title: Hei, kuka puhuu

text: Hei, kuka puhuu () on vuonna 1989 kuvattu romanttinen komediaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät John Travolta, Kirstie Alley, George Segal, Olympia Dukakis, Twink Caplan, Joy Boushel ja Abe Vigoda. Bruce Willis ääninäyttelee elokuvassa Mikeyta, jonka hahmoa puolestaan näyttelevät Jason Schaller ja Jacob Haines. Elokuvan on ohjannut Amy Heckerling. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti noin 297 miljoonaa, mikä teki elokuvasta John Travoltan menestyneimmän elokuvaroolin. Myöhemmin elokuva sai kaksi jatko-osaa "Hei, kuka puhuu myös" (1990) ja "Hei, kuka puhuu nyt" (1994).


title: Hei, kuka puhuu

text: Nuori nainen (Alley) saa vauvan ja päättää etsiä sille isän. Biologinen sellainen (Segal) on aivan liian kiireinen ja muutkin tarjolla olevat vaihtoehdot kammottavat. Bruce Willisin äänellä puhuva vauva näyttää lopulta äidilleen, että ratkaisu (Travolta) on lähempänä kuin hän luulikaan.


title: Hei, kuka puhuu

text: Pääosissa


title: Hei, kuka puhuu

text: "Helsingin Sanomien" Pertti Avola sanoo elokuvaa herttaiseksi, joutuisaksi ja notkeaksi hömppäkomediaksi, joka onnistuu paikoin olemaan aidosti hauska. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi sanoo elokuvaa sympaattiseksi komediaksi, jossa Williskin on hauska. Hän antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Astrahanin kuvernementti

text: Astrahanin eli Astrakaanin kuvernementti (myös "lääni", ) oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1717–1928. 1900-luvun alussa sen pinta-ala oli 202 380 neliökilometriä. Asukkaita oli 1 003 500 henkeä (vuonna 1897). Kuvernementin hallinnollinen keskus oli Astrahanin kaupunki.


title: Astrahanin kuvernementti

text: Astrahanin kuvernementti muodostettiin vuonna 1717 osista Kazanin ja Nižni Novgorodin kuvernementtejä. Vuonna 1719 siihen liitettiin Simbirskin kihlakunta ja vuonna 1739 Saratov. Kuvernementti lakkautettiin ja liitettiin Kaukasian käskynhaltijakuntaan vuonna 1785. Käskynhaltijakunta nimettiin vuonna 1796 uudelleen Astrahanin kuvernementiksi. Vuonna 1802 siitä erotettiin Kaukasian kuvernementti.


title: Astrahanin kuvernementti

text: 1900-luvun alussa Astrahanin kuvernementtiin kuului viisi kihlakuntaa, joiden keskuspaikkoina toimivat Astrahan, Jenotajevsk, Krasnyi Jar, Tsarjov ja Tšornyi Jar. Lisäksi se käsitti Kalmukkien ja Kirgiisien arot. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan asukkaista 40,8 % oli venäläisiä, 25,0 % kazakkeja, 13,8 % kalmukkeja, 13,3 % ukrainalaisia ja 5,3 % tataareja. Tärkeimpiä elinkeinoja olivat karjanhoito, puutarhanhoito ja maanviljely, kalastus, suolan tuotanto ja laivaliikenne.


title: Nilfisk

text: Nilfisk on tanskalainen siivousvälineitä valmistava yritys. Yrityksen pääkonttori on Tanskassa ja sillä on myyntiyhtiöitä 43 maassa ja valmistusta Brasiliassa, Kiinassa, Tanskassa, Unkarissa, Italiassa, Meksikossa ja Yhdysvalloissa. Työntekijöitä on noin 5 000. Nilfisk-Advancen ydinliiketoiminta on teollisuus- ja yrityskäyttöön tarkoitettujen puhdistuslaitteiden sekä ammattikäyttöön tarkoitettujen painepesureiden toimittaminen. Nilfisk-Advance markkinoi myös pölynimureita ja painepesureita kuluttajille. Nilfisk-Advancen tärkeimmät tuotemerkit ovat Advance, Clarke, Nilfisk, Nilfisk-Alto, Nilfisk CFM ja Viper.


title: Nilfisk

text: Yrityksen perustivat Tanskassa vuonna 1906 Peder Andersen Fisker (1875–1975) ja Hans Marius Nielsen (1870–1954) nimellä "Fisker & Nielsen". Alkujaan yritys valmisti sähkömoottoreita tuulettimiin, keittiöhisseihin poriin ja myöhemmin Nimbus-moottoripyörään. Menestys alkoi vuonna 1910 Nilfisk pölynimurin tultua markkinoille. Imuri painoi 17,5 kiloa. Fisker sai keksinnölle patentin ja osti myöhemmin Nielsenin ulos yrityksestä. Pölynimurista tuli suuri menestys ja muut motoroidut tuotteet jäivät vähitellen pois tuotannosta. Vuonna 1954 yritys myi miljoonannen pölynimurinsa.


title: Nilfisk

text: Vuonna 1989 NKT Holding, Kööpenhaminan pörsissa noteerattu yritys, osti "Fisker & Nielsenin". 1994 uudeksi nimeksi tuli Nilfisk A/S ja vuonna 1998 Nilfisk-Advance A/S ja 2015 Nilfisk.


title: Kiiski-luokan miinanraivaaja

text: Kiiski-luokan raivausveneet on tarkoitettu herätemiinojen raivaukseen ja ne soveltuvat raivaamaan myös kosketusmiinoja. Kiiski-luokan alukset on valmistettu vuosina 1982–1984 Turussa, Fiskars Oy:n veneveistämössä. Alukset ovat lasikuiturakenteisia. Merivoimilla on käytössä kuusi Kiiski-luokan alusta, kylkinumerot 521, 523–527.


title: Kiiski-luokan miinanraivaaja

text: Alusten runko on lasikuitua. Alusten voimanlähteenä ovat Cummins NT-380M -dieselmoottorit, jotka pyörittävät kahta akselia 660 hevosvoimalla. Alukset kykenevät vetämään tyypin F82 raivainta ja ne kykenevät myös mekaaniseen raivaukseen.


title: Kiiski-luokan miinanraivaaja

text: Kahdeksan aluksen lisätilaus peruutettiin. Palveluksessa olevat alukset ovat Työvene Oy:llä Uudessakaupungissa modernisoituja, jolloin niiden pituutta kasvatettiin hieman. Luettelossa on esitetty modernisoinnin valmistumisajankohta.


title: Syöksy-luokan komentovene

text: Syöksy-luokan komentoveneet ovat Suomen merivoimien neljän taisteluosastojen johtamiseen soveltuvan komentoveneen muodostama alusluokka.


title: Syöksy-luokan komentovene

text: Luokan alukset valmisti Uudenkaupungin Työvene Oy vuosina 1991-1993. Luokkaan kuuluvat:


title: Kimalaisen lento

text: Kimalaisen lento () on Nikolai Rimski-Korsakovin sävellys. "Kimalaisen lento" on alkujaan orkesterivälisoitto oopperasta "Tsaari Saltanin tarina", joka perustuu Aleksandr Puškinin kertomukseen. Välisoitto kuvaa oopperan prinssin lentoa kimalaisena taikasaarelta tsaarin hoviin. Ooppera on sävelletty vuosina 1898–1900, ja pari vuotta oopperan kantaesityksen jälkeen säveltäjä laati oopperan musiikista kolmiosaisen orkesterisarjan op. 57, mutta välisoitto ei sisälly siihen, vaan se tunnetaan erillisenä orkesterikappaleena.


title: Kimalaisen lento

text: "Kimalaisen lento" on nopea taiturinumero, jossa säveltäjä käyttää hyväkseen viulujen, huilujen ja klarinettien notkeutta. Kimalaisen surinaa säestävät tehokkaat rytmi-iskut. Sävellys tarjoaa esittäjille tilaisuuden loistaa nopeudella ja teknisellä osaamisella, joten siitä on lukuisia sovituksia erilaisille kokoonpanoille. Tavanomaisten soolosoittimien viulun, pianon ja huilun ohella esityksissä on käytetty muun muassa nokkahuilua, fagottia, saksofonia, harmonikkatrioa, balalaikkaorkesteria, lauluyhtyettä, vaskiyhtyettä ja popyhtyettä. Yleisradion levystössä oli vuonna 1986 noin 70 erilaista levytystä "Kimalaisen lennosta". Kappaleen nopeimmat esitykset kestävät vain runsaan minuutin.


title: Louhi (öljyntorjunta-alus)

text: Monitoimialus Louhi (kylkinumero 999) on öljy- ja ympäristövahinkojen torjuntaan sekä Suomen merivoimien huoltotehtäviin käytetty alus. Sitä käytetään esimerkiksi merikaapelin laskuun ja sukellustoimintaan. Aluksen omistaa Suomen ympäristökeskus ja aluksen miehistöstä sekä käytöstä vastaa merivoimat. Alus on myös mahdollista aseistaa miinoilla, sekä 40 mm tykillä ja 2 × 12,7 mm konekivääreillä.


title: Nižni Novgorodin kuvernementti

text: Nižni Novgorodin kuvernementti () oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti vuosina 1714–1929.


title: Nižni Novgorodin kuvernementti

text: Kuvernementtia reunusti lännessä Vladimirin kuvernementti, pohjoisessa Kostroman ja Vjatkan kuvernementit, idässä Kazanin ja Simbirskin kuvernementit ja etelässä Penzan ja Tambovin kuvernementit.


title: Nižni Novgorodin kuvernementti

text: Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan kuvernementin asukasluku oli 1 584 774. Kuvernementin pääkaupunki oli Nižni Novgorod (90 053 as. vuonna 1897). Aluehallintoa varten kuvernementti oli jaettu 11 kihlakuntaan.


title: Nižni Novgorodin kuvernementti

text: Suurimpia kielellisiä väestöryhmiä olivat venäläiset (93,2 %), mordvalaiset (3,4 %) ja tataarit (2,6 %).


title: Joseph Keith Symons

text: Joseph Keith Symons (s. 14. lokakuuta 1932) on yhdysvaltalainen katolisen kirkon pappi. Hän toimi Pensacola-Tallahasseen hiippakunnan piispana vuosina 1983–1990 ja Palm Beachin piispana vuosina 1990–1998.


title: Joseph Keith Symons

text: Symons syntyi Champion Townshipissa, Michiganissa. Hänet vihittiin papiksi 18. toukokuuta 1958. Vuonna 1981 hänet nimitettiin Sigusin titulaaripiispaksi ja St. Petersburgin vihkipiispaksi. Hän toimi viroissa, kunnes vuonna 1983 sai nimityksen Pensacola-Tallahasseen piispaksi. Vuonna 1990 hän siirtyi Palm Beachin piispaksi.


title: Joseph Keith Symons

text: Vuonna 1998 Symons erosi Palm Beachin piispanvirasta, kun keski-ikäinen mies syytti tämän käyttäneen häntä seksuaalisesti hyväkseen papinuransa alussa. Symons myönsi hyväksikäytön ja tunnusti vielä neljä muuta tapausta.


title: G-vene

text: G-veneet ovat vuosina 2001-2006 valmistuneita Suomen merivoimien kevyitä miehistönkuljetusveneitä. Veneet on valmistanut Marine Alutech Oy Teijosta. Luokan veneiden kylkinumerot ovat 101-121.


title: Koulutusalus Kajava

text: Koulutusalus Kajava (kylkinumero 56) on Suomen merivoimien koulutusalus. Se on alkujaan merivartiostolle valmistunut Lokki-luokan vartiolaiva.


title: Koulutusalus Kajava

text: Rajavartiolaitos tilasi aluksen Suomen laivateollisuuden Turun telakalta. Sen koli laskettiin 25. marraskuuta 1985 ja alus laskettiin vesille 25. maaliskuuta 1986. Se on valmistunut 28. elokuuta 1986.


title: Koulutusalus Kajava

text: Alus siirrettiin merivoimille Merisotakoulun merenkulun koulutusalukseksi vuonna 1999 yhdessä "Lokin" kanssa. Merivoimille siirrettäessä alus sai runkonumeron 56. Lokki (kylkinumero 57) romutettiin vuonna 2008.


title: L-luokan linnakevene

text:
L-luokan linnakeveneet ovat Suomen merivoimien kolmentoista veneen muodostama alusluokka. Niitä käytetään huolto- ja henkilönkuljetustehtäviin. Aluksia on valmistanut kaksi valmistajaa:
L-luokan veneiden kylkitunnukset ovat L101–L113.


title: PEKKA

text: PEKKA eli pioneerierikoiskalustoajoneuvo on Suomen maavoimien pioneerikäyttöön valmistettu ajoneuvo. PEKKA soveltuu monenlaisiin suluttamis-, linnoitus- ja raivaustöihin ja hyvien maasto-ominaisuuksiensa vuoksi ei ole rajoittunut vain teillä liikkumiseen.Eräitä PEKKA-ajoneuvon ominaisuuksia:


title: PEKKA

text: Suomen puolustusvoimat: Pioneerierikoiskalustoajoneuvo PEKKA


title: PEKKA

text: Conlog Oy: PEKKA Pioneerierikoiskäyttöajoneuvo


title: Wu Xia

text: Wu Xia () on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut hongkongilainen wuxiaelokuva. Elokuvan ohjasi Peter Chan ja käsikirjoitti Aubrey Lam ja Joyce Chan. Pääosissa näyttelevät Donnie Yen, Takeshi Kaneshiro ja Tang Wei.


title: Wu Xia

text: Qing-dynastian lopulla vaikuttava Liu Jinxi on paperinvalmistaja, joka elää normaalia perhe-elämää vaimonsa Yun ja kahden lapsensa kanssa. Kylään saapuu kaksi pahamaineista roistoa, jotka kuitenkin menettävät henkensä liian helposti. Kaikki kunnia menee Liu Jinxille, joka ei omien sanojensa mukaan käyttänyt väkivaltaa, vaan roistot itse tappoivat vahingossa toisensa. Paikalle on saapunut etsivä Xu Baijiu, joka ryhtyy tutkimaan kahden roiston kuolemaa. Liu Jinxin harmiksi etsivä Xu alkaa selvittämään myös Liun menneisyyttä ja hänen yhteyttä 72 Demons -klaaniin ja heidän mestariinsa. Mitä pidemmälle etsivä Xu pääsee totuudessa, sitä pahemmassa vaarassa on Liu ja hänen perheensä, sekä koko kylä.


title: RG32M

text: BAE SYSTEMS RG32M on eteläafrikkalaisen BAE Systems Land Systems South Africa -puolustusvälineyhtiön valmistama kevyesti panssaroitu nelivetoinen maastoajoneuvo.


title: RG32M

text: Suomen puolustusvoimille on hankittu 74 ajokkia nimikkeellä "Raskas partioajoneuvo BAE SYSTEMS RG32M". Niitä käytetään lähinnä kriisinhallinta- ja kuljetustehtäviin.


title: RG32M

text:
Mitat
Alustan tiedot
Aseistusvaihtoehdot


title: Barentsburg

text: Barentsburg () on noin 500 asukkaan kylä Huippuvuorten saaristossa Norjassa. Barentsburgista on linnuntietä 40 km saarten hallintokeskukseen Longyearbyeniin, muttei tieyhteyttä. Barentsburg on Huippuvuorten toiseksi suurin asutuskeskus. Asutus liittyy venäläisomistuksessa olevaan hiilikaivokseen, ja kylän asukkaat ovat pääasiassa ukrainalaisia ja venäläisiä. Paikkakunnalla on Venäjän konsulaatti.


title: Barentsburg

text: Vuonna 1920 perustettu Arktikugolin hiilikaivos on Barentsburgin tärkein tulonlähde. Vuonna 1932 Alankomaat myi kaivoksen Neuvostoliitolle. Nykyään hiilikaivoksen omistaa Venäjän valtio.


title: Garry Monahan

text: Garry Michael Monahan on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi 12 kautta NHL:ssa.


title: Garry Monahan

text: Montreal Canadiens varasi Monahanin NHL:n vuoden varaustilaisuudessa. Hänestä tuli näin ollen ensimmäinen NHL:ään varattu pelaaja. Seuraavalla kaudella hän pelasi B-juniorina St. Michael’s Buzzersin joukkueessa Torontossa, kunnes siirtyi A-junioriksi OHA-liigaan Peterborough Petesin joukkueeseen, jossa hän pelasi vuosina 1964–1967. Viimeisenä juniorivuotenaan Monahan keräsi hyvin tehopisteitä ja pelasi samassa ketjussa Mickey Redmondin, liigan parhaan maalintekijän kanssa. Monahan teki 30 maalia ja 84 pistettä 47 ottelussa, vaikka joukkue menestyikin heikosti.


title: Garry Monahan

text: Monahan teki NHL-debyyttinsä Canadiensissa kaudella 1967–1968 mutta pelasi suurimman osan kaudesta Canadiensin farmijoukkue Houston Apollosissa. Vietettyään melkein koko seuraavan kauden AHL:ssä: Monahan siirtyi kesäkuussa 1969 Detroit Red Wingsiin vaihdossa Pete Mahovlichiin. Monahan sai Red Wingissä hyvin vähän jääaikaa eikä saanut hyökkäyspeliään toimimaan, joten ennen kauden päättymistä hänet kaupattiin Los Angeles Kingsiin, jossa sama meno jatkui. Monahan pelasi Red Wingissä ja Kingissä 72 ottelua ja teki niissä ainoastaan kolme maalia ja kymmenen pistettä.


title: Garry Monahan

text: Ennen seuraavaa kautta Monahan kaupattiin Toronto Maple Leafsiin, josta Kings sai vaihdossa tulevan kapteeninsa ja päävalmentajansa Bob Pulfordin. Monahan sai Maple Leafsisa paljon enemmän jääaikaa uudessa roolissaan puolustavana hyökkääjänä. Hän pelasi Torontossa neljä kokonaista kautta, kunnes kauden 1974–1975 ensimmäisen ottelun jälkeen hänet kaupattiin Vancouver Canucksiin. Vancouverissa hän pelasi neljä kautta. Kaudella 1976–1977 hän teki uransa parhaat pisteet 18 maalia ja 44 pistettä. Hänen pistetehtailunsa kuitenkin romahti viimeisellä kaudellaan Vancouverissa, ja hän palasi Torontoon kaudelle 1978–1979. 62 ottelussa hän teki vain neljä maalia. Tämä päätti hänen NHL-uransa, mikä käsitti 748 ottelua ja 12 kautta.


title: Garry Monahan

text: Monahan muutti Japaniiin ja pelasi kolme kautta tokiolaisessa Seibu Tetsudon joukkueessa. Hän lopetti uransa kauteen 1981–1982 35 vuoden ikäisenä. Jälkeenpäin hän on toiminut useita vuosia Vancouver Canucksin radiotoimittajana.


title: Claude Gauthier

text: Claude Gauthier on kanadalainen entinen jääkiekkohyökkääjä, jonka NHL-joukkue Detroit Red Wings varasi ensimmäisenä vuoden . Hän ei kuitenkaan koskaan pelannut NHL:ssä.


title: Vjatkan kuvernementti

text: Vjatkan kuvernementti () oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti vuosina 1796–1929. Vjatkan kuvernementti vastaa nykyistä Kirovin aluetta ja Udmurtian tasavaltaa. Alueen pinta-ala oli noin 153 112 neliökilometriä (1897). Vuoden 1897 väestönlaskennan aikaan kuvernementissä asui 3 030 831 henkeä.


title: Vjatkan kuvernementti

text: Kuvernementtia reunustivat Vologdan kuvernementti pohjoisessa, Permin kuvernementti idässä, Nižni Novgorodin ja Kazanin kuvernementit etelässä ja Kostroman kuvernementti lännessä.


title: Vjatkan kuvernementti

text: Kuvernementin pääkaupunki oli Vjatka (25 008 as., 1897) eli nykyinen Kirov. Kihlakuntia kuvernementissa oli 11. Suurimpia kihlakuntakaupunkeja olivat Sarapul (21 398 as.), Slobodskoi (10 051 as.) ja Jelabuga (9 764 as.).


Amnesty Internationalin historia Suomessa on osa järjestön kansainvälistä historiaa. Amnesty Internationalin toiminnan Suomessa katsotaan alkaneen vuodesta 1964, jolloin Elisabeth ja Tom Gordon pitivät esitelmän Amnestyn toiminnasta Helsingissä. Esitelmän innoittamana ryhmä opiskelijoita perusti vuonna 1967 Amnestyn Suomen osaston, joka kuitenkin lopetettiin jo reilut kaksi vuotta myöhemmin. Osasto perustettiin kuitenkin uudelleen vuonna 1974 ja sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin kirjailija Markku Lahtela.


title: Amnesty Internationalin historia Suomessa

text: Amnestyn kansainvälinen jaos ei halunnut Suomen osaston alkuaikoina antaa sille hoidettavaksi ihmisoikeusrikkomuksia Neuvostoliitosta, koska se epäili Suomen osaston kykyä puolueettomuuteen. 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa Amnestyn suosio Suomessa kasvoi ja osasto ryhtyi ottamaan kantaa erityisesti neuvostoloikkareihin, aseistakieltäytymiseen ja kidutuksen vastaiseen toimintaan.


text: 1990-luvulla Amnestyn Suomen osasto ajautui sisäisiin ristiriitoihin ja taloudellisiin ongelmiin. Osaston uudelleenorganisoimisen ansiosta kiistat ja talousasiat saatiin kuitenkin valtaosin ratkaistua. 2000-luvulle tultaessa Amnestyn suosio on yhä kasvanut Suomessa ja nykyisin järjestöllä on Suomessa noin 40 000 tukijaa ja 20 paikallisryhmää.


text: Vuonna 1964 englantilaiset Elisabeth ja Tom Gordon pitivät esitelmän Amnestyn toiminnasta Kalevankadulla Helsingin ruotsalaisen säästöpankin tiloissa. Esitelmän innoittamina Martina Aminoff, Monica Frölander-Ulf ja Märta Salmelin (myöhemmin Salokoski) perustivat Suomeen ensimmäiset kolme paikallisosastoa. Näitä johtamaan perustettiin marraskuussa 1967 Amnestyn Suomen osasto, jonka puheenjohtajaksi valittiin professori Erik Stenius. Valtakunnallinen toiminta kuitenkin hiipui nopeasti ja Suomen osasto lakkautettiin jo reilut kaksi vuotta myöhemmin maaliskuussa 1970. Muutama paikallisryhmä jatkoi tästä huolimatta toimintaansa.


text: Suomen osasto perustettiin uudelleen vuonna 1974. Sen puheenjohtajaksi valittiin kirjailija Markku Lahtela. Suomen osaston omaa kaksikielistä lehteä "Amnesty-Tiedote/Bulletin" alettiin julkaista syksyllä 1976 ja pian tämän jälkeen avattiin Suomen osaston ensimmäinen toimisto Mannerheimintielle. Toimisto oli vain kuuden neliön suuruinen ja sijaitsi hissittömän kerrostalon kuudennessa kerroksessa.


text: 1970-luvulla Neuvostoliiton vaikutus Suomen politiikkaan oli vielä ilmeinen. Vaikka Suomen osasto virallisesti päättikin kohdella Neuvostoliittoa tasapuolisesti, ei Amnestyn kansainvälinen sihteeristö antanut Suomen osaston käsiteltäväksi neuvostoliittolaisia ihmisoikeustapauksia.


text: Vuonna 1977 Amnesty voitti Nobelin rauhanpalkinnon, joka nosti median mielenkiintoa järjestöä kohtaan myös Suomessa. Amnestyn Suomen osaston edustajat antoivat useita radio- ja televisiohaastatteluja ja ihmisoikeuskeskustelu nousi lehdistössä entistä enemmän esille. Rauhanpalkinnon tuoman julkisuuden ansiosta Amnestyn Suomen osaston jäsenmäärä ylitti vielä samana vuonna 500 ihmisen rajapyykin.


text: Neuvostoloikkareiden takia 1980-luvun alkupuolella Amnestyn Suomen osaston kampanjointi keskittyi pitkälti Suomen ulkomaalaislakeihin. Osaston silloinen puheenjohtaja Björn Sundell keskusteli Amnestyn adoptoiman neuvostoloikkari Vjatjeslav Tsherepanovin palautuksesta jopa sisäministeri Mikko Jokelan ja keskusrikospoliisin päällikön Seppo Tiitisen kanssa. Suomesta karkotettu Tsherepanov tuomittiin Neuvostoliitossa karkuruudesta 12 vuoden vankeusrangaistukseen. Syksyllä 1984 Amnesty julkaisi raportin, jossa Suomea syytettiin sellaistenkin turvapaikanhakijoiden käännyttämiseen, joiden palauttaminen saattoi merkitä heille kiduttamista, vankeutta tai jopa kuolemantuomiota. Tämä herätti lehdistön huomiota myös Suomen ulkopuolella.


text: Toinen Amnestyn merkittävä teema Suomessa oli aseistakieltäytyminen. Helmikuussa 1984 Amnestyn kansainvälinen sihteeristö adoptoi Amnestyn mukaan Suomen ensimmäisenä mielipidevankina pidetyn Pertti Haaparannan, joka oli vangittu tämän kieltäytyessä suorittamasta asepalvelustaan.


text: Suomen osasto osallistui aktiivisesti myös Amnestyn kansainväliseen kidutuksen vastaiseen kampanjaan. Kampanja oli Amnestyn kannalta menestys: se sai suomalaisissa tiedotusvälineissä niin paljon huomiota, että järjestöllä oli ajoittain jopa pulaa lehdistötilaisuuksiin kykenevistä henkilöistä.


text: Amnestyn Suomen osasto oli pitkään ollut yksi pienimmistä Amnesty-osastoista, mutta 1980-luvun puolivälin paikkeilla se alkoi lähetä jo keskisuuria ja kehittyneitä osastoja. 1980-luvun puoliväliin mennessä Suomen osastolla oli noin 3 700 jäsentä. Suomen osaston ensimmäinen kokopäiväinen työntekijä palkattiin helmikuussa 1983. Vuonna 1988 Amnesty International järjesti "Ihmisoikeudet jokaiselle!" -nimisen kampanjan 40-vuotisjuhlavuotena. Kampanjaan kuului muun muassa Suomenkin televisiossa näytetty rock-konsertti tammikuussa 1989, joka nosti erityisesti nuorten kiinnostusta Amnestya kohtaan.


text: 1990-luvulle tultaessa Amnestyn Suomen osaston jäsenmäärä oli kasvanut nopeasti, minkä takia järjestön rakenne oli muuttumassa vapaaehtoisjärjestöstä kohti palkattujen työntekijöiden johtamaa järjestöä. Kesällä 1990 Suomen osastossa toteutettiin organisaatiouudistus, jossa muun muassa palkattiin Amnestyn Suomen ensimmäinen pääsihteeri, Jorma Pesonen. Organisaatiouudistuksen takia kolme Suomen osaston työntekijää kuitenkin irtisanoi itsensä kesän ja syksyn aikana.


text: 1990-luvun alussa Amnestyn Suomen osastolla oli myös pahoja taloudellisia ongelmia. Se karsi kuluja lakkauttamalla toimistosihteerin ja pääsihteerin toimet sekä lomauttamalla vuoron perään puolet työntekijöistään. Vuonna 1992 Suomen osaston jäsenmäärä laski noin 600 hengellä 4 800 jäseneen. Vuoteen 1994 mennessä Suomen osasto oli velkaa kansainväliselle organisaatiolle jo yli puoli miljoonaa markkaa ja osaston toiminta oli tappiollista. Taina Järvisen johdolla Suomen osaston taloutta pyrittiin kohentamaan muun muassa toimiston uudelleenorganisoimisella, varainhankinnan tehostamisella ja kampanjoinnin keskittämisellä.


text: Vuodesta 1996 Suomen osaston toiminnanjohtaja on ollut Frank Johansson.


text: Talouden kohentamisen myötä Amnestyn Suomen osasto keskittyi vain tiettyihin maantieteellisiin alueisiin. Toiminta-alueista merkittävin oli Venäjä, jossa Suomen osasto keskittyi vuodesta 1998 alkaen erityisesti Tshetshenian sodan ihmisoikeusrikkomuksiin reagoimiseen. Aktiivinen työskentely tuotti tulosta: Amnestyn jäsenmäärä kaksinkertaistui viidessä vuodessa ja velka saatiin maksettua kokonaan pois vuoteen 2001 mennessä. Saman vuoden marraskuussa Suomen osaston jäsenmäärä nousi yli 10 000 henkeen.


text: 2000-luvulla Amnestyn Suomen osasto on jatkanut kasvamistaan. Vuonna 2007 osastolla oli noin 30 000 jäsentä ja 19 kokopäiväistä työntekijää. Vuonna 2011 Amnestylla oli jo noin 40 000 tukijaa Suomessa. Paikallisryhmiä Suomen osastolla on nykyään 20.


text:
Yksi Suomen osaston kaikkien aikojen merkittävimmistä kampanjoista on ollut yhä toiminnassa oleva "Joku raja!", jonka avulla Amnesty on pyrkinyt toimimaan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan. Kampanjan avulla on muun muassa edesautettu useiden lakiehdotusten hyväksymistä. Joku raja! oli myös Amnestyn Suomen osaston ensimmäinen kampanja, joka sisälsi kampanjointia kotimaassa tapahtuvia ihmisoikeusloukkauksia vastaan.
2010-luvulla Amnestyn Suomen osasto on ottanut aktiivisesti kantaa muun muassa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n epäiltyihin Suomessa. Amnestyn painostuksesta Suomen ulkoasiainministeriö selvitti yhdessä ilmailuviranomaisten kanssa 150 epäiltyä vankilentoa Suomessa vuosina 2001–2006. Ulkoasiainministeriö jätti kuitenkin yhden ei-yksityislennon selvittämättä ja teki siitä lisäselvityspyynnön Yhdysvaltain suurlähetystölle. Amnestyn mielestä tämä selvityspyyntö oli kuitenkin riittämätön.


title: Pilvimetsäpöllönen

text: Pilvimetsäpöllönen ("Megascops marshalli" eli "Otus marshalli") on pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan Boliviassa ja Perussa. Sen elinalue Perussa on hyvin pieni: Cordillera Vilcabamba Cuzcossa, jossa se on yleinen, mutta sitä on tavattu myös Cordillera Yanachagassa Pascossa. Sitä voi esiintyä myös tutkimattomissa paikoissa Gran Pajonalin alueella.


title: Pilvimetsäpöllönen

text: Se on maalintu, ja sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat vuoristometsät. Niissä se elää pilvimetsässä, jonka lehvästö on luonnostaan rikkonainen ja aluskasvusto hyvin tiheä. Se esiintyy 1 920–2 240 metrin korkeudessa, ja sen ylä- ja alapuolella esiintyy muita Otus-lajeja.


title: Hämeen Kansa

text: Hämeen Kansa oli Hämeenlinnassa vuosina 1906–2011 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen sanomalehti. Vuoteen 1918 saakka sen nimenä oli "Hämeen Voima" ja vuodesta 2001 lähtien "Viikko-Häme".


title: Hämeen Kansa

text: "Hämeen Voima" perustettiin vuoden 1905 suurlakkoa seuranneella työväenliikkeen nousukaudella. Sen julkaisijaksi perustettiin osuuskunta, jonka taloudellinen tilanne oli aluksi vaikea. Forssassa ilmestyneen "Yhdenvertaisuuden" lakkaaminen toi lehdelle lisää tilaajia, mutta Lahden suunnassa levikki oli vähäistä. Sisällölle antoi leimaa seudun runsas torppariväestö.


title: Hämeen Kansa

text: Valkoiset lakkauttivat "Hämeen Voiman" sisällissodan loppuvaiheessa ja lehteä julkaissut osuuskunta teki konkurssin. Sen tilalle perustettiin osakeyhtiö, joka tammikuussa 1919 alkoi julkaista "Hämeen Kansaa". Alkuvaiheessa lehti oli hyvinkin radikaali. Konkurssissa menetetyn kirjapainon tilalle hankittiin vuonna 1921 uusi kalusto.


title: Hämeen Kansa

text: Sotien välisenä aikana "Hämeen Kansan" levikki ja kannattavuus säilyi melko hyvänä "Hämeen Sanomien" kilpailusta ja pulavuosien aiheuttamasta notkahduksesta huolimatta. Levikki kasvoi vielä sotien jälkeen ja kirjapainon tuotot tukivat lehteä. Yhtiön taloudellinen tilanne alkoi heiketä 1950-luvun lopulla muun muassa SDP:n puoluehajaannuksen takia. 1970-luvun alussa "Hämeen Kansa" joutui supistamaan toimintaansa ja sen talous pelastui ainoastaan valtion ja ammattiliittojen tuen avulla. Samalla lehti keskittyi yhä enemmän puolueen ja ammattiyhdistysliikkeen asioihin.


title: Hämeen Kansa

text: Lehden talous alkoi koheta 1970-luvun lopulta lähtien. 1980-luvulla yhtiö osti hämeenlinnalaisen paikallislehden ja meni mukaan paikallisradiotoimintaan. Vuonna 1989 alettiin julkaista Lahdessa "Päijätseutu"-nimistä viikkolehteä, ja vuonna 1991 "Hämeen Kansa" jaettiin kolmeksi osin samansisältöiseksi viikkolehdeksi. Forssalainen "Lounais-Häme" ja "Riihimäen Seutu" osoittautuivat kannattamattomiksi ja ne lopetettiin vuoden 1996 alussa.


title: Hämeen Kansa

text: "Hämeen Kansa" ja "Päijätseutu" yhdistettiin "Viikko-Hämeeksi" vuonna 2001. Lahdessa päätoimipaikkaansa pitänyt uusi lehti sai myönteisen vastaanoton ja onnistui kasvattamaan levikkiään, mutta joutui lopettamaan joulunalusviikolla 2011. Lopettamisen taustalla oli puolueiden viestintätuen supistaminen sekä se, että uuden lainsäädännön mukaan puolue voi käyttää viestintätukea vapaasti erilaisiin viestintämuotoihin, kun aiemmin vuoteen 2008 saakka kyse oli suoraan lehdille maksetusta lehdistötuesta.


title: Hämeen Kansa

text: Lehti ilmestyi vuonna 1906 kahdesti, vuosina 1907–1918, 1920–1928 ja 1933–1944 kolmesti, vuonna 1919 kerran ja kahdesti, vuosina 1929–1932 viidesti ja vuosina 1945–1971 kuudesti viikossa. Kolmipäiväisyyteen siirryttiin vuonna 1972 ja kertaviikkoisuuteen vuonna 1991. Levikki saavutti yli 8 000 kappaleen rajan vuonna 1908, nousi yli 10 000:n vuonna 1947 ja oli 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa noin 6 000–7 000 kappaletta. "Viikko-Hämeellä" oli yli 7 100 tilaajaa vuonna 2006.


title: Hämeen Kansa

text: Päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät Oskar Sirén (vast. toim. 1906–1907), Heikki Arvonen (1907–1908), Väinö Jokinen (1908–1912), Heikki Välisalmi (1912–1914), J. V. Ranta (vast. toim. 1914–1915), Matti Salmi (vast. toim. 1915–1918), Oskari Lylykorpi (1914–1917), Heikki Laakso (1917–1918 ja 1919), Juho Randelin (vast. toim. 1919–1920), Emil Metsäranta (1919–1920), Kalle Myllymäki (vast. toim. 1920–1924), Kusti Kaukovaara (1920–1929 ja 1933–1936), Akseli Kanerva (1929–1932), Jussi Saarinen (1932–1933), Oma Aatos Palkonen (1936–1941), Eino Seppälä (1941–1948), Mauno Pelkonen (1948–1969), Heikki Nurmi (1969–1978), Harri Roihankorpi (1978), Sakari Niemi (1978–1981), Tuomas Harpf (1981–1985), ja Rauno Iivonen. "Viikko-Hämeen" päätoimittajia olivat Juha Peltonen, Ville-Veikko Valjus keväästä 2003 ja Jarkko Nissinen vuodesta 2006.


title: Hei, kuka puhuu myös

text: Hei, kuka puhuu myös (engl. "Look Who's Talking Too") on vuonna 1990 kuvattu romanttinen komediaelokuva ja jatko-osa elokuvalle "Hei, kuka puhuu". Elokuvan pääosia esittävät John Travolta, Kirstie Alley, Elias Koteas, Twink Caplan, Olympia Dukakis, Lesley Ewen ja Gilbert Gottfried. Bruce Willis, Roseanne Barr, Damon Wayans ja Mel Brooks toimivat elokuvassa ääninäyttelijöinä Mikeylle, Julielle, Eddielle ja vessamiehelle. Elokuvan on ohjannut Amy Heckerling. Elokuva ei menestynyt yhtä hyvin kuin edeltäjänsä, mutta oli silti menestys tuottaen lähes 50 miljoonaa dollaria. Elokuva sai myöhemmin jatko-osan "Hei, kuka puhuu nyt".


title: Koroljov

text: Koroljov () on yleinen venäläinen sukunimi. Se voi viitata seuraaviin:


title: Ellilä

text: Ellilä voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Nigel Hawthorne

text: Sir Nigel Barnard Hawthorne CBE (5. huhtikuuta 1929 – 26. joulukuuta 2001) oli englantilainen näyttelijä, joka esiintyi muun muassa Sir Humphrey Applebyn roolissa 1980-luvun televisiosarjassa "Kyllä, herra ministeri" ja sen jatko-osassa "Kyllä, herra pääministeri".


title: Nigel Hawthorne

text: Hawthorne syntyi 5. huhtikuuta 1929 Coventryssa Agnes Rosemaryn (o.s. Rice) ja lääkäri Charles Barnard Hawthornen poikana. Perhe muutti Etelä-Afrikkaan kun Hawthorne oli neljävuotias ja hän varttui ja kävi kouluja siellä. Hän hakeutui Kapkaupungin yliopistoon, mutta tuli toisiin aatoksiin ja palasi 1950-luvulla Britanniaan näyttelijänuraa varten.


title: Nigel Hawthorne

text: Hänen homoseksuaalisuutensa tuotiin julkiseksi hänen tahtonsa vastaisesti vuonna 1995 Oscar-palkintoja ympäröineen julkisuuden yhteydessä. Hän kuitenkin osallistui seremoniaan yhdessä pitkäaikaisen kumppaninsa käsikirjoittaja Trevor Benthamin kanssa, ja hän puhui homoudestaan haastatteluissa ja omaelämäkerrassaan "Straight Face", joka julkaistiin postuumisti. Omaelämäkerta sisältää muun muassa kuvauksen siitä kuinka homoseksuaaleja kohdeltiin 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Nigel Hawthorne

text: Hawthorne kuoli 26. joulukuuta 2001. Hawthorne sai toistuvaa kemoterapiahoitoa haimasyöpään, mutta hänen välitön kuolemansyynsä oli sydänkohtaus 72 vuoden iässä. Hänet haudattiin Thundridgen Parish Churchiin.


title: Nigel Hawthorne

text: Teatteridebyyttinsä Hawthorne teki jo Kapkaupungissa vuonna 1950, kun hän esiintyi Archie Fellowsin roolissa näytelmässä "The Shop at Sly Corner". Hawthornen Broadway-debyytti tapahtui vuonna 1974, kun hän esiintyi Touchstonen roolissa näytelmässä "Miten haluatte" Mark Hellinger Theatressa.


title: Nigel Hawthorne

text: Hawthorne toimi ääninäyttelijänä elokuvissa "Hiidenpata" (1985) ja "Tarzan" (1999).


title: Nigel Hawthorne

text: Hawthornen viimeinen teatteriesiintyminen oli päärooli Royal Shakespeare Companyn Kuningas Lear -näytelmässä, jota esitettiin sekä Japanissa että Lontoossa vuonna 1999. Hawthorne itse kuvaili rooliaan sanoen, että ainakaan hänen ei tarvinnut näytellä olevansa vanha.


title: Nigel Hawthorne

text: Hawthornen tunnetuin rooli Sir Humphrey Applebynä sarjassa "Kyllä, herra ministeri" ja sen jatko-osassa "Kyllä, herra pääministeri" toi hänelle neljä Bafta-palkintoa. 1990-luvulla hän voitti vielä kaksi Baftaa sarjasta "The Fragile Heart" ja elokuvasta "Hullu kuningas". Jälkimmäisestä hän oli myös ehdolla Parhaan miespääosan Oscar-palkinnon saajaksi.


title: Nigel Hawthorne

text: Hawthornesta tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja vuonna 1987, ja hänet lyötiin ritariksi vuonna 1999.


title: Octavia

text: Octavia voi viitata muun muassa seuraaviin:


title: Jerevanin kuvernementti

text: Jerevanin eli Erivanin kuvernementti (myös "lääni", ) oli hallintoalue Venäjän keisarikunnassa nykyisen Armenian ja Turkin alueella. Kuvernementin pinta-ala oli 27 830 neliökilometriä. Asukkaita oli 829 600 henkeä (vuonna 1897).


title: Jerevanin kuvernementti

text: Jerevanin ja Nahitševanin kaanikunnista aikaisemmin koostunut alue liitettiin Venäjään Turkmantšain rauhassa vuonna 1828. Aluksi siitä muodostettiin Armenian alue. Vuonna 1850 Armenian alueeseen liitettiin Aleksandropolin kihlakunta, ja siitä tuli Jerevanin kuvernementti.


title: Jerevanin kuvernementti

text: Vuodesta 1872 lähtien kuvernementtiin kuului 7 kihlakuntaa: Aleksandropol (nykyinen Gjumri), Etšmiadzin (keskuspaikka Vagharšapat), Jerevan, Nahitševan, Novo-Bajazert (nykyinen Gavar), Šarur–Daralagez (keskuspaikka Baš-Norašen, nykyinen Şərur), Surmali (keskuspaikka Iğdır). Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan asukkaista 53,2 % oli armenialaisia, 37,7 % azereja, 5,9 % kurdeja ja 2,1 % venäläisiä. Tärkeimpiä elinkeinoja olivat maanviljely, puutarhanhoito ja karjatalous.


title: Erkki Suokko

text: Erkki Suokko (s. 3. huhtikuuta 1939) on entinen suomalainen pääsarjatason jääkiekkoilija. Hän teki ennätyksellisen nopeat kolme peräkkäistä maalia 50 sekunnin sisään tapaninpäivänä 1961 pelatussa SM-sarjaottelussa TK-V:n ja HIFK:n välillä. Peli päättyi TK-V:n, nykyisen KooVeen, voittoon maalein 13–2. Pelicansin puolustaja Juha Leimu siirsi Suokon maaliennätyksen historiaan 15.12.2015 pelatussa ottelussa JYP–Pelicans tehtyään kolme maalia 44 sekunnissa.


title: Deogyusanin kansallispuisto

text: Deogyusanin kansallispuisto on kansallispuisto, joka sijaitsee Etelä-Gyeongsangin ja Pohjois-Jeollan maakunnissa Etelä-Koreassa. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1975 ja se on järjestyksessään maan kymmenes. Puistosta on löydetty 1 067 kasvilajia, 32 nisäkäslajia, 130 lintulajia, yhdeksän sammakkolajia, 13 matelijalajia, 28 kalalajia ja 1 337 hyönteislajia. Uhanalaisia lajeja ovat muun muassa liito-orava, saukko ja näätä.


title: Guilty Gear

text: Guilty Gear on Arc System Worksin kehittämä tappelupelisarja, joka on fanien parissa suosittu etenkin sen anime-tyylisestä grafiikasta, hahmoista, hard rock/heavy metal -musiikistaan, ainutlaatuisesta pelattavuudestaan sekä lukuisista viittauksistaan rock ja heavy -musiikkiin.


title: Westerberg

text: Westerberg voi tarkoittaa:


title: Kultakolikko

text: Kultakolikko on joko osittain tai kokonaan kullasta valmistettu kolikko. Kultakolikoita on valmistettu käytännössä aina. Nykyisin kultakolikoita hankkivat yleensä numismaatikot. Osaa kultakolikoista säilytetään sijoituksena kultaan. Tällöin kolikolla ei itsessään ole rahallista arvoa, vaan sen arvo määräytyy kolikon sisältämän kullan arvon perusteella.


title: Kultakolikko

text: Kultaa on käytetty rahana useasta syystä. Kullan arvo perustuu ainoastaan massaan, eli samanpainoiset määrät kultaa ovat saman arvoisia. Kullan osto- ja myyntiarvo ovat lähellä toisiaan. Kultaa on myös helppo kuljettaa, sillä sen arvo massaan suhteutettuna on korkea. Sama määrä kultaa on arvokkaampaa kuin vastaava määrä hopeaa. Kultaa voidaan jakaa pienempiin yksiköihin ilman arvon menetystä. Kulta voidaan myös sulattaa ja jakaa uudelleen kolikoiksi. Kulta on tiheämpää kuin useimmat muut metallit, mikä tekee siitä vaikeasti väärennettävää. Kulta on myös kemiallisesti äärimmäisen vakaata. Lisäksi kullan harvinaisuus vakiinnuttaa sen arvoa.


title: Open Source Initiative

text: Open Source Initiative (OSI) on järjestö, joka pyrkii edistämään avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä. Järjestö on määritellyt avoimen lähdekoodin tunnuspiirteet. Järjestön perusti helmikuussa 1998 Bruce Perens ja Eric S. Raymond. Raymond toimi puheenjohtajana helmikuukuhun 2005. Nykyinen puheenjohtaja on Michael Tiemann.


title: Siniriutta

text: Siniriutta on suomalainen merivesiakvaarioihin erikoistunut akvaarioliike. Myymälän valikoimiin kuuluvat merivesikalat, -korallit ja -selkärangattomat. Tilauksesta Siniriutan kautta saa myös tekniikkaa ja akvaariota. Myymälätoiminnan ohella Siniriutta huoltaa ja suunnittelee akvaariokokonaisuuksia koteihin ja yrityksiin. Kivijalkamyymälän rinnalla toimii myös verkkokauppa.


title: Siniriutta

text: Siniriutta avasi ensimmäisen vähittäismyymälän 16. marraskuuta 1991 Vantaan Hämeenkylään. Myymälä oli kooltaan 20 neliötä ja sijaitsi kukkaliikkeen sisätiloissa. Liiketila laajeni samoissa tiloissa moneen kertaan ja 1994–2002 oli myymälä noin 150 neliön kokoinen. Vuoden 2002 joulukuussa Siniriutta muutti Akvaariolinnaan Vantaan Petikkoon. Kiinteistössä sijaitseva asunto muutettiin myymäläksi ja samalla näyttelytilat remontoitiin. Näyttely lopetettiin 2006 ja 2007 muutettiin koko tila myymäläksi. Helmikuussa 2008 myytiin 330 neliön myymälä.


title: Siniriutta

text:
Syksyllä 2009 toiminta taas alkoi; pääpainopisteenä akvaarioiden suunnittelu ja niiden huolto julkisiin tiloihin ja yksityisille.
Vuoden 2010 maaliskuussa rakentui uudet karanteenitilat Vantaanpuiston ostoskeskuksessa, ja yritys alkoi tuoda taas merivesikaloja ja koralleja Suomeen.


title: Siniriutta

text: Keväällä 2013 toiminta jatkuu isoimmissa tiloissa Vihdissä Selkin kylässä!


title: Kutaisin kuvernementti

text: Kutaisin kuvernementti (myös "lääni", ) oli hallintoalue Venäjän keisarikunnassa nykyisen Abhasian, Georgian ja Turkin alueella. Sen pinta-ala oli 36 470 neliökilometriä. Asukkaita oli 1 058 200 henkeä (vuonna 1897). Kuvernementin hallinnollinen keskus oli Kutaisin kaupunki.


title: Kutaisin kuvernementti

text: 1800-luvun lopulla kuvernementtiin kuului seitsemän kihlakuntaa: Kutaisi, Letškhumi (keskuspaikka Tsageri), Ozurgeti, Ratša (Oni), Senaki, Šorapani (Kvirily, nykyinen Zestaponi) ja Zugdidi. Niiden lisäksi se käsitti Artvinin, Batumin ja Suhumin piirikunnat.


title: Kutaisin kuvernementti

text: Asukkaista 82,1 oli georgian ja sen lähisukukielten puhujia, 5,6 % abhaaseja, 4,4 % turkkilaisia, 2,3 % armenialaisia, 1,8 % venäläisiä ja 1,4 % kreikkalaisia. Tärkein elinkeino oli maatalous.


title: Kutaisin kuvernementti

text: Vuonna 1903 Kutaisin kuvernementista erotettiin Batumin alue.


title: Gian Francesco Malipiero

text: Gian Francesco Malipiero (18. maaliskuuta 1882 Venetsia – 1. elokuuta 1973 Treviso) oli italialainen säveltäjä. Hän opiskeli lyhyesti viulunsoittoa Wienin konservatoriossa ja opiskeli myös Venetsiassa sekä Bolognassa, jossa suoritti sävellysdiplomin vuonna 1904. Vuonna 1913 Malipiero matkusti Pariisiin, jossa hän sai vaikutteita impressionistisesta musiikista. Hänelle merkittävä kokemus oli myös Stravinskin "Kevätuhrin" kuuleminen (sen kantaesityksessä). Vielä enemmän innoitusta hän kuitenkin sai Italian barokkimusiikista.


title: Gian Francesco Malipiero

text: Malipiero on ylhäistä italialaista sukua, johon kuuluu muun muassa venetsialaisia dogeja. Hän oli nuorena innostunut maalaustaiteesta, mutta kun viulustinlahjat paljastuivat, hän keskittyi enemmän musiikkiin. Hän hävitti itse ensimmäiset sävellyksensä, joita olivat pari oopperaa, sinfonioita ja konserttoja. Pariisiin mentyään hän oivalsi musiikin ja eritoten oman sävellystyönsä aivan uudella tavalla, mutta pysyi koko ikänsä läpeensä italialaisena.


title: Gian Francesco Malipiero

text: Vuonna 1921 Malipierosta tuli sävellyksen professori konservatoriossa Parmassa, ja hän toimi tässä virassa kaksi vuotta. Myöhemmin hän johti Istituto Musicale Pollinia Padovassa, ja vuonna 1939 hän nousi Venetsian Liceo Benedetto Marcellon johtoon.


title: Gian Francesco Malipiero

text: Malipieron sävellyksille tyypillistä on kontrapunktisuus, johon usein liittyy dissonanttisuutta. Hän pohjasi eräässä vaiheessa musiikkinsa diatonisen materiaalin vapaaseen käyttöön, mutta myöhemmällä iällään hän hyödynsi entistä enemmän kromaattisuutta. Hänen satoihin teoksiinsa lukeutuvat oopperat "L'orfeide" (1918–22) ja "Venere prigioniera" (1957), kantaatti/"mysteeri" "San Francesco d'Assisi" (1922) ja oratorio "La Passione" (1935). Hän sävelsi lisäksi esimerkiksi sinfonioita, muita orkesteriteoksia ja seitsemän jousikvartettoa, joista ensimmäinen ("Rispetti e strambotti", 1920), on hänen laajiten levinnyt teoksensa.


title: Gian Francesco Malipiero

text: Malipiero julkaisi laitoksensa Monteverdin kokonaistuotannosta. Hän julkaisi myös laitoksia muiden säveltäjien (mm. Vivaldi, Corelli, Frescobaldi) teoksista ja kirjoitti useita artikkeleita.


title: Hei, kuka puhuu nyt

text: Hei, kuka puhuu nyt (engl. "Look Who's Talking Now") on vuonna 1993 kuvattu romanttinen komedia ja jatko-osa elokuville "Hei, kuka puhuu" ja "Hei, kuka puhuu myös". Elokuvan pääosia esittävät John Travolta, Kirstie Alley, David Gallagher, Tabitha Lupien, Lysette Anthony, George Segal ja Olympia Dukakis.


title: Hei, kuka puhuu nyt

text: Danny DeVito ja Diane Keaton ääninäyttelevät elokuvassa Rocks- ja Daphne-nimisiä koiria, jotka nyt ovat elokuvan pääosassa vauvojen lisäksi. Elokuvan on ohjannut Tom Ropelewski.


title: Hei, kuka puhuu nyt

text: Elokuva oli ainoa taloudellisesti tappiollinen elokuva 'Hei kuka puhuu'-elokuvien sarjassa.


title: Hei, kuka puhuu nyt

text: Myöhemmin 'Hei,kuka puhuu'-elokuvat sai jatkona spin-off-televisiosarjan "Baby Talk", joka seurasi elokuvien juonta. Sarjaa tehtiin kaksi tuotantokautta 34 jakson verran vuosina 1991–1992.


title: Tbilisin kuvernementti

text: Tbilisin eli Tiflisin kuvernementti (myös "lääni", ) oli hallintoalue Venäjän keisarikunnassa nykyisen Georgian ja Azerbaidžanin alueella. Sen pinta-ala oli 44 607 neliökilometriä. Asukkaita oli 1 051 000 henkeä (vuonna 1897). Kuvernementin hallinnollinen keskus oli Tbilisi (Tiflis).


title: Tbilisin kuvernementti

text: 1800-luvun lopussa kuvernementtiin kuului 9 kihlakuntaa: Akhalkalaki, Akhaltsikhe, Bortšali (keskuspaikka Šulašvery, nykyinen Šaumiani), Gori, Dušeti, Sighnaghi, Tbilisi, Telavi ja Tianeti. Niiden lisäksi se käsitti Zaqatalan piirikunnan.


title: Tbilisin kuvernementti

text:
Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan asukkaista 44,5 % oli georgian ja sen sukukielten puhujia, 18,7 % armenialaisia, 10,2 % azereja, 7,5 % venäläisiä, 6,4 % osseetteja, 3,2 % avaareja ja näiden sukukansoja, 2,6 % kreikkalaisia ja
2,4 % turkkilaisia. Tärkeimpiä elinkeinoja olivat maanviljely, puutarhanhoito ja karjatalous.


title: Sisu E13TP 8×8

text: Sisu E13TP 8×8 on Sisu Defence Oy:n valmistama panssaroitu maastokuorma-auto. Sen edeltäjä oli Sisu E11T 8×8. Sisu E13TP on kokonaan uudelleen suunniteltu ajoneuvo ja verrattuna edeltäjäänsä sen panssarointi on parempi. Ohjaamo ja alusta ovat aina miina-suojattuja ja lisäksi ohjaamo on ilmatiivis ja näin ollen voidaan varustaa NBC-suojauksella. Kokonsa puolesta Sisu E13TP voidaan kuljettaa myös C-130 Hercules kuljetuslentokoneella.


title: Sisu E13TP 8×8

text: Sisu E13TP 8×8:n moottorina on iskutilavuudeltaan 13-litrainen Caterpillar-dieselmoottori. Sen teho on 330 kW ja vääntömomentti 2 100 Nm.


title: Sisu E13TP 8×8

text: Vaihteistona on Allison HD 4500SP -automaattivaihteisto. Se on yhdistetty VG 2000/300 -jakovaihteistoon. Ajoneuvossa on myös maasto-ominaisuuksia parantamassa tasauspyörästön lukot.


title: Sisu E13TP 8×8

text: E13TP on rakennettu maastokuorma-autoksi joten sillä on hyvät maasto-ominaisuudet:


title: Sisu E13TP 8×8

text: Sisu E13TP 8×8:n varusteisiin kuuluu vaihtoehtoisesti joko vaihtokorilaiteet, merikontin käsittelylaitteet tai kuormausnosturi. Suomen puolustusvoimien autoissa on lisäksi Brevinin valmistama hydraulinen 150 kilonewtonin vinssi


title: Sisu E13TP 8×8

text: Liettua tilasi vuonna 2005 24 Sisu E13TP -maastokuorma-autoa. Nämä toimitettiin 2007-2009.


title: Sisu E13TP 8×8

text: Toukokuussa 2009 Suomen puolustusvoimat tilasi 60 autoa. Ne toimitettiin toukokuussa 2010. Näistä autoista 40 jää armeijan käyttöön ja loput 20 Suomen nopean toiminnan joukkojen käyttöön. Niitä tullan käyttämään kansainvälisissä kriisioperaatioissa.


title: Sisu E13TP 8×8

text: Huhtikuussa 2009 Suomen puolustusvoimat tilasi 12 Sisu E13TP -ajoneuvoa jotka toimitetaan vuonna 2014, yhdessä 68 muun Sisu-ajoneuvon kanssa. Näitä kahtatoista ajoneuvoa tullan käyttämään keskipitkän matkan ilmatorjuntatutkien alustoina. Varusmiesten keskuudessa E13TP 8x8 tunnetaan epävirallisella lempinimellä "muurahaiskarhu" ja "sammakko."


title: Sisu E13TP 8×8

text: Lisäksi Sisu Defence Oy odottaa tilauksia kahdesta samanlaisesta tutka-ajoneuvosta Viron puolustusvoimilta.


title: John Tenniel

text: Sir John Tenniel (28. helmikuuta 1820 Lontoo – 25. helmikuuta 1914 Lontoo) oli brittiläinen kuvataiteilija ja pilapiirtäjä, joka muistetaan erityisesti kirjankuvituksistaan (mm. "Liisan seikkailut ihmemaassa"). Hän työskenteli "Punch"-pilalehden piirtäjänä yli puoli vuosisataa.


title: John Tenniel

text: John Tenniel syntyi Lontoossa ja opiskeli Royal Academy of Arts -taidekoulussa, mutta taiteilijana hän oli pitkälti itseoppinut. Hänen ensimmäinen teoksensa oli esitteillä vuonna 1836 Royal Society of British Artists -yhdistyksen näyttelyssä. Vuonna 1845 häneltä tilattiin kilpailun perusteella freskokuvasarja "An Allegory of Justice" uuteen Westminsterin palatsiin (Hall of Poets -saliin). Hän menetti 20-vuotiaana näön toisesta silmästään miekkailutapaturmassa.


title: John Tenniel

text: Tenniel alkoi kuvittaa kirjoja 1840-luvulla. Ensimmäisiin töihin kuuluivat Friedrich de la Motte Fouquén "Undine" (1846) ja Aisopoksen "Eläinsadut" (1848). Aisopos-kuvitus toi hänelle mainetta, ja hänet kutsuttiin "Punch"-lehden pilapiirtäjäksi vuonna 1850. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1901 saakka, ja hänen lasketaan tehneen lehteen yli 2000 pilapiirrosta. "Punchin veljeskuntaan" kuuluivat Tennielin ohella John Leech, Richard Doyle, Charles Keene ja Charles Dickens. "Punch" oli liberaalinen ja poliittisesti aktiivinen lehti, joka heijasteli viktoriaanisen aikakauden mielialoja ja sosiaalisten uudistusten kaipuuta. Tennielin voidaankin arvioida monia vuosia toimineen brittien omanatuntona. Toisaalta hänen piirroksensa saattoivat olla ankaran pilkallisia ja hyökätä työväenluokan radikalismia ja Irlannin ja Intian itsenäistymispyrkimyksiä vastaan.


title: John Tenniel

text: Lewis Carroll olin alun perin kuvittanut itse teoksensa "Alice's Adventures Under Ground" (1862) käsikirjoituksen, mutta vasta kun kaivertaja Orlando Jewitt oli ehdottanut, että kirjajulkaisua varten hankittaisiin ammattitaiteilija, Carroll päätti valita Tennielin, jonka hän tunsi "Punch"-lehden piirroksista. Tenniel piirsi "Liisan seikkailut ihmemaassa" -teokseen 42 kuvaa. Teoksen ensimmäinen painos peruutettiin vuonna 1865 ja myytiin osin Yhdysvaltoihin, koska Tenniel ei ollut tyytyväinen painojälkeen. Vuonna 1871 julkaistiin teoksen jatko-osa "Liisan seikkailut peilimaailmassa" Tennielin kuvittamana. Näistä kahdesta kirjasta tuli Tennielin kansainvälisesti kuuluisimpia töitä, sillä hänen kuvituksiaan käytettiin myös monissa käännöksissä. Nämä olivat myös viimeiset Tennielin kuvittamat kirjat.


title: John Tenniel

text: John Tenniel oli ensimmäinen pilapiirtäjä, joka lyötiin Britanniassa ritariksi. Kuningatar Viktoria myönsi hänelle aatelisarvon vuonna 1893. Tenniel jäi eläkkeelle vuonna 1901.


title: Japanin talous

text: Japanin talous on vuoden 2013 lukujen mukaan maailman viidenneksi suurin. Maan ostovoimakorjattu bruttokansantuote (BKT) kyseisenä vuonna oli 4,729 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria (USD). BKT jakautui eri toimialojen välillä niin, että maatalous muodosti siitä 1,1 %, teollisuus 25,6 % ja palvelut 73,2 %. Japanin valuutta on jeni. Japanin velka on sen bruttokansantuotteeseen suhteutettuna maailman suurin. Vuoden 2011 Tōhokun maanjäristys ja tsunami aiheutti tuhoja myös talouselämälle.


title: Japanin talous

text: Japanin huomattavimmat ulkomaankauppakumppanit ovat Kiina ja Yhdysvallat, ja esimerkiksi Japanin energiatuotanto on hyvin pitkälle riippuvainen ulkomailta tuoduista fossiilisista polttoaineista. Myös Japanin ruoanhankinta tukeutuu voimakkaasti ulkomaantuontiin, sillä maa ei pysty tuottamaan itse riittävää ravinnon määrää. Maatalouden tärkein tuote on riisi, ja myös kalastus on merkittävässä asemassa. Japanin merkittävimpiä teollisuustuotteita ovat moottoriajoneuvot sekä sähkökoneet. Verotus on Japanissa yleiseen tulotasoon verrattuna kevyempää kuin teollisuusmaissa yleensä. Arvopaperimarkkinapaikkoja on Japanissa useita, joista Tokion pörssi on yksi maailman suurimmista.


title: Japanin talous

text: Muromachi-kaudella Japani aloitti puolen vuosisadan pituisen yhteistyön Kiinan Ming-dynastian kanssa. Maiden yhteinen tavoite oli päästä eroon japanilaisista merirosvoista. Japani vei Kiinaan puuta, rikkiä, kuparia, miekkoja ja viuhkoja ja sai vastineeksi kiinalaista silkkiä, posliinia, kirjoja ja rahaa. Portugalilaiset saapuivat Japaniin vuonna 1543 ja aloittivat Nanban-kaupan kautena tunnetun ajanjakson. Tänä aikana Japani kävi ulkomaankauppaa länsimaisten kanssa, jotka toivat Japaniin muun muassa tuliaseet ja kristinuskon. Tokugawa Ieyasu alkoi myöntää japanilaisille laivoille lisenssejä, jotka oikeuttivat kaupankäyntiin ulkomaalaisten kanssa. Kaupankäyntiä jatkettiin 1600-luvun puoliväliin asti, jolloin viimeisetkin ulkomaalaiset karkotettiin sakoku-lakien nojalla Japanista ja sen myötä myös kaikki ulkomaankauppa tyrehtyi.


title: Japanin talous

text: Edo-kauden taloudelliseen kehitykseen kuuluivat kaupungistuminen, tuotteiden kasvanut laivaliikenne, huomattava valtion sisäisen ja alun perin myös ulkomaisen kaupan kasvu sekä kaupan ja käsityöteollisuuden ero. Rakennustuotanto, pankit sekä kauppiaiden yhdistykset kukoistivat. Han-viranomaiset valvoivat yhä suuremmissa määrin kasvavaa maataloustuotantoa ja maalaisten käsitöiden leviämistä. 1700-luvun puolivälissä, Edon asukasluku oli ylittänyt miljoonan ja sekä Osakassa että Kiotossa oli kummassakin yli 400 000 asukasta. Myös moni muu linnan ympärille kehittynyt kaupunki kasvoi. Osakasta ja Kiotosta kehittyi kiireisiä kaupan ja käsitöiden tuotannon keskuksia Edon ollessa ruoan ja välttämättömien urbaanien kuluttajatuotteiden keskus.


title: Japanin talous

text: Meiji-restauraatiossa Japani luopui feodaalisesta yhteiskuntajärjestelmästä ja aloitti nopean modernisoinnin ja teollistumisen. Restauraation jälkeen Japanista oli kehittynyt Aasian ensimmäinen teollistunut valtio. Kotimainen kaupallinen toiminta ja rajoitettu ulkomaankauppa olivat vastanneet kansalaisten toiveita Edo-kaudella, mutta modernisoitunut Meiji-kausi muutti kansan tarkeita radikaalisti. Alusta lähtien Meiji-kauden hallitsijat kannattivat markkinataloutta ja adoptoivat Britanniasta ja Pohjois-Amerikasta vapaan yrityskapitalismin. Aggressiivisia yrittäjiä täynnä oleva yksityissektori otti muutoksen vastaan positiivisesti.


title: Japanin talous

text: Talousuudistuksiin lukeutui jeniin perustuva moderni valuutta, pankkitoiminta, kaupalliset lait ja verotus, pörssivaihdanta ja tietoliikenneverkot. Modernin, institutionaalisen ja kehittynyttä kapitalismia tukevan kehyksen perustaminen vei aikaa, mutta se saatiin valmiiksi 1980-luvulla. Siihen mennessä hallitus oli, pääasiassa budjettisyistä, luopunut suurelta osin suorasta modernisointiprosessin hallinnasta. Monet entisistä daimioista, joiden eläke oli aikaisemmin maksettu kertamaksuna, hyötyivät huomattavasti sijoituksista, joita he olivat tehneet kasvavaan teollisuuteen. Menestystä saavuttivat myös ne, jotka eivät olleet olleet epävirallisesti osallisia ulkomaankauppaan ennen Meiji-restauraatiota. Vanhat bakufua palvelleet yritykset, jotka yrittivät pitää kiinni vanhoista perinteistä, eivät selvinneet uudessa yritysympäristössä.


title: Japanin talous

text: Alun perin hallitus oli mukana talouden modernisoinnissa, tarjoten useita "mallitehtaita", jotka helpottivat siirtymistä modernille kaudelle. Meiji-kauden ensimmäisen kahdenkymmenen vuoden jälkeen teollisuus laajeni länsimaisen teknologian ja huomattavien yksityisten sijoitusten avulla nopeasti noin vuoteen 1920 saakka. Harkitun taloudellisen suunnittelun ja sotien teollisuutta kiihdyttävän vaikutuksen seurauksena Japani selvisi ensimmäisestä maailmansodasta huomattavana teollisuusvaltiona. Toinen maailmansota puolestaan aiheutti huomattavia tuhoja Japanin taloudelle. Sen loputtua Japanin miehittäjät pyrkivät muun muassa hajottamaan zaibatsut. Korean sodan alettua Japanin talous lähti nopeaa nousuun jatkaen kasvamistaan aina 1980-luvulle saakka. 1980-luvun loppupuolella Japaniin muodostui talouskupla, jonka puhkeamisen seurauksena Japani ajautui taantumaan 1990-luvulla. Talouden korjauspolitiikan osana silloinen pääministeri Ryūtarō Hashimoto nosti kulutusveroa. Verojen nosto johti kuitenkin talouskehityksen heikkenemiseen ja Hashimoton suosion laskuun, jonka seurauksena hän hävisi seuraavat vaalit. Kuplan puhkeamista seuranneen kymmenen vuoden aikana Japanin talouden sanotaan olleen pysähtynyt ja aikaa on kutsuttu "menetetyksi vuosikymmeneksi".


title: Japanin talous

text: Japanin hallitus ilmoitti marraskuussa 2008 Japanin ajautuneen virallisesti taantumaan. Seuraavan vuoden kesällä maan talous lähti kasvuun ja nousi ylös taantumasta, mutta vaipui Sendain maanjäristyksen myötä takaisin vuonna 2011. Osana talouden toipumista tukevia toimenpiteitä Japanin pääministeri Yoshihiko Noda ilmoitti vuonna 2011 nostavansa Japanin kulutusveron viidestä prosentista kahdeksaan prosenttiin. Tämä olisi ensimmäinen kerta Japanin talouskuplan puhkeamisen jälkeen kun veroa olisi nostettu. Noda menetti ilmoituksensa seurauksena suosionsa. Hänen seuraajakseen noussut Shinzō Abe ilmoitti aikovansa toteuttaa Nodan lupauksen.


title: Japanin talous

text: Japani luetaan maailman suurimpien ja teknologisesti kehittyneimpien tuottajamaiden joukkoon useammalla tuotantoalalla. Näihin kuuluvat muun muassa moottoriajoneuvot, joiden valmistamisessa menestyviin yrityksiin kuuluvat Toyota, Honda ja Nissan, sekä sähkölaitteet, joiden tunnetuimpiin valmistajiin kuuluvat Sony, Toshiba, Fujitsu ja Panasonic. Lisäksi Japani menestyy konetyökalujen, teräs- ja rautametallien, laivojen, kemikaalien, tekstiilien sekä prosessoidun ruoan valmistuksessa. Teollisuus muodostaa 24 % Japanin BKT:sta. Japanin talouden erikoispiirre on perinteisesti ollut valmistajien, tavarantoimittajien, jakelijoiden ja pankkien tiivis yhteistyö keiretsu-nimisissä ryhmittymissä.


title: Japanin talous

text: Japanin mineraalivarannot ovat verrattain pieniä, ja sen harjoittama kaivostoiminta on taloudellisen merkityksen kannalta vähäistä. Verrattain suurimmat esiintymät ovat kivihiili, rauta, sinkki, lyijy, kupari, rikki, kulta ja hopea. Hiiltä löydetään lähinnä Hokkaidōn ja Kyūshūn saarilta. Kuparivarannot on kulutettu lähes loppuun. Japanista löytyy pieninä määrinä myös volframia, kromiittia ja mangaania. Japanilla on vuoden 2011 tietojen mukaan vahvistettu olevan 20,9 miljardin m maakaasuvarannot ja 44,12 miljoonan tynnyrin öljyvarannot.


title: Japanin talous

text: Japanin maataloutta rajoittaa vuoristoinen ja karu maasto, ja sen maaperästä vain pieni osa soveltuu maatalouteen. Japanin tärkein viljelystuote on riisi. Sen lisäksi viljellään myös sokerijuurikkaita, vihanneksia ja hedelmiä. Karjatalouden tärkeimmät tuotteet ovat porsaanliha, siipikarja, maito ja munat. Näiden lisäksi Japanissa harjoitetaan huomattavasti myös kalastusta ja maan vuosittainen kalasaalis on yksi maailman suurimmista. Liikakalastus ja saasteet ovat kuitenkin johtaneet Japanin lähivesien tyhjenemiseen. Maatalous muodostaa 1,4 % Japanin BKT:sta. Japanin oma maataloustuotanto ei pysty kattamaan maan elintarvikemenekkiä, joten jopa puolet japanilaisten ruokatarvikkeista tuodaan ulkomailta.


title: Japanin talous

text: Palvelusektori muodostaa 74,6 % Japanin BKT:sta ja työllistää valtaosan Japanin työvoimasta. Sektorin tarjoamien työpaikkojen määrä ja sen merkitys Japanin BKT:lle ovat kasvaneet 1950-luvulta lähtien samalla kun maatalouden merkitys on vähentynyt. 1980-luvulla erityisesti ravintola-, mainos- ja kiinteistöalat, hotelli ja vapaa-ajan liiketoiminta sekä tietojenkäsittelyala kasvoivat voimakkaasti. Voimakas yritysten välinen kilpailu Japanin sisämarkkinoista tarjoaa hyvän pohjan mainonnan kehittämiseen on synnyttänyt muun muassa yhden maailman suurimmista mainostoimistoista, Dentsun. Myynnin arvon määrällä mitattuna suurimmat palvelualat vuonna 2010 olivat liikenne- ja postipalvelut, terveydenhoito- ja hyvinvointipalvelut sekä tieto- ja viestintäpalvelut. Palvelualan suurimmat työllistäjät olivat sairaanhoito-, terveydenhuolto- ja hyvinvointipalvelut sekä majoitus-, ruoka- ja juomapalvelut. Yrityskohtaiset tuotot olivat suurimmat tieto- ja viestintäalalla.


title: Japanin talous

text: Japanin rahoituspalveluala on kehittynyt. Japanin keskuspankki perustettiin vuonna 1882 ja se oli Japanin valtiovarainministeriön epäsuorassa alaisuudessa 1990-luvulle asti. Keskuspankki on vastuussa Japanin valuutan, jenin, liikkeellelaskusta. Keskuspankin lisäksi Japanissa toimii useita kaupallisia pankkeja. Yksi näistä on Mitsubishi UFJ Financial Group, joka on yksi maailman suurimmista pankeista. Japanin matala ohjauskorko on perinteisesti hillinnyt Japanin joukkovelkakirjamarkkinoita. Valtion joukkovelkakirjoja hankkivat lähinnä pankit ja rahoituslaitokset. Valtaosa kaupasta käydään deventuureilla, joita hankkivat myös yritykset ja yksityiset sijoittajat.


title: Japanin talous

text: Tokion pörssi on yksi maailman suurimmista arvopaperimarkkinapaikoista osakkeiden yhteenlasketulla markkina-arvolla mitattuna. Tokion pörssiin oli joulukuussa 2011 listautuneena 2 290 yritystä ja sen osakeindeksi on Nikkei 225. Maan toiseksi merkittävin pörssi on Osakan pörssi. Tokion ja Osakan pörssit ilmoittivat vuoden 2011 lopussa yhdistyvänsä toisiinsa, pysyäkseen mukana kansainvälisessä kilpailussa. Yhdistyminen muodostaisi listattujen yritysten markkina-arvolla mitattuna maailman kolmanneksi suurimman pörssin.


title: Japanin talous

text: Japanin viennin arvo oli vuonna 2011 noin 800,8 miljardia $, mikä tekee Japanista maailman viidenneksi suurimman hyödykkeiden viejän. Yleisimmät viennin kohteet ovat junavarusteet, moottoriajoneuvot, puolijohteet, sähkökoneet ja kemikaalit. Maan suurimmat vientimaat vuonna 2010 olivat Kiina (19,4 %), Yhdysvallat (15,7 %), Etelä-Korea (8,1 %), Hongkong (5,5 %) ja Thaimaa (4,4 %). Japanin tuonnin arvo on 794,7 miljardia $ ja sen merkittävimpiä tuontihyödykkeitä ovat koneet ja varusteet, polttoaineet, elintarvikkeet, tekstiilit ja raakamateriaalit. Japanin tuonnin arvo vuonna 2010 oli maailman viidenneksi suurin. Sen huomattavimmat tuojamaat ovat Kiina (22,1 %), Yhdysvallat (9,9 %), Australia (6,5 %), Saudi-Arabia (5,2 %), Yhdistyneet arabiemiirikunnat (4,2 %), Etelä-Korea (4,1 %) ja Indonesia (4,1 %).


title: Japanin talous

text: Japanin kauppataseen ylijäämä on usein ollut maailman suurin, ja ylijäämää on 1960-luvun lopusta asti ollut lähes jokaisena vuonna. Kiinan, Etelä-Korean ja Taiwanin kehittyminen on kuitenkin lisännyt kilpailua Japanin hallitsemilla tuotantoaloilla. Vuonna 2007 Japanin kauppatase oli 10 796 miljardia jeniä. Seuraavana vuonna alkanut taantuma hidasti Japanin merkittävimpien vientituotteiden kuten moottoriajoneuvojen kysyntää ja tiputti kauppataseen kahdeksi vuodeksi alle 3 000 miljardin jenin. Vuonna 2010 luku nousi 6 635 miljardiin jeniin, mutta painui vuonna 2011 alijäämäiseksi, ensimmäistä kertaa vuoden 1980 jälkeen. Alijäämä on seurausta tuonnin kokonaisarvon noususta, johon ovat vaikuttaneet öljyn ja raaka-aineiden kallistuminen, sekä viime kevään maanjäristyksestä, kysynnän hiipumisesta ja jenin vahvistumisesta..


title: Japanin talous

text: Vuonna 2011 Japanissa oli noin 62,74 miljoonaa työikäistä, joten sillä on yhdeksänneksi eniten työntekijöitä maailmassa. Maan työttömyysaste oli samana vuonna arviolta 4,8 %. Työntekijöistä 3,9 % työskentelee maataloudessa, 26,2 % teollisuudessa ja 69,8 % palvelualoilla. Vuoden 2010 arvion mukaan 16 % japanilaisista elää köyhyysrajan alapuolella. Japanin työikäisen väestön määrä on laskenut vuodesta 1998 lähtien. Syynä tähän on Japanin väestön vanheneminen, mikä johtaa samalla huoltosuhteen heikkenemiseen. Vuonna 2010 59,6 % japanilaisista kävi töissä. Miehistä työssäkäyviä oli 71,6 % ja naisista 48,5 %. Yritysten johtohenkilöt pois luettuna Japanissa oli 51,11 miljoonaa työssä käyvää henkilöä. Heistä 34,3 % oli osa- tai määräaikaisessa työsuhteessa. Osa- ja määräaikaiset työsuhteet olivat huomattavasti yleisempiä naisten (53,8 %) kuin miesten (18,9 %) keskuudessa.


title: Japanin talous

text: Vähintään viiden työntekijän yrityksissä työskentelevien virallinen keskimääräinen kuukausittainen työtuntimäärä oli 146,2 tuntia. Todellinen työtuntimäärä on kuitenkin huomattavasti korkeampi, sillä työntekijöiden edellytetään tekevän myös ilmaista työtä, jota ei lasketa mukaan virallisiin työtunteihin. Virallisista luvuista poikkeavan laskelman mukaan jopa yksi kolmesta 30–40-vuotiaasta miehestä työskentelee jopa 60 tuntia viikossa.


title: Japanin talous

text: Vuonna 2009 Japani tuotti 982,3 miljardia kWh sähköä ja vuonna 2008 sen sähkön kulutus oli 963,9 miljardia kWh. Japani on maailman neljänneksi suurin sähkön tuottaja ja kuluttaja. Vuonna 2010 Japani tuotti öljyä 131 800 tynnyriä päivässä ja kulutti sitä 4,452 miljoonaa tynnyriä päivässä. Vuonna 2009 Japani toi maahan 4,394 miljoonaa tynnyriä öljyä ulkomailta ja vei 366 800 miljoonaa tynnyriä. Vuonna 2010 Japani tuotti 3,397 miljardia m maakaasua ja kulutti sitä 100,3 miljardia m. Omaa tuotantoa täydennettiin tuomalla maahan maakaasua 98,01 miljardia m, mikä tekee Japanista maailman kolmanneksi suurimmin maakaasun maahantuojan.


title: Japanin talous

text: 1970-luvulta lähtien Japanin hallitus on suosinut energiantuotannossa ydinvoimaa. Sen seurauksena ydinvoiman tuotanto kattaa yhden kolmasosan Japanin koko energiantuotantokapasiteetista. Lisäksi Japanin hallitus oli suunnitellut tuotannon nostamista 40 prosenttiin vuoteen 2017 ja 50 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus on kuitenkin saanut Japanin harkitsemana energiapolitiikkaansa uudelleen. Maassa on huomattavasti vesivoiman soveltuvaa maastoa, joka kuitenkin sijoittuu valtaosin Honshūn keskiosiin ja Tōhokuun. Vesivoiman toimintaa rajoittavat myös vuodenajoista johtuva vesimäärän vaihtelu sekä puutteelliset varastointimahdollisuudet.


title: Japanin talous

text: Sijaintinsa vuoksi meriliikenne on perinteisesti ollut Japanille tärkeä liikennemuoto ja sen kauppalaivasto sijoittuu maailman kahdenkymmenen suurimman joukkoon. Laivarahdin merkitys on kuitenkin jo pitkään ollut laskussa ja ulkomaisten rahtiyhtiöiden käyttö merikuljetuksissa on yleistynyt. Japanin huomattavimmat satamat sijaitsevat Jokohamassa ja Kōbessa. Lentoliikenne on ollut kasvussa toisesta maailmansodasta lähtien ja kaikilla Japanin metropolialueilla on olemassa lentokentät. Maan suurimmat lentoyhteyskeskukset ovat Tokio ja Osaka ja lentoliikennettä hoitavat pääasiassa All Nippon Airways ja Japan Airlines. Vuonna 2010 Japanissa oli 176 lentoasemaa, 26 435 kilometriä rautateitä ja 961 366 kilometriä päällystettyjä teitä. Rautateiden pääliikennöijä on Japan Railways, jonka lisäksi Japanissa on myös useita yksityisiä rautatieyhtiöitä. Japani kuljettaa vuosittain rahtia meriteitse yhteensä 823,85 miljoonaa tonnia (2009) ja lentorahtina 1,32 miljoonaa tonnia (2010).


title: Japanin talous

text: Japanin on maailman johtava kehittyneiden tietoliikennetekniikoiden käyttäjä. Japanin tietoliikenneverkko, joka hyödyntää sekä satelliitteja että valokuitutekniikkaa, kattaa koko maan syrjäiset vuoristokylät ja sadat saaret mukaan lukien. Perinteisten puhelinlinjojen määrä on kutistunut 1990-luvulta lähtien ja lankapuhelinten määrä vuonna 2009 oli 40,419 miljoonaa. Samaan aikaan kiinteiden puhelinlinjojen kadotessa matkapuhelimet ovat kasvattaneet suosiotaan ja vuonna 2010 niiden määrä ylsi 121 miljoonaan. Japanilla on toiseksi eniten verkkoasemia maailmassa, vuonna 2011 niitä oli yhteensä 63,466 miljoonaa. Tietokoneen käyttäjiä oli kolme vuotta aikaisemmin laskettu olevan 99,182 miljoonaa. Tietoliikenneyritykset olivat valtiollisessa omistuksessa 1980-luvun puoliväliin saakka, jolloin niitä ryhdyttiin yksityistämään.


title: Japanin talous

text: Vaikka japanilaisilla johtajilla on oikeus yksipuoliseen päätöksentekoon, he harvemmin käyttävät sitä. Sen sijaan päätökset tehdään yhteistyössä, jonka yleisin ilmenemismuoto on ringi-järjestelmä. Siinä muutosaloitteen tekijä työstää ehdotuksensa kirjalliseen muotoon ("ringsho") ja toimittaa sen kaikille niille yrityksen byrokratiassa samalla tasolla oleville henkilölle, joiden työhön aloite saattaisi vaikuttaa. Mikäli joku ehdotuksen vastaanottajista vastustaa ehdotettua muutosta, aloittaa ehdotuksen laatija "nemawashin", eli ryhtyy keskustelemalla etsimään sille kannatusta. Tämän jälkeen ehdotusten perusteella korjatun ringshon uudelleentoimittamista ja keskustelua jatketaan kunnes ehdotus saa hyväksynnän tai aloittaja toteaa kannatuksen riittämättömäksi. Hyväksytty ehdotus luovutetaan aloitteen tekijän esimiehelle.


title: Japanin talous

text: Japanissa on yleistä, että työntekijä pysyy saman työnantajan palveluksessa koko työaikansa ("shūshin koyō"). Kun työntekijä lupautuu elinikäiseen työskentelyyn, sitoutuu työnantaja olemaan irtosanomatta työntekijää. Vuonna 1997 78 % japanilaisista työntekijöistä ei ollut koskaan vaihtanut työpaikkaa, kun samaan aikaan Saksassa samana vastauksen antoi 30 %. Elinikäisen työpaikan ohella yrityksissä on ollut tapana käyttää palkkaukseen nenko-järjestelmää, jossa työntekijän palkka määräytyy tämän yrityksen palveluksessa oloaikansa mukaan. Taloustilanteen heikkenemisen myötä Japani on kuitenkin alkanut luopumaan vanhoista malleistaan, ja monet yrityksen pyrkivät nykyään esimerkiksi maksamaan palkkaa työsuorituksen mukaan ja antamaan ylennyksen pätevimmälle ehdokkaalle, pisimpään työssä olleen ehdokkaan sijaan.


title: Japanin talous

text: Keskiluokkaisesta valkokaulustyöntekijästä, joka yleisimmin on mies, käytetään nimitystä salaryman. Nimitys on peräisin 1940- ja 1950-lukujen vaihteesta. Samassa asemassa olevista naisista voidaan käyttää nimitystä "career woman". Freeterit ovat nuoria, joilla ei ole opiskelupaikkaa ja jotka eivät ole kokoaikaisessa työsuhteessa. He tekevät osa- ja määräaikaisia töitä ja heidän katsotaan tehneen tietoisen valinnan elää tällä tavalla. Kokoaikaisessa työssä olevat japanilaiset tekevät pitkiä työpäiviä, joista osa koostuu palkattomasta ylityöstä, jota heidän odotetaan tekevän vapaaehtoisesti. Huomattavista ylityömääristä seuranneille kuolemantapauksille on määritelty oma virallinen kuolemansyy, "karōshi", joka tarkoittaa ylirasitukseen kuolemista.


title: Japanin talous

text: Japanin julkisen vallan harjoittama talouden säätely on voimakkaampaa ja laaja-alaisempaa kuin valtaosassa muita markkinatalousmaissa. Säätely toteutetaan konsultointina yleisimmin Japanin hallinnon ja yritysten yhteisten toimikuntien ja muiden yritysten toimintaa valvovien ryhmien kautta. Säätelyä toteutetaan myös pitämällä epäsuoraa vaikutusvaltaa Japanin pankeissa. Säätely on toteutettu pääsääntöisesti hallinnollisten ohjeiden muodossa ilman kirjallisia määräyksiä. 1990-luvun alusta lähtien Japani on kuitenkin pyrkinyt vähentämään valtiohallinnon vaikutusta liiketoiminnassa.


title: Japanin talous

text: Japanissa yritysten verotus on korkea ja yksityishenkilöiden tulojen verotus on voimakkaasti progressiivista. Kulutusvero otettiin käyttöön 1980-luvun lopussa ja se on nykyisin 5 %. Kokonaisuudessaan Japanin verotus on kevyempää kuin teollisuusmaissa yleensä. Japanin ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2012 oli 4,617 biljoonaa USD, eli asukasta kohden 36 200 USD. Valtion budjetin tulot olivat 2,025 biljoonaa dollaria ja menot 2,57 biljoonaa dollaria. Tästä seurannut budjetin alijäämä on 9,1 % BKT:sta. Japanin valtion maksutase oli samana vuonna 84,7 miljardia dollaria, joka on maailman viidenneksi suurin. Maan ulkoinen velka vuonna 2011 oli 2,719 biljoonaa dollaria eli kuudenneksi suurin maailmassa. Maan tulonjakauman Gini-kerroin oli vuonna 2008 37,6, kun se vielä vuonna 1993 oli 24,9.


title: Japanin talous

text: Japanissa, kuten muissakin teollisuusmaissa, maailmansodan jälkeen ilmennyt vauvabuumi synnytti suuria ikäluokkia, jotka ovat nyt eläköitymässä. Suurien vanhenevien ikäpolvien, matalan syntyvyyden ja maailman kolmanneksi pisimmän eliniänodotteen vuoksi Japani on maailman nopeiten vanheneva maa. Sen yli 65-vuotiaiden määrän on arveltu nousevan 40 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä samalla kun Japanin väestön määrä kutistuu sen nykyisestä 125 miljoonasta alle 100 miljoonaan. Mizuhon tutkimusinstituutin mukaan vuonna 2025 70 prosenttia Japanin menoista tulee suuntautumaan velkojen ja sosiaaliturvan kuluihin. Samaan aikaan Japanin työikäisen väestön määrä kutistuu alle vuoden 1950 tason.


title: Japanin talous

text: Pienenevää väestöä Japani ei paikkaa maahanmuutolla.


title: Japanin talous

text: Japani on hyvin riippuvainen maahantuodusta energiasta ja sen talous on haavoittuvainen ulkomaisen energian hinnan muutoksille. Vuonna 2010 85 % Japanin primäärienergiasta tuotiin ulkomailta. Kaksi vuotta aikaisemmin 99 prosenttia Japanin öljystä, 98 prosenttia hiilestä ja 96 prosenttia kaasusta tuotiin ulkomailta. Lisäksi 70 prosenttia Japanin tuomasta öljystä kuljetetaan Hormuzinsalmen läpi, mikä altistaa Japanin entistä enemmän ulkomaiden poliittisille toimille. Japani on pyrkinyt vähentämään riippuvaisuuttaan ulkomaisesta energiasta lisäämällä ydinvoimaa. Tōhokun vuoden 2011 maanjäristyksen ja tsunamin seurauksena maa on kuitenkin joutunut lisäämään energian maahantuontia, kun se Fukushiman ydinreaktorionnettomuuden jälkeen sulki kaikki ydinvoimalansa.


title: Japanin talous

text: Vuonna 2018 Japanissa on 19 toimivaa ydinvoimalaa ja ydinvoima on kansallisessa energiasuunnitelmassa etusijalla.


title: Japanin talous

text: Vuonna 2009 Japanin valtionvelan osuus bruttokansantuotteesta oli OECD-maiden suurin, 183,5 %, ja vuoteen 2011 mennessä velka oli noussut yli kaksinkertaiseksi BKT:hen verrattuna. Vuoden 2012 arvion mukaan Japanin julkinen velka on 218,9 % BKT:sta. Se on huomattavasti korkeampi kuin esimerkiksi Euroalueen velkakriisin keskuksessa olevan Kreikan valtionvelka, joka vuonna 2011 oli arviolta 165,40 % BKT:sta, tai Italian 120,10 %:n velka. Vuonna 2013 Japanin velka oli bruttokansantuotteeseen suhteutettuna maailman suurin.


title: Japanin talous

text: Japanin tilanne poikkeaa Euroopan ongelmamaista siinä, että Japanin velasta 95 % on kotimaista, eikä maa siksi ole yhtä haavoittuvainen ulkopuoliselle paineelle. Siinä missä ulkopuolisesta velasta riippuvaiset maat joutuvat tekemään työtä joukkovelkakirjojensa korkotason hillitsemiseksi, pystyy Japani edelleen hankkimaan lainaa kotimaansa markkinoilta yhdellä maailman matalimmista korkotasoista.


title: Japanin talous

text: Japanin lainavarat eivät ole välittömässä vaarassa loppua, sillä vaikka valtio on velkaantunut, on japanilaisilla pankeissa 1 500 biljoonan jenin (20 biljoonan yhdysvaltojen dollarin) säästöt ja japanilaiset sijoittajat ovat edelleen valmiita antamaan valtiolle lainaa. Lisäksi Japanin ulkomaille tekemien sijoitusten arvo vuoden 2010 arvion mukaan oli 795,7 miljardia dollaria, joka on huomattavasti suurempi kuin ulkomaiden Japaniin tekemien sijoitukset, joiden arvo samana vuonna oli arviolta 199,4 miljardia yhdysvaltojen dollaria. Kotimaasta helposti saatava laina tekee teoriassa myös uuden rahan painattamisesta joustavampaa. Väestön vanheneminen ja väkiluvun pienentyminen ovat kuitenkin alkaneet sekä vähentää japanilaisten säästöjen määrää että kasvattaa sosiaaliturvasta seuraavia kuluja. Nämä muutokset vaikuttavat myös Japanin talouteen, kuin myös vuoden 2011 Tōhokun maanjäristys, jonka tuhojen korjaamiseen arvioidaan kuluvat noin 20 biljoonaa jeniä (260 miljardia dollaria).


title: William Symington

text: William Symington (1764–1831) oli skotlantilainen insinööri ja keksijä, joka rakensi "Charlotte Dundas" -nimisen ensimmäisen käyttökelpoisen höyrylaivan.


title: William Symington

text: Symington syntyi Leadhillsissä, South Lanarkshiressa, Skotlannissa perheeseen, jota kuvattiin kunnioitettavaksi, mutta ei rikkaaksi. Hänen isänsä toimi mekaanikkona Leadhillsin kaivoksilla. Vaikka vanhemmat toivoivat hänen astuvan papinvirkaan, hän itse aikoi käyttää hyvän koulutuksensa tehdäkseen uran insinöörinä. Vuonna 1785 hän liittyi veljensä Georgen seuraan, joka suunnitteli rakentavansa höyrykoneen Dumfriesshiren Wanlockheadissä. Siellä ollessaan William teki niin suuren vaikutuksen paikallisen kaivoksen johtajaan, Gilbert Measoniin, että hän lähetti Symingtonin Edinburghin yliopistoon vuonna 1786, jossa hän vietti muutamia kuukausia osallistuen luonnontieteen luentoihin. Siihen aikaan kun William liittyi veljensä seuraan, tämä oli jo onnistunut rakentamaan toisen Skotlannissa rakennetun Wattin teknisiä ratkaisuja soveltavan höyrykoneen.


title: William Symington

text: William Symington ymmärsi nopeasti kuinka yhdistää Wattin rakenteen tehokkuus ja Thomas Newcomenin koneen yksinkertaisuus. Gilbert Measonin rohkaisemana Symington osoitti ideansa käyttökelpoisuuden ja hänen parannettu ilmanpaineella toimiva höyrykone sai patentin vuonna 1787. Kun Watt lähetti jonkun tekemään piirroksia siitä, kuinka tämä kone toimi, hän totesi höyryn lauhtuvan toisen männän alla ja tämä painettiin sisään silloin, kun uusi höyry saapui sylinteriin pakottaen vedeksi lauhtuneen höyryn ulos. Työmäntä toimi ilmanpaineella, joka painui alas kun höyryn kondensoituminen aiheutti alipaineen sylinteriin. Saatuaan koneen valmiiksi, Symington piirsi esitteen keksintönsä eduista ja esitettä kierrätti Meason ja hänen vaikutusvaltaiset ystävät.


title: William Symington

text: Dalswintonilainen pankkiiri Patrick Miller Dumfriesin pohjoispuolelta oli kokeillut kaksirunkoisia huvialuksia, joihin oli asennettu kammella pyöritettäviä siipirattaita runkojen välissä. Hän sai Symingtonin rakentamaan patentoimansa höyrykoneen voimansiirtomekanismeineen vuonna 1785 rakennettuun huviveneeseen. Venettä testattiin onnistuneesti 14. lokakuuta 1788 Dalswinton Loch-järvellä. Myöhemmät laskelmat osoittivat aluksen kulkeneen noin 3,1 solmun eli 5,76 km/h nopeudella. Aluksella oli mukana paikallinen pappi ja hänen poikansa, joka raportoi siitä Robert Clelandille Glasgowiin. Tämä kirjoitti kokeen epäonnistuneen ja venettä oli autettu käsin kammista. Koe osoitti joka tapauksessa, että höyrykonetta voidaan käyttää laivoissa. Alexander Nasmyth ikuisti aluksen ensi matkan, mikä kuva löytyy tiedemuseosta Lontoossa.


title: William Symington

text: Onnistuneen näytön jälkeen tilattiin suurempi höyrykone, jota kokeiltaisiin Forth–Clyde-kanavassa. Uusi höyrykone oli periaatteessa samanlainen kuin edellinen, mutta paljon suurempi ja se asennettiin 10 m pitkään kaksirunkoiseen alukseen. Ensimmäinen yritys 2. joulukuuta 1789 epäonnistui, kun siipirattaat eivät kestäneet ja alkoivat revetä nopeuden kasvaessa. Tilaajana Miller vaati korjauksia ja joulukuun 26. ja 27. päivien kokeet onnistuivat paremmin.


title: William Symington

text: Vaikka Symington muistetaan parhaiten panoksestaan höyrylaivojen kehittämisessä, hän rakensi myös menestyksekkäästi höyrykoneita kaivoksille ja myllyille. Ensimmäinen näistä rakennettiin Wanlockheadissa 1790. Sitä seurasi kone Sanquharissa ja Lontoossa. Vuonna 1792 hän teki suuren koneen pumppua varten, jota tilausta oli havitellut myös James Watt. Samana vuonna Symington teki höyrykoneen James Brucen hiilikaivoksille. Se merkitsi muuttoa lähelle Falkirkiin ja myöhemmin höyrykone asiantuntijan roolia Carron Companyssä. Vuonna 1992 Symington kehitti kampiakselimekanismin sylinterin yläpuolelle. Tätä konetta sovellettiin Brucen kaivoksilla hiilen nostamiseen. Kone osoittautui onnistuneeksi ja niitä tehtiin 15 kappaletta. Kaikkiaan tunnetaan varmat todisteet 32:sta Symingtonin vuoteen 1808 mennessä rakentamasta koneesta, mutta enemmän niitä on todennäköisesti tehty.


title: William Symington

text: Lordi Thomas Dundas käynnisti seuraavan höyryvenekokeilun. Syynä tähän oli Forth and Clyde -kanavayhtiön johtajana toimivan Dundasin liiketoiminnan edut itä- ja länsirannikolla. Kanavaliiketoiminnalle oli oleellista saada alukset liikkumaan kanavassa nopeammin. Kehitystä auttoi se, että Dundasin suku oli 1700-luvun lopussa yksi vaikutusvaltaisimmista. 5. kesäkuuta 1800 pidetyssä kanavayhtiön johtajien kokouksessa Dundas esitti ajatuksen, että Kapteeni Schankin vene varustettaisiin Symingtonin höyrykoneella. Johtajat hyväksyivät ajatuksen heti.


title: William Symington

text: Kaavio Symingtonin höyrykoneesta esittää yksirunkoista alusta, jossa oli sivulla (tai molemmilla sivuilla) vetävä pyörä. Veneen rakensi Alexander Hart Grangemouthissa ja sitä testattiin Carron-joella kesäkuussa 1801, jolloin se liikkui helposti. Kuitenkaan se ei ollut menestyksekäs kanavalla ja komitea hylkäsi sen.


title: William Symington

text: Vuonna 1800 Wattin patentti raukesi, joten Symington käynnisti horisontaalisen koneen rakennusprojektin, jolle sai patentin 1801. Tämä rakenne oli aikaansa edellä, koska muut insinöörit eivät uskoneet rakenteen toimivuuteen. Ratkaisu hyväksyttiin yleisesti vasta vuonna 1825.


title: William Symington

text: Koska kanavayhtiö ei ollut tyytyväinen ensimmäiseen höyryveneeseen, Lordi Dundas antoi Symingtonille henkilökohtaisen tuen rakentaa toinen alus. Sitä varten Symington esitteli Dundasille mallin uudesta veneestä, joka oli nimetty yhden Dundasin tyttären mukaan. Veneen rungon teki John Allan Symingtoning ohjauksessa ja Carron Company rakensi höyrykoneen. Charlotte Dundas -alus teki ensipurjehduksen 4. tammikuuta 1803, jolla oli mukana Lordi Dundas ja joitakin hänen ystäviään ja sukulaisiaan. Miehistö oli mielissään näkemästään, mutta Lordi Dundas halusi parannuksia ja kunnianhimoisempi uusi yritys tehtiin maaliskuun 28. Tässä tilaisuudessa höyryalus veti kaksi lastattua alusta kanavan läpi, kokonaismatkan ollessa lähes 30 km, johon aikaa meni 9 ja puoli tuntia.


title: William Symington

text: Charlotte Dundas oli siten ensimmäinen höyryalus, joka kuljetti muutakin kuin vain itsensä. Kuitenkaan Symingtonin pettymykseksi kanavayhtiö ei halunnut hankkia toista alusta. Symingtonin harmia lisäsi seuraavan Bridgewaterin herttualle tehdyn höyrylaivaprojektin kaatuminen herttuan kuoltua muutama päivä ennen kuin höyrylaivaa piti kokeilla.


title: William Symington

text: Symington toimi myös hiilikaivosten johtajana, valvojan tehtävissä. Hänen ensimmäinen toimensa tässä tehtävässä oli vuonna 1794, kun uskotut miehet pyysivät häntä jatkamaan James Brucen tehtäviä tämän kuoltua. Hänen palkkansa oli 100 puntaa vuodessa ja virka-asunto. Tämä tehtävä päättyi 1800, kun Symington otti vastaan Grangen hiilikaivosten johtajan tehtävät. Vuonna 1804 Symington yhdessä paikallisten liikemiesten kanssa aikoi johtaa Callanderin kaivoksia Falkirkissä. Sinne tarvittiin uutta pumppua ja antoi Symingtonille mahdollisuuden kehittää nostoon tarkoitettu höyrykoneen. Hän mahdollisesti oli rakentanut sellaisen vuonna 1789 Wanlockin kaivoksille. Callanderin sijoitus päättyi kuitenkin huonosti ja Symington hävisi kiistan Edinburghin korkeimmassa oikeudessa vuoteen 1810 kestäneessä käsittelyssä.


title: William Symington

text: Patrick Millerin haluttomuus myöntää vuoden 1789 kokeen potentiaali, Lordi Dundasin menetetty kiinnostus ja korkeimman oikeuden käsittely aiheuttivat Symingtonille varattomuuden. Vuonna 1829 huonossa kunnossa ja veloissa Symington muutti vaimonsa kanssa Lontooseen elääkseen tyttärensä ja tämän miehen kanssa. Symington kuoli 1831 ja on haudattu St. Botulph'in kirkkomaalle. Vuonna 1890 paljastettiin merkittävän insinöörin muistoksi Edinburghissa rintakuva, joka on nykyään Skotlannin kansallismuseossa.


title: Janusz Grabiański

text: Janusz Grabiański (27. heinäkuuta 1929 Szamotuły, Puola – 20. lokakuuta 1976 Varsova) oli puolalainen kuvittaja ja graafikko, joka tunnetaan erityisesti lastenkirjojen kuvittajana.


title: Janusz Grabiański

text: Grabiański opiskeli Krakovan kuvataideakatemiassa vuosina 1950–1951 ja siirtyi sitten Varsovan kuvataideakatemiaan vuosiksi 1952–1955. Vuodesta 1958 alkaen kuolemaansa saakka hän kuvitti itävaltalaiselle Ueberreiter-kustantamolle.


title: Janusz Grabiański

text: Grabiańskin kuvitukset olivat usein kokosivun täyttäviä piirustuksia ja värikkäitä akvarelleja. Hän kuvitti lukuisten tunnettujen kirjailijoiden teoksia: Charles Perrault, Hans Christian Andersen, Mark Twain, Grimmin veljekset ja Enid Blyton. Grabiańskin kuvittamia kirjoja julkaistiin Itävallan lisäksi muissakin maissa käännöksinä; suomeksi julkaistiin 1960–1970-luvulla kymmenen teosta.


title: Janusz Grabiański

text: Grabiańskin kirjoja palkittiin useilla puolalaisilla ja kansainvälisillä palkinnoilla. — Hänen tuotantoaan esiteltiin Rovaniemen taidemuseon näyttelyssä ”Satumaista – Janusz Grabiańskin satukuvituksia” 21.9.2018–9.1.2019, johon työt oli saatu lesken Joanna Grabiańskan kokoelmasta.


title: Kings Road Entertainment

text: Kings Road Entertainment (myös "Kings Road Production") on yhdysvaltalainen elokuvayhtiö, joka on keskittynyt tuottamaan ja levittämään pienen budjetin elokuvia. Stephen Friedman perusti yhtiön vuonna 1983 ja ensimmäinen sen tuottama elokuva oli "Paripeli" (1984), jonka pääosissa esiintyivät Steve Martin ja Lily Tomlin. Kings Road Entertainmentin tunnetuimpiin elokuviin lukeutuu "Kickboxer" (1989), jolle yhtiö tuotti myös neljä jatko-osaa vuosina 1991–1995.


title: Tverin kuvernementti

text: Tverin kuvernementti (myös "lääni", ) oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1796–1929. Sen pinta-ala oli 62 375 neliökilometriä. Asukkaita oli 1 769 100 henkeä (vuonna 1897). Kuvernementin hallinnollinen keskus oli Tverin kaupunki.


title: Tverin kuvernementti

text: Vuonna 1775 perustettu Tverin käskynhaltijakunta korvattiin kuvernementilla vuonna 1796. Vuodesta 1803 lähtien se jakaantui 12 kihlakuntaan, joiden keskuksina toimivat Bežetsk, Kaljazin, Kašin, Kortševa, Ostaškov, Ržev, Staritsa, Toržok (Novotoržskin kihlakunta), Tver, Vesjegonsk, Vyšni Volotšok ja Zubtsov.


title: Tverin kuvernementti

text: Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan kuvernementin asukkaista 92,8 % oli venäläisiä ja 6,7 % karjalaisia. Tärkeimpiä elinkeinoja olivat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja teollisuus.


title: Tverin kuvernementti

text: Vuonna 1918 muodostettiin Kimryn ja Krasnyi Holmin kihlakunnat. Kaljazinin, Kortševan ja Zubtsovin kihlakunnat lakkautettiin vuonna 1922. Samalla Krasnyi Holmin ja Vesjegonskin kihlakunnat siirrettiin Rybinskin kuvernementtiin, josta ne jo seuraavana vuonna palautettiin takaisin Tverin kuvernementin yhteyteen. Vuonna 1924 lakkautettiin Krasnyi Holmin ja Staritsan kihlakunnat ja vuonna 1927 Kašinin kihlakunta. Kuvernementti lakkautettiin vuonna 1929 ja sen alue jaettiin Moskovan ja Läntisen alueen kesken.


title: Tverin kuvernementti

text: Entistä kuvernementtiä vastaa pääpiirteissään nykyinen Tverin alue.


title: Giovanni Gentile

text: Giovanni Gentile (; 30. toukokuuta 1875 Castelvetrano, Sisilia – 15. huhtikuuta 1944 Firenze, Italia) oli italialainen uus-hegeliläinen idealistinen filosofi, jota voi verrata Benedetto Croceen. Hän kuvasi itseään “fasismin filosofiksi” ja hän haamukirjoitti Benito Mussolinille merkityn "La Dottrina del Fascismo" (1932; 'Fasismin oppijärjestelmä'). Hän kehitti myös oman filosofisen järjestelmän aktualistinen idealismi.


title: Giovanni Gentile

text: Gentile sai vaikutteita sellaisilta italialaisilta intellektuelleilta kuin Giuseppe Mazzini, Rosmini, Gioberti ja Silvio Spaventa, jolta hän lainasi ajatuksen "autoctisi", “itsensä rakentaminen”, mutta häneen vaikuttivat voimakkaasti myös saksalaiset idealistiset ja materialistiset ajattelun koulukunnat, nimittäin Karl Marx, Hegel ja Fichte, joiden kanssa hänellä oli yhteistä pyrkimys luoda "Wissenschaftslehre", sellainen tiedon rakenteen teoria, johon ei sisälly oletuksia. Myös Friedrich Nietzsche vaikutti häneen, kuten voi nähdä Nietzschen "yli-ihmisen" ja Gentilen "Uomo Fascistan" yhtäläisyydestä.


title: Sisu E11T 8×8

text: Sisu E11T 8×8 on maastokuorma-auto, joka tunnetaan myös nimellä Sisu E11T 8×8 high mobility tactical vehicle (HMTV). Ajoneuvo suunniteltiin yhdessä Suomen puolustusvoimien kanssa operoimaan pohjoisissa, kylmissä oloissa.


title: Sisu E11T 8×8

text:
Sisu E11T:ssä käytettiin paljon muissakin Sisu-kuorma-autoissa käytettyjä komponentteja hinnan minimoimiseksi. Runko oli kuitenkin erikoisvalmisteinen ja tärkeimmät järjestelmät oli asennettu suojatuihin paikkoihin.
Sisu E11T 8×8:n moottorina on iskutilavuudeltaan 10,82 litrainen turboahdettu Cummins-dieselmoottori. Sen teho on 300 kW ja vääntömomentti 2 000 Nm.


title: Sisu E11T 8×8

text: Vaihteistona E11T:ssä on joko ZF ECOMAT 7HP900 -automaattivaihteisto tai saman valmistajan 16 S221 -manuaalivaihteisto kuivalla yksilevyisellä kytkimellä. Autossa on jakovaihteistona VG2000 sekä tasauspyörästön lukot.


title: Sisu E11T 8×8

text: Kahden henkilön makuuhytti on Renault:n valmistama. Ohjaamon oli saatavissa myös lisävarusteinen kolmas penkki. Hytti on kipattavissa eteenpäin moottorin huollon helpottamiseksi. Siihen oli saatavissa myös jälkiasenteinen pienaseilta suojaava panssarointi.


title: Sisu E11T 8×8

text: Sisu E11T 8×8:n maasto-ominaisuudet ovat hyvät:


title: Sisu E11T 8×8

text: Sisu E11T 8×8 -maastokuorma-autot on varustettu Multilift LHS250.56 -vaihtolavalaitteilla. Lisäksi osassa on kuormausnosturi ja/tai ohjaamon panssarointi. Niissä on myös hydraulinen Katsan VV 100-4SO -vintturi 100 kilonewtonin vetovoimalla. Sen vaijerin pituus on 50 metriä ja sillä voidaan vetää autosta sekä eteen- että taaksepäin.


title: Tomskin kuvernementti

text:
Tomskin kuvernementti () oli Venäjän keisarikunnan kuvernementti Länsi-Siperiassa. Kuvernementtia ympäröivät kaakossa Kiinan keisarikunta ja Venäjällä Jeniseiskin ja Tobolskin kuvernementit ja Semipalatinskin oblasti.
Tomskin kuvernementti perustettiin vuonna 1804. Kuvernementin pääkaupunki ja suurin kaupunki oli Tomsk. Kuvernementti oli vuoinna 1897 jaettu seitsemään piirikuntaan (okrug), joiden keskukset olivat Barnaul, Bijsk, Zmeinogorsk, Kainsk, Kuznetsk, Mariinsk ja Tomsk.


title: Tomskin kuvernementti

text: Kuvernementti oli nykyistä Tomskin aluetta laajempi ja käsitti sen lisäksi osapuilleen nykyiset Kemerovon ja Novosibirskin alueet, Altain aluepiirin ja Altain tasavallan sekä osia Itä-Kazakstanin alueesta. Kuvernementin alue pieneni useaan otteeseen 1910- ja 1920-luvuilla. Kuvernementti lakkautettiin 25. toukokuuta 1925. Tällöin jäljellä olleesta kuvernementistä tehtiin Neuvostoliitossa vuonna 1925 Tomskin piirikunta, osa Siperian aluepiiriä.


title: Tomskin kuvernementti

text:
Kielellis-etniseltä koostumukseltaan kuvernementin asukkaat jakautuivat seuraavasti (1897):
venäläiset 86,0 %, ukrainalaiset 5,2 %, tataarit 4,9 %, kazahit 1,3 % ja mordvalaiset 0,8 %. Muut kieliryhmät olivat näitä pienempiä.


title: Kiovan kuvernementti

text:
Kiovan kuvernementti (, ) oli Venäjän keisarikunnan hallintoalue nykyisen Ukrainan alueella. Kuvernementti perustettiin vuonna 1708 tsaari Pietari Suuren ukaasilla. Kuvernementti lakkautettiin 1775, jolloin perustettiin "Kiovan käskynhaltijakunta" ("Kijevskoje namestnitšestvo"). Kuvernementti perustettiin uudelleen vuonna 1796 ja lakkautettiin lopulta vuonna 1923.
Kuvernementin pääkaupunki oli Kiova. Kuvernementtiä ympäröivät 1900-luvulle tultaessa Minskin, Tšernigovin, Pultavan, Hersonin, Volynian ja Podolian kuvernementit.


title: Kiovan kuvernementti

text: Kuvernementissä oli vuonna 1900 kaksitoista kihlakuntaa eli ujestia, joiden keskukset olivat Berditšev, Vasilkov, Zvenigorodka, Kanev, Kiova, Lipovets, Radomysl, Skvira, Taraštša, Uman, Tšerkasy ja Tšigirin. Kuvernementin pinta-ala oli 50 999,5 km².


title: Kiovan kuvernementti

text: Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan kuvernementissä asui 3 559 229 asukasta. Heistä 2 819 145 (79,2 %) oli ukrainalaisia, 430 489 (12,1 %) juutalaisia, 209 427 (5,9 %) venäläisiä, 68 791 (1,9 %) puolalaisia ja 14 707 (0,4 %) saksalaisia. Lisäksi alueella asui pienempiä ryhmiä valkovenäläisiä, tataareja ja tšekkejä.


title: N-butyylilitium

text: n-Butyylilitium on litiumin organometalliyhdiste eli niin kutsuttu organolitiumyhdiste. Ainetta käytetään erittäin vahvana emäksenä orgaanisen kemian synteeseissä.


title: N-butyylilitium

text: n-Butyylilitium on huoneenlämpötilassa nestettä, joka reagoi voimakkaasti ilman tai kosteuden kanssa. Tämän vuoksi sitä käytetään ja säilytetään tyypillisesti liuoksena. n-Butyylilitium liukenee hiilivetyihin, kuten heksaaniin ja tolueeniin, sekä tetrahydrofuraaniin. Liuoksissa yhdisteelle on tyypillistä muodostaa klustereita liuotinmolekyylien kanssa. Hiilivedyissä se muodostaa heksameerin ja tetrahydrofuraaniliuoksissa tetrameerin. Tetrameeri on rakenteeltaan vääristynyt kuutio. Klustereiden muodostumista voidaan vähentää ja reaktiivisuutta parantaa lisäämällä liuoksiin tetrametyleenidiamiinia tai heksametyylifosforiamidia. Nämä ovat nukleofiilisempia kuin hiilivedyt ja muodostavat butyylilitiumin kanssa monomeerisiä tai dimeerisiä ja reaktiivisempia komplekseja.


title: N-butyylilitium

text: Kuumennettaessa n-butyylilitium hajoaa muodostaen litiumhydridiä ja 1-buteenia.


title: N-butyylilitium

text: n-Butyylilitiumia valmistetaan litiummetallin reaktiolla 1-klooributaanin tai 1-bromibutaanin kanssa. Sivutuotteena reaktioissa muodostuu litiumkloridia tai litiumbromidia. Valmistuksessa käytetään liuottimena hiilivetyjä. Muodostuneet liukenemattomat yhdisteet sekä litiummetalliylimäärä poistetaan suodattamalla. Viimeiseksi n-butyylilitium puhdistetaan tislaamalla alipaineessa 80–100 °C lämpötilassa.


title: N-butyylilitium

text: Suurin n-butyylilitiumin käyttökohde on isopreeni- ja butadieenikumien valmistus, jossa sitä käytetään polymerointireaktioiden initiaattorina. n-Butyylilitiumia käytettäessä stereoselektiivisyys on erittäin hyvä isopreenikumeja valmistettaessa, jopa Ziegler–Natta-katalyyttien luokkaa. Butadieenikumeissa stereoselektiivisyys ei ole yhtä hyvä.


title: N-butyylilitium

text: n-Butyylilitium on erittäin vahva emäs joka kykenee deprotonoimaan alkoholeja, amiineja ja jopa tiettyjä hiilivetyjä. Sillä on käyttöä myös muiden organolitiumyhdisteiden valmistuksessa, esimerkiksi aromaattisten yhdisteiden ortolitioinnilla, sekä erittäin vahvasti emäksisten, mutta vain hieman nukleofiilisten yhdisteiden esimerkiksi litiumdi-isopropyyliamidin, litiumbis(trimetyylisilyyli)amidin ja litiumtetrametyylipiperididin valmistuksessa.


title: PUJO puhdistusajoneuvo

text: PUJO puhdistusajoneuvo on Suomen puolustusvoimien puhdistus- ja pelastustehtävissä käytettävä ajoneuvo. Ne on valmistanut suomalainen Sammutin Oy.


title: PUJO puhdistusajoneuvo

text:
Puolustusvoimat tilasi vuonna 2007 suomalaiselta Sammutin Oy:ltä 16 puhdistusajoneuvoa pioneeritehtäviin. Lisäksi puolustusvoimilla on 12 ajoneuvon lisähankintavaraus, joista puolustusvoimat on käyttänyt jo neljä. Ajoneuvoja toimitettiin puolustusvoimille:
PUJO-ajoneuvoja käytetään puhdistus- ja pelastustehtävissä CBRN-ympäristössä. Tämä tarkoittaa kemiallisesti, biologisesti tai radioaktiivisesti saastunutta ympäristöä. Lisäksi niitä käytetään erilaisissa sotilaspalokuntien tehtävissä.


title: PUJO puhdistusajoneuvo

text:
Saurus FDSC 43/5
Scania P380CB 6×6HHZ/4400


title: Pihkovan kuvernementti

text: Pihkovan kuvernementti (myös "lääni", ) oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1796–1927. Sen pinta-ala oli 44 211 neliökilometriä. Asukkaita oli 1 122 300 henkeä (vuonna 1897). Kuvernementin hallinnollinen keskus oli Pihkovan kaupunki.


title: Pihkovan kuvernementti

text: Pihkovan kuvernementti muodostettiin ensimmäisen kerran vuonna 1772, jolloin siihen liitettiin Novgorodin kuvernementtiin kuuluneet Pihkovan ja Velikije Lukin provinssit sekä Vitebskin voivodikuntaan kuuluneet Väinäjoen (Puolan Liivinmaa) ja Polotskin provinssit. Kuvernementin keskuspaikkana toimi aluksi aluksi Opotška ja myöhemmin Polotsk. Vuonna 1777 muodostettiin Pihkovan käskynhaltijakunta, joka vuonna 1796 muutettiin kuvernementiksi.


title: Pihkovan kuvernementti

text: Vuodesta 1802 lähtien kuvernementtiin kuului 8 kihlakuntaa, joiden keskuspaikkoina toimivat Holm, Novoržev, Pihkova, Opotška, Ostrov, Porhov, Toropets ja Velikije Luki. Vuoden 1897 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 94,7 % oli venäläisiä, 2,3 % virolaisia ja 1,0 % lättejä. Tärkein elinkeino oli maatalous.


title: Pihkovan kuvernementti

text: Vuonna 1920 osa Pihkovan kuvernementista liitettiin Viroon. Vuonna 1924 siihen yhdistettiin Vitebskin kuvernementtiin kuuluneet Nevelin, Sebežin ja Veližin kihlakunnat. Kuvernementti lakkautettiin vuonna 1927 ja sen alue liitettiin Leningradin alueeseen.


title: Algerin pommitus 1816

text: Algerin pommitus oli 27. elokuuta 1816 Britannian ja Alankomaiden laivastojen suorittama Algerin pommitus, jolla alueen barbareskit yritettiin pakottaa luopumaan orjakaupasta. Pommituksen tuloksena Algerin dey suostui lopettamaan orjakaupan, mutta barbareskien merirosvous jatkui.


title: Algerin pommitus 1816

text: Britit aloittivat kovemman politiikan Pohjois-Afrikan barbareskivaltioita vastaan Napoleonin sotien päätyttyä. Napoleonin sotien aikana Britannian laivasto oli ollut Välimerellä riippuvainen barbareskivaltioiden tuotteista, kuten juomavedestä. Sodan jälkeen riippuvuutta poistui, mikä mahdollisti barbareskien vastaisen toiminnan. Orjakauppa vaaransi sotien jälkeen kasvanutta kauppalaivaliikennettä Välimerellä. Orjuuteen oli yleisestikin otettu kovempi kanta Britanniassa, jossa uusien orjien tuominen Afrikasta oli kiellettyä. Barbareskivaltioiden kohdalla brittejä huoletti erityisesti valkoisten eurooppalaisten joutuminen orjuuteen.


title: Algerin pommitus 1816

text: Britit lähettivät amiraali Edward Pellew'n Välimerelle vaatimaan orjuuden lopettamista. Hänen tehtävänään oli myös barbareskien eurooppalaisten orjien vapauttaminen. Pellew'n suunnitelmana oli välttää voimankäyttöä, sillä hän pelkäsi sen johtavan orjien joukkosurmaan. Sen sijaan hän oli valmis maksamaan orjien vapauttamisesta. Voimaa käytettäisiin, jos barbareskivaltiot kieltäytyisivät vapauttamasta orjia ja lakkauttamasta valkoisten orjuutta.


title: Algerin pommitus 1816

text: Pellew saapui Algerin sataman ulkopuolelle 24. maaliskuuta 1816. Mukanaan hänellä oli viisi linjalaivaa sekä seitsemän fregattia ja sluuppia. Neuvotteluissa Algerin deyn kanssa sovittiin, että hän vapauttaisi ottamansa sisilialaiset ja napolilaiset orjat 1 000 Espanjan dollarin kappalehintaan sekä genovalaiset ja sardinialaiset puolella tästä hinnasta. Dey suostui myös lopettamaan sodankäyntinsä useita eurooppalaisia vastaan, mutta merirosvouksen yleisestä lopettamisesta ei keskusteltu. Pellew siirtyi Algerin jälkeen Tunisiin 12. huhtikuuta.


title: Algerin pommitus 1816

text: Tunisin dey ei aluksi suostunut Pellew'n ehdotuksiin, ja molemmat osapuolet valmistautuivat yhteenottoon. Lopulta solmittiin sopimus, jolla dey vapautti osan orjista maksua vastaan ja osan kokonaan ilmaiseksi. Hän myös lupasi, että tulevaisuudessa vankeja ei orjuutettaisi, vaan heitä kohdeltaisiin sotavankeina. Seuraava kohde oli Tripoli, jossa solmittiin samanlainen sopimus. Tripolin jälkeen Pellew palasi Algeriin, jossa hän yritti vielä lopettaa orjuuden. Neuvottelut deyn kanssa osoittautuivat kuitenkin hankaliksi ja venyivät. Dey väitti tarvitsevansa sopimukselle hyväksynnän Istanbulista, jonka alaisia barbareskivaltiot muodollisesti olivat. Luvan saaminen kestäisi kuusi kuukautta. Pellew ei ollut varautunut uuteen tilanteeseen, lähti pois ja saapui Britanniaan 24. kesäkuuta. Samaan aikaan dey oletti vastauksensa johtaneen sotaan ja valmistautui vahvistamalla puolustustaan. Algeria puolustaviin rannikkopattereihin sijoitettiin yhteensä 40 000 miestä.


title: Algerin pommitus 1816

text: Kesällä 1816 Britanniaan saapui uutinen Algerista. Ilmeisesti deyn nimenomaisesta käskystä yli 200 italialaista kalastajaa oli surmattu Bonan ja Oranin kaupungeissa. Tämä johti Britanniassa laajaan julkiseen arvosteluun barbareskivaltioita ja valtion johdon löysää politiikkaa kohtaan. Vastauksena arvosteluun Britannia päätti lähettää Pellew'n uudestaan Algeriin 24. heinäkuuta.


title: Algerin pommitus 1816

text: Pellew'llä oli käytössään hieman edellistä retkeään enemmän laivoja. Hänen lippulaivansa oli kolmekantinen ja 100-tykkinen "Queen Charlotte". Toista kolmekantista ja 98-tykkistä alusta "Impregnablea" komensi David Milne. Lisäksi laivasto-osastoon kuuluivat 74-tykkiset "Superb" ja "Minden", fregatit "Albion", 40-tykkiset "Severn" ja "Glasgow", sekä 36-tykkiset "Granicus" ja "Hebrus". Näiden lisäksi mukana oli vielä viisi sluuppia ja neljä pommitusvenettä.


title: Algerin pommitus 1816

text: Tarkoituksena oli vahvistaa osastoa Gibraltarilla, mutta apujoukkoja johtanut brittiläinen amiraali ei saanut tietoa tehtävästään. Gibraltarilla britit kohtasivat kuitenkin viidestä 36-tykkisestä fregatista koostuneen, amiraali Theodorus Frederik van Capellenin komentaman alankomaalaisen laivasto-osaston. Van Capellen tarjosi Pellew'lle apuaan, jonka tämä hyväksyikin. Brittien ja alankomaalaisten muodostama laivasto saapui Algerin edustalle 27. elokuuta. Britit esittivät Algerin deylle uhkavaatimuksen, jossa vaadittiin kaikkien kristittyjen orjien vapauttamista, kristittyjen orjuuttamisen lakkauttamista ja aiemmin vapautetuista orjista maksettujen maksujen palauttamista. Kun vastausta ei kuulunut, Pellew aloitti taistelun kello kaksi iltapäivällä.


title: Algerin pommitus 1816

text: Brittien johtama laivasto-osasto eteni Algerin satamaan lippulaiva "Queen Charlotten" johtamana. "Queen Charlotte" jäi ankkuriin noin 70 metrin päähän rannasta. "Leander" ohitti sen ennalta sovitusti ja ankkuroitui sen eteen. Noin kello kolme Algerin puolustajat alkoivat tulittaa laivoja ja britit vastasivat "Queen Charlotten" ja "Leanderin" yhteislaukauksilla. Tulitusta jatkui yhtäjaksoisesti seuraavat kuusi tuntia. Muiden alusten ottaessa omat asemansa "Queen Charlotte" vaiensi puolessa tunnissa aluksen lähellä olleet tykit. "Impregnable" hiljensi lähellä olleet vihollistykit useiden tuntien kuluttua. Noin kello 16.30 britit siirtyivät pommittamaan satamaa ja kaupunkia. Kello 21.10 kokeiltiin räjähdevenettä rannikkopuolustusta vastaan, mutta hyökkäys jäi tehottomaksi. Algerlaisten oma laivasto oli kuitenkin jo tuhottu satamaansa. Britit lopettivat lopulta tulituksen, kun "Minden" ampui viimeiset laukauksensa kello 23.30. Pommituksen jälkeen brittien laivat jäivät ankkuriin yön ajaksi. Tulipalot vaivasivat Algeria pommituksen jälkeen.


title: Algerin pommitus 1816

text: Seuraavana aamuna brittien lähetti toi kirjeen deylle, jossa esitettiin aiemmat vaatimukset uudelleen. Algerilaiset hyväksyivät vaatimukset. Dey vapautti yhteensä 1 642 orjaa, joista suurin osa oli italialaisia, mutta joukossa oli myös 18 brittiä. Lisäksi dey maksoi takaisin aiemmin saamansa rahat ja allekirjoitti kristittyjen orjuuden kieltävän sopimuksen. Brittien kannalta lopputulos oli menestys. Uhkauksesta huolimatta he eivät todellisuudessa olisi voineet jatkaa pommitusta vähäisten ammusvarastojen takia. Yhteensä he käyttivät noin 107 tonnia ruutia ja noin 500 tonnia tykinkuulia. Taistelussa kuoli 128 brittiä ja haavoittui 690. Alankomaalaiset menettivät 52 kuolleina ja 13 haavoittuneina. Brittien laivoista "Impregnable" oli ammuttu käytännössä seulaksi. Algerilaiset arvioivat aluksi omien tappioidensa olleen noin 600 kuollutta ja haavoittunutta, mutta luku nousi myöhemmin 2 000:een.


title: Algerin pommitus 1816

text: Pommituksen seurauksena kristittyjen orjuus loppui, mutta barbareskivaltioiden merirosvous jatkui vuosia eteenpäin. Algeria kärsi kuitenkin huomattavat tappiot ja etenkin sen puolustuskyky heikkeni. Algerin dey joutui kansan epäsuosioon, ja hänet syrjäytettiin vuonna 1817.