title: Väylävirasto

text: Väylävirasto työllistää noin 670 henkilöä ja lisäksi välillisesti noin 12 000 ihmistä eri infrahankkeissa. Tehtävät vaihtelevat liikenteen asiantuntijatehtävistä operatiiviseen liikenteen ohjaukseen ja hallinnollisiin tehtäviin. Väyläviraston budjetti on vuosittain noin 1,8 miljardia euroa.


title: Väylävirasto

text: Vuonna 2010 Ratahallintokeskus, Merenkulkulaitos ja Tiehallinto yhdistettiin Liikennevirastoksi. Uuteen Liikennevirastoon siirtyivät Ratahallintokeskuksen ja Merenkulkulaitoksen kaikki sellaiset tehtävät, jotka eivät siirtyneet perustettuun tuotantoyhtiöön tai joita ei yhdistetty Liikenteen turvallisuusvirastoon (Trafi). Liikennevirastoon siirtyi myös Tiehallinto lukuun ottamatta tiepiirejä ja eräitä Liikenteen turvallisuusvirastoon siirrettyjä toimintoja.


title: Väylävirasto

text: Vuoden 2019 alussa Liikenneviraston nimi muuttui Väylävirastoksi, ja osa sen toiminnoista siirrettiin uuteen Liikenne- ja viestintävirastoon eli Traficomiin.


title: Lapin elokuvakomissio

text:
Lapin elokuvakomissio on järjestö, joka palvelee kotimaisia ja kansainvälisiä tuotantoyhtiöitä Lapin läänissä etsimällä niille yhteistyökumppaneita. Sen tehtävänä on markkinoida Lappia kuvauspaikkana. Lapin elokuvakomissio on perustettu vuonna 2008.
Lapin elokuvakomission toimintaa rahoittivat vuoteen 2014 asti Lapin liitto (EAKR ja valtio), sen jälkeen alueen kunnat, lappilaiset yritykset ja matkailun alueorganisaatiot. Lapin elokuvakomissio toimii Lapin markkinointi- ja viestintätoimisto House of Laplandin yhteydessä.


title: Lapin elokuvakomissio

text: Lapin elokuvakomission elokuvakomissaarina toimii Anna Niemelä, ja apulaiselokuvakomissaarina Kirsikka Paakkinen.


title: Butch Otter

text: Clement Leroy "Butch" Otter (s. 3. toukokuuta 1942 Caldwell, Idaho, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen republikaanipuolueen poliitikko. Hän on toiminut Idahon osavaltion kuvernöörinä vuodesta 2007 lähtien. Hän on oli kongressissa vuodesta 1994 vuoteen 2006. Hän äänesti 2001 Patriot Actia vastaan.


title: Jelena Belova

text: Jelena Belova (, o.s. , s. 28. heinäkuuta 1947 Minsk) on neuvostoliittolainen florettimiekkailija ja nelinkertainen olympiavoittaja.


title: Allan Wallenius

text: Allan Kurt Adolf Wallenius (13. joulukuuta 1890 Dragsfjärd – syyskuu 1942 Neuvostoliitto) oli suomenruotsalainen kirjastonhoitaja, toimittaja ja runoilija. Hän käytti nimimerkkejä "Don Q", "Per Nelson" ja "Rödgardist".


title: Allan Wallenius

text: Keskiluokkaiseen suomenruotsalaiseen perheeseen kuulunut Wallenius kävi Turun ruotsalaista klassillista lyseota ja tutustui siellä sosialismiin opettajansa Georg Boldtin välityksellä. Ensimmäisen maailmansodan aikana 1915–1916 hän oli Yhdysvalloissa opiskelemassa kirjastoalaa New York Public Libraryssä ja palattuaan Suomeen hän toimi Turussa ilmestyneen Arbetet-lehden kolumnistina ja arvostelijana käyttäen nimimerkkiä "Don Q". Lehden päätoimittaja ja ainoa vakituinen työntekijä oli sittemmin punaisten jyrkän linjan johtohahmona tunnettu William Lundberg.


title: Allan Wallenius

text: Suomen sisällissodan aikana Wallenius toimi punaisten puolella ja vastasi Turun postin toiminnasta. Sodan jälkeen hän pakeni Ruotsiin. Allan Walleniuksen vanhempi veli Paul Wallenius kuului myös aluksi Turun vasemmistoradikaaleihin, mutta hän liittyi jääkäreihin. Sotilasarvoltaan kapteenina hän johti valkoisten puolella tammi-helmikuussa 1918 useita taisteluita ja kaatui maaliskuussa Tampereen Kalevankankaalla.


title: Allan Wallenius

text: Allan Wallenius oli Ruotsissa suomalaisten punapakolaisten Tukholmaan perustaman "Viesti"-lehden toimitusneuvostossa. Hänet karkotettiin jonkin ajan kuluttua Ruotsista ja hän siirtyi sitten Venäjälle. Wallenius toimi Otto Wille Kuusisen sihteerinä sekä Kominternin kirjastonhoitajana ja oli muun muassa mukana järjestämässä neuvostoliittolaista filmiteollisuutta.


title: Allan Wallenius

text: Vuosina 1925–1930 Wallenius asui Yhdysvalloissa ja oli Chicagossa ilmestyneen ruotsinkielisen "Ny Tid" -lehden toimittajana. Palattuaan Neuvostoliittoon vuonna 1930 Wallenius toimi Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopiston Skandinavian osaston johtajana. Osasto siirrettiin myöhemmin Moskovan Kansainvälisen Lenin-koulun yhteyteen. Wallenius ja osastolla opettajana toiminut Uuno Vistbacka erotettiin koulusta 1935 Kullervo Mannerin kannattajina.


title: Allan Wallenius

text: Wallenius joutui 1935 pidätetyksi Stalinin puhdistusten yhteydessä ja hän kuoli 1942 työleirillä. Walleniuksen maine palautettiin 1950-luvulla Stalinin kuoltua.


title: Kakkosen kausi 2000

text: Kakkonen on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso. Kaudella 2000 sarja pelattiin neljässä lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkojen voittajat nousivat suoraan Ykköseen. Toiseksi sijoittuneet karsivat noususta keskenään ja näiden otteluparien voittajat Ykkösen alempien loppusarjojen kolmanneksi viimeisten kanssa. Lohkojen kolme viimeistä putosivat suoraan Kolmoseen.AC Vantaa jatkoon yhteismaalein 3–1JBK jatkoon yhteismaalein 6–1Rakuunat säilytti paikkansa Ykkösessä yhteismaalein 2–0Närpes Kraft säilytti paikkansa Ykkösessä yhteismaalein 3–1


title: Kakkosen kausi 2000

text: EtelälohkoItälohkoLänsilohkoPohjoislohko


title: Singerin talo

text: Singerin talo (; tunnetaan myös nimellä Dom knigi, Дом кни́ги eli "Kirjatalo") on vuosina 1902–1904 rakennettu liike- ja toimistorakennus Pietarissa Nevski-prospektin ja Gribojedovin kanavan kulmassa.


title: Singerin talo

text: Arkkitehti Pavel Suzorin amerikkalaista Singer-ompelukoneyhtiötä varten suunnittelema liiketalo edustaa siirtymää eklektismistä jugendiin. Kyseessä on Pietarin ensimmäinen metallirunkoinen rakennus. Seinät on päällystetty Pernajan saaristosta tuodulla graniitilla, julkisivun veistosryhmät ovat Amandus Adamsonin käsialaa. Metallinen lasitettu kulmatorni muodostaa yhden Nevski-prospektin kiintopisteistä.


title: Singerin talo

text: Vuodesta 1919 lähtien Singerin talossa sijaitsi Pietarin (myöhemmin Leningradin) suurin kirjamyymälä "Dom knigi" sekä kirjakauppa- ja kustannusalan yrityksien toimitiloja. 2000-luvun alussa remontoidussa rakennuksessa toimii nykyään jälleen kirjakauppa.


title: Singerin talo

text: Singerin talon osoite on Nevski-prospekti 28. Lähimmät metroasemat ovat Nevski prospekt ja Gostinyi dvor.


title: Ama Dablam

text: Ama Dablam on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 856 metriä.


title: Thamserku

text: Thamserku tai Peak 43 on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 608 metriä.


title: Kangtega

text: Kangtega on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 685 metriä.


title: Nuptse

text: Nuptse on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuori. Sen korkeimman huipun korkeus merenpinnan tasosta on 7 861 metriä.


title: Sivoritsa

text: Sivoritsa () on kylä Leningradin alueen Hatsinan piirin Suuren-Kolppanan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Pietarin ja Pihkovan välisen M20-valtatien varrella 15 kilometriä Hatsinasta lounaaseen. Asukkaita kylässä on 2 900 henkeä (vuonna 2007).


title: Sivoritsa

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500 nimellä "Živoritši". Ruotsin vallan aikana alue oli läänitettynä (ja myöhemmin vuokrattuna) von Termo-suvulle, joka perusti sinne Sivoritsan kartanon. Pietari I lahjoitti Sivoritsan vuonna 1712 Fjodor Apraksinille. 1770-luvulla sen osti Pjotr Demidov, joka rakennutti Sivorka-joen rannalle arkkitehti Ivan Starovin suunnitteleman klassistisen kartanon ja sitä ympäröivän maisemapuiston. Vuosina 1775–1784 kartanon yhteyteen pystytettiin Starovin suunnittelema pyhän Nikolaoksen kirkko, jonka mukaan kylä on saanut nykyisen venäläisen nimensä. Vuonna 1900 kartano muutettiin mielisairaalaksi, ja myöhemmin sen alueelle rakennettiin uusia sairaalarakennuksia. Nykyään siellä toimii Pjotr Kaštšenkolle nimetty psykiatrinen sairaala. Osa puistosta on avoinna vierailijoille. Nikolaoksen kirkosta on jäljellä vain rauniot.


title: Sivoritsa

text: Kylän palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu ja posti. Sen lähistöllä on puutarha-alueita sekä Sivoritsan lentourheilukenttä.


title: Nikolskoje

text: Nikolskoje () on lukuisten kylien ja muiden paikkakuntien nimi Venäjällä. Näitä ovat muiden muassa:


title: Aslak Laiti

text: Aslak Laiti (2. heinäkuuta 1837 Koadniljavr, Utsjoki – 10. marraskuuta 1895 Lappee) oli ensimmäinen valtion virkamieheksi Suomessa päässyt saamelainen, toimittuaan ensin opettajana ja kääntäjänä.


title: Aslak Laiti

text:
Laitin vanhemmat olivat kalastajalappalainen David Laiti ja Anni Varsa. Poropaimenena toiminut Laiti sai rippikoulun käytyään opetusta kirjoitustaidossa Utsjoen kirkkoherra A. Andelinilta ja hän toimi jo 19-vuotiaana itsekin saamelaisten lasten opettajana. Hän muutti 1859 Andelinin mukana Paltamoon jonne tämä siirtyi kirkkoherraksi.
Andelin järjesti Laitin vuonna 1859 Kuopion opettajaseminaariin, josta hän valmistui opettajaksi 1861. Hän oli opettajana kaksi ja puoli vuotta Utsjoella ja Inarissa. 1862 hän käänsi utsjoenlapiksi A.F. Boreniuksen laatiman luvunlaskun oppikirjan sekä kirkkoherra Antti Andelinin kanssa 1863 Martti Lutherin pienen postillan.


title: Aslak Laiti

text: Sittemmin Laiti vaihtoi alaa, toimien aluksi kirjurina ja myöhemmin Oulussa lääninhallituksen ylimääräisenä kanslistina. Vuonna 1870 hän oli paikallisten olojen tuntijana mukana Ivalojoen kultamaille järjestystä valvomaan lähetetyssä komennuskunnassa. Pian tämän jälkeen hän suuntasi Pietariin ja pääsi siellä lehtiuutisiin pelastettuaan tammikuussa 1871 Nevajoella jäihin pudonneen luistelemassa olleen aatelisneidon. Saman vuoden kesällä hänet nimitettiin vastavalmistuneen Vesijärven kanavan kaitsijaksi Asikkalaan. Laiti hoiti tätä tehtävää aina vuoteen 1887 saakka, jolloin hänet valittiin Taipaleen ja Konnuksen kanavien hoitajaksi Leppävirralle. Keväällä 1895 hänestä tuli Saimaan kanavan pääkasööri, mutta jo marraskuussa hän teki itsemurhan hirttäytymällä. Teon syynä saattoi olla pitkäaikaisen kuumesairauden aiheuttama masennus, taloudellisia vaikeuksia hänellä ei ollut ja myös kanavan raha-asiat olivat kunnossa.


title: Aslak Laiti

text: Laiti sai aikanaan niin paljon julkisuutta, että hän oli mukana vuonna 1881 ilmestyneessä Biografisessa nimikirjassa, vuonna 1927 ilmestyneessä Kansallisessa elämäkerrastossa sekä vuonna 1955 ilmestyneessä Suomen elämäkerrastossa.


title: Aslak Laiti

text: Laitin puoliso vuodesta 1883 oli merikapteeni ja laivuri Josef Wahlgrenin tytär Maria Olivia Wahlgren (k. 1938).


title: Sean Parnell

text: Sean Parnell (s. 19. marraskuuta 1962) on yhdysvaltalainen republikaanipuolueen poliitikko. Hän oli Alaskan kuvernööri heinäkuusta 2009 joulukuuhun 2014. Parnell nousi kuvernööriksi varakuvernöörin paikalta Sarah Palinin erottua virastaan. Vuonna 2010 hän voitti kuvernöörinvaalit ja sai näin ollen jatkaa kuvernöörinä neljä lisävuotta. Parnell oli ehdolla myös vuonna 2014, mutta hävisi vaalit riippumattonana ehdokkaana olleelle Bill Walkerille, jonka oli voittanut neljä vuotta aiemmin republikaanien esivaaleissa.


title: Sean Parnell

text: Koulutukseltaan Parnell on lakimies. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Pro Evolution Soccer 2010

text: Pro Evolution Soccer 2010 (PES 2010) on Pro Evolution Soccer -sarjan 9. jalkapallopeli. Peliä valmistaa Konami ja se julkaistiin Suomessa 23. lokakuuta 2009. Pelin ikäsuositus on 3+ (PEGI). Pelistä on julkaistu versiot PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle, PC:lle, PlayStation Portable:lle, PlayStation 2:lle, Wiille sekä matkapuhelimeen.


title: Pro Evolution Soccer 2010

text: Lisensoidut maajoukkueet on merkitty vahvistettuna. Uudet maajoukkueet on "kursivoitu".


title: Pro Evolution Soccer 2010

text: Alankomaiden Eredivisie, Ranskan Ligue 1 ja Italian Serie A ovat ainoat täysin lisensioidut jalkapallosarjat. Englannin valioliigasta vain Liverpool FC sekä Manchester United FC ovat lisensioituja. Espanjalaisesta La Ligasta lisensioituja joukkueita on 12 (Athletic Bilbao, Atlético Madrid, Barcelona, Deportivo, Espanyol, Mallorca, Racing Santander, Real Madrid, Valladolid, Sevilla, Valencia ja Villarreal).


title: Takumar

text: Takumar oli Asahi Optical Co. Ltd:n (myöh. Pentax) järjestelmäkameroiden objektiivien tavaramerkki.


title: Takumar

text: Asahi Kogaku Goshi Kaisha -yhtiö perustettiin vuonna 1919. Yhtiö tuotti objektiiveja japanilaisille kamerayrityksille vuodesta 1929, muun muassa 1932 Molta Camera Companylle (myöh. Minolta) sekä 1933 Konishiroku, (myöh. Konica), mutta oma merkki, Takumar, tuotiin markkinoille 1952 yhdessä uuden järjestelmäkameran kanssa. Objektiivit nimettiin Takuma Kajiwaran mukaan, joka oli Yhdysvaltoihin muuttanut kuvataiteilija ja yhtiön perustajan, Kumao Kajiwaran eno. Vuoden 1975 jälkeen, jolloin linssien kiinnitystapa kamerarunkoon muuttui M42-kierteestä K-Bajonettiin, nimeksi tuli "SMC Pentax".


title: Takumar

text: Ensimmäisen kerran Takumar objektiiveja (Takumar 50/3.5) käytettiin Asahiflex kamerassa 1952, joka oli myös ensimmäinen japanilainen 35 mm:n peilietsinkamera.


title: Näränperän kenttä

text: Näränperän kenttä on jääpallokenttä Torniossa. Se sijaitsee Näränperässä, Tornion keskustan tuntumassa. Näränperän kenttää käyttää kotikenttänään Tornion Palloveikkojen naisten joukkue. Näränperän kenttää kutsutaan "Närskiksi".


title: Näränperän kenttä

text: Näränperän kentällä pelattiin jääpallon Bandyliigaa 1992–1993 sekä 1995–2000 sen toimiessa Tornion Palloveikkojen joukkueen kotikenttänä. Vuonna 2000 ToPV siirtyi pelaamaan ottelunsa Gränsvallenille, Haaparannalle.


title: Transhumanssi

text:
Transhumanssi on maanviljelijöiden harjoittamaa karjan mukana siirtymistä vuodenaikojen mukaan. Tyypillisesti transhumanssia harjoittava yhteisö asuu alhaalla laaksossa viljellen maata, ja osa yhteisöstä lähtee kesällä ylemmäs vuoristoon paimentamaan karjaa. Vain paimenet ja karja liikkuvat, ei koko yhteisö.
Joskus transhumanceksi sanotaan nomadista pastoralismia, joka on pitkien matkojen kulkemista paimennettavan karjan mukana.


title: E. V. Petterson

text: Erik Viktor Petterson (23. maaliskuuta 1834 Hailuoto – 17. marraskuuta 1900 Tampere ) oli suomalainen kirkkoherra, joka menetti virkansa ja joutui vankeuteen 1889 suurta huomiota herättäneen petosjutun seurauksena.


title: E. V. Petterson

text: Pettersonin vanhemmat olivat kappalainen, varapastori Israel Reinhold Pettersson ja Johanna Gustava Ehrström. Petterson aikoi aluksi apteekkialalle ja oli jonkin aikaa oppipoikana Porvoon apteekissa. Hän siirtyi kuitenkin pian kansakoulunopettajaksi Hämeenlinnaan ja opiskeli samalla päästen ylioppilaaksi 1857. Hän toimi sitten Helsingin yksityisen lyseon saksan kielen opettajana ja kotiopettajana. Pettersson suoritti teologian erotutkinnon 1863, hänet vihittiin papiksi 1864, ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1866.


title: E. V. Petterson

text: Petterson toimi sitten uskonnon opettajana lyseossa, ja hän oli Suomen kaartin seurakunnan pastorina 1867–1876. Vuonna 1876 hän sai sotarovastin arvon. Petterson piti myös yksityistä kirjoituskoulua Helsingissä, ja hän toimi merimieslähetyksen kiertävänä matkasaarnaajana. Vuonna 1876 hänet nimitettiin Asikkalan kirkkoherraksi. Hän syrjäytti seurakuntalaisten valitseman ehdokkaan, sillä Asikkala oli ns. keisarillinen seurakunta, jossa keisari senaatin esityksestä lopullisesti nimitti kirkkoherran. Pettersonin kirkkoherrakaudella Asikkalaan valmistui lokakuussa 1880 uusi kirkko. Hän oli mukana säätyvaltiopäivillä pappissäädyn edustajana 1882, 1885 ja 1888. Petterson oli myös edustajana vuoden 1886 kirkolliskokouksessa.


title: E. V. Petterson

text: Tammikuussa 1888 paljastui, että Petterson oli lainannut vuodesta 1880 alkaen väärennettyjen papereiden avulla Asikkalan kirkonrakennuksen nimissä 117 000 markkaa Helsingin yliopistolta, useilta pankeilta ja vakuutusyhtiöiltä sekä yksityishenkilöiltä. Pettersonille oli kertynyt velkaa jo 37 000 markkaa hänen tullessaan kirkkoherraksi Asikkalaan. Perheen ylellinen elämä lisäsi velkojen määrää, kun tulot eivät riittäneet menoihin, ja niinpä Petterson joutui lopulta turvautumaan petoksiin saadakseen rahaa.


title: E. V. Petterson

text: Turun hovioikeuden vuoden 1889 alussa antaman päätöksen mukaan Petterson tuomittiin viideksi vuodeksi kuritushuoneeseen kirkonkokouspöytäkirjojen väärentämisestä sekä vuodeksi vankeuteen kevytmielisestä käytöksestään velkojiaan kohtaan. Hän joutui myös maksamaan sakkoja ja korvauksia. Petterson menetti myös papin virkansa.


title: E. V. Petterson

text: Päästyään vankilasta Petterson asui Helsingissä ja Tampereella. Hän hankki toimeentulonsa kääntämällä ranskalaisia romaaneja suomeksi. Petterson kuoli Tampereella marraskuussa 1900.


title: E. V. Petterson

text: Petterson oli naimisissa vuosina 1861–1896 Charlotta Fredrika Fabritiuksen (k. 1896) kanssa ja vuodesta 1898 Maria Kristina Nurmen kanssa.


title: C. J. Thomason

text: C. J. Thomason (s. 6. joulukuuta 1982 Abilene, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa sarjassa Harper’s Island.


title: Autoimmuunihepatiitti

text: Autoimmuunihepatiitti (AIH) on harvinainen autoimmuunisairaus, krooninen maksatulehdus. Geneettinen alttius vaikuttaa sen kehittymiseen. Erityisesti sairastumisriskissä ovat nuoret naishenkilöt. Heitä on sairastuneista jopa 70-80 %. Puolet ovat alle 30-vuotiaita. Sairastuminen on mahdollista myöhemmälläkin iällä ja myös miehillä.


title: Autoimmuunihepatiitti

text: Tautia pyritään rauhoittamaan lääkkeillä. Erityisesti lääkehoito parantaa taudin ennustetta, jos diagnoosi on saatu varhaisessa vaiheessa. Hoitamattomana taudin ennuste on huono; potilaan riski kuolla maksan vajaatoimintaan on tällöin suuri. Sairaus voi pahimmillaan johtaa maksakirroosiin ja edellyttää maksansiirtoa. Useimmille potilaille krooninen aktiivinen autoimmuunihepatiitti ei kuitenkaan aiheuta vakavia oireita. Sairauden alkuvaiheessa maksan vajaatoiminnan vaara on suurimmillaan. Maksasyöpä on autoimmuunihepatiitista kärsivillä tavallista yleisempää mutta ei niin yleistä kuin kroonisista virushepatiiteista kärsivillä. Sairauteen liittyvät myös mahalaukun, suoliston ja ruokatorven verenvuotoriskit.


title: Autoimmuunihepatiitti

text: Sairauteen liittyy erilaisia mahdollisia oireita, kuten keltaisuutta, kuukautisten jäämistä pois, väsymystä ja ruokahaluttomuutta. Sairaus voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: I, II ja III. II-tyyppiin sairastutaan useimmiten lapsena. Autoimmuunihepatiittiin III sairastuvat lähinnä 30–50-vuotiaat. II-tyyppi on hyvin vakava ja johtaa kirroosiin jopa 82 %:lla potilaista. I-tyyppi on kuitenkin tavallisin. Sen kanssa tavataan usein muitakin autoimmuunisairauksia.


title: Love and Other Disasters

text: Love and Other Disasters on ruotsalaisen Sonic Syndicaten kolmas studioalbumi. Albumilta julkaistiin singlet: "Jack of Diamonds", "My Escape", "Power Shift" ja "Contradiction".


title: Love and Other Disasters

text: Albumi nousi Sverigetopplistanin sijalle 15.


title: Friedrich Wegener

text: Friedrich Wegener (7. huhtikuuta 1907 – 9. heinäkuuta 1990) oli saksalainen patologi. Hän tuli tunnetuksi kuvaamalla vuonna 1936 sairauden, joka on 1950-luvulta lähtien tunnettu Wegenerin granulomatoosina.


title: Friedrich Wegener

text: Vuonna 1932 Saksan kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen liittynyt Wegener salasi natsitaustansa toisen maailmansodan jälkeen. Se tuli julki vasta Wegenerin kuoltua. Hänen mukaansa nimetyn sairauden nimen vaihtoa on vaadittu. American College of Chest Physicians, joka oli palkinnut Wegenerin vuonna 1989, on perunut palkinnon.


title: Tasmanianrosella

text: Tasmanianrosella ("Platycercus caledonicus") on Tasmanian kotoperäinen kaija.


title: Tasmanianrosella

text: Linnun pituus on noin 36 cm ja paino 127–142 g. Sen pää ja alapuoli ovat kellahtavat, siivet, pyrstö ja kurkku siniset, otsassa on punainen täplä ja selkäpuoli on vihreän ja sinisen kirjava. Naaras on kooltaan hieman koirasta pienempi ja sen kurkku on oranssinpunainen. Nokka on sarvenvärinen, iiris ruskea ja koivet harmaat. Nuoren linnun pää ja alapuoli ovat kellanvihreät sekä selkä ja siivet vihertävät.


title: Tasmanianrosella

text: Nimensä mukaisesti tasmanianrosella elää lähes kaikkialla Tasmaniassa ja sen lähisaarilla Bassinsalmessa. Sen elinympäristön ala on 20 000–50 000 neliökilometriä ja populaation koko noin 50 000 yksilöä. Laji on enimmäkseen paikkalintu, mutta varsinkin nuoret linnut kokoontuvat joskus suuriksikin parviksi ja voivat vaellella laajalti. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Tasmanian Adventure Bay'sta saadusta näytteestä, tosin hän luuli, että näyte oli Uudesta-Kaledoniasta, minkä vuoksi hän nimesi lajin "caledonicukseksi".


title: Tasmanianrosella

text: Tasmanianrosellaa tavataan muualla paitsi puuttomilla nummilla ja avohakatuilla, puuttomilla alueilla.


title: Tasmanianrosella

text: Lisääntymisaika on syyskuulta tammi-helmikuulle. Pesä on tavallisimmin eukalyptuksen kolossa tai onkalossa, toisinaan rakennusten raunioiden onkalossa. Naaras munii neljästä kuuteen munaa, joita se hautoo kolme viikkoa. Haudonta-aikana naaras poistuu pesästä vain aikaisin aamulla ruokailemaan koiraan kanssa, joka antaa sille ruokaa. Poikaset jättävät pesän viiden viikon ikäisinä ja liikkuvat vanhempiensa seurassa vielä neljä-viisi viikkoa. Laji on sukukypsä vuoden ikäisenä, vaikka sen aikuispuku valmistuu vasta 14 kuukauden iässä.


title: Tasmanianrosella

text: Lajin ruokavalio koostuu siemenistä, kukista, marjoista, pähkinöistä, hedelmistä sekä hyönteisistä ja niiden toukista. Talvisin parvet ruokailevat orapihlaja-aidoissa marjoja syöden.


title: Valkovoikko

text: Valkovoikko (myös tuplavoikko tai sinisilmäinen voikko) on hyvin vaalea hevosväri, jonka tuottaa homotsygootti voikkogeenin voikkoalleeli (C). Väri on tunnistettu vasta hiljattain ja tunnetaan siksi useilla eri nimillä.


title: Valkovoikko

text: Valkovoikolla värityksellä ei pitkään ollut virallista suomenkielistä nimeä, mutta hevosten väreihin erikoistunut tietokirjoittaja Johanna Viitanen kutsui väriä kuvaavasti valkovoikoksi vuonna 2007 ilmestyneessä kirjassaan Hevosen värit. Valkovoikkoa voidaan kutsua myös sen periytymisen mukaan "homotsygootiksi voikoksi". Värityksen vanhoihin nimityksiin Suomessa ovat kuuluneet ”albiino” ja ”BEC” (), ja hevosihmisten puhekielessä valkovoikkoja on värin periytyvyyden selvittyä kutsuttu myös tuplavoikoiksi. Niitä on saatettu luonnehtia myös kermanvärisiksi. Viitanen huomauttaa, että myös heterotsygooteilla eli ”tavallisilla” voikoilla voi olla siniset silmät erillisistä tekijöistä johtuen. Englanniksi värityksen nimitys on Britanniassa "blue-eyed cream" ("sinisilmäinen kermanvärinen") ja Yhdysvalloissa "double dilute" ("kaksinkertainen diluutti").


title: Valkovoikko

text: Suomen Hippos on vuoden 2010 varsojen tunnistuksesta lähtien alkanut käyttää termin "blue eyed cream" rinnalla termiä valkovoikko.


title: Valkovoikko

text:
Valkovoikkous on ennen värin periytyvyyden tuntemista sekoitettu joskus albiinouteen, jota hevosella ei kuitenkaan esiinny. Valkovoikoilla hevosilla syntyy vähäisiä pigmenttimääriä; niiden silmät ovat pigmentittömän punaisen sijaan vaaleansiniset, ja karva on puhtaanvalkoisen sijaan luonnonvalkoinen tai lievästi kellertävä. Albiinolla pigmenttiä ei syntyisi lainkaan tyrosinaasin puuttumisen vuoksi.
Valkovoikon karvan väri on kellertävä ja hyvin vaalea, iho vaaleanpunainen ja silmät ovat vaaleansiniset. Pohjavärit aiheuttavat vain pieniä eroja väritykseen. Iho on lievästi pigmentoitunut siten, että puhtaanvalkoisten merkkien tai kirjavuuskuvion kohdalla voidaan havaita sävyero pigmentittömään ihoalueeseen.


title: Valkovoikko

text: Valkovoikot voivat syntyä keltaisen, vaaleanpunertavan tai oranssin sävyisinä, ja tummasävyistä valkovoikkoa pikkuvarsaa voidaan erehtyä luulemaan voikoksi. Varsaväri voi olla tummempi kuin aikuisväri.


title: Valkovoikko

text: Rautiaspohjainen valkovoikko on vaalein ja saattaa olla jopa miltei puhtaanvalkoinen. Ruunikkopohjaisella yksilöllä jaloissa ja jouhissa on tummempaa väriä, joka voi vaihdella kellertävästä oranssiin. Mustapohjaisella yksilöllä värissä on harmahtava sävy ja jalat voivat olla runkoa hieman tummemmat. Mustapohjainen valkovoikko voi vaikuttaa vaaleaihoiselta ja sinisilmäiseltä haalealta voikolta.


title: Valkovoikko

text: Valkovoikon pohjavärinä voi olla mikä tahansa. Suomessa valkovoikot voidaan erottaa toisistaan ilmoittamalla pohjaväri suluissa värin jälkeen, esimerkiksi "valkovoikko (ruunikko)". Englannissa rautiaspohjainen valkovoikko on "cremello", ruunikkopohjainen on "perlino" ja mustapohjainen "smoky cream". Ylipäätään valkovoikkovärejä kutsutaan Isossa-Britanniassa "blue eyed creamiksi" (BEC) ja Yhdysvalloissa "double diluteksi".


title: Valkovoikko

text: Pohjaväriltään erilaiset valkovoikot erottuvat toisistaan vain heikosti. Pohjavärin voi siksi parhaiten päätellä yksilön suvun perusteella, mutta jos suvussa esiintyy kaikkia perusvärejä, valkovoikon pohjaväri voidaan saada varmuudella selville vain sen jälkeläisten perusteella tai DNA-testillä. Rautiaspohjaiset valkovoikot tapaavat kuitenkin olla muita vaaleampia ja jopa valkoisia. Ruunikkopohjaisilla ruunikon mustia jouhia ja jalkoja vastaten jouhet ja jalat ovat runkoa tummemman keltaiset tai oranssihtavat. Mustapohjaisilla väritys jää tasaisen harmahtavaksi.


title: Valkovoikko

text: Valkovoikko on hevonen, jolla on C-lokuksessa kaksi epätäydellisesti vallitsevaa alleelia C. Valkovoikon genotyyppi C-lokuksen suhteen on siis homotsygootti CC, kun se eriperintäisillä voikoilla on heterotsygootti CC ja ei-voikoilla hevosilla homotsygootti CC.


title: Valkovoikko

text: Käytännön seurauksena värin periytyvyydestä on, että valkovoikon hevosen vanhemmat ovat molemmat vähintään heterotsygootteja voikkoja – tällä tavoin voidaankin toisinaan vanhemman epäselvä väri tunnistaa varmuudella voikkoväriksi – ja valkovoikon jälkeläinen puolestaan saa aina homotsygootilta valkovoikkovanhemmaltaan voikkoalleelin. Valkovoikon käyttäminen siitoksessa onkin helppo tapa tuottaa joskus hyvinkin toivottuja heterotsygootteja voikkovärejä, erityisesti voikkoja ja ruunivoikkoja: esimerkiksi rautiaan ja rautiaspohjaisen valkovoikon ("cremello") jälkeläinen on aina rautiaspohjainen voikko.


title: Valkovoikko

text: Yhdysvalloissa valkovoikot sekoitetaan silloin tällöin niin sanotusta Lethal white -oireyhtymästa kärsiviin kokovalkoisiin ”"Lethal white"” -varsoihin. LW-varsat ovat elinkelvottomia ja kuolevat pian syntymänsä jälkeen.


title: Valkovoikko

text: Valkovoikkous on ollut joissakin hevosroduissa ei-hyväksytty väri, vaikka rotumääritelmä sallisikin heterotsygootteja voikkovärejä. Vaaleaa ihoa on epäilty palamisherkäksi ja sinisiä silmiä valonaroiksi – toisaalta ”albiinoiden” on tiedetty tuottavan haluttuja voikkovärejä. Valkovoikoilla on kuitenkin hevosihmisten parissa paljon ystäviäkin, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa rekisteröidään usein nimenomaan valkovoikkoja ”valkoisia tai kermanvärisiä hevosia” omaan värirekisteriinsä.


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1970

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1970 Wienissä, Itävallassa. Kisojen ajankohta oli 14.–15. maaliskuuta. Kisapaikkana oli Stadthalle, jonka juoksurata oli 200 metrin mittainen.


title: Luumukanaa

text: Luumukanaa on iranilais-ranskalaisen sarjakuvataiteilija Marjane Satrapin toinen suomennettu sarjakuvaromaani. Vuonna 2004 ilmestynyt ranskankielinen alkuteos "Poulet aux prunes" sai ensimmäisen palkinnon Angoulêmen sarjakuvafestivaaleilla.


title: Luumukanaa

text: Tositapahtumiin pohjautuvassa sarjakuvassa on monitasoinen Satrapin sukulaisiin liittyvä juoni. Juonirungon muodostaa kertomus Nasser Ali Khan -nimisen nerokkaan muusikon viimeisistä päivistä Teheranissa vuoden 1958 marraskuussa. Pahasti masentunut mies odottaa huoneessaan kuolemaa saapuvaksi. Kertomus haarautuu toisaalta Nasser Ali Khanin nuoruuteen ja toisaalta hänen lastensa vaiheisiin 1970 - 1990-luvuilla.


title: Luumukanaa

text: Suomennoksen julkaisi Like Kustannus vuonna 2008.


title: Linja 4 (Pariisin metro)

text:
Paris Métro Ligne 4 on yksi Pariisin metron kuudestatoista linjasta. Se kulkee kaupungin läpi Porte de Clignancourtista etelään Montrougen kaupungintalolle (). Linja kulkee Pariisin kuudesta pääasemasta kolmen kautta (Gare du Nord, Gare de l'Est ja Gare Montparnasse). Se oli ensimmäinen Pariisin metron linja, joka kulki Seinen ali maan alla.
Linja 4 avattiin vuonna 1908, ja viimeisin laajennus on vuodelta 2013. Linja kulkee pohjois-eteläsuunnassa ja on Pariisin metrolinjoista ainoa, jolla on vaihtoasema kaikkien muiden linjojen kanssa (paitsi 3bis ja 7bis). Linja kulkee kokonaan maan alla, ja sitä liikennöidään 6-vaunuisilla kumipyöräisillä MP 59-yksiköillä. Niitä on käytössä yhteensä 556 vaunua. MP 89-vaunut kuitenkin poistetaan linjan 4 käytöstä, kun linjan 1 MP 89 CC-vaunujen siirto on valmis (linjaa 1 täysautomatisoidaan).


title: Linja 4 (Pariisin metro)

text:
Linjan 4 pituus on 11,5 km, ja siinä on asemia 27, joista neljässätoista on mahdollisuus vaihtaa linjaa. Keskimääräinen asemien välimatka on 442 m. Linja on Pariisin toiseksi käytetyin; sitä käyttää noin 155 miljoonaa matkustajaa vuosittain.
Linja 4 kulkee seuraavien turistikohteiden läheltä:


title: Pumo Ri

text: Pumo Ri tai Pumori on Himalajalla Nepalin ja Kiinan rajalla sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 7 165 metriä.


title: Köyliönkylä

text: Köyliönkylä ("Köyliö") on kylä Loimaalla. Kylän vieritse virtaa Kojonjoki. Köyliönkylässä on koulu, Kojonkulman koulu.


title: Tsakonian kieli

text: Tsakonian kieli on Kreikassa Peloponnesoksen alueella puhuttu kreikan kielen murre, tosin sen asemasta kiistellään. Jotkut kielitutkijat luokittelevat sen omaksi kielekseen, koska kreikan ja tsakonian kielten puhujat eivät täysin ymmärrä toisiaan, noin 70 prosenttia tsakonian kielen sanoista on yhteneviä normaalin kreikan kielen kanssa.


title: Tsakonian kieli

text: Nykyisin tsakoniaa puhutaan Peloponnesoksen itäosan vuoristokylissä. Kieltä puhuttiin aiemmin laajemmalla alueella myös Peloponnesoksen eteläisemmissä ja läntisemissä osissa muun muassa muinaisen Spartan alueella sekä muutamissa kreikkalaisten asuttamissa kylissä Marmaranmeren rannoilla. Marmaranmeren tsakonialaisyhteisö muutettiin Kreikkaan Turkin ja Kreikan väestönvaihdoissa 1928. Marmaranmeren tsakonian murre kuoli Kreikassa 1970-luvulla. Kreikassa tsakonialla ei ole virallista asemaa. Kielellä oli vuoden 1981 arvion mukaan 1 200 puhujaa.


title: Tsakonian kieli

text: Tsakonialaisen laulun sanat tsakoniaksi ja kreikaksi:


title: Tsakonian kieli

text:
Tsakoniaksi
Poulaki ema echa t-tho klouvi tse meroute oi ema echa
tachigha ni ema zachari pokicha ema mosko
tse apo to mosko to persu tse apo ta mirodia
eskantaliste to klouvi ts efitze mi taidine.
Tsafegi si ni tsinighou me to klouvi t-tha chera
Ela pouli t-tho topo oti ela t-tha katitsia
o alatsou ta koudhounia oti na valou alla tsenourza


title: Tsakonian kieli

text:
Kreikaksi
Poulaki icha sto klouvi ke meromeno to icha
to taiza zachari ke to potiza moscho
ke apo ton poli ton moscho ke tin mirodia tou
eskantalisti le to klouvi ke mou efyghe taidoni.
ke o afegis to kinigai me to klouvi sto cheri
Ela pouli ston topo sou, ela stin katikia sou
Nallaxo ta koudounia sou na valo alla kenourgia


title: Esa Lepola

text: Esa Olavi Lepola (s. 25. syyskuuta 1948 Helsinki) on suomalainen, 1960-luvulla menestynyt uimari.


title: Esa Lepola

text: Lepola karsiutui Tokion 1964 olympialaisissa 1 500 metrin vapaauinnin alkuerissä. Hänellä oli tuolloin ikää 16 vuotta ja 20 päivää, mikä teki hänestä Suomen kaikkien aikojen nuorimman olympiaurheilijan. EM-kilpailuissa 1966 hän sijoittui 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä kahdeksanneksi. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti 1 500 metrin vapaauinnissa hopeaa vuonna 1965.


title: Esa Lepola

text: Helsingin Työväen Uimareita edustanut Lepola voitti 12 Suomen mestaruutta vuosina 1965–1968. Hän paransi Suomen ennätyksiä kahdeksan kertaa ja edusti Suomea seitsemässä maaottelussa.


title: Esa Lepola

text: Lepola kouluttautui juristiksi ja työskenteli muun muassa Sosiaali- ja terveysministeriössä vuosina 1977–1986.


title: Kitasampi

text: Kitasampi ("Huso huso"), myös "beluga", on suurikokoisin sampilaji. Kitasammen nimitys beluga ja maitovalaan nimitys beluga juontuvat ilmeisesti samasta kannasta, ja sekaannuksia on ilmennyt.


title: Kitasampi

text: Kitasampi on arvostettu erityisesti mätinsä takia: siitä saatava beluga-kaviaari on parhaita kaviaarilajeja.


title: Kitasampi

text: Kitasampi on vaelluskala, jonka alkuperäistä esiintymisaluetta ovat Kaspianmeri, Asovanmeri, Mustameri ja Adrianmeri ja niihin laskevat joet. Adrianmereltä laji on ilmeisesti hävinnyt, muualla sen luonnollinen lisääntyminen on estynyt jokien patoamisen takia, ja kannat ovat lähes täysin istutusten varassa. IUCN on arvioinut lajin äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Kitasampi

text: Nykyään kitasampea ja sen mätiä tuotetaan monissa maissa kalanviljelmillä, joiden tuotanto on jo suurempi kuin luonnosta pyydetty. Tilastoitu kokonaistuotanto on kuitenkin vain sadan tonnin luokkaa. Viljelyssä on käytetty myös naarasbelugan ja koirassterletin risteytystä (""bester""), jonka mäti on hyvälaatuista.


title: Kitasampi

text: Kitasampi voi kasvaa jopa kahdeksan metriä pitkäksi ja 3 200 kilogramman painoiseksi. Vanhin tunnettu yksilö eli 118-vuotiaaksi.


title: Kitasampi

text: Kitasampi kutee luonnossa jokien yläjuoksulla kevään runsasvetiseen aikaan, yleensä usean metrin syvyyteen kovalle pohjalle. Poikaset siirtyvät pian mereen ja vaihtavat selkärangattomista varhain kalaravintoon, alle 30 cm:n mittaisena. Merivaiheessaan kitasampi syö pientä kalaa ja oleskelee varsin syvässä vedessä. Koiraskalat tulevat sukukypsiksi noin 15 ja naaraat 20 vuoden ikäisinä. Jokeen noustessaan ne noudattelevat joen syvintä pääuomaa. Ne palaavat mereen ja kutenevat uudelleen vasta noin viiden vuoden kuluttua.


title: Maailman lääkärit

text: Maailman lääkärit () on ranskalainen humanitäärinen apujärjestö. MdM:n perusti vuonna 1980 ranskalainen Bernard Kouchner.


title: Petrus Ekerman

text: Petrus Ekerman (s. 1697 Vadstena, Ruotsi – 1. lokakuuta 1783 Uppsala) oli ruotsalainen professori, joka ohjasi väitöskirjan Ahvenanmaasta vuonna 1745.


title: Petrus Ekerman

text: Petrus (Per) Ekermanin vanhemmat olivat Maria Löfgren ja Länsi-Enebyn kirkkoherra Paulus Ekerman. Vuonna 1727 Ekerman nimitettiin Uppsalan yliopiston filosofian dosentiksi, seuraavana vuonna filosofian apulaiseksi eli adjunktiksi ja 1729 yliopiston sihteeriksi. Runouden ja kaunopuheisuuden professoriksi Ekerman nimitettiin 1737 ja hän pysyi virassa aina vuoteen 1779 asti, jääden silloin virkavapaalle.


title: Petrus Ekerman

text: Vuonna 1745 Ekerman ohjasi Christopher Tärnströmin väitöskirjan "Dissertatio Academica de Alandia Maris Baltici Insula", missä herrat tekivät havaintoja Ahvenanmaasta ja muun muassa sen linnustosta.


title: Petrus Ekerman

text: Ekerman on jäänyt historiaan Ruotsin yliopistojen tuotteliaimpana väitöskirjojen tekijänä. Kaikkiaan hän laati 615 opinnäytetyötä. Ekerman ja Anna Törner, joka oli professorin tytär, menivät avioliittoon vuonna 1730. Heille syntyi ainakin neljä lasta, joista kaksi tytärtä kuoli jo alle vuoden ikäisinä. Kolmas tytär Eva Maria Ekerman (s. 1733, k. 1803) avioitui professori Carl Aurivilliuksen (s. 1717, k. 1786) kanssa vuonna 1764, ja heille syntyi tytär Eva Maria Aurivillius (s. 1758, k. 1844).


title: Ricochet

text: Ricochet on Valve Corporationin kehittämä moninpelimodi "Half-Life"-pelille. Se julkaistiin vuonna 2000 ja sitä myydään Steamissä. "Ricochet" on nykyään lähes kuollut modi kuten "Deathmatch Classic" ja vain muutama pelaaja pitää sitä pystyssä.


title: Ricochet

text: Pelissä hypitään pyöreillä alustoilla, joiden reunoissa on joissain kohdin nuolen mutotoiset rampit, joiden kautta siirrytään alustalta toiselle. Pelin tarkoituksena on osua vastapelaajaan suoraan eteenpäin lentävällä kiekolla, joita pelaajalla on alun perin kolme. Lennätetty kiekko tulee muutaman sekunnin jälkeen pian takaisin pelaajalle. Oikealla hiiren näppäimellä voi ampua erikoisvahvan kiekon, joka käyttää kaikki kolme kiekkoa ja kykenee osuessaan katkaisemaan vastustajan kaulan, kun taas normaalit vain tönäisevät. Kentän jostain kohdasta ilmasta löytyy yleensä piste, johon ilmaantuu välillä erikoistaitoja. Yleensä erikoistaito kestää kolmen kiekon ajan. Erikoistaitoja voi myös yhdistellä esimerkiksi niin, että nopeat kiekot jakautuvat kolmeksi ja ne ovat erikoisvahvoja. Kentästä löytyy myös keltaisia seiniä, joiden kautta voi kimmottaa kiekkoja.


title: Knut Drake

text: Knut Drake (6. maaliskuuta 1927 Helsinki – 19. helmikuuta 2013) oli suomalainen keskiajan linnoihin erikoistunut rakennushistorioitsija ja filosofian tohtori. Hän toimi pitkään Turun maakuntamuseon johtajana.


title: Jari Pehkonen

text: Jari Pehkonen (s. 26. kesäkuuta 1961 Kuusjärvi) on suomalainen näyttelijä, joka työskentelee Helsingin Kaupunginteatterissa. Pehkonen näyttelee Jouko Turkan ohjaamassa televisiossarjassa "Seitsemän veljestä" (1989) Simeonin roolissa.


title: Mia Ehrnrooth

text: Mia Mikela Ehrnrooth (s. 21. tammikuuta 1987) on suomenruotsalainen yrittäjä, kansainvälisen uran luonut malli, sosiaalisen median vaikuttaja ja videobloggaaja. Mia on konsultoinut useita kansainvälisiä yrityksiä brändäyksen ja sosiaalisen median strategioissa ja perusti vuonna 2017 muotialan startupin AIM by Mia, jonka toimitusjohtajana hän toimii täyspäiväisesti.


title: Mia Ehrnrooth

text: Mia on esiintynyt useiden suomalaisten lehtien kansikuvana, mms. Elle, Gloria ja Fit-lehti. Mallina hän on rakentanut uraa Los Angelesissa, Milanossa ja Ateenassa. Hän on itseoppinut näyttelijä, joka näytteli vuosina 2009–2014 televisiosarjassa "Salatut elämät" Cindy Rintalan roolissa. Hän palasi sarjaan marraskuussa 2016. Mia on näytellyt samaa roolihenkilöä myös vuonna 2010 kuvatussa nettisarjassa "Lillukanvarsia".


title: Mia Ehrnrooth

text: Syksyllä 2013 Ehrnrooth kilpaili "Dancing on Ice" -jäätanssiohjelmassa.


title: Mia Ehrnrooth

text: Mia Ehrnrooth kuuluu tunnettuun aateliseen Ehrnroothin sukuun ja on täten myös kaukaista sukua Adolf Ehrnroothille. Purjehduksen olympiamitalisti Tuuli Petäjä-Sirén on Ehrnroothin serkku. Ehrnrooth avioitui vuonna 2012, mutta liitto päättyi eroon vuonna 2016. Helsingissä asuvat Ehnrooth ja hänen puolisonsa Joel Roos saivat esikoispojan tammikuussa 2018 ja heidät vihittiin lokakuussa 2018 Helsingin maistraatissa. Mian raskaudesta julkaistiin "Mamma Mia – Meille tulee vauva" -sarja Viafreellä. Ohjelmassa Mia valmistautuu perheelliseen elämään ja urheilee PT:nsä Kanerva Ahonalan avustuksella.


title: Köhniö

text: Köhniö on asuinalue Jyväskylän keskustaajaman länsilaidalla Kypärämäen kaupunginosassa, tosin arkikäsityksen mukaan Kypärämäki ja Köhniö saattavat olla eri alueita. Köhniön pääväylänä on Erämiehenkatu, jota yhdessä Keihäsmiehenkadun kanssa pidetään Köhniön ja muun Kypärämäen rajana. Muutenkin Köhniön kadunnimistössä on viitteitä eränkäyntiin, ainakin riistanpyydyksien mukaan nimensä saaneet Loukkukatu, Luttoskatu, Permikatu ja Ansapolku.


title: Köhniö

text: Köhniötä alettiin asuttaa jatkosodan jälkeen. Köhniön alue rakennettiin Rautpohjan tehtaan työntekijöitä varten. Tehdas tarvitsi sotakorvausten vuoksi kasvaneen tuotantonsa takia lisää työläisiä, mutta asuntopula haittasi työntekijöiden saamista. Yhteistyössä Jyväskylän kaupungin kanssa tehdas järjesti työntekijöille asuntolainoja, ja alueen rakentaminen alkoi 1948. Lainarahoitteisen rakentamisen vuoksi Köhniötä kutsuttiin pitkään "Velkamutkaksi". Rakentamisessa käytettiin useiden erilaisten tyyppitalojen piirustuksia, joten Köhniö on rakennuskannaltaan melko monipuolinen ja vaihteleva.


title: Köhniö

text: 1960-luvulla rakennettiin kerrostaloja Erämiehenkadun pohjoispuolelle, alueelle joka Jyväskylän kaupungin virallisessa pienaluejaossa on nimeltään Köhniönranta. Myöhempinä vuosikymmeninä alueelle rakennettiin useita rivitaloja.


title: Köhniö

text: Köhniön omakotialue on määritelty Keski-Suomen maakuntakaavassa maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Köhniö

text: Köhniön länsilaidalla on Köhniönjärvi. Köhniön eteläpuolella, osittain järven rannalla kulkee Haapamäki–Jyväskylä-rata. Aiemmin radalla oli Köhniönjärven rautatieseisake. Järven ja länteen vievän valtatien väliin jäävää metsäaluetta kutsutaan nimellä Köhniöntaus.


title: Tero Jartti

text: Tero Einar Jartti (s. 16. maaliskuuta 1962 Valtimo) on suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. Suuren yleisön tietoisuuteen hän tuli vuonna 1989 Jouko Turkan ohjaamassa televisiosarjassa "Seitsemän veljestä", joka perustui Aleksis Kiven samannimiseen romaaniin. Siinä hän esiintyi Eeron roolissa. Jartti kävi Teatterikorkeakoulun näyttelijälinjan Turkan kaudella.


title: Tero Jartti

text: Jartin ohjauksia ovat muun muassa "Panostaja" (1991, myös käsikirjoitus), "Kun piru tuli polkupyörällä sepän tölliin ja sepän vaimo sai uuden nenän" (1992, myös käsikirjoitus) sekä dramatisointi Runar Schildtin novellista Aapo (1994, myös käsikirjoitus), kaikki yhteistyössä Jari Hietasen kanssa. Jartin tuotantoon kuuluvat myös animaatio "Kuinka karhu menetti häntänsä" (2005, myös käsikirjoitus, animaatio ja kertoja) sekä useat lyhytelokuvat.


title: Tero Jartti

text: Näyttelijänä Jartti on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Back to the USSR – takaisin Ryssiin" (1992), "Kauas pilvet karkaavat" (1999) ja "Cyclomania" (2001). Vuonna 2006 Jartilta ilmestyi vuonna 2005 valmistuneeseen animaatioon perustuva lastenkirja "Kuinka karhu menetti häntänsä".


title: Kakkosen kausi 2002

text: Kakkonen on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso. Kaudella 2002 sarja pelattiin neljässä lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat pelasivat keskenään karsinnan, jonka voittanut osapuoli kohtasi Ykkösen putoamissarjojen kuudennen joukkueen ja hävinnyt osapuoli viidennen joukkueen. Lohkojen kaksi viimeistä putosivat suoraan Kolmoseen.


title: Kakkosen kausi 2002

text:
Ensimmäinen vaihe
Toinen vaihe HIFK, FC Viikingit ja Närpes Kraft säilyttivät paikkansa Ykkösessä. OLS nousi Ykköseen.


title: Kakkosen kausi 2002

text: EtelälohkoItälohkoLänsilohkoPohjoislohko


title: KaPa

text: KaPa voi tarkoittaa seuraavia urheiluseuroja:


title: Imja Tse

text:
Imja Tse tai Island Peak on Himalajalla Nepalin itäosassa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 189 metriä. 8 393-metrinen Lhotse Shar sijaitsee huipun pohjoispuolella.
Sagarmāthān kansallispuistossa, Mount Everestin eteläpuolella sijaitseva Imja Tse on teknisesti helposti kiivettävä huippu, jonka saavuttaminen ei vaadi aikaisempaa vuorikiipeilykokemusta.


title: Peak 41

text: Peak 41 on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 649 metriä.


title: Kyashar

text: Kyashar on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 770 metriä.


title: Ombigaichan

text: Ombigaichan on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 340 metriä.


title: Move90

text: Move90 on Valmetin valmistama teollisuusveturimalli. Niitä valmistettiin kaksi kappaletta vuosina 1966–1967. Veturi muistuttaa ulkomuodoltaan hyvin suuresti Dv12-veturia, ja myös tekniikan osalta molemmissa vetureissa on käytetty pitkälti samoja osia. Moottori on samaa mallisarjaa mutta pienempi kuin Dv12:ssa (vain 12-sylinterinen 16-sylinterisen asemesta). Koska veturi on tarkoitettu yksinomaan vaihtotöihin, ovat sen välityssuhteen erilaiset ja huippunopeus alhaisempi. Tunnistettavimpia piirteitä verrattuna Dv12:een ovat muun muassa pitkän konesuojan keulapalan viisto muotoilu ja kyseisen keulapalan selvästi pienikokoisemmat jäähdyttimen säleiköt. Lisäksi kummassakaan veturissa ei ole keulanumeroita.


title: Move90

text: Ensimmäiseksi vuonna 1966 valmistunut Move90-veturi (Valmet 901/1966) oli käytössä UPM:llä Kuusankoskella aina vuoden 2008 loppuun asti, jolloin Kuusankosken vaihtotyöt siirtyivät VR:n hoidettaviksi. Sittemmin veturi myytiin Imatran veturipalvelulle jonka käytössä se nykyään palvelee. Veturi on väritykseltään kelta-musta. Toinen veturi valmistui 1967 valmistenumerolla 902. Se toimitettiin Karhulan–Sunilan rautatielle ja on siellä käytössä edelleen. KSR:n veturi on väritykseltään VR:n vetureiden tapaan puna-harmaa.


title: Move90

text: Kummallekin veturille on tehty pientä saneerausta 2000-luvun alussa. Muun muassa isot valonheittimet kummastakin päästä on korvattu VR:n kalustosta tutuilla kaksoisvalonheittimillä. Lisäksi veturit on maalattu uudestaan. Ohjaamot ovat molemmissa vetureissa kuitenkin edelleen lähes täysin 1960-luvun tasolla.


title: Mera North

text: Mera North on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 476 metriä.


title: Mera Central

text: Mera Central on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 461 metriä.


title: Mera South

text: Mera South on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 065 metriä.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaarina Kaikkonen (s. 28. maaliskuuta 1952 Iisalmi) on suomalainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan miesten pikkutakeista tekemistään installaatioista, kuten "Tie", joka oli Helsingin tuomiokirkon portailla. Kaikkosesta on tullut yksi suomalaisen taiteen eturivin taiteilijoista, ja hän on saanut installaatioillaan kansainvälistä huomiota eri puolilla maailmaa.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaikkosen installaatiot ovat kooltaan ja vaikutukseltaan monumentaalisia, mutta materiaalien suhteen maanläheisiä. Kierrätettyjen arkiesineiden merkitys voi nousta väkijoukkomaisesta anonyymiydestä tai toisaalta henkilökohtaisuudesta. Teokset herättävät mielikuvia suurista yhteiskunnallisista ilmiöistä ja luonnonkatastrofeista, mutta moniselitteisyydestä huolimatta ne ovat helposti lähestyttäviä.Vuoden 2012 alusta alkaen hän on ollut taiteilijaprofessori.Vuonna 2013 hänelle myönnettiin Suomen Leijonan 1.luokan ritarimerkki.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaarina Kaikkonen on opiskellut Kuvataideakatemiassa 1978–1983, aiemmin hän opiskeli Kuopion yliopistossa lääketieteellistä fysiikkaa. Kaikkonen aloitti taidemaalarina, mutta hän tuli tunnetuksi veistäjänä ja installaatioiden tekijänä. Teoksissa onkin veisto- ja tilataiteen ohella elementtejä maalaustaiteesta, kuten pimeästä kohti valoa 'maalatut' asteikot, jotka on toteutettu erivärisiä paitoja tai puvuntakkeja lajittelemalla.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaarina Kaikkosen suurikokoisten installaatioiden nimet liittyvät usein tiehen, polun etsimiseen tai lentämiseen. Vaatteiden, kuten pikkutakkien, kravattien ja kauluspaitojen ohella Kaikkonen käyttää materiaalinaan myös muun muassa naisten kenkiä, vessapaperia ja kahvipakkauksia. Kaikkosen materiaalit ovat usein kierrätysmateriaaleja, mutta kyse ei kuitenkaan ole vain kierrätyksestä. Ennemminkin käytetyt esineet tuovat mukanaan omia merkityksiään ja pienen viittauksen käyttäjäänsä.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaikkonen on tehnyt veistoksia myös muun muassa lujitemuovista, kuten jättikokoisia syksyn lehtiä kuvannut "Ja tuuli käy sinun ylitsesi" (1992). Lapinlahden lukion pihalle vuonna 2004 pienempänä toteutettu pronssiveistos "Korkea veisu" liikkui samassa aihepiirissä.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Installaatioiden vaikutusta on luonnehdittu dramaattiseksi. Takit luovat syvyysilluusioita ja perspektiivisiä näkymiä, jotka yleensä liittyvät klassiseen maalaukseen ja piirustukseen.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaikkonen valmistui taidemaalariksi 1980-luvun alussa. Jo maalauksissa hän pyrki vahvalla materiaalisuudella rikkomaan kaksiulotteisuutta samoin kuin muutama muukin samaan aikaan Taideakatemian koulussa opiskellut, kuten Marja Kanervo ja Pauno Pohjolainen. Melko pian hän tekikin selkeästi kolmiulotteisia teoksia ja rakensi niitä suoraan tilaan. Tilateoksia oli ensimmäisen kerran esillä ryhmänäyttelyssä 1985. Metallilangasta taivutettuihin herneenpalkomaisiin rakenteisiin oli kiinnitetty kipsisiä ja lasikuidusta tehtyjä kappaleita. Alumiinista Kaikkonen teki maalattuja lippuja, jotka olivat 1986 esillä Nervanderinkadun yllä Taidehallin "Kuuntelua"-näyttelyn yhteydessä.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaikkonen muotoili tuolloin myös suuria aaltoilevia veistoksia kovetetusta ruskeasta voimapaperista. Muotoina hän käytti herneenpalkoja, veneitä, siemenkotia ja kohtumuotoja. Paperin rinnalla hän alkoi käyttää samaan tapaan lasikuitua ja miesten takkeja, housuja ja paitoja.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Teokset muuttuivat yhä selkeämmin omiksi tiloikseen. Vaikuttavaksi mainittu "Ja tuuli käy sinun ylitsesi" -installaatio täytti 1992 Kuvanveistäjäliiton Galleria Sculptorin Kaikkosen kymmenennessä yksityisnäyttelyssä. Teos koostui suurista puun lehdistä, jotka oli työstetty lasikuidusta, hartsista ja paperista. Toisessa näyttelyssä Sculptorissa 1995 oli esillä myös luontoon ja puihin viittaava installaatio "Meri", joka täytti gallerian koivun lehdettömillä oksilla.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaikkosen ensimmäiset pikkutakkiteokset olivat esillä Amerin galleriassa vuonna 1988 teoksessa "Jo saavutettu etu", jossa kovitetuista takeista oli tehty matkalaukkuja muistuttavia riviin aseteltuja kappaleita. Määrällisesti näyttävässä asemassa pikkutakit olivat ensi kerran 1991 Savonlinnan taidemuseossa, jonne Kaikkonen teki 500 takin version Amer-galleriassa olleesta teoksesta.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Käytetyt miesten takit nousivat 1990-luvulla pääosaan yhä useammissa teoksissa. Takki viittaa teoksissa enemmänkin ihmisyyteen yleisesti kuin vaikkapa sukupuoleen. Samaa muotoa toistavat teokset voi nähdä kommenttina urakilpailuun, jossa persoonallisuuden korvaa suureen massaan yhdistävä muotti. Monissa pikkutakkiteoksissa on ylevyyttä ja vaikuttavuutta, ja Kaikkonen on muunnellut materiaalia varsin erilaisten näkymien rakennusaineeksi.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kaikkosen tunnetuimmat, usein meren mieleen tuovat pikkutakkiteokset syntyivät 2000-luvun alkupuolella. Yksi niistä oli Tampereelle Satakunnankadun ylle rakennettu "Varjo", joka oli Finlaysonin ja Frenckellin välissä vuonna 1999. Teoksessa oli satoja miesten pikkutakkeja. "Varjo" oli hyvin pidetty teos. Sen ostamista kaupungille harkittiin, ja teosta on kaivattu takaisin jälkeenpäinkin. Väliaikaisista materiaaleista tehtynä se ei kuitenkaan kestäisi pysyvänä taideteoksena. Varjo oli esillä myös Nervanderinkadulla Helsingissä kesällä 2005.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Toinen, ehkä Kaikkosen tunnetuin teos oli "Tie", joka oli Helsingin tuomiokirkon portailla kesällä 2000. Portaille levitetyistä yli 3000 miesten puvuntakista koostunut teos tuli koko maassa tutuksi televisiouutisten kautta. Helsingissä se tuon kesän yleisenä puheenaiheena herätti myös arvostelua. Taidepiireissä Kaikkosen tuotantoon oli kiinnitetty huomiota jo pitkään, mutta suuren yleisön keskuudessa "Tiestä" tuli Kaikkosen tunnetuin teos.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Moniväristen tummahkojen takkien massa vaaleni portaita ylöspäin mentäessä. "Tie" näkyi kauas Kauppatorille ja etelärantaan asti. Jo sijoituspaikalla Senaatintorilla on vahvoja poliittisia merkityksiä, eikä paikan valinta tullut sattumalta. Kaikkonen oli pohtinut takkiteoksen toteuttamista Tuomiokirkon portaille jo useita vuosia.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kolmas, sadasta erivärisestä takista lattialta seinälle nouseva "Ja tyhjyys lepäsi" herätti huomiota Suomen Kuvanveistäjäliiton näyttelyssä Malmössä vuonna 2000. Dagens Nyheterin kriitikko oli kokenut teoksen suorastaan jumalallisena näkynä, joka toi mieleen horisonttiin katoavan meren. Teos muistutti monia ihmisen pienuudesta luonnon edessä. Sama takkimaisema Helsingin Taidehallissa 2005 toi yleisön mieleen myös tsunamin.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Takkiteoksia on ollut sekä sisä- että ulkotiloissa kesänäyttelyissä ympäri Suomea ja ulkomailla, kuten 2003 meren rannalla Havannan biennaalissa Kuubassa ja entisessä kirkossa Brightonissa. Näissä kahdessa paikassa takkiteokset muistuttivat suurta venettä tai laivaa. Suuria laivamuotoja Kaikkonen veisti myös lasikuidusta ja voimapaperista 1980-1990-luvuilla. Veneteema näkyi myös valkoisista miesten paidoista koostuvassa "Saavutinko satamaa?"-installaatiossa 1998.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Vene on arkkityyppinen muoto, mutta Kaikkonen on kertonut sen samoin kuin puvuntakkien muistuttavan myös hänen isästään. Kaikkonen souti lapsena venettä isän kalastaessa. Myös kalassa ja pellolla isä käytti valkoista paitaa ja tummaa miesten pukua, vaikka hän oli kotoisin köyhästä torppariperheestä. Isän merkitykseen vaikutti hänen äkillinen kuolemansa Kaikkosen ollessa 10-vuotias. Yksi puvuntakki-installaatio, joka oli esillä Karkkilassa 1993, olikin nimeltään "Isä". Teos koostui sadoista kovitetuista takeista tehdystä päättömien ihmisten massasta.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Miesten paitoja oli myös teoksessa "Armon kerjäläinen", jolla oli putkimaiset eteenpäin kurottavat raajat. Teoksen "Like A Bridge Over Troubled Water"' (2006) materiaalina oli muitakin vaatteita. Parisataametrinen silta toteutettiin Japanissa paikallisten ihmisten keräämistä vaatteista. Aiempia teoksia värikkäämpi sateenkaarimainen silta koostui vanhoista kimonoista ja se johti parkkipaikalta metsään vuoren laelle.


title: Kaarina Kaikkonen

text:
Reliefimäinen "Yön kuningatar" -installaatio Galleria Artinassa 2005 sisälsi kasveja ja hyönteisiä muistuttavia muotoja, jotka oli tehty purkamalla ja leikkelemällä käytettyjä naisten kenkiä. Kaikkosen niin korkokengistä kuin muistakin naisiin liittyvistä esineistä tekemät teokset syntyivät hänen äitinsä kuoleman jälkeen. "Niin kuin muuttolintusen tie" koostui Kaikkosen
äidille kuuluneista esineistä. Korkokenkien ohella muun muassa hammasharjat, huulipunat ja papiljotit olivat muuntuneet eläimellisiksi ja inhimillisiksi hahmoiksi.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Teoksissa oli mukana naisellinen kaunistautuminen, kun Kaikkonen oli yleensä noudattanut omaa makuaan, nykytaiteen avantgardesta periytyvän maskuliista askeesia. Kaikkosen äiti Aune Kaikkonen oli ollut itseoppinut taiteilija. Hän oli miehensä kuoleman jälkeen maalannut keittiön ja eteisen seinille suuria maalauksia. Lapset kuitenkin maalasivat ne peittoon, koska pelkäsivät kaverien ihmettelevän niitä. Taide jäi äidin elämästä pitkäksi aikaa, eikä hän myöskään hyväksynyt tyttärensä taideopintoja. Hän kiinnostui kuitenkin uudestaan taiteesta Kaikkosen valmistumisen jälkeen, ja alkoi muotoilla muun muassa suihkulähteitä ja joutsen-aiheisia veistoksia betonista. Hän kutoi myös mattoja ja maalasi jälleen kuvia seinille.


title: Kaarina Kaikkonen

text: Kenkäteoksissa on nähty myös lintu-teemaa. "Yön kuningattaressa" on kuvailtu naisten tanssikenkien muuttuvan sulokkaiksi japanilaishenkisiksi kukiksi, jotka tuovat muistumia Georgia O'Keeffen maalauksista ja surrealismista.


title: Lobuche West

text: Lobuche West on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 145 metriä.


title: Lobuche East

text: Lobuche East on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 119 metriä.


title: Whatever Works

text: Whatever Works on Woody Allenin käsikirjoittama ja ohjaama suurkaupunkikomedia vuodelta 2009.


title: Whatever Works

text: Newyorkilainen Boris Yellnikoff on äreä ja kriittinen intellektuelli, ja hänellä on vakiintuneet käsityksensä niin uskonnosta, ihmissuhteisita kuin elämän tarkoituksestakin. Tai paremminkin elämän tarkoituksettomuudesta. Yellnikoff joutuu sattumalta majoittamaan kotoaan karanneen nuoren ja naiivin Melodie St. Ann Celestinen muutamaksi yöksi. Kaksi kovin erilaista ihmistä ystävystyy ja myöhemmin rakastuu.


title: Whatever Works

text: TV-Nytissä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle tähtikeskiarvon 3,0.


title: Yasmina Khadra

text: Muhammed Moulessehoul (s. 1955), pseudonyymiltään Yasmina Khadra (), on algerialainen kirjailija.


title: Yasmina Khadra

text: Moulessehoul on entinen Algerian armeijan upseeri, joka aloitti kirjoittamisen vuonna 1984 vaimonsa Yasmina Khadran nimellä. Syynä salanimen käyttöön on ollut sensuurin välttäminen sekä selviytyminen kirjailijana Algerian sisällissodan aikana. Todellisen henkilöllisyytensä hän paljasti vasta muutettuaan Ranskaan 2001.


title: Yasmina Khadra

text: Khadra on julkaissut 20 teosta, ja niitä on käännetty 14 kielelle. Suomeksi on julkaistu neljä teosta, toisiinsa löyhästi liittyvät "Attentaatti", "Bagdadin kutsu" ja "Kabulin pääskyset" sekä "Osattomien Olympos".


title: Suzanne Collins

text: Suzanne Collins (s. 10. elokuuta 1962) on yhdysvaltalainen nuortenkirjailija. Collins tunnetaan Suomessa parhaiten "Nälkäpeli"-trilogiastaan ja Alismaan tarinoista.


title: Suzanne Collins

text: Collinsin ura alkoi vuonna 1991 lastentelevisiosarjojen käsikirjoittajana esimerkiksi Nickelodeonilla. Hän käsikirjoitti muun muassa sarjoja "Clarissa Explains it All", "The Mystery Files of Shelby Woo", "Little Bear" ja "Oswald". Collinsin työskennellessä Kids WB:n "Generation O!" -parissa hän kohtasi lastenkirjailija James Proimosin, joka suostutteli hänet kokeilemaan lastenkirjojen kirjoittamista. Nykyään Collins asuu Connecticutissa.


title: Sylkiäiset

text: Sylkiäiset ("Spitting Image") oli brittiläinen satiirisarja, jota ITV esitti 1984–1996. Sarjassa käytettiin poliitikkoja ja muita julkisuuden henkilöitä esittäviä nukkehahmoja. Kaikkien poliittisten puolueiden henkilöitä satirisoitiin, mutta erityisen huomion kohteena olivat konservatiivipuoluetta edustanut pääministeri Margaret Thatcher ja tämän hallituksen ministerit Norman Tebbit, Geoffrey Howe ja Michael Heseltine. Myös aikaisemmin varsin lempeästi kohdeltu Britannian kuninkaallinen perhe oli satiirin kohteena.


title: Sylkiäiset

text: Sarjan luojat olivat aikaisemmin pilapiirtäjinä toimineet Peter Fluck ja Roger Law, jotka 1970-luvun puolestavälistä alkaen olivat tehneet nukkekarikatyyrejä muun muassa Sternille, Timelle ja The Sunday Timesille. Sarjan ääninäyttelijöinä esiintyivät muun muassa Steve Coogan ja Harry Enfield.


title: Taivaallinen pyhäkkö

text: Taivaallinen pyhäkkö on Adventtikirkon piirissä tutuksi tullut käsitys taivaassa sijaitsevasta temppelistä, jossa Jeesus Kristus toimii ylimmäisenä pappina. Ylipapin virassaan Jeesus toimittaa sovitusta katuville ja parannuksen tehneille syntisille. Taivaallisen pyhäkön voi katsoa olevan suoraa jatketta muinaiselle Jerusalemin temppelille, jonka roomalaiset hävittivät vuonna 70. Olihan se rakennettu taivaallisen esikuvansa mukaan. Taivaallinen pyhäkkö liittyy kiinteästi tutkivaan tuomioon, joka sekin on seitsemännen päivän adventistien omintakeinen oppi, joka perustuu Raamattuun.


title: Waltonin perhe

text: Waltonin perhe ("The Waltons") oli yhdysvaltalainen koko perheen draamasarja, jota CBS esitti 1972–1981. Sarja pohjautui Earl Hamner Jr.:n puolielämäkerralliseen romaaniin "Spencer's Mountain". CBS oli tehnyt kirjan pohjalta vuonna 1971 jouluohjelman "The Homecoming", josta saadun positiivisen yleisöpalautteen perusteella päädyttiin sarjan tekoon. Sarja sijoittuu kuvitteelliseen Walton's Mountainin maaseutuyhteisöön Virginiassa, ja se seuraa siellä asuvien Waltoneiden elämää 1930-luvulla. Kirjailija Earl Hamner Jr. toimi sarjan kertojana.


title: Star Trek: Deep Space Nine

text: Star Trek: Deep Space Nine (ST: DS9, DS9) on yhdysvaltalainen tieteistelevisiosarja, jota esitettiin kotimaassaan 1992–1999. "Deep Space Nine" on järjestyksessä kolmas "Star Trek" -universumiin sijoittuva televisiosarja, ja sen tapahtumat ajoittuvat vuosien 2369 ja 2375 välille.


title: Star Trek: Deep Space Nine

text: "Deep Space Nine" -avaruusaseman johdossa on pestiinsä aluksi vastentahtoisesti suhtautuva komentaja Benjamin Sisko (Avery Brooks). Hän ei pidä avaruusasemaa hyvänä paikkana poikansa Jaken ("Cirroc Lofton") kasvattamiseen. Aseman muuta henkilökuntaa ovat varapäällikkö, bajorilainen majuri Kira Nerys (Nana Visitor), Federaation henkilökuntaa edustavat tiedeupseeri, luutnantti Dax (Terry Farrell), lääkäri Bashir (Alexander Siddig) ja käyttöpäällikkö O'Brien (Colm Meaney). Aseman turvallisuudesta vastaa muodonmuuttaja Odo (René Auberjonois). Tärkeä rooli on myös asemalla ravintolaa pitävällä ferengi Quarkilla (Armin Shimerman). Sarjan neljännen kauden alkaessa asemalle saapuu myös aiemmasta "Star Trek – uusi sukupolvi" ("Star Trek: The Next Generation", "ST: TNG", "TNG", 1987–94) -sarjasta tuttu klingoni, luutnantti Worf (Michael Dorn).


title: Star Trek: Deep Space Nine

text: Televisiosarjan luonne muuttui aikaisemmista sarjoista, kun mukaan tuli sotaisten cardassien ja madonreiän toisessa päässä vaanivan vihamielisen "Dominionin" muodostama ulkoinen uhka, jota vastaan Liiton on puolustauduttava.


title: Star Trek: Deep Space Nine

text: Suomessa Nelonen esitti "DS9":stä neljä ensimmäistä kautta vuosina 1997–2000 ja MTV3 Scifi -kanava koko sarjan maaliskuusta 2008 tammikuuhun 2009.


title: Combat!

text: Combat! oli yhdysvaltalainen televisiosarja, jota ABC esitti 1962–1967. Sarjassa kuvattiin jalkaväen joukkueen vaiheita Euroopassa toisen maailmansodan aikana. Sarjan toteutus oli realistinen ja joissain sen jaksoissa käytettiin autenttista arkistomateriaalia. Osan jaksoista käsikirjoitti ja ohjasi Robert Altman, joka kolme vuotta sarjan päättymisen jälkeen ohjasi elokuvan MASH.


title: Visionaarinen taide

text: Visionaarinen taide pyrkii kuvaamaan fyysisen ylittävää laajempaa tietoisuutta, kuten henkisiä, haltioituneita tai mystisiä aiheita, tai se perustuu sellaisten kokemiseen. Näitä voidaan saavuttaa jokaisen yksilön subjektiivisuuden kautta.


title: Visionaarinen taide

text: Joseph Nechvatalin mukaan visionaarisia taiteilijoita yhdistää heidän epätavallisen voimakkaista mielikuvista tai visiosta peräisin oleva luomisvoima. Alan lehti on "Visionary Revue" ja eräs visionaarisen taiteen museo sijaitsee Baltimoressa, Yhdysvalloissa.


title: Visionaarinen taide

text: American Visionary Art Museum -museon mukaan käsite viittaa taiteeseen, jota tekevät itseoppineet yksilöt, tavallisesti ilman muodollista koulutusta. Heidän työnsä nousee sisäisestä, henkilökohtaisesta visiosta, joka paljastuu ennen kaikkea itse luovassa toiminnassa. Visionaarinen taide alkaa kuuntelemalla sielun sisäisiä ääniä, joiden luoja ei ehkä edes ajattele olevan taidetta.


title: Visionaarinen taide

text: Anonyymin taidehistoriasivuston ylläpitäjän mielestä visionaarinen taide on pikeeminkin teema kuin liike. Taiteilijoiden teoksissa on paljon eroja, mutta heidän yhteinen teemansa on yritys kuvata maailmaa sen fyysisen ilmentymän takana ja limittää mystisiä ja henkisiä ideoita.


title: Visionaarinen taide

text: Taiteilija Joseph Nechvatal on todennut, että nykyajan visionaariset taiteilijat pitävät vastineinaan Hieronymous Boschia ja William Blakea. Alex Greyn mukaan Bosch on ehkä kaikkein kuuluisin 1400-luvun visionaarinen taiteilija, joka kuvasi erilaisia groteskeja olentoja, kidutettuja sieluja helvetissä ja enkeleitä, jotka ohjaavat pelastettuja taivaan valoon esimerkiksi maalauksessaan "Maallisten ilojen puutarha". William Blake totesi töidensä olevan luonteeltaan visionaarisia. Tunnettu suuntauksen edustaja on taiteilija Alex Grey.


title: Visionaarinen taide

text: Visionaarinen taide yhdistetään usein ITE-taiteeseen, outsider-taiteeseen tai fantastiseen realismiin, joka syntyi vuonna 1946 perustetun Wienin fantastisen realismin koulukunnan myötä. Joidenkin näiden alojen taiteilijoiden on nähty luovan töitään visionaareina, heidän taiteensa syntyessä sisäisestä välttämättömyydestä tai pakosta. Outsider-taiteessa tekijän henkilökohtaiselle visiolle perustuvia teosympäristöjä sanotaan "visionaarisiksi ympäristöiksi".


title: Visionaarinen taide

text: Visio () viittaa alun perin silmien avulla tapahtuvan aistimisen voimaan, näkemykseen. Se voi tarkoittaa myös voimakasta tulevan asian ennakointia, profeetallista visiota tai yrittäjän visiota. Visionaarinen (myös visionäärinen) tarkoittaa näkyä koskevaa tai näynomaista.


title: Minder

text: Minder oli brittiläinen rikosdraamasarja, jota ITV esitti 1979–1994. Sarjan päähenkilönä oli henkivartijana itseään elättävä entinen nyrkkeilijä Terry McCann, jota esitti Dennis Waterman. McCannin työllistäjänä toimi George Colen esittämä autokauppias ja liikemies Arthur Daley, jonka epämääräisten liiketoimien jälkiä McCann joutui selvittämään.


title: Minder

text: Watermanin esittämä sarjan tunnuskappale "I Could Be So Good For You" nousi kolmanneksi Britannian singlelistoilla marraskuussa 1980. Kappale mainitaan usein myös hänen säveltämäkseen, mutta todellisuudessa sen sävelsi hänen silloinen puolisonsa Patricia Waterman.


title: Minder

text: Vuonna 2009 BBC alkoi esittää uutta versiota "Minderista". Uudessa versiossa McCannin roolissa esiintyy Shane Richie.


title: Suomalaista sosiaalipolitiikkaa

text: Suomalaista sosiaalipolitiikkaa on Tampereen yliopiston sosiaalipolitiikan professorien Anneli Anttosen ja Jorma Sipilän oppikirja, jonka on julkaissut Vastapaino vuonna 2000. Teoksessa tarkastellaan suomalaista sosiaalipolitiikkaa historiallisesti ja vertaillen Saksaan ja Yhdysvaltoihin. Sosiaalipolitiikan historiaa kuvataan hyvinvointipolitiikkana, joka sisältää toimeentuloturvan, terveydenhuollon, koulutuksen ja sosiaalipalvelut.


title: Suuri päivä

text: Suuri päivä on tanskalaisen Morten Arnfredin 2005 ohjaama romanttinen komediafilmi. Elokuvassa Anne (Louise Mieritz) pyörittää hääsuunnittelufirmaa ystävänsä Jesperin (Henrik Prip) kanssa. He houkuttelevat asiakkaakseen julkkispariskunnan, mutta suunnitelmat eivät mene putkeen, kun Anne rakastuu sulhaseen jota näyttelee Nikolaj Steen.


title: Stortinden (Andersdalen)

text: Stortinden on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Andersdalenin ja Lavangsdalenin välissä. Vuoren korkeus merenpinnan tasosta on 1 320 metriä.


title: Tverrbotnfjellet

text: Tverrbotnfjellet on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Lavangsdalenin länsipuolella. Vuoren korkein kohta on 1 299 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.


title: Stormheimfjellet

text: Stormheimfjellet on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Tepphaugdalenin ja Nakkedalenin välissä. Vuoren korkein kohta on 1 222 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.


title: Tepphaugdaltinden

text: Tepphaugdaltinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Tepphaugdalenin eteläpuolella. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 251 metriä.


title: Hamperokken

text: Hamperokken on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Bjørnskarddalenin ja Namdalenin välissä. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 404 metriä.


title: Bjørnskardtinden

text: Bjørnskardtinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Bjørnskarddalenin ja Namdalenin välissä. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 358 metriä.


title: Finnheimfjellet

text: Finnheimfjellet on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Breidalenin ja Langdalenin välissä. Vuoren korkein kohta on 1 148 metriä merenpinnan tasoa ylempänä.


title: Nakkefjellet

text: Nakkefjellet () on Skandeihin kuuluva vuori Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Ullsfjordenin ja Sørfjordenin länsirannalla. Vuoren korkein kohta on 1 206 metriä merenpinnan tasoa ylempänä oleva Karltinden.


title: Karltinden

text: Karltinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Tromssan kunnassa Pohjois-Norjassa. Se sijaitsee Nakkefjelletin vuorimassiivissa Sørfjordenin länsirannalla. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 206 metriä.


title: Globaali demokratia

text: Globaali demokratia on Heikki Patomäen ja Teivo Teivaisen kirja, jonka on julkaissut Gaudeamus vuonna 2003.


title: Globaali demokratia

text: Kirjoittajien mukaan yhä useammat ihmisten elämää koskevat päätökset tehdään maan rajojen ulkopuolella. Täten demokratian tulisi löytää uusia muotoja, jotta kansalaiset voivat vaikuttaa päätöksiin. Tekijät tarkastelevat ylikansallisia globalisaation piirissä toimivia laitoksia Maailmanpankkia, Kansainvälistä valuuttarahastoa, Maailman kauppajärjestöä, Euroopan unionia ja Yhdistyneitä kansakuntia. He ehdottavat YK:n talous- ja sosiaalineuvoston aseman vahvistamista sekä IMF:n ja WTO:n uudistamista.


title: Globaali demokratia

text: Mika Hannula sanoi "Helsingin Sanomien" arvostelussaan, että ajatusleikkinä maailmanlaajuisen kansanvallan rajat tulevat pian vastaan. Esimerkiksi maapallon väestön enemmistö ei välttämättä kannata tekijöiden korostamaa avoimuutta ja suvaitsevuutta. Kansanvalta on hänen mukaansa ehkä enemmän väline kuin arvo sinänsä.


title: Kuinka teknologia kesytetään

text: Kuinka teknologia kesytetään: Kulutuksen tieteestä kulutuksen taiteeseen on Mika Pantzarin kirja tekniikan sosiaalihistoriasta. Teoksen on julkaissut Tammi vuonna 1996.


title: Saukkovaara

text: Saukkovaara on Kainuun vaaramaisemaan kuuluva 35 metriä merenpinnasta korkea graniittiperäinen ympäristöstään huomattavasti eroava kohomuodostuma. Se on Kölin vuoriston jääkauden aikaisiin jäänteisiin kuuluva laeltaan pyöreäksi hioutunut lähes kymmenen kilometrin mittainen luoteis-kaakkoissuunnassa kulkeva massiivi. Sen eteläisimmät osat ovat Paltamon puolta, mutta pääosin vaara on Ristijärveä ja ulottuu kunnan keskustaajaman vierelle. Keskustaajama on rakennettu ohuelle kaistaleelle järvien ja vaaran väliin; siitä kulkee myös Valtatie 5 sekä rautatie. Ristijärveltä itään Sotkamoon kulkeva maantie on huomattavan jyrkkä noustessaan heti suoraan vaaralle. Vaaralla on kosteikkoa, suomaastoa, neulakuusikkoa ja marja- ja sienimaastoa, muun muassa suppilovahveroa. Vuonna 2010 Koljatinvaaran maastosta löytyi Suomelle uutena lajina maanalainen sieni lymytantereinen. Vaaralla on myös asutusta.


title: Saukkovaara

text: Saukkovaaran luoteispää kulkee nimellä Koljatinvaara. Se ulottuu 320 metrin korkeuteen ja on vaarajakson korkein kohta. Sinne on rakennettu vedenottamo ja pienehkö hotelli sekä laskettelukeskus, jossa on kaksi hissiä. Laskettelurinteen profiili on loppua kohti jyrkkenevä. Alueella on myös murtomaalatua. UKK-reitti kulkee vaaraa pitkin.


title: Saukkovaara

text: Saukkovaara on myös Saukkovaaralla toimivan Scandinavian Berry Oy:n rekisteröity aputoiminimi, jota yritys käyttää ravintola- ja majoitusliiketoiminnan yhteydessä.


title: Kultajousipyrstö

text: Kultajousipyrstö ("Cicinnurus magnificus") on Papua-Uudessa-Guineassa ja Indonesiassa tavattava paratiisilintuihin kuuluva varpuslintu.


title: Kultajousipyrstö

text: Kooltaan kultajousipyrstö on noin 19–26 cm. Koiraan selkä ja pää ovat väriltään mustat ja päälaki ruskea. Niskan höyhenet ovat keltaviiruiset ja viuhkamaisessa muodostelmassa, jonka koiras voi nostaa ylös. Kultajousipyrstön rinta on tumman vihreä ja siivet kullankeltaiset. Koiraan pyrstöhöyhenistä kaksi on muita pidemmät ja piiskamaiset ja kiertyvät spiraalimaisesti. Naaras on koirasta pienikokoisempi. Selkä on vaalean oliivinruskea, ja rinnassa on mustia viiruja. Silmien yläpuolella on sinertävä viiru, jonka perusteella naaraan erottaa muista paratiisilintunaaraista. Kultajousipyrstön nokka ja jalat ovat siniset.


title: Kultajousipyrstö

text: Kultajousipyrstöä tavataan Uuden-Guinean saarelta Indonesian ja Papua-Uuden-Guinean alueelta. Lajin elinympäristöä ovat sademetsät rannikkoseudun alankomailta aina 1 500 metrin korkeuteen merenpinnasta. Lajia ei kuitenkaan tavata rannikkoseudun lietteisistä suometsistä.


title: Kultajousipyrstö

text: Laji viettää piileskelevää elämää, ja sen voi kuulla useammin kuin nähdä. Lajin pesimäkausi kestää heinäkuulta joulukuulle. Koiraat kokoontuvat aamuisin esiintymispaikoilleen, joissa ne houkuttelevat naaraita kutsuillaan ja esittelemällä höyhenpukuaan. Samalla naaraalla voi olla useita koiraita. Naaras rakentaa pesän sammalista, lehdistä, oksista ja kasvikuiduista. Se munii pesään yhdestä kahteen munaa, jotka ovat kellanruskeita harmain pilkuin. Naaras hautoo munat ja ruokkii poikaset yksin.


title: Kultajousipyrstö

text: Kultajousipyrstöjen ravinto koostuu pääosin marjoista ja hedelmistä. Lisäksi laji syö pieniä hyönteisiä, kuten muurahaisia ja kovakuoriaisia. Kultajousipyrstöt ruokailevat usein yhdessä muiden paratiisilintulajien kanssa.


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text:
Ylä-Savon ammattiopisto (YSAO) on toisen asteen koulutusta sekä aikuiskoulutusta tarjoava koulutusorganisaatio, jonka toimipisteet sijaitsevat Iisalmessa ja Kiuruvedellä. Aikuiskoulutusta järjestetään myös muissa lähikunnissa ja kauempanakin, kuten Kuopiossa ja Joensuussa.
Vuonna 1964 perustetussa Ylä-Savon ammattiopistossa koulutetaan niin uusia ammattilaisia kuin täydennetään jo aiempaa ammattilaisten osaamista. Ylä-Savon ammattiopistossa opiskelee vuosittain noin 1200 perustutkinto-opiskelijaa, 800 aikuisopiskelijaa ja 300 oppisopimusopiskelijaa. Henkilökuntaa on noin 300, joista opettajia 200.


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Ylä-Savon ammattiopisto kuuluu Ylä-Savon koulutuskuntayhtymään, jonka muodostaa kahdeksan yläsavolaista kuntaa: Iisalmi, Keitele, Kiuruvesi, Lapinlahti, Pielavesi, Rautavaara, Sonkajärvi ja Vieremä.


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text:
Ylä-Savon ammattiopisto järjestää ammatillista peruskoulutusta kahdeksassa eri toimipisteessä Iisalmen seudulla. Oppilaitoksesta voi valmistua lähes kolmeenkymmeneen eri ammattiin tekniikan- ja liikenteen alan, luonnonvara-alan, matkailu-, ravitsemis- ja talousalan, sosiaali-, terveys- ja liikunta-alan sekä kulttuurialan opinnoista.
Ylä-Savon ammattiopisto tarjoaa myös MAHIS  -ohjelmansa kautta kaksoistutkintokoulutusta, jossa opiskelijalla on mahdollisuus saada niin valmiudet valitsemaansa ammattiin kuin valmistua ylioppilaaksi.
Ylä-Savon ammattiopiston opiskelijat ovat menestyneet useana vuonna Suomen suurimmassa ammattikoulutuksen tapahtumassa Taitaja-kilpailussa .


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Ylä-Savon ammattiopistossa aikuiskoulutuksen parissa osaamistaan päivittää vuosittain noin 2500 henkilöä. Tutkintovalikoimaan kuuluu noin 50 tutkintoa sisältäen perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoja.


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Ylä-Savon ammattiopiston aikuisopiskelija saa tietoa ja neuvoa opintoihinsa mm. aikuiskoulutuksen valtakunnallisen OpinOvi-palvelun  avulla.Peruskoulutus: hotelli-, ravintola- ja cateringala, elintarvikeala, kone- ja metalliala, sähkötekniikka, talotekniikka, talonrakennus


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Aikuiskoulutus: kone-ja metalliala, rakennusala


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Hallinto, opiskelijapalvelut, kuntayhtymäpalvelutPeruskoulutus: ICT-ala, verhoilu- ja sisustusala sekä AMMATTISTARTTI JA URA -koulutus


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: KehittämispalvelutPeruskoulutus: logistiikka, auto-ala


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Aikuiskoulutus: logistiikka, yrityspalvelut, ravitsemis- ja puhdistuspalvelutPeruskoulutus: puuala


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Aikuiskoulutus: rakennusalaPerus- ja aikuiskoulutus: luonnonvara-ala, hevostalousPerus- ja aikuiskoulutus: luonnonvara-ala, maatilatalous, maarakennusAikuiskoulutus: maarakennusAikuiskoulutus: maarakennus


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Oppisopimuksella voi suorittaa kaikki ammatilliset perustutkinnot, ammattitutkinnot ja erikoisammattitutkinnot. Ammatillisissa perustutkinnoissa osoitetaan alan perustehtävien hallinta, ammattitutkinnoissa alan ammattityöntekijältä edellytettävä ammattitaito ja erikoisammattitutkinnoissa alan vaativimpien työtehtävien hallinta. Tutkintorakenteessa on yli 360 tutkintoa.


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text:
Ylä-Savon ammattiopisto on osana Ylä-Savon koulutuskuntayhtymää aktiivisesti mukana Pohjois-Savon kehittämisessä. Koulutuskuntayhtymän kehittämishankkeet ovat hyödyksi koko maakunnan koulutukselle ja elinkeinoelämälle.
Ylä-Savon ammattiopisto toimii vetäjänä, koordinaattorina ja taustatukena lukuisissa hankkeissa. Ylä-Savon ammattiopisto tekee yhteistyötä yritysten, oppilaitosten, kuntien, valtion viranomaisten ja Euroopan Unionin kanssa. Toiminnan kautta oppilaitos kehittää Pohjois-Savoa yhä paremmaksi paikaksi asua, opiskella ja yrittää.


title: Ylä-Savon ammattiopisto

text: Ylä-Savon ammattiopisto on esimerkiksi ollut mukana perustamassa Ylä-Savon Sote-kuntayhtymän ja iisalmelaisten yhdistysten kanssa Iisalmeen uutta työvalmennussäätiötä .


title: Esiintymisjännitys

text: Esiintymisjännitys (ramppikuume) on autonomisen hermoston reagoimista vaativaan tilanteeseen, jolloin myös adrenaliinin eritys lisääntyy. Esiintymisjännitys on myös hyvin yleistä. Esiintymispelko eroaa jännityksestä siten, että esiintymispelkoinen ihminen kokee jännityksen niin vahvasti, että se häiritsee esiintymistä.


title: Esiintymisjännitys

text: Yksilö voi jännittää esiintymistä monista eri syistä: esiintyjän taustan ja persoonallisuuden lisäksi jännittämiseen vaikuttaa erilaiset tilannetekijät, kuten yleisön koko. Esiintyjä saattaa asettaa itselleen myös liian korkeita kriteereitä onnistumisestaan, mikä tekee esiintymistilanteesta vielä jännittävämmän. Esiintymisjännitykseen vaikuttaa myös aiemmat esiintymiskokemukset ja se, ovatko ne olleet myönteisiä tai kielteisiä. Myönteistä palautetta ja kokemusta kerännyt henkilö on itsevarmempi seuraavassa esiintymistilanteessa, kun taas kielteisiä kokemuksia saanut henkilö voi muodostaa valmiiksi kielteisiä mielikuvia esityksestään, ajatellen jo edeltä esimerkiksi, että ”yleisö ei pidä minusta” tai ”teen varmasti paljon virheitä”.


title: Esiintymisjännitys

text: Yleisimpiä oireita ovat sykkeen kiihtyminen sekä erilaiset fyysiset muutokset, kuten hikoilu, huimaus sekä vapina. Esiintymisjännitykseen liitetään usein tuntemus ”perhosista vatsassa”. Esiintyjä voi tuntea itsensä hermostuneeksi ja levottomaksi. Muita oireita voivat olla hengitysrytmin muutokset, äänen väriseminen, kuumat aallot kehossa sekä kasvojen kuumotus.


title: Esiintymisjännitys

text: Myös esiintyjän mielessä saattaa tapahtua muutoksia. Jännittäjän kriittisyys esiintymisensä kiinnostavuutta ja omia kykyjään kohtaan saattaa kasvaa.


title: Esiintymisjännitys

text: Esiintymisjännityksestä voi koettaa päästä eroon luonnonmenetelmällä eli totuttelemalla yleisön edessä esiintymiseen esimerkiksi karaoke-harrastuksen avulla.


title: Esiintymisjännitys

text:
Esiintymisjännitystä voi vähentää sympaattiseen hermostoon vaikuttavalla beetasalpaajiin kuuluvalla propranololilla tai keskushermoston toimintaa vaimentavalla bentsodiatsepiineihin kuuluvalla Diapamilla. Taiteellisten esitysten kohdalla kannattaa pitää mielessä, että keskushermoston toimintaa vaimentavat aineet saattavat muun muassa latistaa tulkintaa.
Muiden menetelmien tehokkuudesta on saatu toistaiseksi vain ristiriitaista tietoa. Lisäksi monien tutkimusmenetelmien takia saatuja tuloksia on vaikea vertailla keskenään.


title: Esiintymisjännitys

text:
Esiintymisjännitys on kuitenkin opittu tapa reagoida ja täten se voidaan myös poisoppia. Yleensä esiintymiseen on assosioitunut negatiivisia tuntemuksia ja neutraali tilanne muuttuu vähitellen pelottavaksi.
Yleisön reaktiot tulkitaan helpommin kielteiseksi palautteeksi, mikä taas vaikuttaa esiintymisjännitykseen seuraavalla kerralla.


title: Sir Tor

text: Sir Tor on yksi pyöreän pöydän ritareista, joka esiintyy kuningas Arthuriin liittyvissä legendoissa.


title: Sir Tor

text: Varhaisemmissa tarinoissa hän on kuningas Ariesin poika, mutta Thomas Maloryn "Le Morte d'Arthur" -teoksessa Aries on Torin kasvatti-isä, kun taas kuningas Pellinore olisi hänen biologinen isänsä. Maloryn versiossa pyöreän pöydän ritarit Aglovale, Lamorak, Dornar, Percival ja Dindrane ovat Torin veljiä. Tarinan mukaan Pellinore on ottanut Torin äidin väkisin, ja tämä menee myöhemmin naimisiin Ariesin kanssa, joka on paimen, eikä kuningas. Tor varttuu paimenena, mutta haaveilee ritarin urasta. Lopulta hänen vanhempansa vievät hänet kuningas Arthurin hoviin, jossa Torista tehdään ritari ja Pellinore tunnustaa hänet pojakseen.


title: Musta hiekka (albumi)

text: Musta hiekka on suomalaisen Absoluuttinen Nollapiste -yhtyeen kymmenes studioalbumi.


title: Musta hiekka (albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 18.


title: Nikolai Lvov

text: Nikolai Aleksandrovitš Lvov (, 15. toukokuuta 1753 Nikolskoje-Tšerentšitsyn maatila Toržokin lähellä – 3. tammikuuta 1804 Moskova) oli venäläinen arkkitehti, graafikko, runoilija ja muusikko.


title: Nikolai Lvov

text: Nikolai Lvov ei saanut muodollista koulutusta. Arkkitehtuuria hän opiskeli itsenäisesti. Vuonna 1783 hänestä tuli Venäjän tiedeakatemian jäsen ja vuonna 1786 Pietarin taideakatemian kunniajäsen.


title: Nikolai Lvov

text: Arkkitehtina Lvov oli klassistisen tyylin edustaja. Hänen töitään ovat Pietari-Paavalin linnoituksen Nevan portti (1784–1787), Pietarin pääposti (1782–1789), Borisin ja Glebin katedraali Toržokissa (1785–1796), Kolminaisuuden kirkko (Kulitsa ja pasha), Prioraattipalatsi Hatsinassa (1798–1799) sekä lukuisat kartanorakennukset Moskovan, Tverin ja Novgorodin alueilla. Lvov on myös yksi ensimmäisistä venäläisistä maisemapuistojen suunnittelijoista.


title: Nikolai Lvov

text: Lvovin runoudessa näkyy sentimentalismin ja varhaisen romantismin vaikutus. Hän käytti runsaasti kansankielen ja -runouden aineksia. Vuonna 1790 Lvov julkaisi kaksiosaisen venäläisten kansanlaulujen kokoelman. Hänet tunnetaan myös klassisen kirjallisuuden venäjäntäjänä.


title: Kiovan luolaluostari

text: Kiovan luolaluostari eli Petšerskin lavra (, ) on Kiovassa sijaitseva ortodoksinen luostari, joka vaikutti merkittävästi ortodoksisuuden leviämiseen Venäjällä 1600–1800-luvuilla. Luostari kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Kiovan luolaluostari

text: Luostari on eräs vanhimmista ja merkittävimmistä itäisistä slaavilaisista luostareista, ja se sijaitsee Kiovan eteläosassa Dneprjoen varrella. Historiallisten kirjoitusten mukaan luostarin perusti Athos-vuorelta palannut munkki Antoni vuonna 1051. Luostarista muodostui pian Kiovan Venäjän merkittävä kulttuurinen keskus.


title: Kiovan luolaluostari

text: Luostari tuhoutui vuonna 1240 mongolien valloituksen yhteydessä, mutta se nousi uuteen kukoistukseen 1300- ja 1400-luvuilla Puola-Liettuan alaisuudessa. Brestin unionin jälkeen luostaria oltiin liittämässä Kiovan uniaattikirkon alaisuuteen, mutta luostarin veljestön vastustuksesta johtuen se pysyi ortodoksisen kirkon yhteydessä. Luostari sai vuonna 1598 ensimmäisenä venäläisenä luostarina "lavran" (pääluostarin) arvonimen. Neuvostovallan aikana luostari toimi museona, mutta se avattiin uudelleen alkuperäiseen tarkoitukseensa 1988.


title: Pyhän Katariinan armenialainen kirkko

text: Pyhän Katariinan armenialainen kirkko () on varhaista klassismia edustava kirkkorakennus Pietarissa Nevski-prospektin varrella.


title: Pyhän Katariinan armenialainen kirkko

text: Vuosina 1771–1780 rakennetun Pietarin armenialaisen seurakunnan kirkon on suunnitellut arkkitehti Juri Felten. Pieni yksikupolinen kirkkorakennus sijaitsee Nevskin katulinjaan ulottuvien asuinrakennusten muodostamalla pihalla. Kadulle suunnattu joonialaisen pylväikön koristama julkisivu on siro ja sopusuhtainen.


title: Pyhän Katariinan armenialainen kirkko

text: Seurakunnan idänpuoleisessa rakennuksessa (Juri Felten 1771–1775, uudelleenrakentanut Avraam Melnikov 1835–1837) ovat asuneet valtiomies Mihail Speranski, dekabristi Gavriil Batenkov ja runoilija Fjodor Tjuttšev.


title: Pyhän Katariinan armenialainen kirkko

text: Armenialaisen kirkon osoite on Nevski-prospekti 40–42. Lähimmät metroasemat ovat Gostinyi dvor ja Nevski prospekt.


title: Alppihiihdon maailmancup 2009–2010

text: Alppihiihdon maailmancup 2009–2010 oli historian 44. alppihiihdon maailmancup -kausi. Kausi alkoi Itävallan Söldenissä 24. lokakuuta 2009 ja päättyi Saksan Garmisch-Partenkirchenissä 14. maaliskuuta 2010. Helmikuussa maailmancupissa oli tauko Vancouverin talviolympialaisten aikana.


title: Imatran veturipalvelu

text: Imatran veturipalvelu Oy on suomalainen, Imatralla toimiva rautatieyritys. Se perustettiin 1993, kun silloinen Enso-Gutzeit halusi luopua Imatran tehtaidensa rautatieliikenteen hoitamisesta. Imatran tehtaiden lisäksi Veturipalvelu hoitaa nykyään myös Anjalan paperitehtaan ja Inkeroisten kartonkitehtaan vaihtotyöt.


title: Imatran veturipalvelu

text: Imatran veturipalvelun tehtäviin kuuluu ainoastaan omistamansa kaluston kunnossapidosta huolehtiminen. Veturipalvelulla onkin vain kaksi työntekijää, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Stora Enso huolehtii tehtaiden rataverkon kunnossapidosta, ja sillä on Imatralla yhteensä 24 veturinkuljettajaa ja junamiestä.


title: Imatran veturipalvelu

text: Veturipalvelun kalusto on varsin iäkästä. Vanhimmat veturit ovat 1960-luvun alusta ja silti päivittäisessä käytössä. Veturipalvelulla on kuitenkin toistaiseksi laaja varaosavarasto näitä vetureita varten. Erikoisuutena yrityksellä on Dv15:n teollisuusversio (Valmet 1501/1960), joka on säilyttänyt alkuperäisen Vv15-sarjamerkintänsä. Kaikille Vv15/Dv15 -veturille on annettu lempimi ("Diesel", "Masi" ja "Jussi"). Veturipalvelu on tehnyt runsaasti kalustohankintoja 2000-luvulla ostamalla muun muassa kaksi täysin uutta Otso100 robot -robottiveturia sekä UPM:n Move90-veturin.


title: Mahwa Aser

text: Mahwa Aser on slummialue Sanaan kaupungissa Jemenissä. Alueella asuu n. 17 000 ihmistä, jotka asuvat epävirallisissa asunnoissa vailla jätevesihuoltoa.


title: Mahwa Aser

text: Heinäkuussa 2008 poliisi yritti häätää ihmisiä pois slummista.


title: Brestin unioni

text: Brestin unioni on 1595 solmittu sopimus, jossa Puola-Liettuaan alaisuuteen kuuluneet Länsi-Ukrainan ortodoksit siirtyivät paavin alaisuuteen ja Ukrainan kreikkalaiskatolinen kirkko syntyi. Ortodoksinen kirkko oli kielletty alueella 1595-1632.


title: Brestin unioni

text: Venäjän ortodoksisessa kirkossa Brestin unionia on pidetty lähinnä osoituksena katolisen kirkon tunkeutumisesta ortodoksiselle alueelle ja kirkollisena imperialismina. Ukrainan kreikkalaiskatolinen kirkko lakkautettiin Neuvostoliitossa 1946, ja sen varallisuus siirrettiin Venäjän ortodoksiselle kirkolle. Ukrainan itsenäistyttyä 1991 varallisuus palautettiin, ja nykyään noin 10% miltei 50 miljoonan asukkaan Ukrainan väestöstä kuuluu uniaattikirkkoon. 1990-luvulla Ukrainassa oli kiistoja ortodoksien ja uniaattien kesken kirkollisesta omaisuudesta, ja ryhmien välit ovat edelleen jännittyneet.


title: Sanaan käsikirjoitukset

text: Sanaan käsikirjoitukset ovat jemeniläisestä Sanaan kaupungista vuonna 1972 löydettyjä Koraanin käsikirjoituksia, jotka ovat joidenkin mielestä vanhin versio Koraanista. Käsikirjoitusten teksti on ajoitettu 700-luvun kahdelle ensimmäiselle vuosikymmenelle. Radiohiiliajoituksen perusteella osa pergamenteista on peräisin jopa 600-luvun ensimmäiseltä puoliskolta.


title: Sanaan käsikirjoitukset

text: Käsikirjoitukset löytyivät vuonna 1972 Sanaan suurmoskeijan kunnostustöiden yhteydessä. Löydön tehneet rakennusmiehet eivät ymmärtäneet käsikirjoituspergamenttien arvoa, vaan pakkasivat ne perunasäkkeihin ja jättivät ne moskeijan yhden minareetin portaille . Quadhi Ismael al-Akwa käsitti löydön mahdollisen merkityksen ja pyrki järjestämään kansainvälistä apua käsikirjoitusten tutkimiseen ja suojeluun. Vuonna 1979 al-Akwa onnistui saamaan länsisaksalaisen tutkijan kiinnostumaan asiasta. Tämän myötävaikutuksella Länsi-Saksan hallitus järjesti ja rahoitti käsikirjoitusten entisöintihankkeen. Radiohiiliajoituksen mukaan osa pergamenteista on peräisin vuosilta 645-690 jaa. Koska radiohiiliajoitus perustuu eliön kuolinajankohtaan, voivat käsikirjoitukset olla ajoituksen antamaa ajankohtaa nuorempia. Kalligraafisen ajoituksen perusteella käsikirjoitukset olisivat peräisin vuosilta 710-715 jaa. Käsikirjoitusten entisöintihanketta johtaa saksalainen tutkija Gerd R. Puin.


title: Kirkonmäki (Siilinjärvi)

text: Kirkonmäki on Siilinjärven kunnanosa keskustan pohjoispuolella. Alueen asukasluku on 585. Kunnanosassa sijaitsee Siilinjärven kirkko.


title: Keijo Vanhala

text: Klaus Keijo Vanhala (7. heinäkuuta 1940 Helsinki – 5. kesäkuuta 2003 Jyväskylä) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja miekkailija.


title: Keijo Vanhala

text: Keijo ”Vanhis” Vanhala edusti Suomea Tokion 1964 kesäolympialaisten nykyaikaisessa viisiottelussa. Hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa parhaana suomalaisena 19:nneksi sekä joukkuekilpailussa seitsemänneksi.


title: Keijo Vanhala

text: Helsingin nykyaikaisia 5-ottelijoita edustanut Vanhala voitti Suomen mestaruuden viisiottelussa vuonna 1964 ja neliottelussa vuonna 1963. Kalpamiekkailussa hän voitti Suomen mestaruuden henkilökohtaisessa kilpailussa vuonna 1964 sekä joukkuekilpailussa vuosina 1962 ja 1963.


title: Keijo Vanhala

text: Vanhala toimi Suomen Miekkailuliiton hallituksessa ja Suomen nykyaikaisen viisiottelun liiton toiminnanjohtajana.


title: Kari Kaaja

text: Kari Juhani Kaaja (s. 6. huhtikuuta 1941 Helsinki) on entinen suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja miekkailija.


title: Kari Kaaja

text: Kari "Pande" Kaaja edusti Suomea Tokion 1964 kesäolympialaisten nykyaikaisessa viisiottelussa. Hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 20:nneksi ja joukkuekilpailussa seitsemänneksi. MM-kilpailujen henkilökohtaisessa kisassa hän sijoittui 43:nneksi vuonna 1963 ja 58:nneksi vuonna 1967 sekä joukkuekilpailussa 11:nneksi vuonna 1963 ja 19:nneksi vuonna 1967.


title: Kari Kaaja

text: Helsingin nykyaikaisia 5-ottelijoita edustanut Kaaja saavutti viisiottelussa SM-hopeaa vuonna 1964 ja SM-pronssia vuonna 1963 sekä neliottelussa SM-hopeaa vuonna 1966 ja SM-pronssia vuonna 1962. Kalpamiekkailussa hän voitti Suomen mestaruuden joukkuekilpailussa vuosina 1962 ja 1963.


title: Kari Kaaja

text: Kaaja on toiminut myös valmentajana. Hänen valmennettaviinsa on kuulunut muun muassa Pekka Santanen.


title: Jorma Hotanen

text: Jorma Olavi Hotanen (15. syyskuuta 1936 Merikarvia – 20. helmikuuta 2018 Espoo) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja miekkailija.


title: Jorma Hotanen

text: Jorma Hotanen edusti Suomea kaksien olympialaisten nykyaikaisessa viisiottelussa. Tokion 1964 kesäolympialaisissa hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 22:nneksi ja joukkuekilpailussa seitsemänneksi. Méxicon 1968 kesäolympialaisissa hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa 34:s ja joukkuekilpailussa viides. MM-kilpailujen henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui 16:nneksi vuonna 1963, 30:nneksi vuonna 1965, 16:nneksi vuonna 1966 ja 14:nneksi vuonna 1969 sekä joukkuekilpailussa 11:nneksi vuonna 1963 ja kuudenneksi vuonna 1969.


title: Jorma Hotanen

text: Helsingin nykyaikaisia 5-ottelijoita edustanut Hotanen voitti Suomen mestaruuden viisiottelussa vuonna 1963 ja neliottelussa vuonna 1966. Kalpamiekkailussa hän voitti Suomen mestaruuden joukkuekilpailussa vuosina 1968 ja 1970.


title: ACOG

text: ACOG () tarkoittaa michiganilaisen Trijiconin valmistamaa "kehitynyttä taistelutähtäintä". Se on suunniteltu M4- ja M16 -sarjan kivääreihin, mutta sitä voidaan käyttää myös monissa muissa aseissa. Tähtäimen ristikko on valaistu valokuidun avulla ja pimeissä oloissa radioaktiivista tritiumia apuna käyttäen. Tritium täytyy vaihtaa 8–12 vuoden välein. Tähtäintä valmistetaan suurennoskertoimilla 1,5x - 6x. Suomen armeija käyttää tähtäintä RK95 -rynnäkkökiväärissä 3.5 kertaisella suurennoksella.


title: Linja 5 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 5 (linja 5) on linja Pariisin metrossa, Parisissa. Se halkaisee Pariisin pohjois-etelä suunnassa Bobignystä Place d'Italieen. Se on noin 93 miljoonalla matkustajalla vuodessa Pariisin metron kahdeksanneksi käytetyin linja.


title: Linja 5 (Pariisin metro)

text: Linja 5 on 14,6 km pitkä ja siinä on asemia 22. Keskimääräinen asemanväli on 695m.


title: Linja 5 (Pariisin metro)

text: Linjan kalustona on nykyään ikääntyviä MF 67-vaunuja, jotka tullaan korvaamaan MF 2000-vaunuilla vuonna 2010.


title: Linja 5 (Pariisin metro)

text: Linja 5 kulkee seuraavien turistinähtävyyksien läheltä:


title: Eil ja Eilf

text: Eil ja Eilf ovat VR:n antamat kalustosarjatunnukset 1980-luvulla valmistetuille lähiliikennevaunuille. VR Pasilan konepaja valmisti 50 Eil-lähiliikennevaunua ja seitsemän Eilf-konduktöörivaunua vuosina 1982–1987. Eil- ja Eilf-vaunut tehtiin korvaamaan viimeisetkin puuvaunut pääkaupunkiseudun ruuhkaliikenteessä 1980-luvun loppuun mennessä. Vaunut olivat väritykseltään alun perin punavalkoisia, mutta ne muutettiin VR:n uuden yritysilmeen myötä vihervalkoisiksi vuodesta 2011 alkaen.


title: Eil ja Eilf

text: Lähiliikennevaunujen ovien sijoittelu ja ovijärjestelmät ovat sellaisia, että matkustajien nousu junaan ja poistuminen junasta on nopeaa, vaivatonta ja mahdollisimman väljää. Vaunuissa on kummallakin puolella kaksi ovea sijoiteltu keskelle samalla lailla kuin Sm1- ja Sm2-sähkömoottorijunissakin. Vaunuja käytettiin ennen pääasiassa ruuhka-ajan veturivetoisissa junissa. 19. kesäkuuta 2017 kuitenkin lähiliikennevaunut korvattiin Sm2-yksiköillä. Eil- ja Eilf-vaunuista koottuja junia ajettiin pääosin Riihimäeltä ja Kouvolasta Helsinkiin ja päinvastoin. Kesän 2017 jälkeen kyseiset junat ajetaan kolmella Sm2-yksiköllä. Yhdessä junassa oli aina yksi Eilf-vaunu, joka oli sijoitettu junan keskelle ja toimi lipunmyyntivaununa. Kesällä 2017 lippujen myynti junissa loppui.


title: Eil ja Eilf

text: Eil-vaunut ovat tavallisia lähiliikennevaunuja. Niissä on 113 istumapaikkaa istumajärjestyksessä 2+3. Kummallakin puolella vaunua on kaksi sähkötoimista pariovea. Eilf-vaunut ovat muuten täysin Eil-vaunujen kaltaisia, mutta niissä on konduktööriosasto ja siksi vain 93 istumapaikkaa, sekä lisäksi Eilf-vaunuissa on sininen lipunmyynnistä kertova kylkiraita. Molemmat vaunusarjat on saneerattu 2000-luvun alussa. Saneerauksessa niiden vanhat paineilmakäyttöiset haitari- ja pariovet vaihdettiin nykyaikeisempiin sähkökäyttöisiin parioviin ja vaunut varusteltiin 160 km/h nopeutta varten. Lisäksi Eilf-vaunuihin liimattiin suuret lipunmyyntiosastosta kertovat tarrat oviin. Eil- ja Eilf-junien käyttö loppui käytännössä kokonaan 19.6.2017 voimaan tulleiden aikataulujen myötä. Niitä käytetään enää joissakin ylimääräisissä lisävuoroissa.


title: Eil ja Eilf

text:
Vaunujen pääsuunnittelu toteutettiin rautatiehallituksen koneteknillisessä toimistossa. Sisustuksen suunnittelussa toimi lisäksi konsulttina sisustusarkkitehti Pentti Hietanen.
Sähköjärjestelmän suunnittelusta vastasi rautatiehallituksen sähköteknillinen toimisto konsulttinaan Strömberg Oy.


title: Eil ja Eilf

text: Vaunu muistuttaa ulkonäöltään normaalia sinistä päivävaunua. Huomattavimpana erona leveät paineilmatoimiset sivuovet jakavat vaunun kolmeen osastoon. Lisäksi eteisen ja keskiosaston lattia suunniteltiin 80 millimetriä normaalia vaunun lattiatasoa matalammaksi vaunuun pääsyn helpottamiseksi. Sisustuksessa huomioitiin vaunun mahdollinen käyttö sekä lähi-, että kaukoliikenteessä suunnittelemalla istuimet molempiin tarkoituksiin soveltuviksi.


title: Eil ja Eilf

text: Vaunuissa on suora sähkölämmitys, jota varten ikkunoiden alla ja eteisen porrassyvennyksissä on lämpöpatterit, joiden yhteinen teho on 19,5 kW. Ilmanvaihdon tarvitsema raitisilmamäärä otetaan vaunun sisäänkäyntiovien yläpuolelta säleikköjen kautta, suodatetaan, lämmitetään tarvittaessa ja puhalletaan osastoihin ja eteiseen rei'itetyn katon kautta. Lämmitysenergian säästämiseksi on ulkolämpötilan laskiessa yhä suurempi osa tuuletusilmasta kiertoilmaa. Tuuletuksen tehokkuus riippuu myös matkustajamäärästä, jonka tieto saadaan vaunun kuormajarrusta. Koska vaunua käytetään pääasiassa ruuhka-aikana, on vaunun lämpötila seisonnan aikana vain +10 °C. Kun matkalämmitys kytketään, toimivat kaikki lämmityslaitteet täydellä teholla kunnes +20 °C saavutetaan.


title: Eil ja Eilf

text:
Vaunun sähkölaitteet on sijoitettu vaunun sisällä olevaan komeroon säävaikutusten vähentämiseksi. Rungon alla sijaitsevat vain paristo ja muuntaja. Vaunu saa sähköenergiansa veturista 1 500 voltin johdon kautta. Vaunumuuntajassa se muunnetaan 220 voltiksi, joka on lämmityslaitteiden ja puhaltimien käyttöjännite. Pariston nimellisjännite on 110 volttia. Tällä jännitteellä toimivat kaukokäyttölaitteisto, luistonestolaitteisto, valaistus sekä ovien, lämmityksen ja tuuletuksen ohjaus. Kuulutuslaitteiden jännite on 24 volttia. Vaunun valaistusta ja lämmitystä voidaan etäohjata UIC-viestikaapelin avulla mistä tahansa junarungon lähiliikennevaunusta.
Eil 25050 muutettiin myöhemmin Eilf-vaunuksi 25208.


title: Pekka Tsupari

text: Pekka Tsupari (s. 24. tammikuuta 1960) on Elinkeinoelämän keskusliiton pk-johtaja. Hän on toiminut tehtävässä 2006 lähtien ja sitä ennen hän on ollut EK:n palveluksessa vuodesta 1990 alkaen. Tsupari on nimitetty Suomalaisen työn liiton toimitusjohtajaksi vuoden 2010 alusta alkaen. Ennen nimitystä hän toimi liiton johtokunnan varapuheenjohtajana 1999–2009.


title: ESBWR-ydinvoimareaktori

text: ESBWR-ydinvoimalaitos () on General Electricin kehittämä passiivisesti turvallinen kolmannen sukupolven ydinreaktorityyppi (3+), joka on kehitetty SBWR ja ABWR kiehutusvesireaktoreista.


title: ESBWR-ydinvoimareaktori

text: ESBWR:ssä ei ole primääripiirin kiertopumppuja eikä reaktorin sisäisiä sekoituspumppuja, vaan lämmönsiirto hoidetaan vapaalla konvektiolla. Tämä vähentää rakentamisen hintaa ja käyttökustannuksia.


title: ESBWR-ydinvoimareaktori

text: Reaktori pysyy turvallisena 72 tuntia ilman valvomohenkilökuntaa. Laitos voisi olla miehittämätön esimerkiksi sunnuntait.


title: ESBWR-ydinvoimareaktori

text: Hollannin Dodewaardissa oli 60 MW luonnonkiertoreaktori toiminnassa 25 vuotta 1965–1997.


title: ESBWR-ydinvoimareaktori

text: Polttoainesauvat ovat 3,0 metriä korkeita, kun ne yleensä ovat kiehutusreaktoreissa 3,7 metriä. Reaktorin paineastia on 28 metriä korkea, kun normaali on 21 metriä. Nämä muutokset edistävät jäähdytysveden vapaata kiertoa ilman pumppuja.


title: ESBWR-ydinvoimareaktori

text: Koska pumppuja ei tarvita, niin niille ei tarvita myöskään varalla dieselgeneraattoreita.


title: ESBWR-ydinvoimareaktori

text: Kiehutusreaktoreissa tehdään tärkeää reaktorin hienosäätöä pumppujen nopeudella, koska boorihappoakaan ei voi siihen tarkoitukseen käyttää painevesireaktorin (PWR) tavoin. ESBWR:ssä virtaussäätö on korvattu esilämmityksen tehon säädöllä.


title: European Pressurized Water Reactor

text: European Pressurized Water Reactor () on kolmannen sukupolven ydinreaktorityyppi, joka perustuu painevesireaktoriin eli "PWR:ään" (). Sen ovat suunnitelleet ja kehittäneet pääasiassa Commissariat à l'Énergie Atomique Ranskassa ja Karlsruhen tutkimuskeskus Saksassa.


title: European Pressurized Water Reactor

text: Olkiluodon ydinvoimalan kolmannen reaktorin oli tarkoitus olla maailman ensimmäinen EPR. Ranskalainen teollisuuskonserni Areva aloitti sen rakennustyöt vuonna 2005, ja tavoitteena oli aloittaa sähköntuotanto vuonna 2009. Rakennustyöt ovat kuitenkin viivästyneet, ja vuoden 2018 marraskuussa arvioitiin, että reaktori valmistuu vasta tammikuussa 2020. Olkiluoto 3:n viivästymisen takia ensimmäinen valmistunut EPR olikin Taishan 1 Kiinassa. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 2009, ja se valmistui 2018. Kiinassa on rakenteilla myös toinen EPR, Taishan 2. Lisäksi Ranskassa on rakenteilla yksi EPR, Flamanville 3.