title: Peter Lindroos (raviohjastaja)

text: Peter Lindroos (s.1966) on suomalainen raviohjastaja. Vuoden 2011 helmikuuhun mennessä hän oli ajanut lähes 5000 ravilähtöä, joista hän on voittanut yli 400. Lindroosin kotirata on Forssa. Hän on menestynyt muun muassa ruuna Extreme Energyllä, jota hän myös itse valmentaa.


title: Ari Hartikainen

text: Ari Hartikainen (s. 1958) on suomalainen raviohjastaja ja ammattiravivalmentaja. Hänen kotiratansa on Vermo.


title: Ari Hartikainen

text: Vuoden 2014 loppuun mennessä Hartikainen oli ohjastanut 15 557 ravilähtöä, joista hän on voittanut 2 065 lähtöä ja palkintorahoja yli 6,5 miljoonaa euroa. Hänen tallissaan oli tammikuussa 2015 viisi valmennettavaa hevosta. Hartikaisen valmennettavat ovat juosseet 2000-luvulla lähes 800 000 euroa voittorahoja.


title: Ari Hartikainen

text: Hartikainen on valmentanut useita huippuhevosia, mm. Express Rideä ja Columbus Laukkoa, mutta vuodesta 2007 hän on ajanut alle sata lähtöä vuodessa.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Arkaainen rannikkokulttuuri (Maritime Archaic) oli Pohjois-Amerikan subarktiselle itärannikolle noin 7000 radiohiilivuotta eaa. syntynyt intiaanikulttuuri, joka perustui metsästykseen, keräilyyn ja kalastukseen. Kulttuuri tunnetaan runsaista Port Au Choixin hautalöydöistä. Ilmastolliset muutokset ja niiden mukana kulkeutunut erilaista perinnettä edustanut väestö häivytti rannikon alkuperäiskulttuurin viimeistään noin 1000 vuotta ennen ajanlaskun alkua.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Arkaaisen rannikkokulttuurin alku on ajoitettu noin vuoteen 7000 eaa., jolloin ensimmäiset ihmiset saapuivat eteläiseen Labradoriin ja St. Lawrencen pohjoisille rannoille. Folsomin kulttuuria keihäänkärjiltään muistuttavat karibuja metsästävät paleointiaanit olivat saapuneet Nova Scotian Debertiin jo 9000-8000 eaa. pian sen jälkeen kun mannerjäätikkö oli väistynyt pois. Vuodenaikojen mukaan liikkuvat riistaeläimet ovat olleet merkittävässä asemassa sekä ravinnon että vuotatarpeiden lähteinä. Kovia sääolosuhteita vastaan nämä ihmiset suojautuivat mahdollisesti nahalla katettuihin puurunkoisiin majoihin.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Debertin kivityökalut on ajoitettu radiohiilimenetelmällä noin 10 600 vuoden taakse. Niiden joukossa oli keihäänkärkien lisäksi pieniä todennäköisesti vaatteiden tekoon tai puutöihin käytettyjä neulamaisia luita, raaputtimia, kaivertimia ja mahdollisesti karibujen tappamiseen tarkoitettuja kivikirveitä. Samaan kulttuuriin laskettavia työkaluja ja aseita on löydetty myös New Brunswickista ja Prinssi Edwardin saarelta, joista jälkimmäisestä löydetyt pienet keihäänkärjet ovat samankaltaisia Labradorin Belle Islestä löydettyjen kärkien kanssa. Alueelta on löydetty myös vähemmän tutkitut paleointiaanien paikat Balmont I ja II:


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Etelä-Labradorin varhaisten asukkaiden jälkeläiset jatkoivat asuinalueittensa laajentamista Labradorin pohjoisosiin. Täällä heidän monet ryhmänsä kulkivat läpi Belle Islen salmen ja asettuivat Newfoundlandiin noin 5000 eaa.. Viimeistään vuoteen 4000 eaa. mennessä koko Newfounlandin ja Labradorin rannikko oli arkaaisen rannikkokulttuurin metsästäjien ja kalastajien asuttama. Kulttuurin suurin kukoistus ajoittui samaan aikakauteen ja se ulottui Labradorista Maineen, jossa noin 5500–2000 eaa. vallinnutta punamaalikulttuuria pidetään saman perinteen yhtenä ilmentymänä. Merkittävimmät löytöpaikat ovat pääosin Labradorin niemimaan ja Newfoundlandin rannikoilla. Newfoundlandissa sijaitsevan Port au Choixin arkeologiset löydökset kertovat arkaaisten meri-intiaanien leiripaikoista jo ajalta 5000 eaa.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Labradorin pohjoisrannikolta Nullikista on löydetty arkaaisen rannikkokulttuurin jäljiltä merkkejä 15 - 100 metriä pitkien talojen rakennelmista.. Löydoksien iäksi on saatu radiohiilimittausten mukaan noin 3800 eaa. Tätä varhaisimmat rakennukset olivat osittain maanalaisia kuoppataloja. Rannikolla lienee asuttu vain osa vuodesta, luultavasti talvella metsästettiin sisämaassa ja kesällä kalasteltiin vesistöjen äärellä. Monet tehdyt löydöt viittaavat kaupankäyntiin pitkien matkojen päähän. Useimmat rannikoilla asuvista ryhmistä olivat taitavia merenkävijöitä ja vesiliikenne helpotti kaupan ohella tiedonvälitystä ja kauempana rannasta liikkuvien valaiden pyyntiä. Tiedemiehet pitävät kuitenkin mahdollisena, että kaupankäynti pysytteli laajuudestaan huolimatta oman kulttuurin piirissä. Rannikoiden arkaaiset ihmiset eivät tuhansiin vuosiin tavanneet muualta tulleita ihmisiä, jotka olisivat puhuneet eri kieltä.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: L'Anse Amourista on löydetty pienen kivikummun peittämä hauta ajalta 5500 eaa. Haudassa makasi murrosikäinen lapsi kasvot alaspäin. Ruumis oli peitetty punaokravärillä ja hautaan oli asetetty kuolleen seuraksi keihäänkärkiä, kirveitä, harppuunan pää, mursun syöksyhampaat ja jonkin kookkaan merinisäkkään kulmahampaasta tehty veistos.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Port Au Choixissa tehtyjen hautalöytöjen mukaan lapsikuolleisuus oli korkea ja ihmisten keski-ikä 43 vuotta. Harvat elivät yli 50-vuotiaiksi. 117:stä tutkitusta luurangosta ei löytynyt merkkejä väkivallasta eikä erityisistä sairauksista niveltulehduksia ja hampaiden heikkoa kuntoa lukuun ottamatta. Kahdesta lapsesta löytyi merkkejä perinnöllisestä ja harvinaisesta Histiocytosis X-sairaudesta .


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Arkaainen rannikkokulttuuri tuotti luisia keihäänkärkiä ja väkäsharppuunoita, joissa kartiomaisessa rungossa oli pari taaksepäin osoittavaa lovea sekä kannan lähellä reikä. Rannikkotalouksissa käytettiin lisäksi luusta tehtyjä ongenkoukkuja, verkkoja, kalapatoja, ongenkohoja ja erilaisia köysiä kalojen pyytämiseen. Karibun ja muun riistan metsästyksessä käytettiin keihäiden lisäksi kivikirveitä ja erilaisia ansoja. Toisinaan karibulaumat ajettiin pinotuista kivistä tehtyihin ajolinjoihin, jotka ohjasivat eläimet suoraan metsästysleiriin. Rakentamisessa ja puun käsittelyssä kivikirves ja alkeellinen kourutaltta olivat yleisimmät työkalut. Puun jälkikäsittely suoritettiin muun muassa majavan hampaista tehdyillä puukoilla ja kaivertimilla. Nahankäsittely suoritettiin puolikuun muotoisilla "Ulus"-puukoilla.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Arkaaisen rannikokulttuurin taide-esineet oli valmistettu joko mursunluusta tai erilaisista kivistä kuten vuolukivi, kiille,ametisti, kalsiitti ja kristallikavartsi. Nämä monin tavoin muotoillut esineet liittyivät uskontoon, mutta toimivat myös koristeina omistajansa henkilökohtaisen mieltymyksen mukaan. Lisäksi esineillä uskottiin olleen maagista voimaa. Kuikkaa, ruokkia, kalalokkia tai koskeloa muistuttavien riipusten omistajat uskoivat saavansa kyseisen linnun kalastustaidot. Fyysistä voimaa tuottavista symboleista voidaan mainita tappajavalasta kuvaava riipus, joka oli tunnistettavissa selkäevästään. Simpukoita sekä useiden eri eläinten hampaita käytettiin yleisesti koristeina.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Arkaainen rannikkokulttuuri katosi noin 3000 - 1000 eaa. välisenä aikana. Tarkkaa syytä kulttuurin häviämiseen ei tiedetä. Pohjoisen Labradorin ilmaston äkillinen kylmeneminen vuonna 2000 eaa. on saattanut osaltaan vaikuttaa alkuperäisväestön siirtymiseen toisaalle. Seudulle noihin aikoihin saapuneet Esi-Dorsetin kulttuuriin kuuluneet paleoeskimot erosivat intiaaneista niin fyysisiltä ominaisuuksiltaan kuin kieleltäänkin ja toivat Labradoriin omat perinteensä. Uudet tulokkaat jatkoivat levittäytymistään etelämmäksi alkuperäisten asukkaiden kustannuksella. Koko arkaainen rannikkokulttuuri katosi Labradorin rannikoilta ja paleoeskimot asuttivat uudelleen tyhjiksi jääneet leiripaikat. Samoin kävi Newfoundlandissa. Arkeologit eivät ole löytäneet ainuttakaan intiaanien hautakumpua, joka olisi tehty saarella noin vuonna 1000 eaa. tai sen jälkeen. Paleoeskimot kansoittivat saaren saman vuosituhannen aikana.


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Labradorin rannikolta on löydetty useita merkkejä niinkutsutuista "välivaiheen intiaaneista", jotka asuivat alueella samaan aikaan kuin eskimot. Nämä vuosina 1500 - 1 eaa. vaikuttaneet ryhmät merkitsevät historiallista asemaa nykyintiaanien ja arkaaisten rannikkointiaanien välillä. He pitivät pieniä leiripaikkojaan hajallaan Belle Islen salmen pohjoispuolelle, mutta Newfouldlandissa heidän mahdollisesta asumisestaan ei ole löytynyt merkkejä. Näiden intiaanien kulttuuri pohjautui enemmän maalta saatavaan ravintoon kuin merellä tapahtuvaan kalastukseen..


title: Arkaainen rannikkokulttuuri

text: Seuraavan vuosituhannen puolivälin jälkeen seurannut uusi ilmaston lämpeneminen sai arktisiin olosuhteisiin tottuneet eskimot jättämään Newfoundlandin. Saaren ottivat haltuunsa noin 800 jaa. etelästä tulleet intiaanit. Tällöin Port Au Choix joutui beothukien tai micmacien sukuisten heimojen haltuun Monet tutkijat pitävät beothukeja arkaaisten rannikkointiaanien jälkeläisinä.


title: Kari Rosimo

text: Kari Rosimo (s. 1953) on suomalainen raviohjastaja. Hänellä on ammattilisenssi. Nummelassa asuva Rosimo on ajanut yli 25 000 ravilähtöä ja voittanut yli 2 500.


title: Lars-Erik Stenberg

text: Lars-Erik Stenberg (s. 1957) on suomenruotsalainen raviohjastaja ja -valmentaja, joka on keskittynyt enemmän valmentamiseen. Hän on ajanut noin 2500 ravilähtöä, joista voittoja on yli 200. Stenbergin valmentamat hevoset ovat juosseet 2000-luvulla yli miljoona euroa voittorahoja. Vuoden 2010 loppupuolella hän lopetti ammattimaisen valmentamisen. Hänen tallissaan Vihdissä oli sitä ennen yleensä noin 9-15 valmennettavaa hevosta. 2000-luvulla valmennettavat ovat olleet lähes pelkästään lämminverisiä, ennen Stenberg valmensi paljon myös suomenhevosia.


title: Lars-Erik Stenberg

text: Stenbergin menestyshevosia ovat olleet mm. Riding Sponsor, Lass Zefyr, Isn't It Pacha ja Ladakh Jiel. Lass Zefyr oli toinen vuoden 2006 Kymi GP:ssä ja voitti samana vuonna Killerin Eliitin. Isn't It Pacha voitti 2007-2009 paljon V5- ja V75-tasoisia lähtöjä, sekä menestyi hyvin myös montéssa. Ladakh Jiel mm. voitti vuonna 2010 Seinäjoki-ajon kilpailuennätyksellä.


title: Lars-Erik Stenberg

text: Lars-Erik Stenberg Hippoksen Heppa-järjestelmässä


title: Tuomo Ojanperä

text: Tuomo Ojanperä (s. 1963) on suomalainen raviohjastaja ja ammattivalmentaja. Hänen tallinsa ovat Porin raviradalla ja hänellä on vuonna 2011 ollut valmennuksessaan viisi hevosta. Hän on ajanut yli 4 500 ravilähtöä voittaen yli 300. Ojanperä on vuoden 2011 aikana menestynyt suomenhevosori Veeran Turolla.


title: Tuomo Ojanperä

text: Ojanperä valittiin kaudeksi 2012 Suomen ravivalmentajat ry:n puheenjohtajaksi. .


title: Tanssikoulu

text: Tanssikoulu ("The Dancing Masters") on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1943, ja sen pääosissa esiintyivät Stan Laurel ja Oliver Hardy. Elokuvassa Stan ja Ollie esittävät tanssikoulun omistajia, jotka pyrkivät auttamaan aloittelevaa keksijää Grant Lawrencea rahoituksen hankkimisessa. Muiden keinojen epäonnistuttua pyritään rahaa hankkimaan Stanin tapaturmavakuutuksen avulla.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1972–1973

text: Jääkiekon SM-sarjakaudella 1972–1973 sarjajärjestelmää muutettiin. Sarjassa pelattiin nelinkertainen sarja, jonka voittaja voitti Suomen mestaruuden. Sarjaa myös supistettiin edellisestä kaudesta kymmenen joukkueen sarjaksi. Edellisellä kaudella sarjasta pudonneiden Lukon, Karhu-Kissojen ja JoKP:n tilalle nousi vain SaiPa. Helsingin Jalkapalloklubi lopetti jääkiekkotoimintansa hopeakautensa 1971–1972 jälkeen ja sen tilalla pelasi siitä itsenäiseksi seuraksi eriytynyt Helsingin Jääkiekkoklubi. Seuran lyhenne pysyi samana.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1972–1973

text: Mestariksi selvisi Helsingin Jokerit, kuuden pisteen erolla Helsingin IFK:hon.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1972–1973

text: SaiPa putosi mestaruussarjasta. TPS SM-sarjakarsintaan. Sarjaan nousi Rauman Lukko.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1972–1973

text: Lukko nousi SM-sarjaan. SaPKo SM-sarjakarsintaan.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1972–1973

text: TPS säilyi mestaruussarjassa.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1972–1973

text: Timo Turunen Jokereista voitti piste- ja maalipörssin 41+26 = 67. Timo Sutinen myös Jokereista antoi 32 maaliin johtanutta syöttöä, ollen sillä saralla paras. Aaro Kivilinnan muistopalkinnon sai Tampereen Ilves.


title: I-kieli

text: I-kieli tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jaroslav Hlinka

text: Jaroslav Hlinka (s. 10. marraskuuta 1976 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 Extraligan HC Sparta Prahaan. Hlinka on edustanut Tšekkiä kahdeksissa maailmanmestaruuskilpailuissa ja on voittanut kultaa 2001 ja hopeaa 2006.


title: Jaroslav Hlinka

text: Hlinka kasvattajaseura on HC Sparta Prahaa. Hän on voittanut siellä Tšekin mestaruuden vuosina 2000, 2002, 2006 ja 2007. Kaudella 2006–07 hän voitti myös Extraligan pistepörssin 57 pisteellään. Vuoteen 2002 asti Sparta Prahassa pelannut Hlinka siirtyi Sveitsin NLA:n Kloten Flyersiin kausiksi 2002–03 ja 2003–04. Hän pelasi kauden 2004–05 Venäjällä, Ak Brars Kazanissa, mutta palasi Kloteniin kaudeksi 2005–06. Hlinka kuitenkin palasi siirtorajan kynnyksellä takaisin Sparta Prahaan keväällä 2006. Kauden 2007–08 Hlinka pelasi NHL-joukkue Colorado Avalanchessa. Hän teki siellä tehot 8+20=28 63 ottelussa.


title: Jaroslav Hlinka

text: Kaudeksi 2008–09 Hlinka siirtyi Elitserieniin ja Linköpingiin ja voitti ensimmäisellä kaudellaan siellä liigan syöttöpörssin 43 syötöllään. Alkukauden 2009–10 Hlinka pelasi HC Sparta Prahassa lainalla. Hlinka edusti 20 ottelun ajan Sparta Prahaa ja hän palasi Linköpingiin lokakuun lopulla. Hän pelasi vielä kaksi kautta Linköpingissä, mutta aloitti kautensa lainalla. Ensin Sparta Prahassa ja kaudella 2011–2012 HC Plzeňissä.


title: Jaroslav Hlinka

text: Hlinka siirtyi kesällä 2012 takaisin Sparta Prahaan.


title: Jan Szczepański (sosiologi)

text: Jan Szczepański (14. syyskuuta 1913 Ustroń – 16. huhtikuuta 2004 Varsova) oli puolalainen sosiologi ja poliitikko.


title: Trocadero (juoma)

text: Trocadero on ruotsalaisen Saturnus AB:n valmistama omenan ja appelsiinin makuinen virvoitusjuoma. Juomaa on valmistettu vuodesta 1953 lähtien.


title: Trocadero (juoma)

text: Juoma on etenkin Pohjois-Ruotsissa suosittu, ja sitä on nimitetty "Norlannin kansallisjuomaksi". Monet muutkin panimot valmistavat vastaavanlaista juomaa, esimerkkinä Spendrups.


title: A-luokka

text: A-luokka voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jacob Josefson

text:
Jacob Josefson (s. 2. maaliskuuta 1991 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue New Jersey Devilsiä. Joukkue varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 20. pelaajana . Hän oli jo varaustilaisuuden viides ruotsalainen. Josefsonilla on myös KHL-varaus vuodelta , jolloin SKA Pietari varasi hänet 61. pelaajana.
Josefson osaa pelata sekä keskellä että laidassa ja hän on hyvä kahden suunnan sentteri. Hän IK Götan kasvatti, mutta siirtyi jo nuorena Djurgårdens IF:ään. Josefson debytoi Elitserienissä kaudella 2007–2008, jolloin hän sai tililleen yhden ottelun. Josefson voitti samalla kaudella J18 Allsvenskanin mestaruuden. Hän teki Elitserienissä tulokaskaudellaan 2008–2009 50 ottelussa tehot 5+11=16. Kaudella 2009–2010 Josefson teki 20 pisteellään henkilökohtaisen yhden kauden piste-ennätyksensä Elitserienissä. Hän voitti kauden päätteeksi Elitserienin hopeaa keväällä 2010.


title: Jacob Josefson

text: Toukokuussa 2010 Josefson teki kolmivuotisen tulokassopimuksen New Jersey Devilsin kanssa. Hän pelasi siellä kaudella 2010–2011 28 runkosarjaottelua tehoin 3+7=10. Josefson teki NHL-debyyttinsä 15. lokakuuta 2010 Colorado Avalanchea vastaan ja NHL-uran avausosuma syntyi 12. maaliskuuta 2011 New York Islandersia vastaan.


title: Jacob Josefson

text: Josefson on pelannut kahdet alle 18-vuotiaiden MM-kilpailut sekä kahdet alle 20-vuotiaiden MM-kilpailut, joista hän voitti hopeaa vuonna 2009 sekä pronssia vuonna 2010.


title: Epäitsenäinen kauppala

text: Epäitsenäisillä kauppaloilla tarkoitetaan Suomessa ja Ruotsissa sijainneita kauppaloita, jotka eivät muodostaneet omaa kuntaa, vaan kuuluivat niitä ympäröivään maalaiskuntaan. Ne muistuttivat hallinnolliselta asemaltaan taajaväkisiä yhdyskuntia. Seuraavassa asiaa on tarkasteltu erikseen kummankin maan osalta.


title: Epäitsenäinen kauppala

text: Epäitsenäinen kauppala oli Suomessa kauppala, joka ei ollut itsenäinen kunta, vaan osa maalaiskuntaa. Epäitsenäisillä kauppaloilla oli omaa kunnallishallintoa, mutta niiltä puuttui esimerkiksi itsenäinen kunnallisverotus.


title: Epäitsenäinen kauppala

text: Ikaalisten maalaiskuntaan kuulunut Ikaalinen, Suomen vanhin kauppala, oli epäitsenäinen kauppala vuodesta 1858 vuoteen 1972, jolloin koko Ikaalisten maalaiskunta muutettiin itsenäiseksi kauppalaksi. Iisalmi oli Iisalmen maalaiskuntaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1860 vuoteen 1891, jolloin se muuttui kaupungiksi. Lahti oli Hollolaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1878 vuoteen 1905, jolloin se muutettiin Lahden kaupungiksi. Salo perustettiin epäitsenäiseksi kauppalaksi Uskelan pitäjään vuonna 1887, mutta vuonna 1891 siitä tuli itsenäinen kunta. Vammala oli Tyrvääseen kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1907 vuoteen 1915, jolloin se erosi Tyrväästä muuttuen itsenäiseksi kauppalaksi.


title: Epäitsenäinen kauppala

text: Epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping") oli Ruotsissa 1930-luvulta lähtien nimitys 13 pienelle kauppalalle, joista 12 oli saanut kauppalanoikeudet ala- tai vapaakauppalana ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Poikkeuksena tästä oli Nybro, joka sai vapaakauppalanoikeudet vuonna 1865. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa nämä 13 kauppalaa katsottiin aivan liian pieniksi, jotta ne voisivat muodostaa oman kauppalakuntansa. Nämä kauppalat jäivät osaksi maalaiskuntaa, ja käytännössä ne rinnastettiin taajaväkisiin yhdyskuntiin. Käsitettä "epäitsenäinen kauppala" käytettiin erottamaan ne taajaväkisistä yhdyskunnista ja oman kuntansa muodostavista kauppaloista. Vuonna 1919 päätettiin, että jatkossa kaikki uudet kauppalat tulisivat muodostamaan oman kunnan. Epäitsenäiset kauppalat lakkautettiin sen jälkeen asteittain vuoteen 1956 mennessä.


title: Epäitsenäinen kauppala

text: On syytä huomata, että eräät paikat ovat entisaikoina kutsuneet itseään kauppaloiksi, vaikka ne eivät ole ikinä kauppalanoikeuksia saaneetkaan. Esimerkkejä ovat Almvik, Avesta, Lyckeby, Torekov ja Åhus.


title: Epäitsenäinen kauppala

text: Seuraavassa on lueteltu Ruotsin epäitsenäiset kauppalat, kunnat ja läänit, joihin ne nykyään kuuluvat sekä huomautuksena tietoja epäitsenäisen kauppalan hallinnollisen aseman muutoksista. Epäitsenäisistä kauppaloista yli puolet sijaitsi Kalmarin läänissä, ja muutenkin ne sijaitsivat pääasiassa Etelä-Ruotsin itärannikolla.


title: Linja 7bis (Pariisin metro)

text:
Paris Métro Ligne 7bis (Linja 7bis) on yksi Pariisin metron linjoista. Se palvelee 19. ja 20. arrondissementtia kaupungin koillisosassa. Sen kalustona on 7 kappaletta 3-vaunuisia MF 88-runkoja. Linja on hyvin lyhyt; sen pituus on vain 3,1 km ja asemia on kahdeksan. Keskimääräinen asemanväli on 443 m.
Linja tekee toisessa päässään silmukan, jonka sisällä on kolme asemaa.


title: Linja 7bis (Pariisin metro)

text:
Linjat 3bis ja 7bis yhdistää nykyään tunneli, jossa on suljettu asema (Haxo). Haxon avaamista ja bis-linjojen yhdistämistä uudeksi linjaksi 15 harkitaan. Samalla linjaa on mietitty laajennettavan yhdellä asemalla länteen, jolloin pääteasema olisi Château Landon. Uusi linja välillä Château Landon-Gambetta voitaisiin avata aikaisintaan vuosien 2013 ja 2020 välillä.
Linja tekee silmukan, jonka se kiertää vastapäivään.


title: David Printz

text: David Printz (s. 24. heinäkuuta 1980 Solna, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja. Hänen viimeisin seuransa oli KalPa SM-liigassa alkukaudella 2013–2014. Kaudella 2012–2013 hän pelasi Dornbirn-joukkueessa EBEL-liigassa Itävallassa ja yhden ottelun Venäjällä KHL-joukkue Slovan Bratislavassa.


title: David Printz

text: Printz aloitti pääsarjauransa kaudella 2001–2002 Elitserien-joukkue AIK:ssa. Printz siirtyi heti tulokaskautensa jälkeen jääkiekon SM-liigaan ja HPK:hon. Hän jäi kuitenkin ritaripaidassa vähälle peliajalle ja siirtyi kesken kauden Tampereen Ilvekseen. Printz pelasi kauden 2003–2004 AIK:ssa ja sitä seuraavat kolme kautta hän pelasi hänet varanneen Philadelphia Flyersin organisaatiossa. Printz pelasi enimmät pelinsä farmissa ja pelasi yhteensä 13 NHL-ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2004–2005 hän voitti AHL:n mestaruuden, Calder Cupin.


title: David Printz

text: Kaudeksi 2007–2008 Printz palasi kotimaahansa ja siirtyi Djurgårdeniin. Pelattuaan Djurgårdenissa viisi kautta hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 KHL-seura Slovan Bratislavaan.


title: David Printz

text: Printz ei ole pelannut ikäkausimaajoukkueiden arvokisoissa eikä miesten arvokisoissa. Printzin veli Richard pelaa Ruotsin II-divisioonaa Skarpnäcks AIK:ssa puolustajana.


title: Doctor Dolittle

text: Doctor Dolittle tai Dr. Dolittle voi tarkoittaa jotain seuraavista:


title: Mortefontaine (Oise)

text: Mortefontaine on kunta Pohjois-Ranskassa Oisen departementissa.


title: Mortefontaine (Oise)

text: Mortefontainessa olevassa linnassa solmittiin vuonna 1800 Ranskan ja Yhdysvaltojen välinen Mortefontainen rauhansopimus, johon päättyi Quasi-sota. Ruotsin tuleva kuningas Oskar I asui jonkin aikaa tässä Napoleonin veljen Joseph Bonaparten omistamassa linnassa.


title: Linja 8 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 8 (linja 8) on yksi Pariisin metron linja. Se liittää Balardin koillisessa Pointe du Laciin lounaassa muun muassa Concorde-aukion, Opera Garnierin ja Républiquen kautta. Linja on 23.4 km pitkä ja siinä on 38 asemaa. Keskimääräinen asemanväli on 632 m. Kalustona on 5-vaunuisia MF 77-runkoja. Noin 92 miljoonalla matkustajallaan linja 8 on Pariisin metron kahdeksanneksi käytetyin linja.


title: Linja 8 (Pariisin metro)

text:
Linja 8 oli viimeinen linja, jonka rakentamisesta päätettiin vuonna 1898. Työt alkoivat Seinen vedenalaisella alituksella Concorden ja Invalidesin asemien välillä vuonna 1908. Linja voitiin avata Opéran ja Beaugrenellen välillä 13. heinäkuuta 1913.
Vuonna 1937 linjojen reittejä uudistettiin suuresti; linjaa 8 muutokset koskivat 9 aseman mittaisen osuuden siirtämisenä linjalle 10 ja 5 aseman mittaisen uuden osuuden avaamisena. Muutosten päätyttä linja 8 käsitti 31 asemaa. Linjaa laajennettiin kahtena aaltona; ensimmäinen oli vuosina 1913-1942 ja toinen 1970-74.Linjassa 8 on 38 asemaa, joista kolmessatoista on vaihtomahdollisuus yhteensä 12 muuhun linjaan ja kolmeen RER-linjaan.Linja 8 kulkee seuraavien nähtävyyksien läheltä:


title: MV Joe Keeper

text: MV Joe Keeper on Manitoban provinssin pohjoisosassa Kanadassa liikennöivä, Northern Airports and Marine Operationsin operoima matkustaja- ja autolautta. Lautta liikennöi Split Lake -järvellä York Landingin kylän ja Split Laken alkuperäiskansan reservaatin välillä.


title: MV Joe Keeper

text: Alus on rakennettu vuonna 1977 Riverton Boat Worksin telakalla ja se aloitti liikenteen York Landingin ja Split Laken välillä vuonna 1978. Vuoteen 1982 saakka alus liikennöi myös Odeijoen laituriin. Lautta liikennöi reitin kahdesti päivässä joka päivä paitsi tiistaisin. Yhdensuuntainen matka kestää noin kaksi tuntia.


title: MV Joe Keeper

text: Aluksella on neljän hengen miehistö, ja se voi kuljettaa 40 matkustajaa sekä 16 ajoneuvoa.


title: Pasi Hirvonen

text: Pasi Hirvonen on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Polytonaalisuus

text: Polytonaalisuus on musiikissa käytettävä tonaalisuus eli sävellajisuus. Siinä käytetään yhtäaikaisesti useampaa kuin kahta sävellajia. Polytonaalisuus vaikutti 1900-luvulla, mutta myös nykypäivän taidemusiikissa sitä käytetään paljon.


title: Maksimilian I (keisari)

text: Maksimilian I (1459–1519) oli Habsburg-sukuun kuulunut Saksan kuningas vuodesta 1493 ja Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan keisari vuodesta 1508. Ennen kuninkuuttaan hän toimi isänsä Fredrik III:n kanssahallitsijana noin kymmenen vuotta, suunnilleen vuodesta 1483.


title: Maksimilian I (keisari)

text: Maksimilian laajensi Habsburgien valtaa sodilla ja avioliiton kautta, mutta hän myös menetti nykyisen Sveitsin alueet vuonna 1499 ja epäonnistui Italian alueiden valtaamisessa. Hän avioitui Burgundin herttuan Kaarle Rohkean tyttären Marian kanssa 1477 ja sai sen avulla Burgundien perintömaat. Hän haki tukea Saksan muilta ruhtinailta suostumalla vuonna 1500 valtansa rajoittamiseen. Hän taisteli turkkilaisia vastaan ja liittyi Cambrain liittoon Venetsiaa vastaan vuonna 1508 sekä Pyhään liittoon Ranskaa vastaan 1512.


title: Maksimilian I (keisari)

text: Keskiajalla Saksan kuningas sai keisarin tittelin vasta paavin kruunauksella Roomassa. Matkan raskauden ja jopa vaarallisuuden vuoksi läheskään kaikki hallitsijat eivät hakeneet kruunausta, vaan jäivät Saksan kuninkaiksi. Vuonna 1508 Maksimilian I ilmoitti ottavansa ”valitun keisarin” tittelin sen jälkeen, kun yritys matkustaa kruunattavaksi Roomaan oli epäonnistunut. Hänen seuraajansa Kaarle V oli viimeinen Roomassa kruunattu keisari. Tämän jälkeen valtakunnan hallitsijat käyttivät vaaliruhtinaiden myöntämää ”valitun keisarin” titteliä ilman Rooman kruunausta.


title: Neues Forum

text: Neues Forum oli DDR:n loppuvaiheissa perustettu itäsaksalainen poliittinen oppositioliike, joka oli merkittävässä osassa Saksojen yhdistymisessä. Puolueeksi järjestäytynyt Neues Forum toimii yhä ja on lähellä etenkin Saksan vihreää puoluetta.


title: Neues Forum

text: Yhdistyneessä Saksassa puolueella on jalansijaa etenkin itäisen osan paikallispolitiikassa. Das Neue Forum -puolueella on kolme edustajaa liittopäivillä ja maapäiväedustus Berliinissä, Brandenburgissa, Mecklenburg-Vorpommernissa, Saksissa ja Ala-Saksissa. Dessau-Roßlaun kaupungissa puolue saavutti kesän 2007 vaaleissa 50 kaupunginvaltuutettua. Myös kaupungin puolueisiin sitoutumaton, suoralla vaalilla valittu ylipormestari Klemens Koschig on lähellä Neues Forumia, kuten myös myöhemmin Saksan liittopresidentiksi valittu Joachim Gauck.


title: Fredrik III (keisari)

text: Fredrik III (1415–1493) oli Habsburg-sukuun kuulunut Itävallan herttua vuodesta 1424, Saksan kuningas vuodesta 1440 ja Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan keisari vuodesta 1452. Fredrik III:n seuraaja oli hänen poikansa Maksimilian, joka oli myös hänen kanssahallitsijanaan kymmenkunta vuotta ennen hänen kuolemaansa.


title: Fredrik III (keisari)

text: Fredrikin puoliso oli Eleonoora Portugalilainen.


title: Verhaert

text: Verhaert on belgialainen teknologiakonserni. Konserni toimii lääke-, terveys-, tietotekniikka, ajoneuvo-, liikenne-, teollisuus-, kulutustavara- ja avaruusmarkkinoilla. Yhtiö on perustettu vuonna 1969.


title: Verhaert

text: Sen avaruusosasto Verhaert Space on toteuttanut PROBA-mikrosatelliitit. Yhtiössä toimii 75 henkilöä. Avaruusosasto on perustettu 1984.


title: Verhaert

text: Verhaert myi vuonna 2005 avaruusosastonsa englantilaiselle QinetiQ-teknologiayhtiölle, joka on yksityistetty Englannin asevoimien Royal Aeronautical Establihment-testikeskus Farnborough'sta. Englantilainen omistaja muutti Belgian Kruibekissä sijaitsevan tehtaan nimen muotoon QinetiQ Space NV.


title: Vitonen (jalkapallo)

text: Vitonen on Suomen jalkapalloilun kuudenneksi korkein sarjataso. Sarja perustettiin vuonna 1973 nimellä V divisioona. Nimi muutettiin Vitoseksi 1990-luvulla. Vitonen on jaettu 22 lohkoon ja sitä hallinnoi Suomen Palloliiton 11 lääniä. Vitosen joukkueet kilpailevat myös Suomen Cupissa. Vitosesta voi myös pudota Kutoseen.


title: Absurdistan

text: Absurdistan on osin humoristinen käsite, jolla kuvataan fiktiivistä valtiota, jonka politiikkaa leimaa mielivaltaisuus ja absurdius. Termi on lähtöisin Keski-Aasian "stan"-päätteisistä valtioista (Afganistan, Kazakstan, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan). Suurin osa näistä on entisiä neuvostotasavaltoja.


title: Absurdistan

text: Historioitsija Jukka Relanderin mukaan "stan"-päätteisillä valtioilla on tiettyjä yhteisiä piirteitä, joiden vuoksi nimitys Absurdistan on varsin osuva: ”diktaattoreita, sissiliikkeitä, sisällissotia ja aivan uudentyyppisiä demokraattisia kokeiluja, joissa vaalit on korvattu paljon käytännöllisemmillä menetelmillä, jotka tuottavat huomattavasti länsimaisia käytäntöjä yksimielisempiä tuloksia”.


title: Elias Kiianmies

text: Elias Karl Kiianmies (vuoteen 1934 Kyander) (13. heinäkuuta 1891 Messukylä – 21. toukokuuta 1959 Tampere) oli suomalainen säveltäjä ja kuoronjohtaja. Kiianmies suoritti alkuopintoja vuosina 1909-1910 Helsingin Filharmonisen Seuran orkesterikoulussa. Vuonna 1914 hän suoritti laulu- ja teoriaopintoja Pietarin konservatoriossa. Kiianmies sai päästötodistuksen vuonna 1925 Helsingin kirkkomusiikkiopistosta. Hän opiskeli samanaikaisesti vuonna 1926 sävellysopintoja professori Melartinin ja Palmgrenin johdolla Helsingin konservatoriossa. Vuonna 1927 hän suoritti yksityisopiskeluja professori Glazunoffin ja Steinbergin johdolla Pietarissa. Vuodesta 1929 alkaen Kiianmies toimi Tampereen kaupungin musiikinjohtajana. Hän johti monia tamperelaisia kuoroja muun muassa Tampereen Työväenyhdistyksen Mieskuoroa 1929-1945.


title: Debbie Dingle

text: Deborah "Debbie" Dingle (Jones) on kuvitteellinen hahmo englantilaisessa saippuasarja Emmerdalessa. Häntä esittää Charley Webb.


title: Debbie Dingle

text: Debbie muutti Emmerdaleen vuonna 2002 (UK) sijaisperheeseen Paddy ja Emily Kirkin luo. Hän ei tiennyt biologisten vanhempiensa asuvan kylässä ennen kuin Sam Dingle tunnisti nuoren naisen kuvasta, joka esitti Debbien biologista äitiä (Charity Tate). Tässä vaiheessa Debbie ei vielä tiennyt kuka hänen biologinen isänsä on, sillä Charity ei sitä suostunut paljastamaan. Debbie vietti aikaa Charityn kanssa Kartanolla ja Charityn silloinen aviomies Chris Tate aikoi adoptoida Debbien. Suunnitelma sai kuitenkin loppunsa kun Charity kertoi, että hänen serkkunsa Cain Dingle on Debbien isä.


title: Debbie Dingle

text: Chrisin kuoltua Debbie, Charity ja Cain asuivat yhdessä siihen asti, kunnes Charity joutui (syyttömänä) vankilaan Chrisin murhasta. Tämän jälkeen Debbie ja Cain muuttivat Toivonlähteen tupaan muiden Dinglen klaanin jäsenten kanssa. Talossa oli kuitenkin tungosta, joten he muuttivat Butlerin tilalle asumaan Andy Sugdenin ja tämän velipuolen Daz Edenin kanssa.


title: Debbie Dingle

text: Charity sai oikeudenkäyntinsä aikana tietää olevansa raskaana, ja Debbie olettikin saavansa pikkuveljen. Debbie tyrmistyi kun DNA-testi paljasti Chrisin, ei Cainin, olevan pojan isä. Charity antoi pojan Chrisin sisarelle Zoelle vastineena siitä, että Zoe esitti todisteet, ettei Charityä voitu enää syyttää Chrisin murhasta. Charity sai Zoelta myös 20 000 puntaa. Debbie raivostui kuullessaan, että hänen äitinsä oli myynyt lapsensa Zoelle, ja poltti rahat. Hän kuitenkin leppyi, kun Charity otti pojan takaisin hoiviinsa sosiaalityöntekijöiden epäiltyä Zoen kykyä selviytyä lapsensa ja veljenpoikansa hoitamisesta tämän mielenterveysongelmien takia.


title: Debbie Dingle

text: Teini-ikään ehdittyään Debbie alkoi kiinnostua pojista. Daz oli ihastunut häneen mutta Debbietä kiinnosti enemmän kylän apupappi Ethan Blake ja Dazin veli Andy Sugden. Ethan auttoi tyttöä kotiläksyissä ja Debbie suuteli häntä. Kauhistunut pappi teki selväksi, ettei hän ollut kiinnostunut Debbiestä sillä tavoin, hänhän oli kihloissa Niamhin kanssa. Mutta Andy oli kiinnostunut ja heillä olikin lyhyt suhde, jonka Charity sai selville. Charity ei ollut asiasta mielissään, mutta ei sekaantunut asiaan, toisin kuin Cain. Cainin saadessa selville että nuorilla oli suhde, hän raivostui ja oli sitä mieltä, että Andy oli käyttänyt Debbietä hyväkseen. Cain uhkasi houkutella Dazin pahoille teille, jos Andy ei lopettaisi suhdettaan Debbieen. Andy halusi suojella Dazia ja halusi lopettaa suhteen - tietämättä että Debbie oli raskaana.


title: Debbie Dingle

text: Debbie salasi raskautensa kaikilta ja aikoi synnyttää vauvan ja jättää sen sairaalan ovelle. Hän kuitenkin synnytti vauvan Sethin vanhassa metsästysmajassa Daz apunaan. Hän antoi tyttövauvalleen nimeksi Sarah Andyn sijaisäidin mukaan ja Andy ja Debbie saivatkin aikaan sovun vähäksi aikaa. Debbiestä alkoi tuntua, että Andy oli kiinnostuneempi Sarahista kuin hänestä ja laittoi välit poikki. Robert Sugden alkoi vihjailla olevansa kiinnostunut Debbiestä ja he seurustelivat lyhyen aikaa. Robert aikoi lähteä kylästä ja pyysi Debbietä mukaansa. Debbie suostui, mutta aikoi jättää Sarahin Emmerdaleen, sillä hän ei osannut olla äiti hänelle. Hän meni sovittuun tapaamispaikkaan ilman Sarahia jolloin Robert suuttui ja kertoi Debbielle, että hän pyysi tätä mukaansa vain koska halusi ottaa Sarahin mukaansa kostaakseen Andylle.


title: Debbie Dingle

text: Debbien mielestä Sarahin olisi parempi olla ilman häntä. Kun hän sai tietää, että Cain oli heittänyt Emilyn ulos Toivonlähteen tuvasta ja että Emily aikoi lähteä kylästä, Debbie pyysi Emilyä ottamaan Sarahin mukaansa. Dinglen ja Sugdenien perheet olivat suunniltaan kun Emily suostui pyyntöön ja lähti Sarah mukanaan. Debbie sai lähdön Toivonlähteen tuvasta ja hän sai muuttaa Ashley Thomasin ja hänen perheensä luo asumaan pappilaan. Hän ystävystyi Ashleyn veljentyttären Jasmine Thomasin kanssa, ja heidän välilleen kehittyi rakkaussuhde. Suhde ei kuitenkaan kestänyt kovin kauaa, sillä Cain vietteli Jasminen.


title: Debbie Dingle

text: Kun Debbie sai tietää Cainin ja Jasminen suhteesta hän laittoi välit poikki kumpaankin. Jasmine ja Debbie kuitenkin sopivat riitansa kun Jasmine kertoi olevansa raskaana. Jasmine päätyi tekemään abortin johon Sadie King antoi rahat. Debbie oli Jasminen tukena klinikalla ja nautti kertoessaan Cainille, että abortti on tehty Cainin vastusteluista huolimatta.


title: Debbie Dingle

text: Debbie kaipasi Sarahia koko ajan vain enemmän ja enemmän ja ryhtyi lopulta sukulaisineen etsimään tyttöään kuumeisesti. Monenlaisten käänteiden kautta hän lopulta saikin Sarahin takaisin, tytön oltua ensin Andyn huollettavana Emmerdaleen paluun jälkeen. Vuonna 2009 Debbie lopulta sai Sarahin päähuoltajuuden itselleen. Seuraavaksi hän tapasi tulevan sulhasensa, Cameron Murrayn, ollessaan Sarahin kanssa Jerseyn saarella matkalla. Cameron tuli Debbien perässä Emmerdaleen ja pari muutti yhteen. Pian sen jälkeen Sarahilla todettiin sairaus nimeltä Fanconin anemia, mikä johtui Debbien ja Andyn yhteisestä resessiivisestä alleelista. Sarah oli vaarassa sairastua leukemiaan, ja Debbie oli hermoromahduksen partaalla peläten pienen tyttönsä kuolevan. Kun Debbie ja Andy saivat selville, että vain toinen yhteinen lapsi voisi mahdollisesti pelastaa Sarahin, heidän oli epäonnistuneiden hedelmöityshoitojen jälkeen lopulta pakko mennä sänkyyn. Tämä oli ajaa Debbien ja Cameronin parisuhteen karille. Cameron pettikin jo Debbietä tämän oma tädin Chasin kanssa. Debbie onnistui tulemaan raskaaksi Andylle, ja yhdeksän kuukautta myöhemmin syntyi poika Jack Sugden, jonka luuydinneste kaikeksi onneksi täsmäsi Sarahin kanssa. Tästä alkoi Sarahin toipuminen ja Debbien ja Cameronin suhteen hajoaminen. Debbie sekä Chas olivat autuaan tietämättöminä Cameronin tekemistä hirmuteoista.


title: Debbie Dingle

text: Kolmiodraama paisui paisumistaan, kun Debbie sai tietää Cameronin ja Chasin suhteesta. Hän raivostui silmittömästi ja katkaisi välit molempiin, mutta rakasti Cameronia salaa edelleen. Debbie tahtoi kostaa Chasille ja melkein murhasi tämän. Tilanne raukesi, mutta Debbie aloittikin salasuhteen Cameronin kanssa. Kun Cameronin tekemä kolmoismurha lopulta tuli päivänvaloon, se johti karmeaan panttivankitilanteeseen Villapakassa, jossa sekä Debbie että Chas olivat menettää henkensä. Surmansa sai lopulta Cameron, ja Debbie ja Chas saivat lopulta korjattua tulehtuneet välinsä.


title: Debbie Dingle

text: Debbie toipui hiljalleen Cameronista ja alkoi seurustella Pete Bartonin kanssa, mutta on silmäillyt myös tämän veljeä Rossia.


title: Debbie Dingle

text: Debbie on lyhytpinnainen, temperamenttinen, itsepäinen ja melko hankalasti käsiteltävä ihminen. Hän osaa kantaa kaunaa pitkään, mutta on yleensä aina lopulta leppynyt. Debbie luulee olevansa aina oikeassa, eikä hänen päätään onnistu kääntämään jos hän on päättänyt jotakin. Hän on erittäin ailahtelevainen, minkä vuoksi hän on yleensä onnistunut ajamaan muut ihmiset pois läheltään. Halutessaan Debbie osaa kuitenkin olla myös mukava ja myötätuntoinen. Tämän vuoksi häntä saatetaan pitää melko kaksinaamaisena henkilönä.


title: Marcia Otacilia Severa

text: Marcia Otacilia Severa (k. noin 248?) oli roomalainen keisarinna ja keisari Philippus Arabsin vaimo. Severa oli erään Severianuksen tytär. Hän meni Philippuksen kanssa naimisiin joskus 230-luvun aikana. Vuonna 238 heille syntyi poika, Marcus Julius Severus Philippus. Vuoden 244 alussa isä Philippus nousi valtaan ja Severa sai arvonimen "Augusta". Severa mainitaan viimeisen kerran kolikoissa vuonna 248 mikä on johtanut spekulaatioihin, että hän olisi kuollut samana vuonna. Tämä ei kuitenkaan ole varmaa.


title: Korpinurmikka

text: Korpinurmikka ("Poa remota") on pääasiassa Pohjois- ja Itä-Euroopassa kasvava suurikokoinen heinäkasvi. Suomessa korpinurmikka on rauhoitettu Oulun ja Lapin lääneissä. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi.


title: Korpinurmikka

text: Korpinurmikka on hyvin kookas heinä, joka kasvaa 80–150 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on löyhästi mätästävä ja usein pintarönsyllinen. Korsi on 4–8-nivelinen. Lehtitupet ovat leveitä ja litteitä. Lehdet ovat tasasoukkia, lehden kärki on keulamainen ja keskisuonten molemmin puolin on vihreä juova. Heleänvihreitten korsilehtien lapa on 10–15 cm pitkä, ohut ja veltto. Harsu röyhy on 15–30 cm leveä, pituutensa levyinen ja sen haarat pitkiä ja rihmamaisia. Tähkylät ovat 4–5-kukkaisia ja vaaleanvihreitä. Korpinurmikka kukkii kesä-heinäkuussa.


title: Korpinurmikka

text: Korpinurmikan päälevinneisyysalue käsittää Fennoskandian, Baltian maat, Puolan, Pohjois-Ukrainan, Valko-Venäjän ja Länsi-Venäjän. Lisäksi lajia tavataan satunnaisemmin Keski-Euroopassa, Kaukasuksella, Pohjois-Venäjällä, ja Keski-Aasiassa. Suomessa korpinurmikkaa tavataan paikoin yleisenä Satakunnasta ja Etelä-Hämeestä. Muualla Suomessa laji on harvinaisempi. Pohjoisimmat kasvupaikat ovat Rovaniemen korkeudella.


title: Korpinurmikka

text: Korpinurmikka on kosteiden kasvupaikkojen kasvi. Sitä tavataan kosteissa lehdoissa, lehtokorvissa, lähteiköissä ja lähdepurojen varsilla. Korpinurmikka on harvinaistunut metsänhoidon ja soiden ojituksen takia.


title: Nokia X6

text: Nokia X6 on Nokian ensimmäinen kapasitiivisellä kosketusnäytöllä varustettu älypuhelin. Puhelin julkaistiin marraskuussa 2009. Puhelinta saa kolmella eri värillä: sini-valkoisena, sini-mustana, puna-mustana ja mustana. Puhelimen hinta vaihtelee 499 ja 662 euron välillä. Puhelimesta julkaistiin 16 gigatavun muistilla varustettu versio ilman Comes With Music -palvelua. Tämän mallin hinta on 369 eurosta ylöspäin.


title: Nokia X6

text: Nokia X6:n mukana tulee Nokian Ovi Musiikki Unlimited (Comes With Music) -palvelu. Palvelun avulla on mahdollista ladata vuoden ajan palvelun aktivoinnista rajoittamattomasti musiikkia noin kuuden miljoonan kappaleen valikoimasta.31. tammikuuta 2010 julkaistiin älypuhelimille (mukaan lukien X6) ilmainen karttapalvelu ja navigointi.


title: Helmi Arneberg-Pentti

text: Helmi Arneberg-Pentti (13. helmikuuta 1889 Kristiania, Norja – 22. tammikuuta 1981) oli Lotta Svärd -järjestön puheenjohtaja kahteen otteeseen, 1921–1922 ja 1925–1929 ja toimi järjestössä koko sen olemassaoloajan.


title: Helmi Arneberg-Pentti

text: Norjassa syntynyt Arneberg tuli kotimaahan palanneen äitinsä mukana neljävuotiaana Suomeen. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui 1916, jolloin hän avioitui S. J. Pentin kanssa. Hän toimi ruotsin opettajana Helsingin V Yhteiskoulussa vuoteen 1957 ja oli myös koulun rehtori.


title: Helmi Arneberg-Pentti

text: Arneberg-Pentti oli Lotta Svärd -järjestössä erityisesti organisaattori, ei aattellinen johtaja, ja siksi hänen sanotaan jääneen seuraajansa Fanni Luukkosen varjoon.


title: Siljan jenkkivuosi

text: Salatut elämät: Siljan jenkkivuosi on toinen "Salatut elämät" -kirja. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja se julkaistiin vuonna 2001. Tarinan päähenkilö on Silja Salin, joka lähtee vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin. Kirja on kirjoitettu Siljan näkökulmasta.


title: Siljan jenkkivuosi

text: Kirja alkaa Siljan istuessa lentokoneessa matkalla kohti Amerikkaa, jonne hän on menossa vaihto-oppilaaksi. Kirja alkaa siis hetkistä, joita ei ole näytetty sarjassa. Siljan perhe Amerikassa on erilainen kuin Suomessa, he asuvat maatilalla ja ovat mormoneja, mikä osaltaan kauhistuttaa Siljaa. Heti tavatessaan vaihtariveljensä Mattin, Silja ihastuu häneen. Silja rohkenee suutelemaan Mattia, joka kuitenkin ajattelee, että he ovat kuin sisaruksia eikä välillään saa olla suurempia tunteita. Silja elättelee toiveita Mattin suhteen, mutta on aikeissa luovuttaa saadessaan tietää Mattin seurustelevan amerikkalaisen Faithin kanssa. Sillä välin Silja tutustuu paremmin perheeseen, hoitaa myös naapurin lasta ja käy ratsastamassa. Mattin ja Siljan välit alkavat kulttuurieroista ja Faithista huolimatta lämmetä. Matt päättää erota Faithista. Myöhemmin Matt kertoo Siljalle rakastavansa Siljaa ja Silja tuntee samoin Mattia kohtaan. Matt pyytää Siljaa menemään kanssaan naimisiin, mutta Silja kieltäytyy. Lyhyen ajan kuluttua, Silja kuitenkin suostuu Mattin kosintaan ja he karkaavat yhdessä Nebraskaan mennäkseen naimisiin. Matkalla Nebraskaan Silja alkaa huomata merkkejä siitä, että on mahdollisesti raskaana. Heidän mentyään naimisiin, Silja tekee raskaustestin ja kertoo Mattille olevansa raskaana. Silja ja Matt muuttavat yhdessä pieneen mökkiin tilalle, josta Matt on saanut töitä. Siljan vanhempien saatua tietää Siljan naimisiinmenosta, he saapuvat Amerikkaan hakeakseen Siljan kotiin. Silja ei halua lähteä, mutta lopulta suostuu lähtemään alle viikon reissulle Suomeen käydäkseen Sofian, kummityttönsä, ristiäisissä. Suomessa Siljaa odottaa muutama yllätys, muun muassa tieto siitä, ettei Sofia ole isänsä Jukan, vaan veljensä Aleksin lapsi. Kirjan lopussa on tekstin muodossa Siljan viimeinen kohtaus sarjassa, jossa Silja kertoo Jukalle odottavansa lasta. Sen jälkeen Silja lähteekin lentokoneella takaisin Amerikkaan, Mattin luo.


title: Chilen koripallomaajoukkue

text: Chilen koripallomaajoukkue edustaa Chileä koripallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Chilen koripalloliitto.


title: Chilen koripallomaajoukkue

text: Chile on pelannut neljä kertaa olympiakisojen koripalloturnauksessa. Berliinissä 1936 se sijoittui jaetulle yhdeksännelle sijalle, Lontoossa 1948 kuudenneksi, Helsingissä 1952 viidenneksi ja Melbournessa 1956 kahdeksanneksi.


title: Chilen koripallomaajoukkue

text: MM-kilpailujen lopputurnauksessa Chile on esiintynyt kolme kertaa. Argentiinan MM-kisoissa 1950 se sai kuuden joukkueen loppusarjassa Argentiinan ja Yhdysvaltojen jälkeen pronssia. Brasiliassa 1954 Chile oli kymmenes. Kotikisoissaan 1959 Chile sai toistamiseen pronssia. Se sijoittui seitsemän joukkueen loppusarjassa alun perin neljänneksi, mutta nousi pronssille, koska alkuperäinen voittaja Neuvostoliitto hylättiin sen kieltäydyttyä pelaamasta Kiinan tasavaltaa vastaan.


title: Chilen koripallomaajoukkue

text: Chile on esiintynyt Pan-Amerikan kisojen koripalloturnauksessa kerran, ensimmäisissä kisoissa 1951 sijoittuen viidenneksi. Amerikan-mestaruuskilpailuissa se ei ole pelannut kertaakaan. Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa Chile on saanut kultaa 1937, hopeaa 1932 ja 1934 sekä pronssia 1942, 1947, 1949 ja 1953.


title: Johan Holmqvist

text: Johan Erik Daniel Holmqvist (s. 24. toukokuuta 1978 Tierp, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti ja maailmanmestari. Hänellä ei ole tällä hetkellä joukkuetta. Holmqvist on pelannut kolmet MM-kilpailut, joista vuonna 2006 tuli kultaa ja 2009 pronssia. Hänellä on takanaan myös 99 NHL-ottelua New York Rangersin, Tampa Bay Lightningin ja Dallas Starsin riveistä.


title: Johan Holmqvist

text: Tierp HK:n kasvatti Holmqvist debytoi Elitserienissä Brynäsin joukkueessa kaudella 1996–97. Hän torjui Brynäsille mestaruuden vuonna 1999. Vuotta aiemmin hänet oli valittu Ruotsin vuoden junioripelaajaksi. New York Rangers varasi Holmqvistin seitsemännellä kierroksella , ja hän siirtyi Rangersin organisaatioon kaudeksi 2000–2001. Kaudella 2002–2003 hän siirtyi Minnesota Wildin organisaatioon ja torjui Calder Cupin farmijoukkue Houston Aerosille sekä valittiin AHL:n pudotuspelien parhaaksi pelaajaksi, mutta hän pelasi vain farmissa seuraavankin kauden.


title: Johan Holmqvist

text: Kaudeksi 2004–2005 Holmqvist palasi Brynäsiin, ja hänet valittiin seuraavalla kaudella Elitserienin parhaaksi maalivahdiksi ja palkittiin Honken Trophyllä. Holmqvist pelasi myös vuonna 2005 ensimmäiset MM-kilpailunsa. Holmqvist palasi NHL:ään kaudeksi 2006–2007 ja siirtyi Tampa Bay Lightningiin. Hän pelasi ensimmäisellä Lightning-kaudellaan 48 ottelua, ja hänet kaupattiin seuraavalla kaudella Dallas Starsiin yhdessä hyökkääjä Brad Richardsin kanssa. Vaihdossa Tampa Bay sai puolestaan Dallasin kakkosvahdin, Mike Smithin sekä hyökkääjät Jeff Halpernin ja Jussi Jokisen.


title: Johan Holmqvist

text: Kaudeksi 2008-2009 Holmqvist palasi Ruotsiin ja siirtyi Frölunda HC:hen. Hän voitti kauden aikana toistamiseen Honken Trophyn Elitserienin parhaana maalivahtina. Kaksi seuraavaa kautta Frölundassa eivät olleet niin hyviä, ja Frölunda halusi kaudeksi 2011–2012 uudistaa maalivahtiosastonsa. Holmqvist tekikin keväällä 2011 kahden vuoden sopimuksen Brynäsin kanssa.


title: Karvinen (ranskalainen animaatiosarja)

text: Karvinen () on ranskalainen Dargaud Marinan ja MediaToonin tuottama tietokoneanimaatiosarja, joka perustuu Jim Davisin luomaan sarjakuvaan Karvinen. Sarja alkoi Ranskassa 22. joulukuuta 2008 ja myöhemmin Yhdysvalloissa 26. lokakuuta 2009. Sarjan on ohjannut Philippe Vidal. Pääosissa ääninäyttelevät Frank Welker, joka toimi jo alkuperäisessä animaatiosarjassa useissa sivurooleissa, lisäksi Gregg Berger, joka uusi Oskun ääniroolin ja Wally Wingert toimii Eskon äänenä.


title: Karvinen (ranskalainen animaatiosarja)

text: Karvisen ensimmäinen tuotantokausi sisälsi 26 jaksoa, jossa yksi jakso käsitti kaksi lyhytanimaatiota. Sarjan toinen tuotantokausi ilmoitettiin alkavan loppukesästä 2010. Suomessa sarjaa esitetään Galaxi ohjelman yhteydessä Yle TV2:ssa. Ohjelmatiedoissa sarjan suomenkielinen nimi on Karvinen.


title: Karvinen (ranskalainen animaatiosarja)

text: Karvinen asuu Oskun ja isäntänsä Eskon luona omakotitalossa. Sarjassa pääosin keskitytään Karvisen seikkailuihin ja ongelmiin, jotka hän on itse aiheuttanut jollain tavalla. Useimmiten Karvinen onnistuu itse ratkomaan ongelmansa.


title: Voikkoväri

text: Voikkovärit on hevosen väriryhmä, jossa pohjaväriä haalistaa voikkogeeni C. Geeni on epätäydellisesti vallitseva, joten homotsygootit voikot ovat huomattavasti heterotsygootteja voikkoja vaaleampia.


title: Voikkoväri

text: Heterotsygooteilla voikoilla voikkogeeni vaalentaa selvästi ruskeaa väriä sekä peitinkarvassa että jouhissa, mutta mustaa huomattavasti vähemmän; erityisesti mustat jouhet voivat jäädä täysin mustiksi.


title: Voikkoväri

text: Rautiaspohjainen voikko on yksinkertaisesti voikko. Ruunikkopohjainen voikkoväri on ruunivoikko, mustapohjainen mustanvoikko. Ruunivoikot näyttävät lähinnä karvaltaan keltaisenruskeilta ruunikoilta, ja ne on aiemmin yleensä rekisteröity hallakoiksi. Mustanvoikot ovat melko vaikeita tunnistaa: ne ovat jouhiltaan lähinnä mustia, karvaltaan tavallisesti harmahtavan tummanruskeita, ja voivat sekoittua tummanruunikoihin tai hiirakoihin.


title: Voikkoväri

text: Koska voikkogeeni on epätäydellisesti vallitseva, molemmilta vanhemmiltaan sen perinyt hevonen vaalenee kauttaaltaan lähes puhtaan valkoiseksi. Aikaisemmin tällaisia hevosia on kutsuttu virheellisesti albiinoiksi (joita hevosissa ei lainkaan tunneta), nykyään nimitys on lähinnä "kermanvärinen" tai "valkovoikko".


title: Voikkoväri

text: Valkovoikoilla hevosilla on vaaleansiniset silmät sekä vaaleanpunainen iho. Silmien värin vuoksi ne on toisinaan tunnettu nimellä "blue-eyed cream (BEC)" eli sinisilmäinen voikko, lähinnä erotuksena joskus hyvin vaaleiksi jäävistä tavallisista voikoista. Valkovoikkoja yksilöitä ei hyväksytä monissa varsinkaan poniroduissa (esimerkiksi newforestinponi ja gotlanninruss), vaikka voikot sinänsä yleensä hyväksytään. Valkovoikon hevosen pohjaväriä on tavallisesti vaikea määrittää pelkän ulkonäön perusteella, mutta rautiaspohjainen kermanvärinen tunnetaan nimellä cremello, ruunikkopohjainen perlino (jolla jouhet ja jalat ovat yleensä hiukan tummemmat kuin muu karva) ja mustapohjainen smoky cream.


title: Voikkoväri

text: Varsinaisten voikkovärien esiintyminen on monessa hevosrodussa ollut pitkään epäselvä asia, koska tunnusomaisen näköiset ruunivoikot on vanhastaan erityisesti poniroduissa yleensä kirjattu "hallakoiksi", ja toisaalta voikot ja liinaharjaiset vaaleanrautiaat ovat sekoittuneet keskenään. Nykytietämyksen perusteella voikkogeenin läsnäolon paljastaa ei-toivottujen valkovoikkojen yksilöiden syntyminen rotuun, kun taas niiden täydellinen puuttuminen on yleensä ottaen merkki siitä, ettei geeniä rodussa esiinny. Toisaalta esimerkiksi suomenhevosella voikkogeeni on 1900-luvun alkupuolen jalostusvalintojen vuoksi harvinaistunut siinä määrin, että nykypäivänä tunnetaan vain yksittäisiä samaan sukuun kuuluvia voikkoja eikä valkovoikkoja yksilöitä tiedetä olleen olemassa ainakaan vuosikymmeniin ennen kuin kesällä 2010 syntyi ilmeisesti pitkästä aikaa ensimmäinen valkovoikko suomenhevosvarsa.


title: Voikkoväri

text: Voikkovärejä esiintyy suomenhevosen lisäksi muiden muassa eestinhevosilla, connemaranponeilla, newforestinponeilla, walesinponeilla, gotlanninrusseilla, islanninhevosilla, shetlanninponeilla, vuonohevosilla (voikonhallakot), englannintäysiverisillä, lusitanoilla ja puoliverisillä sekä quarterhevosilla, tennesseenwalkereilla ja suurimmalla osalla muistakin yhdysvaltalaisista ratsuroduista. Kaikissa näistä roduista voikkovärejä ei kuitenkaan virallisesti tunneta, vaan voikkoväriset yksilöt rekisteröidään lähinnä rautiaiksi tai ruunikoiksi. Valkovoikot yksilöt ovat lähes kaikissa roduissa ei-toivottuja ja kantakirjaan kelpaamattomia.


title: Voikkoväri

text: Rotuihin joissa voikkovärejä ei muunlaisista käsityksistä huolimatta esiinny kuuluvat muiden muassa haflinger ja arabianhevonen. Voikoilta joskus hyvinkin paljon näyttävät puhdasrotuiset arabit ja haflingerit ovat liinaharjaisia vaaleanrautiaita, ruunivoikon näköiset arabit puolestaan vaaleita ruunikoita.


title: Dave Powledge

text: David "Dave" Powledge on yhdysvaltalainen näyttelijä ja stunt-mies. Hänet tunnetaan elokuvista "Epäillyt" (1995), "Million Dollar Baby" (2004) ja "Mr. & Mrs. Smith" (2005). Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "Täydelliset naiset", "Coach" ja "Num3rot".


title: Kallen inttivuosi

text: Salatut elämät: Kallen inttivuosi on kolmas "Salatut elämät" -kirja. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja kirja julkaistiin vuonna 2001. Tarinan päähenkilö on Kalle Laitela, joka on lähdössä armeijaan. Kirja on kirjoitettu Kallen näkökulmasta.


title: Kallen inttivuosi

text: Kirja alkaa televisiosarjassakin näytetyistä läksiäisistä, joissa juhlitaan Kallen ja tämän parhaan ystävän Sakun lähtöä armeijaan. Armeijassa Kalle saa uusia ystäviä nopeasti ja yrittää piilotella homouttaan, jonka takia saattaisi joutua hankaluuksiin. Ei mene kauan, kun Kalle joutuukin yliluutnantti Kuisma Savolaisen silmätikuksi. Kalle unohtaa pukunsa ylimmän napin auki, mistä Savolainen huomauttaa ja Kalle vitsailee kasvattavansa rintakarvoja, minkä vuoksi nappi on auki. Rangaistukseksi tästä Kalle joutuu siivoamaan vessan. Tämän jälkeen Savolainen kertoo tietävänsä, mikä Kalle on miehiään ja se vasta alkaakin ahdistaa Kallea. Myöhemmin Kallelle kuitenkin selviää, että Kuisma on itsekin homo ja pelkää homoutensa paljastumista, sillä silloin hän menettäisi työnsä armeijassa. Samassa tilanteessa Kalle ja Kuisma päätyvät suutelemaan ja pian Kalle toteaakin olevansa ihastunut Kuismaan. Molemmilla on selvästi tunteita toisiaan kohtaan, mutta armeijassa kiinni jäämisen riski on suuri eivätkä he voi edetä. Kalle saa kuulla, että Savolainen siirretään Sodankylään, jolloin heidän välimatkansa pitenisi usealla sadalla kilometrillä. Lopulta Kallekin saa alokasaikansa päätyttyä siirron Rovaniemelle, jolloin hän on myös lähempänä Kuismaa. Kirjan lopussa on vielä kohtaus, jossa Kalle esittelee Kuisman isälleen ennen Lappiin armeijaan lähtöä ja sitten toteaa kaiken olevan hyvin. Kirja sisältää myös muutamia muita kohtauksia, jotka on näytetty televisiosarjassa, mutta pääosin kirja kertoo tapahtumista, joita ei ole näytetty sarjassa.


title: Aamun uudet kuviot

text: Salatut elämät: Aamun uudet kuviot on "Salatut elämät" -sarjan neljäs kirja. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja se julkaistiin vuonna 2001. Tarinan päähenkilö on Aamu Korhonen.


title: Saku ja suuri suru

text: Saku ja suuri suru on "Salatut elämät" -kirjasarjan viides osa. Kirjan on kirjoittanut Katri Manninen, ja se julkaistiin vuonna 2002. Kirjan päähenkilö on Saku Salin.


title: Saku ja suuri suru

text: Kirja alkaa Sakun lähdettyä Helsingistä junalla kohti Rovaniemeä jatkaen sieltä Hammerfestiin. Kirjan alussa Saku muistelee pahanlaatuiseen aivokasvaimeen menehtynyttä suurta rakkauttaan Miia Laitelaa. Saku tapaa matkansa aikana paljon uusia ihmisiä, muun muassa Kristinin, jonka isä ottaa Sakun töihin kalastusalukselleen. Myös Kristin oli menettänyt rakkaansa, Martinin, joka hukkui. Niinpä Sakusta ja Kristinistä on tukea toisilleen. Saku lähtee Kristinin kanssa matkalle Osloon ja matkan aikana he tapaavat yhä useampia ihmisiä. Saku miettii asioita eikä tiedä, miten jatkaa eteenpäin. Hän alkaa myös tuntea vetoa Kristiniä kohtaan, mutta ajattelee silti Miiaa. Tunteet Kristiniin unohtuvat ja palattuaan Hammerfestiin Saku päättää jatkaa elämäänsä lähtemällä seuraavaksi talveksi pitkäsiima-alukselle.


title: Erik Serlachius

text: Ralph Erik Serlachius (24. tammikuuta 1901 Mänttä − 8. lokakuuta 1980) oli teollisuusmies, koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän toimi G. A. Serlachius Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1942–1968. Serlachius toimi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä Tuomiojan hallituksessa vuosina 1953–1954. Serlachius toimi ammattiministerinä. Hänellä oli lisäksi lukuisia luottamustehtäviä teollisuuslaitosten ja alan järjestöjen johdossa.


title: Erik Serlachius

text: Serlachius sai vuorineuvoksen arvonimen vuonna 1946 ja tekniikan kunniatohtorin arvon vuonna 1963.


title: Erik Serlachius

text: Serlachiuksen isä oli Gösta Serlachius. Hänen poikansa on Gustaf Serlachius.


title: Teemun tarina

text: Teemun tarina on "Salatut elämät" -kirjasarjan kuudes osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2002. Tarinan päähenkilö on Teemu Korhonen.


title: Aamu, Inka ja ihana Ilari

text: Aamu, Inka ja ihana Ilari on "Salatut elämät" -kirjasarjan seitsemäs osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2003. Tarinan päähenkilöt ovat Aamu Korhonen, Inka Haapala ja Ilari Pesonen. Kirja on kirjoitettu vuorotellen näiden kolmen näkökulmista.


title: Aamu, Inka ja ihana Ilari

text: Kirja kertoo pääpiirteisesti televisiosarjan tapahtumista eli siitä kuinka parhaat ystävykset Aamu ja Inka ihastuvat samaan nuoreen mieheen, Ilariin. Kirjassa käsitellään kuitenkin yksityiskohtaisemmin kaikkien osapuolten näkökulmia. Ilari on Operaatio Vapaan Luonnon aatteellinen johtaja, joka tutustuu ensin Inkaan ja melkeinpä heti sen jälkeen Inkan kautta Aamuun. Molemmat tytöt ihastuvat Ilariin, hieman eri syistä tosin. Inka ihailee Ilarin aatteellista puolta ja Aamu taas Ilarin miehisyyttä. Ilari alkaa leikkiä tyttöjen kustannuksella ja elää kaksoiselämää. Hän viettää aikaa sekä Aamun että Inkan kanssa ja molemmat ovat rakastumaisillaan Ilariin. Ystävysten välit myös viilenevät tällä välin ja kilpailu Ilarista johtaa kaikkeen muuhun kuin hyvään. Aamu kertoo Inkalle hänestä ja Ilarista, mistä Inka suuttuu ja raivoaa Ilarille. Ilarikin saa siis osansa koko sopasta eikä hän osaa valita kumman haluaa mieluummin, Aamun vai Inkan. Molemmat tytöt odottavat innoissaan Ilarin yhteydenottoja ja lannistuvat miltei heti, jos tästä ei kuulu mitään yhden päivän aikana. Lopulta valinnan vaikeuden ja muiden tapahtumien jälkeen Ilari päättää jättää molemmat tytöt Suomeen ja lähteä itse Moskovaan. Hän hyvästelee Aamun ja Inkan, jotka saapuvat vielä Moskovan junalle hyvästelemään Ilarin uudemman kerran. Ilarilla on kuitenkin mukanaan joku nainen, jonka kanssa hän suutelee junan edessä ennen junaan astumista. Aamu ja Inka jäävät pettyneinä seisomaan junalaiturille ja lähtevät kotiin mitään sanomatta. Lopussa kuitenkin huomaa, kuinka Aamua harmittaa, miten Ilari pilasi hänen ja Inkan välit totaalisesti, sillä hetkessä he olivat muuttuneet parhaista ystävistä toistensa pahimmiksi vihollisiksi.


title: Ken ja isosiskon viimeinen kesä

text: Ken ja isosiskon viimeinen kesä on "Salatut elämät" -kirjasarjan kahdeksas osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2003. Tarinan päähenkilöt ovat sisarukset Ken Ojala ja Madde Ojala.


title: Ken ja isosiskon viimeinen kesä

text: Kirjassa Ken Ojala pääosin muistelee aikoja, jolloin hänen isosiskon Madde oli vielä elossa. Ken on ihastunut vaaleahiuksiseen Aamu Korhoseen, jonka seurassa Ken on alkanut tuntea olonsa hyväksi eikä muistele koko ajan Madden kuolemaa. Madde kuoli hukkumalla heidän perheensä yhteisellä purjehdusretkellä. Kenin ja Madden isoveli Daniel yritti vielä pelastaa Madden antamalla tälle hengitystä suusta suuhun. Se ei kuitenkaan tehonnut ja Madde kuoli. Ken näkee painajaista kyseisestä purjehdusretkestä. Kirjan toisena juonikuviona on Kenin ja Aamun ailahteleva suhde. Molemmat haluaisivat olla yhdessä, mutteivat onnistu. Myöhemmin Aamu kertoo Kenille ihastuneensa Danieliin. Kirjan lopussa Aamu ja Ken palaavat onnellisesti yhteen ja toivottaa hyvät yöt niin Aamulle kuin edesmenneelle Maddelle.


title: Ami ja ensirakkaus

text: Ami ja ensirakkaus on "Salatut elämät" -kirjasarjan yhdeksäs osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2004. Tarinan päähenkilö on Ami Vainio.


title: Annika ja Amerikan unelma

text: Annika ja Amerikan unelma on "Salatut elämät" -kirjasarjan kymmenes osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2005. Tarinan päähenkilö on Annika Sievinen, joka lähtee vaihto-oppilaaksi Kaliforniaan.


title: Ken ja Sauli – kaukana kotoa

text: Ken ja Sauli – kaukana kotoa on "Salatut elämät" -kirjasarjan yhdestoista osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2006. Tarinan päähenkilöt ovat Ken Ojala ja Sauli Kiviranta, jotka matkustavat Australiaan paetakseen entistä elämäänsä.


title: Ossi ja lumikuningatar

text: Ossi ja lumikuningatar on "Salatut elämät" -kirjasarjan kahdestoista osa. Kirjan on kirjoittanut Tarja Huhtala, ja se julkaistiin vuonna 2007. Tarinan päähenkilö on Ossi Puolakka. Hän on rakastunut Tanja Jääskeläiseen salaa, mutta ei halua kertoa tätä.


title: Romeo ja onnentähti

text: Romeo ja onnentähti on "Salatut elämät" -kirjasarjan kolmastoista osa. Kirjan on kirjoittanut Teemu Salonen, ja se julkaistiin vuonna 2008. Tarinan päähenkilö on Romeo Aro. Romeota sarjassa näytteli Constantinos Mavromichalis.


title: Sofia ja salaisuuksien kevät

text: Sofia ja salaisuuksien kevät on "Salatut elämät" -kirjasarjan neljästoista osa. Kirjan on kirjoittanut Nina Linnovaara, ja se julkaistiin vuonna 2008. Tarinan päähenkilö on Sofia Salin. Kirjan tapahtumien aikaan Sofia on kuudesluokkalainen. Hän asuu kahdestaan isänsä Aleksin kanssa. Isän ja tyttären välit ovat hyvät, mutta toisinaan Aleksin baari-illat venyvät niin, ettei hän tulekaan yöksi kotiin. Tästä Sofia ei uskalla puhua kenellekään.


title: Salla ja haaveiden kaupunki

text: Salla ja haaveiden kaupunki on "Salatut elämät" -kirjasarjan viidestoista osa. Kirjan on kirjoittanut Outi Ikonen, ja se julkaistiin vuonna 2009. Tarinan päähenkilö on Salla Mattila, joka lukion toisen luokan päätyttyä karkaa kesäksi Helsinkiin.


title: Caroline Grothgar

text: Caroline Grothgar (s. 16. elokuuta 1968 Wien, Itävalta) on itävaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten tv-sarjasta "Kahden keikka" (Ein Fall Für Zwei), jossa hän näyttelee asianajotoimiston sihteeriä Kristin Wehrnstedtiä. Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "Marienhof" ja "SOKO Leipzig".


title: Korvikealkoholi

text: Korvikealkoholi (puhekielessä myös "tenttu") on alkoholijuoman korvikkeena käytetty etyylialkoholia sisältävä, mutta ei juotavaksi tarkoitettu seos. Tällainen seos voi olla esimerkiksi etyylialkoholia sisältävä pesuneste, kuten kölninvesi eau de cologne eli suomalaisittain "kolina". Suomessa alkoholimyrkytyksen aiheuttamista kuolemista alle kuudesosa on korvikealkoholin aiheuttamia. Kuolemat johtuvat enimmäkseen metanolipitoisista lasinpesunesteistä ja aiempina vuosikymmeninä metanolidenaturointia alettiin vähentää suuren kuolleisuuden takia. Nykyään yleensä Suomessa käytetyt lasinpesunesteet sisältävät etanolia tai isopropanolia. Suomessa on arvioitu olevan tuhat korvikealkoholien vakituista ja lisäksi 3 000 – 5 000 satunnaista käyttäjää.


title: Korvikealkoholi

text: Sota-aikana myös Suomessa käytettiin moottoripolttoaineena spriillä jatkettua bensiiniä niissä ajoneuvoissa, joiden käyttöön puukaasuttimet eivät soveltuneet. Alkoholibensiinistä erotettua ja korvikealkoholina käytettyä etanolia kutsuttiin "telaketjuksi". Nimitys saattaa liittyä siihen, että alkoholia erotettiin juotavaksi myös bensiinikäyttöisten panssarivaunujen ja rynnäkkötykkien polttoaineesta.


title: Sierra Morena

text: Sierra Morena on eteläisen Espanjan poikki kulkeva itä–länsi-suuntainen 400 kilometriä pitkä vuorijono. Se muodostaa Pyreneiden niemimaan keskusylängön rajan ja vedenjakajan pohjoisessa olevan Guadianalaakson ja etelässä olevan Guadalquivirin laakson väliin.


title: Sierra Morena

text: Vuoristo sijaitsee Jaénin maakunnassa. Despeñaperrosjoki muodostaa luonnollisen kulkuväylän Sierra Morenan poikki niemimaan pohjoisosasta Andalusiaan. Sen seinämät yltävät yli 500 metrin korkeuteen.


title: Sierra Morena

text: Sierra Morena on muodostunut pohjoiseen siirtyvän Afrikan laatan paineessa. Siellä on arvokkaita lyijyn, hopean, elohopean ja muiden metallien esiintymiä, joita on hyödynnetty jo esihistoriallisina aikoina.


title: Sierra Morena

text: Vuoriston luonnonkauneus on nykyisin säilytettynä luonnonpuistoissa, kuten Despeñaperros, Sierra de Andújar (Jaén), Sierra de Cardeña-Montoro, Sierra de Hornachuelos, Sierra Madrona, Sierra Norte de Sevilla ja Sierra de Aracena Huelva. Sierra de Andújar on yksi niitä harvoja seutuja, joilla elää uhanalaisia espanjanilveksiä.


title: Sierra Morena

text: Sierra Morena mainitaan "Don Quijotessa", jossa Sancho Panza vihjaa vuoriston olevan Pyhän veljeskunnan turvapaikka, kun Don Quijote on vapauttanut kaleeriorjia. Voltairen satiirissa "Candide" päähenkilöt pysähtyvät sinne paetessaan Lissabonista (luvut 9–10). Nikolai Karamzinin kertomus ”Sierra-Morena” (1793), jossa venäläinen kirjailija kertoo kirjailijan ja nuoren Elviran rakkaustarinan, on myös omistettu tuolle vuorijonolle. Sierra Morena oli myös paikka, jossa suurin osa Jan Potockin "Manuscrit trouvé à Saragossea" tapahtui. Sierra Morena mainitaan myös tunnetussa laulussa ”Cielito Lindo”.


title: Rikospaikalla

text: Rikospaikalla () on saksalais-itävaltalainen poliisisarja, jota on esitetty vuodesta 1970 lähtien. Sarjaa on kuvattu yli 900 jaksoa ja se jatkuu edelleen. Sarjan esitysoikeudet ovat Saksassa Das Erstellä. Vuosina 1990–2001 sarjaa tehtiin myös Sveitsissä.


title: Rikospaikalla

text: ARD:n paikalliset yleisradioyhtiöt sekä Itävallan ORF tuottavat kukin omat "Rikospaikalla"-jaksonsa, joissa kussakin on omat päähenkilönsä. Tunnetuin sarjan poliisihahmo on Götz Georgen esittämä Horst Schimanski. Sarjaa esitettiinkin 1980-luvun lopulla Suomessa nimellä Schimanski.


title: Rikospaikalla

text: Sarjan ohjauksesta ovat vastanneet muun muassa Harmut Griesmayr, Hajo Gies, Theo Mezger ja Hannu Salonen. Eräitä sarjassa esiintyneitä näyttelijöitä ovat Miroslav Nemec, Klaus J. Behrendt, Udo Wachtveitl, Ulrike Folkerts, Dietmar Bär, Berd Michael Lade, Peter Sodann ja Michael Fitz.


title: Rikospaikalla

text: Yksi sarjan jakso, ”Borowskin tango”, on tehty myös Suomessa, missä sitä kuvattiin Ilomantsissa ja Helsingissä heinäkuussa 2009. Jakso ensiesitettiin vuonna 2010.


title: Rakastan, rakastan

text: Rakastan, rakastan on vuonna 1988 MTV:llä esitetty suomalainen televisiosarja, joka parodioi saippuaoopperoita. Sarjan käsikirjoitti, ohjasi ja tuotti Ere Kokkonen. Sarjaa esitettiin joka toinen viikko lauantaisin klo 21.30–22.00. Sarjaa ei ole esitetty uusintana. Lehtien tv-ohjelmatiedoissa viimeisen jakson nimeksi mainitaan "Viimeinen taistelu", itse ohjelmassa jakson nimi on "Onnettomat loput". Sarjan jokainen jakso päättyy repliikkiin "Rakastan, rakastan".


title: Rakastan, rakastan

text: Ere Kokkonen kirjoitti sarjan pohjalta "Rakastan, rakastan" -farssimusikaalin Komediateatteri Arenaan, ja se oli teatterin ohjelmistossa keväällä 2004.


title: Rakastan, rakastan

text: Gunilla Bonnerin mies Ben Bonner kuolee räjähdyksessä. Eero Moilanen eroaa vaimostaan Liisa Moilasesta ja menee tämän äidin Gunillan kanssa naimisiin rahan vuoksi. Liisa Moilanen puolestaan löytää entisen miehensä Eeron isän Frits Moilasen ja avioituu tämän kanssa tullen näin äitinsä anopiksi. Ben Bonner nousee kuolleista. Frits ja Liisa adoptoivat Fritsin pojat Eero ja Hans Moilasen, tämän jälkeen Liisasta tulee entisen miehensä Eeron äiti. Gunilla puolestaan on paitsi Liisan äiti, myös tämän miniä. Frits on Gunillan vävypoika että appiukko. Gunilla eroaa Eerosta ja nai tämän elokuvaohjaaja veljen Hansin. Tämä liitto ei kestä kauan, kun Liisa päätyy yllättämään äitinsä ja miehensä hieman arveluttavassa tilanteessa.


title: Juomakori

text: Juomakori on tavanomaisesti 24 tölkin tai pullon kuljettamiseen tarkoitettu esine. Varhaisimmat juomakorit olivat puisia, suorakaiteen muotoisia laatikoita, joiden reunat olivat hieman kuljetettavia pulloja korkeammat. Myöhemmin uusien valmistusmateriaalien myötä puu korvattiin PVC:llä. Viimeisimmät juomakorit ovat kutistuneet muovisiksi tai kartongista valmistetuiksi kuljetusalustoiksi, jotka kattavat lähinnä pullojen tai tölkkien pohja-alan ja joista käytetään myös nimitystä lava.


title: Juomakori

text: Juomakoreja käytetään yleisesti havainnollistamaan auton tavaratilan kokoa: mitä enemmän koreja tavaratilaan mahtuu, sitä enemmän tilaa. Juomakoreja on käytetty jopa veistosten materiaalina.


title: Suomi kansainvälisissä vertailuissa

text: Suomi kansainvälisissä vertailuissa


title: Suomi kansainvälisissä vertailuissa

text: Tämä on luettelo kansainvälisistä valtioiden vertailuista, joissa Suomi on ollut mukana ja Suomen viimeisin julkistettu sijoitus niissä laskettuna paremmasta päästä.


title: Fromia monilis

text: Fromia monilis on punasävyinen meritähtilaji.


title: Fromia monilis

text: "Fromia monilis"-meritähden sakaroissa on tummanpunaiset kärjet, vaaleammat tyvet. Keskuskiekon keskiosa on myös kirkkaan punainen. Tähti kasvaa noin 30 cm leveäksi.


title: Fromia monilis

text: "Fromia monilis"-meritähtiä on tavattu Intian valtamereltä ja Tyynenmeren länsiosasta; sen levinneisyysalue ulottuu Andamaaneilta Australiaan ja Japaniin. Se elää matalassa vedessä kivikkoisessa ympäristössä.


title: Fromia monilis

text: Lajia pidetään myös riutta-akvaarioissa. Se syö kivien pinnalla elää mikroskooppisen ohutta leväkerrosta, joten se menestyy vain vanhahkossa, hyvin kypsyneessä akvaariossa. Jos tätä levää ei kasva tarpeeksi, lisäruokinta ei yleensä onnistu, vaan Fromia kuolee nälkään.


title: Ophiolepis superba

text: Ophiolepis superba on raidallinen käärmetähti. Se on kotoisin indopasifiselta merialueelta, ja kasvaa 35 cm pitkäksi (sakaran kärjestä toiseen). Sillä on viisikulmainen keskuskiekko ja viisi pitkää, ohutta sakaraa, jotka ovat ruskearaitaiset. Keskuskiekossa on erilaisia kuvioita. Sitä pidetään joskus myös riutta-akvaariossa.


title: Dying to Say This to You

text: Dying to Say This to You on The Soundsin toinen studioalbumi, joka julkaistiin Ruotsissa 15. maaliskuuta 2006 ja Isossa-Britanniassa kuusi päivää myöhemmin. Kannen kuvassa esiintyy kaksi naista, vasemmalla puolella yhdysvaltalainen DJ Leigh Lezark ja hänen oikealla puolellaan oleva nainen on hänen ystävänsä Alexis Page.


title: Dying to Say This to You

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 27.


title: Vektoripiirianalysaattori

text: Vektoripiirianalysaattori (myös piirianalysaattori) on elektroniikan ja radiotekniikan mittalaite, jolla mitataan suurtaajuuspiirien vahvistus - ja vaihekäyttäytymistä (S-parametrejä). Tutkittava piiri on kaksiporttinen (tulo ja lähtö). Laite näyttää yleensä halutussa esitysmuodossa tutkittavan piirin (esim. vahvistin tai suodatin) vahvistuksen / vaimennuksen ja vaihesiirron.


title: Pitkäjärvi (Petsamo)

text: Pitkäjärvi oli kylä Suomeen vuosina 1920-1944 kuuluneen Petsamon kunnan länsiosassa, Neuvostoliitolle sodan jälkeen luovutetulla alueella. Pitkäjärvi sijaitsi Paatsjoen laajentuman Pitkäjärven etelärannalla. Pitkäjärven naapurikyliä olivat pohjoisessa Salmijärvi ja Menikka sekä etelässä Vouvatusjärvi. Lännessä Pitkäjärvi rajoittui Norjaan, sillä valtakunnan raja kulki Paatsjokea pitkin. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Pitkäjärven kyläkuntaa tulivat kuulumaan Pitkäjärven ja Vouvatusjärven kylät. Nykyisin Pitkäjärven alueella ei ole asutusta.


title: Pitkäjärvi (Petsamo)

text: Jäämerentie kulki kylän kautta. Omaa koulua Pitkäjärvellä ei ollut. Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Pitkäjärvi kuului Salmijärven koulupiiriin. Pitkäjärven pohjoispuolelle Menikkaan perustettiin koulu vuonna 1931 ja eteläpuolelle Höyhenjärvelle vuonna 1932


title: Pitkäjärvi (Petsamo)

text:
Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan Pitkäjärvellä 61 asukkaasta, jotka olivat kaikki suomalaisia.
Asukasluvun kehitys:


title: Rauhaton mies

text: Rauhaton mies on ruotsalaisen kirjailijan Henning Mankellin kirjoittama rikosromaani, jonka pääosassa on komisario Kurt Wallander. Kirja on ilmestynyt vuonna 2009, ja se on viimeinen Wallanderista kertova teos. Alun perin Mankell aikoi lopettaa Wallander-kirjasarjan jo vuonna 1999, mutta muutti myöhemmin mielensä ja päätti tehdä vielä yhden osan.


title: Rauhaton mies

text:
Kirjasta on tehty elokuvaversio, jossa Wallanderia näyttelee Krister Henriksson.
Kirjan tapahtumat sijoittuvat vuosiin 2007-2008, noin viisi vuotta sen jälkeen kun Wallander on muuttanut pois Ystadin keskustasta maaseudulta ostamaansa omakotitaloon. Wallanderin tytär Linda kertoo isälleen merkittävän uutisen: hän saa lapsen ja Kurtista tulee isoisä. Lapsen isä, Lindan avopuoliso Hans von Enke, työskelee pankkialalla ja on varakkaasta perheestä.


title: Rauhaton mies

text: Wallander tutustuu vävynsä vanhempiin, mutta sitten nämä katoavat salaperäisellä tavalla. Ensin Håkan von Enke, merivoimien eläkkeellä oleva upseeri, jää palaamatta joka-aamuiselta kävelyretkeltään. Hieman myöhemmin katoaa hänen vaimonsa. Asiaa tutkii Tukholman poliisi, mutta kesälomalla oleva Wallander tekee myös omia tutkimuksiaan. Ruotsissa 1970- ja 1980-luvuilla tapahtuneet sukellusveneiden aluevesiloukkaukset tuntuvat liittyvän tapahtumiin. Mies selvästi pelkäsi jotain ennen katoamistaan. Onko hänet murhattu vai pakeniko hän ennen kuin hänet onnistuttiin murhaamaan? Tutkimuksissaan Wallander huomaa, ettei kaikkia sukellusvenehavaintoja edes haluttu tutkia kunnolla. Koska sukellusveneiden todellisen kansallisuuden selvittäminen ei näyttänytkään aikanaan kiinnostavan kaikkia, ajatuu Wallander yhä syvemmin kylmän sodan lopun historian kaivelemiseen.


title: Rauhaton mies

text: Wallanderia ovat koko ajan vaivanneet ajoittaiset muistikatkokset: ensin hän unohtaa virka-aseensa ravintolaan, sitten hellan päälle keittiössään ja tapaa kotiin tullessaan palokunnan pihallaan ja lopulta ei tunnista tyttärentytärtään.


title: Rauhaton mies

text: Wallander selvittää arvoituksen, ja myös syy hänen muistikatkoksiinsa selviää kirjan lopussa.


title: Vouvatusjärvi (kylä)

text: Vouvatusjärvi oli kylä Suomeen vuosina 1920-1944 kuuluneen Petsamon kunnan länsiosassa, Neuvostoliitolle sodan jälkeen luovutetulla alueella. Vouvatusjärvi sijaitsi Paatsjoen laajentuman Vouvatusjärven itäpuolella. Vouvatusjärven naapurikyliä olivat pohjoisessa Pitkäjärvi ja etelässä Höyhenjärvi. Lännessä kylä rajoittui Norjaan, sillä valtakunnan raja kulki Paatsjokea pitkin. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Vouvatusjärvi tuli kuulumaan Pitkäjärven kyläkuntaan. Nykyisin Pitkäjärven alueella ei ole asutusta.


title: Vouvatusjärvi (kylä)

text: Jäämerentie kulki kylän kautta. Vouvatusjärvellä ei ollut omaa koulua. Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Vouvatusjärvi kuului Salmijärven koulupiiriin. Vouvatusjärven eteläpuolelle Höyhenjärvelle perustettiin koulu vuonna 1932.


title: Vouvatusjärvi (kylä)

text:
Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan Vouvatusjärvellä oli 32 asukasta, joista suomalaisia ja kolttasaamelaisia kumpiakin oli 16.
Asukasluvun kehitys:


title: Tripneustes gratilla

text: Tripneustes gratilla on lyhytpiikkinen merisiili, jota pidetään joskus meriakvaariossa.


title: Tripneustes gratilla

text: "T. gratilla" voi kasvaa halkaisijaltaan noin seitsensenttiseksi. Sen pinnassa vuorottelevat lyhyiden piikkien peittämät ja sileät lohkot. Piikit ovat punaisia tai valkoisia, sileät lohkot punaisia, violetteja ja mustia.


title: Tripneustes gratilla

text:
"T. gratilla" elää luonnossa indopasifisella merialueella.
"T. gratilla" syö levää. Sitä voi pitää meriakvaariossa, jonka kivien pinnalta se jyystää mielellään levää – jos villiä levää ei ole tarpeeksi, sille syötetään kuivattua levää tai levävalmisteita. Riutta-akvaariossa on vaara, että se syö koralleja. Se kerää piikkeihinsä usein kaikenlaista rojua.


title: Tripneustes gratilla

text: "T. gratilla" ei kestä lyhytaikaistakaan vedestä pois joutumista. Sen piikeissä on jonkun verran myrkkyä, joka ei yleensä ole ihmiselle vaarallista.


title: Radiotekniikka

text: Radiotekniikka (RF-tekniikka, RF-elektroniikka) on sähkötekniikan ala, joka käsittelee suurtaajuisia ilmiöitä ja viestintää radioaaltojen avulla.


title: Radiotekniikka

text: Radiotekniikkaan liittyy lähetinlaitteet ja vastaanotinlaitteet, antennit ja radioaaltojen eteneminen. Radioaaltoja voidaan käyttää radiossa ja radiopuhelimissa puheen välitykseen sekä televisiossa kuvan välitykseen. On monia erityisiä piirirakenteita ja komponentteja, joilla radiotekniikassa käsitellään radiosignaaleja.


title: Höyhenjärvi (kylä)

text: Höyhenjärvi oli kylä Suomeen vuosina 1920-1944 kuuluneen Petsamon kunnan läntisimmässä osassa, Neuvostoliitolle sodan jälkeen luovutetulla alueella. Höyhenjärvi sijaitsi Paatsjoen laajentuman Höyhenjärven itärannalla. Pitkäjärven naapurikyliä olivat pohjoisessa Vouvatusjärvi, etelässä Nautsi ja idässä Suonikylä. Lännessä Höyhenjärvi rajoittui Norjaan, sillä valtakunnan raja kulki Paatsjokea pitkin. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Höyhenjärven kyläkuntaan tulivat kuulumaan Höyhenjärven, Nautsin ja Kornettijoen seudut.


title: Höyhenjärvi (kylä)

text: Jäämerentie kulki kylän kautta. Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Höyhenjärvi kuului Salmijärven koulupiiriin. Oma koulu Höyhenjärvelle saatiin vuonna 1932, joka toimi aluksi vain alakouluna. Vuonna 1934 siitä tuli supistettu kansakoulu.


title: Höyhenjärvi (kylä)

text:
Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan Höyhenjärven alueella (Nautsi ja Kornettijoki mukaan lukien) oli 97 asukasta, joista oli suomalaisia 86 ja kolttasaamelaisia 11.
Asukasluvun kehitys:


title: Cob (hevonen)

text: Cob on Britteinsaarilta lähtöisin oleva pitkälti historiallinen hevostyyppi, joka ei yhdisty erityisesti mihinkään tiettyyn rotuun. D-sektion walesincobeja pidetään kuitenkin tyypin klassisina edustajina.


title: Cob (hevonen)

text: "British Show Horse Associationin" (BSHS) säännöissä cobia kuvataan seuraavasti: "Cob on enemmin tyyppi kuin rotu. Se on matalajalkainen, säkäkorkeudeltaan 148–155 cm, jaloistaan erittäin vankkaluinen ja kykenee kantamaan huomattavaa painoa. Cobin tulee olla hyväkäytöksinen ja sopia hyvin hermostuneille tai iäkkäille ratsastajille. Cobilla tulee olla järkevännäköinen pää (joskus kyömy), suuret ja ystävälliset silmät, hyvänmuotoinen kaula jossa selkeä harjamarto, lyhyeksi leikattu harja ja hyvin muodostunut säkä. Cobilla tulee myös olla kuivat, vahvat kintereet ja kaikki hyvän metsästyshevosen ominaisuudet; sillä on matalat liikkeet ja se on mukava ratsastaa."


title: Cob (hevonen)

text: Yleisesti ottaen cob on suhteellisen pieni, tiivis- ja vankkarakenteinen hevonen, jolla on syvä runko (eli rungon osuus säkäkorkeudesta on suuri), tasaiset askellajit ja rauhallinen luonne. Cobeja käytetään nykyisin kilpa- ja harrastusratsuina sekä ajoon. Perinteisesti ne ovat toimineet luotettavina, monipuolisina arjen käyttöhevosina.


title: Cob (hevonen)

text: Erityisesti cobeille tarkoitetuissa näyttelyissä ja kilpailuissa cobit esitetään harja lyhyeksi ja vuohiskarvat siisteiksi leikattuina sekä häntä siistiksi nypittynä. Cobin esittäjän tai ratsastajan asu on myös tarkoin määritelty.


title: Comanthina schlegeli

text:
Comanthina schlegeli on hiustähti eli merililjoihin kuuluva, ulkonäöltään saniaista muistuttava piikkinahkainen eläin.
"Comanthina schlegeli" muistuttaa rakenteeltaan höyhenmäisten oksien muodostamaa pensasta tai saniaista. Sen väri voi vaihdella kullankeltaisesta ruskeaan tai lähes mustaan. Haarojen lukumäärä on nuorilla yksilöillä 5 tai 10, vanhemmilla jopa 200, ja usein se pysyy viidellä jaollisena. Se käyttää oksiaan planktonin ja muun ohiajelehtivan saaliin siivilöimiseen ravinnokseen.


title: Comanthina schlegeli

text: Hiustähtiä myydään joskus meriakvaarioihin, mutta koska ne eivät kykene käyttämään korvikeruokia, ne nääntyvät ennen pitkää nälkään, jos eivät saa riittävästi luonnollista ravintoa. Siksi niiden pitämistä akvaarioissa ei suositella.


title: Chromodoris

text: Chromodoris on sulkamerietanoihin kuuluva värikkäiden merinilviäisten suku, johon kuuluu 165 lajia. Ne kuuluvat vapaakiduskotiloiden lahkoon ("Nudibranchia").


title: Chromodoris

text: Suurimmat "Chromodoris"-merietanat kasvavat 15 cm pitkiksi, ja voivat painaa yli 400 grammaa. Ne ovat näyttävän värisiä, usein pohjaväriltään kirkkaansinisiä keltaisin, valkoisin ja mustin kuvioin. Ne ovat vahvasti myrkyllisiä. Niillä on pyöreämuotoinen tai soikea vartalo ja vaippa, joka roikkuu reunoilta hameenhelmojen lailla. Etuosassa on kaksi poimullista tuntosarvea, joiden hakjua ja makua sekä tuntoa aistivien avulla kotilo etsii ruokaa. Kukkamaiset kidukset sijaitsevat eläimen selän takaosassa, ja peräaukko on kidusten keskellä.


title: Chromodoris

text: "Chromodoris"-merietanat syövät sienieläimiä.


title: Chromodoris

text: Joitakin "Chromodoris"-lajeja päätyy joskus meriakvaarioihin, joko tahallisen keräämisen seurauksina tai salamatkustajina korallien tai kivien koloissa. Ne elävät vankeudessa korkeintaan muutamia kuukausia, ja voivat kuollessaan myrkyttää koko akvaarion asukkaat.


title: Dean Evason

text: Dean C. Evason (s. , Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi 13 kauden aikana NHL:ssä yhteensä 803 runkosarjaottelua. Vuodesta 2005 lähtien Evason on toiminut Washington Capitalsin apulaisvalmentajana.


title: Dean Evason

text: Evason pelasi juniorina jääkiekkoa WHL:n Spokane Flyersissä. Spokane lopetti toimintansa kesken kauden joulukuussa 1981 ja Evason siirtyi pelaamaan Kamloops Junior Oilersiin, jossa hän pelasi vuoteen 1984. Washington Capitals varasi hänet vuorolla 89. Evason teki kaudella 1982–1983 Kamloopsin yhden kauden maali-, syöttö- ja piste-ennätyksen (71+93=164). Kaudella 1983–1984 hän pelasi ensimmäisen NHL-pelinsä 16. marraskuuta 1983, mutta hän pelasi kaudella vain kaksi NHL-ottelua ja suurimman osan kaudesta Kamloopsissa. Evason valittiin vuonna 1984 WHL:n läntisen divisioonan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Hän pelasi Kanadan maajoukkueessa vuoden 1984 nuorten maailmanmestaruuskilpailussa. Kanada sijoittui kisoissa neljänneksi. Vuonna 1984 Evason siirtyi ammattilaiseksi. Kamloops jäädytti Evasonin pelinumeron 20 vuonna 1984. Seura nimesi myös johtajuus-palkintonsa hänen mukaansa Dean Evason Awardiksi samana vuonna.


title: Dean Evason

text: Evason pelasi kaudella 1984–1985 suurimmaksi osaksi AHL:n Binghamton Whalersissa, mutta myös NHL:ssä. Washington myi hänet maaliskuussa 1985 yhdessä Peter Sidorkiewiczin kanssa Hartford Whalersiin, josta se sai vaihdossa David Jensenin. Hartfordissa Evason pelasi vuoteen 1991 asti. Kaudella 1986–1987 hän teki NHL:n piste-ennätyksensä 22+37=59. Hartford vaihtoi lokakuussa 1991 Evasonin San Jose Sharksin Dan Keczmeriin. San Josessa Evason pelasi kaksi kautta. Kesäkuussa 1993 San Jose myi Evasonin Dallas Starsiin, josta se sai vaihdossa kuudennen kierroksen varausoikeuden. Evason pelasi Dallasissa kaksi kautta, kunnes kesällä 1995 solmi vapaana agenttina sopimuksen Calgary Flamesin kanssa.


title: Dean Evason

text: Evason pelasi Calgaryssä yhden kauden, jonka jälkeen hän liittyi Kanadan maajoukkueeseen kaudeksi 1996–1997. Hän pelasi kauden aikana myös Sveitsissä EV Zugin joukkueessa seitsemän ottelua. Evason pelasi keväällä 1997 maajoukkueessa jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa ja voitti joukkueen mukana kultaa. Evason pelasi Saksassa DEL-liigan EV Landshutissa vuosina 1997–1999. Keväällä 1999 hän lopetti uransa jääkiekkoilijana ja siirtyi valmentajaksi.


title: Dean Evason

text: Evason nimettiin EV Landshutin pelaaja-apuvalmentajaksi ennen kauden 1997–1998 alkua. Hän jatkoi samassa asemassa seuraavan kauden loppuun asti. Vuosina 1999–2002 Evason toimi WHL:n Kamloops Blazersin päävalmentajana. Kesällä 2002 hänet nimitettiin WHL:n Vancouver Giantsin päävalmentajaksi. Evason sai tammikuussa 2004 kolmen ottelun toimitsijakiellon Vancouverin ja Lethbridge Hurricanesin välisen joukkotappelun vuoksi. Kaudella 2004–2005 hän valmensi yhdessä Kelly Kision kanssa WHL:n Calgary Hitmeniä. Evason nimettiin vuonna 2005 Washington Capitalsin apuvalmentajaksi. Hän toimii edelleen tehtävässä.


title: Dean Evason

text: Evasonin isä on entinen brittijääkiekkoilija Allan Evason. Evasonin ihaili nuorena Philadelphia Flyersin Bobby Clarkea, joka oli myös kasvanut Flin Flonissa. Evason oli Hartfordin pelivuosinaan loistava golfaaja ja hän voitti kolmesti Suur-Hartfordin alueen julkkisturnauksen.


title: Paratiisin porteilla

text: Paratiisin porteilla (alkuperäiseltä nimeltään "Sin Tetas No Hay Paraiso", ) on kolumbialainen 23-osainen vuonna 2006 valmistunut draamasarja. Sarja perustuu kolumbialaisen Gustavo Bolivarin tosipohjaiseen Besteller-romaaniin. Tapahtumat sijoittuvat Pereiraan ja Bogotáan.


title: Paratiisin porteilla

text: Suomessa sarja esitettiin televisiokanava Subilla 9. kesäkuuta – 17. marraskuuta 2009.


title: Paratiisin porteilla

text: RTI-Columbia ja Telemundo julkaisivat 238-osaisen uudelleenfilmatisoinnin sarjasta nimellä "Sin Senos no Hay Paraiso" vuonna 2008.


title: Paratiisin porteilla

text: Sarja kertoo 17-vuotiaasta Catalina "Cata" Santanasta, joka alkaa kadehtia muita ikäisiään tyttöjä. Hänen äitinsä varoittaa niiden tyttöjen olevan "huonoilla teillä", mutta tytär ei välitä. Catalina haluaisi kansikuvatytöksi, mutta ei saa sopimusta pienten rintojensa takia. Lopulta Catalina päättää hankkia itselleen rintaimplantit. Hän joutuu tekemään vaikeita päätöksiä muodonmuutoksensa rahoittamiseen.


title: Sähköautot Suomessa

text: Tämä artikkeli kertoo sähköautoista Suomessa historiassa ja nykyaikana. Sähköautoja on tehty Suomessa yksittäisiä prototyyppejä ja pieniä sarjoja sekä joitakin autoja on muunnettu sähkökäyttöisiksi. Suomessa on ollut käytössä 2000-luvun alussa vain sadan kappaleen luokkaa sähkökäyttöisiä autoja.


title: Sähköautot Suomessa

text: Suomessa sähköautojen hankintaa tuetaan päästöperusteisella autoverolla, joka on sähköauton tapauksessa matala, sekä 2000 euron suuruisella sähköauton hankintatuella 2018–2021. Hankintatuen saa sähköautoon, joka on enintään 50 000:n euron hintainen.


title: Sähköautot Suomessa

text: Uudenkaupungin autotehtaalla julkistettiin vuonna 1985 suomalaisen sähköauton prototyyppi, jonka rakentamiseen olivat osallistuneet Neste, Imatran Voima, Kymi-Strömberg ja Saab-Valmet. Koeauto oli Talbot Horizon.


title: Sähköautot Suomessa

text:
1990-luvulla useat suomalaiset kunnat ja yritykset hankkivat käyttöönsä sähköautoja, mutta sittemmin niistä on luovuttu.
Tilastokeskuksen tietojen mukaan Suomeen rekisteröityjä sähköautoja oli vuosituhannen alussa 161 kappaletta. Vuoden 2006 lopussa niitä oli enää 104 kappaletta. Vuoden 2011 lopussa Suomessa oli 56 sähkökäyttöistä henkilöautoa. Määrän lasku johtunee nykyisen akkuteknologian riittämättömistä ominaisuuksista.


title: Sähköautot Suomessa

text: Vuonna 2008 Suomessa rekisteröitiin 5 uutta sähköautoa. Vuonna 2013 Suomessa myytiin sähköautoja vain muutama kymmenen kappaletta.


title: Sähköautot Suomessa

text: Nykyään sähköauto on kokeilukäytössä esimerkiksi Vantaan kaupungin katurakennusosaston puhtaanapitotyöntekijöillä. Helsingin Energialla on kaksi Peugeot Expert Electriciä ja Itellalla Citroën Berlingon sähköversio.


title: Sähköautot Suomessa

text: Fortum aloitti sähköautojen kehityksen Suomessa 1980-luvun puolivälissä. Näitä Elcateja on valmistettu 250 kappaletta. Elcat rakennettiin Subarun pienoispakettiauton pohjalta. Viimeiseksi jääneen mallin huippunopeus on 90 km/h ja toimintamatka 100 km. Suomen Posti käytti Elcateja, kunnes Subaru lopetti alustana toimivan pakettiautomallin valmistuksen ja Fortum myi Elcat-yhtiön.


title: Sähköautot Suomessa

text: Suomen Posti on ollut sähköautoalan pioneereja.


title: Sähköautot Suomessa

text: 1990-luvun jälkipuoliskolla Postin tavoitteena oli nostaa sähköautojen osuus kymmeneen prosenttiin yhtiön jakeluautokannasta. Parhaimmillaan Elcateja oli Postilla käytössä 61 kpl. Itella käyttää jakeluissa ja kuljetuksissa yli 5000:a ajoneuvoa.


title: Sähköautot Suomessa

text:
Sähköautot soveltuivat hyvin työkaluiksi ja niistä tuli paljon myönteistä asiakaspalautetta.
Fortum kuitenkin vetäytyi sähköautovalmistaja Elcatin toiminnasta ja sähköautojen valmistus Suomessa päättyi. Viimeinen kotimainen Elcat-sähköauto poistui Postin käytöstä vuonna 2006.


title: Sähköautot Suomessa

text: Postin käytössä sähköautojen keskimääräinen kilometrikustannus on ollut kolmanneksen kalliimpi kuin muiden autojen. Sähköauton hankintahinta on ollut kaksinkertainen, mutta energiakustannukset kolmasosan bensa-autoihin verrattuna.


title: Sähköautot Suomessa

text: Nykyään Posti kokeilee Citroen Berlingon sähköautoversion toimivuutta postinjakelussa. Postia kuljetetaan yhdellä Berlingolla Helsingin Suomenlinnassa. Syksystä 2010 lähtien Itella on koeajanut kahta Volkswagen Caddy -muunnossähköautoa.


title: Sähköautot Suomessa

text: Suomessa häkä- ja maakaasulla toimivien autojen polttoaineet on vapautettu veroista, mutta sähköauton käyttäjä joutuu maksamaan veroa sähköstä. Lisäksi sähköauton käyttäjä joutuu maksamaan käyttövoimaveron eli niin sanotun diesel-veron. On esitetty, että tämä on verotuksellisesti ymmärrettävää, sillä sähköauto on vapaa bensiiniverosta, jolla kerätään suurin osa autoiluun liittyvien palveluiden (muun muassa tieverkoston rakentaminen ja ylläpito) tuottamiseen tarvittavista varoista. Toisaalta sähköautojen kannattajat pitävät tätä esteenä sähköautojen laajemmalle käyttöönotolle.


title: Sähköautot Suomessa

text:
Sähköajoneuvoyhdistyksen mukaan vuoden 2008 alussa voimaan astunut uusi päästöihin perustuva autoverolaki jarruttaa sähköautojen käyttöönottoa ja uhkaa nostaa sähköautojen verotuksen kymmeneen prosenttiin. Valtiovarainministeriön mukaan vero ei nouse, vaan laskee kymmeneen prosenttiin 26:sta.
Ristiriita johtuu siitä, että sähköautoille on voinut anoa erityisharkintaan perustuvia erillisiä huojennuksia tullihallitukselta. Käytännön perusteena on ollut uuden teknologian kehittäminen. Siten sähköautot ovat olleet käytännössä verovapaita.


title: Sähköautot Suomessa

text: Verouudistuksessa ei oteta huomioon polttomoottorikäyttöisten autojen muuntamista sähköautoiksi. Niinpä saattaa olla, että sähköllä kulkevasta autosta tullaan perimään ajoneuvoveroa painon perusteella.


title: Sähköautot Suomessa

text: Jos sähköautot yleistyvät, EU:n odotetaan ottavan kantaa sähköautojen päästömittauksiin, mutta toistaiseksi tätä ei ole katsottu tarpeelliseksi.


title: Sähköautot Suomessa

text: Suomen sähköajoneuvoyhdistys pyrkii edistämään sähköautojen verovapautta.


title: Sähköautot Suomessa

text: Matti Vanhasen mukaan sähköautojen käyttövoimaveron voimassaololle on vaikea löytää perusteita ja sen poistamista on harkittava pian. Myös muita tukia sähköautoille olisi Vanhasen mukaan pohdittava.


title: Sähköautot Suomessa

text: Ylijohtaja Petri Peltosen johtama työ- ja elinkeinoministeriön työryhmä on ehdottanut, että sähköautojen hankintaan ja käyttöön kannustettaisiin päästöverotuksen keinoin tai suoralla tuella. Sähköautojen käyttöä työsuhdeautoina voitaisiin suosia. Käyttövoimavero voitaisiin poistaa kokonaan.


title: Sähköautot Suomessa

text: Nykyään sähköautojen ajoneuvovero on suuruusluokaltaan sama kuin polttomoottoriautoilla. Esimerkiksi vuonna 2016 Tesla Model S P85D -täyssähköauton ajoneuvovero on 217,54 euroa vuodessa, eli saman verran kuin 167 g/km hiilidioksidipäästöisellä bensiinikäyttöisellä henkilöautolla.


title: Sähköautot Suomessa

text: Vuonna 2018 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla on ehdottanut, että sähköajoneuvojen yleistymisestä johtuva polttoaineveron tuoton alenema paikataan tienkäyttömaksuilla ja kiinteistöveron korotuksella. Etla mainitsee että paikannusteknologian avulla tien käytön hintaa voitaisiin säännellä ruuhkan mukaan.


title: Sähköautot Suomessa

text: Sähköauton voi jokainen ladata kotipihallaan omasta pistorasiastaan. Nopeaa latausta varten ovat julkiset pikalatauspisteet. Virossa on ensimmäisenä maana koko maailmassa koko maan kattava pikalatauspisteiden verkosto.


title: Sähköautot Suomessa

text: Julkisten latauspisteiden sijainnin Suomessa löytää verkkosivustolta. Latauspisteiden sijainnit Suomessa näkee myös "Electric Traffic" nimisellä älypuhelinsovelluksella, joka on saatavilla useille mobiililaitteille. Tammikuussa 2013 uutisoitiin, että EU halusi tuolloin Suomeen jopa 7 000 latauspistettä vuoteen 2020 mennessä.


title: Sähköautot Suomessa

text: Pikalatauspisteet ovat kärsineet luotettavuusongelmista. Tuulilasi uutisoi kesällä 2015, että lehden kokeilemista kymmenestä pikalatauspisteestä kolme kieltäytyi antamasta virtaa. Täyssähköautolla epäkuntoinen pikalatauspiste voi johtaa matkan keskeytymiseen, mikäli välittömässä läheisyydessä ei ole toimivaa pikalatauspistettä.


title: Sähköautot Suomessa

text:
Suomen ensimmäinen sähköautoille tarkoitettu pikalatauspiste on Helsingin Energian ja sijaitsee Kampissa. Pohjoismaihin oli rakenteilla 2010-luvun alussa 50 sähköautojen pikalatausasemaa, joista 20 tuli Suomeen. Fortum, Nissan ja ABC ovat jo yhdessä näitä rakentamassa.
Liikennevirrasta tuli Suomen ensimmäinen latauspisteoperaattori. Sen perustamisen myötä Suomeen suunniteltujen pikalatausasemien määrä nousi 30 kappaleeseen. Fortum on julkaissut suosituksen kiinteistöjen lämmitystolppien muuntamisesta lataustolpiksi sekä sovelluksen älypuhelimille jolla näkee yhtiön latauspisteet kartalla.


title: Sähköautot Suomessa

text: Pikalatauspisteillä pysäköinti on aina ilmaista. Helsingissä tavallisilla latauspisteillä pysäköinti on joko ilmaista tai puoleen hintaan riippuen paikasta. Latauspisteettömillä Helsingin kaupungin parkkipaikoilla pysäköinnin hinta sähköautoille on aina -50 % normaalihinnasta. Tämän alennuksen saa käyttöön tilaamalla siihen oikeuttavan tarran Helsingin kaupungin rakennusvirastolta. Etu koskee myös vähäpäästöisiä polttomoottoriautoja.Helsingin ammattikorkeakoulu Stadian Autolaboratorio aikoo ryhtyä valmistamaan yhdessä kansainvälisten asiantuntijayritysten kanssa suunnittelemaansa kaksipaikkaista, täysin sähkökäyttöistä urheiluautoa nimeltä Era. Auton vuosituotantomääräksi kaavaillaan 300 kappaletta. Hinta tulee olemaan korkea. Era osallistui prototyypillään Automotive X-Prize -kilpailuun.


title: Sähköautot Suomessa

text:
Riihimäen seudulla Hausjärven kunnan Hikiän kylässä toimiva, kymmenen henkilön organisoima Sähköautot Nyt -yhteisö on tilannut erän Toyota Corolla -mallisia polttomoottoriautoja ja suunnittelee ryhtyvänsä muuntamaan niitä sähkökäyttöisiksi.
Yhteisön tavoitteena on tuoda markkinoille 500 kpl litium-akuilla toimivaa, kohtuuhintaista perheautoa. Suuri sähköautojen jälleenmyyjä toivoo saavansa niistä 300. Autoja oli määrä valmistaa 50 kpl vuonna 2008, mutta vasta vuoden 2009 marraskuussa esiteltiin projektin muuntama ensimmäinen eCorolla.
Tilauksia aletaan ottaa vastaan protoautojen valmistumisen myötä. Tällaisen auton ostohinta olisi sama kuin vastaavan bensiinimallin hinta uutena, mutta käyttökustannukset puolet polttomoottorikäyttöisen kuluista. Auton hiilidioksidipäästöt olisivat alle puolet vähäpäästöisen polttomoottoriauton päästöistä. Ajomatka yhdellä latauksella olisi yli 150 km. Auton tietojärjestelmän pohjana on Linux, ja auton piirustukset ja muut ohjeet julkaistaan avoimen lähdekoodin periaatteiden mukaisesti kaikkien saataville. Yhteisö pitää Suomen erityisinä vahvuuksina alalla akkutekniikan osaamista, riippumatonta autotehdasta, Litium-esiintymää ja valmiita latausasemia taloyhtiöiden parkkipaikoilla. Vuonna 2010 yhteisön toiminta keskittyi merkittävästi Tampereelle, jonne perustettiin Tampereen sähköajoneuvokeskus.


title: Sähköautot Suomessa

text: Valmet Automotiven tehtaalla on valmistettu sarjatuotantona Garia-golfautoa, THINK City -kaupunkiautoa ja Fisker Karma-pistokehybridiä. Tehdas julkaisi oman pistokehybridimallinsa maaliskuussa 2013.


title: Sähköautot Suomessa

text: Sähköistä Sanifer-kaupunkiautoa kehitellään AMC Motorsin, Oulun Yliopiston Automotive Engineering -osaston ja kiinalaisten kumppaneiden yhteistyössä.


title: Jaroslav Dmitrijev

text: Jaroslav Dmitrijev (s. 25. kesäkuuta 1988 Ukraina) on venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen nykyinen seuransa on tallinnalainen FC Levadia, jonka pelaajana hän on voittanut Viron mestaruuden vuosina 2008 ja 2009. Aiemmin Dmitrijev on edustanut Esteliä ja Lasnamäen Ajaxia.


title: Sähköautojen historia

text: Sähköautot olivat mukana jo autohistorian ensimetreillä. Jo 1830-luvulla, pian sen jälkeen kun Michael Faraday oli keksinyt sähkömoottorin periaatteen, skotlantilainen liikemies Robert Anderson keksi ensimmäisen alkeellisen sähkövaunun. Professori Sibrandus Stratingh kehitti puolestaan Hollannin Groningenissa pienehkön sähköauton vuonna 1835 apulaisensa Christopher Beckerin kanssa.


title: Sähköautojen historia

text: Ranskalaisten Gaston Plantén ja Camille Fauren kehitettyä akkuteknologiaa paremmaksi alkoi sähköautojen tulevaisuus näyttää lupaavalta. Ranska ja Iso-Britannia olivat ensimmäisiä maita, joissa tuettiin sähköautojen laajempaa käyttöönottoa.


title: Sähköautojen historia

text: Vielä ennen 1900-lukua ja tehokkaan, mutta saastuttavan polttomoottorin voimakasta esiinmarssia sähköautot pitivät hallussaan monia nopeus- ja matkaennätyksiä. Näistä huomionarvoisimpia oli Camille Jenatzyn raketin muotoisella ”La Jamais Contente” -autollaan rikkoma 100 km/h:n nopeusraja (auto saavutti 105,88 km/h:n nopeuden).


title: Sähköautojen historia

text: Anthony Electricin, Baker Electricin, Detroit Electricin ja monien muiden yhtiöiden valmistamat sähköautot myivät polttomoottoriautoja paremmin 1900-luvun alussa. Tuon ajan sähköteknologia (ja etenkin transistorien puuttuminen) rajasi niiden huippunopeuden noin 32 km/h tunnissa. Näitä autoja myytiin kuitenkin menestyksekkäästi etenkin ylemmän luokan väelle. Niitä markkinointiin varsinkin naisille, sillä sähköautot olivat hiljaisia, helppokäyttöisiä ja siistejä ja ne kulkivat tasaisesti ilman pakokaasuja.


title: Sähköautojen historia

text: Vuonna 1913 Cadillacissa ensi esiintymisensä saanut sähköinen starttimoottori teki kuitenkin polttomoottoriautoista entistä helpompia ja turvallisempia käynnistää. Tämä sai sähköauton menettämään suosiotaan. Samoin teki jo vuonna 1895 Panhard-Levassorin kehittämän jäähdyttimen laajempi käyttöönotto, jonka ansiosta polttomoottori ei enää ylikuumentunut yhtä helposti. Lopullisesti polttomoottoriautot veivät markkinat Fordin tehtailla käyttöön otetun liukuhihnatuotannon myötä, joka mahdollisti vuodesta 1908 alkaen Fordin T-mallin massatuotannon ja teki siitä suhteellisen edullisen kansanauton sähköautojen jäädessä huomattavasti kalliimmiksi Polttomoottoriautot kehittyivät teknologiassaan harppauksin ja löivät laudalta tekniikassa jälkeen jääneet sähkömoottorilla varustetut kilpailijansa.


title: Sähköautojen historia

text: Viimeisen iskun sähköautolle antoi Yhdysvalloissa tehty päätös siirtyä sähkönsiirrossa vaihtovirtaan, mikä teki teknisesti vaikeaksi järjestää tasavirtaa käyttävien sähköautojen lataamisen. Ennen tasasuuntaajan keksimistä akkujen lataamiseen vaihtovirralla piti ensin kytkeä vaihtovirtamoottori pyörittämään tasavirtageneraattoria, jonka tuottamalla virralla akkuja ladattiin. 1930-luvun loppuun mennessä sähköautojen tuotanto oli lopetettu kokonaan, ja akkujen varassa liikkuvien sähkökulkuneuvojen käyttö oli rajoittunut vain erityiskäyttöön muun muassa teollisuudessa.


title: Sähköautojen historia

text: Vuonna 1947 tehty transistorin keksiminen synnytti uuden innostuksen sähköautojen kehittämiseen. Alle vuosikymmenessä Henney Coachwork ja National Union Electric Company (Exide-akkujen valmistaja) olivat yhdistäneet voimansa ja yrittivät markkinoille Henney Kilowatt -sähköautolla, jonka ensimmäinen malli oli toteutettu 36 voltin ja seuraava 72 voltin järjestelmillä. 72 voltin mallit saavuttivat 96 km/h:n huippunopeuden ja kulkivat lähes tunnin yhdellä latauksella. Ensimmäisen sukupolven sähköautoja parempi käyttökelpoisuus ei kuitenkaan riittänyt tekemään Henneyn Kilowatista menestystä, sillä sen hinta jäi ilman massatuotantoa varsin korkeaksi ja tuotanto lopetettiin 1961.