title: EICAR

text: Tallenna yllä oleva rivi tietokoneelle .com loppuisena tiedostona. Virustorjuntaohjelmistosi tulisi ilmoittaa Eicar -testitiedoston löytymisestä.


title: Ljudmila Turištševa

text: Ljudmila Ivanova Turištševa (, s. 7. lokakuuta 1952 Groznyi) on entinen neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän sai urallaan neljä kultaista, kolme hopeista ja kaksi pronssista olympiamitalia sekä voitti seitsemän maailmanmestaruutta ja kahdeksan Euroopan-mestaruutta.


title: Ljudmila Turištševa

text: Tšetšeniasta lähtöisin oleva Turištševa oli 1970-luvun parhaita telinevoimistelijoita. Hän osallistui jo 16-vuotiaana Méxicon 1968 olympialaisiin ja voitti joukkuekilpailussa kultaa mutta jäi henkilökohtaisessa moniottelussa sijalle 24. Ljubljanan MM-kilpailuissa 1970 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa, moniottelussa ja permannolla sekä sai hopeaa nojapuilla ja pronssia hypyssä. Münchenin 1972 olympialaisissa hän voitti kultaa joukkuekilpailussa ja pistein 77,025 moniottelussa. Lisäksi hän sijoittui pistein 19,550 permannolla hopealle edellään vain maannaisensa Olga Korbut ja pistein 19,250 hypyssä pronssille. Nojapuilla hän oli neljäs 19,425 pisteellä ja puomilla viides 18,800 pisteellä.


title: Ljudmila Turištševa

text: Varnan MM-kilpailuissa 1974 Turištševa uusi mestaruutensa joukkuekilpailussa, moniottelussa ja permannolla sekä voitti lisäksi puomin. Hypyssä hän sai hopeaa ja nojapuilla pronssia. Montréalin 1976 olympialaisissa hän voitti kultaa joukkuekilpailussa. Lisäksi hän saavutti hopeaa permannolla (19,825 p) ja hypyssä (19,650 p) sekä pronssia moniottelussa romanialaisen Nadia Comănecin ja nuoremman maannaisensa Nelli Kimin takana pistein 78,625. Puomilla hän sijoittui neljänneksi 19,475 pisteellä.


title: Ljudmila Turištševa

text: Turištševa voitti Euroopan-mestaruuden moniottelussa, hypyssä ja permannolla Minskissä 1971 sekä kaikki viisi mestaruutta Lontoossa 1973.


title: Ljudmila Turištševa

text: Turištševa avioitui 10. joulukuuta 1977 pikajuoksun olympiavoittaja Valeri Borzovin kanssa.


title: Japani-palkinto

text: Japani-palkinto () on Japanin tiede- ja teknologiasäätiön vuosittain vuodesta 1985 jakama palkinto. Palkinto myönnetään ihmisille, jotka ovat edesauttaneet tieteen ja teknologian edistymistä ja maailman rauhan ja hyvinvoinnin kehittymistä. Periaatteessa palkinto voidaan antaa mille tahansa tieteen ja teknologian osa-alueella toimivalle elävälle henkilölle, mutta vuosittain valitaan kaksi alaa, joilla toimiville henkilöille palkinto myönnetään. Poikkeustapauksissa palkinto voidaan myöntää myös pienille tutkijaryhmille. Palkinnon suuruus on 50 miljoonaa japanin jeniä.


title: Yorkin tuomiokirkko

text: Yorkin tuomiokirkko () on goottilaista arkkitehtuuria edustava katedraali Yorkissa Englannissa. Keskilaivan rakentaminen aloitettiin 1280-luvulla ja katedraali vihittiin käyttöön 1472.


title: Yorkin tuomiokirkko

text: Elisabet I:n aikana katedraalista yritettiin hävittää kaikki roomalaiskatolisuuteen viittava. Englannin sisällissodassa kaupunkia piiritettiin ja se antautui vuonna 1644.


title: Jälkiverotus

text: Jälkiverotus tarkoitti veron määräämistä jälkikäteen silloin, kun tulo oli normaalissa verotuksessa osittain tai kokonaan jäänyt verottamatta. Jälkiverotuksen saattoi olla se, ettei verovelvollinen antanut veroilmoitusta tai se oli erehdyttävä, puutteellinen tai väärä. Tällöin verotettavalle tulolle määrättiin veron lisäksi veronkorotus ja viivästyskorko joka verotettiin säännönmukaisen verotuksen jälkeen, eli jälkiverotus. Jälkiverotuksen lievempi muoto on veronoikaisu, johon ei liity veronkorotusta, vaan ainoastaan korko. Jälkiverotusaika on useimmissa tapauksissa viisi vuotta säännönmukaisen verotuksen päättymistä seuraavan vuoden alusta. Jälkiverotus toimitettiin tulo- ja varallisuusverotuksessa. Myös arvonlisäverotuksessa ja valmisteverotuksessa on aina ollut mahdollisuus oikaista vero jälkikäteen. Verovelvollisen kuoltua jälkiverotuksen kohteeksi tuli hänen kuolinpesänsä. Jälkiverotus oli tällöin toimitettava kahden vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jolloin perukirja jätettiin verovirastolle.


title: Jälkiverotus

text: Jälkiverotus pohjautuu ajatukseen, että veroilmoitusten suuren määrän vuoksi tapahtuu virheitä veronsaajan vahingoksi. Verotusvirheitä voi tapahtua myös verovelvollisen ilmoitusten virheiden ja puutteiden vuoksi. Virheiden oikaiseminen on tärkeää, jotta verorasitus jakautuisi oikeudenmukaisesti. Verovelvollinen voi välttää riskin joutua jälkiverotetuksi antamalla asianmukaisen veroilmoituksen ja selittäen siinä mahdolliset epäselvät kohdat. Kirjanpitovelvolliset verotetaan pääsääntöisesti kirjanpidon tietojen mukaan. Jos verotarkastuksessa havaitaan, ettei se pidä paikkaansa, jälkiverotuksen edellytykset ovat täyttyneet.


title: Jälkiverotus

text: Varsinainen tuloverotuksen jälkiverotusmenettely kuuluu verotusmenettelylain muutosten takia historiaan. Ensimmäiset uudet verotuksen oikaisua koskevat pykälät säädettiin 2005, ja nämä siis korvaavat jälkiverotuksen. Jälkiverotuksia kuitenkin toimitettiin niin kauan kuin siihen ilmeni tarvetta takautuvasti, mutta periaatteessa tuloverotuksessa jälkiverotus ei ole ollut mahdollista uuden pykälän voimaan astumisesta 1+5 vuoden jälkeen.


title: Förgjord

text: Förgjord on suomalainen black metal -yhtye. Yhtye aloitti vuonna 1995 nimellä Brightness of Darkness, jonka jälkeen nimi vaihtui nimeen Winterflesh ja sitten he vaihtoivat nimeksi Iceage. Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1999.


title: Olga Karasjova

text: Olga Karasjova (o.s. Harlova, s. 25. heinäkuuta 1949 Biškek) on entinen neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Olga Karasjova

text: Kirgisiasta kotoisin oleva Karasjova voitti Méxicon 1968 olympialaisissa kultaa telinevoimistelun joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisessa moniottelussa hän oli seitsemäs 76,00 pisteellä. Permannolla hän sijoittui viidenneksi 19,325 pisteellä. Muihin telinefinaaleihin hän ei selviytynyt. Landskronan EM-kilpailuissa 1969 hän voitti permannolla kultaa. Lisäksi hän saavutti moniottelussa, nojapuilla ja puomilla hopeaa edellään vain itäsaksalainen Karin Janz sekä hypyssä pronssia hävittyään Janzin lisäksi toiselle itäsaksalaiselle, Erika Zucholdille. Ljubljanan MM-kilpailuissa 1970 Karasjova voitti joukkuekilpailussa kultaa ja saavutti permannolla hopeaa.


title: Olga Karasjova

text: Olga Karasjovan puoliso on telinevoimistelun olympiamitalisti Valeri Karasjov.


title: Larisa Petrik

text: Larisa Petrik (s. 28. elokuuta 1949 Dolinsk, Sahalin) on entinen neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Larisa Petrik

text: Petrik voitti Méxicon 1968 olympialaisissa kultaa telinevoimistelun joukkuekilpailussa sekä tasapistein 19,675 tšekkoslovakialaisen Věra Čáslavskán kanssa permannolla. Puomilla hän saavutti pronssia 19,250 pisteellä ja moniottelussa hän sijoittui neljänneksi 76,70 pisteellä. MM-kilpailuissa Petrik saavutti puomilla pronssia Dortmundissa 1966 ja Ljubljanassa 1970. MM-kisojen joukkuekilpailussa hän saavutti hopeaa 1966 ja kultaa 1970. EM-kilpailuissa hän saavutti Sofiassa 1965 pronssia puomilla.


title: Larisa Petrik

text: Larisa Petrik avioitui Méxicon olympialaisten jälkeen telinevoimistelun olympiavoittaja Viktor Klimenkon kanssa.


title: Middagsnibba

text: Middagsnibba on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Oldedalenin laakson eteläpäädyssä, Strynin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 443 metriä. Sen itä- ja kaakkoispuolella sijaitsee Melkevollbreen-jäävirta, joka erkanee näiden eteläpuolella levittäytyvästä suuresta Jostedalsbreenin jäätiköstä. Lähellä sijaitsee myös tunnettu Briksdalsbreenin jäävirta.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israelin–Palestiinan konflikti on Israelin valtion ja palestiinalaisten välinen kiista maa-alueesta, joka sijaitsee Välimeren ja Jordan-joen välissä. Konfliktin juuret juontavat 1800-luvulle, jolloin voimistuva sionistinen liike alkoi havitella juutalaisten massamuuttoa Palestiinaan ja oman valtion perustamista juutalaisten historialliseen kotimaahan. Israelin valtio perustettiin vuonna 1948 ja palestiinalaiset katsovat sen miehittäneen heidän vuosisatoja asuttamansa alueet. Yhdistyneet kansakunnat syyttääkin Israelia palestiinalaisten rotusyrjinnästä, koska Israel on "perustanut apartheid-järjestelmän, joka hallitsee palestiinan kansaa kokonaisuudessaan." Raportin mukaan "Israel on rasistinen valtio", mikä aiheutti paljon keskustelua ja vastaväitteitä YK:n sisältä. Raportin julkaisijana toimi 18:sta arabimaasta koostuva YK:n paikallinen komissio ESCWA ja raportin tultua julki YK:n pääsihteeri vaati raportin poistoa YK:n julkaisuportaaleista, mikä myöhemmin toteutui. Myös Jerusalemin entinen pormestari ja historioitsija Meron Benvenisti on todennut, että "Israelista on tullut apartheid-valtio ja "herrakansan demokratia", jossa oikeudet koskevat vain yhtä etnistä ryhmää."


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Konflikti kuuluu osana laajempaan arabien ja Israelin väliseen konfliktiin. Siihen on haettu ratkaisua esittämällä kahden valtion mallia, jossa palestiinalaisalueista muodostettaisiin itsenäinen Palestiinan valtio. Kahden valtion mallilla on paljon kannatusta molemmissa maissa, mutta rajalinjasta ei ole päästy yhteisymmärrykseen. Etenkin Jerusalemin kysymys on ongelmana, sillä palestiinalaiset haluaisivat jakaa Jerusalemin. Eräänä rajalinjana on esitetty ennen vuotta 1967 käytössä ollutta vuoden 1949 aselepolinjaa, jossa Gaza, Länsiranta ja Itä-Jerusalem kuuluisivat palestiinalaisille. Rauhanaloitteet eivät kuitenkaan ole tuottaneet tulosta.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israel vetäytyi vuonna 2005 Gazasta, mutta alueelta ammutut Kassam-raketit ovat saaneet Israelin tekemään aika ajoin hyökkäyksiä Gazaan. Vuonna 2006 muutaman kuukauden aikana Gazasta Israeliin ammutut sadat raketit sekä osaltaan myös israelilaissotilas Gilad Shalitin kaappaus johtivat Operaatio kesäsateen käynnistämiseen , mikä aiheutti tuhoja Gazassa. Keväällä 2008 Israel katkaisi polttoainetoimitukset Gazaan, mikä johti alueen pimenemiseen ja humanitaariseen katastrofiin. Joulukuussa 2008 Israel aloitti Gazaan hyökkäyksen, jossa kuoli yli tuhat palestiinalaista, joista valtaosa on väitetty olevan siviilejä. Gazan sota toistui vuonna 2014, kun Israel pyrki tuhoamaan Hamasin Israeliin vievät hyökkäystunnelit ja raketit.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israelin–Palestiinan -konfliktin juuret juontavat 1800-luvun loppuun ja sionismin sekä arabinationalismin syntyyn. Sionistit pyrkivät perustamaan juutalaisvaltion Raamatussa mainittuun Kanaaninmaahan, joka kuului 1800-luvun lopulla Ottomaanien imperiumiin. Tälle Palestiinan nimellä tunnetulle alueelle alkoi vuosisadan taitteessa muuttaa juutalaisia siirtolaisia. Juutalaisten muuttoa alueelle lisäsi myös Itä-Euroopan pogromit eli juutalaisvainot. Alueelle oli muuttanut sionisteja Theodor Herzlin kehotuksesta jo 1800-luvulta lähtien.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Palestiinalaiset näkivät tuolloin vielä itsensä arabeina, jotka olivat ottamaanien alaisuudessa. Juutalaisten ja arabien konflikti oli tässä vaiheessa vielä uskonnollinen eikä nationalistinen.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Iso-Britannia otti alueen hallintaansa. Aikana ensimmäisen maailmansodan jälkeen muutto kiihtyi, koska tulijoita houkutti Britannian Balfourin julistuksessa lupaama oikeus perustaa "kansalliskoti" Palestiinaan. Vuonna 1922 Palestiinasta tehtiin Kansainliiton päätöksellä Britannian mandaattialue, josta kuitenkin pian erotettiin 3/4 eli Jordanjoen itäpuoli Transjordaniaksi. Toisen maailmansodan päättyessä juutalaisia oli alueilla jo 650 000 ja holokaustin juuriltaan ajamat Euroopan juutalaiset saapuivat suurena aaltona perustamaan uutta valtiota.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Juutalaisten muutto Palestiinaan lisäsi jännitettä uusien tulijoiden ja paikallisen arabiväestön kesken. Ensimmäinen juutalaisia vastaan suunnattu teko oli vuoden 1921 Jaffan mellakat, jolloin arabit hyökkäsivät juutalaisten kimppuun luullen, että nämä suunnittelevat hyökkäystä arabeja vastaan. Jaffan mellakoiden seurauksena juutalaiset perustivat puolisotilaallisen Haganah-järjestön puolustamaan juutalaisväestöä. Väkivaltaisuudet saivat jatkoa vuonna 1929, jolloin arabit suorittivat joukkomurhan ja etnisen puhdistuksen Hebronin kaupungissa. Juutalaisia vastaan suunnatut veriteot saivat jatkoa vuosien 1936-1939 kapinassa. Palestiinalaiset muodostivat 1930- ja 1940-luvuilla yhteyksiä Natsi-Saksaan ja palestiinalaisten johtaja, mufti Mohammad Amin al-Husayni oli tunnettu natsisympatioistaan ja julisti muun muassa pyhän sodan natsien vihollista Isoa-Britanniaa vastaan.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: 1920- ja 1930-lukujen väkivaltaisuudet saivat britit etsimään ratkaisua juutalaisten ja palestiinalaisten välille. Peelin komissio ehdotti vuonna 1937 alueen jakamista juutalaisten ja palestiinalaisten kesken ja vuoden 1939 valkoinen paperi yhden valtion ratkaisua, jossa juutalaisten maahanmuutolle asetetaan kiintiö ja maan ostamista arabeilta rajoitetaan, jotta arabit eivät menettäisi liikaa maanomistusta.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Toisen maailmansodan jälkeen juutalaiset puolisotilaalliset organisaatiot kävivät taistelua brittiläistä miehityshallintoa vastaan. Vuonna 1946 oikeistolainen juutalaisjärjestö Irgun suoritti pommi-iskun Kuningas Daavidin hotelliin Jerusalemissa, joka toimi brittihallinnon päämajana. Iskussa kuoli 91 ihmistä ja loukkaantui 46, suuri osa viattomia sivullisia. Isku herätti paheksuntaa ja johti sionistisen liikkeen erkaantumiseen terrorismista ja siirtymisestä rauhanomaisempiin keinoihin, kuten juutalaisten salakuljettamiseen Palestiinaan.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Yhdistyneet kansakunnat esitti vuonna 1947 suunnitelman Palestiinan jakamiseksi juutalais- ja arabivaltioon. Molemmat osapuolet olivat tyytymättömiä jakoon. Kumpikaan valtioista ei olisi saanut yhtenäistä maa-aluetta ja Jerusalem olisi jäänyt arabivaltion alueelle. Juutalaisvaltioon olisi myös jäänyt suurehko arabivähemmistö. Juutalaiset ja arabit ajautuivat sotaan heti YK:n jakosuunnitelman tultua julki 30. marraskuuta 1947. Sodan ensimmäistä vaihetta nimitetään Palestiinan mandaattialueen sisällissodaksi. Israel julistautui itsenäiseksi 14. toukokuuta 1948 brittien poistuttua maasta.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Suunnitelman hyväksymisen jälkeisenä aamuna 30. marraskuuta 1947 väkivaltaisuudet kiihtyivät entisestään, ja 11. joulukuuta lontoolainen sanomalehti The Times kertoi yhteenotoissa kuolleen noin 70 juutalaista, 50 arabia ja neljä brittiä. Israelilaisten aseellisten järjestöjen onnistui vallata koko YK:n Israelille myöntämä alue ja osa palestiinalaisille määrättyä aluetta ennen brittihallinnon päättymistä. Palestiinalaiset syyttivät näitä useista siviilien joukkomurhista, kuten yli sadan ihmisen surmaamisesta Deir Yassinin verilöylyssä 9.-11. huhtikuuta 1948. Taistelujen seurauksena sadat tuhannet palestiinalaiset joutuivat lähtemään pakolaisiksi. Oli puhjennut avoin sota.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israelin itsenäistymisen jälkeen Egyptin, Syyrian, Jordanian, Libanonin ja Irakin joukot hyökkäsivät maan kimppuun ja alkoi Israelin itsenäisyyssota. Israel pysäytti hyökkääjien etenemisen ja vakiinnutti hallintansa suuressa osassa entistä Palestiinan mandaattialuetta. Jordania miehitti Länsirannan ja Egypti Gazan kaistan.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Sota päättyi aselepoon vuonna 1949. Israelin haltuun jäi suurempia alueita kuin YK:n jakosuunnitelmassa oli kaavailtu. Aseleposopimusten mukaisesti Gaza jäi Egyptin ja Länsiranta Jordanian hallintaan, ja Israelin ja Egyptin rajalle muodostettiin El Aujan demilitarisoitu alue. Suuri määrä arabeja pakeni tai karkotettiin uuden juutalaisvaltion alueelta, YK:n mukaan 711 000. Näihin päiviin asti jatkuneen Lähi-idän kriisin vuoksi on pakolaiskysymys edelleen ratkaisematta. Israelin itsenäistymisen jälkeen alkoi Euroopasta muuttaa alueelle suurin joukoin holokaustista selviytyneitä juutalaisia, ja maan väkiluku kaksinkertaistui ensimmäisen itsenäisyysvuoden aikana. Seuraavan vuosikymmenen aikana 600 000 juutalaista pakeni tai karkotettiin ympäröivistä arabimaista ja Iranista Israeliin. Yhteensä juutalaisia pakolaisia lähti arabimaista pakoon syrjintää, vainoja ja väkivaltaisuuksia, joissa koteja ja synagogia poltettiin, yli 856 000.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Osa palestiinalaispakolaisista pyrki palaamaan menetetyille kotiseuduilleen tunkeutumalla ilman lupaa rajan yli. Jordaniasta tulleet tunkeutujat tekivät myös sabotaasia ja terrori-iskuja Israelin puolella. Israel pyrki estämään kovin ottein palestiinalaisten rajanylitykset, mikä johti 2 700 - 5 000 palestiinalaisen tappamiseen vuosina 1949–1955. Israel ryhtyi myös tekemään iskuja naapurimaiden puolelle estääkseen palestiinalaisten tunkeutumisen Israeliin. Vuonna 1953 israelilaiset erikoisjoukot tunkeutuivat Ariel Sharonin komentamina Jordanian puolelle Qibyan operaatiossa, jossa kuoli 69 jordanialaista siviiliä. Palestiinalaiset vastasivat aseistamalla fedayeen-joukko-osastoja, jotka puolestaan tekivät iskuja Israelin puolelle. Vuonna 1954 puolestaan mahdollisesti gazalaiset asemiehet hyökkäsivät israelilaiseen bussiin ja tappoivat yksitoista matkustajaa Ma'ale Akrabimissa Negevin autiomaassa. Rajataistelut olivat yksi syy siihen, että Israel osallistui vuoden 1956 Suezin kriisiin.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Jännitteet kasvoivat paitsi Jordanian, myös Egyptin vastaisella rajalla. Vuonna 1955 37 egyptiläistä sotilasta kuoli Israelin tekemässä hyökkäyksessä, jonka jälkeen Egypti alkoi tukea fedayeen-joukkoja, jotka puolestaan tekivät hyökkäyksiä Israeliin. Tilanne kärjistyi hiljalleen: fedayeenit tekivät iskuja Israeliin ja Egypti karkotti YK:n rauhanturvaajat sekä keskitti suuren määrän joukkoja Siinaille Israelin rajan tuntumaan. Israel teki vuonna 1967 ennalta ehkäisevän ilmaiskun Egyptiin, joka johti Kuuden päivän sotaan.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Kuuden päivän sodan lopussa Israel miehitti Länsirannan ja Gazan palestiinalaisalueet, mikä mutkisti konfliktia edelleen.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Kuuden päivän sodan tappion jälkeen palestiinalaiset menettivät uskonsa panarabismiin ja vastarinta muotoitui ei-valtiollisten kanavien, kuten Fatahin ja Palestiinan vapautuksen kansanrintaman kautta. Vuonna 1969 Jasser Arafat valittiin Palestiinan vapautusjärjestön PLO:n johtoon. PLO ryhtyi terroritoimintaan Israelia vastaan Jordaniasta käsin ja se taisteli myös Jordanian hallintoa vastaan. Palestiinalaisten ja Jordanian hallinnon välit olivat kiristyneet 1970-luvun taitteessa ja johtivat aseelliseen kapinaan vuosina 1970-1971. Kymmenet tuhannet palestiinalaiset kuolivat konfliktissa, joka jatkui kesäkuuhun 1971 saakka. Jordanian sisällissodan jälkeen PLO karkotettiin Libanoniin. Libanonissa PLO sai hallintaansa alueita, joista käsin se jatkoi Israelia vastaan iskemistä, mutta osallistui myös Libanonin sisällissotaan vuosina 1975-1990.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Palestiinalaisjärjestöt aloittivat 1970-luvun alussa laajan terrorikampanjan israelilaisia vastaan. Palestiinalaiset tekivät iskuja israelilaisia siviilikohteita vastaan ja iskivät myös ulkomailla. Palestiinalaisterrorismi huipentui vuonna 1972 Sabenan lennon 572 kaappaukseen, Tel Avivin lentoasemaiskuihin ja Münchenin verilöylyyn eli israelilaisten olympiaurheilijoiden kaappaamiseen. Israel vastasi Münchenin verilöylyyn aloittamalla Operaatio Jumalan koston, jossa surmattiin Münchenin iskun tekijöiksi epäiltyjä palestiinalaisia ympäri Eurooppaa sekä tekemällä iskun PLO:ta vastaan Libanonissa. Palestiinalaiset jatkoivat terroritekoja, kuten Air Francen lentokoneen kaappauksen vuonna 1976 Ugandaan, josta israelilaiset erikoisjoukot kävivät vapauttamassa panttivangit Operaatio Entebbessä.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Syyria ja Egypti aloittivat vuonna 1973 Jom Kippurin sodan yllätyshyökkäyksellä Israelia vastaan. Ne saavuttivat menestystä ensimmäisten vuorokausien aikana, mutta hiljalleen sota kääntyi Israelin hyväksi. Osapuolet sopivat lopulta tulitauosta. Egypti alkoi 1970-luvulla Anwar El Sadatin johdolla liennyttää suhteita Israeliin. Maat sopivat rauhasta Camp Davidin rauhassa, jossa Israel luovutti Siinain niemimaan Egyptille ja Egypti tunnusti Israelin valtion ensimmäisenä arabimaana. Camp Davidin rauha toimi näin tiennäyttäjänä myöhemmille neuvotteluille Lähi-idän konfliktin ratkaisemiseksi.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israel aloitti 1970-luvun puolivälissä siirtokuntien rakentamisen palestiinalaisalueille, vaikka oli aikaisemmin pidättäytynyt siitä. Varsinkin oikeistolaisen Likud-puolueen voitto vuoden 1977 vaaleissa johti yhä uusien siirtokuntien perustamiseen.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Camp Davidin rauhansopimuksella Israel luovutti Siinain niemimaan Egyptille ja Egypti suostui tunnustamaan Israelin valtion. Palestiinalaisten asuttama Gazan kaistale jäi Israelin hallintaan. Rauhan sovittelijana toimi silloinen Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Vuonna 1978 palestiinalaisten terroristien tekemä joukkomurha Pohjois-Israelissa johti Israelin tekemään invaasion Etelä-Libanoniin, jonka se miehitti aina Litani-joelle saakka. Israelin vetäydyttyä Etelä-Libanonista PLO aloitti raketti-iskujen tekemisen Galilean alueelle Israeliin. Ongelmaa yritettiin ratkoa diplomaattisin keinoin, mutta Israel teki uuden intervention Libanoniin vuonna 1982 sen jälkeen, kun Israelin Britannian-suurlähettiläs oli yritetty murhata. Libanonin sodassa Israel toimi yhteistyössä Libanonin kristittyjen kanssa, jotka suorittivat Sabran ja Shatilan verilöylyn, jossa 700 - 3 500 palestiinalaispakolaista surmattiin. PLO joutui sodan seurauksena jättämään Libanonin ja siirtymään Tunisiaan. Israel perusti Etelä-Libanoniin miehittämänsä turvavyöhykkeen, jonka tarkoituksena oli estää terroristiryhmiä toimimasta rajan pinnassa. Israel vetäytyi turvavyöhykkeeltä vasta vuonna 2000.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Palestiinalaisten aseellinen taistelu jatkui PLO:n siirryttyä Tunisiaankin. Palestiinalaisterroristien kaapattua vuonna 1985 italialaisen matkustajalaivan Achille Lauron, Israel teki ilmaiskun Tunisiaan. Iskussa kuoli 61 palestiinalaista ja 12 tunisialaista, mutta ei ketään merkittävää PLO:n johtajaa. Hyökkäys kiristi Israelin ja Tunisian suhteita ja herätti maailmanlaajuista paheksuntaa.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Palestiinalaisalueiden miehitys ja juutalaissiirtokuntien laajentaminen johtivat osin spontaanisti syntyneeseen ensimmäiseen intifadaan eli palestiinalaisten kansannousuun vuonna 1987. PLO otti komennon kansannousussa ja jatkoi terroria israelilaisia siviilikohteita vastaan. Ensimmäinen intifada tuli tunnetuksi nuorten, kiviä heittelevien palestiinalaisten ja raskaasti aseistautuneiden israelilaissotilaiden yhteenotoista. Intifadassa kuoli 1 551 palestiinalaista ja 422 israelilaista. Joulukuussa 1988 PLO julisti Palestiinan valtion perustetuksi vuotta 1967 edeltäneille palestiinalaisalueille. Tätä julistusta on pidetty Israelin tosiasiallisena tunnustamisena. Yhdysvallat ja monet muut valtiot tunnustivat PLO:n pian tämän jälkeen. Vuonna 1991 pidettiin PLO:n ja Israelin välillä Madridin rauhankonferenssi. Madridin neuvottelut toimivat tienavaajana myöhemmille rauhanneuvotteluille.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israel ja PLO aloittivat salaiset neuvottelut vuoden 1993 alussa Oslossa. Saman vuoden syyskuussa PLO:n johtaja Jasser Arafat lähetti kirjeen Israelin pääministeri Jitzhak Rabinille, jossa hän ilmoitti PLO:n tunnustavan Israelin oikeuden olemassaoloon ja luopuvan terrorismista. Syyskuun 13. päivä Rabin ja Arafat allekirjoittivat Washingtonissa periaatesopimuksen, joka perustui Oslossa käytyihin neuvotteluihin. Sopimuksessa Israel ja PLO sitoutuivat kahden valtion ratkaisuun, johon ne pyrkivät 1990-luvun mittaan useissa neuvotteluissa. Rabin ja Arafat saivat rauhanponnisteluistaan Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1994.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Oslon sopimuksen keskeinen sisältö oli Palestiinalaishallinnon perustaminen. Se ryhtyi hallinnoimaan suurta osaa palestiinalaisalueista, jotka olivat aikaisemmin olleet Israelin miehittämiä. Palestiinalaishallinnolle tuli omat poliisivoimat, lainsäädäntö ja muut modernin yhteiskunnan rakenteet. Vastapainona palestiinalaisten tuli lisätä Israelin hyväksyntää yhteiskunnassaan ja sen olemassaolon oikeutuksen hyväksymistä. Väkivalta ei kuitenkaan loppunut Oslon sopimukseen, vaan terroriteot jatkuivat. Helmikuussa 1994 äärioikeistolainen israelilainen avasi tulen Hebronissa rukoilevia muslimeita vastaan, surmaten 25 ihmistä. Hamas aloitti seurauksena kostoiskujen sarjan ympäri Israelia.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israel ja Palestiina tekivät vuonna 1993 Gazan-Jerikon sopimuksen, jossa sovittiin, että Israel valvoo Palestiinan ulkorajoja, eivätkä palestiinalaiset saaneet valmistaa eikä tuoda muita aseita kuin mitä poliisilla oli käytössään. Israel lopetti omien velvoitustensa toteuttamisen sopimuksesta 1995 Jitzhak Rabinin murhan jälkeen. Asevienti Gazaan (ja Israeliin) on kansainvälisen oikeuden vastaista.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Syyskuussa 1995 PLO ja Israel allekirjoittivat Washingtonissa sopimuksen, joka mahdollisti PLO:n siirtymisen palestiinalaisalueille ja vei päätökseen rauhanprosessin ensimmäisen vaiheen. Palestiinalaiset sitoutuivat pidättäytymään terrorismista, mutta Hamas ja jotkin muut ryhmät jatkoivat itsemurhaiskujen tekemistä. Turhautuminen terrorismin jatkumiseen ja maa-alueiden menettämiseen aiheuttivat tyytymättömyyttä Israelissa. Marraskuussa 1995 äärioikeistolainen juutalaisradikaali murhasi Jitzhak Rabinin. Rabinin paikan ottanut Shimon Peres jatkoi Rabinin viitoittamalla tiellä, mutta vuonna 1996 kovempaa linjaa luvannut Likud-puolueen Benjamin Netanjahu voitti vaalit. Netanjahu asetti kyseenalaiseksi etenkin Oslon prosessin periaatteen, jonka mukaan palestiinalaisille oli tehtävä myönnytyksiä rauhanprosessin edistämiseksi.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Hamas jatkoi terrori-iskujaan Israeliin, varsinkin Israelin surmattua sen pommintekijän Yahya Ayyashin. Palestiinalaishallinto ryhtyi vastatoimiin Hamasia vastaan, mutta järjestö pystyi jatkamaan iskujaan.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Vuonna 1999 vaalit voittanut työväenpuolueen Ehud Barak jatkoi Rabinin rauhanprosessia korostavalla linjalla. Israel vetäytyi Etelä-Libanonista vuonna 2000 ja pyrki löytämään ratkaisun Palestiinan kriisiin Camp Davidin kokouksessa. Barak oli valmis tarjoamaan palestiinalaisille Gazan kaistan, Itä-Jerusalemin ja 94% Länsirannasta 10-25 vuoden siirtymäajalla ja rahallisia korvauksia palestiinalaispakolaisille, mutta Arafat kieltäytyi tarjouksesta. Epäonnistuneiden rauhanneuvottelujen jälkeen jännitys alueella alkoi lisääntyä uudelleen.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Toinen intifada alkoi syyskuussa 2000. Yhteenotoissa toisen intifadan aikana kuoli 1 116 israelilaista ja 4 066 palestiinalaista. Intifadan alkua avitti oppositiojohtaja Ariel Sharonin vierailu Jerusalemin Al-Aqsan moskeijassa, mutta useimmat arvioivat taustalla olevan muitakin syitä. Sharonin vierailu koettiin kuitenkin erittäin loukkaavaksi palestiinalaisten keskuudessa. Palestiinalaiset ovat tehneet itsemurhaiskuja Israeliin ja Israelin puolustusvoimat ovat vastanneet tuhoamalla terroristien koteja ja tukipaikkoja.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Ariel Sharonin johtama Likud-puolue voitti vuoden 2001 maaliskuussa pidetyt vaalit, ja hänet valittiin uudelleen pääministeriksi vuoden 2003 vaaleissa. Pääministeriksi noussut Ariel Sharon teki vuonna 2002 päätöksen eristysmuurin rakentamisesta Länsirannan palestiinalaisalueiden ja Israelin väliin terroristien toiminnan estämiseksi. Eristysmuuria on kritisoitu palestiinalaisia eristäväksi, mutta se on toisaalta estänyt tehokkaasti terrori-iskuja.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Vuonna 2003 Israelin parlamentti hyväksyi niin sanotun Lähi-Idän suunnitelman rauhansuunnitelman pohjaksi. Samana vuonna Sharon allekirjoitti palestiinalaisten kanssa Tiekartta-rauhansuunnitelman, joka tähtää mm. itsenäiseen Palestiinaan. Palestiinalaishallinnon presidentti Jasser Arafat kuoli marraskuussa 2004 ja hänen seuraajakseen tuli Mahmud Abbas. Abbas ja Sharon tapasivat huippukokouksessa helmikuussa 2005 ja osapuolet sopivat aselevosta. Samalla Abbas vetosi palestiinalaisiin jotta he pidättäytyisivät väkivallasta. Toisen intifadan katsotaan päättyneen tähän. Israel vetäytyi Gazasta 2005 ja luovutti Egyptin välisen rajan valvonnan (Philadelphia-käytävän) Egyptille. Gazasta tuli suljettu alue, jonka rajoja valvoivat sekä Israelin että Egyptin joukot. Egypti eristi Gazan Israelin toiveiden mukaisesti. Palestiinalaisilla oli kuitenkin satoja tunneleita, joita pitkin he kuljettivat tavaroita rajavalvonnan ohitse.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Vuoden 2006 Palestiinalaishallinnon edustajainkokouksen vaaleissa suurimmaksi ryhmäksi nousi kuitenkin Hamas, joka johti kansainvälisen avun leikkaamiseen ja palestiinalaishallinnon eristämiseen, koska Hamas suhtautuu aiempaa valtapuoluetta Fatahia jyrkemmin Israeliin, eikä suostu tunnustamaan sitä. Verisessä islamistisessa vallankumouksessa Hamas otti hallintaansa Gazan kaistan Länsirannan jäädessä Fatahin hallintaan.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Väkivalta alueella lisääntyi taas kesäkuussa 2006 sen jälkeen kun palestiinalaiset sieppasivat israelilaisen sotilaan Gilad Shalitin panttivangiksi. Tämän jälkeen Israel aloitti operaatio Kesäsateen iskemällä ilma- ja maajoukoilla moniin kohteisiin Gazassa sekä vangitsemalla muun muassa palestiinalaishallinnon kahdestakymmenestä ministeristä kahdeksan.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: 4. marraskuuta 2008 Gazan aluetta hallitsevan Hamas-järjestön ja Israelin välinen tulitauko päättyi, kun Israelin isku tappoi kuusi Hamasin sotilasta. Israel teki ilmahyökkäyksen vuoden 2008 lopussa Gazan kaistaleelle lopettaakseen Hamasin tekemät raketti-iskut ja tuhotakseen muun muassa Egyptin rajalla olevat salakuljetustunnelit. Pommituksessa lähes 300 palestiinalaista ja Hamas-johtajat Abu Zakaria al-Jamal ja Nizar Rayyanin kuolivat. Hyökkäys jatkui tammikuun 2009 alussa maahyökkäyksenä. Operaatio loppui 22. tammikuuta Israelin vetääntymiseen. Koko selkkauksen lasketaan yleensä kestäneen 22 vuorokautta, jolloin se alkoi ensimmäisestä ilmahyökkäyksestä 27. joulukuuta 2008 ja päättyi Israelin yksipuoliseen tulitaukoilmoitukseen 17. tammikuuta. Hyökkäyksessä kuoli YK:n pakolaisapu UNRWA:n mukaan yli 1 300 palestiinalaista.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Ennen hyökkäystä Gazan alue oli jo ollut Egyptin ja Israelin saartamana kahdeksantoista kuukauden ajan, mikä oli lamauttanut alueen talouden. Israel ja monet muutkin maat luokittelivat Gazan aluetta hallineen Hamas-puolueen terroristiorganisaatioksi, vaikka se oli Palestiinan parlamentin suurin puolue. Terroristimääritelmään vaikuttavat Hamasin käyttämät väkivaltaiset keinot, eikä sen saamalla äänimäärällä vaaleissa ole asian kanssa mitään tekemistä. Hamas ei hyväksynyt Israelin valtion olemassaoloa ja se ampui jatkuvasti Etelä-Israeliin Kassam-raketteja.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Egyptissä kaappasi vallan kenraali al-Sisi syrjäyttäen Muslimiveljeskuntaan kuuluvan presidentti Mursin. Egyptin uusi hallitus kiristi osaltaan Gazan saarron kiinni sulkien salakuljetustunnelit. Hamas ja Fatah lähentyivät toisiaan ja sopivat yhteishallinnosta Länsirannalla. Israel tuomitsi uuden hallinnon terroristisena. Pian tämän jälkeen 12. kesäkuuta tuntematon taho sieppasi ja surmasi kolme palestiinalaista nuorta liftaria. Israelin hallitus syytti Hamasia murhasta ja pidätti satoja Länsirannan Hamasin jäseniä. Hamas kosti Israelin ratsiat ampumalla enemmän raketteja Israeliin. Israel kosti Hamasille aloittaen uuden Gazan sodan ilmahyökkäyksillä 7. heinäkuuta 2014. Israel pyrki operaatiollaan tuhoamaan Hamasin raketit ja tunnelit, joiden kautta Hamas solutti taistelijoita Israeliin. Israel tappoi Hamasin mukaan operaatiollaan satoja siviilejä. Aikansa Gazaa ilmasta käsin moukaroituaan Israel otti käyttöön maavoimat.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Juutalaiset äärikansallismieliset tekivät tappavan polttopulloiskun erääseen palestiinalaiskotiin 31. heinäkuuta 2015. Tämä laukaisi Länsirannalla palestiinalaisten nuorten puukotuskampanjan. Israel vastasi tähän muun muassa armeijan voimin, ja jotkut juutalaiset vastapuukotuksilla.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Yhdysvaltain presidentti Trump tunnusti Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi. Tämä laukaisi levottomuuksia Länsirannalla ja Gazassa. Islamilaiset maat ja monet länsimaat tuomitsivat Trumpin asettumisen kiistassa enemmän Israelin puolelle.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israel ja palestiinalaiset riitelevät muun muassa Jerusalemista ja luonnonvaroista joita ovat viljelyskelpoinen maa ja vesi, joista on pulaa. Maapulan takia Israel on perustanut kiistellyille Gazan, Länsirannan ja Golanin alueille siirtokuntia asuttaakseen väestöä. Palestiinalaisilla ei ole Israelin mukaan oikeutta palata kotimaahansa. Palestiinalaisiin kohdistuu Israelissa syrjintää


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Jerusalem on juutalaisten, muslimien ja kristittyjen pyhä kaupunki. Kaupungissa on useita uskonnollisia kohteita, kuten Temppelivuori, jolla ovat Kalliomoskeija ja Al-Aqsan moskeija, sekä sen reunalla Itkumuuri. Ennen vuoden 1967 kuuden päivän sotaa kaupungin itäosa oli Jordanian ja länsiosa Israelin hallinnassa. Sodassa Israel miehitti myös Itä-Jerusalemin ja pitää edelleen koko kaupunkia hallinnassaan, mutta palestiinalaiset haluaisivat itäosan omaan hallintaansa. Jerusalemin vanha kaupunki ja siellä sijaitseva juutalaisten pyhä paikka Itkumuuri ovat kuitenkin Itä-Jerusalemissa, ja vuosien 1948 ja 1967 välisenä aikana juutalaiset eivät päässeet käymään siellä. Tämän vuoksi Israel ei ole halunnut luovuttaa aluetta palestiinalaisille. Vuonna 2005 kaupungin 719 000 asukkaasta 465 000 oli juutalaisia ja 232 000 muslimeja. Juutalaiset asuvat pitkälti Länsi- ja muslimit Itä-Jerusalemissa. Camp Davidin ja Taban rauhanneuvotteluissa osapuolet hyväksyivät jaon periaatteessa, mutta sopimus kaatui muihin syihin.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text:
Israelin voitettua vuosien 1948-1949 sodan 711 000 palestiinalaista joutui jättämään kotinsa. YK:n kriteerien mukaan pakolaisiksi lasketaan myös pakolaisten lapset, joten palestiinalaispakolaisten määrä on jopa neljä miljoonaa. Suurin osa heistä asuu pakolaisleireillä naapurimaissa ja palestiinalaisten neuvottelijat ovat vaatineet heille oikeutta palata koteihinsa, jotka nykyään ovat Israelin alueella.
Israel on vuoden 1967 jälkeen rakentanut useita siirtokuntia Kuuden päivän sodassa miehittämilleen alueille, eniten Länsirantaan. Siirtokunnat vievät ja pirstovat palestiinalaisaluetta. Tämä vaikeuttaa palestiinalaisvaltion perustamista. Niinpä juutalaissiirtokunnat estävät rauhan. Vuonna 2005 Israel vetäytyi Gazan kaistalta, jolloin se purki kaikki siirtokuntansa alueelta. Länsirannan ja Itä-Jerusalemin alueella kuitenkin elää edelleen yli 200 000 israelilaista. Israel on tuominnut vain ilman lupaa perustetut siirtokunnat.
Siirtokuntia pidetään ulkomailla laajalti kansainvälisen oikeuden vastaisina.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text:
Israelia ei ole vaadittu purkamaan kaikkia siirtokuntia ja palaamaan vuotta 1967 edeltäneille rajoille. Bill Clintonin hallinto ehdotti, että Israel säilyttäisi jotkut vuoden 1967 rajaa
lähellä olleista siirtokunnistaan, ja palestiinalaiset olisivat saaneet vastikkeeksi maa-alueita Israelilta.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Palestiinalaisryhmien harjoittama väkivalta on ollut keskeinen turvallisuusongelma Israelissa. Keskeinen ongelma viime vuosina on ollut Kassam-rakettien ampuminen Gazan kaistalta Israelin kaupunkeihin. Iskuissa on kuollut 15 israelilaista. Palestiinalaisryhmät ovat myös tehneet itsemurhaiskuja Israelin puolelle. Israel on reagoinut terrorismiongelmaan rakentamalla turvamuurin, joka kuitenkin halkoo palestiinalaisten maita. Turvamuuria on kritisoitu siitä, että se pahentaa palestiinalaisten eristystä, mutta se on toisaalta vähentänyt Israeliin tehtyjen iskujen määrää. Palestiinalaisten mukaan Israel on tarkoituksella sijoittanut muurin siten, että se rajaa hedelmällisimmät maa-alueet ja vesivarat omalle puolelleen.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Israel on reagoinut raketti-iskuihin myös mittavilla sotilasoperaatioilla Gazan kaistalla. Israelin sotatoimia Gazassa on syytetty yleisesti liiallisiksi ja siviileihin kohdistuviksi. Israel on myös saartanut Gazan, mikä on ajanut alueen humanitaariseen kriisiin.


title: Israelin–Palestiinan konflikti

text: Myös Israelin ääriainekset ovat syyllistyneet terrorismiin palestiinalaisia, kristittyjä ja maltillisisa israelilaisia vastaan.


title: Tammelan ylänkö

text: Tammelan ylänkö on karu ja harvaan asuttu ylänköalue Kanta-Hämeen, Uudenmaan ja Varsinais-Suomen nykymaakuntien rajaseudulla, suurimmaksi osaksi Kanta-Hämeen maakunnassa Hämeenlinnan, Forssan ja Karkkilan väliin jäävällä alueella.


title: Tammelan ylänkö

text: Ympäristöministeriön asettaman maisema-aluetyöryhmän laatimassa Suomen maisemamaakuntajaossa vuodelta 1993 alueesta käytetään nimeä Tammelan ylänköseutu ja seutusuunnitteluyhteyksissä ja matkailumarkkinoinnissa nimitystä "Hämeen järviylänkö".


title: Tammelan ylänkö

text: Alue on suureksi osaksi supra-akvaattista eli jääkauden jälkeen vedenpinnan yläpuolelle jääneistä muodostumista koostuvaa moreenialuetta. Asutus alueella on harvaa verrattuna ympäröiviin vanhoihin viljelysseutuihin, ja paikoin on havaittavissa piirteitä yleensä vain Savolle tyypillisenä pidetystä mäkiasutuksesta.


title: Tammelan ylänkö

text: Paitsi moreenimuodostumia, kuten drumliineja ja kumpumoreeneja, alueella on myös harjuja ja Salpausselkiin liittyviä reunamuodostumia.


title: Tammelan ylänkö

text: Korkeuserot alueella ovat pieniä, paitsi reunoilla missä kallioperän murrokset jyrkentävät pinnanmuotoja.


title: Tammelan ylänkö

text: Alueen laajimmat yhtenäiset korkeat alueet ovat sen pohjoisosassa Tammelan Torajärven, Kalvolan Mäyrän ja Vuorenkylän sekä Hattulan Renkajärven suunnalla, missä maasto nousee useissa kohdin yli 160 metriä merenpinnasta.


title: Tammelan ylänkö

text: Tällä seudulla ovat myös alueen korkeudeltaan yli 140 metriä merenpinnasta olevat järvet. Näitä ovat Tarpianjoen valuma-alueen latvajärvet Alinen Särkijärvi (140,6 m), Ylinen Särkijärvi (142,1), Hietajärvi (140,1 m) ja Hanhilammi (144,3 m).


title: Tammelan ylänkö

text: Lisäksi etelämpänä, Pernunnummen kaakkoispuolella Lopella on pienempi yli 160 metriä korkea alue.


title: Tammelan ylänkö

text: Koko Tammelan ylängön korkein kohta on 183,7 metrin korkeuteen yltävä Kaakkomäki Lopen kirkonkylästä vähän luoteeseen. Lähes yhtä korkea kohta, 183,3 metriä on Tammelan Torajärven kylän luona, ja joitakin yli 180 metrin korkeuteen yltäviä kohoumia on myös Lopen Pernunnummen lounaispuolisella alueella.Tammelan ylängön tunnettuja luonnonnähtävyyksiä ovat Liesjärven kansallispuisto ja Torronsuon kansallispuisto Tammelassa. Valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi Tammelan ylängöllä tai sen läheisyydessä on arvioitu Tammelassa sijaitseva Mustialan – Portaan – Kaukolanharjun maisema-alue sekä Hämeenlinnan, Hattulan, Rengon, Lopen ja Tammelan kautta kulkeva Hämeen Härkätie.


title: Mulgara

text: Mulgara ("Dasycercus cristicauda") on Australiassa elävä pussieläinlaji.


title: Mulgara

text: Mulgaran ruumis painaa noin 100–175 g. Täysikasvuisen Mulgaran pituus on noin 12,5–22 cm, häntä 7–13 cm. Naaraan pussi on heikosti kehittynyt, ja poikanen kulkeekin emon mukana sen turkissa roikkuen.


title: Mulgara

text: Mulgara syö hyönteisiä ja pieniä selkärankaisia. Sen ei tarvitse juoda ollenkaan, ei silloinkaan kun sillä ei ole syötävänä mehikasveja, joiden solukoista se saa tarpeeksi vettä. Se virtsaa vähän ja harvoin. Mulgaran virtsa on myös hyvin väkevää, mikä osaltaan vähentää veden poistumista sen elimistöstä.


title: Zinaida Voronina

text: Zinaida Borisovna Voronina (, o.s. Družinina, 10. joulukuuta 1947 Joškar-Ola – 17. maaliskuuta 2001 Moskova) oli neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Zinaida Voronina

text: Voronina, silloiselta nimeltään Družinina, nousi kansainväliselle voimisteluhuipulle Dortmundin MM-kilpailuissa 1966, joissa hän saavutti hopeaa joukkuekilpailussa ja pronssia permannolla. Amsterdamin EM-kilpailuissa 1967 hän saavutti hopeaa moniottelussa tšekkoslovakialaisen Věra Čáslavskán takana sekä pronssia permannolla ja puomilla. Vuonna 1967 hän avioitui telinevoimistelun olympiavoittaja Mihail Voroninin kanssa.


title: Zinaida Voronina

text: Méxicon 1968 olympialaisissa Voronina saavutti neljä mitalia. Joukkuekilpailussa hän voitti kultaa, moniottelussa hopeaa Čáslavskán jäljessä pistein 76,85 sekä hypyssä (19,500) ja nojapuilla (19,425) pronssia. Permannolla hän sijoittui neljänneksi 19,550 pisteellä. Ljubljanan MM-kilpailuissa 1970 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa sekä saavutti pronssia moniottelussa, permannolla ja nojapuilla.


title: Sandvikfjellet

text: Sandvikfjellet on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Oldedalenin laakson varrella, Strynin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 628 metriä. Sen itäpuolella sijaitsee pitkä Oldevatnet-järvi, pohjoispuolella Krokebreenin jäätikkö ja länsipuolella Instebreenin jäätikkö, joka on yhteydessä suurempaan Myklebustbreenin jäätikköön.


title: Mopsilepakko

text: Mopsilepakko ("Barbastella barbastellus") on eurooppalainen lepakkolaji.


title: Mopsilepakko

text: Pieni ja litteäkuonoinen mopsilepakko muistuttaa kasvoiltaan hieman mopsia. Sen ruumis on 4,7–5,9 cm pitkä, häntä on 3,5–5,5 cm, kyynärvarsi 3,6––4,2 cm ja painoa mopsilepakolla on 7–14 g.


title: Mopsilepakko

text: Mopsilepakon levinneisyysalue ulottuu Britanniasta, Etelä-Ruotsista ja Latviasta kaakossa Azerbaidžaniin, etelässä Italiaan ja lounaassa Marokkoon ja Kanariansaarille asti. Belgiasta laji on mahdollisesti kuollut sukupuuttoon.


title: Blåfjellet (Stryn)

text: Blåfjellet on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Oldedalenin laakson varrella, Strynin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 316 metriä.


title: Täpläjättiläishyppypäästäinen

text: Täpläjättiläishyppypäästäinen ("Rhynchocyon cirnei") on hyppypäästäisiin kuuluva laji. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "täpläkuonokas".


title: Täpläjättiläishyppypäästäinen

text: Täpläjättiläishyppypäästäisen ruumis on 9-13 cm pitkä ja painoa on 25-50 g, hännällä on pituutta 9,5-15 cm.


title: Täpläjättiläishyppypäästäinen

text: Täpläjättiläishyppypäästäinen viihtyy varjoisissa, kuivissa metsissä, puoliaavikoilla ja kivilouhikoissa, jossa se voi kaivaa käytäviä maahan. Se saattaa asettua asumaan myös jyrsijöiden koloihin. Laji on liikkeellä pääasiassa päivällä, tosin se viettää kuumimmat keskipäivän tunnit piilossaan. Täpläjättiläishyppypäästäinen syö pääasiallisesti hyönteisiä ja muita maassa liikkuvia niveljalkaisia, mutta mahdollisesti sen ruokavalioon kuuluu myös kasveja.


title: Natalja Kutšinskaja

text: Natalja Aleksandrovna Kutšinskaja (, s. 12. maaliskuuta 1949 Leningrad) on entinen neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän saavutti neljä olympiamitalia ja voitti kolme maailmanmestaruutta 1960-luvulla.


title: Natalja Kutšinskaja

text: Kutšinskaja nousi kansainväliselle telinevoimisteluhuipulle Dortmundin MM-kilpailuissa 1966, joissa hän saavutti mitalin jokaisessa kuudessa kilpailussa: hän sai kultaa permannolla, puomilla ja nojapuilla, hopeaa joukkuekilpailussa ja moniottelussa sekä pronssia hypyssä. Amsterdamin EM-kilpailuissa 1967 hän saavutti hopeaa permannolla ja puomilla.


title: Natalja Kutšinskaja

text: Méxicon 1968 olympialaisissa Kutšinskaja voitti kultaa joukkuekilpailussa sekä pistein 19,650 puomilla. Pronssia hän saavutti moniottelussa 76,75 pisteellä ja permannolla 19,650 pisteellä. Lisäksi hän oli hypyssä viides 19,375 pisteellä.


title: Neslenibba

text: Neslenibba on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Oldedalenin laakson varrella, Strynin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 359 metriä. Se sijaitsee itäpuolelle jäävän Sundsdalenin ja läntisemmän Oldedalenin laakson välissä.


title: Tomáš Hübschman

text: Tomáš Hübschman (s. 4. syyskuuta 1981 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jalkapalloilija. 180-senttimetrinen Hübschman on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja edusti pitkään ukrainalaista Šah’tar Donetskia. Donetskiin hän siirtyi vuonna 2004 Sparta Prahasta, jossa hän voitti Gambrinus ligan vuosina 2002 ja 2003. Ukrainan valioliigan mestaruuden hän on voittanut vuosina 2005, 2006 ja 2008. Lisäksi hän oli voittamassa UEFA Cupia vuonna 2009.


title: Tomáš Hübschman

text: Hübschman on edustanut Tšekin maajoukkuetta vuosina 2001–2014. Hän on pelannut 58 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Hän osallistui maajoukkueen mukana vuoden 2004 EM-kilpailuihin ja pelasi myös vuosien 2002 ja 2006 MM-kilpailujen karsinnoissa mutta ei päässyt lopputurnausmiehistöön.


title: Tomáš Hübschman

text: Sparta Prahassa


title: Tomáš Hübschman

text: Šah’tar Donetskissa


title: Josué (jalkapalloilija, 1979)

text: Josué Anunciado de Oliveira tai yksinkertaisesti Josué (s. 19. heinäkuuta 1979, Vitória de Santo Antão, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka pelaa Saksan Bundesliigassa Wolfsburgin joukkueessa. Josué pelaa keskikentällä.


title: Josué (jalkapalloilija, 1979)

text: Josué pelasi juniorina Goiásissa, jossa hän jatkoi myös ammattilaisurallaan. Hän voitti seurassa Campeonato Goianon kuudesti, Copa Centro-Oesten kolmesti ja Campeonato Brasileiro Série B:n kerran. Yhteensä Josué sai 190 ottelussa kuusi maalia. Vuonna 2005 Josué siirtyi São Paulon joukkueeseen, jossa hän voitti Campeonato Paulistan, Copa Libertadoresin, jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuden ja Campeonato Brasileiro Série A:n kahdesti. Vuonna 2007 Josué siirtyi Saksan Bundesliigan Wolfsburgiin, jossa hän voitti mestaruuden kaudella 2008–09.


title: Josué (jalkapalloilija, 1979)

text: Ensimmäisen kerran Josué pelasi Brasilian paidassa alle 23-vuotiaiden joukkueessa Yhdysvaltoja vastaan 7. huhtikuuta 1999. Ottelu päättyi kotijoukkueen Brasilian 7–0-voittoon. Vuonna 2007 Josué edusti Brasiliaa Copa Américassa, jonka joukkue myös voitti lyömällä loppuottelussa Argentiina puhtaasti 3–0. Turnauksessa hän teki yhden maalin Chileä vastaan. Brasilia voitti ottelun lopulta 6–1. Josué valittiin Brasilian kokoonpanoon vuoden . Lisäksi hän on samassa joukkueessa vuoden 2009 Maanosaliittojen cupissa.


title: Josué (jalkapalloilija, 1979)

text: Goiás


title: Josué (jalkapalloilija, 1979)

text: São Paulo


title: Josué (jalkapalloilija, 1979)

text: Wolfsburg


title: Josué (jalkapalloilija, 1979)

text: Brasilia


title: Väinö Nummelin

text: Väinö Valfrid Nummelin () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa komppanian päällikkönä Kuusamon pataljoonassa.


title: Väinö Nummelin

text: Nummelinin vanhemmat olivat kauppias Gustaf Fredrik Nummelin ja Olga Gustava Lagerstam. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta reaalilyseosta vuonna 1910 ja liittyi Turkulaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan maanviljelys taloudellisella osastolla ja suoritti metsänhoitotutkinnon vuonna 1914.


title: Väinö Nummelin

text: Nummelin liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 18. maaliskuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Hänet lähetettiin etappitehtäviin 10. toukokuuta 1915, josta hän palasi takaisin 3. elokuuta 1916 ja hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon, josta hänet siirrettiin edelleen pataljoonan 2. komppaniaan 7. joulukuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hänet siirrettiin 1. konekiväärikomppaniaan 11. heinäkuuta 1917.


title: Väinö Nummelin

text: Nummelin astui Suomen armeijan palvelukseen luutnantiksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 11. maaliskuuta 1918 alkaen päälliköksi Kuusamon pataljoonan 1. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin koillisrintamalla muun muassa Soukelossa.


title: Väinö Nummelin

text: Nummelin palveli sisällissodan jälkeen 1. elokuuta 1918 alkaen Lapin I rajavartiopataljoonan C-ryhmän päällikkönä, josta hänet määrättiin 5. lokakuuta 1918 alkaen Lapin ryhmän II pataljoonan 1. komppanian päälliköksi. Lapin ryhmästä hänet siirrettiin 19. joulukuuta 1918 Porin jalkaväkirykmentti 2:n 5. komppanian päälliköksi.


title: Stryneskåla

text: Stryneskåla on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Jostedalsbreenin kansallispuiston pohjoisosassa, Strynin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 848 metriä. Sen kaakkoispuolella sijaitsee Skålabreenin jäätikkö ja lounaispuolella lähes yhtä korkea 1843-metrinen huippu, jolla sijaitsee kivistä tehty tornimainen rakennelma, Skålatårnet.


title: Ljubov Burda

text: Ljubov Viktorovna Burda (, s. 11. huhtikuuta 1953 Voronež) on entinen neuvostoliittolainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Ljubov Burda

text: Burda voitti 15-vuotiaana Méxicon 1968 olympialaisissa kultaa telinevoimistelun joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisessa moniottelussa hän oli 25:s eikä selviytynyt telinefinaaleihin. Ljubljanan MM-kilpailuissa 1970 hän sai joukkuekilpailussa kultaa ja hypyssä pronssia. Münchenin 1972 olympialaisissa hän voitti joukkuekilpailussa kultaa. Moniottelussa hän sijoittui viidenneksi 75,775 pisteellä. Hypyssä hän oli neljäs 19,225 pisteellä ja permannolla viides 19,100 pisteellä.


title: Ljubov Burda

text: Ljubov Burda avioitui 22. joulukuuta 1973 telinevoimistelun olympiavoittaja Nikolai Andrianovin kanssa. Hän lopetti uransa vuonna 1976 jäätyään Montréalin olympiajoukkueen ulkopuolelle.


title: Sandvikfjellet (Fosdalen)

text: Sandvikfjellet on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu pitkän Oppstrynsvatnet-järven varrella, Strynin kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 472 metriä. Sen luoteispuolella sijaitsee Breifonnan jäätikkö ja idän ja kaakon puolella Fosdalenin laakso.


title: Kolme etsivää ja paholaisen koira

text: Kolme etsivää ja paholaisen koira on Robert Arthurin kirjoittama 3 etsivää -sarjan teos. Kirjan on suomentanut Annikki Lievonen.


title: Kolme etsivää ja paholaisen koira

text: Veistos nimeltä "Paholaisen koira" oli valtavan arvokas omistajalleen, mutta se katosi yllättäen. Sen jälkeen ympäristössä alkoi tapahtua pelottavia asioita. Etsivät joutuvat todistamaan tapauksen yhteydessä, että ihminen voi olla kahdessa paikassa samaan aikaan.


title: Sandvikfjellet (täsmennyssivu)

text: Sandvikfjellet tarkoittaa seuraavia:


title: Teodora Ungureanu

text: Teodora Ungureanu (s. 13. marraskuuta 1960 Reşiţa) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti.


title: Teodora Ungureanu

text: Ungureanu saavutti 15-vuotiaana Montréalin 1976 olympialaisten telinevoimisteluissa kolme mitalia. Joukkuekilpailussa hän saavutti hopeaa kuten myös nojapuilla, jossa hänen pisteensä olivat 19,800 ja hänen edelleen sijoittui vain maannainen Nadia Comăneci. Puomilla Ungureanu kokosi 19,700 pistettä ja sai pronssia Comănecin ja neuvostoliittolaisen Nelli Kimin takana. Moniottelussa Ungureanu sijoittui neljänneksi 78,375 pisteellä; Comănecin ja Kimin lisäksi hänen edelleen sijoittui Neuvostoliiton Ljudmila Turištševa.


title: Teodora Ungureanu

text: MM- ja EM-kilpailuissa Ungureanu ei yltänyt mitaleille henkilökohtaisissa lajeissa.


title: Seikkailu-sarja

text: Seikkailu-sarja () on englantilaisen Enid Blytonin kirjoittama 8-osainen nuortensarja. Kirjojen pääosissa ovat sisarusparit Filip ja Dinah sekä Jack ja Anne. Jackin lemmikkipapukaija Kiki on myös mukana kaikissa seikkailuissa, ja sillä on tapana tehdä nasevia ja huvittavia huomautuksia, joiden ansioista lapset myös usein välttyvät monilta vaaratilanteilta.


title: Seikkailu-sarja

text: Seikkailuissa lapset toimivat itsenäisesti ja ratkaisevat arvoitukset paljolti ilman aikuisten apua. Vaikka romaanit ilmestyivät kymmenen vuoden aikana, Blyton kuuleman mukaan kirjoitti kunkin romaanin alle viikossa. "Seikkailujen saaren" alussa Jack on 14-vuotias, Filip 13, Dinah 12 ja Anne 11.


title: Seikkailu-sarja

text:
Värikkäät kansikuvat ja mustavalkoisen kuvituksen teki Stuart Tresilian. Suomennoksissa käytetään myös Tresilianin kuvitusta. 1950-luvun painoksissa käytettiin myös hänen alkuperäisiä kansikuviaan.Alun perin sarjan piti päättyä tämän romaanin jälkeen, mutta vannoutuneiden lukijoiden pyynnöstä Blyton kirjoitti vielä kaksi romaania:
Filip tapaa orvoksi jääneet sisarukset Jackin ja Annen kesäkoulussa, jota hänen piti käydä, koska hän oli ollut monta kuukautta sairaana lukukauden aikana. Hän saa tietää, että eivät kovinkaan pidä sedästään ja hänen taloudenhoitajastaan, joiden luona heidän täytyy asua. Filip kutsuu heidät luokseen, jossa he tapaavat hänen Dinah-sisarensa, Polly-tädin ja Jocelyn-sedän sekä salaperäisen Bill Smugs -nimisen miehen. Mutta läheisellä saarella kaikki ei ole kohdallaan ja pian lapset ovat sekaantuneet rahanväärentäjiin, jotka toimivat saaren hylätyissä kuparikaivoksissa.


title: Seikkailu-sarja

text: Lapset ja rouva Mannering matkustavat vuoristomökkiin, joka sijaitsee vanhan linnan lähellä. Lapset ovat kiinnostuneita raunioista ja haluavat myös seurata kotkien pesintää. Jack päättää jäädä linnaan yöksi ja huomaa, ettei olekaan yksin. Miehillä on pahat mielessään ja Jack hälyttää ystävänsä apuun.


title: Seikkailu-sarja

text: Lapset ovat lähdössä lentämään Billin kanssa, mutta he menevät vahingossa väärään koneeseen. Lähtö tapahtuu pelottavissa merkeissä ja lapset päätyvät sodan runtelemaan syrjäiseen laaksoon, jossa salamyhkäiset miehet etsivät kadonnutta aarretta.


title: Seikkailu-sarja

text: Bill vie kaikki neljä lasta skotlantilaiselle saarelle, jotta he voisivat toipua tuhkarokosta. Saaristossa he kuitenkin törmäävät hämäräperäisiin puuhiin ja sitten Bill katoaa. Lasten on yksin selvitettävä, missä hän on ja mitä oikeastaan tapahtuu.


title: Seikkailu-sarja

text: Kaikki – lapset, Kiki, rouva Mannering ja Bill – toivovat rauhallista lomaa ja lähtevät vaeltamaan Walesin vuorille. Mutta etsiessään perhoslaaksoa lapset eksyvät ja päätyvät salaperäisen vuoren lähelle. He törmäävät moniin arvoituksiin: järisevä maa, susilauma, mustaihoinen karkulainen ja Filipin katoaminen. Ne kaikki heidän on ratkottava...


title: Seikkailu-sarja

text: Lapset ovat risteilyllä Kreikan saaristossa. Mutta kun Filipin lemmikkiapina rikkoo syntymäpäivälahjan, lapset ajautuvat jännittävään ajojahtiin, jonka tavoitteena on löytää 'Andra'n kadonnut aarre. Myös rikolliset havittelevat aarretta.


title: Seikkailu-sarja

text: Kuka on tämä ylimielinen poika, jonka Bill on kutsunut kotiin lomien ajaksi? Kiki ja Jack eivät pidä hänestä. Lapset saavat pian selville, että hän on prinssi Aloysius Gramondie ja vihamiehet ovat hänen jäljillään. He haluavat syrjäyttää prinssin sedän, joka on heidän mielestään liian vahva hallitsija, ja asettaa vasta 11-vuotiaan prinssin valtaistuimelle. Jack ja Kiki seuraavat muita, jotka on kidnapattu ja viety Tauri Hessian maahan. He päätyvät sirkukseen ja uusien ystäviensä avulla Jack on pian päättämässä kokonaisen kansakunnan kohtalosta.


title: Seikkailu-sarja

text: Neljä lasta ja heidän perheensä ovat toipumassa pahasta flunssasta ja tekevät jokimatkan Lähi-itään. Mutta matkalla on toinenkin syy: Billiä on pyydetty pitämään silmällä Raya Uma -nimistä rikollista. Lapset ovat pian keskellä seikkailua, jossa etsitään muinaista kadonnutta kaupunkia ja sen satumaisia aarteita.


title: Seikkailu-sarja

text: "Seikkailujen saari" muokattiin 1982 televisioelokuvaksi ja "Seikkailujen linna" 8-osaiseksi televisiosarjaksi 1990.


title: Seikkailu-sarja

text: Cloud 9 Entertainment Studios muokkasi kaikki kahdeksan romaania 8-osaiseksi televisiosarjaksi 1996.


title: Forholttinden (täsmennyssivu)

text: Forholttinden tarkoittaa seuraavia:


title: Seikkailujen sirkus

text: Seikkailujen sirkus on Enid Blytonin kirjoittama Seikkailu-sarjaan kuuluva kirja.


title: Seikkailujen sirkus

text: Talosta on hiljaisuus ja rauha tipotiessään, kun Filip, Dinah, Jack ja Anne sekä papukaija Kiki pääsevät kotiin pääsiäislomalle. Edessä on neljä rauhallista viikkoa lomaa. Bill tuo mukanaan salaperäisen vieraan, ja koko perhe lähtee lomalle louhosmökkiin. Pian neliapila on taas huiman seikkailun pyörteissä. Se vie heidät kaukaiseen Tauri-Hessiaan, jossa kreivi Paritolen yrittää syrjäyttää kuninkaan.


title: Storfjellet (täsmennyssivu)

text: Storfjellet tarkoittaa seuraavia:


title: Hämeen Työväen Säästöpankki

text: Hämeen Työväen Säästöpankki (HTSP) oli suomalainen säästöpankki, joka toimi vuosina 1914–1970 Tampereella.


title: Hämeen Työväen Säästöpankki

text: Pankin toiminnan alkuvuosia haittasi ensimmäisen maailmansodan ja Suomen sisällissodan aiheuttamat ongelmat. Pankki perusti ensimmäisen sivukonttorinsa 1954 Nekalaan ja toisen 1958 Takahuhtiin. 1960-luvun alussa perustettiin vielä neljä uutta sivukonttoria. Vuonna 1965 pankin pääkonttori muutti uuteen toimitaloon Keskustorin lähelle Aleksis Kiven katu 26:een.


title: Hämeen Työväen Säästöpankki

text: Vuonna 1970 Helsingin, Kymenlaakson, Lappeenrannan, Hämeen ja Oulun työväen säästöpankit yhdistyivät Suomen Työväen Säästöpankiksi joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1971 alkaen. Fuusion tapahtuessa Hämeen Työväen Säästöpankilla oli 13 toimipaikkaa.


title: Peine

text: Peine on maalaiskaupunki Saksassa. Se on myös Heinolan ystävyyskaupunki. Vuonna 2011 Kaupungin asukasluku oli 49 366 asukasta ja sen pinta-ala on 119,7 km².


title: Peine

text: Peinen kaupunki kuuluu Ala-Saksin osavaltioon. Sieltä on noin 20 kilometrin matka Tampereen kokoiseen Braunschweigin kaupunkiin. Peine on perustettu 1220 jolloin Peinen linna valmistui, ja jo kolme vuotta myöhemmin se sai kaupunginoikeudet.


title: Verifikationistinen merkitysteoria

text: Verifikationistinen merkitysteoria (< 'todentaa' < "verus" 'tosi'; "merkityksen verifikaatioteoria", "merkityksen todentamisteoria", "merkityksen verifiointikriteeri") on Wienin piirin loogisten empiristien kehittämä filosofinen teoria lauseiden merkityksestä. Se on keskeinen osa verifikationismia sellaisena kuin looginen empirismi sen ymmärsi.


title: Verifikationistinen merkitysteoria

text: Verifikationistisen merkitysteorian mukaan lauseen merkityksen määrittelee se menetelmä, jonka kautta lause verifioidaan empiirisesti. Jos jotain lausetta ei voida verifioida empiirisesti, se on mieletön. Esimerkiksi lause ”nyt sataa” on mieletön, ellei ole olemassa tapaa, jolla voitaisiin ainakin periaatteessa verifioida, sataako todella vai ei. Tällä perusteella looginen empirismi luki muun muassa metafysiikan ja suuren osan etiikkaa mielettömiksi.


title: Verifikationistinen merkitysteoria

text: Verifikationismista luovuttiin, koska se oli liian ankaraa. Mitään universaalista väitettä ei voida todistaa oikeaksi. Esimerkiksi Carl Gustav Hempelin lause ”kaikki korpit ovat mustia” voitaisiin todentaa tarkastamalla kaikki nykyiset, menneet ja tulevat korpit. Emme voi siis koskaan saada mitään asiaa havainnoin todennetuksi. Toisaalta tämä kritiikki on epäpätevää, sillä olisi mieletöntä väittää, että ylipäätänsä millään teorialla olisi mahdollista todistaa induktiivista väitettä -kuten "kaikki korpit ovat mustia"- todeksi, mikä on myös tieteissä hyvin tiedostettua. Ja jos verifikationistinen merkitysteoria otetaan ulos filosofisesta kontekstistaan, niin voidaan todeta, että sitä käytetään jatkuvasti tieteissä, erityisesti luonnontieteissä.


title: Anca Grigoraș

text: Anca Grigoraș (s. 8. marraskuuta 1957 Comănești) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti.


title: Anca Grigoraș

text: Grigoraș sijoittui 14-vuotiaana Münchenin 1972 olympialaisissa telinevoimistelun joukkuekilpailussa kuudenneksi ja moniottelussa 29:nneksi. Jälkimmäisessä hän oli toiseksi paras romanialainen. Montréalin 1976 olympialaisissa romanialaisten naisvoimistelijoiden menestys oli huikeasti parempi ja Grigoraș oli Münchenin kisojen romanialaisjoukkueesta ainoana vielä mukana. Hän saavutti joukkuekilpailussa hopeaa mutta ei selviytynyt moniottelun finaaliin vaikka keräsi 15:nneksi parhaat pisteet, sillä hän oli vasta neljänneksi paras romanialainen ja moniottelun finaaliin pääsi maksimissaan kolme voimistelijaa yhdestä maasta.


title: Anca Grigoraș

text: Ainoan henkilökohtaisen arvokisamitalinsa Grigoraș saavutti Lontoon EM-kilpailuissa 1973 saadessaan puomilta pronssia.


title: It Won’t Be the Last

text:
It Won't Be the Last on amerikkalaisen Billy Ray Cyrusin toinen albumi. Sen julkaisi Mercury Records.
"In The Heart Of A Woman", "Somebody New", "Words By Heart" ja "Talk Some" julkaistiin myös singleinä.


title: Jonathan Sadowski

text: Jonathan Sadowski (s. 23. marraskuuta 1979 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten elokuvasta "She’s the Man", jossa hän näytteli Viola Hastingsin ystävää, Paul Antoniota.


title: Jonathan Sadowski

text: Sadowski syntyi Chicagossa, Illinoisissa ja kävi Mount Carmel High Schoolia sekä University of Illinois at Urbana-Champaignia, josta hän valmistui pääaineenaan taiteet.


title: Jonathan Sadowski

text: Ennen rooliaan Paul Antoniona Sadowski työskenteli The Griddle Cafe -nimisessä kahvilassa.


title: Cristina Elena Grigoraș

text: Cristina Elena Grigoraș (s. 11. helmikuuta 1966 Satu Mare) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Cristina Elena Grigoraș

text: Grigoraș saavutti 14-vuotiaana Moskovan 1980 olympialaisten telinevoimistelun joukkuekilpailussa hopeaa. Hän keräsi 15:nneksi parhaat pisteet mutta ei päässyt moniottelun finaaliin, koska hän oli vasta viidenneksi paras romanialainen ja finaaliin sai osallistui maksimissaan kolme voimistelijaa yhdestä maasta. Los Angelesin 1984 olympialaisissa hän voitti joukkuekilpailussa kultaa. Henkilökohtaisissa pisteissä hän oli kahdeksanneksi paras mutta ei tälläkään kertaa selviytynyt moniottelun finaaliin, koska hänen edellään oli kolme muuta romanialaista.


title: Cristina Elena Grigoraș

text: Parhaat henkilökohtaiset menestyksensä Grigoraș saavutti Madridin EM-kilpailuissa 1981. Tuolloin hän voitti kultaa hypyssä ja saavutti hopeaa moniottelussa ja nojapuilla sekä pronssia permannolla.


title: Stortinden (täsmennyssivu)

text: Stortinden tarkoittaa seuraavia:


title: Miranda (jalkapalloilija)

text: João Miranda de Souza Filho tai yksinkertaisesti Miranda (s. 7. syyskuuta 1984 Paranavaí, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa italialaisseura Internazionalea.


title: Miranda (jalkapalloilija)

text: 20. elokuuta 2007 Miranda kutsuttiin ensimmäisen kerran Brasilian maajoukkueeseen korvaamaan Lúciota ystävyysottelussa Algeriaa vastaan. Hän joutui seuraamaan koko ottelun vaihtopenkiltä. Seuraavan kerran Miranda esiintyi Brasilian paidassa vuoden 2010 MM-karsinnoissa Perua vastaan. Hän toimi pelissä loukkaantuneen Luisãon korvaajana 1. huhtikuuta 2009. Hän kuului Brasilian kokoonpanoon vuoden 2009 Maanosaliittojen cupissa.


title: Miranda (jalkapalloilija)

text: CoritibaSão PauloAtlético Madrid


title: Hackney (Lontoo)

text: Hackney on kaupunginosa ja kaupunkipiiri Itä-Lontoossa. Hackneyssä, jonka pinta-ala on 19,06 km², asuu vuoden 2011 arvion mukaan 247 000 asukasta.


title: Hackney (Lontoo)

text: Hackney kuuluu kahdentoista kaupunkipiirin ryhmään, jotka yhdessä muodostavat Sisä-Lontoon ("Inner London"). Hackneyn eteläiset alueet, kuten Hoxton ja Shoreditch, luetaan usein kuuluviksi East Endiin.


title: Hackney (Lontoo)

text: Tunnettuja Hackneyssä asuneita lontoolaisia ovat muiden muassa tähtitieteilijä Edmond Halley, näyttelijä Jessica Tandy ja kitaristi Adrian Smith. Elokuvaohjaaja Alfred Hitchcock aloitti uransa Gainsboroughin studioilla Shoreditchissä.


title: Hackney (Lontoo)

text: Hackneyn kaupunkipiirin nykyiset rajat ovat peräisin vuodelta 1965, jolloin Shoreditchin ja Stoke Newingtonin piirit yhdistettiin Hackneyyn.


title: Mälkiä

text: Mälkiä tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Storm in the Heartland

text:
Storm in the Heartland on amerikkalaisen Billy Ray Cyrusin kolmas albumi. Sen julkaisi Mercury Records.
"Storm in the Heartland", "Deja Blue" ja "One Last Thrill" julkaistiin myös singleinä.


title: Mariana Constantin

text: Mariana Constantin (s. 3. elokuuta 1960 Ploiești) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti.


title: Mariana Constantin

text: Constantin saavutti vähän ennen 16-vuotissyntymäpäiväänsä Montréalin 1976 olympialaisissa hopeaa telinevoimistelun joukkuekilpailussa. Moniottelussa hän keräsi 76,625 pistettä ja sijoittui 11:nneksi.


title: Aseveljien Työjärjestö

text: Aseveljien Työjärjestö (A.T:j) oli suomalainen vuonna 1942 toiminut kansallissosialistinen puolue, jota johtivat Arvi Nuorimo ja J. E. Tuominen.


title: Aseveljien Työjärjestö

text: A.T:j perustettiin alkuvuonna 1942, kun joukko Suomen Kansallissosialistisessa Työjärjestön aktiiveja irtautui Teo Snellmanin johtamasta puolueesta. Uuden järjestön perustajien mielestä SKT:n johto keskittyi epäolennaisiin asioihin eikä onnistunut käyttämään hyväkseen sen edustamien aatteiden noususuhdannetta. Loppuvuonna 1941 SKT:stä erotettiin kritiikkiä esittänyt Arvi Nuorimo, joka oli aiemmin ollut Snellmanin lähimpiä yhteistyökumppaneita. Nuorimoa seurasi J. E. Tuominen, joka oli liittynyt SKT:hen kannattajineen syksyllä 1940, kun hänen johtamansa Yhteisrintama-puolue sulautettiin järjestöön. Suurin osa Aseveljien Työjärjestön kannattajista rekrytoitiin Tampereelta, jossa SKT:n paikallisjärjestöllä oli ollut huomattavaa kannatusta. Repeämän syntyyn vaikutti myös Kansallissosialistien Järjestön Yrjö Raikas, joka uskoi SKT:n hajoamisen olevan hyödyksi omalle (vasta suunnitteluasteella olleelle) organisaatiolleen. Näin ei kuitenkaan tapahtunut, sillä A.T:j toimi itsenäisesti Raikkaan perustaman Suomen Kansallissosialistien rinnalla.


title: Aseveljien Työjärjestö

text: Enemmistö Aseveljien Työjärjestön jäsenistöstä työskenteli Valtion lentokonetehtaalla Tampereella. Puoluetoimisto sijaitsi kuitenkin Helsingissä Osakeyhtiö Pannin tiloissa. Konsuli Sylvester Mankin johtama yritys rahoitti puolueen toiminnot toukokuuhun 1942 asti. Yhteensä puolueella oli noin 100 jäsentä. Kaikki jäsenet allekirjoittivat jäsenvalan.


title: Aseveljien Työjärjestö

text: Puolueen johtajiin lukeutunut Nuorimo teki keväällä 1942 vierailun Saksaan. Paluumatkalla hän antoi Kööpenhaminassa haastattelun paikalliselle Fædrelandet-natsilehdelle. Saksan virallinen uutistoimisto DNB levitti tämän jälkeen maailmalle uutista, jonka mukaan ”Arni Nuomiro” oli yksi Suomen kansallissosialistisen liikkeen johtajista.


title: Aseveljien Työjärjestö

text: Aseveljien Työjärjestön toiminta loppui alkukesästä 1942, kun viranomaiset puuttuivat sen aktiviteetteihin ja rahoitus tyrehtyi. Puoluejohtajia kuulusteltiin, ja Tuominen allekirjoitti paperin, jossa hän ilmoitti pidättäytyvänsä kaikesta poliittisesta toiminnasta niin kauan kuin sota jatkui. Sopimustekstin mukaan Tuominen päätyi ratkaisuun ”omasta vapaasta tahdostaan ja ilman pakottamista”. Myös Nuorimo teki vastaavan sitoumuksen. Hän jatkoi kuitenkin toimintaansa Raikkaan SKS:ssä, vaikka ei saanut esimerkiksi pitää puheita järjestön tapahtumissa. Puolueen vaikeuksien taustalla vaikutti etenkin Suomen Aseveljien Liitto, jota ärsytti sanan aseveljet käyttö. Aseveljien liitolla oli salainen tiedusteluosasto nimeltä Suomen Aseveljien Työjärjestö (SAT, myöhemmin VIA). Aseveliliitossa asiaa ajoi varsinkin A.T:j:lle katkera SKT:n Snellman.


title: Aseveljien Työjärjestö

text: Aseveljien Työjärjestön ohjelma otti vaikutteita saksalaisten natsien ja suomalaisten kansallissosialististen puolueiden ohjelmista.


title: Marcel Albers

text: Marcel Albers (29. huhtikuuta 1967 – 20. huhtikuuta 1992) oli alankomaalainen kilpa-autoilija. Hän ei ole sukua Formula 1 -kuljettaja Christijan Albersille.


title: Marcel Albers

text: Albers aloitti uransa hollantilaisissa formulasarjoissa, joissa ajaminen huipentui vuonna 1989 Alankomaiden Formula Ford -mestaruuteen. Tästä Albers siirtyi EFDA Formula Opel Lotus Euroseries -sarjaan seuraavaksi vuodeksi, missä hän sijoittui pisteissä kuudenneksi.


title: Marcel Albers

text: Seuraavana vuonna Albers sai paikan Britannian Formula 3 -sarjaan, missä hän sijoittui tulokaskaudella hyvin viidenneksi. Samana vuonna hän saavutti myös kolmannen sijan ensi kertaa järjestetyssä Formula 3 Masters -kutsuntakilpailussa.


title: Marcel Albers

text: Kaudeksi 1992 Albersista oli tullut mestaruussuosikki, ja hän voittikin avausosakilpailun Donington Parkissa. Toisessa osakilpailussa Silverstonessa Albers keskeytti, mutta kauden kolmanteen osakilpailuun Thruxtonissa hän pääsi starttaamaan eturivistä. Kilpailussa Albersilla oli ollut aiemmin ongelmia vaihdelaatikossa, kun hän saapui Club-shikaaniin tallikaverinsa Elton Julianin perässä. Albers törmäsi Julian auton perään ja hänen autonsa heitti kärrynpyöriä radan poikki turva-aitaan. Albers makasi autossaan tunnin, kunnes hänet irrotettiin ja vietiin terveyskeskukseen. Matkalla hän kuitenkin menehtyi. Osakilpailu keskeytettiin onnettomuuden jälkeen ja Albers saavutti postuumisti seitsemännen sijan. Sarjassa hän jäi yhdennelletoista sijalle.


title: HC Olomouc

text: HC Olomouc on tšekkiläinen jääkiekkoseura. Seura pelaa maansa korkeimmalla sarjatasolla Extraligassa ja on voittanut sarjan mestaruuden vuonna 1994.


title: HC Olomouc

text: HC Olomouc perustettiin 1955, silloi nimellä Spartak Moravia Olomouc. Vuodet 1955–1957 Olomoucissa pelattiin tuolla nimellä 2. ligaa. Nimi muutettiin 1965 TJ Moravia DS Olomouciksi, tuolla nimellä seurassa pealttiin aina vuoteen 1979 asti, jolloin joukkue nousi toiseksi korkeimmalle sarjatasolle 1. liigaan. 1991 joukkue nousi Extraligaan, ja 1992 seura muutti jälleen nimeä, nykyiseksi HC Olomouciksi. Kahden vuoden päästä nimen vaihdoksesta koettiin Olomoucin jääkiekon suurin saavutus, Extraligan mestaruus 1994.


title: HC Olomouc

text: 1997 Olomouc ajautui ongelmiin ja joukkueen Extraligan sarjapaikka myytiin Karlovy Varylle. Joukkue pelasi 2. Národní Hokejová Ligassa aina vuoteen 2003 kunnes Olomouc onnistui kipuamaan takaisin 1. Národní Hokejová Ligaan.


title: Ecaterina Szabó

text: Ecaterina Szabó (s. 22. tammikuuta 1967 Zagon) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän voitti neljä kultamitalia olympialaisissa, kaksi MM-kilpailuissa ja kaksi EM-kilpailuissa.


title: Ecaterina Szabó

text:
Szabó oli Los Angelesin 1984 olympialaisten menestyksekkäin telinevoimisteluja. Henkilökohtaisessa moniottelussa hän kokosi 79,125 pistettä ja sijoittui hopealle 0,05 pisteen erolla emäntämaan Mary Lou Rettoniin mutta joukkuekilpailussa ja kolmella eri telineellä hän voitti kultaa. Joukkuekilpailun kultaa Romania voitti ensimmäisen kerran kautta aikain. Eroa Yhdysvaltain joukkueeseen jäi tasan yksi piste. Szabón pisteet henkilökohtaisissa kultamitalilajeissa olivat 19,975 permannolla, 19,875 hypyssä sekä 19,800 puomilla, jolla hän jakoi kultamitalin maannaisensa Simona Paucăn kanssa.
Budapestin MM-kilpailuissa 1983 Szabó voitti kultaa permannolla ja saavutti hopeaa joukkuekilpailussa, nojapuilla ja hypyssä sekä pronssia moniottelussa. Montréalin MM-kilpailuissa 1985 hän saavutti hopeaa joukkuekilpailussa, puomilla ja hypyssä. Rotterdamin MM-kilpailuissa 1987 hän voitti joukkuekilpailussa kultaa ja saavutti puomilla pronssia. MM-mitaleja hän siis keräsi urallaan yhteensä kaksi kultaista, kuusi hopeista ja kaksi pronssista.


title: Ecaterina Szabó

text: Göteborgin EM-kilpailuissa 1983 Szabó voitti kultaa permannolla ja nojapuilla sekä saavutti hopeaa hypyssä ja pronssia moniottelussa. Helsingin EM-kilpailuissa 1985 hän saavutti hopeaa hypyssä.


title: Kōichi Yamadera

text: Kōichi Yamadera ( "Yamadera Kōichi", syntynyt 17. kesäkuuta, 1961, Shiogama, Miyagin prefektuuri, Japani) on japanilainen ääninäyttelijä ja näyttelijä.


title: Vihnemänty

text: Vihnemänty ("Pinus aristata") on Yhdysvalloissa kasvava hyvin pitkäikäinen havupuu. IUCN luokittelee vihnemännyn elinvoimaiseksi lajiksi.


title: Vihnemänty

text: Vihnemäntyä tavataan Yhdysvalloissa Kalliovuorilla Coloradon, Arizonan ja New Mexicon osavaltioissa. Sen elinympäristö sijaitsee 2500–3700 metrin korkeudella kuivissa ja kylmissä subalpiinisissa oloissa.


title: Vihnemänty

text: Vihnemänty kasvaa keskikokoiseksi, 5–15 metriä korkeaksi puuksi erittäin hitaasti. Rungon halkaisija on enintään puolitoista metriä. Kaarna on harmaanruskeaa ja suomuista rungon alaosassa. Neulaset ovat 2,5–4 senttimetriä pitkiä ja samassa kannassa niitä on viisi. Väriltään ne ovat syvänvihreästä sinivihreisiin ja niissä saattaa olla valkoisia laikkuja. Kävyt ovat munamais-lieriömäisiä, 5–10 senttimetriä pitkiä ja 3–4 senttimetriä leveitä suljettuna. Kävyt avautuvat 4–6 senttimetriä leveiksi ja alkavat heti levittää siemeniä, jotka ovat viisi millimetriä pitkiä, ja niissä on mukana 10–20 millimetriä leveä siipi.


title: Vihnemänty

text: Vihnemänty on maailman pitkäikäisimpiä puulajeja; vanhin yksilö korkealla Mount Evasilla Coloradossa on 2 345 vuotta vanha. Laji elää kuitenkin harvoin yli 1500-vuotiaaksi.


title: Simona Paucă

text: Simona Paucă (s. 19. syyskuuta 1969 Azuga) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Simona Paucă

text: Paucă voitti 14-vuotiaana Los Angelesin 1984 olympialaisten telinevoimistelussa kultaa joukkuekilpailussa ja puomilla. Joukkuekilpailun Romania voitti ensimmäisen kerran olympiahistoriansa aikana. Eroa Yhdysvaltain joukkueeseen jäi tasan yksi piste. Paucă keräsi puomilla 19,800 pistettä ja jakoi kultamitalin maannaisensa Ecaterina Szabón kanssa. Henkilökohtaisessa moniottelussa Paucă kokosi 78,675 pistettä ja saavutti pronssia emäntämaan Mary Lou Rettonin ja Szabón takana.


title: Simona Paucă

text: Henkilökohtaisia MM- ja EM-mitaleja Paucă ei urallaan voittanut.


title: Laura Cutina

text: Laura Cutina (s. 13. syyskuuta 1968 Bukarest) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Laura Cutina

text: Cutina voitti 15-vuotiaana Los Angelesin 1984 olympialaisten telinevoimistelussa kultaa joukkuekilpailussa. Aiemmin Romania ei ollut voimistelun joukkuekilpailua olympialaisissa voittanut. Eroa Yhdysvaltain joukkueeseen jäi tasan yksi piste. Henkilökohtaisessa moniottelussa Cutina sijoittui viidenneksi 78,300 pisteellä ja permannolla kahdeksanneksi 19,150 pisteellä.


title: Laura Cutina

text: Henkilökohtaisia MM- ja EM-mitaleja Cutina ei urallaan voittanut.


title: Mihaela Stănuleț

text: Mihaela Stănuleț (s. 16. heinäkuuta 1967 Sibiu) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Mihaela Stănuleț

text:
Stănuleț voitti Los Angelesin 1984 olympialaisten telinevoimistelun joukkuekilpailussa kultaa. Tämä oli Romanian ensimmäinen olympiavoitto voimistelun joukkuekilpailussa. Stănuleț keräsi kisassa kymmenenneksi parhaat pisteet mutta oli vasta viidenneksi paras romanialainen, joten hän ei päässyt henkilökohtaisen moniottelun finaaliin, johon kelpuutettiin maksimissaan kolme voimistelijaa yhdestä maasta. Nojapuitten finaalissa hän sijoittui neljänneksi 19,650 pisteellä.
Ainoan henkilökohtaisen arvokisamitalinsa Stănuleț saavutti Göteborgin EM-kilpailuissa 1983, kun hän sai pronssia maannaisensa Lavinia Agachen voittamassa puomikilpailussa.


title: Lavinia Agache

text: Lavinia Agache (s. 11. helmikuuta 1968 Căiuţi) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja.


title: Lavinia Agache

text: Agache voitti Los Angelesin 1984 olympialaisten telinevoimistelun joukkuekilpailussa kultaa. Tämä oli Romanian olympiahistorian ensimmäinen voitto voimistelun joukkuekilpailussa. Agache keräsi kisassa 11:nneksi parhaat pisteet mutta oli kuudesta romanialaisesta heikoin, joten hän ei päässyt henkilökohtaisen moniottelun finaaliin, johon kelpuutettiin maksimissaan kolme voimistelijaa yhdestä maasta. Toisen mitalinsa hän saavutti hyppyfinaalissa, jossa hänen 19,750 pistettään riittivät pronssille. Nojapuilla hän sijoittui kahdeksanneksi 19,150 pisteellä.


title: Lavinia Agache

text: Maailman voimisteluhuipulle Agache nousi vuonna 1983. Budapestin MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa joukkuekilpailuissa, nojapuilla ja hypyssä sekä pronssia puomilla. Saman vuoden EM-kilpailuissa Göteborgissa hän voitti puomin Euroopan mestaruuden. Tämän lisäksi hän voitti sekä moniottelun että eritasonojapuiden hopeaa ja sijoittui pronssisijalle hypyssä.


title: Änis Ben-Hatira

text: Änis Ben-Hatira (, s. 18. heinäkuuta 1988 Berliini, DDR) on tunisialainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelaava Ben-Hatira edustaa Bundesliigassa pelaavaa Hertha BSC:tä.


title: Änis Ben-Hatira

text: Ben-Hatira aloitti jalkapalloilun Reinickendorfer Füchsen junioreissa vuonna 1994, jonka jälkeen hän vietti suurimman osan juniori vuosistaan Hertha BSC:n riveissä. Vuonna 2003 Ben-Hatira siirtyi TeBe Berlinin junioreihin, jossa hän pelasi kaksi vuotta.


title: Änis Ben-Hatira

text: Ammattilaisuransa Ben-Hatira aloitti jo TeBe Berlinissä vuonna 2005, mutta ei pelannut otteluakaan ja siirtyi ensimmäisen kauden jälkeen Hamburger Sport-Veraininin organisaatioon vuoteen 2012 asti ulottuvalla sopimuksella. Ben-Hatira aloitti uransa Hampurin kakkosjoukkueessa tammikuussa 2006. Hän nousi puolen vuoden jälkeen Hampurin edustusjoukkueeseen ja pelasi joukkueessa ensimmäisen Bundesliigaottelunsa Eintracht Frankfurtia vastaan 27. helmikuuta 2007, tullessaan vaihdosta kentälle. Ben-Hatira pelasi kauden 2006-2007 aikana viisi ottelua edustuksessa. Seuraavalla kaudella peliaikaa tuli vähemmän ja hän pelasi suurimmaksi osaksi joukkueen kakkosjoukkueessa.


title: Änis Ben-Hatira

text: Peliajan jäätyä yhä vähemmälle myös kaudella 2007–2008 Ben-Hatira siirtyi kesken kauden 2008-2009 lainalle 2. Bundesliigassa pelaavaan Duisburgiin. Lainasopimuksen päätyttyä hän palasi takaisin Hampuriin, mutta peliaikaa ei ollut luvassa, jonka myötä Ben-Hatira teki uuden lainasopimuksen Duisburgin kanssa kaudelle 2009–2010.


title: Änis Ben-Hatira

text: Palattuaan takaisin Hampuriin hänelle ilmoitettiin HSV:n edustusjoukkueen olevan jo täynnä, eikä näin olisi enää tilaa Ben-Hatiralle. Hän kävi kesäkuussa koeajalla Mainzissa ja elokuussa viikon koeajalla West Ham Unitedissa, mutta ei saanut solmittua sopimusta kummankaan joukkueen kanssa. Kauden 2010–2011 Ben-Hatira aloitti HSV:n kakkosjoukkueessa Regionalliga Nordissa. Alkukauden aikana hän pelasi kaksitoista ottelua ja onnistui maalinteossa seitsemän kertaa. Ben-Hatira siirtyi marraskuun lopulla takaisin edustusjoukkueeseen ja pelasi kauden ensimmäisen ottelunsa Bundesliigassa 27. marraskuuta 2010 kotiottelussa Stuttgartia vastaan. 19. helmikuuta 2011 Ben-Hatira teki uransa ensimmäisen maalinsa Bundesliigassa ja samalla HSV:n edustusjoukkueessa Werder Bremeniä vastaan. Hyvin alkaneen kauden myötä hän solmi huhtikuussa HSV:n kanssa vuoteen 2014 ulottuvan sopimuksen.


title: Änis Ben-Hatira

text: 31. elokuuta 2011 Ben-Hatira siirtyi neljän vuoden sopimuksella Hertha Berliiniin. Avauskaudellaan hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 10. syyskuuta 2011 Borussia Dortmundia vastaan. Ja avausmaalinsa Ben-Hatira teki Mainzia vastaan 24. maaliskuuta 2012. Ben-Hatira kärsi kauden aikana loukkaantumisista, mutta pelasi sittemmin edustusjoukkueessa loppukauden avauksessa. Hän teki muun muassa päätösottelussa Hoffenheimia vastaan kaksi maalia. Hertha joutui kuitenkin karsimaan paikastaan säilyäkseen Bundesliigassa Fortuna Düsseldorfia vastaan. Joukkue hävisi yhteismaalein 4–3. Ben-Hatira teki jälkimmäisessä ottelussa maalin ja sai ulosajon kahden keltaisen kortin myötä.


title: Änis Ben-Hatira

text: Ben-Hatira on edustanut Saksan alle 19-, 20- ja 21-vuotiaiden maajoukuetta. Tällä hetkellä hän kuuluu Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen, jossa Ben-Hatira on pelannut yhdeksän maaottelua. Hän saavutti vuonna 2009 alle 21-vuotiaiden Euroopan mestaruuden.


title: Änis Ben-Hatira

text: 28. tammikuuta 2011 Ben-Hatira sai ensimmäisen kutsunsa Tunisian maajoukkueeseen harjoitusotteluun Algeriaa vastaan. Ottelu jouduttiin kuitenkin peruttamaan. Ben-Hatira ilmoitti helmikuun alussa ettei ottaisi ennen kesää maajoukkuekutsuja vastaan. 21. helmikuuta 2012 Ben-Hatira sai toisen kutsun maajoukkueeseen harjoitusotteluun Perua vastaan. Hän pelasi myös ottelussa ensimmäisen maaottelunsa tultuaan ottelun toisella puoliajalla vaihdosta kentälle. Toisen kerran Ben-Hatira pelasi Tunisian paidassa 27. toukokuuta 2012 harjoitussa Ruandaa vastaan. Peru ottelun tapaan Ben-Hatira tuli ottelun toisella puoliajalla vaihdosta kentälle ja syötti ottelun 2–0 maalin. Ottelu päättyi lopulta Tunisialle maalein 5–1.Ben-Hatira syntyi nelilapsiseen perheeseen Berliinissä. Hänen molemmat vanhemmat ovat kotoisin Tunisiasta. Isä työskenteli kebab kaupassa ja äiti siivoojana.


title: Änis Ben-Hatira

text: Ben-Hatiran vanhempi veli Aymen pelaa jalkapalloa Neustrelitzissä Oberligaa.


title: Atomic Rooster

text: Atomic Rooster oli brittiläinen progressiivista rockia ja hard rockia esittänyt yhtye. Se oli alun perin toiminnassa vuosina 1969–1975 ja uudelleen vuosina 1980–1983. Atomic Roosterin kokoonpano vaihtui vuosien aikana useasti; ainoa jäsen, joka pysyi yhtyeessä koko sen historian ajan, oli kosketinsoittaja Vincent Crane. Hän myös kirjoitti suurimman osan yhtyeen kappaleista. Alkuperäinen rumpali Carl Palmer siirtyi vuonna 1970 Emerson, Lake & Palmer -kokoonpanoon.


title: Atomic Rooster

text: Yhtyeen ainoat Britanniassa hiteksi muodostuneet singlet, ”Tomorrow Night” (sijoitus 11.) ja ”Devil's Answer” (sijoitus 4.), julkaistiin vuonna 1971. Tuolloin yhtyeen solistina toimi John Du Cann.


title: Atomic Rooster

text: Atomic Rooster perustettiin The Crazy World of Arthur Brown -yhtyeen raunioille vuonna 1969, perustajina kosketinsoittaja Vincent Crane ja rumpali Carl Palmer. Yhtyeeseen hankittiin solisti-basistiksi Nick Graham, ja hänen kanssaan yhtye julkaisi esikoisalbuminsa "Atomic Roooster" [sic] vuonna 1970. Pienellä budjetilla tuotettu levy saavutti Britanniassa listasijan 49. Albumin materiaali oli laaja-alaista, ja sisälsi yhtyeen tavaramerkiksi muodostuneita uhkaavia sanoituksia esimerkiksi kappaleessa ”Friday the Thirteenth” sekä mielisairaalan mukaan nimetyllä raidalla ”Banstead”. Sanoitukset heijastivat monia kosketinsoittaja Cranen kärsimiä henkilökohtaisia pelkoja. Hänen iloisen luonteensa vastapainona olivat psyykeongelmat.


title: Atomic Rooster

text: Rumpali Carl Palmer jätti yhtyeen saatuaan tarjouksen, josta ei voinut kieltäytyä huolimatta ystävyydestään ja lojaalisuudestaan kosketinsoittaja Cranea kohtaan. Palmer liittyi Emerson, Lake & Palmer -yhtyeeseen, josta muodostui yksi 1970-luvun suosituimmista superyhtyeistä. Crane oli hyvin pettynyt Palmerin ratkaisuun, ja pian myös Nick Graham lähti Atomic Roosterista liittyäkseen Skin Alley -yhtyeeseen. Yksin jäänyt Crane päätti kuitenkin jatkaa hankkien yhtyeeseen aikaisemmin Andromeda- ja Richard Shirman's Attack -yhtyeissä soittaneen kitaristi-laulajan John Du Cannin (tunnettu myös nimellä John Cann) sekä rumpali Paul Hammondin.


title: Atomic Rooster

text: Uudella kokoonpanolla äänitetty järjestyksessään toinen Atomic Rooster -albumi "Death Walks Behind You" (1970) merkitsi käännekohtaa yhtyeen uralla. Albumilla oli muun muassa hitti ”Tomorrow Night”, joka ylsi Britanniassa listan sijalle 11. Lisäksi kriitikot ovat pitäneet levyn avausraitaa ”Death Walks Behind You” yhtenä varhaisimmista esimerkeistä heavy metal -genrestä. Koska yhtyeessä ei ollut enää basistia, soitti Vincent Crane levyn bassoraidat kosketinsoittimillaan joko vasenta kättään tai jalkiota käyttäen. Albumi saavutti menestystä (Britanniassa sija 12, Yhdysvalloissa 90), mikä toi Atomic Roosterille mahdollisuuden lähteä kiertueille maailman suosituimpien yhtyeiden kanssa.


title: Atomic Rooster

text: Vuonna 1971 yhtye saavutti suuren hitin ”Devil's Answer” -singlen muodossa, joka ylsi Britanniassa neljännelle sijalle. Samana vuonna ilmestynyt albumi "In Hearing of Atomic Rooster" jäi kuitenkin solisti-kitaristi John Du Cannin viimeiseksi yhtyeen riveissä, joka siirtyi perustamaan omaa Bullet-yhtyettään. Tästä seurasi jälleen suuria muutoksia kokoonpanoon, ja uusina jäseninä yhtyeeseen liittyivät Steve Bolton (kitara), Bill Smith (bassokitara), Rick Parnell (rummut) ja Chris Farlowe (laulu). Tällä kokoonpanolla Atomic Rooster julkaisi albumit "Made in England" (1972) ja "Nice 'n' Greasy" (1973), mutta uusi soul-vivahteinen ilmaisu ei tyydyttänyt yhtyeen faneja aikaisemman hard rock -tyylin tavoin. Vincent Crane hajotti yhtyeen 1974 ja ryhtyi jälleen työskentelemään Arthur Brownin kanssa.


title: Atomic Rooster

text: Vuonna 1979 Vincent Crane pani Atomic Roosterin uudelleen pystyyn, jolloin ilmestyivät uudet albumit "Atomic Rooster" (1980) ja "Headline News" (1983). Paluu ei kuitenkaan kestänyt pidempään ja myöhemmin 1980-luvulla Crane työskenteli muun muassa entisen Cream-rumpalin Ginger Bakerin sekä Dexys Midnight Runnersin kanssa.


title: Atomic Rooster

text: 1980-luvun loppupuolella Crane ja entinen Atomic Rooster -solisti John Du Cann kaavailivat jälleen yhtyeen paluuta, mutta suunnitelmat kariutuivat Cranen tehtyä itsemurhan helmikuussa 1989.


title: Kissoista

text: Kissoista ("On Cats") on Doris Lessingin pienimuotoinen teos, joka on ilmestynyt 2002. Siihen on koottu hänen kaksi aiempaa tarinaansa "Erittäin kissamaista" ("Particularly Cats") ja "Rufus the Survivor" sekä muistelmapalanen "The Old Age of El Magnifico".


title: Kissoista

text: Lessingin rakkaus kissoihin on peräisin ajalta Afrikassa, jossa oli niin villikissoja kuin kotikissojakin. Kissoja oli jälleen hänen elämässään, kun hän asettui Lontooseen. Viimeinen hänen kanssaan elänyt kissa oli El Magnifico, josta kirjan päätösjakso kertoo.


title: Kissoista

text: Suomeksi on aiemmin ilmestynyt "Erittäin kissamaista" ("Particularly cats"), jonka on suomentanut Sinikka Buckley. (Kirjayhtymä, 1988, 160 s. ISBN 951-26-3028-1)


title: Lavinia Miloșovici

text: Lavinia Miloșovici (s. 21. lokakuuta 1976 Lugoj) on entinen romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän voitti 1990-luvulla kaksi olympiakultaa, viisi maailmanmestaruutta ja neljä Euroopan-mestaruutta.


title: Lavinia Miloșovici

text: Miloșovici voitti Barcelonan 1992 olympialaisten telinevoimisteluissa kaksi kultamitalia. Permannon loppukilpailussa hän sai täydet 10,000 pistettä. Hypyn kultamitalin hän jakoi unkarilaisen Henrietta Ónodin kanssa molempien saatua suorituksestaan 9,925 pistettä. Joukkuekilpailussa Miloșovici saavutti hopeaa ja neliottelussa pronssia pistein 39,687. Nojapuilla hän sijoittui 9,912 pisteellä jaetulle neljännelle sijalle ja puomilla 9,262 pisteellä kahdeksanneksi.


title: Lavinia Miloșovici

text: Atlantan 1996 olympialaisissa 19-vuotias Miloșovici oli Romanian naisvoimistelujoukkueen vanhin kilpailija. Hän saavutti pronssia joukkuekilpailussa ja tasapistein 39,067 maannaisensa Simona Amânarin kanssa neliottelussa. Nojapuilla hän sijoittui kahdeksanneksi 9,750 pisteellä.


title: Lavinia Miloșovici

text: Ensimmäisen maailmanmestaruutensa Miloșovici voitti Indianapolisissa 1991. Tuolloin hän oli paras hypyssä. Pariisissa 1992 hän voitti MM-kultaa nojapuilla, Birminghamissa 1993 puomilla sekä Dortmundissa 1994 ja Sabaessa 1995 joukkuekilpailussa. MM-hopeaa hän saavutti hypyssä 1993 sekä moniottelussa ja permannolla 1994. Pronssia on tullut joukkuekilpailusta ja puomilta 1991, hypystä 1994, moniottelusta 1995 sekä permannolta 1996.


title: Lavinia Miloșovici

text: Euroopan-mestaruuden Miloșovici voitti hypyssä ja joukkuekilpailussa Tukholmassa 1994 sekä permannolla ja joukkuekilpailussa Birminghamissa 1996. EM-hopeaa hän saavutti permannolla 1994 sekä pronssia puomilla 1994 ja moniottelussa 1996.


title: Rantalitukka

text: Rantalitukka ("Cardamine parviflora") on Euraasiassa laajalle levinnyt ristikukkaiskasvi. Suomessa rantalitukka on harvinainen ja rauhoitettu laji.


title: Rantalitukka

text: Yksivuotinen rantalitukka kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Sen varsi on pystykasvuinen, hento ja kalju. Kasvilla ei ole tyviruusuketta. Päättöparisten varsilehtien lehdykät ovat suikeita tai lähes tasasoukkia sekä kapeatyvisiä. Lehtiä on runsaasti. Valkoiset kukat ovat vaatimattomia ja pieniä. Kasvin lituperät ovat noin puolet lidun koosta. Rantalitukka kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Rantalitukka

text: Suomessa kasvavista litukoista rantalitukka muistuttaa eniten metsälitukkaa ("Cardamine flexuosa") ja mäkilitukkaa ("Cardamine hirsuta").


title: Rantalitukka

text: Rantalitukkaa tavataan Euroopasta Kiinaan ja Japaniin saakka, mutta levinneisyysalue on hyvin epäyhtenäinen. Pohjois-Euroopassa sitä tavataan Etelä-Norjassa, Keski-Ruotsissa, Etelä-Suomessa, Suomenlahden saarilla ja Venäjän Karjalassa. Suomessa esiintymät ovat keskittyneet Kokemäenjoen vesistön alueelle Porista Tampereelle, Varsinais-Suomen rannikolle ja Uudellemaalle. Rantalitukan asrvellaan tulleen Suomeen viikinkiretkien aikana ja myöhemmin myös laivojen painolastien mukana.


title: Rantalitukka

text: Rantalitukka kasvaa pääasiassa jokien ja järvien liejukkorannoilla sekä rannikon soraikko- ja kivikkorannoilla aallokon ulottuvilla. Lajia tavataan vaihtelevasti myös muista kosteista kasvuympäristöistä kuten ojista, pellonreunoilta ja lehtokallioilta. Suomessa lajin kasvupaikkoja uhkaavat umpeenkasvu laidunnuksen loputtua sekä rantarakentaminen.


title: Juho Vaarala

text: Juho Erkki Vaarala (ent. Lämsä, ) oli suomalainen poliitikko.


title: Juho Vaarala

text: Vaarala toimi Suomalaisen puolueen kansanedustajana toukokuusta 1907 lokakuuhun 1917. Hänet valittiin eduskuntaan Oulun läänin pohjoisesta vaalipiiristä seitsemissä vaaleissa, vuosina 1907, 1908, 1909, 1910, 1911, 1913 ja 1916. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti rautatievaliokunnassa, sivistysvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa, talousvaliokunnassa ja työväenasiainvaliokunnassa.


title: Juho Vaarala

text: Vaarala toimi Kuusamon kunnankirjurina vuodesta 1894 vuoteen 1921. Hän työskenteli myös maanviljelijänä Kuusamossa, kalastajana Pohjoisella jäämerellä kolmen vuoden ajan, Kuusamon paloapuyhtiön esimiehenä vuosina 1894–1900 ja Kuusamon kunnan rahastonhoitajana vuodesta 1900. Hän toimi myös Kuusamon kunnallislautakunnan esimiehenä.


title: Juho Vaarala

text: Vaarala avioitui Anna Kaisa Kesäniemen (o.s. Tahkola) kanssa joulukuussa 1905. He saivat neljä yhteistä lasta, vuosina 1906, 1908 ja 1910 syntyneet tyttäret ja vuonna 1914 syntyneen pojan. Vaaralan vanhemmat olivat talollinen Erik Lämsä ja Reeta Maria Hänninen. Juho Vaarala kuoli marraskuussa 1926, 62-vuotiaana.


title: Ignazio Giunti

text: Ignazio Giunti (30. elokuuta 1941 Rooma, Italia – 10. tammikuuta 1971, Buenos Aires, Argentiina) oli italialainen F1-kuljettaja. Hän osallistui neljään F1-osakilpailuun kaudella 1970. Hän saavutti 3 MM-pistettä ajamalla neljänneksi heti debyyttikilpailussaan Belgian GP:ssä. Muita pistesijoja Giunti ei saanut.


title: Ignazio Giunti

text: Giunti saavutti menestystä vakioauto- ja urheiluautokilpailuissa 1960-luvulla. Hän oli toinen vuoden 1968 Targa Florio -kilpailussa yhdessä Nanni Gallin kanssa ja neljäs Le Mansin 24 tunnin ajossa samana vuonna. Hän voitti Sebringin 12 tunnin ajon vuonna 1970.


title: Ignazio Giunti

text: Giunti olisi kilpaillut Ferrarilla kaudella 1971, mutta hän joutui traagiseen onnettomuuteen 1 000 km Buenos Airesin kilpailussa. Hän törmäsi Ferrarillaan Jean-Pierre Beltoisen Matran perään ja ajoi ulos radalta. Hänen autonsa syttyi tuleen ja hän paloi hengiltä.


title: Dick Gibson

text: Richard "Dick" Gibson (16. huhtikuuta 1918 Bourne, Lincolnshire – 17. joulukuuta 2010 Cádiz, Espanja) oli brittiläinen F1-kuljettaja. Hän osallistui kahteen F1-osakilpailuun kausina 1957–1958. Hän keskeytti molemmissa, eikä saavuttanut pisteitä. Hän osallistui myös lukuisiin MM-sarjaan kuulumattomiin kilpailuihin.


title: Miroslav Cerar

text: Miroslav Cerar (s. 28. lokakuuta 1939 Ljubljana) on slovenialainen, Jugoslaviaa edustanut entinen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Hän oli 1960-luvulla Euroopan parhaita voimistelijoita ja parhaalla telineellään hevosella maailman paras. Hän voitti urallaan kaksi olympiakultaa, neljä maailmanmestaruutta ja kymmenen Euroopan-mestaruutta.


title: Miroslav Cerar

text: Kansainvälisen uransa Cerar aloitti Moskovan MM-kisoissa 1958, joissa hän saavutti ensimmäisen arvokisamitalin sijoittuessaan pronssille hevosella.


title: Miroslav Cerar

text: Ensimmäisissä olympialaisissaan Roomassa 1960 Cerar sijoittui rekillä viidenneksi ja moniottelussa kahdeksanneksi. Tokion 1964 olympialaisissa hän voitti kultaa hevosella ja saavutti pronssia rekillä. Lisäksi hän oli kuudes nojapuilla ja seitsemäs moniottelussa. Méxicon 1968 olympialaisissa hän voitti toistamiseen hevosella olympiakultaa. Joukkuekilpailussa hän sijoittui kuudenneksi ja moniottelussa yhdeksänneksi.


title: Miroslav Cerar

text: Cerar voitti hevosella mestaruuden kolmissa peräkkäisissä MM-kilpailuissa: Prahassa 1962, Dortmundissa 1966 ja kotikaupungissaan Ljubljanassa 1970. Jo Moskovan MM-kilpailuissa 1958 hän saavutti hevosella pronssia. Vuonna 1962 Cerar voitti MM-kultaa myös nojapuilla ja vuonna 1966 hän sai tällä telineellä MM-pronssia.


title: Miroslav Cerar

text: Luxemburgin EM-kilpailuissa 1961 Cerar voitti kultaa moniottelussa, hevosella, nojapuilla ja renkailla. Lisäksi hän sai pronssia hypyssä ja permannolla. Belgradin EM-kilpailuissa 1963 hän voitti kultaa moniottelussa, hevosella, renkailla ja rekillä sekä saavutti hopeaa hypyssä ja pronssia permannolla. Antwerpenin EM-kilpailuissa 1965 hän voitti kultaa nojapuilla ja saavutti hopeaa hevosella ja permannolla sekä pronssia renkailla. Tampereen EM-kilpailuissa 1967 Cerar joutui tyytymään hopeaan hevosella ja pronssiin rekillä. Varsovan EM-kilpailuissa 1969 hän voitti uransa kahdeksannen hevosvoimistelun arvokisakultamitalin sekä saavutti hopeaa nojapuilla ja pronssia rekillä.


title: Jussi Äijälä

text: Jussi Äijälä (s. 27. marraskuuta 1988 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa Atlantis FC:tä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja


title: Jussi Äijälä

text: Äijälä on edustanut urallaan Vaasan Palloseuraa, Oulun Palloseuraa ja AC Oulua. Hän pelasi VPS:ssa kausina 2009–2010 yhteensä 45 pääsarjaottelua ja teki yhden maalin.


title: Jussi Äijälä

text: Äijälä nimettiin Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen ensimmäisen kerran 1. huhtikuuta 2009 Latviaa vastaan pelattuun otteluun, jossa hän pääsi kentälle toiseksi puoliajaksi Jari Nikkilän tilalle.


title: Heikki Nurmi

text: Heikki Nurmi () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana.


title: Heikki Nurmi

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kalle Nurmi ja Sanna Hakola. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Saimi Sylvi Emilia Peltoniemen kanssa. Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Hän suoritti armeijan upseerien täydennyskurssin vuonna 1924 ja tykistö- ja tiedonantokurssin vuonna 1926 sekä taktiikan soveltamiskurssin vuonna 1927. Komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuonna 1933 Suojeluskuntain päällystökoulussa ja Kapteenikurssin Taistelukoulussa vuonna 1937.


title: Heikki Nurmi

text: Nurmi työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 5. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Käymissään taisteluissa hän haavoittui Misse-joella 3. elokuuta 1916.


title: Heikki Nurmi

text: Nurmi astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi aluksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 7. huhtikuuta 1918 alkaen 4. Jääkärirykmentin esikuntaan ja 12. huhtikuuta 1918 alkaen 9. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan ja lopulta 15. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Ilveksessä, Hotakassa ja Muolaalla sekä etenemiseen Viipurin-Pietarin väliselle radalle.


title: Heikki Nurmi

text: Nurmi palveli sisällissodan jälkeen 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 6:ssa, josta muodostettiin myöhemmin ensin Kajaanin sissipataljoona ja sitten Pohjanmaan jääkäripataljoona. Hän toimi pataljoonassa konekiväärikomppanian nuorempana upseerina ja hoiti konekiväärikomppanian päällikön tehtäviä 29. syyskuuta 1919 - 5. elokuuta 1920 ja 20. kesäkuuta - 4. heinäkuuta 1921 sekä 5. elokuuta 1921 - 21. maaliskuuta 1923 välisinä aikoina. Armeijasta hän erosi 21. maaliskuuta 1923 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin 1. huhtikuuta 1923 alkaen Etelä-Hämeen suojeluskuntapiirin VIII:n alueen ja 1. heinäkuuta 1928 alkaen IV alueen päälliköksi. Hän hoiti myös komennettuna X alueen päällikön tehtäviä 1. lokakuuta 1935 alkaen ja nimitettiin lopulta kyseiseen toimeen 5. joulukuuta 1935.


title: Heikki Nurmi

text: Nurmi osallistui talvisotaan Riihimäen Ilmapuolustusaluekeskuksen päällikkönä ja jatkoi tehtävässä myös välirauhan aikana, kunnes hänet siirrettiin myöhemmin aluepäälliköksi Etelä-Hämeen suojeluskuntapiiriin. Jatkosodan puhjettua Nurmi nimitettiin Ilmavalvonta-aluekeskus 69:n päälliköksi. Ilmavalvontakeskuksesta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan komentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 3:een, josta hänet siirrettiin vuonna 1943 Jalkaväenkoulutuskeskus 22:een vanhemmaksi koulutusupseeriksi, jossa tehtävässä hän toimi sodan loppuun saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Sotien jälkeen Nurmi työskenteli Oy Sako Ab:n huoltopäällikkönä vuoteen 1946 ja Riihimäen Saha Oy:n palveluksessa vuosina 1946–1949 ja Hämeen Palovakuutusyhtiön piiritarkastaja vuosina 1949–1953. Hänet haudattiin Riihimäelle.