title: Järjetön rakkaus

text: Järjetön rakkaus on suomalaisartisti Jesse Kaikurannan kappale hänen ensimmäiseltä, "Vie mut kotiin" -studioalbumilta. Sen julkaisi Universal Music albumin toisena singlenä 14. syyskuuta 2012. Kaikuranta osallistui kappaleella vuoden 2012 Syksyn sävel -kilpailuun ja voitti sen. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa 2. marraskuuta 2012. Videon on ohjannut Elias Koskimies.


title: Järjetön rakkaus

text: "Järjetön rakkaus" sijoittui singlelistalla parhaimmillaan 16:nneksi ja latauslistalla kuudenneksi. Se oli parhaimmillaan myös soitetuin radiokappale.


title: Bélapaïsin luostari

text:
Bélapaïsin luostari ("Bellapáisin luostari", , ) on entinen luostari, joka sijaitsee Bélapaïsin kylässä Kyproksen saaren pohjoisosassa.
Bélapaïsin luostarin perusti keskiajalla 1200-luvulla premonstratenssien veljeskunta. Luostarin nimi on peräisin ranskan kielestä ja tarkoittaa ”Rauhan luostaria”. Se on antanut nimensä koko Bélapaïsin kylälle. 1300-luvulla rakennettiin luostarin piha korkeine kaariholveineen sekä gallerioineen.


title: Bélapaïsin luostari

text: Luostari on rakennettu Pentadáktylos-vuoriston pohjoisrinteeseen. Rakennuskokonaisuus edustaa goottilaista arkkitehtuuria. Luostari on nykyisin lähes kokonaan raunioitunut. Vain sen kirkko on säilynyt. Kirkon salissa järjestetään nykyisin konsertteja. Salin takaseinässä olevat luodinreiät ovat peräisin brittisotilaiden ampumaharjoitteluista.


title: Ylläs – huipulla tuulee

text: Ylläs – huipulla tuulee on suomalainen televisiosarja, jonka ensimmäinen tuotantokausi alkoi Sub-kanavalla 20. syyskuuta 2012. Sarjan toinen tuotantokausi alkoi 9. lokakuuta 2013. Sarjassa seurataan Yllästunturin arkea sekä henkilökunnan että tunturilla vierailevien asiakkaiden näkökulmasta.


title: Menesjärvi

text: Menesjärvi on järvi Inarissa Lemmenjoen itäpuolella. Järven läpi virtaa Menesjoki, joka laskee Paatariin. Sen laajuus on vanhempien tietojen mukaan 7,5 neliökilometriä. Järviwikin mukaan sen laajuus on 6,323 km². Se kuuluu Paatsjoen vesistöön.


title: Farmi (televisiosarja)

text: Farmi on suomalainen tositelevisiosarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin Nelosella 3. helmikuuta 2014. Ohjelman juontajana toimii Ellen Jokikunnas. Sarjassa seurataan kahdentoista ihmisen pärjäämistä 50 päivän ajan maatilalla, jossa mikään ei ole muuttunut sataan vuoteen. Kaikista pisimpään maatilalla pärjännyt sai palkinnoksi 30 000 euroa. Ohjelmaformaatin kehittäjänä on toiminut ruotsalainen Strix-yhtiö ja se on nähty jo yli 40 maassa.


title: Farmi (televisiosarja)

text: Ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Nelonen-kanavalla 3. helmikuuta 2014 alkaen. Farmin voitti 22-vuotias Sanni. Farmin kilpailijoina olivat:


title: Jipun diskografia

text: Tämä artikkeli on suomalaisen poplaulaja Jipun diskografiasta.


title: Pyöräilyn Suomen-mestaruuskilpailut 1915

text: Suomen pyöräilymestaruudesta kilpailtiin Turussa 31. heinäkuuta–1. elokuuta 1915. Vain miehet kilpailivat. Kälviän Tarmon Juho Jaakonaho ja Helsingin IFK:n Otto Brandt voittivat kumpikin kaksi mestaruutta.


title: Pöllisen möhläyksiä

text: Pöllisen möhläyksiä oli Metsälehdessä vuosina 1950–1969 julkaistu sarjakuva, jota piirsi metsänhoitaja ja pilapiirtäjä Aarno Liuksiala. Nelikuvaiset sarjakuvastripit olivat paljolti lehden lukijoiden ideoihin perustuvia. Yksittäisiä strippejä ehti ilmestyä noin 800.


title: Pöllisen möhläyksiä

text: Sarjakuvan päähenkilö Pöllinen on hölmöläisten kaltainen hahmo, joka muun muassa ymmärtää kielikuvat ja muut sanonnat kirjaimellisesti. Kun joku moittii häntä huonon kirveen ostamisesta ja kehottaa ”purkamaan kaupan”, Pöllinen lähtee sorkkaraudan kanssa panemaan kirveen myynyttä kaupparakennusta matalaksi.


title: Pöllisen möhläyksiä

text: Vuonna 1955 tehtiin Pöllis-aiheesta lyhytfilmi "Metsä-Eemeli ja Pöllinen". Se oli sarjakuvan hahmoihin perustuva opetuselokuva metsänhoidosta. Siinä poika lukee illalla Pöllistä, ja yöllä sarjakuvahahmot heräävät eloon pojan unissa. Filmin alussa nähdään Aarno Liuksiala piirtämässä. Käsikirjoittajana toimi Liuksiala ja kuvaajana Sulo Tammilehto.


title: Bobby Jones (koripalloilija, 1956)

text: Bobby Jones (s. 2. maaliskuuta 1956) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Bobby Jones (koripalloilija, 1956)

text: Jones edusti suomalaista Tampereen Pyrintöä kaudella 1980–1981 saavuttaen SM-hopeaa. Hän pelasi kymmenessä ottelussa 20,4 pisteen ja 13,5 levypallon keskiarvoilla.


title: Bobby Jones

text: Bobby Jones voi tarkoittaa muiden muassa seuraavia henkilöitä:


title: Vickers Vincent

text: Vickers Vincent on brittiläisvalmisteinen kaksitasoinen ja potkurikäyttöinen monikäyttöinen sotilaslentokone, joka oli varustettu Bristol Pegasus -tähtimoottorilla. Kone oli kolmipaikkainen ja varustettu avo-ohjaamolla. Kiinteä laskeutumisteline oli muotosuojin varustettu.


title: Vickers Vincent

text: Tyyppiä edelsivät sekä Fairey IIIF että Westland Wapiti. Vincent suunniteltiin niiden korvaajaksi, koska ne olivat konetyyppeinä ehtineet vanheta. Todellisuudessa ne kumpikin palvelivat aina vuoteen 1941 saakka, Wapiti jopa vuoteen 1944 RAAF:ssa. Prosessointi eli modifiointi aloitettiin suhteellisen varhain, vuonna 1932: muuttamalla Vildebeest Mk.I -torpedokone monikäyttöiseksi versioksi. Aloitteen tästä teki Britannian ilmailuministeriö.


title: Vickers Vincent

text: Vincent I -tyypin 191 koneyksilöä valmistettiin heinäkuun 1934 ja lokakuun 1936 välillä, huomioiden mukaan Vildebeest-tyypin koneiden muunnokset. Koneita palveli 12 eri laivueessa.


title: Vickers Vincent

text: Koneita käytettiin vielä toisen maailmansodan sytyttyä monissa Kansainyhteisön maissa. Britannian kuninkaallisten ilmavoimien ohella tyyppi oli käytössä niin Intiassa, Lähi-idässä, Itä-Afrikassa kuin Uudessa-Seelannissakin. Kone ei ollut edeltäjiään nopeampi (enin nopeus oli 229 km/h), mutta kykeni kantamaan huomattavasti suuremman asekuorman: 499 kg. Tämä seikka selittyy sillä, että alkulähtökohtana koneen rakenteelliselle suunnittelulle oli ollut torpedolentokone.


title: Lumirakentaminen Suomessa

text: Lumirakentaminen tarkoittaa rakentamista, jossa materiaalina käytetään lunta, jäätä ja näiden yhdistelmiä. Ammattimainen lumi- ja jäärakentaminen alkoi Pohjois-Suomen matkailuyrityksissä vuonna 1997, kun ensimmäiset lumihotellit valmistuivat Kemiin ja Saariselälle. Talvella 2013–2014 lumimajoitusta on edellisten lisäksi myös Kittilässä, Muoniossa, Rovaniemellä ja Sinettässä. Suomessa on kehitetty sekä lumirakentamisen tekniikkaa ja innovaatioita että panostettu alan koulutukseen ja tutkimukseen.


title: Lumirakentaminen Suomessa

text: Ammattimaisessa lumirakentamisessa käytetään rakennusmateriaalina lunta, jäätä ja/tai sohjoa. Lunta on yleensä käsiteltävä eli tiivistettävä lujemmaksi, jotta siitä saataisiin turvallista ja kestävää rakennusainesta. Sohjoa tai vettä käytetään laastina, kun yhdistetään lunta ja jäätä. Yleisön käyttöön tarkoitetuilta lumirakennuksilta vaaditaan aina rakennuspiirustukset ja -lupa. Lumirakennuksen on myös läpäistävä rakennustarkastus ennen sen käyttöönottoa. Rakennelmaa on seurattava käytön ajan (tarkastukset ja mittaukset).


title: Lumirakentaminen Suomessa

text: Lumirakentamisessa käytetään yleensä luonnonlunta tiheämpää ja lujempaa tekolunta. Lumimateriaali tiivistyy mekaanisesti käsittelemällä ja lämpötilan vaikutuksesta (mitä kylmempi ilma, sitä tiiviimpää lunta). Tiivistyessä lumikiteet kiinnittyvät lujemmin tosiinsa ja kosteus leviää tasaisemmin lumimassaan. Lumi tiivistyy myös omasta painostaan. Sulamisen ja painumisen aiheuttamaa rakennekuormitusta ja vetojännitystä vähennetään kantavilla puristusrakenteilla (seinä, torni, muuri, kaari, holvi, kupoli). Halutun muotoisia rakennuselementtejä tehdään myös valumuoteilla (betonikasetit, vanerit, pellit). Muurit ja seinämät tehdään liukuvaluna. Ikkunat ja erikoismuodot tehdään paineilmatäytteisillä joustokangasmuoteilla, jotka tyhjennetään ja poistetaan heti lumen kovetuttua.


title: Lumirakentaminen Suomessa

text: Luonnonlunta (tiheys 100–200 kg/m) voidaan käyttää turvallisesti alle 1,5 metriä korkeisiin kasamaisiin seinämiin ja veistoksiin. Luonnonlunta tiivistetään lisää polkemalla (150–300 kg/m), kasaamalla (200–300 kg/m), lingolla tai seulakauhalla (300–400 kg/m), toistamalla edellisiä vaiheita (400–600 kg/m) tai lisäämällä edellisten vaiheiden toistamisen lisäksi lumen määrään 2–5 prosenttia vettä (800 kg/m). Tekolumesta (tiheys 300–400 kg/m) voidaan sellaisenaan rakentaa turvallisesti alle 5-metrisiä holveja tai kaarimaisia torniseiniä. Tekolunta tiivistetään lisää joko polkemalla (350–500 kg/m), lingolla tai seulakauhalla (400–500 kg/m), toistamalla edellisiä vaiheita (500–700 kg/m) tai lisäämällä edellisten vaiheiden toistamisen lisäksi lumeen vettä (800 kg/m). Tavoiteltava ja turvallinen ammattimaisen lumirakennelman tiheys on 400–800 kg/m.


title: Lumirakentaminen Suomessa

text: Harrastelijoiden lumirakennelmia voidaan tehdä kaivamalla luonnonlumikasoihin luolia tai kasaamalla muoteilla tehdyistä kuutioista kupolimaisia igluja.


Lumirakentaminen Suomessa


title: Giuseppe Schiavini

text: Giuseppe Schiavini (2. elokuuta 1889 Crenna di Gallarate – 1. huhtikuuta 1974) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Milanon arkkihiippakuntaan 6. heinäkuuta 1913 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Pharsaluksen titulaaripiispaksi 13. huhtikuuta 1955. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giovanni Battista Enrico Antonio Maria Montini, jota avustivat Domenico Bernareggi ja Mario Civelli.


title: Giuseppe Schiavini

text: Schiavini sai 28. kesäkuuta 1963 nimityksen Famagustan titulaariarkkipiispaksi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: ALL OFF

text: ALL OFF （オール・オフ） on japanilainen alternative rock -yhtye. Bändin perusti vuonna 2004.


title: Domenico Bernareggi

text: Domenico Bernareggi (5. syyskuuta 1877 Oreno – 22. lokakuuta 1962) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Milanon arkkihiippakuntaan 14. huhtikuuta 1900 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Famagustan titulaaripiispaksi 16. kesäkuuta 1945. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alfredo Ildefonso Schuster, jota avustivat Giovanni Bargiggia ja Adriano Bernareggi.


title: Zeenat Aman

text: Zeenat Aman (s. 19. marraskuuta 1951 Bombay) on intialainen näyttelijä. Hän oli Miss Intian toinen perintöprinsessa ja voitti Miss Asia Pacific -kilpailun vuonna 1970, minkä jälkeen hän teki pian ensiesiintymisensä hindinkielisessä elokuvateollisuudessa. Aman oli Parveen Babin ohella yksi uuden polven näyttelijöistä, jotka muuttivat kuvaa intialaisnaisista korvaten sariin pukeutuvan sovinnaisen naisroolin glamourilla ja itsenäisyydellä. Häntä on pidetty seksisymbolina koko uransa ajan.


title: Giovanni Bargiggia

text: Giovanni Bargiggia (24. marraskuuta 1876 Lacchiarella – 11. huhtikuuta 1946) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 9. kesäkuuta 1900 ja nimitettiin Caltagironen hiippakunnan johtoon 14. maaliskuuta 1927. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Eugenio Tosi, jota avustivat Giovanni Mauri ja Giovanni Rossi.


title: Giovanni Bargiggia

text: Bargiggia sai 6. heinäkuuta 1937 nimityksen Vigevanon piispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 69-vuotiaana virassa.


title: Ben Walter

text: Ben James Walter (s. 11. toukokuuta 1984 Beaconsfield, Québec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EC Salzburgissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Walterin vahvuuksiin kuuluu pelintekeminen, puolustaminen ja maalintekotaidot. Hänellä on varsin vankka koko, mutta Walterin tulisi käyttää sitä enemmän hyödyksi.


title: Ben Walter

text: Walter pelasi vuodet 2000–2002 BCHL-juniorisarjaa Langley Hornetsin riveissä ja oli jälkimmäisellä kaudellaan 2001–2002 joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 29+47=76. Vuodet 2002–2005 hän kävi Massachusetts-Lowellin yliopistoa. Kaudella 2003–2004 Walter jakoi 18 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Elias Godoyn kanssa. He jakoivat koko Hockey Eastin maalipörssin viidennen sijan kahden muun pelaajan kanssa.


title: Ben Walter

text: Boston Bruins varasi Walterin viidennellä kierroksella 160. pelaajana . Viimeisellä yliopistokaudellaan 2004–2005 hän jakoi tehoilla 26+13=39 UMass-Lowellin sisäisen pistepörssin voiton Elias Godoyn kanssa. He jakoivat Hockey Eastin pistepörssin yhdeksännen sijan NU:n Mike Morrisin kanssa. Kauden aikana kolme kypärätemppua tehnyt Walter itse voitti koko Hockey Eastin maalipörssin. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Walter oli myös ehdolla koko NCAA:n parhaalle pelaajalle myönnettävän Hobey Baker Awardin voittajaksi, mutta palkinto meni lopulta kuitenkin Colorado Collegen Marty Sertichille.


title: Ben Walter

text: Elokuussa 2005 Walter teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Boston Bruinsin kanssa. Hän siirtyi joukkueen organisaatioon kaudeksi 2005–2006, jonka Walter pelasi suurimmaksi osaksi farmijoukkue Providence Bruinsissa, AHL:ssä. NHL-otteluita hän pelasi kauden aikana kuusi, joista ensimmäisen 12. tammikuuta 2006 Los Angeles Kingsia vastaan. Kaudella 2006–2007 Walter oli tehoilla 24+43=67 Providencen AHL-joukkueen toiseksi paras pistemies David Krejčín jälkeen. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +23 ja valittiin kauden päätteeksi Bruinsin arvokkaimmaksi pelaajaksi. Walter pelasi kauden aikana neljä NHL-ottelua.


title: Ben Walter

text: Syyskuussa 2007 Walter kaupattiin New York Islandersiin vaihdossa Petteri Nokelaiseen ja toisen kierroksen varausvuoroon kesälle . Hän pelasi taas kauden 2007–2008 suurimmaksi osaksi farmissa ja oli Bridgeport Sound Tigersin paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Jeff Tambellinin jälkeen tehoilla 20+46=66. Walter pelasi kauden aikana kahdeksan NHL-ottelua Islandersissa. Hän teki NHL-uransa ensimmäisen maalin ja toistaiseksi ainoan tehopisteensä 11. maaliskuuta 2008 Tampa Bay Lightningin Karri Rämön taakse. Heinäkuussa 2008 Walter teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen Islandersin kanssa.


title: Ben Walter

text: Kauden 2008–2009 Walter pelasi aiempien vuosiensa tapaan taas suurimmaksi osaksi farmissa. Hän jakoi 20 osumallaan Sound Tigersin sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Jesse Joensuun kanssa. Walter jakoi myös tehoilla 1+4=5 joukkueen sisäisen pistepörssin voiton kevään 2009 pudotuspeleissä Jon Simin kanssa. Hän pelasi kauden aikana neljä NHL-ottelua. Kesäkuussa 2009 Islanders kauppasi Walterin pelaajaoikeudet New Jersey Devilsiin vaihdossa Tony Romanoon. Noin kuukautta myöhemmin Walter teki vuoden mittaisen sopimuksen joukkueen kanssa. Myös Devilsissä kausi 2009–2010 kului suurimmaksi osaksi farmissa. Hän voitti Lowell Devilsin sisäisen pistepörssin tehoilla 22+26=58. Walter pelasi kauden aikana kaksi NHL-ottelua New Jerseyssä.


title: Ben Walter

text: Kaudeksi 2010–2011 Walter siirtyi vapaana agenttina vuoden mittaisella sopimuksella Colorado Avalanchen organisaatioon. Hän pelasi koko kauden farmijoukkue Lake Erie Monstersissa, jossa Walter teki AHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 23+47=70, joilla hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä. Walter voitti myös Monstersin sisäisen tehotilaston lukemalla +26. Hän jakoi myös joukkueen sisäisen pistepörssin kevään 2010 pudotuspeleissä Justin Mercierin kanssa tehoilla 3+2=5. Kaudeksi 2011–2012 Walter siirtyi kaksivuotisella ja kaksisuuntaisella sopimuksella Calgary Flamesiin. Hän pelasi molemmat sopimuskautensa kokonaan farmijoukkue Abbotsford Heatissa. Kaudella 2011–2012 Walter oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Krystofer Kolanosin jälkeen tehoilla 19+40=59. Kaudella 2012–2013 hän nousi Heatin varakapteeniksi ja voitti tehoilla 15+34=49 joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin.


title: Ben Walter

text: Walter siirtyi kaudeksi 2013–2014 Eurooppaan ja Ruotsin SHL-liigassa pelaavaan Örebro HK:hon. Hän jätti joukkueen joulukuussa 2013 ja siirtyi loppukaudeksi SM-liigajoukkue Jokereihin. Walter hankittiin joukkueeseen hyökkäävään rooliin, mutta hän ei juuri missään vaiheessa vastannut häneen kohdistuneisiin odotuksiin ja putosi sentterihierarkiassa kolmossentteriksi.


title: Ben Walter

text: Kaudeksi 2014–2015 Walter siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EC Salzburgiin. Hän voitti kauden päätteeksi Itävallan-mestaruuden. Huhtikuussa 2015 Walter teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Ben Walter

text: Walterin isä Ryan pelasi omalla urallaan yli 1000 NHL-ottelua ja oli voittamassa Stanley Cupia Montréal Canadiensissa vuonna 1986.


title: Nalle (täsmennyssivu)

text: Nalle voi viitata muun muassa seuraaviin:


title: Nalle (täsmennyssivu)

text: Fiktiivisiä hahmoja:


title: Nalle (täsmennyssivu)

text: Henkilöitä:


title: Superraskas vesi

text: Superraskas vesi (tritiumoksidi, TO tai HO) on vettä, jossa kahden tavallisen vetyatomin sijaan on kaksi tritiumia. Superraskas vesi on radioaktiivista. Se on vaarallista hengitettynä sekä nieltynä ruoan tai juoman mukana. Superraskas vesi on myös syövyttävää.


title: Superraskas vesi

text: Superraskasta vettä käytetään joskus lääketieteellisissä tutkimuksissa merkkiaineena. Sen avulla voi myös selvittää viinin iän, koska tritiumin määrä puolittuu 12 vuodessa.


title: Kaarlo Anttinen

text: Kaarlo Erkki Kustavi Anttinen (synt. Andersin, 10. maaliskuuta 1915 Kuopio – 21. kesäkuuta 2005 Kankaanpää) oli suomalainen ratsastaja ja upseeri.


title: Kaarlo Anttinen

text: Kuopion Lyseosta ylioppilaaksi vuonna 1935 kirjoittanut Anttinen valmistui upseeriksi 1938 ja palveli sen jälkeen Mikkelissä Kenttätykistörykmentti 3:ssa sekä Ratsastavassa patterissa, jonka riveissä hän osallistui talvisotaan. Jatkosodassa Anttinen toimi aluksi Ratsastavan patterin päällikkönä Itä-Karjalassa 1941–1942 ja sen jälkeen Kevyt patteristo 12 komentajana. Rauhan tultua hän palveli muun muassa Ypäjälla Hevoshuoltokoulussa sekä myöhemmin Pääesikunnassa komentotoimiston päällikkönä, josta tehtävästä Anttinen jäi eläkkeelle vuonna 1965 everstiluutnanttina.


title: Kaarlo Anttinen

text: Anttinen oli 1950-luvulla Suomen parhaita kenttäratsastajia. Hän osallistui Locarno-ratsunsa kanssa vuoden 1956 kesäolympialaisten Tukholmassa järjestettyihin ratsastuskilpailuihin mutta joutui keskeyttämään sekä kenttäratsastuksen yksilö- että joukkuekisan.


title: Kaarlo Anttinen

text: Armeijan palveluksesta erottuaan Anttinen toimi aluksi Suomen Ravirenkaan puheenjohtajana sekä myöhemmin sen seuraajaksi perustetun Suomen Hippoksen ensimmäisenä toimitusjohtajana yhdessä Yrjö Heiskasen kanssa vuosina 1973–1974. Hänet tunnettiin myös ravihevosten kasvattajana. Anttinen oli Suomen Hippoksen kunniajäsen kuolemaansa saakka.


title: Ilja Tsymbalar

text: Ilja Vladimirovitš Tsymbalar (, , 17. kesäkuuta 1969 Odessa, Neuvostoliitto – 28. joulukuuta 2013 Odessa, Ukraina) oli venäläinen jalkapalloilija. Hän oli keskikenttäpelaaja, joka osasi tehdä myös maaleja. Hän oli FK Tšornomorets Odessan kasvatti. Hän edusti Ukrainan maajoukkuetta kolmesti ja Venäjän joukkuetta 28 kertaa. Vuonna 2010 hän oli FK Šinnik Jaroslavlin valmentajana. Hän menehtyi sydänsairauteen.


title: Ilja Tsymbalar

text: Ilja Tsymbalar edusti Odessan joukkueita (Tšornomorets, Dynamo, SKA) vuodesta 1986 vuoteen 1993. Näissä hän pelasi 194 ottelua ja teki 27 maalia. (Alemman sarjan Dynamon tilastot eivät ole luvussa mukana.) Vuosina 1993–1999 hän pelasi Moskovan Spartakissa 146 ottelua tehden 42 maalia. Vuonna 2000 hän pelasi Moskovan Lokomotivissa kymmenen ottelua ilman maalia. Kahtena seuraavana vuonna hän menestyi nousevan dagestanilaisen FK Anži Mahatškalan joukkueessa 16 ottelun verran tehden maalin. Tämän jälkeen hän siirtyi valmennustehtäviin.


title: Giovanni Mauri

text: Giovanni Mauri (1. maaliskuuta 1854 Milano – 13. marraskuuta 1936) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Milanon arkkihiippakuntaan 23. syyskuuta 1876 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Famagustan titulaaripiispaksi 14. marraskuuta 1904. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Andrea Carlo Ferrari, jota avustivat Pasquale Morganti ja Francesco Ciceri.


title: Giovanni Mauri

text: Mauri kuoli virassa 82 vuoden iässä.


title: Lindesbergin kirkko

text: Lindesbergin kirkko () on kirkkorakennus Lindesbergin kunnan keskustaajama Lindesbergissä Ruotsissa. Se on rakennettu soraharjulle Lindesjön-järven rannalle. Kirkon historia alkaa 1300-luvulta, jolloin sistersiläismunkit rakensivat paikalle ensimmäisen kirkon. 1600-luvulla Lindesberg sai kaupunginoikeudet ja paikkakunta alkoi kasvaa, jolloin kirkko alkoi vähitellen käydä pieneksi. Vuonna 1658 rakennettiin sivulaivat ja pidennettiin keskiosaa järven suuntaan.


title: Lindesbergin kirkko

text: Ensimmäinen kaupungin tulipalo oli vuonna 1644 ja sillä kertaa kirkko onnistuttiin pelastamaan. Seuraavan kerran tulipalo tuli vuonna 1688, jolloin kirkontorni ja kellot vahingoittuvat ja vasta vuonna 1733 torni korjattiin. Viimeisin, vuoden 1869 tulipalo tuhosi vanhan sisustuksen, mutta hopeat ja kirkonkirjat saatiin siirrettyä turvaan. Vuoteen 1872 mennessä oli kirkko rakennettu uudestaan, siihen tehtiin yksinkertaisempi torni ja katto. Vuosien 1920–1930 restauroinnin aikana tehtiin kirkkoon samanlainen torni, jollainen siellä oli ollut ennen tulipaloa.


title: Lindesbergin kirkko

text: Viimeisin iso restaurointi tehtiin vuosina 1976–1977, jolloin siirrettiin saarnastuoli pohjoispuolelta eteläpuolelle, alttaria eteenpäin ja lattiaa alemmaksi.


title: Ramsbergin kirkko

text: Ramsbergin kirkko () on kirkkorakennus Ruotsissa Lindesbergin kunnan Ramsbergissa. 1400-1500-luvuilla alueelle alkoi muuttaa väkeä, jotka halusivat sinne myös kirkon. Ensin rakennettiin kappeli, sitten väkimäärän lisääntyessä puukirkko hautausmaineen. Kuninkaalta saatiin lupa uuden kirkon rakentamiseen. Nykyistä kirkkoa alettiin rakentaa vuonna 1787 ja se valmistui vuonna 1790. Sinne mahtuu noin 500 ihmistä.


title: Vedevågin kirkko

text: Vedevågin kirkko () on kirkkorakennus Lindesbergin kunnan Vedevågissa Ruotsissa. Kirkko on muodoltaan kahdeksankulmainen ja keskellä on pieni torni. Sieltä puuttuvat melkein kokonaan symbolit ja koristelut.


title: Vedevågin kirkko

text: Ruukinpatruuna Eric Cederborgh haki vuonna 1833 lupaa jälleenrakentaa ruukin kirkko, koska hän ei ollut samaa mieltä syistä, jotka olivat johtaneet vuoden 1735 kirkon purkamiseen. Uusi kirkko rakennettiin uudelle paikalle Cederborghin rahoituksella ja tarvikkeilla. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1837 ja sen omisti Wedevågin ruukki. 1800-luvun loppua kohden mentäessä kirkko autioitui, koska valtionkirkon oheen syntyi vuonna 1858 vapaa lähetysyhdistys. Vuosina 1914–1916 ruukin omistaja David Cable Keiller teetti kirkolle perusteellisen remontin ja toukokuussa 1916 se luovutettiin lahjaksi Linden pastoraatille. 1916 rakennettiin myös puinen kellotapuli. Viimeisimmässä remontissa vuosina 1983–1984 alttari siirrettiin ja rakennettiin uusi sakaristo.


title: Merano (elokuvateatteri)

text: Merano oli helsinkiläinen elokuvateatteri Viiskulmassa. Sen toiminta alkoi 19. elokuuta 1928 ja päättyi 11. joulukuuta 1986.


title: Merano (elokuvateatteri)

text: Käsite "Meranon yliopisto" tarkoittaa vaihetta, jolloin elokuvateatterin tiloissa järjestettiin Tampereen yliopiston luentoja ja tenttejä Helsingissä työskenteleville radio-, tv- ja elokuvatyöntekijöille.


title: Mercure de France

text: Mercure de France oli ranskalainen kirjallinen aikakauslehti. Se perustettiin nimellä Mercure galant vuonna 1672, ja vuodesta 1724 se ilmestyi nimellä Mercure de France. Se oli hyvin merkittävä tekijä 1700-luvun ranskalaisessa kulttuurielämässä. Ilmestyminen oli 1800-luvun alussa katkolla, ja lopullisesti sen ilmestyminen päättyi 1825.


title: Mercure de France

text: Myöhemmin samanniminen kirjallisuuslehti on ilmestynyt 1890–1940 ja 1947–1965, ja nykyisin kustannustalo Éditions Gallimardilla on sen niminen kustannusryhmä.


title: Mercure de France

text: Lehteä ei pidä sekoittaa julkaisuun Mercure du XIXe siècle (1823–1830).


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL on vuonna 2002 perustettu akavalainen palvelu- ja edunvalvontajärjestö (ammattiliitto) urheiluvalmentajille ja muille valmennustehtävissä toimiville henkilöille. Jäseneksi voi liittyä myös opiskelija tai yrittäjä. SAVALin toiminta keskittyy valmentajien ammatilliseen edunvalvontaan, jäsenpalveluihin, valmentajien ammatillisen koulutuksen kehittämiseen sekä valmentajien yhteiskunnallisen aseman parantamiseen.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: SAVAL on Yksityisalojen Esimiehet ja Asiantuntijat YTYn jäsenyhdistys sekä Akavan ja neuvottelujärjestö Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n jäsen ja toimii läheisessä yhteistyössä Suomen Valmentajat ry:n kanssa. Vuoden 2018 alussa SAVALissa oli 930 jäsentä.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2002   Valmentaminen ammattina Suomessa 2002 -selvitys (Suomen Valmentajat ja Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU). SAVAL perustettiin 24.9.2002. SAVALin ensimmäinen pj. Erkka Westerlund ja ensimmäinen


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: asiamies Suomen Valmentajat ry:n toiminnanjohtaja Antero Kujala. Toimisto YTYn tiloissa Helsingin Itä-Pasilassa.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2004   Suomen Valmentajat palkkaa kaksi toimihenkilöä, joiden tehtävänkuvissa myös SAVALin asioita. Valmentaja- ja ohjaajakoulutuksen (VOK) selvitys.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2005   SAVAL allekirjoittaa liityntäpöytäkirjan Urheilujärjestöjä koskevaan työehtosopimukseen. SAVALille valtakunnallinen luottamusmies.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2006   Liikunnanohjaajat mukaan jäseniksi. Valmentajan ammattitutkinto tutkintorakenteeseen. Valmentajan ammatti- ja erikoisammattitutkintojen perusteet kirjoitetaan.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2007   SAVALin puheenjohtajaksi Anuliisa Uotila. Valmentajien palkkasuositukset.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2008   Toimisto SLU-talolle Helsingin Länsi-Pasilaan. Antero Kujala osa-aikaiseksi toiminnanjohtajaksi.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2009   Valmentajien TES yleissitovaksi. Eero Saarinen osa-aikaiseksi toiminnanjohtajaksi.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2011   SAVAL Yksityisalojen Esimiehet ja Asiantuntijat YTYn jäsenyhdistykseksi. Toimisto YTYn tiloihin Helsingin Itä-Pasilaan, operatiivinen toiminta YTYn henkilöstöllä. Pekka Potinkara SAVALin toiminnanjohtajaksi.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2012   SAVALin 10-vuotisjuhla Urheilumuseolla 29.11.2012.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2012   Toinen Valmentaminen ammattina Suomessa –selvitys (SAVAL, Suomen Valmentajat ja KIHU). SAVAL mukana yhteiseurooppalaisessa CoachNet-hankkeessa.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2013   Valmentajien eettiset ohjeet –työ käynnistyy.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2014 Valmentajan ammatti- ja erikoisammatutkintojen uudet perusteet kirjoitetaan.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2015 SAVALin puheenjohtajaksi uudelleen Erkka Westerlund.


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2016 Kolmas Valmentaminen ammattina Suomessa -selvitys (SAVAL, Suomen Valmentajat, KIHU).


title: Suomen Ammattivalmentajat SAVAL

text: 2017 SAVALin 15. toimintavuosi. Valmentajien Kunniagalleria (Hall of Coaching Excellence) julkistetaan netissä osoitteessa www.valmentajienkunniagalleria.fi Suomen Valmentajat, SAVAL, Olympiakomitea, Urheilumuseo, Opetus- ja kulttuuriministeriö).


title: Ruotsin köydenvetomaajoukkue vuoden 1908 kesäolympialaisissa

text: Ruotsin köydenvetomaajoukkue edusti Ruotsia vuoden 1908 kesäolympialaisissa. Maa sijoittui olympiaturnauksessa neljänneksi.


text: Ruotsi pääsi automaattisesti jatkoon olympiaturnauksen ensimmäiseltä kierrokselta. Turnauksen toisella kierroksella Ruotsi kohtasi Iso-Britannian toisen joukkueen, joka tunnettiin myös nimellä Liverpool Police. Ruotsi hävisi parin pistein 2–0 ja joutui pronssiotteluun. Joukkue ei kuitenkaan ilmestynyt pronssiotteluun, jolloin sen sijoitus oli neljäs.


title: Peruntinami

text: Peruntinami ("Nothoprocta taczanowskii") on tinameihin kuuluva lintulaji. Laji elää uhanalaisena Etelä-Amerikassa.


title: Peruntinami

text: Kooltaan peruntinami voi kasvaa noin 36 cm pitkäksi. Yleisväritykseltään lintu on harmaanruskea. Pää on väriltään harmaa ja niska ja selkä punertavan ruskeat. Peruntinamin siivet ovat mustan ruskean ja harmaan kuvioimat. Lajin rinta on väriltään harmaa sekä valkopilkullinen ja vatsa on kellertävän ruskea harmain raidoin. Peruntinamin nokka on pitkähkö ja alaspäin kaartunut.


title: Peruntinami

text: Peruntinamia tavataan Perusta ja Boliviasta. Sen elinympäristöä ovat pensaikko ja ruohomaat, kivikot sekä pensaikkoiset tai ruohikkoiset metsät. Metsiköt ja pensaikot ovat sille elintärkeitä eikä se menesty viljellyillä alueilla. Tyypillisesti linnun elinympäristöt sijaitsevat noin 2 700–4 000 metrin korkeudessa merenpinnasta. Peruntinamin ravintoa ovat kasvien, erityisesti perunojen, mukulat. Linnun pesimäkausi on keväällä ja syksyllä.


title: Peruntinami

text: Peruntinamikannan kooksi arvioidaan 2 500–10 000 yksilöä ja sen luokitellaan uhanalaisuusluokitukseltaan vaarantuneeksi lajiksi. Suurin peruntinamikantaa kohtaava uhka on metsästys ja ruohomaiden palot. Metsien hakkuut sen sijaan voivat luoda sille uusia elinympäristöjä.


title: ReStart (tapahtuma)

text: ReStart on syksyisin Kuopiossa järjestettävä yksipäiväinen kristillinen festari. Tapahtumapaikkana toimii Kulttuuriareena 44 (Kauppakatu 44). ReStartin järjestäjiä ovat kristilliset järjestöt , ja (sekä Suomen Raamattuopisto vuoteen 2016 saakka). ReStart-tapahtuma on perustettu vuosina 2006-2011 järjestettyjen Älä pelkää -tapahtumien pohjalta.Älä pelkää -tapahtuma järjestettiin yhteensä viidesti (2006-2011). Tapahtumapaikkana oli Savon Ammatti- ja aikuisopisto (Presidentinkatu 1). Järjestäjätahoihin kuului Suomen ev. lut. Kansanlähetyksen ja OPKOn lisäksi myös Kuopion evankelisluterilainen seurakuntayhtymä (sekä Suomen Lähetysseura). Vuoden 2011 jälkeen järjestäjätahoissa tapahtui merkittäviä muutoksia, joiden seurauksena tapahtumaa päätettiin jatkaa uudistuneella profiililla ja nimellä. Samalla vaihtui myös tapahtumapaikka.


title: Antti Palola

text: Antti Matias Palola (s. 1. toukokuuta 1959 Kaarlela) on suomalainen ammattiyhdistysjohtaja. Hän aloitti STTK:n puheenjohtajana joulukuussa 2013 seuraten tehtävässä Mikko Mäenpäätä. Vuosina 2005–2013 Palola oli Pardian puheenjohtaja.


title: Antti Palola

text: Palolasta tuli perämies vuonna 1982 ja merikapteeni vuonna 1985. Hän työskenteli kauppa-alusten miehistön jäsenenä vuosina 1977–1982 ja päällystössä vuosina 1982–1996. Palola toimi vuosina 1990–1996 Åbo Navigationsinstitutin tuntiopettajana ja 1996–1998 rehtorina. Vuosina 1998–2005 hän oli Suomen Laivanpäällystöliiton varatoiminnanjohtaja.


title: Antti Palola

text: Palola on ollut Pardian hallituksen jäsen 1998–2013 ja STTK:n hallituksessa vuodesta 2005. Työeläkevakuutusyhtiö Varman hallituksessa hän on ollut vuodesta 2013 ja vakuutusyhtiö Kalevan hallintoneuvostossa vuodesta 2006. Hän on myös talousneuvoston jäsen vuodesta 2013.


title: Exeterin tuomiokirkko

text: Exeterin tuomiokirkko () on anglikaaninen katedraali Exeterin kaupungissa Devonissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa.


title: Exeterin tuomiokirkko

text: Katedraalin rakentamisen aloitti piispa William Warelwast. Hänen työtään jatkoi Henry Marshal, jonka aikana laajennettiin kirkkolaivaa.


title: Pohjoiskatka

text: Pohjoiskatka ("Gammarus oceanicus") on katkojen lahkoon kuuluva meren rantavesien äyriäinen. Se on yksi viidestä alkuperäisenä Suomen rannikoilla elävästä "Gammarus"-suvun leväkatkalajista. Näitä äyriäisiä on vaikea erottaa toisistaan ilman mikroskooppia. Hiljattain Suomeen on lisäksi levinnyt vieraslajina samaan sukuun kuuluva tiikerikatka ("Gammarus tigrinus").


title: Pohjoiskatka

text: Pohjoiskatka on parin sentin mittaiseksi kasvava, sivuilta litistynyt (kapea) koukkuselkäinen äyriäinen. Selkäpuoli on sileä, eläin väriltään yleensä vihreän ruskea. Silmät ovat mustat, munuaisen muotoiset. Pohjoiskatka elää Itämeren lisäksi Pohjoisen Atlantin rannikoilla valtameren molemmin puolin.


title: Megami Tensei

text: Megami Tensei () on japanilainen roolipelisarja. Sarjan ensimmäinen peli, "", julkaistiin vuonna 1987. Se perustuu vuotta aiemmin ilmestyneeseen Aya Nishitanin samannimiseen romaaniin. Pelisarjalle on myöhemmin alkanut tulla useita spin-off -sarjoja.


title: Megami Tensei

text: Useimmissa peleistä on päähenkilönä hiljainen protagonisti (), jolla ei ole äänitettyä dialogia (lukuun ottamatta joitakin lyhytkestoisia äännähdyksiä) ja jonka persoonallisuus perustuu täysin pelaajan tekemiin valintoihin.


title: Megami Tensei

text: Sarjaan on tehty myös anime-sarjoja sekä manga-sarjakuvia.


title: Merikatka

text: Merikatka ("Gammarus salinus") on katkojen lahkoon kuuluva meren rantavesien äyriäinen. Se on yksi viidestä alkuperäisenä Suomen rannikoilla elävästä "Gammarus"-suvun leväkatkalajista. Näitä äyriäisiä on vaikea erottaa toisistaan ilman mikroskooppia. Hiljattain Suomeen on lisäksi levinnyt vieraslajina samaan sukuun kuuluva tiikerikatka ("Gammarus tigrinus").


title: Merikatka

text: Merikatka on parin sentin mittaiseksi kasvava, sivuilta litistynyt (kapea) koukkuselkäinen äyriäinen. Selkäpuoli on sileä, eläin väriltään yleensä vihreän ruskea. Silmät ovat mustat, munuaisen muotoiset. Merikatka elää Itämeren lisäksi Atlantin rannikoilla Euroopan pohjoisosassa.


title: Kaariainen

text: Kaariainen (ruots. Kariaijs) on kylä Laitilassa noin 7 kilometriä Laitilan Keskustasta itään. Kaariainen sijaitsee ehkä koko Itä-Laitilan tärkeimmän tien, Kaivolantien varrella, jonka varrella ovat myös Vekka, Ytö, Kaivola ja Pahojoki, ja Kantatie 43:kin on vain noin 3 kilometrin päässä kylästä. Kaariaisten lähimmät naapurikylät ovat Vekka lännessä ja Ytö idässä. Kaurajärvi on kylän pohjois-osissa. Asutusta Kaariaisissa on ollut pronssikaudelta lähtien.


title: Ryttylän kirkko

text: Ryttylän kirkko sijaitsee Ryttylän kylässä Hausjärvellä. Kirkko on valmistunut vuonna 1961. Kangasalan urkutehtaan rakentamat urut ovat 9-kertaiset.


title: Ryttylän kirkko

text: Ryttylän rautatieasema on noin 300 metrin päässä kirkolta.


title: Danny Queck

text: Danny Queck (s. 17. syyskuuta 1989) on saksalainen mäkihyppääjä. Queck osallistui ensimmäisen kerran mäkihypyn maailmancupin osakilpailuun tammikuussa 2011 Harrachovissa. Parhaimmillaan Queck on sijoittunut maailmancupin osakilpailussa yhdeksänneksitoista Oberstdorfissa joulukuussa 2012.


title: Ajou-yliopisto

text: Ajou-yliopisto () on yksityinen, vuonna 1973 perustettu yliopisto, joka toimii Etelä-Korean Suwonissa, noin 30 kilometriä Soulin eteläpuolella.


title: Ajou-yliopisto

text: Yliopistolla opiskelee lähes 14 000 ihmistä (1.4.2018). Heistä 9 700 suoritti alempaa korkeakoulututkintoa, 3 700 maisteri- ja 500 tohtoritason tutkintoa (osa oli integroidun jatkotutkinnon suorittajia).


title: Ajou-yliopisto

text: THE-yliopistoranking arvioi Ajou-yliopiston vuoden 2018 maailman kärkiyliopistojen listallaan jaettuun sijaluokkaan 801-1000.


title: Luettelo televisiosarjan Star Trek: Deep Space Nine jaksoista

text: Tämä on luettelo -televisiosarjan jaksoista. Ohjelma alkoi Yhdysvalloissa 3. tammikuuta 1993 ja päättyi 2. kesäkuuta 1999.


title: Purppuraleski

text: Purppuraleski ("Vidua purpurascens") on leskien heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.


title: Purppuraleski

text: Purppuraleskeä tavataan Angolassa, Botswanassa, Etelä-Afrikassa, Keniassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Malawissa, Mosambikissa, Namibiassa, Sambiassa, Tansaniassa ja Zimbabwessa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Nikola Žekov

text: Nikola Todorov Žekov (6. tammikuuta 1865 Sliven – 1. marraskuuta 1949 Füssen, Länsi-Saksa) oli bulgarialainen kenraali, joka toimi Bulgarian armeijan ylipäällikkönä ensimmäisessä maailmansodassa vuosina 1915–1918.


title: Nikola Žekov

text: Žekov oli kauppiasperheestä. Hän meni Sofian sotakouluun vuonna 1883, osallistui vuoden 1885 sotaan Serbiaa vastaan, valmistui 1898 sotakorkeakoulusta Italian Torinossa ja palveli Bulgarian armeijassa esikuntaupseerina. Hän toimi vuodesta 1901 Sofian reserviupseerikoulun opettajana ja vuodesta 1912 koulun johtajana. Ensimmäisen Balkanin sodan aikana tuolloin everstin arvoinen Žekov toimi Bulgarian toisen armeijan esikuntapäällikkönä ja vastasi muun muassa Adrianopolin valtauksesta maaliskuussa 1913. Vuonna 1915 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja nimitettiin divisioonankomentajaksi. Elokuusta lokakuuhun 1915 Žekov toimi Bulgarian sotaministerinä ja valmisteli maansa liittymistä maailmansotaan keskusvaltojen puolelle, päätavoitteena hyökkäys Serbiaa vastaan. Kun Bulgaria julisti sodan lokakuussa, hän siirtyi ylipäälliköksi ja sai samalla ylennyksen kenraaliluutnantiksi.


title: Nikola Žekov

text: Sodan aikana Žekovin toimintaa rajoitti se, että Bulgarian armeija joutui toimimaan osana August von Mackensenin komentaman saksalaisen armeijaryhmän operaatioita. Yhteistyössä Saksa, Itävalta-Unkari ja Bulgaria saivat vallattua Serbian, minkä jälkeen bulgarialaisten oli osallistuttava myös Mackensenin operaatioihin Romaniaa vastaan. Žekovin armeija onnistui torjumaan ympärysvaltojen hyökkäysyritykset Salonikin rintamalla syksyllä 1916 Florinan ja keväällä 1917 Prespajärven taisteluissa, ja osallistui myös elo–syyskuussa 1917 menestyksekkääseen hyökkäykseen Kavallan satamakaupunkia vastaan. Žekovilla oli erimielisyyksiä Bulgarian hallituksen kanssa ja hän auttoi pääministeri Vasil Radoslavovin syrjäyttämisessä kesäkuussa 1918.


title: Nikola Žekov

text: Žekov jäi terveyssyistä vapaalle ylipäällikön tehtävistä elokuussa 1918, vain hieman ennen kuin ympärysvaltojen menestyksekäs Vardarin offensiivi pakotti Bulgarian polvilleen. Hän ei hyväksynyt syyskuussa solmittua aselepoa, ja jätti sen seurauksena eronpyyntönsä lokakuussa välittömästi kuningas Ferdinand I:n kruunustaluopumisen jälkeen. Žekov pakeni tämän jälkeen Saksaan. Hän palasi vuonna 1921 Bulgariaan puolustamaan mainettaan, mutta Aleksandăr Stambolijskin johtaman radikaalin maalaisliiton hallitus asetti hänet syytteeseen sodan aiheuttamisesta ja hän sai kymmenen vuoden vankeustuomion. Stambolijski syrjäytettiin vuonna 1923 vallankaappauksella, ja Žekov armahdettiin 1924 kolmen vankeusvuoden jälkeen. Hänet ylennettiin vuonna 1936 Bulgarian armeijassa jalkaväenkenraaliksi.


title: Nikola Žekov

text: Maailmansotien välisenä aikana Žekov julkaisi muistelmansa ja useita sotatieteellisiä teoksia. Toisen maailmansodan aikana hän tuki taloudellisesti isänmaallisia ja saksalaismielisiä hankkeita. Vastineena mielipiteilleen hän sai 1940 kutsun Adolf Hitlerin luo ja 1942 puolen miljoonan reichsmarkin lahjoituksen natsi-Saksalta. Puna-armeijan miehittäessä Bulgarian Žekov joutui pakenemaan syksyllä 1944 uudelleen Saksaan, jossa hän asui viimeiset vuotensa. Bulgarian kommunistien asettama kansantuomioistuin tuomitsi hänet helmikuussa 1945 poissaolevana kuolemaan. Baijerissa vuonna 1949 kuolleen Žekovin jäännökset haudattiin vuonna 1992 uudelleen mausoleumiin Sofiassa.


title: Eidfjorden

text: Eidfjorden on Hardangerinvuonoon kuuluva sivuvuono Hordalandin läänissä Norjassa.


title: Eidfjorden

text: Vuonon itäosan rannalla sijaitsee Eidfjordin taajama, jonka kohdalla vuonosta kaartuu kapeampi lahti, Simadalsfjorden, kohti koillista. Eidfjorden-vuonosta, Simadalsfjorden mukaan lukien, erkanee kolme suurempaa laaksoa: Simadal, Måbødalen ja Hjølmadalen.


title: Erik Černák

text: Erik Černák (s. 28. toukokuuta 1997 Košice, Slovakia) on slovakialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Tampa Bay Lightningin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue Syracuse Crunchissa. Elite Prospects -sivuston Vladimír Kubíkin mukaan isokokoinen Černák on fyysinen puolustaja, jonka suurimmat vahvuudet ovat puolustusalueen pelaamisessa. Kubík mieltää hänet myös osaavaksi ylivoimapelaajaksi.


title: Erik Černák

text: Černák on HC Košicen kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana HC Slovan Bratislavan junioreihin kaudeksi 2012–2013. Černák debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan Slovakian alle 20-vuotiaiden maajoukkueprojekti HK Orange 20:n mukana Slovakian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. hokejová liga SR:ssä kahdeksan ottelua tehden kaksi maalia. Kaudeksi 2013–2014 hän palasi kasvattajaseuraansa HC Košiceen. Černák debytoi Extraligassa, jossa hänen tulokaskautensa toi sekä Košicen että HK Orangen paidassa yhteensä 33 runkosarja- ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 2+1=3. Černák voitti Košicessa kauden päätteeksi Slovakian-mestaruuden.


title: Erik Černák

text: HC Slovan Bratislava varasi Černákin ensimmäisellä kierroksella 14. pelaajana . Kaudella 2014–2015 hän teki Extraligan runkosarjassa 13 tehopistettä. Kevään 2015 pudotuspeleissä Černák voitti Košicen sisäisen tehotilaston lukemalla +6 ja hänen kautensa päättyi Slovakian-mestaruuteen.


title: Erik Černák

text: Los Angeles Kings varasi Černákin toisella kierroksella 43. pelaajana . Samana kesänä myös OHL-joukkue Erie Otters varasi hänet 54. pelaajana . Černák teki jo saman kesän heinäkuussa kolmivuotisen tulokassopimuksen Kingsin kanssa. Hän siirtyi pelaamaan OHL:ää Ottersiin kaudeksi 2015–2016. Černák pelasi joukkueessa myös kauden 2016–2017, jolloin hän voitti koko liigan pudotuspelien puolustajien tehotilaston lukemalla +17. Černák voitti kauden päätteeksi OHL:n mestaruuden, J. Ross Robertson Cupin. Helmikuun 2017 lopulla Kings kauppasi hänet, maalivahti Peter Budaj'n, kesän seitsemännen kierroksen varausvuoron sekä saman kesän ehdollisen varausvuoron Tampa Bay Lightningiin vaihdossa maalivahti Ben Bishopiin ja kesän 2017 viidennen kierroksen varausvuoroon.


title: Erik Černák

text: Syksyn 2017 harjoitusleirin päätteeksi Lightning lähetti Černákin AHL-joukkue Syracuse Crunchin vahvuuteen.


title: Erik Černák

text: Černák pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2014, 2015, 2016 ja 2017, joista vuoden 2015 turnaus päättyi pronssiin. Vuoden 2016 turnauksessa Černák toimi Slovakian varakapteenina ja jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Patrik Kochin ja Ladislav Romančíkin kanssa lukemalla +1. Vuoden 2017 turnauksen päätteeksi valmennus valitsi hänet Slovakian turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.


title: Erik Černák

text: Černák pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2014, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Slovakian kapteenina ja jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Kristián Pospíšilin kanssa lukemalla +2. Černák palkittiin molemmissa turnauksissa Slovakian yhtenä kolmesta parhaasta pelaajasta. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2012, jolloin Černák toimi Slovakian varakapteenina.


title: Erik Černák

text: Slovakian A-maajoukkueessa Černák on pelannut viisi ottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 17-vuotiaana Euro Ice Hockey Challengessa 5. helmikuuta 2015 Itävallan Wienissä Italiaa vastaan. Černák teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa. Hän keräsi ottelussa myös yhden kahden minuutin jäähyn estämisestä.


title: Erik Černák

text: Černákin serkku Christián Jaroš pelaa puolustajana NHL-joukkue Ottawa Senatorsin organisaatiossa.


title: Meristeemi

text: Meristeemi on versokasvien kasvusolukon tieteellinen nimitys. Sen solut voivat jakautua, ja tämä jakautuminen ylläpitää kasvin kasvamista. Näin syntyvät solut erilaistuvat myöhemmässä vaiheessa.


title: Meristeemi

text: Meristeemiä on kasvin erilaisissa kärkipaikoissa, kuten varressa, juuressa, kärkikasvupisteissä (apikaalimeristeemi) sekä jälsi- ja korkkijälsisolukoissa (sekundaariset meristeemit).


Suomen jääkiekkomaajoukkueen kausi 2013–2014 alkoi Euro Hockey Tourin turnauksella Tšekissä. Kauteen kuuluu myös kaksi arvoturnausta, sillä keväällä 2014 pelataan sekä talviolympialaiset että MM-kilpailut. Erkka Westerlund valmensi Suomea kauden aikana; hänet valittiin marraskuussa 2012 Jukka Jalosen korvaajaksi.


title: Suomen jääkiekkomaajoukkueen kausi 2013–2014

text: Jukka Jalonen aloitti Suomen jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana loppuvuodesta 2008 ja valmensi Suomea viisi kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa ja kerran olympialaisissa. Slovakian MM-kilpailuissa 2011 Suomi voitti kultaa, mutta hänellä oli ongelmia kokeneempien pelaajien ja erityisesti NHL-pelaajien kanssa: heidän saamisensa edustamaan Suomea oli Jalosen loppuaikoina haastavaa. Jo vuoden 2012 aikana tuli selväksi, ettei Jalonen enää jatkaisi Leijonien päävalmentajana 2013 MM-kisojen jälkeen. Suomen jääkiekkoliitto alkoi etsiä Jaloselle korvaajaa ja käsitteli useita ehdokkaita läpi. Lopulta lehdistötilaisuudessa marraskuussa 2012, tiedotettiin, että jääkiekkoliitto oli valinnut Suomen päävalmentajaksi vuoden 2014 talviolympialaisiin ja MM-kilpailuihin Erkka Westerlundin, joka oli valmentanut maajoukkuetta jo aiemmin vuosina 2005–2007.


text: Westerlund valitsi valmennustiimiinsä olympiakisoihin ja tuleviin MM-kisoihin Oulun Kärppiä valmentavan Lauri Marjamäen ja Helsingin Jokerien valmennusjohtoon kuuluvan Hannu Virran. Virta oli jo aiemmin toiminut Westerlundin kakkosmiehenä, sillä hän oli apuvalmentajana myös Westerlundin aiemmalla pestillä maajoukkueessa. Valmennusjohtoon kuuluvat myös GM Jari Kurri, apulais-GM Jarmo Kekäläinen, joukkueenjohtaja Timo Jutila ja videovalmentaja Janne Mälkiä. Lisäksi NHL-pelaajia tarkkailevat Pohjois-Amerikassa Jere Lehtinen ja Teppo Numminen.


text: Westerlund teki palattuaan päävalmentajaksi useita muutoksia edeltäjäänsä Jaloseen verrattuna. Westerlund alkoi parantaa suhteita NHL-pelaajiin ja saikin kaksi kokenutta NHL-pelaajaa, keskushyökkääjä Olli Jokisen ja laitahyökkääjä Teemu Selänteen palaamaan takaisin maajoukkueeseen, ainakin olympialaisten ajaksi. Uusi päävalmentaja myös luopui tiukasta pelikirjasta ja antoi pelaajille enemmän vapauksia. Westerlundin aikana Suomi alkoi pelata myös hyökkäävämpää jääkiekkoa kuin Jalosen aikana. Asiantuntijat kiinnittivät suurta huomiota myös sille, että Westerlundin palattua penkin taakse, hyökkäyksiin lähdöt olivat nopeita eikä peliä jäädytetty maalin taakse.


text: Westerlund on sanonut haastattelussa, että Suomi pyrkii pelaamaan maailman nopeinta hyökkäyspeliä hänen komennossaan. Westerlund sanoi samaisessa MTV3:n haastattelussa, että Suomella ei ole maailman parhaita yksilöitä, mutta Suomi voi olla maailman paras joukkue.


text: Westerlund kertoi myös, että Suomi ei enää pärjää pelkästään vanhalla rungolla, ja joukkue tarvitsee myös uusia, nuoria pelaajia.


text: Suomi pelasi ensimmäiset ottelunsa Westerlundin alaisuudessa vuoden 2013 Euro Hockey Tourilla. EHT:n Tšekin turnaukseen Westerlund valitsi kokeilevamman joukkueen, jossa oli paljon pelaajia olympiaehdokaslistan ulkopuolelta ja myös muutamia maajoukkueen ensikertalaisia. Tšekin EHT-turnaus pelattiin elokuussa 2013, ja Suomi kohtasi turnauksessa Tšekin, Venäjän ja Ruotsin. Suomi voitti kaikki kolme otteluaan kokonaismaalierolla 10–1).KHL:n Sibir Novosibirskia seuratasolla edustava Jori Lehterä teki kolmessa ottelussa kaksi maalia ja keräsi yhteensä neljä tehopistettä.


text: Westerlundin toinen turnaus Leijonien johdossa oli marraskuussa 2013 Suomessa pelattu Karjala-turnaus. Suomella oli mukana kokenut joukkue, jossa pelasivat muun muassa maajoukkueessa aiemminkin kunnostautuneet SM-liigatähdet Lasse Kukkonen, Ossi Väänänen, Jere Karalahti (joka valittiin turnaukseen Petteri Nummelinin loukkaannuttua ja jäätyä sivuun), Juhamatti Aaltonen, Mika Pyörälä ja Niklas Hagman. Myös edellisessä turnauksessa loistanut Lehterä valittiin turnaukseen. Ainoa tulokas oli Kärppien maalivahti Jussi Rynnäs. Westerlund kertoi keskushyökkääjä Niko Kapasen jääneen pois loukkaantumisen vuoksi. Joukkueen kapteeniksi valittiin Dynamo Moskovan hyökkääjä Leo Komarov.


text: Karjala-turnauksen ensimmäisessä ottelussaan 6. marraskuuta Suomi voitti Venäjän 4–3. Suomen maalintekijät olivat Juuso Hietanen, Oskar Osala, Leo Komarov ja KHL:ssä pelaava Sakari Salminen. Maalivahtina pelasi Jussi Rynnäs. Kiitosta panoksestaan sai erityisesti Suomen KHL:ssä pelaavista voimahyökkääjistä koostunut ketju Teemu Hartikainen – Leo Komarov – Antti Pihlström. Toisessa ottelussaan 9. marraskuuta Suomi kohtasi Tšekin, joka pääsi kahdella ylivoimamaalilla 2–0-johtoon. Suomi nousi kuitenkin voittoon maalein 3–2, maalintekijöinä Petri Kontiola, Mika Pyörälä ja Jori Lehterä. Suomen maalivahtina pelasi Niko Hovinen. Tämä oli Erkka Westerlundin valmennuskauden viides voitto viidestä ottelusta.


text: Marraskuun 10. päivä Suomi kohtasi Karjala-turnauksen päätösottelussa Ruotsin, ja Suomelle riitti turnausvoittoon yksi piste. Ruotsi aloitti ottelun etenemällä 2–0-johtoon, mutta Jere Karalahti teki kavennusmaalin toisen erän lopulla ja Niklas Hagman tasoitti ottelun muutamia minuutteja ennen loppua. Jatkoajalla Ruotsi voitti ottelun Sebastian Erixonin tehtyä maalin runsaan minuutin pelin jälkeen, mutta Suomi voitti turnauksen.


text: Joulukuussa 2013 pelattiin tulevassa olympiakaupungissa Sotšiissa EHT:n viimeinen olympialaisia edeltänyt turnaus, The Channel One Cup. Päävalmentaja Westerlund nimesi turnaukseen melko kokemattoman joukkueen, jonka pelaajista seitsemän oli syntynyt 1990-luvulla. Joukkueen kokemattomin maajoukkueessa oli Tapparassa loistavan alkukauden pelannut hyökkääjä Olli Palola. Kokemusta joukkueessa edustivat Westerlundin luottopelaajat Petteri Nummelin ja Jere Karalahti. Paluun maajoukkuepaitaan vuoden 2012 MM-kisojen jälkeen teki puolustaja Anssi Salmela. Joukkueessa olivat mukana myös veljekset Jere Sallinen ja Tomi Sallinen.


text: Ensimmäisessä ottelussa Suomi kohtasi Tšekin. Maalivahdeista Jakub Kovar torjui maalilla 37 laukausta ja Mikko Koskinen Suomen maalin suulla 35 laukausta. Tšekki teki yhden maalin ylivoimalla ja lopuksi toisen maalin Suomen pelatessa ilman maalivahtia, joten ottelu päättyi 2–0. Toisessa ottelussaan Venäjää vastaan Olli Palola, Teemu Hartikainen ja Juha-Pekka Hytönen veivät maaleillaan Suomen 3–1-johtoon ja Ilja Kovaltšuk kavensi viimeisellä minuutilla loppunumeroiksi 3–2.


text: Viimeisessä ottelussaan Suomi kohtasi Ruotsin. Jere Sallinen tasoitti Ruotsin johdon, Pekka Jormakka vei Suomen noin puolen tunnin kohdalla johtoon ja Teemu Hartikainen lisäsi johdon kahteen maaliin kolmannen erän alussa. Suomen maalivahti Mikko Koskisen menetettyä kiekon maalinsa takana Ruotsin teki kavennusmaalin mutta runsas minuutti ennen loppua Olli Palola laukoi loppunumeroiksi 4–2 tyhjään maaliin. Suomi sijoittui Sotšin turnauksessa toiseksi ja varmisti itselleen koko Euro Hockey Tourin ykkössijan.


text: 25. kesäkuuta 2013 Westerlund julkaisi valitsemansa alustavan ehdokaslistan pelaajista, jotka edustavat Suomea olympialaisissa. Jalosen aikana maajoukkueuransa lopettaneet Olli Jokinen ja Teemu Selänne olivat pyörtäneet päätöksensä ja liittyivät takaisin mukaan maajoukkueseen. Listalla oli yli 50 nimeä. Lokakuussa Westerlund ilmoitti IIHF:lle tekemän listan, jonka ulkopuolelta ei saisi enää valita pelaajia olympialaisiin. Listaa ei julkistettu, mutta siinä oli yli sata nimeä.


title: Bélapaïs

text:
Bélapaïs (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Kylän väkiluku on 918 (2011).
Bélapaïs sijaitsee Pentadáktylos-vuoriston pohjoisrinteessä lähellä Kyrenian kaupunkia. Kylän nimi on peräisin Bélapaïsin luostarista, jonka nimi puolestaan on peräisin ranskankielisestä nimestä ”Rauhan luostari” ("Abbaye de la Paix"). Kylän nimi esiintyy translitteroituna kreikaksi useissa muodoissa, paitsi "Bélapaïs" (Μπέλαπαϊς) myös "Béllapaïs" (Μπέλλαπαϊς), "Belapáis" (Μπελαπάις), "Bellapáis" (Μπελλαπάις), "Béla-Páis" (Μπέλα-Πάις), "Bélla-Páis" (Μπέλλα-Πάις), "Pélapaïs" (Πέλαπαϊς) ja "Péllapaïs" (Πέλλαπαϊς).


title: Bélapaïs

text: Bélapaïsin goottilaistyylinen luostari, jonka vanhimmat osat ovat 1200-luvulta, on suosittu nähtävyys. Sen kirkkosalissa järjestetään konsertteja. Bélapaïsin kylän kuuluisin asukas on ollut englantilainen kirjailija Lawrence Durrell, joka asui siellä vuosina 1953–1956. Aikaa kuvaa hänen omaelämäkerrallinen teoksensa "Bitter Lemons".


title: Pyhän Hilarionin linna

text: Pyhän Hilarionin linna on Kyproksella, Kyrenian lounaispuolella, Kyrenian vuoriston rinteellä sijaitseva linna. Se on osittain louhittu vuoren rinteeseen.


title: Pyhän Hilarionin linna

text: Linnan rakentaminen on aloitettu 600-luvulla bysanttilaisen luostarin ympärille suojaksi arabien hyökkäyksiltä. Linna oli osa saaren puolustusta, johon kuuluivat myös Kyrenian-, Buffaventon- ja Kantáran linnat. Myöhemmin linnaa vahvistivat Lusignan hallitsijasuku.


title: Juha Hostikka

text: Juha Hostikka (s. 1971) on suomalainen tenori ja Dallapé-orkesterin johtaja. Hän on vieraillut Suomen Kansallisoopperan produktioissa vuodesta 1999 lähtien.


title: Juha Hostikka

text:
Hostikka on laulanut tenorirooleja Kansallisoopperassa muun muassa Mozartin "Taikahuilussa", Bizét’n "Carmenissa", Tauno Pylkkäsen "Sudenmorsiamessa", Philip Glassin "Rangaistussiirtolassa", Sallisen "Punaisessa viivassa" ja Puccinin "Gianni Schicchissä". Sinfonia Lahden kanssa Hostikka on ollut mukana muun muassa "Chess"-musikaalin konserttiversiossa ja Sibeliuksen "Myrskyn" solistina Lontoon Proms-festivaaleilla. Elokuussa 2013 Hostikka esiintyi Turun musiikkijuhlilla Leonard Bernsteinin pienoisoopperassa "Tahitilla tuulee".
Vuodesta 2009 Hostikka on toiminut 1920-luvulla aloittaneen Dallapé-orkesterin johtajana. Dallapen 2011 julkaisema ”Iltayö” nousi Radio Suomen soittolistan kärkeen ja kesällä 2013 ilmestynyt ”Bimbambulla” toiseksi.


title: Juha Hostikka

text: Juha Hostikka voitti tenniksen nelinpelin Suomen mestaruuden Saku Timosen kanssa sisäkentällä vuonna 1994.


title: Vernon Freeman

text: Vernon Freeman (s. 15. syyskuuta 1953) on yhdysvaltalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Vernon Freeman

text: Freeman edusti suomalaista Tampereen Pyrintöä kausilla 1979–1980 ja 1980–1981, joista jälkimmäisellä joukkue saavutti SM-hopeaa. Hän pelasi ensimmäisellä Suomen-kaudellaan runkosarjassa 36,6 pisteen keskiarvolla, jolla oli sarjan kolmanneksi paras. Kaudella 1981–1982 Freeman pelasi kolme runkosarjaottelua Torpan Pojissa.


title: Vernon Freeman

text: Freemania on luonnehdittu pitkäkätiseksi ja urheilulliseksi pelaajaksi. Pyrinnön päävalmentajana Freemanin aikana toiminut Raimo Lammi kuvaili tätä "vahvaksi jässikäksi". Lammi ei ollut erityisen tyytyväinen Freemaniin. Hänen mukaansa "tauoilla tavallisesti ensimmäisenä kahvijonoon rynnännyt" Freeman juhli SM-finaaliotteluita edeltäneitä öinä Helsingissä niin, ettei tämä saanut itsestään parasta irti otteluissa. Freemania jouduttiinkin pitämään ratkaisuottelussa penkillä, kun hänelle oli jo viiden minuutin pelin jälkeen kertynyt kolme Lammin mukaan "väsyneen miehen" virhettä.


title: Ines Lutz

text: Ines Arabella Lutz (15. kesäkuuta 1983 München) on saksalainen näyttelijä.


title: Ines Lutz

text: Ines Lutz varttui kotiseudullaan Münchenissä, mutta kävi lukion St. Claire Collegessa Oxfordissa, Britanniassa. Siellä hänen pääaineenaan oli näytteleminen. Koulunsa päätettyään Lutz palasi takaisin Saksaan, jossa hän näytteli sarjassa "Lindenstraße" Franziska Benneriä 2001–2005 ja palasi hetkeksi sarjaan vuonna 2009. Vuodesta 2006 vuoteen 2009 hän kävi koulua Essenissä Folkwang-Hochschulessa. 2011–2012 hän näytteli saksalaisessa saippuasarjassa Lemmen viemää Theresa Burgeria. Vuodesta 2013 hän on näytellyt roolia "Anne Meierling" sarjassa Vuoristolääkärit (Der Bergdoktor).


title: Giovanni Rizzo

text: Giovanni Rizzo (11. marraskuuta 1890 Montedoro – 13. marraskuuta 1980) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 22. huhtikuuta 1916 ja nimitettiin Palermon arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Lysiaksen titulaaripiispaksi 28. toukokuuta 1946. Piispaksi vihkiminen seurasi 16. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giovanni Iacono, jota avustivat Pietro Capizzi ja Antonino Catarella.


title: Giovanni Rizzo

text: Rizzo sai 13. tammikuuta 1949 nimityksen Rossanon arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 18. marraskuuta 1971. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Kathleen Wynne

text: Kathleen Wynne (s. 21. toukokuuta 1953 Richmond Hill, Ontario) on Ontarion nykyinen pääministeri ja Ontarion liberaalipuolueen puheenjohtaja.


title: Kathleen Wynne

text: Wynnellä on kielitieteen maisterin tutkinto Toronton yliopistosta ja kasvatustieteen maisterin tutkinto Toronton yliopiston alaisesta OISE-instituutista. Hän on opiskellut myös Harvardin yliopistossa konfliktien sovittelua. Ennen poliittista uraansa hän kiersi kymmenen vuoden ajan Ontarion kouluissa opettamassa sovittelua ja työskenteli myös Toronton koululautakunnan jäsenenä.


title: Kathleen Wynne

text: Wynne valittiin ensimmäistä kertaa Ontarion parlamenttiin Don Valley Westin edustajana lokakuussa 2003. Vuonna 2006 hän nousi provinssin hallitukseen, jossa hän toimi opetusministerinä vuoteen 2010 asti ja liikenneministerinä 2010–2011. Tultuaan valituksi parlamenttiin kolmannelle kaudelle lokakuussa 2011 hän jatkoi tehtäviään ministerinä vastuullaan kunta-, kotitalous- ja alkuperäiskansoja koskevat asiat.


title: Kathleen Wynne

text: Tammikuussa 2013 Wynne valittiin Ontarion liberaalipuolueen johtajaksi ja pian tämän jälkeen Ontarion 25. pääministeriksi ja ensimmäiseksi naispääministeriksi. Kesäkuussa 2014 hänet valittiin pääministeriksi uudelle nelivuotiskaudelle liberaalien voitettua Ontarion parlamenttivaalit.


title: Kathleen Wynne

text: Wynne elää puolisoineen Pohjois-Torontossa. Hänellä on kolme lasta ja kaksi lastenlasta.


title: Karlskogan kirkko

text: Karlskogan kirkko () on kirkkorakennus Ruotsissa Karlskogan kunnan keskustaajamassa Karlskogassa.


title: Karlskogan kirkko

text: Paikalle rakennettiin 1500-luvun lopussa pieni hirsikirkko, joka muodostaa nykyisen kirkon sakariston. Raudankäsittelytoiminnan vuoksi alueen väkimäärä alkoi kasvaa ja kirkko käydä pieneksi, jonka jälkeen sitä laajennettiin vaiheittain. Nykyiseen kokoonsa kirkko valmistui vuosina 1705-1706.


title: Karlskogan kirkko

text: Kirkko on ristin muotoinen ja sen julkisivut on peitetty punaisilla paanuilla. Paanut ovat erimuotoisia ja -näköisiä, koska kaikkien pitäjän talojen piti toimittaa sinne rakennusmateriaaleja. Sakaristossa on hyvin säilyneitä maalauksia vanhimman kirkon rakennusajalta ja ne on tehty suoraan hirsiin. Muuten kirkon sisätilat ovat muotoutuneet nykyisen kaltaisiksi erilaisten remonttien aikana.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Maakunta- ja soteuudistus on Suomen julkisen hallinnon sekä sosiaali- ja terveydenhuollon eli sote-palveluiden uudistamiseen tähtäävä hanke, jonka tarkoituksena on siirtää julkisten sote-palveluiden vastuu kunnilta 18 perustettavalle maakunnalle. Erikseen valmistellaan valinnanvapauslaki, jonka myötä asiakas voisi vapaasti valita lain piiriin kuuluvissa palveluissa maakunnan yhtiön, yksityisen yhtiön tai järjestön tuottaman palvelun väliltä.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Alun perin maakuntia esitettiin perustettavaksi 1. heinäkuuta 2017, maakuntavaaleja järjestettäväksi tammikuussa 2018, ja että sote-palvelut siirtyisivät maakunnille 1. tammikuuta 2019.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Heinäkuussa 2017 pääministeri Juha Sipilä kuitenkin ilmoitti, että maakuntavaalit järjestetään lokakuussa 2018, ja että sote-uudistus tulisi aiempaan aikatauluun nähden vuotta myöhemmin voimaan, 1.1.2020.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Uusi hallituksen esitys laista sosiaali- ja terveyspalveluiden valinnanvapaudesta annettiin eduskunnalle 8.3.2018. Lakiesitys käsiteltiin valiokunnissa, jonka jälkeen kaikista maakunta- ja soteuudistuksen laeista oli tarkoitus äänestää eduskunnassa kesäkuussa 2018.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Perustuslakivaliokunnan lausunto hallituksen esityksestä edellytti tiettyjä muutoksia, joiden käsittelytyön johdosta maakuntavaalit siirtyivät hallituksen mukaan kevääseen 2019, mahdollisesti toukokuun eurovaalien yhteyteen, ja soteuudistuksen alku vuodella eteenpäin vuoden 2021 tammikuuhun. Kevään 2019 eduskuntavaalien jälkeen muodostettava hallitus voisi siis tehdä lakeihin merkittäviä muutoksia ennen niiden voimaantuloa.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Lokakuussa 2018 perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko tiedotti, että maakuntavaalit siirtynevät syksyyn 2019.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Tammikuussa 2019 hallitus pyrki vielä äänestämään sote-laeista ennen huhtikuun 2019 eduskuntavaaleja. Sekä hallituksen esityksen tukena olevien kansanedustajien huvetessa että keskeneräisten valmistelun asioiden johdosta tämä jää nähtäväksi.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Sipilän hallituksen maaliskuussa 2017 antaman esityksen mukaan Suomeen muodostetaan 18 maakuntaa, joissa päätäntävaltaa käyttää vaaleilla valittava maakuntavaltuusto. Suunnitellut alueet vastaavat nykyisiä maakuntia yksittäisiä kuntapoikkeamia lukuun ottamatta. Maakunnat hoitavat niille laissa säädettyjä tehtäviä, joista osa siirretään kunnilta. Keskeisiä siirrettävistä tehtävistä ovat sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisvastuu sekä pelastustoimi. Maakunnat jaetaan viiteen yhteistyöalueeseen, jotka laativat joka neljäs vuosi yhteistyösuunnitelman. Palveluiden järjestäminen ja tuottaminen erotetaan siten, että palvelut tuottaa maakunnissa liikelaitos.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: ELY-keskukset ja TE-toimistot on tarkoitus lakkauttaa. Pääosa ELY-keskusten tehtävistä siirretään maakunnille, mutta alueelliseen näkökulmaan liittymättömät tehtävät valtiolle. TE-palveluiden järjestämisvastuu siirtyisi maakunnille. Maakuntien liittojen lakisääteiset tehtävät siirretään maakunnille, ja jäsenkunnat voivat lakkauttaa liitot.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Valtion ohjausta on tarkoitus vahvistaa siten, että sosiaali- ja terveydenhuollolle laaditaan joka neljäs vuosi strategiset tavoitteet, jotka maakuntien tulee ottaa huomioon.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Maakuntien toiminta on tarkoitus rahoittaa valtion rahoituksella ja asiakasmaksuilla. Tämän takia valtion tuloja on ehdotettu kasvatettavaksi ansiotuloveroa kiristämällä. Samalla kaikki kunnat velvoitetaan alentamaan kunnallisveroa 12,47 prosenttiyksiköllä. Uudistuksessa kokonaisveroaste ei kasva. Sosiaali- ja terveydenhuollon tuottamiseen liittyvä henkilöstö ja irtain omaisuus siirtyy kunnilta maakunnille.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Erikseen valmistellaan asiakkaan valinnanvapautta koskeva lainsäädäntö. Tarkoituksena on, että asiakas voi valita valinnanvapauden piiriin kuuluvissa palveluissa joko maakunnan yhtiön, yksityisen tai järjestön palvelun välillä.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Asiakas voi valita sosiaali- ja terveyskeskuksen lisäksi erikseen hammashoitolan, ja vaihtaa palvelun tuottajaa vuoden välein. Asiakasmaksu on vakio tuottajasta riippumatta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Valinnanvapauslakiluonnosta on sittemmin muokattu erityisesti kevään 2017 mittaan esitetyn kritiikin johdosta. Sosiaalihuollon asemaa on tarkennettu, korvausmallia sote- ja suunhoidon keskusten osalta on muutettu ja ns. ”kermankuorintaa”, eli asiakkaiden valikointia palveluntuottajien toimesta, on pyritty hillitsemään uusin sopimusehdoin.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Joulukuussa 2017 hallitus tiedotti että aiemmin esitetty erikoissairaanhoidon asiakassetelin velvoittavuus perutaan, eli yksityisen tai kolmannen sektorin erikoissairaanhoidon toimenpiteitä ei ole pakko maksaa julkisista varoista, mutta maakunta voi päättää asiakassetelin myöntämisestä. Potilas pitää lain mukaan jo nyt ohjata yksityiselle puolelle erikoissairaanhoitoon myös kiireettömissä tapauksissa, ellei kuuden kuukauden hoitotakuu muuten toteudu. Julkisella puolella erikoissairaanhoidon valinnanvapaus on jo olemassa. Esimerkiksi helsinkiläinen voi mennä lonkkaleikkaukseen jo nyt vaikkapa Tampereelle TAYS:iin ja päinvastoin.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Suomalaisilla on jo nykyisellään ennen uudistusta valinnanvapautta palveluissa. Potilas voi valita terveysasemansa kerran vuodessa ja erikoissairaanhoidon yksikön lääkärin lähetteellä.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Uudistuksen tavoitteena on alentaa sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksia siten, että vuoteen 2030 mennessä ne olisivat 3 miljardia euroa alemmat kuin ilman uudistusta. Lisäksi tavoitteena on kaventaa terveyseroja ja parantaa palvelujen yhdenvertaisuutta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Sote- ja maakuntauudistusta edelsi kunta- ja palvelurakenneuudistus eli Paras-hanke, jota koskeva laki astui voimaan 2007. Vanhasen ensimmäinen hallitus käynnisti hankkeen vuonna 2006. Laki pakotti pienimmät kunnat järjestämään yhteistyössä perusterveydenhuollon ja sosiaalipalvelut.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Paras-hanke keskeytettiin vuonna 2011 Kataisen hallituksen toimesta. Hankkeen aikana ei tehty muita sote-ehdotuksia. Huhtikuussa 2011 valmistui Kari Välimäen vetämän työryhmän loppuraportti sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämistä, kehittämistä ja valvontaa koskevan lainsäädännön uudistamiseen liittyen. Raporttia seurasi useita muita sote-linjauksia ja -raportteja koko Kataisen hallituksen loppuajaksi, ja hallitusohjelmaan tehtiin kirjauksia sosiaali- ja terveydenhuollon uudistamisesta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Joulukuussa 2013 Sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain ensimmäinen versio hylättiin. Se perustui Petteri Orpon (kok.) johtaman koordinaatioryhmän linjauksiin.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Stubbin hallitus sitoutui Kataisen hallituksen yhdessä oppositiopuolueiden kanssa 23. maaliskuuta 2014 tekemään linjaukseen sote-uudistuksesta. Suomalaisten keskeiset hyvinvointipalvelut turvattaisiin toteuttamalla perusteellinen sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus. Kansallisella ja sote-alueiden ohjauksella varmistetaan, että uudistuksella myös supistetaan kestävyysvajetta. Sote-järjestämislain keskeisistä pykälistä ja jatkotoimista päästiin 25. kesäkuuta 2014 ratkaisuun parlamentaarisessa valmisteluryhmässä.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Helmikuussa 2015 perustuslakivaliokunta tyrmäsi sote-esityksen, minkä jälkeen sosiaali- ja terveysvaliokunta poisti esityksestä kaavaillut viisi sote-aluetta. Maaliskuussa 2015 perustuslakivaliokunta totesi eduskunnan käsittelyssä olleen sote-uudistusehdotuksen olevan perustuslain vastainen. Uudistuksen jatkovalmistelu siirtyi eduskuntavaalien jälkeiselle uudelle hallitukselle.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Keväällä 2015 esitellyssä Sipilän hallituksen hallitusohjelmassa sote-uudistuksessa suunniteltiin edettävän kolmiportaisella mallilla: valinnanvapauden piti olla sote-uudistuksessa kolmas vaihe sote-palveluiden rakenneuudistuksen ja yksikanavaiseen rahoitukseen siirtymisen jälkeen.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Hallitus ilmoitti 7. marraskuuta 2015 päässeensä sopuun 15 sote-alueesta ja 18 itsehallintoalueesta. Terveydenhuollon näkökulmasta sote-alueita olisi saanut olla vähän, THL:n mukaan ihanteellisesti 4–5, enintään 12. Laajemminkin asiantuntijat kannattivat 5 tai 12 sote-aluetta. Lukumääräpäätöksestä tulikin valtataistelu 18 aluetta toivovan keskustan ja enintään 12 aluetta toivovan kokoomuksen välille, koska 18 sote-alueen mallissa keskustasta tulisi Ylen laskelman mukaan suurin puolue 9 sote-alueella. 15 alueen mallissa keskusta olisi suurin 7 alueella. Kokoomus suostui Keskustan vaatimaan 18 maakunnan malliin, ja sai myönnytyksenä linjauksen valinnanvapauslaista, jonka myötä asiakas voisi valita vapaasti palvelun tuottajan. Linjausta ei oltu etukäteen valmisteltu.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Helmikuussa 2016 itsehallintoalueita alettiin kutsua maakunniksi.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Huhtikuussa 2016 hallitus ilmoitti, että valinnanvapauden piiriin tulevat palvelut pitää yhtiöittää. Tätäkään linjausta ei oltu etukäteen valmisteltu.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Kesällä 2016 hallitus julkisti sote- ja maakuntauudistuksen lakiluonnokset. Epäselväksi jäi, mitkä kaikki palvelut olisivat kuuluneet valinnanvapauslain piiriin, mitä oikeuskansleri kritisoi. Vain kolme päivää ennen joulua hallitus julkisti valinnanvapauslakiluonnoksen, joka sai keskeneräisyydestään paljon kritiikkiä. Luonnoksesta lausunnon antaneet suhtautuivat myönteisesti valinnanvapauden lisäämiseen, mutta moni uskoi, että hallituksen esityksellä uudistuksen tavoitteita ei saavutettaisi.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Hallitus antoi sote- ja maakuntauudistusta koskevan esityksen eduskunnalle 2. maaliskuuta 2017. Maakuntia esitettiin perustettavaksi 1. heinäkuuta 2017 ja sotepalveluiden siirtyvän maakunnille 1. tammikuuta 2019. Lakiluonnos sai lausuntokierroksella paljon kritiikkiä erityisesti valinnanvapaudesta. Noin neljännes lausunnonantajista uskoi, että uudistus kaventaisi terveyseroja ja yhdenvertaistaisi palveluja. Yksityiset palveluntuottajat uskoivat tavoitteen toteutumiseen eniten. Säästöjen toteutumiseen taas uskoi vain kymmenesosa; myönteisimmin asiaan suhtautuivat yksityiset palveluntuottajat, vaikka heistäkin yli puolella oli epäilyksiä asiasta. Myös siirtymäsäännökset saivat osakseen kritiikkiä. Hyvää palautetta lakiluonnos sai toimintatapojen muutoksen edistämisestä sekä asiakkaan henkilökohtaista budjettia koskevista säädöksistä.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Lausuntokierroksen palautteen perusteella siirtymäsäännöksiä muutetaan siten, että ensimmäiset maakunnat voivat aloittaa valinnanvapauden toimeenpanon puoli vuotta aikaisemmin, ja osa puoli vuotta jäljessä.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Toukokuussa 2017 lainsäädäntö on eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan valmistelevassa käsittelyssä, josta se etenee eduskunnan kahteen käsittelyyn lainvalmistelun vaiheiden mukaisesti. Valiokunta voi myös ehdottaa, että lakiehdotukset osittain tai kokonaan hylätään. Eduskunnan ensimmäisessä käsittelyssä lakiehdotus voi vielä muuttua, toisessa käsittelyssä lakiehdotus joko hyväksytään tai hylätään.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Eduskunta kävi lähetekeskustelun hallituksen esityksestä keskiviikkona 10.5.2017.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Eduskunnan perustuslakivaliokunta totesi 29.6.2017, että hallituksen lakiesitys sote-uudistuksesta ei ole perustuslain mukainen. Valiokunta löysi asiaa koskevista lakiesityksistä viisitoista kohtaa, jotka ovat perustuslain vastaisia, ja esitys palautuu näin ollen valmisteluun, joka voi vaikuttaa merkittävästi sote-uudistukseen ja maakuntavaalien aikatauluun. Perustuslakivaliokunnan lausunnon jälkeen soten valinnanvapauslaki vaatii täydentävän esityksen ja uuden lausuntokierroksen.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Perustuslakivaliokunnan uudistusta koskevan, lain uudelleen valmisteluun palauttaneen lausunnon jälkeen lain valmistelusta aiemmin vastannut tuleva oikeuskansleri Tuomas Pöysti ilmoitti jättävänsä tehtävänsä sote-uudistuksen lain valmistelijana 4.7.2017.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Sipilän hallitus päätti 5.7.2017 jatkaa sote- ja maakuntauudistusta siten, että uudistukset tulevat aiempaan nähden vuotta myöhemmin voimaan, 1.1.2020. Maakuntavaalit järjestetään lokakuussa 2018. Euroopan neuvoston suosituksen mukaan vaalien keskeisen lainsäädännön tulisi olla valmiina vuotta ennen vaaleja, mutta maakuntavaaleja koskevat lait eivät ole valmiina vielä toukokuussa 2018, mikä aiheuttaa vaikeuksia muun muassa pienpuolueille.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Lakiesityksiin tehdään perustuslakivaliokunnan edellyttämät muutokset, ja hallitus antaa sote-uudistuksesta uuden esityksen eduskunnalle alkuvuodesta 2018.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Tammikuussa 2018 Korkein hallinto-oikeus katsoi, että sote-lakipaketti – valinnanvapauslaki mukaanluettuna – pitäisi saattaa EU:n komission käsittelyyn, koska oli epäselvää, ovatko maakuntien liikelaitokset taloudellisia vai ei-taloudellisia toimijoita, ja saavatko ne toiminnassaan EU:n säädöksissä kiellettyä valtion tukea verotuskohtelun ja konkurssikelvottomuuden muodossa. Komission käsittelyyn lähettämistä suositteli myös Helsingin yliopiston eurooppaoikeuden professori Juha Raitio. Hallitus päätti kuitenkin olla ilmoittamatta valinnanvapauslaista komissiolle. Ilmoittaminen olisi viivästyttänyt koko sote-uudistusta puolella vuodella. Hallitus perusteli ratkaisuaan Slovakian esimerkillä valinnanvapaudesta, mutta sen perustelun Euroopan unionin tuomioistuin kumosi. Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori Olli Mäenpää on todennut, että sote-lakipakettia ei tarvitse notifioida EU:n komissiolle, eikä Slovakia-päätös horjuta notifikaatiota koskevaa arviointia. Komissio voi puuttua Suomen sote-malliin myös uudistuksen tultua voimaan, ja jos komissio silloin toteaa, että Suomi on rikkonut valtiontukisääntöjä, yritykset voivat hakea vahingonkorvauksia.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Maaliskuussa 2018 myös osa hallituspuolue kokoomuksen kansanedustajista esitti uudistukselle kritiikkiä, joka voi tarpeeksi laajalle puolueen sisällä levitessään toimia uhkana uudistuksen läpimenolle.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Hallitus antoi eduskunnalle uuden esityksen sote-uudistuksesta 8.3.2018. Esityksen käsittelyn aikana valtiovarainministeriö toimitti valtiovarainvaliokuntaan sote-uudistuksen tuottamista säästöistä arvion, jota Talouspolitiikan arviointineuvosto ei pitänyt uskottavana. Maa- ja metsätalousvaliokunnassa Keskustan edustajat yrittivät runtata haluamansa lausunnon läpi sillä välin, kun oppositiopuolueiden edustajat viettivät kahvitaukoa. Sosiaali- ja terveysvaliokunnassa hallituspuolueiden edustajat päättivät ylivoimansa turvin jättää julkista taloutta koskevan lausunnon kokonaan antamatta. Hallituspuolueet syyttivät oppositiota hidastelusta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Toukokuussa 2018 perustuslakivaliokunnan keskeneräinen lausuntoluonnos lakiesityksestä vuosi julkisuuteen, ja siinä huomattavaa kritiikkiä saivat erityisesti uudistuksen kireä aikataulu ja epärealistiseksi koettu menokehys. Varsinainen valiokunnan lausunto valmistunee kesäkuun alkupuolella, ja sen ollessa luonnosta vastaava on olemassa riski uudistuksen ja hallituksen kaatumiseen. Tämän valossa lokakuuksi 2018 kaavailtujen maakuntavaalien toteutuminen näyttää erittäin epätodennäköiseltä myös hallituspuolueiden puheenjohtajien näkökulmasta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Lausunnossaan 1.6.2018 perustuslakivaliokunta yksimielisesti osoitti useita korjattavia kohtia lakiesitykseen pitkälti aiemmin vuotaneen luonnosesityksen mukaisesti. Uudistuksen aikataulun kireys, rahoitus erityisesti poikkeustilanteissa ja EU:n kilpailulainsäädännöllisen näkökulman varmistaminen olivat keskeisiä korjattavia asioita lausunnossa. Valiokunta ei kuitenkaan palauttanut lakiesitystä hallituksen valmisteluun, vaan koki että muutokset voidaan tehdä eduskuntakäsittelyssä. Seuraavaksi uudistuksen lakipaketti siirtyy sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsiteltäväksi, jonka tehtävänä on puuttua perustuslakivaliokunnan tuomiin epäkohtiin. Tämän jälkeen esitys siirtyy vielä uudelleen perustuslakivaliokunnan tarkastettavaksi ennen varsinaista eduskuntakäsittelyä ja mahdollista hyväksyntää.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Juhannuksen jälkeisellä viikolla 2018 hallitus ilmoitti, että maakuntavaalit pidettäisiin keväällä 2019 mahdollisesti toukokuun eurovaalien yhteydessä ja sote-uudistus astuisi voimaan aiemmin esitetystä poiketen vuotta myöhemmin vuoden 2021 alusta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Toukokuussa 2016 monet arvostetut professorit kritisoivat Sipilän hallituksen menettelyä sote-uudistuksen suhteen tiukin sanakääntein. Samat professorit, sosiaalipolitiikan asiantuntijat ja sosiaali- ja terveysministeriön asiantuntijaryhmän jäsenet ovat jatkaneet keväällä 2017 arvosteluaan ja kritisoineet erityisesti uudistuksen keskeneräisyyttä, tiukkaa aikataulua, valinnanvapauteen liittyviä riskejä, tarvittavien tietojärjestelmien puutetta ja eriarvoisuuden lisääntymistä. Myös esitetyin toimenpitein tavoiteltavat kolmen miljardin säästöt vaikuttavat epärealistisilta saavuttaa.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Joidenkin asiantuntijoiden mukaan sote-järjestelmä lisää tasa-arvoa, kun kaikki kansalaiset pääsevät käyttämään myös yksityisiä terveyspalveluja. Ennen sote-järjestelmää yksityinen sektori on lähinnä varakkaiden käytössä. Tämä kuitenkin tuo myös uusia kustannuksia. Tällä hetkellä ihmiset ostavat omalla rahallaan ja pienillä kela-korvauksilla yksityisiltä yrityksiltä sekä lääkäri- että hammaslääkäripalveluja. Mikäli nämä ihmiset siirtyvät sote- ja suunhoidon keskuksiin, se tulee tarkoittamaan asiantuntijoiden lausuntojen mukaan merkittäviä lisäkustannuksia.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: "Suomen Kuvalehden" vaalikoneelle 2017 annettujen vastausten perusteella hallituspuolueista ainoastaan keskustan kuntavaaliehdokkaiden enemmistö uskoo, että maakunta pystyisi järjestämään sote-palvelut kuntaa paremmin. Kokoomuksen ehdokkaista 45,9 prosenttia uskoo maakuntamallin olevan parempi ja perussuomalaisten ehdokkaista 23,5 prosenttia.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Poliittisesti uudistuksen mallia ovat kritisoineet kaikki oppositiopuolueet eli SDP, vasemmistoliitto, vihreät, kristillisdemokraatit ja RKP. Kritiikki ei niinkään ole uudistusta, vaan sen totetusmuotoa kohtaan. Puolueista vasemmistoliitto kerää nimiä hallitukselle osoitettuun vetoomukseen, joka siirtäisi uudistuksen kehittämisen eduskuntapuolueiden yhteiseen parlamentaariseen valmisteluun.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Myös muun opposition ja tutkijoiden tahoilta on esitetty parlamentaariseen valmisteluun siirtymistä uudistuksen hyväksyttävyyden takaamisen vuoksi, sen jälkeen kun uusin lakihankkeen aikataulun muutos siirtää lain toimeenpanoa vuoden 2019 eduskuntavaalien ja näin uuden hallituksen valinnan jälkeiseen aikaan.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Asiasta käytiin keskustelua Ylen A-studio: Talk -ohjelmassa 4.5.2017. Vieraina ohjelmassa olivat hallitusta edustava keskustan peruspalveluministeri Juha Rehula, uudistuksen poliittista kritiikkiä edustava vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson, asiantuntija emeritusprofessori Martti Kekomäki, ja yritystoimijoita edustavan Elinkeinoelämän keskusliiton asiantuntijalääkäri Jan Schugk.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Keskustelussa esiin nousivat eri yksityisten tuottajien kannustinmallit, joista yksi on suorituskeskeinen ja toinen kapitaatio- eli väestömääräpohjainen. Suorituskeskeisessä mallissa tuottajalle maksetaan suoritetuista hoidon toimenpiteistä. Sen mahdollisena ongelmana on ylihoitaminen taloudellista voittoa tavoitellen. Hallituksen mallissa käytetään väestömääräpohjaista mallia, jossa jokaisesta hoitoon listautuneesta potilaasta maksetaan palveluntuottajalle tietty korvaus. Mahdollisena ongelmana väestömäärämallissa on potilaiden alihoitaminen taloudellisista kannustinsyistä.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Andersson esitti, että uudistuksessa menot kasvavat, mikä näkyy asiakasmaksujen nousuna tai palveluvalikoiman määrän laskuna. Anderssonin mukaan siitä koituu ongelmia erityisesti pienituloisten arjen toimeentulolle. Hänen mukaansa pienillä lisäresursseilla nykyisen julkisen järjestelmän kehitykseen voitaisiin korjata monia siinä nykyisin esiintyviä ongelmia, kuten esimerkiksi pitkiä jonotusaikoja palveluihin. Kekomäen mukaan Suomi tuotti vuonna 2015 Euroopassa eniten terveyttä yhdellä eurolla, eli Suomen terveydenhuolto on ilman sote-uudistusta kansainvälisesti verrattuna tehokas.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Keskustelussa hallituksen esitystä kritisoineet Kekomäki ja Andersson nostivat esiin huolen yksityisen puolen kannustimien ja lainsäädännön toimivuudesta, ja kritisoivat hallituksen esityksen ohjaavaa säännöstöä tehottomaksi ja monimutkaiseksi. He pitivät myös ongelmallisena palveluiden jakaantumista monelle eri tavoittein toimivalle taholle, jolloin yhteistyö monimutkaistuu. Tästä voi syntyä asiakkaille vaikeita raja-aitoja palveluntuottajan vaihtuessa yksityisestä julkiseen. Ongelmia pelättiin syntyvän myös siitä, että yksityinen tuottaja ei vastaa koko hoitoketjusta ja rahoituksesta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Aalto-yliopiston taloustieteen professoreista koostuva ryhmä on esittänyt, että soteuudistukseen liittyvä tuottajien määrän laajentaminen ja kilpailutus toteutettaisiin ainakin aluksi kevyempänä versiona palvelusetelien laajemmalla hyödyntämisellä. Esitetyssä mallissa diagnosointi säilyisi julkisena palveluna, mutta asiakas saisi valita sen jälkeisen terveydenhuollon palvelun tuottajan palvelusetelin avulla.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen johtajan Markku Pekurisen mukaan muissa Pohjoismaissa valinnanvapaus on jo käytössä. Karoliinisen instituutin terveydenhoidon organisoinnin professorin Mats Brommelsin mukaan Ruotsissa kaikki ymmärtävät valinnanvapauden olevan yhteinen etu, mutta Suomessa siitä on tehty puoluepolitikointia. Brommelsin mukaan sote-järjestelmä pitää kustannukset kohtuullisina ja valinnanvapaus tukee pieniä toimijoita, jotka eivät pystyisi osallistumaan julkisen sektorin raskaisiin kilpailutuksiin. Ruotsissa vastaava valinnanvapaus synnytti 800 uutta yritystä, joista useimmat olivat naisten perustamia. Ruotsin siirtymisestä valinnanvapausmalliin uusia terveyskeskuksia on perustettu lähinnä suuriin kaupunkeihin ja varakkaiden alueille. Uusista yksityisistä terveyskeskuksista 88 prosenttia perustettiin alueille, joilla hoidon palvelutaso oli jo valmiiksi hyvä tai erittäin hyvä. Muutoksen tarkastelujaksona Ruotsissa myös terveydenhuollon kustannukset nousivat. Skånen maakäräjien perusterveydenhuollon kustannukset nousivat Ruotsin tilastokeskuksen Statistiska centralbyrånin mukaan vuosina 2008–2013 lähes 50 prosenttia. Yleinen kustannusnousu oli 10–20 prosenttia.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan "kevään 2017 hallituksen esitykset sote- ja maakuntauudistuksista olivat kestävyysvajevaikutukseltaan erittäin epävarmoja".


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Tarkastusviraston lausunnossa uudistuksen taloudellisista vaikutuksista todetaan, että "kaiken kaikkiaan hallituksen sote- ja maakuntauudistukselle asettama 3 miljardin euron säästötavoite ei nykytiedon valossa ole realistinen", ja että "EU-vertailussa Suomen sosiaali- ja terveysmenot eivät ole erityisen korkeita, eikä ikääntymisen aiheuttama kestävyyshaaste ole poikkeuksellisen suuri. Sote-palvelujen laatu on arvioitu yleisesti ottaen hyväksi jo lähtötilanteessa ja koska uudistuksella tavoitellaan palvelujen saatavuuden parantamista ja terveyserojen kaventamista, on säästötavoitteen mittaluokka erittäin suuri pitkälläkin aikavälillä."


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Lääketieteellinen aikakauskirja Duodecimissa 3. marraskuuta 2017 julkaistussa terveydenhuollon asiantuntijoiden laatimassa kirjoituksessa esitetään kritiikkiä sote-esitykseen, erityisesti palveluiden integraation onnistumista kohtaan.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Kirjoittajien mukaan "Palveluiden integraatio on ollut myös sote-ratkaisun teoreettisessa ytimessä. Tuoreeseen valinnanvapauslakiin integraatio on sovitettu kovin kömpelösti ja jopa niin, että palveluiden parempi sujuvuus jää haaveeksi. Ehdotettu ratkaisu tulee todennäköisemmin kasvattamaan kustannuksia. -- Omien kustannusten välttely alkaa kukoistaa ennennäkemättömällä tavalla, kun toimijat alkavat siirrellä hoitovastuita toisilleen omaa taloudellista hyötyään tavoitellen. Suurin hyötyjäryhmä ovat riitoja ja vastuita selvittävät juristit. Potilaat joutuvat pahenevan pallottelun kohteeksi, ja Suomen kansantalous kantaa suurimmat tappiot."


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan maakuntien ohjausvalta palveluiden tuottajiin on sote-esityksessä hallinto-oikeudellisesti epäselvää.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Aalto-yliopiston kilpailuoikeuden professori Pasi Kuoppamäen mukaan uudistuksessa on riski yksityisten monopoli-kilpailuasemien syntymiseen, joiden myötä kustannukset voivat uudistuksen säästötavoitteisiin nähden päinvastaisesti kasvaa.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Kuoppamäen mukaan "soten tarkoitus on lisätä kilpailua ja saada lisää valinnanvapautta, mutta toisaalta markkinat voivat keskittyä soten seurauksena".


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Rikosoikeuden professorit näkevät miljardien eurojen vuosittaisessa yksityistämispotissa yhdistettynä asian suhteen kokemattomaan virkakoneistoon riskialttiin yhdistelmän. Myös Euroopan Neuvosto jakaa huolen soten korruptiomahdollisuuksista, mm. henkilöiden siirtyessä julkisen vallan ja yksityisyritysten välillä (ns. pyöröovi).


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Keskiviikkona 23.1.2019 asiantuntijaprofessoreista koostuva talouspolitiikan arviointineuvosto kritisoi yhä sote-esitystä keskeneräiseksi, kun eduskuntavaaleihin ja mahdollisesti uuteen eri pohjalle rakentuvaaan hallitukseen oli alle 100 päivää, joka tarkoittaa hankkeen toteutumiselle tällä hallituskaudella entistä suurempaa epätodennäköisyyttä. Myös Maria Lohela oli loikannut samalla viikolla hallituksen riveistä oppositioon juuri sotevastaisin perustein.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Sote- ja maakuntauudistuksesta tehtiin maaliskuussa 2018 kansalaisaloite, jossa ehdotetaan kansanäänestystä uudistuksesta.


title: Maakunta- ja soteuudistus

text: Suomen nykyinen terveydenhuoltojärjestelmä on kansainvälisessä laajassa tutkimuksessa arvioitu maailman parhaiden joukkoon niin laadun, kattavuuden kuin tehokkuudenkin osalta. Myös kehityskulut nykymallissa näyttävät useita muita maita parempia skenaarioita, joka asettaa järjestelmän perinpohjaisen uudistamisen kriittiseen valoon.


title: Segerstan kirkko

text: Segerstan kirkko () on kirkkorakennus Ruotsissa Bollnäsin kunnan Segerstassa. Kirkko on todennäköisesti rakennettu 1200-luvun lopussa, mutta sitä on laajennettu 1400-luvun lopussa tai 1500-luvun alussa. 1700-luvun loppupuolella keskusteltiin tarpeesta laajentaa kirkkoa tai rakentaa kokonaan uusi. Uusittu kirkko oli valmis vuonna 1811, maalattiin kesällä 1816 ja vihittiin käyttöön elokuussa 1818. Kirkko suljettiin pääsiäisenä 2012 remontointia varten ja avattiin uudelleen käyttöön 2013.


title: Vastavuoroisuus

text: Vastavuoroisuus on suhde, jossa osapuolet suhtautuvat toisiinsa ja kohtelevat toisiaan samalla tavoin.


title: Vastavuoroisuus

text: Vastavuoroisuudessa niin toiminta kuin hyötykin kohdistuvat sekä itseen että toiseen. Altruismissa sen sijaan toiminta ja hyöty kohdistuvat vain toiseen. Vastavuoroinen altruismi on altruismia, jonka vaikuttimena on saada vastavuoroisesti altruismia toiselta yksilöltä auttamalla ensin tätä.


title: Vastavuoroisuus

text: Kultainen sääntö korostaa vastavuoroisuutta, ja se esiintyy kaikissa suurissa uskonnoissa, esimerkiksi Jeesuksen vuorisaarnassa muodossa: "Kaikki minkä tahdotte ihmisten tekevän teille, tehkää te heille” (Matt. 7:12).


title: Vastavuoroisuus

text: Italialainen Luigino Bruni jakaa vastavuoroisuuden kolmeen eri lajiin. Varovainen vastavuoroisuus on osapuolille riskitön ja järkevä yhteistyömuoto. Se on mahdollista sopimuksellisissa tiloissa eli perustuu osapuolten sopimukseen tehdä yhteistyötä. Rohkeaan vastavuoroisuuteen liittyvät sellaiset piirteet kuin tasavertaisuus, vapaus, valikoivuus, ehdollisuus ja toistuvuus. Kolmas laji on vastikkeeton vastavuoroisuus. Tässä yksilön vaikuttimena ei ole minkäänlainen vastapalvelus, vaan sisäinen palkkio, kuten mielihyvä teosta. Juuri vastikkeeton vastavuoroisuus on yhteiskuntien kannalta tärkeä laji, koska se takaa yhteistyön synnyn myös ympäristöissä, joissa vastavuoroisuuden dynamiikka on heikkoa. Pelkkä vastikkeeton vastavuoroisuuskaan ei ole yhteiskunnalle hyvästä, vaan se tarvitsee myös kahta muuta lajia, jotta yhteistyön mahdollisuus säilyisi itsekkäiden yksilöidenkin eläessä yhteiskunnan osana.


title: ARP

text: ARP tai Arp voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vidilä

text: Vidilä on kylä Laitilassa noin 3 kilometriä Laitilan keskustasta etelään. Vidilän lähimmät naapurikylät ovat Kodjala lännessä ja Koukkela kaakossa. Kylän alueella virtaa Sirppujoesta haarautuva Härinänjoki.


title: Vidilä

text: Vidilä on asutettu luultavasti vuosina 550-800 eli merovinkiaikana.


title: Laura Arffman

text: Laura Arffman (s. 29. elokuuta 1985 Kitee) on suomalainen urheilutoimittaja. Hän työskentelee Yleisradiossa, jossa hän on toiminut uutistenlukijana Urheiluruudussa sekä raportoinut useista urheilutapahtumista. Arffman kokosi lehdistön joukkueen pesäpallon naisten Liitto-Lehdistö-otteluun 2013 .


title: Laura Arffman

text: Arffman kihlautui hiihtäjä Anssi Pentsisen kanssa vuonna 2015. He avioituivat syyskuussa 2017.


title: Opettajatar

text: Opettajatar on Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1933. Kooltaan tämä työ on 55×47 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se lahjoitettiin vuonna 2005 (Nanny ja Yrjö Kauniston kokoelma).


title: Opettajatar

text: Mallina "Opettajatar"-maalauksessa on kansakoulunopettaja neiti Boxtröm Snappertunasta.


title: Lyaasit

text: Lyaasit ovat entsyymejä, jotka katkaisevat atomien välisiä kovalenttisia sidoksia ja katalysoivat uusien sidosten muodostumista. Tyypillisiä reaktioita ovat eliminaatioreaktiot muodostaen kaksoissidoksia tai rengasrakenteita tai additioreaktiot kaksoissidokseen. Lyaasit poikkeavat hydrolaaseista siten, että ne eivät katalysoi hydrolyysiä eli veden liittämistä. Reaktioissa ei myöskään tapahdu hapetus- tai pelkistysreaktioita. Monien lyaasien katalysoimat reaktiot ovat reversiibeleitä ja voivat tapahtua kumpaan suntaan tahansa riippuen olosuhteista. Additioreaktioissa lyaaseja kutsutaan usein syntaaseiksi. Kaikkien lyaasien ryhmään kuuluvien entsyymien EC-numeron ensimmäinen numero on 4.


title: Lyaasit

text: Lyaasit luokitellaan 7 alaryhmään kansainvälisen biokemian ja molekyylibiologian järjestön IUBMB:n luokittelujärjestelmän mukaisesti. Luokittelu perustuu entysymien katalysoimiin reaktioihin ja on seuraava:


title: Emporia

text: Emporia voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelitutkimus on peleihin kohdistuvaa tieteellistä tutkimusta, joka koostuu useasta erilaisesta osa-alueesta. Pelitutkimukseen ovat sen kehittymisen aikana vaikuttaneet monet eri tieteenalat kuten historia, psykologia, sosiologia, kirjallisuustiede ja tietojenkäsittelytieteet. Pelien ja pelaamisen jatkuva muutos heijastuu pelitutkimukseen ja tekee pelitutkimuksesta nopeasti muuttuvan tutkimusalan. Koko pelitutkimuksen kenttä hakee vielä kansainväliselläkin tasolla muotoaan. Seuraavassa jaossa jotkin osa-alueet kulkevat rinnakkain ja osa risteää keskenään.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelikokemusta voidaan lähestyä tutkimuksen kannalta monesta näkökulmasta. Pelitekninen näkökulma keskittyy pelin ominaisuuksiin ja mahdollisuuksiin tarjota miellyttävä pelikokemus pelaajalle. Pelaajalähtöisessä näkökulmassa voidaan tutkia sosiaalisen ulottuvuuden vaikutusta pelikokemukseen. Samakin pelaaja voi pelata peliä eri tavalla erilaisissa tilanteissa. Pelaajan oma tulkinta vaikuttaa siihen millaiseksi hänen pelikokemuksensa lopulta muotoutuu.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelattavuuden tutkimuksessa ei voida suoraan käyttää hyötysovellusten käytettävyyden arviointiin kehitettyjä menetelmiä. Syynä tähän on se, että vaikka pelistä voidaan esim. arvioida sen helppokäyttöisyyttä, niin sitten taas kuitenkin esim. tehokkuuden arviointi on vaikeaa. Kaikki käytettävyyden osa-alueet eivät kuulu osaksi pelattavuutta, mutta pelattavuuden tutkimuksessa otetaan kuitenkin huomioon mm. käyttöliittymäratkaisut. Lisäksi pelattavuus laajenee käsitteenä käytettävyyden ulkopuolella ja ottaa huomioon myös vaikkapa pelaamisen haasteen ja hauskuuden. Pelattavuus toimii hyvän pelikokemuksen pohjana.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Yksi näkökulma pelikokemuksen arviointiin ja tutkimiseen on flow-teoria. Flow (suom. virtauskokemus) on tila, jossa henkilö on täydellisesti ja mielihyväsävytteisesti uppoutunut sillä hetkellä käsillä olevaan tekemiseensä. Tällaista kokemuksellisuuden mittaamista varten on peleille luotu oma GameFlow-arviointityökalu. Pelikokemukseen uppoutumisen (pelillistä immersiota) kuvaamiseksi on Tampereen yliopistolla luotu SCI-malli, joka erottaa pelikokemuksesta aistimellisen, toiminnallisen ja mielikuvitukseen liittyvän immersion.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Arviointimenetelmät ja erityisesti pelattavuuden tarkasteluun tarkoitetut asiantuntijamenetelmät ovat suosittuja pelitutkimuksen kohteita. Yksi esimerkki asiantuntijamenetelmästä on heuristinen arvointi, jossa ryhmä asiantuntijoita arvioi pelin ominaislaatua tarkistuslistan avulla, johon sisältyy kohdeympäristön heuristiikoita eli nyrkkisääntöjä.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelaajakeskeisen näkökulman keskiössä ovat psykofyysiset mittausmenetelmät, joilla mitataan pelikokemusta kohdehenkilön pelatessa peliä. Yleisimpiä mittausmenetelmiä ovat mm. ihon sähköjohtavuuden mittaus, aivosähkökäyrä ja sydämen lyöntitiheyden mittaaminen.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Peliteollisuus käyttää pelattavuuden testaamiseen usein pelitestaajia. Pelitestaajat pelaavat ja arvioivat nimenomaan vielä tuotannossa olevaa peliä. Tämän arviointimenetelmän kehitys on pääasiassa peliteollisuuden harteilla. Esim. Microsoft on kehittänyt nopean iteratiivisen testaamisen ja arvioinnin menetelmän, jossa testaajan löytämät ongelmat tunnistetaan ja korjataan heti. Sen jälkeen testaus jatkuu uuden testaajan avulla. Tätä kehää toistetaan, kunnes saavutetaan haluttu virheettömyyden taso.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Teknologioiden ja muiden ilmiöiden muutos täytyy ottaa huomioon pelien suunnittelussa. Nämä samat asiat vaikuttavat siis myös pelisuunnittelun tutkimukseen. Pelisuunnittelun kohteena ovat erityisesti pelin säännöt, joista syntyy peliin mahdollisuuksien avaruus ja sitä kautta erilaisia pelikokemuksia pelaajille. Pelisuunnittelun tutkimuksen yksi avainkysymyksistä on miten uudenlaisia pelejä suunnitellaan ja millä tavoin suunnitteluprosessia voidaan tukea.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelisuunnittelun ongelmia voidaan lähestyä erilaisilla suunnittelututkimuksen menetelmillä. Suunnittelututkimus on alun perin syntynyt arkkitehtuurin ja teollisen muotoilun alalla, mutta sitä on sovellettu myös pelisuunnittelun tutkimuksessa. Pelejä voidaan tutkia arvioimalla suunnitelmia ja suunnitteluratkaisuja, suunnittelukokeiluilla ja omakohtaisen suunnitteluprosessin reflektoimisella sekä erilaisilla suunnittelua tukevilla tutkimuksilla. Suunnittelututkimuksessa huomio voi suuntautua suunnittelun kohteeseen (pelit, niihin liittyvä suunnittelutieto), toimijoihin (suunnittelijat, pelistudiot), suunnittelijoihin vaikuttaviin toimintaympäristöihin tai vaikka itse suunnitteluprosessiin.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Akateeminen pelitutkimus on keskittynyt lähinnä pelien ominaisuuksien ja niihin liittyvän suunnittelutiedon kuvaamiseen. 2000-luvulla on kuitenkin pyritty formalisoimaan eli saattamaan tällaista tietämystä teoreettisesti systemaattiseen muotoon. Esimerkkeinä 2000-luvulla on tutkittu mm. pelien toistuvia muotoja pelisuunnittelumalleina ja yritetty luoda kehystä pelien kuvaamiseen, analysoimiseen ja tutkimiseen peliontologiaprojektin muodossa. Akateemisen maailman ulkopuolella on esim. Giant Bomb -sivusto kehittäny tietokantaa mm. peleissä esiintyvistä konsepteista. Tällainen tutkimus auttaa uusien pelikonseptien kehittämistä.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelisuunnittelua voidaan tutkia myös kokeellisten prototyyppien avulla. Esimerkkinä tämän tyyppisestä tutkimuksesta voidaan käyttää Tampereen yliopiston IPerG-projektia, jossa tehtiin sekä käytännöllistä että teoreettista pelisuunnittelututkimusta luomalla pervavasiivisia (kaikkialle levittäytyviä) peliprototyyppejä. Ideana oli tutkia uudenlaisia pelaamisen muotoja.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelisuunnittelututkimuksessa voidaan käyttää perinteisiäkin laadullisen ja määrällisen tutkimuksen keinoja kuten haastattelu- ja kyselytutkimuksia, osallistuvan tarkkailun menetelmiä tai suunnittelupäiväkirjan arviointia sisältöanalyysin menetelmien avulla. Suunnitteluprosessia voidaan tarkastella myös suunnittelijoiden post mortemeja eli suunnittelureflektioita tutkimalla. Post mortemeissa suunnittelijat pohtivat itse mikä projektissa onnistui/epäonnistui ja minkä vuoksi.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Kulttuurinen pelitutkimus on perusteiltaan humanis-sosiaalitieteellistä tutkimusta, joka tarkastelee eri aikoina, eri paikoissa ja erilaisissa konteksteissa ilmeneviä pelaamiseen liittyviä kysymyksiä Tutkimus liittyy kuitenkin tiivisti käytännöiltään myös soveltavaan teknologian ja käyttäytymisen tutkimukseen. Tämä tekee kulttuurisesta tutkimussuuntauksesta monitieteistä laajemmassakin merkityksessä.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Sosiokulttuurillisesti suuntautunut pelitutkimus on tutkimusalue, jolla toimii niin humanisteja ja yhteiskuntatieteilijöitä kuin terveystieteilijöitä ja teknologian tutkijoitakin lukuisilta tieteenaloilta. Pelitutkimuksessa tutkijoita kiinnostavat sekä mikro- että makrokulttuurilliset ilmiöt. Halutaan saada tietoa niin pelaamisen kulttuurillisista merkityksistä kansallisissa mittakaavoissa kuin arkisista pelikokemuksista ja -käytännöistä osana ihmisten jokapäiväistä elämää.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Tutkimuskenttä on heterogeeninen ja sen vuoksi myös käytettyjen tutkimusmenetelmien kirjo on suuri. Tutkimusmenetelminä käytetään niin määrällisiä ja laadullisia menetelmiä kuin perus- ja soveltavaa tutkimusta. Tutkimushankkeet ovat yleensä moni- tai poikkitieteellisiä. Tämän vuoksi joskus tutkimuksissa on vaikea sovittaa yhteen erilaisia näkemyseroja ja tutkimusmenetelmiä, mutta toisaalta tutkimus saattaa myös paljastaa yllättäviä tuloksia, koska on niin paljon eri näkemyksiä ja menetelmiä. Tutkimuspaikkana on yleensä yliopisto.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Tutkimustulosten pitää monesti palvella useampaa kuin yhtä tahoa esim. akateemista tiedeyhteisöä sekä peliteollisuutta samanaikaisesti. Tämän vuoksi on tyypillistä, että monitieteisissä tutkimusprojekteissa pyritään ymmärtämään ja selittämään pelaamiseen liittyviä kulttuurisia ilmiöitä ja merkityksiä laadullisten menetelmien avulla samalla, kun määrällisillä menetelmillä tuotetaan kovaa dataa ja nopeasti hyödynnettävää tietoa median ja loppukäyttäjän tarpeisiin.