title: Super Castlevania IV

text:
On kulunut sata vuotta, kun kreivi Dracula kukistettiin, mutta nyt Dracula on jälleen palannut kuolleista pahat aikeet mielessä. Simon, Belmont-klaanin viimeisin perheenjäsen, aikoo pysäyttää Draculan ja tämän pimeyden armeijan, suuntaamalla kohti Draculan linnaa, ainoana aseenaan myyttinen ruoska.
Peli on pääasiallisesti 16-bittinen päivitys ensimmäisestä Castlevania -pelistä, ja pelissä pelataan Simon Belmontilla tarinan ollessa sama. Ainoastaan grafiikat ja musiikit ovat paranneltuja, kentät uudistettuja ja hahmon ominaisuudet monipuolisempia, mm. mahdollisuus iskeä ruoskalla kahdeksaan eri ilmansuuntaan.


title: Escazú

text: Escazú, viralliselta nimeltään "San Miguel de Escazú", on Costa Ricassa sijaitseva San Josén maakunnan Escazún kantonin pääkaupunki. Escazú sijaitsee 1 100 metrin korkeudessa vuorella, yhdeksän kilometriä maan pääkaupungista San Josésta länteen. Ilmasto on trooppinen. Usein Escazússa sataa, kun San Joséssa on aurinkoista. Paikka on nykyisin ekspatriaattien suosiossa. Siellä sijaitsevat muun muassa Yhdysvaltain ja Britannian suurlähetystöt sekä maan ainoa Imax-teatteri. Amerikansuomalainen antropologi Mavis Hiltunen Biesanz asui viimeiset vuotensa Escazússa.


title: Risto Parikka

text: Risto Parikka (s. 16. heinäkuuta 1981) on suomalais-kanadalainen salibandypelaaja. Hyökkääjänä ja puolustajana pelaava Parikka edustaa Salibandyliigassa pelaavaa Trackersia.


title: Risto Parikka

text: Parikka on edustanut urallaan pääosin Pirkanmaan ja Hämeenlinnan seuroja. Hän aloitti uransa Toijalan TFT:n riveissä, josta hän on sittemmin siirtynyt edustamaan hämeenlinnalaista HaU:ta, SB Vaasaa ja KooVeeta.


title: Risto Parikka

text: Vuodesta 2007 lähtien Parikka on pelannut Salibandyliigassa hämeenlinnalaisen Trackersin riveissä.


title: Jaana Kapula

text: Jaana Kapula (eng. "Stella Curfew") on Kari Korhosen luoma sarjakuvahahmo. Kapula esiintyy pääosin Korhosen "Mummon mysteerit" -sarjassa.


title: Armáthia

text: Armáthia () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Kásoksen luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 2,567 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Armáthia kuuluu Kásoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.


title: Armáthia

text: Egeanmeren kaakkoisosassa Dodekanesian saariryhmässä sijaitseva Armáthian saari yhdessä lähisaartensa kanssa muodostaa Kásoksen kunnan, joka kuuluu Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Armáthia sijaitsee parin kilometrin päässä suuremmasta Kásoksen saaresta. Armáthian korkein kohta on 111 metriä merenpinnan yläpuolella. Saaren länsiosassa on pieni järvi. Armáthia yhdessä lähisaartensa kanssa muodostaa Natura 2000 -verkostoon kuuluvan luonnonsuojelualueen, jolla on kokoa 134,537 neliökilometriä. Alueesta kaksi prosenttia on merta.


title: Armáthia

text: "Phrygana"-kasvillisuus on valloittanut saaren rannikkoalueiden hylätyt viljelysmaat. Esimerkiksi sykerötimjami ja lyijykukkakasvien heimoon kuuluva "Limonium graecum" ovat saarella kasvavan "phryganan" kasvilajeja. Armáthian sisäosassa kasvaa myös foinikiankatajaa, joka on huomattavasti elpynyt aiemmin saarella harjoitetusta intensiivisestä laidunnuksesta. Laidunnus on nykyisin vähentynyt. Armáthialla on hiekkadyynejä, jotka tosin ovat huonossa kunnossa. Dyynien kasvillisuuteen kuuluvat esimerkiksi huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva "Teucrium gracile" sekä "Limonium graecum".


title: Armáthia

text: Saarella aloitettiin 1800-luvulla kipsinlouhinta. Vuodessa saatiin louhittua 8 000 tonnia, jotka sitten kuljetettiin muun muassa Pireukseen, Istanbuliin, Aleksandriaan ja Odessaan. Louhinnan huippukautena saarella oli noin sata asukasta, jotka viljelivät maata ja pitivät kotieläimiä. Vielä vuoden 1951 väestönlaskennassa saarella oli kahdeksan asukasta. Nykyisin saari on asumaton, ja sinne saapuu kesäaikaan ihmisiä ottamaan aurinkoa ja uimaan. Kesäaikaan saarelle liikennöi päivittäin vene läheiseltä Kásoksen saarelta. Kasvava matkailu saattaa olla uhka saarelle.


title: Armáthia

text: Armáthialla on yksi kirkko, joka on omistettu Vapahtajan temppeliin tuomiselle ("Ypapantí"). Kirkko juhlii vuosittain 2. helmikuuta. Kirkon ympärillä on vanhojen rakennusten raunioita.


title: Ääretön allas

text: Ääretön allas () on uima-allas, joka on suunniteltu siten, että altaan jokin sivu näyttäisi olevan reunaton. Allas voidaan rakentaa myös siten, että vesi näyttäisi ulottuvan horisonttiin asti, sulautuvan takana olevaan vesistöön tai ulottuvan äärettömään.


title: Noah Beery, Jr.

text: Noah Beery, Jr. (10. elokuuta 1913 New York, New York – 1. marraskuuta 1994 Tehachapi, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen isänsä oli Noah Beery, Sr. ja setänsä Wallace Beery. Beery esiintyi valkokankaalla ensimmäisen kerran vuonna 1920 elokuvassa "Zorron merkki", jossa näytteli myös hänen isänsä. Beery näytteli vuosina 1974–1980 televisiosarjassa "Rockfordin paperit", ja oli kahdesti ehdolla Emmy-palkinnon saajaksi roolistaan James Garnerin esittämän yksityisetsivä Jim Rockfordin isänä. Beery kuoli lyhyen sairauden jälkeen vuonna 1994. Hän on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Helen Lynd

text: Helen Merrell Lynd (17. maaliskuuta 1896 – 30. tammikuuta 1982) oli yhdysvaltalainen sosiologi. Hän kirjoitti kirjan "On Shame and the Search for Identity". Tunnetuin hän on kuitenkin miehensä Robert Staughton Lyndin kanssa toteutetuista Middletown-tutkimuksista, joihin sisältyi kaksi laajaa kenttätutkimusta Muncien pikkukaupungissa. Tutkimuksissa he perehtyivät pikkukaupungin kulttuurisiin normeihin ja sosiaaliseen muutokseen. Ensimmäinen kirja "Middletown: A Study in Modern American Culture" (1929) kertoo vuoden 1924 alusta alkavasta aikajaksosta. Toinen kirja "Middletown in Transition : A Study in Cultural Conflicts" (1937) sijoittuu 1930-luvun lamaan.


title: Viitasaaren Seutu

text: Viitasaaren Seutu on Viitasaarella kerran viikossa ilmestyvä paikallislehti. Lehden perusti Toivo Mero vuonna 1933. Vuosina 1956–1970 lehden nimi oli "Seutu: Viitasaaren, Pihtiputaan, Kannonkosken, Konginkankaan paikallislehti". Lehden nykyinen päätoimittaja on Esa Kilponen.


title: Viitasaaren Seutu

text: Lehteä kustansi ja toimitti rovasti Heikki Halmesmäki vuosina 1934–1944. Ensimmäisenä vuonna Meron kaudella lehden poliittinen kanta myötäili Isänmaallista Kansanliikettä, mutta Halmesmäen aikana linja oli kristillisesti ja kansallisesti painottunut.


title: Viitasaaren Seutu

text: Vuodesta 1944 alkaen Viitasaaren Seutua on julkaissut Keskisuomalaisen omistama Maakunnan Sanomat Oy, ja lehti on ollut puolueeton paikallis- ja ilmoituslehti.


title: Viitasaaren Seutu

text: Vuoden 1943 lopulla "Viitasaaren Seudun" levikki oli 1341 kappaletta, mutta toisen maailmansodan jälkeen se nousi parhaimmillaan 2700:aan. 1950-luvun puolessavälissä levikki laski noin tuhanteen kappaleeseen. Tämän jälkeen levikki kääntyi uudelleen nousuun, ja laajimmillaan levikki oli vuonna 1991: lähes 5500 kappaletta.


title: Viitasaaren Seutu

text: "Viitasaaren Seutu" valittiin vuonna 2010 Sanomalehtien Liiton järjestämässä kilpailussa parhaaksi paikallislehdeksi kerran viikossa ilmestyvien sarjassa. Lehti oli paras myös vuonna 2007. ja kolmantena vuonna 2004, kakkonen 1996.


title: Ecuadorintikkanen

text: Ecuadorintikkanen ("Picumnus sclateri") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää Ecuadorin länsi- ja lounaisosat sekä Perun luoteisosan. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Władysław Taczanowski kuvaili lajin holotyypin Perun Lechugalista vuonna 1877, ja nimesi sen Philip Lutley Sclaterin kunniaksi.


title: Harlekiinitikkanen

text: Harlekiinitikkanen ("Picumnus steindachneri") on Perun kotoperäinen tikka. Sen esiintymisalue käsittää maan luoteisosan Andien rinteitä kilometrin - kahden kilometrin korkeudella merenpinnasta. Władysław Taczanowski kuvaili lajin holotyypin Chirimotosta vuonna 1882.


title: Abercrombie-luokka

text: Abercrombie-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston monitoriluokka, johon kuului neljä alusta. Alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa. Sodasta selvinneet myytiin romutettavaksi maailmansotien välillä.


title: Abercrombie-luokka

text: Luokan alukset päätettiin rakentaa, kun Saksassa valmisteilla olleeseen Kreikan laivaston taistelulaivaan Salamikseen suunnitellut tykit jäivät toimittamatta kauppasaarron vuoksi. Tykkien toimittaja yhdysvaltalainen Bethlehem Steel tarjosi 14 tuuman kaksoistykkitorneja Kuninkaalliselle laivastolle. Aseiden käyttöönottamiseksi suunniteltiin yksinkertainen alus, joka saatiin vesille laskukuntoiseksi kuudessa kuukaudessa.


title: Abercrombie-luokka

text: Alusluokkaa kutsuttiin valmistusaikana Styx-luokaksi, ja niiden suunniteltuina niminä olivat "HMS General Ulysses S. Grant", "HMS Robert E. Lee", "HMS Admiral David Farragut" ja "Stonewall Jackson". Koska Yhdysvallat oli puolueeton, nimien katsottiin olevan poliittisesti sopimattomia, joten aluksia kutsuttiin ensin aluksi yksinkertaisesti vain tunnusnumeroin M1-M4.


title: Abercrombie-luokka

text: Aluksille suunniteltiin tulenjohtolentokoneen vaatimat tilat, mutta maalta toimivia koneita pidettiin tehokkaampina. Lentokone aluksella oli lisäksi epäkäytännöllinen, koska se olisi pitänyt poistaa aina ammuttaessa.


title: Helmitikkanen

text: Helmitikkanen ("Picumnus exilis") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää mantereen koillisosan Kolumbian itäosista Venezuelaan, Guyanaan, Surinameen, Ranskan Guyanaan sekä Brasilian Bahiaan ja Espírito Santoon saakka. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Martin Lichtenstein kuvaili lajin holotyypin Bahiasta vuonna 1823.


title: Isotikkanen

text: Isotikkanen ("Picumnus rufiventris") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää Andien rinteet Kolumbiasta Boliviaan sekä Amazonin aluetta Länsi-Brasiliassa. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Charles Lucien Bonaparte kuvaili lajin holotyypin läntisestä Brasiliasta Perun rajan tuntumasta vuonna 1838.


title: Kuningas Yrjön saari

text: Kuningas Yrjön saari () on Eteläisten Shetlandsaarten suurin saari. Se sijaitsee Eteläisessä jäämeressä noin 120 kilometriä Antarktiksen niemimaasta pohjoiseen ja 850 kilometriä Kap Hornista kaakkoon. Saaren löysi ja nimesi brittiläinen tutkimusmatkailija William Smith vuonna 1819. Saari on nimetty Englannin kuninkaan Yrjö III:n mukaan.


title: Kuningas Yrjön saari

text: Kuningas Yrjön saaren pinta-ala on noin 1 150 neliökilometriä ja arviolta 90 prosenttia siitä on pysyvästi jään peitossa. Saaren rannikkoalueiden kasvisto ja eläimistö on verraten rikasta, ja siellä elää muun muassa useita pingviini- ja hyljelajeja, kuten myssypingviineitä sekä merinorsuja.. Saarella ei ole vakituista asutusta lukuun ottamatta tutkimusasemien henkilökuntaa.


title: Kuningas Yrjön saari

text: Kuningas Yrjön saarella sijaitsee Antraktiksen suurin tutkimusasemien keskittymä. Saarella on noin 10 tutkimusasemaa, jotka kuuluvat Argentiinalle, Chilelle, Brasilialle, Ecuadorille, Etelä-Korealle, Kiinalle, Perulle, Puolalle, Uruguaylle sekä Venäjälle. Puolalainen Admiralty Bayn rannalla sijaitseva Henryk Arctowskin tutkimusasema on helpon sijaintinsa ja vieraanvaraisen henkilökunnan vuoksi Antarktiksen vierailluimpia tutkimusasemia.


title: Roberts-luokka

text: Roberts-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston monitoriluokka, johon kuului kaksi alusta. Alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.


title: Roberts-luokka

text: Alusten suunnittelun lähtökohtana oli toimiminen matalissa rannikkovesissä. Niiden tulisi olla riittävän leveitä toimiakseen vakaina tykkilavetteina sekä niillä tuli olla miinojen ja torpedojen sietokykyä. Aluksille tuli myös rakentaa tulentähystämiseksi riittävän korkea tähystyspiste.


title: Roberts-luokka

text: Alusten pääaseet otettiin kahdesta ensimmäisen maailmansodan aikaisesta Marshal Ney-luokan monitorista.


title: Fortune

text: Fortune tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Frobisher

text: Frobisher tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Chilen sotilasjuntta

text: Chilen sotilasjuntta (11. syyskuuta 1973 - 11. maaliskuuta 1990) oli Chilen vuoden 1973 sotilasvallankaappauksessa valtaan päässeiden sotilasorganisaatioiden perustama poliittinen elin, jonka avulla maata hallittiin demokraattisesti valittujen elinten syrjäyttämisen jälkeen. Sotilasjuntta oli toimeenpaneva ja lakiasäätävä hallituksen haara 17. joulukuuta 1974 asti. Tämän jälkeen juntta toimi lakiasäätävänä elimenä vuoteen 1990, jolloin se lakkautettiin demokratian palatessa maahan.


title: Chilen sotilasjuntta

text: Kaapattuaan vallan syyskuun 11. päivänä vuonna 1973 vallan kaapanneet upseerit julkaisivat perustuslain pöytäkirjan. Pöytäkirja määritti maahan diktatorisen sotilaiden muodostaman junttahallituksen. Sotilasjuntta mitätöi välittömästi voimassa olleen demokratiaan pohjautuneen perustuslain, lopetti parlamentaariset hallintoelimet kuten kongressin, kielsi kaiken poliittisen aktivismin ja erikseen vasemmistopuolueet jotka olivat perustaneet Allenden suositun Yhtenäiskoalition, ja määräsi maahan ankaran sensuurin ja ulkonaliikkumiskiellon. Sotilasjuntassa puheenjohtajana toiminut kenraali Augusto Pinochet edusti armeijaa Gustavo Leighin ilmavoimia, amiraali José Toribio Merino laivastoa ja kenraali César Mendoza järjestyspoliisia (Carabinerose).


title: Ruskotöyhtötypäkkö

text: Ruskotöyhtötypäkkö ("Lophotriccus pileatus") on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava napsijoihin kuuluva varpuslintu.


title: Ruskotöyhtötypäkkö

text: Kooltaan ruskotöyhtötypäkkö on noin 10 cm. Selästään laji on väriltään oliivinvihreä ja siivet ovat tummemmat ja niissä on kaksi heikosti näkyvää vaaleampaa juovaa. Päälaella on mustista, ruskeakärkisistä höyhenistä muodostunut töyhtö, joka ei yleensä ole pystyssä. Naamastaan laji on ruskea. Rinta ja kurkku ovat harmahtavan valkoiset ja niissä on heikkoa raidoitusta. Ruskotöyhtötypäkön vatsa on vaalean keltainen.


title: Ruskotöyhtötypäkkö

text: Keski-Amerikassa ruskotöyhtötypäkön levinneisyysalue ulottuu Costa Ricasta Panamaan ja mahdollisesti myös Hondurasiin. Etelä-Amerikassa lajia tavataan Andeilta Kolumbiasta, Venezuelasta, Ecuadorista ja Perusta. Linnun elinympäristöä ovat kosteat metsät vuorten alarinteillä. Ruskotöyhtötypäkön elinympäristöt sijaitsevat yleensä 300–2 300 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Ruskotöyhtötypäkkö

text: Ravintonsa ruskotöyhtötypäkkö etsii lehvästön joukosta. Laji liikkuu yleensä yksinään ja lisääntymiskaudella koiraat kokoontuvat löyhiksi ryhmiksi esiintymään naaraille. Pesimäkausi kestää maaliskuulta heinäkuulle ja lajin pesä on pallomainen rakennelma, johon tehdään sisäänkäynti sivusta.


title: Transparangi

text: Transparangi ( < , läpi, takana ja "parere," näkyä) on ohuelle, läpikuultavalle ja öljytylle kankaalle tai paperille tehty maalaus tai piirustus, jonka valaistus tulee takaapäin. Varhaiset transparangit oli usein tehty pergamentille.


title: Karkaasi

text: Karkaasi eli karkassi (, luuranko < , kori) on tekstiileihin liittyvä nimitys, jolla on kaksi merkitystä. Ensiksi karkaasi on puuvillalangalla päällystetty, taipuisa metallilanka, jota käytetään naisten hattujen ja tekokukkien tukirankana. Toiseksi karkaasi on vaatteissa tai kengissä kovikkeena käytetty kangas, joka on jäykistetty tärkkelysliisterillä tai muulla vastaavalla aineella.


title: Kallokas

text: Kallokas on saamelaisten käyttämä jalkine, joka on ommeltu poron pään nahasta siten, että karva on päälläpäin. Kallokas on kärjestä melko litteä, mutta niin väljä, että se voidaan kovalla pakkasella vetää nutukkaan päälle. Nutukas on poron koipinahasta ommeltu karvakenkä, joka kääritään nauhalla nilkkaan kiinni. Kallokas sidotaan jalkaan samalla tavoin käyttämällä villanauhaa, jonka alle jätetään myös housujen lahje.


title: Elna Wichmann

text: Elna Maria Wichmann os. "von Zweygberg" (13. syyskuuta 1877 Jyväskylä – 22. toukokuuta 1924 Jyväskylä) oli suomalainen musiikkikirjailija.


title: Elna Wichmann

text: Wichmann kirjoitti kolmiosaisen teossarjan merkittävistä säveltäjistä.


title: Insect-luokka

text: Insect-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tykkiveneluokka, johon kuului 12 alusta. Alukset palvelivat kummassakin maailmansodassa, joista jälkimmäisessä menetettiin kolme alusta vihollisen toiminnan seurauksena.


title: Insect-luokka

text:
Luokan alukset oli suunniteltu toimimaan matalissa joissa ja rannikoilla. Aluksia käytettiin muun muassa Tonavalla ja Tigriksellä ensimmäisessä maailmansodassa.
Kaksitoista suurta Kiinan jokien tykkivenettä tilattiin helmikuussa 1915, ja ne oli suunniteltu toimimaan Tonavalla Itävalta-Unkarin jokilaivastoa vastaan. Alukset ja koneiston suunnitteli Yarrow, ja niiden propellit oli sijoitettu tunneliin, jossa ne olivat suojassa matalikoilla. Alukset muistuttivat lähinnä pieniä monitoreja, ja ne olivat kokoonsa nähden hyvin aseistettuja. Osa aluksista palveli edelleen toisessa maailmansodassa.


title: Robert Richardson (kuvaaja)

text: Robert Richardson on yhdysvaltalainen elokuvaaja. Richardsonin parhaimpiin ja tunnetuimpiin töihin lukeutuvat Oliver Stonen elokuvat "Syntynyt 4. heinäkuuta" (1989), "JFK – avoin tapaus" (1991) ja "Syntyneet tappajiksi" (1994). Parhaan kuvauksen Oscar-palkinnon Richardson on voittanut kolmasti; elokuvista "JFK – avoin tapaus" (1991), "Lentäjä" (2004) ja "Hugo" (2011).


title: Abraham Edholm

text: Abraham Edholm (19. joulukuuta 1879 Norum, Ångermanland, Ruotsi – 8. kesäkuuta 1926 Vaasa]) oli ruotsalaissyntyinen Suomeen muuttanut saarnaaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Abraham Edholm

text: Edholmin vanhemmat olivat Abraham Edholm ja Kristina Brita Halstyf.


title: Heraion (Sámos)

text: Heraion (; ) eli Heran temppeli oli antiikin aikainen Heralle omistettu temppeli Sámoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi noin kuusi kilometriä länteen saaren antiikin aikaisesta pääkaupungista Samoksesta, joka sijaitsi nykyisen Pythagóreion kylän paikalla. Temppeli oli kooltaan antiikin maailman suurin.


title: Heraion (Sámos)

text: Temppelin ja siihen liittyneen pyhäkköalueen arkeologinen kohde sijaitsee rannikkotasangolla lähellä Sámoksen etelärantaa ja temppelistä nimensä saanutta Iraíon kylää. Arkeologinen alue on Unescon maailmanperintökohde.


title: Heraion (Sámos)

text:
Sámoksen Heraion oli Argoksen Heraionin ohella merkittävin Heralle omistettu kulttipaikka. Kulttipaikka on Imbrosos-joen suulla ja se on ollut antiikin aikana vehreää jokiniittyä ja -lehtoa. Luonnonkaunista paikkaa pidettiin paikkana, jossa Hera syntyi lygospuun alla. Se oli mahdollisesti myös paikka, jossa Zeus ja Hera viettivät kreikkalaisen mytologian mukaan ”hääyötä” 300 vuotta. Paikka oli kulttikäytössä jo mykeneläisellä pronssikaudella 1000-luvun lopulla eaa. ja siellä on ollut eri vaiheissa useita temppeleitä arkaaiselta ajalta roomalaiselle ajalle saakka.
Ensimmäinen paikalle rakennettu Heran temppeli oli peräisin 700-luvulta eaa. Sen tilalle rakennettiin suurempi temppeli noin vuosina 570–560 eaa. Sen suunnittelijat olivat Rhoikos ja Theodoros. Tämä temppeli tuhoutui ehkä maanjäristyksessä ja sen tilalle rakennettiin uudempi temppeli. Rakennuttajana toimi saaren tyranni Polykrates noin vuosina 538–522 eaa. Temppelistä tuli suurin koko kreikkalaisessa maailmassa ja se pääsi mukaan joihinkin myöhempiin antiikin aikaisiin maailman seitsemän ihmeen luetteloihin, joissa Babylonin riippuvat puutarhat oli jätetty pois. Paikallisesta Heran kultista ei ole säilynyt kuvauksia, eikä siitä tiedetä juuri mitään.


title: Heraion (Sámos)

text: Suuren Heran temppelin ohella paikalla oli lukuisia muita rakennuksia. Hellenistisenä aikana temppelin viereen syntyi pieni kaupunki. Rakennuksia nousi temppelin ympärille roomalaiselle ajalle saakka. Varhaiskristillisellä ajalla paikalle rakennettiin basilikakirkko. Temppelistä ja muista rakennuksista on säilynyt nykyaikaan lähinnä perustuksia.


title: Heraion (Sámos)

text: Ensimmäiset pienimuotoiset tutkimukset paikalla suoritti Joseph Pitton de Tournefort vuonna 1702. Paikalla kävi matkailijoita läpi 1700–1800-lukujen. Paul Girard löysi paikalta nykyisin Louvressa olevan Kheramyeen lahjoittaman Heran patsaan vuonna 1879. Vuosina 1902–1903 paikalla järjestettiin arkeologiset kaivaukset Panagiótis Kavvadíaksen ja Themistoklís Sofoúliksen johdolla ja vuonna 1910 Th. Wiegandin ja M. Scheden johdolla. Vuosina 1925–1939 ja uudestaan vuodesta 1951 lähtien paikalla on suorittanut kaivauksia Saksan arkeologinen instituutti Ateenassa alun perin E. Buschorin johdolla.


title: Heraion (Sámos)

text: Vuonna 1992 temppelin arkeologinen alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta nimeltä "Sámoksen Pythagoreion ja Heraion".


title: Heraion (Sámos)

text: Pyhäkköalueen merkittävimmät rakennukset ja rakennelmat olivat (numerot viittaavat kaavakuvaan):


title: Heraion (Sámos)

text: Heran temppeli


title: Heraion (Sámos)

text: Polykrateen aikana rakennettu, järkestyksessä viimeinen Heran temppeli edusti joonialaista tyyliä. Sen koko oli 108,63 x 55,16 metriä ja siinä oli 155 pylvästä. Temppeli rakennettiin edellisen temppelin paikalle, mutta se oli kooltaan paljon suurempi, koska temppeliin lisättiin sekä etu- että takapuolelle kolmas pylväsrivi mahdollisesti Efesoksen Artemiin temppelin esimerkin mukaisesti.


title: Heraion (Sámos)

text:
Temppeli on mahdollisesti jäänyt jossain määrin keskeneräiseksi, koska sen kattotiileistä ei ole löydetty merkkejä. Nykyisin temppelistä on jäljellä perustukset ja stylobaatti, joista näkee sen suuren koon. Lisäksi yksi temppelin pylväs on koottu uudestaan noin puoleen alkuperäisestä korkeudesta. Se tunnetaan nimellä Kolóna (”Pylväs”), ja se on antanut nimensä myös viereiselle pienelle kylälle.
Heran alttari


title: Heraion (Sámos)

text: Heran alttari sijaitsi tavan mukaan temppelin edessä sen itäpuolella. Alttarista on erotettu seitsemän eri vaihetta, joista varhaisin on myöhäiseltä pronssikaudelta. Toinen 700–600-luvulla eaa. rakennettu alttari oli sijoitettu luoteis-kaakkoissuunnassa poikittain temppeliin nähden. Ensimmäinen suuri alttari rakennettiin noin vuonna 560 eaa. Se oli linjassa temppelin kanssa ja sen koko oli noin 36,5 x 16,5 metriä. Alttariin liittynyt uhrialue oli ympäröity kolmelta sivulta noin 5–7 metriä korkealla koristellulla muurilla. Roomalaisella ajalla alttari rakennettiin uudestaan marmorista. Heran temppelin ja alttarin väliin rakennettiin puolestaan pienempi temppeli.


title: Heraion (Sámos)

text: Afroditeen ja Hermeen temppelit


title: Heraion (Sámos)

text: Pienempi joko Afroditeelle tai Hermeelle omistettu temppeli sijaitsi Heran temppelin kaakkoispuolella. Toinen Afroditeen temppeli sijaitsi temppelin koillispuolella.


title: Heraion (Sámos)

text: Stoat


title: Heraion (Sámos)

text: Alueella oli eri vaiheissa ainakin kaksi suurempaa stoaa eli pylväshallia. Pohjoisstoa sijaitsi Heran temppelin pohjoispuolella ja Etelästoa temppelin kaakkoispuolella. Pohjoisstoa on varhaisimpia tunnettuja esimerkkejä stoarakentamisesta.


title: Heraion (Sámos)

text: Kolaioksen laiva


title: Heraion (Sámos)

text:
Heran temppelin edustalle alttarin eteläpuolelle oli sijoitettu samoslaisen Kolaioksen laiva, jolla tämä purjehti ensimmäisenä kreikkalaisena ”Herakleen pylväiden” eli Gibraltarinsalmen läpi vuonna 640 eaa. Osaa paikalla olevista kivistä on ehdotettu tämän muistomerkin perustuksiksi.
Ciceroiden muistomerkki


title: Heraion (Sámos)

text: Roomalaisaikana pystytetyt Marcus Tullius Ciceron ja Quintus Tullius Ciceron patsaat sijaitsivat Heran temppelin ja alttarin välisellä alueella. Muistomerkistä on säilynyt jalusta.


title: Heraion (Sámos)

text: Muut rakennukset


title: Heraion (Sámos)

text: Muihin alueen löytöihin lukeutuvat muun muassa mykeneläisaikainen tholos-hauta temppelin pohjoispuolella, pieni roomalainen kylpyrakennus ja varhaiskristillisen basilikan jäänteet temppelin ja alttarin välisellä alueella, sekä lukuisten hellenistisen ajan talojen jäänteet alueen koillisosassa.


title: Heraion (Sámos)

text: Pyhä tie


title: Heraion (Sámos)

text: Samoksen kaupungista pyhäkköalueelle lähellä merenrantaa johtanut tie oli koristettu lukuisilla votiivimuistomerkeillä lähes koko matkaltaan jo arkaaisella ajalla 500-luvulla eaa. Näihin lukeutuu muun muassa suurikokoisia marmorisia kuros-patsaita, niin kutsuttu Geneleos-ryhmä sekä muita veistoksia. Muistomerkkejä on arvioitu olleen jopa 2 000. Tie kivettiin 200-luvulla jaa. Suuri osa tiestä jää nykyisin Sámoksen lentokentän alle.


title: Nekrologeja

text: Nekrologeja on turkulaisen Juhani Branderin kolmas proosateos. Se on satiirinen kokoelma humoristisia muistokirjoituksia kuvitteellisista henkilöistä. Sammakko julkaisi teoksen syksyllä 2010.


title: Klarry Rajander

text: Klarry Rajander (12. elokuuta 1857 Porvoo – 3. maaliskuuta 1926 Maarianhamina]) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Klarry Rajander

text: Rajander valmistui opettajaksi 1880 ja toimi 1884–1926 kansakoulunopettajana Maarianhaminassa. Hän opetti myös Ahvenanmaan lyseossa ja käsityöläiskoulussa. Rajander kirjoitti artikkeleita Åland- ja Åbo Underrättelser-lehtiin ja oli mukana Ahvenanmaan naisyhdistyksessä ja Marttaliitossa. Hän oli myös harrastajanäyttelijä ja naiskuoron johtaja.


title: Lefortovo

text: Lefortovo () on Moskovan kaakkoisen hallintoalueen kaupunginosa ja se sijaitsee keskimmäisen kehätien ”Kehä kolme” varrella. Se on nimetty keisari Pietari Suuren läheisen kumppanin Franz Lefortin mukaan. Lefortovo on Moskovan historiallisista alueista vanhimpia ja se on perustettu vuonna 1699. Asukasluku 1. tammikuuta 2010 oli 90 200. Lerortovon alue on noin 900 hehtaarin suuruinen. Lefortovossa on kuuluisa Lefortovon vankila, Levortovon puisto sekä Lefortovon tunneli. Alueella on myös korkeakouluja.


title: Sofie Lithenius

text: Sofie Lithenius (24. huhtikuuta 1847 Turku – 11. maaliskuuta 1926 Turku) oli suomalainen kansakoulunopettaja, säveltäjä ja ruotsin kielellä kirjoittanut lastenkirjailija.


title: Sofie Lithenius

text: Rajander valmistui opettajaksi Tammisaaren ruotsinkielisestä seminaarista. Hän suoritti myös laulunopettajan tutkinnon ja toimi sitten laulunopettajana Porissa ja kansakoulunopettajana Helsingissä. Päästyään eläkkeelle 1914 hän siirtyi asumaan Naantaliin.


title: Sofie Lithenius

text: Lithenius sävelsi lastenlauluja ("Pikku Lauri", "Joulu on tullut", "Sinivuorten yö"), yksinlauluja ja pianokappaleita. Hän sävelsi 1895 myös lasten iltarukouksena tunnetun virren 563 "Ilta on tullut, Luojani" (aiemmin nimellä "Levolle lasken, Luojani").


title: Raatteet

text: Raatteet ("Menyanthes") on raatekasvien (Menyanthaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin yksi laji, raate ("Menyanthes trifoliata"), jonka lisäksi sukuun on kuvattu noin 15 muutakin lajia, mutta niiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.


title: Raatteet

text: Raatteet ovat monivuotisia ja kaljuja ruohoja, joilla on vaakasuunnassa suikertava tai vedessä kelluva juurakko. Lehdet ovat pitkäruotisia ja muodoltaan kolmisormisia. Lehdykät ovat ehytlaitaisia tai harvalti hammaslaitaisia. Raatteiden kukinto on monikukkainen terttu. Kukkien teriöt ovat sisäpuoliltaan valkoisia sekä pitkäkarvaisia ja ulkopuoliltaan vaaleanpunaisia. Emien vartalot ovat eri kukissa eripituisia. Siemenet ovat soikeita, karvattomia, kiiltäviä sekä oranssinvärisiä.


title: Raatteet

text: Suvun lajeista raate ("Menyanthes trifoliata") esiintyy yleisenä myös Suomessa.


title: Raatteet

text: Raatteiden ("Menyanthes") suvun tieteellinen nimi on vanha, Theofrastoksen noin 300 eaa. eräästä vesikasvista käyttämä nimi.


title: J. A. Saivo

text: Johan Arvid Saivo (sukunimi aik. "Grönroos"; 15. kesäkuuta 1858 Pori – 13. elokuuta 1927 Pori) oli suomalainen opettaja ja kirjallisuuden suomentaja.


title: J. A. Saivo

text: Saivon vanhemmat olivat piipputehtailija Johan Robert Grönroos ja Wilhelmina Jaakontytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1880 Turun ruotsalaisesta lyseosta ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa. Saivo toimi myöhemmin opettajana Porissa.


title: J. A. Saivo

text: Saivo oli naimisissa vuodesta 1889 Mariana Wilhelmina Karlssonin kanssa.


title: Furby

text: Furby on vuonna 1998 myyntiin tullut karvainen lelu/robotti, joka muistuttaa ulkonäöltään hieman pöllöä. Furbyilla on isot, lepakkomaiset korvat ja linnun jalat. Minkäänlaisia siipiä tai käsiä Furbyilla ei ole.


title: Furby

text: Vuonna 2005 myyntiin tuli uudistettuja ja entistä kehittyneempiä Furbyja, jotka osasivat mm. tunnistaa ääntä.


title: Furby

text: Furby.comin mukaan uusi Furby-mallisto tuli markkinoille syyskuussa 2013.


title: Furby

text: Furby oli alun perin Tiger Electronic -yhtiön tuote, mutta sen valmistus lopetettiin vuonna 2001. Hasbro alkoi valmistaa Furbyja uudelleen vuonna 2005. Vuonna 2014 tulivat markkinoille Furby Boomit, joille on tehty oma nettisovellus. Sovelluksen avulla Furby Boomia voi syöttää, käyttää vessassa ja suihkussa sekä ottaa siitä röntgenkuvan. Furbyjen ja Furby Boomien lisäksi on olemassa sekä virtuaalisia että oikeita Furby Furblingseja, jotka ovat Furby Boomien poikasia. Furby Furblingseja voi hoitaa sekä oikeasti että virtuaalisesti nettisovelluksen avulla. Tavallisillekin Furbyille on kehitetty oma, joskin hiukan yksinkertaisempi nettisovellus. Furbyille myydään myös tarvikkeita, esim. tuoleja, aurinkolaseja sekä kantolaukkuja.


title: Bruno Sjöros

text: Bruno Sjöros (12. toukokuuta 1880 Turku – 16. joulukuuta 1927 Turku) oli suomalainen filosofian tohtori, opettaja ja professori.


title: Bruno Sjöros

text: Sjörosin vanhemmat olivat hovioikeuden asessori Karl Kristian Sjöros ja Elise Engdahl. Hän pääsi ylioppilaaksi 1897 (Nya svenska samskolan i Helsingfors) ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1903 sekä maisteriksi, lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1907.


title: Bruno Sjöros

text: Sjöros oli Nya svenska läroverketin historian ja ruotsin kielen opettajana 1904–1923, Helsingin ruotsalaisen normaalilyseon yliopettajana 1920 sekä Helsingin yliopiston pohjoismaisten kielten dosenttina vuodesta 1910. Viimeksi hän toimi Åbo Akademin ruotsin kielen professorina 1923–1927.


title: Ahvenisto (Mäntyharju)

text: Ahvenisto on Mäntyharjun kuntaan kuuluva kylä, jota halkoo yhdystie 4143. Karkeasti kuvattuna Ahveniston alue rajoittuu pohjoisessa Enonveteen sekä Kousan kylään, idässä Pärnämäen kylään, etelässä Kouvolan kaupungin Paljakan sekä Pökölän kyliin ja lännessä Heinolan kaupungin Paistjärven kylään.


title: Ahvenisto (Mäntyharju)

text: Kylä muodostettiin isojaossa Asikkalan Piekkolan rusthollin omistamasta Kaitoonmaan erämaapalstasta. Nimi luultavasti lainattiin Ahvenaisten pikkujärveltä. Kylän keskustassa toimii kyläkauppa ja kesätori.


title: Code 13

text: Code 13 on Minnesotalainen hardcore punk/thrashcore/crust punk/powerviolence yhtye, joka perustettiin 1994 ja hajosi vuonna 2000. Yhtyeen perustivat Tattoo Shane, Trevor Trend ja Criminal Shane.


title: K. O. Lindeqvist

text: Karl Olof (Kaarle Olavi) Lindeqvist (9. syyskuuta 1858 Tampere – 4. maaliskuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen filosofian tohtori, historiantutkija, lyseon lehtori ja professori.


title: K. O. Lindeqvist

text: Lindeqvistin vanhemmat olivat nahkuri Emanuel Lindeqvist ja Amanda Natalia Cajander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1877 Turun lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1882 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1886. Väitöskirjan aiheena oli isonvihan aika Suomessa.


title: K. O. Lindeqvist

text: Lindeqvist oli Hämeenlinnan lyseon historian ja suomen lehtorina 1888–1907 ja toimi myös koulun rehtorina. Myöhemmin hän oli Helsingin suomalaisen tyttökoulun jatkoluokkien lehtorina 1909–1927. Lindeqvist toimi Helsingin yliopiston Suomen, Venäjän ja Pohjoismaiden historian dosenttina 1886–1888. Hän sai professorin arvon 1920.


title: K. O. Lindeqvist

text: Lindeqvist oli naimisissa vuodesta 1913 Anna Mathilda Lampénin kanssa.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Bysantin ja osmanien väliset sodat olivat Bysantin valtakunnan ja turkkilaisten osmanien vuosina 1265–1453 käymiä sotia. Bysantin valtakunnan olemassaolo päättyi, kun osmanit valtasivat Konstantinopolin vuonna 1453.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Ristiretkeläiset olivat vallanneet Konstantinopolin 1204, ja sen jälkeen Bysantin valtakunta oli hajaannuksen vallassa. Bysantti valtasi Konstantinopolin takaisin vuonna 1261. Samaan aikaan turkkilaisten Rumin sulttaanikunta alkoi menettää vaikutusvaltaansa Vähässä-Aasiassa. Bysantti valtasi Nikean vuonna 1261. Osmanihallitsija Osman I tunsi asemansa vahvaksi ja julistautui sulttaaniksi, minkä jälkeen hänen valtakuntansa tunnetaan Osmanien valtakuntana vuodesta 1299. Bysantin–arabien sotien jälkeen turkkilaiset olivat asettuneet Anatoliaan.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Kun keisari Mikael VIII Palaiologos valloitti Konstantinopolin takaisin Latinalaiselta keisarikunnalta vuonna 1261, hän sai operaatioon tukea italialaisilta kauppiailta. Tuen hintana oli kauppiaiden vallan kasvu. Monet Bysantin naapurimaat arvioivat sen heikentyneen niin paljon, että ne pyrkivät laajentamaan alueitaan kohti Konstantinopolia. Suurin uhka tuli pohjoisesta, sillä Serbian kuningas Stefan VI Uroš II Milutin pyrki laajentamaan valtakuntaansa Bysantin kustannuksella. Tilanteen korjaamiseksi Bysantin keisarin asettama uusi patriarkka poisti pannan.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Koska Bysantti jatkoi valloitusta Latinalaisen keisarikunnan alueella, osmanivaltio aloitti taistelut valloittamalla osan Bysantin Anatoliaa sekä Sogutin ja Eskisehirin 1265 ja 1289. Keisari Mikael Palaiologos ei kyennyt torjumaan näitä varhaisia takaiskuja, mikä johtui hänen tarpeesta siirtää joukkoja länteen.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Vuonna 1282 Mikael Palaiologos kuoli ja hänen poikansa Andronikos II Palaiologos otti vallan. Vanhan Bysantin keisarin kuolema oli helpotus koko yhteiskunnalle, sillä tämän tekemät myönnytykset Rooman kirkolle, raskas verotus ja sotilasmenojen suuri määrä olivat suuri taakka väestölle. Koska ottomaanit alkoivat valloittaa valtakunnan alueita, heitä pidettiin anatolialaisten vapauttajina ja monet kääntyivät pian islamiin heikentäen Bysantin ortodoksista valtaa.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Andronikous alkoi alentaa Bysantin valuutan "hyperpyron" arvoa, minkä takia Bysantti joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Verotulot pienenivät, ja hän asetti ritariluokan, "Pronoian". Hän torjui liiton ortodoksisen ja katolisen kirkon välillä, mikä lisäsi entisestään latinalaisten ja bysanttilaisten välisiä vihollisuuksia.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Andronikos II piti erittäin tärkeänä Bysantin vallan säilyttämistä Anatoliassa, ja hän määräsi sinne rakennettavaksi linnoituksia ja armeijan harjoittelemaan tiiviisti.. Bysantin keisari määräsi, että hänen tuomioistuimensa pitäisi siirtää Anatoliaan valvomaan toimintaa siellä, ja hän neuvoi kenraali Aleksios Filanthropenosia työntämään turkkilaiset takaisin. Varhaiset saavutukset olivat hyödyttömiä, kun Aleksios järjesti vallankaappauksen. Tämän ansiosta ottomaanit piirittivät Nikean vuonna 1301. Lisäksi Andronikoksen poika Mikael IX kärsi tappion, ja Bysantti joutui taistelemaan Manisassa ja Bafeuksessa vuonna 1302.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Tästä huolimatta Andronikos yritti vielä kerran tehdä ratkaisevan iskun turkkilaisia vastaan, tällä kertaa vuokraamalla katalonialaisia palkkasotureita. Keisarin pojan Mikael IX:n ja Roger de Florin johdolla taisteli 6 500 miehen vahvuinen katalaanipalkkasoturijoukko kevään ja kesän 1303 ajan karkottaen takaisin turkkilaisia. Palkkasotureiden "kalliit" palvelut ajoivat turkkilaiset takaisin Filadelfeiasta Kyzikokseen ja näin toivat suurta tuhoa Anatolian alueelle. Palkkasoturijohtaja (Roger de Flor) murhattiin. Kostoksi Katalonian palkkasoturit alkoivat tehdä ryöstöjä Anatolian maaseudulla. Kun he lähtivät vuonna 1307 hyökätäkseen Bysantin Traakiaan, paikalliset olivat tyytyväisiä ottomaaneihin, jotka alkoivat jälleen saartaa keskeisiä linnoituksia Vähässä-Aasiassa.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Näiden tappioiden jälkeen Andronikos ei pystynyt lähettämään tarpeeksi sotilaita. Vuonna 1320 Andronikos II:n pojanpoika Andronikos III Palaiologos oli perinnötön Andronikos II:n pojan kuoleman jälkeen. Vuonna 1321 Andronikos III kosti marssimalla kohti Konstantinopolia ja valloitti Traakian. Kuitenkin Andronikos III jatkoi painostusta saadakseen perinnön. Tämä johti pieneen Balkanin sotaan vuonna 1322. Ottomaanien onnistui ottaa Bursa haltuunsa vuonna 1326.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Bysantin valtakunta oli jatkoa antiikin Rooman valtakunnalle, ja Andronikos III:n valtakausi oli Bysantin viimeinen aito ja lupaava yritys palauttaa "kirkkaus, joka oli kerran Rooman". Vuonna 1329 Bysantin joukot lähetettiin tuhoamaan ottomaanien joukot, jotka olivat piirittäneet Nikeaa vuodesta 1301. Bysantti yhdessä Nikean puolustuksen kanssa oli turhautunut ottomaanien valtausyritykseen. Nikean kohtalo oli sinetöity, kun Bysantin armeija lyötiin Pelekánoksen taistelussa 10. kesäkuuta 1329. Vuonna 1331 Nikea antautui valtavassa osmanihyökkäyksessä.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Bysanttilaisten sotilaallinen asema oli uhattuna, ja Andronikos joutui turvautumaan diplomatiaan, kuten hänen isoisänsä ennen häntä. Jäljellä olevien Bysantin Vähän-Aasian siirtokuntien turvallisuuden takaamiseen vastikkeeksi ottomaaneille maksettiin korvauksia. Valitettavasti Bysantin kannalta tämä ei estänyt ottomaaneja piirittämästä Nikomediaa vuonna 1333; kaupunki antautui lopulta vuonna 1337.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Huolimatta näistä vastoinkäymisistä Andronikos pystyi pitämään alistettuina vastustajansa Kreikassa ja Vähässä-Aasiassa, Epeiroksessa ja Thessalonikissa. Vuonna 1329 bysanttilaiset valtasivat Khion ja 1335 vakuutena Lesboksen. Ottomaanit kuitenkin saartoivat ja eristivät nämä saaret. Bysantin sotilaallinen kyky, jota Andronikos osoitti valloittaessaan Epeiroksen, heikensi edelleen Serbian mahdollisuuksia aluelaajennuksiin ja lopulta johti tuhoisaan sisällissotaan, joka takia Bysantti joutui 1300-luvun lopulla alistumaan entisten vasalliensa ja ottomaanien alaisuuteen.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Andronikos III kuoli vuonna 1341, jolloin hänen 10-vuotias poikansa Johannes V tuli hallitsijaksi. Hallitusvalta jaettiin Johannes VI Kantakuzenoksen, nuoren keisarin äidin ja patriarkka Johannes XIV Kalekaksen kesken. Kalekaksen ja Kantakuzenoksen välinen kilpailu johti sisällissotaan. Kantakuzenos voitti sodan Konstantinopolissa helmikuussa 1347. Hänen hallitsijakaudellaan 1341–1354 rutto, maanjäristykset ja ottomaanien hyökkäys jatkuivat, ja sen siirtokunnista vain Filadelfeia (myöhempi Alaşehir) jäi Bysantin käsiin. Koko sisällissodan ajan bysanttilaiset taistelivat myös turkkilaisia ja serbejä vastaan.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Tämä kaksijakoinen hallinto lopulta epäonnistui, ja kaksikko kävi uuteen sisällissotaan, joka edelleen vähensi Bysantin koskemattomuutta hankalien naapurien silmissä. Johannes VI Kantakuzenoksesta oli tullut voittoisa jälleen, ja tilalle tuli nyt maanpaossa oleva Johannes V Palaiologosoksen poika Matteus Kantakuzenos nuorempi. Turkkilaiset valloittivat Osman I:n pojan, Orhan I:n johdolla Kallipoliin (Gallipoli) linnoituksen vuonna 1354 avaten turkkilaisille pääsyn Euroopan mantereelle. Näennäisesti lyömättömien ottomaanien sotilaiden saapuminen Konstantinopolin ympärille aiheutti paniikkia Konstantinopolissa. Tämän johdosta Johannes V järjesti genovalaisten tuella vallankaappauksen ja syrjäytti Johannes VI Kantakuzenoksen marraskuussa 1354.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Sisällissota ei loppunut tähän, mutta siihen tuli pieni tauko, jonka jälkeen ottomaanien ja bysanttilaiset väliset taistelut laajenivat. Vuonna 1361 Didymóteichon valloituksen jälkeen alkoi turkkilaisten laskukausi. Orhan seuraaja Murad I oli huolissaan maistaan Anatoliassa. Aivan kuten Alp Arslan ja seldžukit Murad lähti Bysantin alueella olevia vasallejaan vastaan ja kävi Filippopoliin lähellä suuria taisteluja vuosien 1363-1364 välillä ja Adrianopolin tappio johti osmanien häviöön vuonna 1369.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Bysantin valtakunta ei pystynyt aloittamaan minkäänlaista varteenotettavaa vastahyökkäystä tai puolustamaan näitä alueita, koska ottomaanit olivat jälleen tulleet hyvin voimakkaiksi. Murad I murskasi serbiarmeijan on 26. syyskuuta 1371 Maritsan taistelussa, mikä johti Serbian vallan loppumiseen. Ottomaanit olivat nyt valmiina valloittamaan Konstantinopolin. Yrittäessään torjua valloitusta Johannes V vetosi paaviin tarjoamalla Roomalle vastineeksi sotilaallista tukea. Vaikka Johannes V ilmoitti julkisesti tunnustavansa katolista uskoa, hän ei saanut apua. Johannes V:n oli siis pakko kääntyä vihollistensa, ottomaanien puoleen. Murad I ja Johannes V tekivät sopimuksen, jonka mukaan Bysantti antaisi säännöllisesti veroina joukkoja ja rahaa turvallisuuden vastineeksi.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Tähän mennessä ottomaanit olivat itse asiassa voittaneet sodan Bysanttia vastaan. Muutamat siirtokunnat kuten myös Konstantinopoli joutuivat tunnustamaan vasalliasemansa osmanien sulttaanikunnassa. Tämä vasallius jatkui vuoteen 1394 asti. Vaikka Konstantinopoli oli vallattu, ympäröivän kristikunnan valta-asema oli edelleen uhka ottomaaneille, eikä Vähä-Aasia ollut täydellisesti ottomaanien hallinnassa. Ottomaanit työntyivät edelleen Balkanille, ja vuonna 1385 Sofia oli vallattu bulgarialaisilta, ja Nis vallattiin seuraavana vuonna. Pieniä kansoja, kuten serbit, alistettiin vasallivaltioiksi. Serbialaisten vastarinta murskattiin Kosovo Poljen taistelussa vuonna 1389. Bayezid I valtasi Bulgarian vuoteen 1393 mennessä (Thunderbolt), ja 1396 viimeinen Bulgarian itsenäinen linnake pyyhittiin pois, kun Vin vallattiin.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Osmanien etenemistä Balkanilla auttoi Bysantin sisäinen konflikti - tällä kertaa Johannes V Palaiologosin ja hänen vanhimman poikansa Androkikos IV:n välillä.. Andronikos IV pakeni poikansa kanssa ja onnistui hankkimaan Muradin tuen lupaamalla enemmän kunnioitusta kuin Johannes V. Konflikti jatkui syyskuuhun 1390 saakka, vaikka konfliktin mahdollisuus jatkui 1408 vuoteen saakka. Johannes V:n vanhin poika Andronikos IV ja hänen poikansa Johannes VII Palaiologos 1381 olivat suututtaneet hänen entisen perillisensä ja toisen poikansa, Manuel II:n. Manuel sitten valtasi Thessalonikin, ja osmanien sulttaani huolestui hänen menestyksestä Kreikan osien vapauttamisesta ottomaanien vallasta.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Andronikos IV:n 1385 kuolema ja antautuminen Thessalonikissa vuonna 1387 johti siihen, että Hayreddin Paşşa painosti Manuel II Palaiologosia pyytämään anteeksiantoa sulttaanilta ja Johannes V:lta. Manuel II:n yhä läheisempi suhde Johannes V:een suututti Johannes VII:tä. Johannes VII aloitti vallankaappauksen Johannes V:tä vastaan, mutta siitä huolimatta ottomaanien ja Genovan tukemana hänen valtakuntansa kesti viisi kuukautta, kunnes hän oli kukistanut Manuel II:n ja Johannes V:n.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Vuonna 1394 Bysantin ja ottomaanien suhteet muuttuivat taas huonompaan suuntaan. Sulttaani Bayezid hallitsi vuosina 1389-1402 ja onnistui laajentamaan valtapiirinsä Balkanilla Tonavalle saakka. Sen jälkeen ottomaanit vaativat kauppaoikeuksia Konstantinopolissa. Keisari Manuel II kielsi tämän, jota paitsi hän myös kieltäytyi maksamasta sulttaanille veroja, mikä johti kaupungin piiritykseen vuonna 1394. Manuel II liittoutui tällöin alueen uuden mahtimiehen Timur Lenkin kanssa ja samalla pyysi länneltä uutta ristiretkeä, joka toteutettiin vuonna 1396. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan tulevan keisari Sigismundin johdolla ristiretkeläiset valtasivat Nikopoliksen vuonna 1396. Tappiosta vakuuttunut Manuel II pakeni kaupunkiin ja matkusti Länsi-Eurooppaan saamaan tukea. Tänä aikana Johannes VII johti kaupungin onnistunutta puolustusta ottomaaneja vastaan. Näin kaupunki sai 50 vuotta armonaikaa ennen lopullista kukistumista.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Piiritys keskeytyi lopulta, kun Timur Lenk ja Tšagatain kaanikunta johtivat armeijansa Anatoliaan. Ankaran taistelussa Timurin joukot löivät Bayezid I:n joukot, mihin järkyttävään tappioon yksikään ei ollut valmistautunut. Jälkimainingeissa turkkilaiset Bayezidin poikien johdolla alkoivat taistella toisiaan vastaan.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Bysantti käytti heti tilannetta hyväkseen ja allekirjoitti rauhansopimuksen kristittyjen naapureidensa ja yhden Bayezidin pojan kanssa. Allekirjoittamalla sopimuksen bysanttilaiset pystyivät valtaamaan takaisin Thessalonikin ja suuren osan Peloponnesosta. Osmanien sisällissota päättyi vuonna 1413, kun Mehmed I kukisti vastustajansa Bysantin valtakunnan.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Harvinainen valtioiden välille perustettu liitto ei kestänyt, vaan Mehmed I:n kuolema ja Murad II:n nousu valtaistuimelle samanaikaisesti Johannes VIII:n nousun Bysantin valtaistuimelle kanssa vuonna 1421 johtivat maiden välisten suhteiden huononemiseen. Kumpikaan johtaja ei ollut tyytyväinen vallinneeseen tilanteeseen. Johannes VIII Palaiologos teki harkitsemattoman liikkeen nostattamalla kapinan ottomaanien valtakuntaa vastaan: eräs Mustafa, jonka bysanttilaiset olivat vapauttaneet, väitti olevansa Bayezidin kadonnut poika. Vastoin kaikkia odotuksia Mustafa onnistui kokoamaan Euroopassa tuekseen huomattavan sotajoukon, joka päihitti Murad II:n alaiset. Muradin raivoisa vastus lopulta murskasi tämän nousukkaan, ja vuonna 1422 alkoivat Thessalonikin (1422–1430) ja Konstantinopolin piiritykset.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Johannes III kysyi neuvoja ikääntyneeltä isältään Manuel II:lta, minkä seurauksena hän nostatti toisen kapinan osmanien keskuudessa – tällä kertaa hän sai tukea Murad II:n veljeltä Küçük Mustafalta. Lupaava kapina sai alkunsa Vähässä-Aasiassa, ja Bursa joutui saarretuksi. Kun Konstantinopolin piiritys (1422) epäonnistui, Murad II joutui kääntymään takaisin armeijansa kanssa ja kukisti sen sijaan Kucukin. Tappioiden tuloksena Bysantti joutui jälleen ottomaanien vasalliksi – 300 000 hopearahaa oli toimitettava sulttaanille vuosittain veroina.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Ottomaanit kohtasivat lukuisia vastustajia vuosien 1424 ja 1453 välillä. Thessalonikin piirityksessä (1422) ottomaanit joutuivat taistelemaan sekä serbejä vastaan (johtajana Đurađ Brankovic), unkarilaisia vastaan (johtajana János Corvinus Hunyadi) ja albaaneja vastaan (johtajana Georg Kastrioti). Tämä vastarinta huipentui osaksi Varnan ristiretkellä ja vuonna 1444 Varnan taistelussa, jonka ottomaanit voittivat. Vuonna 1448 vaihtui Bysantin, vuonna 1451 ottomaanien johtaja. Turkissa Murad II kuoli ja häntä seurasi Mehmed Valloittaja, kun taas Bysantin Konstantinus XI onnistui kukistamaan Johannes VIII:n.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Konstantinos XI ja Mehmed eivät tulleet toimeen keskenään ennen onnistunutta ristiretkeläisten valloitusta Peloponnesoksen alueella, joka alisti alueen ristiretkeläiset vasalleiksi, ja Mehmed oli lähettänyt noin 40 000 sotilasta mitätöidäkseen nämä voitot. Konstantinus XI oli uhannut kapinoida Mehmediä vastaan ainoastaan tiettyjen edellytysten kohdatessa sulttaania status quon säilyttämiseksi. Mehmed vastasi näihin uhkiin rakentamalla seinät Konstantinopolin linnoituksiin Bosporissa, ja näin päättyi Konstantinopolin ulkopuolelta saatava merivoimien apu. Maaseutu Konstantinopolin ympärillä oli jo ottomaanien hallinnassa, ja he aloittivat hyökkäyksen kaupunkiin 6. huhtikuuta 1453. Vaikka katolisen ja ortodoksisen kirkon välillä oli liittosopimus, bysanttilaiset eivät olleet saaneet virallista tukea paavilta tai Länsi-Euroopasta, lukuun ottamatta muutamia sotilaita Venetsiasta ja Genovasta.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Englannilla ja Ranskalla oli tekemistä satavuotisen sodan aikana. Ranska ei halunnut menettää etua taistelussa lähettämällä ritareita ja Englanti ei pystynyt tekemään sitä. Espanjassa Reconquista oli loppuvaiheessaan. Hohenstaufikeisarien kauden jälkeen Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta joutui sisäisiin riitoihin eikä saanut keskitettyä tarpeeksi joukkoja ristiretkelle. Lisäksi taistelevat saksalaiset prinssit ja hussilaissodat olivat vakavasti vähentäneet halukkuutta tehdä ristiretki. Puola ja Unkari olivat keskeisiä osallistujia Varnan ristiretkellä.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text:
Muista Euroopan valtioista vain muutamat Italian kaupunkivaltiot kuten Genova ja Venetsia olivat osmanien, mutta myös toistensa vihollisia. Venetsialaisten piti lähettää laivastonsa ja jopa hyökätä linnoituksiin vartioidun Dardanellien ja Bosporinsalmen kautta ja lopettaa näin Konstantinopolin piiritys, mutta heidän voimansa oli liian pieni ja he saapuivat liian myöhään. Ottomaanit olisivat kukistaneet minkäänlaista sotilaallista apua yksin kaupungin, jopa niin suuren ja voimakkaan kuin Venetsian tasavallan. Joka tapauksessa noin 2 000 palkkasotureita, enimmäkseen italialaisia kuten Giovanni Giustiniani Longo, saapui auttamaan kaupungin puolustamisessa. Kaupungin koko puolustus romahti huolimatta näistä palkkasotureista ja 5 000 miliisisotilaan joukosta, jotka oli kerätty kaupungista, jonka väkiluku oli pudonnut raskaan verotuksen ja levottomuuksien vuoksi Vaikka joukot olivat heikosti koulutettuja, puolustajat olivat hyvin aseistettuja ja heillä oli paljon aseita niiden tykkien lisäksi, jotka vastasivat ottomaanien omaa tykistöä.
Kaupungin häviö ei ollut seurausta ottomaanien tykistön eikä niiden merivoimien ylivoimasta (monet italialaiset alukset pystyivät antamaan tukea ja sitten pakenemaan kaupungista). Konstantinopolin valtaus tapahtui, koska yhteenlaskettu voimasuhde ylivoimaa vastaan oli yli 10:1, ja puolustajien ratkaisuna oli pelkästään poistua. Koska osmanit jatkoivat näennäistä tulitusta, monet leirissä alkoivat epäillä piirityksen onnistumista; historia oli osoittanut kaupungin olleen usein voittamaton, ja ottomaanien piirityksen pitkittyessä muistot Ankaran taistelusta ja Varnan ristiretkestä palautuivat osmanien mieleen. Ottomaanijoukkojen taistelumoraali saattaisi heikentyä, jos piiritys pitkittyisi. Sulttaani piti sitten puheen, jossa hän muistutti joukkonsa saavan valtavia rikkauksia kaupungin ryöstössä. Hyökkäys johti kaupungin valtaamiseen 29.toukokuuta 1453. Koska osmanien vallatessa kaupunkia heidän sodankäyntinsä kurinalaisuus alkoi romahtaa, monet genovalaiset ja venetsialaiset pakenivat kaupungista, muun muassa venetsialainen välskäri Nicolò Barbaro, jonka päiväkirja kertoo piirityksen vaiheista.


title: Bysantin ja osmanien sodat

text: Piirityksen jälkeen ottomaanit valloittivat Morean vuonna 1460 ja Trebizondiin vuonna 1461. Kun Trebizondin häviö tuli, se oli myös Bysantin valtakunnan loppu. Konstantinopolin keisareita kruunattiin Euroopassa edelleen 1500-luvulle saakka, kunnes uskonpuhdistuksen aikana ottomaaneista aiheutunut uhka Euroopalle väheni. Vasta tällöin Euroopan johtajat tunnustivat Anatolian ja Levantin Ottomaanien valtakunnan osiksi.


title: Alex Anton

text: Alex Christopher Anton (s. 17. helmikuuta 1994) on suomalais-irakilainen näyttelijä ja juontaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kallion ilmaisutaidon lukiosta vuonna 2012.


title: Alex Anton

text: Anton on näytellyt elokuvissa "Onni von Sopanen", "Kerron sinulle kaiken" sekä "Betoniyö". Lisäksi hän on näytellyt televisiossa muun muassa draamasarjoissa "Kansan mies" ja "Mustat lesket".


title: Alex Anton

text: Lasten ja nuorten televisiosarjaa "Galaxia" hän juonsi vuosina 2012–2014.


title: Kanakhos

text: Kanakhos oli sikyonlainen kuvanveistäjä. Hänen kuuluisin työnsä oli Apollonia esittänyt pronssipatsas Didyman temppelissä. Persialaiset ryöstivät patsaan Didymasta vuonna 494 eaa., mutta Seleukos I palautti sen. Myös Theebassa ollut setripuusta tehty Apollonin patsas oli Kanakhoksen tekemä. Kanakhos oli myös tehnyt Sikyonissa olleen kullasta ja norsunluusta tehty Afroditen patsasta. Plinius mainitsee että Kanakhos teki myös patsaita marmorista. Kanakhoksen veli Aristokles oli myös kuvanveistäjä.


title: Kanelitikkanen

text: Kanelitikkanen ("Picumnus cinnamomeus") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää mantereen luoteisosan Kolumbiassa ja Venezuelassa. Lajista tunnetaan neljä alalajia. Johann Georg Wagler kuvaili lajin holotyypin Pohjois-Kolumbian Cartagenasta vuonna 1829.


title: Viininmaistelu

text: Viininmaistelu (viinipiireissä käytetään usein englanninkielistä termiä tasting) on viinin aistinvaraista tutkimista ja arvioimista. Viininmaistelua on harjoitettu yhtä kauan kuin viiniä on tuotettu, mutta vakiintuneempia menetelmiä on alettu käyttää 1300-luvulta lähtien. Nykypäivän ammattiviininmaistajat (kuten sommelierit tai jälleenmyyjien sisäänostajat) käyttävät koko ajan kehittyvää virallista terminologiaa, jonka avulla kuvaillaan viinissä havaittuja makuja, tuoksuja ja yleisiä piirteitä. Vapaampimuotoisessa maistelussa saatetaan käyttää samanlaista terminologiaa, mutta menetelmä ei ole niin analyyttinen ja henkilökohtaiset mieltymykset korostuvat enemmän.


title: Viininmaistelu

text: Viinin maisteluun kuuluu neljä eri vaihetta:


title: Viininmaistelu

text: Näitä yhdistelemällä viinille määritellään seuraavat ominaisuudet:


title: Viininmaistelu

text: Tämän tarkastelun pohjalta viinin laadun määrittelyyn kuuluu vielä vertaaminen sekä toisiin saman hintaluokan viineihin että kyseisen alueen tai vuosikerran ominaisuuksiin. Arvioinnissa otetaan huomioon, onko viini esimerkiksi valmistusalueelleen tyypillinen vai poikkeava, tai käytetäänkö sen valmistamiseen erityisiä menetelmiä, kuten tammitynnyri- tai malolaktista käymistä.


title: Viininmaistelu

text: Vertailusta saadaan objektiivisempaa, kun maistellaan yhtä aikaa useita eri viinejä. Maisteltavat viinit saatetaan valita joko vuosikerran tai viinitarhan mukaan. Jos taas halutaan tehdä täysin puolueeton arvio viinistä, voidaan käyttää sokkomaistelua, jolloin pullot – joskus jopa lasit – peitetään, jotta saadaan rajattua pois ennakkoluuloja vuosikertoja tai tarhoja kohtaan.


title: Viininmaistelu

text: Viini pitäisi tarjoilla “sokkona” ja ilman että maistaja on nähnyt etikettiä tai pullon muotoa, jotta viinin arviointi olisi tasapuolista. Sokkomaistelussa viini saatetaan tarjoilla mustassa viinilasissa, jotta viinin väriä ei erota. Etukäteen saatu tieto kasvupaikasta, viinin hinnasta, maineesta, väristä tai muista ominaisuuksista saattaa vääristää maistajan arviota.


title: Viininmaistelu

text: Tieteellinen tutkimus on todistanut ennakko-odotuksien vaikuttavan aistihavaintoihin. Ihmiset odottavat löytävänsä esimerkiksi kalliimmista viineistä mieluisampia piirteitä kuin halvemmista viineistä. Kun ihmisille tarjoillaan viiniä, jota väitetään kalliiksi, lähes kaikki sanovat sen maistuvan paremmalta kuin jos heille tarjoiltaisiin aivan samaa viiniä, jonka kerrotaan olevan halvempaa. Ranskalainen tutkija Frédéric Brochet antoi arvioitavaksi keskihintaisen Bordeaux-viinin kahdessa eri pullossa: yhdessä oli halvan pöytäviinin etiketti, kun taas toisessa kalliin grand cru -viinin etiketti. Tulos oli ennalta arvattavissa. Maistajat pitivät oletettua grand cru -viiniä puisena, monivivahteikkaana ja pyöreänä, mutta oletettua halpaa viiniä kuvailtiin lyhytmakuiseksi, kevyeksi ja vialliseksi.


title: Viininmaistelu

text: Samoin myös viinin alueellinen syntyperä, tuottaja, vuosikerta, väri ja monet muut ominaisuudet luovat tiettyjä odotuksia. Esimerkiksi Brochetin tarjoillessa valkoviiniä sitä luonnehdittiin valkoviinille ominaisin termein: tuore, kuiva, hunajainen ja eloisa. Myöhemmin hän tarjoili samaa viiniä punaiseksi värjättynä ja sai kuulla punaviinin yleisimmät ominaisuudet: voimakas, mausteinen, notkea ja täyteläinen.


title: Viininmaistelu

text: Vertikaali- ja horisontaaliteemaiset maistajaiset ovat viininmaistamistilaisuuksia, joiden päämääränä on samankaltaisen viinien erojen esille tuominen.Yhdellä kertaa maistettavaa viinilajitelmaa kutsutaan maistelueräksi tai sarjaksi. Erässä on useimmiten kolmesta kahdeksaan, joskus jopa 50, eri viiniä, joita on tarkoitus vertailla keskenään.


title: Viininmaistelu

text: Muistiinpanoilla tarkoitetaan maistajan kirjallista arviota viinin tuoksusta, maun tunnistamisesta, hapokkuudesta, rakenteesta, koostumuksesta ja balanssista. Internetin viiniyhteisöissä jäsenet voivat ylläpitää muistiinpanojaan, joista voi olla apua myös muille.


title: Viininmaistelu

text: Viinin tarjoilulämpötilalla voi olla suuri vaikutus sen makuun ja tuoksuun. Alempi lämpötila korostaa hapokkuutta ja tanniineja ja heikentää aromaattisuutta. Korkeampi lämpötila vähentää hapokkuutta ja tanniineja ja lisää aromaattisuutta. Master of Wine Jancis Robinson suosittelee seuraavia lämpötiloja erilaisille viinityypeille.


title: Viininmaistelu

text: Viinilasin muodolla voi olla hieman vaikutusta viinin aistimiseen, etenkin sen bukeehen. Tyypillisesti ihanteellinen muoto on alaspäin levenevä lasi, jossa on kapeampi suuaukko (esim. tulppaanin muotoinen lasi). Ylhäältä leveät lasit ovat huonoiten sopivia. Monesti viininmaistelutilaisuuksissa käytetään ISO XL5 -mallin laseja. Huomionarvoista on kuitenkin, ettei lasin ulkonäkö tunnu vaikuttavan maisteluhavaintoihin.


title: Viininmaistelu

text: Maistamatta ei pysty sanomaan onko viini esimerkiksi voimakas vai kevyt. Ennen siemailua maistaja yrittää asettaa otoksen viinit maistelujärjestykseen pelkästään ulkonäön ja hajun perusteella. Voimakkaat viinit ovat syvemmän värisiä ja voimakkaan tuoksuisia. Makeammat viinit ovat tiheämpirakenteisia ja niistä jää pyöritellessä paksut juovat lasin sisäreunaan. Näitä juovia kutsutaan kyyneliksi tai jaloiksi.


title: Viininmaistelu

text: Viinin arviointiin kuuluu viisi kriteeriä: väri, rakenne, tuoksu, maku ja jälkimaku. Näistä voidaan johtaa myös maistamisen viisivaiheinen menettelyohje: Katso, pyöräytä, haista, maista ja makustele. Viineistä haettavia ominaisuuksia ovat selkeys, rypälelajikkeen tunnistettavuus, tasapaino, ilmeikkyys, kompleksisuus ja alkuperän tunnistettavuus.


title: Viininmaistelu

text: Viinin väriä kannattaa arvioida valkoista taustaa vasten. Väri tulee parhaiten esille tarkasteltaessa lasia vinosta kulmasta. Väri antaa osviittaa käytetystä rypälelajikkeesta ja siitä, onko viiniä mahdollisesti kypsytetty tammitynnyrissä.


title: Viininmaistelu

text: Rypälelajikkeen tunnistettavuuden osalta määritellään, kuinka hyvin viinissä tuntuvat valmistukseen käytetylle rypälelajikkeelle tyypilliset tuoksut ja maut. Maistaja arvioi viinistä myös tasapainoa eli sitä, kuinka hyvin viinin hapokkuus, tanniinisuus, alkoholi jne. ovat keskenään sopusoinnussa. Kun viini on tasapainoinen, sen sanotaan olevan harmoninen kokonaisuus.


title: Viininmaistelu

text: Viinistä etsitään myös ilmeikkyyttä. Ilmeikkyyden aste kuvaa sitä selkeyttä, jolla viinin tuoksut ja maut tulevat esiin. Kompleksisuuteen taas vaikuttavat monet tekijät, esimerkiksi viinin makuvivahteiden runsaus. Alkuperän tunnistettavuus on ominaisuutena abstraktimpi ja vaikeammin hahmotettava. Rypäleen tuotantoalueen maaperä tuottaa omat vivahteensa viiniin, ja viinissä arvostetaan näiden ominaispiirteiden esilletuloa.


title: Viininmaistelu

text: Viinin laatua arvioidaan sen bukeen ja maun mukaan. Bukee’lla tarkoitetaan viinin koko kehittynyttä aromaattista olemusta. Sen arvioiminen paljastaa viinin mahdollisia virheitä, kuten korkkivian, iän tai ilman aiheuttaman hapettumisen, säilöntäaineiden puutteen ja etikkahappobakteerista tai Brettanomyces-hiivasta johtuvan virhekäymisen eli pilaantumisen. Pienellä määrällä Brettanomyces-hiivan aromia voi olla positiivinen vaikutus, joka pirteyttää viinin makua, mutta yleisesti sitä pidetään viinin pilaavana hiivana.


title: Viininmaistelu

text: Viinin bukee tulee parhaiten esille pyöräyttämällä viiniä kevyesti lasissa, jotta se saa enemmän happea. Näin viinistä irtoaa enemmän aromaattisia eetteri-, esteri- sekä aldehydiyhdisteitä, jotka muodostavat viinin bukeen keskeiset ominaisuudet.


title: Viininmaistelu

text: Tarkastelemalla viinin tuoksua viininmaistaja pystyy ennakoimaan myös viinin makua. Juuri viinin kokonaistuoksu, eli bukee tai aromi, määrää suussa aistittavan maun. Viini lämpenee suussa, jolloin sen aromit vapautuvat edelleen ja kulkeutuvat nielun kautta tuoksujen vastaanottopaikkaan eli hajuepiteeliin, josta viinin monivivahteinen makuelämys todella alkaa.


title: Viininmaistelu

text: Huolellinen viininmaistelu vaatii laajaa maku- ja suutuntumaominaisuuksien aistimista, minkä avulla tutkitaan viinin rakennetta ja sen makujen ja voimakkuuden yhdistelmää. Ensin viininmaistaja nauttii tuoksun piirteistä ja pitää viiniä suussaan muutaman sekunnin totuttaakseen makusilmunsa. Seuraavaksi maistaja vetää hieman ilmaa suuhunsa huulten välistä, jotta viini saa lisää happea ja estereitä vapautuu. Täydellisin makukokemus saadaan kun viinin annetaan hitaasti kulkeutua suussa.


title: Viininmaistelu

text: Tauotus ja keskittyminen jokaiseen vaiheeseen erottavat viininmaistelun tavallisesta juomisesta. Maisteluvaiheessa aromaattisten molekyylien laaja kirjo rekisteröityy arviolta 15 miljoonaan hermoreseptoriin, joita on noin 200 erilaista. Jos maistellaan useita viinejä peräkkäin, osa täydelliseen makukokemukseen kuuluvista vaiheista, kuten kokonaiskesto ja jälkimaku täytyy kuitenkin uhrata sylkemällä viini maistelun jälkeen pois.


title: Viininmaistelu

text: Käsite anatomisesta ”kielikartasta”, jonka mukaan eri maut maistetaan kielen eri alueilla, säilyy viinipiireissä, vaikka makureseptorien tiedetään sijaitsevan laajemmin suuontelossa. Tavallisin väärinkäsitys on, että ainoastaan kielenkärjellä tunnistetaan viinin makeus ja kielen takasivuilla vastaavasti sen hapokkuus.


title: Viininmaistelu

text: Viineille annetaan pisteitä osana viininmaistelua ja niiden ominaisuuksien vertailua melko vakiintuneen luokituksen mukaan. Pisteyttäminen voi tapahtua joko painottamalla selkeästi eri ominaisuuksia, tai kokonaisnäkemyksen mukaan, vaikka tarkasteltaisiinkin samoja ominaisuuksia. Nämä ominaisuudet ovat: 1) viinin ulkonäkö, 2) tuoksu, 3) maku ja 4) kokonaisvaikutelma. Eri järjestelmät painottavat ominaisuuksia eri tavoin, esimerkiksi ulkonäön osuus pistemäärästä voi olla 15 prosenttia, tuoksun 35 prosenttia ja maun 50 prosenttia. Yleensä kaikki nykyviinit saavat vähintään puolet pisteistä kaikilla asteikoilla. Alempi pistemäärä todistaisi viinin selvästi virheelliseksi. Euroopassa ja osissa Australaasiaa on tavallista arvostella viiniä 20 pisteen asteikolla puolen pisteen tarkkuudella, kun taas Yhdysvalloissa arvosteluasteikko on 100 pistettä. Eri arvostelijoilla on kuitenkin omat mieltymyksensä arvosteluasteikkojen suhteen, ja jotkin arvostelut tehdään myös viiden pisteen asteikolla, puolen pisteen tarkkuudella.


title: Viininmaistelu

text: Viini voi alkoholijuomana vaikuttaa juojansa arviointikykyyn. Tämän vuoksi virallisissa maistajaisissa, joissa arvioidaan kymmenittäin viinejä, viininmaistajat useimmiten sylkevät viinin pois arvioituaan sen laadun. Koska viiniä kuitenkin imeytyy suun limakalvojen läpi, kahdenkymmenen-kahdenkymmenenviiden viininäytteen maistaminen voi aiheuttaa päihtymisen viinien alkoholimääristä riippuen.


title: Viininmaistelu

text:
Viinialueille matkustaminen on hyvä tapa kartuttaa taitojaan viinien maistelussa. Monet viinituottajat viinialueilla ympäri maailmaa tarjoavat maistiaisia viineistään. Jotkin viinintuottajat saattavat pyytää pienen korvauksen tilalla maistetuista viineistä kustannusten kattamiseksi.
Viinitarhalla sylkemistä ei katsota pahalla viinintekijän tai tarhan omistajankaan läsnä ollessa. Yleensä maistajille varataan sylkykuppi. Joissakin maailmankolkissa viini syljetään maahan tai tynnyreitä ympäröivälle soralle.


title: Viininmaistelu

text: Viinikouluja -ja kursseja järjestetään nykyään monilla paikkakunnilla. Näillä kursseilla jokainen voi kehittää viininmaistelutaitojaan asiantuntijoiden ohjauksessa. Myös sommeliereille ja viinin valmistajille järjestetään ammatillista koulutusta. Viinien ammattimaista arvioimista voi opiskella myös internetissä.


title: Viininmaistelu

text: Maistelu on tärkeä osa viinien aistinvaraista arviointia. Käyttäen apunaan ammattilais -tai kuluttajaraateja enologit tutkivat viinien makua, tuoksua, suutuntumaa ja ulkonäköä. Rinnakkaisten käymiserien vertailu on tärkeää, jotta saadaan selville vaikuttavatko erilaiset käymisolosuhteet tai uudet hoitotoimenpiteet viinin laatuun. Tämä on tärkeää etenkin tuottajille, jotka pyrkivät tasaiseen laatuun. Kuluttajien mieltymyksiä selvitetään mieltymystesteillä. Kuvailevan analyysin avulla puolestaan määritellään viinin tärkeimmät ominaisuudet, joita painetaan viinipullon etikettiin. Laboratorio-oloissa toteutettava sokkomaistatus ja muut arvioinnit varmistavat puolueettomuuden sekä tutkimustulosten tieteellisen luotettavuuden. Monilla suurilla viiniyrityksellä on nykyään oma aistiryhmänsä, johon ihannetapauksessa kuuluu tohtoritason aistitutkija, makuja tutkiva kemisti sekä asiantuntijaraati.


title: Resistance and Liberation

text: Resistance and Liberation (RnL) on "Half-Life 2" -pelin ilmainen modifikaatio , joka sijoittuu toiseen maailmansotaan. Modi yhdistää realismin perinteiseen ensimmäisen persoonan ammuntapeliin, jossa voi valita joko akselivaltojen Saksan armeijan tai liittoutuneiden USA:n 82. laskuvarjojoukkojen sotilaan roolin. Modin kartat ovat erittäin suuria ja avoimia Source-moottorin mittakaavassa sekä pelimekaniikka sisältää normaalista ensimmäisen persoonan pelistä poikkeavia toimintoja kuten vapaatähtäys (free-aim), rautatähtäin, dynaamiset uudelleensyntymyspaikat (dynamic spawn mechanic) sekä 3D-äänikeskustelun.


title: Resistance and Liberation

text: "RnL:ssä" koitetaan vallata alueita kuten taloja ja juoksuhautoja vihollisjoukkueilta sekä räjäyttää tuhoutuvia kohteita kuten vihollisen ilmatorjuntatykkejä sekä tankkeja ja samalla estää vihollisen vastaava toiminta. Alueiden kaappaus siirtää oman joukkueen pelaajien uudelleensyntymispaikkaa (spawn) eteenpäin kartalla samalla kun vihollisen siirtyy taaksepäin, joten taistelulinja etenee dynaamisesti pelissä.


title: Resistance and Liberation

text: Pelissä ei ole nk. hudia eli kuvaruudulla ei näy pelaajan tarkkaa ammusmäärää, tietoja staminasta tai osumista. Pelaaja ei saa näyttöönsä viestejä siitä, osuiko hänen luotinsa viholliseen kuolettavasti vaan se on itse pääteltävä joko äänen perusteella tai nähtävä vihollisen ruumis. Pelissä ei myöskään ole ns. crosshairia eli ruudun keskellä olevaa tähtäintä vaan pelaajan pitää käyttää kiväärin omaa tähtäintä, johon on kaksi zoomaustasoa. Pelaajan asetta voi liikutella vapaasti kuvaruudulla hieman ennen kuin itse pelaajahahmo kääntyy, tätä ominaisuutta kutsutaan free-aimiksi. Pelaajalla on käytettävissä pieni kartta pelattavasta kentästä, jossa näkyy vallattavat tai tuhottavat kohteet, sekä mikä joukkue hallitsee niitä sillä hetkellä. Myös ryhmänjohtajan sijainti näkyy kartalla tai pelattaessa ryhmänjohtajan roolia näkee hän 3 alaisen sotilaan sijainnin kentässä. Juokseminen, kiipeäminen tai pelaaja kohti suunnattu ammunta vähentää käytettävissä olevaa kestokykyä eli staminaa, jonka määrän voi päätellä pelaajan hengityksen ja sydämen tykytyksen voimakkuudesta. Pelin sisäinen äänikeskustelu tapahtuu 3-ulotteisesti eli pelaaja voi puhua muille pelaajille kuten oikeassa elämässä ja he kuulevat puheen suunnan, etäisyyden ja voimakkuuden aidosti.


title: HMS Latona (M76)

text: HMS Latona (viirinumero M76) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Abdiel-luokan miinalaiva. Alus ei kuitenkaan palvellut miinalaivana, vaan se oli Välimerellä nopeana kuljetusaluksena ennen tuhoutumistaan lokakuussa 1941.


title: HMS Latona (M76)

text: Alus tilattiin 23. joulukuuta 1938 John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista. Sen köli laskettiin 4. huhtikuuta 1939 ja alus laskettiin vesille 20. elokuuta seuraavana vuonna. Alus valmistui 4. toukokuuta 1941.


title: HMS Latona (M76)

text: "HMS Latona" siirtyi vastaanoton jälkeen Scapa Flow'hun varustettavaksi. Alukselle asennettiin samalla 20 millimetrin Oerlikon ilmatorjuntatykkejä ilmasuojan parantamiseksi. Kuormauksen päätyttyä alus lähti 16. toukokuuta Hyväntoivonniemen reittiä Välimerelle. Alus saapui 21. kesäkuuta Aleksandriaan, jossa se liittyi sisaraluksensa "HMS Abdielin" seuraan. Seuraavana päivänä alukset lähtivät tukemaan itäisen Välimeren sotilasoperaatioita, ja "HMS Latona" kuljetti ilmavoimien henkilöstöä Kyprokselle. Alus palasi 25. heinäkuuta Aleksandriaan.


title: HMS Latona (M76)

text: Alus lähti elokuussa merelle "HMS Abdielin", "HMAS Hobartin", "HMAS Napierin" ja "HMAS Nizamin" kanssa tukemaan Tobrukin piiritettyä varuskuntaa. Osasto kuljetti kaikkiaan 6 300 sotilasta ja toi sieltä pois 6 100 miestä.


title: HMS Latona (M76)

text: "HMS Latona" joutui 25. lokakuuta ilmahyökkäyksen kohteeksi Bardian pohjoispuolella. Aluksella oli tuhat puolalaista sotilasta, kun sen konehuoneeseen osui Junkers Ju 88 pudottama pommi. Aluksella syttyi tulipalo, joka muuttui hallitsemattomaksi. Hävittäjät "HMS Hero ja "HMS Encounter" pelastivat pääosan aluksella olleista sotilaista ja miehistöstä. Alus pysyi pinnalla vielä kaksi tuntia, kunnes takimmainen ammusvarasto räjähti ja upotti aluksen. Aluksella sai surmansa neljä upseeria, 16 miehistönjäsentä ja 7 sotilasta.


title: Ridala

text: Ridala on entinen kunta Läänemaan maakunnassa Viron länsirannikolla. Kunta ympäröi Haapsalun kaupunkia. Vuonna 2010 kunnassa asui 3 311 asukasta. Kunnassa sijaitsi Rohukülan satama, josta on laivayhteys Vormsiin ja Hiidenmaalle.


title: Ridala

text: Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Ridala yhdistettiin Haapsaluun.


title: Ridala

text: Ridalan kunta oli pinta-alaltaan 253,4 km². Kunnan rajanaapureita olivat Haapsalun lisäksi Taebla ja Martna. Kuntaan kuului 78 saarta, joista suurin on Tauksi. Ridalassa oli 56 kylää ja kaksi pienkauppalaa ("alevik"), joissa asui 1. tammikuuta 2010 3 311 asukasta. Tärkeimmät liikenneväylät ovat Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla päätie ja Haapsalu-Laiküla maantie.


title: Ridala

text: Vuonna 2011 Ridalan kunnassa oli 3 109 asukasta, joista 2 760 (88,8 %) oli virolaisia, 270 (8,7 %) venäläisiä ja 78 (2,5 %) muita kansallisuuksia.


title: Ridala

text: Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Ridalan alueelta ovat peräisin ensimmäiseltä vuosituhannelta jaa. Skandinavialaisissa saagoissa kerrotaan Ingvar-nimisestä kuninkaasta, joka kuoli sotaretkellä Viroon 600-luvulla. Yhden teorian mukaan hänen kuolinpaikkansa oli Ridala. Kunnan alueella sijaitseva Madudemägi oli perimätiedon mukaan viikinkien tai virolaisten merenkävijöiden keskuspaikka. Alueelta onkin löydetty myöhemmin oletettavasti viikinkien rakentaman linnan jäänökset. Muinaisajalla Ridalan on oletettu olleen tiheimmin asutettu paikka Läänemaalla. Baltian ristiretkien aikana ristiretkeläiset tekivät sotaretkiä Ridalaan ja paikalliset ristiretkeläisten liittolaisten lättiläisten ja liiviläisten kimppuun nykyisen Latvian alueelle. Kesällä 1211 Ridalalaisten mainittiin olleen mukana taistelussa Toreidan linnan lähistöllä, jossa kaikkien ridalalaisten johtajien mainittiin kuolleen. Ridalalaisia oli mukana myös tappioon päättyneessä Matinpäivän taistelussa. Ridala ja koko Läänemaa alistettiin vuoteen 1218 mennessä. Ridala liitettiin Saarenmaan-Läänemaan hiippakuntaan. Valloituksen jälkeen Ridalan alue läänitettiin moisioille. Kuuluisimpia alueen moisioherroista oli Reinhold Ungern-Sternberg, joka toimi Vironmaan ritarikunnan johtajana. Suuri Pohjan sota aiheutti monen kartanon tyhjentymisen. Vuosina 1856-1885 Ridalaan rakennettiin koulujärjestelmä ja vuosisadan loppuun mennessä alueella oli 11 koulua. Viron itsenäisyyden aikaan alueella toimi useita virolaisia seuroja. Neuvostomiehityksen aikana Ridalassa toimivat kolhoosit "Lahe, Kevad, Lääne, Eespere, Aurora, Kalev, Uus metsa,Õnnevälja”, Leek" ja "Tasuja". Vuodesta 1968 kolhoosit yhdistettiin "Valgus"- ja "K. Marxi" -nimisiksi sovhooseiksi. Vuonna 1977 monet alueen kylistä yhdistettiin. Viron itsenäistyttyä Ridalasta tuli itsehallinnollinen kunta 1991.


title: Crangon allmanni

text: Crangon allmanni on "Crangonidae"-heimoon kuuluva punaharmaa katkarapulaji, jota tavataan yleisesti Koillis-Atlantissa. Se on läheistä sukua kaupallisesti tärkeälle hietakatkaravulle.


title: Crangon allmanni

text: "C. allmanni" voi kasvaa noin 7,5 senttimetrin pituiseksi, mutta yleensä se jää tätä pienemmäksi. Sillä on lyhyt ja kolmiomainen otsapiikki, joka päättyy pyöreään kärkeen. Selkäkilpi on sileä lukuun ottamatta piikkejä kilven keskellä ja maksan kohdalla. Hietakatkaravusta sen erottaa punertavasta väristä ja ohuesta ruumiista sekä kuudennen jaokkeen selkäpuolella sijaitsevasta syvästä, pitkittäisestä vaosta.


title: Crangon allmanni

text: "C. allmanni" elää Koillis-Atlantissa. Levinneisyysalue ulottuu etelässä Biskajanlahdelle ja pohjoisessa Vienanmerelle.


title: Crangon allmanni

text: "C. allmanni" elää noin 20–250 metrin syvyydessä, mutta sitä tavataan satunnaisesti jopa 360 metriä syvyydestä. Enimmäkseen se pysyttelee pohjan tuntumassa mutta saattaa yöllä uida lähelle vedenpintaa. Se viihtyy sekä hiekkaisessa että liejuisessa merenpohjassa.


title: Crangon allmanni

text: "C. allmanni" munii joulukuun ja heinäkuun välisenä aikana.


title: Crangon allmanni

text: "C. allmanni" saalistaa ravinnokseen simpukoita.


title: Apama I

text: Apama I (myös "Apame I") oli persialainen kuningatar. Hänen isänsä oli persialainen ylimys Spitamenes. Apama meni naimisiin makedonialaisen Seleukos I:n kanssa, tämän ollessa Aleksanteri Suuren upseerina. Apama ja Seleukos olivat yksi useasta persialaisesta ja makedonialaisesta parista, jotka menivät naimisiin Susassa vuonna 324 eaa. Seleukoksesta tuli myöhemmin Persian kuningas.


title: Apama I

text: Apama ja Seleukos saivat pojan Antiokhos I:n, josta tuli myös kuningas. Usea kaupunki nimettiin Apaman mukaan Apameiaksi.


title: Rossinmeri

text: Rossinmeri on eteläiseen jäämereen kuuluva syvä lahti, joka sijaitsee Victorianmaan ja Marie Byrdin maan välissä ja rajoittuu etelässä Rossin jäähyllyyn. Lahden suurimmat saaret ovat Rossinsaari sekä Rooseveltinsaari. Rossinmeri kuuluu kokonaisuudessaan Uuden-Seelannin vaatimaan alueeseen.


title: Rossinmeri

text: Brittiläinen merivoimien upseeri ja tutkimusmatkailija James Clark Ross löysi Rossinmeren vuonna 1841.


title: Esko Tavia

text: Esko Johannes Tavia (s. 1. lokakuuta 1951) on suomalainen virkamies, joka toimi Simon kunnanjohtajana vuosina 2002–2015. Tavia oli naimisissa entisen Lapin läänin maaherra Hannele Pokan kanssa vuosina 1993–2008. Pokalla ja Tavialla on vuonna 1994 syntynyt tytär Johanna.


title: Esko Tavia

text: Tavia on vakinaisesta puolustusvoimien palveluksesta eläkkeelle jäänyt upseeri ja everstiluutnantti.


title: Rudimentary Peni

text: Rudimentary Peni on vuodesta 1980 asti toiminut brittiläinen anarcho-punk-yhtye. Outer Himalayan Records on yhtyeen oma levy-yhtiö.


title: Liaanitikkanen

text: Liaanitikkanen ("Picumnus cirratus") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää mantereen itäosaa Guyanasta Brasiliaan, Paraguayhin, Kaakkois-Boliviaan ja Pohjois-Argentiinaan. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Brasiliasta ja Paraguaysta vuonna 1825.


title: Malcolm Keen

text: Malcolm Keen () oli brittiläinen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat Alfred Hitchcockin varhaiset mykkäelokuvat "The Mountain Eagle" (1926), "Vuokralainen" (1926) ja "Man-saaren tuomari" (1929).


title: Malcolm Keen

text: Keenin poika Geoffrey Keen oli myös näyttelijä.


title: Bobcatsss

text: Bobcatsss on kirjasto- ja informaatioalan opiskelijoiden kansainvälinen konferenssi, joka järjestetään vuosittain opiskelijoiden organisoimana jossakin eurooppalaisessa yliopistossa. Nimitys Bobcatsss on lyhenne, joka koostuu ensimmäisen konferenssin järjestämiseen osallistuneiden yliopistokaupunkien alkukirjaimista: Budapest, Oslo, Barcelona, Kööpenhamina (Copenhagen), Amsterdam, Tampere, Stuttgart, Szombathely ja Sheffield.


title: Bobcatsss

text: Konferenssi on tarkoitettu informaatioalan ammattilaisille, opiskelijoille ja sen opetuksen parissa työskenteleville ihmisille. Opiskelijat järjestävät konferenssin osana omaa opiskeluaan, jolloin he saavat kokemusta yhteistyöstä muiden eurooppalaisten kanssa.


title: Bobcatsss

text: Aloitteen konferenssin järjestämisestä teki Ruud Bruijns Amsterdamse Hogeschool voor de Kunstenista, ja ensimmäinen Bobcatsss järjestettiin Budapestissa vuonna 1993. Ensimmäiset kuusi konferenssia järjestettiin siellä, mutta sen jälkeen konferenssipaikka on vaihdellut vuosittain. Useimmiten konferenssi on järjestetty jossakin Itä-Euroopan alueella.


title: Bobcatsss

text: Vuosien mittaan suomalaiset ovat osallistuneet konferenssiin aktiivisesti. Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen opiskelijat järjestivät 17. Bobcatsssin Portossa, Portugalissa 28.–30. tammikuuta 2009 yhdessä paikallisten opiskelijoiden kanssa. Suomesta järjestelyihin osallistui 12 opiskelijaa ohjaajineen ja Porton yliopistossa vetovastuu oli kahdella maisteriopiskelijalla avustajineen. Järjestelyt aloitettiin loppuvuodesta 2007 ja ne kestivät yli vuoden kevääseen 2009. Vastuualueita olivat muun muassa sponsoreiden hankkiminen, tiedottaminen, abstraktien kerääminen ja arviointi, konferenssiohjelman laatiminen, osallistujien rekisteröityminen sekä erilaiset järjestelyt paikan päällä. Konferenssiin osallistui yli 200 henkeä eri puolilta maailmaa.


title: Napontikkanen

text: Napontikkanen ("Picumnus castelnau") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue ulottuu Kolumbian kaakkoisesta osasta Amazonin aluetta Perun itäosiin Pucallpaan. Alfred Malherbe kuvaili lajin holotyypin Sarayacusta Ecuadorista vuonna 1862.


title: Oliivitikkanen

text: Oliivitikkanen ("Picumnus olivaceus") on amerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue ulottuu Keski-Amerikan Guatemalasta ja Hondurasista Etelä-Amerikkaan Kolumbiaan, Venezuelaan, läntiseen Ecuadoriin ja Luoteis-Peruun. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Frédéric de Lafresnaye kuvaili lajin holotyypin Bogotásta vuonna 1845.


title: Orinocontikkanen

text: Orinocontikkanen ("Picumnus pumilus") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää Orinocon valuma-aluetta Kolumbiassa, Venezuelassa ja Brasilian luoteisosassa. Jean Cabanis ja Ferdinand Heine kuvailivat lajin holotyypin vuonna 1863.


title: Peruntikkanen

text: Peruntikkanen ("Picumnus subtilis") on Perun kotoperäinen tikka. Sen esiintymisalue käsittää maan itäosan Rio Ucayalilta Loreton alueelta Cuzcoon. Kenneth E. Stager kuvaili lajin holotyypin Hacienda Villacarmenista Cuzcosta vuonna 1968.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Antiikin kreikkalaiset kalenterit olivat yleensä kuu-aurinkokalentereita. Kalentereita oli lukuisia, ja tyypillisesti Kreikan jokaisella kaupunkivaltiolla oli omat kalenterinsa. Parhaiten näistä tunnetaan attikalainen kalenteri, joka oli käytössä Ateenassa.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Kalentereiden moninaisuudesta ja monimutkaisuudesta johtuen antiikin Kreikan historian päivämääriä on hyvin hankala muuntaa täsmällisiksi nykyisin käytetyn kalenterin päivämääriksi.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Kreikkalaiset kalenterit poikkesivat toisistaan kuukausien nimien ja vuoden aloittavan kuukauden osalta. Kuukausia nimettiin usein niihin sijoittuvien juhlien mukaan, tai niille annettiin jumalten ja myöhemmin myös hallitsijoiden nimiä. Paikoin kuukausilla ei ollut nimiä lainkaan, vaan niitä kutsuttiin kuukauden järjestysnumeron mukaan.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Kaikissa kalentereissa kuukausi alkaa uudestakuusta ja kestää seuraavaan uuteenkuuhun. Kuukaudessa oli joko 30 (täysi kuukausi eli ) tai 29 päivää (vajaa kuukausi eli ). Tämä teki kuuvuoden pituudeksi 354 päivää, mikä oli noin 11 päivää vähemmän kuin aurinkovuoden pituus, noin 365 päivää. Synkronointi aurinkovuoteen ja vuodenaikoihin saatiin lisäämällä ylimääräisiä kuukausia eri tavoin: eräs tapa oli tehdä tämä kahden vuoden jaksoissa (niin kutsuttu eli "annus magnus") niin, että toinen vuosista sisälsi 12 kuukautta ja toinen 13 kuukautta. Näin joka toisessa vuodessa oli 354 ja joka toisessa 384 päivää. Ylijääneistä päivistä muodostettiin lisää kuukausia neljän () ja kahdeksan vuoden jaksoissa (, "enneaetēris"). Ylimääräinen kuukausi saatiin toistamalla joku kalenterin kuukausista; esimerkiksi attikalaisessa kalenterissa toistettiin vuoden puolivälissä ollut Poseideon-kuukausi, epeiroslaisessa kalenterissa Eukleios-kuukausi ja sisilialaisen Tauromenionin kalenterissa Apellaios-kuukausi.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Kuukaudet jaettiin osiin kuun vaiheiden mukaan. Kuun ensimmäistä päivää eli uudenkuun päivää kutsuttiin nimellä "nūmēnia" (). Ensimmäistä puoliskoa siitä täyteen kuuhun kutsuttiin nimellä "mēnos histamenū" (), ja jälkimmäistä puoliskoa nimellä "mēnos fthinontos" (). Kuukauden kolmannenkymmenennen päivän nimi oli "triakas" () tai "henē kai nea" (). Täyden kuun päivästä käytettiin joskus nimitystä "dikhomēnis" (). Päivä alkoi auringonlaskusta ja kesti seuraavaan auringonlaskuun.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Vuosilukuja nykyisessä mielessä ei käytetty. Vuodet nimettiin usein keskeisten virkamiesten tai pappeuksien, esimerkiksi Ateenassa eponyymin arkontin, mukaan. Lisäksi ajanlaskussa käytettiin kaikille kreikkalaisille yhteisiä nelivuotisia olympiadeja, ja jokainen vuosi tunnistettiin sen mukaan, kuinka monennen olympiadin kuinka mones vuosi se oli. Olympiadit laskettiin vuodesta 776 eaa., ensimmäisen olympiadin ensimmäisestä vuodesta, jolloin pidettiin ensimmäiset tunnetut Olympian kisat. Siten esimerkiksi vuosi 480 eaa., jolloin Salamiin taistelu käytiin, oli 75. olympiadin ensimmäinen vuosi, sillä ensimmäisen olympiadin ensimmäisestä vuodesta oli tuolloin kulunut 74 × 4 = 296 vuotta.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Seuraavassa on esitetty eri alueilla käytettyjen kalentereiden kuukaudet; kaikkien alueiden kaikkien kuukausien nimiä ei tunneta.


title: Antiikin kreikkalainen kalenteri

text: Epeiroslainen kalenteri tunnetaan parhaiten Antikytheran koneesta, jossa kuukaudet ovat:


title: Kenneth E. Stager

text: Kenneth E. Stager (28. tammikuuta 1915 Uniontown, Pennsylvania – 13. toukokuuta 2009 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.


title: Kenneth E. Stager

text: Stager opiskeli eläintiedettä Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa ja valmistui vuonna 1940, jonka jälkeen kuraattori George Willett työllisti hänet päätoimiseksi assistentiksi vuoden 1941 lopulla. Sittemmin hän työskenteli L.A. County Natural History Museumin lintujen ja nisäkkäiden osaston kuraattorina.


title: Kenneth E. Stager

text: Toisessa maailmansodassa Stager palveli Yhdysvaltain armeijan ja Kiinan armeijan välisenä yhdysupseerina Burmassa, sekä johtavana upseerina erilaisissa tehtävissä. Hän erosi palveluksesta kapteenin arvoisena 1946.


title: Kenneth E. Stager

text: Aasiassa ollessaan Stager keräsi 139 linnunnahan kokoelman. Hän jatkoi opintojaan ja väitteli tohtoriksi 1962. Hänet valittiin American Ornithologists' Unionin kunniajäseneksi ja Cooper Ornithological Societyn ainaisjäseneksi. Hän toimi myös Etelä-Kalifornian tiedeakatemian (Southern California Academy of Sciences) puheenjohtajana.


title: Kenneth E. Stager

text: Stager nimesi linnuista ruskotikkasen ("Picumnus fulvescens") 1961 ja peruntikkasen ("Picumnus subtilis") 1968.


title: Rossinsaari

text: Rossinsaari on saari Rossinmeressä lähellä Victorianmaan rannikkoa Etelämantereella. Saaren pinta-ala on 2 460 neliökilometriä ja siellä sijaitsee maailman eteläisin aktiivinen tulivuori Mount Erebus, jonka korkeus on 3 795 metriä, sekä Mount Terror, jonka korkeus on 3 230 metriä. Tulivuoret on nimetty saaren vuonna 1841 löytäneen James Clark Rossin retkikuntaan kuuluneiden laivojen HMS Erebusin ja HMS Terrorin mukaan. Saaren kolmanneksi korkein huippu on Mount Bird 1 765 metrin korkeudella. Rossinsaari on maailman kuudenneksi korkein saari ja se kuuluu Uuden-Seelannin vaatimaan alueeseen.


title: Rossinsaari

text: Saarella sijaitsevalla McMurdon tutkimusasemalla on majoituskapasiteettia 1258 henkilölle, mikä tekee sitä Etelämantereen suurimman asutuksen.


title: Andy Irons

text: Andy Irons (24. heinäkuuta 1978 – 2. marraskuuta 2010) oli lainelautailun kolminkertainen maailmanmestari.


title: Andy Irons

text: Irons kuoli hotellihuonessa keskeytettyään kisan. Hän oli aiemmin ollut virustaudin vuoksi tiputuksessa.


title: Raitarintatikkanen

text: Raitarintatikkanen ("Picumnus spilogaster") on eteläamerikkalainen tikka. Sen esiintymisalue käsittää mantereen koillisosan Venezuelasta Guyanaan, Surinameen, Ranskan Guyanaan ja Brasiliaan. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Karl Jakob Sundevall kuvaili lajin holotyypin Guyanasista vuonna 1866.


title: Luiron laulu

text: Luiron laulu on Lauri Hihnavaaran kirjoittama romaanityyppinen kertomuskokoelma. Kirja kertoo Lauri Hihnavaaran elämästä isäpuolensa Moskun, eli Aleksi Hihnavaaran jälkeen. Siinä kerrotaan tarkoin Lapin ihmisten elämästä venäläisten ainaisen hyökkäyksen uhan alla kaikessa raakuudessaan, mutta myös Lapin uudelleenrakentamisen romanttisimmista hetkistä ja 1960-luvulla kadonneesta tukkilaisperinteestä. Kirja sisältää paljon peräpohjalaista laulu- ja runoperinnettä.


title: Ruskokorvatikkanen

text: Ruskokorvatikkanen ("Picumnus granadensis") on Kolumbian kotoperäinen tikka. Sen esiintymisalue käsittää Andien länsipuolen, ja siitä tunnetaan kaksi alalajia. Frédéric de Lafresnaye kuvaili lajin holotyypin Calista vuonna 1847.


title: Triumvirat

text:
Triumvirat oli saksalainen progressiivisen rockin yhtye, joka perustettiin vuonna 1969 Kölnissä, Saksassa. Alkuperäiskokoonpanoon kuuluivat kosketinsoittaja Jürgen Fritz (s. 13.3.1953), basisti Werner “Dick” Frangenberg ja rumpali Hans Bathelt. Yhtye oli saksalainen vastine brittiläiselle ns. art-rockille 1970-luvun alkupuolella, mutta yhtye omaksui pian omintakeisen ja jäljittelemättömän soittotyylin.
Ensimmäiset esiintymiset yhtye teki paikallisilla esiintymislavoilla soittaen lähinnä tuon ajan listamusiikkia. 1970-luvun alussa englantilaiset The Nice ja Emerson, Lake & Palmer (ELP) vaikuttivat merkittävästi yhtyeen musiikilliseen suuntautumiseen. Alkuaikoina yhtye olikin puhtaasti instrumentaali-yhtye esittäen keikoilla lähinnä muiden sävellyksiä.


title: Triumvirat

text: Yhtyeen musiikillinen johtaja ja luoja Jürgen Fritz oli klassillisen koulutuksen saanut pianisti. Yhtyettä perustettaessa hän oli vain 16-vuotias. Fritz oli yhtyeen tärkein vaikuttaja ja johtaja 10 vuoden ajan.


title: Triumvirat

text: Kun yhtye etsi levytyssopimusta he päättivät muuttaa sekä musiikillista konseptia että myös yhtyeen kokoonpanoa vuonna 1971. Frangenberg sai lähteä bändistä ja Hans Pape korvasi hänet bassossa. Triumvirat harjoitteli viisi kertaa viikossa ja soitti keikoilla nyt omaa materiaalia. Jürgen Fritz kertoo: “Meillä oli pieni Grundig TK23 mankka, joka ei koskaan toiminut kunnolla. Kuitenkin onnistuimme äänittämään demon, jonka toimitimme EMI:n Kölnin levytuottajille Hartmut Priessille ja Reinhart Pietschille. EMI oli juuri perustanut Harvest -levymerkin vastapainoksi Metronomen “Brain and Bacillus” -levymerkille. Levytyssopimus allekirjoitettiin 1971 loppupuolella.


title: Triumvirat

text: Debyytti-albumi Mediterranean Tales levytettiin tammikuussa 1972 ja se ilmestyi kolme kuukautta myöhemmin.


title: Triumvirat

text: 1970-luvun puolessa välissä yhtye nautti suurta suosiota Yhdysvalloissa ja kiersi USA:ta mm. Fleetwood Mac -yhtyeen lämppärinä yhteensä 43 konsertissa. 1975 yhtye sai kaupallista menestystä albumilla Spartacus, joka nousi USA:n myyntilistoilla jopa sijalle 27.


title: Triumvirat

text:
Yhtye koki useita miehistönvaihdoksia uransa aikana. 1980 äänitettiin yhtyeen viimeiseksi jäänyt albumi Roussian Roulette.
Menestysalbumeilla Illusions on a Double Dimple (1974) ja Spartacus (1975) basistina ja laulajana toiminut Helmut Köllen (k. 3.5.1977) kuoli häkämyrkytykseen omassa autotallissaan 27-vuotiaana (kts.  Luettelo 27-vuotiaina kuolleista rock-muusikoista)


title: Luettelo Tina Turnerin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

text:
Tämä on luettelo laulaja Tina Turnerin palkinnoista ja saavutuksista
Tina Turner on myös lisätty Grammy Hall of fameen, kappaleilla "River Deep - Mountain High" (1999) ja "Proud Mary" (2003)


title: Rooseveltinsaari

text: Rooseveltinsaari on Rossin jäähyllyn peittämä saari lähellä Marie Byrdin maata Rossinmeren itäosassa. Saarta ei voi nähdä maan pinnalta, joten sen olemassaolo ja koko on saatu selville tutkimalla sen päällä kulkevan jään liikkeitä. Yhdysvaltalainen naparetkeilijä Richard E. Byrd nimesi saaren vuonna 1934 Yhdysvaltain silloisen presidentin Franklin D. Rooseveltin mukaan.


title: Naos (temppeli)

text: Naos on umpiseinäinen ydinrakennus antiikin aikaisissa "peripteros"-temppeleissä, eli temppeleissä jota ympäröi pylväikkö. Naoksessa oli temppelin ydinhuone "cella", jossa kulttikuvia pidettiin. Cellan lisäksi naokseen saattoi kuulua myös "pronaos" ja "opisthodomos".


title: Pauli Järvinen

text: Pauli Järvinen (s. 4. toukokuuta 1965 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän edusti pelaajana koko SM-liigauransa ajan Tapparaa, jossa hän pelasi yhdeksänä kautena yhteensä 363 ottelua tehoin 106+143=249. Jäähyminuutteja hän keräsi 227. Järvinen pelasi myös kaksi Elitserien-kautta Luleå HF:ssä.


title: Pauli Järvinen

text: Järvinen aloitti SM-liigauransa kaudella 1985–1986, jolloin hän pelasi 18 runkosarjaottelua tehoin 3+2=5 ja kahdeksan playoff-ottelua tehoin 1+2=3. Järvinen voitti keväällä 1986 Suomen-mestaruuden. Ensimmäisellä kokonaisella kaudellaan 1986–1987 hän pelasi 41 runkosarjaottelua tehoin 6+14=20. Järvinen teki kevään 1987 pudotuspeleissä yhdeksässä ottelussa tehot 7+1=8, joilla hän jakoi Tapparan sisäisen maalipörssin voiton Timo Suden kanssa. Kausi päättyi Suomen-mestaruuteen. Kaudella 1987–1988 Järvinen paransi pistesaldoaan tekemällä tehot 17+18=35. Hän voitti keväällä 1988 Suomen-mestaruuden jo kolmannen kerran peräkkäin.


title: Pauli Järvinen

text: Kaudella 1989–1990 Järvinen teki uransa parhaat tehot SM-liigassa tehoilla 27+24=51. Hän oli Tapparan paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Erkki Lehtosen jälkeen. Järvinen sijoittui runkosarjan maalipörssissä viidenneksi HPK:n Teppo Kivelän ja TPS:n Mal Davisin kanssa. Hän oli Tapparan paras maalintekijä myös kevään 1990 pudotuspeleissä viidellä osumallaan. Järvinen voitti SM-pronssia.


title: Pauli Järvinen

text: Järvinen siirtyi kaudeksi 1990–1991 Ruotsiin ja Elitserien-joukkue Luleå HF:ään. Hän oli siellä tehoilla 19+26=45 joukkueen kolmanneksi paras pistemies Lars-Gunnar Petterssonin ja Stefan Nilssonin jälkeen. Kahden Luulajassa vietetyn kauden jälkeen Järvinen palasi kaudeksi 1992–1993 Tapparaan. Kaudella 1993–1994 hän teki tehot 13+36=49, joilla Järvinen jakoi joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin voiton Timo Jutilan kanssa. He olivat runkosarjan pistepörssin kuudensia Ässien Jari Korpisalon kanssa. Järvinen lopetti pelaajauransa kauteen 1995–1996.


title: Pauli Järvinen

text: Järvinen edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 1989, 1990 ja 1991. Vuoden 1990 turnauksessa hän oli neljällä osumallaan Suomen kolmanneksi paras maalintekijä Jukka Vilanderin kanssa.


title: Pauli Järvinen

text: Pelaajauransa jälkeen Järvinen on valmentanut Tapparan junioreita. Hän siirtyi vuonna 2007 A-nuorten vastuuvalmentajan tehtävistä Tapparan SM-liigajoukkueen apuvalmentajaksi. Järvinen voitti keväällä 2008 SM-pronssia. Hän palasi kaudeksi 2009–2010 Tapparan A-nuorten peräsimeen ja kaudella 2010–2011 Järvinen toimi Tapparan B-nuorten apuvalmentajana. Kaudella 2012–2013 Järvinen toimi Suomi-Sarjassa pelaavan Kooveen päävalmentajana, kunnes sai väistyä tehtävästään marraskuussa 2012 ja tehdä tilaa Pasi Silanteelle.


title: Juma Ikangaa

text: Juma Ikangaa (s. 19. heinäkuuta 1957 Dodoma) on tansanialainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili kestävyysjuoksussa. Hän voitti maratonilla kultaa Afrikan-mestaruuskilpailuissa 1982 ja hopeaa saman vuoden Kansainyhteisön kisoissa. Ikangaa osallistui olympialaisiin kolmesti, vuosina 1984–1992. Hänen paras olympiasijoituksensa oli kuudes tila maratonilta Los Angelesin kisoista 1984.


title: Juma Ikangaa

text: Ikangaa pitää hallussaan jaettua Tansanian ennätystä maratonilla yhdessä Samson Ramadhanin kanssa.


title: Santasport (lentopalloseura)

text: Ennen lentopallon SM-liigakautta 2006-2007 Perungan Pojat ja toinen rovaniemeläinen liigajoukkue Napapiirin Palloketut yhdistyivät Rovaniemen Santasport -tuotemerkin alla toimivaksi urheiluseuraksi. NaPa oli kuitenkin mukana vain yhden kauden ja jatkoi kaudella 2007–2008 pelaamista omana seuranaan ykkössarjassa.


title: Santasport (lentopalloseura)

text: Ensimmäisellä Santasport-nimellä pelatulla kaudella runkosarjassa joukkue sijoittui lopuksi toiseksi edellään vain suurin mestarisuosikki Pielaveden Sampo. Pudotuspeleissä Santasport eteni aina finaaleihin asti, pudottamalla muun muassa edelliskauden Suomen-mestarin Tampereen Isku-Volleyn välierissä. Finaaleissa joukkue kohtasi mestarisuosikin Pielaveden Sammon. Finaalisarja alkoi Kuopiohallissa, jossa Sampo voitti ensimmäisen pelin erin 3–2. Rovaniemellä kotijoukkue otti 3–1 voiton, ja jatkoi voittokulkuaan Kuopion jäähallissa erin 3–1. Suomenmestaruus oli katkolla seuraavassa ottelussa kotikentällä Santasportille, mutta joukkue ei pystynyt voittamaan ottelua ja ottelusarja eteni viidenteen loppuotteluun. Kuopion jäähallissa pelatussa ottelussa Santasport voitti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa vaiheikkaan vaiheiden jälkeen erin 3–2. Finaalisarja nostettiin yhdeksi kautta aikojen parhaimmista mitä on SM-liigassa pelattu.


title: Santasport (lentopalloseura)

text: Santasport osallistui kaudella myös 2006–07 Top Teams Cupiin pudoten puolivälierissä pelattuaan venäläistä miljoonajoukkuetta Iskra Odintsovoa vastaan. Ensimmäinen ottelu oli päättynyt Venäjällä Odintsovan tiukkaan 3–2 voittoon ja toisessa pelissä Santasport voitti venäläiset 3–2 kotikentällään. Odintsovo pääsi lopulta lopputurnaukseen, koska se voitti ratkaisuerän, jonka voittaja selviytyi lopputurnaukseen.


title: Santasport (lentopalloseura)

text: Santasport hajosi mestaruuskauden jälkeen heti, kun Napapiirin Palloketut sanoi irti yhteistyösopimuksen Perungan Poikien kanssa. Perungan Pojat jatkoivat edelleen silti SM-liigassa koska Napapiirin Palloketut eivät halunneet liigaan vaan jatkoivat edustustoimintaansa ykkössarjassa. Liigaan jääneen Perungan Poikien joukkueen nimi säilyi edelleen Santasportina kahden seuraavan kauden ajan.


title: Anne Iversen

text: Annemarie Rønnov "Anne" Iversen (s. 12. elokuuta 1923 Gentofte - 6. heinäkuuta 2015) on tanskalainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili korkeushypyssä, pika-aitajuoksussa ja pituushypyssä. Hän edusti seuratasolla Klampenborg IK:ta. Iversen voitti pronssia korkeushypyssä Oslon EM-kisoissa 1946 tuloksellaan 157 senttimetriä. Hän osallistui samassa lajissa olympialaisiin vuonna 1948. Tuolloin hän sijoittui jaetulle yhdeksännelle tilalle hypättyään 150 senttimetriä.


title: Anne Iversen

text: Iversen voitti maansa mestaruuskilpailuissa yhteensä 17 mitalia kolmesta eri lajista.


title: Eunice Sanborn

text: Eunice Sanborn (20. heinäkuuta 1896 Lake Charles, Louisiana - 31. tammikuuta 2011 Cherokee County, Texas) oli yhdysvaltalainen nainen, jonka uskottiin olevan maailman vanhin ihminen 4. marraskuuta 2010 ja 31. tammikuuta 2011 välisenä aikana. Kuollessaan hän oli 114 vuoden ja 195 päivän ikäinen. Kuitenkin Sanbornin kuoleman jälkeen Maria Gomes Valentim todistettiin olleen maailman vanhin ihminen jo ennen Sanbornin tuloa vanhimmaksi ihmiseksi vieden tittelin amerikkalaiselta Besse Cooperilta.


title: Eunice Sanborn

text: Sanborn syntyi Lake Charles'sa, Louisianassa vuonna 1896. Hän meni naimisiin ensimmäisen kerran vuonna 1913, mutta hänen ensimmäinen miehensä kuoli auto-onnettomuudessa. Vuonna 1937 hän muutti toisen miehensä perässä Teksasiin. Yhteensä hänellä on ollut kolme aviomiestä. Hänen ainoa tyttärensä Dorothy kuoli vuonna 2005 90 vuoden iässä.


title: Eunice Sanborn

text: Hänestä tuli Yhdysvaltain vanhin henkilö 6. huhtikuuta 2010, ja maailman vanhin henkilö Eugénie Blanchardin kuoltua 4. marraskuuta 2010. Virallisten tietojen mukaan hänkin oli Eugénie Blanchardin tapaan 114-vuotias, mutta hänen sukunsa väitti, että väestörekisterissä on virhe, ja että Sanborn olisi täyttänyt 115 kesäkuussa 2010.


title: Sonja Kailassaari

text: Sonja Kailassaari (s. 1980) on suomalainen televisiojuontaja. Kailassaari on juontanut muun muassa Subtv:n pop- ja rockmusiikkia sekä elokuvia käsitellyttä makasiiniohjelmaa "Sessions", Yle TV2:n musiikkiohjelmaa "Musiikki-tv" ja Yle Fem:n aamuohjelmaa "Min Morgon". Elokuusta 2014 lähtien Kailassaari on juontanut "Efter Nio" -keskusteluohjelmaa Mårten Svartströmin kanssa. Lisäksi hän toimii paneelin ja visailun vetäjänä ohjelmassa Vem vad när. Kailassaari seurustelee näyttelijä Aku Hirviniemen kanssa.


title: Pentti Hyytiäinen

text: Pentti Hyytiäinen (s. 20. syyskuuta 1941 Tampere) on suomalais-itävaltalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi koko SM-sarjauransa kasvattajaseurassaan Tapparassa vuosina 1959–1967. Hyytiäinen voitti Suomenmestaruuden vuosina 1961 ja 1964. Vuosina 1960 ja 1963 tuli hopeaa ja vuonna 1962 pronssia. Kauden 1965–1966 Tappara kävi sarjatasoa alempana Suomen sarjassa.


title: Pentti Hyytiäinen

text: Tapparan jälkeen Hyytiäinen pelasi koko loppu-uransa ulkomailla. Vuodet 1967–1969 hän pelasi Ruotsin pääsarjaa Västerås IK:n joukkueessa. Sen jälkeen Hyytiäinen pelasi vain Keski-Euroopassa, lähinnä Itävallassa. Väliin mahtui myös kausi 1973–1974 Saksan Eishockey-Bundesligan Augsburger EV:ssä. Hyytiäinen edusti Itävallan liigassa Villacher SV:tä, VEU Feldkirchiä ja WAT Stadlauta vuodesta 1977 vuoteen 1981, jonka jälkeen hän lopetti uransa.


title: Pentti Hyytiäinen

text:
Hyytiäinen hankki Itävallassa pelatessaan maan kansalaisuuden.
Hyytiäinen edusti Suomea MM-kilpailuissa vuosina 1961, 1962 ja 1963. Hankittuaan Itävallan kansalaisuuden hän edusti myös Itävallan maajoukkuetta yhdeksän ottelun verran.


title: Julien Cousineau

text: Julien "Cousi" Cousineau (s. 17. tammikuuta 1981) on kanadalainen alppihiihtäjä.


title: Julien Cousineau

text: Hän teki debyyttinsä Alppihiihdon maailmancupissa Söldenin suurpujottelussa 27. lokakuuta 2002. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai Adelbodenin suurpujottelusta 14. tammikuuta 2003 sijoituttuaan kahdenneksitoista. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on viides sija Schladmingin pujottelusta 26. tammikuuta 2010.


title: Julien Cousineau

text: Pujottelussa Cousineau sijoittui kahdeksanneksi Vancouverin olympialaisissa ja viidenneksi Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011.


title: Julien Cousineau

text: Julian Cousineaun kotisivut


title: Patrick Biggs

text: Patrick Biggs (s. 11. lokakuuta 1982 Berwick, Australia) on kanadalainen alppihiihtäjä.


title: Patrick Biggs

text: Hän teki debyyttinsä Alppihiihdon maailmancupissa Chamonix'n pujottelussa 9. tammikuuta 2005, jossa hän sijoittui kymmenenneksi. Myös seuraavassa pujottelukisassaan viikon päästä Wengenissä hän oli kymmenes.


title: Patrick Biggs

text: Alppihiihdon MM-kisoissa Biggs on sijoittunut kahdesti pujottelussa yhdeksänneksi: Bormiossa 2005 ja Åressa 2007.