title: ModNation Racers

text: ModNation Racers oli United Front Gamesin kehittämä ajopeli PlayStation 3:lle ja PSP:lle. Peli ilmestyi Suomessa kauppoihin 19. toukokuuta 2010. Sen palvelimet suljettiin 10. lokakuuta 2018.


title: ModNation Racers

text: Pelin ideana on, että pelaaja voi luoda mielikuvitustaan käyttäen täysin oman hahmon, auton ja radat ja halutessaan julkaista ne sitten PlayStation Networkissä kaikkien saataville. Yksinpeli-tilassa pelaaja voi kerätä uusia esineitä ratojensa, autojensa ja hahmojensa muokkaukseen.


title: Carmel-by-the-Sea

text: Carmel-by-the-Sea (usein lyhyemmin Carmel) on kaupunki Montereyn piirikunnassa Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli vuoden väestönlaskennassa 4 081. Kaupunki on tunnettu taiteilijoiden asuinpaikkana. Luonnostaan tunnettu kaupunki perustettiin vuonna 1902, kaupunkioikeudet myönnettiin vuonna 1916. Näyttelijä-ohjaaja Clint Eastwood toimi kaupungin pormestarina yhden kauden, vuodesta 1986 vuoteen 1988.


title: Carmel-by-the-Sea

text: Kaupungissa on vuonna 1910 perustettu ensimmäinen Kalliovuorista länteen sijainnut ulkoilmateatteri "Forest Theater".


title: Norway (Michigan)

text: Norway on pikkukaupunki Dickinsonin piirikunnassa Michiganissa, Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennassa siellä asui 2 959 henkeä.


title: Norway (Michigan)

text: Kaupunki on poliittisesti itsenäinen Norway Townshipista, vaikka sijaitseekin alueen lounaisosassa.


title: Mahasaivartajat

text: Mahasaivartajat ("Gasterophilus") ovat kiiliäisten heimoon ("Oestridae") kuuluva hyönteissuku, jonka toukka elää loisena muun muassa hevosen, aasin, muulin, seepran ja elefantin ruoansulatuskanavassa. Mahasaivartajan toukkaa kutsutaan käpymadoksi.


title: Mahasaivartajat

text: Mahasaivartajan elämänkierto munasta aikuiseksi mahasaivartajaksi kestää noin vuoden. Isäntäeläin saa käpymatotartunnan, kun aikuinen mahasaivartaja munii munansa isäntäeläimen karvapeitteeseen. Muutamassa päivässä munista kuoriutuu toukkia, jotka aiheuttavat eläimelle kutinaa, ja kutinan seurauksena eläin nuolee karvapeitettä saaden toukkia suuhunsa. Munimiskohta karvapeitteessä vaihtelee mahasaivartajalajista riippuen.


title: Mahasaivartajat

text: Suussa mahasaivartajan toukat tunkeutuvat suun limakalvoon ja kulkeutuvat kohti mahalaukkua. Käpymadot talvehtivat eläimen ruoansulatuskanavassa limakalvoon kiinnittyneinä käyttäen ravintonaan rikkomastaan limakalvosta tihkuvaa kudosnestettä. 10–12 kuukauden jälkeen toukat irrottautuvat limakalvosta ja kulkeutuvat ulosteiden mukana ulos isäntäeläimen elimistöstä. Ympäristöön päästyään toukat koteloituvat 3–5 viikoksi, jonka jälkeen koteloista kuoriutuu aikuisia mahasaivartajia ja elämänkierto voi alkaa uudelleen.


title: Mahasaivartajat

text: Aikuisella mahasaivartajalla ei ole suuosia, koska se ei syö lainkaan ja elää vain muutaman päivän tarkoituksenaan tuottaa munia. Naaraan erottaa uroksesta siitä, että naaraan takaruumiis kaartuu kohti keskiruumista.


title: Mahasaivartajat

text: Käpymadot ovat kellertäviä, 11 jaokkeesta muodostuneita toukkia, joiden etupäässä sijaitsevat niiden suuosat ja tarttumiseen tarkoitetut koukut. Jokaisessa jaokkeessa on kitiinipiikkirivi, ja eri mahasaivartajalajeja voidaan tunnistaa toukkien kitiinipiikkirivien rakenteen perusteella.


title: Tšošanlahti

text: Tšošanlahti (, myös Че́шcкая губа́, "Tšešskaja guba") on Barentsinmeren itäosassa Kaninin niemimaan ja mantereen välissä sijaitseva lahti. Sen pituus on 110 kilometriä, leveys lahden suussa 55 kilometriä ja suurin leveys 130 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen alavia, mutta koillisessa jyrkkiä. Lahti jäätyy marraskuussa ja vapautuu jäistä kesäkuun lopussa. Siihen laskevia jokia ovat Vižas, Oma, Pjoša sekä Tšoša (Tšeša), josta lahti on saanut nimensä.


title: Me halutaan olla neekereitä

text: Me halutaan olla neekereitä on Kake Singersin esittämä humoristinen musiikkikappale. Kappale osallistui vuoden 1978 Syksyn säveleen, mutta karsiutui pois. Karsiutumisesta huolimatta siitä tuli yhtyeen yksi tunnetuimmista ja suosituimmista kappaleista. Kappale julkaistiin yhtyeen debyyttialbumilla "Me halutaan olla...", sekä erikseen singlenä kappaleen "Kakerock" kanssa. Kappaleen on säveltänyt Jukka Nurmela ja sanoittanut Olli Tola.


title: Me halutaan olla neekereitä

text: Kappaleessa irvaillaan disko-innostukselle.


title: Me halutaan olla neekereitä

text: Hausmyllyn musiikkikappaleessa "Se mustamies" on lainattu kappaleen kertosäettä ""Me halutaan olla neekereitä"". "Suomen huonoin laulaja" -kokoelmalevyllä kappaleen esittää Suomen huonoin laulaja -kilpailuun osallistunut kilpailija Ville.


title: Mustanruunikko

text: Mustanruunikko on hevosväri, jossa runko on miltei musta mustin jouhin ja jaloin, mutta punertavia tai kellanruskeaa väriä on silmien, turvan, kainaloiden ja nivusen alueilla. Väri muistuttaa tummanruunikkoa, jossa on sanoin mustat jalat ja jouhet ja mahdollisesti miltei musta runko, mutta ei punaruskeita merkkejä.


title: Mustanruunikko

text: Mustanruunikon värityksen geneettinen tausta on selvinnyt vasta hiljan. 1900-luvulla esiintyi useita erilaisia teorioita mustanruunikon värityksen synnystä. Nykyään aidot mustanruunikot voidaan erottaa muista väreistä DNA-testillä.


title: Mustanruunikko

text: Mustanruunikon pitäminen ruunikon sävyn sijaan erillisenä värinä perustuu melko uuteen tutkimukseen, joten aidon mustanruunikon tunnusmerkeistä on yhä epäselvyyttä. Kirjassaan "Equine Color Genetics" hevosvärien tutkija Dan Phillip Sponenberg kirjoitti "ylipäätään mustanruunikoiksi () kutsutaan kaikkia tummia mustajalkaisia ja -jouhisia värityksiä, jotka ovat mustaa vaaleampia mutta ruunikkoa tummempia". Tässä kirjassa hän luokittelee kaikki mustajalkaiset ja -jouhiset punertavat väritykset ruunikoiksi ja kaikki mustajalkaiset- ja jouhiset mustansekaiset väritykset mustanruunikoiksi ("brown"). Nämä määritelmät ovat täsmällisiä, mutta eivät uudemman tutkimuksen valossa enää paikkansapitäviä.


title: Mustanruunikko

text:
Aitoa mustanruunikkoa väriä voidaan luonnehtia lähinnä mustana tai lähes mustana värityksenä, jossa on puna- tai kellanruskeaa karvaa "pehmeissä kohdissa" eli turvan ja silmien seudulla, korvien sisäpuolella, vatsan alla, kainalossa ja takapolven edessä- Kuten muissakin hevosväreissä, myös mustanruunikoissa on sävyeroja. Kaikkein tummimmat ovat aivan mustia vaaleampia kohtia lukuun ottamatta ja vaaleammat sävyt sekaantuvat helposti tummanruunikkoon. Jouhet ja jalat ovat aina mustat.Eräs eumelaniinin tuotantoon vaikuttava proteiini on melanokortiini 1 -reseptori eli MC1R. MC1R-proteiinin toiminnan määrää "Extension"-niminen lokus, jonka tunnus on "E". MC1R-proteiinin toimimattomuuden aiheuttava mutaatio hevosen MC1R-geenissä tunnistettiin vuonna 1996. Tämän geenimuunnoksen lyhenne on pieni "e", täydessä muodossaan "E". Koska kaikilla hevosilla on kaksi MC1R-geeniä, jotka periytyvät toinen toiselta ja toinen toiselta vanhemmalta, ne hevosille, joilla on yksi "viallinen" alleeli ("e") MC1R-geenistä, muodostuu eumelaniinia. Jos hevosella on kaksi "viallista" alleelia eikä siis yhtään toimivaa "E"-alleelia, siinä ei voi syntyä eumelaniinia karvoitukseen eikä sen karvoissa voi siis olla mustaa pigmenttiä. Tällaiset hevoset ovat pohjaväriltään rautiaita.
Mustanruunikon fenotyypin synnyssä tärkeimmässä roolissa on agouti-signaalipeptidi (ASIP) tai yksinkertaisesti "Agouti". Toimiva "Agouti"-peptidi toimii kuin vaihdin punaruskean feomelaniinin ja mustanruskean eumelaniinin välillä. Juuri ASIP vastaa tumman ja vaalean värin vaihtelusta eläimen ruumiissa, joskin se vastaa myös koko väritykseen vaikuttavista vaikutuksista. ASIP kiinnittyy MC1R-proteiineihin ja estävät väliaikaisesti näitä jatkamasta eumelaniinin tuotantoa, jolloin sijaan tuottuu feomelaniinia. Agouti-geenissä on neljä eri alleelia:
"A"- ja "A"-alleelit voidaan tunnistaa DNA-testillä. Mustanruunikolla hevosella on oltava vähintään yksi toimiva MC1R-geeni (E-lokuksessa alleelit "EE" tai "EE") ja jompikumpi seuraavista genotyypeistä A-lokuksessa: "AA" tai "AA". Myös ruunikoilla ja villiruunikoilla hevosilla voi olla yksi "A"-alleeli, mutta sen vaikutus estyy nämä väritykset tuottavien dominoivampien "A"- tai "A"-alleelien vuoksi.


title: Mustanruunikko

text: Varhainen teoria nykyään tunnustetun hevosen agouti-geenin olemassaolosta esitettiin ensi kertaa vuonna 1951 Miguel Odriozolan artikkelissa "A los colores del caballo" ("Hevosen väreistä"), jonka William Ernest Castle myöhemmin katselmoi lehdessä "Genetics". Tämä teoria oli vallitseva 1990-luvulle asti, jolloin samankaltaisia ilmiöitä havaittiin muissa lajeissa, mikä tarjosi perusteita uusille teorioille.


title: Mustanruunikko

text:
Jonkin aikaa mustanruunikon fenotyyppiä kuvattiin "pangare"-tekijän muuntamaksi mustaksi väritykseksi. Pangare on yleinen piirre esimerkiksi przewalskinhevosella ja niin kutsutuilla primitiivisillä roduilla kuten exmoorinponilla. Pangare tuottaa vaaleaa yleensä luonnonvalkoista tai vaaleankellervää karvaa silmien ja turvan seudulle ja rungon alaosaan. Näin ollen mustanruunikoilla olisi siis Agouti-geenin lokuksessa resessiivinen "AA"-genotyyppi. Sponenberg kuvaili mustanruunikot näin ja esitti, että tummanruunikot (hänen määritelmänsä mukaan nokiset ruunikot) voitaisiin erottaa mustanruunikoista värin punertavuuden perusteella: "jauhokuonovaikutus on yleensä vaaleampi ja kellertävämpi kuin hyvin nokisten hevosten ei-mustiksi jääneet alueet (jotka tapaavat olla punertavampia)".
Tämä teoria hylättiin kun hevosten agouti-geeni (ASIP) jaksotettiin vuonna 2001, eikä yhdelläkään mustanruunikon fenotyypin hevosista ollut homotsygoottia resessiivistä "AA"-genotyyppiä.


title: Mustanruunikko

text: Tyrosinaasi-proteiini 1 (TYRP1) on proteiini, joka vaikuttaa melaniinin muodostumiseen ja jonka määrittää "TYRP1"-geeni, jota kutsutaan myös "ruskeaksi", "brown", tai "b"-lokukseksi. Ihmisissä "TYRP1"-geenin mutaatiot aiheuttavat muutoksia "normaaleihin" ihon, silmien ja hiusten väreihin sekä varsinaisen albinismin tyyppeihin. Muilla nisäkkäillä geenin mutaatiot aiheuttavat joitakin punaruskeita värityksiä: hiirillä ruskean (brown), kissoilla ja koirilla suklaanruskean (chocolate) ja naudoilla hallavanruskean (dun).


title: Mustanruunikko

text: "TYRP1"-geenin mutaatioihin yhdistetyt fenotyypit ovat tyypillisesti punertavia tai suklaanruskeita toisin kuin mustanruunikoiden hevosten mustavaltainen väritys, ja aiheuttaa usein myös punertavanruskean ihon ja vaaleasävyiset silmät. Tällaista ei mustanruunikoilla esiinny, ja "TYRP1"-geenin osuus väritykseen suljettiin pois geenin jaksottamisen jälkeen vuonna 2001.


title: Mustanruunikko

text:
Täysmusta väritys on kiehtonut hevosten kasvattajia vuosisatojen ajan, ja täysmustia rotuja kuten friisiläishevonen onkin jalostettu. Mustien hevosten jalostamisessa on kuitenkin kaksi vaikeutta: jotkut mustat hevoset kulottuvat valon ja hikoilun vaikutuksesta, ja kahden "mustan" hevosen yhdistelmästä saattaa joskus syntyä muita kuin mustia varsoja. Joissain tapauksissa kulottuneen mustan väri voi olla jopa vaaleampi kuin tumman ei-mustan hevosen.
Tästä syystä W.E. Castle oletti, että Extension-lokuksella olisi kolmas alleeli, "E" eli "dominanttimusta". Perustuen siihen, että tällaista oli muissa eläimissä esiintynyt Castle esitti "E"-alleelin estävän Agouti-lokuksen dominoivan "A"-alleelin toiminnan, jolloin musta väri ei rajoittuisi jalkoihin ja jouhiin, ja tuloksena olisi mustia tai lähes mustia hevosia, jotka kuitenkin voisivat tuottaa ruunikkoja jälkeläisiä. Hänen olettamuksensa oli että usein melkein musta mustanruunikko väritys voisi aiheutua tästä alleelista.


title: Mustanruunikko

text: Myös Sponenberg esitti "Extension-brown"-alleelia ("E"), joka dominoisi villityyppialleelia "E". Hän kuvasi alleelin vastaavan nokikuviosta, joka olisi mustanruunikot ja kaikki ruunikon sävyt erottava tekijä.


title: Mustanruunikko

text: Molemmat teoriat hylättiin kun hevosen "MC1R"- eli Extension-geenin tutkimuksessa mitään tällaista alleelia ei löydetty. Todennäköisesti nokikuviota kuitenkin ohjaa jokin geneettinen tekijä.


title: Mustanruunikko

text: Sekä ruunikoilla että mustanruunikoilla hevosilla on laaja skaala erilaisia sävyjä, jotka johtuvat muun muassa mustan karvan kulottumisesta, ruokinnasta ja esimerkiksi nokikuviosta tai vastavarjostuksesta.


title: Mustanruunikko

text: Monet mustat hevoset kulottuvat tai haalistuvat auringonvalon ja hien vaikutuksesta. Haalistumattomia mustia voidaan kutsua sysi- tai kiiltomustiksi. Muidenkin väritysten mustat alueet voivat haalistua samoin. Haalistumaton tummanruunikko saattaa siis olla tummempi kuin auringon kulottama mustanruunikko. Myös mineraalien tai vitamiinien puutokset voivat vaalentaa väriä.


title: Mustanruunikko

text: Mustajalkaisilla hevosilla, joiden runko ei ole musta, esiintyy usein nokikuvioksi kutsuttu ilmiö. Nokikuvioisessa värityksessä karvoituksessa on mustia tai tummia karvoja, jotka keskittyvät hevosen selän puolelle eikä juuri leviä mahan puolelle. Nokikuviota pidetään vastavarjostuksen muotona. Nokikuviotonta hevosta voidaan kutsua "puhtaaksi" tai "kirkkaaksi". Nokikuvio voi olla heikko tai hyvin voimakas, ja siihen liittyy usein papumuskuvio. Tummanruunikot hevoset ovat tyypillisesti nokisia. Joissain tapauksissa voimakas nokikuvio voi mustata hevosen selän ja kyljet ja tuottaa mustanruunikkoa paljon muistuttavan värityksen.


title: Mustanruunikko

text: Resessiiviselle "A"-alleelille DNA-testin kehittänyt ranskalainen tutkimusryhmä keskusteli myös mahdollisuudesta, että "Extension"-geenin tsygoottisuudella voisi olla vaikutusta fenotyyppiin. Ryhmä löysi vaaleammilta ruunikoilta tilastollisesti merkittävän taipumuksen olla "E"-lokuksen suhteen heterotsygootteja ("EE"), ja tummemmat ruunikot olivat useammin homotsygootteja ("EE"). Tutkijat pitivät mahdollisena, että muut tekijät saattaisivat vaikuttaa tähän ilmiöön, ja uskoivat laajemman tutkimuksen olevan tarpeen.Tämänkaltaista tsygoottisuudesta riippuvaa käyttäytymistä ei havaittu "Agouti"-geenin suhteen.


title: Rantakotilo

text: Rantakotilo eli litorinakotilo ("Littorina littorea") on rantakotiloiden heimoon ("Littorinidae") kuuluva pieni etukiduskotilo, joka elää Pohjois-Atlantin rantavyöhykkeessä.


title: Rantakotilo

text: Rantakotilolla on luja kuori, joka on enintään 3,2 cm korkea ja 2,5 cm leveä. Kuoressa on viisi tai kuusi pulleaa kierrettä, joiden välissä on vain ohut sauma. Kierteiden muodostama spiraali on ulkoneva ja teräväkärkinen varsinkin nuorilla kotiloilla. Ylimmät kierteet ovat joskus täysin litteät tai jopa koverat, ja alin kierre voi olla peräti 85 % koko kotilon korkeudesta. Kuori näyttää sileälle vanhoilla kotiloilla, mutta siinä on lukemattomia kasvurenkaita ja hentoja, spiraalin suuntaisia harjanteita.


title: Rantakotilo

text: Kuori on tavallisesti musta tai harmaanruskea, mutta joskus myös punainen, oranssi tai valkoinen. Väri on tummempi kierteiden välissä ja vaaleampi spiraalin kärjessä. Kuoren suuaukko on korvanmuotoinen ja kotilo voi halutessaan peittää sen kalkkikannella. Suuaukon tumma ulkoreuna saa alkunsa viimeisestä kierteestä ja paksu sisäreuna valkoisen keskuspylvään eli "columellan" tyvestä. Tuntosarvet ovat litteät ja leveät, ja niissä on mustia juovia.


title: Rantakotilo

text: Rantakotilon alkuperäinen levinneisyysalue on Euroopassa ja ulottuu Pohjois-Espanjaan etelässä ja Vienanmerelle pohjoisessa. Sitä tavataan yleisesti Britteinsaarten, Alankomaiden ja Helgolandin rannikolla. Sen sijaan Englannin kanaalin ja Scillynsaarilla se on harvinainen.


title: Rantakotilo

text: Laji on levinnyt Euroopasta ihmisen mukana Pohjois-Amerikan itärannikolle jo ennen 1800-luvun puoltaväliä. Nykyisin sitä tavataan paikoin myös Pohjois-Amerikan Tyynenmeren rannikolla.


title: Rantakotilo

text: Suolapitoisuus rajoittaa rantakotilon levinneisyyttä, eikä se tämän takia menesty nykyisessä Itämeressä. Itämeren varhaisvaiheista Litorinameren aikaan (noin 7000-4000 vuotta sitten) suolapitoisuus oli nykyistä korkeampi, ja tuon ajan kerrostumissa ranta- l. litorinakotilon kuoret ovat yleisiä Itämeren sisäosissakin. Näistä kuorista merivaihe on saanut nimensä.


title: Rantakotilo

text: Rantakotilot sietävät hyvin murtovettä ja viihtyvät kaikenlaisilla rannoilla suojattomia kalliorantoja lukuun ottamatta. Ne elävät yleensä vuorovesivyöhykkeessä, mutta levinneisyysalueen pohjoisosissa myös sen alapuolella 60 metrin syvyyteen saakka. Suojaisissa oloissa ne saattavat lähteä vaeltamaan liejuisille rannoille ravinnon perässä.


title: Rantakotilo

text: Rantakotiloita kerätään ihmisravinnoksi keskimäärin 2 000–3 000 tonnia vuodessa pääasiassa Irlannissa.


title: Hyödyllinen idiootti

text: Hyödyllinen idiootti on poliittisessa kielenkäytössä hyväuskoinen henkilö, joka on saatu houkuteltua kehumaan huonoa hallintoa.


title: Hyödyllinen idiootti

text: Käsitteen on väitetty alun perin olleen Neuvostoliiton johtajan Vladimir Leninin käyttämä nimitys Neuvostoliitolle myötämielisistä ei-kommunisteista. Times Onlinen mukaan ei ole kuitenkaan näyttöä siitä, että sanonta oli alun perin Leninin, eikä siitä ole mainintaa Leninin teoksissa.


title: Melodifestivalen 2009

text: Melodifestivalen 2009 oli ruotsalainen laulukilpailu, joka käytiin vuonna 2009 helmi- ja maaliskuussa. Siinä valittiin 49. Ruotsia edustava laulu Euroviisuissa ja se oli 48. Melodifestivalen. Viisi semifinaalia pidettiin Göteborgissa, Skellefteåssa, Leksandissa ja Malmössä.


title: Melodifestivalen 2009

text: Viiden semifinaalin jälkeen 11 laulua pääsi finaaliin, mikä kisattiin Tukholmassa. Tuomarien ja katsojien äänestyksen jälkeen voittaja oli oopperalaulaja Malena Ernman pop/ooppera-laulullaan "La voix".


title: Melodifestivalen 2009

text: Nykyiset säännöt otettiin käyttöön vuonna 2002. Kilpailu koostuu viidestä semifinaalista, joista neljässä kisaa kahdeksan laulua, joista kaksi parasta pääsevät suoraan finaaliin ja kolmas ja neljäs viimeiseen semifinaaliin nimeltä "Andra Chansen", "toinen tilaisuus". Siinä kahdeksan laulua kilpailevat pudotusperiaatteella siihen asti, kun jäljellä on enää kaksi laulua, jotka pääsevät finaaliin. Finaaliin pääsevät laulut valitaan julkisen puhelinäänestyksen perusteella. Finaalissa on kymmenen laulua, joista 11 tuomaria ja kansa äänestää parhaan. Sekä tuomaristolla että kansalla on 50% ääniosuus kaikista äänistä.


title: Melodifestivalen 2009

text: Vuoden 2009 kilpailussa otettiin käyttöön muutamia muutoksia: neljään ensimmäiseen semifinaaliin lisättiin kaksintaistelu-osuus, jossa ensimmäiseksi ja neljänneksi tullut laulu kilpailevat keskenään ja toiseksi ja kolmanneksi tulleet kilpailevat toisiaan vastaan. Myös lavalla sallitun ihmismäärän koko kasvoi aiemmin olleesta kuudesta kahdeksaan ja taustalaulu sai olla etukäteen nauhoitettu, mutta pääesityksen tuli olla laulettu lavalla. Kilpailuun lisättiin myös kahdestoista, kansainvälinen, tuomari.


title: Melodifestivalen 2009

text: 11. syyskuuta 2008 ilmoitettiin kuusi paikkakuntaa, jotka isännöisivät semifinaaleja ja finaalia. Ensimmäinen semifinaali ilmoitettiin olevan Göteborgissa, seuraavat Skellefteåssa, Leksandissa ja Malmössä. Toinen mahdollisuus -kierros taas olisi Norrköpingissä ja finaali Tukholmassa.


title: Melodifestivalen 2009

text: Myös kilpailun päivämäärät ilmoitettiin: ensimmäinen semifinaali pidettäisiin 7. helmikuuta ja semifinaaliset päättyisivät lopulta 14. maaliskuuta käytävään finaaliin.


title: Melodifestivalen 2009

text: Kilpailuun haki peräti 3 440 laulua, mikä oli uusi ennätys. Niistä 28 valittiin semifinaaleihin. Valitut laulut paljastettiin 14. lokakuuta, mutta niiden esittäjiä ei vielä kerrottu. Se ei kuitenkaan lopettanut keskustelua siitä, ketkä kilpailisivat edustuspaikasta Euroviisuissa.


title: Melodifestivalen 2009

text: 18. marraskuuta paljastettiin kahdeksan ensimmäistä osallistujaa: Alcazar, BWO, Måns Zelmerlöw, Lasse Lindh, Caroline af Ugglas ja Sarah Dawn Finer, kuten myös Emilia and Jennifer Brown.


title: Melodifestivalen 2009

text: 23. marraskuuta kerrottiin, että "The Scotts" kilpailisi kappaleella "Jag tror på oss", minkä jälkeen kerrottiin myös seuraavat kilpailijat, joista kukaan ei ollut kilpaillut Melodifestivalen-kilpailussa ennen: H.E.A.T, Jonathan Fagerlund, Maja Gullstrand, Mikael Rickfors, Molly Sandén, Next 3, ja Rigo & The Topaz Sound feat. Red Fox.


title: Melodifestivalen 2009

text: Kuusi muuta kilpailijaa paljastettiin 2. joulukuuta: Idol-voittaja Agnes Carlsson, Shirley Clamp, Lili & Susie, Amy Diamond, Sofia Berntson ja Velvet.


title: Melodifestivalen 2009

text: Päivää ennen kuin SVT paljasti seuraavat kilpailijat, huhuttiin että Viron vuoden 2002 kilpailija Sahlene ja Norjan vuoden 2008 kilpailija kilpailisivat duetolla. Seuraavana päivänä kerrottiin neljä seuraavaa kilpailijaa, Susanne Alfvengren, the Thorleifs, Nina Söderquist ja Cookies 'n Beans.


title: Pyhän Davidin päivä

text: Pyhän Davidin päivä (, ) on 1. maaliskuuta vietetty Walesin suojeluspyhimyksen Pyhän Davidin muistopäivä. Päivä on Pyhän Davidin oletettu kuolinpäivä vuonna 589. Sitä on vietetty 1100-luvulta lähtien ja se julistettiin kansallispäiväksi Walesissa 1700-luvulla. Pyhän Davidin kanonisoi paavi Calixtus II vuonna 1120. Pyhän Davidin kuolinpaikka Mynyw () tunnetaan nykyään nimellä St David’s. Keskiajalla se oli suosittu pyhiinvaelluskohde.


title: Pyhän Davidin päivä

text: Muistopäivän perinteisiin kuuluu kansallislaulujen laulaminen, perinteisen walesilaisen kakun syöminen ja naisilla kansallispuvun käyttö. Purjojen tai narsissien käyttäminen koristeena rintapielessä on tavallista. Purjon alkuperästä Walesin tunnuksena on monta tarinaa. Tavallisimman version mukaan Pyhä David kehotti walesilaisia sotilaita laittamaan kypäräänsä tunnukseksi purjon, jotta omat erottuisivat paremmin vihollisista sakseja vastaan käydyssä taistelussa.


title: Sivan piiri

text: Sivan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 2 517 neliökilometriä. Asukkaita on 16 800 henkeä (vuonna 2009).


title: Sivan piiri

text: Sivan piirin sijaitsee Permin aluepiirin länsiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Kudymkarin, idässä Karagain ja etelässä Vereštšaginon piireihin sekä lännessä Udmurtiaan ja Kirovin alueeseen. Pinta-alasta yli puolet on metsää. Hyötykaivannaisiin kuuluu turve. Huomattavin joki on Obva.


title: Sivan piiri

text: Piiriin kuuluu neljä maalaiskuntaa: Bub, Jekaterininskoje, Severnyi Kommunar ja Siva. Hallinnollinen keskus on Sivan kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 149.


title: Sivan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 96,1 % venäläisiä ja 1 % komipermjakkeja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Sivan piiri

text: Piirin kautta kulkee Permin ja Afanasjevon välinen maantie. Pääelinkeino on karjanhoitoon erikoistunut maatalous. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa. Severnyi Kommunarissa on kartonkitehdas.


title: Sivan piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, kolme musiikkikoulua, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Na rodnoi zemle" (”Kotiseudulla”).


title: Sivan piiri

text: Seudulla on arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat Kizvan ja Jekaterininskojen ortodoksiset kirkot.


title: Vĩnh Phúc

text:
Vĩnh Phúc on maakunta Vietnamissa Punaisenjoen suistossa eli Đồng Bằng Sông Hồngin alueella. Sen pääkaupunki on Vĩnh Yên. Vuonna 2009 maakunnassa oli noin miljoona asukasta. Sen pinta-ala on 1 373,2 km².
Maakunnan pääkaupunki Vinh Yen on 63 km maan pääkaupungista Hanoista, ja sinne on juna- ja bussiyhteydet. Maakunnan luonnonnähtävyyksiä ovat Ao Cham -lampi, Dai Lai -järvi ja Tam Đảon virkistysalue.


Puolustusvoimien Ruokahuollon Palvelukeskus (lyhenne PURU) oli Pääesikunnan alainen sotilaslaitos, joka tuotti valtakunnallisesti ateriapalvelut Suomen puolustusvoimille. Sen vuosittainen budjetti oli noin 59 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä keskuksen esikunta ja varuskuntaruokalat (entiset muonituskeskukset, "muke") mukaan lukien yhteensä noin 550 henkeä.


title: Puolustusvoimien Ruokahuollon Palvelukeskus

text: Palvelukeskus toimi seuraavilla paikkakunnilla: Tammisaari, Jämsä, Helsinki, Kajaani, Kauhava, Keuruu, Kontiolahti (Kontioranta), Siilinjärvi, Lahti, Lappeenranta, Kankaanpää, Hattula, Riihimäki, Rovaniemi, Sodankylä, Säkylä, Tampere, Jyväskylä, Turku, Kirkkonummi ja Kouvola (Valkeala).


text: Laitoksen esikunta sijaitsi Kuopiossa Bioteknia-rakennuksessa. Palvelukeskuksen johtajana perustamisesta asti toimi ellintarviketieteiden maisteri Ritva Paavonsalo.


text: Laitos toimi 1.1.2006 ja 31.12.2011 välisen ajan.


text: Puolustusvoimien ravitsemuspalvelut päätettiin valtiovallan taholta yhtiöittää ja Eduskunta päätti osakeyhtiön perustamisesta joulukuussa 2011. Uusi yhtiö aloitti toimintansa vuoden 2012 alussa nimellä Leijona Catering Oy ja sen toimitusjohtajaksi nimettiin Paavonsalo.


title: Hà Tĩnh (maakunta)

text: Hà Tĩnh on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Hà Tĩnh. Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,23 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 6 026,5 km².


title: Hà Tĩnh (maakunta)

text: Maakunnassa on rautamalmia. Sitä halkovat monet joet, ja rannikolla on suurempia ja pienempiä saria ja jokisuiden murtovesialueita.


title: Nghệ An

text: Nghệ An on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Vinh. Vuonna 2009 maakunnassa oli 2,9 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 16 498,5 km²².


title: Nghệ An

text: Vietnamin kansallissankari Ho Tši Minh ja runoilija Nguyễn Du olivat kotoisin Nghệ Anin maakunnasta.


title: Luettelo suomalaisista jääkiekon olympiamitalisteista

text: Tämä on suomalaisten jääkiekkoilijoiden mitalitilasto olympialaisista. Jääkiekkoilijoiden järjestys on ensin kultamitalien määrän mukaan, sitten hopea- ja lopuksi pronssimitalien määrän mukaan.


text: Miesten maajoukkue on voittanut yhteensä kuusi mitalia jääkiekosta olympialaisista.


text: Naisten maajoukkue on voittanut yhteensä kaksi mitalia jääkiekosta olympialaisista.


title: Nytvan piiri

text: Nytvan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1923 perustetun piirin pinta-ala on 1 656 neliökilometriä. Asukkaita on 45 300 henkeä (vuonna 2009).


title: Nytvan piiri

text: Nytvan piiri sijaitsee Permin aluepiirin keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Karagain ja Iljinskin, idässä Krasnokamskin ja Permin, etelässä Ohanskin sekä lännessä Otšorin ja Vereštšaginon piireihin. Hyötykaivannaisia ovat savi, turve, hiekka ja sora. Seudun läpi virtaa Kama-joki.


title: Nytvan piiri

text: Piiriin kuuluu Nytvan kaupunki, Novoiljinskin ja Uralskin kaupunkimaiset taajamat (kaupunkikunnat) sekä viisi maalaiskuntaa: Grigorjevskoje, Postanogi, Šerja, Tšaikovskaja ja Tšekmeni (keskuspaikka Nižnjaja Garevaja). Hallinnollinen keskus on Nytva. Asutuskeskuksia on yhteensä 118.


title: Nytvan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 91,7 % venäläisiä, 1,9 % komipermjakkeja ja 1,9 % tataareja. Kaupunkiväestön osuus on 71,5 %.


title: Nytvan piiri

text: Piirin kautta kulkevat Permin ja Bolšaja Sosnovan sekä Permin ja Ohanskin väliset asfaltoidut maantiet. Nytvaan on Tšaikovskajan asemalta haarautuvat sivurata. Suurimmat teollisuusyritykset ovat Permin vaneritehdas ja Nytvan metallitehdas. Maatalous on erikoistunut maidon, lihan ja kananmunien tuotantoon sekä viljan ja perunan viljelyyn. Lisäksi on elintarviketeollisuutta.


title: Nytvan piiri

text: Piirissä toimii kolme ammattikoulua, kaksi lasten taide- ja musiikkikoulua, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos, kotiseutumuseo ja paikallis-TV. Paikallislehtenä ilmestyy "Novyi den" (”Uusi päivä”).


title: Nytvan piiri

text: Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat Nytvan ja maalaiskylien ortodoksiset kirkot sekä Nytvan vanhat rakennukset.


title: Quảng Trị

text: Quảng Trị on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Đông Hà. Vuonna 2009 maakunnassa oli 598 tuhatta asukasta. Sen pinta-ala on 4 760,1 km².


title: Quảng Trị

text: Maakunnassa käytiin kiivaita taisteluita Vietnamin sodan aikana, ja siellä on sotaan liittyviä muistomerkkejä.


title: Sunny Afternoon

text: Sunny Afternoon on brittiläisen The Kinks -yhtyeen kappale ja single vuodelta 1966. Se oli suuri hitti ympäri maailmaa saman vuoden kesällä sekä yhtyeen kolmas ja viimeinen ykköshitti Britanniassa. Kappale sisältyy myös myöhemmin syksyllä julkaistulle studioalbumille "Face to Face".


title: Sunny Afternoon

text: Britannian pääministeri Harold Wilson ilmoitti keväällä 1966 maan talouden hiipuneen niin pahasti, että hallituksen oli tehtävä veronkorotuksia. Yhtyeen laulaja-kitaristi-laulunkirjoittaja Ray Davies sai tästä idean kirjoittaa yläluokkaa satirisoivan laulun. Kappaleen melankolisen sävelen Davies sävelsi uudella, vastahankitulla pianollaan.Nyman 2009, s.239-240.


title: Sunny Afternoon

text: Kappaleen alkuperäinen nimi oli ”The Tax Man's Taken All My Dough”, sen ensimmäisen rivin mukaan. Tämä edusti yhtyeen ja Daviesin uudempaa suuntausta, Kinksin edellinen single "Dedicated Follower of Fashion" oli niin ikään ollut sävyltään satiirinen.Nyman 2009, s.239-240.


title: Sunny Afternoon

text: Laulun sanoitukset voi ymmärtää vain viattomana kesäpäivän viettona, mutta rivien välistä on luettavissa ironiaa ja piikittelyä verotusjärjestelmää, luokkayhteiskuntaa ja kapitalismia kohtaan.Nyman 1995, s.41.


title: Sunny Afternoon

text: ”Sunny Afternoonin” äänityksissä yhtyettä avusti muun muassa useilla The Rolling Stonesin levyillä mukana ollut kosketinsoittaja Nicky Hopkins. Ray Davies kärsi pahasta heinänuhasta, eikä pystynyt laulamaan kuin yhden oton. Näin ollen myös basisti Pete Quaifen pienet virheet kappaleen lopussa piti jättää paikalleen, koska alkeellisesta äänitystekniikasta johtuen niitä ei pystytty korjaamaan.Nyman 2009, s.239-240.


title: Sunny Afternoon

text: Päivää aikaisemmin nauhoitettu b-puoli ”I'm Not Like Everybody Else” on myös Ray Daviesin käsialaa, mutta sen laulaa tavallisuudesta poiketen hänen veljensä, yhtyeen soolokitaristi Dave Davies.


title: Sunny Afternoon

text: Single julkaistiin 3. kesäkuuta 1966. Sen ensimmäinen listaviikko Britanniassa oli 11. kesäkuuta ja 9. heinäkuuta se nousi listaykköseksi kahden viikon ajaksi. Kappale oli listaykkönen myös ainakin Norjassa (neljä viikkoa), Kanadassa (yksi viikko), Irlannissa ja Alankomaissa. Suomessa ”Sunny Afternoon” oli korkeimmillaan singletilaston sijalla 4 ja Yhdysvalloissa sijalla 14.Nyman 1995, s.41.


title: Sunny Afternoon

text: Kappaleesta tehtiin pian sen julkaisun jälkeen jopa kaksi suomenkielistä käännösversiota. Johnnyn esittämä ”Iltapäivää” nousi Suomen singlelistalla sijalle 7. Kappaleen alkuperäistä aihetta mukailleet sanoitukset kirjoitti Pertti Reponen. Toinen versio oli Robinin ”Iltapäivän aurinko”, jonka niin ikään alkuperäiselle tarinalle uskolliset sanoitukset syntyivät Tuula Valkaman kynästä.Nyman 1995, s.41.


title: Sunny Afternoon

text: ”Sunny Afternoon” on yhä yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Pitchfork Media listasi sen sijalle 200 listallaan "Top 200 Greatest Songs of the 1960s". Acclaimed Musicin "The All Time Top 3000 Songs" -listalla ”Sunny Afternoon” sijoittui sijalle 1932.


title: Sunny Afternoon

text:
A-puoli
B-puoli


title: Imre Kémeri Nagy

text: Imre Kémeri Nagy (27. maaliskuuta 1903 Bürgezd, Itävalta-Unkari – 13. huhtikuuta 1942 Varsova, Puolan kenraalikuvernementti) oli unkarilainen lehtimies ja sotilas.


title: Imre Kémeri Nagy

text:
Nagyin kotikylä Transilvaniassa oli liitetty Trianonin rauhan seurauksena Romaniaan. Hän muutti vuonna 1922 Unkarin puolelle ja värväytyi armeijaan Székely-divisioonaan, mutta hänet kotiutettiin jo vuoden kuluttua. Nagy luki Budapestissä oikeustiedettä ja humanistisia tieteitä. Nagy toimi jalkaväen päämestarina ("főlövészmester") Turul Werbőczy -aseveliyhdistyksessä ("Turul Werbőczy Bajtársi Egyesület"). Vuosina 1926–1928 Nagy toimi Budapestin yliopiston yhteyshenkilönä oikeistolaisen, puolisotilaallisen Unkarin kansallisen puolustusjärjestön ("Magyar Országos Véderő Egyesület"; "MOVE") ja Turul-liiton ("Turul Szövetség") suuntiin. Hän värväytyi jälleen armeijaan vuosiksi 1928–1929. Vuonna 1932 Nagy valmistui yliopistolta opettajaksi. Hän teki tätä työtä satunnaisesti.
Kesällä 1937 Nagy liittyi Unkarin kansallissosialistiseen puolueeseen, ja hänestä tuli sen nuorisojärjestön johtaja. Nuorisojärjestö oli vuodesta 1936 järjestänyt säännöllisesti provokaatioita ja hyökännyt sosiaalidemokraattisia järjestöjä vastaan. Nagy kirjoitti useita artikkeleita äärioikeistolaisiin lehtiin, ja tästä syystä hänet tuomittiin useasti lyhytaikaisiin vankeusrangaistuksiin. Nagy osallistui Debrecenissä vuoden 1937 marraskuussa pidettyyn kokoukseen, jossa valtionhoitaja Miklós Horthy julistettiin Unkarin kuninkaaksi. Tämän johdosta Nagy istui jälleen lyhyen vankeustuomion. Vuosina 1938–1939 Nagy oli eskadroonanjohtajana maineikkaassa Ryysyläiskaartissa ("Rongyos Gárda"), joka osallistui Tšekkoslovakiaan kuluneen Karpatorutenian miehitykseen. Vuoden 1940 alussa Nagy johti unkarilaisten vapaaehtoisten joukkoa, joka oli koottu taistelemaan Suomen puolella talvisodassa osasto Sisussa. Vapaaehtoiset eivät ehtineet taisteluihin, mutta avustivat uuden rajalinjan vartioinnissa. Heidät kotiutettiin seuraavana keväänä. Syyskuussa 1940 Nagy osallistui Pohjois-Transilvanian miehitykseen.


title: Imre Kémeri Nagy

text: Nagy haavoittui neuvostopartisaanien iskussa Varsovassa vuonna 1942 ja kuoli saamiinsa vammoihin sotilassairaalassa.


title: Pyhä David

text: Pyhä David (, ) oli 500-luvulla elänyt walesilainen piispa, joka tunnetaan nykyisin Walesin suojeluspyhimyksenä. Hänen arvellaan syntyneen 462–512 ja kuolleen 1. maaliskuuta 589 Mynywissä (), joka tunnetaan nykyään nimellä St David’s. Legendan mukaan Pyhä David syntyi kallionjyrkänteen päällä kymmenen minuutin kävelymatkan päässä Mynywistä paikalla, jossa nykyään sijaitsee Nonin kappeli. Myöhemmin Pyhä David perusti Mynywiin luostarin, jossa hän myös kuoli vanhuuteen.


title: Pyhä David

text: Pyhän Davidin kerrotaan olleen kasvissyöjä, joka söi ainoastaan leipää, yrttejä ja vihanneksia ja joi pelkkää vettä. Tämän vuoksi Pyhä David tunnettiin Walesissa myös nimellä Vedenjuoja ().


title: Pyhä David

text: Pyhän Davidin kanonisoi paavi Calixtus II vuonna 1120. St David’sin kaupungista tuli keskiajalla suosittu pyhiinvaelluskohde.


title: Pyhä David

text: Pyhän Davidin päivää vietetään 1. maaliskuuta. Muistopäivää on vietetty 1100-luvulta lähtien ja se julistettiin Walesissa kansallispäiväksi 1700-luvulla.


title: Victor Obinna

text: Victor Nsofor Obinna (s. 25. maaliskuuta 1987 Jos, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä Englannin Valioliigassa pelaavaa West Hamia ja on pelipaikaltaan laitalinkki tai hyökkääjä.


title: Victor Obinna

text: Obinna siirtyi vuonna 2005 italialaiseen Chievoon kolmivuotisella sopimuksella. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi 26 ottelua, joissa syntyi kuusi maalia mukaan lukien debyyttiottelussaan tehty 1–0-voittomaali Parmaa vastaan. Kauden 2006–2007 ensimmäiset kuukaudet Obinna oli hylytettynä, koska hän oli tehnyt sopimuksen sekä Chievon että Internazionalen kanssa. Chievo tippui kauden päätteeksi maan pääsarjasta, joka herätti kysymyksiä Obinnan tulevaisuudesta. Joukkue päätti kuitenkin pitää hänet kokoonpanossaan seuraavalla kaudella.


title: Victor Obinna

text: 4. lokakuuta 2007 Obinna joutui auto-onnettomuuteen matkalla harjoituksista kotiin. Hänen onnekseen, hän selvisi kolarista säikähdyksellä ja mustelmilla. Kolari tapahtui noin 100 metrin päässä paikasta, jossa Chievo-pelaaja Jason Mayélé kuoli onnettomuudessa vuonna 2002.


title: Victor Obinna

text: Elokuussa 2008 Obinna siirtyi Internazionaleen nelivuotisella sopimuksella. Ensimmäisen maalinsa hän teki 19. lokakuuta 2008 ottelussa Romaa vastaan.


title: Victor Obinna

text: 26. elokuuta 2009 Obinna lainattiin kauden 2009–2010 kestävällä sopimuksella espanjalaiseen Málagaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa andalusialaisseurassa 4. lokakuuta 2009 ottelussa Xereziä vastaan.


title: Ruumiinsieppaajat

text: Ruumiinsieppaajat ("The Body Snatchers", Suomen televisiossa myös nimellä "Pahan vallassa") on Val Lewtonin tuottama ja Robert Wisen ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1945. Se perustuu Robert Louis Stevensonin novelliin "Ruumiinryöstäjä" (1884). Sen pääosissa ovat Boris Karloff ja Bela Lugosi. Sitä pidetään yhtenä sekä Karloffin että Lugosin parhaimmista elokuvista.


title: Ruumiinsieppaajat

text: Stevensonin novelli perustuu Edinburghissa 1827-1828 tapahtuneeseen West Portin murhasarjaan, jossa William Hare ja William Burke myivät Robert Knoxille 17 ruumista lääketieteellisiä kokeiluja varten.


title: Ruumiinsieppaajat

text:
Vuoden 1831 Edinburghissa lääkäri palkkaa kaksi miestä hankkimaan hänelle tuoreita ruumiita hautausmaalta lääketieteellisiä kokeita varten. Kun vastakuolleet loppuvat hautausmaalta, he ryhtyvät murhaamaan ihmisiä.
RKO oli solminut Boris Karloffin kanssa sopimuksen kahdesta elokuvasta 1944. Karloff oli kyllästynyt Universalin tuottamiin kauhuelokuviin ja toivoi saavansa parempi osia RKO:lla. Val Lewton sai tehtäväksi tuottaa elokuvat. Ensimmäinen Lewtonin tekemä käsikirjoitusehdotus oli "Tuhoon tuomittu saari" (1945), jonka tuotanto jouduttiin keskeyttämään Karloffin sairauden takia. Sen sijaan Lewton ehdotti studiolle Robert Louis Stevensonin novelliin ”The Body Snatcher” perustuvaa elokuvaa. Lewtonilla aiheen valinnalle: novelli olisi ilmainen, koska sen tekijänoikeus oli rauennut, kuvauksissa voitaisiin käyttää olemassa olevia kulisseja ja eräästä hahmosta saataisiin laajentamalla sopiva rooli Lugosille.


title: Ruumiinsieppaajat

text: Lewton ja Philip MacDonald kirjoittivat ensimmäisen käsikirjoituksen, jota RKO:n johto ei kuitenkaan hyväksynyt – haudanryöstö ja ruumiiden leikkely olivat arkaluontoisia aiheita. Lewton kirjoitti käsikirjoituksen nopeasti uudelleen karsi arveluttavat kohtaukset siitä. MacDonaldin vaatimuksesta Lewton sai myös nimensä alkuteksteihin (nimellä Carlos Keith).


title: Ruumiinsieppaajat

text: Karloff oli erityisen kiinnostunut roolistaan, sillä se tarjosi hänelle mahdollisuuden osoittaa, että hän osasi myös näytellä – eikä pelkästään esittää hirviöitä.


title: Ruumiinsieppaajat

text: Elokuva budjetti – lukuun ottamatta Karloffin palkaa – oli 125 000 dollaria.


title: Ruumiinsieppaajat

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Sam Inkinen näkee elokuvassa vanhaa kunnon romanttista elokuvaa ja loistavan lopun. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Alpi (nimi)

text: Alpi on suomalainen miehen etunimi. Nimestä on käytössä myös muunnos "Alvi", jota on käytetty naistenkin etunimenä. Alpin ja Alvin nimipäivä on 1. maaliskuuta, joka on myös Alpon nimipäivä. Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Alpi on annettu Suomessa 326 henkilölle, joista yksi on 1800-luvulla syntynyt nainen. Nimi Alvi on annettu 695 henkilölle, joista 608 on miehiä ja 78 naisia.


title: Alpi (nimi)

text: Nimet Alpi ja Alvi perustuvat roomalaiseen nimeen "Albinus", joka tulee latinan sanasta "albus", "valkoinen", "kirkas". Samaa alkuperää on myös nimi Alpo. Suomen kielessä alpi merkitsee myös kasvisukua alvet ("Lysimachia").


title: Asutusyhteismetsä

text: Asutusyhteismetsä on asutustoimintaan liittyvä, usean asutustilan yhteiseen hallintaan luovutettu yhteismetsä. Jonkin verran niitä muodostettiin 1900-luvun alkupuoliskolla, mutta runsaammin niitä luotiin vuoden 1945 maanhankintalain perusteella. Maanhankintalain mukaan asutustila sai osuuden asutusyhteismetsästä, jos metsämaan luovuttaminen omana metsänä ei ollut mahdollista tai tarkoituksenmukaista. Asutusyhteismetsiä perustettiin erityisesti seuduille, joissa asutustoimintaa käytettävää viljelysmaata oli saatavilla, mutta metsämaata oli tähän tarkoitukseen niukasti. Asutusyhteismetsien hallinnon järjestämisestä säädettiin laissa yhteismetsistä (184/1925), joka sisälsi säännöksiä myös asutusyhteismetsistä. Vuonna 1958 niitä varten säädettiin oma laki eli laki asutusyhteismetsistä (356/1958), joka kumottiin maatilalailla (188/1977).


title: Tarja Smura

text: Tarja Smura (19. kesäkuuta 1970 Nurmes) on vuoden 1993 Miss Suomi. Hän sijoittui Miss Universum -kilpailuissa kymmenen parhaan joukkoon. Smura herätti huomiota lehdistössä seurusteltuaan lyhyen aikaa elokuvaohjaaja Renny Harlinin kanssa.


title: Tarja Smura

text: Smura oli vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Naisten puolueen ehdokkaana. Pian vaalien jälkeen hän vetäytyi julkisuudesta. Vuoden 2008 kuntavaaleissa hänet valittiin poliittisesti sitoumattoman Meidän Lohja -kansalaisliikkeen edustajana Lohjan kunnanvaltuustoon. Hän on Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaana eduskuntavaaleissa 2019 Pirkanmaan vaalipiirissä.


title: Tarja Smura

text: Hän oli 1996–2012 naimisissa virolaisen Raul Gescheimerin kanssa ja heillä on kolme yhteistä lasta. Nyt (vuoden 2016 alussa) Smura on asumuserossa Markus Haapasalosta, jonka kanssa avioitui 2013.


title: Franken

text: Franken oli keskiajalla saksalainen herttuakunta Etelä-Saksassa Baijerin pohjoispuolella. Se on saanut nimensä frankkien mukaan.


title: Franken

text: Verdunin sopimus vuonna 843 jakoi Frankkien valtakunnan kolmeen osaan. Ludvig Saksalainen sai Itä-Francian, joka jakautui edelleen neljään heimoherttuakuntaan: Schwabeniin, Frankeniin, Saksiin ja Baijeriin.


title: Franken

text: Franken ei ollut koskaan yhtä yhtenäinen kuin Saksi tai Baijeri, ja herttua oli riippuvainen voimakkaista aatelissuvuista. Vuonna 911 Frankenin herttua Konrad I valittiin Saksan kuninkaaksi, ja hänen veljensä Eberhard valittiin herttuaksi. Eberhard kuitenkin kapinoi Otto Suurta vastaan ja syrjäytettiin. Otto ei nimittänyt uutta herttuaa, vaan jakoi vallan piispoille ja pyrki siten pitämään herttuakunnan paremmin otteessaan.


title: Franken

text: Myöhemmin keskiajalla Franken jakaantui kahtia Rheinfrankeniin ja Ostfrankeniin.


title: Franken

text: Nykyisin suurin osa Frankenista kuuluu Baijeriin, ja jakaantuu kolmeen alueeseen: Oberfranken, Mittelfranken ja Unterfranken. Historialliseen Frankeniin kuuluivat myös nykyisen Thüringenin eteläosa sekä Heilbronn-Frankenin alue Baden-Württembergin osavaltiossa.


title: Franken

text: Frankenin suurin kaupunki on Nürnberg. Franken tunnetaan viininviljelystä ja lukuisista panimoistaan.


title: Osan piiri

text: Osan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 2 057 neliökilometriä. Asukkaita on 32 000 henkeä (vuonna 2009).


title: Osan piiri

text: Osan piiri sijaitsee Permin aluepiirin eteläosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Ohanskin ja Permin, idässä Kungurin, etelässä Bardan sekä lännessä Jelovon ja Tšastyjen piireihin. Pinta-alasta 50,2 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy, kaasu, hiekka, sora, turve ja kalkkikivi. Kaman muodostama Votkinskin tekojärvi jakaa piirin kahteen osaan.


title: Osan piiri

text: Piiriin kuuluu Osan kaupunki sekä 9 maalaiskuntaa: Gory, Gremjatša, Komarovo, Krylovo, Kuznetšiha, Novozalesnovo, Pakli (keskuspaikka Permjakovo), Pal ja Verhnjaja Davydovka. Hallinnollinen keskus on Osa. Asutuskeskuksia on yhteensä 78.


title: Osan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 90,1 % venäläisiä sekä 6 % baškiireja ja tataareja. Kaupunkiväestön osuus on 70,1 %.


title: Osan piiri

text: Piirin kautta kulkevat Permin ja Tšaikovskin sekä Permin ja Ufan väliset asfaltoidut maantiet. Seudulla on polttoaine-, koneenrakennus- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan ja perunan viljelyyn. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa.


title: Osan piiri

text: Piirissä toimii maatalousteknikumi, Permin pedagogisen ja Iževskin teknisen yliopiston filiaalit, opettaja- ja ammattiopisto, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos, kotiseutumuseo sekä paikallinen radio- ja TV-asema. Paikallislehtinä ilmestyvät "Osinskoje Prikamje" (”Osan Kama”) ja "Osinski krai" (”Osan seutu”).


title: Osan piiri

text: Nähtävyyksiin kuuluvat Osan kaupungin historialliset rakennukset.


title: Valtteri

text: Valtteri (joskus myös asussa Waltteri) on suomalainen miehen etunimi. Nimi on germaanista alkuperää ja tarkoittaa "valtiasta" tai "ohjaajaa". Virossa nimi on muodossa "Valter", joka oli vuoden 2017 alussa 626 virolaismiehen nimi.


title: Valtteri

text: Valtteri-nimen on saanut Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä 27 350 miestä, Waltteri-nimen noin 2 120 miestä ja nimen "Valtter" on saanut 1333 miestä. Valtterin nimipäivä on 29. tammikuuta.


title: Ohanskin piiri

text: Ohanskin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1923 perustetun piirin pinta-ala on 1 516 neliökilometriä. Asukkaita on 17 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Ohanskin piiri

text: Ohanskin piiri sijaitsee Permin aluepiirin keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Otšorin ja Nytvan, idässä Permin, etelässä Osan ja Tšastyjen sekä lännessä Bolšaja Sosnovan piireihin. Kaman muodostama Votkinskin tekojärvi jakaa piirin kahteen osaan. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, sora ja tiilisavi.


title: Ohanskin piiri

text: Piiriin kuuluu Ohanskin kaupunki ja 7 maalaiskuntaa: Andrejevka, Beljajevka, Dubrovo, Kazanka, Ostrožka, Tabory ja Tulumbaiha. Hallinnollinen keskus on Ohansk. Asutuskeskuksia on yhteensä 61.


title: Ohanskin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 94,3 % venäläisiä, 1,5 % komipermjakkeja ja 1,1 % tataareja. Kaupunkiväestön osuus on 44,5 %.


title: Ohanskin piiri

text: Pääelinkeinot ovat maatalous ja puunhankinta. Ohanskissa on ompelimo ja elintarviketeollisuutta.


title: Ohanskin piiri

text: Piirissä toimii lasten luomistyön keskus ja taidekoulu, Bolšaja Sosnovan ja Tšaikovskin ammattikoulujen filiaalit, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos, kotiseutumuseo ja paikallinen TV-asema. Paikallislehtenä ilmestyy "Ohanskaja storona" (”Ohanskin puoli”).


title: Ohanskin piiri

text: Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat Ohanskin historialliset rakennukset.


title: USS Lexington (CV-16)

text: USS Lexington (CV/CVA/CVS/CVT/AVT-16) on yksi Yhdysvaltain laivaston 24:stä Essex-luokan lentotukialuksesta, joita rakennettiin toisen maailmansodan aikana. Se on viides laiva, joka on nimetty Yhdysvaltain vapaussodan Lexingtonin taistelun mukaan. Nimeksi aiottiin ensin antaa USS "Cabot", mutta rakennusvaiheessa päädyttiin nimeämään se Korallimeren taistelussa uponneen USS "Lexingtonin" (CV-2) mukaan.


title: USS Lexington (CV-16)

text: USS "Lexington" poistettiin palveluksesta vuonna 1991 sen jälkeen, kun se oli ollut palveluksessa pitempään kuin yksikään toinen Essex-luokan tukialus, ja se lahjoitettiin museolaivaksi Corpus Christiin Teksasiin. Vuonna 2003 siitä tehtiin historiallinen maamerkki.


title: USS Lexington (CV-16)

text: Alus tilattiin Bethlehem Steel Companyltä Quincystä Massachusettsista. Sen köli laskettiin 15. heinäkuuta 1941 nimellä USS "Cabot," ja se nimettiin USS "Lexingtoniksi" 16. heinäkuuta 1942. Alus laskettiin vesille 23. syyskuuta kumminaan Theodore D. Robinsonin puoliso, ja se otettiin palvelukseen 17. helmikuuta 1943 ensimmäisenä päällikkönään Felix B. Stump.


title: USS Lexington (CV-16)

text: "Lexington" saapui Pearl Harboriin Panaman kanavan kautta 9. elokuuta 1943. Alus siirtyi Kwajaleinin atollille 4. joulukuuta, jossa se upotti rahtilaiva SS "Kembu Marun", vahingoitti kahta risteilijää ja pudotti 30 vihollislentokonetta. Illalla 19.20 alkoi ilmahyökkäys sen ollessa matkalla Kwajaleinille. Kello 23.22 japanilaisten tiputtamat soihdut valaisivat aluksen, ja 10 minuuttia myöhemmin siihen osui torpedo. Se saapui Pearl Harboriin tärkeimpiä korjaustöitä varten 9. joulukuuta ja Bremertoniin 22. joulukuuta perusteellisempaan korjaukseen, joka valmistui 20. helmikuuta 1944.


title: USS Lexington (CV-16)

text: Yllätyshyökkäys Saipanille 11. kesäkuuta tuhosi saaren lentokoneet. 16. kesäkuuta "Lexington" taisteli Guamilla tukikohtaansa pitäneitä japanilaisia torpedokoneita vastaan. Vaikka se selvisi vahingoittumatta, Japanin propaganda julisti sen kolmatta kertaa upotetuksi. Sillä oli tärkeä rooli Task Force 58:n voittaessa Filippiinienmeren taistelun.


title: USS Lexington (CV-16)

text: Leytenlahden taistelussa sen koneet upottivat taistelulaiva "Musashin". 25. lokakuuta sen koneet upottivat tukialus "Zuikakun" ja yhdessä "Essexin" kanssa "Chitosen". Myöhemmin samana päivänä se auttoi "Zuihōn" upottamisessa. Saavuttuaan korjattavaksi Ulithille 9. marraskuuta saatiin tieto, että japanilaiset olivat taas väittäneet sitä tuhotuksi.


title: USS Lexington (CV-16)

text: Sodan päätyttyä "Lexington" suoritti partiolentoja Japanin ilmatilassa ja tiputti tarvikkeita Honshūn sotavankileireille. Se lähti Tokionlahdelta kohti San Franciscoa 3. joulukuuta kuljettaen mukanaan kotiin palaavia veteraaneja ja saapui perille 16. joulukuuta.


title: USS Lexington (CV-16)

text: Alus poistettiin palveluksesta 8. marraskuuta 1991, ja se lahjoitettiin 15. kesäkuuta 1992 museoksi Corpus Christiin Texasiin.


title: Kaman tekojärvi

text: Kaman tekojärvi (; myös "Permin tekojärvi", Пермское водохранилище, "Permskoje vodohranilištše") on Kama-joen muodostama tekoallas Permin aluepiirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 1 915 neliökilometriä, tilavuus 12,2 kuutiokilometriä, pituus 272 kilometriä, suurin leveys 30 kilometriä, keskisyvyys 6,3 metriä ja suurin syvyys 30 metriä. Vedenpinnan korkeus vaihtelee 7 metriä. Tekojärveen laskevat tärkeimmät joet – Tšusovaja, Sylva, Obva, Inva, Kosva, Jaiva, Kondas ja Tšermoz – muodostavat 50–140 kilometriä pitkiä ja 10–15 kilometriä leveitä lahtia.


title: Kaman tekojärvi

text: Tekojärven muodostaa Permin lähelle vuonna 1954 rakennettu Kaman vesivoimalaitoksen pato. Allas täytettiin kevääseen 1956 mennessä. Tekoallasta käytetään laivaliikenteen väylänä sekä kalastukseen. Sen rannalla sijaitsevat Permin, Dobrjankan, Tšormozin, Bereznikin, Usoljen ja Solikamskin kaupungit.


title: Pavol Hurajt

text: Pavol Hurajt (s. 4. helmikuuta 1978 Poprad) on slovakialainen ampumahiihtäjä ja olympiamitalisti.


title: Pavol Hurajt

text: Hurajt on osallistunut urallaan kaksiin olympialaisiin, vuosina 2006 ja 2010. Hurajt voitti pronssia yhteislähdöstä Vancouverin kisoissa 2010 ja oli lisäksi viides normaalimatkalla, seitsemäs pikakilpailussa ja kuudestoista takaa-ajossa. MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan neljästoista Östersundin 2008 pikakilpailussa.


title: Pavol Hurajt

text: Hurajt on voittanut rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa kultaa yhteislähtökilpailussa 2004 sekä saanut pronssia viestissä 2003 ja 2004 sekä sekaviestissä 2009. Ampumahiihdon EM-kilpailuissa hän on saanut normaalimatkalla hopeaa 2005.


title: Pavol Hurajt

text: Hurajt on sijoittunut maailmancupin osakilpailussa kolme kertaa kolmanneksi: Brezno-Osrblien takaa-ajokilpailussa ja Fort Kentin pikakilpailussa kaudella 2003–2004 sekä Vancouverin olympiakilpailussa helmikuussa 2010.


title: Tarjei Bø

text: Tarjei Bø (s. 29. heinäkuuta 1988 Stryn) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän on olympiavoittaja, maailmanmestari ja maailmancupin kokonaisvoittaja. Hänen nuorempi veljensä Johannes Thingnes Bø on myös ampumahiihtäjä.


title: Tarjei Bø

text: Nuorten MM-kisoista Bø voitti kuusi mitalia.


title: Tarjei Bø

text: Vancouverin olympialaisissa 2010 Bø oli mukana Norjan kultaa voittaneessa viestijoukkueessa yhdessä Halvard Hanevoldin, Emil Hegle Svendsenin ja Ole Einar Bjørndalenin kanssa. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän voitti normaalimatkan maailmanmestaruuden, oli mukana Norjan kultaa voittaneessa viesti- ja sekaviestijoukkueessa, sijoittui pronssille pikakilpailussa ja takaa-ajossa sekä oli yhteislähdössä neljäs.


title: Tarjei Bø

text: Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 Bø hiihti kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Norjan miesten viestijoukkueessa. Lisäksi hän sijoittui takaa-ajossa seitsemänneksi. Nové Městossa 2013 hän voitti MM-kultaa yhteislähtökilpailussa, miesten viestissä ja sekaviestissä. Normaalimatkalla hän oli kahdestoista. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän hiihti toisen osuuden hopeaa saaneessa Norjan viestijoukkueessa ja ankkuriosuuden pronssia saaneessa Norjan sekaviestijoukkueessa. Hän sai pronssia myös pikakilpailussa, takaa-ajossa ja yhteislähtökisassa.


title: Tarjei Bø

text: Oslon MM-kilpailuissa 2016 Bø hiihti viestissä toisen osuuden kultaa voittaneessa Norjan joukkueessa ja sekaviestissä viimeisen osuuden Norjan pronssijoukkueessa. Yhteislähtökilpailussa hän oli kuudes. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui takaa-ajossa yhdeksänneksi, pikakilpailussa ja yhteislähdössä 14:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän hiihti toisen osuuden Norjan hopeajoukkueessa miesten viestissä. Takaa-ajokilpailussa hän oli neljäs, yhteislähdössä kahdeksas sekä pikakilpailussa ja normaalimatkalla kolmastoista.


title: Tarjei Bø

text: Ensimmäisen maailmancupin osakilpailun Bø voitti kaudella 2010–2011 Hochfilzenin pikakisassa. Toinen voitto tuli seuraavana päivänä takaa-ajossa. Hän voitti samalla kaudella Oberhofin pikakisan ja yhteislähtökisan tammikuussa 2011 sekä MM-normaalimatkan Hanty-Mansijskissa. Hän myös voitti kyseisen kauden maailmancupin kokonaiskilpailun sekä pikakilpailun ja takaa-ajon maailmancupit. Normaalimatkan cupissa hän oli toinen ja yhteislähtöcupissa kolmas.


title: Tarjei Bø

text: Kaudella 2011–2012 Bø voitti Hochfilzenin toisen pikakilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja takaa-ajocupissa neljäs. Kaudella 2012–2013 hän voitti Nové Měston MM-yhteislähdön sekä Oslon pikakilpailun. Kaudella 2015–2016 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi ja takaa-ajocupissa neljänneksi. Kaudella 2017–2018 hän voitti Östersundin pikakilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs ja yhteislähtöcupissa neljäs.


title: Tarjei Bø

text: Bø on sijoittunut maailmancupin osakilpailuissa lisäksi kahdeksan kertaa toiseksi ja 16 kertaa kolmanneksi.


title: Anton Šipulin

text: Anton Vladimirovitš Šipulin (; s. 21. elokuuta 1987 Tjumen) on venäläinen ampumahiihtäjä ja olympiavoittaja.


title: Anton Šipulin

text: Nykyisin Slovakiaa edustava ampumahiihtäjä Anastasija Kuzmina on Šipulinin sisar.


title: Anton Šipulin

text: Šipulin saavutti nuorten MM-kilpailuissa kultaa sprintissä ja takaa-ajossa 2008 sekä hopeaa normaalimatkalla 2007 ja 2008. EM-kilpailujen nuorten sarjassa hän sai kultaa normaalimatkalla, sprintissä ja takaa-ajossa 2008 sekä hopeaa sprintissä ja pronssia takaa-ajossa 2007. EM-kisojen miesten sprintissä hän oli kolmas 2009.


title: Anton Šipulin

text: Šipulin oli mukana Venäjän pronssia voittaneessa viestijoukkueessa Vancouverin olympialaisissa 2010 ja hopeajoukkueessa Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011. Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 hän nousi sprintin 13. sijalta takaa-ajossa pronssille. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 hän oli sprintissä seitsemäs ja nousi takaa-ajossa jälleen pronssille. Yhteislähtökilpailussa hän sai hopeaa. Sotšin olympialaisissa 2014 hän hiihti ankkuriosuuden kultaa voittaneessa Venäjän viestijoukkueessa. Sprintissä hän sijoittui neljänneksi, yhteislähdössä 11:nneksi ja takaa-ajossa 14:nneksi. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän nousi sprintin 18. sijalta takaa-ajossa hopealle. Yhteislähtökilpailussa hän oli seitsemäs ja normaalimatkalla 16:s. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui takaa-ajossa ja yhteislähdössä yhdeksänneksi sekä normaalimatkalla 14:nneksi. Hochfilzen MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti ankkuriosuuden kultaa voittaneessa Venäjän viestijoukkueessa, sai pronssia sekaviestissä, oli neljäs takaa-ajossa ja yhteislähdössä sekä seitsemäs normaalimatkalla.


title: Anton Šipulin

text: Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa Šipulin sai pronssia sprintissä 2012.


title: Anton Šipulin

text: Šipulin sijoittui maailmancupissa ensimmäisen kerran kolmen parhaan joukkoon voitettuaan Antholzin pikakilpailun tammikuussa 2011. Samana viikonloppuna hän oli yhteislähtökilpailussa kolmas. Seuraavalla kaudella hän voitti Nové Měston takaa-ajokilpailun, oli toinen Antholzin yhteislähtökilpailussa ja kolmas Hanty-Mansijskin yhteislähdössä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kahdeksanneksi ja yhteislähtöcupissa viidenneksi.


title: Anton Šipulin

text: Kaudella 2012–2013 Šipulin oli kolmas Östersundin takaa-ajokilpailussa. Antholzissa hän voitti sekä pikakilpailun että takaa-ajon. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli yhdeksäs ja takaa-ajocupissa kolmas. Kaudella 2013–2014 hän sijoittui kolmanneksi Annecyn takaa-ajokilpailussa. Pokljukassa hän oli pikakilpailussa toinen ja voitti takaa-ajon. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli yhdeksäs ja takaa-ajocupissa neljäs.


title: Anton Šipulin

text: Kaudella 2014–2015 Šipulin sijoittui Östersundin takaa-ajokilpailussa toiseksi. Pokljukassa hän voitti pikakilpailun sekä yhteislähdön ja oli takaa-ajossa toinen. Oberhofissa hän oli yhteislähtökilpailussa toinen ja Oslossa pikakilpailussa kolmas. Hanty-Mansijskissa hän oli yhteislähdössä ja pikakilpailussa toinen ja takaa-ajossa kolmas. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli toinen ja voitti yhteislähtöcupin. Pikakilpailun ja takaa-ajon cupeissa hän oli toinen.


title: Anton Šipulin

text: Kaudella 2015–2016 Šipulin sijoittui kolmanneksi Hochfilzenin ja Pokljukan takaa-ajokilpailuissa sekä Ruhpoldingin normaalimatkalla. Anterselvassa hän voitti takaa-ajon ja oli Canmoressa pikamatkalla toinen. Presque Islessa Šipulin sijoittui pikamatkalla toiseksi ja takaa-ajossa kolmanneksi. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas. Takaa-ajon cupissa hän sijoittui toiseksi, yhteislähtöcupissa kolmanneksi, normaalimatkan cupissa neljänneksi ja pikakilpailucupissa viidenneksi.


title: Anton Šipulin

text: Šipulin sijoittui kaudella 2016–2017 Pokljukassa kolmanneksi sekä pikakilpailussa että takaa-ajossa. Nové Městossa hän oli toinen pikakilpailussa ja takaa-ajossa. Anterselvassa hän voitti normaalimatkan ja sijoittui kolmanneksi yhteislähdössä. Pyeongchangin takaa-ajossa hän oli toinen. Oslossa hän sijoittui pikakilpailussa kolmanneksi ja voitti takaa-ajon. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa, normaalimatkojen ja takaa-ajon cupeissa toiseksi ja yhteislähtöcupissa kolmanneksi.


title: Anton Šipulin

text: Kaudella 2017–2018 Šipulin sijoittui Le Grand-Bornandissa ja Antholzissa kolmanneksi takaa-ajokilpailussa. Kontiolahdella hän voitti pikakilpailun ja oli yhteislähdössä kolmas. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa ja takaa-ajocupissa kolmanneksi, pikakilpailucupissa neljänneksi ja yhteislähtöcupissa viidenneksi.


title: Hämähäkkirapu

text: Hämähäkkirapu ("Maja squinado") on kookas taskurapu, joka elää Atlantin valtameren itärannikolla.


title: Hämähäkkirapu

text: Täysikasvuisen hämähäkkiravun ruumis on enintään 20 cm pitkä, väriltään punainen, punaruskea tai kellertävä ja yleensä levien peitossa. Pyöreähköä, voimakkaasti kuperaa selkäkilpeä eli carapaxia reunustavat suuret piikit. Sakset ovat suurin piirtein samankokoiset, ja päässä on tanakka, lyhyt otsapiikki, joka haarautuu kahteen osaan. Keskiruumiin viisi raajaparia ovat vankat ja piikikkäät, ja myös takaruumiissa on paljon pieniä, teräviä piikkejä.


title: Hämähäkkirapu

text: Hämähäkkirapuja esiintyy Atlantin valtameren itärannikolla ja Välimerellä. Levinneisyysalue ulottuu etelässä Namibiaan ja pohjoisessa Skotlannin länsirannikolle.


title: Hämähäkkirapu

text: Hämähäkkiravut elävät suojattomilla merenrannoilla hiekansekaisessa tai kallioisessa merenpohjassa. Lisäksi niitä tavataan syvissä vuorovesilammikoissa ja matalissa rantavesissä 50 metrin syvyyteen saakka.


title: Hämähäkkirapu

text: Hämähäkkirapuja kalastetaan ihmisravinnoksi keskimäärin 5 000–7 000 tonnia vuodessa pääasiassa Ranskassa.


title: Anna Bogali-Titovets

text: Anna Ivanovna Bogali-Titovets (; s. 12. kesäkuuta 1979 Vologda) on venäläinen ampumahiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän on voittanut urallaan kaksi olympiakultaa vuosina 2006 ja 2010. Niistä kumpikin on viestistä. Bogali-Titovets on voittanut urallaan seitsemän MM-mitalia, joista kolme on ollut kultaisia. Maailmancupissa hän on voittanut kolme osakilpailua ja on sijoittunut kolmen parhaan joukkoon 14 kertaa.


title: Kalle Nyström

text: Karl Viktor (Kalle) Nyström (28. tammikuuta 1865 Helsinki – 17. joulukuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, lauluntekijä, varieteetaiteilija ja nukketeatterin johtaja. Nyströmin 1909 perustama "Marionett-nukketeatteri" oli ensimmäinen suomalainen ammattimainen nukketeatteri.


title: Kalle Nyström

text: Nyström toimi 1900-luvun alussa varietee-yrittäjänä helsinkiläisessä Apollo-teatterissa. Hän perusti 1909 Apollo-teatterin yhteyteen ruotsinkielisen "Marionett teatern" -nimisen nukketeatterin nähtyään Münchenissä Papa Schmidtin nukketeatterin esityksen. Teatterin esitykset oli tarkoitettu pääosin aikuiskatsojille ja niissä käsiteltiin satiirisesti ajankohtaisia tapahtumia sekä suomalaisia taiteilijoita. Teatteri esitti myös katkelmia Shakespearen näytelmistä, Kalevala-aiheisia kohtauksia sekä lapsikatsojille Topeliuksen kertomuksista muokattuja näytelmiä. Teatteri teki myös kiertueita Helsingin ulkopuolelle.


title: Kalle Nyström

text: Marionett-teatterin toiminta päättyi Kalle Nyströmin kuoltua.


title: Japaninpikkutikka

text: Japaninpikkutikka ("Dendrocopos kizuki") on itäaasialainen tikka. Sen elinympäristö käsittää Japanin Riukiusaaria myöten, Korean, Kiinan koillisosan sekä Venäjän Kaukoidän ja Kaakkois-Siperian. Lajista tunnetaan neljä alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Coenraad Jacob Temminck Kiushulta 1836.


title: Joel McCrea

text: Joel Albert McCrea (5. marraskuuta 1905 South Pasadena, Kalifornia – 20. lokakuuta 1990 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Joel McCrea

text: McRea näytteli muun muassa elokuvissa "Varjojen kadut" (1937), "Ulkomaankirjeenvaihtaja" (1940), "Nauru kahleitten takana" (1941) ja "High Sierra" (1941). Vuoden 1946 jälkeen hän näytteli valkokankaalla ainoastaan lännenelokuvissa, kuten "Lännen villikissa" (1947) ja "Viheltävät luodit" (1962). Radiossa McCrea oli pääosassa 1950–1952 esitetyssä "Tales of the Texas Rangers" -kuunnelmasarjassa.


title: Joel McCrea

text: McRea avioitui vuonna 1933 näyttelijä Frances Deen kanssa. Avioliitosta syntyi kolme poikaa. McRea on saanut kaksi tähteä Hollywood Walk of Famelle.


title: Indokiinantikka

text: Indokiinantikka ("Dendrocopos atratus") on kaakkoisaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Intian koillisnurkasta Myanmariin, Kiinan lounaisosiin sekä Indokiinaan. Lajin holotyypin kuvaili Edward Blyth Burman Tenasserimistä 1849.


title: Obva

text: Obva () on Volgan vesistöön kuuluvan Kaman sivujoki Permin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 247 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 6 720 neliökilometriä.


title: Obva

text: Joki saa alkunsa Ylä-Kaman ylängöltä läheltä Kirovin alueen rajaa, virtaa kohti itää ja laskee Kaman tekojärven Obvanlahteen. Suurimmat sivujoet ovat Jazva, Nerdva, Siva, Bub ja Lysva.


title: Himalajankäpytikka

text: Himalajankäpytikka ("Dendrocopos himalayensis") on aasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Koillis-Afganistanista Pohjois-Pakistaniin, Intian Himachal Pradeshiin ja Länsi-Nepaliin. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, ja sen holotyypin kuvailivat William Jardine ja Prideaux John Selby Mussooriesta Pohjois-Intiasta 1835.


title: Yliopistojen Aasia-verkosto

text: Yliopistojen Aasia-verkosto on suomalaisten yliopistojen välinen opetus- ja tutkimusverkosto. Verkoston tehtävänä on edistää Itä- ja Kaakkois-Aasian opetusta, tutkimusta ja henkilövaihtoa suomalaisissa tiede- ja taidekorkeakouluissa. Sitä koordinoi Turun yliopiston yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan kuuluva Itä-Aasian tutkimus- ja koulutuskeskus.


title: Yliopistojen Aasia-verkosto

text: Yliopistoverkoston jäseniä ovat Aalto yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu, Oulun Yliopisto, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto ja Vaasan yliopisto. Verkosto järjestää vuosittain "Aasian ohjelma" -nimisen, verkko-opiskeluna suoritettavan opintokokonaisuuden. Opintokokonaisuus koostuu kulttuurihistorian sekä yhteiskunta-, liiketalous- ja viestintätieteiden opinnoista. Tutkimusta verkosto tukee muun muassa kehittämällä Aasia-aiheisia tietokantoja.


title: Helmiselkätikka

text: Helmiselkätikka ("Dendrocopos mahrattensis") on eteläaasialainen tikkalaji. Sen esiintymisalue käsittää Pakistanin itäosan, Intian, Sri Lankan, Myanmarin, itäisen Kambodžan ja Laosin eteläosan. Thaimaasta laji on hävinnyt. Siitä tunnetaan kaksi alalajia, ja sen holotyypin kuvaili John Latham Mahrattasta Lounais-Intiasta vuonna 1801.


title: Filippiinienpikkutikka

text: Filippiinienpikkutikka ("Dendrocopos maculatus") on Filippiineillä kotoperäisenä esiintyvä tikkalaji. Siitä tunnetaan neljä eri saariryhmissä elävää alalajia. Sen holotyypin kuvaili Giovanni Antonio Scopoli Filippiinien Antiguan Panaylta vuonna 1786.


title: Tony Turunen

text: Tony Turunen (s. 9. elokuuta 1982 Kitee) on Celestyn laulaja vuodesta 2010. Hän on Tarja Turusen pikkuveli.


title: Tony Turunen

text: Tony osallistui vuonna 2009 Suomen euroviisukarsintaan yhdessä Passionworksin kanssa. Superfinaalissa kappale sijoittui kolmanneksi.


title: Ultratop 50 Singles (Vallonia)

text: Ultratop 50 Singles on lista parhaiten myyvistä singleistä Valloniassa, Belgiassa. Sen Flanderin vastine on Ultratop 50. Kuten Britannian singlelista, Ultratop luo listan myyntilukujen perusteella.


title: Ultratop 50 Singles (Flanderi)

text: Ultratop 50 Singles on lista parhaiten myyvistä singleistä Flanderissa, Belgiassa. Sitä on pidetty 31. maaliskuuta 1995 alkaen. Ultratop 50 -listan vastine Valloniassa on Ultratop 50 Singles.


title: Klaus Fuchs

text: Klaus Emil Julius Fuchs (29. joulukuuta 1911 Rüsselsheim, Saksa – 28. tammikuuta 1988 Dresden, Saksan demokraattinen tasavalta) oli saksalaissyntyinen brittiläinen teoreettinen fyysikko ja "atomivakooja", joka tuomittiin vuonna 1950 brittiläisen ja yhdysvaltalaisen atomipommitutkimustiedon luovuttamisesta Neuvostoliitolle toisen maailmansodan aikana ja pian sen jälkeen. Työskennellessään Los Alamos National Laboratoryssa Fuchs oli vastuussa monista merkittävistä ensimmäisiin atomipommeihin ja vetypommien varhaisiin malleihin liittyvistä teoreettisista laskelmista.


title: Klaus Fuchs

text: Fuchsin isä oli luterilainen pappi, myöhemmin teologian prosessori Leipzigin yliopistossa. Fuchs oli nelilapsisen perheen kolmas lapsi. Fuchsin isoäiti, äiti ja yksi sisar tekivät itsemurhan, toisen sisaren diagnoosin vahvistuessa skitsofreniaksi. Fuchs kävi sekä Leipzigin yliopistoa että Kielin yliopistoa. Hän liittyi nuorena Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen jäseneksi, ja vuonna 1932 Saksan kommunistisen puolueen jäseneksi. Vuonna 1933 hän pakeni natseja Ranskaan ja perhesuhteitaan käyttäen edelleen Bristoliin, Englantiin. Hän suoritti fysiikan tohtorintutkinnon Bristolin yliopistossa vuonna 1937 Nevill Mottin alaisena ja suoritti Doctorate in Science -tutkinnon Edinburghin yliopistossa opiskellessaan Max Bornin alaisena.


title: Klaus Fuchs

text: Toisen maailmansodan syttyessä Britanniassa asuvat Saksan kansalaiset internoitiin, myös Fuchs, mutta Born puhui hänen puolestaan ja hänet vapautettiin. Vuonna 1941 hän ryhtyi työskentelemään Britannian atomipommiprojektin ("Tube Alloys" program) parissa. Fuchs sai Britannian kansalaisuuden vuonna 1942. GRU otti Fuchsiin uudelleen yhteyttä elokuussa 1941 ja Fuchs alkoi välittämään sotilassalaisuuksia Neuvostoliittoon. Vuonna 1943 Fuchs työskenteli myös Yhdysvaltain atomipommiprojektin, Manhattan-projektin parissa. Fuchs ilmoitti kuulusteluissa myöhemmin, että hänen mielestään Neuvostoliitolla oli oikeus tietää Britannian ja Yhdysvaltojen salaisuuksista sen jälkeen kun Saksa oli hyökännyt Neuvostoliittoon vuonna 1941. Ei tiedetä miten paljon Fuchsin vakoilu vaikutti Neuvostoliiton ydinohjelmaan. Fuchsin tiedot auttoivat Neuvostoliittoa laskemaan Yhdysvaltain atomipommien määrän.


title: Klaus Fuchs

text: Tiedusteluviranomaiset pääsivät Fuchsin jäljille Venona-projektin avulla. Fuchs tunnusti pitkällisten kuulustelujen jälkeen MI5:lle olevansa vakooja tammikuussa 1950. Hänet pidätettiin 3. helmikuuta 1950 ja tuomittiin 1. maaliskuuta 1950. Fuchs sai Britanniassa maksimituomion vakoilusta sotilassalaisuuksien välittämisestä ystävällismielisille valtioille, 14 vuotta, mistä hän istui yhdeksän vuotta ennen vapautumistaan heinäkuussa 1959. Kylmän sodan alkuvaiheissa Neuvostoliittoa pidettiin vielä liittolaisvaltiona. Viikko tuomion julistamisen jälkeen, 7. maaliskuuta 1950, Neuvostoliitto kiisti Fuchsin olevan neuvostovakooja. Fuchsin lausuntoja brittiläisille ja amerikkalaisille tiedusteluviranomaisille käytettiin Harry Goldin vangitsemiseen, joka oli avaintodistaja David Greenglassin ja Ethel ja Julius Rosenbergin vakoiluoikeudenkäynneissä Yhdysvalloissa.


title: Klaus Fuchs

text:
Joulukuussa 1950 Fuchsilta oli viety Britannian kansalaisuus. Fuchs muutti vapauduttuaan Saksan demokraattisen tasavaltaan (DDR), missä hän jatkoi tieteellistä työtään. Fuchs valittiin DDR:n tiedeakatemiaan ja Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen keskuskomiteaan työskennellen myöhemmin Rossendorfin ydintutkimuslaitoksen apulaisjohtajana Dresdenin lähellä eläkkeellejäämiseensä asti vuoteen 1979. Vuonna 1959 hän meni naimisiin vanhan ystävänsä Margarete Keilsonin kanssa. Fuchsille myönnettiin itäsaksalaisia kunniamerkkejä.
Hän avusti myös kiinalaisia tiedemiehiä heidän ensimmäisen atomipomminsa räjäyttämisessä viittä vuotta myöhemmin.


title: Klaus Fuchs

text: Klaus Fuchs kuoli Dresdenin lähellä 28. tammikuuta 1988.


title: Käsine

text: Käsine eli hansikas on käsien tai käsiteltävien kohteiden suojaamiseen tai käsillä tehtävän työn helpottamiseen tarkoitettu asuste, väline tai suojain. Käsineitä käytetään tehtävän mukaan joko molemmissa tai vain toisessa kädessä, ja käsine peittää yleensä sekä kämmenet että sormet kokonaan. Yleensä käsineellä tarkoitetaan sormikasta, jossa joka sormelle on oma osastonsa, erotuksena lapasista ja rukkasista eli kintaista, joissa vain peukalo on erillinen ja muut sormet kosketuksissa toisiinsa käsineen sisällä.


title: Käsine

text: Sanat "hansikas" ja "hanska" pohjautuvat ruotsin samanmerkityksiseen sanaan "handske". "Käsine" on puolestaan johdos sanasta "käsi".


title: Käsine

text: Sormien osalta avoimet eli ”sormettomat” käsineet tunnetaan nimellä kynsikkäät.


title: Käsine

text: Käsineillä voidaan suojata käsiä kylmältä (talvikäsineet, lapaset) tai kuumalta (uunikinnas), ärsyttäviltä tai syövyttäviltä aineilta (kumihansikkaat ja muut suojakäsineet) tai käsiteltävien kappaleiden ja pintojen terävyyden tai karkeuden aiheuttamalta mekaaniselta kulutukselta (työhansikkaat tai -rukkaset).


title: Käsine

text: Sormettomia tai sormien puoleenväliin ulottuvia "kynsikkäitä" käyttävät muun muassa muusikot joutuessaan soittamaan kylmissä olosuhteissa, kuten paraateissa tai lämmittämättömien kirkkojen urkuparvilla. Sormenpäistä avoimet käsineet suojaavat edes kämmeniä, mutta säilyttävät sorminäppäryyden.


title: Käsine

text: Kilpa-autoilijoiden ja -pyöräilijöiden ajohansikkaiden päätehtävä on parantaa pitoa ohjauspyörän tai -tangon käsittelyssä. Autourheilussa perinne juontaa juurensa varhaisista puukehäisistä ohjauspyöristä, joiden pinta oli liukas paljaille käsille. Ajohansikkaat ovat usein kämmenselästä avoimia, ilmanvaihdon vuoksi rei’itettyjä ja usein sormettomia säädinten käyttämistä varten.


title: Käsine

text: Käsineillä voidaan myös suojata käsiteltäviä esineitä käsien rasvalta ja sormenjäljiltä; tätä varten esimerkiksi taideteosten tai lasin käsittelyssä käytetään ohuita puuvillakäsineitä. Rikostutkijat käyttävät käsineitä välttääkseen sormenjälkien sekoittumista ja todisteiden tuhoutumista. Rikolliset käyttävät käsineitä välttääkseen sormenjälkiensä jäämistä rikospaikalle, joskin myös käsineet voivat jättää jälkeensä yksilöitävissä olevia jälkiä.


title: Käsine

text: Terveydenhuollon ammattilaiset käyttävät yleensä kertakäyttöisiä suojakäsineitä sekä työsuojelu- että potilasturvallisuussyistä. Niiden yleisimpiä materiaaleja ovat nitriilikumi, vinyyli ja lateksi.


title: Käsine

text: Käsineiden käytön syy voi olla myös puhtaasti esteettinen ja tyylikysymys. Naisten juhlapukuun kuuluvat usein pitkät hansikkaat erityisesti häissä ja hautajaisissa. Niitä on perinteisesti kolmea eri pituutta: rannepituinen ”matineakäsine”, kyynärpäähän ulottuva ja täyspitkä ”oopperakäsine”, joka ulottuu olkavarren puoliväliin.


title: Käsine

text: Miesten pukeutumiseen valkoiset käsineet kuuluvat muun muassa hautajaisissa sekä frakin ja silinterihatun kanssa.


title: Käsine

text: Asusteena käytettävien käsineiden perinteinen materiaali on ohut nahka, työhansikkaiden ja -rukkasten taas paksumpi nahka. Yksi arvostetuimmista käsinemateriaaleista on pekarinnahka, mutta yleisimmin käytetään naudannappaa.


title: Käsine

text: Neulomalla tai kutomalla valmistetaan sekä sormikkaita että lapasia. Materiaalina käytetään villa-, puuvilla- tai sekoitelankaa. Neulekäsineet voivat olla vuori (vaatetus)llisia tai vuorittomia. Sormikkaat ovat yleensä teollisesti valmistettuja, mutta niitä helpommat lapaset tai virkkaamalla valmistettavat kesäkäsineet ovat suosittuja käsitöitä. Etenkin naisten ja lasten neulekäsineissä käytetään usein kirjontaa tai kuviokudontaa.


title: Käsine

text: Erilaisista joustavista trikoomateriaaleista valmistetaan käsineitä sekä talvi- että kesäkäyttöön. Esimerkiksi perinteiset valkoiset hautajaiskäsineet valmistetaan trikoosta, kuten puuvillamilaneesista tai charmeuse-kankaasta.


title: Käsine

text: Muita asustekäsineiden valmistusmateriaaleja ovat erilaiset kudotut kankaat, kudottu tai huovutettu villa. Suojakäsineiden yleisimpiä materiaaleja ovat kumi, lateksi ja neopreeni.


title: Käsine

text: Metallista tai kevlarista valmistetusta haarniskakudoksesta tehtyjä suojakäsineitä käyttävät muun muassa eläinten ruokkijat, teurastajat ja sukeltajat. Leikkaavien terien kanssa työskenteleville kudotaan leikkuunkestäviä käsineitä koneellisesti muun muassa lasikuidusta, aramidikuidusta tai erityiskestävästä HPPE-polyeteenistä.


title: Käsine

text: Käsineissä käytetään usein monen materiaalin yhdistelmiä, kuten avaruuspukujen käsineissä, joiden pitää suojata avaruuslentäjiä äärimmäisiltä lämpötiloilta ja muilta ulkoavaruuden ympäristöriskeiltä, mutta samalla säilyttää käyttäjänsä sormitunto ja -näppäryys.


title: Henriette Richter-Röhl

text: Henriette Richter-Röhl (s. 9. tammikuuta 1982 Berliini, Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan hyvin saksalaisesta telenovelasta "Lemmen viemää", jossa hän on näytellyt Laura Mahleria. Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "Marienhof", "Kettu", "Rosemund Pichler" ja "SOKO Kitzbühel". Richter-Röhl on näytellyt myös elokuvassa "Mein Leben - Marcel Reich- Ranicki" (2009).


title: Henriette Richter-Röhl

text: Henriette Richter-Röhl on naimisissa Walter Unterwegerin kanssa, ja heillä on yksi tytär. He asuvat Berliinissä. Hänen serkkujaan ovat näyttelijät Anna Frenzel-Röhl ja Katja Frenzel-Röhl, hänen tätinsä on näyttelijä Bärbel Röhl.


title: Hopeajodaatti

text: Hopeajodaatti (AgIO) on hopeakationien ja jodaattianionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Hopeajodaattia käytetään analyyttisenä reagenssina ja lääketieteessä.


title: Hopeajodaatti

text: Huoneenlämpötilassa hopeajodaatti on valkoista kiinteää ainetta, joka sulaa yli 200 °C lämpötilassa. Se liukenee hyvin niukasti veteen, mutta on runsasliukoisempi ammoniakkiiin.


title: Hopeajodaatti

text: Hopeajodaattia voidaan valmistaa saostamisreaktiolla. Hopeanitraatti- ja kaliumjodaattiliuokset reagoivat, jolloin muodostuu niukkaliukoista hopeajodaattia ja sivutuotteena liuokseen jäävää kaliumnitraattia.


title: Hopeajodaatti

text: Hopeajodaattia voidaan käyttää reagenssina määritettäessä esimerkiksi veren kloridi-ionipitoisuutta. Veren natriumkloridi reagoi hopeajodaatin kanssa muodostaen hyvin niukkaliukoista hopeakloridia. Tämän jälkeen seos suodatetaan ja natriumjodaattipitoinen suodos titrataan tiosulfaatti-ioneilla ja kloridi-ionipitoisuus voidaan laskea tiosulfaatti-ionien kulutuksesta.


title: Hopeajodaatti

text: Hopeajodaattia voidaan myös käyttää lääketieteessä ja orgaanisessa synteesissä hapettimena.


title: Flashdance... What a Feeling

text: ”Flashdance... What a Feeling” on Irene Caran esittämä kappale vuoden 1983 elokuvasta "Flashdance". Kappale julkaistiin 3. huhtikuuta 1983, hieman ennen elokuvan ensi-iltaa. Se myi platinaa Yhdysvalloissa. Kappaleen on säveltänyt Giorgio Moroder ja sanoittaneet Keith Forsey ja Irene Cara. Se voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon vuoden 1984 Oscar-gaalassa.


title: Flashdance... What a Feeling

text: Giorgio Moroderin tuottaman singlejulkaisun toisena kappaleena on instrumentaali elokuvan rakkausteemasta. Sen tulkinnasta vastaa kosketinsoittaja Helen St. John. Levymerkki on PolyGram Recordsin Casablanca Record and FilmWorks ja musiikkikustantamo Intersong Music. Jakelusta on huolehtinut Phonogram.


title: Flashdance... What a Feeling

text: Kappale nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 2.Raul Reiman sanoitti kappaleesta suomenkielisen version nimeltään "Mikä Fiilis!", jonka levytti ensimmäisenä Mona Carita.


title: Hydrauliikkaöljy

text: Hydrauliöljyä käytetään hydrauliikassa tehonsiirtoon. Hydraulinesteenä voidaan käyttää myös vettä tai bio-pohjaisia hydrauliöljyjä. Hydraulinesteillä on omat viskositeettiluokituksensa.


title: Hydrauliikkaöljy

text:
Hydraulijärjestelmässä nesteen pääasiallinen tehtävä on tehonsiirto, mutta hydraulineste toimii samalla jäähdytysnesteenä sekä toimilaitteiden voiteluöljynä. Hydraulinesteet toimivat yleensä hyvin suuren paineen alaisina ja niiden kokoonpuristuvuus on vähäinen. Hydraulista tehonsiirtoa hyödynnetään muun muassa seuraavissa sovellutuksissa; hissi, kulkuneuvot, teollisuus ja työkoneet.
Hydraulisesti pystytään tuottamaan ja säätämään tarkasti suuria voimia ja momentteja. Pyörivä ja lineaarinen liike voidaan toteuttaa helposti, ja nopeuden muuttaminen on helppoa. Hydrauliikan komponentit ovat standardoituja ja järjestelmiä voidaan kuormittaa vaurioitta jopa pysähdyksiin saakka. Esimerkiksi kaivinkoneiden ja metsätraktoreiden hydraulinen teho voi nousta jopa satoihin kilowatteihin, kun komponentit kuitenkin pysyvät tehoon nähden pieninä. Teho on mahdollista siirtää liikkuviin osiin käyttäen esimerkiksi joustavia letkuja.


title: Hydrauliikkaöljy

text: Hydraulineste on yleensä öljypohjaista tai synteettistä, jotka ovat myrkyllisiä ja vuodot pilaavat ympäristöä. Nykyään kuitenkin käytetään useissa tapauksissa kasvipohjaisia hydrauliikkaöljyjä, joiden ominaisuudet käyttötarkoituksessaan saattavat olla jonkin verran huonommat (eivät esimerkiksi aina kestä kuumuutta). Ne eivät kuitenkaan aiheuta niin suuria ympäristöhaittoja kuin öljypohjaiset tai synteettiset nesteet. Palo-/räjähdysvaarallisissa tiloissa voidaan hydraulinesteenä käyttää vettä, joka ei syty palamaan vaikka sitä vuotaisi, eikä aiheuta ympäristöongelmia.


title: Hydrauliikkaöljy

text: Letkurikon sattuessa tuleva korkeapaineinen nestesuihku on vaarallinen, koska paine voi lävistää ihon tai irronnut paineinen letku saattaa "pyyhkäistä" ulottuvuusalueensa paineen vaikutuksesta. Paineilmaan verrattuna monimutkaistava tekijä on paluulinjan tarve. Esimerkiksi mekaaniseen tehonsiirtoon verrattuna hydrauliikan hyötysuhde on yleisesti heikompi. Hydraulisen tehonsiirron hyötysuhteeseen vaikuttaa myös, onko nesteen virtaus laminaarista vai turbulenttista.


title: Hydrauliikkaöljy

text: Kavitaatio syntyy, kun virtaavan nesteen paine alenee höyrystymispaineeseen, ts. neste kiehuu. Tämä ilmiö voi tapahtua lämpötilasta riippumatta. Syrjäytyspumpuissa paineen aleneminen syntyy nesteen suuresta nopeudesta, nestemassan kiihdytyksestä ja imukanavien virtausvastuksen vaikutuksesta. Kun neste höyrystyy, pumpun työkammio täyttyy imujakson aikana vain osittain öljyllä ja loppu on höyryn täyttämää. Haittavaikutuksena on tilavuusvirran pieneneminen ja samalla muiden suoritusarvojen aleneminen. Täten paineen kasvaessa, iskeytyvät höyrykuplat kokoon, jolloin syntyy paikallisesti hyvin korkeita paineita. Tästä seuraa nestettä ympäröivien metallipintojen vaurioituminen, eli kavitaatioeroosio. Eroosion karheuttama pinta voi johtaa kiinnileikkautumiseen voitelun heikentyessä. Iskut pumpulle ja putkistolle aiheuttavat kuormitusta ja värähtelyä ääni-ilmiöineen.


title: Sharon Vaughn

text: Sharon Vaughn on Ruotsissa asuva Yhdysvalloista kotoisin oleva lauluntekijä ja tuottaja. Hän aloitti uransa Nashvillessa. Lukuisat artistit ovat levyttäneet hänen kappaleitaan.


title: May Robson

text: May Robson, oik. Mary Jeanette Robison (19. huhtikuuta 1858 Melbourne, Victoria, Australia – 20. lokakuuta 1942 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli australialais-yhdysvaltalainen Oscar-ehdokkaana ollut teatteri- ja elokuvanäyttelijä sekä näytelmäkirjailija.


title: May Robson

text: Robson oli 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun merkittävä teatterinäyttelijä. Nykyään hänet muistetaan parhaiten hänen hyväsydämisien rouvien rooleistaan 30-luvun elokuvistaan. Hän näytteli teatterissa ja elokuvissa aina kuolemaansa asti. Hän oli Oscar-ehdokkaana parhaasta naispääosasta komediasta "Päivä ylhäisönaisena" vuodelta 1933. Robson näytteli melkein 60 vuotta kestäneen näyttelijänuransa aikana yli 60 elokuvassa ja kymmenissä näytelmissä.


title: May Robson

text: May Robson syntyi 19. huhtikuuta vuonna 1858 Melbournessa, Australiassa. Hänen oikea nimensä oli Mary Jeanette (myös kirjoitusmuoto Jeannette) Robison (myös kirjoitusmuoto Robinson). Hän kävi kouluja Brysselissä, Pariisissa ja Lontoossa. Hän muutti myöhäisteini-iässä Yhdysvaltoihin ilman aikomusta ruveta näyttelijäksi.


title: May Robson

text: 22-vuotiaana vuonna 1880 Robson meni naimisiin ensimmäisen kerran Edward Goren kanssa ja he saivat kolme lasta. Robson jäi leskeksi jo 25-vuotiaana, kun Gore kuoli vuonna 1883, vain kolme vuotta myöhemmin. Elättääkseen itsensä ja lapset Robson työskenteli vaatturina ja koruntekijänä. Vuonna 1884 Robson aloitti näyttelemisen teatterissa. Teatterissa hän näytteli sekä pää- että sivuosia tien päällä ja Broadwaylla. Seuraavien vuosien aikana hänestä tuli hyvin arvostettu ja menestyvä teatterinäyttelijätär, silloin kun elokuvateollisuutta ei ollut vielä ollenkaan. Robson meni toisen kerran naimisiin Augustus Homer Brownin (useimmin pelkästään A. H. Brown, 1860–1922) kanssa vuonna 1889. Avioliitto päättyi vasta 33 vuotta myöhemmin vuonna 1922, kun Brown kuoli 62-vuotiaana ja Robson jäi jo toisen kerran leskeksi. Robson näytteli muiden muassa näytelmissä "The Fatal Card" (1894–1895), "Lord and Lady Algy" (1899), "The Billionaire" (1902–1903), "It Happened in Nordland" (1904–1905) ja "The Three Lights" (1911), jonka hän myös kirjoitti. Hänen viimeiseksi näytelmäkseen jäi draama "The Two Orphans" (1926), jossa hänen roolinsa oli La Frochard.


title: May Robson

text:
Robson teki elokuvadebyyttinsä vuonna 1916 George D. Bakerin ohjaamassa mykkäkomediassa "A Night Out", jonka hän myös käsikirjoitti. Ennen "A Night Out" -elokuvaa Robson teki cameoroolin seikkailukomediassa "How Molly Malone Made Good" vuonna 1915. Seuraavan kerran Robson näytteli elokuvissa vasta 1926, kun hän sai Esther Lezinskyn roolin elokuvassa "Pals in Paradise". Vuodesta 1926 lähtien Robson alkoi näytellä elokuvissa vakituisesti. "Pals in Paradisen" jälkeen hän näytteli vielä kahdeksassa mykkäelokuvassa, kuten Cecil B. DeMillen Jeesus-aiheisessa historiallisessa draamassa "Kuningasten kuningas" (1927) ja komediallisessa rikosdraamassa "Intohimojen syleilyssä" (1927), joiden jälkeen Robson siirtyi menestyksellisesti äänielokuviin. Hänen ensimmäinen äänielokuvansa oli James Floodin ohjaama draama "The She-Wolf" vuodelta 1931, jossa hänellä oli pääosana pihi miljonääri ja bisnesnainen Harriet Breen, joka ilmeisesti on avainromaani yhdysvaltalaisesta miljonääritär ja bisnesnaisesta Hetty Greenistä (1834–1916).
May Robson teki läpimurtonsa 1930-luvulla. 30-luvulla hän näytteli yhteensä 45 elokuvassa, joista moni on noussut klassikoiksi. Robson näytteli yleensä isoäitejä, jotka olivat usein hyväsydämisiä, mutta toisinaan myös kärttyisiä. Robsonin merkittävimpiin roolisuorituksiin kuuluu elokuvissa "Rakkaudenyö" (1932), "Punatukkainen Lilli" (1932), "Jos minulla olisi miljoona" (1932), "Päivälliset klo 8" (1933), "Suurkaupungin tytär" (1933), "Alice ihmemaassa" (1933), "Trocadero" (1935), "Anna Karenina" (1935), "Vaimo ja sihteeri" (1936), "Tapahtuipa Hollywoodissa" (1937), "Tom Sawyerin seikkailut" (1938), "Hätä ei lue lakia" (1938), "Neljän tytön sankari" (1938) ja "Minusta tuli rikollinen" (1939). Hän näytteli Etta-tädin roolin elokuvissa "Neljän tytön sankari" (1938), "Onnen sävel" (1939) ja "Kaikkien aikojen isä" (1941). Robson oli ehdolla Em-tädin rooliin vuoden 1939 klassikkoelokuvaan "Ihmemaa Oz", mutta roolin sai Clara Blandick.


title: May Robson

text:
Robsonin ehkä merkittävin elokuva on Frank Capran ohjaama komedia "Päivä ylhäisönaisena" (1933), josta 75-vuotias Robson sai vuonna 1934 ainoan parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuutensa Apple Annien roolista, mutta hävisi sen Katharine Hepburnille, joka voitti sen draamasta "Viattomuuden kukka". May Robson oli ensimmäinen australialaissyntyinen näyttelijä, joka on ollut ehdokkaana Oscar-palkintoon ja lisäksi hän on kolmanneksi vanhin naisnäyttelijä, joka on saanut kyseisen ehdokkuuden (75 vuoden ja 313 päivän iässä, edellä on vain ensimmäisellä sijalla oleva Jessica Tandy, joka sai ehdokkuuden vuonna 1990 80 vuoden ja 252 päivän iässä ja kaiken lisäksi voitti sen (80 vuoden ja 292 päivän iässä) ja toisella sijalla oleva Edith Evans, joka sai ehdokkuuden vuonna 1968 80 vuoden ja 11 päivän iässä, eli Robson piti ennätystä 35 vuotta vanhimpana näyttelijänä, joka on saanut parhaan naispääosan Oscar-ehdokkuuden).
Robsonin vastanäyttelijöitä olivat 30-luvulla muiden muassa Joan Crawford (kahdessa elokuvassa), Jean Harlow (neljässä elokuvassa), Clark Gable (neljässä elokuvassa), Gary Cooper (kahdessa elokuvassa), Greta Garbo, Katharine Hepburn ja Cary Grant (kahdessa elokuvassa) sekä ohjaajiin lukeutuivat esimerkiksi Clarence Brown (kolme elokuvaa), Frank Capra, George Cukor (kaksi elokuvaa), Victor Fleming (kaksi elokuvaa), Howard Hawks ja Michael Curtiz (neljä elokuvaa).


title: May Robson

text: 1940-luvulla kaksi vuotta ennen kuolemaansa Robson kerkesi näytellä yhteensä seitsemässä elokuvassa. Vuonna 1940 Robson näytteli 82-vuotiaana viimeisen pääosansa Minerva Hildegarde Hattonina westernkomediassa "Granny Get Your Gun". Muita hänen merkittäviä esiintymisiä oli elokuvissa "Rakastaa – ei rakasta" (1940), "Sulhasia jonossa" (1941) ja hänen viimeisessä elokuvassaan "Notre Damen varjossa" vuodelta 1942.


title: May Robson

text: Robson näytteli 58 vuotta kestäneen uransa aikana yhteensä 63 elokuvassa ja kymmenissä näytelmissä. May Robson painoi käden- ja jalanjälkensä ja kirjoitti nimikirjoituksensa märkään betonilaattaan Grauman's Chinese Theatren edustalle 22. huhtikuuta vuonna 1937.


title: May Robson

text: May Robson kuoli 84-vuotiaana luonnollisiin syihin 20. lokakuuta vuonna 1942 Beverly Hillsissä, Kaliforniassa. Hänet on haudattu New York Cityn Queensin Flushingin kaupunginosassa sijaitsevalle Flushingin hautausmaalle, New Yorkin osavaltioon toisen aviopuolisonsa, A. H. Brownin vierelle, joka kuoli 20 vuotta ennen Robsonia. May Robson -nimen sijaan hautakiveen laitettiin hänen oikea nimensä Mary Jeanette Brown. Kuolemansa aikaan hänellä oli neuropaattista kipua ja Find a Graven muistosivuston mukaan se oli myös Robsonin kuolinsyy.


title: Alastaipale

text: Alastaipale on eteläisin Ähtärin kaupunkiin kuuluvista kylistä, ja sijaitsee kantatie 68:n varrella.


title: Alastaipale

text: Kylän sydän ja yhteinen kokoontumispaikka on entinen koulurakennus, joka sijaitsee kylän keskellä.


title: Alastaipale

text: Elantonsa asukkaat saavat monesta eri lähteestä, mutta edelleen maa- ja metsätalous ovat tärkeitä tulonlähteitä kylässä. Alastaipaleella on useampia maatilamatkailuyrityksiä, kuten Mikon Majat ja Vasikkaniemen Erä- ja lomamökit. Mikon Majojen yhteydessä on myös Ratsastajaliiton luokittelema ratsastustalli ja maneesi, jossa on noin kymmenen erirotuista hevosta ja ponia turistien ja harrastajien käytössä. Vuonna 1998 valmistui maastoratsastusrata. Muuta yritystoimintaa Alastaipaleella edustavat hierontahoitola, autokorjaamo, luontomatkailuyrittäjä, koneurakoitsija, kuorma-autoilija, lämpöyrittäjä sekä tilitoimisto.


title: Alastaipale

text: Ensimmäiset alastaipalelaiset olivat Pietari Pietarinpoika ja Pietari Olavinpoika Pakari jotka asettuivat asumaan vuonna 1556. Vuonna 1586 pidettiin ensimmäinen kyläkokous.


title: Alastaipale

text:
Pakarinjoki on kautta historian on ollut tärkeä kulkuväylä ja yksittäinen tulonlähde. Se on ollut tärkeä lohijoki ja siinä on lisääntynyt oma kirjolohikanta. Oma lohikanta katosi vuonna 1938, kun joki perattiin. Joki muuttui perkauksen myötä kohisevista koskista tuskin havaittaviksi virtauksiksi ja kapeikot venyivät uittokelpoiseksi ränneiksi tukinuittoa varten. Kyläläisille tukinuitto on tarjonnut merkittävän lisäansion. Viimeisimmät tukit on uitettu 50- luvulla pakarinjoen kautta Soininkylään. Joki on kunnostettu entiselleen ja on nykyisellään jälleen hyvä lohijoki.
Alastaipaleelle valmistui oma koulu vuonna 1926. Sitä ennen alastaipalelaiset kävivät koulunsa Peränteellä, Virtain Killinkoskella tai kiertolaiskoulussa.


title: UNESCO-IHE

text: UNESCO-IHE Institute for Water Education on vesialan koulutukseen erikoistunut instituutti, joka perustettiin 2003. UNESCO-IHE jatkaa työtä, jonka IHE aloitti vuonna 1957, kun se alkoi tarjota kehitysmaiden asiantuntijoille hydraulisen tekniikan jatkokoulutusta.


title: UNESCO-IHE

text: UNESCO-IHE sijaitsee Alankomaissa, Delftin kaupungissa ja sen omistajia ovat UNESCOn jäsenvaltiot. Instituutti kuuluu UNESCON luokituksen mukaan kategoriaan I instituutti. Perustajina toimivat UNESCO ja Alankomaiden hallitus.


title: UNESCO-IHE

text: Instituutti on suurin vesialan koulutuslaitos maailmassa ja ainoa YK:n alainen instituutti, jolla on oikeus myöntää maisterin tutkintotodistuksia.


title: UNESCO-IHE

text: UNESCO-IHE:n tehtävät on määritelty seuraavasti:Vuodesta 1957 IHE on kouluttanut yli 14 000 asiantuntijaa (insinööriä ja tutkijaa) 160 eri maasta. Instituutista on valmistunut yli 75 tohtorin tutkinnon saanutta opiskelijaa. IHE on myös aktiivinen tutkimus- ja "capacity building"- projekteissa ympäri maailmaa.


title: The Mysterious Traveler

text: The Mysterious Traveler oli yhdysvaltalainen jännityskuunnelmasarja, jonka ensimmäisen jakson Mutual Broadcasting System esitti 5. joulukuuta 1943 ja viimeisen 16. syyskuuta 1952. Sarjan isäntänä ja jaksojen kertojana toimi Maurice Tarplin. Sarjan käsikirjoittivat, tuottivat ja ohjasivat Robert Arthur ja David Kogan.


title: The Mysterious Traveler

text: Sarjaan perustuvaa "The Mysterious Traveler Magazine" -lehteä julkaistiin viisi numeroa vuosina 1951–1952, ja siinä julkaistiin Robert Arthurin lisäksi myös muun muassa John Dickson Carrin, Dorothy L. Sayersin ja Ray Bradburyn kirjoittamia tarinoita. Vuonna 1948 julkaistiin yksi numero "Mysterious Traveler Comics" -sarjakuvalehteä. Sen yhteys radiosarjaan on epäselvä, mutta lehti sisältää useita sarjan mainoksia. 1950- ja 1960-luvuilla julkaistulla samannimisellä lehdellä ei ole yhteyttä radio-ohjelmaan.


title: Berjozovkan piiri

text: Berjozovkan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 1 977 neliökilometriä. Asukkaita on 17 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Berjozovkan piiri

text: Berjozovkan piiri sijaitsee Permin aluepiirin itäosassa. Etelässä se rajoittuu Kišertin, lännessä Kungurin ja pohjoisessa Lysvan piireihin sekä idässä Sverdlovskin alueeseen. Pinta-alasta valtaosa on metsää. Hyötykaivannaisiin kuuluu turve.


title: Berjozovkan piiri

text: Piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Asovo, Berjozovka, Dubovoje, Kljapovo, Perebor, Sosnovka ja Zaborje. Hallinnollinen keskus on Berjozovkan kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 119.


title: Berjozovkan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 81,1 % venäläisiä ja 16,9 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Berjozovkan piiri

text: Piirin kautta kulkee Kungurin ja Tšusovoin välinen asfaltoitu maantie sekä Permin ja Jekaterinburgin välinen rautatie. Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan viljelyyn. Lisäksi on pienimuotoista elintarviketeollisuutta.


title: Berjozovkan piiri

text: Piirissä on ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, taidekoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Selskaja nov" (”Maaseudun uutiset”).


title: Berjozovkan piiri

text: Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat Asovon, Berjozovkan, Sažinon ja Sosnovkan kirkkorakennukset.


title: Celebesinpikkutikka

text: Celebesinpikkutikka ("Dendrocopos temminckii") on Sulawesin kotoperäinen tikka. Sulawesin lisäksi laji elää läheisillä Togianin ja Butonin saarilla. Sen holotyypin kuvaili Alfred Malherbe Sulawesista 1849.


title: Vinohammassimpukka

text: Vinohammassimpukka ("Spisula solida") on suhteellisen kookas pohjaan kaivautuva simpukkalaji, joka elää Pohjois-Atlantin itärannikolla.


title: Vinohammassimpukka

text: Vinohammassimpukalla on luja ja paksu, lähes kolmionmuotoinen kuori, joka on halkaisijaltaan enintään 5 cm. Se on himmeänvalkoinen tai vaaleankellanruskea ja etupäästä hieman kuperampi kuin takapäästä. Navat eli umbot sijaitsevat kutakuinkin keskiviivalla ja niiden taka- ja etupuolella on hienoja samankeskisiä renkaita; simpukan kasvuvaiheet erottuvat selvästi. Kuorta peittää harmaanruskea sarveiskerros sauman ja kasvurenkaiden kohdalla.


title: Vinohammassimpukka

text: Simpukankuoren sisäpinta on hohtavan valkoinen. Molempien kuorten sisälaidoilla on keski- eli kardinaalihampaita ja reuna- eli lateraalihampaita. Kuoren sisältä paljastuu paksu, hapsujen reunustama vaippa. Lyhyet hengitysputket eli sifonit ovat kiinni toisissaan koko pituudeltaan, ja niiden suulla on keltaisia tai punaisia rihmoja. Simpukalla on suuri, kielimäinen jalka, jota se käyttää kaivamiseen ja hyppäämiseen.


title: Vinohammassimpukka

text: Vinohammassimpukoita esiintyy Pohjois-Atlantin itärannikolla. Levinneisyysalue ulottuu Etelä-Islantiin ja Norjaan pohjoisessa sekä Espanjaan ja Marokkoon etelässä.


title: Vinohammassimpukka

text: Vinohammassimpukat elävät matalassa rantavedessä merenpohjan hiekkaan kaivautuneina.


title: Vinohammassimpukka

text: Vinohammassimpukoita pyydystetään jonkin verran Alankomaissa, Portugalissa, Ranskassa ja Tanskassa. Vuonna 2003 kokonaissaalis oli yli 14 000 tonnia, mutta yleensä se on jäänyt tätä huomattavasti pienemmäksi.


title: Arabiantikka

text: Arabiantikka ("Dendrocopos dorae") on Arabian niemimaan kotoperäinen tikka. Sen elinympäristö ulottuu kapeana vyönä niemimaan länsilaitaa Mekan pohjoispuolelta Jemenin länsiosiin. Lajin holotyypin kuvailivat George Latimer Bates ja Norman Boyd Kinnear Taifin ja Mekan väliseltä tieltä 1935.


title: Aasianpikkutikka

text: Aasianpikkutikka ("Dendrocopos canicapillus") on aasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Pohjois-Pakistanista ja -Intiasta itään Kiinaan, Koreaan ja Itä-Siperiaan, sekä etelään Thaimaahan, Myanmariin, Indokiinaan, Malakan niemimaalle ja Indonesiaan. Lajista tunnetaan 11 alalajia. Sen holotyypin kuvaili Edward Blyth Ramreen saarelta Arakanista Myanmarista 1845.


title: Aasiankirjotikka

text: Aasiankirjotikka ("Dendrocopos macei") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö käsittää Intian, Nepalin, Pohjois-Pakistanin, Myanmarin, Thaimaan, läntisen Indokiinan, Indonesiasta ainakin Jaavan ja Balin, sekä Andamaanit. Siitä tunnetaan viisi alalajia, ja sen holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Bengalista 1818.


title: Kärpäsen koulu

text: Kärpäsen koulu on lahtelainen peruskoulu. Rakennuksen suunnitteli apulaiskaupunginarkkitehti Irma Kolsi vuonna 1949, ja se valmistui vuonna 1950. Nykyisin Kärpäsen koulu on yhtenäiskoulu eli siinä on luokat 1–9. Kärpäsen koulussa on lisäopetukseen 10. luokka ja samoin Kärpäsen luokkamuotoinen erityisopetus, omauraluokka. Ne saavat oppilaita koko kaupungin alueelta.


title: Kärpäsen koulu

text: Rakennuksen suunnittelussa käytettiin Kivimaan koulun piirustuksia. Arkkitehti Irma Kolsi piirsi kotitalous- ja käsityötiloja varten yksikerroksisen lisäsiiven. Lisäksi Kärpäsen kouluun tehtiin Lahden ensimmäinen uima-allas. Rakennusta laajennettiin kansakoulua varten kaupunginarkkitehti Valter Karisalon piirustuksien pohjalta vuonna 1967. Kärpäsen kouluun on tehty myös laaja peruskorjaus, joka valmistui vuonna 2010.


title: Kärpäsen koulu

text: Kärpäsen koulun ulkoseinässä on hirviaiheinen mosaiikkireliefi, jonka on suunnitellut taiteilija Eino Kauria.


title: Kärpäsen koulu

text: Kärpäsen koulussa annetaan maahanmuuttajien valmistavaa opetusta (MAVA) vuosiluokilla 6–9. MAVA-luokalla on tänä lukuvuonna 10-15 oppilasta. Jokaisessa alueen koulussa tarjotaan monikulttuurista opetusta. Kaikista läntisen alueen oppilaista 2,8 prosenttia opiskelee suomea toisena kielenä. Oppilailla on kuluvana lukuvuonna mahdollisuus saada opetusta islamin uskonnossa Kärpäsen ja Jalkarannan kouluissa.


title: Aarnivihertikka

text: Aarnivihertikka ("Chrysophlegma mentale") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Etelä-Myanmarista Thaimaahan ja Indonesian Sumatralle, Borneoon ja Jaavalle. Lajin holotyypin kuvaili Coenraad Jacob Temminck Jaavalta 1825.


title: Chivas

text: Chivas tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Spisula subtruncata

text: Spisula subtruncata on vinohammassimpukoiden heimoon kuuluva vaaleakuorinen pohjaan kaivautuva simpukka, joka elää Pohjois-Atlantin itärannikolla ja Välimeressä.


title: Spisula subtruncata

text: "Spisula subtruncatalla" on luja ja paksu kuori, joka on kolmiomainen mutta epäsymmetrisen muotoinen ja halkaisijaltaan enintään 3 cm. Se on ulkopinnalta himmeänvalkoinen tai kermanvaalea ja sisäpuolelta hohtavanvalkoinen. Kuorta peittää harmaanruskea sarveiskerros ja siinä on hienoja samankeskisiä renkaita; simpukan kasvuvaiheet erottuvat selvästi.


title: Spisula subtruncata

text: Simpukalla on paksu, hammaslaitainen vaippa ja kapea, kellertävä jalka. Molemmissa kuorenpuoliskoissa on keski- eli kardinaalihampaita ja reuna- eli lateraalihampaita. Lyhyet hengitysputket eli sifonit ovat kiinni toisissaan koko pituudeltaan, ja niiden suulla on keltaisia tai punaisia rihmoja.


title: Spisula subtruncata

text: "Spisula subtruncataa" esiintyy Pohjois-Atlantin itärannikolla ja Välimeressä. Levinneisyysalue ulottuu Norjaan pohjoisessa sekä Kanariansaarille etelässä. Erityisen yleinen se on Pohjanmeressä.


title: Spisula subtruncata

text: "Spisula subtruncata" elää matalassa rantavedessä merenpohjan liejuun tai lietteeseen kaivautuneena.


title: Suomuvatsatikka

text: Suomuvatsatikka ("Picus squamatus") on keskiaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Afganistanista Länsi-Pakistaniin ja Darjeelingiin. Lajin holotyypin kuvaili Nicholas Aylward Vigors Simla-Almoran alueelta läntiseltä Himalajalta 1831.


title: Kišertin piiri

text: Kišertin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 1 400 neliökilometriä. Asukkaita on 14 500 henkeä (vuonna 2009).