title: Michael Jai White

text: 2000-vuosikymmenellä White teki enemmän televisiorooleja muun muassa "Käytäväpeliä-sarjassa", "Soul Foodissa", "ssa" ja "Clubhousessa". Lisäksi hän teki muutamia äänirooleja animaatiosarjoihin "Static Shock", "Justice League" ja "Justice League Unlimited". Vuonna 2006 Whitelle oli päärooli elokuvassa "Teräskehä 2", jossa hän esitti alkuperäisessä elokuvassa Ving Rhamesin esittämää George Chambersia. Televisioroolien ohella Whitella oli pienirooli elokuvassa "Yön ritari" vuonna 2008, esitettyään rikospomo Gambolia. Sittemmin vuonna 2009 White esiintyi pääosassa tuottamissaan ja käsikirjoittamassaan elokuvissa "Black Dynamite" ja "Blood and Bone".


title: Michael Jai White

text: White alkoi harrastamaan kamppailulajeja neljävuotiaana Jujutsulla ja jatkoi myöhemmin seitsemänvuotiaana Shotokan karatella ja Kobudolla, joista saatuaan mustan vyön hän siirtyi kyokushiniin. Hänellä on yhteensä seitsemästä eri kamppailulajista musta vyö. Karaten tyylisuunnista hänellä on 2. danin musta vyö Kyokushinista ja 1. danin musta vyö Gōjū-ryūsta ja Shotokanista. Lisäksi hänellä on musta vyö taekwondossa, kobudossa, tang soo dossa ja wushussa.


title: Pirkanmaan Lehtitalo

text: Pirkanmaan Lehtitalo (virallisesti Lempäälän-Vesilahden Sanomat Oy) on pirkanmaalainen mediakonserni.


title: André Marie Charue

text: André Marie Charue (1. heinäkuuta 1898 – 20. joulukuuta 1977) oli belgialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. elokuuta 1922 ja nimitettiin Namurin hiippakunnan piispaksi 12. joulukuuta 1941. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. helmikuuta 1942. Pääkonsekraattorina toimi Jozef-Ernest van Roey.


title: André Marie Charue

text: Charue osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 24. kesäkuuta 1974 ja eli 79-vuotiaaksi.


title: Duncan Tappy

text: Duncan Tappy (s. 26. kesäkuuta 1984 West Ewell, Surrey) on brittiläinen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa vuonna 2003 Britannian Zip Formula -sarjassa. Seuraavana vuonna hän kilpaili Britannian Formula Ford -talvisarjassa sijoittuen toiseksi. Vuonna 2005 hän sijoittui toiseksi pääsarjassa ja voitti Formula Ford Festival -tittelin. Vuonna 2006 Tappy kilpaili Britannian Formula Renault -sarjassa sijoittuen 18:nneksi. Seuraavana vuonna hän voitti sarjan mestaruuden. Vuonna 2008 Tappy kilpaili sarjoissa Le Mans Series, Porsche Carrera Cup, World Series by Renault ja Superleague Formula. Hän sijoittui 11:nneksi Superleague Formula -sarjassa kausina 2008-09. Vuonna 2010 Tappy sijoittui sarjan kuudenneksi. Hän kilpaili myös Auto GP -sarjassa, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Tappy jatkoi Superleague Formula -sarjassa kaudella 2011 sijoittuen sarjan toiseksi.


title: Pikku Dorrit

text: Pikku Dorrit () on Charles Dickensin romaani, joka ilmestyi alun perin jatkokertomuksena 1855–1857.


title: Kuutäplä

text: Kuutäplä ("Cosmotriche lobulina") on vaatimattoman näköinen, jokseenkin harvinainen yöperhonen.


title: Kuutäplä

text: Kuutäplä esiintyy Suomessa ja muualla Pohjoismaissa kahtena muotona, joiden koko, ulkonäkö, levinneisyys ja lentoajat eroavat toisistaan.


title: Kuutäplä

text: Alalaji "Cosmotriche lobulina lobulina" on eteläisempi. Etusiipien pohjaväri on vaalean tuhkaharmaa, sävyltään vaalean kehnän vuoksi hieman epätasainen ja siiven keskellä on leveä, tummempi kaistale. Kaistaleen reunoilla olevat vaaleat poikkiviirut erottuvat korkeintaan heikosti. Takasiivet ovat tasaisen vaaleanharmaat, ja niissä erottuu usein vaalea, epäselvä poikkijuova. Siipiväli koiraalla on 30–40 mm ja naaraalla 41–45 mm. Alalaji "Cosmotriche lobulina junia" on pohjoisempi ja kookkaampi. Sen siipien pohjaväri on tummanharmaa, ja vaaleat poikkiviirut erottuvat kohtalaisen selvinä. Poikkiviirujen väliin jäävä alue on mustanharmaa, ja koko siiven pinta on hieman kiiltävä. Takasiivet ovat tasaisen vaaleanharmaat. Siipiväli on koiraalla 36–44 mm ja naaraalla 44–51 mm.


title: Kuutäplä

text: Molemmilla alalajeilla etusiiven keskellä on laaja, valkea, puolikuun muotoinen täplä. Siipien ulkoreunan ripset ovat valkoiset mutta siipisuonten kohdalta tummat. Naaras on koirasta rotevaruumiisempi, ja koiraan tuntosarvet leveälti kaksoiskampamaiset.


title: Kuutäplä

text: Kuutäplän voi sekoittaa vain pihlajakehrääjään ("Trichiura crataegi"), jolla ei kuitenkaan ole valkeaa siipitäplää.


title: Kuutäplä

text: Kuutäplää tavataan vyöhykkeellä Keski-Euroopasta Balkanille, Etelä-Siperiaan ja aina Kiinaan ja Japaniin. Suomessa "lobulina"-alalajia tavataan Lounaissaaristosta Etelä-Suomen poikki itärajalle. "Junia"-alalajin levinneisyys ulottuu vyöhykemäisesti Keski-Suomen poikki ja se elää myös suuressa osassa Lappia. Alalajien levinneisyydet menevät hieman päällekkäin Satakunnassa ja Etelä-Hämeessä. Lentoaika on lyhyt. Alalaji "lobulina" lentää heinäkuun lopulta elokuun puoliväliin ja alalaji "junia" kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkuun, joskin Lapissa hieman myöhemmin.


title: Kuutäplä

text: Kuutäplä on havumetsien laji. Alalaji "lobulina" suosii valoisampia ja kuivempia, usein runsaasti mäntyä kasvavia metsiköitä, kun "junia" viihtyy kosteammissa, tyypillisesti kuusia kasvavissa ympäristöissä. Laji on esiintymiseltään paikallinen, eikä "juniaa" varsinkaan tapaa metsäympäristön ulkopuolelta. Perhoset lentävät öisin, koiraat yleensä vasta puolenyön jälkeen, naaraat aikaisemmin iltayöstä. Koiraat myös lentävät kirkkaiden valojen luokse, mutta naaraita tulee valolle äärimmäisen harvoin. Lajin runsaus vaihtelee vuorovuosittain.


title: Kuutäplä

text: Naaras munii 70–100 munaa yksittäin tai muutaman munan ryhminä puiden oksille ja neulasille. Muninta kestää muutaman päivän, ja naaras kuolee heti saatuaan kaikki munat munittua. Toukat eivät nauti ravintoa kuoriutumistaan seuraavien parin vuorokauden aikana. Perhostoukille epätyypilliseen tapaan kuutäplän toukat juovat vettä oksilla olevista pisaroista. Alalajilla "lobulina" keskenkasvuinen toukka talvehtii ja koteloituu seuraavana keväänä, kun alalajilla "junia" ensimmäinen talvi kuluu keskenkasvuisena toukkana ja toinen kotelovaiheessa. Kotelo on harmaan, toukkakarvoilla suojatun kotelokopan sisällä puun rungolla.


title: Kuutäplä

text: Kuutäplän pääasiallinen ravintokasvi on mänty ("Pinus sylvestris"), mutta alalaji "junia" suosii kuusta ("Picea abies").


title: Apilakehrääjä

text: Apilakehrääjä ("Lasiocampa trifolii") on rannikkoseutujen kookas yöperhonen. Suomessa sitä tapaa lähinnä Lounaissaaristossa.


title: Apilakehrääjä

text: Apilakehrääjä on jokseenkin kookas ja tukevarakenteinen, ruskea perhoslaji. Etusiivet ovat värimuodosta riippuen joko vaalean harmaanruskeat tai voimakkaan ruosteenruskeat. Molemmilla värimuodoilla siiven poikki kulkee selvä, kellertävä poikkiviiru, jonka sisäreuna on tummanruskealla varjostunut. Lisäksi sisempi poikkiviiru erottuu himmeänä lähellä siiven tyveä. Siiven keskellä on valkoinen, selvästi tummareunainen keskitäplä. Takasiivet ovat yksivärisen ruskeat, joko kokonaan ilman kuviointia tai niiden poikkiviiru erottuu hyvin huonosti. Naaras on huomattavasti koirasta kookkaampi ja rotevampi, mutta monista sukulaislajeistaan poiketen apilakehrääjän sukupuolilla ei ole eroa värityksessään. Siipiväli koiraalla 37–48 mm ja naaraalla 43–61 mm.


title: Apilakehrääjä

text:
Toukka muistuttaa paljon tammikehrääjän ("Lasiocampa quercus") tai heinähukan ("Macrothylacia rubi") toukkaa.
Apilakehrääjä elää paikoittaisena Pohjois-Afrikassa, Välimeren ympäristössä, suuressa osassa Keski-Eurooppaa mukaan lukien Alpit, Baltiassa ja idässä Venäjän eteläosien poikki Baikalille ja Jakutiaan. Suomessa apilakehrääjää tapaa suhteellisen yleisenä Ahvenanmaalla, Lounaissaaristossa ja aivan rannikkoa pitkin Hankoniemelle saakka. Hangosta itään se on varsin harvinainen. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena heinäkuun lopulta elokuun puoliväliin.


title: Apilakehrääjä

text: Apilakehrääjä viihtyy kuivilla ja avoimilla, hiekkapohjaisilla paikoilla, mistä syystä se on leimallisesti rannikkoseutujen laji, jonka levinneisyys sisämaassakin seuraa usein suurten vesistöjen rantoja. Sitä tavataan vain harvoin varsinaisen elinympäristönsä ulkopuolella. Perhonen aloittaa lennon yleensä aikaisin illalla, koiraat joskus jo iltapäivällä. Lento tapahtuu nopeasti lähellä maanpintaa. Koiraat lentävät mielellään valojen luokse, mutta naaraita tapaa valolla harvoin.


title: Apilakehrääjä

text: Parittelu tapahtuu illalla ja kestää noin 10–15 minuuttia. Muniminen alkaa heti parittelun päätyttyä. Naaras munii 150–250 munaa, jotka se pudottaa maahan lennosta tai kasvilla istuen. Munat talvehtivat. Toukat ovat enimmäkseen yöaktiivisia ja piiottelevat päivisin. Ennen auringonlaskua ne kiipeävät kuitenkin usein lämmittelemään paisteessa. Toukka on täysikasvuinen kesä-heinäkuun vaihteessa ja koteloituu lähelle maanpintaa tai heti maanpinnan alle kovan, ruskean, toukkakarvoilla suojatun kotelokopan sisään.


title: Apilakehrääjä

text: Toukka on polyfagi, joka syö monien ruohovartisten kasvien lisäksi myös joidenkin puuvartisten kasvien lehtiä.


title: Hiukkavaaran suuralue

text: Hiukkavaaran suuralue on yksi Oulun kaupungin kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue sijaitsee keskustan itäpuolella ja Oulujoen pohjoispuolella. Suuralue muodostettiin 6. syyskuuta 2010 entisistä Hiukkavaaran, Saarelan ja Niileksen kaupunginosista. Samalla Hiukkavaaran kaupunginosasta erotettiin neljä uutta kaupunginosaa: Haukkasuo, Kivikkokangas, Puolukkakangas ja Vanha Hiukkavaara. Professori Jouko Vahtolan mukaan Hiukkavaaran nimi on johtunut hiekkaa tarkoittavasta länsisuomalaisesta sanasta hiukka.


title: Hiukkavaaran suuralue

text: Suuralueella sijaitsee Pohjan Prikaatin vanha kasarmialue. Suuralueelle kaavoitetaan uutta 20 000 asukkaan asuinaluetta.


title: Timanttirakenne

text: Timanttirakenne on kiderakenne, jossa jokaisen atomin lähimpinä naapureina on neljä atomia sijoittuneina tätä ympäröivän säännöllisen tetraedrin kärkiin. Rakenteen nimi johtuu siitä, että timantissa hiiliatomit ovat sijoittuneet toisiinsa nähden tällä tavalla. Samalla tavalla kiteytyvät eräät muutkin jaksollisen järjestelmän 14. ryhmän eli hiiliryhmän alkuaineet: puolijohteina tunnetut pii ja germanium sekä niiden seokset, sekä myös tina esiintyessään harmaana eli α-tinana. Sitä vastoin samaan ryhmään kuuluvalla lyijyllä ei tällaista kiderakennetta esiinny.


title: Timanttirakenne

text: Timanttirakenne voidaan käsittää "pintakeskisen kuutiollisen" (fcc)-rakenteen muunnokseksi. Se muodostuu kuutiomaisista yksikkökopeista siten, että atomien ytimet sijaitsevat kuution kärkipisteissä, kuution jokaisen sivutahkon keskipisteissä sekä neljä atomia kuution sisällä sen avaruuslävistäjien varrella, tämän lävistäjän pituuden neljäsosan etäisyydellä kuution kärjistä. Täten jokaisella atomilla on neljä lähintä naapuriatomia, joihin se on sitoutunut kovalenttisesti.


title: Timanttirakenne

text: Timanttirakenteinen kide kokonaisuudessaan ei muodosta Bravais'n hilaa, sillä vaikka kaikki atomit ovatkin samalla tavalla neljän muun atomin ympäröimiä, nämä eivät kaikilla atomeilla ole samoin päin orientoituneina. Atomit voidaan kuitenkin ajatella jaetuksi kahteen ryhmään, joista toisen muodostavat kuution kärjissä ja sivutahkojen keskipisteissä olevat, toisen taas kuution sisällä olevat atomit. Nämä kummatkin erikseen muodostavat täysin pintakeskisen kuutiollisen kiteen kaltaisen Bravais'n hilan.


title: Timanttirakenne

text: Timanttirakenteessa atomit eivät muodosta tiiveintä pakkausta. Mikäli ajatellaan atomit palloiksi, joiden säde on puolet kahden lähimpänä toisiaan sijaitsevan atomin ytimien etäisyyksistä niin, että ne eivät osittainkaan ole päällekkäin, niiden osuus kiteen viemästä tilasta on formula_1. Tämä on selvästi pienempi kuin pintakeskisessä kuutiollisessa hilassa, jossa vastaava suhde on formula_2.


title: Timanttirakenne

text: Jos yksikkökopin yhden kärkipisteen ajatellaan sijaitsevan origossa ja pituusyksikkönä käytetään yksikkökopin muodostavan kuution särmää eli kiteen hilavakiota, niin yksikkökopissa olevien atomien ytimet sijaitsevat pisteissä (0, 0, 0), (1/2, 1/2, 0), (0, 1/2, 1/2), (1/2, 0, 1/2), (1/4, 1/4, 1/4), (1/4, 3/4, 3/4), (3/4, 1/4, 3/4) ja (3/4, 3/4, 1/4). Muissa yksikkökopeissa atomien ytimet ovat niissä pisteissä, joiden koordinaatit saadaan lisäämällä edellä mainittujen pisteiden koordinaatteihin mielivaltaisia kokonaislukuja.


title: Timanttirakenne

text: Timanttirakenteessa kahden lähimpänä toisiaan sijaitsevan atomin etäisyyden eli sidospituuden suhde kuution sivun pituuteen eli hilavakioon on formula_3. Niinpä esimerkiksi timantin hilavakio on 356,7 pikometriä ja sidospituus 0,43 · 356,7 = 154 pm.. Vastaavasti piin ja germaniumin hilavakiot ovat 543,0 pm ja 565,8 pm ja sidospituudet näin ollen 235 pm ja 245 pm.


title: Timanttirakenne

text: Timanttirakennetta muistuttaa myös eräiden yhdisteiden kuten sinkkivälkkeen (ZnS) kiderakenne. Siinä on kuitenkin kahdenlaisia atomeja siten, että riippuen siitä, mikä kohta kiteessä valitaan lähtökohdaksi, joko sinkkiatomit ovat kuution kärkipisteissä ja sivutahkojen keskipisteissä, rikkiatomit taas kuutioiden sisällä, tai päinvastoin. Vastaavanlainen kiderakenne on myös useilla sellaisilla yhdisteillä, jonka muodostavat jaksollisen järjestelmän 13. ryhmän eli booriryhmän ja 15. ryhmän eli typpiryhmän alkuaineet, esimerkiksi puolijohteena tunnetulla galliumarsenidilla (GaAs).


title: Izidoro Kosiński

text: Izidoro Kosiński (1. huhtikuuta 1932 – 15. syyskuuta 2017) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin lasaristien papiksi 21. joulukuuta 1957 ja nimitettiin Três Lagoasin hiippakunnan piispaksi 8. toukokuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat Pedro Antônio Marchetti Fedalto ja Ladislau Biernaski.


title: Izidoro Kosiński

text: Kosiński toimi hiippakuntansa johdossa, kunnes jäi eläkkeelle 7. tammikuuta 2009.


title: Supernatural (6. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Supernaturalin" kuudes tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 24. syyskuuta 2010. Kausi oli sarjan viides The CW -verkossa näytetty tuotantokausi. Sarjan luoja Eric Kripke antoi Sera Gamblelle show'n pyörittäjän roolin ja siirtyi itse vain vastaavan tuottajan rooliin. Kripke kuitenkin käsikirjoitti kauden viimeisen jakson. Sub alkoi näyttää kuudetta kautta 20. marraskuuta 2012.


title: Supernatural (6. tuotantokausi)

text: Dean (Jensen Ackles) elää Lisan (Cindy Sampson) ja Benin (Nicholas Elia) kanssa normaalia elämää veljensä Samin (Jared Padalecki) jouduttua Luciferin ja Mikaelin kanssa Helvettiin. Dean joutuu kuitenkin takaisin yliluonnollisen pariin djinnien hyökätessä. Sam ilmestyy ja paljastaa, että on ollut koko vuoden poissa Helvetistä. Hän esittelee Deanille heidän sukulaisensa Campbellit, joita johtaa isoisä Samuel Campbell (Mitch Pileggi). Castiel (Misha Collins) taistelee Taivaassa sisällissotaa ja vastaa harvoin veljesten rukouksiin. Kun Dean huomaa Samin olevan erilainen kuin ennen, hän pyytää Castielin apua. Castiel kertoo, että Samin sielu on poissa. Sam saa sielunsa takaisin, kun Kuolema (Julian Richings) nostaa sen pois Helvetistä. Kuolema laittaa kuitenkin myös esteen, jottei Sam muistaisi Helvettiä. Castielin paljastetaan työskentelevän Crowleyn (Mark Sheppard) kanssa saadakseen itselleen kiirastulen sielut, joita hän tarvitsee voittaakseen sisällissodan. Samin este murtuu ja sen seurauksena hän muistaa Helvetin. Kauden lopussa Castiel onnistuu saamaan kiirastulen sielut itselleen ja näin hänestä tulee Jumalan kaltainen olento.


title: Jaakko Kuorikoski

text: Jaakko Heikinpoika Kuorikoski oli suomalainen kirkonrakentaja ja talollinen. Kuorikoski rakensi ja korjasi lähes 55 vuotta kestäneen uransa aikana yli 30 kirkkoa ja kellotapulia sekä teki useita alttareita ja saarnastuoleja pystyttämiinsä kirkkoihin. Hän oli monitaitoinen ammattimies.


title: Tupakannäive

text: Tupakannäive ("Orobanche ramosa") on lehtivihreätön kasvilaji näiveiden ("Orobanche") suvussa. Se on loiskasvi, joka loisii muun muassa perunan, tomaatin, hampun ja tupakan juurissa.


title: Tupakannäive

text: Tupakannäive kasvaa 15–25 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on haaraton ja lehdet suomuja. Kukinto on tähkämäinen ja haarova. Kukan teriö on 10–22 millimetriä pitkä, väriltään violetin vaaleansinisen valkea.


title: Tupakannäive

text: Tupakannäivettä tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa sitä esiintyy laajasti Pohjoismaita lukuun ottamatta. Joissain maissa lajia pidetään haitallisena viljelmien rikkakasvina.


title: Tuamasaga

text: Tuamasaga on yksi Samoan hallintoalueista, joka kattaa Upolun saaren keskiosat. Sen pinta-ala on 479 km ja vuoden 2016 väestönlaskennassa asukasluku oli 95 907.


title: Supernatural (5. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Supernaturalin" viides tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 10. syyskuuta 2009. Se oli sarjan neljäs The CW -verkossa näytetty tuotantokausi. Kausi käsittelee Luciferin vapautumista Helvetistä ja Zachariahin yritystä saada Dean ja Sam taipumaan tahtoonsa toimimaan Mikaelin ja Luciferin ihmisvastineina.


title: Supernatural (5. tuotantokausi)

text: Suomessa Sub alkoi esittää viidettä tuotantokautta maaliskuussa 2012.


title: Timbaalit

text: Timbaalit ovat rumpusoitin, joka koostuu kahdesta varsin pienestä ja matalasta rummusta. Soitin sai alkunsa 1800-luvun lopulla Kuubassa. Timbaalien runko on yleensä tehty metallista, ja sen pohja on avonainen. Niiden soitinkalvo on joko nahkaa tai muovia.


title: Timbaalit

text: Samaan tapaan kuin bongoissa, myös timbaalien rummut ovat erikokoisia. Suurempi rumpu ("feminiininen" rumpu, "hembra") tuottaa matalampaa ja pienempi ("maskuliininen" rumpu, "macho") korkeampaa ääntä. Rumpujen halkaisija on tavallisesti 30–40 cm ja rumpuparin halkaisijoiden ero kolmisen senttiä. Timbaaleiden yhteydessä käytetään niiden tukirunkoon kiinnitettynä tavallisesti yhtä tai kahta lehmänkelloa ja joskus myös symbaaleja.


title: Timbaalit

text: Timbaaleja käytetään perinteisesti kuubalais- tai salsamusiikkia esitettäessä, mutta myös muut kevyttä musiikkia esittävät yhtyeet saattavat toisinaan käyttää niitä yhtenä instrumenttinaan. Ne kuuluvat hetkittäin käytettyihin rumpusoittimiin, jotka hyödyntävät ylätaajuuksien korostamista toisin kuin jatkuvasti äänessä olevat soittimet, kuten vaikkapa congarummut ja marakassit. Rumpuja soitetaan seisaaltaan suorilla timbaalipuikoilla.


title: Fa’asaleleaga

text: Fa’asaleleaga on yksi Samoan hallintoalueista. Se kattaa Savai’in saaren itäosan. Sen pinta-ala on 266 km ja väkiluku oli vuoden 2016 väestönlaskennassa 13 566.


title: Idänimarre

text: Idänimarre ("Gymnocarpium continentale", syn. "G. jessoënse") on Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa tavattava pieni saniainen. Suomessa laji on harvinainen.


title: Idänimarre

text: Monivuotinen idänimarre kasvattaa pitkän, hennon, väriltään tummanruskean ja jokseenkin kiillottoman maavarren. Yksittäin maavarresta nousevat lehdet ovat 10–30 cm korkeita. Lehden ruoti on noin kaksi kertaa lavan pituinen ja tiheään nystykarvainen. Kirkkaanvihreä lehtilapa on nystyinen, tavallisesti leveyttä pitempi, kolmiomaisen puikea ja kaksi kertaa parilehdykkäinen. Kapeanpuikea tyvilehdykkä on selvästi lehden kärkiosaa pienempi. Tyvilehdykän ensimmäisen pikkulehdykkäparin lehdykät ovat melkein samankokoisia, pienemmän pikkulehdykän keskiosan leveyden ollessa 4/5 isomman lehdykän keskiosan leveydestä. Pikkulehdykät ovat muodoltaan kapean pitkulaisia ja pariosaisia tai parijakoisia. Lehden alapinnalla olevat itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä ja katesuomuttomia. Idänimarteen itiöt kypsyvät Suomessa heinä-elokuussa. Itiöt ovat väriltään vaaleanruskeita.


title: Idänimarre

text: Idänimarre muistuttaa hyvin paljon lähisukulaisiaan metsäimarretta ("G. dryopteris") ja erityisesti kalkki-imarretta ("G. robertianum"). Laji myös risteytyy helposti metsäimarteen kanssa.


title: Idänimarre

text: Idänimarteen levinneisyysalue tunnetaan huonosti. Pääesiintymisalue ulottuu Siperiasta Itä-Aasiaan, sekä Pohjois-Amerikan pohjoisosiin. Fennoskandiassa lajia tavataan Pohjois-Norjassa ja -Suomessa sekä Venäjän Karjalassa. Fennoskandian esiintymien arvellaan olevan myöhäisjääkautinen jäänne. Suomessa idänimarre on harvinainen laji, joka löydettiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1937. Sen pääesiintymä Suomessa on Koillismaalla Kuusamossa ja Sallan eteläosissa, pääosin Oulangan kansallispuistossa. Pienempiä esiintymiä tavataan Utsjoella, Inarin lounaisosassa ja Enontekiön Hetasta.


title: Idänimarre

text: Idänimarre kasvaa yleensä varjoisissa kallionraoissa. Laji on kalkinvaatija.


title: Supernatural (3. tuotantokausi)

text: Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Supernaturalin" kolmas tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa The CW-verkossa 4. lokakuuta 2007. Kauden näyttelijäkaartiin kuuluvat jälleen Jared Padalecki ja Jensen Ackles. Myös Jim Beaver palasi Bobbyn rooliin. Kausi esittelee uusia hahmoja, kuten demoni-Rubyn (Katie Cassidy), joka haluaa auttaa veljeksiä, ja Bela Talbotin (Lauren Cohan), varkaan, joka on välillä veljesten riesana.


title: Loistava tulevaisuus

text: Loistava tulevaisuus () on Charles Dickensin romaani, joka ilmestyi alun perin jatkokertomuksena 1860–1861. Suomeksi teos ilmestyi nimellä "Suuria odotuksia" vuonna 1934 ja nimellä "Loistava tulevaisuus" 1960. Dickens palasi teoksessaan "David Copperfieldin" kehitysromaani-aiheeseen ja kertoo, kuinka kunnianhimoinen nuori mies Pip oppii hyväksymään todellisuuden.


title: Edwin Droodin arvoitus

text: Edwin Droodin arvoitus () on Charles Dickensin viidestoista, keskeneräiseksi jäänyt romaani, joka ilmestyi jatkokertomuksena 1870. Tekijän kuollessa tarinasta oli valmiina puolet.


title: Nicholas Nicklebyn elämä ja seikkailut

text: Nicholas Nicklebyn elämä ja seikkailut () on Charles Dickensin kolmas romaani, joka ilmestyi alun perin jatkokertomuksena 1838–1839. Dickens oli julkaissut samalla tavoin aiemmat romaaninsa Pickwick-kerhon jälkeenjääneet paperit (1836–1837) ja Oliver Twist (1837–1839).


title: Nicholas Nicklebyn elämä ja seikkailut

text: Erityisesti Tolkien-käännöksistään tunnetuksi tulleen Kersti Juvan suomennos "Nicholas Nicklebystä" on vuodelta 1992. Kriitikko Jari Olavi Hiltunen on todennut, että Juva tiivistää sujuvalla suomen kielellä Dickensin hauskat vuoropuhelut ja sen värikylläisen detaljisirkuksen, jonka kirjailija luo englantilaisen yhteiskunnan ihmistyypeistä, seremonioista ja instituutioista.


title: Tuomas Myllylä

text: Tuomas Myllylä (s. 1986, Merijärvi) on Pohjois-Pohjanmaalta kotoisin oleva sarjakuvantekijä, joka suosii erityisesti tieteisaiheita ja historiallisia aiheita. Myllylän esikoisalbumi "Rhenus" ilmestyi vuonna 2011. Myönteiset arvostelut saanut albumi kertoo elämästä ja murhamysteeristä Rooman valtakunnan levottomilla rajaseuduilla Reinin (Rhenuksen) varrella 300-luvulla jaa. Myllylän toinen albumi "Pakanat" (ensimmäinen osa 2012) sijoittuu viikinkiajalle. Lisäksi Myllylältä on julkaistu sarjakuvanovelleja eri yhteyksissä, kuten Turun sarjakuvaseuran "Scifi"-antologiassa (2010).


title: Tuomas Myllylä

text: Ammatiltaan Myllylä on maataloustyöntekijä. Myllylä on käynyt myös Rovaniemellä Rovala-opiston sarjakuvalinjan.


title: Petäjärvi

text: Petäjärvi tai Petrovskoje () on maalaiskunta ja sen samanniminen keskustaajama Karjalankannaksella Leningradin alueen Käkisalmen piirissä. Kunta sijaitsee kapeana itä-länsisuuntaisena kaistaleena Suvannonjärven ja Vuoksen eteläisen laskuhaaran eteläpuolella. Vesistön pohjoispuolella naapurikuntia ovat Kuninkaanristi (Romaški) ja Sakkola (Gromovo), etelässä Punnus (Krasnoozjornoje), Mäkrälä (Razdolje), Rautu (Sosnovo) ja Metsäpirtti (Zaporožskoje). Kunnassa on noin 1750 asukasta.


title: Petäjärvi

text:
Petäjärven kunta sijaitsee Suomen entisen Sakkolan kunnan eteläosan ja Valkjärven kunnan pohjoisosan alueella.
Kunnan keskustaajamasta on Pietariin noin 70 kilometriä.


title: Petäjärvi

text:
Kunnassa on nykyisin kuusi asutuskeskusta. Keskustaajama Petrovskoje sijaitsee entisen Sakkolan Petäjärven kylän paikalla. Petäjärven asema on erillinen asutuskeskus kahden kilometrin päässä keskustaajamasta, Pietari–Hiitola-rataosuuden varrella. Aseman venäläinenkin nimi on yhä Petäjärvi (Петяярви). Kunnan muut neljä paikkakuntaa ovat kyliä (derevnja).
Nimen Petrovskoje paikkakunta sai sodan jälkeen Neuvostoliitossa, täällä vuonna 1944 kaatuneen lääkintäaliupseeri Jelizaveta Pavlovna Petrovnan kunniaksi.


title: Niittyrengaskehrääjä

text: Niittyrengaskehrääjä ("Malacosoma castrense") kuuluu keskikesän kookkaisiin yöperhoslajeihin. Suomessa se on harvinainen ja levinneisyydeltään hyvin eteläinen. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).


title: Niittyrengaskehrääjä

text:
Niittyrengaskehrääjä on helposti tunnistettava perhonen, jonka sukupuolet ovat kuitenkin huomattavan erinäköiset. Koiraan etusiivet ovat vaalean kellanruskeat, ja niissä on kaksi lämpimänruskeaa poikkijuovaa, jotka koskettavat toisiaan siiven keskiosassa. Poikkijuovista sisempi kaartuu siiven puolivälissä suoraan kohti perhosen ruumista. Takasiivet ovat lämpimän ruskeat hieman vaaleammalla keskustalla. Naaras on selvästi koirasta kookkaampi ja ruumiiltaan rotevampi. Naaraan siipien pohjaväri on pähkinänruskea, ja etusiivessä on kaksi leveää, lähes suoraa, vaaleaa poikkijuovaa, joiden siiven keskiosan puoleinen reunus on terävä. Takasiipi on etusiiven värinen, mutta siinä on vain yksi vaaleampi, epäselvä poikkijuova. Molemmilla sukupuolilla siiven reunassa on jaksoittain vaaleita ja tummia ripsiä. Naaraan ruumis on kokonaan tummanruskea, koiraan pää ja keskiruumis ovat kellanruskeat ja takaruumis tumma. Siipiväli on koiraalla 24–32 mm ja naaraalla 34–40 mm.
Niittyrengaskehrääjän levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja edelleen Etelä-Siperiaan, Mongoliaan ja Kiinaan. Pohjoismaissa se on eteläinen, ja merkittävimmät esiintymät löytyvät Ruotsin Öölannista ja Gotlannista. Suomessa lajia tavataan melko yleisenä vain Ahvenanmaalla ja lounaisrannikolla sekä harvinaisempana etelärannikkoa pitkin Venäjälle. Esiintymät ovat melko paikallisia ja havainnot häviävät hyvin nopeasti sisämaahan mentäessä. Perhoset lentävät heinäkuun puolivälistä elokuun puoliväliin.


title: Niittyrengaskehrääjä

text: Niittyrengaskehrääjä on elinympäristönsä suhteen vaatelias ja viihtyy pääasiassa matalakasvustoisilla, avoimilla ja lämpimillä paikoilla, joilla on kalkkipitoinen maaperä. Lisäksi sitä tavataan hiekkaisilla rannoilla. Perhoset lentävät iltahämärästä alkaen ja se saattaa olla paikoitellen erittäin runsaslukuinen. Molemmat sukupuolet lentävät valolle. Päivisin ne lepäävät kasvillisuuden joukossa, mutta lähtevät häirittyinä lentoon silloinkin. Naaras tuottaa 500–700 munaa, jotka se asettaa kasvien varsille lajille tyypillisiin, noin 40mm pitkiin, kasvin vartta spiraalimaisesti kiertäviin ryhmiin ja kuolee heti saatuaan munat laskettua. Munat talvehtivat.


title: Niittyrengaskehrääjä

text: Munat kuoriutuvat toukokuun alussa. Toukat viihtyvät ryhminä ja oleskelevat lähellä maanpintaa kehräämänsä seitin suojissa. Siirtyessään uuteen paikkaan toukat etenevät maastossa peräkanaa, muodostaen pitkiä jonoja. Toukkien kasvunopeus vaihtelee paljon ja yhdessä toukkapesässä voi olla hyvinkin erikokoisia toukkia. Täysikasvuisena toukka tekee kasvillisuuteen, lähelle maanpintaa läpikuultavan kotelokopan, jonka sisälle se erittää kirkasta, keltaiseksi jauheeksi kuivuvaa nestettä. Kotelovaihe kestää kolmisen viikkoa.


title: Niittyrengaskehrääjä

text: Toukat syövät pääasiassa erilaisia ruohovartisia kasveja, mutta myös vadelmaa ja pajuja.


title: Leninin patsas (Turku)

text: V. I. Leninin muistomerkki on Aurakadun yläpäässä Turun Puolalanmäellä sijaitseva Mihail Anikušinin veistämä Vladimir Iljitš Leninin rintakuva. Patsas on Leningradin (nykyisen Pietarin) kaupungin lahja ystävyyskaupungilleen Turulle vuodelta 1977. Pronssiveistos valettiin Leningradin Monument Sculptura -valimossa vuonna 1977. Patsaan alustan on valmistanut Loimaan Kiviveistämö. Veistos paljastettiin Leningradin päivänä, 13. marraskuuta 1977. Patsas on pronssia ja jalusta punaista graniittia. Rintakuva on 0,8 metriä ja jalusta 1,7 metriä korkea, yhteensä korkeutta on 2,5 metriä.


title: Leninin patsas (Turku)

text: Veistoksen ympäristökokonaisuuteen kuuluu myös erillinen Tauno Torpon suunnittelema, vuonna 1964 paljastettu pronssinen muistolaatta Leninin asumisesta viereisessä talossa pakomatkallaan vuonna 1907. Talo on tosin rakennettu vasta seuraavana vuonna.


title: Marlen Hutsijev

text: Marlen Martynovitš Hutsijev (, 4. lokakuuta 1925 Tbilisi) on venäläinen elokuvaohjaaja.


title: Marlen Hutsijev

text: Marlen Hutsijev syntyi Stalinin vainoissa menehtyneen kommunistin ja näyttelijättären perheeseen. Hän valmistui vuonna 1952 Neuvostoliiton elokuvainstituutin ohjaajalinjalta, jossa hän opiskeli Igor Savtšenkon johdolla. Diplomityö "Gradostroiteli" (”Rakentajat”, yhdessä Feliks Mironerin kanssa, 1950) kertoo Moskovan nuorista rakennustyöläisistä.


title: Marlen Hutsijev

text: Vuosina 1953–1958 Hutsijev työskenteli ohjaajana Odessan elokuvastudiolla. Hänen esikoisteoksensa "Vesna na Zaretšnoi ulitse" (”Kevät Zaretšnaja-kadulla”, Feliks Mironerin kanssa, 1956) on lyyrinen ja yksityiskohdiltaan todenmukainen rakkaustarina ja yksi ensimmäisistä Neuvostoliiton kulttuurielämän ”suojasäätä” heijastaneista elokuvista. Orpopojan ja perheensä menettäneen sotilaan ystävyydestä kertova psykologinen draama "Dva Fjodora" (”Kaksi Fjodoria”, 1959) on jäänyt historiaan Vasili Šukšinin näyttelijädebyyttinä.


title: Marlen Hutsijev

text: Vuosina 1959–1965 Hutsijev työskenteli Gorkin elokuvastudiolla ja vuodesta 1965 lähtien Mosfilmin studiolla. Erityinen sija ohjaajan tuotannossa on nuorisosta ja sen ihanteista kertovalla elokuvalla "Zastava Iljitša", jota pidetään Neuvostoliiton ”kuusikymmenlukulaisuuden” avainteoksena. Vuonna 1962 valmistunut elokuva joutui Nikita Hruštšovin rajun kritiikin kohteeksi, ja se julkaistiin uudelleen muokattuna nimellä "Olen 20-vuotias" ("Mne dvadtsat let", 1964). Elokuvan alkuperäinen versio ilmestyi vuonna 1988. Kuusikymmenlukulaisten aikuistumista ja suojasään päättymistä kuvaa "Heinäkuun sade" ("Ijulski dožd", 1967). Sukupolven alustavan tilinpäätöksen ohjaaja tekee elokuvassa "Posleslovije" (”Jälkisana”, 1983).


title: Marlen Hutsijev

text: 1960–1970-lukujen vaihteessa Hutsijev työskenteli televisio- ja dokumenttielokuvien parissa. Yhdessä Elem Klimovin ja German Lavrovin kanssa hän viimeisteli Mihail Rommin aloittaman dokumenttielokuvan "I vsjo-taki ja verju" (”Silti uskon”, 1976). Vuonna 1991 valmistui näytelmäelokuva "Beskonetšnost" (”Loputtomuus”). Hutsijev on toiminut myös käsikirjoittajana, näyttelijänä ja teatteriohjaajana. Vuonna 1965 hänet valittiin Neuvostoliiton elokuvatyöntekijäliiton sihteeriksi. Vuodesta 1978 lähtien hän toimi elokuvainstituutin opettajana ja vuodesta 1987 professorina. Hutsijev sai Neuvostoliiton kansantaitelijan arvonimen vuonna 1986 ja Venäjän valtionpalkinnon vuonna 1993.


title: Magnus Hellberg

text: Magnus Hellberg (s. 4. huhtikuuta 1991 Uppsala, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa KHL-liigassa pelaavaa SKA Pietaria. Hän on aiemmin pelannut Nashville Predatorsissa sekä New York Rangersissa.


title: Magnus Hellberg

text: Hellberg on Almtuna IS:n kasvatti. Hän pelasi juniorina myös Wings HC Arlandan joukkueessa, jossa Hellberg teki debyyttinsä miesten peleissä kaudella 2008–2009, jolloin hän pelasi kaksi ottelua I-divisioonassa.


title: Magnus Hellberg

text: Kaudeksi 2009–2010 Hellberg palasi kasvattajaseuraansa Almtuna IS:ään. Hän pelasi lähes koko kauden sen J20-joukkuessa. Hellberg pelasi siellä 22 ottelua ja hänellä oli runkosarjan päätyttyä J20 Elitin paras torjuntaprosentti (92,9) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1,97). Hellberg pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla I-divisioonajoukkue Vallentuna BK:ssa. Kesäkuussa 2010 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Almtunan kanssa.


title: Magnus Hellberg

text: Hellberg nousi HockeyAllsvenskanin tulokaskaudellaan 2010–2011 Almtunan miesten joukkueen ykkösmaalivahdiksi. Hän pelasi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 31 runkosarjaottelua torjuntaprosentin ollessa 93,6. Hellberg kantoi Almtunan torjuntavastuun myös kevään 2011 putoamiskarsinnoissa, joiden päätteeksi Almtuna säilytti sarjapaikkansa. Hellberg pelasi kauden aikana myös kolme ottelua lainalla I-divisioonajoukkue IFK Kumlassa. Tammikuussa 2011 hän teki yksivuotisen jatkosopimuksen Almtunan kanssa, mutta se sisälsi option Elitserieniin siirtymisestä.


title: Magnus Hellberg

text: Hellberg käytti Almtuna-sopimuksessa olleen optionsa ja teki 20-vuotissyntymäpäivänään 4. huhtikuuta 2011 kaksivuotisen sopimuksen Frölunda HC:n kanssa. Nashville Predators varasi hänet toisella kierroksella 38. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2011. Kauden 2011–2012 aikana Hellberg pelasi 17 ottelua Frölundassa. Hän jätti joukkueen kuitenkin kesällä 2012 ja teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Predatorsin kanssa. Frölundassa olisi ollut neljä sopimusmaalivahtia, ja Hellberg päätti jatkaa uraansa Pohjois-Amerikassa.


title: Magnus Hellberg

text: Hellberg oli mukana voittamassa maailmanmestaruutta Ruotsille vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Kansankäräjät

text: Kansankäräjät () on Tanskan kansanedustuslaitos. Parlamenttirakennus sijaitsee Christiansborgin linnassa Kööpenhaminassa. Kansankäräjät on yksikamarinen ja siihen kuuluu 179 jäsentä, jotka valitaan neljän vuoden välein. Pääministerillä on kuitenkin oikeus järjestää ennenaikaiset vaalit.


title: Loiskasvi

text: Loiskasvit ovat toisenvaraisia kasveja, jotka ottavat ravinteita muilta kasveilta. Loiskasvit voidaan jakaa suoriin loisiin tai mykoheterotrofeihin. Nämä hankkivat ravintoa isäntäkasveilta joko suoraan isäntäkasvista imujuurilla eli haustorioilla tai sienijuuren avulla. Loisivat kasvit voivat olla holoparasiitteja (kokoloisia, lehtivihreättömiä) tai hemiparasiitteja (puoliloisia, lehtivihreällisiä).


title: Loiskasvi

text: Eniten loiskasveja on koppisiemenisissä, kaikkiaan jopa 4000 lajia. Ne jakaantuvat useisiin heimoihin, runsaasti loiskasveja on esimerkiksi näivekasveissa, santelikasveissa ja rafflesiakasvien heimossa. Mykoheterotrofisia kasveja on esimerkiksi talvikki- ja kämmekkäkasveissa. Ainoa paljassiemeninen loiskasvi on vain Uudessa-Kaledoniassa kasvava podokarpuskasveihin kuuluva havupuulaji podori ("Parasitaxus usta"), joka elää epätavallisessa juuristoyhteydessä saman heimon lajin siipipodokin ("Falcatifolium taxoides") kanssa.


title: Loiskasvi

text: Esimerkkejä Suomessa kasvavista lois- ja mykoheterotrofikasveista:


title: Liisa Soinne

text: Liisa Soinne (10. heinäkuuta 1935, Kuopio – 13. marraskuuta 2010, Turku) oli suomalainen pianisti ja pianopedagogi.


title: Liisa Soinne

text: Soinne aloitti pianon soittamisen jo nelivuotiaana ja opinnot kuusivuotiaana Sohvi Korhosen johdolla. Myöhemmin häntä opettivat Suomessa muun muassa Elli Rängman-Björlin ja Timo Mikkilä sekä ulkomailla Emil Danenberg ja Jan Hoffman. Soinne esiintyi radiossa säännöllisesti yhdeksänvuotiaasta lähtien ja ensimmäisen konserttinsa hän piti olleessaan vasta 15-vuotias. Sointeen taiteilijaura kesti 35 vuotta, minkä aikana hän konsertoi aktiivisesti Helsingissä ja muualla Suomessa sekä toteutti muun muassa useita mittavia Bach-projekteja.


title: Liisa Soinne

text: Soinne toimi pianistin työn ohella pedagogina. Hän opetti pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa 1973–83 ja oli Keski-Pohjanmaan konservatoriossa pianonsoiton yliopettaja 1988–96. Soinne kirjoitti pedagogisen teoksen "Piano soi ja laulaa", joka julkaistiin 1984.


title: Liisa Soinne

text: Sointeella oli viisi lasta ja hän harrasti myös kuvataiteita. Hänellä oli muun muassa oma taidenäyttely Turussa heinäkuussa 2010.


title: Gears of War 3

text: Gears of War 3 (lyhyemmin GoW3) on Epic Gamesin kehittämä ja Microsoft Studiosin julkaisema "Gears of War" -pelisarjaan kuuluva kolmannen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin syyskuussa 2011 Xbox 360:lle.


title: Sérgio Krzywy

text: Sérgio Krzywy (s. 30. kesäkuuta 1952 Palmeira) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Assisin hiippakuntaan Antônio de Souza 28. joulukuuta 1983. Hänet nimitettiin Araçatuban hiippakunnan piispaksi 26. toukokuuta 2004. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Pedro Antônio Marchetti Fedalto, jota avustivat Antônio de Souza ja Aloysio José Leal Penna.


title: Mario Zanetta

text: Mario Zanetta (29. tammikuuta 1938 – 13. marraskuuta 1998) oli italialaissyntyinen, Brasiliassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 24. kesäkuuta 1962 ja nimitettiin Paulo Afonson hiippakunnan piispaksi 15. kesäkuuta 1988. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Aloysio José Leal Penna, jota avustivat Jackson Berenguer Prado ja Aldo Del Monte.


title: Mario Zanetta

text: Zanetta johti hiippakuntaansa, kunnes kuoli 60-vuotiaana.


title: Poikkimessinkiyökkönen

text: Poikkimessinkiyökkönen ("Diachrysia tutti") on yleinen, metallinhohtoinen yöperhonen.


title: Poikkimessinkiyökkönen

text: Poikkimessinkiyökkönen on keskikokoinen, leveäsiipinen yökkönen. Etusiivet ovat pohjaväriltään ruskeat, ja siipisuonet erottuvat hyvin. Siiven tyviosassa ja kärkiosassa siiven poikki kulkee leveä, metallinhohtoisen vihreä ja kiiltäväpintainen vyö, jotka yhtyvät siiven keskiosassa ja muodostavat yhtenäisen H-kirjaimen muotoisen alueen. Munuaistäplä ja rengastäplä erottuvat reunoiltaan tummemman ruskeina siiven etuosaan jäävällä ruskealla laikulla. Siiven kärkiosa on hieman vaaleamman ruskea. Takasiivet ovat harmaat. Keskiruumiin päällä on korkea, tupsumainen karvakaulus. Pää on oranssi. Siipiväli on 32–38 mm.


title: Poikkimessinkiyökkönen

text: Samannäköinen laji on vyömessinkiyökkönen ("Diachrysia chrysitis").


title: Poikkimessinkiyökkönen

text: Poikkimessinkiyökkösen levinneisyysalue ulottuu Länsi-Euroopasta Aasian poikki Tyynenmeren rannikolle saakka. Levinneisyysalueen rajoja ei varsinkaan idässä tunneta kovin tarkoin samankaltaisten lähilajien vuoksi. Suomessa lajia tavataan etelärannikolta ainakin Etelä-Lappiin saakka. Perhoset lentävät kesäkuun loppupuoliskolta elokuun puoleen väliin. Joinakin vuosina lajilla on vähälukuisempi toinen sukupolvi syyskuussa.


title: Poikkimessinkiyökkönen

text: Lajia on pitkään pidetty vyömessinkiyökkösen värimuotona, ja vanhemmassa kirjallisuudessa lajeja on pidetty yhtenä. Siipien värityksen lisäksi lajeilla on pienehköt erot koirasgenitaaleissa ja naaraan takaruumiin kahdeksannen jaokkeen vatsakilven muodossa. Ekologiselta kannalta on näyttöä lajien lentoaikojen eroavaisuudesta sekä eroista elinympäristömieltymyksissä. Nykyisin lajien erillisyyttä tukee myös molekyylibiologinen tutkimus.


title: Poikkimessinkiyökkönen

text: Poikkimessinkiyökkönen viihtyy kosteammilla ja lämpimämmillä elinpaikoilla kuin vyömessinkiyökkönen. Perhonen lentää öisin ja tulee valolle. Se myös vierailee mielellään imemässä mettä kukista, muttei tule syötille. Laji on yleinen, mutta ainakin Suomessa yksilömäärässä mitattuna vyömessinkiyökköstä vähälukuisempi. Toukka rakentaa kotelokopan kasvillisuuden joukkoon ja koteloituu sen sisään. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana.


title: Poikkimessinkiyökkönen

text: Toukka on erilaisia ruohovartisia kasveja syövä polyfagi.


title: Suruyökkönen

text: Suruyökkönen ("Amphipyra perflua") on eteläisen Suomen yleinen yöperhonen.


title: Suruyökkönen

text: Suruyökkönen on melko kookas ja leveäsiipinen yöperhonen. Etusiivet ovat kiiltävät ja vaihtelevat pohjaväriltään kellanruskeasta lämpimän ruskeaan. Niiden poikki kulkee kaksi selvästi vaaleampaa, voimakkaasti aaltoilevaa poikkiviirua. Poikkiviirujen väliin jäävä osa siivestä on paljon muuta siipeä tummemman ruskea, joillakin yksilöillä lähes musta. Rengastäplä erottuu usein vaaleana renkaana siiven keskiosan tummalla pohjalla. Takasiivet ovat tasaisen vaaleanruskeat. Siipiväli on 46–55 mm.


title: Suruyökkönen

text: Suruyökkönen on Euroopassa vahvasti itäinen laji, jota ei tavata mantereen länsiosissa. Idässä levinneisyys ulottuu Kiinaan ja Koreaan. Suomessa levinneisyys painottuu etelään, pääasiassa Kokkola-Lieksa-linjan eteläpuolella. Perhoset lentävät heinäkuun loppupuolelta syyskuun alkuun huipun ollessa elokuun alkupuolella.


title: Suruyökkönen

text: Suruyökkönen elää avoimissa lehti- ja sekametsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Perhoset lentävät öisin ja tulevat valolle, mutta erityisen hyvin syötille. Täysikasvuisena toukka laskeutuu maahan ja koteloituu rakentamansa kotelokopan sisään. Muna talvehtii.


title: Suruyökkönen

text: Toukka elää monilla lehtipuilla ja pensailla, erityisesti tuomella ("Prunus padus"), haavalla ("Populus tremula") sekä kuusamoilla ("Lonicera").


title: Hans Ferdinand Geisler

text: Hans Ferdinand Geisler (19. huhtikuuta 1891 – 25. kesäkuuta 1966) oli saksalainen kenraali.


title: Hans Ferdinand Geisler

text: Geisler palveli Saksan laivastossa ensimmäisen maailmansodan aikana. Vuonna 1933 hänet siirrettiin Luftwaffeen. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi huhtikuussa 1939. Vuosina 1939–1942 Geisler komensi Luftwaffen 10. armeijakuntaa, joka osallistui myös Norjan valtaukseen. Geisler jäi eläkkeelle lokakuussa 1942. Hän kuoli vuonna 1966 Freiburg im Breisgaussa.


title: Nina Sorokina

text: Nina Sorokina (, 13. toukokuuta 1942 Moskova, Neuvostoliitto – 8. lokakuuta 2011) oli venäläinen balettitanssija, joka työskenteli Bolšoin baletissa. Hänen puolisonsa oli tanssija Juri Vladimirov, joka oli tanssijana samassa baletissa. Molemmat palkittiin vuonna 1987 Neuvostoliiton kansantaiteilijoina.


title: Nina Sorokina

text: Sorokina valmistui Moskovan balettikoulusta 1961. Hän oli ensitanssija vuoteen 1988. Sorokina voitti kultamitalin kansainvälisessä balettikilpailussa Varnassa 1966 ja Moskovan ensimmäisessä balettikilpailussa 1969. Hän osallistui 1974 "Anna Kareninan" balettiversion filmaukseen.


title: Eka kerta

text: Eka kerta on usein seksuaalivalistuksessa ja yleiskielessä käytetty nimitys ensimmäisestä yhdyntä- tai yleensä seksikokemuksesta.


title: Eka kerta

text: Valistuksessa ensimmäistä seksikertaa usein suositellaan lykättäväksi, kunnes varmasti tuntee kumppaninsa, mukana on ihastumisen ja rakastumisen tunteita ja on oppinut hyväksymään itsensä.


title: Eka kerta

text: Ensimmäiseen kertaan liittyy myös jännitystä ja jopa pelkoja. Tytöillä suurin huolenaihe ovat yleensä kivut. Immenkalvo on noin viidesosalla naisista niin tiukka, että yhdynnän yrittäminenkin on kivuliasta. Yleensä se kuitenkin löystyy murrosiässä huomaamattomaksi. Poikien huolenaiheista mainittavin on erektio-ongelmat; jännitys ja paineet voivatkin aiheuttaa erektiokyvyttömyyttä. Osaamattomuuden pelko on yleistä kummallakin sukupuolella.


title: Berndt Ivar Aminoff

text: Berndt Ivar Aminoff (8. lokakuuta 1843 Helsinki – 28. helmikuuta 1926 Viipuri) oli suomalainen arkkitehti. Hän toimi Viipurin ja Vaasan läänien lääninarkkitehtina.


title: Berndt Ivar Aminoff

text: Aminoffin isä Berndt Adolf Carl Gregori Aminoff (1809–1875) oli valtiomies, eversti ja kuvernöörin adjutantti ja äiti Ida Matilda Avellan (1817–1859) historian professori Johan Henrik Avellanin ja tukholmalaisen Kristina Eleonora Almqvistin tytär. Aminoff avioitui ensimmäisen kerran vuonna 1870 aatelissukuun kuuluvan Ebba Örnin (5. kesäkuuta 1851 Helsinki – 24. joulukuuta 1889 Viipuri) kanssa. Heillä oli kolme lasta, Bruno Roland (2. elokuuta 1871 Helsinki – 3. maaliskuuta 1929 Käkisalmi), Elsa Iduna (24. heinäkuuta 1872 Kausala – 17. kesäkuuta 1959 Helsinki) ja Leon Harald (3. maaliskuuta 1879 Sortavala – 28. lokatuuta 1942 Ruovesi). Aminoffin toinen puoliso vuodesta 1893 oli Olga Maria Thesleff ja kolmas vuodesta 1913 vuoteen 1919 Anna Ottilia Häggman.


title: Berndt Ivar Aminoff

text: Aminoff aloitti opinnot Haminan kadettikoulussa 1858, josta hän siirtyi opiskelemaan insinööriksi Helsingin, valmistuen Helsingin teknillisestä reaalikoulusta vuonna 1869. Välillä vuosina 1866–1867 hän opiskeli vapaita taiteita Ruotsin kuninkaallisessa akatemiassa Tukholmassa. Valmistuttuaan rautatietutkimusten parissa työskennellyt Aminoff tuli ensin vt. ja sitten vuodesta 1872 vakinaiseksi asemapäälliköksi Kausalaan, mutta siirtyi Helsinkiin Yleisten rakennusten ylihallituksen arkkitehdiksi 1873. Hän muun muassa johti majakoiden rakentamista Laatokalle ja Viipurin lääninvankilan rakentamista 1870-luvun lopussa ja 1880-luvun alussa. Vaasan lääninrakennuskonttorin esimies ja lääninarkkitehti Aminoffista tuli 1884 ja vastaava virkamies Viipurissa huhtikuussa 1887. Viimeksi mainitusta tehtävästä hän jäi eläkkeelle kesäkuussa 1914. Viipurin vakinaisena lääninarkkitehtina Aminoffia seurasi toukokuussa 1915 Allan Schulman, joka hoiti virkaa tammikuuhun 1932 saakka.


title: Berndt Ivar Aminoff

text: Aminoff toimi myös 20 vuotta sihteerinä Viipurin Taiteenystävien yhdistyksessä, joka oli perustettu 1890. Hän myös piti piirustuskoulua vuodesta 1891.


title: Berndt Ivar Aminoff

text: Viipurin lääninarkkitehtina Aminoff laati Sortavalan kaupungin asemakaavan (1891) ja Vaasan lääninarkkitehtina Kokkolan kaupungin asemakaavan (1884).


title: Berndt Ivar Aminoff

text:
Hän oli erityisen kiinnostunut egyptiläisestä arkkitehtuurista ja hän suoritti useita tutkimusmatkoja Aleksandriaan. Sortavalan kirkon laajennustyössä (1895) hän käytti egyptiläisiä vaikutteita, mutta kirkko tuhoutui toisessa maailmansodassa. Tunnetuin Aminoffin suunnittelema rakennus lienee Peräseinäjoen kirkko (1892). Lisäksi hän suunnitteli useita kirkkoja Karjalankannakselle.
Viipurissa hänen töitään olivat muun muassa seuraavat:


title: Bengalit

text: Bengalit ovat eteläaasialainen etninen ryhmä. Bengalit asuvat pääasiassa Bengalin alueella, joka on jaettu Bangladeshiksi (entinen Itä-Bengali) ja Intialle kuuluvaksi Länsi-Bengaliksi. Bengaliyhteisöjä asuu myös muissa Intian osavaltioissa. Bengaliemigranttien muodostamia yhteisöjä elää monissa maissa ympäri maailmaa, kuten Pakistanissa, Saudi-Arabiassa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, Malesiassa, Kuwaitissa, Etelä-Koreassa, Bahrainissa, Omanissa, Nepalissa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Australiassa, Japanissa sekä osissa Eurooppaa.


title: Bengalit

text: Bengalien oma kieli on bengali, jolla on virallinen asema Bangladeshissa, Intiassa ja Sierra Leonessa. Bengaleja arvioidaan olevan maailmassa 300 miljoonaa. Suurin osa bengaleista on muslimeja tai hinduja.


title: Karvakiviyrtti

text: Karvakiviyrtti ("Woodsia ilvensis") on pienikokoinen, paahteisten kallioiden saniaislaji.


title: Karvakiviyrtti

text: Karvakiviyrtin maavarsi on lyhyt ja pysty. 5–20 cm pitkät, kertaalleen parilehdykkäiset lehdet kasvavat kimppuina. Lehtiruoti ja keskiranka ovat tiheäsuomuisia ja -karvaisia. Lehtilapa on kapeanpuikea. Lehdykät ovat kapeanpuikeita, liuskaisia, alta tiheäsuomuisia ja -karvaisia. Itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä ja ne ovat pitkien katesuomukarvojen ympyröimiä. Karvakiviyrtin itiöt kypsyvät Suomessa heinä-elokuussa. Vanhat lehtiruotien tyviosat jäävät törröttämään moniksi vuosiksi kasvin juureen.


title: Karvakiviyrtti

text: Karvakiviyrtti muistuttaa paljon tunturikiviyrttiä ("W. alpina"), jonka kanssa se myös voi risteytyä.


title: Karvakiviyrtti

text: Euroopassa karvakiviyrtin päälevinneisyysalue painottuu Norjaan, Ruotsiin, Suomeen ja Venäjän Karjalaan ja edelleen itään Uralille saakka. Muualla Euroopassa levinneisyysalue on laikuttaisempi. Sitä tavataan muun muassa Islannissa, Skotlannissa, Saksassa, Puolassa, Alpeilla ja Karpaateilla. Aasian puolella laji on levinnyt laajalle Siperiassa. Pohjois-Amerikassa sitä tavataan Alaskassa, Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjoisosissa. Suomessa karvakiviyrttiä kasvaa koko maassa. Etelä- ja Itä-Suomessa laji on tavallinen, pohjoisempana se harvinaistuu ja puuttuu paikoitellen kokonaan.


title: Karvakiviyrtti

text: Karvakiviyrtti kasvaa kuivilla ja tavallisesti paisteisilla, karuilla kallioilla, louhikoissa ja isoilla metsäkivillä. Toisinaan se esiintyy myös varjoisilla paikoilla.


title: Hildebrando Mendes Costa

text: Hildebrando Mendes Costa (s. 16. kesäkuuta 1926) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 2. joulukuuta 1951 ja nimitettiin Aracajún arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Arindelan titulaaripiispaksi 15. maaliskuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Constantino José Lüers, jota avustivat Luciano José Cabral Duarte ja Miguel Fenelon Câmara Filho.


title: Hildebrando Mendes Costa

text: Mendes Costa sai 25. maaliskuuta 1986 nimityksen Estâncian hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 30. huhtikuuta 2003.


title: Yhden yön juttu

text: Yhden yön juttu on Olli Kortekankaan ja Michael Baranin ooppera. Se syntyi Sibelius-Akatemian tilauksesta ja kantaesitettiin Helsingin Musiikkitalossa lokakuussa 2011. Teos on urbaani vaellustarina, joka sisältää tekijöidensä mukaan "rakkaustarinan ja dekkarin aineksia, unen logiikkaa ja yhteiskunnallisia huomioita". Kantaesityksestä vastasivat Sibelius-Akatemian laulumusiikin opiskelijat ja oopperaorkesteri Markus Lehtisen johdolla.


title: Oligomenorrea

text: Oligomenorrea (myös oligomenorrhoea) tarkoittaa epänormaalin pitkää kuukautiskiertoa, jossa kuukautiset tulevat harvemmin kuin joka 35. vuorokausi.


title: The Barbara Stanwyck Show

text: The Barbara Stanwyck Show on yhdysvaltalainen antologinen draamasarja. Sarjaa ensiesitettiin NBC-televisiokanavalla 19. syyskuuta 1960 – 11. syyskuuta 1961. Barbara Stanwyck oli sarjan juontajana ja näytteli kaikissa puoli tuntia kestävissä jaksoissa eri rooleissa. Stanwyck voitti rooleistaan vuonna 1961 parhaasta naispääosasta Emmy-palkinnon.


title: The Barbara Stanwyck Show

text: Sarjan tuotti Desilu Studios ja ohjasi Stuart Rosenberg. Mustavalkoinen "The Barbara Stanwyck Show" kesti yhden tuotantokauden ja 37 jakson verran. Sarjaa esitettiin maanantai-iltaisin kymmeneltä.


title: The Barbara Stanwyck Show

text: E1 Entertainment, tunnettiin ennen nimellä Koch Vision ja The Archive of American Television julkaisi sarjan DVD:llä Yhdysvalloissa 13. lokakuuta vuonna 2009.


Eye of the Beholder II: The Legend of Darkmoon on Westwood Studiosin kehittämä roolipeli, jonka Strategic Simulations Inc on julkaissut vuonna vuonna . Peli kolmiosaisen "Eye of the Beholder" -sarjan toinen osa. Tapahtumat esitetään edelleen hahmoperspektiivistä ja sen rakenne perustuu AD&D 2nd Edition -roolipeliin.


title: Eye of the Beholder II: The Legend of Darkmoon

text: Ensimmäiseen osaan verrattuna NPC-kuvituksia ja välinäytöksiä on enemmän, mutta hiiritoiminen käyttöliittymä on lähes sama. Neljän hahmon tallennetun ryhmän voi tuoda ensimmäisestä osasta.


text: Arkkivelho Khelben kutsuu Waterdeepin sankarit uuteen tehtävään. Waterdeepin lähistöllä tapahtuu omituisia asioita: ihmisiä katoaa ja matalista haudoista löytyy ihmisten jäänteitä. Khelben teleporttaa pelaajan seurueen metsään Darkmoon-temppelin lähelle jossa nämä saavat selvittää, mitä pahaa temppelin torneissa tapahtuu.


text: Sankarit tapaavat viimein temppelin johtajan, Dran Dragorren, joka onnistuu ensin pääsemään pakoon. Myöhemmin ryhmä voittaa hänet taistelussa, jonka aikana Dran muuttaa itsensä lohikäärmeeksi.


title: José Maria Pires

text: José Maria Pires (15. maaliskuuta 1919 – 27. elokuuta 2017) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 20. joulukuuta 1941 ja nimitettiin Araçuaín hiippakunnan piispaksi 25. toukokuuta 1957. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jose Newton de Almeida Baptista, jota avustivat José André Coimbra ja João de Souza Lima.


title: José Maria Pires

text: Pires sai 2. joulukuuta 1965 nimityksen Paraíban arkkihiippakunnan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 29. marraskuuta 1995. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Sammalsaniaiset

text: Sammalsaniaiset ("Hymenophyllum") on saniaissuku sammalsaniaiskasvien ("Hymenophyllaceae") heimossa.


title: Sammalsaniaiset

text: Suvun lajit ovat pieniä ja niiden lehdissä on vain yksi solukerros. Sammalsaniaiset voivat kasvutavaltaan muistuttaa erehdyttävästi lehtisammalia. Lehtiensä rakenteelta ne ovat sopeutuneet kosteaan ilmastoon ja niiden päälevinneisyys on tropiikissa. Euroopassa kasvaa kaksi lajia: "Hymenophyllum wilsonii" ja "Hymenophyllum tunbrigense". Ne ovat levinneisyydeltään hyvin läntisiä, atlanttisen kosteaa ilmastoa vaativia lajeja.


title: Alveolaarinen tremulantti

text: Alveolaarinen tremulantti ("r"-äänne) on useissa kielissä käytettävä konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [r]. Se esiintyy myös suomen kielessä, jossa se kirjoitetaan kirjaimella R.


title: Alveolaarinen tremulantti

text: Alveolaarinen tremulantti tuotetaan päästämällä ilmaa suusta sellaisella voimakkuudella, että kielen kärki alkaa tehdä nopeaa edestakaisliikettä Bernoullin efektin seurauksena. Äänihuulet värähtelevät äänteen tuottamisen aikana.


title: Alveolaarinen tremulantti

text: Alveolaarisen tremulantin ominaisuuksia ovat:


title: Andrés Fernández

text: Andrés Eduardo Fernández Moreno (s. 17. joulukuuta 1986 Murcia, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Villarrealia.


title: Andrés Fernández

text: Andrés teki ensiesiintymisensä Osasunan edustusjoukkueessa kaudella 2007–2008 21. lokakuuta 2007 ottelussa Almeríaa vastaan. Hän toimi joukkueessa kolmosvahdin asemassa, eikä saanut ensiesiintymisensä jälkeen enempää vastuuta loppukauden aikana.


title: Andrés Fernández

text: Peliaikaa Andrés sai Osasunan reservijoukkueessa, jossa hän toimi ykkösmaalivahtina kaudet 2007–2010. Kesällä 2010 hänet lainattiin yhden kauden sopimuksella Huescaan. Hän palasi joukkueeseen seuraavaksi kaudeksi 2011–2012 ja on toiminut ykkösvahtina Asier Riesgon loukkaannuttua Atlético Madridia vastaan pelatussa ottelussa 28. elokuuta 2011.


title: Béla Síki

text: Béla Síki (s. 21. helmikuuta 1923) on unkarilainen pianisti. Hän opiskeli Budapestin Franz Liszt -musiikkiakatemiassa Leo Weinerin ja Ernő Dohnányin johdolla. Hän muutti vuonna 1945 Sveitsiin, jossa hän sai opetusta Dinu Lipattilta ja voitti Geneven kilpailun vuonna 1948. Hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1965 ja opetti Washingtonin yliopistolla Seattlessa, sitten vuosina 1980–1985 Cincinnatin yliopistolla – College-Conservatory of Musicissa. Palattuaan Seattleen 1985 hän opetti siellä, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2001.


title: Béla Síki

text: Síki on luonut kansainvälisen soolouran ja esiintynyt myös merkittävien kapellimestarien ja orkesterien kanssa. Hän on tehnyt lukuisia levytyksiä, ja hän on saanut usein pyyntöjä eri kilpailujen tuomaristoihin esimerkiksi Leedsissä, Genevessä ja Bolzanossa. Hänen opiskelijoihinsa ovat lukeutuneet Kathryn Selby ja Anton Nel.


title: Härkylät

text: Härkylät ("Polystichum") on saniaissuku alvejuurikasvien heimossa. Härkylälajien tunnusmerkkejä ovat lehtien lehdyköiden piikkihampaisuus ja itiöpesäkkeen kilpimäinen, keskeltä kiinnittynyt katesuomu. Pohjoismaissa kasvaa kolme luonnonvaraista härkylälajia. Niistä Suomessa vain suippohärkylä, jota tavataan hyvin harvinaisena Lapissa ja Etelä-Suomessa. Yksi piikkihärkylän yksilö on löydetty Pohjois-Savosta, mutta laji on hävinnyt Suomesta.


title: Vitório Pavanello

text: Vitório Pavanello (s. 20. tammikuuta 1936) on brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin salesiaanien papiksi 31. heinäkuuta 1966 ja nimitettiin Corumbán hiippakunnan piispaksi 26. marraskuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 31. tammikuuta 1982. Pääkonsekraattorina toimi Antônio Barbosa, jota avustivat Ladislau Paz ja Constantino Amstalden.


title: Vitório Pavanello

text: 26. marraskuuta 1984 Pavanello sai nimityksen Campo Granden koadjuuttoriarkkipiispaksi, ja 12. joulukuuta 1986 hänestä tuli sen arkkipiispa. Hän jäi eläkkeelle 4. toukokuuta 2011.


title: Antônio Barbosa

text: Antônio Barbosa (10. toukokuuta 1911 – 3. toukokuuta 1993) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin salesiaanien papiksi 6. joulukuuta 1936 ja nimitettiin Campo Granden hiippakunnan piispaksi 23. tammikuuta 1958. Piispaksi vihkiminen seurasi 1. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Armando Lombardi, jota avustivat João Resende Costa ja Antônio Campelo de Aragão.


title: Antônio Barbosa

text: Barbosa osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. 27. marraskuuta 1978 Campo Grande korotettiin arkkihiippakunnaksi, ja Barbosasta tuli sen arkkipiispa. Hän jäi eläkkeelle 12. joulukuuta 1986.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Punnus eli Krasnoozjornoje () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Käkisalmen piirissä Venäjällä. Ennen talvi- ja jatkosotaa Muolaan kuntaan kuulunut kylä sijaitsee Karjalankannaksen keskiosassa Punnusjärven rannalla 89 kilometriä Käkisalmesta lounaaseen. Kylässä on 900 ja kunnassa 1 100 asukasta (vuonna 2009).


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Punnuksen kunnan pinta-ala on 245,87 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Käkisalmen piirin Kuninkaanristin (Romaški), koillisessa Petäjärven (Petrovskoje), idässä Mäkrälän (Razdolje) ja Valkjärven (Mitšurinskoje) kuntiin sekä etelässä Leningradin alueen Viipurin piirin Kivennavan (Pervomaiskoje) ja Raivolan (Roštšino), lännessä Kyyrölän (Krasnoselskoje) ja luoteessa Kähärin (Gontšarovo) kuntiin. Pinta-alasta 74,3 % on metsää ja 15,0 % maatalousmaata.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Kunnan pohjoisosa kuuluu Vuoksen alankoon ja muu osa Karjalankannaksen kumpuilevaan keskiylänköön. Järviä ovat Vuoksen suvantojärvi, Raakolanjärvi (ven. "Žuravljovskoje") ja Punnusjärvi, jokia Äyräpäänjoki ("Bulatnaja"), Härkäjoki eli Vuotjoki ("Volotšajevka"), Punnusjoki ("Krasnaja"), Kannilanjoki ("Ptšelinka") ja Suontaanjoki ("Strannitsa"). Seudulla on lukuisia soita. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora ja turve. Luonnonsuojelualueita ovat Punnusjärven luonnonmuistomerkki ja Väärämäenselän rauhoitusalue. Ympäristön tila on hyvä.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu neljä kylää: Silino (entiset Muolaan Telkkälä ja Passila), Svetloje (ent. Valkjärven Valkiamatka eli Valkkola), Tšetverjakovo (ent. Valkjärven Lahdenpohja) ja Vasiljevo (ent. Valkjärven Suontaka). Toiseksi suurin asutuskeskus on yli sadan asukkaan Svetloje. Kunnan alueella sijaitsevilla puutarha- ja huvila-alueilla on yli 900 palstaa, minkä perusteella loma-asukkaiden määrä voidaan arvioida noin 1 150 hengeksi.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Kunta sijaitsee Suomen talvi- ja jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle luovuttamien Muolaan ja Valkjärven kuntien alueilla. Vuonna 1945 sinne alkoi muuttaa kolhoositalonpoikia Kirovin, Jaroslavlin ja Kalininin alueilta. Vuonna 1947 perustettiin leningradilaisen tehtaan ja sotilasakatemian aputaloudet. Seudun haja-asutus säilyi 1950-luvun alkuun saakka, jolloin aputaloudet muutettiin kolhooseiksi. Keskuskylä sai nimen Krasnoozjornaja vuonna 1949.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Kunnan läpi kulkevat Raudun ja Podgornojen (entinen Kivennavan Seppälä) sekä Jagodnojen (ent. Valkjärven Vaalimo) ja Ptšolinon (ent. Muolaan Ylä-Kuusaa ja Määttälä) väliset päällystetyt maantiet, joista haarautuu päällystetty paikallistie Punnukseen. Keskuskylästä on linja-autoyhteydet Pietarin Devjatkinon metroasemalle sekä Rautuun. Svetlojen kautta kulkevat Raudun, Korobitsynon (ent. Valkjärven Ilmola, Pentsilä, Päivilä ja Sakastila) ja Viipurin välillä liikennöivät linja-autot. Parnasin ja Ozerkin metroasemilta on linja-autoyhteys Vasiljevon laskettelukeskuksiin. Lähin rautatieasema on Raudussa.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Seudun pääelinkeinot ovat matkailu ja maatalous. Lihan ja maidon tuotantoa harjoittava maatalousyritys Krasnoozjornoje työllistää noin 200 henkilöä. Svetlojen kylässä sijaitsee Venäjän tiedeakatemian radioastronominen observatorio 32-metrisine radioteleskooppeineen, joka on yksi alansa parhaista havaintovälineistä koko maailmassa. Arviolta viidesosa työvoimasta käy töissä kunnan ulkopuolella.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Punnuksen kylä koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista sekä muutamista matalista kerrostaloista. Sen palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja joukko kauppoja.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Silinon lähellä on arkeologisia löytöpaikkoja. Kunnan alueella sijaitsee neljä talvisodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden yhteishautaa.


title: Punnus (Käkisalmen piiri)

text: Vasiljevon kylässä on Snežnyi ja Zolotaja dolina -nimiset laskettelukeskukset ja Svetlojessa matkailukeskus Krasnoje ozero, jotka työllistävät talvisaikaan lähes 300 henkeä. Kunnan alueella toimii myös viisi lomakylää sekä kalastus- ja metsästysmaja.


title: Getúlio Teixeira Guimarães

text: Getúlio Teixeira Guimarães (s. 17. lokakuuta 1937) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Jumalan Sanan seuran papiksi 4. elokuuta 1966 ja nimitettiin Ponta Grossan hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Tabboran titulaaripiispaksi 20. joulukuuta 1980. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. maaliskuuta 1981. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat Geraldo Claudio Luiz Micheletto Pellanda ja Joel Ivo Catapan.


title: Getúlio Teixeira Guimarães

text: Teixeira Guimarães sai 26. maaliskuuta 1984 nimityksen Cornélio Procópion hiippakunnan piispaksi.


title: Jagiellonia Białystok

text: Jagiellonia Białystok () on puolalainen jalkapalloseura Białystokin kaupungista. Se pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Ekstraklasassa.


title: Jagiellonia Białystok

text: Jagiellonia perustettiin alun perin vuonna 1920.


title: Antônio Campelo de Aragão

text: Antônio Campelo de Aragão (5. lokakuuta 1904 – 10. syyskuuta 1988) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin salesiaanien papiksi 5. heinäkuuta 1936 ja nimitettiin Cuiabán arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Sestan titulaaripiispaksi 15. kesäkuuta 1950. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Francisco de Aquino Correa, jota avustivat Luis do Amaral Mousinho ja Aureliano de Matos.


title: Antônio Campelo de Aragão

text: Campelo de Aragão sai 18. joulukuuta 1956 nimityksen Petrolinan hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 6. helmikuuta 1975. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Bonifácio Piccinini

text: Bonifácio Piccinini (s. 13. toukokuuta 1929) on brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin salesiaanien papiksi 11. helmikuuta 1960 ja nimitettiin Cuiabán arkkihiippakunnan koadjuuttoriarkkipiispaksi sekä Turres in Byzacenan titulaariarkkipiispaksi 27. kesäkuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 31. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat Orlando Chaves ja Antônio Afonso de Miranda.


title: Bonifácio Piccinini

text: Piccininistä tuli Cuiabán arkkipiispa 15. elokuuta 1981. Hän jäi eläkkeelle 9. kesäkuuta 2004.


title: José Foralosso

text: Giuseppe "José" Foralosso (15. maaliskuuta 1938 Cervarese Santa Croce – 22. elokuuta 2012) oli italialaissyntyinen Brasiliassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin salesiaanien papiksi 22. joulukuuta 1966 ja nimitettiin Guiratingan hiippakunnan piispaksi 20. marraskuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. helmikuuta 1992. Pääkonsekraattorina toimi Bonifácio Piccinini, jota avustivat Camillo Faresin ja Osório Willibaldo Stoffel.


title: José Foralosso

text: Foralosso sai 12. tammikuuta 2000 nimityksen Marabán piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 25. huhtikuuta 2012.


title: Teke-Kukuyan kieli

text: Teke-Kukuyan kieli eli "Kikukuya" (IPA [kìkýkçȳā]), kirjoitettu myös joskus muodossa Kukẅa ja tunnettu myös mm. nimellä Etelä-Teke, on Teken murrejatkumoon kuuluva ja Kongon tasavallassa puhuttava kieli. Sitä puhutaan Plateaux'n provinssissa maan keskiosassa, Lekanan piirissä Lekitin joesta itään. Kieli tunnetaan siitä, että se on ainoa, jossa väitetään esiintyvän foneemina labiodentaalinen nasaali /ɱ/. Ko. äänne esiintyy yleensä vain m-äänteen allofonina eikä kumpikaan ikinä löydy toistensa ympäristössä, esim. suomessa "kamera" [ˈkɑme̞rɑ] "kamferi" [ˈkɑɱfe̞ri].


title: Teke-Kukuyan kieli

text: Kukuyan 5 vokaalia on /i e~ɛ a o~ɔ u/. Ne voivat olla joko lyhyitä tai pitkiä; muita vokaalisarjoja (ks. diftongeja) ei ole. /u/ äännetään [y] ympäristössä /ɲuni/ ([ɲyni]) ja myös ennen [j] -äännettä tai toista [y]:tä, kuten kielen nimessä kukuya [kýkçȳā].


title: Teke-Kukuyan kieli

text: Labiodentaalinen nasaali /ɱ/ tiedetään esiintyvän foneemina vain tässä kielessä. Se äännetään /a/ -vokaalin edessä labiaalistuneena [ɱʷ]; /i/ ja /e/ -vokaalien edessä taas [ɱ]. Tässä muutama minimipari, joissa näkyy, kuinka sanan merkitys voi muuttua riippuen siitä, onko sanassa /ɱ/:


title: Tampereen nuorisovaltuusto

text: Tampereen nuorisovaltuusto on vuonna 1998 tamperelaisten nuorten vaikutuskanavaksi perustettu uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton järjestö. Vaikuttamisryhmän nimi oli 19. toukokuuta 2015 asti Tampereen nuorisofoorumi (lyhenne TNF), jolloin Nuorisofoorumin suurkokous hyväksyi hallituksen esityksen nimimuutoksesta.


title: Tampereen nuorisovaltuusto

text: Nuorisovaltuuston toiminnan keskiössä on sen hallitus, johon voivat hakea suurkokouksessa 12–22-vuotiaat nuoret. Nuorisovaltuuston suurkokous järjestetään kaksi kertaa vuodessa, syksyisin ja keväisin. Suurkokoukseen kutsutaan Tampereen yläkouluista ja toisen asteen oppilaitoksista edustajat, jotka päättävät nuorisovaltuuston ajamien asioiden suunnan. Syksyisessä kokouksessa valitaan uusi hallitus sekä puheenjohtajisto.


title: Tampereen nuorisovaltuusto

text: Nuorisovaltuusto järjestää kaksi kertaa vuodessa octafoorumin, Tampereen koulujen oppilaskuntien välisen tapaamisen, jossa käsitellään ajankohtaisia asioita ryhmissä. Nuorisovaltuustolla on edustuspaikat kahdeksassa kaupungin lauta- ja johtokunnassa sekä Tampereen kaupunginvaltuustossa.


title: Tampereen nuorisovaltuusto

text:
Nuorisovaltuuston käyttäessä vielä Nuorisofoorumi-nimeä hallitus valitsi toimintansa helpottamiseksi vuoden ajaksi kaksi valiokuntaa:
Valiokunnista luovuttiin toukokuun 2015 suurkokouksessa, ja ne korvattiin kolmella, hallituksen toimintakauden mittaisella tiimillä. Jokaista tiimiä johtaa joko hallituksen varapuheenjohtaja tai puheenjohtaja. Tiimit vastaavat oman erikoistumisalueensa toiminnasta varainhallintaa lukuun ottamatta.


title: Níkos Kosténoglou

text: Nikólaos ”Níkos” Kosténoglou (, s. 3. lokakuuta 1970) on kreikkalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.


title: Níkos Kosténoglou

text: Kosténoglou aloitti uransa Xanthissa puolustajana vuonna 1989. Hän edusti seuraa viiden kauden ajan Kreikan Superliigassa ja nousi liigan johtavien puolustajien joukkoon. Vuonna 1994 hän siirtyi suurseura AEK Ateenaan. Seura oli voittanut liigamestaruuden juuri edellisellä kaudella, mutta ei pystynyt uusimaan sitä Kosténogloun pitkän 11-vuotisen seurauran aikana. Kreikan cupissa puolustaja pääsi juhlimaan mestaruutta neljään otteeseen.


title: Níkos Kosténoglou

text: Kreikan maajoukkueessa Kosténoglou esiintyi kerran vuonna 1996. Valmennusuransa Kosténoglou aloitti AEK:n organisaatiossa juniorivalmentajana vuonna 2005. Kahden juniorikauden jälkeen hänestä tuli Llorenç Serra Ferrerin apulaisvalmentaja edustusjoukkueeseen. Espanjalaisvalmentajan saatua potkut helmikuussa 2008 nousi Kosténoglou AEK:n päävalmentajaksi. Hänen johdollaan AEK sijoittui liigan ykköseksi, mutta hävisi mestaruuden luvattomiin pelaajiin liittyvien epäselvyyksien vuoksi. Kauden jälkeen Giorgos Donis korvasi Kosténogloun päävalmentajana.


title: Níkos Kosténoglou

text: Marraskuussa 2008 Kosténoglou palasi valmentajaksi Asteras Tripolisissa. Hän valmensi seuraa kauden loppuun saakka.


title: Níkos Kosténoglou

text: Tammikuussa 2011 Kosténoglousta tuli Kreikan liigassa hännille juuttuneen AEL Larissan päävalmentaja. Hän ei kuitenkaan enää onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta liigasta. Kosténoglou jätti paikkansa kauden jälkeen.


title: Níkos Kosténoglou

text: Lokakuun alussa 2011 Kosténoglou palasi AEK Ateenan päävalmentajaksi. Kosténogloun johdolla AEK jäi Kreikan liigassa viidenneksi. Seura ei uusinut hänen sopimustaan kauden jälkeen.


title: Níkos Kosténoglou

text: Syyskuun lopussa 2012 Kosténoglousta tuli Skoda Xanthin päävalmentaja. Hän valmensi seuraa vain pari kuukautta, kunnes sai huonojen esitysen vuoksi joulukuun puolivälissä potkut.


title: Níkos Kosténoglou

text: Helmikuussa 2014 Kostenoglousta tuli viidentenä Kyproksen liigassa majailleen Anorthosis Famagustan päävalmentaja. Kosténogloun johdolla seura ei sijoitustaan onnistunut parantamaan, vaan oli liigan viides. Kauden jälkeen Kosténoglou siirtyi Apollon Smyrnin päävalmentajaksi. Hän sai kuitenkin potkut seurasta jo joulukuussa 2014.


title: Níkos Kosténoglou

text: Helmikuussa 2015 Kosténoglousta tuli Kreikan jalkapallomaajoukkueen apulaisvalmentaja. Heikosti sujuneiden EM2016-karsintojen vuoksi maan jalkapalloliitto erotti päävalmentaja Sergio Markariánin ja koko valmennusjohdon elokuussa 2015.


title: William Anthony Hughes

text: William Anthony Hughes (23. syyskuuta 1921 – 7. helmikuuta 2013) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Youngstownin hiippakuntaan 6. huhtikuuta 1946 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Inis Cathaigin titulaaripiispaksi 23. heinäkuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi James William Malone, jota avustivat Joseph Louis Bernardin ja William Michael Cosgrove.


title: William Anthony Hughes

text: 13. huhtikuuta 1979 Hughes sai nimityksen Covingtonin hiippakunnan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 8. toukokuuta. Hän jäi eläkkeelle 4. heinäkuuta 1995.


title: Worapoj Petchkoom

text: Worapoj Petchkoom (; s. 18. toukokuuta 1981) on thaimaalainen nyrkkeilijä. Hän osallistui vuoden 2004 kesäolympialaisiin Ateenassa ja sai miesten kääpiösarjassa (54 kg) hopeamitalin. Hän osallistui myös vuoden 2008 kesäolympialaisiin Pekingissä, mutta ei päässyt mitaleille.


title: Worapoj Petchkoom

text: Petchkoom esiintyi heinäkuussa 2009 homolehti "Stagen" kannessa. Thaimaan amatöörinyrkkeilyliitto (ABAT) langetti hänelle tästä syystä kolmekuukautisen kilpailukiellon, joka esti häntä nyrkkeilemästä vuoden 2009 Kaakkois-Aasian kisoissa Laosissa. Petchkoom piti kuvia ennemmin urheilullisina kuin rivoina.


title: Viktor Hrjapa

text: Viktor Vladimirovitš Hrjapа (, s. 3. elokuuta 1982 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen koripalloilija.


title: Viktor Hrjapa

text: Hrjapa aloitti koripallon ukrainalaisen H’imik Južnyin juniorijoukkueissa, joista hän nousi edustusjoukkueeseen kaudeksi 1999–2000. Hän pelasi samalla pelejä venäläisessä BK Avtodor Saratovissa ja kaudesta 2000–2001 lähtien hän edusti ainoastaan Saratovia. Hrjapa edusti seuraa vuoteen 2002 asti, jolloin hän siirtyi TsSKA Moskovaan. Hän voitti seuran paidassa vuosien 2003 ja 2004 Venäjän-mestaruuden. Lisäksi hän pelasi ensimmäistä kertaa Euroliigassa. Vuonna 2004 Hrjapa siirtyi Portland Trail Blazersiin, jota hän edusti kaksi kautta. Kausi 2005–2006 oli tilastollisesti hänen parhaansa NBA:ssa, sillä hän teki 5,8 pistettä ottelua kohden. Kahden Portland-kauden jälkeen Hrjapa siirtyi Chicago Bullsiin. Hän pelasi joukkueessa myös kaudella 2007–2008, mutta siirtyi helmikuussa takaisin TsSKA Moskovaan vähäisen peliajan takia. Moskovan kanssa hän voitti Euroliiga-mestaruuden kaudella 2007–2008.


title: Kaljukiviyrtti

text: Kaljukiviyrtti ("Woodsia glabella") on pienikokoinen, lähinnä pohjoisten arktisten alueiden saniaislaji.


title: Kaljukiviyrtti

text: Kaljukiviyrtin maavarsi on lyhyt ja pysty. Maavarresta nousee kimppuina kasvavia, 4–10 cm pitkiä, kertaalleen parilehdykkäisiä lehtiä. Lehtiruoti, keskiranka ja lehdyköitten alapinta ovat jokseenkin kaljuja. Lehtilavan muoto vaihtelee tasasoukasta kapean vastapuikeaan. Lehdykät ovat liuskaisia, alemmat niistä ovat pyöreitä, ylemmät puikeita. Lehdyköitten alapinnalla sijaitsevat itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä ja pitkien katesuomukarvojen ympyröimiä. Kaljukiviyrtin itiöt kypsyvät Suomessa heinä-elokuussa. Lehtiruotien vanhat tyviosat jäävät moniksi vuosiksi törröttämään kasvin juureen.


title: Kaljukiviyrtti

text: Kaljukiviyrtti muistuttaa paljon pienikokoista tunturikiviyrttiä ("W. alpina").


title: Kaljukiviyrtti

text: Euroopassa kaljukiviyrttiä tavataan ainoastaan Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän pohjoisosissa sekä Kaukasuksen vuoristoissa. Aasian puolella sitä tavataan monin paikoin Siperiassa ja muutamin paikoin myös Kiinassa ja Japanissa. Pohjois-Amerikassa se on levinnyt suurimpaan osaa Alaskaa ja Kanadaa sekä edelleen koko Grönlannin rannikolle. Kaljukiviyrtti on Suomessa harvinainen, pohjoinen laji. Sen pääesiintymä on Koillismaalla Kuusamossa ja Sallassa. Lapissa lajia kasvaa Enontekiön suurtuntureilla, Inarin lounaisosassa ja Utsjoella. Muoniosta lajista on vanha havainto.


title: Kaljukiviyrtti

text: Kaljukiviyrtti kasvaa kallionraoissa. Laji on kalkinsuosija.


title: Adam Bałabuch

text: Adam Bałabuch (s. 13. huhtikuuta 1961) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki Wrocławin arkkihiippakuntaan diakoniksi Adam Dyczkowski 24. kesäkuuta 1985 ja papiksi Henryk Roman Gulbinowicz 24. toukokuuta 1986. Hänet inkardinoitiin 25. kesäkuuta 2004 Świdnican hiippakuntaan, jonka vihkipiispaksi hänet nimitettiin 19. maaliskuuta 2008. Samalla hän sai nimityksen Aurusulianan titulaaripiispaksi.


title: Adam Bałabuch

text: Bałabuchin vihki piispaksi 8. toukokuuta 2008 Ignacy Dec, jota avustivat Marian Gołębiewski ja Stefan Regmunt.


title: Leonhard Kaupisch

text: Leonhard Kaupisch (1. syyskuuta 1878 - 26. syyskuuta 1945) oli saksalainen kenraali. Hän toimi yliluutnanttina ensimmäisessä maailmansodassa ja yleni majuriksi. Vuonna 1932 hän yleni kenraaliluutnantiksi. Toisessa maailmansodassa Kaupisch johti saksalaisia Luftwaffen joukkoja Tanskan miehityksessä. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1942.


title: Józef Pazdur

text: Józef Pazdur (22. marraskuuta 1924 Wola Skrzydlańska – 7. toukokuuta 2015) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Wrocławin arkkihiippakuntaan Stefan Wyszyński 23. joulukuuta 1951. Hänet nimitettiin Wrocławin vihkipiispaksi ja Ulciniumin titulaaripiispaksi 18. joulukuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. tammikuuta 1985. Pääkonsekraattorina toimi Henryk Roman Gulbinowicz, jota avustivat Jerzy Karol Ablewicz ja Ignacy Ludwik Jeż.


title: Józef Pazdur

text: Pazdur jäi eläkkeelle 16. marraskuuta 2000.


title: Ignacy Dec

text: Ignacy Dec (s. 27. heinäkuuta 1944) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Wrocławin arkkihiippakuntaan Bolesław Kominek 21. kesäkuuta 1969, ja hänet nimitettiin Świdnican hiippakunnan piispaksi 24. helmikuuta 2004. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Henryk Roman Gulbinowicz, jota avustivat Tadeusz Rybak ja Józef Pazdur.


title: Yhteiskehittely

text: Kehittävän työntutkimuksen sanastosta poimittu termi yhteiskehittely (yhteisluominen) on omaksuttu suomen kielen vastineeksi englannin kielen ilmaisulle "co-creation". Yhteiskehittely tässä merkityksessään on tuotteen tai palvelun kehittämistä yhdessä sen mahdollisten tulevien käyttäjien eli potentiaalisten asiakkaiden kanssa. Termin teki tunnetuksi C. K. Prahalad. Yhteiskehittely mahdollistuu sosiaalisen median työkalujen ansiosta. Viidennes suomalaisista yrityksistä hyödyntää sosiaalista mediaa tuotekehityksessä ja innovoinnissa. Innovaatiotoiminnassa sosiaalista mediaa on hyödynnetty toistaiseksi ennen kaikkea crowdsourcingin ja ideoiden generoinnin välineenä.


title: Yhteiskehittely

text: Yhteiskehittelyä lähellä olevia käsitteitä ovat avoin innovaatio, talkoistaminen ja joukkojen viisaus.


title: Tadeusz Rybak

text: Tadeusz Rybak (7. marraskuuta 1929 – 7. maaliskuuta 2017) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Wrocławin arkkihiippakuntaan Franciszek Sonik 2. elokuuta 1953. Hänet nimitettiin Wrocławin vihkipiispaksi ja Benepotan titulaaripiispaksi 28. huhtikuuta 1977. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Henryk Roman Gulbinowicz, jota avustivat Wladyslaw Miziolek ja Józef Marek.


title: Tadeusz Rybak

text: Rybak sai 25. maaliskuuta 1992 nimityksen Legnican hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 19. maaliskuuta 2005.


title: Nailonia syövä bakteeri

text: Nailonia syövä bakteeri on nailontehtaan jätevedestä vuonna 1975 löydetty bakteeri, joka kykenee syömään joitain nailonin valmistukseen liittyviä aineita. Näitä ovat esim. aminokaproiinihappo (6-aminoheksaolaatti). Nailonia syövä bakteeri on eräs flavobakteeri sp. K172:n kanta, jolla on nylonaaseiksi kutsuttuja entsyymejä.


title: Nailonia syövä bakteeri

text: Nailon on synteettinen muovi, jonka valmistus alkoi 1935. Tämä loi uuden elinympäristön, jossa ei ollut kilpailua. Nailonia syövät bakteerit muodostuivat mutaation perusteella. Ne löysi geneetikko Susumu Ohno. Hänen mukaansa nailonaasi entsyymin mutaatio koitui kombinaatiosta geenin monistumisesta ja DNAn lukukehyksen muuttumisesta (en: Frame shift).


title: Nailonia syövä bakteeri

text: Nailonia syövät bakteerit ovat hyvä esimerkki evoluutiosta, jossa laji saavuttaa kilpailuedun mutaatioiden ansiosta ja luonnonvalintata suosii näitä ominaisuuksia.


title: Józef Zawitkowski

text: Józef Zawitkowski (s. 23. marraskuuta 1938) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Varsovan arkkihiippakuntaan Stefan Wyszyński 20. toukokuuta 1962, ja hänet nimitettiin Varsovan vihkipiispaksi sekä Ausanan titulaaripiispaksi 26. toukokuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 9. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Józef Glemp, jota avustivat Damian Zimoń ja Wladyslaw Miziolek.


title: Józef Zawitkowski

text: Zawitkowski sai 25. maaliskuuta 1992 nimityksen Łowiczin hiippakunnan vihkipiispaksi.


title: Piotr Kałwa

text: Piotr Kałwa (18. lokakuuta 1893 – 17. heinäkuuta 1974) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 1. kesäkuuta 1916 ja nimitettiin Lublinin hiippakunnan piispaksi 30. toukokuuta 1949. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Stefan Wyszyński.


title: Piotr Kałwa

text: Kałwa osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän toimi hiippakuntansa johdossa kuolemaansa saakka.


title: István Hasznos

text: István Hasznos (8. joulukuuta 1924 Szolnok – 7. toukokuuta 1998 Szolnok) oli unkarilainen vesipalloilija. Hän osallistui vuoden 1952 kesäolympialaisiin Helsingissä ja kuului maansa kultaa voittaneeseen joukkueeseen. Hän pelasi kaksi ottelua ja teki seitsemän maalia.


title: Una cosa rara

text: Una cosa rara, ossia Bellezza ed onestà on Vicente Martín y Solerin säveltämä ooppera, kaksinäytöksinen "dramma giocoso". Lorenzo da Ponten kirjoittama libretto perustuu Luis Vélez de Guevaran näytelmään "La luna de la sierra". Ooppera kantaesitettiin menestyksellä Wienin Burgtheaterissa 17. marraskuuta 1786. Solisteina esiintyivät muiden muassa Luisa Laschi-Mombelli, Nancy Storace, Vincenzo Calvesi ja Michael Kelly.


title: Una cosa rara

text: Mozart lainaa "Una cosa raraa" omassa "Don Giovannissaan".


title: Don Garlits

text: Donald Glenn "Don" Garlits (s. 14. tammikuuta 1932 Tampa, Florida) on yhdysvaltalainen autourheilija, jota pidetään kiihtydyskisojen isänä. Fanit tuntevat hänet ympäri maailmaa nimellä "Big Daddy".


title: Oroottihappo

text: Oroottihappo (CHNO) on pyrimidiinirakenteen sisältävä karboksyylihappo. Oroottihappo esiintyy välituotteena pyrimidiiniemästen biosynteesissä. Aikaisemmin sitä kutsuttiin B-vitamiiniksi, mutta sillä ei todistettavasti ole vitamiinin vaikutusta.


title: Oroottihappo

text: Eliöissä oroottihapon biosynteesi tapahtuu seuraavasti. Karbamoyylifosfaatti reagoi aspartaamihapon kanssa muodostaen karbamoyyliaspartaamihappoa aspartaattikarbamoyylitransferaasin katalysoimana. Tämä muunnetaan dihydro-orotaasientsyymin avulla pyrimidiinirakenteen sisältäväksi dihydro-oroottihapoksi, josta muodostuu oroottihappoa. Oroottihappomolekyyliin liitetään riboosisokeri, jolloin muodostuu orotidiinimonofosfaattia, josta eliöt voivat tuottaa muut pyrimidiiniemäkset.


title: Oroottihappo

text: Oroottihapon kohonnut pitoisuus virtsassa on usein merkki erään ureakierron vaihetta katalysoivan entsyymin ornitiinitranskarbamylaasin puutostilasta.


title: Immilän mylly

text: Immilän mylly sijaitsee Ruuhijärvestä Sylvöjärveen laskevan Immilänjoen alajuoksulla Immilän kylällä, Nastolassa.


title: Immilän mylly

text: Immilän koskissa on jauhettu viljaa jo keskiajalla, mutta vanhin kirjallinen tieto myllyistä on vasta vuodelta 1548. Ensimmäinen saha rakennettiin koskeen 1760-luvulla, tähän aikaan mäellä oli jo asutusta sekä kievari. 1800-luvulla asutus alkoi lisääntyä ja Immilään muodostuikin monipuolinen käsityöläis- ja myllärikylä. Toisen maailmansodan jälkeen Immilän koskissa toimi kolme myllyä; kahden sahan lisäksi myös sähkölaitos oheislaitteineen (mm. pärehöylä). Viimeisenä myllyistä lopetti toimintansa Immilän piirin saha toukokuussa 1969. Myllyistä on säilynyt ainoastaan Immilän piirin 1901 rakennettu myllyrakennus.


title: Immilän mylly

text: Immilän mylly ja myllypiirin vanhat rakennukset kunnostettiin vuosina 1997–1999. Kunnostuksen jälkeen mylly on ollut aina kesäisin auki vierailijoille. Paikalla voi vierailla vanhalla myllyllä sekä joka kesä uudistuvaan näyttelyyn. Näyttelyt ovat käsitelleet mm. Nastolan vanhoja myllyjä, vanhoja karttoja, vanhoja postikortteja, myllytonttuja ja uskomustarinoita. Mylly on nykyään suosittu lähimatkailukohde, joka hyödyntää paikallishistoriaa ja -tuntemusta toiminnassaan. Myllyllä myös esiintyy vuosittain kesäteatteri ja lausujia. Myllyllä järjestetään myös yhteislauluiltoja, markkinoita, kesäjuhlia ja muita tapahtumia yhdessä läheisen Seuratalon kanssa. Myllyllä järjestetään myös opastettuja kiertokäyntejä kesäisin.


title: Immilän mylly

text: Myllyn lähellä myllärin mökissä pidetään kesäisin Immilän Myllykahvilaa, jota pitää kahvila-konditoria Kahvitar.


title: Pavel Skrbek

text: Pavel Skrbek (s. 9. elokuuta 1978 Kladno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Elitserien-joukkue Luleå HF:ää. Leftin puolelta pelaava Skrbek on kahden suunnan puolustaja, jonka vahvuudet ovat sijoittumisessa, pelinlukutaidossa, monipuolisuudessa, rauhallisuudessa, puolustusvarmuudessa ja isossa koossa. Skrbek on pelannut Tšekin ja Pohjois-Amerikan lisäksi myös Ruotsissa ja Suomessa. Hän on pelannut myös 14 NHL-ottelua.


title: Pavel Skrbek

text: Skrbek on HC Kladnon kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäiset pääsarjaottelunsa kaudella 1994–1995, jolloin vain 17-vuotias Skrbek pelasi 13 runkosarjaottelua Tšekin Extraligassa. Pittsburgh Penguins varasi Skrbekin 28. pelaajana . Kolmas kausi 1996–1997 toi Kladnossa 47 runkosarjaottelua tehoilla 4+10=14 sekä 134 jäähyminuuttia, joilla hän sijoittui runkosarjan jäähypörssissä kolmanneksi.


title: Pavel Skrbek

text: Kaudeksi 1998–1999 Skrbek siirtyi NHL:ään ja hänet varanneen Pittsburgh Penguinsin riveihin. Hän pelasi kuitenkin avauskautensa Pohjois-Amerikassa lähes kokonaan Penguinsin farmiseurassa Syracuse Crunchissa. Hän sai kaudella myös kutsun NHL:ään, jossa hän pelasi neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Kauden 1999–2000 Skrbek aloitti AHL:n Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa, jossa hän pelasi 51 runkosarjaottelua tehoilla 7+16=23 totutellen Pohjois-Amerikan pelityyliin. Maaliskuussa 2000 Pittsburgh Penguins kauppasi Skrbekin oikeudet kesken kauden siirtoajan takarajalla toiselle NHL-seuralle, Nashville Predatorsille vaihdossa Bob Boughneriin. Loppukauden hän pelasi IHL:ssä Milwaukee Admiralsissa.


title: Pavel Skrbek

text: Kauden 2000–2001 Skrbek vietti pääosin IHL:n Milwaukee Admiralsissa, jossa hän oli tehoilla 2+22=24 seuran kolmanneksi tehokkain puolustaja. Hän pelasi kauden aikana myös viisi NHL-runkosarjaottelua. Heinäkuussa 2001 Skrbek teki Nashville Predatorsin kanssa yksivuotisen sopimuksen. Kaudella 2001–2002 hän sai paikan Predatorsin kokoonpanosta harjoitusleirin kautta, mutta aivotärähdys esti paikan sementoimisen. Kolmen pelatun NHL:n runkosarjaottelun jälkeen Skrbek palasi kotimaahansa kasvattajaseuraansa Kladnoon lokakuussa 2001.


title: Pavel Skrbek

text: Kaudeksi 2002–2003 Skrbek siirtyi Ruotsiin ja Elitserienin Luleå HF:ään vapaana pelaajana. Kaudella 2003–2004 hän oli joukkueen paras pistemies kevään 2004 pudotuspeleissä neljällä syötöllään. Kaksi ensimmäistä kautta Luleåssa olivat Skrbekille rikkonaisia ja hän siirtyi kaudeksi 2004–2005 toiseen Elitserien-seuraan, Mora IK:hon vapaana pelaajana. Kaudeksi 2005–2006 Skrbek palasi Luleåån, jonka kanssa hän teki kolmivuotisen sopimuksen. Toisella sopimuskaudellaan 2006–2007 joukkueen varakapteenina toiminut Skrbek teki runkosarjassa tehot 5+14=19.


title: Pavel Skrbek

text: Kaudeksi 2008–2009 Skrbek teki kolmivuotisen sopimuksen Skellefteå AIK:n kanssa, mutta aloitti kauden kotimaassaan kasvattajaseuransa Kladnon joukkueessa. Hän teki kaudella 2009–2010 Ruotsin Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä, tehot 4+17=21 ja oli seuran tehokkain puolustaja. Kauden 2010–2011 Skrbek aloitti Skellefteåssa, josta hänet lainattiin marraskuussa 2010 loppukaudeksi toiseen Elitserien-seuraan, Frölunda HC:hen.


title: Pavel Skrbek

text: Kaudeksi 2011–2012 Skrbek palasi kasvattajaseuraansa Kladnoon. Hän jätti seuran kahdeksan ottelun jälkeen ja siirtyi Suomeen SM-liigajoukkue JYPin. Kauden päätyttyä hän palasi heinäkuussa 2012 Elitserienin Luleå HF:ään kaksivuotisella sopimuksella.


title: Pavel Skrbek

text: Skrbek pelasi alle 18-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 1996 ja alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 1998. Jälkimmäisessä hän voitti tehoilla 2+4=6 turnauksen puolustajien pistepörssin ja valittiin tähdistökentälliseen sekä parhaaksi puolustajaksi.


title: Vytautas Butkus

text: Vytautas Butkus (s. 20. joulukuuta 1949 Kaunas, Liettua) on Neuvostoliittoa edustanut entinen soutaja, joka osallistui vuoden 1976 kesäolympialaisiin Montréalissa. Hän sai siellä hopeamitalin pariaironelikossa yhdessä Jevgeni Dulejevin, Juri Jakimovin ja Aivars Lazdenieksin kanssa.


title: ACE-estäjät

text: ACE-estäjät (Angiotensiinikonvertaasin estäjät) ovat lääkkeitä, joita käytetään pääasiassa kohonneen verenpaineen ja sydämen vajaatoiminnan hoitoon. ACE-estäjät laajentavat ääreisverisuonia ja tällöin sydämeen kohdistuva rasitus pienenee.


title: ACE-estäjät

text: ACE:n estäjiä ovat enalapriili, kaptopriili, kinapriili, lisinopriili, perindopriili ja ramipriili.


title: ACE-estäjät

text: ACE-estäjien avulla estetään angiotensiinin muodostumista. Vaikutus perustuu veressä olevan entsyymin, angiotensiinikonvertaasin estoon. Angiotensiini supistaa valtimoverisuonia. Kun valtimoverisuonet supistuvat, verenpaine kohoaa. ACE-estäjät estävät myös bradykiniinin hajoamista. Bradykiniini laajentaa verisuonia. Bradykiniinin hajoamisen estämisestä on hyötyä sydämen vajaatoiminnan lihaksen tervehdyttämisessä. Kun ACE-estäjät estävät verisuonia supistavien aineiden vaikutuksen reniini-angiotensiini-järjestelmässä, verisuonet laajenevat. Tällöin verenpaine alenee ja sydämen kuormitus vähenee. Tämä estää sydänlihaksen kasvua ja auttaa sydämen vajaatoiminnassa. ACE-estäjät sopivat esim. diabeetikoille, munuaissairauksien yhteydessä ja metabolista oireyhtymää sairastaville, joilla on kohonnut verenpaine. Sivuvaikutuksina ACE-estäjillä voi esiintyä ärsytysyskää ja verenpaineen laskun aiheuttamaa huimausta. ACE-estäjien käytön yhteydessä seurataan verikokein munuaisten toimintaa ja suola-nestetasapainoa. Lääkkeen teho saattaa alentua tulehduskipulääkkeiden käytön yhteydessä.


title: Eagles RFC

text: Eagles Rugby Football Club on turkulainen rugbyseura, joka on perustettu vuonna 2002. Eagles RFC osallistui ensimmäistä kertaa miesten Suomen Mestaruussarjaan 2003.


title: Eagles RFC

text: Eagles RFC on kasvanut vuosien varrella tasaiseen tahtiin, tällä hetkellä seuraan kuuluu kolme joukkuetta. Miesten joukkueessa (Eagles) on noin 30 jäsentä, junioreissa (Eagles Juniors) noin 10 jäsentä sekä naisten joukkueessa (Swans) noin 25 jäsentä.


title: Eagles RFC

text: Naisten joukkue osallistui ensimmäistä kertaa SM-sarjaan vuonna 2013.


title: Eagles RFC

text: Seuraavat henkilöt ovat toimineet seuran puheenjohtajina:


title: Eagles RFC

text: Seuraavat henkilöt ovat toimineet miesten (Eagles) päävalmentajina:


title: Eagles RFC

text: Seuraavat henkilöt ovat toimineet naisten (Swans) päävalmentajina:


title: Eagles RFC

text: Seuraavat henkilöt ovat toimineet junioreiden päävalmentajina:Etupelaajat


title: Eagles RFC

text: Takapelaajat


title: Eagles RFC

text: Miesten maajoukkuetta ovat edustaneet seuraavat nykyiset tai entiset Eagles Rugby Clubin pelaajat:


title: Eagles RFC

text: Miesten 7-maajoukkuetta ovat edustaneet seuraavat nykyiset tai entiset Eagles Rugby Clubin jäsenet:


title: Eagles RFC

text: Naisten maajoukkuetta ovat edustaneet seuraavat nykyiset tai entiset Swansien pelaajat:


title: Eagles RFC

text: Naisten 7-maajoukkuetta ovat edustaneet seuraavat nykyiset tai entiset Swansien pelaajat:


title: Eagles RFC

text: Miesten A-maajoukkuetta ovat edustaneet seuraavat nykyiset tai entiset Eagles Rugby Clubin pelaajat:


title: Eagles RFC

text: Nuorten maajoukkuetta ovat edustaneet seuraavat nykyiset tai entiset Eagles Rugby Clubin pelaajat:


title: Eagles RFC

text:
Miesten palkinnot:
Naisten palkinnot:
Nuorten palkinnot:


title: Ilmari Harki

text: Ilmari Hartvig Harki (vuoteen 1935 Hultman; 28. toukokuuta 1902 Turku – 19. marraskuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen teollisuusmies.


title: Ilmari Harki

text:
Harki toimi muun muassa puolustusministeriön alaisen lentokoneteollisuuden palveluksessa, sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan varapuheenjohtajana 1944–1953 sekä Otanmäki Oy:n toimitusjohtajana 1950–1967. Teollisuusneuvoksen arvonimi hänelle myönnettiin vuonna 1968. Koulutukseltaan Harki oli diplomi-insinööri. Hän toimi vuosina 1946–1951 Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan puheenjohtajana ja myötävaikutti Otaniemen Teekkarikylän rakentamiseen. Harki kirjoitti eläkevuosinaan teokset "Sotakorvausten aika" (1971) ja "Otaniemi oli – teekkarikylä tehtiin" (1977). Hän oli myös kertojana Topo Leistelän ohjaamassa ja Kansan Elokuva Oy:n tuottamassa sotakorvauksia käsitelleessä elokuvassa "Suomi maksaa" (1951).
Harkin vanhemmat olivat kauppias Johan Gustav Hultman ja Elin Ingeborg Grönros. Harki oli naimisissa Airi Harkin kanssa ja heillä oli kaksi tytärtä. Vuodesta 1958 Harki oli naimisissa Maire Virkkunen-Harkin kanssa. Heillä oli poika.


title: M/S Translandia

text: M/S Translandia () oli Eckerö Linen käytössä oleva laiva. "Translandia" rakennettiin Saksassa, Hampurissa vuonna 1976. Alus liikennöi Helsingin Vuosaaren ja Tallinnan D-terminaalin välillä.


title: Baseballin Viron mestaruussarja 2011

text: Baseballin Viron mestaruudesta kaudella 2011 pelasi neljä joukkuetta. Kiilin Pantterit voitti mestaruuden. Pantterit pelasi kaudella myös Suomen liigassa.


title: Baseballin Viron mestaruussarja 2011

text: Lisäottelu 2.sijasta: SOX Baseball - Tallinna Pesapalliklubi 11-9


title: Sverker Sörlin

text: Sverker Sörlin (s. 1956) on ruotsalainen aatehistorioitsija, tietokirjailija ja ympäristöhistorian professori. Sörlin on kirjoittanut useita teoksia tieteenhistorian, ympäristö- ja metsähistorian, ihmisekologian, Euroopan historian, tiedepolitiikan, innovaatiotutkimuksen ja yliopistohistorian aloilta. Tämän ohella hän on vaikuttanut esseistinä, tieteen popularisoijana, yhteiskunnallisena keskustelijana ja kulttuurikriitikkona.


title: Sverker Sörlin

text: Sörlin tuli professoriksi Uumajan yliopistoon vuonna 1993. Vuodesta 2007 hän on toiminut professorina Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun tieteen ja tekniikan historian osastolla Tukholmassa.


title: Herefordin piispa

text: Herefordin piispa on Englannin kirkon Herefordin hiippakunnan piispa.


title: Salon kaupungintalo

text: Salon kaupungintalo on Salon kaupungin hallintorakennus, joka sijaitsee aivan keskustassa. NCC toteutti kaupungintalon rakennustyöt. Rakentaminen alkoi maaliskuussa 2010 ja rakennus valmistui elokuun 2011 lopussa.


title: Salon kaupungintalo

text: Vuonna 2016 kaupungintalossa todettiin sisäilmaongelmia, jotka johtuivat ensimmäisen kerroksen lattian kosteusongelmista. NCC maksoi kosteusongelmien korjaamisen.


title: Orvar Löfgren

text: Orvar Löfgren (s. 1943) on ruotsalainen kansatieteilijä ja kansatieteen emeritusprofessori. Hän toimi eurooppalaisen etnologian professorina Lundin yliopistossa vuosina 1991–2008.


title: Orvar Löfgren

text: Löfgren väitteli tohtoriksi eurooppalaisesta etnologiasta vuonna 1978. Hänen tutkimuskohteenaan on ollut erityisesti arkielämän kulutuksen ja mediankäytön kulttuurinen analyysi.


title: Orvar Löfgren

text: Löfgren on ollut vierailevana professorina Kalifornian yliopistossa Santa Cruzissa vuosina 1983, 1986 ja 1997. Hänet promovoitiin Kööpenhaminan yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 2008. Hän on Suomen Tiedeseuran ulkomainen jäsen vuodesta 1995.


title: Carl Steenstrup

text: Carl Steenstrup (s. 1934 Vaasa) on tanskalainen kääntäjä ja kirjailija. Hän kääntää japanilaista kirjallisuutta tanskaksi. Steenstrup on Japanin historian professori Münchenin yliopistossa. Hän on kirjoittanut lukuisia Japani-aiheisia kirjoja.


title: Helovenhokas

text: Helovenhokas, aikaisemmalta nimeltään heloyökkönen, ("Bena bicolorana") on melko pieni, kirkkaan vihreä-valkoinen perhoslaji. Se on ollut rauhoitettu Ahvenanmaalla vuodesta 1986 lähtien. Vanhemmassa kirjallisuudessa se tunnetaan tammen venhokkaana.


title: Helovenhokas

text: Helovenhokas on helposti tunnistettava perhonen. Etusiivet, pää ja keskiruumis ovat helakan vaaleanvihreät, ja etusiipien poikki kulkee vinosti kaksi ohutta ja tarkkarajaista, kellanvalkoista viirua. Myös siiven etureuna on ohuelti kellanvalkoinen. Takasiivet ovat valkoiset, samoin takaruumis. Tuntosarvet ovat punaisen ja kellanvalkoisen kirjavat. Lepäävä perhonen pitää siipiään kattolaskuisesti ruumiin sivuilla. Etusiipien muodosta johtuen sitä voi helposti erehtyä pitämään kookkaana kääriäisenä, joilla on myös usein päältä katsottuna nelikulmainen lepoasento.


title: Helovenhokas

text: Hieman samannäköinen laji on paljon yleisempi koivuvenhokas ("Pseudoips prasinanus").


title: Helovenhokas

text: Helovenhokasta tavataan Espanjasta Välimeren alueen ja Keski-Euroopan kautta Uralille ja Iraniin. Se on koko esiintymisalueellaan harvalukuinen. Suomessa lajia tavattiin perinteisesti vain paikoittain eteläisen Ahvenanmaan tammimetsissä sekä satunnaisesti lounaissaaristossa, mutta 1990-luvun lopulta alkaen se yleistyi ja 2000-luvun aikana on levinnyt voimakkaasti idemmäksi. Nykyisin heloyökkösen voi tavata myös Varsinais-Suomen ja Uudenmaan rannikkoseutujen tammimetsistä. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun alkupuolelta elokuun alkuun., Etelä-Euroopassa sukupolvia on usein kaksi.


title: Helovenhokas

text: Helovenhokas elää lämpimissä, jalopuuvaltaisissa lehtimetsissä, eikä sitä tapaa juuri koskaan sellaisten ulkopuolella. Aikuiset perhoset aloittavat lentonsa iltahämärästä keskiyöhön, ja ne lentelevät yleensä puiden latvustoissa. Molemmat sukupuolet tulevat valolle, mutta sokeripitoisella nesteellä kostutettu syötti on huomattavasti valoa tehokkaampi houkutin. Perhoset eivät käy kukilla mutta juovat mielellään kirvojen tuottamaa mesikastetta puiden lehdiltä.


title: Helovenhokas

text: Lajin yksilömäärä vaihtelee vuosittain paljon. Suomessa se on 2000-luvun aikana ollut yleisimmillään joka kolmas vuosi ja esiintymishuippua seuraavana vuonna kanta on romahtanut. Sittemmin laji vaikuttaa taantuneen.


title: Helovenhokas

text: Naaras tuottaa 150–200 munaa, jotka se munii lehtien alapinnoille lehtisuonien kohdille. Toukat kuoriutuvat noin viikkoa myöhemmin. Toukka elää pääasiassa lehtien alapinnalla ja kasvaa hitaasti, kunnes vaihtaa väriä vihreästä ruskeaksi ja asettuu talvehtimaan oksiston sekaan. Keväällä toukka muuttuu uudestaan vihreäksi, ja sen kasvu nopeutuu. Toukka on täysikasvuinen kesäkuun alkupuoliskolla ja se tekee vaaleankeltaisen, 35–40 mm pitkän ja veneenmuotoisen kotelokopan lehden alapinnalle, useimmiten puun latvustoon. Osa toukista laskeutuu kuitenkin koteloitumaan alemmaksi. Kotelovaihe kestää noin kolme viikkoa.


title: Helovenhokas

text: Toukan ravintokasveja ovat tammet ("Quercus"), joskin Keski-Euroopassa sen on ilmoitettu elävän myös koivuilla ("Betula").


title: Kääriäisvenhokas

text: Kääriäisvenhokas, aikaisemmalta nimeltään kääriäisyökkönen, ("Earias clorana") on melko pieni, valkovihreä perhoslaji. Vanhassa kirjallisuudessa se tunnetaan viherkehrääjänä.


title: Kääriäisvenhokas

text: Etusiivet ovat vihreät ja ainoastaan etureunastaan leveästi valkeat, joskin vihreän sävy vaihtelee hieman yksilöittäin. Muuta kuviointia etusiivissä ei ole. Takasiivet ovat valkeat, kärkiosastaan yleensä vihertävät. Pää on valkoinen, keskiruumis vihreä ja takaruumis harmahtava. Tuntosarvet ovat ruosteenruskeat. Siipiväli on 19–23 mm.


title: Kääriäisvenhokas

text: Kääriäisvenhokkaan voi sekoittaa lähinnä tammikääriäiseen ("Tortrix viridana").


title: Kääriäisvenhokas

text: Kääriäisvenhokas on enimmäkseen eurooppalainen laji, jonka elinalue ulottuu Pohjois-Afrikasta ja Espanjasta Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja edelleen Länsi-Siperiaan. Suomessa levinneisyys rajoittuu etelä- ja lounaisrannikolle, joskin jopa Vaasan korkeudelta tunnetaan vanhoja havaintoja. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena toukokuun lopulta heinäkuun alkuun.


title: Kääriäisvenhokas

text: Kääriäisvenhokas on kosteiden ja pensaikkoisten metsänreunojen, soiden, rantojen ja kulttuuriympäristöjen asukki. Se on tyypillisesti laji, jonka tapaa helpommin toukkana kuin aikuisena, eikä sitä yleensä tavata varsinaisen elinympäristön ulkopuolella. Perhoset ovat lennossa muutamien tuntien ajan alkuillasta, etelämpänä usein jo iltapäivällä. Molemmat sukupuolet lentävät valolle, mutta harvakseltaan ja yleensä valolle tulee vain yksittäisiä yksilöitä ja naaraat tulevat koiraita harvemmin. Sen sijaan kääriäisvenhokas tulee mielellään makealle syötille. Saattaa olla, että perhoset syövät kirvojen erittämää mesikastetta kasvien lehdiltä.


title: Kääriäisvenhokas

text: Naaras munii usean päivän aikana 80–100 munaa, jotka se asettelee lehtien alapinnoille pensaiden latvuksiin. Toukat elävät erakkoina tai parin yksilön ryhminä ja piilottelevat yhteensitomiensa lehtien muodostamassa suojassa. Toukat ovat täysikasvuisia heinä-elokuun taitteessa ja rakentavat vaalean, venemäisen, noin 15 mm pitkän kotelokopan oksan sivuun. Kotelo talvehtii.


title: Kääriäisvenhokas

text: Toukka syö eri pajulajien lehtiä.


title: Juvenes

text: Juvenes-Yhtiöt Oy on suomalainen monialayritys, jonka omistajia ovat Tampereen yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston ylioppilaskunnat tasaosuuksin. Yhtiön toimialoina ovat henkilöstö- ja opiskelijaravintolapalvelut, juhlapalvelu sekä kirjakauppa- ja kioskitoiminta. Lisäksi yhtiö on pääosakkaana Juvenes Printissä, joka tuottaa kirjapainopalveluja. Juvenes-Yhtiöt Oy:n liikevaihto on noin 14 miljoonaa euroa ja se työllistää noin 140 henkilöä.