title: Ben Spies

text: Ben Spies juhli AMA Superbiken mestaruutta neljä kertaa peräkkäin. Viimeisen kautensa 2008 hän päätti sarjassa mestaruuteen ja ajoi myös kolmessa kisassa MotoGP-sarjassa, Hän ylsi niissä kaikissa pisteille ja oli parhaimmillaan 6. sijalla. Ensimmäisen MotoGP-kilpailunsa mies ajoi Britannian GP:ssä toukokuussa 2008 Suzukilla.


title: Ben Spies

text: Kaudelle 2009 Spies teki sopimuksen World Superbike -sarjaan Yamahan kanssa ja voitti heti tulokaskaudellaan sarjan mestaruuden. Kauden aikana hän pääsi myös näyttämään taitojaan MotoGP:ssä ja vakuutti Yamahan tallin, kun sijoittui viimeisessä kisassa Valenciassa sijalle 7.


title: Ben Spies

text: Mestaruuteen päättyneen Superbike-kautensa jälkeen Spies teki sopimuksen Yamahan kakkostallin kanssa. Hän sai ajaa 2010 täyden MM-sarjan Monster Yamaha Tech 3 -tallissa Colin Edwardsin tallikaverina.


title: Ben Spies

text: Ben Spies aloitti MotoGP-uransa vakuuttavasti. Ensimmäisessä kisassa hän päätyi 4. sijalle ja ylsi ensimmäisen kerran palkintokorokkeelle Britannian GP:ssä 20. kesäkuuta 2010. Uransa ensimmäisen paalupaikan Spies saavutti Yhdysvaltain GP:ssä Indianapolisissa. Kilpailussa hän ylsi parhaaseen sijoitukseensa ollen toinen Dani Pedrosan jälkeen.


title: Ben Spies

text: Spies olisi monen mielestä ollut sopivin vaihtoehto ajamaan Valentino Rossin pyörää tämän ollessa loukkaantuneena, mutta MotoGP-sarjan säännöt kieltävät Rookie-kuskien ajamisen tehdastallissa.


title: Ben Spies

text: Loistavan tulokaskauden ansiosta Yamaha päätti tehdä Spiesin kanssa sopimuksen kaudesta 2011 Yamahan tehdastiimissä Jorge Lorenzon tallikaverina Rossin siirtyessä Ducatille.


title: Ben Spies

text: Kauden 2011 alussa Spies osoitti taistelevansa palkintokorokesijoista Yamahan tehdastiimissä. Ensimmäisessä kilpailussa hän päätyi 6. sijalle ja toisessa kilpailussa hän kaatui 2. paikalta kolme kierrosta ennen maaliintuloa.


title: Ben Spies

text: Ben Spies otti ensimmäisen voittonsa MotoGP-luokassa 25. kesäkuuta 2011 Assenin GP:ssä


title: Haavanlasisiipi

text: Haavanlasisiipi ("Sesia apiformis") on keskikokoinen, ulkonäöltään huomattavan pistiäismäinen perhonen.


title: Haavanlasisiipi

text: Haavanlasisiipi on eräs kookkaimmista lasisiipislajeista. Paksun takaruumiin kussakin jaokkeessa on leveä, keltainen raita. Yksi takaruumiin jaokkeista on kuitenkin sininen. Pää on suurelta osin keltainen, ja mustan keskiruumiin sivuilla on laajat keltaiset laikut. Jalat ovat keltaiset. Tuntosarvet ovat mustat. Sekä etu- että takasiivet ovat läpinäkyvät. Siipiväli on 31–48 mm.


title: Haavanlasisiipi

text: Haavanlasisiipi muistuttaa paljon läheistä raitalasisiipeä ("Sesia bembeciformis"), mutta on helposti erotettavissa pään keltaisen värin takia.


title: Haavanlasisiipi

text: Haavanlasisiipeä tavataan Euroopassa ja Aasiassa. Se on 1800-luvulla levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikan itäosiin. Suomessa lajia tavataan lähinnä maan etelä- ja keskiosissa. Lentoaika on heinäkuu.


title: Haavanlasisiipi

text: Muiden lasisiipisten tapaan haavanlasisiipi on melko piilottelevaa elämää viettävä perhonen. Aikuiset perhoset ovat helpoimmin löydettävissä heinäkuisina aamuina, aurinkoisella paikalla kasvavien poppeleiden lähistöltä, missä juuri kotelostaan kuoriutuneet perhoset lepäävät. Lajin läsnäolosta kertovat myös puiden tyviltä löytyvät tyhjät kotelot. Laji talvehtii toukkana 2–3 kertaa.


title: Haavanlasisiipi

text: Toukka elää haavan ("Populus tremula") ja muiden poppelien ("Populus" sp.) rungon sisällä.


title: Intian laatta

text: Intian laatta on mannerlaatta, joka oli alun perin osa muinaista Gondwanan mannerta. Intian laatta irtautui Gondwanaan kuuluneesta Madagaskarista ja alkoi liikkua kohti pohjoista. Intian laatta alkoi työntyä Euraasian laattaa päin noin 50 miljoonaa vuotta sitten noin 20 senttimetrin vuosivauhdilla. Se on nykyään osa Indo-Australian laattaa.


title: Kalocsa

text: Kalocsa on eteläisessä Unkarissa Bács-Kiskunin läänissä sijaitseva kunta. Suurin osa kunnasta tuhoutui vuoden 1875 palossa.


title: Néa Kydonía

text: Néa Kydonía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Νέας Κυδωνίας, "Dimotikí Enótita Néas Kydonías") on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 10 771 (vuonna 2011).


title: Néa Kydonía

text: Néa Kydonían nimi, ”Uusi Kydonia”, viittaa Chanián antiikin aikaiseen nimeen Kydonia. Néa Kydonía sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla Egeanmeren rannalla. Sen länsipuolella sijaitsee Plataniás ja itäpuolella Chanián kaupunki. Néa Kydoníaan kuuluu sen edustalla sijaitseva asumaton Ágioi Theódoroin saari. Saarelle on tuotu Kreetan vuoristoista uhanalaisia kri-kri-vuohia eli ”kreetalaisia villivuohia”.


title: Néa Kydonía

text: Néa Kydonía oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Keramián, Soúdan ja Thérison kanssa.


title: Néa Kydonía

text: Néa Kydonían kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Lusignanin hallitsijasuku

text: Lusignanin hallitsijasuku oli perhe, joka sai alkunsa Poitousta, läheltä Lusignania, läntisessä Ranskassa varhaisella 900-luvulla. He nousivat seudullaan kaikkein merkittävimmiksi valtiaiksi.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukka ("Polihierax semitorquatus") on Afrikassa elävä pienikokoinen jalohaukkalaji.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukanpituus on keskimäärin 20 senttiä, ja paino 54–76 grammaa. Siipiväli on noin 37 senttiä. Koiraat ovat hieman naaraita pienempiä. Siivet ovat teräväkärkiset, ja pyrstö pyöreähkö. Naaman, rinnan ja vatsan väritys on valkoinen. Naaraiden väritys on koiraita tummempi. Niiden selkä on kastanjanruskea, koiraiden harmaa. Molempien niskassa ja pyrstösulissa on valkoisia läiskiä. Afrikankääpiöhaukan silmät ovat ruskeat ja jalat oranssit. Nokan kärki on oranssi, muu osa nokasta harmaa. Nuorten lintujen jalat ovat vaaleammat kuin aikuisilla. Niiden selkä ja kaula ovat punertavanruskeat. Vatsa, rinta ja naama ovat aikuisten tapaan valkoiset.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukkaa tavataan kahdella toisistaan erillään olevalla alueella Afrikassa. Pohjoinen kanta elää Koillis-Afrikassa Sudanin, Etiopian, Somalian, Kenian, Tansanian ja Ugandan ja Kongon demokraattisen tasavallan alueella. Ruandassa laji on vain vierailija. Eteläisessä Afrikassa afrikankääpiöhaukka tavataan Namibiassa, Angolassa, Botswanassa ja Etelä-Afrikassa. Eteläisessä Afrikassa lajia tavataan lähes yksinomaan tasavaltalaisten elinalueilla. Poikkeuksen tekevät vain muutamat yksilöt, jotka eivät lisäänny. Pohjoisen kantojen levinneisyys rajoittuu vastaavasti tuliperäkutojan elinpaikkoihin. Levinneisyysalue käsittää noin 3 100 000 neliökilometriä.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukka elää kuivassa ja karussa ympäristössä, jossa kasvillisuutta on niukasti. Vuotuiset sademäärät voivat jäädä 100 millimetriin vuodessa, ja parhaimmillaankin sateet jäävät 600 millimetriin vuodessa. Afrikankääpiöhaukkaa voidaan tavata jopa 1 600 metrin korkeudessa merenpinnasta.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukat ovat sosiaalisia lintuja. Ne pesivät ja kasvattavat poikasia yhden tai useamman kumppanin kanssa. Laji suosii vähäkasvisia alueita, joissa on vain muutama puu tähystyspaikaksi. Afrikanpikkuhaukat ovat paikkalintuja, eivätkä yleensä tee muuttomatkoja. Ne viettävät yleensä suurimman osan elämästään samalla alueella. Elinpiirin kokoa ei kuitenkaan tiedetä. Kääpiöhaukat saalistavat yleensä aamulla ja illalla, jolloin ilma on viileämpää, ja etsivät keskipäiväksi suojaa kuumuudelta.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukka ääntelee harvoin lisääntymiskauden ulkopuolella. Ne ääntelevät etenkin houkutellakseen mahdollisia kumppaneita. Soidinrituaaleissa afrikankääpiöhaukka käyttää myös elekieltä. Äänet ovat yleensä pehmeitä ja niillä on korkea taajuus. Lajin äänivalikoimaan kuuluu muun muassa heikko ja kitisevä "tsip-tsip";"kiki-kik", jossa viimeinen "kik"-tavu on korostettuna. Koiraat kutsuvat pesältään naarasta erityisellä "twee-twee-twip"-äännähdyksellä ja nuoret linnut käyttävät vaaran uhatessa terävää "ki-ki-ki-ki-ki-ki-ki-ki"-huutoa. Poikasilla on myös "seee-seee-seee"-ääni. Parittelevat afrikankääpiöhaukat päästävät kehräystä muistuttavaa "kirrrrr-kirrrrr-kirrrrr"-äännähdystä.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukan pääravintoa ovat hyönteiset ja liskot. Toisinaan ne syövät myös pieniä lintuja ja eräitä jyrsijöitä. Kutojien pesissä asuvat haukat voivat satunnaisesti saalistaa myös itse kutojia ja niiden poikasia. Uskotaan, että pelkät hyönteiset eivät riitä nuorille yksilöille, vaan liskot, linnut ja jyrsijät ovat nuorten selviytymisen kannalta ratkaisevan tärkeitä. Afrikankääpiöhaukka saalistaa yleensä maassa liikkuvia eläimiä syöksymällä nopeasti puun oksalta maahan saaliin kimppuun. Se voi satunnaisesti myös napata pieniä lintuja lennosta. Lennossa oleva afrikankääpiöhaukka räpyttää siipiään nopeasti ja tekee huomattavan syöksyn alaspäin.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Afrikankääpiöhaukka pesivät Koillis-Afrikassa tuliperäkutojien pesissä, Eteläisessä Afrikassa tasavaltalaisten pesissä. Noin neljännes niiden pesistä on afrikankääpiöhaukkojen käytössä. Koillis-Afrikan yksilöt voivat joskus pesiä valkokulmakutojien tai turkoosikottaraisten pesissä.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Soidinrituaalit ovat melko hiljaiset. Niihin kuuluu muun muassa pään heiluttelu, pyrstön heiluttelu ja ääntely. Naars osoittaa valmiutensa paritteluun kyyristymällä alas ja nostamalla pyrstösulkiaan. Afrikankääpiöhaukat lisääntyvät yleensä pareittain, mutta samaa pesää voi hoitaa kaksi tai useampikin koiras. Tapa voi johtua kunnollisten pesimispaikkojen vähäisyydestä.


title: Afrikankääpiöhaukka

text: Koillis-Afrikassa pesintäkausi on kesä–joulukuussa, etelässä elo–maaliskuussa. Afrikankääpiöhaukat kasvattavat yleensä yhden poikueen vuodessa, mutta voivat hyvänä vuonna kasvattaa kaksikin poikuetta. Naaras on valmis munimaan noin kolmen viikon kuluttua parittelusta. Poikueessa on 2–4 munaa, joiden haudonta-aika kestää 27–31 päivää. Naaras ei muni kaikkia kerralla, mutta aloittaa haudonnan ensimmäisestä munasta lähtien. Tämän vuoksi poikaset kuoriutuvat eri aikoihin ja pesässä voi olla erikokoisia poikasia. Poikaset jättävät pesänsä 27 päivän ikäisinä. Ne tulevat sukukypsiksi noin vuoden ikäisenä.


title: Tatsu

text: Tatsu on Turtles-universumissa esiintyvä kuvitteellinen superroisto. Mirage Studiosin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1990 "Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat" -elokuvassa.


title: Tatsu

text: Toshirô Obata näytteli Tatsua ensimmäisessä elokuvassa vuonna 1990 ja Michael McConnohie dubbasi hänen äänensä.


title: Tatsu

text: Tatsu on Silppurin oikean käden mies, joka vastaa jalkaninojen koulutuksesta heidän nuorisokeskuksessa. Tatsu on erittäin äkkipikainen, eikä suvaitse epäonnistumista, jonka seurauksena hän useimmiten rankaisee väkivalloin nuoria jalkaninjoja. Hän taisteli elokuvan aikana Casey Jonesia vastaan, mutta joutui tyrmätyksi Jonesin lyötyä häntä yllättäen golf-mailalla.


title: Tatsu

text: Toshirô Obata näytteli Tatsua myös toisessa elokuvassa vuonna 1991 ja Michael McConnohie dubbasi toistamiseen hänen äänensä.


title: Tatsu

text: Tatsu selvisi edellisen elokuvan tappiosta Casey Jonesille ja oli onnistunut pakenemaan Jalkaklaanin alkuperäisestä piilopaikasta. Hän otti huomattavasti pienentyneen Jalkaklaanin komentoonsa, kunnes kuolleeksi oletettu Silppuri palasi takaisin. Tatsu alentui takaisin varajohtajaksi ja sai muun muassa tehtäväkseen varastaa TGRI kanisteri ja siepata tiedemies Jordan Perryn mukanaan. Hän joutuu kuitenkin taistelemaan samalla Turtleseja vastaan ennen kuin pääsee pakenemaan paikalta. Tatsu lähettää myöhemmin parhaan ninjansa vakoilemaan reportteri April O'Neilia. Tatsu oli myös paikalla, kun Jordan Perryn loi Tokan ja Rahzarin mönjän avulla. Tatsu taisteli vielä elokuvan lopussa Turtleseja vastaan, jotka löivät hänet tajuttomaksi ja hän kompuroi pois tanssialattialla tapahtuneessa tappelussa.


title: Mantšuriankurki

text: Mantšuriankurki ("Grus japonensis") on itäaasialainen kurkilintu. Sen esiintymisalue käsittää Koillis-Kiinan, Venäjän kaakkoiskolkan, Hokkaidōn itäosan Japanissa sekä aivan viime vuosina myös Mongolian. Japanin kurjet ovat paikkalintuja, muu populaatio muuttolintuja, jotka talvehtivat Keltaisenjoen suistossa ja Jiangsun rannikolla, sekä Korean niemimaan demilitarisoidulla vyöhykkeellä. Lajin populaation koko on noin 2 750 yksilöä. Philipp Ludwig Statius Müller kuvaili lajin holotyypin Japanista vuonna 1776.


title: Helttakurki

text: Helttakurki ("Bugeranus carunculatus") on itäafrikkalainen kurkilintu ja sukunsa ainoa edustaja. Sen yhtenäisempi esiintymisalue käsittää Zairen, Sambian, Tansanian, Mosambikin, Malawin ja Botswanan. Etiopiassa elää erillinen vähintään 200 yksilön populaatio, ja Angolassa, Namibiassa ja Etelä-Afrikassa vajaan tuhannen yksilön populaatio. Maailman populaation koko on noin 8 000 yksilöä. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Hyväntoivonniemeltä vuonna 1789.


title: Janne Juusela

text: Janne Tapani Juusela (s. 9. tammikuuta 1970 Helsinki) on suomalainen asianajaja ja yksi Suomen johtavista veroasiantuntijoista. Juusela toimii neuvonantajana erityisesti yritysverotukseen, kansainväliseen verotukseen, yrityskauppoihin ja veroriitoihin liittyvissä kysymyksissä. Juusela on Asianajotoimisto Borenius Oy:n osakas ja veroryhmän vetäjä. Aikaisemmin hän on työskennellyt mm. valtiovarainministeriön ja kansainvälisen tilintarkastusyhteisön palveluksessa.


title: Janne Juusela

text: Juusela on vuonna 1998 väitellyt oikeustieteen tohtoriksi vero-oikeudesta. Hän on vuodesta 2002 lähtien toiminut vero-oikeuden dosenttina Helsingin yliopistossa. Juusela kirjoittaa ja luennoi säännöllisesti omaan erityisosaamiseensa liittyvistä aiheista.


title: Jauhen Hutarovitš

text: Jauhen Hutarovitš (, s. 29. marraskuuta 1983 Minsk) on valkovenäläinen maantiepyöräilijä, ajajatyypiltään kirimies.


title: Jauhen Hutarovitš

text: Hutarovitš kilpaili U. V. Aube -joukkueessa kaudella 2006 ja Roubaix Lille Métropole -tallissa 2007. Ammattilaisurallaan hän on edustanut FDJ-tallia 2008–2012, Ag2r-La Mondialea 2013–2014 sekä Bretagne - Séché Environnement / Fortuneo-Vital Concept -tallia vuodesta 2015.


title: Jauhen Hutarovitš

text: Hutarovitš voitti Espanjan ympäriajossa 2010 Marbellaan päättyneen toisen etapin massakirissä ennen Mark Cavendishiä ja Tyler Farraria.


title: Jauhen Hutarovitš

text: Lähteet: Cyclingbase , Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Umpikortteli

text: Umpikortteli on kortteli, jossa toisiinsa kiinni rakennetut talot rajaavat sisäänsä piha-alueen. Umpikorttelin perusajatus on julkisen tilan eli kadun ja yksityisen tilan eli pihan erottaminen toisistaan. Samalla umpikortteleiden julkisivut muodostavat yhtenäisiä katunäkymiä ja rajaavat selkeästi katutilaa.


title: Umpikortteli

text: Umpikorttelit ovat tyypillisiä Euroopan suurten kaupunkien keskustoissa. Suomessa umpikortteleiden rakentaminen väheni radikaalisti 1940-luvulla, kun lähiöperiaate valtasi alaa. Uusissa kaupunginosissa asuinkortteleihin ryhdyttiin rakentamaan erillisiä pistetaloja toisissaan kiinni olevien kadunvarsitalojen sijaan.


title: Kesän 1944 ratkaisutaistelut

text: Kesän 1944 ratkaisutaistelut on termi jolla viitataan Suomen armeijan jatkosodassa käymiin taisteluihin Neuvostoliiton suurhyökkäyksiä vastaan Karjalankannaksella ja Laatokan Karjalassa.


title: Dixon

text: Dixon on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Pitäjänkäynti

text: Pitäjänkäynti oli Ruotsissa ja Suomessa varattomien koululaisten (teinien) ja ylioppilaiden tapa tehdä avunkeruumatkoja seurakuntiin. Käytäntö alkoi jo keskiajalla, mutta siinä ilmeni niin paljon epäkohtia, että Ruotsin hallitus kielsi sen 1780. Siitä huolimatta tapa jatkui 1800-luvulle saakka. Avunkeruualueet jaettiin opiskelevan nuorison kesken ja kerääjiä kehotettiin käyttäytymään siivosti. Käytäntö kuitenkin häiritsi maalaisväestön rauhallista eloa, mutta maan hallitus sieti tapaa vuosisatoja välttämättömänä pahana. Pitäjänkäynnin vähentämiseksi Ruotsissa otettiin 1624 käyttöön teinirahat, joka oli maanomistajilta kannettu vero. Teinirahat lakkautettiin Ruotsissa 1835 ja Suomessa 1865.


title: 2,3-oksidoskvaleeni

text: 2,3-oksidoskvaleeni (CHO) on triterpeeni ja skvaleenin hapettunut johdannainen. Yhdiste on tärkeä välituote useiden eri sterolien biosynteesissä.


title: 2,3-oksidoskvaleeni

text: 2,3-oksidoskvaleenia muodostuu eliöissä skvaleenista skvaleenimono-oksigenaasientsyymin katalysoimana. Entsyymi tuottaa ainoastaan S-isomeeria. 2,3-oksidoskvaleenin hiilirungossa on kolme erillistä π-elektronisysteemiä, jotka vaikuttavat sterolien synteesissä muodostuvien rengasrakenteisten välituotteiden stabiilisuuteen. Entsyymit tuottavat 2,3-oksidoskvaleenista useita eri tuotteita. Tuotteen muodostumiseen vaikuttaa se, minkä konformaation entsyymin substraatti ottaa entsyymin pinnalla. Yhdistettä substraattinaan käyttäviä entsyymejä kutsutaan 2,3-oksidoskvaleenisyklaaseiksi, joita ovat muun muassa lanosterolisyntaasi, sykloartenolisyntaasi ja dammareenidiolisyntaasi. Nämä entsyymit tuottavat steroleja, joiden esiaste on lanosteroli, sykloartenoli tai dammaraani.


title: Pitäjänkäräjät

text: Pitäjänkäräjät oli Suomessa keskiajalla käytössä ollut tapaoikeuteen perustuvan oikeudenkäytön ilmentymä. Pitäjänkäräjille kokoontuneet pitäjän asukkaat valitsivat luottamusmiehekseen talonpojan, jota nimitettiin "pitäjäntuomariksi". Käräjäyleisö valitsi lisäksi tuomarin apuna toimineen lautakunnan. Pitäjäntuomarin johdolla käräjät käsitteli sekä siviili- että rikosasioita. Pitäjänkäräjiä järjestettiin Suomessa jo 1300-luvulla. Ruotsin kuninkaan vallan vahvistuessa Suomessa ja valtiorakenteen kehittyessä paikallinen itsehallinto alkoi menettää asemiaan. Kruununkäräjät ja kuninkaan nimittämät kihlakunnantuomarit syrjäyttivät pitäjänkäräjät 1300- ja 1400-luvun vaihteessa. Oikeudenkäyntialueiksi tulivat pitäjien tilalle Ruotsin maanlakien mukaiset kihlakunnat, jotka Suomessa olivat kooltaan hyvin laajoja. Käytännön syistä kihlakunnat jaettiin käräjäkuntiin, joista jokaisella oli oma kokoontumispaikkansa. Kihlakunnantuomari kiersi käräjäpaikasta toiseen pitämässä käräjiä. Pitäjänkäräjien lisäksi Suomessa on järjestetty kyläkäräjiä.


title: Kyyhkynherne

text: Kyyhkynherne ("Cajanus cajan", synonyymi "Cajanus indicus") on trooppinen hernekasvi, joka on todennäköisesti kotoisin Aasiasta. Sitä viljellään koko trooppisella vyöhykkeellä, ja se on tärkeä viljelykasvi erityisesti puolikuivilla alueilla.


title: Kyyhkynherne

text: Kyyhkynhernettä viljellään erityisesti Intian niemimaalla, Itä-Afrikassa ja Väli-Amerikassa. Monivuotiset lajikkeet elävät 3–5 vuotta; yksivuotiset soveltuvat paremmin viljelyyn. Kasvia viljellään yleensä sekaviljelynä viljakasvien, kuten durran, helmihirssin tai maissin, kanssa. Se on tärkeä ravintokasvi.


title: Kyyhkynherne

text: Intiassa käytetään halkaistusta siemenestä nimitystä "toor dal". Englanninkielisissä maissa käytetään nimitystä "kyyhkynherne" (pigeon pea).


title: Bloom

text: Bloom voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sinabung

text: Sinabung tai Gunung Sinabung on kerrostulivuori Indonesiassa Sumatran saarella. Tulivuoren korkeus on 2 460 metriä. Tulivuori alkoi purkautua 29. elokuuta 2010. Edellisen kerran se oli purkautunut yli 400 vuotta aikaisemmin vuonna 1600. Purkaus johti ainakin 21 000 ihmisen evakuointiin.


title: Sinabung

text: Tulivuori on ollut jälleen aktiivinen syyskuusta 2013 lähtien. Alueelta on lähtenyt yli 12 000 ihmistä.


title: Antti Halonen (kuvataiteilija)

text: Antti Halonen (14. heinäkuuta 1870 Linnasalmi, Lapinlahti – 7. helmikuuta 1945 Suonenjoki) oli suomalainen taidemaalari sekä puunveiston ja rakennusopin opettaja.


title: Antti Halonen (kuvataiteilija)

text: Antti Halosen vanhemmat olivat maanviljelijä Olli Halonen ja Vilhelmiina Uotinen. Perheessä oli yhdeksän lasta, joista Antti oli viides. Hänen veljiään olivat taidemaalari Pekka Halonen, soitinrakentaja, harmonitehtailija Aapeli Halonen sekä viulutaiteilija Heikki Halonen.


title: Antti Halonen (kuvataiteilija)

text: Halonen opiskeli kuvataidetta aluksi vanhemman veljensä Pekka Halosen johdolla, ja sittemmin hän oli Akseli Gallen-Kallelan ja Eero Järnefeltin oppilaana. Hän kävi myös 1888 "Mäkisen Käsityöammattikoulun" Sortavalassa ja 1897 Pohjois-Savon kansanopiston Maaningalla.


title: Antti Halonen (kuvataiteilija)

text: Antti Halonen työskenteli Mäkisen urkuharmoonitehtaalla Sortavalassa ja sitten veljensä Aapeli Halosen urkuharmoonitehtaalla Jyväskylässä. 1900-luvun alussa Antti Halonen toimi useiden rakennushankkeiden (muun muassa Pekka Halosen Halosenniemen ateljeen ja J. H. Erkon Erkkola-kodin) suunnittelijana ja töiden valvojana. Vuosina 1910–1915 Antti Halonen oli vapaana taiteilijana Jyväskylässä, ja isänsä kuoltua 1915 hän hoiti perheen maatilaa Akkalansaaressa.


title: Antti Halonen (kuvataiteilija)

text: Mentyään naimisiin 1920 Tilda Nykäsen kanssa Halonen muutti Suonenjoelle, jossa hän toimi maamieskoulun rakennusopin ja -piirustuksen opettajana jääden eläkkeelle 1937.


title: Antti Halonen (kuvataiteilija)

text: Antti Halosen maalausten aihepiirit liittyvät luonnonmaisemiin sekä maaseudun rakennuksiin ja ihmisiin. Hänen töitään oli ensimmäisen kerran näytteillä Helsingissä 1904, ja viimeisen näyttelynsä Halonen piti kesällä 1940 Kuopiossa. Halonen oli myös hirsirakentamisen asiantuntija ja taitava puuseppä, joka suunnitteli ja valmisti huonekaluja ja kanteleita.


title: Albrekt II

text: Albrekt II (10. elokuuta 1397, Wien – 27. lokakuuta 1439, Neszmély, Unkari) oli Saksan kuningas vuodesta 1438 kuolemaansa asti. Hän oli myös Unkarin kuningas vuodesta 1437, Böömin kuningas vuodesta 1438, Itävallan suurherttua ja Luxemburgin herttua vuodesta 1404 kuolemaansa asti. Albrekt kuului Habsburgien sukuun.


title: Albrekt II

text: Albrektista tuli isänsä, Albrekt IV:n, kuoltua Itävallan arkkiherttua vain 7-vuotiaana (Albrekt V). Hänen kolme enoaan toimivat vuorollaan Albrektin sijaishallitsijana, kunnes Albrekt otti vallan vuonna 1411.


title: Albrekt II

text: Albrekt avioitui Elisabeth Böömiläisen kanssa vuonna 1422 ja sai tämän kanssa myöhemmin kolme lasta. Albrekt auttoi appeaan, Saksan kuningasta ja tulevaa keisaria, Sigismundia hussilaissodissa, mistä palkintona Sigismund nimitti Albrektin seuraajakseen ja myönsi hänelle Määrin rajakreivin arvonimen vuonna 1423. Sigismund kuoli 1437, ja Albrekt kruunattiin hänen seuraajanaan Unkarin kuninkaaksi 1. tammikuuta 1438 (Albrekt I). Albrekt siirsi edeltäjänsä tavoin hovinsa Itävallasta Unkariin. Kuusi kuukautta kruunajaisten jälkeen Albrekt kruunattiin Böömin kuninkaaksi, mutta böömiläisaatelisto ei tunnustanut hänen kuninkuuttaan, eikä Albrekt onnistunut saada Böömiä hallintaansa, vaan ajautui sotaan böömiläisiä ja näiden puolalaisia liittolaisia vastaan. 18. maaliskuuta 1438 Albrekt kruunattiin Frankfurtissa Saksan kuninkaaksi. Hänestä ei kuitenkaan koskaan tullut keisaria.


title: Wojciech Szczęsny

text: Wojciech Tomasz Szczęsny (s. 18. huhtikuuta 1990 Varsova, Masovian voivodikunta, Puola) on puolalainen jalkapallomaalivahti. 195 senttimetriä pitkä Szczęsny edustaa Puolan maajoukkuetta ja Serie A:n Juventusta.


title: Wojciech Szczęsny

text: Szczęsny siirtyi Arsenaliin Legia Varsovasta vuonna 2006. Hän teki ensiesiintymisensä seuran ykkösjoukkueessa 22. syyskuuta 2009 Englannin liigacupin ottelussa West Bromwichia vastaan. 20. marraskuuta Szczęsny lainattiin kuukaudeksi Englannin ykkösliigan Brentfordiin. Lainaa jatkettiin kuitenkin lopulta toukokuun loppuun asti, ja Szczęsny pelasi ykkösliigaa yhteensä 28 ottelun verran. Kaudella 2010–2011 Szczęsny teki läpimurron Arsenalin ykköstorjujaksi kun aikaisempi ykköstorjuja Łukasz Fabiański loukkantui. Hän pelasi kaudella kaikki kilpailut mukaan lukien 24 ottelua. Kaudella 2011–2012 hän oli Arsenalin ykkösmaalivahti.


title: Frontex

text: Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) () on Varsovassa sijaitseva Euroopan unionin alainen rajaturvallisuusvirasto. Sen johdossa toimi perustamisesta alkaen toukokuuhun 2014 suomalainen Rajavartiolaitoksen virkamies Ilkka Laitinen. Nykyinen johtaja on Fabrice Leggeri.


title: Frontex

text: Viraston tehtävä on sovittaa EU:n jäsenvaltioiden välistä rajojen valvontaan liittyvää yhteistyötä. Lisäksi virasto avustaa jäsenmaita rajavartijoiden koulutuksessa, tekee riskianalyyseja ja tarjoaa jäsenmaille apua lisätukea vaativissa tehtävissä.


title: Frontex

text: Vuonna 2011 Frontex aloitti Hermes-operaation, jolla pyrittiin avustamaan Italiaa maahanmuuttovirtojen hallitsemiseksi. Frontexin tehtävänä oli tarkkailla Välimerta Italian ja Pohjois-Afrikan välillä laittoman maahanmuuton hillitsemiseksi. Suomen rajavartiolaitos osallistui operaatioon suorittaen merivalvontaa rajavartioston Dornier 288 -merivalvontalentokoneella Lampedusan saarelta vuonna 2013.


title: Frontex

text: Frontexin vuoden 2017 riskianalyysin mukaan ihmissalakuljettajien liiketoimintamalli hyötyy EU:n ja kansalaisjärjestöjen meripelastustoiminnasta Välimerellä.


title: Kalle Halonen

text: Kalle Halonen (6. joulukuuta 1899 Lapinlahti – 13. helmikuuta 1947 Lapinlahti) oli suomalainen, lapinlahtelaiseen Halosen taiteilijasukuun kuulunut näyttelijä ja taidemaalari.


title: Kalle Halonen

text: Kalle Halonen valmistui alun perin näyttelijäksi Kansallisteatterin oppilaskoulusta 1919 ja hän oli sitten näyttelijänä seuraavat kuusi vuotta eri teattereissa. Serkkunsa Pekka Halosen kehotuksesta Kalle Halonen päätti sitten vaihtaa alaa. Hän kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1925–1926 ja ensimmäinen näyttely hänellä oli 1928 Helsingin Taidehallissa viiden taiteilijan yhteisnäyttelyssä.


title: Kalle Halonen

text: Kalle Halonen asui Lapinlahdella mutta hän teki useita maalausmatkoja Keski- ja Pohjois-Suomeen erityisesti Korpilahdelle. Halonen teki myös opintomatkan Pariisiin. Halosen taulujen aiheina olivat luonnonmaisemat sekä maaseutuaiheet. Hän suunnitteli myös tekstiilejä sisarensa Anna Halosen kutomolle.


title: Kalle Halonen

text: Jatkosodan aikana Kalle Halonen oli Rukajärven rintamalla ja siellä hän maalasi lukuisia luonnon- ja kylämaisemia. Halonen toimi lääkintämiehenä mutta saattoi maalata vapaa-aikanaan.


title: Kalle Halonen

text: Halosen vanhemmat olivat maanviljelijä Jussi Halonen ja Annaliisa o.s. Puurunen. Kolmetoistalapsisen perheen nuorimpana syntyneen Kalle Halosen sisaruksia olivat kuvanveistäjä Eemil Halonen ja kuvanveistäjä Arttu Halonen sekä ryijy- ja mattokutomon Kouvolassa omistanut Anna Halonen.


title: Arttu Halonen

text: Arttu Halonen (1. huhtikuuta 1885 Lapinlahti – 10. maaliskuuta 1965 Lapinlahti) oli suomalainen, lapinlahtelaiseen Halosen taiteilijasukuun kuulunut kuvanveistäjä ja taidevalimon omistaja. Tunnetuimmat Halosen pronssivalimossa valetut veistokset olivat Jussi Mäntysen Hirvi-patsas ja Felix Nylundin "Kolmen sepän patsas".


title: Arttu Halonen

text: Arttu Halonen opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1907-1909 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1909-1910. Hän teki myös opintomatkoja Saksaan, Ranskaan ja Italiaan. Halosen töitä oli ensi kertaa esillä Helsingissä 1913. Halonen oli aloittanut opintonsa 15-vuotiaana opiskelemalla metallitöitä Itä-Suomen käsityökoulussa Vuohimäellä.


title: Arttu Halonen

text:
Hän opetteli yhdessä kuvanveistäjäveljensä Eemilin kanssa veistosten pronssivalua. Suomessa ei tähän aikaan ollut omia pronssivalimoita vaan kuvanveistäjät joutuivat lähettämään teoksensa valettaviksi ulkomaille.
Halonen osti 1918 "Arttula"-nimisen talon läheltä Lapinlahden rautatieasemaa ja perusti sinne Suomen ensimmäisen taidevalimon joka oli toiminnassa 35 vuotta.


title: Arttu Halonen

text: Arttu Halosen vanhemmat olivat maanviljelijä Jussi Halonen ja Annaliisa o.s. Puurunen. Kolmetoistalapsiseen perheeseen syntyneen Artun sisaruksia olivat kuvanveistäjä Eemil Halonen ja taidemaalari Kalle Halonen sekä ryijy- ja mattokutomon Kouvolassa omistanut Anna Halonen.


title: Arttu Halonen

text: Halonen teki myös omia veistoksia jotka olivat usein lapsiaiheisia. Hän suunnitteli myös tekstiilejä sisarensa Anna Halosen kutomolle.


title: Maria Romantschuk

text: Maria Romantschuk (s. 23. heinäkuuta 1956 Helsinki) on suomalainen toimittaja. Hän on toiminut Suomen suurlähetystön lehdistöneuvoksena Tukholmassa, sen jälkeen presidentin kanslian lehdistöpäällikkönä 2000–2007 ja Fortumin viestintäjäjohtajana. Syyskuusta 2010 alkaen hän työskenteli Tammen viestintäpäällikkönä ja vuoden 2012 alkaen hänet nimitettiin Bonnier Books Finlandin viestintäjohtajaksi. Bonnier irtisanoi Romantschukin tammikuussa 2013.


title: Eino Halonen

text: Eino Halonen (11. huhtikuuta 1915 Lapinlahti – 4. heinäkuuta 1941 Kuhmo) oli suomalainen, lapinlahtelaiseen Halosen taiteilijasukuun kuulunut kuvanveistäjä.


title: Eino Halonen

text: Arttu Halosen vanhemmat olivat Aukusti Halonen ja Katri Koponen. Eino Halonen oli oppilaana setänsä Arttu Halosen taidevalimolla ja opiskeli sitten Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1938–1941.


title: Eino Halonen

text: Eino Halonen pelasi Pesäpallon SM-sarjassa 1936 edustaen Siilinjärven Ponnistusta. Halonen on sanoittanut Pesäpalloilijain marssin, jonka sävelsi hänen pelaajatoverinsa Ahti Sonninen.


title: Eino Halonen

text: Eino Halonen kaatui kersanttina jatkosodan alussa heinäkuussa 1941 Kuhmon Saunajärvellä.


title: Kruunukurjet

text: Kruunukurjet ("Balearica") on kurkilintujen lahkoon kuuluva lintusuku.


title: Kruunukurjet

text: Kruunukurjet elävät Afrikassa Saharan eteläpuolella, ja ovat ainoita puuhun pesiviä kurkia. Suvussa on kaksi lajia, etelänkruunukurki ("Balearica regulorum") ja kruunukurki ("Balearica pavonina").


title: Alba Trissina

text: Alba Trissina oli italialainen 1600-luvun alkupuolella vaikuttanut säveltäjä. Hän oli Aracelin luostarin nunna Vicenzassa ja opiskeli Leone Leonin johdolla. Häneltä tunnetaan neljä motettia (mm. "Vulnerasti cor meum"), jotka sisältyvät Leonin teokseen "Sacri fiori: quarto libro de motetti a 1–4" (Venetsia, 1622). Alttoäänelle kirjoitetut motetit edustavat Veneton 1620-luvulle ominaista tyyliä.


title: Kruunukurki

text: Kruunukurki ("Balearica pavonina") on afrikkalainen kurkilintu. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista nimialalaji "pavonina" elää Saharan eteläpuolella läntisessä Afrikassa Senegambiasta Tšadjärvelle. Alalaji "ceciliae" elää itäisessä Afrikassa Tšadista Etiopiaan ja Keniaan, ja etenkin Niilin yläjuoksun altaassa. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Kap Verdeltä Senegalista vuonna 1758.


title: Montrealin lentoasema

text: Montrealin lentoasema voi tarkoittaa seuraavia lentoasemia:


title: Etelänkruunukurki

text: Etelänkruunukurki ("Balearica regulorum") on afrikkalainen kurkilintu. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista nimialalaji "regulorum" elää mantereen etelä- ja lounaisosissa Angolasta ja Namibiasta Botswanaan, Zimbabween ja Etelä-Afrikkaan. Alalaji "gibbericeps" elää mantereen itäosassa Ugandasta ja Keniasta Pohjois-Zimbabween ja Pohjois-Mosambikiin. Edward Turner Bennett kuvaili lajin holotyypin Etelä-Afrikasta vuonna 1834.


title: Arthur Schnitzler

text: Arthur Schnitzler [šnitsler] (15. toukokuuta 1862 Wien – 21. lokakuuta 1931 Wien) oli itävaltalainen kirjailija, ammatiltaan lääkäri. Hän kuuluu wieniläisen impressionismin keskeisimpiin edustajiin.


title: Arthur Schnitzler

text: Arthur Schnitzler syntyi vuonna 1862 juutalaisen lääkärin Johann Schnitzlerin (1835–1893) perheeseen. Hän opiskeli kymnaasissa, suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1879 ja valmistui lääketieteen tohtoriksi Wienin yliopistosta vuonna 1885. Hän työskenteli lääkärinä mutta toimi samalla kirjailijana ja julkaisi kirjoituksia ja runoja eri lehdissä samoin kuin tieteellisiä kirja-arvosteluja. Hänen ystäväpiiriinsä kuuluivat mm. nuorwieniläiset kirjailijat Hugo von Hofmannsthal, Richard Beer-Hofmann ja Felix Salten sekä Sigmund Freud.


title: Arthur Schnitzler

text: Isänsä kuoleman jälkeen Schnitzler perusti vuonna 1893 oman lääkärinvastaanottonsa. Hän avioitui vuonna 1903 näyttelijä Olga Gussmanin kanssa, kun heidän poikansa Henrich oli jo yksivuotias. Myöhemmin heille syntyi tytär Lili. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1921, ja tytär teki itsemurhan vuonna 1928. Schnitzler kuoli aivoverenvuotoon Wienissä vuonna 1931.


title: Arthur Schnitzler

text: Arthur Schnitzlerin kaunokirjallinen tuotanto sisältää näytelmiä ja kertomuksia, joissa päähenkilöiden psykologia on keskeisessä asemassa. Hän oli kiinnostunut psykoanalyysista ja tarkastelee sen avulla henkilöidensä viettielämää. Samalla hän kuvaa hienostuneesti kevytmielistä, dekadenttia suurkaupunkimiljöötä – vuosisadanvaihteen Wieniä – ja sen vaikutuksia ihmisiin. Henkilöt edustavat usein ylempää keskiluokkaa: upseereja ja lääkäreitä, taiteilijoita ja lehtimiehiä, näyttelijöitä ja keikareita. Hän arvostelee teoksissaan keisarillisen Itävallan moraalista tilaa ja nostaa esiin tabuja, jotka porvarillinen yhteiskunta oli torjunut: seksuaalisuus, kuolema, juutalaisvastaisuus. Yhteiskunnan luonne ilmenee henkilöiden sisäisessä monologissa, jonka Schnitzler toi saksankieliseen kirjallisuuteen novellissaan "Lieutenant Gustl" (1900). Hän piti myös yksityiskohtaista päiväkirjaa, joka julkaistiin postuumisti vasta vuonna 1981.


title: Arthur Schnitzler

text: Schnitzlerin teoksia on sovitettu elokuviksi. Ensimmäinen filmatisointi tehtiin jo vuonna 1914 ("Liebelei"), ja tunnetut ohjaajat ovat hyödyntäneet hänen tuotantoaan: Max Ophüls ("Liebelei" 1933, "Der Reigen" 1950), Stanley Kubrick ("Eyes Wide Shut" 1999).


title: Edward Turner Bennett

text: Edward Turner Bennett (6. tammikuuta 1797 Hackney – 21. elokuuta 1836 Lontoo) oli englantilainen eläintieteilijä ja kirjailija.


title: Edward Turner Bennett

text: Bennett oli ammatiltaan lääkäri, mutta hänen varsinainen intohimonsa oli eläintiede. Vuonna 1822 hän oli perustamassa hyönteistieteellistä seuraa, joka myöhemmin liitettiin Linnean Societyyn. Se oli myös Zoological Society of Londonin alku, ja Bennett toimi seuran sihteerinä 1831–1836.


title: Edward Turner Bennett

text: Bennett kirjoitti muun muassa teokset "The Tower Menagerie" (1829) ja "The Gardens and Menagerie of the Zoological Society" (1831). Hän kirjoitti myös kaloja käsittelevän osan, yhdessä G. T. Layn kanssa, teokseen "Zoology of Beechey's Voyage" (1839).


title: Edward Turner Bennett

text: Hänen veljensä oli kasvitieteilijä John Joseph Bennett.


title: Edward Turner Bennett

text: Bennett nimesi suuren määrän uusia eläinlajeja, pääasiassa kaloja. Linnuista hän nimesi etelänkruunukurjen vuonna 1834.


title: Vinoköysisilta

text: Vinoköysisilta on siltatyyppi. Se muistuttaa ulkonäöltään riippusiltaa, mutta on rakenteeltaan erilainen. Vinoköysisillassa sillan kansi on ripustettu pylonista lähteviin vinossa asennossa oleviin köysiin. Köydet voivat olla joko toistensa suuntaiset tai sijaita viuhkamaisesti. Suomen kolme kokonaispituudeltaan pisintä siltaa, Raippaluodon silta, Tähtiniemen silta ja Kärkisten silta ovat vinoköysisiltoja. Suomen ensimmäinen maantieliikenteen vinoköysisilta on vuonna 1989 liikenteelle avattu Jätkänkynttilä.


title: Vinoköysisilta

text: Vinoköysisiltoja alettiin rakentaa 1950- ja 1960-lukujen taitteesta alkaen ja tyypistä on tullut hyvin suosittu keskipitkien ja pitkien jännevälien silta. Suosion perusteena ovat siltatyypin tekninen ja taloudellinen edullisuus sekä myös esteettiset arvot. Jänneväliltään maailman pisin vinoköysisilta on vuonna 2012 valmistunut Venäläinen silta Venäläisen saaren ja Vladivostokin keskustan välillä, sen pääjänne on 1 104 metriä. Toiseksi pisin on vuonna 2008 valmistunut jänneväliltään 1 088-metrinen Sutongin silta Kiinassa. Siellä on myös rakenteilla Hutongin silta, jonka jänneväli on 1 092 metriä ja jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2018.


title: ORP Wilno

text: ORP Wilno () oli Puolan laivaston Kraków-luokan jokimonitori, joka palveli ennen uppoamistaan toisen maailmansodan alussa.


title: ORP Wilno

text: Alus määrättiin palvelukseen otettaessa Modlinin sotasataman esikuntalaivaksi. Kesäkuussa 1927 se siirrettiin Pinskin jokilaivueeseen. Alus oli modernisoitavana 1932, jolloin sen aseistusta vahvennettiin vaihtamalla 75 mm tykit 100 millimetrin haupitseihin ja samalla yksi konekivääreistä korvattiin 13,2 mm NKM Vickers -ilmatorjuntakonekiväärillä.


title: ORP Wilno

text: Toisessa maailmansodassa "ORP Wilno" osallistui taistelutoimiin vasta, kun neuvostojoukot tunkeutuivat 17. syyskuuta Puolaan. Se määrättiin siirtymään Pinskille, jossa se esti vuorokaudeksi neuvostoliiton jokilaivaston etenemisen. Aluksen oli tarkoitus vetäytyä Bugille, mutta Krolewskin kanavan tuhoutuneet sillat estivät aluksen matkan. Miehistö räjäytti aluksensa 18. syyskuuta lähellä Osobowiczen kylää estääkseen sen joutumisen vihollisen käsiin.


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2001

text: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2001 järjestettiin 27. elokuuta – 9. syyskuuta 2001 New Yorkissa. Lleyton Hewitt voitti miesten kaksinpelin ja uransa ensimmäisen Grand Slam -turnauksen. Venus Williams voitti naisten kaksinpelin. Miesten nelinpelin voittivat Wayne Black ja Kevin Ullyett. Lisa Raymond ja Rennae Stubbs voittivat naisten nelinpelin. Rennae Stubbs ja Todd Woodbridge voittivat sekanelinpelin.


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2001

text: Lleyton Hewitt – Pete Sampras 7–6(4), 6–1, 6–1


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2001

text: Venus Williams – Serena Williams 6–2, 6–4


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2001

text: Wayne Black / Kevin Ullyett – Donald Johnson / Jared Palmer 7–6, 2–6, 6–3


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2001

text: Lisa Raymond / Rennae Stubbs – Kimberly Po / Nathalie Tauziat 6–2, 5–7, 7–5


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2001

text: Rennae Stubbs / Todd Woodbridge – Lisa Raymond / Leander Paes 6–4, 5–7, 7–6(9)


title: Mikko Ketonen

text: Arvo Mikko Olavi Ketonen (s. 1945) on turkulaisen TS-yhtymän hallituksen puheenjohtaja. Yhtymän toimitusjohtajana hän toimi vuosina 2010–2012. Koulutukseltaan hän on ekonomi. Ketosen vanhemmat ovat johtaneet Turun Sanomia: isä on päätoimittaja ja toimitusjohtaja Arvo Ketonen ja äiti vuorineuvos, pääjohtaja Irja Ketonen. Ketosen vanhempi veli on yhtiön johdosta vuonna 2010 eläkkeelle siirtynyt Keijo Ketonen.


title: So What (Miles Davisin kappale)

text: ”So What” on Miles Davisin säveltämä jazzstandardi vuoden 1959 albumilta "Kind of Blue". AABA-muotoinen modaalinen sävellys vuorottelee kahden moodin välillä: A-osa soitetaan D-doorisessa ja B-osa Es-doorisessa.


title: So What (Miles Davisin kappale)

text: Sävellys perustui osin Ahmad Jamalin vuonna 1955 julkaisemaan kappaleeseen ”Pavanne”, johon puolestaan oli vaikuttanut Morton Gouldin vuoden 1938 sävellys ”American Symphonette No. 2”. ”So Whatin” jonkinasteisena edeltäjänä pidetään Davisin vuonna 1958 julkaisemaa ”Milestones”-kappaletta.


title: So What (Miles Davisin kappale)

text: Alkuperäisessä nauhoituksessa mukana ollut saksofonisti John Coltrane käytti ”So Whatin” moodirakennetta vuoden 1961 sävellyksessään ”Impressions”.


title: Blue in Green

text: ”Blue in Green” on jazzstandardi Miles Davisin albumilta "Kind of Blue" vuodelta 1959.


title: Blue in Green

text: Kappaleen tekijäksi oli merkitty Davis itse, mutta kvintetin pianisti Bill Evans on myöhemmin väittänyt säveltäneensä kappaleen. Evansin mukaan Davisin panos sävellykseen rajoittui kahden soinnun ehdottamiseen. Kun Evans nauhoitti kappaleen oman kokoonpanonsa kanssa albumilleen "Portrait in Jazz" (1959), tekijöiksi merkittiin sekä Davis että Evans.


title: Blue in Green

text: Kappaleen ovat Davisin ja Evansin lisäksi nauhoittaneet muun muassa Al Jarreau, John McLaughlin, Mark Ledford ja Lee Ritenour.


title: All Blues

text: ”All Blues” on Miles Davisin säveltämä jazzstandardi vuoden 1959 albumilta "Kind of Blue" ja yksi Davisin tunnetuimmista sävellyksistä. Kappale perustuu 12 tahdin blueskaavaan 6/8-tahtilajissa.


title: All Blues

text: Alkuperäinen ja tunnetuin versio "Kind of Blue" -albumilla on soitettu rauhallisella tempolla. Davisin silloiseen kvintettiin kuuluivat trumpetistin itsensä lisäksi saksofonistit Cannonball Adderley ja John Coltrane, basisti Paul Chambers ja rumpali Jimmy Cobb. Kappale otettiin myös kvintetin konserttirepertuaariin, ja yhtye soitti sitä ainakin kesällä 1959. Vuonna 1965 Davis nauhoitti kappaleesta nopeamman version, jolla soittivat Wayne Shorter, Herbie Hancock, Ron Carter ja Tony Williams. Davisin lisäksi muun muassa Oscar Peterson, Freddie Hubbard, Milt Jackson, Tal Farlow, Bill Mays ja Al Grey ovat nauhoittaneet kappaleen. Kappale on säilyttänyt suosionsa vuosien kuluessa ja sen ovat 2000-luvullakin äänittäneet lukuisat artistit.


title: Freddie Freeloader

text: ”Freddie Freeloader” on Miles Davisin säveltämä jazzstandardi vuoden 1959 albumilta "Kind of Blue". Albumi muissa kappaleissa soitti Davisin uusi pianisti Bill Evans, mutta ”Freddie Freeloaderiin” Davis halusi Wynton Kellyn, joka oli erikoistunut bluessoittoon. Kappaleen rakenne perustuu 12 tahdin blueskaavaan.


title: Freddie Freeloader

text: Kappaleen nimi (suomeksi ”Siipeilijä-Freddie”) tulee Freddie-nimisestä henkilöstä, joka usein livahti maksamatta kuuntelemaan Davisin ja muiden soittoa. Nimivalintaan on myös voinut vaikuttaa Red Skeltonin roolihahmo, Freddie the Freeloader -klovni.


title: Freddie Freeloader

text: Kappaleen ovat Davisin lisäksi äänittäneet muun muassa Wes Montgomery, Stanley Jordan, Rahsaan Roland Kirk ja Emile-Claire Barlow.


title: Šaturan piiri

text: Šaturan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Moskovan alueella Venäjällä. Vuonna 1956 perustetun piirin pinta-ala on 2715 neliökilometriä. Asukkaita on 71 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Šaturan piiri

text: Šaturan piiri sijaitsee Moskovan alueen itäosassa Meštšoran alangolla. Se rajoittuu luoteessa Orehovo-Zujevon ja lounaassa Jegorjevskin piireihin sekä idässä Vladimirin ja Rjazanin alueisiin. Piirin keskellä sijaitsee Rošalin kaupunkipiirikunta. Seudulla on runsaasti järviä, turvesoita ja havumetsiä. Suurimmat joet ovat Polja ja pohjoisrajalla virtaava Kljazma.


title: Šaturan piiri

text: Hallinnollinen keskus on Šaturan kaupunki, joka sijaitsee Kazanin rautatien varrella 127 kilometriä Moskovasta itään. Sen lisäksi piiriin kuuluvat Mišeronskin ja Tšerustin kaupunkimaiset taajamat sekä neljä maalaiskuntaa: Dmitrovski Pogost, Krivandino, Pyšlitsy ja Radovitski. Asutuskeskuksia on yhteensä 187. Kaupunkiväestön osuus on 54,2 %.


title: Šaturan piiri

text: Seudun pääelinkeino on teollisuus. Suurimmat teollisuuslaitokset ovat Šaturan voimalaitos, huonekalutehdas ja leipätehdas. Maatalousyritys Šaturski on yksi Venäjän suurimmista. Šaturassa on myös kaksi Venäjän tiedeakatemian tutkimuslaitosta.


title: Šaturan piiri

text: Kulttuurilaitoksia ovat kaksi lasten taidekoulua, musiikkikoulu, kulttuuri- ja kerhotalot, kirjastot sekä kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Leninskaja Šatura" (”Leniniläinen Šatura”).


title: Pöyliövaara

text: Pöyliövaara on vaara Ojanperällä, Rovaniemellä. Pöyliövaaran lähistöllä on laavu, ja reittejä kävelijöille, polkupyöräilijöille ja talvisin hiihtäjille. Pöyliövaaralla oli vuosina 1937–1944 hyppyrimäki, joka tuhoutui Lapin sodassa.


title: Teleki von Szék

text: Teleki von Szék on unkarilainen aatelissuku Transilvaniasta.


title: Teleki von Szék

text: Telekin suku asui alun perin Transilvaniassa, joka oli 1541–1690 autonominen ruhtinaskunta Ottomaanien ja Habsburgien valtakuntien välissä. Suvun tunnetuin edustaja on 1630-luvulla syntynyt Mihály Teleki, josta tuli Transilvanian kansleri ja tärkein poliittinen johtaja 1600-luvun lopulla. Keisari Leopold I myönsi Telekille hänen monista palveluksistaan Unkarin kreivin arvon, ja kuolemansa jälkeen hän sai myös Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kreivin arvon.


title: Teleki von Szék

text: Suku on ollut 1600-luvulta lähtien kreivillinen.


title: Taube

text: Taube on baltialais-suomalais-ruotsalainen aatelissuku 1300-luvulta.


title: Taube

text: Alkuaan suvun nimi oli "Tuwe", joka vuonna 1668 ylennettiin aatelilliseksi Evert Tauben kautta. Hänen pojastaan tuli vapaaherra Evert Fredrik Taube af Odenkat. Myös kaksi kreivillistä haaraa on Ruotsin ritarihuoneessa. Suomen ritarihuoneessa aatelisella suvulla on numero 51.


title: Taube

text: Nimi äännetään suomenruotsissa joko ['toːb] tai ['taube].


title: De Besche

text: De Besche on alankomaalais-ruotsalais-suomalainen aatelissuku.


title: De Besche

text: Gillis de Besche vanhempi saapui Ruotsiin noin vuonna 1600. Kuningas Kaarle IX oli kutsunut hänen neljä poikaansa maahan jo aikaisemmin. Kuningas pyrki käyttämään heidän kykyjään Ruotsin hyväksi erityisesti arkkitehtuurissa ja kaivosteollisuudessa. Hollantilaiset pakolaiset olivat myös varakkaita.


title: De Besche

text: Vanhin poika Wilhelm (1572-1647) perusti useita rautaruukkeja, muun muassa Norrköpingiin. Toinen poika Gillis (1579-1648) asui Nyköpingissä, ja hänelläkin oli Södermanlandissa monta ruukkia. Kolmas poika Hubertkin perusti ympäri Södermanlandia ruukkeja, kuten esimerkiksi Nävekvarns bruk. Neljäs ja nuorin poika Gerhard oli tunnettu varsinkin rakennusmestarina.


title: De Besche

text: Myöhemmin monet heistä ja suvun jälkeläisistä ylennettiin Ruotsin ritarihuoneen jäseniksi. De Besche, joka ylennettiin vuonna 1680, on nykyään numero 1253 Ruotsin ritarihuoneessa. Yksi haara suvusta löytyy myös Suomen ritarihuoneesta.


title: Milestones (kappale)

text: ”Milestones” on Miles Davisin säveltämä jazzstandardi vuoden 1958 albumilta "Milestones". Se oli Davisin ensimmäinen modaalinen sävellys ja toimi esiasteena vuotta myöhemmin julkaistun "Kind of Blue" -albumin tyylille. Kappaletta pidetään modaalisen jazztyylin alkuunsaattajana, mutta modaalisia sävellyksiä oli käytetty jazzissa jo ennen Davisia. Ensimmäisenä varsinaisena modaalisena jazzsävellyksenä pidetään George Russellin kappaletta ”Cubano Be, Cubano Bop”, jonka Dizzy Gillespie oli nauhoittanut vuonna 1947.


title: Milestones (kappale)

text: Alkuperäinen versio nauhoitettiin New Yorkissa helmikuussa 1958. Kokoonpanoon kuuluivat trumpetisti Davisin lisäksi Cannonball Adderley (alttosaksofoni), John Coltrane (tenorisaksofoni), Red Garland (piano), Paul Chambers (kontrabasso) ja Philly Joe Jones (rummut). Alkuperäisessä julkaisussa kappaleen nimi oli ”Miles”, mutta nimi vaihdettiin myöhemmin huolimatta siitä, että Davis oli nauhoittanut samannimisen John Lewisin sävellyksen vuonna 1947.


title: Milestones (kappale)

text: ”Milestonesin” ovat Davisin lisäksi nauhoittaneet muun muassa Bill Evans, Fred Hersch, Stan Getz, Anthony Braxton, Chet Baker, Paul Motian, Wes Montgomery Tito Puente ja Jan Akkerman. Akkermanin live-albumilta "10.000 clowns on a rainy day" tämä sama kappale löytyy myös nimellä “Akkerstones”.


title: Goran Dragić

text: Goran Dragić (s. 6. toukokuuta 1986 Ljubljana) on slovenialainen koripalloilija, joka edustaa NBA-seura Miami Heatiä.


title: Goran Dragić

text: Dragić aloitti koripallon Ilirija Ljubljanan juniorijoukkueissa. Hän nousi kaudeksi 2003–2004 seuran edustusjoukkueeseen, joka pelasi maan toisella sarjatasolla. Kauden jälkeen Dragić siirtyi pääsarjan KD Slovaniin kahdeksi kaudeksi. Vuonna 2006 hän liittyi ACB-seura CB Murcian joukkueeseen. Yhden kauden jälkeen Dragić teki paluun Sloveniaan ja siirtyi KK Union Olimpijaan, jonka paidassa hän voitti maansa mestaruuden. Kesällä 2008 Dragić osallistui , jossa San Antonio Spurs varasi hänet 45. pelaajana. Tilaisuuden jälkeen seura myi hänen pelaajaoikeutensa Phoenix Sunsille. Syyskuussa Suns ja Dragić allekirjoittivat kolmivuotisen sopimuksen. Hän edusti seuraa helmikuuhun 2011 asti, jolloin hänet myytiin Houston Rocketsille.


title: Goran Dragić

text: Marraskuussa 2011, kun NBA:ssa oli työsulku, Dragić siirtyi lyhyeksi aikaa espanjalaisseura Caja Laboraliin. Hän ehti pelata kaksi ottelua Espanjan pääsarjassa ja yhtä monta Euroliigassa ennen työsulun päätöstä, minkä jälkeen hän pelasi NBA:han ja Rocketsiin. Heinäkuussa 2012 Dragić teki vapaana pelaajana nelivuotisen sopimuksen aiemman seuransa Phoenix Sunsin kanssa. Helmikuussa 2015 hän siirtyi veljensä Zoran Dragićin kanssa Miami Heatiin.


title: Goran Dragić

text: Dragić päätti maajoukkueuransa vuoden 2017 EM-kilpailuihin. Slovenia ei hävinnyt EM-turnauksessa yhtään ottelua ja voitti Euroopan mestaruuden, joka ylipäätään oli maan historian ensimmäinen koripallon arvokisamitali aikuisten tasolla. Dragić heitti loppuottelussa Serbiaa vastaan 35 pistettä. Hänet valittiin EM-turnauksen tähdistöviisikkoon ja arvokkaimmaksi pelaajaksi.


title: Aga (joki)

text: Aga () on Amurin vesistöön kuuluvan Ononin sivujoki Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Se on aluepiiriin kuuluvan Agan Burjatian suurin joki. Agan pituus on 167 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 8000 neliökilometriä. Agan katsotaan saavan alkunsa Urdo-Aga ja Hoito-Aga -jokien yhtymäkohdasta. Hoito-Aga mukaan luettuna sen pituus on 218 kilometriä. Joen varrella sijaitsee Aginskojen kaupunkimainen taajama.


title: Eigil Reims

text: Eigil Reims () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa sotilaskoulutuksen saanut jääkäri. Hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän toimi Suomen sisällissodassa radioaseman päällikkönä Valkoisessa armeijassa.


title: Eigil Reims

text: Reimsin vanhemmat olivat apteekkari Emil Reims ja Rosalie(Sally) Hellén. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Brita Gulinin kanssa, josta hän erosi vuonna 1927. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1912 ja liittyi Turkulaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1912–1915.


title: Eigil Reims

text: Reims liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 10. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 6. marraskuuta 1915 3:nteen ja 21. joulukuuta 1915 alkaen 4. komppaniaan. Seuraavaksi hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 17. toukokuuta 1916 alkaen. Lopulta hänet siirrettiin pataljoonan 3. komppaniaan heinäkuussa 1916. Reims osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamakomennuksen jälkeen Reims siirrettiin juuri perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon Libaussa vuonna 1917.


title: Eigil Reims

text: Reims astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 8. maaliskuuta 1918 aselaiva S/S Virgolla. Vaasasta hänet määrättiin Mikkeliin, missä hän toimi radioaseman päällikkönä.


title: Eigil Reims

text: Reims palveli sisällissodan jälkeen adjutanttina Radiojoukoissa, josta hänet siirrettiin 28. syyskuuta 1920 alkaen radioaseman päälliköksi Santahaminaan. Hän erosi armeijan palveluksesta 27. elokuuta 1921. Myöhemmin hän työskenteli vuosina 1922–1924 konttoristina Enso-Gutzeit oy:n palveluksessa Ensossa. Vuonna 1924 Reims muutti Australiaan, jossa hän työskenteli banaanin viljelijänä. Australiasta hän muutti vuonna 1929 Pohjois-Amerikan Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi liikemiehenä vuoteen 1933 saakka, jonka jälkeen hän muutti Ruotsiin, jossa hän oleskeli vuodet 1935–1938. Myöhemmin hän palasi Suomeen ja toimi maanviljelysharjoittelijana talvisodan syttymiseen saakka.


title: Eigil Reims

text: Reims osallistui talvisotaan Helsingin Varuskuntapataljoonassa. Välirauhan aikana hän palveli Jalkaväenkoulutuskeskus 10:ssä, josta hänet kotiutettiin 24. huhtikuuta 1940. Jatkosodan puhjettua hän ilmoittautui Jalkaväenkoulutuskeskus 1:ssä, josta hänet kuitenkin kotiutettiin ilmoittautumisen jälkeen 21. elokuuta 1941. Reims on haudattu Turkuun.


title: Svatopluk Hermann

text: Svatopluk Hermann (s. 6. toukokuuta 1962) on tšekkoslovakialainen entinen jääkiekkoilija. Hän edusti urallaan Tšekkoslovakian liigassa HC Vítkoviceä ja HC Zlíniä. Hermann teki Vítkovicessä yhden kauden piste-ennätyksensä kaudella 1989–1990, jolloin hän teki tehot 12+20=32. Hermann sijoittui joukkueen sisäisessä pistepörssissä kolmanneksi.


title: Svatopluk Hermann

text: Kaudella 1990–1991 Hermann liittyi Suomen II-divisioonassa pelanneeseen Kajaanin Hokkiin. Hän teki 14 ottelussa tehot 19+15=34, ja voitti voitti joukkueen sisäisen maalipörssin, vaikka hän pelasi vain murto-osan kaudesta. Hermann oli Hokin toiseksi paras pistemies Teppo Virran jälkeen. Hän jatkoi Hokissa vielä kauden 1991–1992, jolloin Hermann teki 34 ottelussa tehot 42+51=93. Lukema on Hokin seurakohtainen yhden kauden piste-, maali- ja syöttöennätys. Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Jukka Holtari on tehnyt yhtä paljon pisteitä Shakersissa kaudella 1990–1991. Kahdeksan muuta pelaajaa ovat tehneet yhdessä kaudessa enemmän pisteitä kuin he.


title: Svatopluk Hermann

text: Hermann palasi kaudeksi 1992–1993 kotimaahansa. Hän aloitti kauden Vítkovicessä, mutta siirtyi loppukaudeksi HC Zlíniin, jossa Herman lopetti uransa.


title: Punasilmälehtisammakko

text: Punasilmälehtisammakko tai punasilmäpuusammakko ("Agalychnis callidryas") on lehtisammakkojen heimoon kuuluva sammakkolaji. Se on yöaktiivinen ja kasvaa 4–7 cm:n pituiseksi. Kirkkaanvihreä väritys antaa hyvän suojan lehtien seassa. Sen kyljissä on sinisiä ja keltaisia juovia. Siniset sisäreidet tulevat näkyviin vain sammakon liikkuessa. Suurissa punaisissa silmissä on pystysuorat pupillit. Punasilmälehtisammakko on erittäin ketterä kiipeilijä pitkien ja hoikkien jalkojensa ja varpaiden tarttumalevyjen ansiosta. Parittelu tapahtuu kesällä veden yllä puissa yleensä ryhmissä, jonne koiraat houkuttelevat naaraat pehmeällä kurnutuksella. Koiras kiipeää kookkaamman naaraan selkään ja pari käy vedessä, jonka jälkeen naaras laskee munat lehdille. Munat laskettuaan naaras palaa veteen ennen uutta munaerää. Viiden päivän kuluttua munista kuoriutuu nuijapäitä, jotka laskeutuvat veteen. Punasilmälehtisammakko elää melko yleisenä Keski-Amerikan sademetsissä.


title: Corippo

text: Corippo on kunta Sveitsissä, Ticinon kantonissa, Locarnon pohjoispuolella Valle Verzascan laaksossa. Se sijaitsee noin 500 metrin korkeudessa. Kunnan pinta-ala on 7,7 km² . Vuoden 2011 lopussa kunnan väkiluku oli 12, millä perusteella kunta on väkiluvultaan Sveitsin pienin .


title: Corippo

text: Kunnan asukkaiden perinteinen elinkeino on ollut maatalous eikä uusia elinkeinoja ole syntynyt. Tosin kunnassa on edelleen mm. ravintola. Corippoon on linja-autoyhteys Locarnosta .


title: Gustaf Renholm

text: Gustaf Runar Renholm () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa sotilaskoulutuksen saanut jääkäri. Hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän toimi Suomen sisällissodassa muun muassa komppanianpäällikkönä Valkoisessa armeijassa.


title: Gustaf Renholm

text: Renholmin vanhemmat olivat työmies Custaf Wilhelm Renholm ja Emilia Sofia Nyblom. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Signe Birgitta Cadolinin kanssa, josta hän erosi vuonna 1919 ja avioitui toistamiseen vuonna 1923 Gerda Elly Irene Wasströmin kanssa, joka kuoli vuonna 1955 ja Renholm avioitui kolmannen kerran vuonna 1956 Elinor Jenny Mayella Elisabeth Rosina Dammertin kanssa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1914 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1914–1915.


title: Gustaf Renholm

text: Renholm liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 13. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Gustaf Renholm

text: Renholm astui Suomen armeijan palvelukseen vänrikiksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi joukkueenjohtajaksi yliluutnantti von Hertzenin hiihto-osastoon Satakunnan rintamalle, jossa hän toimi 25. maaliskuuta 1918 alkaen osaston päällikkönä. Myöhemmin hänet siirrettiin hiihto-osaston tultua hajotetuksi, komppanianpäälliköksi Porin rykmentin 3. pataljoonan 3. komppaniaan. Renholm osallistui sisällissodan taisteluihin Antooran-Pastuskerin akselilla sekä Laviassa ja Suodenniemellä, Tampereella, Karkussa, Kauvatsalla ja Laitikkalassa.


title: Gustaf Renholm

text: Renholm siirrettiin sisällissodan jälkeen 25. elokuuta 1918 alkaen Suomen valkoisen kaartiin, jossa hänet sijoitettiin päälliköksi 1. komppaniaan. Kaartista hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1918 Lapin rajavartioryhmään ja edelleen 3. joulukuuta 1918 Kuopion jalkaväkirykmentti 4:ään, josta muodostettiin myöhemmin Tampereen rykmentti, jossa hän toimi 6. komppanian päällikkönä. Renholm erosi armeijan palveluksesta 1. syyskuuta 1919. Renholm toimi sisällissodan jälkeen valtiorikosoikeuden sotilasjäsenenä Tammisaaressa. Armeijasta eronsa jälkeen hän työskenteli konttoristina Suomen selluloosayhdistyksessä, josta hän siirtyi myöhemmin konttoripäälliköksi Enso oy:n palvelukseen. Vuonna 1930 hän siirtyi isännöitsijäksi Rakkolanjoen kaakelitehdas oy:öön, josta hän siirtyi vuonna 1931 Arabia oy:n palvelukseen ja toimi konttoriteknillisen järjestelyosaston päällikkönä. Siviilitehtäviensä ohella Renholm toimi vuosina 1920–1921 paikallispäällikkönä Enson ja vuosina 1931–1932 Vanhankaupungin suojeluskunnassa.


title: Gustaf Renholm

text: Renholm osallistui talvisotaan ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana 4. Divisioonan ammustäydennyspaikan päällikkönä. Jatkosodan aikana hän toimi 18. Ampumatarvikevarikkokomppanian päällikkönä vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet vapautettiin asepalveluksesta. Loppusodan hän toimi toimistopäällikkönä kansanhuoltoministeriössä. Sotien jälkeen Renholm jatkoi sodan aikaisessa tehtävässä vuoteen 1946 saakka, jolloin hän siirtyi kamreeriksi Oy Strömberg Ab:n palvelukseen. Kyseisen tehtävän ohella hän toimi Oy Armiro Ab:n toisena johtajana vuosina 1946–1952. Vuonna 1952 hänet nimitettiin Oy Strömberg Ab:n apulaisjohtajaksi ja oli tehtävässä vuoteen 1960 saakka, jolloin hän siirtyi eläkkeelle. Renholm on haudattu Porvooseen.


title: Neitokurjet

text: Neitokurjet ("Anthropoides") on kurkilintujen lahkoon kuuluva lintusuku.


title: Neitokurjet

text: Neitokurjet elävät vuoristoseutujen kuivilla ruohostomailla. Suvussa on kaksi lajia, keskiaasialainen neitokurki ("Anthropoides virgo") ja eteläafrikkalainen hopeakurki ("Anthropoides paradiseus").


title: USS Princeton (CVL-23)

text: USS Princeton (runkonumero CVL-23) oli Yhdysvaltain laivaston Independence-luokan lentotukialus, joka upposi Leytenlahden taistelussa 24. lokakuuta 1944.


title: USS Princeton (CVL-23)

text: Köliä laskettaessa laivasta piti tulla kevyt risteilijä "USS Tallahassee". Ennen vesille laskua se päätettiin muuttaa tukialukseksi, jolloin se sai uuden nimen "USS Princeton" ja runkonumeron CVL-23.


title: USS Princeton (CVL-23)

text: Alus tilattiin New York Shipbuilding Corporationilta Camdenista New Jerseystä, missä köli laskettiin 2. kesäkuuta 1941 kevyenä risteilijänä "USS Tallahassee". Alus luokiteltiin lentotukialukseksi 16. helmikuuta 1942 ja nimettiin 31. maaliskuuta "USS Princetoniksi". Alus laskettiin vesille 18. lokakuuta kumminaan Harold Doddsin puoliso ja se otettiin palvelukseen 25. helmikuuta 1943 Philadelphiassa ensimmäisenä päällikkönään George R. Henderson.


title: USS Princeton (CVL-23)

text: Karibialla järjestettyjen koeajojen sekä aluksen uudelleen luokittelun 15. heinäkuuta 1943 kevyeksi lentotukialukseksi jälkeen alus lähti Tyynellemerelle kannellaan lentorykmentti 23. Se saapui Pearl Harboriin Havaijilla 9. elokuuta, missä alus liitettiin TF11:en 25. elokuuta. Alus lähti taisteluosaston mukana Baker Islandille, jossa se aloitti TG11.2:n lippulaivana. Aluksen lentokoneet suojasivat maihinnousua saarelle sekä sinne rakennettavan lentotukikohdan tekoa 1.-14. syyskuuta.


title: USS Princeton (CVL-23)

text: Alukseen osui 24. lokakuuta 1944 syöksypommittajan pudottama pommi. Se osui hissien väliin läpäisten lentokannen ja hangaarin ennen räjähtämistään. Syttynyt tulipalo ja sen aiheuttamat räjähdykset. Ammusvaraston räjähdys aiheutti pelastustehtävissä olleelle "USS Birminghamille" vakavia vaurioita 85 miehen saadessa surmansa ja 300 loukkaantuessa. Aluksen pelastamisen osoittauduttua mahdottomaksi miehistö määrättiin jättämään aluksensa ja "USS Irwin" laukaisi torpedonsa alukseen. "USS Reno" jatkoi aluksen upottamista, kunnes hylky viimein upposi.


title: Hopeakurki

text: Hopeakurki ("Anthropoides paradiseus", myös "A. paradisea" ja "Grus paradisea") on eteläafrikkalainen kurkilintu. Se elää Etelä-Afrikan itä- ja eteläosissa, pieni populaatio myös Namibian Etosha Panin alueella. Anton August Heinrich Lichtenstein kuvaili lajin holotyypin Etelä-Afrikan sisämaasta vuonna 1793.


title: Anton August Heinrich Lichtenstein

text: Anton August Heinrich Lichtenstein (25. elokuuta 1753 Helmstedt – 17. helmikuuta 1816 Helmstedt) oli saksalainen eläintieteilijä, Martin Lichtensteinin isä.


title: Anton August Heinrich Lichtenstein

text: Anton Lichtensteinin oppiarvo oli teologian ja filosofian tohtori, hän oli itämaisten kielten professori, ja vuodesta 1782 lähtien Hampurin Gelehrtenschule des Johanneums'in rehtori. Vuosina 1794–1796 hän toimi Hampurin yleisen kirjaston kirjastoapulaisena ja johtajana 1796–1798. Vuonna 1798 hänet nimitettiin Helmstedtin yliopiston professoriksi.


title: Anton August Heinrich Lichtenstein

text: Lichtenstein julkaisi teokset "Catalogus Rerum Naturalium Rarissimarum" (1793) ja "Catalogus Musei zoologici ditissimi Hamburgi" (1796), ja oli myötävaikuttamassa Johann Friedrich Wilhelm Herbstin teoksen "Natursystem der ungeflügelten Insekten" (1797) julkaisemisessa.


title: Anton August Heinrich Lichtenstein

text: Lichtensteinin nimeämiä uusia lintulajeja olivat hopeakurki ("Anthropoides paradiseus"), täpläotsatikkanen ("Dendropicos namaquus"), haaramehiläissyöjä ("Merops hirundineus") ja veritikka ("Veniliornis sanguineus").


title: Inrō

text:
Inrō () on pieni vesitiivis monilokeroinen kotelo, jossa japanilaiset miehet kuljettivat pikkuesineitä, kuten kolikoita, lääkkeitä ja henkilökohtaista sinettiä. Inrō tarkoittaa sanoja nimileimasin (印, "in") ja kori (籠, "rō"). Inrōt ovat lakkamestareiden taidokkaasti tekemiä ja hyvin koristeellisia.
__notoc__
Inrō aukaistiin ja suljettiin tiiviisti nyörien ja liukuvan helmen, ojimen avulla. Sitä säilytettiin vyöllä eli obilla ja se lukittiin usein koteloon sopivan netsuken avulla.


title: Inrō

text: Inrōjen historia alkaa 1500-luvulta ja niiden kulta-aika oli Edo-kaudella 1603–1868. Ne olivat aluksi sallittuja vain samuraille, mutta myöhemmin niitä alkoivat käyttää myös varakkaat kaupunkilaiset. Nykyään inrōt ovat suosittuja keräilyesineitä ympäri maailmaa.


title: Namib-Naukluftin kansallispuisto

text: Namib-Naukluftin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Namibiassa. Se kuuluu maansa tärkeimpiin matkailunähtävyyksiin.


title: Namib-Naukluftin kansallispuisto

text: Puisto on yksi Afrikan laajimmista kansallispuistoista. Siihen kuuluu osia Namibin autiomaasta, jota pidetään maailman vanhimpana autiomaana, sekä Naukluftin seeprapuisto ja osia timanttialueesta. Koko kansallispuiston pinta-ala on lähes 50 000 neliökilometriä.


title: Waterbergin kansallispuisto

text: Waterbergin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Namibiassa. Se sijaitsee maan keskiosassa, 60 km Otjiwarongosta itään ja 300 km Windhoekista koilliseen.


title: Waterbergin kansallispuisto

text: Alueella on historiallista merkitystä: siellä hererot hävisivät taistelun saksalaisia vastaan 1900-luvun alussa. Lähes kaksi kolmannesta koko kansasta sai surmansa. Ylänköalue on vaikeapääsyistä, ja sinne on siirretty monia Namibian uhanalaisia lajeja kuten sarvikuonoja ja mustahevosantilooppeja.


title: Ruoholampi

text: Ruoholampi on uusi kaupunginosa Lappeenrannan länsipuolella. Asutus on pääosin omakotitaloja. Ruoholammen alueella toimii Lappeen päiväkoti ja Lappeen koulu.


title: Tennis olympialaisissa

text: Tennis on järjestetty olympialaisissa 15 kertaa virallisena lajina ja kaksi kertaa näytöslajina. Virallisena lajina tennis on ollut vuodesta 1988 lähtien. Tämän lisäksi tennis on ollut virallisena lajina myös vuosina 1896–1924. Näytöslajina tennis oli kesäolympialaisissa 1968 ja 1984. Parhaiten menestynyt maa olympiakultamitalien määrällä mitattuna on Yhdysvallat. Eniten mitaleita on Yhdistyneellä kuningaskunnalla.


title: Fish River Canyon

text:
Fish River Canyon on luonnonsuojelualue Namibiassa. Kanjonin lisäksi suojelualueeseen sisältyy Ai-Aisin kuumat lähteet ja Hunsuín vuoret.
Kanjoni on 650 km pitkä ja syvimmillään 550 metriä syvä.
Fish River -kanjoni on mittaustavasta riippuen maailman toiseksi suurin kanjoni (Yhdysvaltojen Grand Canyonin jälkeen). Sen pohjalla kulkee joenuoma, jossa virtaa vettä vain sadekaudella. Kanjoni on syntynyt osittain veden uurtamana, osittain maankuoren liikkeiden takia.


title: Heikki Taskinen (arkkitehti)

text: Heikki Taskinen (15. toukokuuta 1940 Kuopio – 17. joulukuuta 1992 Temmes) oli suomalainen arkkitehti.


title: Heikki Taskinen (arkkitehti)

text: Taskinen kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion yhteislyseosta 1961 ja valmistui arkkitehdiksi Oulun yliopiston arkkitehtuurin osastolta 1969.


title: Heikki Taskinen (arkkitehti)

text: Valmistuttuaan Taskinen oli aluksi töissä Arkkitehtitoimisto Risto Harju Ky:ssä. Vuonna 1972 hän perusti Arkkitehtitoimisto Arktosin yhdessä Jaakko Antti-Pojan, Pekka Laation ja Jorma Vesasen kanssa. Oman toimiston Heikki Taskinen perusti 1977. Taskinen tuli tunnetuksi erityisesti suunnittelemistaan koulurakennuksista. Hänet liitetään yleensä Oulun kouluksi kutsuttuun arkkitehtuurin koulukuntaan. Vuonna 1984 Taskinen sai koulurakennusten suunnittelusta rakennus- ja yhdyskuntasuunnittelun valtionpalkinnon.


title: Heikki Taskinen (arkkitehti)

text: Taskinen kuoli 52-vuotiaana liikenneonnettomuudessa joulukuussa 1992.


title: Heikki Taskinen (arkkitehti)

text: Taskinen on suunnitellut muun muassa seuraavat rakennukset:


title: Vali Nasr

text: Vali Reza Nasr (, s. 1960) on amerikaniranilainen akateemikko ja kansainvälisen politiikan professori Tuftsin yliopiston Fletcher School of Law and Diplomacy -jatkokoulutustiedekunnassa.


title: Vali Nasr

text: Barack Obaman hallinnon Afganistanin ja Pakistanin neuvonantaja, Richard Holbrooke, palkkasi Nasr'n Yhdysvaltain–Iranin suhteiden neuvonantajaksi keväällä 2009.


title: Lysergihapon amidit

text: Lysergamideja eli lysergihapon amideja käytetään laajasti lääkityksessä ja päihteinä. D-lysergihapon amidi sellaisenaan eli LSA on sellaisenaan päihdyttävä aine. Päihdekulttuurissa ehkä tunnetuin lysergihapon amidi on d-lysergihapon dietyyliamidi eli LSD. Lysergihappo on näiden aineiden esiaste ja ne luokitellaan amideiksi. Usein valmistettaessa LSD:n kaltaisia aineita lopputuloksessa syntyy useita muita lysergihapon amideja. Albert Hofmann työskenteli lysergihappojen parissa löytäessään LSD:n.


title: Kirjoukonkorento

text: Kirjoukonkorento ("Aeshna cyanea") on ukonkorentojen heimoon kuuluva hyönteinen. Kirjoukonkorento kasvaa noin 70 millimetriä pitkäksi ja sillä on hyvin suurikokoinen vartalo.


title: RIM-116 Rolling Airframe Missile

text: RIM-116 Rolling Airframe Missile (RAM) on yhdysvaltalainen kevyt ja pienikokoinen infrapunahakuinen ilmatorjuntaohjus. Yhdysvaltojen ohella se on käytössä monessa sen liittolaismaassa. Se on tarkoitettu aluskäyttöön torjumaan vihollisen ampumia meritorjuntaohjuksia. Sen nimessä oleva sana "rolling" viittaa ohjuksen pyörimiseen pituusakselinsa ympäri lentäessään, mikä vakauttaa sen lentorataa. RIM-116 -ohjukset yhdessä Mk 49 GMLS -laukaisujärjestelmän kanssa muodostavat RAM Mk 31 GMWS -järjestelmän. Yhden lavetin massa on 5 777 kilogrammaa ja se sisältää 21 ohjusta.


title: RIM-116 Rolling Airframe Missile

text: RIM-116:a kehittämisen aloitti General Dynamics vuonna 1976. Nykyään sen ohjustuotannosta vastaa Raytheon. Ensimmäisten versioiden tekniikka perustui AIM-9 Sidewinder -ilmatorjuntaohjukseen, siinä oli muun muassa sama moottori. Ase oli tarkoitettu Tanskan ja Saksan liittotasavallan merivoimille, mutta ensin mainittu luopui siitä myöhemmin. Yhdysvaltain laivasto sen sijaan tuli mukaan. Tuotanto alkoi 1985 ja palveluskäyttöön se tuli vuonna 1992.


title: Lontoon metrokartta

text: Lontoon metrokartta () on Lontoon metron asemia kuvaava kartta. Nykyisen mallinen metrokartta on ollut esikuvana monien muiden kaupunkien metrokartoille.


title: Lontoon metrokartta

text: Ensimmäiset Lontoon metrokartat julkaisi vuonna 1908 Underground Electric Railways Company of London (UERL). Nämä kartat pohjautuivat asemien ja metrolinjojen maantieteellisiin sijainteihin.


title: Lontoon metrokartta

text: Nykymuotoiset kartat keksi vuonna 1934 Harry Beck. Beck huomasi, että metron matkustajat eivät kiinnitä huomiota maantieteellisiin sijainteihin, vaan pelkästään asemiin ja niiden välisiin yhteyksiin. Beckin metrokartta kuvasikin metroreitit diagramminomaisesti, ottaen huomioon pelkästään metroverkon topologian. Metron johto suhtautui karttaan aluksi skeptisesti, mutta se muodostui välittömästi matkustajien suosikiksi. Beck jatkoi kartan päivittämistä vuoteen 1960 asti. Beck valitsi myös alkuperäiset linjojen värit, joita hän myös muutti myöhemmin.


title: Lontoon metrokartta

text: Kartassa kaikki metrolinjat on piirretty viivoina, jotka kulkivat pysty- vaaka- tai vinosuunnissa. Viivojen kulmat on pyöristetty. Asemat on merkitty väkäsin. Asemat, joissa on vaihtoyhteys toiselle linjalle, oli aluksi merkitty vinoneliöinä, ja nykyisin ne on merkitty ympyröinä. Ainoa varsinainen maantieteellinen merkintä on Thames-joki, jonka kulku on niin ikään merkitty kaavamaisesti.


title: Jordan Fox

text: Jordan Fox (s. 10. heinäkuuta 1984 Kirkwood, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän piti itseään pelintekijätyyppisenä all-around -sentterinä. Foxin esikuvia olivat mm. Brendan Shanahan ja Doug Gilmour. Hän pelasi urallaan ammattilaisena 17 AHL-ottelua sekä Euroopassa Suomen ja Iso-Britannian sarjoissa.


title: Jordan Fox

text: Fox pelasi kaksi kautta OPJHL-joukkue Brampton Capitalsissa, jonka jälkeen OHL-joukkue Kingston Frontenacs varasi hänet 158. pelaajana kesällä 2000. Fox ei kuitenkaan koskaan siirtynyt sarjaan. Hän pelasi kauden 2000–2001 OPJHL:ää Wellington Dukesissa, jonka jälkeen Fox pelasi kaksi seuraavaa kautta NAHL-joukkue Springfield Spiritissa. Hän oli kaudella 2002–2003 joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 17+19=36. USHL-joukkue Des Moines Buccaneers varasi Foxin 65. pelaajana vuonna 2002, mutta hän pelasi kauden USHL-pelinsä 2003–2004 Sioux Falls Stampeden ja St. Louis Heartland Eaglesin joukkueissa.


title: Jordan Fox

text: Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi pelaamaan NCAA:ta Merrimack Collegen joukkueeseen. Vuodet 2006–2008 Fox pelasi Flint Generalsissa sekä UHL:ää että sitä seurannutta sarjaa IHL:ää. Kaudella 2007–2008 hänet nostettiin myös AHL-joukkue Albany River Ratsiin, jossa Fox pelasi kahdeksan ottelua tehopistein 2+1=3. Kaudella 2008–2009 hän pelasi lähinnä ECHL-joukkue Gwinnett Gladiatorsissa, jonka paras pistemies Fox oli tehoilla 29+38=67. Hän pelasi kauden aikana myös ECHL:n tähdistöottelussa. Fox pelasi samalla kaudella myös yhteensä kuusi AHL-ottelua Manitoba Moosessa ja Chicago Wolvesissa tehden niissä yhden syöttöpisteen.


title: Jordan Fox

text: Kauden 2009–2010 Fox pelasi ECHL:n Wheeling Nailersissa ja hän palasi samalla kaudella myös kolme AHL-ottelua Rochester Americansissa. Fox teki elokuussa 2010 vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue Jokipoikien kanssa. Joukkue ilmoitti joulukuussa 2010, että Foxille ja maalivahti Antti Härmälle etsitään uutta seuraa. Fox pelasi kuitenkin Joensuussa kauden loppuun ja teki 37 ottelussa tehot 9+12=21.


title: Jordan Fox

text: Toukokuussa 2011 Fox teki vuoden mittaisen sopimuksen brittiläisen EIHL-joukkue Nottingham Panthersin kanssa. Hän sijoittui kaudella 2011–2012 tehoilla 26+54=80 koko liigan pistepörssissä neljänneksi ja syöttöpörssissä toiseksi. Fox voitti sekä EIHL:n mestaruuden että Challenge Cupin. Kaudella 2012–2013 hän nousi Panthersin kapteeniksi ja voitti kauden päätteeksi taas sekä EIHL:n mestaruuden että Challange Cupin. Kaudeksi 2013–2014 Fox palasi Pohjois-Amerikkaan ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella CHL-joukkue St. Charles Chillin riveihin. Hän lopetti uransa kevääseen 2014.


title: Jordan Fox

text: Yli 250 NHL-ottelua pelannut puolustaja Rik Wilson on Foxin setä. Foxin serkku Brock Wilson on pelannut puolustajana hänen joukkuetoverinaan useissa seuroissa.


title: Namat

text: Namat ovat etninen ryhmä Etelä-Afrikassa, Namibiassa ja Botswanassa. Namat ovat Khoi-kansan suurin ryhmittymä ja puhuvat omaa, namankieltä.


title: Swakopmund

text: Swakopmund (saksaa, ’Swakopjoen suu’) on kaupunki Namibian länsirannikolla, 280 km maan pääkaupungista Windhoekista länteen ja 23 km Walvis Baystä pohjoiseen. Swakopmund on Erongon hallintoalueen pääkaupunki. Kaupungissa on 44 700 asukasta ja se sijaitsee Namibin autiomaan reunalla Atlantin valtameren rannalla välittömästi Swakopjoen suun pohjoispuolella.


title: Swakopmund

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1892, jolloin se oli Saksan Lounais-Afrikan tärkein satama. Merkittävä osa kaupungin väestöstä puhuu edelleen saksaa äidinkielenään.


title: Swakopmund

text: Swakopmund sijaitsee Namibiassa Etelä-Atlantin rannikolla Swakopjoesta pohjoiseen alkavalla tasaisella seudulla. Idässä ja pohjoisessa kaupunki rajoittuu Namibin autiomaahan ja Luurankorannikkoon. Seutu on hyvin kuivaa ja sadetta saadaan hyvin harvoin, sateiden välillä voi olla jopa vuosikymmenien tauko. Lähimmät korkeammat kohdat ovat Rössingvuorella n. 20 kilometriä kaupungista itään. Rössingin korkeus on n. 680 m merenpinnan yläpuolella.


title: Swakopmund

text: Kaupungin ilmasto on ns. aavikkoilmasto, Köppenin ilmastoluokituksessa "BWn". Kaupungin ilmasto on leuto, eikä äärimmäisiä lämpötiloja tavata, sillä rannikon ilmastoa viilentää Antarktikselta tuleva kylmä Benguelanvirta. Keskilämpötilat vaihtelevat 15 °C ja 25 °C välillä. Tästä syystä kaupunki on suosittu turisti- ja rantalomakohde etenkin lokakuusta maaliskuuhun siitäkin huolimatta, että aamut usein ovat sumuisia eikä meriveden lämpötila juuri koskaan kohoa 20 celciusasteen. Sadesumma on alle 20 mm, josta suurin osa tulee rannikon sumuista, jotka voivat yltää sisämaahan jopa 140 km:n päähän rannikosta. Tästä syystä kaupungissa ei juuri näe räystäitä, ojia taikka sadevesiviemäreitä. Alueen kasvisto ja eläinkunta on sopeutunut kuivuuteen ja sateettomuuteen ja käyttävät sumun kosteutta tärkeimpänä nestelähteenään.


title: Swakopmund

text: Huom: Alla olevassa taulukossa “päivän pituus” tarkoittaa auringonpaistetta, siis kuinka monta tuntia päivästä on aurinkoista.


title: Swakopmund

text: Hererot ovat kutsuneet paikkaa, jossa Swakopmund sijaitsee, nimellä "Otjozondjii".


title: Swakopmund

text: Kaupungin nykyinen nimi juontuu naman kielen sanasta "Tsoakhaub" (‘ulosteavanne’), koska silloin kun joessa on vettä, se on tumman värinen johtuen mudasta, hiekasta, kasvinjäänteistä ja kuolleitten eläinten raadoista, jotka kulkeutuivat sen mukana valtamereen. Saksalaiset siirtolaiset käyttivät paikasta ensin nimeä "Swachaub", mutta kun alueesta tuli virallisesti Saksan siirtomaa, nimeksi tuli "Swakopmund".


title: Swakopmund

text: Kaupungin historiallinen merkitys liittyy sen sijaintiin Saksan Lounais-Afrikassa. Se oli merkittävin satama, jonka kautta saksalaisia siirtolaisia saapui Lounais-Afrikkaan. Ainoa lähitienoilla ollut kunnollinen satama oli Walvis Bayssä, joka oli brittien hallussa. Lüderitzin satama oli liian kaukana etelässä, jotta sillä olisi ollut merkitystä maan keski- ja pohjoisosien kannalta.


title: Swakopmund

text: Ensimmäinen eurooppalainen, joka nousi maihin tällä rannikolla Swakopmundin seudulla, oli portugalilainen merenkävijä Diogo Cão, joka rantautui Cape Crossin kohdalle vuonna 1487. Hän pystytti sinne kiviristin, josta paikan nykyinen nimi juontuu. Samana vuonna 4. joulukuuta Bartolomeu Dias kävi myös tällä rannikolla, jota hän nimitti tuon alueen Pyhän Barbaran maaksi (Terra de Santa Barbara). Ensimmäiset hollantilaiset merenkävijät ankkuroivat laivansa vuonna 1793 vähäksi aikaa Swakopjoen suulle.


title: Swakopmund

text: Vuonna 1862 saksalaisen "Wolf"-nimisen tykkiveneen miehistö pystytti Swakopmundin kohdalle Saksan lipun merkkinä siitä, että alue oli vallattu Saksalle. 4. elokuuta 1892 saksalaisen "Hyäne" (‘hyeena’) –nimisen tykkiveneen miehistö pystytti rannalle kaksi merkkivaloa, merkiten näin muita aluksia varten mahdollisen maihinnousukohdan, osoittaen näin Walvis Bayssä olleille briteille, että Saksa oli ottanut Swakopjoen suun haltuunsa. 12. syyskuuta samana vuonna kapteeni Curt von François perusti Swakopmundin Saksan Lounais-Afrikan tärkeimmäksi satamaksi. Swakopmund valittiin siksi, että siellä oli saatavilla makeaa vettä, mutta myös siksi, että pohjoisempana olleita mahdollisia rantautumispaikkoja, kuten Cape Crossia, pidettiin huonompina vaihtoehtoina. Swakopmund ei kuitenkaan tarjonnut minkäänlaista suojaa rannikon tuntumassa olleille aluksille. Tällaisia paikkoja ei tällä rannikolla ylipäätään ole kuin aivan muutama.


title: Swakopmund

text:
Vuonna 1893 Swakopmundissa nousi maihin ensimmäiset 120 Saksan "Schutztruppen" sotilasta, samoin kuin 40 saksalaista siirtolaista. He joutuivat kaivamaan hiekkaan luolia saadakseen näin suojaa säältä. Mukana tuodun lastin purkivat erikoisveneisiin liberialaiset kru-heimoihin kuuluneet miehet, joita siirtomaihin tavaraa kuljettanut Woermann-Linie käytti työvoimana. Laivat jouduttiin Swakopmundissa ankkuroimaan noin kilometrin päähän rannasta, ja Kru-miehet, jotka olivat tottuneet samanlaisiin olosuhteisiin kotimaassaan, hoitivat lastien lastaamisen ja purkamisen. Enimmillään Woermann-Liniellä oli töissä 600 kru-miestä.
Vuonna saksalainen arkkitehti F. W. Ortloff saapui paikalle rakentamaan Swakopmundiin keinotekoisen satama-altaan. Lähistöltä löydettiin sopiva kivilouhos, ja paikalla valmistettiin myös betonia. 2. syyskuuta 1893 ensimmäinen 300 kilon betonikappale asetettiin paikalleen. Sataman laituri ulottui lopulta 375 metriä merelle, ja sen päässä oli 35 metriä pitkä aallonmurtaja. Tämä projekti maksoi 2.5 miljoonaa Reichsmarkkaa. Sataman nimeksi tuli "Mole" (‘aallonmurtaja’), ja se vihittiin virallisesti 12. helmikuuta 1903. Benguelanvirta kuitenkin kuljetti pian hiekkaa satama-altaaseen, ja jo heinäkuussa 1904 tilanne oli se, että hinaajat ja proomut pääsivät satamaan ainoastaan korkeanveden aikaan. Ympärivuorokautisella operaatiolla tilannetta pyrittiin pitämään aisoissa, mutta lopulta oli annettava periksi. Satamaa korvaamaan rakennettiin pitkälle merelle ulottuva laituri, joka aluksi rakennettiin puusta ja vuonna 1914 se korvattiin raudasta rakennetulla laiturilla.


title: Swakopmund

text: Swakopmundista tuli pian tärkein vienti- ja tuontisatama Saksan Lounais-Afrikassa, ja vuonna 1909 se yhdessä viiden muun paikkakunnan kanssa sai kunnan aseman. Kuntaan perustettiin monia Saksan Lounais-Afrikan hallinnon toimistoja. Tänä aikakautena eri liikeyritykset ja laivanvarustamot avasivat haarakonttoreita Swakopmundiin. Jotkut niistä toimivat edelleen kaupungissa. Vuodesta 1894 lähtien hampurilainen Woermann-Linie kuljetti säännöllisesti rahtia Swakopmundiin. 13. huhtikuuta 1899 kaupungissa avattiin ensimmäinen lennätintoimisto siirtomaan tietoliikennettä varten, ja pian alueelle saatiin laaja lennätinverkko.


title: Swakopmund

text: Vuonna 1902 avattiin ensimmäinen rautatie Swakopmundista Windhoekiin. Se oli 382 km pitkä ja nousi korkeimmillaan 1,637 m merenpinnan yläpuolelle. Rakentamisen suorittivat Saksan rautatiejoukot. Vuonna 1907 saksalainen poliitikko Wilhelm Kiilz tuli Swakopmundiin perustamaan paikkakunnan hallintoa. Vuonna 1909 paikkakunta vihdoin sai kunnan statuksen, ja 1912 sinne perustettiin radioaseman seuraamaan rannikon laivaliikenteen radioita.


title: Swakopmund

text: Ensimmäisen maailmansodan alkaessa brittiläinen sotalaiva pommitti Swakopmundia 23. ja 24. syyskuuta ja 30. lokakuuta 1914. Vuonna 1915 Etelä-Afrikan unionin joukot miehittivät Lounais-Afrikan, jonka sodan jälkeen 1919 Kansainliitto antoi Etelä-Afrikan mandaatiksi. Nyt kaikki satamaoperaatiot keskitettiin Walvis Bayhin. Monet hallinnon virastot lakkautettiin, monet yritykset lopettivat toimintansa ja kaupungin väestön elintaso laski.


title: Swakopmund

text: Swakopmund on vuosikymmenien ajan ollut Namibian tärkein lomanviettopaikka, rannikon ilmastoa viilentävän Benguelanvirran ansiosta. Nykyään turismiin liittyvät palvelut muodostavat merkittävän osan kaupungin talouselämästä.


title: Swakopmund

text: Erongon hallintoalueen hallinto pitää kaupunkia majapaikkanaan vuoden kuumimpien kuukausien, joulukuun ja tammikuun aikana.


title: Swakopmund

text: Nykyisen Rössingin uraanikaivoksen tienoilla 70 Swakopmundista itään havaittiin radioaktiivisuutta vuonna 1928. Kuitenkin vasta 1960-luvulla Rio Tinto hankki oikeuden tutkia aluetta. Laajojen tutkimusten jälkeen alueelta löydettiin vähäisiä määriä uraaniesiintymiä, mutta kuitenkin hyvinkin riittävästi kannattavaa tuotantoa varten. Rössingin avolouhos avattiin vuonna 1974, mutta tuotanto pääsi täyteen vauhtiin vasta vuonna 1979. Nykyisin Rössingin kaivos, joka sijaitsee hieman Arandis-nimisestä taajamasta kaakkoon, on eräs maailman suurimmista uraanin avolouhoksista, ja kaiken kaikkiaan maailman kolmanneksi suurin uraanikaivos. Kaivoksella on ollut valtava vaikutus Swakopmundin talouteen, ja myös kaupungin infrastruktuuria on pitänyt kehittää niin, että kaupunki on nyt yksi moderneimmista koko maassa. Kaivoksille on mahdollista päästä käymään kaksi kertaa kuukaudessa järjestettävillä tutustumiskäynneillä.


title: Swakopmund

text: Vuonna 1966 Yhdistyneet kansakunnat peruutti Kansainliiton Etelä-Afrikalle antaneen Lounais-Afrikkaa koskeneen mandaatin. Vuonna 1990 Namibia lopulta itsenäistyi. Swakopmundissa tämä näkyy katukuvassa mm. siten, että monet kadunnimet muutettiin niin, että saksalaisten kadunnimien sijaan ne on nimetty kunnioittamaan namibialaisia henkilöitä. Niinpä vuonna 1991 Namibian silloinen presidentti Sam Nujoma nimesi kaupungin pääkadun Kaiser-Wilhelm-Straßen itsensä kunniaksi Sam Nujoma Avenueksi.


title: Swakopmund

text: Vuoden 2009 heinäkuussa kaupunginvaltuusto muutti 110 vuotta käytössä olleen kaupunginvaakunan. Sen keskellä ollut Keisarillisen Saksan lippu korvattiin Namibian lipulla. Uusi elementti on myös ikilehti ("Welwitschia mirabilis").


title: Swakopmund

text: Vuonna 2000 Namibia ja Kiinan kansantasavalta allekirjoittivat sopimuksen satelliittien seuranta-asema rakentamisesta Swakopmundiin. Rakennustyöt saatiin päätökseen heinäkuussa 2001 kaupungin pohjoispuolella Henties Bayhin vievän tien varrella Swakopmundin suolantuotantolaitoksen vieressä. Aseman paikka valittiin siten, että se on Kiinan miehitettyjen avaruuslentojen radan kohdalla siellä, missä alukset palaavat ilmakehään. Aseman rakentaminen maksoi 12 miljoonaa Namibian dollaria, ja se on alaltaan 150 x 85 metriä. Asemalla on halkaisijaltaan viiden ja yhdeksän metrin satelliittilautaset.


title: Swakopmund

text: Swakopmundin kaupunginosat ja esikaupungit ovat seuraavat:Suurin osa kaupungin asukkaista asuu esikaupungeissa, Vinetassa, Tamariskiassa, Mondesassa ja Vogelstrandissa. Vinetassa asuu vauraampaa väkeä. Mondesa on alun perin mustia varten rakennettu kaupunginosa, joka ennen kaupungin laajenemista oli huomattavan matkan päässä valkoisten asuttamista kaupunginosista. Tamariskia on alun perin värillisille 1970-luvun alussa rakennettu alue.


title: Swakopmund

text: Mondesan jatkeena oleva "Democratic Resettlement Community", puhekielessä DRC, on slummi, joka perustettiin vuonna 2001 niille kaupungin asukkaille, jotka odottavat kaupungin vuokra-asuntoa.


title: Swakopmund

text: Swakopmundin kaupungilla on oma kaupunginvaltuustonsa. Vuoden 2010 vaalien tulokset olivat seuraavat:


title: Swakopmund

text: Swakopmund on suosittu turistikohde, ja etenkin joulukuussa ja tammikuussa, jolloin eteläisellä pallonpuoliskolla on kesä, siellä käy paljon vierailijoita. Tästä syystä turismi ja siihen liittyvät toiminnot ovat kaupungin talouselämän tärkein osa. Kaupungissa on siellä täällä useita kahviloita, baareja, ravintoloita, yökerhoja ja hotelleja. Swakopmundin sanotaan haastavan Windhoekin maan ruokapääkaupunkina.


title: Swakopmund

text: Paitsi eurooppalaiset, myös namibialaiset ja eteläafrikkalaiset turistit saapuvat Swakopmundiin suurin joukoin. Kaupungissa asuu myös huomattava määrä muualta kotoisin olevia eläkeläisiä.


title: Swakopmund

text: Kaupunkiin on ollut tarkoitus rakentaa Hansa Hotel Swakopmundin viereen uusi viiden tähden hotelli, mutta rakennustyöt ovat viivästyneet.


title: Swakopmund

text: Kaupungin budjetti kirjanpitovuodelle 2011/2012 on 267 700 000 Namibian dollaria.


title: Swakopmund

text: Kaupunki sijaitsee Namibian B2 valtatien (Walvis Bay – Okahandja) varrella. Se on osa pitempää Trans-Kalahari Corridor –tietä, joka yhdistää Walvis Bayn lännessä Johannesburgiin ja Pretoriaan idässä ja edelleen Mosambikin pääkaupunkiin Maputoon, kulkien Kalaharin autiomaan halki Botswanassa. Myös Trans-Namib -rautatie (Walvis Bay – Windhoek) kulkee kaupungin kautta.


title: Swakopmund

text: Vuodesta 1902 lähtien Swakopmundista on ollut rautatieyhteys sisämaahan. Tuolloin raideleveytenä oli 600 mm. Nykyisin se on 3' 6' ' eli 1066,8 mm eli niin sanottu Kapin raideleveys, sama kuin Etelä-Afrikassa. Kaupungista on neljä kertaa viikossa suora, joskin erittäin hidas henkilöliikenneyhteys sekä Windhoekiin että Tsumebiin. Vaunut järjestellään uudelleen Usakoksessa. Swakopmund on myös yksi ylellisen Desert Express –junan kohteista.


title: Swakopmund

text: Swakopmundin lentokenttä on ollut joulukuusta 2009 lähtien suljettuna. Lentoyhteydet Windhoekiin ja Kapkaupunkiin hoituvat Walvis Bayn kautta, jonne matkustajien on mentävä taksilla.


title: Swakopmund

text: Vaikka Swakopmundin väestöstä vain viisi prosenttia on taustaltaan saksalaisia, heillä on suuri vaikutus kaupungin kulttuuri- ja muuhun elämään. Swakopmundia pidetään edelleen Namibian “kaikkein saksalaisimpana” kaupunkina, eikä tähän ole paljoakaan vaikuttanut se, että aiemmin saksalaisten henkilöiden mukaan nimetyt kadut, kuten Kaiser Wilhelm Straße, joka nyt on nimeltään Sam Nujoma Avenue. Saksalaistyyliset talot, saksalais- ja afrikkalaistaustaisten populaatioiden yhdistelmä ja vaikuttavat hiekkadyynit muodostavat ainutlaatuisen yhdistelmän Afrikassa ja tekevät kaupungista suositun kohteen niin namibialaisille kuin ulkomaisillekin turisteille. Myös Windhoekin asukkaat pakenevat sisämaan kuumaa kesää Swakopmundiin, Atlantin viilentävien tuulien äärelle. Tämä näkyy kaupungin keskustasta pohjoiseen sijaitsevien kaupunginosien laajenemisena, joka on seurausta loma-asuntojen rakentamisesta tuolle alueelle. Tämä trendi on ollut olemassa kaupungissa jo 1950-luvulta lähtien.


title: Swakopmund

text:
Swakopmundissa toimii sekä valtionsairaala (Swakopmund State Hospital) että yksityinen Cottage Medi-Clinic, jossa on 70 sairaansijaa. Ensin mainitussa on syntynyt Shiloh Jolie-Pitt, Angelina Jolien ja Brad Pittin tytär.
Kaupungissa toimivat seuraavat koulut:


title: Swakopmund

text: Swakopmundissa kävi koulua suomalaisia lapsia vuodesta 1945 alkaen. Heinäkuusta 1950 aina 1989 saakka (pois lukien lukuvuosi 1986–87) kaupungissa toimi Swakopmundin suomalainen koulu, jossa oli mahdollista opiskella kansakoulun (myöhemmin peruskoulun) ensimmäiseltä luokalta aina keskikoulun (peruskoulun) loppuun saakka. Sen oppilaat olivat yhtä poikkeusta lukuun ottamatta Suomen lähetysseuran työntekijöiden lapsia, joiden vanhemmat asuivat pääasiassa Ambomaalla ja Kavangolla.


title: Swakopmund

text:
Kaupungin keskustan rakennustyyli edustaa saksalaista siirtomaa-ajan arkkitehtuuria. Kaupungin tunnettuja rakennuksia ovat mm. "Altes Gefängnis" –niminen vankila, jonka on suunnitellut Heinrich Bause vuonna 1909, sekä "Woermannhaus" huomiota herättävine torneineen, joka on rakennuttu 1906 ja joka nykyisin toimii kaupunginkirjastona.
Muita merkittäviä rakennuksia ovat entinen oikeusistuin (alte Amtsgericht, 1908), joka nykyisin toimii valtionpäämiehen kesäasuntona, Hohenzollernien talo, vuonna 1905 rakennettu pioneerikasarmi, entinen sairaala ja entinen rautatieasema, jossa nykyään toimii kasino, hotelli ja ravintola. Myös 1911 rakennettu luterilainen kirkko ja kirkkoherran virka-asunto ovat merkittäviä rakennuksia. Kirkossa pidetään joka sunnuntai jumalanpalvelus saksan kielellä.
Kaupungin majakka on rakennettu 1903 sen jälkeen, kun alkuperäinen "Molella" sijainnut majakka oli huuhtoutunut mereen myrskyssä. Majakka on 11 m korkea ja on edelleen toiminnassa. Nykyisin sen tiloissa on myös korkeatasoinen ravintola. Majakka voisi tyylinsä puolesta seisoa missä tahansa Pohjanmeren tai Itämeren rannalla.
Kaupungin nähtävyyksiä ovat myös entinen satama-allas ja laituri-aallonmurtaja-rakennelma "Mole", joka nykyään toimii uimarantana, sekä Molen 1914 korvannut pitkä teräsrakenteinen laituri (“Jetty”). Ensimmäisen maailmansodan jälkeen viimeksi mainittu muutettiin jalankulkusillaksi, joka oli sittemmin suosittu kalastuspaikka. 1990-luvulla sen kunto oli kuitenkin heikentynyt niin, että se jouduttiin sulkemaan yleisöltä, mutta seitsemän vuotta kestäneiden korjaustöiden jälkeen vuonna 2006 osa laiturista oli saanut betoniperustukset. Laiturin kansi sai uuden puupinnan ja se avattiin yleisölle vuonna 2010. Nykyään laiturin päässä toimii ravintola ja sushibaari.


title: Swakopmund

text: Swakopmundin museo esittelee alueen arkeologiaa, mineraaleja, kasveja, esihistoriaa ja varhaista siirtomaakauden saksalaista historiaa sekä Namibian eri väestönosia.


title: Swakopmund

text: Museon pohjoispuolella rannalla on uimahalli, jossa on 50 metrin uima-allas sekä myös ulkoilma-allas. Myös meressä on mahdollista uida, mutta meriveden lämpötila on harvoin yli 15 °C. On kuitenkin mahdollista nähdä kaupunkilaisia aamu-uinnilla meressä mihin vuodenaikaan tahansa.


title: Swakopmund

text: Namibian kansallinen meriakvaario sijaitsee kaupungissa ja siellä on mm. useita hailajeja.


title: Swakopmund

text: Kaupungissa on myös Namibian käärmeitä ja muita matelijoita ja myrkyllisiä eläimiä esittelevä “puisto”, “The Living Desert Snake Park”. Siellä voi nähdä esim. musta mamban, mutta ei vihreää mambaa, sillä jälkimmäinen ei kuulu Namibiassa esiintyviin lajeihin.


title: Swakopmund

text: "Marine Denkmal" on muistomerkki niille saksalaisille merisotilaille, jotka 1904 alkaneen hererokapinan aikana osallistuivat Swakopmundin ja sisämaan välisen rautatien korjaamiseen ja saivat surmansa saksalaisten ja hereroiden välisissä yhteenotoissa. Kuolleille hereroille ei ole muistomerkkiä.


title: Swakopmund

text: Kaupungin merkittäviä turistikohteita ovat mm. Kristall Galerie –niminen kristalleja ja puolijalokiviä esittelevä galleria. Sen kokoelmiin kuuluu mm. maailman suurin esilläoleva kvartsikristalli.


title: Swakopmund

text: Swakopmundin välittömässä läheisyydessä on hiekkadyynialue, joka alkaa Swakopjoen suun eteläpuolelta ja jatkuu etelässä lähelle Lüderitzin kaupunkia.


title: Swakopmund

text: Kaupunki tunnetaan extreme-urheilun harrastusmahdollisuuksista, joista osaa harrastetaan dyynialueella Näitä ovat mm. varjoliito dyynien harjalta niiden merenpuoleiselle juurelle ja mönkijällä suoritettavat dyyniajelut. Kaupungissa on myös mahdollista suorittaa laskuvarjohyppyjä.


title: Swakopmund

text: Kaupungin itäpuolella on hiekkaerämaahan rakennettu täysin ruohonpeittämä golfkenttä, joka on yksi maailman viidestä tällaisesta golfkentästä.


title: Swakopmund

text: Kaupungin lähellä on myös kamelifarmi, sekä "Martin Luther" –niminen höyryveturi, joka tuotiin maahan 1896 Walvis Bayn kautta mutta jouduttiin seuraavana vuonna hylkäämään korjauskelvottomana muutama kilometri Swakopmundista autiomaahan päin.


title: Swakopmund

text: Swakopmundin ympäristössä on useita sellaisia nähtävyyksiä, joissa on mahdollista käydä yhden päivän aikana. Niitä ovat mm.:


title: Swakopmund

text: Elokuussa 2008 yhdysvaltalainen TV-kanava AMC aloitti sarjan "The Prisoner" kuvaukset Swakopmundissa. Sen pääosissa ovat Jim Caviezel ja Sir Ian McKellen. Kaupungissa filmattiin myös uusi versio sarjasta The Prisoner.


title: 66 Maja

text: 66 Maja on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi H. P. Tuttle vuonna 1861. Majan läpimitta on noin 72 kilometriä ja pyörähdysaika noin 9,73 tuntia. Pikkuplaneetta sai nimensä plejadi Maian mukaan.


title: Musselburgh Links

text: Musselburgh Links on golfkenttä Musselburghin kaupungissa Itä-Lothianissa, Skotlannissa. Sitä sanotaan maailman vanhimmaksi yhä toimivaksi golfkentäksi. Varhaisin dokumentti kertoo John Foulis of Ravelstonin hävinneen kentällä pelaamassaan ottelussa 3,05 puntaa vuonna 1672.


title: Musselburgh Links

text: Kentän arvellaan olevan jopa 1100- tai 1200-luvulta. Kerrotaan myös, että Skotlannin kuningatar Maria Stuart olisi pelannut kentällä jo vuonna 1567.


title: Musselburgh Links

text: Musselburgh Links, The Old Golf Course on 9-reikäinen kenttä ja sitä ympäröi vanha laukkarata. Siellä on pelattu The Open Championship kuusi kertaa, joista ensimmäinen vuonna 1874.


title: Esporte Clube Vitória

text: Esporte Clube Vitória, paremmin tunnettu pelkästään nimellä Vitória, on Bahian kaupungissa Brasiliassa toimiva urheiluseura, joka on tullut tunnetuksi jalkapallojoukkueestaan.


title: Puukiitäjät

text: Puukiitäjät, aikaisemmalta nimeltään töyhtötervapääskyt tai puutervapääskyt (Hemiprocnidae) on kiitäjälintujen lahkoon kuuluva pieni lintuheimo, johon kuuluu yksi suku ja 4 lajia. Suvun tieteellinen nimi "Hemiprocne" tarkoittaa ”puolipääskyä”. Puukiitäjillä onkin kiitäjiin verrattuna monia yhtäläisyyksiä varpuslintuihin kuuluvien pääskyjen kanssa, vaikka ne kuuluvatkin eri lintulahkoihin eivätkä siten ole sukua toisilleen.


title: Puukiitäjät

text: Puukiitäjien ruumiinpituus on 17–33 senttiä ja paino 70–120 grammaa. Suurin laji on isopuukiitäjä, ja pienin pikkupuukiitäjä. Ne eivät ole yhtä hyvin sopeutuneet ilmassa elämiseen kuin varsinaiset kiitäjät, ja muistuttavatkin elintavoiltaan enemmän pääskyjä. Kaikilla lajeilla on pitkät, teräväkärkiset siivet ja erittäin syvähalkoinen pääskymäinen pyrstö. Pyrstö on huomattavasti suurempi kuin varsinaisilla kiitäjillä, ja voi muodostaa jopa 70 prosenttia linnun kokonaispituudesta. Höyhenpeite on pääskyjen tavoin pehmeä, eikä karkea kuten kiitäjillä. Myös jalat ovat pidemmät kuin kiitäjillä, joten puukiitäjät voivat helposti istua puunoksilla. Varpaista kolme osoittaa sukulaisheimosta poiketen eteenpäin. Puukiitäjille ovat tyypillisiä myös lyhyt nokka ja leveä kita. Suuret silmät mahdollistavat saalistuksen myöhään illallakin, jolloin valoa on vähän. Kaikkien puukiitäjälajien molemmilla sukupuolilla on nokan tyvellä näkyvä töyhtö, joka on linnun istuessa ja pesällä ollessa yleensä pystyssä, mutta lennossa se on laskettu alas. Vartalon väritys on kirjava ja sukupuolet ovat usein hieman eriväriset.


title: Puukiitäjät

text: Töyhdön koko ja höyhenpeitteen väritys vaihtelevat lajeittain. Lähisukuiset töyhtökiitäjä ja intiantöyhtökiitäjä ovat hyvin samanlaisia. Molemmilla on 2,5-3 sentin pituinen töyhtö. Niiden höyhenys on pääosin harmaa ja kiiltävä. Koiraan erottaa naaraasta punaruskean poskilaikun avulla. Suurimmat erot lajien välillä näkyvät selkäpuolen mustassa värissä ja pyrstön haarojen pituudessa suhteessa ruumiinkokoon. Töyhtökiitäjästä poiketen intiantöyhtökiitäjän pyrstön haarat työntyvät taitettujen, viikatteenmuotoisten siipien kärkien läpi. Pikku- ja isopuukiitäjän töyhtö on pienempi kuin muilla lajeilla. Niillä on voimakas naamakuvio, joka korostaa silmän ylä- ja alapuolella kulkevia valkoisia viivoja. Pikkupuukiitäjä on muita heimon lajeja huomattavasti pienempi.


title: Puukiitäjät

text: Puukitäjiä tavataan luonnonvaraisena Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa sekä Tyynenmeren alueella, Intiasta Uuteen-Guineaan ja Salomonsaarille saakka. Elinympäristöä ovat kesävihannat savannit, ikivihreät metsät, mangrovesuot, kumipuuviljelmät ja puutarhat. Puukiitäjistä on tullut myös kaupunkilintuja. Niitä tavataan alankomailta aina 2 000 metrin korkeuteen saakka. Mikään puukiitäjälajeista ei ole uhanalainen tai kuulu CITES-sopimuksen piiriin, mutta elinympäristöjen väheneminen metsäkadon takia saattaa olla vaaraksi etenkin pikkupuukiitäjälle. Töyhtökiitäjä on myös vähentynyt metsästyksen ja saalishyönteisiä vähentävien tuholaismyrkkyjen käytön takia.


title: Puukiitäjät

text: Puukiitäjät eivät ole jatkuvasti lennossa kuten varsinaiset kiitäjät, vaan istuskelevat oksilla pieninä ryhminä. Ne ovat kuitenkin hyviä ja nopeita lentäjiä. Heimon lajit ovat yleensä kiitäjiä kovaäänisempiä. Niiden ääntely on kimakkaa viserrystä. Puukiitäjät visertävät etenkin silloin, kun ne palaavat oksalleen yöpymistä varten. Yksikään laji ole varsinainen muuttolintu. Pikkupuukiitäjä on hyvin paikkauskollinen ja pysyy pesintäalueella vuoden ympäri. Muut lajit ovat reviiritietoisia pesintäkauden ajan, mutta ovat parvilintuja talvikuukausien ajan. Tällöin yhdessä puussa voi majailla jopa 50 puukiitäjää.


title: Puukiitäjät

text: Vain aasianhaukkasten tiedetään varmuudella saalistavan puukiitäjiä, mutta lähes varmasti niillä on myös muita luonnollisia vihollisia, kuten käärmeitä. Puukiitäjät pystyvät parvena ahdistelemaan saalistajaansa.


title: Puukiitäjät

text: Puukiitäjien ravintoa ovat lentävät hyönteiset, kuten kärpäset, sääsket, pistiäiset ja kovakuoriaiset. Pikkupuukiitäjä saalistaa metsän latvustossa, mutta kolme muuta puukiitäjälajia metsästävät mieluiten metsänreunalla. Lajista riippumatta ne kaikki metsästävät väijymällä suosikkioksallaan, josta ne tekevät lyhyitä syöksyjä nappaamaan ohilentäviä hyönteisiä ja palaavat takaisin oksalleen hieman samaan tapaan kuin siepot. Niiden käyttämä saalistusalue on verraten pieni ja pysyy samana pitkiä aikoja.