title: Sähköautojen historia

text: Yhdysvalloissa on 1980-luvulta alkaen tuettu sähköautoja verohelpotuksin. Usean autovalmistajan – General Motorsin etunenässä – esiteltyä 1990-luvulla etenkin kaupunki- ja työmatka-ajoon hyvin soveltuvia sähköautoja, Kalifornian viranomaiset asettivat kiintiöt myytäville nollapäästö-ajoneuvoille (, ajoneuvo joka ei ajettaessa tuota päästöjä). Määräysten mukaan, jos autonvalmistaja halusi jatkossakin myydä autoja osavaltiossa, tulisi myynnistä olla tietty määrä nollapäästöisiä ajoneuvoja. Tuon prosenttimäärän suunniteltiin nousevan vähitellen huomattavaksi. Tästä kiintiöstä kuitenkin luovuttiin autoteollisuuden valitettua ettei nollapäästö-autojen tuottaminen ole taloudellisesti mahdollista, koska markkinoilla ei ole riittävästi kysyntää niille. Autoteollisuuden valituksen uskotaan sähköautojen kannattajien piirissä olleen valheellinen, sillä heidän mukaansa tuhannet kalifornialaiset olisivat halunneet ostaa tai hankkia leasingilla sähköauton. General Motors, Ford, Chrysler ja muut eivät heidän mukaansa halunneet vastata todelliseen kysyntään vaikka niillä olisi ollutkin tuotantokapasiteettia. Siitä, olisiko kysyntää ollut ja olisiko sähköautojen valmistus ollut myös taloudellisesti kannattavaa ei ole puoleen eikä toiseen esitetty pitäviä todisteita. Seuduilla, joissa lämmitintä ei tarvita, saattaisi sähköautolle olla potentiaalia.


title: Sähköautojen historia

text: Kalifornian viranomaiset pyrkivät ensisijaisesti vähentämään liikenteen terveydelle ja ympäristölle haitallisia päästöjä ja päätyivät nollapäästö-autojen kiintiöiden sijaan edellyttämään sähköautojen kehitystyön jatkamista ja polttomoottoriautojen päästöjen vähentämistä.


title: Sähköautojen historia

text:
Tämän päätöksen myötä monet lupaavalta vaikuttaneet sähköautomallit vedettiin pois markkinoilta ja kerättiin pois leasing-sopimuksen tehneiltä kuluttajilta (joista moni oli julkisuuden henkilöitä, kuten muun muassa Mel Gibson) – vaikka moni olisi halunnut pitää auton käytössään. Ilmeisimmin suuri joukko autoja – kuten General Motorsin valmistamat EV:t – romutettiin tyystin, ja autoteollisuus keskitti voimavaransa hybridi- ja vetyautojen kehitykseen.
Myös japanilaiset Honda ja Toyota olivat alkaneet valmistaa sähköautoja Kalifornian markkinoille. Honda seurasi Yhdysvaltojen suurten yhtiöiden esimerkkiä ja lopetti leasing-ohjelmansa sekä tuhosi sähköautonsa murskaamalla. Toyota lopetti sähköautonsa tuotannon, mutta tarjosi jo valmistetut sähköautot sekä vuokralle että ostettaviksi. Toyota myös jatkaa sähköautojensa huoltopalveluita. Näin pieni joukko Toyota RAV4 EV -autoja on yhä käytössä.


title: Sähköautojen historia

text: Tästä sähköautojen hetkellisestä esiinmarssista 1990-luvun lopulla kertoo 2006 valmistunut Chris Painen dokumenttielokuva "Who Killed the Electric Car?".


title: Mika Vehkasaari

text: Mika Vehkasaari on suomalainen viestintäpäällikkö ja tiedottaja.


title: Mika Vehkasaari

text: Vehkasaari on toiminut muun muassa Siemens Oy:n tiedottaja-toimittajana, viestintäpäällikkönä Yliopiston Apteekissa sekä Vasemmistoliiton viestintäpäällikkönä.


title: Mika Vehkasaari

text: Vehkasaari on työskennellyt urallaan myös useissa mediayrityksissä tiedotusalan ja toimitusalan tehtävissä kuten Iltalehdessä, Turun Sanomissa, Uusimaassa, Hämeen Sanomissa, Ilta-Sanomissa ja Etelä-Suomen Sanomissa.


title: Mika Vehkasaari

text: Vehkasaari joutui murhayrityksen kohteeksi lauantaina 24. lokakuuta 2009 Porvoossa, kun hänelle ennestään tuntematon 26-vuotias mies hyökkäsi aamuyöllä puukon kanssa Vehkasaaren päälle, puukottaen Vehkasaarta pahoin. Poliisi otti puukottajan pikaisesti kiinni ilman puukottajan tekemää vastarintaa, ja puukottaja tuomittiin myöhemmin Helsingin hovioikeudessa kahdeksaksi vuodeksi vankeuteen.


title: Transamerica

text: Transamerica voi tarkoittaa seuraavia:


title: Transamerica (elokuva)

text: Transamerica on yhdysvaltalainen Duncan Tuckerin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 2005. Elokuvassa Felicity Huffman esittää Bree Osbournea, joka saa viikkoa ennen sukupuolenkorjausleikkaustaan kuulla olevansa 17-vuotiaan pojan isä. Huffman oli roolistaan ehdolla parhaan naispääosan Oscar-palkinnon saajaksi.


title: Date with Death

text: Date with Death on yhdysvaltalainen Harold Danielsin ohjaama elokuva vuodelta 1959. Elokuvassa Gerald Mohrin näyttelemä irtolainen löytää murhatun poliisin, ja ottaa tämän henkilöllisyyden itselleen. Elokuva on toinen kahdesta elokuvasta, joiden mainostettiin käyttävän niin sanottua psychorama-tekniikkaa, jolla katsojalle välitettiin alitajuisia viestejä. Toinen vastaavalla tekniikalla toteutettu elokuva on "My World Dies Screaming", jonka pääroolissa esiintyi myös Gerald Mohr.


title: Hurjapäät (vuoden 1953 elokuva)

text: Hurjapäät ("The Wild One") on yhdysvaltalainen László Benedekin ohjaama biker-elokuva vuodelta 1953. Elokuvassa Marlon Brando näyttelee pikkukaupunkiin saapuvan moottoripyöräjengin johtajaa. Kilpailevan jengin johtajaa näyttelee Lee Marvin.


title: Rasputin – riivattu

text: Rasputin – riivattu ("Rasputin, the Mad Monk") on Don Sharpin ohjaama ja Hammer Film Productionsin tuottama elokuva vuodelta 1966. Elokuvan pohjana on Grigori Rasputinin elämä, mutta on tarina on fiktiivinen. Rasputinia näyttelee Christopher Lee.


title: Kåbdalisin rautatieasema

text: Kåbdalisin rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Ruotsin rataverkkoon kuuluvalla rataosalla , eli niin kutsutun Inlandsbanan-radan pohjoisosalla. Liikennepaikka sijaitsee Kåbdalisin kylässä Jokimukan kunnassa, lähellä Kåbdalisin laskettelukeskusta.


title: Kåbdalisin rautatieasema

text: Liikennepaikka on avattu liikenteelle yhtä aikaa vuonna 1936 valmistuneen Arvidsjaurin ja Jokimukan välisen rataosuuden kanssa. Liikennepaikalla on pääraiteen lisäksi yksi lyhyt sivuraide junien kohtaamista varten.


title: Kåbdalisin rautatieasema

text: Liikennepaikalla pysähtyvät tarvittaessa Östersundin ja Jällivaaran välillä kesäisin liikennöivät moottorijunat. Muuta aikataulunmukaista henkilö- tai tavaraliikennettä ei ole.


title: Jokimukan rautatieasema

text: Jokimukan rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Ruotsin rataverkkoon kuuluvalla rataosalla eli nk. Inlandsbanan-radan pohjoisosalla. Liikennepaikka sijaitsee Jokimukan kunnan keskustaajamassa, noin seitsemän kilometriä pohjoiseen napapiiriltä.


title: Jokimukan rautatieasema

text: Liikennepaikka avattiin liikenteelle vuonna 1927 kun rataosuus Porjuksesta Jokimukkaan valmistui. Se toimi rataosan pääteasemana aina vuoteen 1936, jolloin valmistui Inlandsbanan-radan viimeinen osuus Arvidsjaurin ja Jokimukan välille.


title: Jokimukan rautatieasema

text: Liikennepaikalla pysähtyvät Östersundin ja Jällivaaran välillä kesäisin liikennöivät moottorijunat. Muuta aikataulunmukaista henkilö- tai tavaraliikennettä ei ole.


title: Murjekin rautatieasema

text: Murjekin rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Ruotsin rataverkkoon kuuluvalla rataosalla eli nk. Malmbanan-radalla. Liikennepaikka sijaitsee Murjekin kylässä Jokimukan kunnassa Norrbottenin läänissä aivan napapiirin tuntumassa, sekä suunnilleen Bodenin ja Jällivaaran asemien puolessa välissä.


title: Murjekin rautatieasema

text: Murjek on ensimmäinen henkilöliikenteen asema Bodenin pohjoispuolella, ja siellä pysähtyvät kaikki rataosalla liikennöivät henkilöjunat.


title: Lauri Vilenius

text: Lauri ”Laukki” David Vilenius (23. toukokuuta 1900 Helsinki – 10. toukokuuta 1969 Ilmenau, Saksan demokraattinen tasavalta) oli suomalainen satamatyömies, pakinoitsija, Suomen Kommunistisen puolueen (SKP) aktiivijäsen ja ammattiyhdistysmies.


title: Lauri Vilenius

text: Vilenius oli lähtöisin helsinkiläisestä työläisperheestä ja hänen koulunkäyntinsä rajoittui kansakouluun, mutta lukeneena miehenä häntä on luonnehdittu työläisintellektuelliksi. Hän osallistui Suomen sisällissotaan punaisten joukoissa ja oli sodan jälkeen Suomenlinnan vankileirillä. Sotien välisenä aikana hän työskenteli satamatyömiehenä.


title: Lauri Vilenius

text: Vilenius omaksui varhain sosialistisen katsomuksen ja liittyi maanalaisen SKP:n jäseneksi vuonna 1930. Jäätyään kiinni vuonna 1932 hän oli vuoden ajan vankilassa poliittisen toimintansa vuoksi. Vilenius solmi 1930-luvulla suhteita vasemmistoälymystöön ja alkoi julkaista runojaan, novellejaan ja pakinoitaan vasemmistolaisissa kulttuurilehdissä, monet niistä nimimerkillä "Joonas Laukki". Hänen tärkein julkaisufooruminsa näinä vuosina oli "Kirjallisuuslehti". Vilenius meni mukaan myös teatteritoimintaan ja oli Helsingin Työväen Näyttämön kannatusyhdistyksen puheenjohtaja ja harrastelijanäyttelijä. Vilenius osallistui vapaaehtoisena Espanjan sisällissotaan 1936–1938 ja yleni kansainvälisten prikaatien luutnantiksi.


title: Lauri Vilenius

text: Talvisodan aikana Vilenius meni maan alle ja jäi kiinni tammikuussa 1940, mutta hänet päästettiin vapaaksi hänen kerrottuaan, että hänen uskonsa Neuvostoliittoon oli alkanut horjua. Heti talvisodan jälkeen hän perusti yhdessä Urho Oraksen, Lauri Kantolan ja Eero Hautojärven kanssa omin päin uuden väliaikaisen johtoelimen SKP:lle. Vilenius valittiin SKP:n salaisena edustajana Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran varapuheenjohtajaksi. Seuran järjestämien mielenosoitusten muututtua levottomiksi Suomen viranomaiset pidättivät sen johdon heinäkuun lopussa 1940 ja Vilenius tuomittiin yhdeksäksi kuukaudeksi vankeuteen. Hän onnistui lokakuussa 1942 pakenemaan Riihimäen vankilan mottityömaalta, mutta jäi jälleen kiinni tammikuussa 1943. Hänet vapautettiin jatkosodan päätyttyä lokakuun 1944 alussa – viikkoa muita poliittisia vankeja myöhemmin, koska vankilasta karkaaminen katsottiin ei-poliittiseksi kriminaalirikokseksi.


title: Lauri Vilenius

text: Heti sodan jälkeen Vileniuksesta tuli vapautuneiden vankien korvauskomitean puheenjohtaja ja uuden Suomi–Neuvostoliitto-seuran järjestäjä. Vaikeana pidetyn luonteensa vuoksi hänet syrjäytettiin SKP:n uudesta johdosta. Hän toimi toista vuotta SKP:n Saimaan-alueen piirisihteerinä ja sen jälkeen Suomen Kuljetustyöntekijäin Liiton (SKL) järjestäjänä. Hän myös toimitti jonkin aikaa SKL:n lehteä. Vilenius erotettiin kokonaan SKP:stä vuonna 1951. Hän sai kuitenkin kirjoitella pakinoita "Työkansan Sanomiin" nimimerkillä "Leveäharteinen mies". Toimittuaan sekalaisissa töissä Vilenius ryhtyi 1958 porariyrittäjäksi, kunnes jäi eläkkeelle 1965. Hän kirjoitti sen jälkeen vielä viimeisten elinvuosiensa aikana "Rakentaja"-lehteen pakinoita nimimerkillä "Seitenkasi".


title: Lauri Vilenius

text: Vuonna 1964 pidetyssä SKDL:n liittoneuvoston kokouksessa Lauri Vilenius ja "Kansan Uutisten" päätoimittaja Jorma Simpura vaativat selvitystä Stalinin vainoissa 1930-luvulla kadonneista 7 000 suomalaiskommunistista. SKP:n valistussihteeri Inkeri Lehtinen vastasi että vuoden 1960 tienoilla SKP:n johdolle oli luovutettu Neuvostoliitossa Nikita Hruštšovin suojasääpolitiikan kaudella koottu 800-sivuinen muistio jossa puhdistusten suomalaisten uhrien kohtalot kuvattiin yksityiskohtaisesti. SKP:n vanhoillinen johto Ville Pessi, Aimo Aaltonen, Inkeri Lehtinen, Hertta Kuusinen ja Lars Junttila esti kuitenkin tämän kysymyksen esilleottamisen Suomessa ja myöskään muistiota ei julkaistu. 1960-luvun lopulla myös NKP:n keskuskomitean sihteeri Mihail Suslov ja pääsihteeri Leonid Brežnev alkoivat painostaa suomalaisia kommunisteja ja kielsivät heitä käsittelemästä 1930-luvun tapahtumia koska ne olivat Neuvostoliiton sisäisiä asioita.


title: Lauri Vilenius

text: Vileniuksen kuoltua Unto Miettinen toimitti hänen muistiinpanojensa ja radiohaastattelujensa pohjalta postuumin muistelmakirjan "Erään työmiehen päiväkirjasta", joka ilmestyi 1971. Teos sisältää myös valikoituja otteita Vileniuksen pakinoista ja vankeusajan kirjeenvaihdosta. Vilenius on haudattu Maunulan uurnalehtoon Helsingissä.


title: Konsignaatio

text: Konsignaatio on kaupankäyntiin liittyvä menettelytapa, joka käsittää kaksi erilaista muotoa. Ensimmäisessä tapauksessa välihenkilö, kuten esimerkiksi vähittäiskauppias, joutuu ostamaan tavaran itselleen voidakseen myydä sen edelleen. Toinen konsignaation muoto on jälleenmyyntiin liittyvä luottokauppa, jossa kauppahinnan maksuvelvollisuus alkuperäiselle myyjälle on yhdistetty jälleenmyyntitapahtumaan. Tällöin luottokauppaan sisältyy omistuksenpidätysehto. Konsignaatio on käytössä irtainten esineiden kaupassa, kuten esimerkiksi moottoriajoneuvojen ja taide-esineiden myynnissä.


title: Konsignaatio

text: Yleisin syy konsignaation käyttöön on tavarantoimittajan vakuustarve. Lisäsyy on usein konsignaatioon liitetty välihenkilön oikeus myymättä jääneiden tavaroiden palauttamiseen alkuperäiselle myyjälle. Konsignaatio eroaa myyntikomissiosta siinä, että tavarantoimittaja pysyy esineen omistajana siihen saakka, kunnes sopimuskumppani ostaa esineen. Siksi tavara ei kuulu ennen ostohetkeä konsignaationsaajan konkurssipesään eikä esinettä voida ulosmitata tämän velasta.


title: Konsignaatio

text: Luottokaupassa kaupallinen riski tavaran myymisestä on konsignaationantajalla (myyjällä), kun hän myöntää tavaralle palautusoikeuden. Palautusoikeuden myöntäminen varmistaa hänelle suojan konsignaationsaajan velkojia vastaan. Konsignaatiossa välihenkilö maksaa kauppahinnan myyjälle sopimuksen mukaan välittömästi tai hyvin pian jälleenmyynnin jälkeen. Toisin on tavallisessa jälleenmyyntiä varten sovitussa omistuksenpidätysehdon sisältävässä luottokaupassa. Siinä välihenkilö on velvollinen maksamaan kauppahinnan sovitun määräajan kuluttua riippumatta siitä, onko hän saanut tavaran myydyksi vai ei.


title: HMS Grafton (H89)

text: HMS Grafton (viirinumero H89) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa. Alus tilattiin 5. maaliskuuta 1934 John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista osana vuoden 1933 laivasto-ohjelmaa. Aluksen kölilaskettiin 30. elokuuta 1934 telakkanumerolla 1126.


title: HMS Grafton (H89)

text: Alus valmistui 20. maaliskuuta 1936, jolloin sen kustannukset olivat 248485 puntaa, kun jätetään huomioonottamatta Amiraliteetin toimittamat ase- ja viestijärjestelmät.


title: HMS Grafton (H89)

text: "HMS Grafton" liitettiin palvelukseen otettaessa Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueeseen, jossa se palveli syyskuuhun 1939.


title: HMS Grafton (H89)

text: Alus siirrettiin syyskuussa telakalle Maltalle, josta se määrättiin siirtymään palvelukseen palatessaan Kotilaivastoon. Alus saapui 22. lokakuuta Plymouthiin, josta käsin se aloitti saattue- ja partiointitehtävät yhdessä "HMS Gallantin", "HMS Greyhoundin" ja "HMS Glowwormin" kanssa.


title: HMS Grafton (H89)

text: "HMS Grafton" siirrettiin marraskuussa 22. Hävittäjälaivueeseen Harwichiin, jossa se korvasi "HMS Keithin". Alus siirrettiin 10. tammikuuta 1940 uudelleen muodostettuun 1. Hävittäjälaivueeseen Harwichissa.


title: HMS Grafton (H89)

text: "HMS Grafton" siirrettiin 26. maaliskuuta telakalle Hulliin. Alus aloitti 14. huhtikuuta telakalta palatessaan koeajot. Se purjehti seuraavana päivänä Scapa Flowhun, jossa se liitettiin Norjan taisteluita tukeviin yksiköihin. Alus palasi Scapa Flowhun pääosaston mukana 12. toukokuuta.


title: HMS Grafton (H89)

text: Alus pelasti 18. toukokuuta yhdessä "HMS Gallantin" ja "HMS Foresightin" kanssa miinaan ajaneen apumiinalaiva "Princess Victorian" eloonjääneet.


title: HMS Grafton (H89)

text: "HMS Grafton" liitettiin 24. toukokuuta osastoon, jonka tehtävänä oli suojata siirtoarmeijan evakuointia Ranskasta. Alus suojasi 26. toukokuuta 1940 "HMS Arethusaa" ja "HMS Galateaa" näiden tukiessa maa-ammunnoin Pas-de-Calaisissa joukkojen evakuointia.


title: HMS Grafton (H89)

text: Alus evakuoi 28. toukokuuta 277 miestä. Alus oli 29. toukokuuta palaamassa Doveriin, kun se pysähtyi pelastamaan "HMS Wakefulin" eloonjääneitä. "HMS Graftoniin" osui Saksan laivaston sukellusveneen "U-62" laukaisema torpedo, joka rampautti aluksena. "HMS Ivanhoe" upotti tuhoontuomitun aluksen tykkitulella, kun sen hinaukseen ottaminen oli epäonnistunut. Aluksen tuhoutuessa kaatui neljä miehistönjäsentä, joista yksi oli aluksen päällikkö.


title: Imeem

text: imeem oli Internetissä toimiva musiikkiin ja sosiaaliseen mediaan keskittyvä sivusto, joka aloitti toimintansa vuonna 2003. Sivustolla käyttäjät pystyivät katsomaan, kirjoittamaan ja jakamaan kaikkea digitaalista mediaa, kuten kuvia, ääniä ja videoita.


title: Imeem

text: Sivustolla kävi yli 25 miljoonaa käyttäjää kuukaudessa ja yli 65 000 uutta käyttäjää joka päivä.


title: Imeem

text: 8. joulukuuta 2009 MySpace osti Imeemin, ja kaikki sen sisältö siirtyi osaksi Myspace Music:ia.


title: Glyseraldehydi-3-fosfaatti

text:
Glyseraldehydi-3-fosfaatti eli trioosifosfaatti (CHOP) on orgaaninen molekyyli, joka esiintyy välituotteena useissa tärkeissä biokemiallisissa reaktioissa. Kemialliselta rakenteeltaan se on glyseraldehydin ja fosforihapon esteri.
__notoc__
Glyseraldehydi-3-fosfaattia muodostuu glykolyysissä, kun fruktoosi-1,6-bisfosfaatti hajotetaan aldolaasi A-entsyymin avulla glyseraldehydi-3-fosfaatiksi ja dihydroksiasetonifosfaatiksi. Dihydroksiasetonifosfaatti isomerisoidaan glyseraldehydi-3-fosfaatiksi trioosifosfaatti-isomeraasientsyymin avulla. Glykolyysin jatkuessa glyseraldehydi-3-fosfaatti muutetaan glyseraldehydi-3-fosfaattidehydrogenaasin avulla 1,3-bisfosfoglyseraatiksi. Samalla NAD-molekyyli pelkistyy NADH:ksi.


title: Glyseraldehydi-3-fosfaatti

text: Fotosynteesin pimeäreaktioissa eli Calvinin kierrossa ribuloosi-1,5-bisfosfaattiin liitetään hiilidioksidimolekyyli rubisco- eli ribuloosi-1,5-bisfosfaattikarboksylaasientsyymin avulla. Tuloksena syntyy 3-fosfoglyseraattia, joka hajotetaan glyseraldehydi-3-fosfaatiksi. Siitä kasvit valmistavat edelleen fruktoosia ja glukoosia.


title: Glyseraldehydi-3-fosfaatti

text: Tryptofaanisynteesissä glyseraldehydi-3-fosfaatti on sivutuote. Tryptofaanisyntaasi katalysoi reaktiota, jossa indoli-3-glyseraldehydifosfaatti hajotetaan indoliksi ja glyseraldehydi-3-fosfaatiksi. Indoli reagoi edelleen saman entsyymin avustuksella seriinin kanssa, jolloin muodostuu tryptofaania.


title: Glyseraldehydi-3-fosfaatti

text: Glyseroli-3-fosfaatti on substraattina tiamiinin biosynteesissä. Tiamiinisynteesi tapahtuu kasveissa kloroplasteissa. Entsyymit muodostavat tiatsolia, joka muodostaa yhdessä pyrimidiinin kanssa tiamiinia.


title: Glyseraldehydi-3-fosfaatti

text: Ihminen ei kykene valmistamaan itse tryptofaania eikä tiamiinia.


title: J. W. Tuura

text: Juhana Vilhelm (J. W. ) Tuura (sukunimi alk. "Thrulsson"; 31. heinäkuuta 1885 Tampere – 2. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja pakinoitsija. Hän kirjoitti poliittisia pakinoita Uusi Suomi-lehteen nimimerkillä "Timo".


title: J. W. Tuura

text: Tuuran vanhemmat olivat isännöitsijä Anders Thrulsson ja Eva Wilhelmina Gröndahl. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 ja opiskeli jonkin aikaa Helsingin yliopistossa.


title: J. W. Tuura

text: Tuura työskenteli toimitussihteerinä Helsingin Sanomissa 1910–1918 ja Uudessa Suomessa 1919–1920. Tuura oli sitten Savo-lehden päätoimittajna 1920–1922, Uuden Suomen toimittajna 1922–1924, ulkoasiainministeriön sanomalehtijaoston virkailijana 1925–1927 ja Iltalehden vakinaisena avustajana 1925–1930. Hän oli Kotimaisen työn liiton palveluksesa 1927–1930 ja Ajan Sanan toimittajana 1930–1932.


title: J. W. Tuura

text: Tuura toimi vuodesta 1932 Uuden Suomen poliittisena pakinoitsijana nimimerkillä "Timo" mutta hän ei kuitenkaan kuulunut lehden vakinaisiin toimittajiin. Kiivaana antikommunistina tunnetulla Tuuralla oli myös luottamustehtäviä kokoomuspuolueen järjestöissä. Tuura jäi eläkkeelle Uudesta Suomesta elokuussa 1955 mutta hän avusti lehteä vielä satunnaisesti tämän jälkeenkin. Tuura kritisoi 1950-luvun pakinoissaan voimakkaasti pääministeri Urho Kekkosta ja syytti häntä kommunistikytköksistä sekä kokoomuksen diskriminoinnista.


title: J. W. Tuura

text:
J. W. Tuura oli naimisissa Kerttu Emilia Simolinin (sukunimi vuodesta 1906 alkaen Hirvelä; 1887–1919) kanssa vuosina 1909–1919. Heillä oli neljä lasta. Kääntäjänä toiminut Kerttu Tuura suomensi muun muassa Jack Londonin romaanit "Klondyken kuningas" (alk. "Burning daylight") ja "Onnen suosikki" sekä Octave Feuilletin kirjan "Nuoren naisen päiväkirja". Tuura meni toisen kerran naimisiin 1921 Sanni Heleniuksen kanssa.Omalla nimellä:
Nimimerkillä "Timo Tuura":


title: Julián Simón

text: Julián Simón (s. 3. huhtikuuta 1987 Villacañas) on espanjalainen ratamoottoripyöräilijä. Simón voitti 125cc-luokan maailmanmestaruuden kaudella 2009. Hän ajoi Aprilialla.


title: Julián Simón

text: Julián Simón aloitti moottoripyöräilyn motocrossin puolella, jossa hän voitti 10-vuotiaana Espanjan juniorimestaruuden. 12-vuotiaana hän siirtyi ratamoottoripyöräilyyn. Simón ajoi Espanjan kansallista mestaruussarjaa kunnes vuonna 2003 siirtyi MM-sarjaan 125-kuutioisiin. Tosin vuonna 2002 hän oli ajanut joitain MM-osakilpailuja villillä kortilla. Ensimmäisen osakilpailun Simón voitti vuonna 2005. Kausilla 2007 ja 2008 Julián Simón ajoi 250-kuutioisissa, mutta ei saanut yhtään palkintopallisijoitusta ja oli kokonaispisteissä parhaimmillaan yhdeksäs. Kaudeksi 2009 Simón palasi takaisin 125-kuutioisiin ja siitä tulikin Simónin todellinen läpimurtokausi. Ennen vuotta 2009 Simón oli ajanut 95 osakilpailua voittaen vain kerran ja ollen kerran kolmas, kun kaudella 2009 voittoja on tullut kuusi ja palkintopallilla Simón on ollut 11 kertaa. Uran ensimmäinen paalupaikkakin tuli nyt menossa olevalla kaudella.


title: Julián Simón

text: Kauden 2009 Katalonian GP:ssä Simón alkoi juhlia osakilpailuvoittoaan kierrosta liian aikaisin ja hän putosi tulosluettelossa lopulta neljänneksi.


title: Sinä (vuoden henkilö)

text: "Sinä" on Time-lehden vuoden henkilö 2006. Lehti valitsi vuoden henkilöksi käyttäjätuottoisen sisällön miljoonat anonyymit tekijät muun muassa Wikipediassa, YouTubessa, MySpacessa, Facebookissa, Second Lifessa ja Linux-käyttöjärjestelmässä. Valinta nimettiin yksinkertaiseksi "sinuksi".


title: Sinä (vuoden henkilö)

text: Aikaisemmat Vuoden henkilö -kunniamaininnan saaneet ovat olleet lähinnä merkittäviä yksittäisiä henkilöitä. Jotkin ovat edustaneet kansaa, ja jotkin ovat olleet elottomia esineitä: tietokone valittiin "vuoden koneeksi" vuonna 1982 ja "vaarantunut Maa" "vuoden planeetaksi" vuonna 1988.


title: Sinä (vuoden henkilö)

text: Samankaltaisten media-kunniamainintojen jaoissa oli jo aiemmin huomioitu internetyhteisöjen ja käyttäjälähtöisen sisällöntuotannon merkitus: "Sinä!" oli ensimmäinen Business 2.0:n listalla viidestäkymmenestä "nyt merkittävästä henkilöstä" kesäkuussa 2006, ja ABC News oli valinnut bloginpitäjät vuoden henkilöksi vuonna 2004.


title: Sinä (vuoden henkilö)

text: Time-lehden vuosittaisen valintaprosessin mukaisesti eri uutisyhtiöt asettivat ehdokkaita. "Sinua" ("you") tai "YouTube-väkeä" ehdotettiin voittajaksi marraskuussa. Lukijoiden mielipiteitä kartoitettiin internetissä. Lopullisen päätöksen valinnasta teki päätoimittaja Richard Stengel, joka valitsi "sinut" Mahmud Ahmadinežadin sijasta.


title: Sinä (vuoden henkilö)

text: Päätös julkistettiin 13. joulukuuta 2006 ilmestyneessä numerossa. Lehden kannessa oli kuva iMac-tietokoneesta, jonka päälle oli asetettu YouTube-sivuston videosovellutusta muistuttavaan ruutuun heijastava metallikalvo. Kannen tarkoitus oli heijastaa kenet tahansa lehden poimiva ihminen internetsisältönä. Tätä käsittelivät artikkeleissaan NBC:n toimittaja Brian Williams ja Time-lehden toimittajat Lev Grossman ja Richard Stengel. Grossmanin kuvailun mukaan "se tarkoittaa yhteistyön voimaa, toistensa auttamista sekä sitä, miten tämä ei vain muuta maailmaa vaan muuttaa myös tapaa, jolla maailma muuttuu".


title: Sinä (vuoden henkilö)

text: Valintaa arvosteltiin lyhytnäköiseksi tempuksi ja muiden vuoden aikana uutisissa esiintyneiden huomiottajättämiseksi. Asiantuntija Paul Kedrosky kutsui sen olevan "uskomatonta laistamista" ja arvaili valinnan ennustavan "jonkinlaista markkinahuippua käyttäjälähtöiselle sisällöntuotannolle lähiaikoina".


title: Kolangiokarsinooma

text: Kolangiokarsinooma on sappiteistä lähtevä syöpäsairaus. Se voi alkaa maksan sisäisissä tai ulkoisissa sappiteissä. Kyseessä on Suomessa harvinainen sairaus, sillä sappiteiden ja sappirakon syöpiin sairastuu vuosittain yhteensä vain noin 250 suomalaista, ja sappirakon syöpä on näistä yleisemmin tavattu.


title: Kolangiokarsinooma

text: Sappiteiden loisten aiheuttamat infektiot ovat syövän riskitekijä trooppisissa maissa. Myös primaarinen sklerosoiva kolangiitti altistaa syövälle kohottaen kolangiokarsinooman riskin jopa 161-kertaiseksi. Haavainen paksusuolen tulehdus puolestaan on primaarisen sklerosoivan kolangiitin riskitekijä.


title: Kolangiokarsinooma

text: Carolin taudista kärsivistä arviolta seitsemän prosenttia saa sappitiesyövän.


title: Kolangiokarsinooma

text: Tyypillinen kolangiokarsinooman aiheuttama oire on keltaisuus. Kun kasvain tukkii sappitiehyen, bilirubiini kertyy potilaan verenkiertoon ja aiheuttaa kyseisen oireen. Elimistöön kertyy lisäksi sappihappoja, mikä johtaa kutinaan. Yleisoireina saattaa esiintyä muun muassa laihtumista ja väsymistä. Keltaisuuden ilmetessä potilaan maksa-arvot ovat tyypillisesti jo hyvin korkeat.


title: Kolangiokarsinooma

text: Kasvaimen poisto leikkauksella ei onnistu useinkaan. Sen estää monilla kasvaimen sijainti tai leviäminen. Jos syöpä on maksan sisällä tai aivan maksan lähellä, voidaan hoitona kokeilla maksansiirtoa. Vaikeahoitoisuutensa takia kolangiokarsinooman ennuste on huono. Jos kasvain saadaan poistettua kokonaan, 30–40 % potilaista elää vielä vähintään viisi vuotta. Suomessa kaikista sappiteiden ja -rakon syöpiin sairastuneista miehistä on viiden vuoden päästä elossa 14 % ja naisista 10 %.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972 oli viimeinen jääkiekon SM-sarjan kausi, joka pelattiin 12 joukkueen kesken. Kaksinkertaisen runkosarjan jälkeen sarja jaettiin kuuden joukkueen loppu- ja putoamissarjaan. Loppusarjan voittaja voitti Suomen mestaruuden. SM-sarjaa supistettiin seuraavaksi kaudeksi kymmenen joukkueen sarjaksi, jolloin kolme putoamissarjan viimeistä joukkuetta putosi sarjasta suoraan ja neljänneksi viimeinen joutui karsimaan sarjapaikastaan.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Mestariksi pelasi Tampereen Ilves. Hopeaa sai Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssia Helsingin IFK.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Kuusi parasta loppusarjaan ja kuusi heikointa putoamissarjaan.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Ilves voitti mestaruuden, HJK:lle hopeaa ja HIFK:lle pronssia.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Lukko, Karhu-Kissat ja JoKP putosivat suomensarjaan. Ässät SM-sarjakarsintaan.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Jorma Peltonen, Ilves voitti pistepörssin ollen myös paras syöttäjä tehoilla 28+35 = 63. Pekka Leimu niin ikään Ilveksestä oli 32:lla maalillaan sarjan maalitykki.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Jarmo Wasaman muistopalkinto: Seppo Ahokainen, Ilves


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: SaiPa nousi SM-sarjaan, SaPKo SM-sarjakarsintaan.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1971–1972

text: Ässät säilyi SM-sarjassa.


title: Mauno Arjavirta

text: Mauno Johannes Arjavirta (sukunimi vuoteen 1936 "Arffman"; 23. kesäkuuta 1918 Sotkamo – 31. tammikuuta 2012) oli suomalainen päätoimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti myös nimimerkillä "Jussi Sotkamo".


title: Mauno Arjavirta

text: Arjavirran vanhemmat olivat räätäli Hemmi Arffman ja Hilma Koskela. Hän oli naimisissa Helvi Haaramaan kanssa.


title: Mauno Arjavirta

text: Arjavirran perhe muutti 1920-luvun alussa Sotkamosta Riihimäelle jonne Hemmi Arffman perusti räätälinliikkeen. Arjavirta kävi ennen sotia maamieskoulun ja n. Sotavuosien jälkeen hän opiskeli 1946–1947 Työväen akatemiassa. Arjavirta oli sitten toimittajana muun muassa Turun Päivälehdessä ja Hämeen Kansassa ja vuodesta 1958 alkaen hän oli Invalidiliiton Invalidityö-lehden päätoimittajana.


title: Tosinimi

text:
Tosinimi on kohteensa nimi, joka ilmaisee sen todellista luonnetta. Magiassa, uskonnollisessa invokaatiossa ja mystiikan mantroissa kohteisiin viittaaminen pyhän kielen sanoilla tai muuten voimallisilla sanoilla on ollut keskeistä ainakin antiikista ajoista asti.
__notoc__
Kansanperinteessä henkilön tai olennon (ehkä jopa jumalan) tosinimen tunteminen antaa voiman vaikuttaa tähän maagisesti.


title: Tosinimi

text: Skandinavisissa myyteissä maagisia petoja kuten Nix saatettiin kukistaa kutsumalla niitä tosinimillään.


title: Tosinimi

text: Renessanssin demonologia (jota katolinen kirkko yhä harjoittaa Suomessakin) perustuu ajatukseen, että demoniin saadaan valtaa tietämällä sen tosinimi (ks. manaus).


title: Tosinimi

text: Muinaiset juutalaiset uskoivat Jumalan nimen olevan niin voimallinen, että sen lausuminen kiellettiin. Myös nykykristittyjen fraasia "Isän, Pojan ja Pyhän hengen nimeen" käytetään taikasanojen tavoin.


title: Tosinimi

text: Kryptografiassa termi "tosinimi" ("true name") voi tarkoittaa nimeä, joka identifioi kohteensa yksikäsitteisesti globaalissa nimiavaruudessa.


title: Leigh Lezark

text: Leigh Lezark (s. 26. heinäkuuta 1984) on yhdysvaltalainen malli ja DJ. Hänet tunnetaan parhaiten newyorkilaisesta The Misshapes -nimisestä DJ-kolmikosta. Hänen kuvansa esiintyy ruotsalaisen The Sounds -nimisen yhtyeen toisen albumin, Dying to Say This to Youn kannessa vasemmalla puolella.


title: Alex Etel

text: Alexander Nathan ”Alex” Etel (s. 19. syyskuuta 1994 Manchester, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä.


title: Alex Etel

text: Etel teki elokuvadebyyttinsä vuonna 2004 Danny Boylen elokuvassa "Millions", jossa hän näytteli Damian-nimistä päähenkilöä. Kolme vuotta myöhemmin hän esiintyi "Cranfordin naiset" -minisarjassa. Vuonna 2007 hän esitti myös Angus MacMorrowia elokuvassa "". Vuonna 2010 hän näytteli Robbie Kayn kanssa elokuvassa Ways to live forever.


title: Emättimen syöpä

text: Emättimen syöpä on harvinainen naisten syöpä. Sairastumisriskiä siihen kasvattavat yli 60 vuoden ikä ja papilloomavirus. Alle kolme prosenttia kaikista gynekologisista syövistä on emättimen syöpiä. Suomessa emättimen syöpiä todetaan vuosittain 10–20. Mahdollisia emättimen syövän oireita ovat epätavallinen verenvuoto, patti emättimessä, lantiokipu ja kipu virtsatessa.


title: Emättimen syöpä

text: Useimmat emätinsyövät ovat levyepiteelikarsinoomia. Joskus havaittu pahanlaatuinen kasvain voi olla muun syövän etäpesäke.


title: Emättimen syöpä

text: Noin 65–70 % sairastuneista on elossa viisi vuotta emättimen syövän toteamisen jälkeen, jos se ei ole levinnyt. Leviäminen esimerkiksi virtsarakkoon tekee ennusteesta paljon huonomman. Britanniassa 58 % kaikista emättimen syöpään sairastuneista elää toteamisen jälkeen viisi vuotta tai enemmän.


title: HMS Adventure (M23)

text: HMS Adventure (viirinumero M23) Britannian Kuninkaallisen laivaston miinalaiva. Alus oli ensimmäinen vastavarten rakennettu miinalaiva ja dieselristeilymoottoreilla varustettu sotalaiva Kuninkaallisessa laivastossa.


title: HMS Adventure (M23)

text: Sen köli laskettiin marraskuussa 1922 ja alus laskettiin vesille 18. kesäkuuta 1924. Alus valmistui toukokuussa 1927.


title: HMS Adventure (M23)

text: Palvelukseen otettaessa "HMS Adventure" liitettiin Atlantin laivastoon. Alus oli huollettavana telakalla 1931-1932, minkä aikana sille valmistettiin pyöristetty perä alkuperäisen kulmikkaan tilalle.


title: HMS Adventure (M23)

text: Alus vaurioitui pahoin osuttuaan miinaan 13. marraskuuta 1939 Thames-joen suistossa. Aluksen miehistöstä menehtyi 23 henkeä ja lisäksi sen saattajana toiminut hävittäjä "HMS Blanche" ajoi myös miinaan. Alus joutui telakalle Sheernessiin. Palvelukseen palattuaan se laski miinoituksen 1940 Orkneysaarten vesille ja Yrjön kanavaan. Alus vaurioitui osuttuaan miinaan 1941 Liverpoolin edustalla.


title: HMS Adventure (M23)

text: Alus muutettiin 1944 maihinnousulaivaston korjaus- ja majoitusalukseksi. Alus siirrettiin 1945 reserviin. "HMS Adventure" myytiin romutettavaksi 1947 T W Ward Ltd:lle ja se romutettiin Briton Ferryssä.


title: Matti Laine

text: Matti Laine (s. 1976) on suomalainen näyttelijä ja kirjailija. Koulutukseltaan hän on teatteritaiteen maisteri (Tampereen yliopiston draamalinja 1995–1998, Teatterikorkeakoulu 2001–2005). Laine on kotoisin Helsingistä.


title: Matti Laine

text: Näyttelijänä Laine on esiintynyt niin televisiossa, elokuvissa kuin teatterissakin. Hän on näytellyt muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa, Ryhmäteatterissa, Teatteri Jurkassa, Rauman Kaupunginteatterissa, Kouvolan teatterissa ja Tampereen ylioppilasteatterissa sekä esiintynyt Hiljaiset Miehet -ryhmän jäsenenä Kulttuuritehdas Korjaamossa.


title: Matti Laine

text: Kirjailijana Laine on julkaissut kuusi jännitysromaania. Elokuvissa Laine näytteli ensimmäisen pääroolinsa J-P Passin ja Jarkko T. Laineen ohjaamassa "Ajomies"-elokuvassa vuonna 2013.


title: The Way of the Fist

text: The Way of the Fist on yhdysvaltalaisen heavy metal -yhtye Five Finger Death Punchin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 31. heinäkuuta 2007. Yhdysvaltain Billboard 200 -listalla albumi debytoi sijalla 199, ja parhaimmillaan se oli sijalla 101. Suomen albumilistalla albumin paras sijoitus oli 28. Albumi julkaistiin uudestaan kesällä 2008, jolloin se menestyi paremmin.


title: The Way of the Fist

text: Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 107. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 28.


title: Haaparinne

text: Haaparinne on Siilinjärven asuinlähiö, joka sijaitsee kunnan eteläosissa noin kymmenen kilometrin päässä keskustasta etelään. Haaparinteen rakennuskanta on erittäin nuorta ja pääosa asukkaista on lapsiperheitä tai nuoria perhettä perustamassa olevia ihmisiä. Aluetta alettiin rakentaa vasta 2000-luvun alussa. Asuinrakentaminen alueella ei ole pysähtynyt missään vaiheessa, vaan uusia taloja nousee alueelle jatkuvasti. Haaparinteen asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja rivitaloista.


title: Haaparinne

text: Haaparinteellä toimii vuonna 2012 avattu Haaparinteen päiväkoti, jossa on neljä lapsiryhmää. Haaparinteen kautta kulkevat lähiliikenteen linjat 31, 32 ja 36. Haaparinteeltä Kuopion keskustaan voi matkustaa Etelä-Siilinjärvi-lipulla.


title: Haaparinne

text: Haaparinteen kaakkoispuolella sijaitsee Toivalan ja eteläpuolella Vuorelan asuinalueet. Matkaa Kuopioon on noin 10 kilometriä.


title: Linja 9 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 9 (linja 9) on yksi Pariisin metron linjoista. Linja yhdistää Pont de Sevresin Boulognessa lännessä Montreuiliin idässä mm. Trocadéron ja Républiquen kautta. Linja on neljänneksi käytetyin linja järjestelmässä. Linja ei ylitä Seineä kertaakaan.


title: Linja 9 (Pariisin metro)

text: Linjalla 9 on vaihtoasema kaikkien muiden linjojen paitsi linjan 12 sekä bis-linjonen kanssa. Sillä on kuitenkin maanalainen yhteys linjan 12 asemalle. Linjan kalustona on MF 67-runkoja, jotka tullaan korvaamaan MF 2000-rungoilla.Kahden aseman pituinen laajennus itään Montreuil-Mur-à-Pêchesiin saatetaan rakentaa tulevaisuudessa.Linja 9 kulkee seuraavien turistinähtävyyksien läheltä:


title: Heikki Tavela

text: Kaarle Heikki Erkki Tavela (3. maaliskuuta 1932 Tampere – 23. kesäkuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja elinkeinoelämän järjestövaikuttaja. Hänet tunnettiin myös gastronomian harrastajana, ja häntä pidetään "Hyvät herrat" -tv-sarjan kauppaneuvos Johannes Paukun esikuvana. Hänellä oli pääkonsulin arvonimi.


title: Heikki Tavela

text: Tavela loukkaantui pahasti 16-vuotiaana työtapaturmassa pudottuaan kesätöissä ollessaan rakennustyömaan hissikuiluun, mutta toipui tästä onnettomuudesta. Koulunkäynti jäi lukion keskeyttämiseen. Sen jälkeen hän työskenteli Pohjoismaiden Yhdyspankissa, mutta työsuhde päättyi 1950-luvun lopulla erimielisyyksiin työnantajan kanssa.


title: Heikki Tavela

text: Hän osti 1960-luvun alussa muovituotteita valmistavan Oy MK-Tuote Ab:n, joka kasvoi nopeasti pienestä pajasta kannattavaksi vientiyritykseksi. Yritys rupesi valmistamaan pankkien säästölippaita, mutta tuli tunnetuksi myös muovisten mainoslahjojen, kalusteiden, vaateripustimien ja Ristomatti Ratian suunnittelemien Palaset-tuotteiden valmistuksesta.


title: Heikki Tavela

text: Tavelan ajatuksilla oli käyttöä liike-elämässä. Hän toimi luottamustehtävissä eri useissa järjestöissä ja yrityksissä – muun muassa Suomen ulkomaankauppaliitossa. Hän omisti myös osan helsinkiläisestä hotelli Palacen ravintolasta. Hän kuului myös sanomalehti Uuden Suomen taustavoimiin ja oli aktiivinen taustavaikuttaja Kansallisessa Kokoomuksessa.


title: Heikki Tavela

text:
Hän oli yhdistämässä johtamaansa pienten ja keskisuurten yritysten järjestöä Teollisuudenharjoittajain Liittoa Teollisuuden Keskusliittoon (TKL, vuodesta 2005 alkaen Elinkeinoelämän keskusliitto EK). Hän vaikutti voimakkaasti pk-teollisuuden asemaan aikana, jolloin omistaja-yrittäjiä vieroksuttiin eikä heidän merkitystään kansakunnan hyvinvoinnille ymmärretty.
Hän oli 1968–1996 Suomen ulkomaankauppaliiton hallituksessa ja varapuheenjohtajana. Viimeksi hän sai julkisuutta elokuussa 2009 Kansallisen Kokoomuksen puoluerahoittajana.


title: Heikki Tavela

text: Tavelalle myönnettiin pääkonsulin arvonimi vuonna 1986.


title: Heikki Tavela

text: Tavela harrasti gastronomiaa nuoruudestaan alkaen ja tuli tunnetuksi alan kriittisenä luennoitsijana ja kirjoittajana. Hän on ollut Suomen Gastronomisen Seuran varapuheenjohtajana.


title: Heikki Tavela

text: Hotelli Palacen Heikki-kabinetissa kokoontui vuodesta 1989 alkaen joka kuukauden viimeisenä perjantaina lounaalle elinkeinoelämän päättäjistä koostunut "Läskisoosiklubi". Siihen kuuluivat klubin vetäjänä toimineen Tavelan lisäksi ainakin Teollisuuden ja työantajien liiton entinen puheenjohtaja Johannes Koroma, Nokian pääjohtaja Jorma Ollila, UPM-Kymmenen hallituksen puheenjohtaja Vesa Vainio, Pohjolan hallituksen puheenjohtaja Peter Fagernäs ja Sammon konsernijohtaja Björn Wahlroos. Klubi sai nimensä siitä, että lounaalla pääruokana oli aina läskisoosi ja kuoriperunat. Lounaan isäntänä oli kukin klubilainen vuorollaan ja hän saattoi myös kutsua mukaan myös vieraita, ei kuitenkaan naisia. Lounaat olivat lähinnä vapaamuotoisia keskustelutilaisuuksia eikä niihin liittynyt puheita tai esitelmiä.


title: Blue Roses

text: Blue Roses (oik. Laura Groves) on englantilainen, Yorkshirestä kotoisin oleva folkmuusikko, jonka esikoisalbumi "Blue Roses" julkaistiin huhtikuussa 2009.


title: Werner Haas

text: Werner Haas (30. toukokuuta 1927 Augsburg, Saksa – 13. marraskuuta 1956 lähellä Neuburg an der Donauta) oli saksalainen ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti maailmanmestaruuden 125-kuutioisissa vuonna 1953 ja 250-kuutioisissa vuosina 1953 ja 1954. Haas oli ensimmäinen saksalainen ratamoottoripyöräilyn maailmanmestari.


title: Werner Haas

text: Werner Haas ajoi MM-tasolla vain vuodesta 1952 vuoteen 1954. Hän kilpaili koko uransa NSU:lla. Haasin ura päättyi kauteen 1954, kun NSU vetäytyi kilpailutoiminnasta Haasin tallikaverin Rupert Hollausin saatua surmansa kauden viimeisen osakilpailun harjoituksissa.


title: Werner Haas

text: Haas itse kuoli vuonna 1956, kun hänen lentämänsä yksipaikkainen pienkone putosi alas lähellä Neuburgia ja Tonavaa. Haasin synnyinkaupungissa Augsburgissa on hänen mukaansa nimetty katu.


title: Luukasvain

text: Luukasvain on yleisnimitys mille tahansa luuhun kehittyneelle kasvaimelle. Se voi olla hyvän- tai pahanlaatuinen. Primaarinen pahanlaatuinen luukasvain on luun syöpä, jolla siis on kyky levitä. Monet syövät voivat lisäksi levitä luustoon muualta elimistöstä. Luussa oleva kasvain oireilee usein kipuna ja turvotuksena. Eräät kasvaimet voivat heikentää luuta niin, että se murtuu herkästi.


title: Luukasvain

text: Suomessa todetaan vuosittain noin 200 hyvänlaatuista ja 50–60 primaaria pahanlaatuista luukasvainta. Jälkimmäiset ovat selvästi harvinaisempia kuin muiden syöpien luihin lähettämät etäpesäkkeet. Luusyöpiä on kaikista primaarisista pahanlaatuisista kasvaimista alle yksi prosentti. Luuhun voi ilmaantua myös muita syöpiä kuin sarkoomia, esimerkiksi myelooma tai luun lymfooma.


title: Luukasvain

text: Luustometastaasit ovat eräitä yleisimmistä kivun aiheuttajista syöpäpotilailla.


title: Luukasvain

text: Osteoblastooma, kondroblastooma, enkondrooma, osteokondrooma ja luun jättisolukasvain ovat esimerkkejä hyvänlaatuisista luukasvaimista. Tyypillisiä luusyöpiä ovat puolestaan osteosarkooma, kondrosarkooma ja Ewingin sarkooma. Nuorilla potilailla luusyövän ilmaantuminen liittyy usein murrosiän kasvupyrähdyksiin.


title: Neuraminidaasi

text: Neuraminidaasit eli sialidaasit ovat glykosidihydrolaasientsyymejä, jotka halkaisevat neuramiinihappojen glykosidisidoksia. Neuraminidaasientsyymejä on paljon ja niitä esiintyy monissa organismeissa. Yleisesti tunnetuin neuraminidaasi on virusten pinnan neuraminidaasi, joka on oseltamiviiri ja tsanamiviiri nimisten influenssainfektiolääkkeiden vaikutuskohde. Influenssavirusten pinnalta löytyviä neuraminidaaseja käytetään usein antigeenideterminantteina eli epitooppeina. Jotkut influenssavirusten neuraminidaasit antavat virukselle enemmän virulenssia kuin toiset neuraminidaasit. Nisäkässolujen neuraminidaaseilla on monia tehtäviä. Ainakin neljä nisäkäsneuraminidaasihomologia on kuvattu ihmisen genomissa.


title: Neuraminidaasi

text: Virusten neuraminidaasit katalysoivat vastavalmistuneiden virionien ja isäntäsolun reseptorien terminaalisten sialihappotähteiden hydrolyysiä. Virusten neuraminidaasien aktiviteetteihin kuuluvat viruspartikkeleiden kulkeutumisen avustaminen hengitysteiden liman läpi ja virionin tuottamien jälkeläisten poistumisen avustaminen infektoituneesta solusta.


title: Neuraminidaasi

text: On olemassa kaksi neuraminidaasipääluokkaa, jotka halkaisevat joko ekso- tai endopolysiaalihappoja:


title: Neuraminidaasi

text: Swiss-Prot listasi 18. lokakuuta vuonna 2006 jo 137 neuraminidaasityyppiä eri lajeista. Influenssaneuraminidaaseista tunnetaan yhdeksän alatyyppiä; kaikkia yhdeksää alatyyppiä löydetään yleisesti lintujen influenssaviruksista, mutta nisäkkäiden influenssaviruksista löydetään vain tiettyjä alatyyppejä. Ihmisistä ja sioista löydetään yleisesti vain N1 ja N2 alatyyppejä. Influenssavirusten eri alatyyppien neuraminidaaseille on ominaista serologisen ristireaktiivisuuden puuttuminen ja noin 50 prosentin aminohapposekvenssihomologia. Virusten, alkueläinten, sienten, lintujen ja nisäkkäiden lisäksi neuraminidaaseja on myös bakteereissa, joissa ne ovat tärkeitä patogeenisyyden kannalta.


title: Neuraminidaasi

text: Influenssaneuraminidaasit ovat homotetrameerisia glykoproteiineja ja ne esiintyvät sienen muotoisina ohutvartisina projektioina influenssaviruksen pinnalla. Neuraminidaasin kokonaismolekyylipaino on noin 240 kDa, josta sienimäisen pääosan osuus on noin 200 kDa. Ohut varsiosa ankkuroi neuraminidaasin viruksen kalvoon. Molekyylin pää on täysin vastuussa neuraminidaasin entsymaattisesta aktiivisuudesta.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1970–1971

text:
Jääkiekon SM-sarjassa pelattiin kaudella 1970–1971 ensin kahdentoista joukkueen kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen sarjan kuusi parasta joukkuetta jatkoivat loppusarjassa. Runkosarjan kaksi viimeistä putosivat Suomensarjaan. Loppusarjaan selvinneiden kuuden joukkueen kesken pelattiin kaksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti mestaruuden. Runkosarjan pisteet jäivät loppusarjassa voimaan.
Porin Ässät kuroi edellään runkosarjassa olleiden Jokereiden ja HIFK:n etumatkan kiinni voittaen loppusarjan kymmenestä ottelustaan yhdeksän. Ässät nousi lopulta selvällä erolla Suomen mestariksi. Mestaruus oli Ässien ensimmäinen.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1970–1971

text: Kuusi parasta loppusarjaan. SaPKo ja Kiekko-67 putosivat Suomensarjaan. SM-sarjaan nousivat Joensuun Kiekko-Pojat ja Karhu-Kissat.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1970–1971

text: Ässät voitti mestaruuden, Jokereille hopeaa ja HIFK:lle pronssia.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1970–1971

text: Pistepörssin voitti Veli-Pekka Ketola, Ässät keräten 31 ottelussa tehot 25+17=42. Juha Rantasila, HIFK teki eniten maaleja – 30 ja HIFK:n Esa Isaksson oli paras syöttäjä – 29.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1970–1971

text: Raimo Kilpiö -palkinto: Matti Murto, HIFK


title: Maailman talousfoorumi

text: Maailman talousfoorumi (World Economic Forum, WEF) on Geneven lähellä Colognyssä majapaikkaansa pitävä, voittoa tuottamaton säätiö. Se tunnetaan erityisesti Davosissa vuosittain järjestettävästä, liikemaailman tärkeimmät johtajat, merkittävät poliitikot sekä valitut älyköt ja toimittajat yhteen kokoavasta tapaamisesta, jossa puheenaiheina ovat päivänpolttavat maailmanlaajuiset aiheet. WEF järjestää myös erilaisia alueellisia tapaamisia sekä laatii raportteja muun muassa tasa-arvon toteutumisesta eri maissa.


title: Maailman talousfoorumi

text: Säätiön perusti vuonna 1971 sveitsiläinen taloustieteilijä Klaus Schwab.


title: Stuvdalsvatnet

text: Stuvdalsvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella ja siihen virtaa vettä Trolldalsvatnet- ja Tridalsvatnet-järvistä sekä sitä ympäröiviltä Støvlan ja Kollfjelletin vuorilta. Järven vesi laskee Tindsvatnetin ja Sørvågvatnetin kautta Norjan mereen.


title: Tindsvatnet

text: Tindsvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Sørvågenin ja Tindin kylien vieressä. Siihen virtaa vettä sen pohjoispuoliselta Stuvdalsvatnet-järveltä sekä länsipuoliselta Tindstindenin vuorelta. Järven vesi laskee lyhyen Tindselva-joen kautta Norjan mereen.


title: Sørvågvatnet

text: Sørvågvatnet on järvi Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Järvi sijaitsee Moskenesin kunnan alueella Sørvågenin kylän vieressä. Siihen virtaa vettä sen luoteispuolella olevalta Stuvdalsvatnet-järveltä sekä sen pohjoispuoliselta Kollfjellet-vuorelta. Järven vesi laskee Mølnelvan kautta E10-tien alta Sørvågenin lahteen ja Norjan mereen.


title: Forsfjorden

text: Forsfjorden on Kjerkfjordeniin kuuluva sivuvuono Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Vuono sijoittuu kokonaan Moskenesin kunnan alueelle.


title: Forsfjorden

text: Vuonon päädyssä sijaitsee kolme järveä, Kringeldalsvatnet, Litlforsvatnet ja Ternnesvatnet, joiden vesi laskee tähän vuonoon.


title: Johan August Wahlberg

text: Johan August Wahlberg (9. lokakuuta 1810 Lagklarebäck, Ruotsi – 6. maaliskuuta 1856 Ngamijärvi, Betšuanamaa, nykypäivän Botswana) oli ruotsalainen luonnontutkija, lintutieteilijä ja tutkimusmatkailija.


title: Johan August Wahlberg

text: Wahlberg aloitti opiskelun Uppsalassa vuonna 1829, opiskeli sitten jonkin aikaa kemiaa eräässä tukholmalaisessa apteekissa, minkä jälkeen hän opiskeli Tukholman Metsäinstituutissa ja Degebergin maatalousinstituutissa. Hän valmistui Metsäinstituutista 1834, jota ennen hän vuonna 1832 liittyi professori Carl Henrik Bohemanin seuraan, joka teki hyönteisten keruumatkan Norjaan. Vuosina 1833 ja 1834 Wahlberg matkusteli metsäasioissa Ruotsissa ja Saksassa. 1836 hän sai insinöörin viran Ruotsin maanmittauskonttorista.


title: Johan August Wahlberg

text: Vuonna 1837 Ruotsin luonnonhistoriallinen museo etsi henkilöä tutkimusmatkalle Etelä-Afrikkaan ja Wahlberg hyväksyttiin. Hän saapui Kapkaupunkiin 1838 Ruotsin Tiedeakatemian rahoittamana ja keräsi suuren määrän luonnonhistoriallisia näytteitä, muun muassa 533 nisäkästä, 2 527 lintua, 480 sammakkoeläintä ja 5 000 hyönteislajia, jotka hän toimitti Ruotsiin 1840. Kesällä 1841 Wahlberg tutki Natalin kasvistoa ja eläimistöä ja teki retkiä myös muualle eteläiseen Afrikkaan. Hän palasi Kapkaupunkiin loppuvuonna 1844 ja lähetti keräämänsä näytteet Ruotsiin. 1845 hän matkusti takaisin kotimaahansa ja sai takaisin virkansa.


title: Johan August Wahlberg

text: 1853 Wahlberg palasi Afrikkaan ja saapui Kapkaupunkiin jouluna 1853, josta hän matkusti huhtikuussa 1854 Walvis Bayn kaupunkiin nykyiseen Namibiaan. Täällä hän liittyi Charles Anderssonin seurueeseen, joka lähti tutkimaan Ngamijärven seutua. Wahlberg osallistui norsujahtiin ja kuoli onnettomuudessa jäätyään haavoittuneen elefantin ruhjomaksi.


title: Johan August Wahlberg

text: Samoihin aikoihin, 8. lokakuuta 1856, valitsi Tiedeakatemia hänet jäsenekseen, sillä viesti kuolemasta ei ollut vielä ennättänyt Tukholmaan. Wahlberg onkin ainoa, joka on valittu akatemian jäseneksi kuolemansa jälkeen.


title: Johan August Wahlberg

text: Wahlberg nimesi useita uusia lintulajeja, muun muassa töyhtömerimetson ("Phalacrocorax coronatus"). Hänen kunniakseen on nimetty sirokotka ("Aquila wahlbergi"), epolettilepakko ("Epomophorus wahlbergi") ja eräs puulaji "Entada wahlbergi".


title: Viinamäki

text: Viinamäki on asuinalue Siilinjärvellä. Viinamäki sijaitsee aivan Siilinjärven keskustan kupeessa, sen eteläpuolella. Viinamäen asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja kerrostaloista. Alueelle on rakennettu uusia kerrostaloja viime vuosina. Kerrostalojen rakentaminen tulee jatkumaan myös tulevaisuudessa.


title: Viinamäki

text: Viinamäellä sijaitsee muun muassa Siilinjärven hautausmaa, Mantun pesäpallostadion, vanhainkoti, Kuopion konservatorion alaisuudessa toimiva Siilinjärven musiikkiopisto sekä Savon ammatti- ja aikuisopiston Siilinjärven kirkonkylän yksiköt.


title: Bunesfjorden

text: Bunesfjorden on Kjerkfjordeniin kuuluva sivuvuono Moskenesøyan saarella Norjan Lofooteilla. Vuono sijoittuu kokonaan Moskenesin kunnan alueelle.


title: Martín Acosta y Lara

text: Martín Raúl ”Macoco” Acosta y Lara Díaz (12. maaliskuuta 1925 Montevideo – 5. tammikuuta 2005 Mendoza, Argentiina) oli uruguaylainen koripalloilija ja olympiamitalisti. Acosta kuului Uruguayn maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952. Acosta pelasi seitsemässä ottelussa tehden yhteensä 93 pistettä.


title: Martín Acosta y Lara

text: Acosta pelasi Urugyayn maajoukkueessa myös edellisissä, Lontoon vuoden 1948 kesäolympialaisissa, joissa hän pelasi kahdessa ottelussa keräten yhteensä kaksi pistettä. Uruguayn joukkue sijoittui Lontoossa viidenneksi.


title: Pikkutöyhtötiira

text: Pikkutöyhtötiira ("Thalasseus bengalensis") on keskikokoinen merellinen tiira.


title: Pikkutöyhtötiira

text: Linnun pituus on 35–37 cm, siipien kärkiväli 92–105 cm ja paino 185–240 g. Sen höyhenpuku on vatsapuolelta valkoinen, selkä, siivet ja pyrstö ovat siniharmaat, päälaki ja pieni töyhtö mustat, sekä hieman alaspäin kaareva nokka oranssi. Se muistuttaa töyhtötiiraa mutta on hieman pienempi eikä nokassa ole koskaan kellanvihreää sävyä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Laji ui ja sukeltaa moitteettomasti.


title: Pikkutöyhtötiira

text: Pikkutöyhtötiirat elävät useina erillispopulaatioina Tyynellämerellä, Intian valtamerellä ja Afrikan pohjoisrannikolla. Siitä tunnetaan kolme alalajia, joista "emigrata" asuu Libyan saaristossa, "bengalensis" Punaisella merellä, Adeninlahdella ja Persianlahdella, sekä "torresii" Indonesiasta Australiaan. Lajin elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 180 000–210 000 yksilöä. Lajia ei ole tavattu Suomessa.


title: Pikkutöyhtötiira

text: Pikkutöyhtötiirat pesivät matalien hiekka- tai kalliosaarten ja koralliriuttojen rannoilla, yleensä täysin avoimella maalla mutta toisinaan matalakasvuisessa pensaikossa. Paikoin ne pesivät myös mantereen rannoilla. Esiintyy yleensä yhdessä töyhtötiirojen kanssa.


title: Pikkutöyhtötiira

text: Laji on sosiaalinen ja pesii yhdyskunnittain. Sen pesä on vain maakuoppa, johon naaras munii yhden tai kaksi munaa, hyvin harvoin kolme. Haudonta-aika on 21–26 päivää ja molemmat emot osallistuvat hautomiseen. Poikaset ovat pesäpakoisia ja jättävät pesän noin kahden päivän ikäisinä. Ne ovat lentokykyisiä 32–35 päivää vanhoina.


title: Pikkutöyhtötiira

text: Ruokavalio koostuu pääasiassa pienistä kaloista, joita se saalistaa syöksysukeltamalla, sekä äyriäisistä.


title: Pitkähäntäkärppä

text: Pitkähäntäkärppä ("Mustela frenata") on laajimmalle levinnyt kärppä-suvun eläin Uudella mantereella. Pitkähäntäkärppä on levinnyt Etelä-Kanadasta melkein koko Yhdysvaltojen läpi Meksikoon, Väli-Amerikkaan ja Etelä-Amerikan pohjoisiin osiin. Pitkähäntäkärpän asuinpiiri on yleensä aukealla tai puoli-aukealla paikalle lähellä vettä.


title: Pitkähäntäkärppä

text: Pitkähäntäkärppä on tyypillinen kärppäeläin. Pitkähäntäkärpällä on pitkä, laiha ruumis, lyhyet jalat ja tuuhea häntä, joka on melkein yhtä pitkä kuin muu ruumis. Aikuiset urokset ovat 33–45 senttimetriä pitkiä, mukaan luettuna häntä ja voivat painaa yli puoli kiloa. Tyypillisesti naaraat ovat 15 prosenttia pienempiä. Ne ovat inkiväärin ruskeita väriltään, vatsaturkki on kelta-valkoinen, mutta pohjoiset yksilöt ovat puhtaan valkoisia talvella. Hännän kärki on musta ympäri vuoden.


title: Pitkähäntäkärppä

text: Kuten useat muut kärpät, pitkähäntäkärppä syö jyrsijöitä, ja niiden laiha vartalo mahdollistaa niiden menemisen jyrsijöiden kaivamiin koloihin. Pitkähäntäkärppä on pääasiassa aktiivinen öisin, mutta niitä voi tavata silti keskellä päivää. Pitkähäntäkärpät ovat pääasiassa yksin eläviä, eivätkä niiden reviirit mene päällekkäin samaa sukupuolta olevan lajin kanssa. Uroksen reviirillä voi olla useitakin naaraita. Poikaset ovat syntyessään avuttomia, mutta 56:ssa päivässä ne voivat saalistaa itsenäisesti.


title: Pitkähäntäkärppä

text: Pitkähäntäkärppä on hyvä uimari ja osaa kiipeillä taitavasti puissa.


title: Toisvesi

text: Toisvesi on järvi Kokemäenjoen valuma-alueella Ähtärin reitillä. Se sijaitsee kokonaisuudessaan Virtain kunnan alueella Pirkanmaan pohjoisimmassa osassa. Pinta-alaltaan Toisvesi on Pirkanmaan kymmenenneksi suurin järvi. Yli 18 metrin keskisyvyydellään se on Suomen kolmanneksi syvin järvi. Toisvedessä on laajoja alueita, joiden syvyys on vähintään 60 metriä. Syvin kohta on 85 metriä.


title: Toisvesi

text: Järven pinta-ala on 2 940 hehtaaria eli 29,4 neliökilometriä. Se on 16 kilometriä pitkä ja 8,5 kilometriä leveä. Pituusmitat antavat järvestä suurjärven vaikutelman, vaikka se on todellisuudessa vinon Y-kirjaimen muotoisena varsin kapea. Läntinen haara on 16 kilometriä pitkä ja se on leveimmillään 1,7 kilometriä leveä. Itäinen haara on vain 12 kilometriä pitkä, ja se on leveimmillään 1,2 kilometriä leveä. Voidaan tulkita, että läntinen haara on järvenselkä, josta haarautuu pohjois-koilliseen 7,2 kilometriä pitkä sivuhaara, ja joka taipuu pohjoispäässä etelään 1,6 kilometriä pitkänä Ohtolanlahtena. Itäisen haaran lahdensuu levenee itään Murtolahtena, jossa sijaitsee Ilomäen kylä.


title: Toisvesi

text: Järvessä on kartan mukaan 56 saarta, joista suurin osa on rannanläheisiä luotoja. Ohtolanlahdella sijaitsevat Koskisaaret, joita on kaksi. Pohjoisempi saari on 180 metriä ja eteläisempi on 140 pitkä. Saarten kohdalla olevan Havonniemen länsipuolella sijaitsee Niittysaari ja Ruumissaari. Niittysaari on 240 metriä pitkä. Ikkalan kohdalla ovat kallioiset Lempiluodot. Järven eteläosassa Murolahden edustalla sijaitsee Akonsaari ja Y-haaran pohjoisrannassa Pukkisaari, joka on 240 metriä pitkä. Järven suurin saari Haukkasaari sijaitsee järven läntisen haara eteläosassa. Saari on lähes 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Järven pohjoisosan rannoilla on monia pikkusaaria. Niitä ovat esimerkiksi Lemmetinsaari, Koivusaari, Pajusaari, Ollinsaari, Nuottisaari, Koninkivi, Mertosaari ja Talassaari, sekä niistä suurin Suullisensaari. Sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria.


title: Toisvesi

text: Sen tilavuus on 572,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,5726 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 19,5 metriä ja suurin syvyys on 85 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven läntisen Y-haaran pohjoisosassa, mistä alkaa yli 10 kilometriä pitkä syvänne, jossa on vettä 50–80 metriä. Syvänne on muodostunut samalla tavalla kuin esimerkiksi Päijänteen syvin kohta: Kun syväkivet jäähtyivät, maankuori lohkoontui kappaleiksi pitkänomaisia, kapeita siirroksia myöten. Myöhemmin näitä siirroksia myöten on tapahtunut useita liikuntoja. Vesitilavuudeltaan Toisvesi on likimain yhtä suuri kuin sitä huomattavasti laajemmat Kukkia ja Vesijärvi yhteensä. Suuren vesitilavuutensa ansiosta Toisvesi jäätyy verraten myöhään, joulukuussa.


title: Toisvesi

text: Järven rantaviivan pituus on 81,5 kilometriä. Virtain keskustaajama sijaitsee välittömästi Toisveden eteläpuolella, järven eteläisen selän rannalla. Järven luoteisen haaran rantamilla sijaitsee Liedenpohjan kylä. Kantatie 66 kulkee Toisveden länsipuolitse ja kantatie 68 järven itäpuolitse.


title: Toisvesi

text: Järven vedenpinnan korkeuksia on kerätty Suomen ympäristökeskuksen rekisteriin vuodesta 1903 alkaen. Järven keskivedenkorkeus (MW) on ollut 98,00 metriä mpy (N60), jossa on 0,93 metriä vuotuista vaihtelua. Ylin vedenkorkeus (HW) on ollut 99,38 metriä toukokuussa 1905 ja alin vedenkorkeus (NW) 96,88 metriä maaliskuussa 1948, joten äärivaihteluksi tulee 2,50 metriä.


title: Toisvesi

text: Järven virtaamat mitataan järven eteläpäässä sijaitsevissa lasku-uomissa. Järven vapaat lasku-uomat ovat Herraskoski ja Horhankoski. Näiden lisäksi vettä virtaa Herraskosken kanavaa myöten pienempi määrä. Järven virtaamia on mitattu vuosina 1904–1979. Keskivirtaama (MQ) on ollut 14 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Keskiylivirtaama (MHQ) on ollut 46 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 5,5 m³/s. Äärivirtaamat ovat olleet (HQ) 85 m³/s (toukokuussa 1905) ja (NQ) 1,0 m³/s (huhtikuussa 1948).


title: Toisvesi

text: Toisveden vesi on humuspitoista, kuten sen eteläpuolella sijaitsevan Ison Tarjanneveden eli Tarjanneveden, Vaskiveden ja Visuveden vedet. Järvi ei ole rehevöitynyt. Sen luoteishaaraan laskee Tulijoen kautta runsasravinteisia vesiä. Toisveden selkäalueella vesi on hyvänlaatuista, jätevesien vaikutus on suhteellisen pieni. Eräissä Toisveden lahdelmissa on havaittu vesikasvillisuuden lisääntymistä. Toisveden kuha- ja haukikanta on hyvä.


title: Toisvesi

text: Toisveden ympäristöstä on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja ja useita tervahautoja sekä lapinraunio. Alueelta on paikannettu myös ensimmäisen maailmansodan aikaisia linnoituslaitteita.


title: Toisvesi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Toisveden alueella (35.42), jonka Toisveden lähialueeseen (35.421) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,1 metriä mpy.


title: Toisvesi

text: Järvi saa pääosan vedestään Soininjoesta, jonka valuma-alue on 1 213 neliökilometriä. Soininjoki on valjastettu Soininkosken voimalaitoksella ja tästä kohdasta katsotaan Toisveden lähialueen alkavan. Järven länsihaaraan laskee Sulkavanjoen valuma-alue (35.425) laskujoki Tulijoki ja pienen Naulaojan valuma-alueen (35.426) laskuoja.


title: Toisvesi

text: Toisveden lähialueella on 38 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne luetellaan tässä alla. Soininjoen alueen viranomaisraja päättyy Soininkosken voimalaitokseen, mistä alkaa Toisveden lähialue. Ennen Toisvettä sen lasku-uomassa sijaitsevat vielä Kahilanjärvi (73 ha) ja Välivesi (22 ha), joka viimeisenä laskee Enonkoskea myöten Toisveden itäiseen haaraan. Kahilanjärven itärantaan laskee siihen pieni Kakaralammi (3 ha). Kahilanjärven länsirantaan laskee Varimo-oja, joka alkaa kaukana pohjoisessa. Sen valuma-alueelle kuuluvat Iso Ruuhijärvi (3 ha), Yltävänjärvi (9 ha), Heinijärvi (4 ha), Yläinen Heinijärvi (3 ha), Haukilampi (2 ha), Hoikkalampi (1 ha), Housulampi (4 ha) ja Kalliolampi (3 ha). Lahdenkylän keskellä Toisveden itähaaran länsirantaan laskee pieni oja, jonka alueella ovat Maajärvi (5 ha), Korpisjärvi (2 ha), Haukijärvi (3 ha) ja Lauttajärvi (4 ha). Ikkalaan laskee edellistä lyhyempi oja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Nikulilampi (1 ha), Harrajärvi (4 ha), Kuurijärvi (2 ha), Haarajärvi (2 ha), Ahvenlampi (12 ha), Nevajärvi (2 ha) ja Pitkäjärvi (8 ha). Hieman ennen itäisen haaran loppumista lahden pohjoisrantaan laskee lopuksi lyhyt Kupanoja ja Iso Vehkalampi (1 ha). Itä- ja länsihaaran välissä olevalla niemimaalla on jäljellä joitakin lyhyitä ojia ja niiden valuma-alueella pieniä järviä, jotka laskevat niemimaan länsirantaan. Niitä ovat esimerkiksi Haukkajärvi (2 ha) ja Säynävälampi (4 ha).


title: Toisvesi

text:
Itäiseen haaraan kuulu sen perukalla sijaitseva Ohtonlahti, jonne laskee etelästä pitkä oja. Sen valuma-alueelle sijoittuvat Reskanjärvi (1 ha), Alainen Kuusijärvi (8 ha), Yläinen Kuusijärvi (5 ha) ja Kalliojärvi (2 ha). Etelämmäksi järven itärantaan ja Ikkalaa vastapäätä laskevat Karkulampi (4 ha), Valkonen (3 ha) ja Mulkonen (1 ha). Virtain keskustaajan kautta Toisveden eteläpäähän laskee Yläinen-Toriseva (2 ha) ja Lappajärvi, ja etelärantaan laskee myös toista ojaa myöten Puttosenjärvi (7 ha) ja Sorvanjärvi (7 ha) ja kolmatta ojaa myöten Korpisjärvi (5 ha). Herraskylän pohjoispuolelle laskevat järven ainoat länsipuolen järvet Letkunlammi (3 ha) Petäjäjärvi (6 ha).
Järven lasku-uomat ovat Vuolteen lahdella haarautuvat ja rinnakkaiset uomat Herraskosken kanava sekä peräkkäiset Herraskoski ja Horhankoski. Nämä yhtyvät molemmat Marttisenalaiseen, josta vesireitti jatkaa Keiturinsalmen läpi Vaskiveden Härkösselkään. Lasku-uomalle tulee pudotusta 2,0 metriä. Vesireitti jatkaa Vaskiveden läpi Visuvedelle ja Tarjanneveteen.


title: Victorio Cieslinskas

text: Víctor ”Victorio” Cieslinskas Zinevicaite (27. lokakuuta 1922 Liettua – 19. kesäkuuta 2007) oli uruguaylainen koripalloilija ja olympiamitalisti. Cieslinskas kuului Uruguayn maajoukkueeseen sen voittaessa olympiapronssia Helsingissä 1952. Cieslinskas pelasi seitsemässä ottelussa tehden kaksi pistettä.


title: Victorio Cieslinskas

text: Cieslinskas pelasi Urugyayn maajoukkueessa myös edellisissä, Lontoon vuoden 1948 kesäolympialaisissa, joissa hän pelasi kahdessa ottelussa jääden pisteittä. Uruguayn joukkue sijoittui Lontoossa viidenneksi.


title: Töyhtömerimetso

text: Töyhtömerimetso ("Microcarbo coronatus") on lounaisafrikkalainen pienikokoinen merimetsolaji.


title: Töyhtömerimetso

text: Linnun pituus on 50-55 cm, sen höyhenpuku on musta, otsalla on töyhtö, nokan ja silmän välissä on punertava paljas laikku ja silmä on punainen.


title: Töyhtömerimetso

text: Töyhtömerimetsot elävät Namibian ja lounaisen Etelä-Afrikan rannikolla ja saarilla. Maailman kokonaispopulaatio on 8 700 yksilöä ja pesimvä kanta 2 900 paria. Lajin kanta on pieni ja ihmistoiminnan aiheuttaman häiriön takia pesinnät epäonnistuvat usein. Etelänselkälokki ("Larus dominicanus") ja pelikaani ("Pelecanus onocrotalus") saalistavat sen pieniä poikasia ja munia, pelikaanit ja afrikanmerikarhut ("Arctocephalus pusillus") toisinaan myös aikuisia lintuja. Se on enimmäkseen paikkalintu, vain vähäistä nuorten lintujen vaeltelua pohjoiseen tai itään esiintyy.


title: Töyhtömerimetso

text: Laji elää kylmien merivirtojen vallitsemilla saarilla ja rannikolla, eikä yleensä liiku merellä kymmentä kilometriä ulommaksi.


title: Töyhtömerimetso

text: Töyhtömerimetsot asuvat yhdyskunnissa, joissa on neljästä sataanviiteenkymmeneen paria, usein muiden merilintujen seurassa. Pesä on rakennettu risuista, luista ja levistä ja se voi sijaita maassa, kalliolla, merimerkissä, puussa tai pensaassa. Naaras munii yhdestä viiteen munaa, tavallisesti kaksi tai kolme. Haudonta-aika on noin 23 päivää ja poikaset jättävät pesän 35 päivän ikäisinä.


title: Töyhtömerimetso

text: Töyhtömerimetso syö kaloja, äyriäisiä ja muita pieniä selkärangattomia.


title: Wally Wingert

text: Wallace E. Wingert on (s. 6. toukokuuta 1961 Des Moines, Iowa) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä.


title: Wally Wingert

text: Wingert kiinnostui esiintymisestä nuorella iällä ja työskenteli 16-vuotiaasta lähtien radiojuontajana. Huonon palkan vuoksi Wingert muutti vuonna 1987 Los Angelesiin, jossa hän sai töitä Westwood One -radioasemalta. Samalla Wingert työskenteli viikonloppuisin jazz painotteisessa radioasemassa The Wave. Vuonna 1989 hän jätti Westwood Onen työskennelläkseen täysipäiväisesti The Wavessa. Neljän vuoden jälkeen Wingert päätti jättää radiossa työskentelemisen ja päätti pyrkiä työskentelemään näyttelemisen ja laulamisen parissa.


title: Wally Wingert

text: Vuonna 1993 hän teki ensimmäisen näytelmäroolinsa televisiosarjassa "Murphy Brown" ja kolme vuotta myöhemmin Wingert vieraili sarjassa "". Ääninäytteleminen vei kuitenkin suuremman kiinnostuksen vuonna 1997, jolloin hän äänitti muutamia rooleja "Herc’s Adventures" videopeliin. Sitä ennen Wingert äänitti useita sivurooleja vuonna 1990 "The Secret of Monkey Island" -videopeliin. Sittemmin videopelien ohella Wingert on tehnyt äänirooleja niin animaatiosarjoihin kuin näytelmäsarjoihin. Hän oli muun muassa "Power Rangers in Spacessa" ja "Power Rangers Lost Galaxyssa" Psycho Bluen äänenä. Ensimmäinen animaatiorooli oli "Angry Beavers", jossa Wingert teki sivurooleja vuosina 1998-1999. 2000-luvulla hän ryhtyi tekemään myös dubbauksia animesarjoihin, kuten "", "Digimon", "Naruto" ja "Bleach". Wingertillä oli myös pieniäänirooli elokuvassa "". Vuosina 2001-2006 hänellä oli säännöllinen vierailevarooli Nickelodeonin animaatiosarjassa "Invader Zim". Wingert on tehnyt myös useita sivurooleja animaatiosarjaan "Family Guy" vuosina 1999-2009, jossa hän muun muassa toimi Austin Powersin äänenä. Wingert oli Arvuuttajan äänenä "" videopelissä vuonna 2009. Wingert uusii roolinsa pelin jatko-osassa "".


title: Wally Wingert

text: Wingert on toiminut myös kuuluttaja äänenä, sekä eri sketseissä äänenä "The Jay Leno Show"’ssa vuodesta 2009 lähtien.


title: Android

text: Android on puhelimille ja muille mobiililaitteille suunniteltu ohjelmistopino, joka sisältää käyttöjärjestelmän, väliohjelmistoja ja käyttäjän perusohjelmia. Siinä käytetään avoimen lähdekoodin GPLv2-lisensoitua Linux-käyttöjärjestelmäydintä. Androidia kehitti alun perin Android Inc., jonka Google myöhemmin osti. Nykyisin sen kehittämisestä vastaa Open Handset Alliance. Androidiin tarkoitettua koodia kirjoitetaan Java-kielellä ja se käyttää Googlen kehittämiä Java-kirjastoja.


title: Android

text: Android julkistettiin 5. marraskuuta 2007 Open Handset Alliancen perustamisen yhteydessä. Open Handset Alliance koostuu 84 laitteisto- ja ohjelmistovalmistajasta sekä teleoperaattorista. Google julkisti suurimman osan Androidin koodista avoimen koodin ja vapaan ohjelmiston Apache-lisenssillä.


title: Android

text: Androidin ohjelmistopino koostuu Linuxista, Bionic-C -kirjastosta ja muista järjestelmäkirjastoista, oliokielellä kehitetystä ohjelmistokehyksestä, järjestelmäsovelluksista sekä sovellusohjelmista, jotka suoritetaan Dalvik-virtuaalikoneella. Ohjelmistokehys sijaitsee Java-kirjastojen päällä, jotka puolestaan toimivat Dalvik-virtuaalikoneella. Käytettävissä olevat C-kieliset kirjastot ovat muun muassa "surface manager", OpenCore "media framework", SQLite-relaatiotietokantajärjestelmä, OpenGL ES 2.0 -3D-grafiikkaohjelmointirajapinta, WebKit-selainmoottori, SGL-grafiikkamoottori ja SSL. Androidin lähdekoodi sisältää 12 miljoonaa koodiriviä, josta 3 miljoonaa riviä on XML-koodia, 2,8 miljoonaa riviä on C-koodia ja 2,1 miljoonaa riviä on Java-koodia.


title: Android

text: Androidista on julkaistu uusia versioita julkistuksen jälkeen. Uudet versiot yleensä korjaavat virheitä ja lisäävät uusia ominaisuuksia.


title: Android

text: Vain harvat Android-laitteet käyttävät muokkaamatonta eli ”puhdasta” Androidia. Useimmat Android-valmistajat käyttävät laitteissaan esiasennettuna omaa käyttöliittymäänsä, joka eroaa puhtaasta Androidista oletussovellusten ja graafinen ilmeen osalta. Erityisesti monien kiinalaisten valmistajien käyttöliittymät muistuttavat graafiselta ilmeeltään Applen iOS:ää, ja niistä puuttuu iOS:n tavoin sovellusvalikko. Tunnettuja valmistajista riippumattomia versiota Androidista ovat muun muassa CyanogenMod ja sen seuraajaksi tehty LineageOS.


title: Android

text: NPD Group -tutkimusyhtiön mukaan vuoden 2010 ensimmäisen neljänneksen aikana Android nousi Yhdysvaltain toiseksi myydyimmäksi mobiilialustaksi. BlackBerryn RIM-käyttöjärjestelmää käyttäviä mobiililaitteita myytiin eniten ja Applen iOS-käyttöjärjestelmää käyttäviä laitteita myytiin kolmanneksi eniten.


title: Android

text: Android nousi älypuhelinten markkinajohtajaksi vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. Gartner arvioi Androidin markkinaosuudeksi älypuhelimissa 52,5 % vuoden 2011 kolmannella neljänneksellä. Kesällä 2013 Androidin markkinaosuuden on arvioitu lähestyvän 70 %:ta. Vuoden 2015 toisella neljänneksellä Androidin markkinaosuus oli 82.8%.


title: Android

text: Älypuhelimien markkinosuudet vuoden 2016 lopussa jakaantuivat seuraavasti: Android 86,8%, iOS 12,5%, muut alle 1%.


title: Android

text: Androidista on tullut internetin käytetyin alusta vuonna 2017 ohittaen mm. Windowsin.


title: Android

text: Androidin "tehdasasetusten palautuksen" on todettu olevan tehoton menetelmä laitteella olevien tiedostojen tuhoamiseksi. Esimerkiksi yleinen tapa myydä käytetty laite vieraalle henkilölle nettihuutokaupassa aiheuttaa riskin vuotaa kaikki puhelimella olleet kuvat, kirjautumistiedot ja muut tiedostot. Tämä johtuu siitä että Android ei uudelleenkirjoita käytettyjä alueita muistista uudelleen bitti bitiltä.


title: Android

text: Vuoden 2015 tammikuussa puolet Android-laitteista ovat suojaamattomia WebView-ominaisuudesta löytyneen haavoittuvuuden johdosta. Kyseinen haavoittuvuus koskee Jelly Bean (4.1–4.3) -versioita, joihin Google ei enää tee korjauksia. Tammikuussa 2015 suojaamattomia Android laitteita on noin miljardi. Androidin 4.4-versiossa WebView'sta luovuttiin ja tilalle otettiin Blink-renderöintimoottori, jossa vastaavaa haavoittuvuutta ei ole havaittu. Haavoittuvuuksien testaamiseen keskittynyt Metasploit julkaisi 15.1.2015 ohjelmastaan version, joka sisälsi 11 eri WebView-haavoittuvuutta, joita ei tulla korjaamaan.


title: Android

text: Google aloitti elokuussa 2015 kuukausittaiset tietoturvapäivitykset Android laitteilleen. Samalla Androidin asetuksiin lisättiin kohta, josta laitteen tietoturvatason voi tarkistaa. Isoista valmistajista ainakin LG, Motorola ja Samsung ovat sitoutuneet kuukausittaisten tietoturvapäivitysten toimittamiseen.


title: Android

text: Androidista on eri versioita eri käyttötarkoituksiin kuten Android Wear päällepuettaviin laitteisiin ja Android Auto autoteollisuuteen.


title: William Beatty

text: William Beatty (1773 Derry, Irlanti – 1842), Sir, oli irlantilainen lääkäri, joka palveli Englannin kuninkaallisessa laivastossa. Hän liittyi laivastoon lääkäriksi 18-vuotiaana vuonna 1791. Hän toimi HMS Victoryn laivalääkärinä Trafalgarin taistelun aikana, jolloin hän oli näkemässä amiraali Horatio Nelsonin kuoleman. Hän kirjoitti taistelusta selostuksen "The Death of Lord Nelson".


title: William Beatty

text: "Victorylla" oli taistelun aikaan 815 hengen suuruinen miehistö, joista 57 kuoli ja 109 haavoittui. Beatty joutui itse amputoimaan 9 käsivartta ja 2 jalkaa, ja niillä toimilla säästyi monta ihmishenkeä. Kun Nelson itse haavoittui, Beatty ei hoitanut häntä. Hän on sanonut, ettei amiraali ollut enää hoidettavissa.


title: William Beatty

text: Amiraali Nelson oli toivonut tulevansa haudatuksi kotimaansa multiin eikä halunnut että hänen ruumistaan olisi heitetty mereen, kuten sen ajan merimiehet oli tapana heittää. Beatty joutui keksimään, miten amiraalin ruumiin saisi säilymään niin, ettei se mätänisi matkalla takaisin Britanniaan. Lopulta hän päätti sijoittaa lordi Nelsonin ruumiin säilöön brandytynnyriin. Beatty kertoo kirjassaan, miten ruumiista nousevat kaasut nostivat tynnyrin kannen auki 28. lokakuuta 1805, niin että vartioon määrätyt merimiehet säikähtivät. Kun alus saapui Gibraltariin, tynnyriin piti lisätä alkoholia, koska sitä oli mennyt ruumiin onteloihin. Tapaus on voinut synnyttää tarinan, jonka mukaan merimiehet olivat juoneet ruumista ympäröivän brandyn.


title: Cowdenin oireyhtymä

text: Cowdenin oireyhtymä on harvinainen autosomissa dominantisti periytyvä oireyhtymä, jonka luonteenomaisimpana piirteenä potilaalla esiintyy useita kasvainten kaltaisia muodostumia, hamartoomia. Vaikka ne ovat hyvänlaatuisia, on potilaiden sairastumisvaara tiettyihin syöpiin kohonnut. Oireyhtymä kuvattiin vuonna 1963 ja nimettiin siitä kärsineen potilaan mukaan.


title: Cowdenin oireyhtymä

text: Useimmissa tapauksissa oireyhtymän aiheuttaa PTEN-geenin mutaatio. Esiintyvyys on naisilla hieman korkeampi kuin miehillä.


title: Cowdenin oireyhtymä

text: Oireyhtymään voi liittyä Lhermitten–Duclos'n tauti, hitaasti kehittyvä aivokasvain pikkuaivoissa.


title: Eino Saari

text: Eino Armas Saari (7. lokakuuta 1894 Turku − 13. huhtikuuta 1971 Helsinki) oli Helsingin yliopiston professori, Yhteiskunnallisen korkeakoulun ja sittemmin Tampereen yliopiston kansleri, kansanedustaja ja ministeri.


title: Eino Saari

text: Saaren vanhemmat olivat vartiopäällikkö Juho Paavali Saari ja Ida Loviisa Lindgren ja puoliso vuodesta 1925 Aino Helmi Koivisto. Saari tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta reaalilyseosta 1913. Hän valmistui metsänhoitajaksi vuonna 1916, filosofian kandidaatiksi 1919 ja filosofian tohtoriksi 1923. Hänen väitöskirjansa julkaistiin vuotta aiemmin ja sen aihe oli "Kotitarvepuun kulutus maaseudulla Turun ja Porin läänissä".


title: Eino Saari

text: Saari toimi ensin assistenttina Helsingin yliopistossa ja sitten Metsätieteellisessä tutkimuslaitoksessa vuodesta 1916 vuoteen 1922. Metsähallituksen tilastokonttorin johtaja hän oli vuodesta 1922 vuoteen 1925, jolloin hänestä tuli metsäpolitiikan (myöhemmin metsätaloustiede) ensimmäinen professori Helsingin yliopistoon; lopullinen virkanimeke oli kansantaloudellisen metsäekonomian professori, ja hän hoiti virkaa vuoteen 1963 saakka. Vuodesta 1927 vuoteen 1932 Saari toimi Metsätieteellisen tutkimuslaitoksen puunkäyttötutkimuksen johtajana, vuodesta 1942 alkaen myös Puunjalostusteollisuuden keskusliiton metsäasiantuntijana. Saari vieraili useasti Pohjois-Amerikassa Rockefeller-säätiön stipendiaattina, työskenteli metsätaloustieteen tutkijana ja julkaist tutkimuksiaan paitsi suomeksi myös englanniksi. Vuonna 1954 Saari valittiin Yhteiskunnallisen korkeakoulun kansleriksi.


title: Eino Saari

text: Saari toimi useiden valtiollisten komiteoiden ja neuvottelukuntien puheenjohtajana, yritysten hallintoneuvostojen jäsenenä ja YK:n Elintarvike- ja maatalousjärjestön FAO:n Suomen ja Euroopan toimikunnissa. Tässä toimessa hän työskenteli asiantuntijana Paraguayssa vuosina 1952 ja 1953. Hän oli myös muun muassa Suomen kulttuurirahaston säätiön hallintoneuvoston varaesimies ja Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja. Vuonna 1953 hän sai Göttingenin yliopistolta metsätieteen kunniatohtorin arvon.


title: Eino Saari

text: Vuonna 1951 Saari valittiin Suomen kansanpuolueen puheenjohtajaksi ja puolueen kansanedustajaksi 1954. Sosiaaliministerinä hän toimi 1956–1957.


title: M/S Kurt

text: M/S Kurt on teräsrunkoinen hinaaja, joka on rakennettu vuonna 1918 A. Ahlström Osakeyhtiön telakalla Varkaudessa.


title: M/S Kurt

text: Alus rakennettiin alun perin Tornion edustalla Kuusiluodossa toimineen And. Kurth & Co Aktiebolagetille. Kesäkuussa 1945 "Kurt II" liitettiin VII raivausosaston 12. raivaajalaivueeseen hinaajaraivaajaksi itäiselle Suomenlahdelle. Aluksen päällikkönä palveli luutnantti Pohjola ja konemestarina sotilasmestari Launiainen.


title: M/S Kurt

text: Miinanraivaustehtävien jälkeen "Kurt" palveli Rosenlewin hinaajalaivastossa Reposaaren sahalla. Vuonna 1964 höyrykone ja kattila poistettiin ja niiden tilalle asennettiin 240 hevosvoiman -dieselmoottori. Samassa yhteydessä kansirakennus vaihdettiin. Alus oli ammattiliikenteessä 1980-luvun alkuun asti, jonka jälkeen se myytiin yksityisomistukseen. Aluksen nykyisenä voimanlähteenä on 150 hevosvoiman Valmet D815 -dieselmoottori.


title: Tiron merkit

text: Tiron merkit ovat kirjoitusmerkkejä, jotka muodostavat latinankielisen pikakirjoitusjärjestelmän. Järjestelmää alettiin käyttää Rooman valtakunnassa hiukan ennen ajanlaskun alkua, ja se säilyi käytössä 1000-luvun alkuun.


title: Tiron merkit

text: Merkkien ensimmäisenä kehittäjänä pidetään Marcus Tullius Tiroa, joka oli Ciceron vapautettu orja ja toimi hänen sihteerinään. Varhaisin tieto järjestelmän käytöstä on vuodelta 63 eaa., jolloin sillä kirjoitettiin muistiin Cato nuoremman pitämä puhe senaatissa.


title: Tiron merkit

text: Tiron jälkeen merkkien kehittäjiksi mainitaan Isidorus Sevillalaisen 600-luvulta peräisin olevissa teksteissä Vipsanius, Philargius, Maecenaksen vapautettu orja Aquila sekä Seneca. Nykyisin pidetään kuitenkin todennäköisenä, että myös Vipsaniuksen ja Senecan osalta kyse on ollut heidän vapautetuista orjistaan. Antiikin ajalla merkit tunnettiin Senecan merkkeinä ("notae Senecae"), ja vasta vuonna 1550 ranskalainen tutkija Jacques Gohory nimesi ne Tiron merkeiksi ("Tyronis notae").


title: Tiron merkit

text:
Tiron merkit säilyivät käytössä Galliassa ja frankkien valtakunnassa, sekä luostareissa että kuninkaiden kanslioissa. Uusi kukoistuskausi koettiin karolingien hallitsijakausilla 700- ja 800-luvuilla.
800- ja 900-luvuilta peräisin olevien käsikirjoitusten perusteella merkkejä luotiin yhteensä n. 13 000.


Luettelo Islannin rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista suuruusjärjestyksessä. Taulukkoa lukiessa on otettava huomioon että vuonna 2008 22 726 oli sellaisia, jotka kuuluivat johonkin muuhun uskonnolliseen ryhmään tai joita ei ollut luokiteltu ja 9 265 ei kuulunut mihinkään uskonnolliseen yhteisöön.


title: Uudisraivaus

text: Uudisraivaus on uuden pellon tai laitumen raivaamista viljelykelpoisesta metsämaasta, suosta tai niitystä. Suurin osa Suomen raivauksista on suoritettu käsivoimin kuokkimalla. Myöhemmin niittyjen ja vanhojen laidunalueiden raivaamisessa käytettiin tavallisesti hevos- tai traktoriauraa.


title: Uudisraivaus

text: Ensimmäinen työvaihe raivauksessa oli puuston poistaminen joko kaatamalla puut juurineen kirvestä ja kankea käyttämällä tai suorittamalla avohakkuu, jonka jälkeen kannot nostettiin kangen, erilaisten nostolaitteiden tai räjähdysaineiden avulla maasta ylös. Sarkaojat ja lohkon reunaojat kaivettiin käsivoimin lapiolla.


title: Uudisraivaus

text: Pellonraivaus Oy alkoi 1940-luvulla tehdä uudisraivausta koneellisesti. Kannot nostettiin telaketjutraktorilla, jossa oli tarkoitukseen soveltuva piikkipuskuri. Seuraavana vuonna kannot puskettiin uudelleen, jolloin multa varisi pois ja ne voitiin polttaa. Tämän jälkeen alue rikottiin järeällä lautasäkeellä ja ajettiin sarkaojat telaketjutraktorin perässä hinattavalla järeällä oja-auralla.


title: Uudisraivaus

text: Samalla tavalla raivattiin myös suot ja niityt, mutta jos suossa oli kantoja, ne poistettiin telaketjutraktorilla maan ollessa jäässä tai sulan aikana traktorikäyttöisellä kantoharavalla. Jos raivattava alue oli pehmeää, ojat kaivettiin käsin lapiolla, muussa tapauksessa ne vedettiin koneellisesti oja-auralla.


title: Uudisraivaus

text: Uudisraivauksessa raivattava alue muutettiin pysyvästi pelloksi, kun taas kaskeamisessa viljelmä oli väliaikainen ja palasi muutaman vuoden kuluttua takaisin luonnontilaan.


title: Uudisraivaus

text: Vuosina 1950–55 valtion tulo- ja menoarviossa oli erityinen siirtomääräraha uuden pellon raivaukseen. Palkkio voitiin maksaa sellaiselle viljelmälle, jonka peltoala nousi enintään 20 hehtaarin uudisraivauksen suorittamisen jälkeen tai jos viljelmä sijaitsi Pohjois-Suomessa tai itäisen rajaseudun kunnissa, enintään 30 hehtaaria.


title: Uudisraivaus

text: Palkkio voitiin maksaa peltoalarajoituksitta pika-asutuslain tai maanhankintalain nojalla sellaisille, jotka olivat kyseisten lakien mukaan oikeutettuja saamaan maata tai muuten hankkineet sitä omistukseensa. Raivauspalkkio voitiin maksaa myös sellaiselle, joka oli edellä mainittujen lakien mukaan luovuttanut peltoa tai viljelyslaidunta. Maanluovuttaja sai palkkion myös siinä tapauksessa, jos hän raivasi itse ja luovutti pellon edelleen siirtolaiselle. Maataloushallituksen luvalla palkkio voitiin maksaa myös yleishyödylliselle yhtymälle tai laitokselle. Uudisraivauspalkkio oli myös vuosien 1945–49 valtion tulo- ja menoarvioissa.


title: Uudisraivaus

text: Myöhemmin uudisraivausta alettiin rajoittaa maatalouden ylituotannon johdosta ja nykyisin se on luvanvaraista.


Keisarin uudet kuviot 2. Kronkin uudet kuviot ("Kronk’s New Groove") on Disneyn vuonna 2005 valmistama yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka on jatkoa aiemmalle osalle "Keisarin uudet kuviot". Edeltäjänsä tavoin se on lapsille suunnattu pitkä animaatioelokuva. Elokuvan on ohjannut Andrew Saul Blinkoff.


title: Keisarin uudet kuviot 2. Kronkin uudet kuviot

text: Kronkin isä Papi on saapumassa Kronkin luo, ja hän on kauhuissaan. Papi on sanonut Kronkille, että hänen täytyy saada iso mäenharjatalo ja perhe, että Kronkista tulisi joskus jotain. Aikoinaan pahamaineinen Yzma huijasi Kronkia myymään taikajuomaa, joka auttaisi vanhuksia heidän kivuissaan, mutta Kronk pelastaa onneksi päivän. Kerran hän myös rakastui kurrepartion naisvetäjään, Lintusaloon. Heidän rakkautensa ei kestänyt pitkään, koska sitä ennen kurrepartiolainen nimeltä Tipo huijasi Lintusalon joukkuetta ryhmien kisassa, mihin Kronk oli sanonut, että voiton pitää tulla keinolla millä hyvänsä. Kun Kronk oli kertonut tarinansa, Papi oli jo ovella.


title: Kyllikki Pohjala

text: Kyllikki Pohjala (ent. Uuloo; 11. marraskuuta 1894 Nakkila − 22. syyskuuta 1979 Helsinki) oli pitkäaikainen Kokoomuksen kansanedustaja. Hän istui eduskunnassa Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä yhtäjaksoisesti vuosina 1933–1962. Pohjala oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943 sekä sosiaaliministerinä Karjalaisen ensimmäisessä hallituksessa.


title: Kyllikki Pohjala

text: Nakkilassa syntynyt Pohjala valmistui sairaanhoitajaksi vuonna 1917. Vuosina 1918–1919 hän toimi sairaanhoitajana Suomen sisällissodassa Satakunnan rintamalla sekä myöhemmin Viron vapaussodassa Pohjan Poikien rykmentissä. Pohjala muutti vuonna 1920 Yhdysvaltoihin. Hän työskenteli sairaanhoitajana ja samalla opiskeli New Yorkissa Columbian yliopistossa, jossa hän suoritti "Bachelor of Science" -tutkinnon vuonna 1927.


title: Kyllikki Pohjala

text: Palattuaan Suomeen Pohjala aloitti "Sairaanhoitaja"-lehden päätoimittajana sekä vuonna 1935 Suomen sairaanhoitajaliiton puheenjohtajana. Molempia tehtäviä hän hoiti kansanedustajantyönsä ohessa vuoteen 1963 saakka. Pohjala vaikutti merkittävästi siihen, että Kokoomus alkoi suhtautua myötämielisemmin sosiaalilainsäädännön kehittämiseen.


title: Kyllikki Pohjala

text: Pohjalalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1954. Hän julkaisi vuonna 1966 muistelmateoksen "Kuljin tietäni". Pohjala on haudattu Nakkilan hautausmaalle.


The Death of Lord Nelson eli Authentic Narrative of the Death of Lord Nelson on irlantilaisen laivalääkärin William Beattyn kirjoittama teos, jossa hän kertoo amiraali Horatio Nelsonin kuolemasta ja siihen liittyvistä tapahtumista. Teos ilmestyi 1807.


title: Authentic Narrative of the Death of Lord Nelson

text: Britannian kansallisarkiston National Archivesin tutkijat arvelevat että HMS Victoryn laivapäiväkirjasta puuttuvat tiedot amiraali Nelsonin kuolemasta on jätetty tahallaan pois. Beatty olisi jättänyt ne pois kertoakseen ne vasta omassa kirjassaan.


title: Lhermitten–Duclos'n tauti

text: Lhermitten–Duclos'n tauti on harvinainen, hitaasti kehittyvä aivokasvain. Tapaukset ovat sporadisia tai Cowdenin oireyhtymään liittyessään autosomissa dominantisti periytyviä. Hamartooman kaltainen kasvain esiintyy sairastuneilla pikkuaivoissa. Lhermitte ja Duclos kuvasivat taudin vuonna 1920.


title: Lhermitten–Duclos'n tauti

text: Taudille tyypillisiä oireita ovat näköhäiriöt, motoriset ongelmat, päänsärky ja poikkeava EEG.


title: Hartikainen

text: Hartikainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Černá Pole

text: Černá Pole (suomeksi Mustat niityt) on Tšekin toiseksi suurimman kaupungin Brnon kaupunginosa. Se sijaitsee lähellä kaupungin keskustaa sen pohjoispuolella, Brno-severin osa-alueella. Alue on rauhallista, melko vaurasta asuinaluetta, jossa on paljon ravintoloita mutta vähän parkkipaikkoja.


title: Černá Pole

text: Černá Polessa on arkkitehtuuriltaan merkittäviä kohteita 1920- ja 1930-lukujen vaihteesta: Mies van der Rohen Villa Tugendhat on Unescon maailmanperintökohde. Muita merkittäviä rakennuksia ovat Josef Kranzin suunnittelema "Cafe Era" ja Mojmír Kyselkan piirtämä kolmikerroksinen Masarykin yhteiskoulu (Masarykova obecná škola chlapecká a dívčí).


title: Nuorisotutkimusseura

text: Nuorisotutkimusseura on suomalainen vuonna 1988 perustettu poikkitieteellinen yhdistys, jonka tavoitteena on edistää nuorisotutkimusta. Nuorisotutkimusseura järjestää seminaareja ja julkaisee alan tutkimusta sekä ylläpitää nuorisotutkijarekisteriä. Seura harjoittaa myös omaa tutkimustoimintaa vuonna 1999 perustetun Nuorisotutkimusverkoston kautta. Yhdistyksellä on noin 360 jäsentä.


title: Nuorisotutkimusseura

text: Nuorisotutkimusseura on julkaissut "Nuorisotutkimus"-lehteä (ISSN 0780-0886) vuodesta 1993 alkaen. Itse lehti on ilmestynyt vuodesta 1983, ja sitä julkaisi aluksi Kansalaiskasvatuksen keskus. Välillä mukana oli myös Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssi.


title: Portugalin historia

text: Portugalin historia itsenäisenä valtiona juontaa juurensa keskiajalle. Portugali nousi löytöretkien myötä ensimmäiseksi maailmanlaajuiseksi merivallaksi 1400-luvun alusta lähtien. Laajimmillaan portugalilainen imperiumi käsitti alueita kaikista maanosista Pohjois-Amerikkaa lukuun ottamatta. Imperiumin kulta-aika päättyi hallitsijasuvun sammumiseen ja unioniin Espanjan kanssa. Voimakkaammat Länsi-Euroopan valtiot, kuten Alankomaat, Englanti ja Ranska syrjäyttivät 1500-luvulla Portugalin kauppa- ja merimahtina. Intian valtameren alueet menetettiin muslimivaltioille, etupäässä Omanille ja ottomaanien alusmaille. Uuden itsenäistymisen (1640) jälkeen maa eli seuraavan vuosisadan Euroopan unohdettuna syrjäseutuna. Konservatiivinen aatelisto ja katolinen kirkko inkvisitioineen estivät uudistukset. Vuoden 1755 maanjäristyskatastrofi ja sitä seurannut Pombalin markiisin valtakausi valistushenkisine uudistuksineen katkaisivat pitkän pysähtyneisyyden ajan. Ranskalaiset miehittivät Portugalia 1807–1812. Miehityksen ajaksi kuningashuone siirtyi Brasiliaan.


title: Portugalin historia

text: Portugalista on löytynyt todisteita asutuksesta noin 30 000 vuoden takaa. Paleoliittiset metsästäjä-keräilijät keskittyivät Douro- ja Tajojokien yläjuoksun laaksoihin ja alkoivat noin 22 000 vuotta sitten tekemään kaiverruksia jokitörmien kallioihin. Tunnetuimmat kalliotaiteet löytyvät Vila Nova de Foz Côan kunnan ympäristöstä.


title: Portugalin historia

text: Ensimmäiset kiviset rakennelmat pystytettiin Portugaliin noin 6 000 – 7 000 vuotta sitten. Portugalissa on säästänyt useita dolmeneita ja menhireitä. Suurin säilynyt dolmen on Évoran lähellä oleva Anta Grande do Zambujeiro. Neoliittiselta kaudelta on säilynyt myös kivikehiä, muun muassa Cromeleque dos Almendres. Noin vuonna 3000 eaa. ihmiset alkoivat rakentaa myös alkeellisia asumuksia sekä harjoittaa maanviljelyä. Kauden ihmiset harjoittivat vainajien palvontaa ja rakensivat kivirakennelmia eli dolmeneita. Neoliittikauden lopulla noin 2000 eaa. alkoivat voimistua Iberian niemimaan kivikautisten kulttuurien alueelliset erot. Noin vuoden 1000 eaa. tienoilla Portugalin pohjoisosiin alkoi kehittyä kulttuuri, joka rakensi kaupunkia ja kyliä linnavuorten juurelle.


title: Portugalin historia

text: Foinikialaiset saapuivat 1100-luvulla eaa. Pyreneiden niemimaan länsirannikolle etsimään metalleja ja perustivat kauppa-asemia Cádiziin, Málagaan ja Sevillaan. Foinikialaiset kävivät kauppaa sisämaan asukkaiden kanssa ja vaihtoivat itämaisia kauppatuotteita metalleihin. He asettuivat noin vuonna 900 eaa. myös Portugalin Atlantin rannikolle.


title: Portugalin historia

text: Keltit saapuivat Keski-Euroopasta Pyreneiden niemimaan länsiosiin 700–500 eaa. Tuohon aikaan kaupungit kehittyivät, ja esimerkiksi Citânia de Briteirosista ja Citânia de Sanfins de Ferreirasta on asunut maanviljelijöitä, käsityöläisiä ja kauppiaita. Kelttiläisten ja kelttiläsityneiden heimojen ohella nykyisen Portugalin alueella asui kelttejä edeltäneitä indoeurooppalaisia kieliä puhuneita kansoja, kuten lusitaanit. Kreikkalaiset saapuivat niemimaalle 600-luvulla eaa. ja perustivat alueelle siirtokuntia. Karthagolaiset saapuivat foinikialaisten ja kreikkalaisten jälkeen ja hallitsivat niemimaan eteläisiä osia roomalaisten saapumiseen asti 200-luvulla eaa.


title: Portugalin historia

text: Roomalaiset valloittivat Pyreneiden niemimaan 200-luvun lopulla eaa. Niemimaan länsiosassa nykyisen Portugalin keskiosassa lusitaanit vastustivat roomalaisten hyökkäystä voimakkaasti parin sadan vuoden ajan. Lusitaanien vastarintaa johtaneista sotapäälliköistä kuuluisin oli Viriatus, joka taisteli roomalaisjoukkoja vastaan vuosikymmenten ajan, kunnes hän joutui omien, roomalaisten lahjomien sotilaidensa murhaamaksi. Viriatuksen kuoleman jälkeen roomalaiset pystyivät nopeasti Portugalin sisämaan ja loputkin Pyreneiden niemimaasta. Valloittaja oli roomalaisten sotapäällikkö Decius Junius Brutus.


title: Portugalin historia

text: Valloituksen jälkeen alkoi Portugalin roomalaistaminen. Olisipo (nykyinen Lissabon) oli perustettu vuoteen 60 eaa. mennessä. Muita kaupuneka olivat muun muassa Évora, Santarém ja Beja. Rooman provinssina Lusitania oli vuodesta 25 eaa. alkaen likimain nykyisen Portugalin ja osittain Espanjan alueilla. Se käsitti Douron eteläpuolisen alueen. Se nimettiin luultavasti alueen alkuperäisten asukkaiden, lusitaanien mukaan. Heidän alkuperänsä on epäselvä, mutta he saattaisivat olla kelttien ja ibereiden jälkeläisiä. Arkeologiset löydöt osoittavat, että roomalaisajan Lusitania oli vauras alue. Olisipo toimi Lusitanian pääkaupunkina, kunnes vuonna 25 jaa. nykyisen Espanjan alueelle perustettiin Emerita Augusta. Roomalaiset kehittivät Lusitanian teollisuutta ja rakensivat monia teitä ja siltoja hallintokaupunkien välille. He pystyttivät myös monia monumentteja, kuten Évoran Dianan temppelin.


title: Portugalin historia

text: Kansainvaellusaikana 400-luvulla Pyreneiden niemimaalle saapui useita germaanisia heimoja. Vandaalit, sveebit ja alaanit tunkeutuivat alueella vuonna 406. Hyökkääjät levittäytyivät länsirannikolle asti muutamassa vuodessa. Vandaalit pitivät alkuun nykyistä Portugalia hallinnassaan, mutta heidän jälkeensä sveebit levittäytyivät sinne Galiciasta. Sveebien kuningaskunnan keskuksena oli nykyinen Braga. Roomalaistuneet visigootit pyrkivät pian palauttamaan roomalaiskauden Pyreneiden niemimaalle. He perustivat sinne Visigoottien valtakunnan, joka kesti muslimihyökkäyksiin asti. Germaanikaudella kristinusko vakiintui Portugaliin.


title: Portugalin historia

text: Islamaninuskoiset maurit tunkeutuivat vuonna 711 nykyisestä Marokosta Pyreneiden niemimaalle. Sisäisten ristiriitojen heikentämä Visigoottien valtakunta kaatui helposti, ja maurit etenivät lähes ilman vastarintaa. Portugalissa maurit keskittivät valtansa maan eteläosiin, joka tunnettiin nimellä Gharb Al-Andalus, jonka pääkaupunkina toimi Silves. Maurit toivat Portugaliin muslimitieteilijöiden keksintöjä ja toisaalta kehittyneempiä kastelujärjestelmiä. Lisäksi muun muassa Lissabon, Santarém ja Évora saivat maurilaisen ilmeensä.


title: Portugalin historia

text: Vaikka maurit olivat käytännössä vallanneet koko Pyreneiden niemimaan, Asturian vuoristoalueille oli jäänyt jonkun verran visigootteja. Niin sanotun reconquistan aloittanut Pelayo kukisti jo 700-luvun alussa muslimit Covadongan taistelussa ja perusti Asturian kuningaskunnan. Hänen seuraajansa laajensivat Asturian–Leónin kuningaskuntaa Portugalin pohjoisosiin Bragaan, Portoon, Viseuun ja Guimarãesiin. Alue säilyi noin 200 vuoden ajan kristittyjen ja muslimien välisenä raja-alueena.


title: Portugalin historia

text: Kreivi Vímara Peres hallitsi vuonna 868 Minho- ja Dourojokien välistä Portucalen kreivikuntaa, jonka keskus oli Portucalen kaupunki (nykyinen Porto). Vuotta 868 pidetäänkin toisinaan Portugalin perustamisvuotena, vaikkakaan täyttä itsenäisyyttä ei vielä ollut. Leónin kuningas Alfonso VI antoi 1096 Portucalen kreivin tittelin ritari Henrikille. Hän pysyi pitkään uskollisena Alfonsolle, mutta tämän vuonna 1109 tapahtuneen kuoleman jälkeen Henrik ei puolueettomana Leónin sisällissodassa eikä tarjonnut tukea millekään osapuolelle. Portugali julistautui sodan aikana itsenäiseksi, Henrikin elinaikana Portugalin itsenäisyyttä ei kuitenkaan tunnustettu.


title: Portugalin historia

text: Alfonso VII voitti Leónin sisäisen taistelu, ja hän pakotti vuonna 1127 Portugalin hallitsijan Teresan suostumaan kuuliaisuuteen. Portugalilaiset aateliset vastustivat itsenäisyyden pienenemistä ja liittoutuivat Teresan pojan Afonso Henriquesin (Alfonso I) kanssa. Afonso kukisti äitinsä joukot 24. kesäkuuta 1128 São Mameden taistelussa. Hän julistautui 1139 Portugalin kuninkaaksi ja onnistui vuonna 1147 valtaamaan muslimeilta sekä Santarémin että Lissabonin. Alfonso VII oli tunnustanut 1143 serkkunsa aseman kuninkaana, ja vuonna 1179 Pyhä istuin tunnusti Portugalin itsenäiseksi. Vaikka Alfonson valtakunta levisi aina Alentejoon asti, muslimien valtakeskittymää Algarvea ei saatu vielä useaan vuosikymmeneen vallattua.


title: Portugalin historia

text: Alfonson poika Sancho I alkoi jakaa erityisesti maan itä- ja keskiosissa kaupunginoikeuksia ja houkutteli näin uudisasukkaita. Hän käytti huomattavan osan voimavaroistaan maan asuttamiseen ja on saanut näin lempinimen ”Asuttaja” ("O Povoador"). Tagusin laaksossa ja siitä etelään uudisasuttaminen oli vaarallista, joten sieltä annettiin maita monille uskonollis-sotilaallisille sääntökunnille. Merkittävin niistä oli Temppeliherrain ritarikunta, joka sai alueita Zêzerejoen varrelta.


title: Portugalin historia

text: Temppeliherrain tuella Sancho valtasi 1189 Algarven, mutta almohadien joukot t4ekivät monia vastahyökkäyksiä. Alfonso II oli vuyonna 1212 tukemassa kastilialaisia Las Navas de Tolosan taistelussa. Hän oli edellisenä vuonna kutsunut kokoon ensimmäisen parlamentin, cortesin, johon kutsuttiin aatelisia ja kirkon edustajia. Portugalin takaisinvaltaus viimeisteltiin vuonna 1249, kun Faro valoitettiin. Portugalin rajat ovat pysyneet tämän jälkeen lähes muuttumattomina. Alfonso III otti tuolloin ensimmäisenä monarkkina tittelikseen ”Portugalin ja Algarven kuninkaan”.


title: Portugalin historia

text: Dinis I vakiinnutti valtakaudellaan 1279–1325 Portugalin aseman. Hän muun muassa linnoitti rajakaupunkeja ja uudisti maanviljelystä, mikä toi hänelle lempinimen ”Maanviljelijä” ("O Lavrador"). Hän myös oli perustamassa Portugalin merivaltaa, kun hän toi 1317 genovalaisen Emanuele Pessagnon johtamaan Portugalin laivastoa. Kaupankäyntiä hän rohkaisi tekämällä 1303 Englannin Edvard II:n kanssa sopimuksen, joka takasi portugalilaisten kauppiaiden pääsyn englantilaisiin satamiin. Dinis määräsi myös, että kaikki viralliset dokumentit tulisi kirjoittaa portugaliksi, ja perusti tutkimuskeskuksen, josta kehittyi myöhemmin Coimbran yliopisto.


title: Portugalin historia

text: Dinisin seuraajien aikana elämä Portugalissa ei ollut enää yhtä rauhallista. Alfonso IV joutui useisiin erimielisyyksiin Kastilian kanssa. Häne pojanpoikansa Ferdinand I oli vallassa, kun Pietari I ja Henrik II kävivät taistelua Kastilian kruunusta. Kun Pietari murhattiin 1369, Ferdinand lupuautui liittoutumaan useiden Kastilian kaupunkien kanssa. Kastiliassa valtaan noussut Henrik valtasi Portugalin.


title: Portugalin historia

text: Kuningas Ferdinand I kuoli 1383 jättämättä miespuolista perillistä. Hänen tyttärensä Beatriz meni samana vuonna naimisiin Kastilian Juhana I:n kanssa, mikä tarkoitti, että Portugali siirtyisi Kastilian vallan alle. Tätä seurasi kahden vuoden mittainen anarkia, jolloin maassa ei ollut varsinaista kuningasta. Portugalilaiset kävivät 6. huhtikuuta 1384 kastilialaisia vastaan Atoleirosin taistelun, mutta vasta Aljubarrotan taistelussa 14. elokuuta 1385 portugalilaiset voittivat kastilialaiset lopullisesti, jolloin Portugali pääsi Kastilian holhouksesta ja valtaistuimelle nousi Portugalin Juhana I.


title: Portugalin historia

text: Englantilaiset olivat auttaneet portugalilaisia taisteluissa, ja 9. toukokuuta 1386 Englanti ja Portugali tekivät Windsorin sopimuksen. Sopimus synytti yli 500 vuotta kestäneen yhteistyön. Juhana otti vaimokseen englantilaisen Lancasterin Filippan, joka oli Juhana Gentin tytär.


title: Portugalin historia

text: Portugalilaisen imperiumin rakentaminen alkoi 1415, kun portugalilainen armada purjehti kuningas Juhana I:n ja hänen poikiensa Edvardin, Henrikin ja Alfonson kanssa kohti Ceutaa Pohjois-Afrikassa. Mukana oli myös Nuno Álvares Pereira. Ceutan rikas islamilainen kauppakaupunki valloitettiin 21. elokuuta 1415.


title: Portugalin historia

text: Ceutan valloituksen jälkeen prinssi Henrik Purjehtija asettui Sagresiin ja perusti sinne 1418 purjehduskoulun. Hän oli kiinnostunut Afrikan-kaupan rikkauksista ja tutkimusmatkoista, ja hänellä oli Algarven kuvernöörinä ja Kristuksen veljeskunnan suurmestarina myös varaa rahoittaa tutkimusmatkoja. Portugalissa Temppeliherrain ritarikunta oli pystynyt jatkamaan toimintaansa Kristuksen veljeskuntana, vaikka se muualla kiellettiin, sillä temppeliherrojen katsottiin tehneen Portugalille suuria palveluksia.


title: Portugalin historia

text: Sagresissa kehitettiin karavelialusta, joka auttoi portugalilaiset valtamerille. Vuonna 1418 Henrik Purjehtijan kapteenit João Gonçalves Zarco ja Tristão Vaz Teixeira löysivät Porto Santon saaren, ja vuonna 1419 Zarco nousi maihin Madeiralla. Suurin osa Azorien saarista löydettiin 1427–1431. Sekä osa Azoreista että Madeira asutettiin 1430-luvulle mennessä. Afrikan rannikolla Gil Eanes ja Afonso Gonçalves Baldaia saapuivat vuonna 1436 Senegaljoelle, Dinis Dias löysi 1444 Kap Verden ja vuonna 1460 portugalilaiset saapuivat nykyisen Sierra Leonen rannikolle.


title: Portugalin historia

text: Henrikin kuoltua Portugali menetti hetkeksi päämäärätietoisen tutkimusmatkailun. Juhana II:n aikana kruunu alkoi jälleen aktiivisesti etsiä meritietä Intiaan. Bartolomeu Dias kiersi ensimmäisenä Hyväntoivonniemen 1487. Vasco da Gama purjehti ensimmäisenä eurooppalaisena Intiaan ja saapui Kalikutiin 20. toukokuuta 1498. Pedro Álvares Cabral purjehti vuonna 1500 ensimmäisenä Brasilian rannikolle. Brasilia julistettiin pian kuuluvaksi Portugaliin. Kymmenen vuotta myöhemmin Afonso de Albuquerque valloitti Goan.


title: Portugalin historia

text: Espanjan ja Portugalin kesken tehtiin 7. kesäkuuta 1494 Tordesillasin sopimus, jolla maat jakoivat keskenään Euroopan ulkopuolisen maailman. Sopimuksessa määriteltiin etelä–pohjoissuuntainen jakolinja, joka kulki noin 1 800 kilometriä länteen Kap Verden saarista. Tämä jakolinja vastaa noin pituuspiiriä 47 °W. Espanja sai jakolinjan länsipuoliset alueet, Portugali puolestaan kaikki itäpuoliset. Tordesillasin sopimus johti käytännössä siihen, että Portugali sai oikeuden Afrikasta ja Aasiasta löytyviin alueisiin sekä Brasilian itäosiin. Portugali sai Brasilian vahingossa, sillä sopimusta tehtäessä ei tiedetty Amerikan ulottuvan sovitun linjan itäpuolelle.


title: Portugalin historia

text: Zaragozan sopimus 1529 oli vastaava päätös itäisellä pallonpuoliskolla. Sen mukaan nykyisen Indonesian seudut (silloiset Maustesaaret) samoin kuin juuri löydetyt Filippiinit kuuluivat Espanjalle. Sopimus oli tappio Portugalille, jonka alue alkoi vasta noin 1 500 km Maustesaarista itään päin.