title: Kiekkokalat

text: Kaikkien lajien kyljessä on yhdeksän tummaa pystyjuovaa. Siniset ja punaiset vaaka- ja vinokuviot peittävät toisinaan nämä tummat juovat lähes täysin, mutta ne tulevat esille varsinkin kalan ollessa stressaantunut. "Symphysodon discus" -lajilla keskimmäinen viiva on tummempi ja paksumpi kuin muut. Juovat auttavat kalaa piiloutumaan sen tyypillisessä elinympäristössä, veteen kaatuneen puun oksien joukossa.


title: Kiekkokalat

text: Sinikiekkokalasta ("S. aequifasciata") on kolme alalajia, joista "S. aequifasciata axelrodi" on tyypillisesti ruskean sävyinen. Sitä näkee joskus kutsuttavan ruskokiekkokalaksi, ja sitä koristavat siniset juovat evissä. "S. aequifasciata haraldi" on kokonaan neonsinisten juovien kirjoma. "S. aequifasciata aequifasciata" on alalajeista vihertävin, ja sitä kutsutaankin viherkiekkokalaksi.


title: Kiekkokalat

text: Viimeiseksi löydetyllä "Symphysodon tarzoo" -lajilla on punaisia pilkkuja peräevässä ja vartalossaan.


title: Kiekkokalat

text: Vuosikymmenten mittaan akvaariokauppoihin on tuotu yhä erikoisemman värisiä kiekkokaloja. Uusia muunnoksia syntyy joko luonnonmuotoja valitsemalla ja risteyttämällä tai erikoisia mutaatioita etsimällä ja edelleen risteyttämällä. Toisinaan on kaupattu myös yksilöitä, joiden hehkuvat värit ovat peräisin erikoisruokinnasta (karoteeni syventää punaisen sävyjä) tai hormonihoidoista.


title: Kiekkokalat

text: Viljellyistä värimuunnoksista tunnetuimpia ovat


title: Kiekkokalat

text:
Kaikki kiekkokalalajit ovat kotoisin Amazonin vesistön eri osista. Kiekkokalaa ("S. discus") tavataan lähinnä Rio Negron keskijuoksulla, sinikiekkokalaa sekä ylä- että alajuoksulla.
Alalajeista "S. a. axelrodi" elää Belémin lähistöllä ja Rio Urubussa. "S. a. aequifasciatus" -alalajia on tavattu Tefe- ja Coarijärvestä, Nanayn ja Japurán alueilta Perun ja Brasilian Amazoniasta. "S. a. haraldi" -alalajia tavataan Manausin lähistöltä, Purus-joelta ja Brasilian Manacapurun sekä Perun Letician seudulta. Saattaa kuitenkin olla, että ainakin osa "S. aequifasciatus" -lajin yläjuoksun esiintymistä onkin lajia "S. tarzoo". Nanay-joen erityisen värikäs kanta on ainakin osaksi peräisin kasvattamosta karanneiden yksilöiden jälkeläisistä.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalat elävät joen hitaasti virtaavissa osissa, missä on tyypillisesti puiden oksia ja juuria veden seassa. Sadekauden ja kuivan kauden vaihtelu vaikuttaa joen virtaamaan. Kalat pysyttelevät päiväsaikaan yleensä varjoisilla alueilla. Joulukuussa alkavan sadekauden aikana alueella sataa yli 2 000 mm vettä, ja keväällä joet tulvivat. Silloin muulloin eristyksissä elävät kiekkokalapopulaatiot saattavat sekoittua keskenään. Kuivan kauden aikana keväästä lokakuuhun joen pinta laskee, ja kiekkoja saattaa jäädä eristyksiin pieniin lammikoihin. Luonnossa kiekkoja tavataan sekä Amazonin "mustasta", "valkeasta" että kirkkaasta vedestä. Valkeaa vettä on Andeilta lähtevissä sivujoissa, kun taas Brasilian ylängöltä Amazonin pääuoman eteläpuolelta alkunsa saavissa sivujoissa vesi on kirkasta. Näissä kahdessa vesityypissä elää lähinnä lajeja "S. tarzoo" ja "S.aequifasciatus". Mustavetiset sivujoet lähtevät Guyanan ylängöltä ja Andien itäosasta, ja niissä elää lajia "S. discus". Mustan veden väri tulee orgaanisista yhdisteistä, ja sitä jäljitelläkseen jotkut harrastajat käyttävät turvepohjaisia seoksia muuttamaan akvaariovettä samankaltaisemmaksi.


title: Kiekkokalat

text: Paikalliset heimot pyydystävät perinteisesti isoja kiekkokaloja syötäväksi – hidasliikkeinen kala on helppo saalis. Kuitenkin vasta pyydystys akvaariokauppaan on herättänyt kysymykset lajin liikakalastuksesta. Kalan uhanalaisuuteen vaikuttavat myös Amazonin alueen yleiset ympäristöuhat, kuten kultakaivoksista veteen pääsevä elohopea, metsäpalot, metsänhakkuut ja kuivuuskaudet. Myös ilmaston lämpeneminen voi aiheuttaa Amazonilla suuria tuhoja. Kansainvälinen eläinsuojelujärjestö IUCN ei ole vielä arvioinut kiekkokaloja punaisella listallaan.


title: Kiekkokalat

text:
Kiekkokalat elävät parvina. Parveen muodostuu selkeä nokkimisjärjestys: yleensä johtajana on kaloista suurin, joka syö ja parittelee ensimmäisenä. Luonnossa kiekkokalat liikkuvat korkean veden aikana yksikseen tulvametsissä eli várzeoissa, mutta vedenpinnan laskiessa ne kokoontuvat parviksi kaatuneiden puiden latvuksiin.
Samankokoisten kiekkokalojen parvessa voi huomata muodostuneen parin, kun kaksi kalaa alkaa liikkua ja ruokailla keskenään erossa muista parven jäsenistä. Kiekkokalat kutevat pystylle pinnalle kuten kiven kylkeen tai kasvin lehdelle, akvaariossa myös sivulasille, jollekin putkelle tai tarkoitusta varten tarjotulle keramiikkakartiolle. Kutuun valmistautuessaan tulevat vanhemmat puhdistamaan pesäksi valitsemaansa pintaa, ja tekevät sitten sen yli harjoitusuinteja. Varsinaisessa kututapahtumassa naaras asettelee alustalle jonon mätimunia, ja perässä uiva koiras hedelmöittää ne saman tien. Naaras jatkaa seuraavalla munarivillä. Koko tapahtuma voi kestää yli tunnin. Sen jälkeen vanhemmat vartioivat mätimuniaan vuorotellen, ja leyhyttelevät raikasta vettä munien lähelle.


title: Kiekkokalat

text:
Mätimunista kuoriutuu pieniä toukkia noin 60 tunnin kuluttua kututapahtumasta, nopeamminkin, jos vesi on lämmintä. Kuoriutumisen jälkeen menee vielä 50–60 tuntia, ennen kuin toukat lähtevät uimaan kutualustalta.
Kuoriuduttuaan poikaset siirtyvät vanhempiensa luo ja syövät näiden kyljiltä erittyviä soluja, sekretosyyttejä, joita muodostuu, kun vanhempien prolaktiinihormonin tuotanto lisääntyy. Tämä lima on niiden ainoaa ravintoa muutaman päivän ajan, mutta pian ne alkavat syödä lisäksi planktonin kokoisia eliöitä. Neljän viikon ikäisinä poikaset ovat noin 15 mm pitkiä ja pärjäävät ilman vanhempiaan. Poikaset ovat nuorina pitkulaisia, "tavallisen kalan muotoisia", mutta pyöristyvät nopeasti. Kolmen kuukauden ikäisinä ne ovat saavuttaneet tyypillisen kiekkokalan muodon.


title: Kiekkokalat

text: Toisinaan kaksi naarasta muodostaa parin, kutee samaan pesään ja hoitaa munia, joista ei kuitenkaan kuoriudu poikasia.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalat syövät luonnossa hyönteisten toukkia ja pieniä äyriäisiä. Kalojen ravinto vaihtelee vuodenaikojen mukaan: kuivalla kaudella ne kaivelevat pohjaliejusta siellä eläviä selkärangattomia, kun taas sadekaudella veteen huuhtoutuu myös puissa eläviä hyönteisiä ja niiden toukkia sekä kukkia ja muita kasvikunnan aineita.


title: Kiekkokalat

text: Akvaariossa kiekkokaloille annetaan proteiinipitoista ravintoa. Ruoan on oltava tarpeeksi pieninä palasina, sillä kalat eivät pureskele eivätkä haukkaa vaan nielaisevat ravintonsa kokonaisina. Kelluva ruoka voi olla myös ongelma, sillä useimmat kiekkokalat haluavat syödä ruokaa pohjalta. Jotkut kasvattajat syöttävät kiekkokaloille naudansydäntä, toisten mielestä tämä johtaa helposti maksavaurioihin. Naudansydän oli aiemmin suosittua, koska siitä saa edullisesti proteiinia – nykyisin on useita kuiva- ja pakasteruokia, jotka käyvät osaksi kiekkokalojen ruokavaliota. "Artemia"-suvun kidusjalkaiset ovat suosittua eläinperäistä ravintoa. Kalat huolivat monia muitakin pikkueläimiä, mutta varovaiset harrastajat pelkäävät makeavetisistä lammikoista pyydystettyjen saaliseläinten tuovan mukanaan mahdollisesti bakteereja, loiseläimiä tai raskasmetalleja, jotka saattaisivat vahingoittaa kaloja. Nuoria kiekkokaloja ruokitaan useita kertoja päivässä, ja aikuisiakin yleensä kaksi kertaa päivässä. Aikuiset pitävät joskus usean päivän paastojaksoja ilman havaittavaa syytä. Jatkuvasti aliravitsemuksesta kärsivä kala kasvaa huonosti, ja sellaisen voi tunnistaa kalan kokoon nähden suhteettoman suurista silmistä.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokaloja on pidetty akvaarioissa Saksassa ja Yhdysvalloissa jo 1930-luvulta asti. Kiekkokaloilla on erittäin hankalien kalojen maine, joka osittain periytyy ajoilta, jolloin kaupan olevat kiekkokalat olivat luonnosta pyydystettyjä, hyviä valmisruokia ei ollut saatavana ja veden laatu kotiakvaarioissa oli huonompi kuin nykyisin.


title: Kiekkokalat

text:
Kiekkokaloja pidetään akvaariossa pehmeässä, melko happamassa vedessä, jonka pH on perinteisesti noin 5–6,5. Viljellyille yksilöille kelpaa usein vähemmän hapan vesi, jonka pH voi olla jopa 8.
Siellä, missä hanavesi on kovaa, sitä pehmennetään käänteisosmoosin avulla kiekoille sopivaksi.
Turvetta ja turveuutetta käytetään pH:n alentamiseen, torjumaan mätimunissa eläviä sieniä ja lisäämään veden puskurikykyä.


title: Kiekkokalat

text: Altaan pitää olla tarpeeksi suuri (350–400 litraa) ja varsinkin korkea (50 cm). Sopiva lämpötila on vähän korkeampi kuin monilla muilla kalalajeilla, tyypillisesti 27–32 astetta. Siksi kiekkoakvaarioon on vaikea löytää sopivia kasveja. Keihäslehdet, varsinkin "Anubias barteri var. nana", kestävät noin lämmintä vettä. Muita kiekkoaltaissa nähtyjä lajeja ovat miekkakasvit, jaavansaniainen ja melalehdet.


title: Kiekkokalat

text: Aluksi kiekkoja pidettiin paljaspohjaisissa altaissa, ja poikasten myyntiin tähtäävät kasvattajat jatkavat perinnettä. Jos kalat ovat huonoja syömään ja herkkiä veden pilaantumiselle, paljaspohjaisessa altaassa niitä voi ruokkia runsaasti ja siivota altaan usein. Harrastajat pitävät nykyisin kiekkoaltaissakin soraa pohjalla ja mangrovekannoiksi kutsuttuja juurakoita, usein myös kasveja. Kasvit ja juurakot tarjoavat kaloille piilopaikkoja, mikä rauhoittaa niiden käytöstä. Kalat liikkuvat normaalisti hitaan majesteettisesti lipuen, mutta joutuessaan paniikkiin ne säntäilevät päättömästi ja voivat silloin kolhia itseään teräviin kulmiin.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalojen voimakas hierarkia voi johtaa heikoimpien yksilöiden kiusaamiseen. Parvessa on aluksi syytä olla pariton määrä kaloja (3, 5 tai 7). Tällöin johtajakalan ottaessa paikkansa sen aggressio ei todennäköisesti kohdistu yhteen kaikkein pienimpään yksilöön vaan jakautuu tasaisemmin. Jos tuodaan uusia kaloja jo muodostuneeseen parveen, niiden pitää olla selvästi pienempiä kuin muut. Jos mahdollista, tulokkaita pidetään aluksi näkö- ja hajuyhteydessä parveen ilman fyysistä kontaktia.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalojen seuraan sopivat pienet, rauhalliset lajit, jotka sopeutuvat samanlaisiin vesioloihin. Liian ahneet kalat syövät nopeammin kuin kiekkokalat ja jättävät ne nälkäisiksi. Sopivia pieniä kaloja ovat kardinaalitetra ja monet muut tetralajit, monet Apistogramma-suvun kääpiökirjoahvenet, eteläamerikkalaiset monniset ja muut pienet panssarimonnit. Pienten kalojen, kuten kardinaalitetrojen parvi saattaa rauhoittaa kiekkokaloja: kun kiekot näkevät tetrojen uivan pelottomasti, nekin uskaltavat lähteä liikkeelle. Lehtikala on kiekkojen lähisukulainen, ja monet loiset ja sairaudet voivat siirtyä lajista toiseen, minkä takia toiset asiantuntijat varoittavat pitämästä lehtikaloja kiekkojen kanssa. Toisilla on kuitenkin myös kokemuksia lajien onnistuneesta yhdessä kasvattamisesta.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalat voivat sairastua muiden kalojen tavoin bakteerien, virusten, loisten tai sieni-infektion aiheuttamiin tauteihin. Usein sairaudenaiheuttaja piilee kalan elimistössä tai ympäristössä, mutta tauti puhkeaa vasta, kun kala on huonossa kunnossa stressin, huonojen olojen, aliravitsemuksen tai onnettomuuden seurauksena. Muillakin kaloilla havaittavaa valkopilkkutautia aiheuttaa "Ichthyophthirius multifilis". Hexamita-alkueläimen aiheuttama reikätauti on myös kiekkokalojen ongelma.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalojen evissä on joskus evämädäksi kutsuttu "Flexibacter columnaris"-bakteerin aiheuttama tulehdus, joka pahimmillaan syövyttää kaikki kalan evät pois. Kidusloisina voi olla laakamatoihin kuuluvia kidusmatoja. Kidusmatotartunnan oireita ovat pään ja kylkien hierominen rakenteita vasten, pään ravistelu, hakeutuminen virtapaikkoihin kuten suodattimen suuaukon luo, pohjan lähellä nyhjöttäminen ja ilman haukkominen veden pinnassa. Akvaariossa kidusmatoja tai muita ulkoloisia saaneita kiekkokaloja voi hoitaa formaliinilla tai kylvettämällä kalaa suolavedessä noin 20 minuutin ajan.


title: Kiekkokalat

text: Sisäloisia pitää epäillä aina kun kiekkokalojen uloste ei ole mustaa. Vaikka tervekin kala voi paastota satunnaisesti, ruokahaluttomuuteen yhdistyvä piilottelu ja värien tummuminen antaa aihetta epäillä sairautta. Ensimmäinen hoitotoimenpide on aina veden laadun tarkistaminen ja osittainen vedenvaihto.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalojen jako lajeihin ja alalajeihin on vaihdellut vuosikymmenten kuluessa. Amazonin vesistön eri osista löytyy erinäköisiä kiekkokaloja, mutta eri lajit elävät osittain myös samoilla alueilla, ja samassakin parvessa on hyvin erinäköisiä yksilöitä.


title: Kiekkokalat

text: 1990-luvun lopussa ja 2000-luvulla kiekkokaloista on kerätty suuria tutkimusaineistoja, joihin on kuulunut satoja kaloja kymmenistä eri paikoista pitkin Amazonin vesistöä. Näitä on tutkittu sekä luokittelemalla ulkonäön piirteitä että molekyylibiologian keinoin.


title: Kiekkokalat

text: Kiekkokalojen lajien eriytymistä on käytetty vahvistamaan tietoja Amazonin virtausten muuttumisesta. Ne viittaavat siihen, että Amazonian itä- ja länsiosat ovat olleet eristyksissä toisistaan ja että koko Amazonin virtaussuunta on ollut aiemmin idästä länteen.


title: Hattelmalan piirimielisairaala

text: Hattelmalan sairaala (Hattelmalan piirimielisairaala, virallisesti Etelä-Hämeen piirimielisairaala) oli Kankaantaustan kaupunginosassa Hämeenlinnassa sijainnut mielisairaala. Ensimmäiset potilaat tulivat sairaalaan vuonna 1932, ja viimeinen potilas poistui sairaalasta vuoden 1995 lopussa. Nykyisin sairaala-alueella sijaitsee Innopark-teknologiakeskus, Hämeen ammattikorkeakoulun tiloja sekä Visamäen asuntoalue.


title: Hattelmalan piirimielisairaala

text: Sairaalan perustamisesta päätettiin vuonna 1928, ja vuonna 1930 ostettiin sairaalaa varten noin 500 hehtaarin laajuinen Lapion tila Vanajan Kankaantaustan kylästä. Ensimmäiset sairaalan rakennuksista valmistuivat tilan alueelle jo seuraavana vuonna. Ensimmäiset sairaalarakennukset suunnitteli silloisen sosiaalihallituksen arkkitehti Aulis Kalma, joka piirsi T-kirjaimen muotoisen kolmikerroksisen sairaalarakennuksen.


title: Hattelmalan piirimielisairaala

text: Vuosina 1937–1939 sairaalaa suunniteltiin laajennettavaksi, mutta hanke keskeytyi sotien vuoksi. Uudelleen laajennusta alettiin pohtia vuonna 1950, ja asiasta järjestettiin aate- ja asemakaavakilpailu. Voittajaksi pääsivät seuraavana vuonna arkkitehdit Erkki ja Inkeri Linnasalmi. Alueen tie- ja puistosuunnitelma tilattiin puutarha-arkkitehti Katri Luostariselta.


title: Hattelmalan piirimielisairaala

text: Laajennus toteutettiin 1950-luvun keskivaiheilla, jolloin valmistuivat kolmikerroksinen potilasrakennus, hallinto- ja vastaanottorakennus, talous- ja voimakeskus ruokasaleineen sekä henkilökunnan asuintalot.


title: Hattelmalan piirimielisairaala

text: Museoviraston Hämeenlinnan kaupungille antamassa lausunnossa on määrätty sairaalan potilasrakennusten sekä talous- ja voimakeskusrakennuksen säilyttämisestä.


title: Kreetankääpiövirtahepo

text: Kreetankääpiövirtahepo ("Hippopotamus creutzburgi") on sukupuuttoon kuollut virtahepojen heimon laji. Se eli pleistoseenin aikana Kreetan saarella. Lajiin kuului kaksi alalajia, "Hippopotamus creutzburgi creutzburgi" ja "Hippopotamus creutzburgi parvus". Näistä "H. creutzburgi parvus" oli pienikokoisin. Nimestään huolimatta kreetankääpiövirtahevot olivat läheisempää sukua nykyiselle virtahevolle kuin kääpiövirtahevolle. Ensimmäiset fossiililöydöt lajista teki brittiläinen paleontologi Dorothea Bate Kreetan itäosista 1920-luvulla.


title: Josefstadt

text: Josefstadt on Wienin 8. hallintopiiri (). Se on lähellä Wienin keskustaa, ja se on muodostettu hallintopiiriksi vuonna 1850, mutta rajat ovat muuttuneet myöhemmin. Josefstadt on taajaan asuttua kaupunkialuetta, jossa on paljon työpaikkoja ja asuntoja. Josefstadtin väkiluku on 24 100, ja sen pinta-ala on 1,08 km². Se on alaltaan pienin Wienin hallintopiireistä.


title: Josefstadt

text: Josefstadt muodostuu entisistä esikaupungeista ("Vorstadt") Josefstadt, Breitenfeld, Strozzigrund ja Alt-Lerchenfeld, ja lisäksi siihen on liitetty osia St. Ulrichista ja Alservorstadtista. Hallintopiirin rajoina ovat kadut Alser Strasse pohjoisessa, Lerchenfelderstrasse etelässä, Hernalsergürtel ja Lerchenfeldergürtel lännessä ja Auerspergstrasse ja Landesgerichtsstrasse idässä.


title: Josefstadt

text: Josefstadt on varakasta aluetta. Siellä asuu Itävallan presidentti Heinz Fischer, kuten ovat asuneet useimmat Wienin pormestaritkin. Josefstadt sijaitsee lähellä Wienin yliopistoa, joten se on myös opiskelijoiden suosimaa asuinaluetta.


title: Nuori Suomi -sinetti

text: Nuori Suomi -sinetti on Valo-urheilujärjestön (aiemmin Nuori Suomi -järjestön) ja urheilun lajiliittojen suomalaisille urheiluseuroille myöntämä tunnustus laadukkaasta nuorisotyöstä. Sinettijärjestelmän tavoitteena on tukea seuroja kehittämään lasten ja nuorten toimintaa. Sinettiseuroja on runsaat 600 yli 40 eri lajista. Sinettiseuratoiminta alkoi vuonna 1992.


title: Nuori Suomi -sinetti

text: Sinetin myöntämiselle on asiantuntijatietoon perustuvia laatukriteereitä, jotka sinetin haluavan seuran pitää täyttää. Kriteerit koskevat muun muassa liikkumista ja urheilua tukevaa toimintaympäristöä seurassa, harrastajien ja seuratoimijoiden innostuneisuutta; monipuolisuutta, lajitaitoja ja harjoittelua; urheilullisia elämäntapoja sekä kilpailemisen ja harrastamisen periaatteita.


title: Nuori Suomi -sinetti

text: Lajiliittojen tehtävänä on tarkastaa omat sinettiseuransa säännöllisesti.


title: Steinar Lem

text: Steinar Lem (9. toukokuuta 1951 Oslo, Norja – 28. huhtikuuta 2009) oli norjalainen kirjailija, yhteiskuntakriitikko ja ympäristöaktivisti. Hänet tunnettiin innokkaana kulutusyhteiskunnan kriitikkona ja hän toimi kansalaisjärjestö Framtiden i våre hender:in tiedotusjohtajana vuodesta 1985 lähtien. Hän oli erityisen tunnettu ajatuksistaan ympäristöpolitiikan ja globaalin oikeudenmukaisuuden ja resurssijaon yhdistämiseksi. Hän menehtyi parantumattomaan haimasyöpään, joka diagnosoitiin vain kaksi kuukautta ennen hänen kuolemaansa.Steinar Lem oli naimisissa Gunn Hild Lemin kanssa. Pariskunnalla oli hänen kuollessaan 6-vuotiaat kaksostytöt.


title: Manuel Preciado

text: Manuel ”Manolo” Preciado Rebolledo (28. elokuuta 1957 El Astillero, Kantabria, Espanja – 7. kesäkuuta 2012 Valencia, Espanja) oli espanjalainen jalkapallovalmentaja.


title: Manuel Preciado

text: Pelaajaurallaan Preciado edusti muun muassa Racing Santanderia, Deportivo Alavésia ja Mallorcaa. Valmentajana hän debytoi vuonna 1995 Gimnástica Torrelavegasa. Gimnástica voitti oman lohkonsa Tercera Divisiónissa kauden 1995–1996 päätteeksi. Sieltä hän siirtyi Racing Santanderin reservijoukkueen valmentajaksi.


title: Manuel Preciado

text: Vuonna 2002 Preciado nousi Racing Santanderin edustusjoukkueen päävalmentajaksi. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi Levanten peräsimeen. Joukkue voitti Segunda Divisiónin ja nousi ensimmäistä kertaa yli 40 vuoteen maan pääsarjaan.


title: Manuel Preciado

text: Vuonna 2006 hän siirtyi Sporting Gijóniin. Kaudella 2007–2008 joukkue sijoittui Segunda Divisiónissa kolmanneksi ja nousi pääsarjaan. 4. huhtikuuta 2011 ottelussa Real Madridia vastaan Santiago Bernabéulla, Sporting Gijón haki yllättävän 0–1-vierasvoiton ja katkaisi näin José Mourinhon yhdeksän vuotta kansallisissa sarjoissa kestäneen tappiottaman kotiotteluputken. Ottelun jälkeen portugalilaisluotsi kävi onnittelemassa Preciadoa ja muuta joukkuetta.


title: Manuel Preciado

text: 31. tammikuuta 2012 Preciadon ja seuran välinen pitkä yhteistyö tuli päätökseensä, kun hänet erotettiin päävalmentajan paikalta. Hän ehti valmentaa joukkuetta vajaa kuuden vuoden ajan. Preciado valittiin Villarrealin uudeksi päävalmentajaksi 6. kesäkuuta 2012.


title: Manuel Preciado

text: Vuonna 2002 Preciadon vaimo kuoli syöpään. Kaksi vuotta myöhemmin hänen 15-vuotias poikansa kuoli auto-onnettomuudessa. Preciado kommentoi jälkeenpäin tapahtumia seuraavasti: "Minulla oli tasan kaksi vaihtoehtoa, joko olisin voinnut tappaa itseni tai jatkaa elämässäni eteenpäin".


title: Manuel Preciado

text: 20. huhtikuuta 2011 hänen isänsä menehtyi yliajossa Santanderissa.


title: Manuel Preciado

text: Preciado kuoli 54-vuotiaana sydänkohtaukseen 7. kesäkuuta 2012. Hän ehti olla Villarrealin peräsimessä vain yhden päivän.


title: Punapeipot

text: Punapeipot ("Cryptospiza") on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Punapeippojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.


title: Christopher Heyerdahl

text: Christopher Heyerdahl on kanadalainen näyttelijä, joka näyttelee monissa televisio-ohjelmissa sekä elokuvissa kuten "Supernatural" ja "Smallville".


title: Christopher Heyerdahl

text: Heyerdahl syntyi Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. Heyerdahl on puoliksi norjalainen. Thor Heyerdahl oli hänen isänsä serkku. Hän on myös lahjakas jääkiekon pelaaja ja häntä on jopa kerran pyydetty pelaamaan Ottawa Senators -joukkueeseen.


title: Christopher Heyerdahl

text: Heyerdahl on näytellyt Loenidia tv-sarjassa "Pelottaako?" jaksossa "The Thirteenth Floor". Saman sarjan jaksossa "Midnight Madness" hänen roolihahmonsa nimi oli Nosferatu. Heyerdahl on näytellyt myös sarjassa "Stargate Atlantis" sekä sarjassa "Tähtiportti" jaksossa "Revisions". Hän näytteli H.P. Lovecraft -nimistä henkilöä vuoden 1998 elokuvassa "Out of Mind". Sarjassa "Supernatural" hän näytteli Alastair-demonia kahden jakson verran. Heyerdahl on esiintynyt kahdessa TV-sarja "Smallvillen" jaksossa.


title: Christopher Heyerdahl

text: Heyerdahl on rooli vuoden 2009 elokuvaan "Twilight – Uusikuu", joka perustuu Stephenie Meyerin luoman kirjasarjan toiseen kirjaan "Uusikuu". Elokuvassa hän esittää Marcus-vampyyriä, joka on yksi Volturien vampyyriyhteisön vanhimmista ja arvokkaimmista jäsenistä. Roolihahmoa luonnehditaan apaattiseksi ja ikävystyneeksi, joka ei oikein välitä mistään. Hän jatkaa rooliaan Marcuksena elokuvassa "Twilight – Aamunkoi osa 2", joka ilmestyy vuonna 2012. Se perustuu saman kirjasarjan neljänteen ja viimeiseen osaan "Aamunkoi".


title: Carita Sunell

text: Paula Carita Sunell (myöh. Sunell-Niskanen, s. 29. elokuuta 1968 Helsinki) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti vuoteen 1991 saakka Forssan Salamaa ja sittemmin Turun Urheiluliittoa. Häntä valmensivat Jaakko Mikola, Harri Merta ja Lasse Mikkelsson.


title: Carita Sunell

text: Sunell sijoittui sisäratojen MM-kilpailuissa Sevillassa 1991 viidenneksi 3 000 metrillä ajalla 8.56,11. Tulos säilyi Suomen ennätyksenä vuoteen 2015 saakka, jolloin Sandra Eriksson juoksi ajan 8.54,06. Maastojuoksun MM-kisoissa Sunell sijoittui 58:nneksi Amorebietassa 1993. Hän edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1988–1992 ja voitti hallimaaottelussa 1 500 metriä Tukholmassa 1990.


title: Carita Sunell

text: Sunell saavutti Kalevan kisoissa 1 500 metrillä hopeaa 1990 ja 1992 sekä pronssia 1988 ja 1989. Hän voitti tiejuoksun 15 kilometrin Suomen mestaruuden 1993. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän voitti kultaa 1991 ja 1992, hopeaa 1994 ja pronssia 1989. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 1 500 metrillä kultaa 1990 ja pronssia 1988. 3 000 metrillä hän voitti Suomen mestaruuden 1989, 1990 ja 1991.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Duhem–Quine-teesi (myös "Duhem–Quine-ongelma") on tieteenfilosofinen teesi, jonka mukaan tieteellistä hypoteesia on mahdotonta testata eristyksissä, koska hypoteesin empiirinen testaaminen vaatii yhden tai useampia taustaoletuksia (apuoletuksia tai apuhypoteeseja). Hypoteesi itsessään ei kykene tuottamaan testattavissa olevia ennusteita. Sen sijaan hypoteesin seuraamukset nojaavat tyypillisesti taustaoletuksiin, joista ennusteet johdetaan. Tämä estää sen, että hypoteesi voitaisiin falsifioida empiirisin keinoin, elleivät taustaoletukset ole todistettuja (koska taustaoletuksiin liittyy yleensä yksi tai useampia tieteellisiä teorioita).


title: Duhem–Quine-teesi

text: Esimerkiksi pyrkiessään ”todistamaan” vääräksi sen hypoteesin, että Maa liikkuu avaruudessa, jotkut huomauttivat, etteivät linnut sinkoudu taivaan tuuliin heti päästäessään irti puun oksasta. Tätä ei kuitenkaan hyväksytä nykyään empiiriseksi todistusaineistoksi Maan liikkumisen suhteen, koska olemme omaksuneet toisenlaisen fysiikan taustajärjestelmän, joka mahdollistaa sen, että teemme toisenlaisia ennusteita.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Duhem–Quine-teesi on teoriaholistinen sikäli, että sen mukaan teorioiden joukko (eli teoria ja sen taustaoletukset) voidaan testata "kokonaisuutena" empiiristä todellisuutta vasten ja falsifioida tarvittaessa, Teesin mukaan on kuitenkin mahdotonta eristää yksittäinen hypoteesi tästä joukosta. Eräs ratkaisu tähän tieteilijöitä kohdanneeseen ongelmaan on se, että jos meillä on rationaaliset perusteet hyväksyä taustaoletukset tosiksi, meillä on samalla rationaaliset — vaikkakaan ei ratkaisevat — perusteet ajatella, että testattavana oleva teoria on todennäköisesti väärä, jos se ei läpäise empiirisiä testejä.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Teesi on nimetty Pierre Duhemin ja W. V. O. Quinen mukaan. Vaikka teesi on tieteenfilosofiassa tunnettu, Duhem ja Quine esittivät todellisuudessa ajatuksensa erillään ja hyvin erilaisina.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Duhem katsoi, että ainoastaan fysiikka on sellainen ala, jossa yksittäistä hypoteesia ei voida erottaa taustaoletuksista testaamista varten. Hänen mukaansa fysiikan alalla kokeellinen teoria on erilainen kuin esimerkiksi fysiologian alalla ja tietyillä kemian osa-alueilla.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Duhemin mukaan fysiikassa kokeet ovat ilmiöistä tehtyjä havaintoja, joihin liittyy tulkintaa. Tämän vuoksi fyysikot eivät testaa yksittäisiä hypoteeseja, vaan hypoteesien ryhmiä (tai ”teoreettisia ryhmiä”). Siksi koe ei voi falsifioida mitään hypoteesia, eikä mitään lopullista koetta jollekin hypoteesille ole olemassa.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Duhemilla myös ajatus kokonaisena testattavasta teoreettisesta ryhmästä oli Quinea suppeampi, koska hän katsoi, etteivät kaikki käsitteet liity toisiinsa loogisesti. Hän ei lukenut fysiikan teoreettisiin ryhmiin lainkaan mukaan sellaisia apriorisia aloja kuin logiikka ja matematiikka, koska niitä ei voida testata kokeellisesti.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Quine viittasi Duhemin teesiin artikkelissaan ”Empirismin kaksi dogmia” (1951). Hän esitti Duhemia vahvemman version alimääräytyneisyydestä tieteessä. Hänen teoreettinen ryhmänsä sisälsi "kaiken" inhimillisen tiedon, mukaan lukien matematiikka ja logiikka. Quine katsoi koko inhimillisen tiedon kokonaisuuden muodostavan yhden empiirisesti merkityksellisen kokonaisuuden. Näin kaiken tietomme kokonaisuus ei eronnut Quinen mielestä tietoteoreettisesti mitenkään kreikkalaisen mytologian jumalista, joiden olemassaolo oletettiin kokemuksiemme selittämiseksi.


title: Duhem–Quine-teesi

text: Quine jopa katsoi, että myös logiikka ja matematiikka voidaan arvioida uudelleen kokemuksen valossa. Esimerkkinä hän esitti kvanttilogiikan. Myöhemmin Quine vetäytyi näkemyksistään; teoksessaan "Philosophy of Logic" hän katsoi, että logiikan uudelleenarvioiminen olisi sama kuin ”vaihtaisi puheenaihetta”. Klassisessa logiikassa konnektiivit määritellään totuusarvojen mukaan. Moniarvoisessa logiikassa konnektiiveilla on kuitenkin eri merkitys kuin klassisessa logiikassa. Kvanttilogiikka ei ole edes totuusarvoihin perustuvaa logiikkaa, jolloin konnektiivit menettävät alkuperäisen merkityksensä. Quine myös huomautti, että poikkeavista logiikoista puuttuu yleensä klassisen logiikan yksinkertaisuus, jolloin ne eivät ole yhtä hedelmällisiä.


title: Oliivipeipot

text: Oliivipeipot ("Nesocharis") on loistopeippojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Oliivipeippojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia.


title: Kajander

text: Kajander on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: The Fool

text: The Fool on Kari Peitsamon kahdeskymmenesviides albumi vuodelta 1992. Levy on Peitsamon viimeinen LP:nä julkaistu albumi ennen LP-myynnin romahtamista 1990-luvun puolivälissä. Aku Ankkuli on levyttänyt cover-version "Sinne ei aurinko paista" -kappaleesta.


title: The Fool

text:
A-puoli
B-puoli


title: Alimääräytyneisyys

text: Alimääräytyneisyys ("teorioiden empiirinen alimääräytyneisyys") on tieteenfilosofinen käsite, jolla viitataan teorioiden ja niitä tukemaan tarkoitetun empiirisen todistusaineiston väliseen suhteeseen. Alimääräytyneisyydellä tarkoitetaan sitä, että millekään teorialle empiirinen aineisto ei yksistään kykene määrittämään sitä, onko teoria vai joku sen kanssa kilpaileva teoria oikea. Teoria on siis "alimääräytynyt" silloin jos on olemassa toinen kilpaileva teoria, joka on epäyhteensopiva ensimmäisen teorian kanssa, mutta sopii yhtä hyvin yhteen empiirisen aineiston kanssa.


title: Alimääräytyneisyys

text: Ongelmana on näin, kuinka valinnan tekeminen kahden kilpailevan teorian välillä voi olla rationaalista. Teorioiden empiiristä alimääräytyneisyyttä on käytetty tukemaan tietoteoreettista relativismia, jonka mukaan valinnan tekeminen on mahdotonta pelkästään empiirisen aineiston nojalla.


title: Alimääräytyneisyys

text: Sille vastakkainen käsite on ylimääräytyneisyys, joka on myös Freudin psykoanalyysin keskeinen käsite.


title: Alimääräytyneisyys

text: Uuden ajan filosofiassa alimääräytyneisyyttä käsitteli ensimmäisenä René Descartes. Muiden skeptisten argumenttien ohella Descartes esitti kaksi argumenttia, jotka ilmaisevat alimääräytyneisyyttä.


title: Alimääräytyneisyys

text: Descartesin uniargumentti huomauttaa, että unessa koetut kokemukset (esimerkiksi putoaminen) eivät välttämättä sisällä tarpeeksi informaatiota, jotta siitä voitaisiin päätellä tositilanne (esimerkiksi sängyssä oleminen). Koska ihminen ei voi aina erottaa unia todellisuudesta, hän ei voi sulkea pois sitä teoriaa, että on tälläkin hetkellä unessa. Näin teoria siitä, että tämän hetkiset kokemukset ovat aitoja, on alimääräytynyt.


title: Alimääräytyneisyys

text: Descartesin demoniargumentti (kartesiolainen demoni) on muunnelma uniargumentista. Sen mukaan kaikki ihmisen kokemukset ja ajatukset voisivat olla kaikkivoipaisen, petollisen toimijan (”pahan demonin”) tuotoksia. Myös tässä tapauksessa tilannetta ei voida erottaa todellisuudesta niin kauan kuin koettu todellisuus vaikuttaa sisäisesti johdonmukaiselta. Näin ei ole mahdollista erottaa oikeaa uskomusta loogisesti siitä, että tulee petetyksi.


title: Alimääräytyneisyys

text: David Hume on toisen merkittävän alimääräytyneisyysargumentin, induktion ongelman, lähde. Alimääräytyneisyys tuli tunnetuksi nykyajan tieteenfilosofiassa Thomas Kuhnin töiden myötä. Hänen tunnetuin teoksensa "Tieteellisten vallankumousten rakenne" esitti uudenlaisen näkemyksen tieteellisestä edistyksestä tai jopa kyseenalaisti sen. Alimääräytyneisyyttä on käytetty tieteenfilosofiassa argumenttina muun muassa tieteellistä realismia vastaan.


title: Alimääräytyneisyys

text: Alimääräytyneisyys voidaan jakaa "heikkoon" ja "vahvaan" alimääräytyneisyyteen. Teorian heikolla alimääräytyneisyydellä tarkoitetaan sitä, että tällä hetkellä saatavissa oleva havaintoaineisto ei riitä teorian todistamiseen, mutta joku tulevaisuudessa kerätty havaintoaineisto saattaisi voida todistaa sen. Teorian vahvalla alimääräytyneisyydellä tarkoitetaan sitä, että on perusteiltaan mahdotonta hankkia todistusaineistoa, joka voisi lopullisesti osoittaa teorian oikeaksi keskenään kilpailevien teorioiden joukosta.


title: Alimääräytyneisyys

text: Alimääräytyneisyys voidaan jakaa myös "deduktiiviseen" ja "induktiiviseen" alimääräytyneisyyteen. Kun kaksi teoriaa ovat deduktiivisesti alimääräytyneitä, tarkoitetaan, että saatavilla oleva havaintoaineisto ei ole täysin ristiriidassa kummankaan teorian kanssa. Teorioiden induktiivisen alimääräytyneisyyden tapaus on monimutkaisempi; teoriat ovat paitsi yhteensopivia saatavissa oleva havaintoaineiston kanssa, mutta sen lisäksi myös pyrkimykset määritellä, kumpi teorioista olisi "parempi", epäonnistuvat.


title: Alimääräytyneisyys

text: Näiden kahden erottelun yhdistelmistä saadaan muodostettua neljä erilaista alimääräytyneisyyden lajia, vaikkakin määritelmällisesti heikon induktiivisen alimääräytyneisyyden tapaus sallii mahdollisuuden muuntaa se pelkäksi deduktiiviseksi alimääräytyneisyydeksi hankkimalla uutta havaintoaineistoa; muussa tapauksessa kyseessä on vahva alimääräytyneisyys. Lisäksi on mahdollista katsoa, että teorian olisi mahdotonta olla todella vahvasti induktiivisesti alimääräytynyt: tämä ei sallisi mitään sellaista havaintoaineistoa, joka tukisi muita teorioita tai suuntautuisi teoriaa vastaan, mikä tarkoittaisi sitä, ettei teoria voi tehdä mitään uusia ennusteita; tämä puolestaan olisi Occamin partaveistä soveltamalla pätevä argumentti teoriaa vastaan.


title: Alimääräytyneisyys

text: Väitteet heikosta alimääräytyneisyydestä keskittyvät yleensä siihen, mitä aineistoa kulloinkin on saatavilla jotakin teorioiden joukkoa koskien, kun taas väitteisiin vahvasta alimääräytyneisyydestä liittyy yleensä yleisempiä tietoteoreettisia väitteitä siitä, minkälainen havaintoaineisto on yleensäkään mahdollista tai käyttökelpoista jonkin teorian tapauksessa tai teorioille yleensä. Monet tieteenfilosofit katsovat, että kaikki teoriat ovat heikosti alimääräytyneitä; ja myös vahvasti alimääräytyneitä monien käytännöllisten tarkoitusten suhteen.


title: Alimääräytyneisyys

text: Mikäli pyritään osoittamaan, että jokin teoria on alimääräytynyt, tulee osoittaa, että teorialle on olemassa kilpaileva teoria, jota havaintoaineisto tukee aivan samassa määrin. Yksinkertainen esimerkki alimääräytyneisyydestä on havaitsijan lisääminen. Ajatellaan esimerkiksi teoriaa ”maanpintaa lähellä olevat kappaleet putoavat maanpintaa kohti kun ne pudotetaan”. Kilpaileva teoria olisi esimerkiksi ”maanpintaa lähellä olevat kappaleet putoavat maanpintaa kohti kun ne pudotetaan, mutta vain silloin kun katsomme tapahtuuko näin”. Koska loppuosa ”mutta vain silloin kun katsomme tapahtuuko näin” voidaan lisätä mihin tahansa teoriaan, kaikki teoriat ovat ainakin triviaalilla tavalla alimääräytyneitä; kun havainto kappaleen putoamisesta tehdään, se sopii yhteen kummankin teorian kanssa.


title: Alimääräytyneisyys

text: Vakavampi esimerkki alimääräytyneisyydestä on, kun teoria sallii useita mahdollisuuksia, joista havaintoaineisto ei sano mitään. Isaac Newtonin mekaniikan mukaan on olemassa absoluuttinen avaruus, johon tapahtumat sijoittuvat, mutta ainoa mitä voidaan havaita, ovat erot kappaleiden nopeuksissa. Tämän teorian valossa on yhtä yhteensopivaa sanoa, että aurinkokunta on levossa, kuin sanoa, että se liikkuu nopeudella 37 m/s suuntaan, joka on Maan keskipisteestä pohjoisnavalle. Newtonin itsensä mukaan näitä kahta mahdollisuutta ei voida erottaa toisistaan.


title: Alimääräytyneisyys

text: Alimääräytyneisyyteen viittaavat argumentit pyrkivät yleensä osoittamaan, ettei jonkun teorian hyväksymiselle ole perusteita, koska se on empiirisesti alimääräytynyt. Koska havaintoaineisto ei osoita, että teoria olisi ainoa tosi hypoteesi, ei ole syytä uskoa siihen enemmän kuin johonkin toiseen havaintoaineiston yhtä hyvin tukemaan teoriaan.


title: Alimääräytyneisyys

text: Tieteenfilosofiassa alimääräytyneisyys esitetään usein ongelmana tieteelliselle realismille, jonka mukaan meillä on syytä uskoa teorioiden tarvitsemien mutta havaitsemattomissa olevien entiteettien (kuten elektronien) olemassaoloon. Eräs tällainen argumentti etenee seuraavasti:Vastineet pyrkivät kumoamaan argumentin kummatkin premissit (1 ja 2). Ensimmäistä premissiä vastaan on esitetty, että alimääräytyneisyyden tulee olla lajiltaan vahvaa ja/tai induktiivista. Toista premissiä vastaan on esitetty, että teorian totuudelle on muutakin todistusaineistoa kuin havainnot; esimerkiksi on esitetty, että teorian yksinkertaisuus, selitysvoima tai jokin muu piirre voi tukea teoriaa ohi sen kilpailijoiden.


title: Alimääräytyneisyys

text: Yleisempi tieteellisen realistin vastaus on katsoa, ettei alimääräytyneisyys ole tieteessä erityinen ongelma, koska kaikki tietoväitteet jotka ovat epäsuorasti havaintojen tukemaa kärsivät siitä – esimerkiksi havaittavissa olevia mutta havaitsemattomia entiteettejä koskevat otaksumat. Argumentti on näin, ironisesti, liian voimakas, jotta sillä olisi merkitystä tieteenfilosofian kannalta, koska se on luonteeltaan liian yleinen.


title: Alimääräytyneisyys

text: Eräät kaikkein voimakkaimmat skeptiset argumentit vetoavat siihen tosiseikkaan, että kaikki havaintoaineisto, jonka koskaan voisimme kerätä, epäonnistuu silti määräämään, mikä teoria on oikea. Skeptikon mukaan tämä vie pohjan kaikilta tietoväitteiltä tai tiedon oikeuttamiselta.


title: Alimääräytyneisyys

text: Filosofit ovat pitäneet tätä argumenttia hyvin voimakkaana. David Hume katsoi, ettei siihen voitu vastata, mutta myös, että käytännössä oli mahdotonta hyväksyä sen johtopäätöksiä. Immanuel Kant katsoi, että vaikka "noumenaalinen" todellisuus on todellakin tuntemattomissa, voimme saada tietoa "fenomenaalisesta" maailmasta. Nykyajan antirealistit ovat hyödyntäneet samantyyppistä ajattelua.


title: Alimääräytyneisyys

text: Tulee huomata, etteivät alimääräytyneisyyteen vetoavat argumentit väitä, että jotkut teoriat olisivat vääriä; ne väittävät vain, ettemme voi tietää, ovatko ne oikeita. Jos kahden näkemyksen välisen ristiriidan oletettaisiin tarkoittavan, ettei kumpikaan niistä ole oikea, tämä johtaisi virheelliseen kompromissiin ("argumentum ad temperantiam").


title: Olaus Petrin kirkko

text: Olaus Petrin kirkko on Helsingin Etu-Töölössä Minervankadun varrella sijaitseva ruotsinkielisen Olaus Petrin seurakunnan kirkko. Seurakunta on perustettu 1922. Seurakunta ja kirkko kuuluivat Ruotsin kirkkoon vuoteen 2007, jolloin seurakunta siirtyi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhteyteen. Seurakunta palvelee kuitenkin edelleen Suomessa oleskelevia Ruotsin kansalaisia.


title: Olaus Petrin kirkko

text: Kirkko on valmistunut 1932. Sen on suunnitellut arkkitehti Ture Ryberg, ja se on tyyliltään funktionalistinen.


title: Olaus Petrin kirkko

text: Urut on rakentanut 1967 Olof Hammarbergin urkutehdas Göteborgista. Niissä on 26 äänikertaa. Kirkon hyvän akustiikan vuoksi siellä järjestetään konsertteja ja se on myös Sibelius-Akatemian käytössä.


title: Jutta Kemilä

text: Jutta Maria Kemilä (s. 14. helmikuuta 1972 Oulu) on entinen suomalainen pika-aitajuoksija. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja häntä valmensi Eila Vartiainen-Maunu.


title: Jutta Kemilä

text: Kemilä sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 1994 100 metrin aitajuoksun alkuerässään seitsemänneksi karsiutuen jatkosta. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän juoksi avausosuuden Suomen 4 × 100 metrin viestijoukkueessa, joka sijoittui kuudenneksi ajalla 44,46. Alkuerässä Suomi oli juossut ajan 43,71. Kemilä edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1994–1995. Hän voitti 1995 ulkoratamaaottelussa 100 metrin aitajuoksun Helsingissä ja sisäratamaaottelussa 60 metrin aitajuoksun Kuopiossa.


title: Jutta Kemilä

text: Kemilä voitti Kalevan kisoissa 100 metrin aidoissa kultaa 1993, 1994 ja 1995. Lisäksi hän sai 100 metrin juoksussa pronssia 1995. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 60 metrin aitajuoksussa kultaa 1992 ja 1995 sekä pronssia 1993.


title: Saleen

text: Saleen, Inc. on yhdysvaltalainen tehokkaiden urheiluautojen valmistaja. Yrityksen perusti Steve Saleen vuonna 1983. Saleenilla oli autotehdas Troyn kaupungissa Michiganissa. Osa Saleenin automalleista perustui muiden merkkien vamistamiin sarjatuotannossa oleviin autoihin, mutta sillä oli myös kokonaan itse suunniteltuja malleja. Saleen S281 perustuu Ford Mustangin pohjalle.


title: Marja Salmela (juoksija)

text: Marja Anneli Salmela (o.s. Tennivaara, s. 30. kesäkuuta 1967 Kemi) on suomalainen pikajuoksija. Hän edusti Tornion Pyryä ja häntä valmensivat Aarne Halonen, Ari Liisanantti ja Petteri Jouste.


title: Marja Salmela (juoksija)

text: Salmela kuului Suomen 4 × 100 metrin viestijoukkueeseen, joka karsiutui alkuerissä Barcelonan olympialaisissa 1992. Seuraavana vuonna hän juoksi ankkuriosuuden Suomen sijoittuessa Stuttgartin MM-kilpailujen pikaviestissä seitsemänneksi ajalla 43,37. Tulos on voimassa oleva Suomen ennätys edelleen heinäkuussa 2016. Helsingin EM-kilpailuissa 1994 Salmela toi Suomen viestijoukkueen maaliin seitsemäntenä ajalla 43,96.


title: Marja Salmela (juoksija)

text: Salmela edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1990–1993. Hän sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan kolmanneksi ulkoratamaaottelun 100 metrillä Helsingissä 1992 ja hallimaaottelun 200 metrillä Tukholmassa samana vuonna. Kalevan kisoissa hän saavutti 100 metrillä pronssia 1990, 1992 ja 1994. 200 metrillä hän sai pronssia 1991, 1992 ja 1993. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai vuonna 1992 pronssia sekä 60 että 200 metrillä.


title: Marja Salmela (juoksija)

text: Yleisurheilu-uransa lopetettua Marja Salmela on toiminut 2000-luvulla Kemi-Tornio-alueen nuorten yleisurheilijoiden valmentajana.


title: James Agee

text: James Rufus Agee (27. marraskuuta 1909 Knoxville, Tennessee – 16. toukokuuta 1955 New York City) oli yhdysvaltalainen kirjailija, journalisti, runoilija, käsikirjoittaja ja elokuva-arvostelija. 1940-luvulla hän oli Yhdysvaltain vaikutusvaltaisimpia filmikriitikoita. Hänen omaelämäkerrallinen romaaninsa "A Death in the Family" (1957) toi tekijälleen kuolemanjälkeisen Pulitzer-palkinnon.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Mestarien liigan kausi 2009–2010 oli Mestarien liigan 18. kausi ja Euroopassa pelattavan jalkapallocupin 55. kausi. Loppuottelu pelattiin Madridissa Estadio Santiago Bernabéulla 22. toukokuuta 2010. Ensi kertaa turnauksen historiassa loppuottelu pelattiin lauantaina eikä keskiviikkona, kuten aikaisempina vuosina. Mestaruuden voitti italialainen Internazionale Milano joka löi finaalissa saksalaisen Bayern Münchenin 2-0.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text:
Kaudeksi 2009–2010 Mestarien liigan karsinta uusiutui hieman. Aikaisemmista vuosista poiketen karsintakierroksia pelattiin yksi enemmän, eli neljä.
Ensimmäiset osaottelut pelattiin 30. kesäkuuta ja 1. heinäkuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 7. ja 8. heinäkuuta 2009.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Ensimmäiset osaottelut pelattiin 14. ja 15. heinäkuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 21. ja 22. heinäkuuta 2009.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text:
Kolmas karsintakierros jaettiin kahteen osioon: mestarien karsintaan ja hyvin sijoittuneiden karsintaan. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 28. ja 29. heinäkuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 4. ja 5. elokuuta 2009.
!colspan="6"|Mestarien karsinta


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: !colspan="6"|Hyvin sijoittuneiden karsinta


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text:
Karsintojen play-off -kierros jaettiin kahteen osioon: mestarien karsintaan ja hyvin sijoittuineiden karsintaan. Tämän kierroksen voittajajoukkueet etenivät lohkovaiheeseen ja hävinneet joukkueet pääsivät UEFA Europa Leaguen kauden 2009–2010 lohkovaiheeseen. Play-off -kierroksen ensimmäiset osaottelut pelattiin 18. ja 19. elokuuta 2009. Toiset osaottelut pelattiin 25. ja 26. elokuuta 2009.
!colspan="6"|Mestarien karsinta


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Joukkueet jaettiin kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelasivat toisiaan vastaan koti- ja vierasottelun. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsivät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon kolmanneksi sijoittuvat pääsivät UEFA Europa Leaguen kauden 2009–2010 ensimmäiselle pudotuspelikierrokselle ja neljänneksi sijoittuvat putosivat pois.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Jos lohkoissa päädyttiin tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistiin seuraavasti:


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Kahdeksasta lohkoista kaksi parasta eli yhteensä 16 joukkuetta selviytyi pudotuspeleihin. Kaikki ottelut, paitsi finaali, pelattiin kaksiosaisena. Joukkueet pelasivat toisiaan vastaan kotona ja vieraissa. Ensimmäiselle kierrokselle samaan ottelupariin ei voinut päästä arvonnasta kahta joukkuetta samasta maasta tai lohkosta.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Ensimmäisen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin 18. joulukuuta 2009. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 16./17. ja 23./24. helmikuuta 2010. Toiset osaottelut pelattiin 9./10. ja 16./17. maaliskuuta 2010.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Toisen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin 19. maaliskuuta 2010. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 30. ja 31. maaliskuuta 2010. Toiset osaottelut pelattiin 6. ja 7. huhtikuuta 2010.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Kolmannen pudotuspelikierroksen arvonta suoritettiin myös 19. maaliskuuta 2010. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 20. ja 21. huhtikuuta 2010. Toiset osaottelut pelattiin 27. ja 28. huhtikuuta 2010.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Mestarien liigan finaali pelattiin Estadio Santiago Bernabéulla, Madridissa Espanjassa. Finaali järjestettiin stadionilla neljättä kertaa, aikaisemmat kerrat olivat vuosina 1957, 1969 ja 1980. Se pelattiin myös ensimmäistä kertaa lauantaina.


title: Mestarien liigan kausi 2009–2010

text: Parhaat maalintekijät Mestarien liigan kaudella 2009–2010 (vain lohkovaihe ja pudotuspelit):


title: Brahe Djäknar

text: Studentkören Brahe Djäknar on vuonna 1937 perustettu Åbo Akademin mieskuoro. Sen johtajina ovat toimineet John Rosas (1947–1955), Gottfrid Gräsbeck (1955–1990) ja Ulf Långbacka (1991–). Långbackan virkavapauksien aikana kuoroa on johtanut Heikki Seppänen (2000–2001) sekä Martin Segerstråle (2010).


title: Brahe Djäknar

text: Kuoron levytyksiä ovat mm. "Vintern rasat", joka sisältää perinteisiä kevätlauluja Vartiovuorelta, "Goda råd till dem som lever ett dåligt liv" (2003), "Julkonsert" (2000) yhteistyössä Florakörenin ja Akademiska orkesternin kanssa, sekä kuoron 60-vuotiskiertueella taltioitu "Live in America" (1998). Yhdessä Florakörenin kanssa on toteutettu myös albumi "Skål i öl och brännvin" (1995), jolla kuorot esittävät laajaa juomalaulurepertoaariaan.


title: Sisäilmayhdistys

text: Sisäilmayhdistys ry on vuonna 1990 perustettu yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää rakennusten terveelliseen ja viihtyisään sisäilmastoon tähtäävää työtä. Yhdistyksen tehtävänä on parantaa tiedonsiirtoa tutkimuksesta käytäntöön sekä valistaa rakennusten asukkaita, käyttäjiä ja omistajia ylläpitämään hyvää sisäilmastoa. Yhdistyksen toiminnan rahoitus perustuu pääasiallisesti kannattajajäsenmaksuihin ja hankekohtaisiin toimeksiantoihin. Osa yhdistyksen julkaisemista tuotteista on maksullisia. Sisäilmayhdistyksellä on merkittävä rooli sisäilman laatua koskevassa valistustyössä. Yhdistys on vaikuttanut muun muassa rakennusten mallityöselitysten tarkastuksiin sekä Rakennustietosäätiön RT- ja LVI-kortteihin. Yhdistyksen saavutuksia on merkittävä vaikuttaminen "Sisäilmaston, rakennustöiden ja pintamateriaalien luokitus" -ohjeeseen. Sen tuloksena Rakennustietosäätiössä on käynnistetty rakennusmateriaalien M1-luokitus.


title: Sisäilmayhdistys

text: Vuonna 1996 Sisäilmayhdistys julkaisi opetushallituksen tuella Rakennusten sisäilmasto ja LVI-tekniikka -oppikirjan. Yhdistys julkaisee myös "Sisäilmauutiset"-lehteä, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Sisäilmayhdistys toimii aktiivisesti sisäilmastotutkimuksen edistämiseksi Suomessa. Yhdistyksen aloituksesta ja koordinoimana toteutettiin vuonna 1997 projekti, joka johti Tekesin Terve talo -teknologiaohjelmaan. Osana Terve talo -teknologiaohjelmaa TKK:n LVI-laboratorio laati Terveen talon toteutuksen kriteerit -oppaat, jotka antavat käytännön ohjeita Sisäilmastoluokituksen tavoitteiden saavuttamiseen. Sisäilmayhdistys on myös laatinut käyttäjien terveyttä koskevat kriteerit kiinteistöjen ja uudisrakennushankkeiden PromisE-ympäristöluokituksiin.


title: Sisäilmayhdistys

text: Yhdistyksen tiedotustoiminnan kulmakivi on ollut vuosittain pidettävä sisäilmastoseminaari. Se on Suomen laajin sisäilma-alan tapahtuma, johon osallistuu asiantuntijoita tekniikasta lääketieteeseen. Seminaariesitelmät kootaan osallistujille maksutta, ja sitä myydään myös jälkikäteen. Sisäilmastoseminaarin tarkoituksena on esitellä suomalaista sisäilmastotutkimusta. Muina järjestäjinä toimivat SIY Sisäilmatieto ja Teknillisen korkeakoulun LVI-laboratorio. Seminaarin päärahoittajana on Sosiaali- ja terveysministeriö. Seminaarin yhteydessä järjestetään yritysnäyttely, joka osaltaan mahdollistaa seminaarin taloudellisen toteutuksen. Vuonna 2009 seminaari järjestettiin 24. kerran, ja ilmoittautuneita osallistujia oli noin 900. Sisäilmastoseminaari on Suomen laajin sisäilma-alan tapahtuma, johon osallistuu asiantuntijoita tekniikasta lääketieteeseen. Seminaariesitelmät kootaan osallistujille maksutta, ja sitä myydään myös jälkikäteen.


title: Kotkan kaupunginteatteri

text: Kotkan kaupunginteatteri on Kotkassa toimiva ammattiteatteri. Keskuskadulla sijaitsevassa teatterirakennuksessa on kaksi näyttämöä. Suurella näyttämöllä on 362 paikkaa ja Naapuri-näyttämöllä 160 paikkaa. Teatterin näyttämönä myös toimivassa ravintola Kairossa Satamakadulla on 150 paikkaa.


title: Kotkan kaupunginteatteri

text: Ennen oman ammattiteatterin perustamista Kotkassa oli harrastajateatteritoimintaa ja siellä vieraili kiertäviä teattereita Viipurista ja Helsingistä. Vuonna 1907 Kotkaan valmistui työväentalo (nykyinen Kotkan konserttitalo), jonka rakentamisesta syntyneiden velkojen maksuun tarvittiin rahaa. Työväenyhdistys keräsi sitä muun muassa teatteriesityksillä ja näin 1908 Kotkaan syntyi "Kotkan työväenteatteri". Kymmenisen vuotta myöhemmin Kotkaan perustettiin kilpaileva "Kotkan Näyttämö", joka oli puolestaan taustaltaan porvarillinen. Teatterit yhdistyivät 1940 ja uuden teatterin nimeksi tuli "Kotkan kaupunginteatteri".


title: Kotkan kaupunginteatteri

text: Kotkan kaupunginteatteri on toiminut nykyisessä osoitteessa Keskuskadulla vuodesta 1948 lähtien alun perin suojeluskuntataloksi vuonna 1927 rakennetussa talossa. Vuosina 2004–2005 tiloihin tehtiin merkittävä laajennus ja peruskorjaus. Varsinaisen teatterirakennuksen lisäksi Kotkan kaupunginteatteri on esiintynyt ravintola Kairossa vuodesta 1986. Teatterirakennuksen edustalle pystytettiin Kotkan veistospromenadiin kuuluva Olavi Mantereen veistos "Ovidiuksen tanssi" vuonna 2005.


title: Fiat Lux (kultti)

text: Fiat Lux (Tulkoon valo) on saksalainen uskonnollinen liike tai "sääntökunta". Se on varsin pieni (jäseniä joitakin satoja), mutta saanut huomiota oikeudenkäynneistä, joita on käyty veronkierron ja parantaviksi väitettyjen rohtojen sekä nesteiden myynnin tiimoilta. Liikkeen perustajalla Uriellalla väitetään olevan erilaisia yliluonnollisia kykyjä. Liikkeen kannattajat pitävät häntä muun muassa henkiparantajana, meediona ja välikappaleena, joka ottaa ilmestyksissä vastaan jumalallisia viestejä.


title: Fiat Lux (kultti)

text: Liikkeen jäsenet saavat uudet hengelliset nimet, ja heidän elämistään säädellään. Liikkeen oppi on apokalyptinen; aluksi maailmanlopun piti koittaa vuonna 1998, mutta silloin Uriella ilmoitti Jumalan myöntäneen ihmisille armonaikaa suunnattoman rukousenergian ansiosta. Liikkeen oppiin kuuluvat myös ufoihin liittyvät uskomukset, joiden mukaan Antarktikselle on tällä hetkellä kätkettynä natsiufoja. Ufokertomukset kuuluvat myös liikkeen oppiin aikojen lopuista.


title: Fiat Lux (kultti)

text: Jeesuksen väitetään perustaneen liikkeen Uriellan kautta vuonna 1980. Liike tuomitsee tietokoneet ja Internetin.


title: Mirja

text:
Mirja on naisen etunimi, tunnetuin suomalainen muunnelma heprealaisesta nimestä Mirjam
. Suomessa nimi oli vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 20 954 naiselle ja alle viidelle miehelle. Suurin osa heistä on syntynyt 1940- ja 1950-luvuilla. Mirjan nimipäivä on 30. huhtikuuta. Almanakkaan nimi otettiin vuonna 1929.


title: Mirjami

text: Mirjami on naisen etunimi, suomalainen muunnelma heprealaisesta nimestä Mirjam. Suomessa nimi oli vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 20 747 naiselle ja alle viidelle miehelle. Mirjamin nimipäivä on 30. huhtikuuta.


title: Mirkka

text: Mirkka on naisen etunimi, suomalainen muunnelma heprealaisesta nimestä Mirjam. Suomessa nimi oli vuoden 2009 loppuun mennessä annettu noin 780 henkilölle. Mirkan nimipäivä on 30. huhtikuuta.


title: Chen Tao

text: Chen Tao on taiwanilais-yhdysvaltalainen uusi uskonnollinen liike, joka tuli tunnetuksi epäonnistuneilla lopun aikojen profetioillaan. Väitettiin, että Jumala ilmestyisi maaliskuussa 1998 tietylle televisiokanavalle ennen tuloaan Maan päälle. Pian koittavan maailmanlopun yhteydessä valittujen väitettiin pelastautuvan lentäviin lautasiin.


title: Chen Tao

text: Chen Taon perusti Hon-Ming Chen. Liike väittää parantavansa ihmisiä syövästä ja AIDS:ista.


title: Yu Myung-hwan

text: Yu Myung-hwan (; s. 8. huhtikuuta 1946) on eteläkorealainen poliitikko ja diplomaatti. Hän opiskeli Soulissa ja Haagissa. Hän on toiminut muun muassa maansa ulkoasiain- ja kauppaministerinä helmikuusta 2008 syyskuuhun 2010. Hän joutui eroamaan paikalta nepotismin takia.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Gabriel Persson Melartopaeus (k. 1641) oli Viipurin piispa vuosina 1633–1641.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Melartopaeus lienee syntynyt Kemiössä vuoden 1580 aikoihin. Hänen sukupiirissään oli vaikutusvaltaisia papiston edustajia. Isä Petrus Petri Melartopaeus oli Kemiön toinen luterilainen kirkkoherra, ja serkku Petrus Henrici Melartopaeus oli piispa Sorolaisen opiskelutoveri ja kohosi ensin Turun tuomiorovastiksi ja 1605 Mariestadin superintendentiksi. Gabrielin veli Isak toimi Lohjan kirkkoherrana, ja nimeltä tuntematon sisar oli naimisissa Maskun kirkkoherran Hemmingius Henricin kanssa. Isän varhaisen kuoleman jälkeen 1585 Gabriel oli Maskun Hemmingin hoivissa. Hemming Maskulaisen tuki ja suhteet ylhäisaateliin vaikuttivat osaltaan myöhemmin Gabrielin nimittämiseen Viipurin piispaksi.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Melartopaeus aloitti opinkäyntinsä Turun katedraalikoulussa. Koulun johtaja oli Wittenbergin yliopistossa aikoinaan opiskellut Marcus Henrici Helsingius. Rehtorilla oli laajat tiedot sekä humanistisissa tieteissä että teologiassa, ja erityisesti hän oli perehtynyt Vanhan testamentin selitykseen ja alkukieliin. Päätettyään koulun 1602 Melartopaeus jäi kollegana eli apuopettajana entiseen opinahjoonsa ja siirtyi vasta 1606 Wittenbergiin opintojaan jatkamaan. Lähtiessään hän antoi koululle jäähyväislahjaksi omistamansa Gregorius Naziansilaisen kootut teokset.


title: Gabriel Melartopaeus

text:
Melartopaeuksen Turussa saama hyvä opetus näkyy hänen yliopisto-opinnoissaan. Wittenbergissä hän toimi jo tulovuotenaan respodenttina kahdessa väitöksessä. Nykyisestä poiketen tuon ajan väitökset tosin olivat melkein poikkeuksetta praeseksena toimineen professorin laatimia, respodentin tehtäväksi jäi maksaa painatuskulut ja puolustaa teesejä itse
väitöstilaisuudessa, mikä kylläkin vaati perusteellista paneutumista puolustettaviin teeseihin..


title: Gabriel Melartopaeus

text: Ensimmäinen Melartopaeuksen puolustama väitöskirja oli lääketieteellinen. Praeses ja teesien laatija oli tunnettu lääkäri Gregorius Horstius, joka lyhyen yliopistouransa jälkeen siirtyi harjoittamaan käytännön lääkärintointa. Melartopaeuksen 6.9.1606 puolustama väitös ‘’De corpore humano…sanguine materno’’ käsitteli ihmisen sikiämiseen liittyviä kysymyksiä ja respodentti joutui mm punnitsemaan vastakkaisia argumentteja kysymyksessä oliko kuukautisveri myrkyllistä vai ei. Väitöksellä on oppihistoriallista arvoa ensimmäisenä suomalaisen puolustamana lääketieteellisenä väitöskirjana. Kirjoitus painettiin 1607 ja omistus Iisak Melartopaeukselle ja Maskun Hemmingille kertoo, ketkä ovat tukeneet Gabrielin opiskelua ulkomailla.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Melartopaeus väitteli kaikkiaan viisi kertaa, vaikka yksikin väitös olisi oikeuttanut maisterin arvoon. Muut neljä väitöstä olivat teologian alalta, mitä ainetta hän varsinaisesti Wittenbergiin oli tullut opiskelemaan. Kolme väitöksistä on tehty 1606–1608 professori Fridericus Balduinuksen johdolla ja yksi 1608 maisteri Philippus Arnoldin toimiessa praeseksena. Melartopaeuksen opinnot päättyivät maisterinpromootioon 20.9.1608.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Melartopaeuksen puolustamien väitösten määrä on poikkeuksellisen suuri, koska yhdelläkin selvisi maisteriksi. Hänen suomalaisista aikalaisistaan ainoastaan Johannes Raumannus väitteli useammin, mutta hän yltikin tohtorinarvoon saakka. Monet väitökset todistivat paitsi Melartopaeuksen kyvystä akateemisiin opintoihin, myös hänen matkakassansa runsaudesta..


title: Gabriel Melartopaeus

text: Ulkomaisen opiskelun jälkeen Melartopaeus nimitettiin Turun katedraalikoulun teologian lehtoriksi, kun virkaa aiemmin hoitanut Joachimus Matthiae Stutaeus nimitettiin rehtoriksi Helsingiuksen kuoltua 1609. Melartopaeuksen taloudellinen tilanne koheni merkittävästi 1612, jolloin hän sai Naantalin anneksiseurakunnakseen. Samana vuonna hän edusti Turun kapitulia valtakunnan piispojen kokouksessa Tukholmassa. Tästä voi päätellä hänen nauttineen piispa Sorolaisen luottamusta. Matkallaan hän myös saarnasi 24.11. Suurkirkossa.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Melartopaeus toimi teologian rehtorina vuoteen 1616, jolloin Stutaeus siirtyi Turun kirkkoherraksi ja Melartopaeus peri rehtorin viran.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Piispa Sorolainen käytti Melartopaeusta sijaisenaan piispantarkastuksilla. Piispa myös esitti Melartopaeusta apulaisensa virkaan vuotta ennen kuolemaansa ja näin koetti saada tästä seuraajaansa. Piispan valtionhoitaja Oxenstiernalle 1.10.1624 kirjoittamassa kirjeessä ehdokkaan ansioiksi luetellaan molempien maassa käytettyjen kielten taidon, nuhteettoman elämän ja suuren oppineisuuden. Piispan suositus kuitenkin osui harmilliseen hetkeen, sillä juuri samaan aikaan Melartopaeus oli anteeksipyyntömatkalla Tukholmassa. Turun hovioikeus oli tuominnut hänet rikkeistä virkaeroon, kunnes kuningas antaisi viran takaisin. Koulumestari vetosi heikkoon terveyteensä, juuri äidittömiksi jääneiden pienten lastensa itkuun sekä Turun hengenahdistusta poteviin tieteisiin. Puolustus tehosi ja 1625 alussa hän sai virkansa takaisin. .


title: Gabriel Melartopaeus

text: Piispa Sorolaisen kuoltua 1625 piispat esittivät seuraajaehdokkaiksi kahta suomalaista ja kahta ruotsalaista; ensimmäisellä sijalla oli hovisaarnaaja Johannes Botvidi ja toisella sijalla Melartopaeus. Kuningas Kustaa II Adolfin ja valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan ehdokas oli kuitenkin asetettujen ehdokkaiden ulkopuolinen Nyköpingin kirkkoherra Isaacus Rothovius, jonka taakse myös valtiopäiväpapisto asettui. Valinta osoitti selvästi sen, ettei suomen kielen taito painanut mitään sen rinnalla, että Turun piispaksi saatiin maallisten viranomaisten kanssa yhteistyöhön halukas mies, joka järjestäisi hiippakunnan asiat ruotsalaisen mallin mukaisesti. 1627 piispaksi valittu Rothovius oli kanslerin entinen opettaja ja luottomies.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Simo Heinisen mukaan “on luonnollista, etteivät edellytykset veljesrakkauteen ja yhteistyöhön olleet parhaat mahdolliset uuden piispan ja syrjäytettyjen suomalaisten välillä.”. Koulumestarin ja piispan välit kiristyivät nopeasti. Melartopaeus tosin toimi vielä 17.–18.1.1628 pappiskokouksen teesien laatijana aiheenaan Augsburgin uskontunnustuksen artikkelit 14–15, mutta jo seuraavana vuonna 1629 piispa ryhtyi toimiin opetuksen uudistamiseksi ja Melartopaeuksen siirtämiseksi pois koulun johdosta. Rothovius jätti kuninkaalle anomuksen kymnaasin perustamiseksi Turkuun ja samalla hän ehdotti, että Melartopaeus, “joka ei enää jaksa johtaa koulua” siirrettäisiin Helsingin kirkkoherraksi. Kun ehdotus ei toteutunut, ehdotti piispa rehtorin siirtämistä muualle ja hänen korvaamistaan Upsalasta lähetetyllä oppineella miehellä. Myös kenraalikuvernööri Bjelke kirjelmöi asiasta ja totesi Melartopaeuksen vastustavan uudistuksia ja haluavan pysyä vanhoissa oppilaille haitallisissa opetustavoissa.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Rothovius ja Bjelke saivat tahtonsa läpi ja 1629 Melartopaeus nimitettiin kuninkaallisella kirjeellä Porin kirkkoherraksi. Rehtori ei kuitenkaan surkeaan kuntoonsa vedoten siirtynyt paikaltaan ja piispa joutui anomaan hänelle 1630 muulla tavoin järjestettyä toimeentuloa.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Viipurin piispanvirka avautui 1632 Careliuksen kuoltua. Seuraajakysymys oli esillä vuoden 1633 valtiopäivillä. Suomen papistoa paikalla oli Rothovius muutaman papin kera sekä Viipurin tuomiorovasti Tolia. Virkaan valittiin rehtorin paikalta syrjäytetty Gabriel Melartopaeus, mikä päätös on herättänyt ihmetystä. Rothovius oli tuskin puoltanut Melartopaeusta, eikä erotettu rehtori myöskään ollut viipurilaisten mieleen; korkeasti koulutettu Tolia oli hoitanut piispan tehtäviä piispattomana aikana. Valtakunnallisen yhtenäistämispolitiikan kannalta ratkaisu oli kuitenkin perusteltavissa. lisäksi asiassa painoivat henkilökohtaiset suhteet. Valinnan takana oli vaikutusvaltainen suomalainen valtaneuvos Klaus Laurinpoika Fleming, jonka äitiin Melartopaeuksen ottoisä Maskun Hemminki oli ollut läheisissä suhteissa..


title: Gabriel Melartopaeus

text: Melartopaeuksen virkamääräys on päivätty 30.3.1633, ja Viipuriin uusi piispa saapui talvella 1634. Kaupunkiin tullessaan Melartopaeus huomasi piispantalon sortuneen ja hän olisi joutunut taivasalle, ellei käskynhaltija Åke Tott olisi antanut linnasta majapaikkaa. Piispantalon kunnostamiseksi pantiin toimeen keräys, mutta korjaus ei edennyt piispan elinaikana.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Piispankaudellan Melartopaeus suoritti tarkastusmatkan ainakin kevättalvella 1635 Pieksämäelle ja 1640 aina Inkerinmaalle saakka. Lisäksi hän piti pappeinkokouksen ainakin 1634.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Melartopaeus oli kokenut koulumies. Viipurin koulu oli viisiluokkainen katedraalikoulu. Piispa anoi 1635 koulun muuttamista kymnaasiksi ja anomus myöhemmin hyväksyttiin monien kirjelmöintien ja vakuutteluiden jälkeen. Käytyään 1639 kaupungissa ja neuvoteltuaan piispan ja tuomiokapitulin kanssa kenraalikuvernööri Pietari Brahe tuli siihen tulokseen, että käytettävissä opettajiksi oli ulkomailla opiskelleita maistereita. Perustamisasiakirja kymnaasille kirjattiin vasta huhtikuussa 1641.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Brahen antama kuva Melartopaeuksesta oli ensin kielteinen, mutta seuraavana vuonna Viipurissa käytyään kenraalikuvernööri sai jo piispasta paremman kuvan: tämä oli hyvä, rehellinen ja oppinut mies, joka hoiti virkaansa ahkerasti ja vakaasti, vaikka vanhuus häntä jonkin verran vaivasikin. Brahe lisäsi piispan luonteen olevan “hieman liian lempeän”, eikä hänellä ollut alaisiinsa sellaista auktoriteettia kuin pitäisi..


title: Gabriel Melartopaeus

text: Gabriel Melartopaeuksen ensimmäinen vaimo oli Helsingiuksen leski Gunvor Paavalintytär, jolla aiemmasta avioliitostaan oli ainakin kolme alaikäistä lasta. Melartopaeuksen toinen vaimo oli Emerentia Kleeblat, Johan Ottenpoika Kleebladin tytär.


title: Gabriel Melartopaeus

text: Lapset:


title: Efecte

text: Efecte on ohjelmistoyhtiö, joka kehittää pilvipohjaisia palveluhallinnan-, sekä identiteetinhallinnan ohjelmistoja organisaatioiden toiminnan ja palveluiden tuottamisen tehostamiseksi.


title: Efecte

text: Yritys työllistää yli 90 henkilöä. Yrityksen pääkonttori on Espoossa ja yhtiöllä on toimipisteet Suomen lisäksi Ruotsissa, Tanskassa sekä Saksassa.


title: Efecte

text: Efecten toimitusjohtaja on Sakari Suhonen, joka aloitti tehtävässään 11.2.2013.


title: Efecte

text:
Efecten hallitukseen kuuluu 5 jäsentä, joista hallituksen puheenjohtajana toimii Pertti Ervi. Muut hallituksen jäsenet ovat Kari J. Mäkelä, Turkka Keskinen, Hannu Vaajoensuu sekä Niilo Fredrikson.
Vuonna 2008 Efecte sijoittui Great Place to Work Institute Finlandin "Suomen parhaat työpaikat" -tutkimuksessa yhdeksännelle sijalle.


title: Efecte

text: Vuosina 2005, 2006, 2007 ja 2008 Efecte sijoittui nopeimmin kasvavien suomalaisten teknologiayritysten joukkoon Deloitte & Touche Technology Fast 50 -kilpailussa. Efecte oli lisäksi vuonna 2008 julkaistussa ohjelmistoalan yrityskartoituksessa Suomen ainoa "gaselliyritys". Gaselliyritykseksi määriteltiin kartoituksessa yhtiö, joka on kasvanut kolmena perättäisenä vuotena vähintään 50 prosenttia.


title: HMS Liverpool (11)

text: HMS Liverpool (viirinumero 11) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Gloucester-luokan (osa "Town"-luokkaa) kevyt risteilijä. "HMS Liverpool" rakennettiin Fairfieldin telakalla, jossa rakentaminen aloitettiin 17. helmikuuta 1936. Alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1937 ja saatiin valmiiksi 2. marraskuuta 1938.


title: HMS Liverpool (11)

text: "HMS Liverpool" kuului 1939 4. Risteilijäviirikköön Itä-Intian asemalla, kunnes marraskuun puolessavälissä siirrettiin 5. Risteilijäviirikköön Kiinan asemalle. Alus siirrettiin 20. toukokuuta 1940 Välimerelle, jossa se kahdeksan päivää myöhemmin osallistui Espero-saattueen taisteluun. Taistelun aikana alukseen osui yksi 4,7 tuuman kranaatti.


title: HMS Liverpool (11)

text: Alukseen osui 29. heinäkuuta lentopommi, joka ei kuitenkaan aiheuttanut merkittäviä vaurioita. Alukseen 14. lokakuuta osunut italialaisen lentokoneen laukaisema torpedo aiheutti suuret vauriot lennättämällä muun muassa A-tornin katon pois paikaltaan. Alus tehtiin tilapäiskorjaukset Aleksandriassa, kunnes se purjehti huhtikuussa Mare Islandille Kaliforniaan korjattavaksi. Alus palasi palvelukseen maaliskuussa 1942.


title: HMS Liverpool (11)

text: "HMS Liverpool" liitettiin 18. Risteilijäviirikköön Scapa Flowhun suojaamaan Jäämeren saattueita. Alus kuitenkin purjehti 5. kesäkuuta Välimerelle osallistuakseen operaatio Harpooniin. Alukseen osui 14. kesäkuuta lentokoneesta laukaistu torpedo vasemmalle puolelle perään etummaisen konehuoneen kohdalle. Osuma lamautti aluksen täydellisesti, joten se piti hinata Gibraltarille. Aluksen vuoto paikattiin, jonka jälkeen se purjehti Rosythiin telakalle, jonne se saapui heinäkuussa.


title: HMS Liverpool (11)

text: "HMS Liverpool" vaikka korjaukset valmistuivat heinäkuussa 1943 alus palasi palvelukseen vasta toukokuussa 1944, jolloin se siirrettiin huolto ja ylläpito tehtäviin. Alus ei kokenut uusia tehtäviä sodan aikana, vaan se siirrettiin lokakuussa 1945 15. Risteilijäviirikköön Välimeren laivastoon.


title: HMS Liverpool (11)

text: Alus palveli Välimerellä 15. ja 1. Risteilijäviirikössä pääosan ajasta lippulaivana, kunnes se poistettiin palveluksesta huhtikuussa 1952. Alus laitettiin poistolistalle ja siirrettiin 1958 BISCOlle romutettavaksi. Alus hinattiin 27. kesäkuuta Portsmouthiin, jonne se saapui 2. heinäkuuta McLellan Ltd:n Bo'nessin telakalle romutettavaksi.


title: Przed świtem

text: Przet świtem on Lidia Kopanian 13. kesäkuuta 2008 julkaistu albumi. "Przed świtem" - albumilta on julkaistu singleinä "Tamta łza" ja "Rozmawiać z tobą chcę".


title: HMS Manchester (15)

text: HMS Manchester (viirinumero 15) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Gloucester-luokan (osa "Town"-luokkaa) kevyt risteilijä. "HMS Manchester" rakennettiin Hawthorn Leslien telakalla, jossa rakentaminen aloitettiin 28. maaliskuuta 1936. Alus laskettiin vesille 12. huhtikuuta 1937 ja saatiin valmiiksi 4. elokuuta 1938.


title: HMS Manchester (15)

text: "HMS Manchester" palveli toisen maailmansodan syttyessä 4. Risteilijäviirikössä Itä-Intian asemalla, mutta alus kutsuttiin kotiin ja se saapui 25. marraskuuta 1939 Englantiin. Alus liitettiin Kotilaivastoon Scapa Flowhun pohjoisten merialueiden valvontaan. Alus valtasi 21. helmikuuta 1940 saksalaisen kauppalaiva "Wahehen".


title: HMS Manchester (15)

text: "HMS Manchester" suojasi yhdessä risteilijä "HMS Birminghamin" kanssa joukkojenkuljetussaattuetta NP1, sen kuljettaessa joukkoja Narvikiin. Norjan taisteluiden päätyttyä "HMS Manchester" siirrettiin Humberiin saksalaisten maihinnousun varalta, mistä se purjehti 15. syyskuuta Välimerelle osana operaatio Collaria. Alus osallistui 27. marraskuuta Spartiventon taisteluun. "HMS Manchester" palasi joulukuussa Englantiin huoltoon.


title: HMS Manchester (15)

text: Palattuaan palvelukseen "HMS Manchester" valvoi Tanskansalmen meriliikenteen valvontaa ja siten se osallistui saksalaisen taistelulaiva "Bismarckin" metsästykseen. Alus palasi heinäkuussa Välimerelle Maltan saattueiden suojaksi. Alukseen osui 23. heinäkuuta sen osallistuessa operaatio Substanceen lentokoneesta laukaistu torpedo, joka aiheutti suuret vauriot. Tilapäiskorjaukset alukselle tehtiin Gibraltarilla, minkä jälkeen se purjehti Philadelphiaan Yhdysvaltoihin varsinaisia korjauksia varten.


title: HMS Manchester (15)

text: "HMS Manchester" palasi palvelukseen 27. helmikuuta 1942, minkä jälkeen se purjehti Portsmouthiin viimeisteltäväksi, mistä alus palasi huhtikuun lopulla. Alus liitettiin Scapa Flowssa oleviin Kotilaivaston yksiköihin ja otti niiden mukana osaa Jäämeren saattueiden suojaamiseen sekä Huippuvuorten operaatioihin.


title: HMS Manchester (15)

text: "HMS Manchester" palasi elokuussa Välimerelle ottaakseen osaa operaatio Pedestaliin. Alukseen osui 13. elokuuta vastaisena yönä joko MS16:n tai MS22:n laukaisema torpedo Tunisian rannikolla. Alus menetti liikuntakykynsä ja se upotettiin varhain 13. elokuuta 1942.


title: HMS Belfast

text: HMS Belfast (viirinumero 35) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Edinburgh-luokan (osa Town-luokkaa) kevyt risteilijä.


title: HMS Belfast

text: Alus tilattiin Belfastista Harland and Wolffilta, missä köli laskettiin 10. joulukuuta 1936. Alus laskettiin vesille 17. maaliskuuta 1938 ja valmistui 3. elokuuta 1939.


title: HMS Belfast

text: "Belfast" liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivaston 18. risteilijäviirikköön. Alus osui 21. marraskuuta 1939 Saksan laivaston sukellusveneen "U-21:n" Firth of Forthin edustalle laskemaan miinaan. Räjähdys katkaisi aluksen perän aiheuttaen merkittäviä vaurioita. Alukselle tehtiin tilapäiskorjaukset Rosythissa, minkä jälkeen se siirrettiin Plymouthiin telakalle varsinaisia korjauksia varten.


title: HMS Belfast

text: Alukselta poistettiin korjausten yhteydessä puolen tuuman konekiväärit, joiden tilalle asennettiin neljä yksiputkista ja viisi kaksiputkista 20 millimetrin tykkiä. Alukselle asennettiin lisäksi tutkat 273, 281, 282, 283, 284 ja 285.


title: HMS Belfast

text: Alus vapautui telakalta ja palasi palvelukseen 8. joulukuuta 1942. Alus liitettiin uudelleen Kotilaivastoon, jonka mukana osallistui Jäämeren saattueiden suojaamiseen sekä Saksan laivaston taisteluristeilijä "Scharnhorstin" kohtaloksi koituneeseen Nordkapin taisteluun 26. joulukuuta 1943. Aluksen ilmatorjunta-aseistusta oli täydennetty kesäkuussa 1943 asentamalla neljä yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.


title: HMS Belfast

text:
Alus muutettiin huhtikuussa 1944 Normandian maihinnousun Itäisen ryhmän lippulaivaksi, jossa tehtävässä alus palveli heinäkuuhun saakka. Muutostöiden yhteydessä yksi kaksiputkinen 20 millimetrin ilmatorjuntatykki korvattiin kuudella yksiputkisella. Alus siirrettiin elokuussa telakalle Tyynelle valtamerelle siirron vuoksi. Telakalla tehdyt muutostyöt sisälsivät lentokoneen vaatimien rakenteiden poistamisen, kahden kaksiputkisen nelituumaisen ja kahdeksan yksiputkisen 20 millimetrin ilmatorjuntatykin korvaaminen neljällä neliputkisella ja neljällä yksiputkisella kaksinaulaisella ilmatorjuntatykillä. Lisäksi tutkajärjestelmää modernisoitiin lisäämällä tutkat 281b, 293, 277, 274 ja 268.
"Belfast" palasi telakalta palvelukseen toukokuussa 1945. Alus purjehti Tyynelle valtamerelle saapuen Sydneyyn elokuussa 1945. Sydneyssä aluksen kaksi kaksiputkista 20 millimetrin tykkiä korvattiin kolme yksiputkisella 40 millimetrin Bofors Mk III -ilmatorjuntatykillä sekä kahdella 40 millimetrin Boffinsilla. Tämän jälkeen alus pysyi Kauko-Idän alueella vuoteen 1952 saakka, jona aikana se muun muassa osallistui Korean sotaan. Alus palasi vuonna 1952 Britteinsaarille, missä se siirrettiin reserviin. Reservissä alus oli vuonna 1955 telakalla huollettavana palaten sieltä palvelukseen 12. toukokuuta 1959.


title: HMS Belfast

text: "Belfast" siirrettiin Kauko-Itään, missä alus palveli vuoteen 1962, jolloin se siirrettiin Kotilaivaston lippulaivaksi. Alus poistettiin palveluksesta helmikuussa 1963, ja se on vuodesta 1971 alkaen ollut museoaluksena Thames-joella Lontoossa.


title: Puhdistusvala

text: Puhdistusvala on 1734–1948 Suomessa käytössä ollut oikeuden edessä annettu juhlallinen vakuutus, jonka avulla vastaaja tai syytetty saattoi kumota kantajan tai syyttäjän kanteen. Jos vastaaja kieltäytyi puhdistusvalasta tai ei saapunut oikeuden istuntoon, katsoi oikeus kantajan tai syyttäjän vaatimuksen toteennäytetyksi. Jos vastaaja teki valan, oikeus hylkäsi kanteen tai syytteen. Puhdistusvalan sijalle tuli totuusvakuutus. Ruotsissakin puhdistusvala poistettiin 1948.


title: Puhdistusvala

text: Puhdistusvalasta säädettiin oikeudenkäymiskaaressa (17:30–31). Sen mukaan vastaajan tai syytetyn määräsi puhdistusvalalle tuomari, mutta vain hätätilassa ja silloin kun totuutta ei muutoin saatu selville. Puhdistusvalalle ei saanut tuomita rikoksesta, joka koski ihmishenkeä. Puhdistusvalalle tuomittu sai miettiä valan tekoa tai tekemättä jättämistä maaseudulla seuraavaan oikeuden istuntoon ja kaupungissa enintään kuukauden. Jos hän pystyi osoittamaan laillisen esteen, antoi oikeus hänelle uuden määräajan.


title: Hannu Blommila

text: Hannu "Hauta" Blommila (s. 13. elokuuta 1957) on suomalainen radiotoimittaja. Hän on toimittanut Yleisradiossa Kauriin kääntöpiiriä, Mustafan basaaria, Progeyötä ja Rockradiota. Blommila on myös scifi-harrastaja.


title: Hannu Blommila

text: Vesa Sisättö, Jukka Halme. Hannun basaarissa: Hannu Blommilan 50-vuotisjuhlakirja. Espoon science fiction- ja fantasiaseura ESC. 2007.


title: HMS Edinburgh (16)

text: HMS Edinburgh (viirinumero 16) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Edinburgh-luokan (osa Town-luokkaa) kevyt risteilijä.


title: HMS Edinburgh (16)

text: Alus tilattiin Swan Hunterin telakalla Newcastle upon Tynestä, missä köli laskettiin 30. joulukuuta 1936. Alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1938 ja valmistui 6. heinäkuuta 1939.


title: HMS Edinburgh (16)

text: Syyskuussa 1939 "HMS Edinburgh" kuului 18. risteilijäviirikköön Scapa Flowssa, kunnes se 1. lokakuuta siirrettiin Humberiin sijoitetun osaston 2. risteilijäviirikköön. Alus suojasi Skandinaviaan kulkevia saattueita, kunnes se siirrettiin maaliskuussa huoltoon. Alukselle asennettiin alukselle muun muassa tutka 279.


title: HMS Edinburgh (16)

text: Alus palasi palvelukseen 28. lokakuuta 1940 ja liitettiin Kotilaivaston 18. risteilijäviirikköön. Maaliskuussa 1941 Alus suojasi Lofoottien operaatiota ja toukokuussa se osallistui Saksan laivaston taistelulaivan "Bismarckin" metsästykseen, minkä aikana se pysäytti saksalaisen saarronmurtajan "Lechin".


title: HMS Edinburgh (16)

text: Alukselle asennettiin heinäkuussa kuusi yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.


title: HMS Edinburgh (16)

text: Heinäkuussa alus osallistui Välimerellä operaatio Substanceen ja se oli uudelleen Välimerellä operaatio Halberdissa. Alus palasi marraskuussa pohjoisille merialueille suojaamaan Jäämeren saattueita. Aluksen tutkajärjestelmät päivitettiin tutkiin 273, 284 ja 285 alkuvuodesta 1942. Aluksen suojatessa 30. huhtikuuta 1942 kotiin palaavaa saattuetta QP-11, jolloin siihen osui kaksi Saksan laivaston sukellusvene "U-456":n laukaisemaa torpedoa. Vaikka alus vaurioitui pahoin, se kykeni yhä jatkamaan matkaansa, vaikkakin hitaasti. Alus joutui 2. toukokuuta Saksan laivaston hävittäjien kohteeksi. Se kykeni upottamaan hyökkääjistä "Z26":n ennen kuin siihen osui torpedo, jonka seurauksena alus menetti konetehonsa ja sai suuren vuodon.


title: HMS Edinburgh (16)

text: "HMS Foresightin" päällikkö Joe Fowells määräsi lopulta "Edinburghin" upotettavaksi torpedolla. Aluksen mukana upposi 465 kultaharkkoa, joka oli osa Neuvostoliiton maksua länsivaltojen sotatarvikeavusta. Keith Jessopin johtama retkikunta nosti kullan vuonna 1981.


title: Vaatimus

text: Vaatimus eli vaade ovat pääosin synonyymejä ja tarkoittavat usein aivan samaa asiaa.


title: Vaatimus

text: Vaatimus on jollekin henkilölle, oikeushenkilölle tai viranomaiselle esitetty kehotus tehdä tai olla tekemättä jotakin, esimerkiksi maksaa rahaa tai pidättäytyä toimenpiteistä. Vaatimus esitetään yleensä oikeudenkäynnissä tai hallintomenettelyssä. Nimitystä käytetään myös kanteen yhteydessä, sillä kanteen eräs osa on kannevaatimus. Vaatimus esiintyy usein sanan "vaade" synonyyminä.


title: Vaatimus

text: Viranomaisen on annettava asianosaiselle mahdollisuus ilmaista mielipiteensä muiden tekemiin vaatimuksiin ennen asian ratkaisemista. Myös viranomaisen asianosaiseen kohdistama vaatimus edellyttää kuulemista. Viranomaiseen kohdistuva vaatimus on asianosaisen tahdonilmaisu, jonka tarkoituksena on saada viranomainen tekemään jokin toimi.


title: Vaatimus

text: Vaade eli oikeusvaade on jonkin oikeuden haltijan valta vaatia toisilta tiettyä tekoa tai tekemättä jättämistä. Vaateen tilalla käytetään usein sanaa "vaatimus". Yksityisoikeudellinen vaade on esimerkiksi saamisvaatimus ja julkisoikeudellinen vaade voi olla vaikkapa verovaatimus. Vaade voi olla myös kansainväliseen oikeuteen liittyvä. Se on usein aineellisoikeudellinen, mutta vaade saattaa olla myös prosessioikeudellinen, kuten esimerkiksi tuomiovaade tai täytäntöönpanovaade.


title: Vaatimus

text: Oikeudellinen vaade on yksityisoikeuden piiriin liittyvä ilmentymä, joka kuuluu oikeusjärjestelmän käsiteverkostoon. Se on osapuolen vallinnassa oleva ja oikeudellisen suojan omaava mahdollisuus toteuttaa haluamansa asiantila. Jos asiassa on kaksi osapuolta, toisen vaadetta vastaa toisen velvoite.


title: Vaatimus

text: Jotakin suoritusta vaativalla velkojalla on velkomisoikeus eli vaade, jos vaatimus täyttää aineellisoikeudelliset edellytykset ja saaminen on erääntynyt. Rahamääräinen maksuvaade on esimerkiksi konkurssisaatava, joka velallisen konkurssin jälkeen on vahvistettu konkurssituomiossa. Jos asianosainen tuomioistuimessa pitää vastapuolen vaadetta oikeana, on kyseessä myöntäminen, joka on kanteen tai sen osan vastustamisen vastakohta.


title: John Gilmore

text: John Gilmore voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Bakun koulusurmat

text: Bakun koulusurmat tapahtuivat Bakussa sijaitsevassa öljyalan oppilaitoksessa aamulla 30. huhtikuuta 2009. Ampujana toimi etninen azeri, vuonna 1980 syntynyt Georgian kansalainen Fərda Qədirov, joka oli alun perin kotoisin Azerbaidžanista. Hän surmasi 12 henkilöä ja lopulta itsensä.


title: Bakun koulusurmat

text: Varmaa motiivia hyökkäykselle ei tiedetä, mutta viranomaisten mukaan syy ei ollut todennäköisesti poliittinen. Tiedotusvälineet kertoivat, että mies oli vastikään palannut Bakuun etsimään töitä. Perheensä hän jätti Venäjälle, ja hänen kerrottiin olleen riidoissa isänsä kanssa. Uhreista yksi oli kotoisin Syyriasta ja toinen Sudanista, loput olivat azerbaidžanilaisia.


title: Bakun koulusurmat

text: Alustavassa tutkinnassa on ilmennyt, että ampujalla oli ennen surmien aloittamista Makarov-pistooli, ja 71 patruunaa.


title: Bakun koulusurmat

text: Uhrit


title: Figen

text: Figen Oy (entinen Faba Sika Oy) on Snellmanin Lihanjalostus Oy:n omistama sikojen keinosiemennykseen erikoistunut yhtiö. Se aloitti toimintansa vuonna 2007, ja sillä on karjuasema Tuomikylässä Ilmajoella. Figen Oy tuottaa karjunsiementä suomalaisten porsaantuottajien ja ulkomaisten asiakkaiden käyttöön.


title: Figen

text: Matriarkka-karjut periyttävät erityisesti hedelmällisyyttä, Muskeli-karjut hyviä lihasikaominaisuuksia ja Kombi-karjut ovat kombinaatio edellisistä. Kaikista on tarjolla maatiais-, yorkshire- ja risteytysvalikoima. Tällä hetkellä Figenillä on yhteensä 150 tuotannossa olevaa karjua. Suomalaista sika-ainesta on viety elävinä eläiminä tai siemenannoksina Pohjoismaihin, USA:han, kaikkiin läntisen Euroopan maihin sekä Kaukoitään ja Venäjälle. Keinosiemennyskarjujen on täytettävä maa- ja metsätalousministeriön asettamat vaatimukset, jotka perustuvat muun muassa eläintautilakiin, kotieläinjalostuslakiin ja keinosiemennyslakiin.


title: Figen

text: Figen Oy syntyi, kun Snellman osti Faba Sika Oy:n vuonna 2010. Aiemmin Snellman oli yhtenä osakkaana Faba Sian tytäryhtiössä Suomen Sianjalostus Oy.


title: Roxana Saberi

text: Roxana Saberi (; s. 26. huhtikuuta 1977) on yhdysvaltalainen toimittaja, joka lähti työskentelemään Iraniin. Hänet pidätettiin tammikuussa 2009 ensin alkoholin ostosta. Kävi ilmi, että hän työskenteli Iranissa toimittajana luvatta, ja pian hän sai syytteen vakoilusta. Hänen väitettiin keränneen ammattinsa varjolla tietoa Yhdysvalloille. Hänet tuomittiin kahdeksan vuoden vankeuteen. Yhdysvallat piti syytteitä perusteettomina. Barack Obama ilmoitti, että Saberi ei ollut syyllistynyt minkäänlaiseen vakoiluun.


title: Roxana Saberi

text: Amnesty International piti Saberia mahdollisena mielipidevankina. Myös Human Rights Watch paheksui Iranin toimia. Saberi oli vankila-aikanaan nälkälakossa.


title: Roxana Saberi

text: Toukokuussa Saberin tuomio lievennettiin kahden vuoden ehdolliseksi vankeudeksi. Hän sai luvan jättää Iranin, mutta häntä kiellettiin työskentelemästä Iranissa toimittajana viiteen vuoteen. Vietettyään viikon Wienissä Saberi palasi Yhdysvaltoihin 22. toukokuuta.


title: Roxana Saberi

text: Fargossa, Pohjois-Dakotassa kasvanut Saberi on etniseltä taustaltaan iranilais-japanilainen. Hänellä on sekä Yhdysvaltain että Iranin kansalaisuus. Pidätyksensä aikaan hän oli asunut Iranissa jo kuusi vuotta. Hän oli vuoden 1997 Miss North Dakota ja pääsi kymmenen parhaan joukkoon myös Miss Americassa. Hän on kihloissa ohjaaja Bahman Ghobadin kanssa.


title: Luettelo animaatiosarjan Poliisiopisto jaksoista

text: Tämä on luettelo animaatiosarja Poliisiopiston jaksoista. Luettelo sisältää sarjan englanninkielisten jaksojen nimet.


title: Puhtaantunnonvala

text: Puhtaantunnonvala on Suomessa 1615–1972 käytössä ollut oikeuden edessä annettu juhlallinen vakuutus, jonka avulla asianosainen vakuutti käyvänsä oikeutta tai hakevansa muutosta vilpittömässä mielessä. Vala pyrki estämään asianosaista käymästä oikeutta vääräksi tietämässään asiassa ja tuottamasta haittaa tai vahinkoa vastapuolelle. Voimassaolonsa loppuaikoina puhtaantunnonvalaa käytettiin vain tuomionpurkumenettelyssä ja lain muilla määräyksillä katsottiin olevan vain historiallista merkitystä.


title: Puhtaantunnonvala

text: Puhtaantunnonvalasta säädettiin oikeudenkäymiskaaressa (14:9–10). Sen mukaan riitaiset asianosaiset eivät saaneet alioikeudessa valaa toisiltaan vaatia. Sen sijaan hovioikeus sai vaatia valaa, jos totuutta ei muutoin saatu esiin. Jos riitapuoli ei tahtonut tai voinut valaa vannoa, menetti hän oikeutensa asiassa. Rikosasiassa puhtaantunnonvalaa ei saanut vaatia. Pykälät muutettiin lailla 21/1972, joka tuli voimaan huhtikuun alussa 1972.


title: Puhtaantunnonvala

text: Vuoden 1734 lain vuoden 1759 suomennoksessa puhtaantunnonvalaa nimitettiin wääryttelemys-walaksi.


title: Puhtaantunnonvala

text: "Minä N. N. vannon Jumalan ja hänen pyhän evankeliuminsa kautta, etten minä muuta tiedä enkä ymmärrä kuin että minulla on oikea asia ja että sitä en aja vihasta enkä ilkeydestä; etten myöskään tieteni käytä mitään valhetta tahi kavaluutta, en koeta aikaa viivyttää, en asiaa hämmentää enkä mitään salata, joka sille on oikeaksi valaistukseksi, vaan että annan sen kaiken rehellisesti ilmi, niin totta kuin Jumala minua auttakoon ruumiin ja hengen puolesta."


title: Miles Away

text: "Miles Away" on yhdysvaltalaisen popartistin Madonnan kappale hänen yhdenneltätoista studioalbumiltaan "Hard Candyltä". Kappale julkaistiin albumin kolmantena ja viimeisenä singlenä 17. lokakuuta 2008. "Miles Away" julkaistiin Japanissa jo kesäkuussa promosinglenä. Kappaleen ovat kirjoittaneet Madonna, Timbaland ja Justin Timberlake.


title: Miles Away

text: "Miles Away" oli ensimmäinen kappale, joka sävellettiin "Hard Candy" -albumille. Kuultuaan melodian, Madonna aloitti kappaleen sanoituksen kirjoittamisen. MTV:n haastattelussa Madonna kertoi käyttäneensä inspiraationa silloista aviomiestään Guy Ritchietä ja suhdetta häneen. Madonnan mukaan todella monien ihmisten pitää pärjätä kaukosuhteiden kanssa, eikä se ole helppoa. Kysyttäessä onko kappale omaelämäkerrallinen, hän kertoi, että luultavasti monet "Hard Candy" -albumin kappaleista ovat omaelämäkerrallisia, mutta enemmän tiedostamattomalla tavalla.


title: Kaarlo Therman

text: Karl Gustaf (Kaarlo) Therman (20. marraskuuta 1912 Kuopio – 28. marraskuuta 1949 Virkkala) oli suomalainen rautatievirkailija ja lastenkirjailija.


title: Kaarlo Therman

text: Thermanin vanhemmat olivat asemapäällikkö Bruno Therman ja Hanna Nylénius. Hän pääsi ylioppilaaksi Kouvolan yhteiskoulusta ja toimi sitten valtion rautateiden palveluksessa.


title: Rizana Nafeek

text: Rizana Nafeek (4. helmikuuta 1988 – 9. tammikuuta 2013) oli srilankalainen, joka tuomittiin Saudi-Arabiassa kuolemaan alaikäisenä tehdystä mahdollisesti tahattomasta henkirikoksesta. Sri Lanka pyrki saamaan Nafeekille tuloksetta armahdusta. Aasian ihmisoikeuskomissio on todennut, että Nafeekin tapaus on kansainvälisesti eniten huomiota saanut ihmisoikeustapaus Saudi-Arabiassa. Saudi-Arabia on allekirjoittanut Lapsen oikeuksien sopimuksen.


title: Rizana Nafeek

text: 17-vuotias Nafeek saapui Riadiin 4. toukokuuta 2005 ja aloitti pian työnsä kotiapulaisena Dawadmissa vajaan 400 kilometrin päässä Riadista. 22. toukokuuta 2005 työnantajan vauva kuoli ollessaan Nafeekin vastuulla. Nafeek katsoi, että vauva tukehtui vahingossa pullosta juottamisen yhteydessä, mutta vauvan vanhemmat pitivät Nafeekia syyllisenä murhaan.


title: Rizana Nafeek

text: Nafeek tuomittiin 16. kesäkuuta 2007 kuolemaan teosta. Hän oli ollut vangittuna toukokuusta 2005.


title: Rizana Nafeek

text: Nafeek oli tekohetkellä vasta 17-vuotias, mutta hänen passinsa syntymäaika oli väärennetty vuodeksi 1982, koska hän ei olisi alaikäisenä päässyt työskentelemään Saudi-Arabiaan. Nafeek teloitettiin mestaamalla tammikuussa 2013.


title: Kuolemantuomio Raamatussa

text: Raamattu määrää kuolemantuomion monista asioista. Mooseksen laki määrää kuolemantuomion esimerkiksi jumalanpilkasta, vanhempiensa kiroamisesta, vanhempiaan vastaan rikkomisesta, väärästä valasta, taposta, koron kiskonnasta, väärästä todistuksesta ja useista seksuaalirikoksista. Lisäksi Raamatussa on kertomuksia, joissa ihmisille määrätään kuolemantuomioita Jumalan käskystä tai uskonnollisten johtajien käskystä. Kymmenessä käskyssä viides käsky (2. Moos 20:13) kuuluu: "älä tapa", minkä perustella kuolemantuomioita voidaan pitää Jumalan itsensä antamien lakien vastaisina. Hepreankielinen alkuteksti on לֹ֥֖א תִּֿרְצָֽ֖ח׃ ("lo tirtzakh") joka tarkoittaa pikemminkin "älä karkaa päälle" tai "älä murhaa" - juutalainen ja kristillinen raamatuntulkinta eroavat tässä toisistaan.


title: Kuolemantuomio Raamatussa

text: Raamattu ei kuitenkaan määritä sitä, millaisessa tilanteessa kuolemanrangaistus voidaan panna täytäntöön, miten rikos tulee näyttää toteen ja miten tuomittu tulee teloittaa. Nämä asiat löytyvät puolestaan Talmudin traktaatti Sanhedrinista, joka käsittelee rikos- ja siviilioikeudellisia asioita. Juutalaisuus hyväksyy neljä teloitustapaa: hirttämisen, kivittämisen, mestaamisen ja polttamisen.


title: Kuolemantuomio Raamatussa

text: Talmud suhtautuu kuolemanrangaistukseen hyvin vastenmielisesti. Jotta kuolemanrangaistus voitaisiin langettaa, teolle tulee olla kaksi todistajaa, ja heidän on täytynyt varoittaa tekijää etukäteen ja sanoa hänelle, että jos hän tekee tekonsa, hänet voidaan tuomita kuolemaan ja hänen on täytynyt hyväksyä em. varoitukset niin, että hän on ilmaissut halunsa tekoonsa, piittaamatta seurauksista. Rikollisen omaa tunnustusta ei hyväksytä todisteeksi, kuten ei myöskään aihetodisteita. Koska kyse oli hyvin vaikeasta asiasta, kuolemanrangaistuksen langettamisesta tehtiin hyvin vaikeaa, ja traktaatti Makkotin mišnan (1:10) mukaan sellaista sanhedrinia, joka langetti kuolemantuomion useammin kuin kerran seitsemässä vuodessa, pidettiin hyvin julmana.


title: Kuolemantuomio Raamatussa

text: Traktaatti Sanhedrinin, folio 41a:n, mukaan juutalaisessa oikeusistuimessa tuli olla 23 tuomaria ja heidän kaikkien tuli olla yksimielisiä tuomiosta. Sanhedrin 52b:n mukaan kuolemanrangaistuksia oli mahdollista langettaa vain niin kauan kun Temppeli oli olemassa, ja niiden langettaminen muista kuin maallisista syistä lakkasi Jerusalemin temppelin hävityksen myötä 70.


title: Kuolemantuomio Raamatussa

text: Gemarassa mainitaan lisäksi, että Rabbi Simeon ben Gamalielin mukaan kuolemanrangaistuksen langettamista pyrittiin välttämään kaikin mahdollisin keinoin, sillä julmat ja mielivaltaiset rangaistukset olisivat johtaneet lainkunnioituksen häviämiseen Israelissa. Tästä syystä roomalaisajalla kuolemanrangaistuksen langettamisesta pyrittiin tekemään niin vaikeaa kuin mahdollista, ja rikosoikeudessa nojattiin roomalaiseen, maalliseen, lakiin. Tämän vuoksi Jeesus tuomittiin roomalaisen, ei juutalaisen, lain mukaan, sillä juutalaisen lain mukaan ristiinnaulitseminen ei ole hyväksyttävä teloitustapa.


title: Kuolemantuomio Raamatussa

text: Halakhan mukaisten kuolemanrangaistusten langettaminen hävisi lopullisesti askenasijuutalaisten keskuudessa kristillisenä aikana, jolloin rikosoikeudessa omaksuttiin maallinen laki, mutta islamilaisessa maailmassa sefardijuutalaisten keskuudessa niitä langetettiin vielä 1000-luvulla.


title: Sauli Zinovjev

text: Sauli Zinovjev (s. 1988 Lahti) on suomalainen säveltäjä. Zinovjev on opiskellut pianonsoittoa Lahden konservatoriossa sekä sävellystä Sibelius-Akatemiassa ja Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa Saksassa, opettajinaan Tapio Nevanlinna sekä Wolfgang Rihm. Marraskuussa 2014 Sauli Zinovjevin orkesteriteos ”Gryf” sai kolmannen palkinnon kolmannessa kansainvälisessä Uuno Klami -sävellyskilpailussa.


title: Sauli Zinovjev

text: Zinovjevin tuotanto on keskittynyt orkesterimusiikkiin ja hänen musiikkiaan on esittänyt esimerkiksi viulisti Pekka Kuusiston ja kapellimestari Klaus Mäkelän kanssa yhteistyössä muun muassa Ruotsin ja Suomen Radion Sinfoniaorkesterit sekä Lahden, Tampereen ja Oulun kaupunginorkesterit.


title: Star Trek (elokuva)

text: Star Trek on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut J. J. Abramsin ohjaama, Roberto Orcin ja Alex Kurtzmanin käsikirjoittama tieteiselokuva. Star Trek -saagan 11. elokuvan ovat tuottaneet J. J. Abrams ja Damon Lindelof. Elokuva kertoo James T. Kirkin (Chris Pine) ja Spockin (Zachary Quinto) taustatarinan ja taistelusta tulevaisuudesta tullutta Nero-nimistä romulaania (Eric Bana) vastaan, joka aikoo tuhota Yhdistyneiden planeettojen liiton.


title: Star Trek (elokuva)

text: Yhdistyneiden planeettojen liiton avaruusalus joutuu Romulaanien sota-aluksen, Naradan hyökkäyksen kohteeksi. Aluksen kapteenia pyydetään neuvottelemaan sota-alukselle, missä hänet kuitenkin surmataan. Ennen lähtöään hän on nimittänyt George Kirkin komentavaksi kapteeniksi. Kirk komentaa pelastusaluksiin kaikki, myös synnyttämäisillään olevan vaimonsa. Kirk jää tulittamaan romulaanien alusta suojatakseen evakuointialuksia. Hän kuulee radioteitse terveen poikalapsen syntymästä, minkä jälkeen hän ohjaa aluksensa päin Naradaa.


title: Star Trek (elokuva)

text: Myöhemmin kuvataan isättömänä kasvaneen James Kirkin hurjastelua ja itsetuhoista elämää futuristisessa Iowassa. Hän kohtaa kapakkatappelun jälkeen tähtilaivaston upseerin, joka on tuntenut vanhemman Kirkin ja houkuttelee hänet laivaston alokaskoulutukseen. Toisaalla nuori Spock oppii toimimaan vulcanuslaisen loogisesti ja hillitsemään tunteitaan, vaikka hänen äitinsä onkin ihminen. Spock kapinoi hylkäämällä lupaavan akateemisen uran ja liittymällä myös tähtilaivastoon.


title: Star Trek (elokuva)

text: Sotilasakatemiassa Kirkiä syytetään huijauksesta Spockin suunnittelemassa harjoituksessa. Häntä rangaistaan poistumiskiellolla, mutta lääkäri Leonard McCoy juonii Kirkin mukaan, kun alus saa hälytystehtävän. Vulcanus lähettää hätäsignaalia. Avaruudessa Kirk huomaa isänsä aluksen vaiheiden toistuvan. Vulcanus on Naradan hyökkäyksen kohteena ja laivasto on matkalla ansaan. Hän varoittaa aluksen kapteenia, joka jälleen vaaditaan neuvotteluun vihollisen avaruustukikohtaan, jossa hänet tällä kertaa vangitaan maapallon tuhoamisessa tarvittavien tietojen saamiseksi.


title: Star Trek (elokuva)

text: Romulaanit räjäyttävät Spockin Vulcanus-kotiplaneetan sen ytimeen lähetettävällä antimaterialatauksella, jota sanotaan punaiseksi aineeksi. Spock ehtii siirtää läheisensä äitiään lukuun ottamatta Enterpriselle.


title: Star Trek (elokuva)

text: Kirk riitelee Spockin kanssa siitä, pitäisikö heidän lähteä Naradan perään, vai palata ohjeiden mukaisesti tukikohtaan kuten Spock sanoo. Kapinoivana Kirk hylätään jääplaneetta Delta Vegalle. Kirk tapaa siellä vanhemman Spockin, joka kertoo olevansa tulevaisuudesta samoin kuin Romulaanien kapteenin Nero. Vanhempi Spock kertoo lyhyesti Kirkille tilanteeseen johtaneet tapahtumat: 129 vuoden päässä tulevaisuudessa universumia uhkaa supernovan räjähdys. Spock aikoi estää sen punaisella aineella, joka aiheuttaa mustan aukon. Romulus-planeetta kuitenkin ehtii tuhoutua, ennen kuin hanke onnistuu.


title: Star Trek (elokuva)

text: Yksi henkiinjääneistä romuluslaisista, Nero, pitää kotiplaneettansa tuhoa Spockin syynä, ja haluaa kostaa. Sekä Spockin alus että Neron ohjaama Narada imeytyvät mustan aukon synnyttämään madonreikään ja siirtyvät ajassa taaksepäin. Tästä alkoivat elokuvan alun tapahtumat Naradan tullessa aukosta pois "toisella puolella." Myöhemmin Nero sai Spockin käsiinsä. Rangaistukseksi hän vei Spockin jääplaneetalle todistamaan oman kotiplaneettansa Vulcanuksen tuhoutumista. Lopuksi vanhempi Spock vaatii, että Kirkin on hankkiuduttava Enterprisen kapteeniksi, jotta romulaanit voitettaisi.


title: Star Trek (elokuva)

text: Spock ja Kirk kävelevät läheiseen avaruuslaivaston tukikohtaan. Kirk siirtyy yhdessä siellä olleen Montgomery Scottin kanssa suoraan Enterprisen sisälle vanhemman Spockin jäädessä tukikohtaan. Kirk saa aluksella Spockin hermostumaan härnäämällä ja painostamalla, jolloin Spock toteaa olevansa kykenemätön jatkamaan kapteenina. Kirkin tultua kapteeniksi hän määrää aluksen käännettäväksi takaisin kohti Naradaa, joka on juuri laskenut poran Maan pinnalle.


title: Star Trek (elokuva)

text: Erimielisyytensä unohtaen Kirk ja Spock siirtyvät Naradalle. Sillä aikaa kun Kirk pelastaa vangitun kapteeni Piken, Spock ottaa vanhemman Spockin aluksen joka on yhä Naradan kyydissä ja tuhoaa poran. Spockin aluksessa on yhä punaista ainetta ja Spock ajaa sen päin Naradaa. Kirk, Spock ja Pike siirtyvät Enterprisen kyytiin hetkeä ennen kuin musta aukko imaisee tuhoutuneen aluksen. Enterprise pääsee poistumaan juuri ja juuri.


title: Star Trek (elokuva)

text: Maassa Kirk ylennetään virallisesti Enterprisen kapteeniksi ja entinen kapteeni Pike amiraaliksi. Spock tapaa vanhemman itsensä. Vanhempi Spock ryhtyy perustamaan siirtokuntaa jäljelle jääneiden vulcanuslaisten kanssa, kun nuorempi Spock jää Enterprisen förstiksi Kirkin kommentoon.


title: Alfabungarotoksiini

text: Alfa-bungarotoksiini on myrkkyaine, joka on erään kraitteihin kuuluvan käärmeen ("Bungarus multicinctus") tuottaman myrkyn komponentti. Se sitoutuu irreversiibelisti asetyylikoliinireseptoreihin, joita on hermo-lihasliittymissä. Toksiini aiheuttaa lihasten halvaannusta, hengityksen estymisen ja kuoleman. α-bungarotoksiini on myös selektiivinen vastavaikuttaja aivojen nikotiiniasetyylikoliinireseptoreille (nAChR), joten sillä on myös sovelluksia neurotutkimuksessa. Bungarotoksiini löydettiin Taiwanissa 1963.


title: Alfabungarotoksiini

text: Alfa-bungarotoksiinin kemiallinen kaava on CHNOS, moolimassa 7984,14 g/mol ja CAS-numero 11032-79-4. Puhdas α-bungarotoksiini on valkoinen, kiinteä yhdiste, joka liukenee osittain kylmään veteen. Toksiinia suositellaan säilytettäväksi −20 °C:n lämpötilassa. Se kykenee imeytymään elimistöön ihokosketuksen, ruoansulatuskanavan sekä hengityselinten kautta.


title: Hevospihatto

text: Hevospihatto (myös pihattotalli tai pihatto) on hevosille tarkoitettu eläinsuoja, joka käsittää katoksen tai kolmen seinän muodostaman hallin ja sitä ympäröivän aitauksen. Pihatossa hevoset saavat itse päättää ovatko ulkona vai sisällä, ja pystyvät siten ulkoilemaan ja liikkumaan ympäri vuorokauden. Pihatto korvaa perinteisen tallin ja hevosten päivätarhauksen. Nimi pihatto tulee pihattonavetasta, joka on periaatteeltaan samantapainen eläinsuoja nautakarjalle.


title: Hevospihatto

text: Hevospihatot ovat pitkään olleet yleisiä muun muassa Keski-Euroopassa, mutta pohjoisessa hevosten hoitaminen ja kasvattaminen pihatto-olosuhteissa on viime vuosiin saakka ollut vähäistä.


title: Hevospihatto

text: Nykyisin Suomessa arvioidaan olevan noin 200 viiden–kymmenen hevosen pihattoa, lisäksi pienempiä pihattoja on runsaasti. Hevosten hoitaminen kylmissä olosuhteissa luo hoidolle omia haasteita. Soveltuvuus on myös rotusidonnaista, esimerkiksi shetlanninponit ja islanninhevoset selviytyvät paksun talvikarvansa ansiosta kylmissä olosuhteissa ilman erityisjärjestelyjä. Useimpien hevosrotujen ruokintaa on kuitenkin lisättävä kylminä aikoina korvaamaan ruumiinlämmön ylläpitoon kulunutta energiaa.


title: Hevospihatto

text: Pihatto rakennetaan yleensä kylmäksi rakennukseksi ilman erityisiä lämmöneristeitä. Silti pihatoksi ei kelpaa mikä tahansa rakennus, vaan myös pihattorakentamiselle on omat erityisvaatimuksensa liittyen esimerkiksi eläinsuojelumääräyksiin.


title: Hevospihatto

text: Ihanteellisessa pihatossa uloskäyntejä makuuhallista on vähintään kaksi ja ne on rakennettu niin, ettei sisälle tuule. Vesipisteet ovat jäätymättömiä ja niitä on riittävän monta, jotta vettä olisi tarjolla koko ajan. Ruokinta kannattaa järjestää ulos tarhaan niin, että myös hevosten liikunnan tarve täyttyy luonnollisella tavalla.


title: Hevospihatto

text: Pihaton ulkoilualueisiin kohdistuu huomattavaa ympäristökuormitusta, minkä vuoksi tarhan pohjan täytyy olla hyvin perustettu, esimerkiksi hiekkapohjainen. Myös tarhan puhtaana pitämiseen, laidunalueiden uusimiseen ja laidunkiertoon täytyy kiinnittää erityistä huomiota.


title: Hevospihatto

text: Makuuhallin lattiana voi olla betoni- tai maalattia. Betonilattia on yleensä helpompi pitää puhtaana. Makuuhallin pohjaa käytetään myös lantavarastona, joka lämmittää siinä makaavaa hevosta. Tämän vuoksi pohja saattaa nousta merkittävästi talven aikana, joka täytyy huomioida rakennuksen kattokorkeudessa. Turve, puru ja olki ovat yleisiä kuivikkeita, mutta myös sanomalehtipaperia voi laittaa alimmaiseksi imemään kosteutta.


title: Hevospihatto

text: Hallin tai katoksen on oltava niin iso, että kaikki pihaton hevoset mahtuvat sinne ilman tungosta ja turhia tappeluita. Suomen eläinsuojelulaissa on säädelty pihaton vähimmäisala hevosta kohden. Huomiota on kiinnitettävä myös ruokinta- ja juomalaitteiden sijoittamiseen ja määrään. Muuten vaarana on, että hevoslauman arvoasteikon alimmat jäsenet eivät pääse lainkaan lepäämään, syömään tai juomaan.


title: Hevospihatto

text: Eläinsuojelumääräysten mukaan jokaista alkavaa kymmenen hevosen ryhmää kohden täytyy olla yksi lämmitettävä hoitotila eli karsina muun muassa sairaustapausten vuoksi.