title: Kythera

text: Kytheran pääkylä on etelärannikon tuntumassa sijaitseva Chóra, jossa sijaitsee muun muassa 1200-luvulla rakennettu venetsialaislinnoitus ("kastro"). Pieni Kapsálin kylä sijaitsee kaksi kilometriä Chórasta etelään. Kapsáli toimi venetsialaiskaudella Chóran satamana. Kytheran kaupankäynnin keskus on sisämaassa sijaitseva Potamós. Chórasta koilliseen Kytheran kaakkoisrannikolla sijaitsee Avlémonaksen kylä, josta aikoinaan etsittiin vuosia todisteita jumalatar Afroditen syntymäpaikalla sijainneesta temppelistä.


title: Kythera

text: Kytheran saarella on useita lähteitä, joista pääosa sijaitsee saaren pohjois- ja keskiosissa. Lähteistä merkittävimmät sijaitsevat Karaváksessa, Ócheleksessa, Perátiksessa, Krýa Vrísissä, Mitátassa, Mylopótamoksessa, Viarádikassa, Petroúnissa ja Goniéksessa. Osa saaren pohjoisosan lähteiden vesistä on mineraalipitoisia. Saarella on myös joitain luolia, kuten itärannikon Diakóftissa sijaitseva Choustín luola, josta on löydetty merkkejä ihmisen toiminnasta 3000-vuosituhannelta eaa. sekä Ágia Sofían luola saaren eteläosan Kálamoksessa, joka usein talvisin on jokiveden täyttämä, 120 m²:n kokoinen Ágia Sofían tippukiviluola saaren koillisrannikon Agía Pelagíassa, Ágia Sofían tippukiviluola länsirannikon Mylopótamoksessa sekä Katafigádin luola lähellä saaren itäosassa sijaitsevaa Mermygáris-vuorta. Luolasta on löydetty muun muassa mykeneläiselle ajalle ajoitettuja keramiikan kappaleita.


title: Kythera

text: Kytheran pohjois- ja itärannikolla olevat alueet sekä lähistöllä sijaitsevat pienet Dragonéran, Antidragonéran, Prasonísin, Fidonísin, Kapéllon, Koufón ja Avgón asumattomat kalliosaaret muodostavat Natura 2000 -verkostoon kuuluvan suojelualueen, jolla on kokoa 53,9 neliökilometriä. Natura 2000 -alue on tärkeä rannikon jyrkänteiden lajeille sekä pesiville merilinnuille. Alueen uhkana ovat saarille tuodut rotat sekä ohikulkevien laivojen mahdolliset öljypäästöt. Esimerkiksi vuonna 2000 Diakóftin kylän edustalla sijaitsevalle Prasonísin saarelle haaksirikkoutui alus, josta mereen päässyt raskas polttoöljy saastutti laajan alueen. Suojelualueen uhkia ovat myös metsästys, hallitsematon laidunnus ja tuli.


title: Kythera

text: Kytherasta noin 40 kilometriä kaakkoon sijaitsee pienempi Antikytheran saari. Pohjoisessa sijaitsevaan Peloponnesoksen Neápoliin on matkaa 12 kilometriä.


title: Kythera

text: Saarella elää vähän villieläimiä, jotka ovat pääasiassa keskittyneet saaren autioihin osiin. Nisäkkäistä Kytheralla tavataan muun muassa kapinrusakkoa, idänsiiliä, kivinäätää, vaivaislepakkoa ja kotihiirtä. Lisäksi saarella pidetään vuohia, lampaita, kalkkunoita, kanoja, sikoja ja nautoja.


title: Kythera

text: Kythera on merkittävä muuttolintualue. Sen kautta kulkee joka syksy yli 3 000 petolintua kohti etelää. Saarella on havaittu yhteensä 236 lintulajia, joista ainakin ruostekurkkusirkku ja välimerenhaukka pesivät saarella. Muita saarella eläviä lintulajeja ovat esimerkiksi karimetso, idänpikkuliitäjä, keltanokkaliitäjä, välimerenlokki, tuulihaukka ja muuttohaukka. Kytheran pohjois-, itä- ja eteläosat sekä läheiset pienemmät saaret yhdessä muodostavat 180 km²:n laajuisen kansainvälisesti tärkeän lintualueen (IBA). Alueen uhkana ovat muun muassa hallitsematon laidunnus, metsästys, rakennustoiminta, kasvillisuuden palaminen, matkailu- ja virkistäytymistoiminta sekä maanviljelyn laajentuminen.


title: Kythera

text: Matelijoista Kytheralla tavataan "Anguis cephalonnica" -vaskitsaa, "Hemidactylus turcicus"- ja "Cyrtopodion kotschyi" -gekkoja, "Lacerta graeca" -sisiliskoa sekä useita myrkyttömiä käärmelajeja. Saaren pienissä puroissa ja järvissä elää kreikansammakoita. Selkärangattomista eläimistä saaren eläimistöön kuuluvat ainakin riikinkukkokehrääjä, heinäsirkkoja, kärpäsiä, skorpioneja ja torakoita.


title: Kythera

text: Äärimmäisen uhanalaista munkkihyljettä tavataan Kytheralla säännöllisesti. Euroopan unionin alueella munkkihyljettä tavataan noin sadassa paikassa. Kytheran vesillä tavataan myös valekarettikilpikonnia, valaita ja delfiinejä. Delfiinejä esiintyy erityisesti Kytheran kaakkoispuolella sijaitsevien pienten Dragonéran ja Antidragonéran saarten ja Kytheran pohjoiskärjen, Spathínniemen, välisellä merialueella, sillä siellä on niille runsaasti ravintoa.


title: Kythera

text: Äyriäisistä Kytheran vesillä tavataan muun muassa hummereita ja taskurapuja. Kaloista saaren vesillä tavataan esimerkiksi mureenoja, satulasargeja, skorpionisimppuja, bogia, hammasahvenia, mulloja, pikarellejä ja valkoturskaa. Pääjalkaisista Kytheran vesillä elää esimerkiksi seepioita ja kalmareita.


title: Kythera

text: Kytheralla kasvaa noin 800 erilaista kasvilajia, joista suurin osa on pieniä pensaita, kuten etruskikuusama, villioliivipuu, mastiksipistaasi, sykerötimjami, myrtti ja välimerentyräkki. Kytheralla kasvavia puita ovat esimerkiksi idänplataani, aitoviikuna, manteli, foinikiankataja, johanneksenleipäpuu, oliivipuu ja välimerensypressi. Mänty ja eukalyptus on tuotu saarelle 1900-luvun aikana. Saaren asukkaat käyttävät päivittäisessä ruokavaliossaan erilaisia maustekasveja, kuten salviaa oreganoa ja timjamia. Saarella tavataan muun muassa orvokkien sukuun kuuluvaa "Viola scorpiuroides" -kasvia, joka on suojeltu Kreikan presidentin asetuksella ja kuuluu IUCN:n (1993). Saarella kasvaa myös esimerkiksi tulppaanien sukuun kuuluva "Tulipa goulimyi", sipulien sukuun kuuluva "Allium gomphrenoides", maratteihin kuuluva "Asperula taygetea", kelloihin kuuluva "Campanula saxatilis ssp. cytherea" sekä hirvenjuuriin kuuluva "Inula candida ssp. candida". Kytheralla kasvaa vähintään 61 eri kasvilajia ja niiden alalajia, jotka ovat Kreikassa kotoperäisiä. Näistä kolme lajia ja kolme alalajia on Kytheran saaren kotoperäisiä lajeja.


title: Kythera

text: Kytheralla vallitsee välimerenilmasto eli kesät ovat kuivia ja kuumia ja talvet puolestaan leutoja ja kosteita. Kytheran kuiva kausi kestää 5,5 kuukautta eli huhtikuun alusta syyskuun puoleenväliin. Kesäaikaan keskilämpötila on +29 °C; kesä-, heinä- ja elokuu ovat kuumimmat kuukaudet. Saarella ei juuri koskaan talvisin sada lunta eikä ole pakkasta. Sen sijaan talven vesisateet ovat rankkoja, ja usein talvella taivas on paksun pilviverhon peitossa. Talviaikaan keskilämpötila on +14 °C, ja kylmimmät kuukaudet ovat joulu-, tammi- ja helmikuu. Kytheralla on noin 3 000 aurinkotuntia vuodessa, ja saari sijoittuu aurinkotuntien määrässä Kreikassa toiseksi Rodoksen saaren jälkeen.


title: Kythera

text:
Kythera kuuluu yhdessä lähisaartensa kanssa Kytheran-Antikytheran saariketjuun, jonka pääsaaret ovat Elafónisos, Kythera ja Antikythera. Kytheran saari on nykyaikaan saakka säilynyt jäänne eteläisen Peloponnesoksen läntiseen Kreetaan yhdistäneestä maakannaksesta. Kythera on eriytynyt Peloponnesoksesta geologisessa aikataulussa suhteellisen vähän aikaa sitten.
Kytheran saari on osa samaa tektonista kokonaisuutta yhdessä Kreetan saaren, Peloponnesoksen, Keski-Kreikan, Thessalian ja Makedonian kanssa. Saari on osa tethysiläistä () vuoristoketjua, johon kuuluvat esimerkiksi eteläiset Alpit, Dinaariset alpit, Apenniinit ja Taurusvuoret. Saarelle tyypillisiä piirteitä ovat kukkulat ja pystysuorat kalliot. Kytheralla on myös laaksoja.


title: Kythera

text: Saari sijaitsee Kytheran siirroksen läheisyydessä Adrianmeren länsirannikolta Kreikan kautta Turkkiin ulottuvalla Helleenisellä kaarella, tarkemmin sen läntisessä osassa. Alue on seismisesti aktiivista, ja alueella esiintyy voimakkaita maanjäristyksiä. Kytheran saaren ympäristössä oli 1900-luvun aikana viisi suurta maanjäristystä, joista suurin oli voimakkuudeltaan 7,5 momenttimagnitudia ollut vuoden 1903 maanjäristys. Tammikuussa 2006 voimakkuudeltaan 6,9 momenttimagnitudin maanjäristys tapahtui Kytheran lähistöllä. Järistys tuntui laajassa osassa Kreikkaa sekä useissa muissa Välimeren alueen maissa. Maanjäristys aiheutti tuhoja enimmäkseen saaren keskiosan Mitátan kylässä, jossa kivestä rakennettuja taloja ja kirkkoja vaurioitui. Järistyksen aiheuttama maanvyöry tuhosi myös tien käyttökelvottomaksi.


title: Kythera

text:
Ensimmäiset asukkaat saapuivat Kytheralle luultavasti 4000-luvun eaa. lopulla eli neoliittiselta kaudella. Saaren eteläosan Kálamoksen kylästä, Ágia Sofían luolasta, on löydetty muutamia keraamisia maljakoita tältä ajalta. Minolaiset saapuivat saarelle 2000-vuosituhannen eaa. lopulla ja ottivat alueen hallintaansa. Saarten kylien lukumäärä kasvoi suuresti 2000-vuosituhannella eaa. Minolaiset perustivat Palaiópoliin merikaupankeskuksen ja käyttivät saaren strategista sijaintia taistelussaan Egeanmeren merirosvoja vastaan. Kytheran minolainen asutus väistyi mykeneläisten tieltä 1400-luvun eaa. lopulla. Samoihin aikoihin myös Kreetan saaren minolaiset kaupunkivaltiot tuhoutuivat. Toisen lähteen mukaan Kytheran minolaisasutus olisi hävinnyt vasta 1200-luvulla eaa. Saaren mykeneläisasutus hävisi 1100-luvulla eaa. Tämän jälkeen vuosisadan lopun tienoilla Kytheran asuttivat doorilaiset. Tällöin saari oli Argoksen kaupunkivaltion alaisuudessa. Foinikialaisten saapumisen ajankohta on toisen lähteen mukaan yhä arvoitus, kun taas toinen kertoo foinikialaisten asuttaneen Kytheraa vuosina 900–800 eaa.
Spartalaiset ottivat Kytheran saaren hallintaansa 500-luvun eaa. puolivälissä. Peloponnesolaissodan aikana vuonna 424 eaa. Ateena miehitti Kytheran. Takaisin Spartalle saari palautui vuonna 421 eaa. solmitussa Nikiaan rauhassa. Kytherasta tuli itsenäinen 100-luvulla eaa. Kytherasta tuli osa Rooman valtakuntaa sen laajentuessa itään. Saaren kaakkoisrannikolla sijainnut Skándian kaupunki tuhoutui täysin vuonna 365 jaa. suuressa maanjäristyksessä.


title: Kythera

text: Kytherasta tuli osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa, kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395. Palaiópolin alue oli arkeologisten kaivausten perusteella asutettuna, ja se toimi satamana aina 500-luvulle saakka. Arabimerirosvoja rantautui etelämpänä sijaitsevalle Kreetalle vuonna 673. Merirosvot hyökkäsivät Kytheralle ja tuhosivat Skándian kaupungin linnoituksineen ja satamineen. Merirosvot saivat koko Kreetan haltuunsa 820-luvulla ja tekivät ryöstöretkiään läheisille alueille, niin myös Kytheralle. Bysanttilainen sotapäällikkö Nikeforos Fokas sai Kreetan jälleen hallintaansa merirosvoilta vuonna 961. Kytheran väkiluku kasvoi 900-luvulla.


title: Kythera

text: Neljännen ristiretken (1201–1204) päätteeksi Venetsian tasavalta liitti Kytheran lähialueineen valtakuntaansa. Venetsia antoi Kytheran Marco Venierin perheen hallittavaksi vuonna 1207, ja saari oli perheen hallussa useiden vuosien ajan. Samaan aikaan saarella siirryttiin feodaaliseen järjestelmään. Bysantti hallitsi Kytheraa vuodet 1275–1308. Tänä aikana saarella valtaa piti Peloponnesoksen Monemvasiasta kotoisin ollut Pavlos Notarás. Venierin perhe häädettiin saarelta, mutta se palasi vuonna 1308 ja otti vallan takaisin. Venierien tarkoituksena oli asuttaa Kythera uusilla perheillä. Vuonna 1316 Peloponnesoksen Mánin niemimaalta saapuikin useita uusia perheitä Kytheralle. Saaren bysanttilaisaikainen pääkylä Agíos Dimitríos, joka nykyisin tunnetaan nimellä Palaióchora, taantui. Chóraan eli saaren nykyiseen pääkylään puolestaan asettui yläluokkaa. Kytheralla asui 1500-luvulla arviolta 4 000 ihmistä. Saarelle rakennettiin hyökkäysten torjumiseksi kolme linnoitusta: Chóra, Agíos Dimitríos eli nykyinen Palaióchora sekä Káto Chóra Mylopótamoksessa.


title: Kythera

text: Osmaniamiraali ja kaappari Hayreddin Barbarossa joukkoineen saapui vuonna 1537 Kytheralle ja tuhosi ja ryösti Palaióchoran. Lisäksi Barbarossan joukot surmasivat siviiliväestöä sekä ottivat saarelaisia vangeiksi ja myivät heidät orjiksi. Saarelle saapui 1600-luvulla väkeä Kreetalta ja Peloponnesokselta, sillä osmanien valtakunta oli valloittanut nuo alueet. Napoleon I lakkautti Venetsian tasavallan vuonna 1797, ja Campo Formion rauhassa Kythera yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa päätyi Ranskan vallan alle. Venetsian-vallan viimeisinä vuosina saaren väkiluku oli noin 7 500. Tähän aikaan kytheralaisia alkoi myös muuttaa Vähän-Aasian Smyrnaan. Osmanien ja venäläisten yhdistyneet joukot miehittivät Kytheran yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa vuosien 1798 ja 1799 välisenä aikana. Kytheran pieni ranskalaisvaruskunta antautui Venäjän laivastolle. Vuonna 1800 perustettiin Septinsularin tasavalta (, ), joka oli puoli-itsenäinen Venäjän ja osmanien valtakunnan alaisuudessa.


title: Kythera

text: Heinäkuussa 1807 solmitussa Venäjän ja Ranskan välisessä Tilsitin sopimuksessa Kythera palautui takaisin Ranskan alaisuuteen yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa. Jo vuonna 1809 Kythera joutui Britannian hallintaan. Kythera päätyi osaksi toisessa Pariisin rauhassa marraskuussa 1815 muodostettua Jooniansaarten yhdysvallat -nimistä () valtiota, joka oli Britannian protektoraatti.


title: Kythera

text: Kreikan vapaussodan aikana vuonna 1821 Peloponnesokselta saapui paljon pakolaisia Kytheralle. Sen sijaan monet saarelaiset lähtivät Peloponnesokselle auttamaan vapaustaistelussa. Vapaussota päättyi vuonna 1829 Kreikan itsenäistymiseen osmanien valtakunnasta. Tämän jälkeen kytheralaisia alkoi muuttaa työn perässä itsenäiseen Kreikkaan, Smyrnaan ja Kreetalle. Lopulta 21. toukokuuta 1864 Kythera yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa liitettiin Kreikkaan.


title: Kythera

text: Suuri maanjäristys vuonna 1903 tuhosi rakennuksia ympäri saarta, ja esimerkiksi saaren keskiosassa sijaitseva Mitátan kylä tuhoutui. Hallinnollisesti Kythera kuului aluksi Argolidokorinthían prefektuuriin ja sitten Lakoniaan. Tämän jälkeen Kythera muodosti yhdessä läheisen Antikytheran saaren kanssa oman hallinnollisen alueensa. Sittemmin Kythera liitettiin osaksi Attikaa, ja se on yhä osa tätä periferiaa. Saarelta lähti 1900-luvun alussa paljon ihmisiä siirtolaisiksi Yhdysvaltoihin ja Australiaan.


title: Kythera

text:
Vuonna 1916 noin kreetalaisen 200 sotilaan joukko miehitti Kytheran. He olivat Elefthérios Venizéloksen johtaman kuninkaan vastaisen ”Kansallisen puolustuksen liikkeen” () asialla. Kythera asettui Kansallinen puolustuksen liikkeen puolelle kuningasta vastaan. Kythera myös päätyi 17. helmikuuta 1917 vaatimaan autonomista hallintoa saarelle. Ensimmäinen maailmansota oli parhaillaan käynnissä ja Venizélos tuki Ranskaa, Venäjää ja Britanniaa, kun taas kuningas tuki Saksaa. Tämän vuoksi Kytheran autonominen hallinto () julisti sodan Saksaa vastaan.
Toisen maailmansodan aikana 10. toukokuuta 1941 saksalaiset ja italialaiset miehittivät Kytheran. Saarelaiset tekivät peloponnesoslaisten kapinoitsijoiden avustamana vastarintaa Kytheralla ja heikensivät saaren saksalaishallintoa. Vastarintataistelijat karkottivat viimeiset saksalaiset saarelta 4. syyskuuta 1944 ja Kythera vapautui Kreikan ensimmäinen alueena akselivaltojen hallinnasta. Sodan päätyttyä nuoria kytheralaisia muutti suurin joukoin Ateenaan, Yhdysvaltoihin ja Australiaan paremman elämän perässä. Tämä siirtolaisuus päättyi 1970-luvun loppupuolella. Kythera alkoi ”kaupungistua” 1950-luvulta lähtien eli ihmiset muuttivat suurempiin keskuksiin ja maaseutu alkoi autioitua. Saaren matkailuelinkeino alkoi kehittyä 1990-luvun alkupuolella. Samalla vuosikymmenellä myös saaren 13 kaupunkikuntaa () yhdistettiin yhdeksi Kytheran kunnaksi. Vuoden 2011 alussa Antikytheran saaren käsittänyt samanniminen kaupunkikunta liitettiin osaksi Kytheran kuntaa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Kythera

text: Saarelaisten kaksi pääelinkeinoa vuosisatojen ajan ovat olleet karjanhoito ja maanviljely, vaikka Kytheran maaperä on karua, eikä ole koskaan tuottanut suuria määriä. Myös kalastus on merkittävä elinkeino. Suurin osa saaresta on kuitenkin ollut viljelyskäytössä, sillä saaren väkiluku on ollut jopa 13 000–15 000. Nykyisin vain hyvin pieni osa saaresta on viljelyskäytössä. Luomuviljely on nouseva ala nykyisin. Viljoista Kytheralla kasvatetaan esimerkiksi ohraa ja vehnää. Lisäksi saarella kasvatetaan muun muassa perunaa, tomaattia, munakoisoa, kurkkua, maissia, linssiä ja härkäpapua. Kytheran viikuna-, päärynä-, oliivi-, luumu-, manteli- ja johanneksenleipäpuista korjataan satoa. Aikoinaan myös puuvillaa, pellavaa ja tupakkaa on viljelty saarella pieniä määriä. Kytheran viininviljely ja -valmistus ei ole kovin suurta, vaan pääasiassa viiniä valmistetaan paikalliseen kulutukseen. Viiniä valmistetaan pääasiassa kahdesta eri viinilajikkeesta, jotka ovat valkoinen rypäle "petrolanós" ja punainen rypäle "arikarás". Myös "rodítis"- ja "tokumáki"-nimisiä lajikkeita kasvatetaan.


title: Kythera

text: Saaren karjanhoito käsittää vuohien, lampaiden ja sikojen kasvatusta. Myös kanoja on jonkin verran. Sen sijaan naudankasvatus on Kytheralla hyvin vähäistä. Kytheran lampaista saadaan maitoa, josta tehdään esimerkiksi juustoa. Kytheralla harjoitetaan mehiläishoitoa, josta saadaan hunajaa. Mahdollisesti minolaiset opettivat saaren asukkaille mehiläishoidon.


title: Kythera

text: Kythera vie saaren ulkopuolelle esimerkiksi hunajaa, oliiviöljyä ja Melba-nimistä paahtoleipää. Näiden tuotteiden lisäksi saarella tuotetaan muun muassa erityyppisiä nuudeleita, maitoa, voita ja juustoja, kuten mizíthraa ja kefalotíriä sekä tsipuro-nimistä alkoholijuomaa, erilaisia liköörejä ja pieniä määriä villaa. Eri puolilla saarta, kuten Avlémonaksen kylässä, on useita suolavetisiä soita, joilta saadaan suolaa. Suolaa käytetään esimerkiksi kalojen suolaamiseen. Lihaa joudutaan tuomaan saarelle, sillä saaren oma tuotanto ei pysty vastaamaan kysyntään.


title: Kythera

text: Saaren matkailu on vähäistä lukuun ottamatta heinä- ja elokuuta, jolloin ulkomailla asuvat kytheralaiset saapuvat saarelle tapaamaan perheitään ja ystäviään. Erityisesti väkeä saapuu Australiasta. Tänä aikana saaren majoituskapasiteetti on lähes täynnä.


title: Kythera

text: Kytheran itärannikolla sijaitsevasta Diakóftin satamasta liikennöidään laivoilla Antikytheran saarelle, Kreetalla sijaitsevaan Kíssamokseen, Peloponnesoksen Neápoliin ja Gýtheioon sekä Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen. Satama aloitti toimintansa vuonna 1996, ja se sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Kytheran lentoasemalta ja 30 kilometrin päässä saaren pääkylästä Chórasta. Pienempiä satamia on lisäksi Avlémonaksessa, Agía Pelagíassa, Platiá Ámmoksessa ja Kapsálissa, jonka satamaan mahtuu esimerkiksi huviveneitä.


title: Kythera

text: Sesongin aikana Ateenasta on päivittäisiä lentoja Kytheran lentoasemalle, joka sijaitsee kymmenen kilometriä itään Potamóksen kylästä. Lentoaika on 40 minuuttia.


title: Kythera

text: Kytheran kunta ylläpitää saaren linja-autoverkostoa. Linja-autot kulkevat suurimpien keskusten, lentoaseman ja Diakóftin sataman välillä. Saarella on myös takseja sekä autojen ja mopedien vuokraajia.


title: Kythera

text:
Saaren hallitsijat vaihtuivat vuosisatojen kuluessa useita kertoja ja miltei aina valloittajat toivat mukanaan saarelle perheitään, jotka sekoittuivat Kytheran alkuperäisväestöön. Saarella on esimerkiksi henkilöitä, joiden sukunimi on venetsialainen tai Konstantinopolista peräisin. Kytheran karut olosuhteet ovat pakottaneet saarelaisia myös siirtolaisiksi. Ensimmäinen suuri siirtolaisaalto tapahtui Kreikan vapaussodan jälkeen erityisesti Vähän-Aasian Smyrnaan, sillä siellä kulttuuri ja kaupankäynti kukoistivat. Smyrnan suuren palon jälkeen vuonna 1922 suurin osa kytheralaisista lähti Smyrnasta muiden kreikkalaisten tavoin. Myös Pireukseen ja Egyptin Aleksandriaan muutti paljon kytheralaisia vapaussodan jälkeen. 1800-luvun lopulla alkoi toinen siirtolaisaalto, joka kesti toisen maailmansodan alkuun saakka. Tällöin kytheralaiset muuttivat pääasiassa Australiaan ja Yhdysvaltoihin. Toisen maailmansodan päätyttyä alkoi kolmas ja samalla suurin siirtolaisaalto, joka päättyi 1970-luvun puolivälissä. Australiassa on nykyisin noin 40 000 kytheralaisen alkuperän henkilöä, Yhdysvalloissa muutama tuhat ja Pireuksessa ja Ateenassa 5 000–7 000. Viimeisten vuosien aikana siirtolaisia on palannut saarelle.
Enimmillään saarella on ollut 13 000–15 000 asukasta. Vuoden 2001 väestönlaskennassa Kytheran saarella oli 3 354 asukasta. Vuonna 2010 saaren väkiluku oli 3 334. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Kytheran saaren väkiluku oli 3 973.


title: Kythera

text: Potamóksessa toimii esikoulu (). Saarella on peruskoulu () Chórassa, Potamóksessa, Livádissa ja Karvounádeksessa. Chórassa toimivat Kytheran lukio (), lykeion () sekä kunnallinen ammattioppilaitos (). Kytheran koulujen kesäloma alkaa 20. kesäkuuta ja päättyy 10. syyskuuta. Lisäksi kouluissa on kahden viikon joulu- ja pääsiäisloma.


title: Kythera

text: Saaren suurimmassa keskuksessa Potamóksessa on sairaala, joka toimii vuorokauden ympäri. Lisäksi saarella on useita terveysasemia ja osa saaren lääkäreistä tekee kotikäyntejä. Kytheralla on kaksi apteekkia, joista toinen on Potamóksessa ja toinen saaren eteläosassa Karvounádeksessa.


title: Kythera

text: Kytheran kulttuuri on saanut vaikutteita Mánin niemimaalta Peloponnesokselta, Kreetan saarelta ja muilta Jooniansaarilta. Ortodoksinen kirkko kuuluu oleellisesti saaren kulttuuriin, sillä suurin osa saarelaisista on ortodokseja ja saarella on yli 300 kirkkoa. Kytheralaiset osallistuvat aktiivisesti uskonnollisiin juhliin. Kreikan kielen lisäksi saarella puhutaan englantia sekä jonkin verran italiaa. Saarella puhutaan omaa Kytheran murretta.


title: Kythera

text: Tunnettuja nykyajan kytheralaisia taiteilijoita ovat taidemaalari Manólis Cháros ja litografi Vasílis Cháros. Pános Fýllis on puolestaan kytheralainen runoilija. Saarelaisia kirjailijoita ovat esimerkiksi Iosíf Kaloútsis, Geórgios Mórmoris ja Emmanouïl Stáis. He edustavat enimmäkseen 1800-luvun Jooniansaarten koulukuntaa (, suom. ”Seitsemän saaren koulu”).


title: Kythera

text:
Arkkitehtuuri on saanut vaikutteita Egeanmeren alueelta ja venetsialaisilta. Saaren talot muistuttavat muodoltaan kreikkalaisen kirjaimiston gammaa (Γ), ja ne on tavallisesti rakennettu siten, että pihamaat ja ovet ovat länteen ja etelään päin. Talojen arkkitehtuuri on suoraviivaista, eikä koristuksia juuri käytetä. Käytössä olevia koristuksia ovat muun muassa ikkunalla olevat kukkalaatikot, savupiiput ja vaakunat. Näiden valmistuksessa käytetään pääasiassa kalkkikiveä. Tavallisesti talot ovat yksikerroksisia, mutta mikäli toinen kerros on rakennettu, niin yleensä se on kerros, jossa asutaan. Kytheran talojen katot ovat joko palkeilla tuettuja tasakattoja, jotka on valmistettu ristiin rastiin kulkevista säleistä tai sitten katot on rakennettu pitkän holvikaaren muotoon. Saaren eteläosassa tasakattojen avulla kerätään sadevettä tankkeihin. Saaren pohjoisosassa talot ovat saanet vaikutteita Peloponnesoksen Mánin niemimaalta, minkä ansiosta ne ovat tavallisesti kaksikerroksisia. Samoin katot ovat jyrkkiä ja tiilipäällysteisiä.
Kytheran kylistä Aroniádika, Chóra, Kastrisiánika, Káto Chóra ja Mylopótamos on rekisteröity ”perinteisiksi kyliksi” eli ne edustavat hyvin kreikkalaista arkkitehtuuria ja ovat osa kulttuuriperintöä. Viranomaiset pyrkivät suojelemaan näiden kylien arkkitehtuuria sekä edistämään kylien asemaa ja houkuttelevuutta. Kytheran oltua Britannian vallan alla saarelle rakennettiin britti-insinöörien alaisuudessa esimerkiksi siltoja, kuten Katoúnin silta, kouluja, vesitorni, teitä, Kapsálin ja Moudárin majakat sekä Lazaréta-niminen karanteenirakennus, jossa saarelle saapuvat merimiehet joutuivat olemaan eristyksessä mahdollisen ruton vuoksi. Rakennustöissä työvoimana käytettiin saaren asukkaita.


title: Kythera

text: Kytheran musiikki pohjautuu runomitan käyttöön, ja se on saanut vaikutteita Kreetalta ja Venetsiasta sekä bysanttilaisesta musiikista. Saaren musiikilla on läheinen suhde myös uskontoon. Saarella soitettavat laulut käsittävät miltei koko kreikkalaisen folkmusiikin kirjon. Tunnettuja lauluja ovat muun muassa surulaulu ”Símera mávros ouranós” (, suom. ”Tänään taivas on musta”), uskonnollinen ”Apolitíkio tis Panagías tis Myrtidiótissas” () ja Kreetalta lähtöisin oleva ”Erotókritos” (). Kreetalta ovat lähtöisin myös runomittaiset satiiriset 15-tavuiset säkeistöt. Zákynthoksen saarelta Kytheralle on saapunut kantaatteja. Suuri osa kaksi- tai neljäsäkeistöisistä lauluista koskevat maasta pakenemista ja rakkautta. Kytheralaisessa musiikissa käytettäviä soittimia ovat luutun tapainen laoúto () sekä viulu.


title: Kythera

text: Kytheralaiset tanssit ovat melodisia, eläväisiä ja hilpeitä. Tavallisesti tanssit alkavat rauhallisesti kiihtyen vähitellen nopeammiksi. Osa tansseista on paritansseja, jotka muistuttavat paljon kreetalaisia paritansseja. Kytheralla tanssitaan myös esimerkiksi "bourdáris-", "kalamatianós-", "pentozális-" ja "syrtós"-tansseja, joista edustavin on ”"Aï-Giórgis"” (). Perinteisten tanssien lisäksi saarelaiset tanssivat muun muassa tangoa ja valssia.


title: Kythera

text: Saarelta on lähtöisin salaatinkastike, johon kuuluu pilkottua tomaattia ja valkosipulia. Kastiketta käytetään kesäkurpitsasta ja amaranteista valmistetun salaatin päällä. Saaren vihannespiirakoihin laitetaan muun muassa munakoisoa, kesäkurpitsaa, oliiviöljyä, pilkottua sipulia, tomaattia, pippuria ja juustoa. Ne muistuttavat esimerkiksi espanjalaisia "empanada"-piirakoita. Kytheralaisen leivän valmistuksessa käytetään oliiviöljyä, appelsiinin kuorta ja hieman paikallista punaviiniä. Makeutta leipään saadaan lisäämällä paikallista timjamihunajaa. Lisäksi leipään voidaan lisätä mausteneilikkaa ja kanelia. Saaren Melba-paahtoleipä on tunnettu kautta koko Kreikan. Paahtoleipä valmistetaan muun muassa viljasta ja oliiviöljystä. Kytheralla valmistetaan tsipuro-nimistä alkoholijuomaa, erilaisia liköörejä sekä timjamihunajateetä, jota kutsutaan nimellä "erica".


title: Kythera

text: Kytheralla järjestetään varsinkin kesäaikaan useita juhlia. Jokaisella saaren kirkolla ja kappelilla on oma pyhimyksensä, jonka kunniaksi järjestetään joko pelkkä messu tai sitten juhla, johon kuuluu juomista ja tanssimista. Juhlista tunnetuin on "Panagía" eli Neitseen Marian kuolonuneen nukkuminen, jota juhlitaan 15. elokuuta Potamóksen kylän pääaukiolla. "Panagíaan" kuuluu tanssimista, juomista ja syömistä. Myrtidiótissan luostarissa järjestetään juhla syyskuun lopulla, jossa juhlitaan luostarissa säilytettävän ihmeitätekevän ikonin löytymistä. Saaren suojeluspyhimystä Pyhää Theodósiosta juhlitaan puolestaan 12. toukokuuta. Vuosittain 21. toukokuuta saarelaiset juhlivat doksologian kera Jooniansaarten yhdistymistä Kreikkaan vuonna 1864.


title: Kythera

text: Edellisenä sunnuntaina ennen suurta paastoa järjestetään Livádin kylässä karnevaaliparaati. Elokuussa Frátsian kylässä järjestetään maatalousnäyttely. Mitátan kylässä puolestaan pidetään elokuun ensimmäisenä viikonloppuna viinifestivaali, jossa viininjuonnin lisäksi tanssitaan ja soitetaan perinteistä musiikkia. Lisäksi Kytheran kunta järjestää kesäisin erilaisia kulttuuritapahtumia, kuten teatteriesityksiä, taidenäyttelyitä sekä konsertteja, joissa esiintyy kreikkalaisia ja ulkomaisia artisteja. Kytheran nuorisoliitto järjestää Porphyris-festivaalia, johon kuuluu musiikkia, tanssia sekä taide- ja valokuvanäyttelyitä.


title: Kythera

text: Kytheran radioasemia ovat Livádissa toimivat Tsirígo FM ja Radio Camelot sekä Agía Pelagíassa toimiva Adelin FM. Livádin kylässä toimii myös Kytheran ja Antikytheran saarten asioita käsittelevän "Kythiraïká"-sanomalehden () toimitus. Saarella julkaistaan myös englanninkielistä "Kythera"-sanomalehteä.


title: Tara (kaupunki)

text: Tara () on kaupunki Omskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Irtyšin rannalla 302 kilometriä Omskista pohjoiseen. Kaupunki on Taran piirin keskus. Asukkaita on 26 700 henkeä (vuonna 2009).


title: Tara (kaupunki)

text: Kaupunki on saanut alkunsa Irtyšiin laskevan Tara-joen suuhun vuonna 1594 perustetusta linnoituksesta. Vuoden 1669 tulipalon jälkeen se siirrettiin nykyiselle paikalle. Omskin linnoituksen ja Siperian maantien rakentamisen jälkeen paikkakunta menetti sotilaallisen ja kaupallisen merkityksensä. Vuonna 1782 Tarasta tuli Tobolskin lääniin kuulunut kihlakuntakaupunki. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa se toimi karkoituspaikkana.


title: Tara

text: Tara voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sinfonia nro 2 (Aho)

text: Kalevi Aho sävelsi toisen sinfoniansa kesällä 1970 ollessaan sävellyksenopiskelijana Sibelius-Akatemiassa. Teoksen muodostaa kolmoisfuuga, johon on liitetty vapaa passacaglianomainen kooda. Sinfonian kantaesityksessä Helsingissä 17. huhtikuuta 1973 Radion sinfoniaorkesteria johti Kari Tikka. Säveltäjä teki teokseensa eräitä muutoksia vielä vuonna 1995, ja uusittu versio kantaesitettiin 15. syyskuuta 1995 Tuomas Ollilan johtaessa Tampereen kaupunginorkesteria.


title: Valon pisaroita

text: Valon pisaroita on Tuure Kilpeläisen neljäs, ja Kaihon Karavaanin ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin 5. toukokuuta 2010. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 16, nousten ylimmillään sijalle 10 puoli vuotta julkaisunsa jälkeen. kappaleet ovat suuremmaksi osaksi Tuuren käsialaa. Tuure pitää joitakin levyn kappaleita laahaavina balladeina.


title: Valon pisaroita

text: Albumin sanoitukset noudattivat paljolti iskelmämusiikin perinteisiä teemoja.


title: Valon pisaroita

text: Sävellykset ja sanoitukset Tuure Kilpeläinen paitsi Tuulipallo Tuure Kilpeläinen ja Timo Kiiskinen.


title: Angelo Rossitto

text: Angelo Salvatore Rossitto (18. helmikuuta 1908 Omaha, Nebraska – 21. syyskuuta 1991 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka tunnettiin lyhytkasvuisuudestaan.


title: Angelo Rossitto

text: Rossitto oli 89 senttimetriä pitkä. Hän myi kadulla sanomalehtiä, kun John Barrymore "löysi" hänet ja esitteli ehjääjälle, joka etsi lyhytkasvuista henkilöä. Rossitosta tuli yksi Hollywoodin käytetyimpiä lyhytkasvuisia näyttelijöitä: hänet nähtiin vuosien 1927–1987 aikana yli 70 elokuvassa. Hän esiintyi muun muassa Tod Browningin elokuvassa "Freaks – kummajaiset" (1932) sekä elokuvissa "Babes in Toyland" (1934) ja "Simson ja Delila" (1949). Useimmissa rooleissaan hän oli kuitenkn avustajan statuksella, ilman mainintaa lopputeksteissä. Niinpä hän sai vain pieniä palkkioita, ja jatkoi sanomalehtien myymistä elannokseen. Hänen viimeinen merkittävä roolinsa oli elokuvassa "Mad Max – ukkosmyrsky" (1985).


title: Angelo Rossitto

text: Rossitto kuoli 83 vuoden ikäisenä vuonna 1991.


title: Aša

text: Aša () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Baškortostanin rajaa 377 kilometriä Tšeljabinskista länteen. Kaupunki on Ašan piirin keskus. Sen kautta kulkee Ufan ja Tšeljabinskin välinen rautatie. Asukkaita on 31 500 henkeä (vuonna 2009).


title: Aša

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1898 perustetusta rautasulattamosta. Vuonna 1933 siitä tuli kaupunki. Suurin tuotantolaitos on Ašan metallitehdas.


title: Asha

text: Asha voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Helsingin Jäätelötehdas

text: Helsingin Jäätelötehdas on vanhin toiminnassa oleva jäätelön valmistaja Suomessa. Yritys omistaa muutamia jäätelökioskeja Helsingissä ja toimittaa jäätelöään ravintoloihin, mutta muualta sitä ei ole saatavilla.


title: Helsingin Jäätelötehdas

text: Helsingin jäätelötehtaan perustivat Helsingin Keskuskadulle italialaisen Magi-suvun kuusi veljestä vuonna 1922. Helsingin Jäätelötehtaan jäätelö valittiin Suomen parhaaksi jäätelöksi MTV:n Suomen Paras -ohjelmassa vuonna 1994. Lisäksi se on menestynyt erinomaisesti myös lukuisissa muissa jäätelövertailuissa.


title: Helsingin Jäätelötehdas

text: Helsingin Jäätelötehdas sai alkunsa, kun italialaisen Magi-suvun kuusi veljestä lähtivät kotoaan Toscanasta Italiasta. Veljekset suuntasivat ensin Venäjälle Pietariin, jossa alkoivat valmistaa kipsipatsaita. Vallankumouksen takia he joutuivat kuitenkin lähtemään Venäjältä, ja he siirtyivät Helsinkiin. Vuonna 1922 veljekset perustivat Keskuskadulle Helsingin ensimmäisen jäätelötehtaan.


title: Helsingin Jäätelötehdas

text: Yrityksen toiminta lopetettiin väliaikaisesti sotavuosien ajaksi vuonna 1939. Toiminta käynnistettiin uudelleen Eerikinkadulla vuonna 1946. Sittemmin tehdas on toiminut Liisankadulla vuosina 1960–1998 sekä vuodesta 1998 vuoteen 2014 lähtien Mäkelänkadulla. Helsingin Jäätelötehdas on edelleen Magien perheyritys, tällä hetkellä kolmannessa sukupolvessa.


title: Helsingin Jäätelötehdas

text: Helsingin Jäätelötehtaan tuotantotilat sijaitsevat Espoon Koskelossa. Myyntipisteitä on tällä hetkellä neljä: touko–syyskuussa jäätelöä voi ostaa kioskeista, jotka sijaitsevat Kaivopuiston Merisatamanrannassa, Uunisaaren laiturin kohdalla puiston puolella, Mattolaiturilla sekä Etelä-Hesperiankadulla Taivallahden tenniskenttien vieressä. Lisäksi yritys on vuodesta 2001 lähtien toimittanut jäätelöään myös ravintoloihin.


title: Helsingin Jäätelötehdas

text: Helsingin Jäätelötehtaan valikoimaan kuuluu 18 jäätelömakua. Yritys valmistaa yhä Wanhanajan Vaniljapuikkoja, jotka ovat kuuluneet valikoimaan alkuajoista lähtien ja edustavat näin lajinsa klassikoita.


title: Seinäjoen Mimmiliiga

text: Seinäjoen Mimmiliiga (SeMi) on seinäjokinen naisten jalkapallon erikoisseura. SeMi on pelannut kaudella 1996 naisten pääsarjassa SM-sarjassa, mutta oli siellä vain yhden kauden ja putosi jäätyään sarjassa 10:nneksi. Seuran jäsenmäärä on 280 ja seuran puheenjohtajana toimii Sari Hautala.


title: Karabaš

text: Karabaš () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Uralin eteläosassa 96 kilometriä Tšeljabinskista luoteeseen. Kaupungissa on Jekaterinburgin ja Tšeljabinskin väliseltä rautatieltä haarautuvan sivuradan pääteasema. Asukkaita on 15 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Karabaš

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1822 perustetusta kullankaivajien asutuksesta. Myöhemmin seudun malmiesiintymien yhteyteen rakennettiin kuparisulattamoja. Vuonna 1933 Karabašista tuli kaupunki. Nykyään siellä toimii metallitehdas, joka on aiheuttanut vakavia ympäristövahinkoja.


title: Talviklassikko

text: Talviklassikko oli nimitys jääkiekon ulkoilmaottelulle, joka pelattiin kolmesti vuosina 2011, 2012 ja 2014 Helsingin olympiastadionilla. Otteluissa kohtasivat Helsingin paikallisseurat Jokerit ja HIFK. Ottelut olivat jääkiekon SM-liigan runkosarjan otteluita, eli otteluista jaettiin normaalit sarjapisteet. Talviklassikko-tapahtuman järjestämisvastuu vaihteli vuorovuosin Jokereiden ja HIFK:n välillä. Riskit ja voitot jaettiin vuosittain siten, että järjestäjä kantoi taloudellisen vastuun ja vierasjoukkue sai 20 prosenttia mahdollisesta liikevoitosta. Stadionin katsomo jaettiin molempien joukkueiden katsomonosiin.


title: Talviklassikko

text: Ennen Talviklassikkoja Olympiastadionilla oli pelattu jääkiekkoa välirauhan aikaan vuonna 1941.


title: Talviklassikko

text: Keväällä 2013 Talviklassikkoa ei järjestetty, koska jalkapallomaajoukkueen ohjelmassa oli kesäkuun alussa olympiastadionilla. Aikaisen ajankohdan vuoksi stadionin nurmi olisi todennäköisesti pitänyt korvata ulkomaisella siirtonurmella, mikä osoittautui liian kalliiksi vaihtoehdoksi. Talviklassikon sijaan tamperelaiset Tappara ja Ilves kohtasivat Open Ice Winter Classic Tampere -ulkoilmaottelussa 14. joulukuuta 2013.


title: Talviklassikko

text: Ensimmäinen SM-liigan Talviklassikko pelattiin olympiastadionilla 5. helmikuuta 2011, ottelun voitti HIFK maalein 4–3. Ottelu keräsi yleisöä 36 644. Lukema oli uusi Pohjoismaiden ennätys jääkiekko-ottelun yleisömäärässä. Edellinen ennätys saavutettiin Ruotsissa pelatussa ulkoilmaottelussa kaudella 2009–2010; 31 144 katsojaa.


title: Talviklassikko

text: Tapahtuman budjetti oli miljoona euroa. Tapahtuman taloudellisen riskin kantoi ottelun kotijoukkueeksi merkitty Jokerit.


title: Talviklassikko

text: Pelaajien ottelussa käyttämät pelipaidat huutokaupattiin ottelua seuranneen viikon aikana Huuto.net-verkkosivulla. Huutokauppa osoittautui menestykseksi – HIFK:n Mikael Granlundin paita huudettiin hintaan 10 022 euroa ja ottelun parhaan pelaajan, HIFK:n kapteenin Ville Peltosen paita hintaan 9 001 euroa. Huutokaupan tuotto – 44 500 euroa – lahjoitettiin Suomen Icehearts ry:lle, joka tekee ennalta ehkäisevää lastensuojelutyötä joukkueurheilun avulla koulussa ja vapaa-ajalla.


title: Talviklassikko

text: Talviklassikko päätettiin pelata myös kaudella 2011–2012, mutta aluksi Olympiastadionin hallitus kielsi sen pelaamisen. Myöhemmin stadionin hallitus kuitenkin antoi luvan ottelun järjestämiseen. Ottelu pelattiin 4. helmikuuta 2012. Ottelun järjestämisvuoro oli Helsingin IFK:lla, joka voitti myös tämän Talviklassikon, tosin se oli edellisvuotista tiukempi, ja 3–2 voitto ratkesi HIFK:lle vasta voittomaalikilpailussa.


title: Talviklassikko

text: Kauden 2014 Talviklassikko järjestettiin 1. maaliskuuta 2014 Olympiastadionilla. Ennen ottelua HIFK:n ja Jokerien keskinäisten runkosarjaotteluiden voitot olivat tasan 105–105 ja joukkueiden viimeistä kohtaamista mainostettiin otteluna, joka ratkaisee Stadin herruuden. HIFK voitti ottelun maalein 2–1 ja siirtyi keskinäisissä otteluissa 106–105-johtoon vieden näin Stadin herruuden.


title: Nuoret Lakimiehet

text: Nuoret Lakimiehet ry () on suomalaisten nuorten juristien etua valvova ammatillinen yhdistys. Yhdistys on perustettu vuonna 1938 ja siihen kuuluu noin 1000 eri aloilla vaikuttavaa juristia. Yhdistys on myös yksi Suomen Lakimiesliiton perustajajärjestöistä.


title: Nuoret Lakimiehet

text: Yhdistyksen tarkoituksena on valvoa nuorten juristien ammatillisia ja muita etuja sekä toimia nuorten juristien ammatillisena ja sosiaalisena yhdyssiteenä. Nuoret Lakimiehet osallistuu lisäksi yhteiskunta- ja oikeuspoliittiseen keskusteluun.


title: Nuoret Lakimiehet

text: Yhdisty valvoo työ- ja virkasuhteiden ehtoja ja ajaa palkkauskysymyksiin, työhyvinvointiin sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen liittyviä parannuksia. Viimeisimpien vuosien edunvalvonnallisena teemana on ollut tuomioistuinharjoittelu eli auskultointi.


title: Nuoret Lakimiehet

text: Yhdistys järjestää keskustelutilaisuuksia, aamukahvitilaisuuksia, seminaareja ja erilaisia koulutustilaisuuksia yhteistyössä juridiikan koulutustoimijoiden kanssa sekä erilaisia vapaa-ajan tilaisuuksia.


title: Zoltán Hetényi

text: Zoltán Hetényi (s. 18. helmikuuta 1988 Budapest) on unkarilainen jääkiekkomaalivahti. Hän siirtyi joulukuussa 2013 Itävallan pääsarjassa pelaavaan unkarilaiseen Alba Volán Székesfehérváriin.


title: Zoltán Hetényi

text: Hetényi pelasi aina vuoteen 2011 saakka kotimaassaan Alba Volán Székesfehérvárin riveissä. Kaudesta 2007–2008 joukkue pelasi Itävallan Erste Bank Eishockey Ligassa. Hetényi valittiin vuonna 2004 Unkarin MOL ligan parhaaksi tulokkaaksi. Hän voitti Unkarin mestaruuden vuosina 2005, 2007, 2009 ja 2010. Lisäksi Hetényi valittiin kevään 2008 pudotuspelien parhaaksi maalivahdiksi.


title: Zoltán Hetényi

text: Hetényi saapui kahden viikon try-outille Suomeen ja SM-liigajoukkue Pelicansiin toukokuussa 2010. Pelicansin pelaajakoordinaattori Pasi Nurmisen mukaan hän antoi näyttöjä myös Mestis-joukkue Heinolan Kiekolle. Hetényitä Nurmiselle suositteli entinen Pelicans-maalivahti Tommi Satosaari, joka pelasi kaudella 2009–2010 Hetényin joukkuetoverina. Hetényille tarjottiin jo kahden vuoden sopimusta Pelicansiin, mutta hän ei kuitenkaan joukkueeseen päässyt eikä myöskään HeKiin. Syynä oli se, että testien jälkeen huomattiin Hetényillä olevan vielä yksi vuosi sopimusta jäljellä edellisen seuransa kanssa. Pelicansin olisi pitänyt täten maksaa Alba Volánille siirtokorvauksia, mutta siihen Pelicans ei loppujen lopuksi ryhtynyt.


title: Zoltán Hetényi

text: Toukokuussa 2011 Hetényi liittyi try-out-sopimuksella Jokereihin. Hetényi pääsi pelaamaan harjoituskaudella kaksi ottelua European Trophy -turnauksessa ja aloitti kauden 2011–2012 joukkueen kakkosmaalivahtina. Ensimmäisten liigakierrosten jälkeen Jokerit lainasi hänet sarjatasoa alemmas Kiekko-Vantaaseen, josta Jokereiden kakkosmaalivahdin paikalle nousi Frans Tuohimaa.


title: Zoltán Hetényi

text: Lokakuussa 2011 Jokerit solmivat Hetényin kanssa loppukauden kattavan jatkosopimuksen. Hän debytoi SM-liigamaalilla 7. joulukuuta 2011 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Hetényi torjui Jokereille 3-1-voiton, keräsi 13 torjuntaa ja sai syöttöpisteen Janne Lahden tekemään Jokereiden avausmaaliin. Hänet palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kahden tähden tähtipelaajana. Hetényistä tuli samalla kaikkien aikojen ensimmäinen SM-liigassa pelannut unkarilaispelaaja. Koko liigakierroksella joukkueiden kokoonpanoissa esiintyi pelaajia peräti 14 eri kansallisuudesta.


title: Zoltán Hetényi

text: Hetényi siirtyi Jokereista AHL-seura Milwaukee Admiralsin organisaatioon elokuussa 2012. Hän ei pelannut kuitenkaan kauden 2012–2013 aikana otteluakaan AHL:ssa, vaan hän edusti ECHL:n Cincinnati Cyclonesia ja Orlando Solar Bearsia. Solar Bearsiin hän siirtyi, kun Milwaukee Admirals myi hänet AHL-seura Peoria Rivermenille, joka puolestaan lähetti hänet farmijoukkueeseensa Orlandoon. SM-liigakaudelle Hetényi teki sopimuksen Tapparan kanssa mutta siirtyi lainalle Mestikseen pelaamatta yhtään liigaottelua. Tapparassa Hetényi jäi lopulta kokonaan ilman peliaikaa, ja hän siirtyi yhdeksän Mestis-ottelun jälkeen joulukuussa 2013 Itävallan pääsarjan


title: Zoltán Hetényi

text: Hetényi on torjunut neljät miesten MM-kilpailut, joista vuosien 2008 (B-lohkon kultaa), 2010 (B-lohkon hopeaa) ja 2011 (A-lohkon hopeaa) turnaukset olivat I-divisioonassa ja vuoden 2009 turnaus oli MM-tasolla. Vuoden 2010 I-divisioonan MM-kilpailuissa Hetényillä oli kisojen paras torjuntaprosentti (95.4) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.29). Hetényi on hiljattain saanut Unkarin maajoukkueen ykkösmaalivahdin paikan Levente Szuperin jäädessä kakkosmaalivahdiksi. Levente Szuper pelasi kuitenkin vielä vuoden 2009 MM-kilpailuissa Unkarin ykkösmaalivahtina.


title: Zoltán Hetényi

text: Hetényi edusti Unkaria myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailujen I-divisioonassa vuosina 2006 ja 2007 sekä II-divisioonassa vuonna 2005, jolloin hän torjui B-lohkon kultaa. Unkarin alle 18-vuotiaiden MM-joukkuetta Hetényi edusti I-divisioonassa vuonna 2006 ja II-divisioonassa vuonna 2004.


title: Zoltán Hetényi

text: Hetényin pikkuveli Péter pelaa puolustajana Alba Volánin kakkosjoukkueessa Interligassa.


title: Geo

text: Geo on kansainvälinen aikakauslehti. Suomessa lehteä kustantaa Fokus Media. Suomen Geo-lehti ilmestyy 10 kertaa vuodessa. Lehden päätoimittaja on Anu Piippo.


title: Geo

text: Geo kertoo ihmisistä ja ilmiöistä eri puolilla maailmaa. Reportaasien aiheina ovat luonto, ympäristö, matkat, historia, tieteen ja teknologian saavutukset sekä kansat ja kulttuurit.


title: Geo

text: Geo-lehti panostaa laajojen artikkeleidensa asiasisällön lisäksi valokuviin. Lehti kootaan Suomessa, ja myös osa sen sisällöstä tehdään Suomessa.


title: Geo

text: Geo perustettiin Saksassa vuonna 1976. Sen jälkeen se on ilmestynyt yli 20 maassa, muun muassa Saksassa, Ranskassa ja Espanjassa. Suomessa lehti lanseerattiin maaliskuussa 2008. Lehti viettää vuonna 2018 Suomessa kymmenvuotisjuhlaa uudistaen ulkoasuaan ja sisältöään.


title: Geo

text: Vuonna 2012 lehden levikki oli 20 039 ja sillä oli 81 000 lukijaa.


title: Mustanaamio (elokuva)

text: Mustanaamio ("The Phantom") on 7. kesäkuuta 1996 ensi-iltansa saanut toimintaseikkailu, joka pohjautuu Lee Falkin luomaan sarjakuvahahmoon, Mustanaamioon. Elokuvan pääosissa esiintyvät Billy Zane ja Kristy Swanson. Elokuvan ohjasi Simon Wincer. Elokuva perustuu osittain kahteen ensimmäiseen Mustanaamio-tarinaan, "The Singh Broterhood" ja "The Sky Band".


title: Mustanaamio (elokuva)

text: Elokuva alkaa, kun tutkimusretkikunta rantautuu Bengalla-nimisen saaren autiolle rannalle. Tunnetun legendan mukaan sinne on kätketty Tougandan pääkalloaarre. Aarteen muodostavat kolme hohtavaa pääkalloa, ja henkilö jolla on kaikki kolme kalloa pystyy hallitsemaan maailmaa yksinvaltiaana. Pahamaineinen rikollinen Xander Drax (Treat Williams) on päättänyt saada kallot haltuunsa, hinnalla millä hyvänsä. Ainoastaan yksi mies voi pysäyttää hänet – itse vaeltava aave, kuolematon Mustanaamio.


title: Mustanaamio (elokuva)

text:
Elokuva kuvattiin mm. Australiassa, Thaimaassa ja USA:ssa.
Elokuva kuvattiin 3. lokakuuta 1995 - 13. helmikuuta 1996 välisenä aikana.


title: Activision Blizzard

text: Activision Blizzard on Blizzard Entertainmentin entisen omistajan Vivendi Gamesin ja Activisionin yhdistymisestä seurannut yritys. Yritys syntyi 9. heinäkuuta 2008.


title: Activision Blizzard

text: Yritys osti takaisin osakkeensa Vivendiltä vuonna 2013 jatkaakseen itsenäisenä yhtiönä.


title: Oliver Nelson

text: Oliver Edward Nelson (4. kesäkuuta 1932 – 28. lokakuuta 1975) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko, -säveltäjä ja orkesterinjohtaja. Hänen omat soittimensa olivat saksofonit ja klarinetti. Hänet muistetaan erityisesti vuoden 1961 albumista "The Blues and the Abstract Truth", jota luetaan usein yhdeksi merkittävimmistä jazzalbumeista. Levyn kaikki sävellykset ovat Nelsonin, ja avauskappaleesta ”Stolen Moments” on tullut monien levyttämä jazzstandardi.


title: BV Veendam

text: BV Veendam oli alankomaalainen jalkapalloseura, joka lakkautettiin 25. maaliskuuta 2013. Seuran viralliset värit olivat keltainen ja musta.


title: BV Veendam

text: Seura perustettiin 4. syyskuuta 1894 mikä tekee siitä yhden Alankomaiden vanhimmista seuroista. Joukkueen ensimmäinen nimi oli "Look Out", joka vaihdettiin 1909 "Prinses Juliana Veendam"iin. Pian tämän jälkeen nimi lyhentyi muotoon "Veendam".


title: BV Veendam

text: Ammattilaisjoukkueena BV Veendam on pelannut suurimman osan ajastaan (42 kautta) Jupiler Leaguessa eli "Eerste Divisie"ssä. Seura on pelannut kuusi kautta kakkosdivisioonassa. Eredivisiessä BV Veendam on pelannut yhteensä kolme kautta.


title: BV Veendam

text: Kaudella 2009-10 BV Veendam kärsi talousongelmista ja seura haettiin konkurssiin 28. huhtikuuta ylivelkaantumisen vuoksi.


title: Pumapard

text: Pumapard on hybridikissa, urospuolisen puuman ja naaraspuolisen leopardin jälkeläinen.


title: Pumapard

text: Ensimmäiset tunnetut pumapardit syntyivät 1890–1900-lukujen vaihteessa hampurilaisessa eläintarhassa. Tuohon aikaan eläintarhat yrittivät tarkoituksellisesti tuottaa risteymiä, koska eksoottisilla eläimillä oli suuri kysyntä. Luonnossa lajien risteytyminen on erittäin epätodennäköistä, koska niiden elinalueet poikkeavat toisistaan.


title: Pumapard

text: Pumapardin turkissa on isoja, vaaleita leopardin täpliä puuman väriä muistuttavalla pohjalla. Pumapardeilla on pitkä häntä. Kooltaan ne vastaavat puumaa ja ovat vain puolet leopardin koosta. Naaraspumapardit pystyvät yleensä lisääntymään, kun taas urokset ovat tavallisesti lisääntymiskyvyttömiä. Pumapardit elävät lyhempään kuin muut isot kissaeläimet ja kärsivät niitä todennäköisemmin sairauksista, kuten kääpiökasvuisuudesta.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 2010–2011

text: Jääkiekon SM-liigakausi 2010–2011 oli jääkiekon SM-liigan 36. kausi. Sarjan neljätoista joukkuetta olivat samat kuin viidellä edelliskaudella. Mestarina kauteen lähti Turun Palloseura, joka vältti putoamiskarsinnat viimeisen ottelun voittomaalikilpailussa. Mestaruuden voitti Helsingin IFK, jolle mestaruus oli seitsemäs.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 2010–2011

text: Torjuntapörssissä on huomioitu vähintään 20 ottelua pelanneet maalivahdit.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 2010–2011

text: "Taulukko on päivitetty 10. maaliskuuta pelattujen otteluiden jälkeen."


title: Jääkiekon SM-liigakausi 2010–2011

text: Helsingin paikallisseurojen Jokerien ja HIFK:n on tarkoitus pelata Helsingin olympiastadionilla 5. helmikuuta 2011. Ottelua markkinoidaan "Talviklassikko"-nimellä NHL Winter Classicin esimerkin mukaisesti. Viimeksi olympiastadionilla on pelattu jääkiekkoa vuonna 1941. Ottelu on osa jääkiekon SM-liigan kautta, eli ottelusta jaetaan normaalit sarjapisteet. Tapahtuman budjetti on miljoona euroa.


title: Jääkiekon SM-liigakausi 2010–2011

text: SM-liigan toimitusjohtajan Jukka-Pekka Vuorisen mukaan tämänkaltaista tapahtumaa on suunniteltu jo vuosia. Tavoitteena on tehdä Pohjoismaiden jääkiekko-otteluiden yleisöennätys; nykyinen ennätys saavutettiin Ruotsissa, Göteborgin Ullevissa pelatussa ulkoilmaottelussa kaudella 2009–2010. Tuota ottelua seurasi 31 144 katsojaa.


title: Albrecht von Kunowski

text: Albrecht von Kunowski (4. heinäkuuta 1864 Potsdam – 5. huhtikuuta 1933 Potsdam) oli saksalainen lääkäri ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.


title: Albrecht von Kunowski

text: Von Kunowski opiskeli lääketiedettä Berliinissä ja Strasbourgissa. Hän toimi lääkärinä Sleesiassa, ja vuodesta 1913 mielisairaalan johtajana Rybnikissä. Kun Ylä-Sleesia vuonna 1922 liitettiin osaksi Puolaa, von Kunowski jäi eläkkeelle ja palasi Potsdamiin.


title: Albrecht von Kunowski

text: Albrecht von Kunowski kehitti yhdessä veljensä Felix von Kunowskin kanssa Kansallispikakirjoitus-nimisen pikakirjoitusjärjestelmän. He julkaisivat yhdessä myös kirjan "Die Kurzschrift als Wissenschaft und Kunst".


title: Call of Duty: Black Ops

text: Call of Duty: Black Ops on Treyarchin kehittämä ja Activisionin 9. marraskuuta 2010 julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Peli on "Call of Duty" -pelisarjan seitsemäs peli ja neljäs Treyarchin kehittämä peli sarjassa. "Black Ops" on sarjan ensimmäinen peli, joka sijoittuu kylmän sodan aikaan, kun sarjan aikaisemmat osat sijoittuvat toiseen maailmansotaan ja moderniin terrorisminvastaiseen sotaan. Pelin tapahtumapaikkoina toimivat 1960-luvun Vietnam, Laos, Kambodža, Kuuba ja Neuvostoliitto.


title: Call of Duty: Black Ops

text: "Call Of Duty: Black Ops" sisältää tarinapohjaisen yksinpelin sekä verkossa pelattavan moninpelin, joissa pelaaja omaksuu roolin jalkaväkisotilaana. Pelihahmo voi kantaa samaan aikaan kahta asetta sekä kahta kranaattia ja muuta räjähdettä. Pelin ensisijaisia aseita ovat konepistoolit, rynnäkkökiväärit, haulikot sekä kone- ja tarkkuuskiväärit. Toissijaiset aseet ovat pistoolit, singot sekä erikoisaseet varsijousi ja ammusveitsi. Vihollisen voi myös tappaa lähietäisyydelta yhdellä puukoniskulla. Pelihahmo voi ottaa kolme asentoa: seisonta, kyykky ja makuuasento; jokainen asento vaikuttaa liikkuvuuteen, tarkkuuteen ja näkyvyyteen. Pelihahmo pystyy hetkellisesti juoksemaan, mutta väsyy hetken päästä. Kun pelaajan hahmo on kranaatin läheisyydessä, osoittaja ilmoittaa kranaatin sijainnin ja antaa pelaajalle tilaisuuden paeta tai heittää kranaatti takaisin. Tarkkuuskiväärillä ammuttaessa pelaaja voi pidättää hengitystä.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Pelaaja omaksuu useiden hahmojen roolin yksinpelin kampanjassa, perspektiivien vaihtuessa läpi tarinan. Pelattavat hahmot ovat erikoisjoukkojen jäseniä, jotka suorittavat salaisia operaatioita vihollisen linjan takana. Kampanjassa etenemiseksi pelaajan on suoritettava tehtäviä. Mitään tehtävää ei joudu suorittamaan yksin, vaan apuna on aina tekoälyn ohjaamia sotilaita. Kampanjassa pelaaja pääsee lentämään helikopterilla ja ohjaamaan maassa olevaa joukkuetta läpi vihollisen kentän. Kampanjassa on useita elokuvamaisia hetkiä; yksi näistä on hidastettu laukaus Victor Charlie -tehtävän aikana, joka aktivoituu pelaajan ampuessa luodin viimeistä Vietkong-sotilasta kohti.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Aiemmista "Call of Duty" -sarjan peleistä tutut pelimuodot ovat myös "Black Opsissa", kuten esimerkiksi Team Deathmatch, Free for All ja Domination.


title: Call of Duty: Black Ops

text: "Black Opsissa", kuten samassa peligenressä yleensä, moninpeli keskittyy kahden joukkueen väliseen taisteluun. Moninpelissä on yhteensä 14 kenttää sekä ladattavana sisältönä tulleet 12 kenttää. Kenttien koot vaihtelevat pienestä keskikokoiseen ja suureen.


title: Call of Duty: Black Ops

text: "Black Ops" säilyttää "sta" tutuksi tulleen systeemin, jossa saadaan XP- eli kokemuspisteitä, jotka avaavat pelaajan käyttöön uusia aseita ja tarvikkeita. Uutuutena "Black Ops" tuo mukaan jaetun ruudun mahdollisuuden lisäksi COD-pisteet, joita ansaitaan pelaamalla ja joilla pitää ostaa auki kokemuspisteillä ansaitut aseet ja varusteet. Pelaajat voivat uhkapelata COD-moninpelipisteitään muita pelaajia vastaan neljässä kaikki vastaan kaikki -tyylisessä pelimuodossa, joita kutsutaan nimellä Wager Match.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Pelaajalla on myös mahdollisuus pelata tekoälyä vastaan Combat Training -taisteiluharjoituspelimuodossa, jossa pelaajan edistyminen ei vaikuta muiden pelaajien kanssa pelattaviin peleihin. Pelaaja voi myös pelata tekoälyä vastaan kavereidensa kanssa ja harjoitella eri kenttien strategioita.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Moninpeliin on ilmestynyt maksulliset lisäosat First Strike, Escalation, Annihilation ja Rezurrection. Lisäosat ovat julkaistu ensin Xbox 360:lle sekä myöhemmin PlayStation 3:lle ja Microsoft Windowsille. Jokainen lisäosa tarjoaa neljä uutta moninpelikenttää ja yhden Zombies-kentän, paitsi Rezurrection, joka on poikkeuksellisesti kokonaan Zombies-lisäosa.


title: Call of Duty: Black Ops

text: "ista" tuttu pelimuoto Zombies esiintyy myös "Black Opsissa". Pelimuotoa voi pelata yksin tai moninpelinä korkeintaan neljän pelaajan kanssa. Pelaajat taistelevat loputtomia zombilaumoja vastaan, kunnes kaikki pelaajat ovat kuolleet. Kierroksien edetessä zombit vahvistuvat ja niiden määrä kasvaa. Zombeja vastaan käytettäviä aseita on mahdollista parantaa, ja pelihahmojen taitoja voi tehostaa erilaisilla juomilla.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Pelimuodon ensimmäinen taso on nimeltään Kino der Toten. Tasossa pelaaja omaksuu "Call of Duty: World at Warista" tuttujen hahmojen, Edward Richtofenin, Tank Dempseyn, Takeo Masakin ja Nikolai Belinskin roolin. Pelin läpäisemisellä tai päävalikkohuoneeseen asetetulla salaisella tietokoneella on mahdollista avata kaksi uutta kenttää, ”Five” ja arcade-teemainen Dead Ops Arcade. Tasossa ”Five” pelaajat ottavat John F. Kennedyn, Richard Nixonin, Robert McNamaran ja Fidel Castron roolit taistellessaan zombeja vastaan Pentagonin tiloissa.


title: Call of Duty: Black Ops

text: First Striken mukana tullut taso on neuvostoliittolaiselle avaruusasemalle sijoittuva Ascension. Toisen lisäosan, Escalationin taso on nimeltään Call of the Dead. Tasossa esiintyvät uudet hahmot ovat oikeita näyttelijöitä: Sarah Michelle Gellar, Robert Englund, Michael Rooker ja Danny Trejo. Tasossa esiintyy päävihollisena elokuvaohjaaja George A. Romero. Annihilationin mukana tuleva taso Shangri-La sisältää ennennäkemättömiä sokaisu- ja napalmizombeja.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Rezurrection tuo takaisin kaikki "World at Warin" neljä Zombies-tasoa sekä yhden uuden tason nimeltään Moon. Lisäosan mukana tulee myös yksi uusi teema ja Zombies-soundtrack. "Black Opsin" Hardened- tai Prestige-version omistajat saavat lisäosan ilmaiseksi.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Vuonna 1968 agentti Alex Mason herää vangittuna kuulusteluhuoneessa. Varjoissa pysyttelevät vangitsijat tiedustelevat häneltä ”numeroaseman” olinpaikkaa. Suurin osa pelin tapahtumista esitetään Masonin muistin takaumina vuosilta 1961–1968.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Vuonna 1961 Mason, Woods ja Bowman yrittävät salamurhata Fidel Castron Sikojenlahden maihinnousun aikoihin osana Operaatio 40:tä. Tehtävä epäonnistuu ja Mason joutuu kahdeksi vuodeksi vorkutalaiselle vankileirille, jossa hän ystävystyy entisen puna-armeijan sotilaan, Viktor Reznovin kanssa. Reznov kertoo, että vuonna 1945 hän, Nikita Dragovich, Lev Kravchenko ja Dimitri Petrenko olivat osa yksikköä, joka lähetettiin paikantamaan pohjoisella napapiirillä piileskellyt saksalainen tiedemies Friedrich Steiner. Operaation aikana Dragovich petti Reznovin ja tappoi Petrenkon Steinerin luomalla Nova-6-hermokaasulla. Reznov jäi eloon, kun brittiläiset kommandot hyökkäsivät venäläisten kimppuun. Nova-6 tuhoutui, mutta Steiner ja brittiläinen tiedemies Daniel Clarke loivat sen myöhemmin uudestaan neuvostoliittolaisille. Mason ja Reznov aloittavat Vorkutassa vankilakapinan, mutta vain Mason onnistuu pakenemaan.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Vuonna 1963 Mason, Woods, Bowman ja Weaver lähetetään Kazakstaniin sabotoimaan venäläinen avaruusoperaatio ja eliminoimaan neuvostoliittolaisen ”nousu”-ohjelman jäsenet: natsit, joille oli annettu turvapaikka Venäjältä vastalahjaksi heidän tiedoistaan. Weaver joutuu vangituksi ja kidutetuksi, mutta Mason tovereineen pelastavat hänet ja tuhoavat Soyuz-avaruusraketin. Presidentti John F. Kennedy antoi valtuudet Dragovichin salamurhalle, mutta tämä välttää salamurhan ja Mason jahtaa häntä seuraavat viisi vuotta.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Venäläisten läsnäoloa Vietnamissa tutkimaan lähetetty MACV-SOG noutaa venäläiseltä loikkaajalta asiakirjan, jossa on tietoa Dragovichin olinpaikasta. Mason kohtaa Reznovin, joka paljastuu kyseiseksi loikkaajaksi. MACV-SOG etenee Laosiin noutamaan pudonneesta neuvostoliittolaisesta lentokoneesta erän Nova-6-kaasua, mutta joutuu Vietkongin ja Spetsnazin ylivoiman alle ja lopulta heidät vangitaan. Mason ja Reznov onnistuvat pakenemaan, mutta Bowman teloitetaan ja Woods kuolee tappaessaan Kravchenkoa. Myöhemmin paljastuu että Woods elää. Tämä tieto on tarkistettavissa kirjoittamalla salaiselle tietokoneelle ”Zork”.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Hudson ja Weaver kuulustelevat Kowloonissa Daniel Clarkea, joka paljastaa salaisen laitoksen sijainnin Yamantaun vuoristossa ja joutuu Dragovichin miehien tappamaksi. Steiner ottaa yhteyttä Hudsoniin pyytäen tältä tapaamista Rebirth-saarella Araljärvellä saadakseen selville miten estää numeroiden lähetys, joka lähettäisi ohjeet ”nukkuville” agenteille jotka vapauttaisivat Nova-6-kaasua Yhdysvaltain kaupungeissa.


title: Call of Duty: Black Ops

text: Mason ja Reznov suuntaavat Rebirth-saarelle salamurhaamaan Steinerin. Nykyisyydessä Mason on varma siitä, että Reznov teloitti Steinerin, mutta Hudson näki itse kuinka Mason ampui Steinerin. Tässä vaiheessa Masonin kuulustelijoiksi paljastuvat Hudson ja Weaver. Hudson tajuaa, että Dragovich aivopesi Masonin purkamaan numerolähetykset ja täten tullen "nukkuvaksi" neuvostoagentiksi. Paljastuu, että Reznov kuoli Vorkutan paon aikana ja että Masonin näyt Reznovista ovat dissosiatiivisen häiriön aiheuttamia, mikä taas johtui dramaattisesta aivopesuohjelmasta. Reznov uudelleenohjelmoi Masonin Vorkutassa salamurhaamaan Dragovichin, Kravchenkon ja Steinerin presidentti Kennedyn sijaan. Hudson soittaa numeronauhoitteen vielä viimeisen kerran Masonille, yllyttäen tätä muistamaan Rusalka-aluksen sijainnin Kuuban rannikolla. Joukkue aloittaa hyökkäyksen Rusalkalle Masonin ja Hudsonin tunkeutuessa vedenalaiselle lähetysasemalle, jota Rusalka suojelee ja jota aiottiin käyttää lavastamaan amerikkalaisten hyökkäys suunnitellun Nova-6-hyökkäyksen jälkeen. Hudson ottaa yhteyttä Yhdysvaltain laivastoon ja pyytää näitä tuhoamaan aluksen ja sen vedenalaisen tukikohdan. Mason tappaa Dragovichin ennen tukikohdan tuhoutumista. Weaver julistaa voiton mutta Mason on epävarma keskusteltuaan viimeisen kerran Dragovichin kanssa.


title: Call of Duty: Black Ops

text:
Presidentti Kennedystä näytetään arkistokuvaa ennen hänen salamurhaansa reportterin ja Masonin lausuessa satunnaisia numeroita. Kun arkistokuva on näytetty toisen kerran, Masonin ilmeentyminen väkijoukossa kuten myös Dragovichin viimeiset sanat kehottavat, että Mason seurasi alkuperäistä ohjelmointiaan.
Peli paljastettiin virallisesti, kun sen virallinen nettisivusto otettiin käyttöön, jotta pelin traileri voitaisiin julkaista 30. huhtikuuta 2010. Nettisivuston lisäksi myös virallinen Treyarchin tekemä blogi julkaistiin päivä ennen pelin julkistamisen paljastusta. Toukokuussa 2009 huhuttiin, että Activision haki lisenssiä Vietnamin sodan aikaiseen musiikkiin, joka johti spekulaatioon siitä, että seuraava "Call of Duty" sijoittuisi Vietnamiin. Treyarch julkaisi pelin trailerin 1. toukokuuta 2010.


title: Call of Duty: Black Ops

text: "Call of Duty: Black Ops" on saanut yleisesti hyvän vastaanoton kriitikoilta. GameSpot antoi pelille 9 pistettä 10:stä ja kirjoitti: ""Call of Duty: Black Ops" kantaa sarjan standardin erinomaisesti, tuottaa mielenkiintoisen kampanja ja jännittävän kilpailukykysen moninpelin." "Edge" -lehti kriittisempi antaen pelille pisteet 7/10, kirjoittaen: "Vaikka "Black Ops" on kaunis peli, niin se vaikuttaa enemmänkin vuosittaiselta päivitykseltä kuin jatko-osalta, joka ei eroa edeltäjistään millään tavalla". Useat arvostelijat valittivat että peli tuntuu enemmäkin putkiräiskinnältä. PC Gamer kuvaili peliä tuskin edes interaktiiviseksi


title: Katolinen tiedotuskeskus

text: Katolinen tiedotuskeskus (lyhenne: KATT, ruots.: "Katolsk informationstjänst", engl.: "Catholic Information Centre") on Helsingin katolisen hiippakunnan tiedotusorganisaatio, jonka tehtäviin kuuluvat muun muassa Fides-lehden julkaiseminen, muu julkaisu- ja tiedotustoiminta sekä hiippakunnan internet-sivujen ylläpito.


title: Katolinen tiedotuskeskus

text: Tiedotuskeskus perustettiin vuonna 1962 Helsingin Käpylään. Se toimii nykyisin Pyhän Henrikin katedraaliseurakunnan yhteydessä Helsingin Kaivopuistossa.


title: Katolinen tiedotuskeskus

text: Katolisella tiedotuskeskuksella on oma johtokuntansa, johtaja sekä muuta henkilökuntaa.


title: Hispaniolantangarat (suku)

text: Hispaniolantangarat ("Phaenicophilus") eli aiemmalta nimeltään haitintangarat on hispaniolantangaroiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Hispaniolantangaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.


title: Schichau Seebeckwerft

text: Schichau Seebeckwerft eli SSW (aikaisempia nimiä: Schichau-Werke ja Schichau Unterweser) oli saksalainen laivanrakennusyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsi Bremerhavenissa. Yhtiön nimi syntyi vuonna 1988 Schichaun ja Seebeckwerftin fuusioituessa. Yhtiö lopetti toimintansa vuonna 2009.


title: Schichau Seebeckwerft

text: Ferdinand Schichau perusti vuonna 1837 Elbingissä yrityksen nimellä F. Schichau. Yhtiö aloitti höyrykoneiden ja myöhemmin vetureiden valmistuksen. Vuonna 1854 Schichau rakennutti telakan Elbingiin ja vuonna 1890 avattiin suurempi telakka Danzigiin (on ollut osa Gdańskin telakkaa vuodesta 1945). Saksan valtio osti telakan vuonna 1929. Yhtiö osti 1930 Königsbergistä pienehkön telakan.


title: Schichau Seebeckwerft

text: Vuoden 1945 jälkeen yhtiön telakoista Danzig, Königsberg ja Elbing jäivät Puolan ja Neuvostoliiton alueille ja yhtiö joutui aloittamaan toimintansa uudelleen Bremerhavenissa Länsi-Saksan alueella. Vuonna 1972 yhtiöön sulautui Unterweserweft-laivanrakennusyhtiö, jolloin yhtiön nimeksi tuli Schichsau Unterweser. Vuonna 1988 uudeksi nimeksi tuli Schichau Seebeckwerft Seebeckwerftin sulautuessa yhtiöön. Bremer Vulkan osti yhtiön, ja yrityksen toiminta lakkasi vuonna 1996 Bremer Vulkanin taloudellisten ongelmien takia.


title: Schichau Seebeckwerft

text: Vuonna 1998 perustettiin uusi yritys samoissa tiloissa nimellä Schichau Seebeck Shipyard GmbH, joka oli toiminnassa vuoteen 2009 jolloin liiketoiminta lopetettiin kokonaan.


title: Harjatangarat

text: Harjatangarat ("Tachyphonus") on tangaroiden heimoon kuuluva varpuslintusuku. Harjatangaroiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kahdeksan lajia.


title: Solnahallen

text: Solnahallen on sisäliikuntahalli Solnan kunnassa Tukholman läänissä Ruotsissa. Hallin kapasitetti on 2 000 katsojaa ja se toimii koripalloseura Solna Vikingsien, ja salibandyn Superliigaseura AIK:n kotihallina.


title: Solnahallen

text: Europen musiikkivideo kappaleeseen "The Final Countdown" on kuvattu Solnahallenissa 26.–27. toukokuuta.


title: Solnahallen

text: 26. syyskuuta 1986 Metallica soitti viimeisen konserttinsa basistinsa Cliff Burtonin kanssa Solnahallenissa, päivää ennen kuin Burton kuoli bussionnetomuudessa.


title: Juhla Mokka

text: Juhla Mokka on yksi suomalaisen kahvipaahtimo Pauligin valmistamista kahvilaaduista Presidentti-kahvin ohella. Juhla Mokkaa saa vaaleapaahtoisena (paahtoaste 1), tummapaahtoisena (paahtoaste 2,5), tosi tummana (paahtoaste 4) sekä luomuna (paahtoaste 2). Juhla Mokka on Suomen suosituin kahvibrändi. Juhla Mokkaa myydään pannu- ja suodatinjauhatuksena, papupakkauksena ja Cupsolo-laitteeseen sopivana kahvikapselina. Juhla Mokka valmistetaan Brasilian, Kolumbian, Keski-Amerikan ja Afrikan kahvilajikkeista.


title: Botkyrkahallen

text: Botkyrkahallen on urheiluhalli, joka sijaitsee Ruotsin Botkyrkassa Tukholman eteläpuolella. Hallia käyttävät kotihallinaan Balrog Botkyrka/Södertälje IKn miesten Allsvenskan-seura sekä naisten Elitserien-seura. Hallin katsojakapasiteetti on 1500 katsojaa. Halli oli mukana isännöimässä myös Salibandyn MM-kisoja vuonna 2006.


title: Tibblehallen

text: Tibblehallen on urheiluhalli, joka sijaitsee Täbyn kunnassa, Ruotsissa. Halli sijaitsee noin 500 metriä Täbyn keskustasta. Superliiga-seura Caperio/Täby FC pelaa hallissa sarjan kotiottelunsa. Hallin katsojakapasiteetti on 1 000 katsojaa.


title: Falu-Kuriren Arena

text: Falu-Kuriren Arena on urheiluhalli, joka sijaitsee Falunissa, Ruotsissa. Halli toimii kotihallina salibandyseura IBF Falunille, jolla on edustusjoukkueissa edustus Ruotsin pääsarjatasolla sekä naisissa että miehissä. Vuonna 2008 valmistuneen hallin katsojakapasiteetti on 2 700 katsojaa. Hallin kustannusarvio oli 50 miljoonaa kruunua.


title: Gammliahallen

text: Gammliahallen on urheiluhalli joka sijaitsee Uumajassa Ruotsissa. Salibandyseurat IBK Dalen ja Umeå City IBK, jotka pelaavat Ruotsin miesten pääsarjassa Superliigassa, käyttävät Gammliahallenia kotihallinaan. Hallin katsojakapasiteetti on 2000 katsojaa.


title: Helsingborgin urheilutalo

text: Helsingborgin urheilutalo () on vuonna 1957 rakennettu urheilurakennus Helsingborgissa Ruotsissa. Urheilutalo on isännöinyt voimistelun Ruotsin mestaruus-kisoja sekä vuonna 2006 Ruotsissa järjestettyjä salibandyn MM-kilpailuja.


title: Helsingborgin urheilutalo

text: Ruotsin salibandyn pääsarjaseura, Superliigassa pelaava FC Helsingborg, käyttää urheilutaloa kotihallinaan.


title: Turku Modern

text: Turku Modern on Turun keskustassa heinäkuussa järjestettävä elektronisen ja tanssimusiikin kaupunkifestivaali. Festivaali järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2009. Yleisöä tapahtumassa oli vuonna 2009 yli 3 000. Turku Modern on suunnittellut Shanghain maailmannäyttelyn Suomi-päivän musiikkiosion.


title: Turku Modern

text: Kun Koneisto (konemusiikin festivaali) siirrettiin Helsinkiin ja Uuden Musiikin Festivaali (UMF) lopetettiin vuonna 2008, tilalle kehitettiin Turku Modern, joka jatkaa Turun kaupungissa järjestettävien tanssimusiikin festivaalien perinnettä.


title: Turku Modern

text: Festivaali järjestetään erityisen alueen sijasta Turun klubeilla ja ravintoloissa. Esiintyjät ovat pitkälti dj-artisteja Suomesta ja ulkomailta ja edustavat musiikkityyleillään kaikkea indiestä dancehallin ja dubstepin kautta houseen.


title: Ferdinand Schichau

text: Ferdinand Gottlob Schichau (s. 30. tammikuuta 1814 - k. 23. tammikuuta 1896) oli saksalainen konetekniikan insinööri ja laivanrakennusyhtiö Schichaun, nykyisen Schichau Seebeckwerftin perustaja.


title: Ferdinand Schichau

text: Schichau syntyi Elbingissä, Länsi-Preussissa. Hän opiskeli insinööriksi Berliinissä. Vuonna 1837 hän perusti Schichau-teollisuusyhtiön ja rakennutti telakan Pillauhun (nykyään Kaliningradin Baltijsk). Yritys kasvoi suureksi teolliseksi yhtiöksi, joka valmisti muun muassa höyrykoneita ja vetureita. Myöhemmin yhtiö muutettiin laivanrakennusyhtiöksi.


title: Ferdinand Schichau

text:
Yhtiö sai niin paljon tilauksia, että jouduttiin rakentamaan toinen telakka Danzigiin. Vuonna 1896 Schichau työllisti arviolta 4000 työntekijää ja Schichaun omaisuudeksi arveltiin 30 miljoonaa Saksan kultamarkkaa.
Schichau kuoli Elbingissä 23. tammikuuta 1896. Kuoleman jälkeen yhtiön uudeksi johtajaksi tuli Schichaun poikapuoli, Ziese.


title: Leppävaaran Urheiluhalli

text: Leppävaaran urheiluhalli on Espoon Leppävaarassa sijaitseva urheilurakennus. Salibandyseura Espoon Oilersin naisten edustusjoukkue pelaa urheiluhallissa kotiottelunsa. Urheiluhallin katsomon istumapaikkojen määrä on 484 katsojaa ja hallin kokonaispinta-ala on 893 neliömetriä.


title: Salibandyhalli Aurora

text: Salibandyhalli Aurora on Porvoossa sijaitseva salibandyyn tarkoitettu erikoishalli. Aurora toimii naisten salibandyliigaseura PSSn kotihallina. Halli toimii Kokonniemen liikuntakeskuksen yhteydessä.


title: Martinhalli

text: Martinhalli on Hyvinkäällä, Martissa sijaitseva urheiluhalli.


title: Martinhalli

text: Miesten II-divisioonajoukkue SC Hyvinkää ja naisten salibandyliigaseura SB-Pro pelaa Martinhallissa kotiottelunsa. Se on myös Futsal-Ykkösessä pelaavan PS Villan kotikenttä sekä koripallojoukkue Hyvinkään Pontevan kotikenttä. Hallirakennuksen yhteydessä sijaitsee myös Hyvinkään kaupungin Martin koulu, joka tarjoaa perusopetusta 1–6. luokkalaisille.


title: Myyrmäen urheilutalo

text: Myyrmäen urheilutalo on Vantaan Myyrmäessä sijaitseva urheiluhalli. Urheilutalo toimii salibandyseura SB Vantaan ja käsipalloseura Atlaksen kotihallina. Myös koripallon SM-sarjassa pelannut Vantaan Pussihukat käytti hallia kotiareenanaan.


title: Myyrmäen urheilutalo

text: Urheilutalon tiloihin kuuluu palloilusalin lisäksi myös painitilat, voimistelusali sekä voimailutilat. Rakennuksesta löytyy myös uimahalli ja kahvio.


title: Myyrmäen urheilutalo

text: Myyrmäen urheilutalo valmistui syksyllä 1974 arkkitehti Ilpo Halvan suunnittelemana. Sen kokonaistilavuus oli alun perin 34 000 kuutiometriä ja lattia-ala 6 000 neliömetriä.


title: Myyrmäen urheilutalo

text: Myyrmäen uimahallissa oli alun perin kolme allasta: kahdeksanratainen 25 metrin allas, erillinen hyppyallas 1 ja 3 metrin ponnahduslaudoin sekä 12 × 8 metrin lastenallas.


title: Myyrmäen urheilutalo

text: Urheiluhalli rakennettiin täyttämään pallopelien kansainväliset mitat ja oli pääkaupunkiseudun toinen täysmittainen käsipallokenttä samoihin aikoihin valmistuneen Tapiolan ohella. Katsomo mitoitettiin jopa tuhannelle ihmiselle. Rakennukseen tuli myös 214 neliömetrin kuntosali, 130 neliömetrin voimailusali, parisataa neliömetriä erilaisia vapaa-ajan tiloja sekä kahvila-ravintola ja parturi-kampaamo.


title: Myyrmäen urheilutalo

text: Urheilutalo suunniteltiin palvelemaan myös viereisen Myyrmäen yhteiskoulun (nyk. Vaskivuoren lukio) liikunnanopetustarpeita.


title: Glee

text: Glee on yhdysvaltalainen musikaalia, draamaa ja komediaa yhdistelevä televisiosarja, jota esitettiin kuuden tuotantokauden ajan vuosina 2009–2015. Sarja kertoo ohiolaisen high schoolin epäsuosituimmista oppilaista, jotka pyrkivät etsimään omaa identiteettiään ja toteuttamaan unelmiaan koulun showkuorossa.


title: Glee

text: Sarjan pilottijakso esitettiin Yhdysvalloissa "American Idolin" jälkeen 19. toukokuuta 2009. Varsinaisesti ohjelman ensimmäinen kausi käynnistyi 9. syyskuuta 2009. Saman vuoden joulukuussa sarja jäi neljän kuukauden tauolle ja palasi ohjelmistoon huhtikuussa 2010. Sarjan toinen tuotantokausi alkoi syksyllä 2010. Sarjaa esittävä televisiokanava Fox ilmoitti 23. toukokuuta 2010 – ennen kuin edes sarjan ensimmäinen tuotantokausi oli ehtinyt päättyä – että sarja jatkuu kolmannelle tuotantokaudelle.


title: Glee

text: Suomessa sarjaa esittää Sub, AVA ja Kutonen Sarjan esittäminen alkoi Suomessa 16. lokakuuta 2010. Sarja on tilattu kymmeniin eri maihin, muun muassa Isoon-Britanniaan, Ruotsiin, Italiaan, Japaniin, Uuteen-Seelantiin ja Turkkiin.


title: Glee

text: Sarja on kerännyt paljon positiivista palautetta kriitikoilta. Se on voittanut lukuisia palkintoja, muun muassa parhaan komediasarjan Golden Globe -palkinnon. Näyttelijä Jane Lynch on palkittu roolistaan Golden Globe ja Primetime Emmy -palkinnoilla. Chris Colfer on voittanut roolistaan Golden Globen. Neil Patrick Harris ja Gwyneth Paltrow ovat molemmat voittaneet vierailevan näyttelijän Primetime Emmy -palkinnot.


title: Glee

text:
Sarjassa kuullaan ja esitetään paljon musiikkia. Suurin osa näyttelijöiden sarjassa esittämistä kappaleista on coverversioita tunnetuista popkappaleista ja musikaalisävelmistä. Sarjan musiikkia on julkaistu useilla albumeilla sekä ladattavassa muodossa nettikaupoissa.
Sarjan tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen William McKinley High Schooliin Liman kaupungissa Ohiossa. Koulun popmusiikkia ja musikaalisävelmiä esittävä glee-kuoro on ollut vaikeuksissa jo vuosien ajan. Kun kuoronvetäjän paikka vapautuu, kouluaikanaan kuorossa laulanut espanjanopettaja Will Schuester päättää nostaa kuoron takaisin huipulle. Kuorolaisia pidetään koulun pohjasakkana, joten kuoroon liittyy aluksi vain pieni joukko oppilaita. Kuoro alkaa kuitenkin harjoitella tulevia aluekilpailuja varten. Vaikeuksia heille aiheuttavat Willin ja kuorolaisten ajoittaiset erimielisyydet ja ongelmat sekä cheerleadingjoukkueen valmentaja Sue Sylvester, joka yrittää lakkauttaa kuoron.


title: Samu Kuitunen

text:
Samu Kuitunen on suomalainen jääkiekko- ja salibandyvalmentaja. Nykyisin Kuitunen toimii salibandyn liiga-seura SC Classicn päävalmentajana. Parivaljakko Petteri Nykky ja Samu Kuitunen ovat vastuussa Suomen miesten Maajoukkueesta keväästä 2017 lähtien.
Kuitunen on urallaan toiminut jääkiekkossa Suomen kaikkien juniorimajoukkueiden, alle 20-vuotiaiden maajoukkueen, Olympiajoukkueen, HPK:n, Karhu-Kissojen, Jokipoikien ja Haukkojen, HIFK U-20 sekä Kiekko-Vantaan päävalmentajana. HIFK valmentajana sekä Suomen Jääkiekkoliiton, Porvoon Huntersin, PiTan, EHC ja HIFK valmennuspäällikkönä. Salibandyssa Kuitunen kuului ennen Kiekko-Vantaan uraansa Suomen salibandymaajoukkueen taustaryhmään ja on voittanut salibandyn maailmanmestaruuden valmentajana vuonna 2008.


title: Samu Kuitunen

text: Kuitunen oli Suomen rullakiekkomaajoukkueen ensimmäinen päävalmentaja vuosina 1995–1997. Kuitusen alaisuudessa Suomi voitti pronssia FIRS:in kisoissa 1995 ja IIHF:n kisoissa 1996.


title: Ruotsin virolaiset

text: Ruotsin virolaiset ovat Ruotsissa asuvia virolaisia. Pääosa heistä on toisen maailmansodan jälkeen muuttaneita, mutta muuttoliikkeellä Ruotsiin on pitkä historia. Ruotsin virolaisen kulttuurin keskuksena pidetään Tukholmaa. Erään arvion mukaan Ruotsissa oli vuoden 1995 aikoihin noin 35 000 virolaistaustaista henkilöä. Vuoden 2012 lopussa Ruotsissa asui Statistiska centralbyrånin tilaston perusteella 10 145 henkilöä, jotka olivat syntyneet Virossa ja 16 709 Ruotsissa syntynyttä henkilöä, joiden vanhemmista vähintään yksi oli syntynyt Virossa. Yhteensä Virossa syntyneitä ja heidän jälkeläisiään oli 26 854 henkeä.


title: Ruotsin virolaiset

text: Mahdollisesti ensimmäiset virolaiset tulivat Ruotsiin jo keskiajalla. Mälarenin ympäristön "est"-loppuiset paikannimet ja riimukivissä esiintyvät henkilönnimet viittaavat joidenkin tutkijoiden mielestä siihen, että alueella on ollut virolaisten haja-asutusta. Hjalmar Lindrothin teorian mukaan ruotsalaiset olisivat tuoneet Virosta orjia näille alueille. Myöhäismuinaisruotsissa ja varhaisuusruotsissa sana "est" tarkoitti orjaa.


title: Ruotsin virolaiset

text: Myöhemmin virolaisia tuli hajanaisesti yleensä pakolaisina. Ensimmäinen varsinainen muuttaja aalto tuli 1800-luvun alussa Venäjän keisarikunnan asevelvollisuutta karkuun. Pakolaisia tuli silloin vielä Ruotsiin kuuluneeseen Etelä-Suomeen, sekä Ruotsin Gotlantiin, Roslageniin ja Tukholmaan. David Pappin mukaan tällöin virosta tulleita oli jopa muutama tuhat. Ei ole kuitenkaan tiedossa missä määrin tulijat olivat vironruotsalaisia. Tulijat sulautuivat kantaväestöön nopeasti eikä varsinaista vähemmistöä muodostunut. Poikkeuksena voidaan pitää Katthammarsvikia Gotlannissa, jonka asukkaista vielä 1800-luvun lopulla kymmenesosa oli virolaisia. Myös viron kieli selviytyi siellä 1900-luvun alkuun.


title: Ruotsin virolaiset

text: Seuraava aalto saapui pakolaisina toisen maailmansodan aikaan vironruotsalaisten evakoimisen yhteydessä vuonna 1944, sekä omin avuin. Noin 6 500 vironruotsalaisten mukana maahan muutti noin 2 000 heihin erilaisissa perhesiteissä ollutta virolaista. Vuonna 1945 Ruotsissa oli jo 21 815 virolaista ja 6 554 vironruotsalaista. Pakolaiset keskittyivät suuriin kaupunkeihin etenkin Mälarenin ympärille, sekä Länsi- ja Etelä-Ruotsiin. Myöhemmin virolaisia on tullut maahanmuuttajina etenkin EU:n myötä.


title: Ruotsin virolaiset

text: Virolaiset ostivat Tukholmasta niin sanotun Viro-talon Regerinsgatanilta vuonna 1958, mutta se myytiin pois vuonna 1968. Nykyisin Viro-talo sijaitsee Wallingatanilla. Viron muodollinen presidentti oli ollut maanpaossa Ruotsista vuodesta 1941 vuoteen 1992. Pakolaishallitus sen sijaan kokoontui Oslossa. Pakolaispresidentti luovutti virkansa Viron presidentille vuonna 1992 vaalien jälkeen.


title: Ruotsin virolaiset

text: Toisen maailmansodan jälkeen alettiin järjestää virolaista koulutusta. Perustettiin viisi yksityistä alakoulua, joista yksi on edelleen toiminnassa ("Stocholmi Eesti Kool"). Näiden lisäksi toimi 40 täydennyskoulua, joissa vuonna 1948 oli 937 oppilasta. Vuonna 1987 jäljellä oli enää 7 koulua ja 80 oppilasta. Vuonna 1952 aloitti toimintansa Viron tieteellinen instituutti ("Eesti Teaduslik Instituut"). Sen opetusohjelma perustui Tarton yliopiston vastaavaan.


title: Jeanin elämää

text: Jeanin elämää () on ranskalaisten Philippe Dupuyn ja Charles Berberianin humoristinen ihmissuhdeaiheinen sarjakuva. Pelkistetty ja kirkasvärinen piirrostyyli edustaa selkeän viivan koulukuntaa. Tyylille ovat sukua myös esimerkiksi "New Yorker" -lehden kuvittajien työt.


title: Evankeliset ystävät

text:
Evankeliset ystävät eli skutnabbilaisuus on Axel Alfred Skutnabbin vuonna 1900 perustama uskonnollinen suuntaus, jonka juuret ovat vapaakirkollisuudessa ja Ruotsalaisessa Pyhitysliikkeessä (Helgelse förbundet).
Axel Alfred Skutnabb oli tullut uskoon vapaakirkollistenjärjestämässä Fredrik Fransonin kokouksessa. Skutnabb oli myös osallistunut Ruotsalaisen Pyhitysliikkeen (Helgelse förbundet) toiminnan kautta syntyneen Pyhitys-liikkeen toimintaan. Skutnabb tutustui Ruotsalaisen Pyhitysliikkeen kirjallisuuteen ja kehitteli synnittömyys-liikkeen oppia niin pitkälle, että alkoi opettaa kaikkien pelastuvan ja sanoi ettei ole mitään kadotustuomiota.


title: Evankeliset ystävät

text: Vapaakirkollisessa herätysliikkeessä Skutnabb oli joutunut Hjalmar Braxénin ja muiden vanhempien saarnamiesten kanssa usein yhteentörmäyksiin, Skutnabbin ”evankelisen vapauden” vuoksi ja erikoisten opillisten näkemyksien tähden. Skutnabb ei koskaan kuulunut Vapaanlähetyksen varsinaisiin saarnaajiin. Skutnabb oli mukana Tampereen vuosikokouksessa 1900. Hänelle ei järjestetty puhetilaisuutta. Erään saarnan jälkeen hän kuitenkin nousi puhumaan. Hjalmar Braxén heti keskeytti hänen puheensa ja sanoi että pysytään ohjelmassa. Kun Skutnabb kiellosta huolimatta yritti puhua, Braxén istui harmonin ääreen ja alkoi laulaa, kokousväki yhtyi lauluun. Laulun jälkeen Skutnabb huusi: ""Tässä näette, mitä on vapaakirkollinen vapaus. Tästä lähtien minä en ole vapaakirkollinen.""


title: Evankeliset ystävät

text:
Evankeliset ystävät kokoontuivat Tampereella Skutnabbin rukoushuoneella joka sijaitsi (1910) Rongan ja pellavatehtaankadun kulmassa, lähellä nykyistä Tammer-hotellia, Hetala-nimisessä puurakennuksessa, joka aikaisemmin oli ollut Tampereen 2. poliisipiirin ensimmäinen toimipaikka.
Evankeliset ystävien tilaisuuksissa kävi toisinaan vapaakirkollisia ”nuoria" puhumassa, Skutnabb oli arvostettu heidän keskuudessaan. Evankeliset ystävät osallistuivat myös yhteiskristillisiin tilaisuuksiin. Evankeliset ystävien toimintaa myös vastustettiin. Kuvernööri määräsi vankeusrangaistuksen, jonka vuoksi Akseli Skutnabb kolmen kuukauden ja Juho Aaltokahden kuukauden rangaistuksen saaneena toimitettiin Hämeenlinnan läänivankilaan 28. heinäkuuta 1915. Juho Aalto vapautettiin 6. lokakuuta 1915 ja Akseli Skutnabb 28. lokakuuta 1915.


title: Evankeliset ystävät

text: Tampereella pidettiin 15.–17. toukokuuta 1940 yhteiskristillinen kokous eri piireihin kuuluvien saarnaveljien hengellisen elämän syventämistä ja keskinäistä rakentumista varten. Tämän kokouksen taholta julkaistiin maamme lehdissä kaikille kristillisille piireille osoitettu veljellinen tervehdys, joka oli samalla vilpitön kädenojennus luterilaiselle kirkolle. Tervehdys otettiin lämmöllä vastaan luterilaisen kirkon pappien puolelta ja luvattiin osallistua seuraavaan veljeskokoukseen. Tampereen kokouksessa valittiin seuraavaa kokousta valmisteleva toimikunta, johon kuuluivat skutnabbilainen Aatu Heiskanen (1886–1941), vapaakirkollinen Oskari Jalkio, baptisti Akseli Jauhiainen, helluntailaiset Eino Manninen ja Niilo Suomela.


title: Evankeliset ystävät

text: Veljeskokoukseen osallistunut Aatu Heiskanen toimi aiemmin myös lestadiolaisessa uusheräyksessä saarnaajana, kunnes joutui opillisista syistä erotetuksi uusheräyksen puhujalistoilta. Aatu Heiskasen toiminnan vaikutuksesta uusheräyksestä erkaantui 1922–1923 pienehkö ryhmä nimeltä heiskaslaisuus, jotka liittyivät sitten skutnabbilaisuuteen.


title: Evankeliset ystävät

text: Evankeliset ystävät olivat näkemykseltään universaalisia. Heidän näkemyksensä mukaan: kaikki on kerta kaikkiaan maksettu ja sovitettu, eikä ole enää mitään kadottavaa syntiä, eikä ole mitään kadotustuomiota.


title: Evankeliset ystävät

text:
He eivät pitäneet itseänsä syntisinä vaan uskoivat olevansa synnittömiä, kuten Kustaa Asp ja Akseli Skutnabb Tampereen Talvijuhlilla helmikuussa 1928 julistivat.Evankeliset ystävät kustansivat useita kirjoja, joista merkittävimpiä olivat
C. H. Mac Intosh:in Mooseksen kirjojen selitysteokset 1–3, vuosilta 1915, 1917, 1922
ja F. Hemanin Juudaankansan historia Jerusalemin hävityksen jälkeen, vuonna 1912.


title: Evankeliset ystävät

text: Evankeliset ystävät julkaisevat myös lehteä:


title: Evankeliset ystävät

text: Evankeliset ystävien kokouksissaan laulamat laulut, joista monet olivat vanhoja lestadiolaisten lauluja, julkaisi Vihtori Repo vuonna 1907 Kotimaan lauluja -nimisenä kokoelmana.


title: Dmitri Kvartalnov

text: Dmitri Vjatšeslavovitš Kvartalnov (, s. 25. maaliskuuta 1966 Voskresensk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Nykyään Kvartalnov toimii KHL-liigassa pelaavan Moskovan TsSKA:n päävalmentajana.


title: Dmitri Kvartalnov

text: Kvartalnov pelasi uransa kaksi ensimmäistä kautta, 1982–83 ja 1983–84 kotikaupunkinsa joukkueessa HK Himik Voskresenskissa. Kausiksi 1984–85 ja 1985–86 hän siirtyi suorittamaan asepalvelustaan kakkosliigan armeijaseuraan SKA Kalininiin, mutta palasi sen jälkeen kasvattajaseuraansa. Kaudella 1989–90 Kvartalnov voitti Neuvostoliiton jääkiekkosarjan pistepörssin.


title: Dmitri Kvartalnov

text: Neuvostoliiton hajottua Kvartalnov siirtyi samaten laitahyökkääjänä pelanneen veljensä Andrein kanssa Pohjois-Amerikkaan IHL-liigan San Diego Gulls -joukkueeseen voittaen sarjan pistepörssin ja saaden sekä vuoden tulokkaan että parhaan pelaajan palkinnot. Seuraavana kesänä vuonna 1992 Boston Bruins varasi Kvartalnovin NHL:ään ensimmäisellä kierroksella. Hän pelasi samaisen joukkueen riveissä ainoat NHL-kautensa, 1992–93 ja 1993–94, joista ensimmäisen lähes piste per peli -tahtia ja tekemällä uuden NHL-ennätyksen vähintään yhdellä pisteellä jokaisessa neljästätoista ensimmäisestä ottelustaan. Jälkimmäisellä kaudella Kvartalnov joutui yksipuolisen hyökkäysorientoituneena pidetyn pelityylinsä vuoksi puolustuskuria painottaneen valmentaja Brian Sutterin epäsuosioon ja pudotettiin farmijoukkue Providence Bruinsiin, AHL:ään. Seuraaviksi kausiksi Kvartalnov palasi Eurooppaan ja pelasi menestyksekkäästi Sveitsissä ja Itävallassa HC Ambrì-Piottan ja Klagenfurter AC:n joukkueissa.


title: Dmitri Kvartalnov

text: Kvartalnov edusti Neuvostoliittoa vuosien 1989 ja 1991 MM-kilpailuissa sekä Venäjää MM-kisoissa 1996. Kvartalnov vieraili myös SM-liigan Jokereissa kaudella 1999–2000 ottaen SM-hopeaa. Hän lopetti uransa kasvattajaseurassaan, Venäjän kakkosliigaan pudonneessa HK Himik Voskresenskissa kaudella 2007–08.


title: Dmitri Kvartalnov

text: Kvartalnovin poika Nikita on myös jääkiekkoilija. Hän on pelannut 117 ottelua KHL:ssa ja osallistuu Pelicansin harjoitusleirille syksyllä 2018.


title: Calle Johansson

text: Carl Christian (Calle) Johansson (s. 14. helmikuuta 1967 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen entinen NHL-puolustaja.


title: Calle Johansson

text: Buffalo Sabres varasi Johanssonin 1.kierroksella vuonna 1985 varaustilaisuuden 14. pelaajana. 17 kauden mittaisella NHL-urallaan Johansson pelasi 1110 ottelua joissa saalisti 119 maalia ja 416 syöttöä.


title: Calle Johansson

text: Ensimmäiset pääsarjatason ottelunsa Johansson pelasi Ruotsin Elitserienissä Frölundan joukkueessa kaudella 1983-84. Samana vuonna hän myös edusti Ruotsia alle 18-vuotiaiden EM-turnauksessa. Kahden Frölunda-kauden jälkeen Johansson siirtyi Björklöveniin pelaten siellä kaksi seuraavaa kautta. Jälkimmäinen kausi toi mukanaan Elitserienin mestaruuden. Molemmilla kausilla hän myös mahtui alle 20-vuotiaiden MM-joukkueeseen.


title: Calle Johansson

text: Neljän Elitserien kauden jälkeen Johansson siirtyi NHL:n Buffalo Sabresin riveihin. Buffalossa Johansson pelasi yhden täyden kauden 1987-88 ja suurimman osan seuraavaakin kautta ennen kuin hänet treidattiin Washington Capitalsin joukkueeseen. Buffalo luopui kaupassa Johanssonin ohella kesän 1989 toisen kierroksen varausoikeudesta ja sai vastineeksi maalivahti Clint Malarchukin, puolustaja Grant Ledyardin sekä kesän 1991 kuudennen kierroksen varausvuoron. Johansson pelasi suurimman osan urastaan Washingtonin joukkueessa ja pääsi keväällä 1998 jopa Stanley Cup finaaleihin.


title: Calle Johansson

text: Välittömästi lopetettuaan pelaajauransa kevääseen 2003 Johansson toimi Washington Capitalsin Euroopan kykyjenetsijänä, mutta teki vielä keväällä 2004 lyhyen kahdeksan ottelun comebackin Toronto Maple Leafsin paidassa. Kaudella 2006-2007 Johansson toimi Frölunda Indiansin apulaisvalmentajana, mutta sai tehdä kesken kauden tilaa Benny Westblomille.


title: Calle Johansson

text: Nuorten maajoukkueiden ohella Johansson edusti Ruotsia vuoden 1991 Canada Cupissa, kevään 1991 ja 1992 MM-turnauksissa, vuoden 1996 World Cupissa sekä 1998 Olympiaturnauksessa. Yhteensä tilille kertyi 23 ottelua miesten arvoturnauksissa joissa syntyi tehot 3+8.


title: Calle Johansson

text: Elitserien-mestaruuden lisäksi Johanssonin palkintokaapissa on U18 EM-kisojen kultamitali vuodelta 1985, U20 MM-kisojen pronssimitali ja parhaan puolustajan palkinto vuodelta 1987 ja miesten MM-kulta vuosilta 1991 ja 1992.


title: Petter Schaefer

text: Petter l. Pietari Schaefer (Schäfer, n. 1660 – 1729) oli suomalainen pietistijohtaja, jonka profetiat herättivät 1700-luvun alkuvuosina suurta kiinnostusta Suomessa, Ruotsissa ja ulkomailla. Hän julisti Pietari Suuren ilmestyvän Nebukadnessarin kaltaisena taivaallisena kostajana ja tuhovan katumukseen taipumattoman papiston.


title: Petter Schaefer

text: Petter Schaefer syntyi varakkaaseen turkulaiseen kauppiassukuun. Isä Abraham Henrik Schaefer oli valtaporvari ja tämän vaimo Elin Thorwöste kuului myös kaupungin kauppiaseliittiin. Asemansa turvin hän sai hyvän kasvatuksen ja saattoi kouluttautua 1677 ylioppilaaksi ja 1688 maisteriksi. Hän oli saanut uskonnollisen herätyksen jo opintojensa alkuvaiheessa, mutta tutustuttuaan Laurentius Ulstadiukseen ja tämän kirkon radikaaliin uudistamiseen tähdänneeseen liikehdintään Schaeferin käsitykset radikalisoituivat ja hänestä tuli pian koko pietistiliikkeen johtohahmo. Hän puolusti raivokkaasti oppi-isänsä käsityksiä ortodoksiaa vastaan ja mm. perui maisterintutkintonsa, jota sanoi vain kunnianhimosta ja vastoin omaatuntoansa tavoitelleensa.


title: Petter Schaefer

text: Konsistori tutki pietismin levinneisyyttä Suomessa, ja silloin Schaefer esitti lausuntonsa, jolloin konsistori puolestaan julisti Schaeferin eksyneen puhtaasta luterilaisesta opista. Kun asia eteni hovioikeuteen, Schaefer anoi armoa, mutta päätöstä odottamatta pakeni 1694 ulkomaille ja harhaili Venäjällä, Saksassa, Hollannissa, Englannissa ja Pohjois-Amerikassa asti. Matkoillaan hän tapasi Philipp Jakob Spenerin, pietistien kansainvälisen johtohahmon.


title: Petter Schaefer

text: Tammikuussa 1700 Schäfer ajautui uskonnolliseen kriisiin. Ankara paasto uhkasi viedä häneltä hengen, ja kriisin seurauksena kypsyi päätös palata takaisin Turkuun "todistamaan totuudesta". Myös Turussa tehty armonanomus vaivasi hänen mieltään, sillä anomus ei ollut vilpitön. Päinvastoin hän syytti kirkkoa entistä jyrkemmin sanoin. Turkuun palattuaan Schaefer rettelöi aikansa, ja 1707 hän haastoi hovioikeuden jäsenet kuulemaan hänen "omantunnonjuttuaan".


title: Petter Schaefer

text: Oikeudenkäynnissä Schaefer uudisti entistä kiihkeämmin syytökset vääräoppista luterilaista kirkkoa vastaan ja julisti tuomiota ja perikatoa koko Suomelle sekä tuhatvuotisen valtakunnan läheisyyttä. Hovioikeus langetti Petter Schäferille 3.4.1709 kuolemantuomion, mutta kuninkaallinen majesteetti armahti hänet ja määräsi elinkautiseen vankeuteen Turun linnaan. Venäläisten hyökättyä 1713 Suomeen Schaefer siirrettiin vankeuteen Gävlen linnaan Ruotsin puolelle.


title: Petter Schaefer

text: Petter Schaefer kuoli vankeudessa Geflessä 1729. 22-vuotisen vankeutensa aikana hän sai kuitenkin ottaa vastaan tuttaviansa ja olla laajassa kirjeenvaihdossa hengenheimolaistensa kanssa niin koti- kuin ulkomailla ja harjoittaa laajaa kirjallista toimintaa. Hänen kirjoituksensa, joista valtaosa on säilynyt, sisälsivät tuomionjulistuksia ja lopun ajan ennustuksia, herjakirjoituksia sekä pietismille tyypillisiä itsetutkiskeluita. Tunnetuin Schäferin pilkkakirjoituksista lienee hänen kirjoittamansa piispa Johannes Gezelius nuoremman ivallinen "ruumissaarna" (1718). Hänen laajaan koti- ja ulkomaiseen ystäväpiiriinsä kuului satoja henkilöitä korkeista karoliiniupseereista ja näiden puolisoista pappeihin ja porvaristoon asti.


title: Petter Schaefer

text: Turun linnassa vierailleet ystävät toivat Petter Schäferille paitsi elintarvikkeita myös kiellettyä kirjallisuutta, kuten Anton Römelingin, Jakob Böhmen, Johan Konrad Dippelin ja August Hermann Francken teoksia. Schaeferin vankeusaikanaan pitämä päiväkirja antaa seikkaperäisen kuvan sekä hänen järkähtämättömyydestään että kiusauksistaan ja inhimillisistä heikkouksistaan.


title: Petter Schaefer

text: Petter Schaefer vihki itse 1712 vaimokseen turkulaisen porvarissuvun tyttären Anna Wargentinin. Päiväkirjassaan hän kertoo, että "Yhdistin Itzeni Annan cans Pyhän Awiokäskyyn, Jumalan Sanala ja Rucouxella ja tulimme Awioparixi." Annan veli oli Joachim Wilhelminpoika Wargentin ja vanhemmat oikeusneuvosmies, valtaporvari Wilhelm Wargentin ja Magdalena Wittfoot.


title: Torre Baró-Vallbonan metroasema

text: Torre Baró-Vallbona on Barcelonan metron linjan 11 asema Nou Barrisin alueella Barcelonan kaupungin pohjoisosassa. Se avattiin vuonna 2003 samaan aikaan linjan neljän muun aseman kanssa.


title: Torre Baró-Vallbonan metroasema

text: Torre Baró-Vallbona on yksi Barcelonan metron harvoista maanpäällisistä asemista. Asemalla on kaksi raidetta, mikä mahdollistaa junien kohtaamisen muutoin yksiraiteisella linjalla.


title: Torre Baró-Vallbonan metroasema

text: Asemalta on suora yhteys Torre Barón rautatieasemalle, joka on Renfen lähijunien käytössä.


title: Pireuksen prefektuuri

text: Pireuksen prefektuuri (; myös Νομός Πειραιά, "Nomós Peiraiá") oli yksi Kreikan prefektuureista. Se sijaitsi Attikan alueella ja sen pääkaupunki oli Pireus. Prefektuuriin kuuluivat sekä Pireuksen ympäristö että Attikan alueeseen kuuluvat saaret. Prefektuurin pinta-ala oli 929 neliökilometriä ja asukasluku 541 504 (vuonna 2001).


title: Pireuksen prefektuuri

text: Prefektuurin pääkaupunki Pireus on koko Kreikan kolmanneksi suurin kaupunki väkiluvultaan. Se on Välimeren suurin satama ja niin Ateenan kuin koko Kreikankin pääsatama. Sataman kautta kulkee vuodessa yli 20 miljoonaa matkustajaa, ja se on Kreikan meritse kulkevan viennin ja tuonnin keskus.


title: Pireuksen prefektuuri

text: Pireuksen prefektuuri oli osa laajempaa Attikan prefektuuria. Attikan prefektuurin neljästä aliprefektuurista Ateenan prefektuuri ja Pireuksen prefektuuri muodostivat yhdessä Ateenan-Pireuksen yliprefektuurin (υπερνομαρχία, "ipernomarhía"). Prefektuuri lakkautettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä ja jaettiin kahteen alueyksikköön, Pireuksen alueyksikköön ja Saarten alueyksikköön.


title: Pireuksen prefektuuri

text: Pireuksen prefektuuriin kuului kaikkiaan 16 kuntaa () ja kaksi kaupunkikuntaa ():


title: Minsk-Itäinen

text: Minsk-Itäinen (, ) on Valko-Venäjän rautateiden rautatieasema Valko-Venäjän pääkaupunki Minskistä itään johtavalla junanradalla. Asema on muun muassa Minskin lähiliikenteen Oršan tai Barysaun ja Minskin keskusrautatieaseman tai Kulttuuri-instituutin aseman välillä kulkevien taajamajunien asema.


title: Minsk-Itäinen

text: Minskin metron Proletarskaja asema () sijaitsee aseman lounaispuolella. Asema on myös muun Minskin paikallisliikenteen reitistöllä.


title: Robin Hood (vuoden 2010 elokuva)

text: Robin Hood on vuonna 2010 julkaistu Ridley Scottin ohjaama elokuva, jossa nimiosan näyttelee Russell Crowe. Muissa rooleissa nähdään Cate Blanchett, Mark Strong, Vanessa Redgrave, Kevin Durand, Max von Sydow, Matthew Macfadyen, Danny Huston, William Hurt ja Mark Addy.


title: Robin Hood (vuoden 2010 elokuva)

text: Episodi-lehdessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle pisteitä keskiarvona 2,50.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: Osana hallituksen tietoyhteiskuntaohjelman toteuttamista vuoden 2006 aikana laadittiin kansallinen tietoyhteiskuntastrategia vuosille 2007–2015. Strategiassa on määritelty millaisen tietoyhteiskunta Suomesta halutaan luoda ja millaisiin toimiin aiotaan ryhtyä sen saavuttamiseksi. Hankkeet on valittu niin että tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia hyödynnetään elämänlaadun, osaamisen, kansainvälisen kilpailukyvyn ja vuorovaikutuksen parantamiseksi. Strategiassa kuvataan myös suomalaisen tietoyhteiskunnan nykytilaa ja toimintaympäristön muutoksia. Strategian käytäntöönpanosta on vuonna 2007 loppuneen tietoyhteiskuntaohjelman jälkeen vastannut Arjen tietoyhteiskunnan neuvottelukunta.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: Kansallisia tietoyhteiskuntahankkeita strategian pohjalta on toteutettu neljällä eri osa-alueella. Tietoyhteiskunnan perusvaatimuksiksi luetaan kansallisen tietoturvastrategian ja saavutettavuusstrategian luominen. Tietoyhteiskuntastrategian osa-alueita sekä niiden sisältämiä yksittäisiä hankkeita ovat muun muassa


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text:
Infrastraktuurin kehittäminen
• Sähköisen tunnistamisen avuksi tulee määritellä sähköisen tunnistamisen periaatteet ja säätää laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä allekirjoituksista (säädetty kesäkuussa 2009).


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Sähköisen laskutuksen käyttöönottoa pyritään tukemaan pk-sektorilla ja julkishallinnon organisaatiot siirtyvät sähköiseen laskutukseen viimeistään vuoden 2008 aikana.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Kansallisen laajakaistastrategian mukaan kaikilla kansalaisille tulisi tarjota mahdollisuus 1 Mbps yhteyteen vuoden 2010 loppuun mennessä sekä 100 Mbps yhteys vuoden 2015 loppuun mennessä. Tätä varten on asetettu laki tarkoituksenmukaisen internet-yhteyden vähimmäisnopeudesta yleispalvelussa. :


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: Innovaatioympäristön parantaminen


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Kansallisen innovaatiostrategian luominen.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Taloudellisten ja teollisten periaatteiden noudattaminen elektronisessa kommunikaatiossa.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Tekijänoikeuksien tarkentaminen.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: Sisällön ja palveluiden kehittäminen


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Julkisen sektorin palveluiden sähköistäminen.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Kansalaisen sähköinen asiointitilin luominen. Asiointitilin tulisi tarjota yksi sisäänkäynti kaikkiin julkisiin sähköisiin palveluihin.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Kansalaisportaalin (suomi.fi) ja yritysportaalin (yrityssuomi.fi) muuttaminen interaktiivisiksi palveluportaaleiksi.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Kansallinen potilaskertomusarkisto ja e-resepti tullaan ottamaan käyttöön terveydenhuoltosektorilla.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text:
• Julkisella sektorilla otetaan käyttöön standardit ja avoimet rajapinnat sekä luodaan palveluarkkitehtuuri.
• Kansallisen digitaalisen kirjaston perustaminen.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: Taitojen ja valmiuksen kehittäminen


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • ICT-taitojen kehitystä yrityksissä tullaan tukemaan.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • Oppilaitoksia kannustetaan hyödyntämään tieto- ja viestintätekniikka opetuksessa.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: • ICT-tukipalveluiden ostot tulevat vähennyskelpoisiksi yksityishenkilöille.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: Vuonna 2010 suomalaisista 31% oli laajakaistan piirissä kun puolestaan 91% yrityksistä oli käytössään laajakaista. 66% kansalaisista käytti verkkopankkia ja 51% etsi terveystietoa internetistä. Nämä luvat ovat kansainvälisestikkin erittäin korkeita mutta parannettavaa löytyy vielä paljon julkisten palveluiden sähköistämisessä ja yritysten sähköisessä kaupankäynnissä.


title: Kansallinen tietoyhteiskuntastrategia

text: Useiden osa-alueiden projektit tulevat myöhästymään aiemmin sovitusta aikataulustaan. Tähän mennessä tietoyhteiskuntastrategian puitteissa tehty toiminta on ollut melko tuloksetonta kautta linjan huomattavista investoinneista huolimatta.


title: Losing Composure

text: Losing Composure on Traen esikoisalbumi, joka julkaistiin 9. syyskuuta 2003. S.L.A.B.-ED versio ilmestyi 28. helmikuuta 2006.


title: Kari Reenpää

text: Kari Reenpää (vuoteen 1935 Renqvist; 26. huhtikuuta 1902 Helsinki – 13. toukokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos ja Otavan toimitusjohtaja. Koulutukseltaan hän oli diplomi-insinööri.


title: Kari Reenpää

text: Hänen vanhempansa olivat Alvar Renqvist ja Karin Elisabet o.s. Serlachius ja hänen veljiään Yrjö Reenpää 1894–1976, Heikki Reenpää, Hannes Reenpää ja Jorma Reenpää. Jorma Reenpää oli hänen kaksoisveljensä.


title: Kari Reenpää

text: Hän ajautui Otavan kriisivuosina itsemurhaan.


title: Tony Vidgren

text: Tony Vidgren (s. 13. helmikuuta 1990 Turku, Suomi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä pelaavaa Tuto Hockeya yhden vuoden sopimuksella. Vidgren on pelannut myös muun muassa SM-liigassa TPS:n ja Lukon joukkueissa.


title: Valtaporvari

text: Valtaporvari oli sääty-yhteiskunnan aikana henkilö, joka kuului porvariston ylimpään ja vaikutusvaltaisimpaan luokkaan. 1600-luvulla Suomessa oli kolme tapulikaupunkia, joiden kautta saatiin käydä ulkomaankauppaa. Valtaporvareilla oli yksinoikeus ulkomaankauppaan ja varallisuutensa vuoksi he miehittivät kaupunkien tärkeimmät virat. Tämä takasi heille taloudellisen ja hallinnollisen ylivallan.


title: Valtaporvari

text: Valtaporvareista seuraavina olivat tavalliset porvarit, jotka harjoittivat pienimuotoista kauppaa kotikaupungissaan tai lähellä sijaitsevilla maalaismarkkinoilla.


title: Valtaporvari

text: Kolmannen, sekalaisen kauppiaiden ryhmän muodostivat muun muassa käsityöläiset ja majatalon pitäjät, joilla ei ollut kaupallista koulutusta.