title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: Tyypillinen Tonight Show’n jakso alkoi Richterin kuuluttaessa tulevan jakson vieraat ja O’Brienin. Tämän jälkeen O’Brien astui esittämään illan monologin, toisinaan monologin aikana esitettiin myös lyhyitä uutispätkiä tai sketsikohtauksia.


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: O’Brienin siirtyessä pöytänsä ääreen seurasi kokonainen sketsi, jonka jälkeen oli vuorossa yksi tai kaksi vierasta. Jakson päätti musiikki- tai stand up -esitys.


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: Uusia toistuvia sketsejä olivat muun muassa "Conan’s Tabloid Moment", jossa O’Brien ottaa itsestään tarkoituksella noloja paparazzikuvia, ja "Twitter Tracker", jossa innostunut kuuluttaja kertoo julkisuuden henkilöiden, kuten Ashton Kutcherin ja Miley Cyrusin lähettämiä merkityksettömiä Twitter-viestejä. Late Nightista tuttu "In the Year 2000" () säilyi myös Tonight Show’ssa vaihtaen nimensä muotoon "In the Year 3000" ().


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: Tonight Show with Conan O’Brienin ensimmäinen jakso esitettiin 1. kesäkuuta 2009. Ensimmäisen jakson vieraita olivat Will Ferrell ja Pearl Jam.


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: Tammikuussa 2010 laskevien katsojalukujen johdosta NBC:n johto halusi siirtää Tonight Show’n alkamaan puoli tuntia myöhemmin, klo 00.05 ja klo 23.35 tilalle tulisi puoli tuntia lyhennetty Jay Lenon oma ohjelma "The Jay Leno Show". O’Brien ei kuitenkaan suostunut siihen ja sai näin erittäin paljon mediahuomiota saaneen riidan jälkeen potkut ennen sopimuksensa loppumista.


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: O’Brien teki lopulta NBC-kanavan kanssa sopimuksen noin 45 miljoonan dollarin erorahasta. Lisäksi sopimukseen liittyi ehto, jonka mukaan O’Brien ei saa isännöidä muita ohjelmia ennen syyskuuta 2010.


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: O’Brienin lyhyeksi jäänyt pesti The Tonight Shown’n juontajana sai paljon julkisuutta ja hänen faninsa järjestivät mielenosoituksia ja erilaisia kannustustilaisuuksia. Internetin yhteisöpalstoilla, kuten Facebookissa oli mahdollista liittyä "I’m with Coco" -yhteisöihin, jotka saivat paljon kannattajia.


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: Viimeinen O’Brienin juontama The Tonight Show’n jakso esitettiin Yhdysvalloissa 22. tammikuuta 2010 ja Suomessa keskiyöllä 27. tammikuuta. Viimeisen jakson vieraita olivat Tom Hanks, Will Ferrell ja musiikkivieraana Neil Young. Ferrell oli ollut myös ensimmäisen jakson vieraana. O’Brienin juontaman Tonight Show’n viimeinen lähetys keräsi Yhdysvalloissa jopa seitsemän miljoonaa katsojaa ylittäen reilusti samaan aikaan esitetyn David Lettermanin Late Show’n, jota seurasi noin 2,8 miljoonaa ihmistä.


title: Tonight Show with Conan O’Brien

text: Muun muassa televisioyhtiö FOX ilmoitti julkisesti olevansa kiinnostunut O’Brienin saamisesta kanavalleen. Huhtikuussa 2010 TBS-kaapelikanava tiedotti O'Brienin aloittavan uuden myöhäisillan talk show'n tekemisen kanavalle. "Conan" alkoi TBS:llä marraskuussa 2010.


title: Ajaan Suwat Suvaco

text: Ajaan Suwat Suvaco (s. 27. huhtikuuta 1919 - k. 4. heinäkuuta 2001, Buriram) oli Buddhalainen munkki, joka perusti neljä luostaria Yhdysvaltojen länsirannikolle. Hän pääsi opiskelemaan Ajaan Funn Acaron alaisuuteen hieman yli 20-vuotiaana. Hän opiskeli myös lyhyen ajan Ajaan Munin alaisuudessa.


title: Ajaan Suwat Suvaco

text: Ajaan saapui Yhdysvaltoihin 1980-luvulla. Hän perusti luostarin Seattleen, kaksi Los Angelesiin ja yhden San Diegoon vuoren huipulle.


title: O-Asetyylipsilosiini

text: O-Asetyylipsilosiini (4-asetoksi-N,N-dimetyylitryptamiini) on tryptamiini ja päihteenä käytetty psykedeelinen hallusinogeeni. Aine tunnetaan myös nimillä psilasetiini sekä 4-AcO-DMT (lyhenne kemiallisesta nimestä). Psilasetiinin uskotaan metabolisoituvan ihmisen elimistössä samankaltaiseksi sieniperäiseksi alkaloidiksi psilosiiniksi, ja sen vaikutuksia on kuvattu hyvin samankaltaiseksi psilosiinin kanssa.


title: O-Asetyylipsilosiini

text: O-Asetyylipsilosiini on nimensä mukaisesti psilosiinin asetyloitu muoto. Yhdiste on puhtaasti synteettinen, eikä sitä esiinny luonnossa. Ihmiselimistössä O-Asetyylipsilosiini metabolisoituu sisaryhdisteensä psilosybiinin tavoin nopeasti psilosiiniksi, jota löytyy luonnollisesti etenkin Psilocybe-suvun sienistä. Yhdiste on psilosiinia kestävämpi asetoksiryhmänsä vuoksi.


title: O-Asetyylipsilosiini

text: Yhdiste on löytönä melko uusi ja luokitellaan täten tutkimuskemikaaliksi. Suoraan O-Asetyylipsilosiinia koskevia tutkimuksia ei juurikaan ole, mutta ominaisuuksiensa vuoksi siihen voidaan rinnastaa psilosiinia koskevia tutkimuksia.


title: O-Asetyylipsilosiini

text: O-Asetyylipsilosiinia käytetään syötynä useimmiten 10-25 mg annoksissa. Täydet vaikutukset ilmenevät vasta noin 2 tunnin jälkeen annoksen ottamisesta. Vaikutusten kesto on noin 4–6 tuntia. Nuuskattuna tyypilliset annokset ovat 8-20 mg.


title: O-Asetyylipsilosiini

text: 4-AcO-DMT on luokiteltu huumausaineeksi Suomessa.


title: Lunnit

text: Lunnit ("Fratercula") on ruokkien heimoon kuuluva rantalintusuku. Sukuun kuuluu kolme lajia:


title: Boris Gavrilov

text: Boris Anatolyevich Gavrilov (; s. 12. maaliskuuta 1952) on venäläinen ammattilaisjalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän toimi nykyisin FC Shinnik Yaroslavlilla.


title: .de

text: .de on Saksan verkkotunnusten Internet-maakoodi. Sitä hallinnoi DENIC. Tunnus otettiin käyttöön vuonna 1986. Se on kolmanneksi suosituin TLD-pääte .com:in ja .cn:n jälkeen. ccTLD:ssä .de on toiseksi suosituin .cn:n jälkeen.


title: Luigi Turci

text: Luigi Turci (s. 27. tammikuuta 1970 Cremona, Italia) on italialainen entinen jalkapallomaalivahti. Hän pelasi yhteensä 271 Serie A ottelua.


title: Luigi Turci

text: Turci pelasi suurimman osan urastaan US Cremonesessa, Udinesessa ja UC Sampdoriassa, jonka aikana hän saavutti Intertoto Cupin voiton vuonna 2000. Turci pelasi uransa kaksi viimeistä kautta Serie B:n AC Cesenassa lopettaen uransa vuonna 2007.


title: Dystanasia

text: Dystanasia tarkoittaa lääketieteessä "huonoa kuolemaa". Lääketieteen tekniikka on tehnyt kuolemasta yksinäistä ja mekaanista. Sitä pidetään lääketieteen yleisenä vikana.


title: Estuaire

text: Estuaire on yksi Gabonin yhdeksästä provinssista. Sen nimi tarkoittaa estuaaria ja tulee Gabon-joen suistosta, joka jakaa provinssin kahtia.


title: Estuaire

text: Provinssin pinta-ala on 20 740 neliökilometria. Vuonna 1993 väkiluku oli 463 187. Se jakaantuu kolmeen pienempään osa-alueeseen, joiden ranskankielinen nimitys on "départements", nämä edelleen pienempiin alueisiin, joita kutsustaan nimellä "préfet" ja nämä vielä pienempiin "sous-préfet" -alueisiin.


title: Estuaire

text: Estuairen pääkaupunki Libreville on koko maan pääkaupunki. Huomattava matkailunähtävyys on Akandan kansallispuisto, jossa on suojeltua mangrove-metsää. Se on tärkeä muuttolintujen levähdyspaikka.


title: .pl

text: .pl on Puolan Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Sitä hallinnoi NASK ("Naukowa i Akademicka Sieć Komputerowa"). Maakoodi on luotu vuonna 1990.


title: .pl

text: Yleisiä toisen asteen tunnuksia ovat:


title: Drew McIntyre

text: Drew Galloway (s. 6. kesäkuuta 1985 Ayr, Skotlanti) on skotlantilainen showpainija joka painii TNA-promootiossa nimellä Drew Galloway.


title: Drew McIntyre

text: Hän aloitti harjoittelut 15 vuotiaana Englannissa ennen kuin muutti takaisin Skotlantiin aloittaakseen uransa. Drew on voittanut British Championship Wrestlingissä kaksi kertaa BCW Mestaruuden, Insane Championship Wrestlingissä ICW Heavyweight Mestaruuden ja Irish Whip Wrestlingissä hän voitti sen päävyön IwW Mestaruuden. Vuonna 2007 Galloway muutti Yhdysvaltoihin Britteinsaaristoilla kiertelyn jälkeen. Samana vuonna hän allekirjoitti sopimuksen WWE:n kanssa. WWE:n harjoittelu territoriossa Florida Championship Wrestlingissä (FCW) edesauttoi Drewtä voittamaan Florida Heavyweight Mestaruuden ja FCW Florida Tag Team Mestaruudet. SmackDown:ssa McIntyre piti Intercontinental Mestaruutta 161 päivän ajan.


title: Drew McIntyre

text: McIntyre teki toisen WWE debyyttinsä 28. elokuuta feudaten R-truthin kanssa. 13. joulukuuta McIntyre voitti WWE Intercontinental Championshipin John Morrisonilta ppv:ssä. McIntyrellä ja Morrisonilla oli myös myöhemmin lisää mestaruusmatseja jotka McIntyre voitti. Elimination Chamber 2010:ssä hän puolusti mestaruuttaan Kanea vastaan ja voitti ottelun. 26. helmikuuta McIntyre hävisi ensimmäisen kerran WWE:n matsissa Matt Hardya vastaan Money in the Bank qualifying matsissa. McIntyre sai kuitenkin uuden tilaisuuden päästä Money in the Bank matsiin jos hän voittaisi Vince McMahon hänelle määräämän vastuksen, Aaron Bolon. McIntyre voitti ottelun mutta ei kuitenkaan itse Money in the Bank ottelua WrestleMania 26:ssa. Theodore Long erotti McIntyren 7. toukokuuta koska hän oli hyökännyt Matt Hardyn kimppuun jo useampana viikkona. Seuraavalla viikolla McIntyre kuitenkin palasi painimaan Mr. McMahonin käskystä ja sai mestaruutensa takaisin Kofi Kingstonilta joka voitti mestaruuden Theodore Longin määräämässä mestaruus matsissa.


title: Jérémy Mathieu

text: Jérémy Mathieu (s. 29. lokakuuta 1983 Luxeuil-les-Bains) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Portugalin pääsarjassa pelaavaa Sporting CPtä. Mathieu on luontaiselta pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja, mutta hän pystyy pelaamaan myös keskuspuolustajana tai vasempana laitalinkkinä. Hän tunnetaan erityisesti voimakkaasta vasemman jalan laukauksestaan sekä kovasta työmoraalista.


title: Jérémy Mathieu

text: Mathieu aloitti uransa Sochauxista. Ensiesiintymisensä Ranskan pääsarjassa hän teki kaudella 2002–2003 ottelussa Sedania vastaan. Nuoresta iästään huolimatta hän nousi nopeasti joukkueen avauskokoonpanoon ja teki ensimmäisen maalinsa pääsarjassa jo kolmannessa ottelussaan. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi 23 pääsarjaottelua ja teki niissä neljä maalia.


title: Jérémy Mathieu

text: Seuraavina kahtena kautena Mathieu jatkoi hyviä otteitaan pelaten 63 ottelua, joissa hän onnistui maalinteossa viidesti. Kansainvälisissä kilpailuissa hän pelasi 14 ottelua. Vuonna 2004 Mathieu sai myös ensimmäisen pokaalinsa, kun Sochaux voitti Ranskan liigacupin.


title: Jérémy Mathieu

text: Vuonna 2005 hän siirtyi Toulouseen nelivuotisella sopimuksella. Uudessa joukkueessaan hän teki ensiesiintymisen vanhaa seuraansa Sochauxia vastaan. Hän pelasi kauden aikana yhteensä 36 ottelua, joissa syntyi kaksi maalia. Kausi 2007–2008 sujui Mathieulta epäonnisesti, kun hänen jalastaan murtui luu. Loukkaantumisen seurauksena hän oli poissa pelikentiltä liki puoli kautta.


title: Jérémy Mathieu

text: 19. kesäkuuta 2009 Mathieu siirtyi espanjalaisseura Valenciaan kolmivuotisella sopimuksella, ja ollen näin joukkueen uuden kauden ensimmäinen hankinta. Ensimmäisen ottelunsa hän pelasi Sevillaa vastaan.


title: Jérémy Mathieu

text: 23. heinäkuuta 2014 ilmoitettiin Barcelonan ja Valencian päässeen sopimukseen Mathieun siirtymisestä katalonialaisseuraan. Hänestä maksettiin 20 miljoonan euron siirtokorvaus.


title: Jérémy Mathieu

text: 7. heinäkuuta 2017 ilmoitettiin, että Sporting CP on hankkinut Jeremy Mathieun ilmaissiirrolla FC Barcelonasta.


title: Jérémy Mathieu

text: Sochaux:


title: Lehvämuurat

text: Lehvämuurat ("Herpsilochmus") on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Lehvämuurien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 17 lajia.


title: Kimmo Kuosmanen

text: Kimmo Antero Kuosmanen (s. 1966, Joensuu) on suomalainen muusikko ja teollinen muotoilija. Muotoilijana hän on suunnitellut muun muassa kalusteita, sisustuksia ja näyttelyjä.


title: Kimmo Kuosmanen

text: Muusikkona Kuosmanen on soittanut yhtyeissä Terveyskeskus, Kurjat, Ruumisjuna, Clean Dreams, The Vacuum Cleners, Mana Mana, Murheenlaakso ja Suot.


title: Mano Dayakin kansainvälinen lentoasema

text: Mano Dayakin kansainvälinen lentoasema on julkinen lentoasema Agadezissa, Nigerissä. Lentokentän kiitotie on asfaltoitu, ja pituutta sillä on 3 000 metriä ja leveyttä 30 metriä. Lentoasema sijaitsee muutaman sadan metrin päässä Agadezin kaupungin keskustasta etelään.


title: Mano Dayakin kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasemalle on liikennöity maan pääkaupungista Niameysta sekä matkailukaudella eli lokakuusta helmikuuhun suoraan Ranskan Pariisista ja Marseillesta. Tuaregien kapinoinnin vuoksi kaupunkiin ei ollut lainkaan lentoja ainakaan vuoden 2009 alussa.


title: Mano Dayakin kansainvälinen lentoasema

text: Aseistautuneet kapinalliset hyökkäsivät kesäkuussa 2007 lentoasemalle ja alkoivat tulittaa, mutta viranomaisten mukaan hyökkäyksessä vältyttiin kuolonuhreilta ja vakavilta vahingoilta.


title: Mr. Brooks

text: Mr. Brooks on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen jännityselokuva, jonka on ohjannut Bruce A. Evans. Elokuvan pääosissa näyttelevät Kevin Costner, Demi Moore, Dane Cook ja William Hurt. Costner on myös yksi elokuvan tuottajista.


title: Mr. Brooks

text: Elokuva kertoo menestyvästä liikemiehestä, Earl Brooksista, jolla on suuri salaisuus. Hän on kenenkään tietämättä myös sarjamurhaaja, josta poliisi käyttää nimeä ”sormenjälkitappaja”. Brooksin mukana kulkee hänen mielikuvituksensa tuote, alter egonsa Marshall, joka ohjailee Brooksin toimia ja käyttäytymistä.


title: Mr. Brooks

text: Toteutettuaan jälleen yhden murhakeikan, Brooksilla onkin silminnäkijä. Murha-asunnon naapuritalon asukas Baffert onnistuu valokuvaamaan Brooksin avoimesta ikkunasta ja päättää ottaa yhteyttä Brooksiin. Yllättäen hän ei ryhdykään kiristämään poliisilla, vaan tahtoo mukaan seuraavalle keikalle. Kaksikon perässä on etsivä Tracy Atwood.


title: Yorishiro

text: Yorishiro () tarkoittaa šintolaisuudessa esinettä tai ihmistä, joka kykenee houkuttelemaan itseensä "kamin" ja antamaan siten kamille fyysisen tilan, jossa se voi olla uskonnollisen seremonian aikana. Yorishiroja käytetään seremonioiden aikana kutsumaan kameja paikalle palvontaa varten. Sana itsessään tarkoittaa kirjaimellisesti ”lähestymisen korvaajaa”.


title: Yorishiro

text: Yorishiron käsite ja käyttötapa eivät ole ainoastaan japanilaisia ilmiöitä, vaan samanlaisia tapoja on myös muissa animistisissa kulttuureissa. Monoteistisissa uskonnoissa eläimet ja esineet ovat ainoastaan maailman luojan teoksia, kun taas animisteille ne ovat henkien luonnollisia asuinpaikkoja, Japanin tapausessa kamien.


title: Yorishiro

text: Yorishirot ja niiden historia ovat tiiviissä yhteydessä šintolaisten pyhäköiden syntyyn. Varhaisilla japanilaisilla ei ollut käsitystä antropomorfisista jumaluuksista, vaan he tunsivat henkiolentojen läsnäolon luonnossa ja sen ilmiöissä. Vuorissa, metsissä, sateessa, tuulessa, ukkosessa ja joskus eläimissä ajateltiin olevan henkinen lataus, jonka voiman aineellisia ilmentymiä palvottiin kameina, olentoina, joiden syvin olemus on lähempänä polynesialaista manaa kuin länsimaisia jumaluuksia. Kyläneuvostot pyysivät kameilta neuvoja ja kehittivät yorishirot, joilla kameja voitiin houkutella puoleensa ukkosenjohdattimen tavoin. Yorishirojen tarkoitus oli houkutella kami puoleensa ja antaa sille aineellinen tila, jotta ihmiset voisivat olla vuorovaikutuksessa kamin kanssa seremonioidensa aikana. Tähän tarkoitukseen niitä käytetään edelleen. Kyläneuvostot pitivät istuntojaan hiljaisissa paikoissa vuorilla tai metsässä suuren puun, kiven tai muun yorishirona toimivan esineen lähellä. Nämä pyhät paikat ja niiden yorishirot kehittyivät vähitellen nykyisiksi pyhäköiksi. Pyhäkköjen aivan ensimmäiset rakennukset olivat varmasti vain vajoja, jotka rakennettiin yorishiroja varten.


title: Yorishiro

text: Jälki tästä alkuperästä voidaan löytää sanasta "hokura" (), joka tarkoittaa kirjaimellisesti ”jumalvarastoa” ja josta kehittyi sana "hokora" (myös 神庫). Se oli yksi varhaisimmista pyhäkköihin viittaavista sanoista. Suurin osa nykyisin pyhinä pidetyistä pyhäköiden esineistä ja asioista (puut, peilit, miekat, "magatama"-kivet) olivat alun perin yorishiroja, ja niitä alettiin vasta myöhemmin pitää kameina assosiaation kautta.


title: Yorishiro

text: Yleisimmät yorishirot ovat miekkoja, peilejä, paperisuikaleilla koristeltuja "gohei"-rituaalisauvoja, "magatama"-nimisiä ( tai 曲玉) pilkun muotoisia jalokiviä, suuria kiviä ( tai ) tai pyhiä puita. Kamit asuvat usein erikoisen muotoisissa kivissä tai puissa tai luolissa ja kummuissa. Yorishirot voivat olla myös henkilöitä, missä tapauksessa heitä kutsutaan nimellä "yorimashi" ().


title: Yorishiro

text: Šintolaisuuden luonteen vuoksi yorishirot ovat usein luonnon muodostelmia, kuten puita. Šintolaista pyhäkköä tarkoittavat kirjoitusmerkit (, 社 ja 杜縄) voidaankin lukea paitsi "jinja" ja "yashiro" myös "mori" (”metsä”). Lukutapa heijastelee sitä, että ensimmäiset pyhäköt olivat yksinkertaisesti pyhiä lehtoja tai metsiä, joissa kamit olivat läsnä. Monien pyhäkköjen alueella on edelleen yksi alkuperäisistä yorishiroista, suuri puu, jota ympäröi "shimenawaksi" () kutsuttu pyhä köysi. Nykyisin sellaiset puut ovat muuttuneet assosiaation kautta itse jumalallisiksi, eivätkä ne enää ainoastaan edusta kameja.


title: Yorishiro

text: Nimellä "himorogi" tunnetut šintolaiset alttarit ovat yleensä vain neliönmuotoisia alueita, jotka rajataan kulmistaan vihreillä bambuilla tai "sakaki"-puilla, jotka kannattelevat pyhiä shimenawa-rajaköysiä. Keskelle laitetaan yorishiroksi sakaki-oksa.


title: Yorishiro

text: Myös kivikultit ovat yleisiä. "Iwakura" on yksinkertaisesti kivimuodostelma, johon kami kutsutaan laskeutumaan ja joka on siksi pyhää maata. Ajan kanssa assosiaation kautta myös iwakuria itsessään voidaan pitää nykyään jumalallisina. Japanissa tehdyt arkeologiset tutkimukset ovat varmistaneet, että iwakura-kultti on muinainen. Nykyäänkin kiviä, joiden katsotaan olevan sukua pyhäkön kamille, käytetään pyhäköissä kamille annettavissa ruokauhreissa.


title: Yorishiro

text: "Iwasaka" on kivialttari tai kumpu, joka rakennetaan yorishiroksi kutsumaan kami paikalle palvontaa varten. Iwasakan ja iwakuran käsitteet ovat niin lähellä toisiaan, että joidenkin mielestä sanat ovat toistensa synonyymeja.


title: Yorishiro

text: Eniten yorishiroja on kuitenkin ihmisten kodeissa. Uudenvuoden juhlan aikana ihmiset koristelevat kotiensa sisäänkäynnit "kadomatsu"-koristeilla, jotka ovat uudenvuoden kamille tarkoitettuja yorishiroja. Kamia edustavia kamifuda-paperinpaloja ripustetaan oven yläpuolelle. On olemassa käymälässä asuvia kameja ("benjō-gami") ja kaivossa asuvia kameja ("suijin"). "Kamado-gami" asuu uunissa, ja sen tehtävä on suojella taloa tulipaloilta. Muita yleisiä yorishiroja ovat pieni "kamidana"-alttari ja "butsudan", alttari kuolleille ("butsudanit" oli alun perin tarkoitettu vain buddhalaisia menoja varten, mutta niissä on nykyään usein myös "ihai"-muistolevyjä, yorishiroja kuolleiden sukulaisten paikalle kutsumista varten). Kaupoissa on usein tassuaan nostavia "manekineko"-savikissoja tai haravan kaltaisia "kumade"-nimisiä bambuesineitä, jotka on tarkoitettu houkuttelemaan paikalle hyvää liikeonnea.


title: Ester Borg

text: Ester Elisabeth Borg (27. marraskuuta 1899 Turku – 23. helmikuuta 1964) oli turkulainen taidegraafikko ja kuvaamataidonopettaja. Isä Nathanael oli rovasti, äidin nimi oli Elin Fanny (o.s. Calonius). Perhe muutti Keski-Suomeen isän saatua kirkkoherran viran Petäjävedellä. Ester Borg kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän tyttökoulun jatkoluokilta vuonna 1919 ja suoritti sitten Taideteollisen keskuskoulun piirustuksenopettajalinjan vuosina 1921–24. Hän toimi ensin Inkeroisten ja Kristiinan yhteiskoulussa ja Tampereen klassillisen lyseon piirustuksenopettajana ja Turussa tyttölyseossa ennen kuin siirtyi Turun Suomalaisen Yhteiskoulun opettajaksi vuonna 1930.


title: Ester Borg

text: Borg teki useita opintomatkoja Eurooppaan. Vuonna 1927 hän kävi Wienissä, Dresdenissä, Berliinissä ja Münchenissä, vuonna 1935 Pariisissa ja Brysselissä. Borg osallistui lukuisiini näyttelyihin niin kotimaassa kuin ulkomaillakin debytoituaan Turussa vuonna 1932. Borg oli teoksillaan oli mukana suomalaisen grafiikan näyttelyissä Moskovassa (1934), Riiassa (1935), Prahassa, Bratislavassa, 22 saksalaisessa kaupungissa (1936), Kööpenhaminassa (1937), sekä Budapestissä ja Wienissä (1937).


title: Ester Borg

text: Ester Borg on ensimmäisen paikallisen taidegrafiikan yhdistyksen perustajajäseniä. Yhdistys syntyi vuonna 1933 Turun Sanomien uuden liiketalon aulassa vuonna 1932 pidetyn taidegrafiikan näyttelyn jälkeen. Ester Borg, Anders Holmqvist, Viljo Lehmussaari, Josef Manulkin (Manuel), Aili Olofsson, Laila Säilä ja Edith Wiklund kokoontuivat aluksi "Ryhmä Grafican" nimellä. Yhdistyksen perustava kokous pidettiin Turussa Lehtisen kahvilassa 17. maaliskuuta 1933. Myöhemmin nimi muuttui "Turun Graafillisen Taiteen Yhdistykseksi – Föreningen för Grafisk Konst i Åbo". Toiminnan keskeisiä tavoitteita oli taidegrafiikan tunnetuksi tekeminen ja jäsenistön tukeminen ammatillisissa asioissa. Vuonna 1967 yhdistyksen nimi muutettiin Turun Taidegraafikot r.y.:ksi. (www.turun-taidegraafikot.fi)


title: Ester Borg

text: Ester Borgin kuusi vuotta vanhempi sisar oli arkkitehti Elsi Borg. Vanhin veli Kaarlo Borg oli myös arkkitehti. Myös kansanedustaja Margit Borg-Sundman kuului tähän sisarussarjaan. Veljenpoikia olivat oopperalaulaja Kim Borg, arkkitehti Olli Borg ja säveltäjä ja musiikkituottaja Jaakko Borg.


title: Luca Bucci

text: Luca Bucci (s. 13. maaliskuuta 1969 Bologna, Italia) on italialainen entinen jalkapallomaalivahti. Hän pelasi yhteensä 297 Serie A ottelua.


title: Luca Bucci

text: Bucci aloitti jalkapalloilun Parman junioreissa, josta hänet nostettiin edustukseen kaudella 1985-1986. Hän pelasi kuitenkin ensimmäisen ottelunsa kaudella 1986-1987 Serie B:ssä. Bucci lainattiin vuosiksi 1987 ja 1988 Pro Patriaan ja Riminiin, jossa ei kuitenkaan tullut peliaikaa. Palattuaan takaisin Parmaan hän pelasi parhaimmillaan neljä ottelua kaudella 1989-1990.


title: Luca Bucci

text: Kauden päätteeksi Bucci siirtyi sarjatasoa alemmaksi Serie C1:een US Casertanaan, jossa hän saavutti ykkösvahdin roolin. Joukkue nousi lopulta heti seuraavalla kaudella Serie B:hen, jonka jälkeen Bucci siirtyi kaudella 1992-1993 AC Reggianaan. Vakuuttavien otteiden myötä Parma osti entisen maalivahtinsa takaisin vuonna 1993. Bucci pelasi joukkueen ykkösvahtina kolmen kauden ajan Serie A:ssa. Hän joutui kuitenkin varavahdin rooliin kun tuolloin vasta 18-vuotias Gianluigi Buffon syrjäytti kokeneemman Buccin. Hän siirtyi kesken kauden pelaamaan lainalle Perugiaan, jossa peliaikaa tuli 17 ottelun verran. Lainan päätyttyä Bucci siirtyi kauden 1997-1998 alussa Torinoon, jossa hän nousi uudelleen ykkösvahdin rooliin. Bucci pelasi joukkueessa aina kauteen 2002-2003 asti, jonka jälkeen hän siirtyi yhdeksi kaudeksi Empoliin, josta matka jatkui takaisin Parmaan. Vanhassa seurassa Bucci nousi ykkösvahdin rooliin, jossa hän pelasi aina kauteen 2007-2008 asti. Bucci siirtyi vielä kaudeksi 2008-2009 Napoliin, jossa hän pelasi yhden ottelun ennen uransa päättämistä.


title: Valtakunnan palveluksemme

text: Valtakunnan palveluksemme (engl. "Our Kingdom Ministry") oli Jehovan todistajien kuukausittain ilmestyvä, sisäiseen tiedotukseen tarkoitettu julkaisu. Valtakunnan palveluksemme -julkaisua käsiteltiin seurakunnan viikoittaisessa palveluskokouksessa, joka pidettiin jonain arkipäivän iltana, yleensä paikallisella valtakunnansalilla, mikäli seurakunnalla oli sellainen käytettävissään. Kuukauden palveluskokousten ohjelma oli painettu Valtakunnan palveluksemme -lehtiseen, ja siinä annettua ohjeistusta pyrittiin noudattamaan mahdollisimman tarkkaan.


title: Valtakunnan palveluksemme

text: Valtakunnan palveluksemme -lehden artikkelit käsittelivät yleensä käytännön seurakuntaelämään ja julkiseen todistamiseen liittyviä asioita. Artikkeleissa annettiin esimerkiksi käytännön neuvoja todistustyöhön tai ohjeistusta seurakunnan toimintojen käytännön järjestelyistä. Julkaisun artikkelit saattoivat käsitellä myös käytännön teologisia kysymyksiä. Valtakunnan palveluksemme esitteli myös kuukausittain vaihtuvat "tarjoukset" eli ovilla ja kaduilla tapahtuvassa todistustyössä tarjottavat julkaisut, sekä antoi käytännön malleja niiden tarjoamiseen. Tulevien suurempien kokoontumisten eli kierros- ja piirikonventtien ajankohdat ja ohjelma julkaistiin myös Valtakunnan palveluksemme -lehdessä, ja siinä oli myös katsauksia menneiden konventtien ohjelmaan.


title: Valtakunnan palveluksemme

text: Valtakunnan palveluksemme -lehden artikkelit käytiin palveluskokouksissa läpi joko luennoimalla tai kysymys-vastaus -menetelmää käyttäen. Usein käytettiin myös käytännön demonstraatioita lehden ohjeiden havainnollistamiseksi.


title: Valtakunnan palveluksemme

text: Koska Valtakunnan palveluksemme -lehti oli suunnattu Jehovan todistajien toiminnassa mukana oleville, sitä ei jaettu ulkopuolisille. Sen sijaan seurakunnan toiminnassa mukana olevat kastamattomat todistajat saivat oman kappaleensa.


title: Valtakunnan palveluksemme

text: Suomen kielellä Valtakunnan palveluksemme ilmestyi kahtena erilaisena versiona; sekä Suomea että Ruotsia varten oli omat versionsa. Julkaisu on ilmestynyt nimillä Kiertokirje (engl. "Bulletin", vuosina 1919-1935), Ohjeita (engl. "Director", vuosina 1935-1936) ja Tiedonantaja (engl. "Informant", vuosina 1936-1956). Valtakunnan palvelus (engl. "Kingdom Ministry" vuosina 1956-1976), Valtakunnan palveluksemme (engl. "Our Kingdom Ministry" vuosina 1976-2015). Vuoden 2016 alusta nimeksi tuli Kristityn elämä ja palvelus – Työkirja


title: Waterloo (Ontario)

text: Waterloo [] on 97 475 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin eteläosassa, Kanadassa. Waterloon kaupunki on pienin Waterloon kunnan () kolmesta kaupungista. Kunnan suurin kaupunki on Kitchener ja toiseksi suurin Cambridge.


title: Waterloo (Ontario)

text: Kitcheneriä ja Waterloota viitataan usein Kitchener-Waterlooksi (K-W, tai "the twin cities"), tästä huolimatta molemmilla kaupungeilla on omat hallintoelimensä. Vuosien aikana kaupungit ovat yrittäneet yhdistyä useita kertoja, joskus jopa myös Cambridgen kaupungin kanssa. Yhdistymisneuvottelut eivät ole kuitenkaan johtaneen toivottuun lopputulokseen.


title: Waterloo (Ontario)

text: Kaupungin väkilukuun vaikuttaa kaupungin yliopistoissa opiskelevien suuri määrä. Vakituisia asukkaita kaupungissa on 97 475 (2006), mutta kaupungin kahdessa yliopistossa käy kaikkiaan lähes 20 000 oppilasta joka nostaa kaupungin väkiluvun noin 114 700 asukkaaseen.


title: Waterloo (Ontario)

text: Vuonna 1784 Kanadan hallitus luovutti 2 730 km² maata nykyisen Waterloon ympäriltä irokeesi intiaaneille reservaatin perustamista varten. Irokeesit kuitenkin aloittivat pian tämän jälkeen maaoikeuksien myynnin eteenpäin. Vuosien 1796–1798 välisenä aikana suurin osa alueesta oli lohkottu ja myyty muille omistajille.


title: Waterloo (Ontario)

text: Ensimmäisinä siirtolaisina vuonna 1804 alueelle saapui Yhdysvalloista pienehkö joukko saksankielisiä mennoniittoja Pennsylvaniasta, jotka ostivat pienehkön maa-alueen Waterloon lähettyviltä. Seuraavana vuonna suurempi joukko mennoniittoja saapui alueelle, he hankkivat haltuunsa yhä suurempia alueita Waterloon ja Kitchenerin lähettyviltä. Alun perin he nimesivät Kitchenerin kaupungin Berliiniksi, joka kuitenkin ensimmäisen maailmansodan aikana 1916 vaihdettiin nykyiseen muotoonsa, saksalaisvihamielisyyden vuoksi.


title: Waterloo (Ontario)

text: Alueelle muutti useiden eri alojen ammattilaisia ja maanviljelijöitä. Waterloon työllistäjän toimi useita pieniä yksityisiä eri alan yrityksiä. Kaupunki kasvoi myös tärkeäksi vakuutusalan yritysten kotipaikaksi. Vasta 1900-luvun alkupuolella ulkopuoliset sijoittajat perustivat alueelle laajempaa teollista toimintaa. Tärkeimpiä teollisuuden aloja olivat kumi- ja autoteollisuuden alihankinta. Yhtenä teollisuuden kasvun syynä oli läheisten Niagaran putousten vesivoimalla tuotettu halpa sähkö.


title: Waterloo (Ontario)

text: Waterloosta tehtiin virallisesti kylä 27. toukokuuta 1857, kaupunkioikeudet se sai 10.2.1876 (Town), ja se määriteltiin suurkaupungiksi 1.1.1948 (City).


title: Simpeleen rautatieasema

text: Simpeleen rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Rautjärven Simpeleellä Karjalan radalla. Asema avattiin väliaikaiselle liikenteelle vuonna 1935 ja virallisesti marraskuussa 1937.


title: Simpeleen rautatieasema

text: Simpeleen asemarakennuksen suunnitteli Thure Hellström, ja se valmistui vuonna 1936. Alun perin asema sijaitsi Tainionkosken ja Elisenvaaran välisellä radalla, mutta Simpele-Elisenvaara -rataosuus jäi toisen maailmansodan jälkeen luovutetulle alueelle. Uusi ratayhteys Parikkalaan valmistui vuonna 1949.


title: Simpeleen rautatieasema

text: Asemarakennus jäi sivuun radasta vuonna 1977 tehdyn rataoikaisun myötä. Asemalla on kaksi matalaa matkustajalaituria, leveämpi asvalttipintainen sekä kapea puinen, jotka sijaitsevat ratapihan eteläpuolella. Aseman länsipuolelta erkanee 2,5 kilometriä pitkä teollisuusraide nykyiselle Metsä Boardin Simpeleen kartonkitehtaalle. Ratalinja Elisenvaaraan kulki aseman itäpuolen kaarteen kohdalta (josta ratalinja nykyään kaartaa koilliseen Parikkalan suuntaan) kohti nykyistä valtakunnanrajaa, jonne on matkaa n. 2,5 km. Ratalinja on edelleen monin paikoin maastossa havaittavissa.


title: Simpeleen rautatieasema

text: Henkilöliikenteen osalta Simpeleen asemalta liikennöi yhteensä kymmenen junavuoroa Helsingin ja Joensuun suuntiin. Lipunmyynti Simpeleellä lopetettiin vuonna 2001.


title: Simpeleen rautatieasema

text: Rautatien saaminen Simpeleelle, ja radan yhteyteen pääseminen oli ennen kaikkea Simpeleen tehtaan tulevaisuuden elinehto. Tuloksettomia yrityksiä radan saamiseksi oli tehty jo ennen Yhtyneiden Paperitehtaiden perustamista (v. 1920).


title: Simpeleen rautatieasema

text: Vuonna 1924 laadittiin suunnitelma radan rakentamiseksi Elisenvaaran asemalta Simpeleen tehtaalle, mutta vielä tämäkään hanke ei toteutunut. Yhtyneiden Paperitehtaiden suuromistaja, kenraali Rudolf Walden ja Simpeleen tehtaan isännöitsijä Ilmari Sipilä jatkoivat kuitenkin ponnisteluja yhdessä kuntien edustajien sekä alueen kansanedustajien myötävaikutuksella ratayhteyden saamiseksi Simpeleelle.


title: Simpeleen rautatieasema

text: Eduskunta hyväksyi joulun alla vuonna 1932 (22.12.1932) esityksen määrärahasta Vuoksenniskan-Elisenvaaran radan rakentamiseksi. Radan rakennustyöt alkoivat kesällä 1933, Simpeleelle saakka rata valmistui lokakuun lopulla 1935, ja samoihin aikoin valmistui myös raide Simpeleen asemalta tehtaalle.


title: Simpeleen rautatieasema

text: Ensimmäinen juna Simpeleen asemalle saapui 28.10.1935. Elisenvaaraan asti rata valmistui pari vuotta myöhemmin, jolloin pidettiin myös radan juhlalliset vihkiäiset.


title: Monty Hoyt

text: Monty Hoyt (13. syyskuuta 1944 Baltimore, Maryland – 9. lokakuuta 1997 Phoenix, Arizona) oli yhdysvaltalainen taitoluistelija ja vuoden 1962 taitoluistelun Yhdysvaltain-mestari. Aiemmin hän oli ollut noviisi- (1959) ja junioritasojen Yhdysvaltain-mestari (1961). Hän kilpaili yksinluistelussa vuoden 1964 talviolympialaisissa Innsbruckissa ja sijoittui kymmenenneksi.


title: Monty Hoyt

text: Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa Hoyt sijoittui vuonna 1962 kuudenneksi, vuosina 1963 ja 1964 yhdenneksitoista.


title: Monty Hoyt

text: Hoyt valmistui Denverin yliopistosta ja oli "Marshall scholarina" Oxfordissa. Hän kuoli melanoomaan vain 53-vuotiaana.


title: Chris Fuhrman

text: Chris Fuhrman (1960–1991) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Hän julkaisi University of Georgia Pressin kautta ainoan romaaninsa ("The Dangerous Lives of Altar Boys", 1991), jonka pohjalta tehtiin myöhemmin Peter Caren ohjaama elokuva "Kuoripoikien kosto" ("The Dangerous Lives of Altar Boys", 2002). Fuhrman syntyi Savannah'ssa, Georgiassa, ja kuoli nuorella iällä syöpään.


title: Luca Marchegiani

text: Luca Marchegiani (s. 22. helmikuuta 1966 Ancona, Italia) on italialainen entinen jalkapallomaalivahti. Hän pelasi suurimman osan urastaan Torinossa ja Laziossa.


title: Luca Marchegiani

text: Marchegiani aloitti jalkapalloilun Jesina junioreissa, josta hänet nostettiin edustukseen kaudella 1984-1985. Hänet kuitenkin lainattiin jo seuraavalla kaudella Aurora Latiniin yhdeksi kaudeksi. Marchegiani palasi takaisin kasvattajaseuraansa, joka pelasi tuolloin Serie C2:ssa. Kauden päätteeksi hän siirtyi Bresciaan vuonna 1987, mutta jätti seuran kesken kauden 1988-1989 jäätyään lähes ilman peliaikaa. Marchegiani pääsi vielä Serie A:ssa pelanneeseen Torinoon ennen kuin joukkue tippui kaudeksi 1989-1990 Serie B:hen. Marchegiani nousi tuona kautena ykkösvahdin rooliin ja saavutti joukkueen parissa menestystä kotimaassaan ja eurokentillä. Torino voitti vuonna 1991 Mitropa Cupin ja kaudella 1992-1993 se saavutti Italian cupin voiton. Menestyksen myötä Lazio kiinnitti huomionsa Marchegianiin ja hankki hänet joukkueeseen vuonna 1993 kuuden miljoonan punnan siirtosummalla, joka oli tuolloin maailman kallein maalivahdista tehty siirto. Ennätys kuitenkin rikottiin heti seuraavana vuonna Gianluca Pagliucan siirtyessä UC Sampdoriasta Interiin.


title: Luca Marchegiani

text: Marchegiani saavutti Laziossa menestystä pelattuaan viidettä kautta seuran ykkösvahtina. Joukkueen menestysvuodet olivat erityisesti kausina 1997-1998, 1998-1999 ja 1999-2000, jolloin se voitti Italian cupin lisäksi Scudetton, Cup-voittajien cupin ja UEFA Super Cupin. Kausi 1999-2000 oli myös Marchegianin viimeinen kausi joukkueen ykkösvahtina, kun Lazio osti Angelo Peruzzin. Marchegiani pelasi kolme kautta kakkosvahdin roolissa, kunnes hän siirtyi Chievoon. Marchegiani pelasi seurassa kaksi kautta ja päätti uransa vuonna 2005.


title: Ralph Metcalfe

text: Ralph Harold Metcalfe (29. toukokuuta 1910 Atlanta, Georgia – 10. lokakuuta 1978 Chicago, Illinois) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija ja demokraattisen puolueen poliitikko. Hän sai yhteensä neljä mitalia kesäolympialaisissa Los Angelesissa 1932 ja Berliinissä 1936 ja voitti kahdeksan USA:n mestaruutta 1930-luvulla. R. L. Quercetani arvioi vuonna 1964 ilmestyneessä teoksessaan Metcalfen olleen vuosina 1933–1934 ”kiistatta maailman nopein mies” ja muodostaneen vuoden 1935 USA:n mestaruuskisojen 100 metrin loppukilpailussa kisan voittaneen Eulace Peacockin ja pronssille sijoittuneen Jesse Owensin kanssa ”ehkä suurimman pikajuoksijakolmikon, joka on koskaan asettunut samalle lähtöviivalle”. Metcalfe edusti Yhdysvaltain edustajainhuoneessa Illinoisin ensimmäistä vaalipiiriä vuodesta 1971 kuolemaansa.


title: Ajax (Ontario)

text: Ajax on 90 167 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin eteläosassa Kanadassa. kaupunki sijaitsee niin sanotun Kultaisen hevosenkengän alueella, joka on tiheästi asuttua ja teollistunutta urbaania aluetta.


title: Ajax (Ontario)

text: Kaupunki nimettiin toisessa maailmansodassa taistelleen britannian kuninkaallisen laivaston risteilijä HMS Ajaxin mukaan. Ajax kuuluu Durhamin piirikuntaan ja on osa Toronton metropolialuetta. Kaupunki sijaitsee Ontariojärven rannalla, noin 25 km itään Torontosta ja sen lähinaapureita ovat Pickeringin kaupunki länsi ja pohjoispuolella sekä Whitbyn kaupunki idässä.


title: Ajax (Ontario)

text: Kaupunki sai alkunsa ennen toista maailmansotaa kun Defence Industries Limited (D.I.L.) vuonna 1941 rakensi alueelle tehtaan valmistamaan ammusten hylsyjä. Kaupunki muodostui rakennetun tehtaan ympärille. Vuoteen 1945 mennessä tehtaasta oli valmistunut 40 miljoonaa hylsyä, tehdas työllisti parhaimmillaan 9 000 henkeä. tehtaanjohto rakennutti myös oman vesilaitoksen, jätteenpuhdistuslaitoksen, koulun 600:lle oppilaalle, 50 km rautatietä ja 50 km yleisiä teitä. Tehdas työllisti työntekijöitä jotka saapuivat Ajaxiin ympäri maata.


title: Ajax (Ontario)

text: 22. kesäkuuta 1973 Ontarion hallinto yhdisti Ajaxin kaupunkiin Pickeringin kylän ja osia Pickeringin kaupungista. Tämä oli osa uuden Durhamin alueen kunnan perustamisjärjestelyä.


title: Lordi Peter Wimsey

text: Lordi Peter Wimsey on Dorothy L. Sayersin useiden salapoliisiromaanien ja -novellien päähenkilö.


title: Lordi Peter Wimsey

text: Lordi Peter on Denverin herttuan nuorempi veli ja hänet kuvataan romaaneissa stereotyyppisenä varakkaana englantilaisena aristokraattina, jonka harrastuksiin kuuluu inkunaabeleiden keräily. Romaaneissa eletään maailmansotien välistä aikaa, jolloin Wimsey on noin 40-vuotias. Hänen valokuvaamista harrastava kamaripalvelijansa ja entinen sotakaverinsa Bunter toimii hänen apunaan rikosten selvittämisessä. Wimseytä auttaa myös usein hänen ystävänsä Charles Parker Scotland Yardista.


title: Whitby

text: Whitby voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Taru Mäkelä

text: Taru Mäkelä (s. 1. huhtikuuta 1959 Tampere) on suomalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on toiminut myös tuottajana, leikkaajana ja näyttelijänä.


title: Taru Mäkelä

text: Mäkelä opiskeli Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitoksella ja valmistui taiteen maisteriksi vuonna 1989. Hän on myös humanististen tieteiden kandidaatti Helsingin yliopistosta. Mäkelä aloitti uransa ohjaajana 1980-luvulla Yleisradiossa, jossa hän kirjoitti ja ohjasi "Hymyhuulet"-viihdesarjaa. Hän on ohjannut kolme pitkää elokuvaa: "Pikkusisar" (1999), "Varasto" (2011) ja "Mieletön elokuu" (2013). Joulukuussa 2014 sai ensi-iltansa Mäkelän ohjaama Sinikka Nopolan kirjojen henkilöhahmoihin pohjaava komedia "Eila, Rampe ja Likka".


title: Taru Mäkelä

text: Vuosina 2005–2010 Mäkelä oli Suomen elokuvasäätiön hallituksen jäsen. Hän toimi Suomen Elokuvaohjaajaliiton puheenjohtajana vuosina 2006–2008.


title: Taru Mäkelä

text: Mäkelä on sairastanut syöpää kolmasti, viimeksi etäpesäkkeistä maksassa vuonna 2017.


title: Taru Mäkelä

text:
Mäkelän suku on toiminut elokuva-alalla 1920-luvulta. Mäkelän setä oli elokuvatuottaja Mauno Mäkelä ja isoisä suomalaisen elokuva-alan vaikuttaja Väinö Mäkelä. Hänen serkkunsa Jukka Mäkelä oli yksi Finnkinon perustajista. Taru Mäkelän ohjaama ja käsikirjoittama dokumenttielokuva "Saalis – Tarua ja totta Mäkelän suvusta" (2007) kertoo hänen sukunsa vaiheista. Vuonna 2005 Mäkelä perusti miehensä, elokuvaohjaaja Jouko Seppälän kanssa elokuvatuotantoyhtiö Kinoston, jolla nimellä myös hänen isoisänsä yritys aikoinaan oli.
Lähde


title: Wilhelm Löhe

text: Johann Konrad Wilhelm Löhe (21. helmikuuta 1808 Fürth – 2. tammikuuta 1872 Neuendettelsau) oli baijerilainen luterilainen pappi, uusluterilainen pappilateologi, liturgikko ja diakonissalaitoksen perustaja. Hän vaikutti suurimman osan elämästään Baijerin Neuendettelsaussa, mutta vaikutti sieltä käsin laajalti muun muassa kouluttamalla ja lähettämällä saarnaajia saksalaisten siirtolaisten pariin ympäri maailman. Teologina hän on parhaiten tunnettu ekklesiologiastaan. Löhelle kristillinen kirkko on vaeltava Jumalan kansa, joka vaeltaa kohti Jumalan valtakuntaa, ja tällä matkallaan pyrkii jatkuvasti kehittymään sellaiseksi, kuin Jumala on sen tarkoittanut, saavuttaen tämän päämäärän lopullisesti kuitenkin vasta perillä.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhe syntyi 21. helmikuuta 1808 Fürthin kaupungissa Saksan Baijerissa. Hänen isänsä oli kauppias ja kaupunginraadin jäsen. Hyvin toimeentulevaa pikkuporvaristoa edustanut perhe oli luterilais-kristillinen, ja sen hengellistä elämää sävyttivät myös Etelä-Saksassa 1800-luvun alkuvuosikymmeninä vaikuttaneet herätykset. Herätykset rakentuivat vanhan pietismin pohjalle, ja sen eri ryhmille oli yhteistä rationalistisen julistuksen ja teologian vastustus.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhe menestyi hyvin koulussa ja oli luokkansa parhaita. Hän oli kuitenkin pettynyt koulunsa uskonnonopetukseen, sillä se oli lähinnä moraaliopetusta ilman varsinaista uskonnollista sisältöä. Oman seurakunnan jumalanpalvelukset olivat jo varhain merkittävä osa Löhen elämää, ja hän osallistuikin jo ennen rippikouluaan varhain aamulla pidettyihin ehtoollisjumalanpalveluksiin. Ensimmäisen kerran ehtoollisella hän kuitenkin kävi vasta konfirmaation jälkeen, mikä oli hänelle unohtumaton elämys.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhelle oli selvää, että hän halusi papiksi, ja hän aloitti teologiset opinnot vuonna 1826 Erlangenissa. Välillä hän oli yhden lukukauden Berliinissä ja päätti opintonsa Erlangenissa vuonna 1830. Hänen päiväkirjoistaan käy ilmi, että hän jatkoi opiskeluaikanaan jo aiemmin tavaksi tullutta säännöllistä raamatunlukua ja rukousta. Lukioaikana Löhe oli lukenut mielellään saksalaista kaunokirjallisuutta, varsinkin Goethea, Schilleriä ja Jean Paulia. Löhen aloitettua teologiset opintonsa kiinnostus kaunokirjallisuuteen väheni, ja hän arvosteli aiempia suosikkejaan siitä, että nämä puhuivat liian vähän Jeesuksesta. Ainoastaan Goetheä, jonka Löhe oli nuorena tavannut, hän arvosti edelleen. Kaunokirjallisuuden sijasta Löhe alkoi lukea kirkkoisiä, Lutheria ja luterilaisen ortodoksian ajan teologeja. Hän luki myös pietismin kärkihahmojen Spenerin, Francken ja Zinzendorfin teoksia.


title: Wilhelm Löhe

text: Saatuaan teologiset opintonsa valmiiksi 1830 Löhe olisi halunnut päästä välittömästi papinvirkaan, mutta hän valmistui ja sai pappisvihkimyksen vasta seuraavana vuonna. Hän toimi papiston apulaisena useissa eri seurakunnissa ja kohtasi myös epäluuloja ja vastustusta. Häntä kutsuttiin ”mystikoksi”, joksi herätykseen kuuluvia kristittyjen kutsuttiin, ja hänen yksilön kääntymystä ja henkilökohtaista uskoa painottavat saarnansa toivat hänelle valituksia sekä maallisten että kirkollisten viranomaisten taholta. Löhe joutui useasti vastaamaan hänestä ylikonsistorioon tehtyihin kanteluihin. Toisaalta ihmisiä tuli myös runsain joukoin kuulemaan hänen saarnojaan, ja toimiessaan vajaan vuoden Nürnbergissä hän sai huomata kaupungin pormestarin ja lukion rehtorin kuuluvan säännöllisiin kuulijoihinsa.


title: Wilhelm Löhe

text: Työnsä ohessa Löhe jatkoi opiskelua ja henkilökohtaisen uskonelämän vaalimista tutkimalla Raamattua sekä useita kommentaareja. Hän tutustui muun muassa Augustinuksen ja Tuomas Kempiläisen teoksiin. Hän oli jo aiemmin perehtynyt yleiseen historiaan ja kirkkohistoriaan ja alkoi tässä vaiheessa tutkia myös paikallishistoriaa ja roomalaiskatolisen kirkon elämää.


title: Wilhelm Löhe

text: Toimittuaan vajaan kuuden vuoden aikana kymmenessä eri papinvirassa, useiden ollessa vain muutaman kuukauden mittaisia, Löhe sai vakituisen viran kotimaakunnastaan Frankenista Neuendettelsaun kylästä, jonka lisäksi seurakuntaan kuului kaksi sivukylää. Sunnuntaina 26. helmikuuta 1837 hän piti Neuendettelsaun kirkossa tulosaarnansa. Samana vuonna hän myös avioitui Helene Andreaen kanssa, joka oli ollut hänen rippikoulussaan Nürnbergissä muutama vuosi aiemmin. Avioliitto oli onnellinen mutta päättyi Helenen kuolemaan marraskuussa 1843 tämän ollessa 24-vuotias ja avioliiton kestettyä kuusi vuotta.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhe ryhtyi työhönsä innolla, mutta hän sai alusta pitäen osakseen myös vastustusta. Isoimpiin kiistanaiheisiin kuului se, että Löhe alkoi kohentamaan seurakunnan tilaa pitkään poissa käytöstä olleen kirkkokurin. Hän oli jo ennen Neuendettelsauun tulemistaan kieltäytynyt vihkimästä uudelleen erästä miestä, joka oli eronnut aikaisemmasta avioliitostaan. Tällöin viranomaiset olivat siirtäneet hänet toiseen seurakuntaan. Löhe vaati yksityisrippiä jokaiselta ehtoolliselle tulijalta. Jos seurakuntalainen eli julkisesti synnissä eikä katunut, hän menetti ehtoollisoikeuden, kirkollisen äänioikeuden sekä vaali- ja kummikelpoisuuden eikä tätä myöskään vihitty tai haudattu kirkollisin menoin. Löhen toimintatapa aiheutti ristiriitoja kirkollisten viranomaisten kanssa ja myös myöhempinä pappisvuosinaan muutaman kuukauden virkaeron, kun hän oli kieltäytynyt vihkimästä eronnutta, joka oli tunnettu jumalattomasta elämästään ja edellisen vaimonsa huonosta kohtelusta.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhe piti ongelmana sitä, miten luterilainen kirkko oli Baijerissa järjestetty. Ylin johto oli roomalaiskatolisella Baijerin kuninkaalla. Pappien ei tarvinnut virkaan vihittäessä sitoutua luterilaiseen tunnustukseen, ja kirkkoa johtavassa ylikonsistoriossa osa jäsenistä oli reformoituja. Luterilainen pappi voitiin myös velvoittaa toimimaan reformoidussa tai unioidussa seurakunnassa ja luterilaiseen seurakuntaan voitiin määrätä toiseen tunnustuskuntaan kuuluva pappi. Nämä ja monet muut epäkohdat saivat Löhen tekemään kirkon johdolle toistuvia anomuksia asioiden korjaamiseksi. Epäkohtien olemassaolo myönnettiinkin, mutta Löhen vaatimuksia pidettiin kohtuuttomina ja välitöntä kaikkien asioiden korjaamista pidettiin mahdottomana.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhe ei ollut ainoa, joka vaati epäkohtien korjaamista. Hänen ystäväpiirissään oli samoin ajattelevia pappeja ja maallikoita, jotka yhdessä kokoontuivat pohtimaan ajankohtaisia kysymyksiä ja laatimaan epäkohdista selontekoja ja anomuksia. He kokoontuivat usein Löhen johdolla yhteisiin kokouksiin selvittääkseen kulloistakin poliittista tai kirkollista tilannetta. Parilla kertaa luterilaista tunnustusta arvostavan ryhmän asenteet kärjistyivät siinä määrin, ettei nähty enää muuta mahdollisuutta kuin erota maakirkosta, jonka väljää asennetta opin puhtauteen he pitivät syntinä sekä Jumalaa että ihmisiä kohtaan. Erlangenin yliopiston professorit J. CHR. K. von Hofmann ja Gottfried Thomasius saivat heidät kuitenkin luopumaan vuoden 1849 erosuunnitelmista. Toistakymmentä vuotta myöhemmin Löhe oli jälleen sitä mieltä, että ero Baijerin maakirkon virasta ja liittyminen sen ulkopuolella oleviin luterilaisiin olisi ainoa oikea vaihtoehto. Hän jätti kuitenkin jälleen aikeensa toteuttamatta, sillä hän katsoi olevan merkkejä tulevista parannuksista, jotka turvaisivat paremmin luterilaisen kirkon erityislaadun.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhe organisoi myös diasporatyötä eli hengellistä työtä Pohjois-Amerikkaan muuttaneiden saksalaisten luterilaisten keskuuteen vuodesta 1841 lähtien ja liitti tämän toiminnan yhteyteen myös intiaanilähetyksen. Hänen myötävaikutuksellaan alettiin Neuendettelsaussa kouluttaa saarnaajia, jotka lähtivät työskentelemään saksalaisten siirtolaisten pariin Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Brasiliaan. Löhe perusti 1849 J. H. Wichernin perustamalle tunnustuksiin sitoutumattomalle sisälähetystyölle luterilaisen sisälähetysseuran. Hän oli 1854 perustamassa Neuendettelsauhin diakonissalaitosta, josta kasvoi laaja oppi- ja huoltolaitosten verkosto.


title: Wilhelm Löhe

text: Teologina Löheä on pidetty vaikeasti tutkittavana. Tämä johtuu osin siitä, että hän ei pyrkinyt julkaisemaan varsinaista tieteellistä teologiaa, vaan hän pyrki käsittelemään teoksissaan ajankohtaisia kirkollisia kysymyksiä. Hänen teologinen sivistyksensä oli laaja, mutta hänen kirjoitustensa päämäärät eivät yleensä edellyttäneet aiheiden systemaattista käsittelyä.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhen erityisalana voidaan pitää ekklesiologiaa, jota käsitteli myös hänen merkittävin teoksensa, "Drei Bücher von der Kirche" vuodelta 1845, joka on suomennettu nimellä "Jumalan puutarha". Teos levisi ympäri Saksaa sekä Pohjoismaihin ja Amerikkaan.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhelle kirkon olemassaolo ilmaisee Jumalan rakkautta, jonka päämäärä on ihmiskunnan kasvattaminen ja ihmisten pelastaminen. Kirkko voi olla Jumalan pelastussuunnitelman väline ainoastaan, jos se on uskollinen saamalleen elämälle, jonka alkulähteenä on itse Jeesus Kristus. Tätä Kristuksen antamaa elämää välittävät Raamattu Jumalan sanana sekä kasteen ja ehtoollisen sakramantit, jotka ovat kirkon varsinaiset tuntomerkit. Löhe asettaa näitten rinnalle myös paimenviran, vaikkei hän pidäkään sitä yhtä tärkeänä tuntomerkkinä kuin edellä mainittuja. Hänen mukaansa virka on kuitenkin Kristuksen asettama ja seurakunnalle välttämätön, jotta armonvälineissä tarjolla oleva elämä voisi tulla kristittyjen osaksi. Löhe pitää kirkon olemukselle tärkeänä sitä, että sekä paimenvirka että kristittyjen yhteinen pappeus saavat kumpikin niille kuuluvan arvostuksen, sillä ne tarvitsevat toisiaan eikä kumpaakaan olisi olemassa ilman toista.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhen kirkkokäsitykseen kuuluu ajatus vaeltavasta Jumalan kansasta, joka matkaa kohti kirkkauden valtakuntaa. Matkatessaan se myös jatkuvasti etsii omaa olemustaan. Löhen mukaan kirkko ei tässä maailmassa saavuta lopullista täydellisyyttä, vaan on jatkuvasti tulossa siksi, mitä sen pitäisi olla. Tämä pätee myös yksittäiseen kristittyyn. Kirkon kasvamisen ja kehittymisen ajatus tuo Löhen teologiaan tietynlaisen jännitteen. Samalla kun hänen mielestään oli ehdottomasti pidettävä kiinni Raamatun ilmoittamasta totuudesta hän ajatteli että Raamatun ilmoituksesta voi eri historian vaiheissa avautua jotain sellaista, mitä esimerkiksi kirkon tunnustuksessa ei ole aiemmin ilmaistu. Kyse on siitä, että kirkon vanha usko voidaan paikoin tajuta uudella tavalla, ei siitä, että jotain olennaisesti uutta löydettäisiin.


title: Wilhelm Löhe

text: Löhen mukaan kirkko on yhteisö, jolta on vaadittava uskollisuutta omistamalleen totuudelle. Löhen mielestä intensiivisen pitäytymisen oikeassa opissa ja sen mukaisessa elämässä tulisi kuitenkin seurauksena olla kirkon ulospäin suuntautunut toiminta. Toisaalta taas Löhen mielestä juuri pitäytyminen tunnustuksessa toi mahdolliseksi todellisen ekumeenisen asenteen suhteessa toisiin kristittyihin. Löhen mielestä luterilainen kirkko oli kirkko sanan varsinaisessa merkityksessä siksi, että sen Tunnustuskirjat olivat yhtäpitäviä Raamatun kanssa. Hän katsoi, että luterilaisen kristityn tuli pitäytyä tunnustuksessaan mutta samalla hänen tuli muistaa, ettei hän ymmärrä täydelleen koko sitä totuutta, joka kirkolle on annettu. Kristillisen uskon ydinasiat tekevät kaikissa kristillisissä kirkoissa pelastumisen mahdolliseksi.


title: Mia Berner

text: Mia Berner (13. kesäkuuta 1923 Stavanger, Norja – 9. joulukuuta 2009 Oslo, Norja) oli norjalainen yliopistonlehtori ja kirjailija. Suomessa hänet tunnetaan avioliitostaan 1975–1983 runoilija Pentti Saarikosken kanssa.


title: Mia Berner

text: Berner syntyi varakkaaseen terästehtailijaperheeseen. Huono suhde äitiin jätti jälkensä Berneriin, ja hän kääntyi vanhempiensa ihanteita vastaan. Hän opiskeli Oslon yliopistossa, jossa hän liittyi filosofi Arne Næssin johtamaan vastarintaryhmään, mutta joutui 1943 pakenemaan Ruotsiin ja asui siellä 64 vuotta. Hän jatkoi yliopistouraansa sosiologina, mutta suoritti myös psykologin tutkinnon asosiaalisten lasten opettajakoulussa. Hän oli naimisissa ulkomaankirjeenvaihtaja Sven Östen kanssa 15 vuotta. Hän opetti 25 vuotta Göteborgin yhteiskunnallisessa korkeakoulussa.


title: Mia Berner

text: Berner matkusti Suomeen tapaamaan Saarikoskea nähtyään tämän kuvan göteborgilaisen kirjakaupan ikkunassa. Saarikoski muutti hänen kanssaan Ruotsiin, jossa alkoi kirjailijan raitistuminen ja uran uusi nousu. Berneristä tuli suosittu ensin Suomessa, ja hänen teoksensa "PS: merkintöjä suruvuodelta" nosti hänet julkisuuteen myös Ruotsissa. Lisäksi hän julkaisi muistelmansa. Eläkkeellä ollessaan hän asui Tjörnin saarella, mutta väsyttyään iän myötä talonsa hoitoon hän muutti 2003 takaisi Norjaan. Klassekampen-lehden ympärille syntyi piiri, jonka keskushenkilö hän oli viimeiseen asti.


title: Cavalcade of America

text: Cavalcade of America oli yhdysvaltalainen radiokuunnelmasarja, jota esitettiin 1935–1953. Sarjassa esitettiin dramatisointeja Yhdysvaltain historian tapahtumista. Alkuvaiheessa radioverkkona toimi CBS, jolta ohjelma siirtyi vuoden 1940 alussa NBC:lle. Ohjelmasta tehtiin myös televisioversiota 1952–1957. NBC esitti sitä heinäkuuhun 1953 saakka, minkä jälkeen lähetykset siirtyivät ABC:lle.


title: Cavalcade of America

text: Sarjan sponsorina toimi koko sen keston ajan kemikaaliyhtiö DuPont. John Dunning kertoo kirjassaan "On the Air: The Encyclopedia of Old-Time Radio", että sarjan ensisijaisena tarkoituksena oli DuPontin maineen puhdistaminen, sillä yritystä kohtaan oli esitetty voimakasta kritiikkiä sen ensimmäisen maailmansodan aikana ruutikaupalla keräämistä suurista voitoista, minkä seurauksena DuPont oli saanut maineen "kuoleman kauppamiehenä". Sarjan ideoi mainostoimisto Batten, Barton, Durstine and Osborn, ja varsinkin alkuvuosina jaksoissa vältettiin laukausten ja räjähdysten ääniä, samoin kuin kaikkea muuta, mikä voitaisiin yhdistää DuPontin sodanaikaisiin liiketoimiin. Sarjan alkuaikojen jaksojen aiheina olivat muun muassa Mayflowerin paluu, höyrylaivojen nopeuskilpailut Mississippijoella, yhtyemusiikin kehittyminen Yhdysvalloissa ja Yhdysvaltain historian merkkihenkilöt.


title: Cavalcade of America

text: "Cavalcade of America" pyrki todenmukaisuuteen, ja vuonna 1940 tuotantoa valvomaan palkattiin Yalen yliopiston historian professori Frank Monaghan. Sarjan budjetti oli kasvanut, ja näyttelijöinä esiintyi usein Broadwayn ja Hollywoodin huippunimiä. Alkuaikojen näyttelijöitä olivat muun muassa Agnes Moorehead, Ray Collins, Orson Welles, Raymond Edward Johnson, Frank Readick, Paul Stewart ja Luis Van Rooten. Myöhemmin he esiintyivät lähinnä sivurooleissa ja pääosissa näyttelivät muun muassa Mickey Rooney, Cary Grant, Tyrone Power ja Ronald Reagan. Myös käsikirjoittajat olivat alansa parhaimmistoa, joukossa muun muassa Arthur Miller.


title: Cavalcade of America

text: Sarjan luonne muuttui Yhdysvaltain liityttyä toiseen maailmansotaan Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen, ja kuunnelmien aiheista tuli entistä ajankohtaisempia. Aiheina olivat muun muassa elämä kotirintamalla, Martin Niemöller, Guadalcanalin taistelu ja sukellusvenemiehistön elämä. Sodan päätyttyä aiheet palautuivat ennalleen.


title: Cavalcade of America

text: Kaikkiaan "Cavalcade of Americaa" tehtiin 18 vuoden aikana 782 jaksoa, joista runsaat 700 on säilynyt.


title: Kylix

text: Kylix oli Borlandin tuottama kääntäjä ja ohjelmointiympäristö, jonka kehitystyö on sittemmin lakkautettu. Se oli Linux-versio Borlandin Microsoft Windows-ympäristöön tarkoitetuista Delphistä ja C++ Builderista. Borlandin kreikkalaisteemaisen nimeämiskäytännön mukaisesti Kylix sai nimensä juoma-astia kyliksin mukaan.


title: Nesteen seisake

text: Nesteen seisake () oli Uudenkaupungin radan varressa sijainnut lakkautettu seisake. Se perustettiin Raisioon, Nesteentien varteen vuonna 1960. Seisake lakkautettiin toukokuussa 1982.


title: Library of America

text: Library of America 1979 perustettu yhdysvaltalainen yleishyödyllinen kustantamo, joka julkaisee klassista yhdysvaltalaista kirjallisuutta. Sen rahoituksesta vastaavat National Endowment for the Humanities ja Ford Foundation. Esikuvana perustettaessa oli ranskalainen "Bibliothèque de la Pléiade" ("La Pléiade"). Ajatuksena on pitää klassisia yhdysvaltalaisia teoksia jatkuvasti saatavilla.


title: Aselefech Mergia

text: Aselefech Mergia (s. 23. tammikuuta 1985) on etiopialainen kestävyysjuoksija.


title: Aselefech Mergia

text: Mergia sijoittui 16:nneksi Edinburghin maastojuoksun MM-kilpailuissa 2008 ja sai kultaa joukkuekilpailussa. Saman vuoden puolimaratonin MM-kilpailuissa Rio de Janeirossa hän sai hopeaa ajalla 1.09.57. Joukkuekilpailussa Etiopia voitti kultaa. Vuoden 2009 Pariisin maratonilla Mergia sijoittui toiseksi ajalla 2.25.02. Saman vuoden Berliinin MM-kilpailuissa hän sai pronssia maratonilla ajalla 2.25.32.


title: Aselefech Mergia

text: Mergia sijoittui Lontoon maratonilla 2010 alun perin kolmanneksi ennätyksellään 2.22.38, mutta nousi dopingtapausten myötä kilpailun voittajaksi. Seuraavana vuonna hän voitti Dubain maratonin ajalla 2.22.45, mutta keskeytti Daegun MM-maratonin. Tammikuussa 2012 hän voitti Dubain maratonin reittiennätyksellä ja Etiopian ennätyksellä 2.19.31. Lontoon olympiamaratonilla 2012 hän sijoittui 41:nneksi.


title: Aselefech Mergia

text: Mergia voitti 2015 Dubain maratonin ajalla 2.20.02 ja sijoittui toiseksi New Yorkin maratonilla ajalla 2.25.32. Vuonna 2017 hän oli Lontoon maratonilla kolmas ja Lontoon MM-kilpailujen maratonilla kahdestoista.


title: Vuorotyö

text: Vuorotyö on työaikamuoto, jossa työvuorot vaihtuvat säännöllisesti ja muuttuvat ennakolta sovituin ajanjaksoin. Yleisimmät vuorotyömuodot ovat kaksi- ja kolmivuorotyö, joista kolmivuorotyöhön liittyy yleensä yötyötä. Yötyö on sellaista työtä, jota tehdään yöllä, pääsääntöisesti kello 23:n ja 6:n välisenä aikana. Vuorojen katsotaan vaihtuvan säännöllisesti, kun vuoro jatkuu enintään yhden tunnin yhdessä työhön sijalle tulleen vuoron kanssa tai kun vuorojen väliin jää enintään yhden tunnin aika.


title: Vuorotyö

text: Kaksikymmentäkolme prosenttia suomalaisista teki vuorotyötä vuonna 2014.


title: Vuorotyö

text: Vuorotyöhön sopeutumiseen vaikuttavat muun muassa peräkkäisten yövuorojen määrä, altistuminen auringonvalolle aamulla yövuorosta palatessa, työntekijän perhesuhteet ja muut sosiaaliset seikat, mahdollisuus säilyttää yövuororytmi myös vapaa-aikana, yksilölliset erot kuten ikä ja fyysinen kunto. Ihmisen vanhetessa rytmi siirtyy enemmän aamuun päin ja unessa tapahtuvat heräilyt lisääntyvät, mikä vaikeuttaa vuorotyöhön sopeutumista edelleen.


title: Vuorotyö

text: Vuorotyön terveysriskejä aiheuttavia mekanismeja ei tunneta tarkkaan, mutta univajeeseen, elimistön fysiologisten vuorokausirytmien häiriintymiseen ja pimeähormonin vähentyneeseen yölliseen eritykseen liittyvä elimistön tulehdusten aktivoituminen on todennäköisimpien vaikutusmekanismien joukossa.


title: Vuorotyö

text: Ihmisen solukellojärjestelmä eli elimistön fysiologiset vuorokausirytmit säätelevät erilaisia toimintoja hormonien erityksestä ja kehon lämpötilasta aina liikkumiskykyyn, mielialaan ja aivotoimintaan.


title: Vuorotyö

text: Vuorotyössä saattaa esiintyä erilaisia vatsa- ja ilmavaivoja sekä väsymystä ja unihäiriöitä. Kahta työvuoroa tekevillä unihäiriöt ovat yleisempiä, kuin yhtä työvuoroa tekevillä. Kolmivuorotyössä nukahtamisvaikeudet lisääntyvät edelleen ja päivisin saatava uni on katkonaista. Erityisesti ensimmäisen yövuoron aikana suorituskyky laskee nopeasti, ellei päiväunia ole ehditty nukkua ennen työvuoroa. Aamulla yövuoron päättyessä valveaika on saattanut kestää vuorokauden, jolloin suoriutuminen on samaa tasoa, kuin jos henkilö olisi promillen humalassa. Väsymys heikentää ihmisen tiedonkäsittelykykyä ja voi johtaa pahimmillaan turhaan riskinottoon tai onnettomuuksiin.


title: Vuorotyö

text: Vuorotyön on todettu olevan riskitekijä sepelvaltimotaudille. Arviolta seitsemän prosenttia sepelvaltimotaudeista johtuu vuorotyön tuomasta lisärasituksesta. Kolmivuorotyötä tekevillä sairaanhoitajilla, lentoemännillä ja puhelinvälittäjillä rintasyövän riski on jopa kolminkertainen päivätyöläisiin verrattuna, minkä on arvioitu liittyvän yölliseen valoaltistukseen.


title: Vuorotyö

text: Yövuoroja tekevillä naisilla on noin 29 prosenttia suurempi riski saada keskenmeno. Vuorotyö lisää myös ennenaikaisiin synnytyksen, hidastuneen sikiönkehityksen ja vauvan alhaisen syntymäpainon riskiä.


title: Vuorotyö

text: Vuorotyöllä epäillään olevan yhteys myös muun muassa eturauhassyövän suurempaan riskiin. Vuorotyötä tekevät miehet sairastuivat kaksi kertaa useammin muun muassa keuhkosyöpään, mutta ei ole varmuutta, johtuuko se vuorotyöstä vai elintavoista.


title: Vuorotyö

text:
Kolmivuorotyön tekijöistä noin puolet kertoo vuorojärjestelmän aiheuttavan jonkin verran tai paljon stressiä – ja stressistä johtuu, että krooninen väsymys, hermostuneisuus ja masentuneisuus ovat melko yleisiä vuorotyöläisen vaivoja.
Vuorotyö on yhteydessä metaboliseen oireyhtymään ja aikuisiän diabetekseen. Vuorotyö lisää myös sydän- ja verisuonisairauksien riskiä, ja sydänkohtaus on 23 prosenttia todennäköisempi vuorotyöläisellä kuin normaalivuoroja tekevällä työntekijällä.


title: Vuorotyö

text: Lisäksi on saatu merkittävää näyttöä vuorotyön yhteydestä reumaan, MS-tautiin ja psoriasikseen. Vuorotyöläiset kärsivät myös erittäin yleisesti unihäiriöistä, väsymyksestä, ruuansulatusoireista, aineenvaihdunnan häiriöistä sekä mielenterveysoireista ja stressiin liittyvistä sairauksista. Elimistön vuotokausirytmien häiriintymisellä on myös psykologisia ja sosiaalisia vaikutuksia, ja vuorotyöntekijöillä on muuta väestöä suurempi tapaturmariski.


title: Vuorotyö

text: Vuorotyöstä on laadittava työvuoroluettelo, josta käy ilmi säännöllisen työajan alkamis- ja päättymisaika. Luettelo tulee tehdä mahdollisimman pitkälle ajalle ja se tulee saattaa nähtäville viikkoa ennen työjakson alkamista. Tämän jälkeen luetteloa saa muuttaa vain työntekijän suostumuksella. Mikäli työn luonteen vuoksi ei onnistu laittaa luetteloa näkyville viikkoa aikaisemmin, tulee poikkeuslupaa anoa työsuojelupiirin työsuojelutoimistosta. Työsuojelupiirin työsuojelutoimisto voi myöntää luvan poiketa vuorotyön säännöistä.


title: Laura Mela

text: Laura Inkeri Mela (28. toukokuuta 1964 Tampere – 4. marraskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja taidemaalari.


title: Laura Mela

text: Mela valmistui 1990 lääkäriksi Helsingin yliopistosta. Helsingin yliopiston piirustuslaitoksen jälkeen hän siirtyi opiskelemaan Kuvataideakatemiaan, josta valmistui 1999 kuvataiteen maisteriksi. 1998 hän liittyi Taidemaalariliiton jäseneksi.


title: Laura Mela

text: Alkuun Mela oli terveyskeskuslääkäri Vantaalla ja Espoossa mutta siirtyi yksityiselle lääkäriasemalle. Hän oli taiteilijana kiinnostunut antiikista ja renessanssista. Hän opetti maalausta Helsingin työväenopistossa 1993–2003. Hänen teoksiaan on muun muassa Helsingin kaupungin taidemuseon kokoelmissa. Hän on maalannut myös muotokuvia.


title: Kouran Louhi

text: Kouran Louhi (lyhennetään Ko-Lo tai KoLo) on urheilun yleisseura Nurmon Kourasta. Vuoden 2009 kuntaliitoksen vuoksi sen nykyinen kotikaupunki on Seinäjoki. Seura on perustettu vuonna 1928. Vuosien varrella seuran toimintaan on kuulunut useita eri lajeja. Muun muassa pesäpallossa seura on pelannut parhaimmillaan maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Nykyisin seuralla on muun muassa lentopallo-, salibandy- ja voimistelutoimintaa.


Kouran Louhi


title: Kouran Louhi

text: Vuonna 1928 Amsterdamin olympiakisojen ja Nurmon Jymyn hyvän menetyksen innoittamina alkoivat Nurmon eteläosien nuoret miehet harjoitella järjestelmällisesti eri lajeja. Niinpä Veneskoskelta etelään päin oleville päätettiin perustaa oma urheiluseura. Seura perustettiin 27. heinäkuuta vuonna 1928, ja se sai nimen Voimistelu- ja Urheiluseura Kouran Louhi ry. Seura rekisteröitiin yhdistysrekisteriin 15. joulukuuta samana vuonna. Louhen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Arvo Väliniemi ja sihteeriksi Arvo Rantanen. Kolmas perustamiskirjan allekirjoittanut oli Toivo Kaataja. Näistä Kaataja ja Väliniemi jatkoivat Louhen johdossa aina 1930-luvulle asti. Lähes koko 1930-luvun Louhen puheenjohtajana toimi Jussi Hakala, ja vuonna 1939 tehtävän otti vastaan Paavo Seppälä. Tuolloin Louhen jaostoina toimivat yleisurheilu- ja voimistelujaosto, palloilujaosto, nyrkkeilyjaosto, hiihtojaosto, pyöräilyjaosto ja poikajaosto. Vuonna 1941 seuran puheenjohtajaksi nimitettiin Herman Kimpimäki.


title: Kouran Louhi

text: Kouran Louhesta tulivat alkuaikoina Nurmon parhaat kestävyyslajien urheilijat, mihin vaikuttivat varmasti myös pitkät matkat palveluihin ja hyvät lumiolosuhteet. Louhen menestyksekkäimpiä lajeja 1930-luvulla olivatkin hiihto, juoksu ja kilpapyöräily, joka eli tuolloin voimakkainta kauttaan Nurmossa. Louhen parhaimmat juoksijat olivat Jussi Puntanen, Reino Ilomäki, Hermanni Kimpimäki sekä Tuomas ja Aarne Kohtamäki. Vuosikymmenen lopulla parhaimmistoon nousi Onni Salokorpi. Pyöräilyssä osa Louhen urheilijoista oli koko piirin kärkiluokkaa, ja he saavuttivat useita piirinmestaruuksia. Louhen useita piirinmestaruuksia ja -ennätyksiä saavuttanut Matti Puntanen tavoitteli jopa olympiapaikkaa, mutta jäi karsinnassa neljänneksi. Muut Louhen useita piirinmestaruuksia saavuttaneet pyöräilijät olivat Reino Viitaniemi ja vuosikymmenen puolivälistä lähtien Jaakko Sointula. Muita Louhen hyviä pyöräilijöitä olivat Matti Valkama, Armas Kortesmäki ja Unto Ristimäki.


title: Kouran Louhi

text: Hiihdossa kautta aikain kovimpia nurmolaishiihtäjiä oli yhteensä kuuden vuodesta 1935 saavutetun piirinmestaruuden mies Aarne Kohtamäki. Lisäksi Kohtamäki saavutti kymmenkunta muuta mitalia. Hän lienee historian kuuluisin Louhen urheilija. Yksi Kohtamäen uran tärkeimmistä voitoista oli Jouppilanvuoren hiihdon voitto vuonna 1936. Mies osallistui Salpausselän kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1937 sijoittuen sarjassaan seitsemänneksi. Hän oli mukana myös vuoden 1938 Lahden maailmanmestaruuskisoissa 50 ja 18 kilometrin kisoissa. 50 kilometrillä hän sijoittui ajalla 4.33,37 sijalle 29 kilpailussa, johon osallistui 99 kilpailijaa. 18 kilometrin kilpailussa Kohtamäen sijoitus oli vaatimattomasti sadas, mutta osallistujiakin oli 188. Muita Louhen hiihtäjiä olivat muun muassa suojeluskuntapiirin mestaruuden voittanut Pauli Paski ja Hermanni Kimpimäki.


title: Kouran Louhi

text:
Louhi kävi 1930-luvulla seuraotteluita Peräseinäjoen Toivetta vastaan. Kesäisin lajina oli yleisurheilu ja talvisin paini. Muiden Nurmon kylien kanssa käytiin pesäpallon kyläotteluita. Vuonna 1934 avattiin Kouraan oma urheilukenttä.
Sota haittasi Louhen toimintaa 1940-luvun alussa. Louhi menetti jäsenistään sodassa 20 eli lähes puolet. Toiminta jatkui vuonna 1945 jäsentenvälisillä hiihtokilpailuilla ja pitäjänmestaruuskilpailuilla. Kesällä Louhi järjesti jäsentenväliset yleisurheilukilpailut. Louhi kävi myös lähes vuosittain seuraotteluja alavutelaisia ja peräseinäjokelaisia vastaan, kesäisin yleisurheilussa ja talvisin hiihdossa. Esimerkiksi talvella 1945 Louhi voitti hiihdossa Peräseinäjoen Toiveen selvästi. Louhen puheenjohtajana 1940-luvulla sodassa kaatuneen Kimpimäen tilalla toimi pääasiassa Heikki Siltala. Sodan jälkeen Louhen paini oli kovassa nousussa, ja seura rakensi myös oman painihuoneen. Vuosina 1946–1948 Louhi kävi myös painiotteluita Jymyä vastaan. Vuonna 1949 Louhi järjesti Etelä-Pohjanmaan piirin viestisuunnistusmestaruuskilpailut, joihin osallistui 17 joukkuetta.


title: Kouran Louhi

text: Vuonna 1949 Louhi yhdistyi Nurmon Jymyn kanssa. Käytännössä Louhi jäi Jymyn itsenäiseksi kyläjaostoksi. Louhella oli edelleen oma kassa, josta se maksoi kilpailijoilleen päivärahat. Uudessa erillisessä johtokunnassa oli kaksi henkilöä kummastakin seurasta, mutta seurat säilyttivät myös omat johtokuntansa. Louhella oli koko ajan myös oma talous ja toiminta. Se säilyi koko ajan myös itsenäisenä rekisteröitynä yhdistyksenä. Ainoastaan seurojen edustaminen ulospäin oli yhteistä. Yhteistyön aluksi Louhella ei ollut varsinaisia jaostoja, vaan toiminta oli vuoteen 1954 asti johtokuntien varassa. Tuolloin Louhen jaostot olivat yleisurheilu, hiihto, pyöräily, poikaurheilu, suunnistus, paini, huvit, ravintola ja pesäpallo. Vuonna 1949 Louhen joukkue oli voittanut piirin mestaruuden viestisuunnistuksessa ja Louhen Veikko Rantala voitti kahtena vuonna vauhdittomien sisähyppyjen pm-kolmiottelun. Louhen puheenjohtajina toimivat Tauno Ala-Holma, Sakari Lilli ja vuodet 1958–1959 Sakari Ritari. 18. tammikuuta vuonna 1959 kouralaiset päättivät hakea eroa yhteistyöstä Jymyn kanssa, jotta se voisi kehittää toimintaansa itsenäisesti. Syynä oli se, että kymmenen vuoden aikana urheilun harrastaminen oli Kourassa laantunut. Myös kenttä tarvitsi korjausta. Yksi syy oli myös pesäpallojoukkueella, joka ei voinut nousta maakuntasarjaan, koska siellä pelasi jo yksi Jymyn joukkue. Suurin hyötyjä yhteistyöstä oli Jymy, koska hyvät kouralaiset hiihtäjät, pyöräilijät ja suunnistajat kilpailivat sen riveissä.


title: Kouran Louhi

text: Louhen julistauduttua täysin itsenäiseksi muisteltiin kymmenen vuoden takaisia hyviä aikoja, jolloin koko kyläkunta oli ollut seuraamassa yleisurheilu- ja painikilpailuja. Itsenäistynyt seura piti heti vuonna 1959 viidet hiihtokilpailut. Muuten uusi alku lähti kuitenkin heikosti liikkeelle. Kymmenessä vuodessa aika oli muuttunut, eivätkä vaikeudet välttämättä olleet yhteistyösopimuksen syytä. 1960-luvulla Kourassa ja muuallakin maassa tapahtui nimittäin paljon maaltamuuttoa ja aktiivisuuden laskua. Tästä syystä myös uusi urheilullinen alku oli vaikea, eikä asioita helpottanut oman urheilukentän huono kunto, jolla voitiin pitää seuran mestaruuskilpailut yleisurheilussa vasta vuonna 1963. Mainittavaa menestystä yleisurheilussa ei Louhelaisille tullut vaan parhaat saavuttivat ainoastaan Nurmon mestaruuksia lupaavan Mauri Kaukosen johdolla. Itsenäisen toiminnan aikana Louhen sijoitus Ilkan Malja-kilpailussa eli Etelä-Pohjanmaan piirin kokonaiskilpailussa oli kymmenen vuoden ajan 30. ja 40. sijan tienoilla. Hyvin kaikkien lajien yhteistä menestystä kuvannut kilpailu meni Louhelta parhaiten vuonna 1964 sijoituksen oltua 33 ja huonoiten vuonna 1969, jolloin sijoitus oli 58.


title: Kouran Louhi

text: Toiminnan hiljenemisen vuoksi Louhen puheenjohtaja joutui ottamaan vuonna 1967 yhteyttä Nurmon Jymyyn mielessään seurojen yhdistyminen. Vuonna 1968 Louhi ei enää valinnut erikseen jaostoja, vaan johtokunta hoiti niiden tehtävät. Yhdistyminen otti askeleen eteenpäin, koska sekä Jymy että Louhi olivat jäämässä yleisurheilussa ja hiihdossa luokattomiksi. Myös Louhen toiminnan lasku jäsenmäärällä mitattuna enteili yhdistymistä. Vuonna 1965 jäseniä oli ollut vielä 143, mutta kaksi vuotta myöhemmin jäsenmäärä oli enää 25. Niinpä viimein vuonna 1970 neuvottelut johtivat yhdistymiseen. Louhi liittyi 1. helmikuuta Jymyyn jälkimmäisen ehdoilla rekisteröitynä alajaostona. Samalla Louhi sai kaksi edustajaa Jymyn johtokuntaan ja yhden edustajan pesäpallo- paini- ja hiihtojaostoihin. Louhen urheilijat edustivat jälleen Jymyä, mutta muuten liitos ei vaikuttanut kouralaisten toimintaan Louhen vastattua edelleen omasta sisäisestä toiminnastaan. Ennen liitosta Louhen puheenjohtajana oli vuosina 1960–1970 toiminut kaikkiaan kahdeksan eri henkilöä.


title: Kouran Louhi

text: Vaikka Louhi yhdistyi jo toisen kerran Jymyyn, ei sitä koskaan oltu poistettu yhdistysrekisteristä ja sillä oli aina ollut oma talous, joten käytännössä kyseessä oli vain yhteistyösopimus, jolla voitiin järjestää urheilijoiden asioita esimerkiksi liittoon. Jymyyn liittymisestä alkoi Louhen uusi nousu. Vuonna 1970 Louhi aloitti bingotoiminnan, joka kohensi seuran taloutta ja myöhemmin pidetty tukkikeräys tuotti hyvin. Louhi järjesti hiihto- ja juoksukilpailuja ja rakensi jääkiekkokaukalon. Vuonna 1973 seurantoiminnassa olivat pesäpallo-, luistelu, hiihto- ja yleisurheilujaostot. Nousukausi huipentui pesäpallojoukkueen nousuun toiseksi korkeimmalle tasolle. Joukkue kuitenkin hajosi vuonna 1974, ja samalla innostus laantui koko seurassa. 1960-luvulta seuran puheenjohtajana ollut Eero Ylimäki lopetti vuonna 1976. Samalla Louhen toiminta väheni koko ajan vuodesta 1976 ja 1980-luvun alkupuolella seura vietti muutaman vuoden hiljaiseloa. Tosin vuonna 1976 Louhi aloitti harrastelentopallotoiminnan ja järjesti kylien välisiä hiihto- ja luistelukilpailuja. Suurimpina syinä Louhen toiminnan laskuun olivat pettymykset pesäpallotoiminnan taantumiseen ja Nurmon Jymyyn.


title: Kouran Louhi

text: Louhen toiminta alkoi muun Suomen maaseudun tavoin piristyä vuonna 1986, jolloin toiminta piti aloittaa käytännössä alusta. Tuolloin puheenjohtajaksi nousua rakentamaan oli palannut Eero Ylimäki. Koko seuran lamakauden aikana ei oltu edes kirjoitettu pöytäkirjoja, mikä tehtiin jälleen vuonna 1986. Toiminnan elvytystä auttoi Louhen hyvä taloudellinen tilanne, ja seuralla oli säästöjäkin. Louhi laati uuden toimintasuunnitelman, ja kouralaisten motivaatiokin oli nousussa. Yleisurheilujaosto aloitti sisähyppykilpailut ja urheilukentällä järjestettiin viikoittaiset palloiluillat. Lisäksi pidettiin maastojuoksukilpailuja, hölkkätapahtuma ja jääkiekkojaosto aloitti kaukalopallotoiminnan. Vuonna 1986 Louhen toimintaan kuuluivat yleisurheilu-, palloilu-, hiihto-, jääkiekko-, ja voimistelujaostot. Seuraavana vuonna mukaan tuli myös jääpallo, mutta samalla Louhen jääkiekkojaosto lopetti toimintansa. Lisäksi seurassa harrastettiin jalka- ja lentopalloa sekä tennistä. Samantyyppinen toiminta seurassa jatkui myös seuraavina vuosina. Vuonna 1990 seuran hiihtokilpailut jäivät toistamiseen pitämättä lumen puutteen takia. Vuosikymmenen vaihteessa Louhessa alkoi vilkas tyttöjen ringettetoiminta. Ringettetoiminnan vilkastuminen näkyy hyvin myös seuran menoissa. Vuosina 1986–1988 oltiin selvitty muutamilla tuhansilla, mutta vuosikymmenen vaihteesta lähtien menoja oli yli 10 000 markkaa. Esimerkiksi vuonna yksin 1991 ringeten osuus tästä oli yli 8000 markkaa. Vuosina 1986–1991 Louhi sai tulonsa jäsenmaksuista, kunnan avustuksista, korkotuloista ja erilaisista tempauksista. Vuonna 1992 harrastusmahdollisuudet Kourassa paranivat uuden urheilutalon myötä. Vuodesta 1993 Louhen puheenjohtajana toimi Olli Ritari. 2000-luvulla puheenjohtajina ovat toimineet ainakin Jaakko Ristimäki ja nykyinen puheenjohtaja Raimo Lilli. Viime vuosina toiminta Kourassa on ollut hiljaista ja vuonna 2009 Louhi sai asukaslautakunnalta apurahaa Kouran liikuntaolosuhteiden parantamiseksi.


title: Kouran Louhi

text: 1930-luvulla Koura kävi kyläotteluita muita Nurmon kyliä vastaan. Lisäksi Louhi osallistui jo pesäpallosarjoihin. Kaudella 1934 Louhi pelasi kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla alusarjan B-ryhmässä. Joukkue jäi kolmen joukkueen lohkossa kolmanneksi eikä selviytynyt jatkopeleihin. Seuraavalla kaudella sijoitus lohkossa oli sama ja Peräseinäjoen Toive otti jatkopaikan. Seuraavan kerran Louhi pelasi samalla tasolla vuonna 1939, jolloin se jäi viiden joukkueen lohkossa viimeiseksi voitettuaan ainoastaan yhden ottelun.


title: Kouran Louhi

text: 1950-luvun alusta asti parhaat kouralaiset pääsivät myös Nurmon Jymyn miehistöön. Seurojen yhdistymisen jälkeen oli voimassa myös sopimus, jonka mukaan Jymyssä pelaisi aina neljä Louhen pelaajaa. Niinpä Jymyn takavuosien huippupelaajista esimerkiksi Kustaa Rasku, Sakari ja Ville Ritari sekä Paavo Kimpimäki ovat lähtöisin Kourasta. Seurojen välisessä yhteistyössä Louhesta tuli myös Jymyn kolmosjoukkue. Vuonna 1958 tämä Louhen Jymyn kolmosjoukkue voitti puhtaalla pelillä perussarjan. Se ei kuitenkaan voinut nousta kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle maakuntasarjaan, koska siellä pelasi jo Jymyn kakkosjoukkue. Tämä oli yksi syy Louhen ja Jymyn erkaantumiseen toisistaan, sillä Louhi halusi sarjapaikan. Lopulta tullut seurojen eroaminen merkitsi sitä, että piirin pesäpallojaosto antoi Louhelle luvan nousta maakuntasarjaan kaudeksi 1959. Louhi voittikin seuraavalla kaudella Jymyn kakkosjoukkueen ja säilytti sarjapaikkansa myös tulevalle kaudelle. Kevätkesällä vuonna 1959 seuran urheilukentän huonon kunnon vuoksi oltiin jouduttu pitämään useita kökkiä, jotta maakuntasarjaa pystyttiin pelaamaan.


title: Kouran Louhi

text: 1960-luvun alussa pesäpallosta tuli kouralaisten ykköslaji. Vuonna 1960 Louhi oli sarjoissa mukana kahdella joukkueella sijoittuen sekä maakunta- että perussarjoissa sarjan keskivaiheille. Seuraavalla kaudella ykkösjoukkue putosi kuitenkin perussarjaan, kun pelaajia oli vaikea saada mukaan muun muassa armeijan takia. Louhi nousi kuitenkin heti kaudeksi 1963 takaisin maakuntasarjaan, vaikka joukkueessa oli mukana junioreitakin. Pian Louhi kuitenkin jälleen putosi perussarjaan, josta se nousi vasta vuonna 1968 tällä kertaa piirisarjaan, jossa Louhi säilyi ainoastaan kauden ennen putoamista.


title: Kouran Louhi

text: Vuoden 1970 seuraliitoksen vuoksi Louhen pesäpalloilijat pelasivat jälleen Jymyn riveissä. Kauden 1973 päätteeksi Louhen miesten joukkue nousi historiallisesti Suomen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle eli Suomensarjaan. Menestykseen vaikutti suuresti joukkuetta vuodesta 1971 asti vetänyt Oiva Lilli. Myös seuran puheenjohtajana ja joukkueenjohtajana toiminut Arvo Huovinen innosti pelaajia. Itse joukkue koostui sellaisista veneskoskelaisista ja muualtakin Nurmosta tulleista pelaajista, jotka eivät vielä mahtuneet Jymyn kahteen joukkueeseen. Louhen joukkueessa pelasivat Arto Järvelä, Juhani Yli-Hirvelä, Mauri Niemistö, Matti Niemissalo, Kalervo Haapasalmi, Oiva Lilli, Jaakko Ranta, Olli Ritari, Aulis Yli-Kortesniemi, Markku Yli-Hirvelä, Juhani Risku ja lukkarina Erkki Viitala. Suomensarjaan nousussa esteenä oli Nurmon Jymyn ykkösjoukkueen pelaaminen siellä. Koska Louhi kuului Jymyyn, se ei sääntöjen mukaan voinut nousta sarjaan. Tuon vuoksi toistakymmentä miestä irtautui Jymystä itsenäiseksi Louheksi. Joukkueelle myönnettiinkin sarjapaikka Suomensarjaan kaudeksi 1974.


title: Kouran Louhi

text: Louhi sijoitettiin Suomensarjassa kymmenen joukkueen etelälohkoon. Louhen ainoa muutos edelliskauden joukkueeseen oli uusi pelaaja Oiva Latikka. Ensimmäisen ottelunsa Suomensarjassa Louhi pelasi 5. toukokuuta Lahden Maila-Veikkoja vastaan häviten niukasti. Seuran ensimmäinen voitto tuli kolmannella sarjakierroksella Lammin Lujasta lukemin 13–5. Kaikkiaan Louhi otti kauden 18 ottelustaan seitsemän voittoa ja hävisi loput ottelut. 14 pisteellä lopullinen sijoitus oli seitsemäs mikä riitti sarjapaikan uusimiseen. Lyötyjen ja tuotujen juoksujen suhde oli 111–126. Useimmin Louhen joukkueesta palkintoja kaudella saivat Ritari, Lilli, Markku Yli-Hirvelä ja Latikka. Kauden päätteeksi Jymyn ykkösjoukkue oli noussut pääsarjaan, minkä vuoksi alettiin neuvotella Louhen joukkueen siirtymisestä jälleen Jymyn nimelle. Asiasta ei kuitenkaan päästy yhteisymmärrykseen, minkä vuoksi jouluna vuonna 1974 joukkue hajosi. Pelaajat siirtyivät muun muassa Seinäjoen Maila-Jusseihin ja Peräseinäjoen Toiveeseen.


title: Kouran Louhi

text: Suomensarjajoukkueen hajoamisen jälkeen seuraavan kerran pesäpalloa Louhen nimissä pelattiin vasta kaksikymmentä vuotta myöhemmin. Tosin jo vuonna 1990 Louhi voitti lajissa Nurmon kunnan puulaakimestaruuden. Varsinaisesti toiminta alkoi uudelleen kuitenkin vasta vuonna 1996, jolloin Louhi osallistui perussarjaan. Kaudeksi 2002 Louhi nousi maan neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle eli maakuntasarjaan. Samalla Ykköspesistä pelannut Nurmon Jymy teki sen kanssa farmisopimuksen. Maakuntasarjassa Louhen pelinjohtajana toimi Aarno Paski. Ottelut joukkue pelasi puoliksi Kouran ja Hyllykallion kentillä. Louhen sijoitus oli länsilohkon kahdeksas eli viimeistä edellinen. Kausi jäi Louhen ainoaksi maakuntasarjassa.


title: Kouran Louhi

text: Ennen kunnon urheilukenttää kouralaiset harjoittelivat Viljami Puntasen pelloilla ja nuorisoseuran pihassa. 25.–26. elokuuta vuonna 1934 järjestettiin kuitenkin uuden Kouran urheilukentän vihkiäiskilpailut. Kilpailuja oli juhlistamassa myös Paavo Nurmi, joka kehui uutta kenttää hyväksi. Katsojia kisoilla oli toista tuhatta, ja mainonta oli aikaan nähden mittavaa. Kilpailujen tuloilla saatiin pääasiassa talkootyönä tehdyn kentän velat lähes kuitattua, kun aitaan tarvittava puutavarakin saatiin lahjoituksena. Kentän maa-alue oli ostettu jo vuonna 1930, mutta tavallista korkeammalla ollut pohjavesi aiheutti salaojitusongelmia. Vuonna 1935 Louhi myi valmiista kentästä kolmasosan käyttöoikeuksineen suojeluskunnalle ja saman verran Lotta Svärdin Nurmon osastolle. Myydyt osat helpottivat huomattavasti Louhen taloudellista tilannetta. Vuonna 1944 Lotat kuitenkin lahjoittivat osuutensa takaisin Louhelle, ja Louhi sai samalla Lotta-tuvan, jonka se myi eteenpäin vuonna 1967. Suojeluskunnan osuuden Louhi sai takaisin 1950-luvun alussa.


title: Kouran Louhi

text: Kun Louhi ensimmäisen kerran irtautui Jymystä, oli Kouran urheilukenttä huonossa kunnossa. Siihen oli tehty tilapäisiä korjauksia, mutta vasta eron myötä koko kylän väki alkoi työskennellä kentän eteen. Vuonna 1961 kenttä salaojitettiin, ja sille tuotiin noin sata kuormaa savea ja pesäpalloalue saatiin kuntoon. Kaksivuotinen kentän kunnostus päättyi vasta vuonna 1963, jolloin voitiin pitää ensimmäiset yleisurheilukilpailut. Vuonna 1979 Louhi tarjosi urheilukenttää Nurmon kunnan ostettavaksi, ja nykyisin kenttä kuuluu Seinäjoen kaupungille.


title: Kouran Louhi

text: Louhen oman painihuoneen piirustukset valmistuivat vuonna 1946, ja harjannostajaiset järjestettiin laskiaistiistaina. Sitten mökkiin hankittiin painimatto, ja harjoitukset saattoivat alkaa. Vuonna 1949 Louhi sai toisen painimaton.


title: Kouran Louhi

text: Ajatus Kouran sisäliikuntatilojen kohentamisesta lähti liikkeelle vuonna 1976, mutta vasta vuonna 1985 suunnitelma alkoi edetä. Hallin koosta ja sijainnista käytiin kiivasta keskustelua. Sijaintivaihtoehtoja olivat Kouran koulu ja urheilukenttä. Aluksi hallin piti olla laajempi rakennus, mutta jatkokäsittelyssä se pieneni liikuntatilaksi. Kouralaiset olisivat halunneet sen sisälle mahtuvan tenniskentän. Kun tähän ei suostuttu, ja rakennustyötkin viivästyivät, tunsivat kouralaiset tulleensa syrjityiksi ja toivoivat, että hallista tulisi edes laajempi rakennus, jossa olisi terveyspalveluita ja paloasema. Jatkokäsittelyssä nämä suunnitelmat kuitenkin kumottiin. Vuonna 1989 Louhi olisi tarjonnut kunnalle 40 000 markkaa liikuntahallin lisäneliöitä varten, jotta kenttä saataisiin kooltaan 29 x 13 -metriseksi, mutta lopulta kenttä jäi metriä kapeammaksi (276 m²). Hallia alettiin rakentaa vuonna 1991 suunnitelmista poiketen niin sanotulle yhteismaalle, ja 461-neliöinen rakennus valmistui seuraavana vuonna. Hallin suunnitteli arkkitehtitoimisto Keski-Keituri, ja hankkeessa oli mukana myös kouralainen E.S.Lahtinen Oy. Lopulliseen halliin mahtuu täysikokoinen lentopallokenttä ja siellä pystyy järjestämään muitakin tilaisuuksia. Vuonna 2006 Louhi rakensi liikuntahalliin reilulla 60 000 eurolla muun muassa lisää varastotilaa.


title: Erkki Mattsson

text: Erkki Ensio "Eki" Mattsson (4. kesäkuuta 1923 Kuusankoski – 27. marraskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen graafikko, joka edisti stadin slangia työnsä kautta.


title: Erkki Mattsson

text: Mattsson opiskeli Taideteollisuuskeskuskoulussa, josta valmistuttuaan hän ryhtyi mainosgraafikoksi ja toimi muun muassa mainostoimisto SEKin piirtämön päällikkönä. Hän työskenteli myös graafisen suunnittelun opettajana Markkinointi-instituutissa, Laajasalon opistossa ja Mainosgraafikkojen koulussa. Sen ohella hän oli taidemaalari ja suunnitteli kirjankansia sekä exlibriksiä, muun muassa Tarja Haloselle. Hän myös suunnitteli logon Stadin Slangi ry:lle, jonka toiminnassa hän oli aktiivisesti mukana yhdistyksen perustamisesta 1995 alkaen. Paitsi kuvataiteilija, Mattson oli myös laulunsanoittaja ja pakinoitsija. Hän oli Ylen aikaisen ensimmäisiä slangipakinoitsijoita, ja hän ihastutti toistakymmentä vuotta humoristisilla ja usein reippaastikin kantaa ottavilla pakinoillaan. Noita pakinoita saatiin lukea monista lehdistä ja hänen omista kirjoistaan


title: Erkki Mattsson

text: Slangista Erkki Mattssonilla oli varma mielipide: ”Slangi on stydii ku dyny. Se voi viiltää ku skeggekeglu tai pistää ku fekta, mut se voi kanssa lämmittää ku suulis kesiksellä tai tuntuu pehmeeltä ku friidun daisari. Ilman slangii mä oisin ihan orpo ja melkonen urpo.”


title: Erkki Mattsson

text: Stadin Slangi ry. nimesi Mattssonin Stadin Kundiksi 1999.


title: Kristian Sundqvist

text: Kristian Sundqvist (s. 1973) on suomalainen aiemmin muun muassa Maltalla toiminut vapaa toimittaja sekä jalkapalloseura Pietarsaaren Jaron entinen toiminnanjohtaja. Sundqvist on opiskellut historiaa Oulun yliopistossa ja ollut Oulun ylioppilaslehden päätoimittaja vuonna 2003.


title: Kristian Sundqvist

text: Sundqvist valittiin Jaron toiminnanjohtajaksi 29-vuotiaana vuonna 2003. Hänen isänsä oli pelannut seuran edustusjoukkueessa ja Sundqvist itse juniorijoukkueissa. 16. heinäkuuta 2004 Sundqvist antoi potkut joukkueen silloiselle valmentajalle Sixten Boströmille.


title: Kristian Sundqvist

text: Sundqvistin artikkeleita ja kolumneja ovat julkaisseet mm. Helsingin Sanomat sekä useat maakuntalehdet. Vuonna 2009 Sundqvist ryhtyi pitämään Helsingin Sanomien internet-sivuilla "Brittifutista Sundqvistin mitalla" -nimistä blogia, jossa hän kirjoittaa brittiläisestä jalkapallosta sivuten myös muita kulttuurin osa-alueita.


title: AHS Centaur

text: AHS Centaur () oli toisessa maailmansodassa rahtialuksesta vuoden 1943 alussa muutettu australialainen sairaalalaiva, jonka Japanin laivaston sukellusvene upotti 14. toukokuuta 1943 torpedoimalla. Aluksella olleista 332 ihmisestä 64 selvisi hengissä. Aluksessa oli ollut sairaalan merkit.


title: AHS Centaur

text: "SS Centaur" pelasti marraskuussa 1941 Saksan laivaston kaapparin "Kormoranin", joka oli uponnut taistelussa upottamansa Australian laivaston risteilijän "HMAS Sydneyn" kanssa, eloonjääneitä merestä.


title: AHS Centaur

text: Alus muutettiin vuoden 1943 alussa Sydneyssä sairaalalaivaksi. Se lähti aamulla 12. toukokuuta miehistöllä ja normaalilla henkilökunnalla ja materiaalilla varustettuna (2/12th Field Ambulance), mutta ilman potilaita. Alukseen osui 14. toukokuuta noin kello neljä aamulla 50 merimailia Brisbanesta itäkoilliseen Japanin laivaston sukellusveneen laukaisema torpedo ilman ennakkovaroitusta. Aluksella olleista 332 hengestä pelastui ainoastaan 64, jotka olivat pelastusveneissä 35 tuntia ennen pelastamistaan. Pelastuneiden joukossa oli ainoastaan yksi nainen, joka palkittiin toimistaan pelastuneiden keskuudessa Yrjönmitalilla.


title: AHS Centaur

text: Alus löydettiin joulukuussa 2009 noin kahden kilometrin syvyydestä Queenslandin edustalta Australian itärannikolta. Sen upottaneen sukellusveneen tunnus "I-177" (toukokuuhun 1942 saakka "I-77") selvisi 1970-luvun alussa. Sukellusvene upposi syksyllä 1944 sen taisteltua Yhdysvaltain laivaston saattuehävittäjän kanssa.


title: Snowcat

text: Snowcat () eli oikealta nimeltään rinnekone on suunnilleen kuorma-auton kokoinen lumessa liikkuva traktori, käytännössä hyvin samanlainen kuin nykyiset telakuorma-autot. Englanninkielinen nimi ei tarkoita kissaa vaan on lyhenne sanasta caterpillar eli toukka. Snowcatissa on telaketjut, ja sen koppi on suunniteltu kovaan pakkaseen. Snowcatit on suunniteltu käytettäviksi mm. napa-alueilla. Varhaisin snowcat oli vuoden 1957 ruotsalainen Aktiv Snow Trac, mutta traktoreita on käytetty kylmissä napaseutujen oloissa jo Richard E. Byrdin vuoden 1934 etelänaparetkellä.


title: Snowcat

text: "Snow Trac" on snowcatia pienempi traktori, joka on kooltaan lähellä henkilöautoa. "Snow groomer" on traktori, joka kykenee kiipeämään lumista, jyrkkää ylämäkeä.


title: Snow Cruiser

text: Snow Cruiser eli "Antarctic Snow Cruiser" oli tohtori Thomas Poulterin 1930-luvun lopulla suunnittelema suuri lumessa kulkeva ajoneuvo, jota oli tarkoitus käyttää Etelämantereen tutkimisessa. Richard E. Byrd otti Snow Cruiserin mukaan kolmannelle Etelämantereen retkelleen. Ajoneuvo toimi dieselistä energiansa saavilla sähkömoottoreilla. Siinä oli jopa lentokone katolla kartoituslentoja varten. Kuitenkin jo ensimmäisessä ajossa Snow Cruiser liikkui etanan vauhtia lumiramppia ylös. Näin Snow Cruiseria ei voitu käyttää tuhansien kilometrien ajossa niin kuin oli aiottu. Ajoneuvosta käytettiin myös nimiä "The Penguin", "Penguin 1" ja "Turtle" ("Pingviini" ja "Kilpikonna").


title: Snow Cruiser

text: Viisimiehinen Snow Cruiser -lumikulkija oli 17 metriä pitkä, 6 metriä leveä, korkeus pyörineen 4,9 metriä ja painoi 30 tonnia. Sillä saattoi ajaa 8 000 km. siinä oli monta huonetta ja makuupaikat neljälle. Siinä oli neljä noin 3 m läpimittaista kumipyörää. Pyörät pyörivät sähkömoottoreilla, joka saivat voimansa dieselgeneraattorista. Tasaisella vauhdilla kone kulki 48 km/h, ja kone kykeni ylittämään 4,5 m leveitä railojakin. Se pystyi laskemaan alamäkeen kuin kelkka, kun pyöristä laskettiin ilmat pois ja kone jäi pohjassa olevien suksien varaan. Lumikulkijassa oli vuoden ruoka miehistölle ja suuret määrät polttoainetta. Kaiken lisäksi lumikulkija kuljetti katollaan yksimoottorista Beechcraft-lentokonetta, jolla saattoi tiedustella ympäristöä noin 450 km säteellä. Mutta kun lumikulkijaa kokeiltiin, niin sen pyörät upposivat lumeen, ja lumikulkija nousi ensimmäistä taivaltaan lauttajään korkeimmalle kohdalle etanan vauhtia. Sähkömoottoreissa ei ollut kylliksi tehoa riittävän nopeaan upottavassa lumessa ylämäkeen kulkemiseen. Lumikulkija oli lyhyen rinteen puolivälissä vielä viikon päästä.


title: Snow Cruiser

text: Clive Cussler sijoittaa Snow Cruiserin kirjaansa "Atlantis". Kirjan päähenkilöt Dirk Pitt ja Al Giordino ajavat sillä salaiselle maailmanlopun tuovaa hyökkäystä valmistelevalle jääasemalle, jota yhdysvaltalaiset laskuvarjojääkärit yrittävät tuloksetta valloittaa. Autohirviö murskaa panssaroidut Snowcat-ajoneuvot sekä jääbarrikadit tuhoten lopulta hanketta käynnissä pitäneen tietokonekeskuksen. Ajokki romuttuu pahoin, mutta Cussler tulee itse paikalle kirjan hahmona, toteaa että vauriot ovat korjattavissa ja lopulta ajokki päätyy washingtonilaiseen automuseoon.


title: Milan Jovin

text: Milan Jovin (s. 13. joulukuuta 1955) on entinen serbialainen jalkapalloilija. Milan pelasi vuosina 1980-1984 neljä ottelua Jugoslavian maajoukkueessa. Hän oli pelipaikaltaan puolustaja.


title: Milan Jovin

text: Milan syntyi Srpska Crnjaissa, Jugoslavian sosialistisessa liittotasavallassa. Urallaan Milan pelasi Red Star Belgradessa sekä Degerfors IF:ssä.


title: George David Coulon

text: George David Coulon (s. 14. marraskuuta 1822, Seloncourt, Ranska – k. 1904) oli ranskalaissyntyinen taidemaalari.


title: George David Coulon

text: Kun George oli kymmenenvuotias, hän muutti perheensä kanssa New Orleansiin Yhdysvaltoihin. Hänen isänsä Georges-Louis Coulon halusi alun perin pojastaan apulaisen kellosepän pajalleen.


title: George David Coulon

text: George opiskeli New Orleansissa sekä Pariisissa. Hän työskenteli New Orleansissa taiteilijana ja opettajana yli 50 vuotta. George oli myös perustamassa Southern Art Unionia (suom. "Eteläinen taideyksikkö") sekä Artists Association of New Orleansia (suom. "New Orleanssin taiteilijoiden yhdistys").


title: George David Coulon

text: George meni naimisiin Marie-Paoline Casberguen kanssa. He saivat kaksi lasta; Mary Elizabeth Emma Coulonin sekä George Joseph Amede Coulonin.


title: Suojatie

text:
Suojatie on jalankulkijoille ja joskus myös pyöräilijöille varattu ajoradan, pyörätien tai raitiotien ylittämiseen tarkoitettu ja liikennemerkein tai tiemerkinnöin osoitettu kohta. Useimmissa maissa suojatiet merkitään noin askeleen välein sijaitsevilla katuun maalatuilla leveillä valkoisilla raidoilla.
Pyörätietä, joka jatkuu ajoradan yli, sanotaan pyörätien jatkeeksi. Pyöräilijä saa ylittää pyörätien jatkeen ajamalla, mutta hän voi olla väistämisvelvollinen ajoradalla ajaviin nähden. Jos pyörätie ei jatku tien ylityksen jälkeen, kyseessä on suojatie, ja pyöräilijän tulee käyttää risteyksessä ajorataa eikä suojatietä.


title: Suojatie

text:
Tieliikennelaki määrää ajoneuvon kuljettajan antamaan esteettömän kulun jalankulkijalle, joka on suojatiellä tai astumassa sille. Ajoneuvon kuljettajan tulee väistää suojatietä ylittävää pyöräilijää tai mopoilijaa silloin, kun hänelle on liikennemerkillä osoitettu väistämisvelvollisuus, tai hän on kääntymässä suojatien yli. Pyörän päältä noussut pyöräilijä on jalankulkija, jolloin häntä pitää väistää samalla tavoin kuin jalankulkijaa.
Suojatietä lähestyvän ajoneuvon kuljettajan on sovitettava nopeutensa siten, että hän pystyy tarvittaessa pysäyttämään ajoneuvonsa ennen suojatietä. Laki kieltää ajoneuvon pysäköimisen ja pysäyttämisen 5 metrin matkalla ennen suojatietä. Jos suojatien eteen on pysäköity tai pysäytetty ajoneuvo, joka peittää näkyvyyden suojatielle, ei sitä saa ohittaa pysähtymättä, ellei väliin jää suojakoroketta tai toista vapaata eli tyhjää ajokaistaa. "Jalankulkijan" on ylitettävä ajorata suojatietä kulkien, jos se on lähellä. Muuten ajorata on ylitettävä kohtisuoraan ja yleensä risteyksen vierestä. Suojatielle tai muuten ajoradalle astuvan jalankulkijan on noudatettava sitä varovaisuutta, jota lähestyvän ajoneuvon etäisyys ja nopeus edellyttävät. Hänen on ylitettävä ajorata tarpeettomasti viivyttelemättä.


title: Suojatie

text: EuroTest 2008 -suojatietutkimuksen mukaan suojateiden turvallisuuteen vaikuttaa rakenteellinen kaupunkisuunnittelu, paikallinen liikennekulttuuri ja hyvin lähellä suojatietä pysäköitynä olevat ajoneuvot. Helsingissä suurin osa risteyksistä ansaitsi hyvän arvosanan päivänäkyvyydestä. Yöllinen näkyvyys Helsingissä sen sijaan oli selvästi huonompi: vain puolet suojateistä sai hyvän arvosanan.


title: Suojatie

text: Vuoden 2009 tilastokatsauksen mukaan edellisten viiden vuoden aikana oli kuollut keskimäärin 50 ja loukkaantunut 611 jalankulkijaa vuodessa, joista suojatiellä tapahtui 30 % kuolontapauksista ja 45 % loukkaantumisista. Pyöräilijöitä oli samalla aikajaksolla kuollut keskimäärin 28 ja loukkaantunut 951 vuodessa. Henkilövahingoista 70 % oli autoilijan ja pyöräilijän välisiä kolareita, ja erityinen riskialue oli kärkikolmiolla varustetut risteykset.


title: Iwakura

text: Iwakura voi tarkoittaa:


title: Hossein-Ali Montazeri

text: Suurajatollah Hossein-Ali Montazeri (24. syyskuuta 1922 Najafabad – 19. joulukuuta 2009 Qom; ) oli iranilainen oppinut, teologi, kirjailija ja ihmisoikeusaktivisti. Montazeri oli yksi Iranin vallankumouksen johtohahmoista, ja hänestä oli määrä tulla Ajatolla Khomeinin seuraaja. Hän kuitenkin riitautui Khomeinin kanssa vuonna 1988, syyttäen hallintoa vapauden ja ihmisoikeuksien loukkaamisesta.


title: Hossein-Ali Montazeri

text: Montazeri asui viimeiset vuodet elämästään Qomin pyhässä kaupungissa, ja hän säilytti poliittisen vaikutusvaltansa erityisesti reformistien keskuudessa elämänsä loppuun saakka. Montazeri oli islamin suurmarja' eli uskonnollinen auktoriteetti.


title: Hossein-Ali Montazeri

text: Montazeri oli lähes kolmen vuosikymmenen ajan Iranin islamilaisen tasavallan sisä- ja ulkopolitiikan huomattavimpia kriitikoita. Hän puhui aktiivisesti myös ihmisoikeuksien ja naisten oikeuksien puolesta Iranissa. Kirjoittajana Montazeri oli tuottelias, kirjoittaen lukuisia kirjoja ja artikkeleita.


title: Mika Välilä

text: Mika Juhani Välilä (s. 28. helmikuuta 1970 Södertälje) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelannut jääkiekon SM-liigaa Tapparassa, Jokereissa ja Lukossa yhteensä 222 runkosarja- ja 33 pudotuspeliottelua vuosina 1988–1994. Hän voitti yhden Suomen-mestaruuden ja kaksi SM-pronssia. Hän on pelannut kaksi A-maaottelua, 30 B-maaottelua, 28 nuorten maaottelua ja 31 poikien maaottelua. Hän saavutti hopeaa alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1988. Hänen puolisonsa on palloilija Riikka Välilä (o.s. Nieminen).


title: Hokora

text: Hokora tai hokura ( tai 神庫) on hyvin pieni šintolainen pyhäkkö. Niitä pystytetään joko suurempien pyhäköiden maille kansan "kameja" varten tai teiden varsille niitä kameja varten, jotka eivät ole minkään suuren pyhäkön suojeluksessa. Hokoraan voidaan pyhittää esimerkiksi "dōsojin"-kameja, vähäisiä kameja, jotka suojelevat matkalaisia pahoilta hengiltä.


title: Hokora

text: Sanan "hokora" uskotaan olleen yksi varhaisimmista japanilaisista pyhäkköä tarkoittavista sanoista. Se kehittyi sanasta "hokura" (), joka tarkoittaa kirjaimellisesti ”kamivarastoa”. Etymologia vaikuttaa olevan osoitus siitä, että ensimmäiset pyhäköt olivat "yorishiroja" varten rakennettuja yksinkertaisia majoja.


title: Timo Heinonen

text: Timo Heinonen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Neiti Marple (vuoden 1984 televisiosarja)

text: Neiti Marple ("Agatha Christie's Miss Marple") on brittiläisen BBC:n tuottama Agatha Christien neiti Marple -salapoliisiromaaneihin perustuva televisiosarja, jonka nimiroolissa neiti Marplena esiintyi Joan Hickson.


text: Sarjaa esitettiin Britanniassa 1984–1992. Sarjassa on sekä moniosaisia jaksoja että televisioelokuvia. Kaikki 12 neiti Marple -romaania muokattiin televisiosarjan jaksoiksi. Sovitukset olivat yleensä hyvin uskollisia. Jaksojen uusintoja alettiin esittään Yle TV1:llä 4.1.2010 lähtien.


text: Christie ei koskaan ollut järin kiinnostunut televisiosta. BBC:n tuottaja Pat Sandys otti yhteyttä Prichardiin ja Christien perikuntaan 1980-luvun alkupuolella. Hänellä oli seikkaperäiset suunnitelmat romaanien "Mykkä todistaja" ja "Seitsemän kellon arvoitus" kuvaamiseksi. Vaikka niiden saama kritiikki ei ollutkaan myönteinen, televisionkatselijat pitivät niistä ja seuraavaksi vuorossa oli Tommy ja Tuppence novellikokoelmaan "Rikos yhdistää" perustuva televisiosarja. Se menestyi niin hyvin, että BBC sai vihdoin luvan tuottaa neiti Marplesta kertovan televisiosarjan.


text: Joan Hickson oli näytellyt 1945 Christien näytelmässä "Appointment with Death". Christie oli niin vaikuttunut, että lähetti Hicksonille viestin ’Toivon, että jonain päivänä esittäisit minun neiti Marpleani’.


text: BBC:n tuottaja Guy Slater valitsi neiti Marplen rooliin Hicksonin. Sarjan kuvaukset alkoivat 1983 ja kuvauspaikkoina olivat muun muassa Norfolk, Devon, Barbados, Oxfordin ympäristö. Sarjan St. Mary Meadinä oli Nether Wallopin kaupunki Hampshiressa. Neljännestä jaksosta alkaen George Gallaccio korvasi Slaterin tuottajana. Pääasiassa tyylillisistä syistä kaikki jaksot sijoittuvat 1940-luvun loppupuolelle (tosin muutamat viimeisimmistä jaksoista näyttävät sijoittuvan 1950-luvulle).


text: "Lomahotellin murhat" -jakson jälkeen Hickson vannoi, ettei tekisi enää uusia jaksoja, mutta hänet saatiin ylipuhuttua tekemään vielä puuttuvat jaksot 1991 ja 1992.


text: Tunnussävelmän sävelsivät Ken Howard ja Alan Blaikley.


text: Ensimmäinen jakso sain innostuneen vastaanoton kriitikoilta. "The Times" kirjoitti ”kun katsomisen aloittaa, sitä ei voi lopettaa”. "Sun"in mukaan sarja oli ”mukaansatempaava ja laatuluokkaa”. "The Daily Telegraph" kehui Joan Hicksonin loistavaa tulkintaa, erittäin hyviä näyttelijävalintoja ja erinomaista kuvausta. Muiden jaksojen arvostelut olivat yhtä positiivisia.


text: Alan McKeen mielestä (Museum of Broadcast Communications) sarja on hyvä esimerkki 1980-luvulla suositusta menneen maailman kuvauksesta. Siinä yhdistyvät Viktorian ajan moraalikäsitykset ja siistitty versio Englannin historiasta. Tapahtumat sijoittuvat tavallisesti maaseudulle ja englantilainen arkkitehtuuri ja kartanot ovat näkyvästi esillä. Monien muiden BBC-sarjojen tavoin tuotanto on moitteetonta ja puvut, lavasteet, talot, autot, hiukset ja meikkaus ovat ’ruhtinaallisia’.


text: McKee kehuu sarjaa myös siitä, että ”se on niin uskollinen lähdemateriaalille kuin vain voi olla. Neiti Marple ei itse jahtaa rikollisia kuten Margaret Rutherford teki Neiti Marple -elokuvasarjassa. Eikä kirjojen nimiä ole muutettu myyvemmän tuntuisiksi.


text: Mitä Hicksoniin tulee, niin häntä kuvataan usein ’täydellikseksi’ neiti Marpleksi – niin kuin Agatha Christie olisi hänet kuvitellut. Hickson itse on sitä mieltä, että hän sai OBE:n arvonimen, koska kuningatar Elisabet II piti erittäin paljon sarjasta ja Hicksonista neiti Marplena.


text: "DVD Data-Mate" (etukannessa vain merkintä ’BBC’) on julkaissut Suomessa kaksi "Neiti Marple" -kokoelmaa:


title: Fuji LM-1 Nikko

text: Fuji LM-1 Nikko on japanilainen lentokone. Fujin ensimmäinen lento tapahtui 6. kesäkuuta 1955. Konetta tuotettiin yhteensä 27 kappaletta.


title: Fuji LM-1 Nikko

text: Fuji on kolmepaikkainen. Kone painaa tyhjänä 1 013 kilogrammaa ja on 7,9 metriä pitkä. Sen maksiminopeus on 298 km/h.


title: Milena Duchková

text: Milena Duchková (s. 25. huhtikuuta 1952 Praha) on tšekkoslovakialainen entinen uimahyppääjä. Hän voitti kultaa 10 metrin kerroshypyistä vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa. Hän sai 10 metrin kerroshypyistä myös olympiahopeaa vuonna 1972 Münchenissä. Uinnin maailmanmestaruuskilpailuissa hän sai hopeaa vuonna 1973. Hänet otettiin International Swimming Hall of Fameen vuonna 1983.


title: Shintai

text: Shintai (, ”kamin vartalo”) tai go-shintai (), kun halutaan käyttää kunnioittavaa go-etuliitettä, on šintolaisuudessa esine tai asia, jota palvotaan pyhäkössä tai sen lähistöllä, koska "kamin" uskotaan asuvan siinä. Pyhäkköšintolaisuudessa ("jinja-shintō") käytettyä shintaita voidaan nimittää myös sanalla "mitamashiro" (, ”hengen korvaaja”). Vuorta, jossa kamin uskotaan asuvan, kuten Fujivuorta tai Miwavuorta, kutsutaan sanalla "shintai-zan" ().