title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: Abdrabuh Mansur Hadi (; s. 1945 Abyan) on jemeniläinen poliitikko ja maan nykyinen, tammikuussa 2015 syrjäytetty, presidentti.


title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: Abdrabuh Mansur Hadi sai sotilaskoulutuksen Etelä-Arabiassa. Hän opiskeli sotilasalaa myös Britanniassa, Egyptissä ja Neuvostoliitossa, jossa hän opiskeli sotilasjohtamista. Hadi nimitettiin Jemenin puolustusministeriksi vuoden 1994 sisällissodan aikana. Sen jälkeen hän toimi presidentti Ali Abdullah Salehin varapresidenttinä lokakuusta 1994 helmikuuhun 2012.


title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: Vuonna 2011 Jemenissä järjestettiin mielenosoituksia, jotka vastustivat vallan väärinkäyttöä ja työttömyyttä. Ne johtivat siihen, että Yleistä kansankokous-puoluetta edustava presidentti Saleh joutui luopumaan virasta. Hän oli hallinnut Jemenin arabitasavaltaa ja Jemeniä yhteensä 33 vuotta. Viran vapautumisen jälkeen presidentiksi valittiin helmikuun 2012 presidentinvaalissa samaa puoluetta edustanut Hadi, joka oli vaalin ainoa ehdokas. Hadi vannoi virkavalan 25. helmikuuta 2012.


title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: 7. marraskuuta 2014 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto asetti pakotteita Salehille (Jemeniä epävakauttavien huthien tukemisen takia) sekä hänen kahdelle armeijaliittolaiselleen; Abd al-Khaliq al-Huthille ja Abdullah Yahya al Hakimille (väkivaltaisen kansannousun tukemisesta). Seuraavana päivänä Yleinen kansankokous syytti puolueeseen kuulunutta presidentti Hadia siitä, että hän olisi yrittänyt saada puolueen puheenjohtaja Salehille pakotteet. Puolue erotti Hadin.


title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: Tammikuussa 2015 huthikapinalliset piirittivät presidentin virka-asuntoa. Hadi jätti eronpyyntönsä 15. tammikuuta. Parlamentti torjui eron samana päivänä.


title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: Huthikapinalliset syrjäyttivät Hadin helmikuussa 2015, mitä pidetään Jemenin sisällissodan alkuna. Hadi pakeni Saudi-Arabian Riadiin. Saudi-Arabian johto on tukenut hänen hallintoaan maaliskuusta 2015 lähtien pommittamalla liittolaistensa kanssa kapinoivia ihmisiä.


title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: Hadi asuu Adenissa. Huthikapinalliset nimittivät maan johtoon vallankumousneuvoston ja sitä korvanneen Ylimmän poliittisen neuvoston, mutta Yhdistyneet kansakunnat, Yhdysvallat ja Persianlahden yhteistyöneuvosto eivät ole tunnustaneet vallan siirtymistä.


title: Abdrabuh Mansur Hadi

text: 7. marraskuuta 2017 Jemenin viranomaiset ilmoittivat, että Hadi, hänen poikansa, ministerinsä ja sotilashenkilökuntansa on joutunut kotiarestiin Riadissa, eikä pääse kotiin kuukausiin. Syyksi ilmoitettiin Hadin vihanpito liittoumaan kuuluvan Arabiemiraattien kanssa.


title: Conocarpus erectus

text: Conocarpus erectus on "Combretaceae"-heimoon kuuluva puumainen kasvilaji. Sitä esiintyy laajalla alueella meren rannikoilla trooppisessa Amerikassa ja Länsi-Afrikassa. Amerikassa levinneisyysalueeseen kuuluvat Florida Yhdysvalloissa, Bahamasaaret, isojen ja pienten Antillien saaret, Meksiko ja Väli-Amerikan maat, Venezuela, Kolumbia, Guyana, Suriname, Ecuador, Peru, Brasilia.


title: Conocarpus erectus

text: "Conocarpus erectus" on mangrovekasvi ja kasvutavaltaan pensas tai puu, joka on puolestatoista kymmeneen metriä korkea. Se kasvaa tavallisesti trooppisten ja subtrooppisten rannikoiden suojaisilla vuorovesialueilla riittävän vähäsuolaisilla paikoilla. Laji on luokiteltu maailmanlaajuisesti elinvoimaiseksi (LC) mutta vähenee.


title: Valko-omenamangrove

text: Valko-omenamangrove ("Sonneratia alba") on kasvilaji rantakukkakasvien ("Lythraceae") heimossa. Se on mangrovella kasvava puulaji, joka tulee enintään 30 metriä korkeaksi.


title: Valko-omenamangrove

text:
Lajin levinneisyysalue on laaja ja ulottuu Afrikasta Aasiaan, Australiaan ja Oseaniaan.
Sitä esiintyy itäisessä Afrikassa Somaliasta Mosambikiin, Seychelleillä, Komoreilla ja Madagaskarilla, Aasiassa mm. Intiassa, Kiinassa, Japanissa, Filippiineillä, Indokiinassa, Indonesiassa, Malesiassa ja Papua Uudessa Guineassa.


title: Valko-omenamangrove

text: Valko-omenamangrove elää matalilla vuorovesialueilla mutahiekkamaassa. Se suosii korkeaa suolapitoisuutta eikä siedä pitkäaikaisesti makeaa vettä. Laji on luokiteltu maailmanlaajuisesti elinvoimaiseksi (LC) mutta vähenee mangroveiden hävittämisen vuoksi.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Tähtien sota: Episodi IX () on vuonna 2019 ensi-iltansa saava yhdysvaltalainen eeppinen avaruusoopperaelokuva, jonka ohjaa J. J. Abrams, joka myös käsikirjoittaa sen yhdessä Chris Terrion kanssa. Se on "Tähtien sota" -elokuvasarjan jatko-osatrilogian kolmas sekä Skywalker-saagan yhdeksäs ja viimeinen osa. Elokuvan pääosissa näyttelevät Adam Driver, Daisy Ridley, John Boyega, Oscar Isaac, Lupita Nyong’o, Domhnall Gleeson, Kelly Marie Tran, Anthony Daniels, Naomi Ackie ja Richard E. Grant. "Episodi IX" sijoittuu vuosi "n" (2017) tapahtumien jälkeen.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Elokuvan ilmoitettiin olevan kehityksessä, kun Disney osti Lucasfilmin lokakuussa 2012. Tuottajina ovat Kathleen Kennedy, Abrams ja Michelle Rejwan. Skywalker-saagan edelliset elokuvat säveltänyt John Williams tulee luomaan elokuvan musiikin. Elokuvan kuvaukset alkoivat elokuussa 2018 ja se saanee ensi-iltansa Yhdysvalloissa 20. joulukuuta 2019.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Elokuussa 2015 Colin Trevorrow julkistettiin "Episodi IX":n ohjaajaksi. Trevorrow alkoi yhdessä Derek Connollyn kanssa laatia käsikirjoitusta elokuvalle. Alun perin Rian Johnsonin, "n" ohjaajan ja käsikirjoittajan ilmoitettiin laativan elokuvan tarina, mutta huhtikuussa 2017 Johnson kertoi, ettei ole mukana elokuvan toteuttamisessa, väittäen tietoa ”vanhaksi”. 10. helmikuuta 2016 Disneyn toimitusjohtaja Bob Iger vahvisti "Episodi IX":n esituotannon alkaneen.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Joulukuun 2016 lopussa, Carrie Fisherin kuoleman jälkeen, "Variety" ja Reuters raportoivat, että Fisherillä oli alun perin tarkoitus olla tärkeä rooli "Episodi IX":ssä. Lucasfilm, Disney tai kukaan muu elokuvan tuotantoon osallistunut ei ole paljastanut kuinka Fisherin kuolema tullaan huomioimaan ja mikä on hahmon tulevaisuus elokuvassa. Huhtikuussa Fisherin veli Todd paljasti, että hän ja Fisherin tytär Billie Lourd olivat myöntäneet Disneylle ja Lucasfilmille oikeudet käyttää hahmoa arkistoidun kuvamateriaalin kautta, ilman tietokonegrafiikkaa. Tammikuussa 2017 Lucasfilm ilmoitti, etteivät he lisäisi Fisheriä esiintymään elokuvassa edes digitaalisesti. Huhtikuussa 2017 Kathleen Kennedy sanoi, ettei Fisher esiinny lainkaan "Episodi IX":ssä. Kuun lopussa Disney ilmoitti elokuvan saavan ensi-iltansa 24. toukokuuta 2019.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Elokuussa 2017 Jack Thornen paljastettiin laativan uusi käsikirjoitus. 5. syyskuuta 2017 Lucasfilm ilmoitti Trevorrow’n vetäytyneen ohjaajan paikalta luovien erimielisyyksien vuoksi, raporttien väittäessä Trevorrow’n ja Kennedyn välien muuttuneen ”hallitsemattomiksi”, kun Trevorrow’lle oli annettu tilaisuuksia työstää käsikirjoituksesta monia luonnoksia. Johnsonia pidettiin vahvimpana ehdokkaana uudeksi ohjaajaksi, mutta hän ilmoitti, ”ettei minun ollut koskaan tarkoitus ohjata "Episode IX":ää”. Viikon kuluttua paljastettiin, että "The Force Awakensin" ohjaannut J. J. Abrams tulisi ohjaamaan "Episodi IX":n. Abrams myös käsikirjoittaisi elokuvan Chris Terrion kanssa ja toimisi sen tuottajana yhtiönsä Bad Robot Productionsin kautta, Kennedyn ja Michelle Rejwanin kanssa. Disney myös antoi elokuvalle uuden ensi-iltapäivämäärän: 20. joulukuuta 2019.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Joulukuussa 2017 Adam Driver, Daisy Ridley, John Boyega ja Oscar Isaac olivat ainoat jatko-osatrilogian näyttelijät, joiden oli vahvistettu palaavaan "Episodi IX":ään. Heinäkuussa 2018 Keri Russell valittiin toistaiseksi tuntemattomaan rooliin ja Billy Dee Williamsin raportoitiin palaavan näyttelemään Lando Calrissiania. Kuun lopussa, kuvausten alkamispäivämäärän paljastuksen yhteydessä, vahvistettiin Lupita Nyong’on, Domhnall Gleesonin, Kelly Marie Tranin, Anthony Danielsin, Joonas Suotamon, Billie Lourdin ja Mark Hamillin paluut rooleihinsa. Lisäksi uusina näyttelijöinä elokuvassa ovat Naomi Ackie ja Richard E. Grant. Lucasfilmin aiemmista kommenteista huolimatta Abrams paljasti, että Leia esiintyisi elokuvassa ja tultaisiin toteuttamaan elokuvista "The Force Awakens" ja "The Last Jedi" pois jätetyn videokuvan avulla. Elokuun lopussa Dominic Monaghan ja Matt Smith liittyivät näyttelijäkaartiin ja "The Force Awakensissa" näytelleen Greg Grunbergin vahvistettiin palaavan Snap Wexleyn rooliin.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Kuvaukset alkoivat 1. elokuuta 2018 Pinewood Studiosilla, Lontoossa. Dan Mindel paljastettiin elokuvan kuvaajaksi ja Maryann Brandon sekä Stefan Grube leikkaajiksi. Oscar Isaacin mukaan Abrams salli tällä kertaa näyttelijöille kahta edellistä elokuvaa suuremman improvisaatiovapauden. Kuvausten odotetaan kestävän helmikuuhun 2019 asti.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: Tammikuussa 2018 paljastettiin, että John Williams tulee palaamaan säveltäjäksi. Seuraavan kuukauden aikana Williams ilmoitti, että "Episodi IX" tulee olemaan viimeinen "Tähtien sota" -elokuva, jonka musiikin hän säveltää.


title: Tähtien sota: Episodi IX

text: "Episodi IX" saa ensi-iltansa 20. joulukuuta 2019. Alkuperäinen suunniteltu ensi-ilta oli 24. toukokuuta 2019.


title: Bourbon Street

text: Bourbon Street () on Yhdysvalloissa Louisianan osavaltiossa sijaitsevan New Orleansin kaupungin tunnetuin katu ja sen merkittävin turistinähtävyys. Noin 1,3 kilometrin pituinen katu kulkee halki New Orleansin vanhimman kaupunginosan French Quarterin eli ns. "ranskalaiskortteleiden".


title: Bourbon Street

text:
Katu tunnettiin ainoastaan ranskankielisellä nimellään vuoteen 1803 saakka, jolloin New Orleans siirtyi Yhdysvaltojen hallintaan. Bourbon Street sai nimensä Ranskaa kaupungin perustamisen aikoihin hallinneesta Bourbonin kuningassuvusta. Ennen Yhdysvalloille siirtymistään New Orleans kuului Ranskan lisäksi myös Espanjalle. Espanjalaisuus näkyykin merkittävästi Bourbon Streetin ja ranskalaiskortteleiden arkkitehtuurissa.
Bourbon Street on 1800-luvun lopusta lähtien ollut kaupungin viihde-elämän keskus. Se on päiväsaikaan suhteellisen hiljainen, mutta herää henkiin illan saavuttua. Bourbon Street tunnetaan erityisesti yökerhoistaan sekä striptease-klubeistaan. Katu ja sitä ympäröivät ranskalaiskorttelit ovat myös yksi merkittävimmistä jazz-musiikin syntysijoista. Bourbon Streetin varrella on yökerhojen ja jazzklubien lisäksi useita arvostettuja ruokaravintoloita sekä hotelleja.


title: Bourbon Street

text: 1960-luvulla katua yritettiin siistiä ja useita yökerhoja onnistuttiinkin sulkemaan muun muassa prostituution ja alkoholilainsäädännön rikkomusten vuoksi. Toimenpiteiden vaikutus jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi. 1970-luvulta lähtien panostettiin turismin kehittämiseen. Matkailijoille tarkoitetut palvelut muuttivat katua niin, että 1990-luvulle tultaessa Bourbon Streetin katsottiin jo menettäneen osan autenttisuudestaan.


title: Bourbon Street

text: Muun New Orleansin tavoin myös Bourbon Street kärsi suuria vahinkoja vuoden 2005 Katrina-pyörremyrskyssä. Kaupungin suurimpana turistikohteena Bourbon Street asetettiin erikoisasemaan New Orleansin jälleenrakennustöissä. Suuri osa kadun ravintoloista aloittikin toimintansa uudelleen jo seuraavan vuoden kuluessa.


title: The Strip

text: The Strip voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Ystadin satama

text: Ystadin satama () on eteläisessä Ruotsissa Ystadin kunnassa sijaitseva satama. Se oli vuonna 2010 Ruotsin kolmanneksi suurin satama matkustajamäärillä mitattuna: sen kautta kulki 1,8 miljoonaa matkustajaa.


title: Ystadin satama

text: Sataman kautta kulkee paljon liikennettä Puolaan ja takaisin. Ystadista Puolaan liikennöivät Unity Line ja Polferries.


title: Apinan tarina

text: Apinan tarina ("Le Château des singes") on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Jean-Francois Laguionien ohjaama animaatioelokuva.


title: Apinan tarina

text: Tarinan maailmassa elää kaksi erilaista apinayhdyskuntaa, ihmisen kaltaiset totiset puurtajat maan pinnalla ja huolettomat apinat puiden oksilla. Apinapentu Kom uskaltautuu laskeutumaan puusta ja lähtee ihmettelemään maanpinnan asukkaiden touhuja.


title: Tekstiilit (elokuva)

text: Tekstiilit ("Les Textiles") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Franck Landronin ohjaama elokuva.


title: Tekstiilit (elokuva)

text: Sophie ja Olivier raatavat pikku leipomossaan, ja Sophiesta alkaa tuntua ettei mies jaksa vapaa-aikanaan kuin nukkua. Olivier näkee pikkuilmoituksen tosi halvasta lomaosakkeesta Välimeren saaressa. Varaus tehdään, ja Sophie matkustaa lomalle ensin kahden lapsensa kanssa, mutta he huomaavatkin joutuneensa nudistileirille.


title: Polferries

text: Polferries on puolalainen laivanvarustamo. Se liikennöi Nynäshamnista Gdańskiin sekä Ystadista, Kööpenhaminasta ja Rønnesta Świnoujścieen.


title: Ystadin luostari

text: Ystadin luostari on Ruotsissa Ystadin kunnassa sijaitseva entinen luostari, joka oli fransiskaanien omistuksessa. Luostari perustettiin vuonna 1267. Nykyisin siitä on jäljellä kirkko ja itäinen osa. Pohjoinen ja läntinen osa rakennuksista purettiin vuonna 1600 ja ne ovat siis nykyään raunioina.


title: Puhdistamoliete

text: Puhdistamoliete on yhdyskuntien jätevedenpuhdistamoilla syntyvää jätevesilietettä joka muodostuu tulevan jäteveden kiintoaineesta ja puhdistusprosessissa kiintoainemuotoon saatetusta aineesta.


title: Puhdistamoliete

text: Liete ja lietteen käsittely ovat merkittävässä osassa jätevesien käsittelyprosessissa. Puhdistamolietettä muodostuu Suomessa kuiva-aineena laskettuna noin 150 000 tonnia vuodessa. Puhdistamoliete on orgaanista massaa, josta voidaan tuottaa energiaa mädättämällä tai polttamalla, ja jota voidaan edelleen hyödyntää esimerkiksi viherrakennuksessa tai lannoitetuotteena. Puhdistamoliete sisältää pääravinteita ja hivenaineita, jotka voidaan näin palauttaa kiertoon ja vastaavasti vähentää lannoitteiden käyttötarvetta. Puhdistamolietteen laatua tarkkaillaan sekä ravinnepitoisuuden osalta että sen sisältämien haitta-aineiden määrän rajoittamiseksi. Puhdistamolietteen sisältämien raskasmetallien ja muiden haitta-aineiden määrä riippuu ennen kaikkea puhdistamolle tulevan jäteveden laadusta.


title: Puhdistamoliete

text: Puhdistamolietettä muodostuu kunnallisessa jätevedenpuhdistuksessa. Mikäli puhdistamossa on esiselkeytin, sen pohjalle laskeutuu jätevedestä erottuvaa kiintoainetta eli raakalietettä. Biologisessa prosessissa bakteerimassa kasvaa käyttäen ravintonaan jäteveden sisältämää orgaanista ainetta. Tätä bakteerimassaa eli ylijäämälietettä poistetaan prosessista sen kasvua vastaava määrä. Raaka- ja ylijäämäliete voidaan käsitellä erikseen tai yhdessä (raaka)sekalietteenä. Jäteveden käsittelyssä syntyvä lietemäärä vastaa karkeasti ottaen puhdistamolle tullutta kiintoainemäärää.


title: Puhdistamoliete

text: Kiinteistöiltä kerätyt ja jätevedenpuhdistamolle viedyt sako- ja umpikaivolietteet päätyvät myös osaksi puhdistamolietettä, joko johdettuina tulevan jäteveden sekaan puhdistusprosessin alkuun tai suoraan lietteenkäsittelyyn.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen käsittelylle on useita syitä kuten lietemäärän pienentäminen, hajujen hallinta, energian tuottaminen tai lietteen stabilointi ja hygienisointi hyötykäytön mahdollistamiseksi. Puhdistamolietteen käsittelyssä on muun muassa seuraavia yksikköprosesseja: sakeutus, tiivistäminen, kuivaaminen, mädätys, kemialliset menetelmät, kompostointi ja poltto. Menetelmien käyttö vaihtelee puhdistamoittain. Suomen Vesilaitosyhdistyksen vuonna 2005 tekemän jäsenkyselyn perusteella kompostointi oli ylivoimaisesti yleisin lietteenkäsittelymenetelmä . Vuoden 2011 lopussa 16 yhdyskuntajätevedenpuhdistamolla oli käytössä mädättämö ja jätevedenpuhdistamoilla tuotetun ja hyödynnetyn biokaasun määrä on kasvanyt selvästi 90-luvun puolivälin tilanteesta .


title: Puhdistamoliete

text: Sakeutuksen tai tiivistämisen ja kuivauksen tarkoituksena on lietemäärän pienentäminen ennen jatkokäsittelyä tai pois kuljetusta.


title: Puhdistamoliete

text: Sakeutus tapahtuu tyypillisesti laskeuttamalla, eli lietettä seisotetaan altaassa, kiintoaine laskeutuu pohjalle ja erottuva neste palautetaan jäteveden käsittelyprosessiin. Laskeuttamalla tapahtuvalla eli niin sanotulla gravitaatiosakeutuksella voidaan saavuttaa noin 2–10 % kuiva-ainepitoisuus riippuen lietteen ominaisuuksista ja viipymästä. Sakeutus voidaan tehdä myös käyttäen vaahdotusta eli nostamalla kiintoaine pinnalle ilmakuplien avulla tai koneellisesti esimerkiksi lingolla..


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen kuivaus tapahtuu yleensä koneellisesti lingolla, ruuvikuivaimella tai suotonauhapuristimella ja kuivauksen jälkeen lietteen kiintoainepitoisuus on tyypillisesti noin 15–30 %.


title: Puhdistamoliete

text: Sakeutus ja kuivaus eivät ole varsinaisia lietteen laatuun vaikuttavia käsittelymenetelmiä. Ne eivät vaikuta lietteen hygieenisyyteen eli taudinaiheuttajien määrään eivätkä ne stabiloi lietettä, vaan liete jatkaa hajoamistaan ja muodostaa runsaasti hajuja. Lietteen hyötykäyttö edellyttää jatkokäsittelyä.


title: Puhdistamoliete

text: Liete voidaan käsitellä biologisesti joko aerobisesti eli kompostoimalla tai lahottamalla tai anaerobisesti eli mädättämällä. Biologinen käsittely voidaan suorittaa jätevedenpuhdistamolla tai liete voidaan kuljettaa muualle käsiteltäväksi.


title: Puhdistamoliete

text: Lahotuksessa johdetaan ilmaa sakeutettuun lietteeseen, kunnes orgaaninen aine on hajonnut riittävästi. Lahotus kuluttaa energiaa.


title: Puhdistamoliete

text: Kompostointia varten liete kuivataan ja lietteeseen lisätään tukiainetta kuten haketta tai turvetta, jotta sen kuiva-ainepitoisuus saadaan kompostoinnille sopivalle tasolle, hiili-typpisuhde edullisemmaksi ja komposti rakenteeltaan huokoisemmaksi eli paremmin ilmaa läpäiseväksi. Kompostointi voidaan suorittaa laitoskompostointina suljetussa tilassa tai avoaumoissa kentällä. Ilmansaannin varmistamiseksi kompostia käännellään tai siihen puhalletaan ilmaa. Liete voidaan kompostoida joko mädätyksen tai lahotuksen sijaan tai mädätyksen jälkeen. Kompostointi kuluttaa energiaa.


title: Puhdistamoliete

text: Liete voidaan käsitellä anaerobisesti eli mädättää, jolloin lietteestä saadaan biokaasua, josta voidaan tuottaa sähköenergiaa ja lämpöä. Ennen mädätystä liete sakeutetaan tai tiivistetään ja mädätyksen jälkeen liete yleensä kuivataan. Kuivattu liete voidaan edelleen kompostoida. Mädätyksessä 20–50 % lietteen kiintoainemäärästä hajoaa, eli mädätys pienentää loppusijoitettavan lietteen määrää. Mädätys voidaan suorittaa myös yhdessä muun orgaanisen jätteen kanssa.


title: Puhdistamoliete

text: Mädätysprosessit jaotellaan lämpötilan mukaan mesofiiliseen (35 37 °C) ja termofiiliseen (50 55 °C) mädätykseen. Näistä mesofiilinen mädätys on Suomessa merkittävästi yleisempi puhdistamolietteen käsittelymenetelmä.


title: Puhdistamoliete

text: Puhdistamolietteen mädätyksessä saadaan biokaasua, josta tyypillisesti yli 60 % on metaania . Biokaasu voidaan polttaa lämpövoimalaitoksessa tai siitä voidaan tehdä sähkö- ja lämpöenergiaa kaasumoottorilla. Biokaasua voidaan hyödyntää myös biopolttoaineena kuten ajoneuvopolttoaineena .


title: Puhdistamoliete

text: Biologisena käsittelynä tunnetaan myös vanhentaminen, joka tarkoittaa lietteen pitkäaikaista, eli useita vuosia kestävää varastointia.


title: Puhdistamoliete

text: Biologinen käsittely stabiloi lietettä, mikä tarkoittaa että biologiset hajoamisprosessit viedään niin pitkälle, että käsittelyn jälkeen hajoaminen ja hajujen muodostuminen on hidasta. Stabiloitumisnopeus vaihtelee menetelmän ja käsittelylämpötilan mukaan. Biologiset käsittelyt myös hygienisoivat lietettä käsittelyn kestosta ja lämpötilasta riippuen. Esimerkiksi termofiilinen mädätys on yleensä itsessään riittävä hygienisointiprosessi . Tarvittaessa hygienisointi voidaan suorittaa erikseen.


title: Puhdistamoliete

text: Termisessä hydrolyysissä liete kuumennetaan korkeassa paineessa, jolloin taudinaiheuttajat kuolevat ja orgaaninen aines pilkkoutuu. Termistä hydrolyysiä käytetään mädätystä tehostavana esikäsittelynä.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen kalkkistabilointi tapahtuu sekoittamalla lietteeseen joko sammutettua tai poltettua kalkkia (Ca(OH)2 tai CaO), jolloin lietteen pH, lämpötila (vain poltetulla kalkilla) ja ammoniakkipitoisuus nousevat. Yhdessä nämä tekijät johtavat lietteen hygienisoitumiseen, jonka edellyttämä vaikutusaika riippuu käytetystä kalkista ja sen annoksesta. Lietteen stabilointi ja hygienisointi voidaan suorittaa myös yhdistämällä happo ja hapetin, joilla lietteen sisältämät solut hajotetaan eli hydrolysoidaan kemiallisesti.


title: Puhdistamoliete

text: Termisessä kuivauksessa liete kuivataan korkeassa lämpötilassa siten että taudinaiheuttajat kuolevat. Lopputuotteena ovat esimerkiksi kuivat pelletit, jotka soveltuvat maanparannusaineeksi tai polttoon. Lietteen poltossa lietteestä saadaan energiaa ja jatkosijoitettavan lietteen kokonaismäärä pienenee merkittävästi. Toisaalta tuhkaan jäävät kaikki lietteen sisältämät raskasmetallit. Polton energiataloudellisuus riippuu paljolti sitä edeltävän kuivauksen toteuttamisesta.


title: Puhdistamoliete

text: Jätevesiliete on orgaanista ainetta, jota voidaan hyödyntää energian lähteenä ja materiaalina kuten lannoitteena tai maanparannusaineena. Jätevesiliete sisältää sekä pääravinteita eli typpeä ja fosforia että kasvien kasvulle tärkeitä hivenaineita kuten kaliumia, kalsiumia ja magnesiumia. Lietteen loppusijoitus kaatopaikalle on vähentynyt voimakkaasti. Euroopan unionin kaatopaikkadirektiivi vaatii, että vuodesta 2016 lähtien kaatopaikalle vietävä sekajäte saa sisältää korkeintaan kymmeneksen biohajoavaa jätettä kun nykyään sitä saa olla puolet.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteestä voidaan tuottaa energiaa mädättämällä tai polttamalla. Energiakäytön osuus on pieni, mutta biokaasun tuotto ja hyödyntäminen ovat kasvussa. Mädätyksen jälkeen liete on käytettävissä tai tarvittaessa edelleen jatkojalostettavissa lannoitevalmisteeksi. Jätevesilietteen poltossa syntyvä tuhka ei kelpaa lannoitevalmisteeksi.


title: Puhdistamoliete

text: Useat suuret jätevedenpuhdistamot, kuten Helsingin Viikinmäen jätevedenpuhdistamo, Espoon Suomenojan jätevedenpuhdistamo ja Riihimäen jätevedenpuhdistamot mädättävät lietteensä. Osa puhdistamoista, kuten Turun Kakolanmäen jätevedenpuhdistamo ja Porvoon Hermanninsaaren jätevedenpuhdistamo toimittavat lietteensä ulkopuolisille biokaasulaitoksille.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen polton yleisyys Euroopassa vaihtelee. Suomessa yhdyskuntajätevedenpuhdistamoiden lietettä ei juurikaan polteta. Lietteen mädätyksen ja polton energiatehokkuutta on vertailtu Suomen ympäristökeskuksen ”TERMOS-Energiatehokas lietteenkäsittely” tutkimushankkeessa.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen käyttö lannoitteena tai maanparannusaineena edellyttää sen stabilointia ja hygienisointia eli käsittelyä siten, että hajoaminen ja hajujen muodostuminen hidastuvat voimakkaasti ja taudinaiheuttajat kuolevat. Lietteen sisältämät, jätevedestä peräisin olevat haitta-aineet voivat rajoittaa jatkokäyttömahdollisuuksia.


title: Puhdistamoliete

text: Puhdistamolietteen maatalouskäyttö on tarkasti säänneltyä Suomessa ja muualla Euroopassa. Lietteen käsittelylaitoksille tehdyn kyselyn mukaan maatalouskäytön osuus oli Suomessa vuonna 2016 jo 40 %. Noin 50 % lietteestä hyödynnettiin viherrakentamisessa. Maisemoinnin ja varastoinnin osuudet olivat alle 10 %. Puhdistamolietteiden peltolevityksessä on kuitenkin etuja sekä viljelijän että ympäristönsuojelun näkökulmasta.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen raskasmetallipitoisuudet ja käytännössä myös muiden haitta-aineiden pitoisuudet riippuvat pääasiassa jätevedenpuhdistamolle tulevan jäteveden laadusta. Haitta-aineiden lähteinä ovat sekä kotitaloudet että teollisuus. Haitta-aineiden määriin voidaan vaikuttaa lähinnä rajoittamalla niiden viemäröintiä määräyksin, sopimuksin ja ohjein.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteiden raskasmetallipitoisuuksia on seurattu Suomessa pitkään ja ne ovat laskeneet merkittävästi aikaisempien vuosikymmenten tasosta. Orgaanisten haitta-aineiden tutkimus on uudempaa, mutta tutkimuksia on tehty ja tekeillä runsaasti.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen sisältämien tautia aiheuttavien bakteerien ja virusten määrä riippuu lietteen käsittelystä, sillä tuleva yhdyskuntajätevesi sisältää aina runsaasti ulosteperäisiä bakteereja ja viruksia.


title: Puhdistamoliete

text: Lietteen laadunvalvontaa ohjaa sen käyttötarkoitus, mutta tietyt seurantavelvoitteet koskevat kaikkia lietteen tuottajia. Suomen valtioneuvoston asetuksen jätteistä (179/2012) liitteen 5 mukaan jokaisen yhdyskuntajätevesilietteen tuottajan on suoritettava riittävät lietetutkimukset. Analysointitiheydet riippuvat puhdistamon koosta ja siitä, toimitetaanko lietettä maanviljelyskäyttöön. Asetuksessa määrätään vähintään tutkittavat aineet, joita ovat typpi, fosfori, kadmium, kromi, kupari, nikkeli, lyijy, sinkki ja elohopea. Lisäksi asetuksessa määrätään valvontaviranomaisille toimitettavista tiedoista.


title: Puhdistamoliete

text: Jätevesilietteen muualla kuin suljetulla alueella (esimerkiksi kaatopaikan maisemointi) tapahtuvan käytön edellytyksistä määrätään maa- ja metsätalousministeriön lannoitevalmisteasetuksissa, joissa on määritelty muun muassa suurimmat sallitut raskasmetallipitoisuudet ja hygieeniset laatukriteerit. Maanparannusaineiden valmistajalla on oltava Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran laitoshyväksyntä, jonka saaminen edellyttää toiminnanharjoittajaa, käsittelyprosesseja ja lopputuotteen laatua koskevien vaatimusten täyttymistä. Evira ylläpitää luetteloa hyväksytyistä laitoksista ja lannoitevalmisteiden tyyppinimistä. Lietepohjaiset lannoitevalmisteet kuuluvat ryhmään maanparannusaineet.


title: Puhdistamoliete

text: Jätevesilietteen maatalouskäytön helpottamiseksi on laadittu useita lietteen tuottajille ja käyttäjille suunnattuja oppaita, joissa käydään läpi muun muassa lainsäädännön vaatimuksia ja peltolevitysmäärien laskemista.


title: Melueste

text: Melueste on rakenne, joita tehdään liikenneväylien varsille, jotta saataisiin katkaistua äänen kulku äänilähteestä suojattavaan kohteeseen. Melueste sijoitetaan mahdollisimman lähelle tien reunaa, mutta samalla kuitenkin otetaan huomioon tien kunnossapito ja näkemäseikat. Esteen pitäisi olla ainakin niin korkea, ettei suojattavien rakennusten yläkerroksista näe suoraan äänen lähteeseen.


title: Melueste

text: Melueste katkaisee äänen suoran yhteyden tieltä suojattavaan kohteeseen, mutta osa äänestä kiertää esteen taakse ja osa etenee suoraan läpi, joten näistä syistä esteen ääneneristävyyden tulee olla riittävä. Meluesteen tehokkuus voi vähentyä, jos äänilähteen puolella sijaitsee suuria pintoja, jotka heijastavat ääntä. Heijastukset on otettava huomioon erityisesti silloin, kun tien molemmilla puolilla on melueste ja niitä voidaan vähentää tekemällä esteen pinta ääntä imeviksi tai istuttamalla sen eteen kasveja.


title: Melueste

text: Meluesteinä voidaan käyttää esimerkiksi maavalleja, erilaisista materiaaleista rakennettavia seinämiä tai umpinaisia melukaiteita, jotka sijoitetaan ajoradan reunaan. Myös kasvillisuutta voidaan käyttää. Suomessa on käytetty useissa paikoissa maisemallisista syistä lasisia meluesteitä, joiden alaosa on betonia tai jotakin muuta materiaalia.


title: Melueste

text: "Meluseinät" ovat melko ohuita ja vähintään 2 metriä korkeita meluntorjuntarakenteita.Ne voidaan rakentaa elementtirakenteisina puusta tai betonista. Seiniä käytetään kun vaaditaan huomattavaa melun vaimennusta ja kun tilaa on käytössä vain vähän.


title: Melueste

text: "Melukaiteet" toimivat sekä kaiteena että meluesteenä. Yleensä sen korkeus on 1-1,2 metriä tien pinnasta. Näkymä kaiteen yli saadaan aikaan käyttämällä läpinäkyviä esteitä. Näiden haittapuolena ovat kuitenkin ilkivalta ja melko korkeat kustannukset.


title: Melueste

text: "Meluvalli" on useimpiin paikkoihin parhaiten soveltuva ja perusvaihtoehdoista edullisin melueste. Valleissa voidaan käyttää läjitykseen siirrettäviä maamassoja. Meluvallien haittapuolena pidetään niiden vaatimaa tilaa tiealueella.


title: Melueste

text: Laboratorio-olosuhteissa mitatut meluesteiden äänieristävyydet ovat 15–45 dB. Maastossa samoilla esteillä vaimennus on kuitenkin vain 0–15 dB.


title: Durand-linja

text: Durand-linja (, , ) on Afganistanin ja Pakistanin välinen noin 2400 kilometriä pitkä rajalinja. Se perustuu vuoden 1893 sopimukseen, jonka solmivat Brittiläisen Intian ulkoministeri Mortimer Durand ja Afganistanin emiiri Abdur Rahman Khan. Raja periytyi Pakistanille Intian jaossa. Nykyinen raja poikkeaa paikoin Durand-linjasta.


title: Durand-linja

text: Raja halkoo pataanien heimoalueita. Afganistan ei tunnusta rajalinjaa, vaan väittää heimoalueiden kuuluvan sille.


title: Mirjami Laitinen

text:
Mirjami Laitinen (s. 1948 Kangasniemi) on suomalainen virkamies, joka toimi Verohallinnon (ent. Verohallitus) pääjohtajana vuosina 2007–2012.
Laitinen kirjoitti ylioppilaaksi Kangasniemen lukiosta vuonna 1967 ja valmistui hallintotieteiden kandidaatiksi Tampereen yliopistosta 1972. Hän aloitti uransa Verohallinnossa verotarkastajana Uudenmaan Lääninverotoimistossa vuonna 1972. Ylitarkastaja hänestä tuli 1980, apulaisjohtaja 1990 ja Verotuskeskuksen ylijohtaja sekä pääjohtajan ensimmäinen sijainen 1997.


title: Mirjami Laitinen

text: Laitinen jäi eläkkeelle Verohallinnosta 1. tammikuuta 2013 ja siirtyi Sitraan vanhemmaksi neuvonantajaksi. Laitisen seuraajaksi Verohallinnon pääjohtajaksi valittiin Pekka Ruuhonen.


title: Kulmanpuolittaja

text: Kulmanpuolittaja on geometriassa suora tai sen osa, joka jakaa kulman kahteen yhtä suureen osaan. Tämä voidaan ilmaista myös kulman suuruudella niin, että jaettava kulma on kaksi kertaa sen puolikas.


title: Kulmanpuolittaja

text: Jokaisella kulmalla on vain yksi kulmanpuolittaja. Kulmanpuolittaja on suora, puolisuora tai jana, jonka pisteet ovat yhtä kaukana kulman molemmista kyljistä. Kulmaan voidaan piirtää ympyrä, jonka säde on tuo etäisyys, ja joka sivuaa molempia kulman kylkiä. Ympyrän keskipiste sijaitsee kulman puolittajalla.


title: Kulmanpuolittaja

text: Jos käytettävissä on vain viivain ja harppi, voidaan kulmanpuolittaja piirtää geometrisella konstrukiolla seuraavasti. Merkitään kulman molemmille kyljille pisteet kohtiin, jotka ovat yhtä kaukana kulman kärjestä. Nämä pisteet löydetään harpilla vetämällä ympyräkaaren, joka ulottuu kummankin kyljen yli. Lyhennetään harpin sädettä ja piirretään kummastakin pisteestä kulman sisälle uudet kaaret, jotka leikaavat toisensa kahdessa pisteessä. Näiden pisteiden kautta kulkeva suora kulkee myös kärjen kautta ja puolittaa samalla kulman.


title: Kulmanpuolittaja

text:
Kolmiossa kulmanpuolittaja on suora, joka kulkee kolmion kärjen kautta ja jakaa kolmion kulman kahteen yhtäsuureen kulmaan. Kulmanpuolittajaksi kutsutaan myös sitä janaa, joka jää kulmanpuolittajasta kolmion sisään. Janan päätepistettä kolmion sivulla kutsutaan kantapisteeksi.
Kolmiolla on kolme kulmanpuolittajaa. Ne leikkaavat toisensa pisteessä, joka on samalla kolmion sisään piirretyn ympyrän keskipiste, joka on yksi kolmion merkillisistä pisteistä. Sen trilineaariset koordinaatit ovat 1 : 1 : 1.


title: Kulmanpuolittaja

text:
Sisään piirretyn ympyrän säde on
missä formula_2 on kolmion piirin pituuden puolikas eli puolipiiri
Ympyrä sivuaa kolmion sivuja, jolloin sivuamispisteisiin koskettavat ympyrän säteet ovat sivuihin nähden kohtisuorassa.


title: Kulmanpuolittaja

text: Kolmion ala on formula_4 missä r on sisään ympyrän säde ja s piirin pituuden puolikas.


title: Kulmanpuolittaja

text: Jos kolmion kaksi kulmanpuolittajaa ovat yhtäpitkät, on kolmio tasakylkinen kolmio.


title: Kulmanpuolittaja

text: Jos verrataan kahden eri kolmion kolmea kulmanpuolittajaa keskenään ja todetaan niiden olevan vastinpareittain yhtäpitkät, ovat itse kolmiotkin yhtenevät. Ne yhtyvät, koska kolmiot ovat tasasivuiset kolmiot.


title: Kulmanpuolittaja

text:
Kolmion sisäkulman puolittajasuora jakaa vastakkaisen sivun viereisten sivujen suhteessa. Lause koskee myös kolmion ulkokulman puolittajaa. Merkitään kolmion ABC (kuva 4) puolitettavaa kulmaa kirjaimella A ja vastaisen sivun kantpistettä D, voidaan kulmanpuolittajan lause kirjoittaa verrannoksi
Merkitsemällä kolmion sivut formula_6, formula_7 ja formula_8 sekä sivun c osat formula_9 ja formula_10 (eli formula_11), voidaan osien pituudet laskea
ja


title: Kulmanpuolittaja

text: Lauseen seuraus on, että jos kolmio on tasakylkinen kolmio siten, että viereiset sivut eli kyljet ovat yhtäpitkät eli formula_14, jakaa kulmanpuolittaja vastaisen sivun eli kannan yhtäpitkiin osiin.


title: Kulmanpuolittaja

text:
Kulmanpuolittajan pituus d on
missä s on kolmion piirin pituuden puolikas. Etäisyys kärjestä sisään piirretyn ympyrän keskipisteeseen on kulmanpuolittajan pituus vähennettynä ympyrän säde eli formula_16.


title: Kulmanpuolittaja

text:
Merkitään vektoreilla formula_17 ja formula_18 ja formula_19 ja vastakkaisen sivun osat formula_20 ja formula_21 ovat formula_22
ja
Sivunpuolittajan vektoriesitys on silloin
eli


title: Kulmanpuolittaja

text:
Merkitään kolmion kärkien koordinaatit formula_27 ja formula_28 ja formula_29 Silloin kolmion kulmanpuolittajan kantapisteen formula_30 koordinaatit ovat
ja


title: Manuel Pinto da Costa

text: Manuel Pinto da Costa (s. 5. elokuuta 1937) on sãotomépríncipeläinen poliitikko ja maansa entinen presidentti. Pinto da Costa hallitsi São Toméa ja Príncipea vuosina 1975–1990, jolloin maassa oli vallalla sosialistinen yksipuoluejärjestelmä. Maan siirryttyä monipuoluejärjestelmään presidentiksi valittiin Miguel Trovoada, mutta Pinto da Costa toimi vielä kahteen otteeseen pääministerinä. Vuoden 2011 presidentinvaalissa hän palasi virkaan, saaden toisella kierroksella 52,88 prosenttia äänistä. Hänen haastajansa, parlamentin puhemiehen Evaristo Carvalhon ääniosuus jäi 47,12 prosenttiin.


title: Manuel Pinto da Costa

text: Kampanjassaan Pinto da Cosa lupasi tuoda maahan vakautta ja kitkeä korruptiota.


title: Manuel Pinto da Costa

text: Vuoden 2016 presidentinvaaleissa Pinto da Costa sai ensimmäisellä kierroksella 24,8 % äänistä, ja Evaristo Carvalho lähes puolet. Pinto da Costa syytti vaaleja vilpillisiksi eikä osallistunut toiselle kierrokselle, joten Evaristo Carvalho valittiin hänen seuraajakseen.


title: Viljo Kinnunen

text: Viljo Petteri Kinnunen (s. 25. kesäkuuta 1938 Kemijärvi) on suomalainen kirjailija.


title: Viljo Kinnunen

text: Kinnunen on työskennellyt metsä- ja kaivostöissä, rautatieläisenä ja sahatyömiehenä. Hänen esikoisromaaninsa "Talvisavotta" kuvasi 1950- ja 1960-lukujen metsätyömaita.


title: Rakkaudesta, unelmista ja kaloista

text: Rakkaudesta, unelmista ja kaloista ("Salmon Fishing in the Yemen") on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut Lasse Hallströmin ohjaama brittiläinen romanttinen draamaelokuva. Se perustuu Paul Tordayn samannimiseen romaaniin vuodelta 2007. Elokuvan pääosissa ovat Ewan McGregor, Emily Blunt, Kristin Scott Thomas ja Amr Waked. Elokuvan käsikirjoitti Simon Beaufoy.


title: Mikko Loikkanen

text: Mikko Tapani Loikkanen (s. 29. syyskuuta 1948 Koijärvi) on suomalainen kirjailija.


title: Russell Wilson

text: Russell Carrington Wilson (s. 29. marraskuuta 1988, Richmond, Virginia) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän pelaa tällä hetkellä NFL-liigan Seattle Seahawksissa.


title: Russell Wilson

text: Wilson on myös varattu kahdesti baseballin ammattilaisliigan , vuonna 2007 Baltimore Oriolesiin, ja vuonna 2010 Colorado Rockiesiin.


Ercole, Sansone, Maciste e Ursus gli invincibili (”Voittamattomat Herkules, Simson, Maciste ja Ursus”; , ”Jättiläisten taistelu”; , ”Simson ja suuri haaste”) on vuonna 1964 valmistunut italialais-espanjalainen komediallinen seikkailuelokuva. Sen on ohjannut Giorgio Capitani. Peplum-lajityyppiä edustavan elokuvan neljää sankaria, Herkulesta, Simsonia, Macistea ja Ursusta esittävät Sergio Ciani (alias Alan Steel), Nadir Moretti (alias Nadir Baltimore), Renato Rossini (alias Red Ross) ja Yann Larvor.


title: Ercole, Sansone, Maciste e Ursus gli invincibili

text: Herkules rakastuu kuningatar Nemean tyttäreen Omfaleen, joka on valinnut mielitietykseen prinssi Inorin. Pariskunta piilottaa oraakkelipatsaaseen kääpiön, joka kertoo Herkuleelle, että päästääkseen naimisiin Omfalen kanssa tämän on voitettava maailman vahvin mies Simson. Kuningatar lähettää viestinviejät hakemaan Simsonia, jonka seuraan liittyy kaksi muuta voimamiestä, Maciste ja Ursus. Hiuksensa menettänyt Simson häviää Herkuleelle, mutta lopussa Omfale ja Inor saavat toisensa.


text: Espanjassa kuvattu "Ercole, Sansone, Maciste e Ursus gli invincibili" parodioi peplumgenreä tuomalla kaikki sen voimamiessankarit samalle näyttämölle. Elokuvan henkilöhahmot ovat karikatyyrisia ja dialogi tällä kertaa tahallisen huvittavaa. Lopussa suuri tappelukohtaus antaa myös showpainijoina esiintyneille päänäyttelijöille tilaisuuden osoittaa taitojaan.


text: Elokuvan materiaalia käytettiin uudelleen australialaisessa parodiafilmissä "Hercules Returns" (1992), jossa teatterinomistaja ystävineen dubbaa sen englanniksi.


title: Jouko Ekmark

text: Jouko Ekmark (s. 18. marraskuuta 1941 Ruovesi) on suomalainen kirjailija.


title: Jouko Ekmark

text: Ekmark kuvasi omiin kokemuksiinsa perustuen romaanissaan "Nämä puitteet" helsinkiläisessä sokeainkoulussa opiskelevien poikien ja tyttöjen elämänvaiheita eräänä syksynä 1950-luvun lopulla.


title: Arja Eriksson

text: Arja Elina Eriksson (s. 24. marraskuuta 1941 Kuusjärvi) on suomalainen Järvenpäässä asuva kirjailija.


title: Jouko Joutsenlahti

text: Jouko Olavi Johannes Joutsenlahti (30. huhtikuuta 1940 Kankaanpää – 11. maaliskuuta 1986) oli suomalainen kirjakauppias ja runoilija.


title: Jouko Joutsenlahti

text: Hänen nuorempi veljensä Anssi Joutsenlahti on pappi ja entinen kansanedustaja.


title: Frank Farian

text: Frank Farian (oik. Franz Reuther, s. 18. heinäkuuta 1941 Kirn, Saksa) on saksalainen lauluntekijä ja tuottaja. Hän oli ammatiltaan kokki, kunnes siirtyi musiikkiteollisuuteen ja otti taiteilijanimekseen Frank Farian. Hänen perustamistaan yhtyeistä tunnetuin on 1970-luvulla suosioon noussut diskoyhtye Boney M.


title: Tennesseen yliopisto

text: Tennesseen yliopisto on julkinen yliopisto Knoxvillessä, Tennesseen osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1794, ja syksyllä 2010 siellä opiskeli yli 27 000 opiskelijaa.


title: Tennesseen yliopisto

text: NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa yliopistoa edustavat Tennessee Volunteersin nimellä kulkevat joukkueet, jotka pelaavat SEC-konferenssissa. Tennessee on yksi vuonna 1932 perustetun konferenssin perustajajäsenistä.


title: Bremenin satamat

text: Bremenin satamat eli Bremenin ja Bremerhavenin satamat (, , LOCODE: DE BRE tai DE BRV ) on Saksan Bremenin osavaltiossa sijaitseva Saksan toiseksi suurin ja Euroopan kymmenen suurimman sataman joukkoon lukeutuva kauppasatama. Kaksiosainen satama koostuu suuresta Bremerhavenin kaupungin merisatamasta Pohjanmeren rannalla ja piennemmästä jokisatamasta sisempänä Bremenin kaupungissa Weserjoen varrella.


title: Bremenin satamat

text: Satama kattaa yhteensä 32,8 neliökilometrin alueen, josta maata on 27,3 ja sataman vesialuetta 5,5 neliökilometriä. Laituria on yhteensä 36 kilometriä. Kaksoissatama on "Bremenports"-yrityksen hallinnoima (Bremenports GmbH & Co. KG).


title: Bremenin satamat

text: Satama on Euroopan suurimpia konttisatamia ja erittäin merkittävä eurooppalaisautojen vientisatama ja esimerkiksi Aasiassa valmistettujen autojen tuontisatama. Rahtimäärillä mitattuna Bremenin satamat olivat vuonna 2010 maailmanlaajuisesti 52. sijalla ja konttiliikenteessä se oli tuolloin 23. suurin satama maailmassa.


title: Bremenin satamat

text: Bremenin satamien vuosittainen rahtimäärä:


title: Toke Talagi

text: Toke Talagi on Niuen pääministeri. Hänet valittiin tähän tehtävään ensimmäistä kertaa vuonna 2008, kun Niuen parlamentti äänesti hänet kaksi perättäistä kautta pääministerinä toimineen Young Vivianin tilalle äänin 14–5. Talagi valittiin toiselle kaudelle toukokuussa 2011. Hän sai kahdestakymmenestä kansanedustajasta kahdentoista tuen. Lisäksi Talagi on toiminut muun muassa Niuen talousministerinä ja Tyynenmeren saarten foorumin puhemiehenä.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: 100 000 vuoden jakson ongelma on se, että suuret jääkaudet ilmaantuvat noin 100 000 vuoden jaksoissa, mutta Maan pinnalle tuleva Auringon säteily vaihtelee noin 43 000 ja 22 000 vuoden jaksoissa Milankovićin jaksojen mukaan.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Ei osata sanoa täsmälleen sitä, miksi Maa seuraa nykyään 100 000 vuoden jaksoa. Monien mielestä 100 000 vuoden jakso ei havainnoista päätellen ole Milankovićin teorian ennustama maan eksentrisyysjakso, vaan ilmeisesti jokin muu jakso.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Osaselitys voi olla siinä, että viimeisen kolmen miljoonan vuoden aikana Maa on hitaasti kylmentynyt. Joidenkin mielestä jäätiköt kasvavat nykyään laajemmiksi ja paksummiksi, eivätkä ehdi sulaa 41 000 vuoden jaksojen tahdissa. Tällöin 100 000 vuoden jakso olisi jonkinlainen valejakso.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: 100 000 vuoden jakso tuottaa esimerkiksi jäätiköiden tilavuuksia kuvaaviin aikakaavioihin ”sahakuvion” jossa jäätiköt tosin rajusti keinahdellen ensin kasvavat noin 85 000–90 000 vuotta, sitten romahtavat. Tämä sahakuvio näkyy selvästi mm Antarktiksen jääkairausnäytteissä.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Joidenkin mielestä maan radan soikeus voisi olla kaikesta huolimatta ainakin osaksi ilmastoa muuttava tekijä. Soikeusjakso muuttaa Maan pinnalle tulevaa auringon säteilyä vain 1–2 %. Näin on ollut viimeiset miljoona vuotta. 100 000 vuoden jakso liittyy 95 ja 125 000 vuoden jaksojen yhdistymiseen. 100 000 vuoden jaksoa on väitetty harhaksi tai jostain resonanssista johtuvaksi. 100 000 vuoden jakso saattaa johtua Maan radan kaltevuuden vaihteluista. Myöskään soikeuden pidempi 400 000 vuoden jakso ei näy yli miljoonan vuoden ikäisissä kerrostumissa. Edellinen jääkausien välinen aika, lämmin Eem-interglasiaali alkoi noin 10 000 vuotta aiemmin kuin Milankovićin teoria edellyttäisi.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Maapallon ilmasto alkoi kylmetä uudelleen noin 8 000 vuotta sitten eli 6 000 eaa. Mutta nykyinen kasvihuoneilmiö on kääntänyt kehityksen päinvastaiseksi. Ilman nykyistä ilmastonmuutosta uusi jääkausi tulisi muutaman tuhannen vuoden päästä.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Erään näkemyksen mukaan 100000 vuoden jakso selittyy sillä, että varhaisten mannerjäätiköiden alla oli niiden leviämistä helpottavaa maa-ainetta. Näin alusta voiteli niiden etenemistä ja ne saattoivat levitä ja supistua Milankovićin jaksojen tahdissa. Jäätiköt olivat suhteellisen ohuita ja painoivat maankuorta vain vähän. Mutta noin miljoona vuotta sitten jäätiköiden liikkeitä edistävä maa-aines kului pois, ja niistä tuli paksummiksi kasvavia ja hidasliikkeisempiä. Näin jäätiköitymisjakso piteni ja irtautui Milankovićin jaksoista.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: On esitetty ajatuksia siitä, että Maan jäätiköitymistila ja muut tekijät muuttelevat Milankovićin jaksojen vaikutusta. Milankovićin jaksoista ennustettu insolaatio ja Maan lämpötila eivät aina täsmää. On laadittu erilaisia malleja siitä, millä tavoin Milankovićin jaksot vaikuttavat jäätiköitymisiin. Eräässä Paillardin mallissa jään kasautumisnopeus riippuu muun muassa siitä, onko käynnissä suurjäätiköityminen, pienjäätiköityminen vai jääkausien välinen aika..


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: On ehdotettu, että merijäiden vaihteluissa olisi itsenäinen 100 000 vuoden jakso, joka ilmenee sopivissa oloissa. Tämä vaikuttaisi ilmastoon Milankovićin jaksojen lisäksi. Merijäiden pinta-alan vaihtelu saattaa kulkea hieman eri tahdissa ja olla joissain suhteissa päinvastainenkin kuin mannerjäätiköiden vaihtelu.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Hiilidioksidin vaikutuksesta Milankovicin jaksojen vahvistimena on kiistelty pitkään. Kylmä vesi voi sitoa paljon hiilidioksidia, joka on ilmakehää lämmittävä kasvihuonekaasu. Uusien teorioiden mukaan ilmakehän hiilidioksidin vapautuminen tietyissä oloissa esimerkiksi jäätiköiden kasvettua kyllin suureksi laukaisee kasvihuone-ilmiön ja lämpenemisen. Erään teorian mukaan jäätiköiden kasvu pohjoisella pallonpuoliskolla kyllin suureksi yhdessä Maan akselikallistuman ja ilmastoprekession kanssa siirsi länsituulia etelään. Nämä mylläsivät merivettä, josta vapautui suuri määrä hiilidioksidia.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text:
Viime jääkauden päättymisen aikoihin vapautui todella valtavat määrät hiilidioksidia ilmakehään nopeasti. Pitkään on tiedetty, että pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon ilmaston vaihtelut kytkeytyvät toisiinsa niin että kun etelässä lämpenee, pohjoisessa kylmenee ja päinvastoin.
Jotkut tutkijat pitävät tähän syynä termohaliinikierron vaihteluja, mutta muitakin syitä siihen voi olla. Myöskään pohjoisen ja eteläisen pallonpuoliskon vaihtelut eivät mene samassa tahdissa. Jää alkoi sulaa muutamaa tuhatta vuotta ennen pohjoisen jään sulamisen alkua trooppisilta Andeilta. Tämän jälkeen Antarktiksen jää alkoi hitaasti pienentyä. Sitten pohjoisenkin jää alkoi sulaa sinne Auringon säteilyn voimistuessa. Mutta se ei riitä selittämään nopeaa hiilidioksidin vapautumista. Hiilidioksidiahan sitoutui runsaasti rehevään maakasvillisuuteen, joka valtasi jääkauden päättyessä alaa.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Kun pohjoisen jää suli soittain, makeaa vettä vapautui Atlanttiin, millä oli yllättäen viilentävä vaikutus pohjoisessa. Mutta tämä viileneminen siirsi maapallon tuulia etelämmäs yhdessä Maan akselin muutosten kanssa. Etelään siirtyneet länsituulet lämmittivät suoraan Antarktista, mikä taas laukaisi Maan lämpenemisen.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text:
Anderssonin teorian mukaan hiilidioksidi vapautui syvämerestä, kun eteläisen pallonpuoliskon länsituulet muuttivat suuntaa ja vaikuttivat merivirtoihin sekoittaen syvemmältä ja voimakkaammin merivettä, johon oli sitoutunut hiilidioksidia. Länsituulten suunnanmuutos toi lämmintä ilmaa ja merivettä keskileveysasteille. Tämä nopeutti jääkauden loppumista.
Kaikki ilmastotutkijat eivät ole yhtä mieltä siitä, että länsituulet olisivat voineet vaeltaa etelään, tai siitäkään että tämä vaellus olisi kyennyt lisäämään ilmakehän hiilidioksidia, muun muassa sen takia että lämpeneminen olisi ehkä lisännyt hiilidioksidia kuluttavien kasvien ja kasviplanktonin määrää.


title: 100 000 vuoden jakson ongelma

text: Hiilidioksidille on ehdotettu meren sijasta lähteeksi maaperää. Yksi teoria väittää hiilidioksidin vapautuneen jäätiköiden sulavesien tulvittamalta maalta. Toinen väittää lähteeksi jäätikön läheisen alueen. Zeng oli vuonna 2010 mukana tutkimusryhmässä joka päätteli, että Etelämantereella Kuningas Georgen saarelta Collinsin jäätikön lähialueelta vapautuu hiilidioksidia ilmaan. Zheng on vuonna 2007 ehdottanut, että Laurentiden jäätikön kasvaminen kyllin suureksi mahdollistaa sen alle sitoutuneen hiilidioksidin vapautumisen jäätikön tilan muutoksissa. Tämä tapahtuisi noin 100 000 vuoden välein. Arvostelijoiden mielestä Zengin teoriasta ei ole suoria todisteita.


title: Kiduttajan varjo

text: Kiduttajan varjo () on Gene Wolfen vuonna 1980 ilmestynyt tieteisromaani. Teos on ensimmäinen osa "Uuden auringon kirjaa". Kirjan on julkaissut suomeksi vuonna 2012 Gummerus ja suomentanut Johanna Vainikainen-Uusitalo. Suomennos sai vuoden 2013 Tähtivaeltaja-palkinnon vuoden parhaana tieteiskirjana.


title: Yanic Perreault

text: Yanic Perreault (s. 4. huhtikuuta 1971 Sherbrooke, Québec, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osasi pelata myös laidassa. Perreault pelasi urallaan NHL:ssä yhteensä 859 runkosarjaottelua tehopistein 247+269=516 ja keräten 402 jäähyminuuttia sekä 54 playoff-ottelua tehopistein 11+19=30 ja keräten 18 jäähyminuuttia. Perreault kuului uransa aikana NHL:n parhaimpiin aloittajiin. Hänen muihin vahvuuksiin kuului rannelaukaus ja pelikäsitys. Perreaultin heikkouksiin kuului pieni koko, luistelu, fyysiset väännöt ja asenne.


title: Yanic Perreault

text: Perreault pelasi juniorisarja QMJHL:ssä hurjan tulokaskauden 1988–1989 tehtyään Trois-Rivières Draveursin riveissä 70 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa tehot 53+55=108, joilla hän oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Perreault palkittiin kauden päätteeksi QMJHL:n parhaana tulokkaana Michel Bergeron Trophylla ja valittiin liigan tulokkaiden tähdistökentälliseen. Hänet palkittiin myös koko CHL:n parhaana tulokkaana.


title: Yanic Perreault

text: Kaudella 1989–1990 Perreault oli tehoilla 51+63=114 taas Draveursin kolmanneksi paras pistemies. Hänet palkittiin kauden päätteeksi QMJHL:n skolastisimpana pelaajana Marcel Robert Trophylla. Kaudella 1990–1991 Perreault hallitsi QMJHL:ää ja voitti koko liigan piste- ja maalipörssin tehoilla 87+98=185. Hän oli myös Draveursin paras pistemies ja syöttäjä kevään 1991 pudotuspeleissä. Perreault palkittiin pistepörssin voiton myötä Jean Beliveau Trophylla, liigan arvokkaimpana pelaajana Michel Brière Trophylla, urheiluhenkisimpänä pelaajana Frank J. Selke Memorial Trophylla sekä valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Hänet palkittiin myös CHL Top Scorer Awardilla. Hyvistä QMJHL:ssä pelatuista kausista huolimatta Toronto Maple Leafs varasi Perreaultin NHL:ään vasta kolmannella kierroksella ja 47. pelaajana Perreaultin ollessa 20-vuotias.


title: Yanic Perreault

text: Perreault siirtyi heti varauksensa jälkeen Toronto Maple Leafsin organisaatioon kaudeksi 1991–1992, jonka hän pelasi kokonaan sen farmijoukkue St. John's Maple Leafsissa, AHL:ssä. Perreaultin tulokaskausi toi siellä 62 runkosarjaottelussa tehot 38+38=76, joilla hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies ja maalintekijä. Kevään 1992 pudotuspeleissä Perreault teki 16 ottelussa tehot 7+8=15. Maple Leafs eteni kauden päätteeksi aina Calder Cup -finaaleihin saakka, jotka vei kuitenkin Adirondack Red Wings seitsemännessä ottelussa otteluvoitoin 4–3. Kaudella 1992–1993 Perreault teki AHL:n runkosarjassa 79 ottelussa tehot 49+46=95, joilla hän sijoittui liigan maalipörssissä neljänneksi ja pistepörssissä yhdeksänneksi.


title: Yanic Perreault

text: Kaudella 1993–1994 Perreault oli tehoilla 45+60=105 St. John's Maple Leafsin toiseksi paras pistemies sekä maalintekijä Rich Chernomazin kanssa. He jakoivat AHL:n maalipörssin kolmannen sijan Hershey Bearsin Mitch Lamoureauxin kanssa. Perreault jakoi hänen kanssaan myös pistepörssin viidennen sijan. Perreault voitti 12 koko kevään 1994 pudotuspelien maalipörssin ja 18 tehopisteellään Maple Leafsin sisäisen pistepörssin. Hän debytoi samalla kaudella myös Toronto Maple Leafsin NHL-joukkueessa, jossa Perreault teki 13 runkosarjaottelussa tehot 3+3=6.


title: Yanic Perreault

text: Heinäkuussa 1994 Maple Leafs kauppasi Perreaultin Los Angeles Kingsiin vaihdossa neljännen kierroksen varausvuoroon kesälle . Hän pelasi lähinnä NHL:n työsulun takia kauden 1994–1995 suurimmaksi osaksi IHL-joukkue Phoenix Roadrunnersissa, jonka paras maalintekijä Perreault oli 51 osumallaan, joilla hän sijoittui liigan maalipörssissä neljänneksi. Pistepörssissä Perreault sijoittui viidenneksi 99 tehopisteellään. Myös loukkaantuminen vähensi hänen pelejään NHL:ssä, kun liiga saatiin käynnistymään. Perreault pelasi NHL:ssä lopulta vain 26 runkosarjaottelua tehopistein 2+5=7. Kaudella 1995–1996 hän löi itsensä läpi NHL:ssä ja teki 78 runkosarjaottelussa tehot 25+24=49, joilla Perreault oli Kingsin toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Hän nousi loppukaudesta joukkueen ykkössentteriksi, kun Wayne Gretzky kaupattiin St. Louis Bluesiin.


title: Yanic Perreault

text: Kaudella 1997–1998 Perreault oli 28 osumallaan Kingsin toiseksi paras maalintekijä Glen Murrayn jälkeen. Kesken kauden 1998–1999, maaliskuussa 1999 hänet kaupattiin takaisin Toronto Maple Leafsiin vaihdossa Jason Podollaniin ja kolmannen kierroksen varausvuoroon kesälle . Perreault pelasi joukkueessa myös kaksi seuraavaa kautta, joista jälkimmäisellä kaudella 2000–2001 hän oli Maple Leafsin kolmanneksi paras pistemies tehoilla 24+28=52.


title: Yanic Perreault

text: Heinäkuussa 2001 Perreault teki vapaana agenttina kolmivuotisen ja 8,4 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Montréal Canadiensin kanssa. Hänestä kaavailtiin joukkueen kakkossentteriä kaudelle 2001–2002, jota ennen Saku Koivu sairastui kuitenkin syöpään ja Perreault nousi näin ollen Canadiensin ykkössentteriksi. Hän pelasi uransa ainoan täysin ehjän kauden ja teki kaikissa 82 runkosarjaottelussa tehot 27+29=56, joilla Perreault voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin. Kaudella 2002–2003 hän oli Canadiensin toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies.


title: Yanic Perreault

text: Kaudeksi 2007–2008 Perreault siirtyi vuoden mittaisella ja 1,5 miljoonan dollarin arvoisella sopimuksella Chicago Blackhawksiin. Hän lopetti uransa kevääseen 2008.


title: Yanic Perreault

text: Perreault edusti Kanadaa MM-kilpailuissa vuonna 1996, jolloin hän voitti hopeaa. Hän voitti myös turnauksen pistepörssin tehoilla 6+3=9 ja valittiin parhaaksi hyökkääjäksi.


title: Häme (täsmennyssivu)

text: Häme voi viitata tai liittyä seuraaviin:


title: Häme (täsmennyssivu)

text: Häme on Suomen historiallinen maakunta. Tähän liittyvät:


title: Do or Die (Dropkick Murphysin albumi)

text: Do or Die on irlantilais-amerikkalaisen punk-bändin Dropkick Murphysin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1998. Tämä on ainoa albumi, jossa oli mukana alkuperäinen laulaja Mike McColgan.


title: Do or Die (Dropkick Murphysin albumi)

text: Kaikki laulut kirjoittanut Ken Casey, ellei toisin mainita.


title: Luigi Cozzi

text: Luigi Cozzi (7. syyskuuta 1947 Busto Arsizio) on italialainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan myös taitelijanimellä Lewis Coates.


title: Luigi Cozzi

text: Luigi Cozzi aloitti elokuvauransa Dario Argenton apulaisohjaajana. Hänen ensimmäinen oma ohjaustyönsä oli "Il tunnel sotto il mondo" (1969). Cozzi on työskennellyt etupäässä giallo- sekä tieteis- ja fantasiaelokuvien parissa.


title: Kahden viikon iskuaika

text: Kahden viikon iskuaika ("Two Weeks Notice") on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Marc Lawrencen ohjaama romanttinen komedia, jonka pääosia esittävät Hugh Grant ja Sandra Bullock.


title: Himberg

text: Himberg on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Saint-Pierren murhenäytelmä

text: Saint-Pierren murhenäytelmä ("La Veuve de Saint-Pierre") on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Patrice Leconten ohjaama historiallinen draamaelokuva, joka pohjautuu tositapahtumiin. Pääosia näyttelevät  Juliette Binoche, Daniel Auteuil ja elokuvaohjaajana paremmin tunnettu Emir Kusturica.


title: Saint-Pierren murhenäytelmä

text: Pienellä, Ranskalle kuuluvalla Saint-Pierren saarella Newfoundlandin rannikolla 1850-luvulla lukutaidoton työläinen Neel Auguste (Kusturica) tappaa miehen humalapäissään ja tuomitaan teloitettavaksi. Giljotiinin puutteessa saarelaiset antavat tuomitulle mahdollisuuden todistaa muuttuvansa hyväksi ihmiseksi. Neelistä tuleekin yhteisöön merkittävä hyväntekijä ja kaikkien suosikki.


title: Intiimit tunnustukset

text: Intiimit tunnustukset ("Confidences trop intimes") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Patrice Leconten ohjaama ranskalainen elokuva.


title: Paholaisen satulassa

text: Paholaisen satulassa ("Ride with the Devil") on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Ang Leen ohjaama elokuva, joka sijoittuu Yhdysvaltain sisällissotaan.


title: Paholaisen satulassa

text: "Chicago Sun-Timesin" Roger Ebert piti elokuvaa yhtenä ensimmäisistä Amerikan sisällisotaa käsittelevistä elokuvista, joka ei jälkiviisastele vaan tulee kerrotuksi aasialaisohjaajan ulkopuolisella näkemyksellä. Hän antoi elokuvalle kuitenkin vain kaksi tähteä neljästä, koska piti sitä kovin hitaana ja kankeana. Pääosaa esittävälle Toby Maguirelle hän suositteli roolin ottamista jostain aivottomasta teinikomediasta, ei siksi että Ebert haluaisi nähdä sellaista elokuvaa, vaan siksi että Maguire voisi karistaa osan draamaelokuvamaneereistaan.


title: Summer of Sam

text: Summer of Sam ("Summer of Sam") on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Spike Leen ohjaama elokuva, joka kertoo sarjamurhaaja David Berkowitzista.


title: Hendrick Motorsports

text: Hendrick Motorsports (HMS) tai entinen All-Star Racing on Rick Hendrickin vuonna 1984 perustama kilpa-autojoukkue Yhdysvalloissa. Tällä hetkellä joukkue kilpailee NASCAR Sprint Cup Seriesissa. Joukkue on voittanut 10 kuljettajien mestaruutta (1995, 1996, 1997, 1998, 2001, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010).


title: Oyala

text: Oyala on Päiväntasaajan Guinean suunnitteilla olevan uuden pääkaupungin nimi. Nykyinen pääkaupunki Malabo sijaitsee Biokon saarella Atlantin valtamerellä. Presidentti Teodoro Obiang Nguema Mbasogon mukaan pääkaupungin siirto syrjäiseen paikkaan viidakon keskelle antaa hallituksen toiminnalle turvaa. Päiväntasaajan Guineassa tapahtui epäonnistunut vallankaappausyritys vuonna 2004.


title: Duarte Barbosa

text: Duarte Barbosa (n. 1480 Lissabon, Portugali – 1. toukokuuta 1521 Cebu, Filippiinit) oli portugalilainen kirjoittaja, meriupseeri ja tutkimusmatkailija. Hän oli Fernão de Magalhãesin lanko. Barbosa osallistui Pedro Álvares Cabralin matkaan meriteitse Intiaan Hyväntoivonniemen ympäri. Hän saapui Intiaan vuonna 1500 ja toimi malajalamin kielen tulkkina Portugalin Intiassa. Hän tutustui Itä-Afrikan rannikkoon retkikunnan mukana. Myöhemmin hän kirjoitti niin sanotun "Duarte Barbosan kirjan" Magalhãesin maailmanympärimatkalla noin vuonna 1518. Magalhãesin kuoltua Cebun saarella Duarte Barbosasta tuli retken päällikkö. Häntä on epäilty ensimmäisen maailmanympärimatkaajan, Magalhãesin orjan Enriquen kaltoinkohtelusta, joka johti verilöylyyn Cebulla salaliittolaisten juhlassa, jossa myös Barbosa lienee saanut surmansa.


title: Mieskuoro Euga

text: Mieskuoro Euga on Turussa, Tampereella ja Helsingissä toimiva mieskuoro, joka perustettiin vuonna 2011. Nuoresta iästään huolimatta kuoro on ehtinyt vakiinnuttaa asemansa yhtenä Suomen johtavista mieskuoroista. Nuorista miehistä koostuva Euga on saanut tunnustusta kotimaassa ja ulkomailla useiden kilpailumenestysten myötä ja on profiloitunut sekä perinteisen että kokeilevan mieskuoromusiikin esittäjäksi.


title: Mieskuoro Euga

text: Kuoroa johtaa Visa Yrjölä (s.1992), joka aloitti johtamisopintonsa Klemetti-Opiston kuoronjohtokurssilla vuonna 2004. Yrjölän opinnot Sibelius-Akatemian kuoronjohtoluokalla alkoivat syksyllä 2011.


title: Mieskuoro Euga

text: Keväällä 2013 kuoro sijoittui ensimmäiseksi Cornwallin kansainvälisessä mieskuorokilpailussa. Tampereen Sävel-kuorokatselmuksessa kesäkuussa 2013 kuoro palkittiin kahdella kultaleimalla ja Visa Yrjölä lisäksi kuoronjohtajapalkinnolla. Toukokuussa 2014 Euga edusti Suomea Wienin juhlaviikkojen avajaiskonsertissa. Huhtikuussa 2015 Euga voitti Tampereella järjestetyn Leevi Madetoja -mieskuorokilpailun kansainvälisen sarjan ja lisäksi kuoro sai myös erikoispalkinnon Einojuhani Rautavaaran Laulu oravasta -kappaleen esityksestä.


title: Teknologinen determinismi

text: Teknologinen determinismi on teoria tai mekanistinen malli, jonka mukaan teknologia määrittää ihmisen ja yhteiskunnan kehitystä. Teknologia nähdään kausaalisten yhteyksien ja vaikutusten aikaansaajana ja sen ajatellaan ohjaavan meitä väistämättä ja autonomisesti.


title: Teknologinen determinismi

text: Keskustelu erilaisista determinismin muodoista ja ihmisen vapaasta tahdosta on kestänyt vuosituhansia, mutta ajatus teknologian määräävyydestä syntyi suurelta osin 1800-luvulla teollisen vallankumouksen myötä, kun teknologian kehittymisessä koettiin suuria edistysaskeleita. Länsimaisen yhteiskunnan muuttumisen myötä heräsi laaja keskustelu siitä, muokkaammeko me teknologista kehitystä vai muokkaako se meitä.


title: Teknologinen determinismi

text: Teknologinen determinismi yhtyy monin paikoin taloudelliseen determinismiin ja marxilaissävytteiseen historialliseen materialismiin. Determinismin käsiteryppään haasteena on se, pystytäänkö osoittamaan jokin ”determinaatio”, joka selittää jonkin tietyn ilmiön.


title: Teknologinen determinismi

text: Itse käsitteen isänä pidetään amerikkalaista sosiologia ja taloustieteilijää Thorstein Vebleniä (1857-1929). 1900-luvulla käsitteen parissa ovat työskennelleet sekä sen kriitikot että kannattajat. Yleensä vastakkainasettelu ei ole näin selvä, ja useimmat tutkijat hyväksyvät teknologisen determinismin olettamuksia tiettyyn rajaan asti.


title: Teknologinen determinismi

text: Teknologinen determinismi jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, nimeltään hard ja soft determinism. Suomessa näistä suuntauksista on käytetty nimitystä jyrkkä ja lievempi muoto. Jyrkän ajattelutavan mukaan teknologia on ainoa asia joka muuttaa yhteiskuntaa tai ainakin teknologia on pakollinen ehto kehitykselle. Kun tehdään uusi keksintö, tietyt seuraukset nähdään sen jälkeen väistämättöminä tai ainakin äärimmäisen todennäköisinä.


title: Teknologinen determinismi

text: Teknologisen determinismin lievemmän muodon kannattajat katsovat, että tietyn teknologian olemassaolo luo aina uusia mahdollisuuksia. Joissakin yhteiskunnissa joillakin aikakausilla näitä mahdollisuuksia käytetään hyväksi, mutta ei aina.


title: Teknologinen determinismi

text: Lievempi muoto myöntää, että myös taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset tekijät vaikuttavat muutokseen yhteiskunnassa. Teknologia tarjoaa mahdollisuuksia, joista vain osa toteutuu.Yksi teknologisen determinismin alalaji on mediadeterminismi. Nykyisessä länsimaisessa tietoyhteiskunnassa media välittää ihmisille informaatiota päivittäin. Teknologian kehittyminen liittyy suoraan mediateknologian kehittymiseen ja siihen, millä eri tavoilla pystymme käyttämään mediaa viestimiseen. Tämä oikeuttaa myös pohdinnan siitä, kuinka media vaikuttaa ihmisiin ja yhteiskuntaan.


title: Teknologinen determinismi

text: Viime vuosikymmenten tärkein teknologisen determinismin media-aspektin esiintuoja on ollut kanadalainen filosofi Marshall McLuhan (1911-1980). Hänen ajatuksensa on tiivistetysti, että ”väline on viesti”: erilaiset median muodot muokkaavat kulttuuriamme ja ajatteluamme vääjäämättä toisenlaiseksi. Kirjassaan ”The Gutenberg Galaxy” (1962) McLuhan keskittyy suureen historialliseen vallankumoukseen, joka oli seurausta kirjapainotaidon keksimisestä. Vuosisatojen aikana tapahtuneen kehityksen myötä voimme puhua myös massamediasta. Massamedian kehitys on ollut teknologisten välineiden kehitystä.


title: Teknologinen determinismi

text: Kirjapainotaidon keksiminen on McLuhanin mielestä johtanut kokonaiseen uudenlaiseen ihmiskäsitykseen ja kulttuuriin, jota tekniikka on muovannut. Tekstin tuottaminen oli teknologisen läpimurron avulla muuttunut helpommaksi, mikä vaikutti ratkaisevasti ihmisten viestintätottumuksiin. Laajalti saatavilla oleva ja muuttumaton painettu teksti auttoi havainnoimaan asioita ulkopuolelta ja pyrkimään tarkkaan objektiiviseen järkeilyyn. Yhteiskunnallisesti tämä johti kansallisvaltioiden syntyyn ja individualismiin.


title: Teknologinen determinismi

text: McLuhanin ajatukset ja teoriat ovat kiisteltyjä, ja hänen esimerkkiensä kausaalisuutta on vaikea osoittaa. Ne kuitenkin ovat yleensä pohjana sille keskustelulle, jota aiheen ympärillä käydään. Aihetta on kehitellyt mm. Neil Postman, joka piti televisiota kulttuurisesti vahingollisena välineenä (toisin kuin McLuhan), koska se viihteellistää julkisen keskustelun. Postman puhuu myös ideologisesta vinoutumasta, jonka jokainen viestintäväline mahdollistaa. Viime aikojen huomattavimpia McLuhan-kriitikkoja on ollut Raymond Williams, joka on painottanut erilaisten tekijöiden luomaa multikausaalisuutta.


title: Teknologinen determinismi

text: Media ja viestintävälineet eivät ole neutraaleja. Tutkijat ovat yleisesti sitä mieltä, että edelleen globalisoituva massamedia artikuloi yhteiskunnan (poliittisia) ideologioita, kulttuurisia ajatusmalleja ja rooleja. Samalla se rakentaa todellisuutta mieleisekseen kaupallistuneelta pohjalta, eikä yleensä edes yritä heijastaa ”todellista” maailmaa. Tavallaan eri determinismin muotojen voi ajatella toteutuvan tällä tavoin.


title: Teknologinen determinismi

text: Teknologisen determinismin käsite on yhä ajankohtainen mediateknologian jatkuvasti kehittyessä. Esimerkiksi sosiaalinen media on käsite, josta keskusteltaessa puhutaan osittain deterministisellä kielellä. Asiaa lähestytään kehityksen näkökulmasta, ja kehitystä pidetään usein itsestään selvänä. McLuhanin voi tulkita ennustaneen nykymuotoisen internetin ja sosiaalisen median esiinmarssin puhuessaan fyysiset etäisyydet poistaneesta ”maailmankylästä” ja viestintäkanavien käytön muuttumisesta aktiivisemmaksi.


title: Teknologinen determinismi

text: Teknologinen determinismi on kiistanalainen teoria. Siihen kohdistuu runsaasti kritiikkiä monelta eri suunnalta. Esimerkiksi Raymond Williams ja Manuel Castells ovat kritisoineet joitakin teknologisen determinismin teorioita. Monien tutkijoiden mielestä teknologiaa tärkeämpiä tekijöitä kehityksessä ovat sosiaaliset ja poliittiset kysymykset. Itse teknologisia ratkaisuja tärkeämpänä pidetään sitä, kuka teknologiaa käyttää, kuka sitä kontrolloi ja mihin sitä käytetään.


title: Teknologinen determinismi

text: Joidenkin kriitikoiden mielestä teknologia ei määrää yhteiskunnan kehitystä, mutta yhteiskuntakaan ei määrää teknologian kehityksen suuntaa. Kumpikin vaikuttaa toisiinsa. Yhteiskunta kuitenkin valikoi ne keksinnöt, joita se alkaa käyttää hyväkseen. Determinismin yleisiin ongelmiin on etsitty ratkaisua determinaation kaksisuuntaisuudella ja selittävien tekijöiden monimuotoisuudella (multikausaalisuus).


title: Teknologinen determinismi

text: Joidenkin deterministien näkemystä teknologiasta ja sen seurauksista pelkästään hyvinä ei myöskään ole yleisesti hyväksytty. Teknologia ei ole hyvää tai pahaa. Usein uuden teknologian mukana tulee sekä hyviä että huonoja seurauksia. Teknologia hyödyttää jotakuta, mutta haittaa toisia. Uusi keksintö voi esimerkiksi pienentää työn määrää, mutta samalla se voi aiheuttaa työttömyyttä. Uusi teknologia ei aina myöskään syrjäytä automaattisesti vanhaa. Esimerkiksi radio on yhä olemassa, vaikka televisio on keksitty.


title: Teknologinen determinismi

text: Erityisen kovan kritiikin kohteeksi on joutunut teknologisen determinismin jyrkkä ajattelutapa. Jos se olisi oikeassa, ei kriitikoiden mielestä pitäisi löytyä mitään poikkeuksia. Poikkeuksia ei kuitenkaan ole vaikea löytää. Lievempi ajattelutapa onkin yleisesti hyväksytympi.


title: Kuusijuhla

text: Kuusijuhla tai joulujuhla on koulujen juhla, jota vietetään syyslukukauden päätteeksi joululoman alkaessa.


title: Kuusijuhla

text: Monessa koulussa kuusijuhla on suuri juhla, jota valmistellaan viikkoja ja joka pidetään koulun juhla- tai voimistelusalissa ja johon kutsutaan mahdollisuuksien mukaan myös lasten vanhemmat ja sisarukset. Kuusijuhla on perinteisesti uskonnollissävyinen, lämpimän lapsenmielinen tilaisuus. Kuusijuhlaan kuuluvat kynttilät – paloturvallisuuden vuoksi yhä useammin sähkökynttilät – suuri joulukuusi, ”Enkeli taivaan” -virsi, tonttuleikit, lasten esittämä joulukuvaelma Jeesuksen syntymästä tai muu satunäytelmä, jota on harjoiteltu viikkokausia. Tilaisuuden päättää usein makeisia jakava joulupukki, joka toivotetaan tervetulleeksi ”Joulupukki, joulupukki” -laululla.


title: Kuusijuhla

text: Ennen kansakoulujen aikaa koulujen syyslulukausi loppui Lucian päivän 13. joulukuuta tienoilla. 1700-luvun loppupuolen triviaali- eli alkeiskoulun joulujuhla oli samalla myös tentti, jossa oppilaita kuulusteltiin arvovaltaisen yleisön läsnä ollessa. Lopuksi koulun oppilaat, kaikki tuohon aikaan poikia, esittivät vanteita pyöritellen vanhan kaaritanssin laulaen samalla latinankielistä jouluaiheista ylistysvirttä. Yhteisiä aineksia nykyajan joulujuhlan kanssa olivat jo tuolloin kynttilät, lattialle levitetyistä kuusenhavuista tullut kuusentuoksu, joululaulut, joululeivonnaiset ja tanssileikki.


title: Kuusijuhla

text: Merkittävä joulukuusi- ja kuusijuhlaperinteen aloittaja ja levittäjä Suomessa oli 1863 perustettu, suomenkielisiä kansakoulunopettajia kouluttanut Jyväskylän seminaari, jossa alettiin pitää joulun alla omia kuusijuhlia. Kunniapaikalle seminaarin juhlasaliin tuotiin suurikokoinen kuusi, jonka ympärillä pidettiin puheita, esitettiin kuvaelmia ja laulettiin joululauluja. Tämä tapa levisi sitten seminaarista valmistuneiden opettajien mukana ympäri maata. Joulukuusi levisi suomalaisten koteihin juuri kansakoulujen kuusijuhlien myötä.


title: Kuusijuhla

text: Jo alusta saakka Jyväskylän seminaarin kuusijuhlaan kuuluivat kädentaitoja korostavat, itse tehdyt joulukoristeet sekä joulukuusi. Musiikki oli toinen tärkeä elementti kuusijuhlaperinnettä luotaessa. Seminaarin musiikinlehtori P. J. Hannikainen sävelsi monia yhä tutuimpien joukkoon kuuluvia joululauluja, kuten ”Joulupukki, joulupukki”, ”Tuikkikaa, oi joulun tähtöset” ja ”No, onkos tullut kesä”.


title: Kuusijuhla

text: Koulujen kuusijuhlilla on 1800-luvun loppupuolelta alkaen ollut suuri vaikutus kotien juhlatapoihin. Menneinä vuosikymmeninä joulupukki saattoi jaella köyhimmille lapsille makeisten lisäksi kenkiä ja vaatteita.


title: Kuusijuhla

text: Koulujen kuusijuhlaperinne on levinnyt myös muiden yhteisöjen käyttöön päiväkodeista aina aikuisten pikkujouluperinteeksi.


title: Kuusijuhla

text: Kirkon ja valtion eron kannattajat ovat kyseenalaistaneet jouluevankeliumin, seimikuvaelman, virsien ja muiden kristinuskoon liittyvien aiheiden sisällyttämisen koulun joulujuhlaan. Monet koulut toimivat niin, että kaikille yhteisen, uskonnollisesti neutraalin joulujuhlan lisäksi kirkkoon kuuluvat lapset ja vanhempiensa luvalla muutkin halukkaat viedään myös joulukirkkoon.


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: Tohtori Fu Manchu – paholaisen palvelija (myös "Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija" ja "Fu Manchu – paholaisen palvelija"; ; ) on Don Sharpin ohjaama brittiläis-saksalainen kauhuelementtejä sisältävä toimintatrilleri vuodelta 1966. Elokuvan pääosissa ovat Christopher Lee Fu Manchuna, Douglas Wilmer Nayland Smithinä, Marie Versini Marie Lentzinä, Howard Marion-Crawford tohtori Petrienä ja Tsai Chin Lin Tangina.


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: Fu Manchu (Christopher Lee) palaa punomaan pirullisia juoniaan. Egyptiin paennut superrikollinen kidnappaa tällä kertaa tiedemiesten tyttäriä kiristääkseen apua maailmanvalloitussuunnitelmiinsa, joihin liittyy olennaisesti järkyttävää tuhoa kylvävä superase. Fu Manchun arkkivihollinen Scotland Yardin etsivä Dennis Nayland Smith (Douglas Wilmer) on valmiina laittamaan kapuloita rattaisiin...


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: Douglas Wilmer korvasi Nigel Greenin ensimmäisessä osassa näyttelemän Sir Dennis Nayland Smithin roolin. Wilmer uusi roolinsa vielä elokuvasarjan kolmannessa osassa, mutta neljänteen ja viidenteen osaan Nayland Smithin rooliin astui Richard Greene.


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: "Tohtori Fu Manchu – paholaisen palvelija" perustuu kirjailija Sax Rohmerin luomiin hahmoihin. Elokuvan tuotti Hallam Productionsille ja Constantin Film Produktionille Harry Alan Towers.


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: "Tohtori Fu Manchu – paholaisen palvelija" kuvattiin Lontoossa, Englannissa.


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: "Tohtori Fu Manchu – paholaisen palvelija" sai ensi-iltansa Länsi-Saksassa 2. syyskuuta vuonna 1966. Yhdysvalloissa ja Yhdistyneissä kuningaskunnissa elokuva sai ensi-iltansa 16. joulukuuta vuonna 1966. Suomen ensi-ilta oli 23. joulukuuta vuonna 1966.


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: "Tohtori Fu Manchu – paholaisen palvelija" on julkaistu videolle ja DVD:lle.


title: Tri Fu Manchu – paholaisen palvelija

text: "Tohtori Fu Manchu – paholaisen palvelija" on toinen viiden elokuvan "Fu Manchu" -sarjassa.


title: Universidade Federal da Bahia

text: Bahia yliopistot (; UFBA) on yliopisto Bahian kaupungissa, Brasiliassa. Se on yksi kolmesta Bahian kaupungin rahoittamasta julkisesta yliopistosta.


title: Hippodrome

text: Hippodrome on entinen teatteri- ja konserttisali Lontoossa. Alun perin sirkukseksi vuonna 1900 rakennettu tila muutettiin musiikkikäyttöön vuonna 1909 Pjotr Tšaikovskin "Joutsenlampi"-baletin Britannian ensiesitystä varten. Sali oli merkittävä revyy- ja musikaaliesityksistään. Hippodromella järjestettiin Britannian ensimmäinen jazzkonsertti vuonna 1919, kun neworleansilainen yhtye Original Dixieland Jazz Band vieraili Lontoossa.


title: Hippodrome

text: Vuoden 1958 remontin yhteydessä rakennus muutettiin kabareeravintolaksi nimeltä The Talk of the Town, joka toimi rakennuksessa vuoteen 1982 asti. Rakennuksen nimi tulee kreikkalaisperäisestä "hippodromi"-termistä.


title: Koolapuut

text: Koolapuut ("Cola") on malvakasvien ("Malvaceae") heimon alaheimoon "Sterculioideae" kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu noin 100–125 lajia lähinnä trooppisen ilmastoalueen puita. Kaikki suvun lajit kasvavat luontaisina Afrikassa. Kahta suvun lajia viljellään kolapähkinöiksi kutsuttujen siementensä vuoksi.


title: Koolapuut

text: Koolapuut ovat pienehköjä puita tai pensaita. Suurikokoisimmat lajit kasvavat yleensä enimmillään noin 30 metriä korkeiksi. Suvun lajeilla on usein sekä nystykarvoja, tähtikarvoja että kilpikarvoja.


title: Koolapuut

text: Lehdet voivat olla sormilehdykkäisiä tai yksinkertaisia ja muodoltaan sormiliuskaisia tai ehyitä. Lehdet ovat ruodillisia ja ruodin kärjessä on usein näkyvästi ruotia leveämpi pullistuma. Ilmaraot ovat tavallisesti lehtien alapinnoilla, mutta joillakin lajeilla myös yläpinnoilla.


title: Koolapuut

text: Koolapuut ovat usein kaksikotisia, joten erilliset yksineuvoiset hede- ja emikukat kasvavat yleensä eri puuyksilöissä. Jotkin lajit ovat kuitenkin yksikotisia ja joillakin lajeilla on kaksineuvoisia kukkia. Kukat kasvavat lehtihankoihin kehittyvissä kukinnoissa. Kukissa ei ole terälehtiä. Verhiöön kuuluu tavallisesti 4–5 verholehteä. Hedekukissa on 5–12 hedettä yhdessä tai kahdessa kehässä hetiöperässä. Emikukissa on tavallisesti 4–5 emilehteä.


title: Koolapuut

text: Hedelmät ovat rakenteeltaan kypsinä aukeavia kotia. Niissä on yksi tai useampia siemeniä.


title: Koolapuut

text:
Koolapuiden sukuun kuuluu lajien määritelmästä riippuen noin 100–125 hyväksyttyä lajia. Seuraavia lajeja on pidetty yleensä hyväksyttyinä:
Koolapuita esiintyy kotoperäisenä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Suurimmillaan lajirunsaus on Länsi- ja Keski-Afrikan trooppisissa sademetsissä. Myös Itä-Afrikan rannikolla on runsaasti lajeja.


title: Koolapuut

text: Koolapuiden historia ulottuu ainakin oligoseenikaudelle asti. Vanhin tunnettu sukuun luokiteltu jäännös on noin 28–27 miljoonaa vuotta vanha Etiopiasta löydetty fossiilinen lehti. Koolapuita ei nykyisin enää esiinny löytöalueella Saharan pohjoispuolisessa Afrikassa. Koolapuiden lähimpinä sukulaisina pidetään sukua "Octolobus" sekä kotopuita ("Pterygota").


title: Koolapuut

text: Koolapuita esiintyy lähes yksinomaan trooppisissa kosteissa ainavihannissa tai puoliainavihannissa metsissä. Ne kasvavat tavallisesti metsän aluskerroksessa latvuskerroksen alapuolella.


title: Koolapuut

text: Koolapuuta ("Cola acuminata") ja "Cola nitidaa" viljellään ravintokasveina niiden runsaasti kofeiinia ja teobromiinia sisältävien siementen vuoksi. Siemeniä kutsutaan usein kolapähkinöiksi, vaikka ne eivät ole varsinaisesti pähkinöitä. Siemeniä käytetään useiden ruoka-aineiden ja juomien valmistuksessa, ja läntisessä Afrikassa niitä usein pureskellaan sellaisenaan. Myös lajien "Cola ballayi", "Cola verticillata" ja "Cola sphaerocarpa" hedelmät ovat syötäviä.


title: Ossi Elokas

text: Ossi Erkki Timo Elokas (9. toukokuuta 1904 Toijala – 10. elokuuta 1991) oli suomalainen kuoronjohtaja ja säveltäjä. Hän toimi Helsingissä Töölön seurakunnan kanttorina vuodesta 1942, Sibelius-akatemian säveltapailun opettaja 1932–1939 ja uudestaan 1956. Hän oli myös useiden kuorojen johtaja ja kiersi kuorojen kanssa eri Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa sekä Israelissa. Hänen sävellyksiinsä kuuluu kantaatteja, lauluja sekä piano-, viulu- ja urkusävellyksiä.


title: Sekavia suhteita

text: Sekavia suhteita ("Because I Said So") on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut Michael Lehmannin ohjaama romanttinen komedia, jonka pääosia esittävät Diane Keaton, Mandy Moore, Gabriel Macht, Tom Everett Scott ja Lauren Graham.


title: Ali Akbar Salehi

text: Ali Akbar Salehi (; s. 1949 Karbala, Irak) on iranilainen fyysikko ja poliitikko. Hänestä tuli joulukuussa 2010 Manouchehr Mottakin seuraaja maansa ulkoministerinä. Hän oli aiemmin toiminut heinäkuusta 2009 Iranin atomienergiajärjestön johdossa. Lisäksi hän on toiminut Islamilaisen yhteistyöjärjestön varapääsihteerinä ja Mohammad Khatamin presidenttiyden aikana maansa edustajana Kansainvälisessä atomienergiajärjestössä. Salehilla on tohtorinarvo Massachusetts Institute of Technologysta.


title: Ali Akbar Salehi

text: Salehista tuli vuonna 2009 myös yksi Iranin lukuisista varapresidenteistä. Hän on työskennellyt Isfahanin yliopistolla ja toiminut 1980–1990-luvuilla Sharifin teknologian yliopiston rehtorina.


title: Reduktio (historia)

text: Reduktio tarkoittaa Ruotsin valtakunnan historiassa sellaisten tilojen ja verojen palauttamista kruunulle, jotka oli läänittämällä tai muulla tavoin luovutettu maalliselle tai hengelliselle rälssille.


title: Reduktio (historia)

text: Iso reduktio toteutettiin 1600-luvun lopulla kuningas Kaarle XI:n käskystä Ruotsissa. Käytännössä se tarkoitti aatelistolle luovutettujen lahjoitus- ja läänitysmaiden palauttamista kruunulle, paitsi ennen vuotta 1632 lahjoitettuja rälssimaita. Kaikkiaan kruunulle palautui noin kahden miljoonan talarin vuotuiset verotulot. Peruutus merkitsi myös virka-aatelin syntyä ja kuninkaan vallan kasvua. Reduktion jälkeen valtio, aatelisto ja talonpojat omistivat kukin noin kolmanneksen koko maa-alasta.


title: Reduktio (historia)

text: Uudistuksen aloitti Kaarle XI, kysymällä valtiopäivillä millä valtakunta saadaan jaloilleen kaikkien vastoinkäymisten jälkeen. Kuninkaan neuvonantaja Hans Wachtmeister neuvoi tutkimaan holhoojahallituksen aikaisen tilinpidon, holhoojat oli saatettava vastuuseen toiminnastaan, jonka jälkeen asiasta käynnistettiin laaja tutkimus. Ensimmäisenä valtiolle palautettiin Kaarle X Kustaan ja kuningatar Kristiinan aikana lahjoitetut tilat, jonka jälkeen selvitys laajentui heitä edeltäneisiin aikoihin. Kartanot ja maatilat olivat jo usein vaihtaneet omistajaa hyvässä uskossa, mutta reduktiossa omaisuus otettiin takaisin valtiolle ilman korvausta. Uudistus ei johtanut erityisen suureen vastustukseen ja tästä on päätelty Ruotsin kansan olevan enemmän taipuvainen reduktioon kuin vallankumoukseen.


title: Reduktio (historia)

text: Suurimmat peruutukset kohdistuivat Magnus Gabriel De la Gardien omistuksiin, jolla oli hallussaan yli 30 linnaa ja herraskartanoa. Hän menetti kaikki omistuksensa ja sai sakon, joka vastasi 800 virkamiehen vuotuista palkkaa. Vielä suuremman sakon sai Nils Brahe, joka oli perinyt Pietari Brahen ja Carl Gustaf Wrangelin omaisuuden.


title: Golden Globe 2013

text: Golden Globe 2013 oli järjestyksessään 70. Golden Globe -palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2012 elokuville ja televisiosarjoille. Gaala järjestettiin Beverly Hilton -hotellissa Los Angelesissa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa 13. tammikuuta 2013. Gaalan juonsivat Tina Fey ja Amy Poehler.


title: Golden Globe 2013

text: Voittajat on listattu ensimmäisenä ja lihavoitu.


title: Lento (elokuva)

text: Lento on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Robert Zemeckisin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosia esittävät Denzel Washington, Don Cheadle, Melissa Leo, Bruce Greenwood, Kelly Reilly ja John Goodman. Elokuva kertoo erikoisen lento-onnettomuuden syistä ja seurauksista. Denzel Washington näyttelee kokenutta lentokapteenia Whip Whitakeria, josta tulee kansallissankari yhdessä yössä. Tutkimuksissa käy ilmi, että sankarikapteeni on ollut lennon aikana alkoholin ja huumeiden vaikutuksen alaisena. Elokuva kääntyykin kuvaukseksi alkoholismista ja toipumisesta.


title: Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander

text: Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander, o.s. Lehtosalo (s. 9. kesäkuuta 1934 Lahti) on suomalainen arkeologi ja filosofian tohtori. Hän on Suomen kansainvälisesti tunnetuimpia arkeologeja ja on erikoistunut tutkimaan Suomen rautakautta, erityisesti Euran aluetta. Lehtosalo-Hilanderille myönnettiin vuonna 2015 H. G. Porthan -mitali arvokkaasta elämäntyöstä tutkijana ja esihistorian elävöittäjänä.


title: Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander

text: Lehtosalo-Hilander syntyi vaatturimestari Kaarle Lehtosalon ja Bertha Elisabeth Sutiosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1968 on Rauno Kalevi Hilander. Lehtosalo-Hilander tuli ylioppilaaksi 1954 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1967. Filosofian tohtoriksi hän väitteli Helsingin yliopistossa 1982. Lehtosalo-Hilander tunnetaan erityisesti vuosina 1969–1992 Luistarin kalmistossa suorittamistaan kaivauksista. Eurassa sijaitseva kalmisto on Suomen suurin ja merkittävin rautakautinen hautapaikka. Kolmiosaisen väitöskirjansa Luistarin kaivauksista hän julkaisi vuonna 1982 ja sarjan neljäs osa valmistui vuonna 2000. 1970-luvulla Lehtosalo-Hilander oli mukana suunnittelemassa tunnettua Euran emännän pukua, joka valmistettiin hänen Luistarissa avaamansa ja tutkimansa ns. "Euran emännän haudan" löytöjen perusteella. Luistari-tutkimuksensa ohella Lehtosalo-Hilander on tutkinut myös useita muita muinaisjäännöksiä Lounais-Suomessa sekä muun muassa Vartiokylän linnavuorta Helsingissä.


title: Pirkko-Liisa Lehtosalo-Hilander

text: Lehtosalo-Hilander on työskennellyt arkeologina Suomessa sekä Helsingin yliopiston että Museoviraston palveluksessa, samoin kuin Suomen Akatemian tutkijana. Turun yliopistossa hän on ollut tuntiopettaja sekä vs. ja va. professori. Hän on toiminut tuntiopettajana myös Taideteollisessa korkeakoulussa. Ruotsin Riksantikvarieämbetetin tutkimusapulainen Tukholmassa Lehtosalo-Hilander oli 1960-luvun lopussa.


title: John Hawkes (näyttelijä)

text: John Hawkes (oik. John Marvin Perkins; s. 11. syyskuuta 1959) on yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hawkes oli ehdolla parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 2010 elokuvasta "Winter’s Bone". Hawkes asetettiin ehdolle draamaelokuvan parhaan miespääosan Golden Globe -palkinnon saajaksi roolityöstään vuoden 2012 elokuvassa "The Sessions".


title: Oleg Tverdovski

text: Oleg Fjodorovitš Tverdovski (, s. 18. toukokuuta 1976 Donetsk, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja, ja hänen viimeinen seuransa oli KHL-liigan Metallurg Magnitogorsk. Tverdovski oli aktiiviuransa aikana 185 senttiä pitkä ja painoi 95 kiloa.


title: Oleg Tverdovski

text: Ennen lähtöään Pohjois-Amerikan NHL-liigaan Tverdovski pelasi Krylja Sovetov Moskovan riveissä. Mighty Ducks of Anaheim hänet vuonna ensimmäisellä kierroksella numerolla kaksi. Tverdovski pelasi NHL:ssä useassa joukkueessa, muun muassa Anaheimissa, Phoenix Coyotesissa, New Jersey Devilsissä ja Carolina Hurricanesissä, ja hän teki uransa 713 ottelussa 317 tehopistettä. Vuosina 2003–2005 ja 2007–2013 alkaen hän pelasi Venäjällä Avangard Omskin, Salavat Julajev Ufan ja Metallurg Magnitogorskin joukkueissa. Hän voitti NHL:n Stanley Cupin New Jerseyssä kaudella 2002–2003 ja Carolinassa kaudella 2005–2006, Venäjän superliigan mestaruuden Omskissa kaudella 2003–2004 ja Ufassa kaudella 2007–2008 sekä KHL:n Gagarin Cupin Ufassa kaudella 2010–2011.


title: Oleg Tverdovski

text: Tverdovski pelasi useasti Venäjän maajoukkueessa ja saavutti maailmanmestaruuden vuoden 2009 kisoissa. Hänellä on myös olympiapronssi vuodelta 2002.


title: Trelleborgin satama

text: Trelleborgin satama () on Ruotsin eteläosassa, Skånen Trelleborgin kaupungissa sijaitseva, vuoden 2011 rahtimäärissä mitattuna Ruotsin suurimpia satamia Göteborgin sataman ja Preemraff Lysekil -öljynjalostamon teollisuussataman jälkeen. Roro-liikenteessä satama kuuluu Ruotsin merkittävimpiin.


title: Trelleborgin satama

text: Trelleborgin sataman vuosittainen rahtimäärä:


title: Helsingborgin satama

text: Helsingborgin satama () on Ruotsin eteläosassa Helsingborgin kaupungissa sijaitseva merisatama. Satamasta on vilkas lauttayhteys viiden kilometrin päähän Tanskan Helsingøriin, minkä seurauksena Helsingborgin satama oli yhä vuonna 2011 Ruotsin toiseksi vilkkain matkustajaliikenteen satama Tukholman sataman jälkeen. Rahtimääränsä puolesta satama kuuluu Ruotsin kymmenen suurimman merisataman joukkoon.


title: Helsingborgin satama

text: Helsingborgin sataman vuosittainen matkustajaliikenteen ja rahtimäärä:


title: Luulajan satama

text: Luulajan satama () on Ruotsin pohjoisin kauppasatama. Se sijaitsee Luulajan kaupungissa ja kuului vuosien 2010-2011 rahtimäärissä mitattuna Ruotsin viiden suurimman sataman joukkoon.


title: Luulajan satama

text: Rahtimääriä ovat nostaneet viime vuosina muun muassa LKAB:n kaivosten rautamalmikuljetukset Malmbanan-rautatietä Norjan Narvikin ohella Luulajan sataman Sandskärin laiturin kautta. Osa malmista jatkaa meritse Rautaruukkin terästehtaalle Suomen Raahen sataman kautta.


title: Luulajan satama

text: Luulajan sataman vuosittainen rahtimäärä:


title: Malmön satama

text: Malmön satama () on Ruotsin eteläosassa Skånen läänin Malmön kaupungissa sijaitseva, rahtimäärällä mitattuna Ruotsin kymmenen suurimman joukkoon kuuluva merisatama. Se on merkittävä autokaupan tuonti- ja kauttakulkusatama. Satamalla on myös matkustajaliikennettä. Sataman omistaa Kööpenhaminan sataman tavoin "Copenhagen Malmö Port" -osakeyhtiö (CMP).


title: Malmön satama

text: Malmön sataman vuosittainen rahtimäärä:


title: Hallituskatu

text: Hallituskatu on yleinen kadunnimi Suomen kaupungeissa. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia katuja:


title: Hallituskatu (Pori)

text: Hallituskatu on Porin keskustan ruutukaava-alueen pohjoisosassa itä–länsi-suuntaisena kulkeva katu. Noin kilometrin mittainen katu alkaa idässä Linnansillan edustalla olevasta kiertoliittymästä ja kulkee halki historiallisten Kivi-Porin kortteleiden. Kokemäenjoen rannassa se kohtaa Etelärantakadun kaartuen loivasti kohti etelää ja ruutukaava-aluetta lännessä rajaavaa Vapaudenkatua.


title: Hallituskatu (Pori)

text: Hallituskatu on yksi Porin vanhimmista kaduista. Samalla paikalla on ollut Porin kahdelle ensimmäiselle kirkolle johtanut katu jo ilmeisesti kaupungin perustamisesta lähtien. Nykyisen katualueen pohjoisreunassa kulkeva kapea katu esiintyy myös vanhimmassa paikalla tehtyihin mittauksiin perustuvassa kaupunkikartassa, jonka piirsi maanmittari Olof Mört vuonna 1696. Täsmälleen nykyiselle paikalleen katu siirtyi vuoden 1801 kesäkuussa roihunneen kaupunkipalon jälkeen.


title: Hallituskatu (Pori)

text: Vanhimmissa kartoissa Porin kaduilla ei ole lainkaan nimiä. Hallituskadun paikkeilla kulkeva katu on ensimmäistä kertaa nimetty Isaac Tillbergin vuonna 1799 piirtämään karttaan, jonne se on merkitty nimellä "Öfre Slotts gatan" eli "Ylempi Linnankatu". Kaupungin tuhonneen palon jälkeen vuonna 1801 valmistuneessa kartassa kadun nimeksi on vaihtunut "Drottnings gatan" eli "Kuningattarenkatu".


title: Hallituskatu (Pori)

text: Vuoden 1852 suurpalon myötä Georg Theodor von Chiewitz laati uuden asemakaavan, jossa kaikkien katujen nimet oli vaihdettu Ruotsin vallan aikaisista venäläistyylisiksi. Kuningattarenkadusta oli tullut "Alexandran katu" Venäjän keisarinnan Aleksandra Fjodorovnan mukaan. Nykyisen nimensä Hallituskatu sai vuonna 1928, kun Porin vanhoja kadunnimiä suomalaistettiin. Nimi annettiin kadun varrella sijainneiden kaupungin tärkeimpien hallintorakennusten johdosta.


title: Hallituskatu (Pori)

text: Hallituskadun varrella sijaitsee suuri määrä historiallisesti ja kaupunkikuvallisesti merkittäviä rakennuksia. Aivan kadun alkupäässä on vuonna 1863 valmistunut Keski-Porin kirkko puistoineen. Kirkkopuistoa vastapäätä Isolinnankadun ja hallituskadun kulmassa on 1892 rakennettu ns. "Newanderin talo", joka on Euroopan ensimmäisen naisarkkitehdin Signe Hornborgin suunnittelema.


title: Hallituskatu (Pori)

text: Kadun keskivaiheilla sijaitsee vuonna 1841 valmistunut Porin raatihuone, joka on yksi harvoista vuoden 1852 kaupunkipalosta säästyneistä rakennuksista. Sen edustalla kadun eteläpuolella on Raatihuoneenpuisto, joka on entinen kauppatori. Puistona se on ollut 1870-luvulta saakka. Raatihuoneenpuiston laidoilla sijaitsee kaksi arvorakennusta, vuonna 1895 valmistunut Junneliuksen palatsi, joka nykyään toimii Porin kaupungintalona sekä 1884 rakennettu Porin Teatteri.


title: Hallituskatu (Pori)

text:
Hallituskadun ja Raatihuoneenpuiston välisellä kivikaiteella on kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin vuonna 1938 paljastettu Karhuveistos ja raatihuoneen vieressä puolestaan Sofia Saaren suunnittelema Juhana Herttuan patsas vuodelta 2008.
Teatterin vieressä Hallituskadun eteläpuolella on entinen Porin Oluttehtaan panimokompleksi, joka lopetti toimintansa vuonna 2009. Sen paikalle nousevaan ns. "Karhukortteliin" on suunniteltu asuntorakentamisen lisäksi erilaisia kulttuuripalveluja. Alueen uudisrakentaminen alkaa todennäköisesti lähivuosina. Panimoalueen yhteydessä on myös vuonna 1898 valmistunut Porin kaupungin vanha sähkölaitos, joka on nykyään ravintolakäytössä oleva suojeltu rakennus.


title: Hallituskatu (Pori)

text: Oluttehdasta vastapäätä on 1970-luvun alussa valmistunut Satakunnan Museo. Sen edustalla keskellä nykyistä katua sijaitsivat Porin kaksi ensimmäistä kirkkoa hautausmaineen. Kirkoista uudempi tuhoutui vuoden 1852 palossa.


title: Kaliumoksidi

text: Kaliumoksidi (KO) eli kaliummonoksidi eli dikaliumoksidi on kaliumin ja hapen yhdiste. Sitä tavataan harvoin luonnossa, koska se reagoi aggressiivisesti veden kanssa muodostaen kaliumhydroksidia eli kalilipeää. Kaliumoksidi on harmaankellertävää kiinteää kiteistä ainetta. Sitä käytetään lähinnä kalilannoitteissa ja sementeissä.


title: Kaliumoksidi

text: Aine on syövyttävää ja siitä on tarkat säilytys- ja työturvallisuusmääräykset. CAS-numero on 12136-45-7.


title: Nathan B. Emanuel

text: Nathan B. Emanuel oli Suomessa toiminut kapellimestari ja säveltäjä. Hän oli vuosina 1870–1878 Nya teaternin (nyk. Svenska Teatern) Teatteriorkesterin kapellimestari ja järjesti vuosittain sinfoniakonserttisarjoja. Hän sävelsi näyttämömusiikkia ja lauluja. Hän oli saksalaissyntyinen ja kuoli Venäjällä, mutta syntymä- ja kuolinaika ovat tuntemattomia.


title: Nathan B. Emanuel

text: Emanuel toimi Teatteriorkesterin kapellimestarina 1870–1878 mutta järjesti konserttisarjat omaan laskuunsa. Hänen aikanaan orkesterin ohjelmisto laajeni, ja siihen kuului muun muassa hänen oma sävellyksensä "Sinfoninen fantasia".


title: Johannishusin linna

text: Johannishusin linna on Ruotsissa Ronnebyn kunnassa sijaitseva linna. Aluksi tila oli nimetty läheisen Dagtorpin kylän mukaan, mutta nimi muutettiin vuonna 1769 Johannishusiksi. Paikalle perustettiin vuonna 1670 säteritila Skunckenberg, joka siirtyi vuonna 1684 Hans Wachtmeisterille ja kuuluu edelleen hänen jälkeläisilleen. Nykyinen klassisistista tyyliä edustava päärakennus on vuodelta 1772 ja oli alun perin väriltään roosa, mutta on nykyään vaaleankeltainen. Linna ja sen puisto eivät ole avoinna vierailijoille.


title: Harry Emeléus

text: Harry Julius Emeléus (22. heinäkuuta 1903 Battle, Sussex, Britannia – 2. joulukuuta 1993 Cambridge, Britannia) oli brittiläinen, suomalaistaustainen kemisti. Hän oli Cambridgen yliopiston kemian professori vuodesta 1946. Hän tutki erityisesti fluorin kemiaa.


title: Harry Emeléus

text: Emeléuksen isä muutti Britanniaan Suomesta. Hänen vanhempi veljensä Karl George Emeléus (1901–1989) oli Belfastin yliopiston fysiikan professori.


title: Ilmastointi

text: Ilmastointi tarkoittaa sisäilman käsittelyä, esim. viilentämistä koneellisesti. Toisinaan ilmastoinnilla vaikutetaan myös sisäilman kosteuteen. Arkikielessä ilmastoinnilla tarkoitetaan virheellisesti myös pelkkää ilmanvaihtoa.


title: Ilmastointi

text: Kylmän lähde on usein sähköllä toimiva lämpöpumppu.


title: Ilmastointi

text: Huoneilman viilennystä voidaan tuottaa myös käyttämällä syvän järven viileää pohjavettä. Tällaista tekniikkaa kutsutaan myös nimellä kaukokylmä, jos viilennystä jaetaan kaukolämpöverkon tapaan.


title: Ilmastointi

text: Perusajatus ilmastoinnista on sovellettu jo muinaisessa Egyptissä, jossa kaislat ripustettiin ikkunaan ja ne kostutettiin valuvalla vedellä. Tämä prosessi teki ilmasta kosteampaa. Muinaisessa Roomassa vesi Akveduktin kautta kierrätettiin talojen seinien läpi talojen jäähdyttämiseksi.


title: Ilmastointi

text: Nykyaikaisen ilmastoinnin kehittäjänä pidetään Willis Carrieriä, joka vuonna 1902 suunnitteli Brooklynissa toimivalle ja laatuongelmista kärsivälle kirjapainolle ilmastointijärjestelmän. Patentin Carrier sai keksinnölleen 1906.


title: Ilmastointi

text: Ensimmäinen siirrettävä, ikkunalle sijoitettava ilmastointilaite oli Philco-Yorkin "Cool Wave", joka tuli myyntiin 1938. Philco oli iso Yhdysvaltalainen radioiden ja erilaisten kodinkoneiden valmistaja ja York Ice Machinery Company oli taas erikoistunut teollisuusrakennusten jäähdytykseen. Ilmastointilaite toimii samalla tavalla kuin jääkaappi, jonka sisällä on myös lämpöpumppu. Siirrettävän ilmastointilaitteen tarkoitus on jäähdyttää huoneilmaa ja ilmasta tiivistynyt vesi kerääntyy sen sisään, jollei sitä ole johdettu ulos tai viemäriin. Thomas Midgley (1889-1944) oli vuonna 1930 kehittänyt freonin turvalliseksi kylmäaineeksi jäähdytyskoneisiin, joissa aikaisemmin käytettiin myrkyllisiä aineita, kuten ammoniakkia. Cool Wave käytti freonia.


title: Nikolai Emin

text: Nikolai Fjodorovitš Emin (1700 luvun alkupuoli – 1814) oli venäläinen virkamies, joka määrättiin vuonna 1802 Vanhan Suomen venäläistämiskomitean jäseneksi. Hän ehdotti Ruotsin lakien ja oikeuslaitoksen poistamista. 1804 hänestä tuli Viipurin siviilikuvernööri. Kun Suomen sota puhkesi 1808, hänestä tuli Buxhoevdenin apulainen Suomen hallinnon hoitamisessa mutta hänen tehtävänsä jäivät vähäisiksi, lähinnä teiden ja siltojen tarkastusta ja postilaitoksen luomista. Vuosina 1809–1811 hän oli niin sanotun Eminin komitean kansliapäällikkö tarkoituksena auttaa Mihail Speranskia Viipurin ja muun Suomen hallinnon luomisessa.


title: Nikolai Emin

text: Emin oli tunnettu runoilija ja 1700-luvun merkittävimmän venäläisen runoilijan Gavrila Deržavinin ystävä. He tutustuivat 1780-luvulla Petroskoissa, kun Deržavin toimi Aunuksen kuvernementin kuvernöörinä. Hänen isänsä Fjodor Emin (1735-1770) oli myös kirjailija.


title: Brittiläinen 5. jalkaväkidivisioona

text: 5. jalkaväkidivisioona oli Yhdistyneen kuningaskunnan vakinainen jalkaväkidivisioona. Yhtymän perusti Arthur Wellesley Napoleonin sotien Espanjan hallinnasta käytyihin taisteluihin ja sen jälkeen divisioona on palvellut muun muassa ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Divisioona lakkautettiin 1960, mutta se perustettiin uudelleen 1995 aluehallinnollisena esikuntana Walesin ja Englannin West Midlandsin, East Midlandsin ja Eastin hallinnoimiseksi. Divisioona lakkautettiin 1. huhtikuuta 2012.


title: Brittiläinen 5. jalkaväkidivisioona

text: Toisen maailmansodan alettua divisioonasta siirrettiin lokakuussa 1939 kaksi jalkaväkiprikaatia Ranskaan, jossa ne nimettiin erillisiksi jalkaväkiprikaateiksi. Divisioonan esikunta siirtyi Ranskaan 19. joulukuuta ja divisioona koottiin uudelleen 30. joulukuuta, jolloin siihen kuuluivat 13., 15. ja 17. jalkaväkiprikaati. Divisioona palasi Britteinsaarille toukokuun lopulla 1940 siirtoarmeijan vetäytyessä mantereelta.


title: Brittiläinen 5. jalkaväkidivisioona

text: Divisioonaan liitetyt 13. ja 17. jalkaväkiprikaati sekä osa divisioona joukoista irrotettiin huhtikuussa 1942 divisioonasta ja niistä muodostettiin Madagascarin valtaukseen lähetettävä Force 121. Divisioona oli seuraavan kerran kasassa vasta elokuussa.


title: Brittiläinen 5. jalkaväkidivisioona

text: Vuonna 1943 divisioona nousi 9. heinäkuuta liittoutuneiden mukana maihin Sisiliassa edeten edelleen Italian mantereelle, jossa se osallistui vuoden lopulla Sangron laakson taisteluihin. Vuonna 1944 divisioona osallistui Gariglianon ylimenohyökkäykseen, Anzion maihinnousuun ja Rooman valtaukseen. Divisioona viipyi Italiassa aina helmikuun loppuun 1945, jolloin se siirrettiin Luoteis-Euroopan rintamalle.


title: Marian sairaala (albumi)

text: Marian sairaala on suomalaisen rap/reggae-yhtye Jätkäjätkien kolmas studioalbumi, joka julkaistiin Roihis Musikan kautta 11. tammikuuta 2013. Albumin kappaleesta "Saan mä elää?" julkaistiin musiikkivideo kesäkuussa 2012 ja kappaleesta "Levon helmi" saman vuoden joulukuussa. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan kolmannelle sijalle.


title: Tohmajärven rautatieasema

text: Tohmajärven rautatieasema (, ratakm 571+752) on Suomen rataverkon liikennepaikka Asema-nimisessä kylässä Tohmajärvellä Niiralan radan varrella.


title: Tohmajärven rautatieasema

text:
Asema toimii nykyisin junien kohtauspaikkana ja puunlastaus-asemana.
Aseman vieressä on tasoristeys nimeltä "Asema, Tohmajärvi". Asemalla on 4 raidetta, joista 2 keskustan puoleista käytetään. Asema ja ratavartijan talo ovat edelleen pystyssä. Asemat tällä radalla ovat Valkeasuo, Rouanaho, Murto, Tohmajärvi, Lahdenvaara, Marjomäki, Uusi-Värtsilä, Kaurila, Okkula ja Niirala. Näistä asemista Valkeasuo, Tohmajärvi ja Niirala ovat rautatieasemia, muut ovat/olivat seisakkeita.


title: Ivo Rüthemann

text: Ivo Rüthemann on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka edustaa SC Berniä. Rüthemann on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on kuulunut jo pitkään Sveitsin jääkiekkomaajoukkueen vakiopelaajiin.


title: Ivo Rüthemann

text: Rüthemann aloitti uransa perinteikkäässä sveitsiläisseura HC Davosissa 1994 ja siirtyi vuosituhannen vaihteessa SC Berniin, jonka riveissä hän pelaa edelleen. Rüthemann on yksi Sveitsin jääkiekkoikoneista. Hän on pelannut NLA-liigassa 730 ottelua ja kerännyt niissä 536 pistettä kauden 2011–2012 jälkeen. Hänellä on koossa 12 MM-kisat sekä kolmet olympialaiset, joista on kertynyt 96 ottelua. Kaiken kaikkeaan Rütheman on pelannut 236 maaottelua.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 2012–2013

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 2012–2013 Catz Lappeenranta voitti toisen perättäisen Suomen mestaruutensa. Hopeaa voitti Peli-Karhut Kotkasta ja pronssia Tapiolan Honka Espoosta. Catz voitti loppuottelusarjan puhtaasti 3–0, eikä hävinnyt pudotuspeleissä otteluakaan. Lappeenrantalaiset pelasivat finaalissa seitsemättä kevättä perättäin.


text: Sarja pelattiin edellisestä kaudesta kolmella joukkueella laajennettuna. Espoo Teamia lukuun ottamatta kaikki edellisen kauden joukkueet jatkoivat SM-sarjassa. Espoo Teamin sarjapaikalla pelasi Tapiolan Honka. Sarjanousijat olivat edellisen kauden I-divisioonan runkosarjan voittanut BC Nokia sekä I-divisioonan pudotuspelien finalistit Hyvinkään Ponteva ja Turun Riento. Hallitsevana mestarina pelasi Catz Lappeenranta.