title: Pommerinpaimenkoira

text: Pommerinpaimenkoira on keskipitkäkarvainen, pitkäraajainen lammaskoira. Sen pää on pitkä, kuono suippo ja kallo kapea. Korvat ovat riippuvat, silmät tummanruskeat ja häntä pitkä. Muihin ominaispiirteisiin lukeutuvat syvä rintakehä, suhteellisen pitkä kaula ja vähäinen otsapenger. Sallitut värit ovat puhtaanvalkoinen ja valkoinen keltaisin merkein. Uroksen säkäkorkeus on 50-60 cm ja nartun 50-55 cm.


title: Öinen tuuli valvoo

text: Öinen tuuli valvoo on Tapani Kansan albumi vuodelta 1989.


title: Silahdar Süleyman pašša

text: Silahdar Süleyman pašša oli Osmanien valtakunnan suurvisiiri sulttaani Ahmed III:n aikana. Hän toimi virassa 12. marraskuuta 1712 – 6. huhtikuuta 1713.


title: Silahdar Süleyman pašša

text: Süleyman kasvatettiin Topkapin palatsissa, ja hän eteni silahdariksi, joka tarkoittaa kirjaimellisesti aseenkantajaa, mutta palatsissa suurin piirtein esikuntaupseeria vastaavaa asemaa. Kun Süleyman nimitettiin suurvisiiriksi, Osmanien valtakunnan ja Venäjän välillä oli jatkuvia poliittisia yhteenottoja, jotka seurasivat 1710-11 käydyn Venäjän–Turkin sodan lopussa solmittua Prutin rauhaa. Kireä tilanne teki myös sisäpolitiikasta vaikeaa, sillä palatsin johtavat virkamiehet jakautuivat kahteen voimakkaaseen leiriin, joista toinen kannatti uutta sotaa Venäjän kanssa, ja toinen taas suhtautui liennyttävästi Venäjään kannattaen sotaa Venetsiaa vastaan tämän aiemmin valtaamien alueiden takaisinvalloittamiseksi.


title: Täysikuu (albumi)

text: Täysikuu on Tapani Kansan albumi vuodelta 1991.


title: Mikko Manninen (jalkapalloilija, 1965)

text: Mikko Manninen (s. 13. lokakuuta 1965 Lappee) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai libero.


title: Mikko Manninen (jalkapalloilija, 1965)

text: Manninen aloitti uransa Lauritsalan Työväen Palloilijoissa, jonka edustusjoukkueessa hän pelasi I–III divisioonia viiden kauden ajan 1983–1987.


title: Mikko Manninen (jalkapalloilija, 1965)

text: LauTP:stä Manninen siirtyi SM-sarjan Mikkelin Palloilijoihin, jossa hän teki pääsarjadebyyttinsä 24. huhtikuuta 1988 ottelussa Hakaa vastaan. Hän saavutti MP:ssä SM-hopeaa vuonna 1991 ja SM-pronssia vuonna 1990. Vuosina 1988–1993 ja 1995–1996 hän pelasi joukkueessa yhteensä 148 SM-sarjan ja sen korvanneen Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki seitsemän maalia.


title: Mikko Manninen (jalkapalloilija, 1965)

text: Manninen pelasi urallaan myös Ykkösen Kultsussa sekä Kakkosen Warkauden Pallo -35:ssä ja Warkauden Jalkapalloklubissa.


title: Karabash

text: Karabash (turkkilaiskielten ”mustapää”) voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Markus Räsänen

text: Markus Räsänen (s. 26. elokuuta 1963) on suomalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Markus Räsänen

text: Räsänen pelasi suurimman osan urastaan Kuopion Palloseurassa, jonka SM-sarjajoukkueessa hän debytoi 14. syyskuuta 1980 ottelussa Helsingin Jalkapalloklubia vastaan. Hän pelasi joukkueessa vuosina 1980–1983 ja 1986–1992 yhteensä 108 SM-sarjan ja sen korvanneen Veikkausliigan ottelua, joissa hän teki 14 maalia. Räsäsen viimeinen kausi KuPSissa oli 1993, jolloin joukkue pelasi 1. divisioonassa.


title: Markus Räsänen

text: Räsänen pelasi urallaan myös 1. divisioonan Pallo-Kerho 37:ssä (1993) sekä 2. divisioonan Hongassa (1984) ja Joutsenon Kullervossa (1985).


title: Sanshu

text: Sanshu on japanilainen koirarotu.


title: Sanshu

text: Sanshu on keskikokoinen, lyhytkuonoinen ja leveäkalloinen pystykorva. Sen kolmiomaiset korvat ovat pystyt ja pienet, ja sen tummat silmät ovat mantelinmuotoiset. Sekä runko että kaula ovat lyhyitä, ja rintakehä syvä ja pyöristynyt. Raajat ovat keskipitkät ja häntä kiertyy selän päälle. Sallitut värit ovat valkoinen, vaaleanruskea, ruosteenpunainen, punainen, pippuri & suola, black & tan, musta ja laikukas. Rodusta on kaksi eri koko muunnosta. Ison uroksen säkäkorkeus on 50-55 cm ja nartun 45-50 cm, molempien paino vaihtelee 20-25kg välillä. Pienellä muunnoksella uroksen mitat ovat 40-45 cm ja nartun 37-42 cm.


title: Sanshu

text: Rotu on eloisa, älykäs ja vahtiviettinen.


title: Sanshu

text: Koiraharrastajat kehittivät sanshun vuoden 1921 paikkeilla Honshun saarella. Jalostus aloitettiin risteyttämällä kotimaisia keskikokoisia koiria Kiinalaisten chow chow'jen kanssa. Sitä käytetään vahti- ja seurakoirana.


title: Ihmisoikeudet Ruotsissa

text: Ihmisoikeudet Ruotsissa turvataan muun muassa hallitusmuodossa, joka on yksi Ruotsin neljästä perustuslaista.


title: Ihmisoikeudet Ruotsissa

text: YK:n kidutuksen vastainen komitea kehotti Ruotsia lisäämään toimia naisiin ja lapsiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyyn ja rangaistuksiin vuonna 2008. Vain arviolta 12 % poliisille tehdyistä raiskausilmoituksista johtaa oikeudenkäyntiin.


title: Koillissiperianlaika

text: Koillissiperianlaika ("severo-vostotsnaja jesdovaja sobaka") on venäläinen koirarotu. Se tunnetaan myös nimillä "koillissiperianrekilaika" ("northeastern hauling laika") ja "koillinen vetokoira".


title: Koillissiperianlaika

text: Koillissiperianlaika on vetokoira, joka voi olla väriltään joko punaharmaa, musta tai mustanruskea. Uroksen säkäkorkeus on 60 ja nartun 58 senttimetriä.


title: Koillissiperianlaika

text: Rodun kotiseutu käsittää Mantšurian, Itä-Siperian ja Venäjän arktiset saaret.


title: Dmytro H’rystytš

text: Dmytro Anatolijovytš H’rystytš (, , s. 23. heinäkuuta 1969 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Dmytro H’rystytš

text: H’rystytš on Ukrainan toiseksi menestynein pelaaja heti Peter Bondran jälkeen. Hän pelasi 811 NHL-ottelua Washington Capitalsin, Los Angeles Kingsin, Boston Bruinsin ja Toronto Maple Leafsin riveissä tehopistein 259+337=596. H’rystytš on edustanut arvokisoissa Ukrainaa sekä varhain urallaan Neuvostoliittoa. Hän on voittanut urallaan MM-kultaa ja pelannut kerran olympialaisissa.


title: Dmytro H’rystytš

text: H’rystytš aloitti uransa seurajoukkueissa kaudella 1984–1985 Neuvostoliiton jääkiekon mestaruussarjassa Sokol Kiovassa. Hän pelasi tällöin neljä ottelua vailla pisteitä. Seuraavilla kausilla hän pelasi korkeimman sarjatason lisäksi myös Neuvostoliiton kakkosliigassa Pervaja Ligassa ŠVSM Kiovan joukkueessa. Washington Capitals varasi H’rystytšin NHL:ään vuorolla 120. Kaudella 1988–1989 H’rystytš oli joukkueensa Sokol Kiovan neljänneksi paras pistemies 25 pisteellään. Seuraavalla kaudella pistemäärä nousi 46 ottelussa 36 pisteeseen.


title: Dmytro H’rystytš

text: H’rystytš pelasi kaudella 1990–1991 Kiovassa, mutta suuntasi kesken kauden NHL:ään Washington Capitalsin joukkueeseen. Hän allekirjoitti sopimuksen joukkueen kanssa 11. joulukuuta 1990 ollessaan 21-vuotias ja hänestä tuli historian nuorin pelaaja, jonka annettiin lähteä Neuvostoliitosta Pohjois-Amerikkaan. Hän pelasi kaudella kolme ottelua farmijoukkueessa Baltimore Skipjacksissa AHL:ssä ilman tehopisteitä. H’rystytš pelasi ensimmäisen ottelunsa NHL:ssä Chicago Blackhawksia vastaan 19. joulukuuta 1990. Ensimmäisen maalinsa hän teki 28. joulukuuta New York Rangersia vastaan. Samalla kaudella hän teki NHL:ssä Washingtonissa 40 ottelussa 27 tehopistettä. Seuraavalla kaudella H’rystytš teki 36 maalia ja 73 pistettä. Seuraavat kaksi kautta sujuivat Washingtonissa hyvin, kun H’rystytš sai niissä järjestyksessä seuraavat pisteet: 66 ja 58. Kaudella 1994–1995 hän pelasi työsulun vuoksi vain 48 ottelua, joissa teki 26 pistettä.


title: Dmytro H’rystytš

text: Washington myi H’rystytšin Los Angeles Kingsiin kaudeksi 1995–1996. Hän teki 27 maalia ja hänet nimettiin joukkueensa arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän oli seuransa toiseksi paras pistemies Wayne Gretzkyn jälkeen. Los Angelesissa H’rystytš pelasi lyhyen aikaa samassa hyökkäysketjussa Uladzimir Tsyplakoun ja Vitali Jatšmenjovin kanssa. H’rystytš valittiin vuosittaiseen NHL-tähdistöotteluun, kun Rob Blake loukkaantui. Elokuussa 1997 H’rystytš ja maalivahti Byron Dafoe myytiin Boston Bruinsiin vaihtokaupassa, jossa Los Angeles sai Jozef Stümpelin ja Sandy Mogerin.


title: Dmytro H’rystytš

text: H’rystytš pelasi Boston Bruinsissa kaudella 1997–1998 tehden 66 pistettä ja oli joukkueen toiseksi paras pistemies Jason Allisonin jälkeen. Seuraavalla kaudella H’rystytš teki uransa toiseksi parhaan pistemäärän, 71 ja oli jälleen Bostonin sisäisen pistepörssin toinen. Kesällä 1999 välimiesoikeus päätti H’rystytšin palkaksi 2,8 miljoonan dollarin palkan. Boston ei kuitenkaan hyväksynyt välimiehen päätöstä ja hylkäsi oikeuden päätöksen ensimmäisenä seurana kauden 1994–1995 aikana tehdyn uuden työehtosopimuksen mukaisesti. Sopimusriidan vuoksi Boston myi H’rystytšin pelaajaoikeudet Toronto Maple Leafsiin. Hän teki Torontossa kaudella 1999–2000 53 ottelussa 30 tehopistettä. Seuraavalla kaudella H’rystytš pelasi Torontossa vain 27 ottelua, joissa teki yhdeksän pistettä. Tämän jälkeen Toronto myi hänet takaisin Washington Capitalsiin 11. joulukuuta 2000 vaihtokaupassa, jossa Toronto saa vuoden kolmannen kierroksen varauksen.


title: Dmytro H’rystytš

text: H’rystytšin NHL-ura päättyi kevääseen 2002, jonka jälkeen hän pelasi vielä kaksi kautta Venäjän Superliigassa Metallurg Magnitogorskissa, kunnes lopetti uransa jääkiekkoilijana vuonna 2004.


title: Dmytro H’rystytš

text: H’rystytš edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa ja viimeisinä pelivuosinaan Ukrainaa. H’rystytšin ensimmäinen arvoturnaus oli vuoden 1987 18-vuotiaiden EM-kisat. Hän voitti kisoista pronssia. Seuraavaksi H’rystytš edusti Neuvostoliittoa vuoden 1989 20-vuotiaiden MM-kisoissa, josta hän voitti kultaa.


title: Dmytro H’rystytš

text: Vuoden 1990 aikuisten MM-kilpailuissa H’rystytš voitti kultaa Neuvostoliiton joukkueessa. Ukrainaa hän edusti vuoden 2001 MM-kilpailuissa, jossa hän teki tehopisteet 2+1=3. Vuoden 2002 Salt Lake Cityn talviolympialaisten jääkiekkoturnauksessa H’rystytš teki kahdessa ottelussa kaksi maalia. Saman vuoden MM-kilpailuissa hän teki kolme pistettä. Vuoden 2003 kisoissa H’rystytš antoi yhden maaliin johtaneen syötön.


title: Nenetsinkoira

text: Nenetsinkoira ("Olenegonka") on venäläinen koirarotu. Se tunnetaan myös nimillä "nenetsinpaimenlaika" ("nenets herding laika") ja "pohjoisvenäjänsamojedilaika" ("samoyed laika").


title: Nenetsinkoira

text: Nenetsinkoirasta on kaksi eri karvamuunnosta, lyhyt- ja pitkäkarvainen. Lisäksi pitkäkarvaisesta on vielä erikseen sekä iso että pieni kokomuunnos. Useita eri värivaihtoehtoja sallitaan. Säkäkorkeus on 40-55 cm.


title: Nenetsinkoira

text: Kuten lähisukulaisensa samojedinkoira, myös tämä rotu on saanut nimensä sen jalostaneesta kansasta, siperialaisista Nenetsian nenetseistä. Venäjällä rotu on tunnustettu virallisesti, mutta FCI ei ole vielä hyväksynyt sitä.


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1973

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1973 Rotterdamissa, Alankomaissa. Kisojen ajankohta oli 10.–11. maaliskuuta. Kisapaikkana oli Ahoy-halli, jonka juoksurata oli 170 metrin mittainen.


title: Sealydalenterrieri

text: Sealydalenterrieri ("sealydale terrier") on afrikkalainen koirarotu.


title: Sealydalenterrieri

text: Sealydalenterrieri on pitkälti sealyhaminterrierin näköinen. Sen pääväri on valkoinen, jossa on joko ruskeita, mustia tai keltaisia merkkejä. Säkäkorkeus on noin 30 cm.


title: Sealydalenterrieri

text: Kuten nimestäkin voidaan päätellä, rodun esi-isät ovat sealyhaminterrieri ja airedalenterrieri. Afrikassa sen jalostus oli englantilaisten käsissä. Sitä käytetään paitsi pyydystämään tuholaiseläimiä, myös seurakoirana.


title: Legio I Italica

text: Legio I Italica () oli roomalainen legioona, jonka perusti keisari Nero Armenian sotaretkeä varten. Nero antoi legioonalle lempinimen "phalanx Alexandri Magni" (), joka kertoo myös keisarin tavoitteista idässä. Kaikkien legioonan sotilaiden tuli olla 1,82 metriä korkeita. Legioonan tunnus oli villisika, mutta myös härkää käytettiin.


title: Legio I Italica

text: Legio I Italican oli määrä osallistua suureen sotaretkeen Armeniassa, mutta kun vakava juutalaiskapina puhkesi Juudeassa vuonna 66, suunnitelmasta luovuttiin. Legioona oli luultavasti matkalla itään vuonna 68 kun tuli tieto, että Gallia Lugdunensiksen maaherra Gaius Julius Vindex oli aloittanut kapinan keisari Neroa vastaan. Italica määrättiin Galliaan kapinaa kukistamaan ja se saapui sinne huhti-maaliskuussa 68. Germania Superiorin maaherra Lucius Verginius Rufus oli kuitenkin jo kukistanut kapinan, eikä Legio I Italica ehtinyt taisteluihin.


title: Legio I Italica

text: Kesäkuussa 68 Rooman senaatti julisti Neron valtionviholliseksi ja nimitti Hispania Tarraconensiksen maaherran Servius Sulpicius Galban keisariksi. Tammikuussa 69 Marcus Salvius Otho kaappasi vallan Galbalta, joka murhattiin. Samaan aikaan Germanian legioonat, Legio I Italica mukaan lukien, olivat jo huutaneet provinssin maaherran Aulus Vitelliuksen keisariksi. Vitelliuksen armeija, joihin kuului Legio V Alaudae, Legio I Italica ja Legio XXI Rapax voitti Othon joukot Cremonan taistelussa 14. huhtikuuta 69. Roomalaisen historioitsija Tacituksen mukaan Legio I Italica taisteli taistelussa urhoollisimmin ja sen kotkaa kannettiin riemusaatossa Rooman kaupungin läpi. Heinäkuussa 69 Juudean legioonat huusivat sotapäällikkö Titus Flavius Vespasianuksen keisariksi ja pian myös Tonavan legioonat siirtyivät hänen puolelleen ja marssivat Vitelliuksen joukkoja vastaan Italiaan. Ratkaiseva taistelu taas Cremonan lähellä, mihin Legio I Italicakin osallistui Vitelliuksen puolella. Vitelliuksen joukot kuitenkin lyötiin ja Vespasianus nousi Rooman keisariksi. Hän lähetti Legio I Italican Tonavan rajalle Novaen kaupunkiin Moesian provinssiin. Talvella 69/70 sarmaatit hyökkäsivät provinssiin, löivät Legio I Italican ja surmasivat maaherra Fonteius Agrippan. Uusi maaherra Rubrius Gallus onnistui kuitenkin rauhoittamaan tilanteen.


title: Legio I Italica

text: Legioona tuli pysymään Novaessa vuosisatoja. Erillisiä legioonan lippukuntia osallistui sotilasoperaatioihin eri puolilla Rooman valtakuntaa. Ne osallistuivat muun muassa Krimin kreikkalaiskaupunkien suojaamiseen ja keisari Trajanuksen sotiin Daakiaa (101–102 ja 105–106) ja Parthiaa (115–117) vastaan. Delfoista löydetyssä piirtokirjoituksessa kerrotaan, että legioona osallistui vuonna 125 rakennusprojektiin Delfoissa, mutta ei tiedetä mitä legioonalaiset rakensivat. Eräs lippukunta saattoi osallistua Bar Kokhban kapinan kukistamiseen Juudeassa vuosina 132–125 mutta tämä ei ole varmaa. On mahdollista, että ainakin yksi lippukunta osallistui Antoninuksen muurin rakentamiseen Britanniassa vuonna 142. Toinen lippukunta saatettiin lähettää Mauretaniaan maurien kapinaa kukistamaan.


title: Legio I Italica

text: Keisari Marcus Aureliuksen aikana vuosina 168–180 Tonavalla sodittiin rajusti roomalaisten ja germaaniheimojen kesken. 170-luvulla nuori senaattori Aulus Julius Pompilius Piso toimi Legio I Italican ja Legio IIII Flavia Felix -legioonien komentajana. Yksi legioonassa palvelleista upseereista oli Clodius Albinus.


title: Legio I Italica

text: Legio I Italica kannatti Septimius Severusta tämän tavoitellessa valtaa vuonna 193. Se osallistui varmasti Severuksen vastustajan Pescennius Nigerin kukistamiseen. Myöhemmin legioona taisteli Severuksen sodassa Parthiaa vastaan. Keisari Caracallan aikana Daakian provinssin eteläistä rajaa työnnettiin 50 kilometriä itään päin. Puolustukseksi paikallisten heimojen hyökkäyksiä vastaan roomalaiset rakensivat rajavallin ("Limes Transalutanus"), jonka rakennustöihin myös Legio I Italica varmasti osallistui.


title: Legio I Italica

text: 400-luvun alussa Legio I Italica oli yhä Novaessa, mutta puolet legioonasta palveli Sexaginta Pristassa. Tämän jälkeen legioona katoaa lähteistä.


title: Hokkus pokkus (romaani)

text: Hokkus pokkus () on Kurt Vonnegutin vuonna 1990 ilmestynyt romaani. Erkki Jukaraisen suomennos ilmestyi samana vuonna. Kirjassa Eugene Debs Hartke -niminen Vietnamin sodan veteraani ja potkut saanut collegen professori kertoo omaelämäkertaansa vuonna 2001.


title: The Silent Force Tour

text: The Silent Force Tour on hollantilaisen Within Temptation -yhtyeen musiikki-DVD ja livealbumi vuodelta 2005. DVD sisältää mm. Java Eilandilla Amsterdamissa 22. heinäkuuta 2005 kuvatun konsertin sekä backstage-materiaalia. Tavallisen DVD-painoksen lisäksi The Silent Force Tourista on julkaistu painos, jossa on mukana myös Java Eilandin konsertin materiaalia sisältävä CD.


title: The Silent Force Tour

text: Konsertti, Java Eiland, Amsterdam


title: The Silent Force Tour

text: Live 05, Helsinki


title: The Silent Force Tour

text: Konsertti, Werchter, Belgia


title: The Silent Force Tour

text: Musiikkivideot


title: The Silent Force Tour

text:
Making of
Backstage-materiaali
Haastatteluja
Ekstrat


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: Nevşehirli Damat İbrahim pašša (1670 – 1730) oli Osmanien valtakunnan suurvisiiri toukokuusta 1718 lokakuuhun 1730. Hänen suurvisiirikautenaan valtakunnassa vallitsi ns. tulppaanikausi, verrattain rauhallinen ajanjakso, jolloin osmanien valtakunta alkoi lähestyä Eurooppaa. İbrahim oli tuolloin hallinneen sulttaanin Ahmed III:n suosikki ja hänen tyttärensä Hatice Sultanin puoliso.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: Osmanien valtakunnan tavan mukaan asemaa kuvaavat arvonimet tulivat kiinteäksi osaksi henkilön nimeä. Ibrahimin lisänimi Nevşehirli tarkoittaa nevşehiriläistä, joko sen nimisestä maakunnasta tai kaupungista kotoisin olevaa ja se on liitetty erotukseksi toisesta suurvisiiristä Damat İbrahim paššasta. "Damat" puolestaan tarkoittaa kuninkaallista vävyä ja pašša herraa.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: İbrahim tuli Istanbuliin 1689 etsimään töitä. Kaupungissa asuneet sukulaiset järjestivät hänelle paikan kuninkaallisen Topkapin palatsiin, jossa hän palveli aluksi Baltacı-henkivartiokaartissa. Myöhemmin hänestä tuli yksi palatsin sihteereistä ja tässä tehtävässä hän tutustui prinssi Ahmediin, joka nousi valtaistuimelle 1703. Ahmed III ylensi İbrahimin arvostettuun asemaan palatsin eunukkien päällikön sihteeriksi. Hän ehti toimia virassa kuusi vuotta, kunnes hänen suosioasemastaan kateelliset kilpailijat saivat suostuteltua sulttaanin siirtämään hänet Edirneen, pois palatsista. İbrahim otti osaa suurvisiiri Silahdar Damat Ali paššan voitokkaaseen Kreikan sotaretkeen 1715, jolloin osmanit valloittivat Peloponnesoksen venetsialaisilta. Hän oli mukana Petrovaradinin taistelussa Serbiassa elokuussa 1716, missä lukumääräisesti suurempi osmaniarmeija kärsivät suuren tappion Hapsburgien Itävallan joukoille, joita johti prinssi Eugen Savoijilainen. Myös suurvisiiri Ali pašša kuoli taistelun aikana, jonka jälkeen İbrahimin kerrotaan toimineen neuvokkaasti ja onnistuneen estämään täydellisen katastrofin syntymisen. İbrahim välitti uutisen tappiosta sulttaanille henkilökohtaisesti, minkä jälkeen Ahmed III piti hänet tehtävissä, joissa Ibrahim oli suoraan sulttaanin alaisuudessa.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: İbrahimin omilla kokemuksilla sotaretkistä Euroopassa oli hänen politiikkaansa merkittävä vaikutus. Hän ymmärsi Euroopan kehittyneen teknisesti osmanivaltakunnan edelle ja ajoi voimakkaasti rauhaa, mutta sulttaani ei toistaiseksi ottanut hänen neuvojaan todesta. Vuonna 1717 Belgradin menetettiin Itävallalle ja tämän jälkeen rauhanteko koettiin tarpeelliseksi. İbrahim suostui ottamaan suurvisiirin viran seuraavana vuonna ja vastasi Passarowitzin rauhan allekirjoittamisesta 21. heinäkuuta 1718.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: Tulppaanikausi, (), oli erikoinen rauhan, kulttuurin ja rakentamisen jakso Osmanien valtakunnan historiassa. Sen katsotaan alkaneen Passarowitzin rauhasta ja päättyneen vallankaappaukseen 1730, jolloin Ahmed III suistettiin valtaistuimelta Patrona Halilin kapinan seurauksena. Vaikka tulppaanikausi oli kulttuurillisesti merkittävä ajanjakso, vauraus ei jakautunut valtakunnassa riittävästi, jonka vuoksi köyhemmät kansanosat paheksuivat yläluokkien huikentelevaista rahankäyttöä. Sulttaani ja suurvisiiri lähettivät edustustoja tutustumaan Euroopan kaupunkeihin. He veivät mukanaan muun muassa tulppaaneja, joiden kauneus ja eksoottisuus viehätti eurooppalaista yläluokkaa. Osmaniylimykset puolestaan innostuivat kopioimaan eurooppalaisia palatseja, kuten Versaillesia ja Fontainebleuta. İbrahim pašša itse oli tunnetusti antelias graafikkojen, kalligraafikkojen ja runoilijoiden tukija.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: Ennen İbrahim paššan suurvisiirikautta Ruotsin kuningas Kaarle XII oli paennut Osmanien valtakunnan alueelle hävittyään Pultavan taistelun venäläisille 1709. Kaarle asui nykyisen Moldovan alueella viisi vuotta ja muun muassa juonitteli sulttaanin aloittamaan sodan Venäjää vastaan. Vierailunsa aikana Kaarle ja noin 1500 ruotsalaista sotilasta velkaantuivat sekä hallinnolle että yksityisille suuresti, mutta palatessaan Ruotsiin Kaarle vakuutti maksavansa velkansa. Rahoja ei koskaan kuitenkaan kuulunut ja Kaarlekin kuoli muutaman vuoden kuluttua sotaretkellään Norjassa.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: Osmanit odottelivat velanmaksua ruotsalaisilta maltillisesti, sillä vasta kymmenen vuotta Kaarlen kuoleman jälkeen İbrahim pašša päätti lähettää lähettiläs Kozbecki Mustafa Agan valtiovierailulle Ruotsiin perimään saatavia. Mustafa Aga oli korkea-arvoisin vieras, joka ikinä oli saapunut Ruotsiin. Hänen kuvansa maalautettiin ja hänet otettiin joka paikassa ystävällisesti vastaan, mutta Mustafa Aga palasi kotiinsa tyhjin käsin kaikesta juhlinnasta ja vakuutteluista huolimatta. Velkojen perimisyritykset, joita jatkettiin myös İbrahim paššan jälkeen tuottivat hitaasti tulosta, mutta merkitsivät kuitenkin pysyvien diplomaattisuhteiden perustamista Ruotsin ja Osmanien valtakunnan välille.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: Joidenkin valtakunnan rajoilla sijaitsevien provissien kansannousujen kukistamisen lisäksi sotaa käytiin vain idässä Persiaa vastaan käyttäen hyväksi Pietari Suuren käymää sotaa Persiaa vastaan 1722-23. Samalla kun venäläiset jo valloittivat Persian pohjoisia osia osmaniarmeija hyökkäsi lännestä ja pyrki kilpailemaan Venäjän tsaarin kanssa Persian jakamisesta, josta sovittiin Konstantinopolin sopimuksessa 1724. Kuitenkin vuonna 1730 persialaiset tunkeutuivat takaisin entisille alueilleen, mikä sai vastahakoisen sulttaanin julistamaan uuden sodan.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: Sodanjulistus oli viimeinen pisara valmiiksi närkästyneille kansanosille ja Istanbulissa syntyi kansannousu, jota johti entinen janitsaari Patrona Halil. Kapinoijien viha kohdistui erityisesti İbrahim paššaan ja säästääkseen valtaistuimensa Ahmed III päätti uhrata suosikkinsa ja vävynsä. Yhdessä muutaman muun vihatun poliitikon ja ylimyksen kanssa İbrahim pašša vangittiin ja teloitettiin. Teloitettujen silvottuja ruumiita esiteltiin kansanjoukoille näiden kostonhimon tyydyttämiseksi. Tämä ei kuitenkaan riittänyt ja Ahmed III joutui joka tapauksessa luopumaan valtaistuimestaan.


title: Nevşehirli Damat İbrahim pašša

text: 1717 ajan tapojen mukaisesti İbrahim meni naimisiin sulttaanin tyttären Fatiman kanssa, kun tämä oli vain 13-vuotias. Fatima oli jo leski edellisestä avioliitostaan edesmenneen suurvisiiri Ali paššan kanssa. Näissä järjestetyissä osmanihovin avioliitoissa oli kyse enemmän arvoasemasta ja politiikasta kuin mistään muusta, eivätkä puolisot saaneet tavata toisiaan ennen kuin Fatima oli varttunut täysi-ikäiseksi. Fatimalla sanotaan kuitenkin myöhemmin olleen vaikutusvaltaa sekä mieheensä että isäänsä sulttaaniin ja toimineen siksi yhtenä tulppaanikauden vallanpitäjistä. Pari sai kaksi lasta.


title: Toni Liias

text: Toni Liias (s. 16. lokakuuta 1986) on suomalainen maantiepyöräilijä.


title: Toni Liias

text: Liias voitti maantiepyöräilyn yleisen sarjan suomenmestaruuden Kuusamossa kesäkuussa 2009. Hänen kisan jälkeen antamastaan näytteestä löytyi testosteroni-boosteria.. Liias sai kahden vuoden kilpailukiellon. Hän valitti asiasta urheilun oikeusturvalautakuntaan, joka lyhensi kilpailukiellon 1,5 vuoden pituiseksi, koska lautakunta katsoi positiivisen tuloksen johtuneen väärin merkitystä urheiluravinteesta, koska tuote sisälsi eri luontaistuotetta mitä tuoteselosteessa luki. Kilpailukielto päättyi 30. tammikuuta 2011.


title: Toni Liias

text: Liias on kilpaillut myös ratapyöräilyssä. Hän on voittanut yleisen sarjan suomenmestaruuden joukkuetakaa-ajossa ja joukkuesprintissä 2005 ja 2006 sekä keirin-ajossa 2006.


title: Danone

text: Danone S.A. on ranskalainen, maailmanlaajuisesti toimiva elintarviketeollisuuden yritys, joka on perustettu alun perin vuonna 1919 Espanjassa. Yhtiö on oman ilmoituksensa mukaan tuoremeijerituotteiden maailmanlaajuinen markkinajohtaja ja yksi maailman johtavista pullovesien, lastenruokien ja terveysvaikutteisesti markkinoitujen tuotteiden valmistajista.


title: Danone

text: Danonen tunnetuimpia tuotemerkkejä ovat muun muassa meijerituotteista "Actimel", pullovesistä "Evian" ja "Volvic" sekä lastenruoista "Blédina". Danone oli aikaisemmin myös merkittävä keksien ja murojen valmistaja, mutta se myi tämän toimialan vuonna 2007 yhdysvaltalaiselle Kraft Foods -yhtiölle. Kauppaan sisältyi muun muassa tunnettu keksien valmistaja "Lefèvre Utile" (lyh. "LU"), jolla oli Suomessa tytäryhtiö "LU Suomi Oy".


title: Karhunpää (Pori)

text: Karhunpää (ruots. Björnen) on Porin IV kaupunginosa. Karhunpäähän sijoittuu suuri osa kaupungin ydinkeskustan toiminnoista. Rakennuskanta koostuu suurin osin kerrostaloista lukuun ottamatta suojeltuja, historiallisesti tärkeitä puutaloja. Karhunpään alue rajoittuu Etelä- ja itäpuistoon, Itsenäisyydenkatuun ja Isolinnankatuun.


title: Karhunpää (Pori)

text: Uudisrakentaminen on ollut viime vuosina hyvin vilkasta. Uusin rakentamiskohde on Europa-kortteli, joka sijaitsee Eteläpuiston ja Itsenäisyydenkadun kulmakorttelissa.


title: Mother Earth Tour

text: Mother Earth Tour on hollantilaisen Within Temptation yhtyeen musiikki-DVD vuodelta 2002. DVD sisältää mm. live-esityksiä ja musiikkivideoita. DVD:stä on julkaistu myös painos, jolla on mukana live-CD.


title: Mother Earth Tour

text: Live-esitykset


title: Mother Earth Tour

text: Musiikkivideot


title: Mother Earth Tour

text: Making of


title: Mother Earth Tour

text:
Backstage-materiaali
Haastatteluja
Extrat


title: Trambaix

text: Trambaix on pikaraitiotiejärjestelmä Barcelonan suurkaupunkialueella Kataloniassa. Se avattiin 5. huhtikuuta 2004. Se yhdistää Baix Llobregatin alueen kunnat L'Hospitalet de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Cornellà de Llobregat, Sant Joan Despí ja Sant Just Desvern Barcelonan kaupunkiin. Kaikki Trambaix-linjat alkavat Barcelonan Plaça de Francesc Macià -aukiolta. Järjestelmään kuuluu kolme linjaa, joita merkitään tunnuksilla T1, T2 ja T3. Linjat 4-6 puolestaan kuuluvat Trambesòs-järjestelmään. Trambaix ja Trambesòs aiotaan myöhemmin yhdistää suuremmaksi kokonaisuudeksi. Raitiotielinjat on merkitty myös useisiin tuoreempiin metrokarttoihin. Vuonna 2008 kaikkien kolmen Trambaix-linjan yhteenlaskettu matkustajamäärä oli 15 057 318.


title: Trambaix

text: Seuraavassa on lueteltu linjan pysäkit, joiden yhteydessä on mainittu myös vaihtomahdollisuudet Barcelonan metroon.


title: Luettelo 100 metrin juoksun Suomen mestareista

text: Tämä on luettelo 100 metrin juoksun Suomen mestareista. 100 metrin juoksun Suomen mestaruudesta on kilpailtu Kalevan kisoissa vuodesta 1907 lähtien. Naiset kilpailivat Suomen mestaruudesta vuosina 1913–1923 ja uudelleen vuodesta 1945 lähtien.


text: Miehet


text: Naiset


title: Jack Huston

text: Jack Huston (s. 7. joulukuuta 1982 Lontoo, Iso-Britannia) on brittiläinen näyttelijä. Hänen kenties tunnetuin roolinsa oli Richard Harrow rikossarjassa Boardwalk Empire


title: Jack Huston

text: Huston näytteli vuonna 2005 elokuvassa "Neighborhood Watch" ja vuonna 2008 elokuvassa "Outlander" Jim Caviezelin ja Sophia Mylesin kanssa. Vuonna 2010 hän esiintyi Twilight-elokuvasarjan kolmannessa elokuvassa "Twilight – Epäilys".


title: Jack Huston

text: Huston on ohjaaja John Hustonin lapsenlapsi sekä Anjelica Hustonin ja Danny Hustonin sisarenpoika.


title: Lymykaija

text: Lymykaija ("Pezoporus wallicus") on Australiassa elävä kaijalaji. Se on yökaijan ja kakapon ohella ainoa yöllä liikkuva papukaija.


title: Lymykaija

text:
Lymykaijan pituus on 29–32 senttiä,
ja paino on 68–83 grammaa. Pyrstön osuus pituudesta on 20 senttiä. Se on papukaijaksi keskikokoinen. Höyhenpuvun pohjavärinä on vihreä, jota täplittävät mustat ja keltaiset pilkut. Vatsapuoli on vihertävänkeltainen ja sitä kirjovat mustat poikkijuovat. Pyrstö on pitkä ja suippo, väriltään kellanvihreä ja tummanruskeiden juovien kirjoma. Aikuisten lintujen otsassa on oranssinpunainen juova, nuorilta se puuttuu. Ne saavat sen 3–4 kuukauden iässä. Lisäksi keskenkasvuisten väritys on sameampi, iiris ruskea, pyrstö lyhyempi. Niiden pää, niska, yläselkä ja rinta ovat vihreitä ja niillä jokaisessa höyhenessä mustat kuviot. Sukupuolet eroavat vain siinä, että naaraalla on poskissa, korvien luona ja kurkusta vatsaan ulottuvalla alueella mustia höyheniä. Molempien siivissä silmiinpistävät vaaleankeltaiset viivat. Vahanahka on harmahtavan vaaleanpunainen ja nokka harmaanruskea tai sarven värinen. Lymykaijan harmaanruskeat nilkat ovat pitkät eivätkä kynnet ole yhtä käyrät kuin muilla papukaijoilla. Silmien iiris on vaaleankeltainen. Lymykaija eroaa toisesta samaan sukuun kuuluvasta lajista eli yökaijasta pidemmän pyrstön perusteella.


title: Lymykaija

text: Lymykaijaa tavataan hajanaisesti Australian itäosan rannikkoalueilla Queenslandin kaakkoisosissa, Uuden Etelä-Walesin koillis- ja itäosista, Victorian rannikkoalueilta, Bassinsalmen saarilta ja Tasmaniassa, jossa elää vankin populaatio. Lisäksi Lounais-Australiassa elää kaksi uhanalaista populaatiota. Etelä-Australian osavaltiosta laji on hävinnyt. Lymykaijasta erotetaan kolme alalajia. Itäinen alalaji ("Pezoporus wallicus wallicus") elää Manner-Australian kaakkoisosissa Queenslandissä, Uudessa-Etelä-Walesissä ja Victoriassa. Sen vankimmat elinpaikat ovat Uuden-Etelä-Walesin etelärannikolla. Sen kanta käsittää arviolta 2000 pesivää paria. Tasmanian alalaji ("P. w. leachi") on vähiten vaarassa ja on yleisin saaren lounaisosissa. Läntinen alalaji ("P. w. flavirostris") on sen sijaan uhanalainen ja kanta käsittää alle 450 yksilöä.


title: Lymykaija

text: Lymykaijan elinympäristöä ovat avoimet suot, nummet ja ruohikkomaat. Asutus on kuitenkin levinnyt alueelle ja suurin osa rannikon soista on jo kuivatettu ja lymykaijat ovat jääneet eristyksiin hajallaan oleviin ranta- ja vuorinummille. Elinympäristön sopivuuden kannalta ovat ratkaisevia ajoittain toistuvat luontaiset maastopalot. Ihmisen toiminnan aikaansaamat suurpalot ovat kuitenkin haitallisia. Levinneisyysalue kattaa yhä 50 000–100 000 km² ja lajin kokonaismääräksi arvioidaan 110 000 yksilöä. Lajin suojelu on tehokkainta kansallispuistoissa ja suojelualueilla. Sen asuinnummia on myös pyritty hoitamaan niin, että pensaikko pysyy sopivan ikäisenä ja tiheänä lymykaijalle. Lymykaija on rauhoitettu Australiassa ja se kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I.


title: Lymykaija

text: Lymykaija on arka ja piilotteleva lintu, joka liikkuu enimmäkseen öisin. Vaaran uhatessa se pysyy paikoillaan viime hetkeen asti. Sille antaa turvaa hyvä suojaväri joka sulautuu hyvin ympäröivään maastoon. Lymykaija ei ole useimpien papukaijojen tavoin kömpelö kävelijä ja on nopea juoksija pitkien jalkojensa ansiosta. Jos juoksu ei auta pakenemiseen, se nousee lentoon ja lentää lyhyen matkan jonka jälkeen tekeytyy huomaamattomaksi. Sen huomaaminen puista on hyvin hankalaa vaikka se istuu yleensä suurilla oksilla ja puunrunkojen päällä. Sen havaitseekin helpommin kulkemalla varovasti kasvillisuuden läpi ja yrittää saada lentoon. Huonon lentotaitonsa vuoksi aikuiset lymykaijat ovat paikkalintuja. Ne poistuvat siltä vain tulen tieltä tai sen polttamalta alueelta. Lisäksi nuoret yksilöt vaeltavat etsiessään omaa elinaluetta. Niiden ääntelyä on korkea, kauas kantava huuto, jota seuraa sarja voimakkaita, laskevia ääniä, joista viimeinen on kaksiosainen ja pidentynyt. Lymykaijat ääntelevät öisin ja jatkavat sitä sarastukseen asti, mutta ovat päivällä hiljaa. Ääntely ei muistuta alueen muiden papukaijojen ääntelyä, mutta sen voi sekoittaa nummimesikon ("Glyciphila melanops") ääntelyyn.


title: Lymykaija

text: Lymykaijat löytävät ravintoa samalta paikalta vuoden ympäri. Ruokansa ne etsivät maasta ja syövät siemeniä, nuoria versoja, heiniä, ruohoja ja pensaita. Niiden arvellaan saavan tarvittavan veden ravinnon mukana, mutta käyttävät hyväkseen vesikuoppia. Veden säästämisessä auttaa lajin yöaktiivisuus.


title: Lymykaija

text: Lymykaijat pesivät syys-joulukuussa. Ne rakentavat matalan, kulhomaisen pesän ruohoista, oksista, lehdistä ja juurista. Se tehdään suojaisaan paikkaan matalan pensaan alle kasvillisuuden suojaan ja linnut rakentavat usein myös tunnelin pitääkseen pesän piilossa. Se ei kuitenkaan kuulu kolopesijöihin poiketen tässäkin muista papukaijoista. Joskus ne munivat suoraan maahan. Munia on poikueessa 1–6, yleensä 3–4. Munien ja poikasten haudonta jää naaraan tehtäväksi. Uros ruokkii naarasta munien haudonnan ajan ja poikasten kuoriutumisen jälkeen ruokkii myös niitä. Haudonta kestää noin 24 päivää. Poikasten untuva ja ulosteet ovat mustia, joka auttaa niitä pysymään piilossa. Ne lähtevät pesästä kolmiviikkoisina, mutta pysyvän pesän lähistöllä kunnes ovat lentokykyisiä.


title: Viirupallokala

text: Viirupallokala ("Arothron manilensis") on pallokalalaji.


title: Viirupallokala

text: Viirupallokala kasvaa luonnossa noin 30 cm pitkäksi, akvaariossa sen koko jää puoleen tästä. Sen on pohjaväriltään vaalean ruskeanharmaa. Selässä ja kyljissä on pitkittäissuuntaisia ruskeita viiruja; vatsapuolella ruskeita pilkkuja. Evät ja pyrstö ovat vartaloa tummemmat. Rintaevän tyvessä on lähes musta läikkä.


title: Viirupallokala

text: Viirupallokalaa tavataan Tyynenmeren keski- ja länsiosassa. Se elää hiekka- tai mutapohjalla, usein meriruohokentillä rannikoiden läheisyydessä 20 metrin syvyyteen asti, sekä laguuneissa ja matalavetisissä estuaareissa. Nuoria yksilöitä elää myös mangrovemetsissä.


title: Vuonankaali

text: Vuonankaali eli rantavuonankaali eli mache ("Valerianella locusta", syn. "V. olitoria") on yksivuotinen, ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 5–20 cm korkeaksi. Se on kaksihaarainen, ja sen lehdet ovat pienehköjä. Litteä kukinto koostuu mykerömäisistä osakukinnoista. Vuonankaalia kasvaa eteläisintä ja pohjoisinta osaa lukuun ottamatta koko Euroopassa, ja se on levinnyt myös Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Uuteen-Seelantiin. Laji viihtyy erityisesti alavilla hiekka- ja kalkkimailla, ja sitä käytettiin salaattina jo Rooman valtakunnassa.


title: Vuonankaali

text: Vuonankaali kasvaa 5–20 cm korkeaksi. Kasvi on kaksihankahaarainen ja kalju. Kasvin ruodittomien, pienehköjen lehtien lapa vaihtelee muodoltaan vastapuikeasta pitkulaiseen. Varren alaosassa lehtilavat ovat leveitä, tylppiä ja ehytlaitaisia, yläosassa soikeita ja harvaan hammaslaitaisia. Litteä kukinto on kerrannaisviuhko, jonka osakukinnot ovat mykerömäisiä. Kukinnon vihreät tukilehdet ovat kukintoa pitempiä ja muodoltaan pitkulaisia ja tylppiä. Pienet, sinertävät tai punertavat kukat ovat kaksineuvoisia. Kukkien verhiönliuskat puuttuvat tai ovat hyvin pieniä. Suomessa vuonankaali kukkii keväällä touko-kesäkuussa. Kellertävät hedelmät on 1,5–2,5 mm pitkiä, karvaisia tai joskus harvakarvaisia pohjuspähkylöitä. Pähkylät ovat litteähköjä, pituutensa levyisiä tai leveämpiä, sekä kolmiuurteisia.


title: Vuonankaali

text: Vuonankaalin päälevinneisyysalue ulottuu Pyreneiltä ja Isosta-Britanniasta Norjan ja Ruotsin eteläosiin, Länsi-Puolaan, Ukrainaan ja Etelä-Venäjälle, jossa lajin levinneisyys rajoittuu Kaukasuksen alueelle. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Etelä-Ranskaan ja -Italiaan, Pohjois-Kreikkaan sekä Romaniaan. Satunnaisesti lajia kasvaa Pyreneiden niemimaalla, Marokossa, Bulgariassa, Turkissa, Baltian maissa, Keski-Ruotsissa, Etelä- ja Keski-Suomessa sekä Färsaarilla. Tulokkaana laji on levinnyt Pohjois-Amerikan itäosiin sekä paikoin myös länsirannikolle. Vuonankaalia tavataan myös paikoin Etelä-Amerikassa ja Uudessa-Seelannissa.


title: Vuonankaali

text: Suomessa vuonankaalia kasvaa alkuperäislajina Ahvenanmaalla ja Lounais-Suomessa. Muualla maassa sitä on tavattu harvinaisena uustulokkaana. Ahvenanmaalla laji on harvinaistunut viime vuosikymmeninä.


title: Vuonankaali

text: Vuonankaali viihtyy etenkin alavilla hiekka- ja kalkkimailla, kuten pelloilla, joutomailla, kallioilla ja dyyneillä. Suomessa sen tyypilliset kasvupaikat ovat merenrantaniityt, rakkolevävallit, merenrantakallioiden niittyjuonteet. Tulokkaana sitä on tavattu ratapihoilla.


title: Vuonankaali

text: Vuonankaali on ikivanha salaattikasvi, jota viljeltiin jo Rooman valtakunnassa. Vuonankaalin talvehtivaa lehtiruusuketta voi syödä keväällä salaatin tapaan. Vuonankaalia myös viljellään ja sitä myydään sen kauppanimellä mâche, joka on kasvin ranskankielinen nimi. Vuonankaalin maku on miedon pähkinäinen.


title: Neljä päivänlaskua

text: Neljä päivänlaskua on Mika Waltarin romaani, joka ilmestyi vuonna 1949. Sen alaotsikko on: "Romaani romaanista. Tarkoitettu täysikasvuisille lapsille ja onnellisille aikuisille, jotka eivät koskaan tule täysikasvuisiksi." Teos on sepitteellinen kuvaus ajasta, jolloin Waltari kirjoitti "Sinuhe egyptiläistä". Se ei kuitenkaan kerro ensisijaisesti romaanin kirjoittamisesta, vaan on ennemminkin ”omaelämäkerrallinen fantasia päänsisäisestä sadunomaisesta huminasta”. Waltari itse on kutsunut "Neljää päivänlaskua" "valepukuun verhotuksi, sentimentaaliseksi rakkauskertomukseksi"


title: Neljä päivänlaskua

text: "Neljä päivänlaskua" sisältää aineksia kaikista lajeista, joita Waltarin tuotannossa on. Siinä on historiallisen romaanin, pienoisromaanin, sadun ja kauhunovellien piirteitä. Sillä on yhtymäkohtia myös kuvataidetta käsitteleviin esseisiin, ja jotkut riimittelyt tuovat mieleen Kieku ja Kaiku -sarjakuvat.


title: Neljä päivänlaskua

text: Kertoja on entinen naulakauppias, joka on pitkään viettänyt säännöllistä ja tasaista elämää. Hänen vaimonsa on järkevä ja avioliittonsa niin onnellinen, että sitä tuskin enää huomaa. Kertojaa vaivaavat kuitenkin egyptiläiset, jotka tulevat hänen uniinsa ja vaativat, että heidän tarinansa on kirjoitettava. Lääkärissä käyntikään ei tuo apua.


title: Neljä päivänlaskua

text: Eräänä päivänä entinen naulakauppias löytää sydämensä liinavaatelaatikosta, jonne hänen vaimonsa on sen pannut talteen. Kun sydän on asettunut entiselle paikalleen, hän tuntee olonsa paremmaksi. Hän saa kuulla, että hänen nuoruutensa kaupungissa on taulu, jossa on kolmijalkainen mies, ja päättää mennä katsomaan sitä. Kertoja matkustaa kaupunkiin ja kysyy tietä taiteilijan luo naiselta, joka paljastuukin hänen vanhaksi tuttavakseen. Kertoja rakastuu intohimoisesti tähän naiseen, ”jolla on päivänsineä silmissään”. Hänen sydämensä karkaa rinnastaan, ja kun kertoja palaa kotiin, hän huomaa sydämensä jääneen naisen vuoteen alle.


title: Neljä päivänlaskua

text: Kun kertoja ei pääse egyptiläisistä eroon, hän vetäytyy maalle kirjoittamaan. Sinuhe istuutuu matolle hänen viereensä ja kertoja alkaa kirjoittaa hänen sanelunsa mukaan, ”sillä jos ihminen kerran aikoo kirjoittaa kirjan, ei hänen auta muu kuin alkaa kirjoittaa”. Hänen vaimonsa ja tyttärensä tulevat myöhemmin perässä. Egyptiläiset asuvat kertojan luona ja näyttäytyvät yhtä elävinä kuin perheenjäsenetkin, niin että perheen koirakin murisee eikä suostu enää tulemaan isännän työhuoneeseen. Kertojakaan ei itse aina tiedä, puhutteleeko Sinuhea vai vaimoaan tai tytärtään.


title: Neljä päivänlaskua

text: Myös kesäpaikkaa ympäröivä luonto ja eläimet vaikuttavat vahvasti kertojaan. Hän käy keskusteluja koiran, kanien, pöllön ja villikissan kanssa. Villikissa osoittaa hänelle paikan, jossa kasvaa ”mustalaisten kasvi”. Juhannusyönä kertoja sekoittaa kasvin siemenkodan kuivuneen kärpässienen kanssa konjakkiin ja kokee eroottisen hallusinaation, jonka vallassa kuu alkaa näyttää halkeavalta appelsiinilta ja rannan kaislat näyttävät alastomilta neidoilta. Kertoja syöksyy mutaiseen veteen tavoittelemaan neitoja ja tulee järkiinsä vasta, kun rikkoo varpaansa rannan kiviin.


title: Neljä päivänlaskua

text: Kirjan lopussa nainen lähettää sydämen kertojalle takaisin kirjattuna postipakettina, ja hänen vaimonsa voi tyytyväisenä todeta sen olevan jälleen paikoillaan. ”Kaukorakkaus hiipuu, egyptiläiset sulkeutuvat kirjaan, perhe palaa kaupunkiin ja luonto kellastuu ja kuolee syksyn tullen”.


title: Neljä päivänlaskua

text: Kirja on varustettu myös loppuviitteillä, jotka kommentoivat pikkutarkasti tekstissä ilmeneviä epätäsmällisyyksiä. Niiden avulla Waltari ironisoi kriittisiä laitoksia, joita monista romaaneista on tehty, ja kirjallisuuskritiikkiä yleensä.


title: Neljä päivänlaskua

text: Kirjan kertoja esittäytyy entisenä naulakauppiaana, mikä on viittaus hänen sodanaikaiseen palvelukseensa Valtion tiedoituslaitoksessa. Kolmijalkaista miestä esittävä taulu, jota kertoja lähtee katsomaan, on turkulaisen Otto Mäkilän maalaama "Vaellus", jonka Waltari todellisuudessakin osti ja jota hän piti usein työpöytäänsä vastapäätä. Naisen esikuvana oli kirjallisuuden maisteri ja toimittaja Helena Kangas. Waltari oli ihastunut häneen ja kävi kiihkeää kirjeenvaihtoa hänen kanssaan. Myös monilla kesäpaikan kuvauksilla, henkilöillä ja eläimillä on vastineensa todellisuudessa.


title: Neljä päivänlaskua

text: Teosta on pidetty Waltarin välityönä, mutta metafiktiivisyydessään se oli Waltarin tuotannossa poikkeuksellinen ja aikaansa edellä suomalaisessa kirjallisuudessa. Kirja on käännetty kahdeksalle kielelle, muun muassa englanniksi, espanjaksi, saksaksi ja viroksi.


title: Vapaa pankkitoiminta

text: Vapaa pankkitoiminta tai laissez-faire pankkitoiminta tarkoittaa pankkijärjestelmää, jossa pankkitoiminta on kevyesti julkisen vallan sääntelemää ja perustuu pääosin markkinoiden lainalaisuuksiin. Järjestelmässä ei ole talletuspaon sattuessa keskuspankkia eikä valtiollista talletussuojaa, vaan sen sijaan liikepankkien täytyisi olla paremmin pääomitettuja ja liiketoimissaan varovaisempia ongelmatilanteiden, kuten yksittäisen liikepankin konkurssin, välttämiseksi. Pankkien olisi kuitenkin mahdollista ottaa vakuutuksia ongelmatilanteiden varalle samaan tapaan kuin vakuutusyhtiöt ottavat jälleenvakuutuksia (vastuuta siirretään toisen vastuulle korvausta vastaan).


title: Vapaa pankkitoiminta

text: Vapaata pankkitoimintaa ei harjoiteta missään päin maailmaa ja se voidaan ajatella tutkimuksen kohteena olevaksi vaihtoehtoiseksi malliksi nykyiselle keskuspankkien harjoittamalle keskusjohtoiselle rahapolitiikalle ja nykyiselle liikepankkeja koskevalle sääntelylle. Vapaan pankkitoiminnan kannattajat esittävät sitä ratkaisuksi monien nykyisen pankkijärjestelmään liittyvien ongelmien (rahapolitiikan totaalisuus, keskuspankin vastuuttomuus sen itse tekemien virheiden kohdalla, moraalikato liikepankkien pelastamisessa, liikepankkien liiallinen riskinotto keskuspankin varman väliintulon vuoksi yms.) korjaamiseksi.


title: Vapaa pankkitoiminta

text: Kiinnostus vapaata pankkitoimintaa kohtaan kasvoi 2008–2009 finanssikriisin seurauksena. Vapaa pankkitoiminta yhdistetään libertarismiin ja anarkokapitalismiin.


title: Vapaa pankkitoiminta

text: Vapaasta pankkitoiminnasta on esitetty erilaisia malleja, mutta ne sisältävät yhteisiä käytäntöjä. Vapaan pankkitoiminnan mallit esittävät suurta muutosta nykyiseen pankkijärjestelmään. Pankkijärjestelmän rakenteita muutettaisiin merkittävästi vähentämällä keskuspankin tehtäviä, rahapolitiikka vapautettaisiin markkinoiden hoidettavaksi kysynnän ja tarjonnan lakien mukaisesti sekä pankkisääntelyyn tehtäisiin muutoksia, minkä seurauksena yksittäiset liikepankit joutuisivat muuttamaan nykyisiä toimintatapojaan.


title: Vapaa pankkitoiminta

text: Vapaassa pankkitoiminnassa ei olisi keskitettyä keskuspankin harjoittamaa rahapolitiikkaa, vaan sen korvaisivat lukemattomien liikepankkien tekemät oman liiketoimintansa kannalta kannattavat päätökset. Tämä saattaisi vähentää valuutan vakauteen liittyviä riskejä eli inflaation ja deflaation uhkia, koska valuuttaa koskeva päätöksenteko olisi keskitetyn sijaan hajautettua. Tämä liikepankkien hajautettu päätöksenteko voisi tuoda vakautta valuuttaan sen kautta, että liikepankit eivät todennäköisesti ole liiketoimissaan yhtenäisiä vaan sen sijaan erisuuntaisia samaan aikaan. Keskuspankin täydellinen lakkauttaminen olisi mahdollista, jos sen tehtävät siirrettäisiin liikepankeille ja jäljelle jääviltä osin valtiolle.


title: Vapaa pankkitoiminta

text: Kansantaloudessa käytettävän valuutan liikepankit laskisivat liikkeelle markkinoilla ilmenevään rahan kysyntään vastaamalla. Kun rahalle olisi kysyntää, rahaa laskettaisiin runsaammin liikkeelle ja vastaavasti kysynnän ollessa matalaa, rahaa ei laskettaisi liikkeelle kovinkaan paljon ja liikkeellä olevan rahan määrä laskisi aikaisemmin myönnettyjen lainojen takaisinmaksun mukaisesti vähitellen (lainakanta ja rahavaranto pienenisivät). Rahapolitiikan sijaan rahavaranto reagoisi muuttuneisiin olosuhteisiin luonnollisella tavalla, mikä pyrkisi kohti hyödykkeiden ja liikkeellä olevan rahan tasapainoa rahan kysynnän ja tarjonnan kohdatessa (inflaatio ja deflaatio pysyisivät hallinnassa).


title: Vapaa pankkitoiminta

text: Vapaan pankkitoiminnan tutkijoita ovat muun muassa professorit Lawrence H. White ja George Selgin. Friedrich von Hayek on aikoinaan kirjoittanut vapaan pankkitoiminnan mahdollisuudesta. Milton Friedmanin poika David D. Friedman on myös kirjoittanut aiheesta.


title: Kid Cudi

text: Scott Ramon Seguro Mescudi (s. 30. tammikuuta 1984 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Kid Cudi (tyyliteltynä KiD CuDi) on yhdysvaltalainen rap-artisti, laulaja-lauluntekijä, musiikkituottaja, kitaristi ja näyttelijä.


title: Kid Cudi

text: Kid Cudin aloitti räppäämisen high schoolinsa loppuaikoina asuessaan Clevelandissa. Hän sai vaikutteita The Pharcyde ja A Tribe Called Quest -nimisistä hip hop -yhtyeistä. Tavoitellakseen musiikillista uraansa Kid Cudi muutti Clevelandista New Yorkiin. Heinäkuussa 2008 hän julkaisi "A Kid Named Cudi" -nimisen mixtapen. Mixtape kiinnitti rap-artisti/tuottaja Kanye Westin huomion, ja hän pyysi Kid Cudia GOOD Music -levy-yhtiölleen. Kid Cudi teki GOOD Musicin kanssa levytyssopimuksen myöhemmin samana vuonna ja vieraili myös Westin "808s & Heartbreak" -albumin "Welcome to Heartbreak" -kappaleella.


title: Kid Cudi

text: Kid Cudin ensimmäinen single "Day 'n' Nite" julkaistiin 5. helmikuuta 2008. Se sijoittui Billboard 200 ja Hot R&B/Hip-Hop Songs -listoilla kymmenen parhaan joukkoon. Suomen virallisella singlelistalla single sijoittui sijalle 18. Singlestä julkaistiin kesäkuussa 2008 italialaisen electro house-duo Crookersin remixversio. Kid Cudin toinen single "Make Her Say" julkaistiin 9. kesäkuuta 2009. Singlellä Kid Cudin kanssa räppäsivät Kanye West ja Common. Kid Cudin debyyttialbumi "" julkaistiin viimein 5. syyskuuta 2009. Se sijoittui viikon päästä ilmestymisestään Billboard 200 -listan 4. sijalle. Albumin kolmas ja viimeinen single "Pursuit of Happiness" julkaistiin 25. tammikuuta 2010. Singlellä vierailevat psykedelic rock yhtye MGMT ja elektronista musiikkia esittävä duo Ratatat. Samana vuonna Kid Cudi vieraili ranskalaisen house DJ David Guettan "One Love" -albumilla olevalla "Memories" -singlellä. Single julkaistiin 25. maaliskuuta 2010, ja se sijoittui hyvin monen maan listalla. Suomen virallisella singlelistalla sijoitus oli 4. sija.


title: Kid Cudi

text: Kid Cudi julkaisi 17. elokuuta "Erase Me" -nimisen singlen. Singlellä vierailee rap-artisti Kanye West ja sen sijoituksena oli 22. sija Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla. Singleä seurasi Kid Cudin toinen studioalbumi "", joka julkaistiin 9. marraskuuta 2010. Albumia myytiin ensimmäisellä viikolla 169 000 kappaletta, ja se sijoittui Billboard 200 -albumilistan kolmannelle sijalle. 26. heinäkuuta 2011 albumi oli myynyt Yhdysvalloissa kultalevyyn oikeuttavan 500 000 kappletta.


title: Kid Cudi

text: Kid Cudi julkaisi 23. elokuuta 2011 "Fright Night" -kauhuelokuvaa varten kappaleen "No One Believes Me".


title: Kid Cudi

text: Kid Cudi ja rap-artisti Dot da Genius muodostavat WZRD -nimisen rap-duon. Duon omaa nimeä kantava debyyttialbumi "WZRD" julkaistiin 28. helmikuuta 2012, ja sitä myytiin ensimmäisen viikon aikana 66 000 kappaletta, mikä nosti albumin Billboard 200 listan kolmannelle sijalle. Albumilta julkaistiin singlet "Brake" ja "Teleport 2 Me, Jamie", ja ne julkaistiin samana päivänä 31. tammikuuta 2012.


title: Kid Cudi

text: Kid Cudi työstää parhaillaan kolmatta sooloalbumiaan. "Indicud" -nimisen albumin odotetaan ilmestyvän vuonna 2012. Albumin ensimmäinen single "Just What I Am" julkaistiin 2. lokakuuta 2012. Singlellä vierailee rap-artisti King Chip (tunnetiin aikaisemmin nimellä "Chip tha Ripper").


title: Kid Cudi

text: Kid Cudin esikoinen, tytär Vada Wamwene Mescudi syntyi 26. maaliskuuta 2010.


title: El-orontapakulo

text: El-orontapakulo ("Scytalopus robbinsi") on pienikokoinen ecuadorilainen varpuslintu.


title: El-orontapakulo

text: Linnun pituus on noin 11cm. Väritykseltään se on pääosin harmaa, yläperä, niska ja kupeiden juovitus ovat ruskeat ja pyrstö mustahko. Nokka on musta ja tukeva. Naaraan alapuolen väritys on ruskeampaa kuin koiraan.


title: El-orontapakulo

text: El-orontapakulot elävät Ecuadorin eteläosan El Oron ja Azuayn provinssien vuoristossa 700–1 250 m:n korkeudella. Laji kuvailtiin tieteelle uutena vuonna 1997 ja sen kokonaispopulaatio on 2 000–10 000 yksilöä. Kanta elää maantieteellisesti suppealla alueella ja on vaarassa hävitä metsien hakkuiden ja elinympäristön tuhoutumisen seurauksena.


title: El-orontapakulo

text: Laji elää vuoristometsien alikasvoksessa.


title: Luettelo enklaaveista ja eksklaaveista

text: Tämä on epätäydellinen luettelo enklaaveista ja eksklaaveista. Enklaavi on maantieteen käsite, joka tarkoittaa valtiota tai valtion osaa, joka on kokonaan toisen valtion tai alueen ympäröimä maitse tai maitse ja vesitse. Eksklaavi puolestaan on valtion tai alueen osa, joka on maantieteellisesti muusta valtiosta tai alueesta erillinen ja rajautuu toiseen valtioon tai alueeseen, mahdollisesti järven tai meren lisäksi. Enklaavit ovat usein myös eksklaaveja; eivät kuitenkaan silloin, kun enklaavi on kokonainen valtio. Enklaaveja ja eksklaaveja esiintyy hallinnollisen aluejaon eri tasoilla ja niitä on valtioiden lisäksi muun muassa kunnilla.


title: Kuruş

text: Kuruş on rahayksikkö. Vuoden 2005 alusta käyttöön otettu Uusi Turkin liira jaetaan sataan kuruşiin.


title: Kuruş

text: Kuruş otettiin käyttöön Osmanien valtakunnassa 1688. Se painettiin alun perin suurena hopeakolikkona ja se oli ensisijainen rahayksikkö, joka vastasi arvoltaan Ranskan écua. 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa arvonlasku vei niiden arvon, jonka jälkeen liikkeellä oli miljardi kolme grammaa painavia kuruşta.


title: Kuruş

text: 1800-luvun alussa liikkeellä oli 1 akçen, 1, 5, 10 ja 20 paran sekä 1, 2 ja 2½ kuruşin kolikot. Näiden lisäksi oli myös erikseen painon ja lyöntierän mukaan määritellyt kultarahat "zeri mahbub" ja "altin".


title: Kuruş

text: Vuonna 1844 osmanit ottivat käyttöön Turkin liiran, joka jaettiin sataan kuruşiin tai 40 paraan. 1970-luvun loppuun mennessä kuruş oli käytännössä kadonnut liikenteestä inflaation vuoksi. Vuoden 2005 rahauudistuksen myötä kuruş palautettiin käyttöön uuden liiran sadasosana.


title: Kuruş

text: Euroopan kielissä kuruşia on nimitetty usein piasteriksi.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Suomen Vapaakirkko harjoittaa laajaa lähetystyötä kristillisen lähetyskäskyn perustalta. Suomen Vapaakirkolla oli vuonna 2011 34 lähetystyöntekijää ja kohdemaita 13. Lähetystyötä tehtiin Gambiassa, Etiopiassa, Papua-Uudessa-Guineassa ja Venäjällä. Vapaakirkko tuki muun muassa Himalajan Vapaakirkon toimintaa, avusti Kongon evankelisen kirkon työtä, tuki Ecuadorissa vammaiskoulujen toimintaa, tuki Indonesiassa koululaisten hampaiden hoitamista, Nepalissa HIV/AIDS-työn edistämistä ja fysioterapian opetuksen suunnittelua, teki Venäjällä katulapsityötä ja suomensukuisten kielten raamatunkäännöstyötä, järjesti aktioita ja oli mukana järjestämässä konferenssia Himalajalla.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Suomen Vapaakirkolla on ollut lähettejä Ecuadorissa sisarkirkkonsa Pacto-kirkon työyhteydessä 1980-luvulta lähtien. Työn tuloksena on syntynyt seurakuntia intiaanialueille. Nämä seurakunnat jatkavat ecuadorilaisten työntekijöiden voimin.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 2008 aloitettiin uusi vammaishanke "Napon läänin resurssikeskus".


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Syksyllä 2008 avautui uusi työkohde Ecuadorin viidakkoalueella kolmen läänin alueella. Alueen pinta-ala on 90 000 neliökilometriä. Alueella asuu pääosin Napo-joen ketshuoita mutta myös shuar- ja waorani-intiaaneja, jotka ovat Suomessa paremmin tunnettuja nimillä jivarot ja aucat.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vapaakirkko on ollut Etiopiassa mukana kieliprojektissa, jossa lähettipari jatkaa etätyönä tarkistustyössä ja konsulttina.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Kaksi Suomen Vapaakirkon lähettiä toimii WEC Internationalin palveluksessa mandinka-kielen Vanhan testamentin revisiohankkeen koordinaattoreina.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vapaakirkon lähetystyö Kongossa on nykyisin mm. pastorien koulutuksen tukemista ja erilaisiin projekteihin osallistumista.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vapaakirkko on Malesiassa mukana Raamatun Vanhan testamentin käännösprojektissa tukemalla kansallisen kääntäjän palkkausta. Projekti toteutetaan yhteistyössä Malesian Raamattuseuran ja kansallisen kirkon kanssa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Suomen Vapaakirkon Papua-Uudessa-Guineassa olevat lähetit työskentelevät kielityössä Wycliffe Raamatunkääntäjien työyhteydessä. Työn alla on sekä Uuden että Vanhan Testamentin käännöksiä, ja myös muuta kirjallisuutta. Koulutus on keskeisellä sijalla työssä.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Suomen Vapaakirkon lähetit Thaimaassa toimivat seurakunnanistutus- ja evankelioimistyössä.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vapaakirkolla työskentelee Venäjällä lähetti Raamatunkäännösinstituutin suomensukuisten kielten käännöshankkeessa. Toinen lähetti toimii Toivon Sateenkaari -järjestön lapsi- ja nuorisotyön koordinaattorina ja kasvattajana Pietarissa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vapaakirkon ensimmäinen lähetyslentäjä aloitti työn Mongoliassa heinäkuussa 2006 Lähetyslentäjien palveluksessa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vapaakirkon lähetystyön alkuunpanijana pidetään Antti Mäkistä. Opiskellessaan Englannissa hän tutustui Kiinan Sisämaanlähetyksen perustajaan ja johtajaan Hudson Tayloriin. Suomeen palattuaan hän alkoi pitää esitelmiä sekä laatia lehtikirjoituksia Kiinan lähetyksestä.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Tammisaaren kokouksen jälkeen Vapaan lähetyksen johto otti yhteyden Kiinan Sisämaanlähetykseen tehden sopimuksen yhteistyöstä. Kaikki suomalaiset Vapaan Lähetyksen lähettämät lähetystyöntekijät saivat tehdä työtä KSL:n kentillä ja alkuvaiheessa myös KSL:n asemilla, siihen asti kunnes omia asemia perustettiin.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Ensimmäinen suomalainen lähetystyöntekijä Kiinassa oli Fredrik Fransonin kokouksessa 19-vuotiaana uskoon tullut Agnes Meyer (1861-1897), hän oli myös ensimmäinen Vapaan Lähetyksen lähettämä lähetti Kiinassa. Vuonna 1891 hyväksyttiin Kiinan läheteiksi opettajat Wilhelmiina Arpiainen (1859-1922) ja Verna Hammarên (s. 1863). He saapuivat Kiinaan tammikuussa 1893 toimien Tshinkiangin asemalla Kiinan rannikolla viiden vuoden ajan.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: 1890-luvun lopulla lähetystyötä tehtiin ja tuettiin tiiviisti Kiinan, Intian ja Himalajan kentillä. Suomen Viikkolehdessä seurattiin tilannetta kentiltä saatujen ja lehdessä julkaistujen kirjeiden välityksellä.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1898 oli kuusi lähettiä Kiinan Sisämaanlähetyksen yhteydessä Kiinassa ja kuusi Himalajalla. Samana vuonna Suomen Viikkolehden sivuilla näkyi ensimmäisen suomalaisen Kiinan lähetin, Agnes Meyerin (eräissä lähteissä: Meijer), edellisvuonna tapahtuneen kuoleman aiheuttama suru ja kaipaus. Artikkelissa oli muun muassa kuva hautakivestä ja muistokirjoitus. Lähetysinto ei suinkaan kuollut lähetin kuolemaan, vaan kasvoi entisestään. Marraskuussa 1898 oli suunnitteilla aloittaa viisi kuukautta kestävä Vapaan Lähetyksen lähetyskoulu Helsingissä. Koulun toteutumisesta ei ole enempää tietoa. Kiinan Sisämaanlähetyksen johdon alaisuudessa työskenteli vuoden 1900 alussa 811 lähetystyöntekijää ja 695 kiinalaista apulaista.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Kiinan kansallissodan aikana, vuosina 1927-1930, Kiinassa olevat lähetystyöntekijät joutuivat kokemaan vainoa ja muutamia murhattiin. Suomen Vapaakirkon lähetystyöntekijä Edith Ingman surmattiin 2. helmikuuta 1930 eräässä temppelissä. Seuraavana päivänä surmattiin samassa paikassa lähetystyöntekijät Elli Cajander ja Agnes Hedergren. Amerikkalaisen lähetysseuran työntekijänä toiminut vapaakirkollinen tri Alik Berg ammuttiin 7.1.1948.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1947 Suomen Vapaakirkko päätti lähettää lähetystyöntekijöitään entisille kentilleen. Fria Missionsförbundet luovutti Yunfengin aseman käytettäväksi, jolloin lähtivät pastori Jorma Mannero (s. 1919) ja hänen vaimonsa Hilkka Mannero (s. 1913). He saapuivat Kiinaan v. 1948.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Sitten Kiinassa tapahtuneen vallankumouksen seurauksena lähetystyön tekemiselle asetettiin rajoituksia ja esteitä. Kesällä 1950 Kiinan kirkkojen edustajat vakuuttivat Kianissa allekirjoittamallaan julkilausumallaan uskollisuuttaan Kiinan hallitukselle ja seurakunnat sitoutuivat katkaisemaan kaikki yhteydet "imperialistisista maista" kotoisiin oleviin lähetystyöntekijöihin. Kiinan Sisämaanlähetys kutsui työntekijänsä pois Kiinasta v. 1950 ja seuraavan vuoden alussa Mannerot jättivät Kianin ja lähetystyön Younfengissa


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text:
Kommunistit leimasivat vallankumouksen jälkeen uskonnon ”oopiumiksi kansalle”, mikä piti kitkeä pois. Tästä seurasi niin kristillisten kirkkojen kuin buddhalaisten temppelien tuhoamista ja jopa kristittyjen vainoja ja vangitsemisia, jos nämä eivät olleet valmiita kieltämään uskoaan. Kristityt eivät voineet kokoontua avoimesti ja esimerkiksi Raamattujen tai muun hengellisen kirjallisuuden omistaminen tuli vaaralliseksi. Yhteydet ulkomaailmaan katkesivat ja monet olettivatkin tämän olevan Kiinan seurakunnan loppu. Vuoden 1979 jälkeen, kun kirkot saivat avata taas oviaan ja koko maa vähitellen avautui ulkomaailmalle, huomattiin, että Kiinan kristittyjen määrä olikin vainojen alla kasvanut. Ympäri maata oli syntynyt runsaasti kodeissa kokoontuvia uskovien ryhmiä, joita alettiin kutsua kotiseurakunniksi tai maanalaisiksi seurakunniksi, koska heillä ei ollut viranomaisten hyväksyntää.
On myös puhuttu Kiinan herätyksistä, koska seurakunnat kasvoivat maan joissakin osissa lähes räjähdysmäisesti.
Suurin kasvu tapahtui maaseudulla ja Itä- sekä Etelä-Kiinassa. 2000-luvulla seurakuntiin on myös liittynyt yhä enemmän kaupunkilaisia ja korkeasti koulutettuja lähes ympäri maata.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Himalajan lähetys sai alkunsa amerikanruotsalaisen Fredrik Franssonin kautta, hän oli v. 1890 saanut ajatuksen evankeliumin julistamisesta Tiibetissä, jonka tähden hän perusti "Skandinavian Allianssilähetys" -nimisen lähetysseuran. Ensimmäinen suomalainen Himalajan lähetystyöntekijä Sigrid Gahmberg (1865-1900) osallistui Ruotsissa Franssonin lähetyskursseille. Eräs tämän seuran jäsenistä, Susanna Hãnsen, piti kirjeitse yhteyttä Sigrid Gahmbergin kanssa. Eräässä kirjeessään, jonka hän kirjoitti Tiibetistä Baksa Duarin lähetysasemalta, hän kertoi olevansa sairas ja väsynyt, ja sen vuoksi pyysi Sigridia saapumaan avukseen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vapaanlähetyksen vuosikokouksessa Tampereella v. 1895 hänet siunattiin lähetystyöntekijäksi. Sitten hän lähti elokuussa meritse kohti Intiaa. Laiva pysähtyi kuuden viikon matkan jälkeen Colombon satamaan Ceylonille. Veneet veivät matkustajat maihin. Hän oli aikaisemmin sopinut Susanna Hãnsenin kanssa, että hän saisi Colomboon saavuttuaan tarkemmat matkaohjeet. Aikansa odotettuaan hänen luoksensa tuli intialainen mies, joka ojensi hänelle sähkösanoman. Hän repäisi kuoren auki ja sai lukea seuraavat sanat "Neiti Sigrid Gahmberg. Rouva Hãnsen on muuttanut Herransa luokse muutama viikko sitten." Nyt hän oli yksin, eikä hänellä ollut tarpeeksi rahaa ostaakseen laivalippua palatakseen takaisin kotiin. Hän päätti kuitenkin matkustaa junalla Himalajalle Darjeelingiin. Siellä hän sai kuulla kuumetautiin kuolleen Hãnsenin viimeisistä vaiheista. Susanna oli testamentannut 11 vuoden ikäisen tyttärensä Alfhildin huolehtimisen hänelle. Hän opiskeli Darjeelingissa muutaman kuukauden ajan tiibetin kieltä ja matkusti sitten SAL:n lähetystyöntekijä Anna Fredericksonin kanssa Baksa Duariin Chunabattin kylään. Vuonna 1896 opettaja Klaara Hertz (1863-1920) saapui Ghoomiin. Vapaanlähetyksen ensimmäinen Himalajan lähetystyöntekijä Sigrid Gahmberg kuoli kuumeeseen v. 1900.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Ghoom oli buddhalaistemppelin ympärille kasvanut pieni kylä 2000 metrin korkeudessa, tunnin kävelymatkan päässä oli Darjeeling, jota pidettiin arvostettuna lomapaikkana. Ghoomin ilmasto oli epäterveellinen ja kovin sateinen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Fredrik Franssonin käydessä Suomessa v. 1898 perustettiin Skandinavian Allianssilähetyksen haaraosasto, "Suomen Allianssilähetys". Tämä lähetys otti vastakseen kaikesta Vapaanlähetyksen Himalaja-työstä. Suomen Allianssilähetyksen komitean jäseninä olivat J. A. Karlberg, Elli Hertz, Emil Saxbäck (Saraoja), kauppias E. Monsen sekä Elin Sternwall, joka ei ollut Vapaanlähetyksen jäsen.Himalajalle lähtivät v. 1898 Kaarlo Waismaa ja hänen vaimonsa Hanna Waismaa, neidit Hilja Heiskanen ja Anna Massinen. Heitä kutsuttiin "neliapilaksi", ja he saapuivat Ghumiin v. 1899 alussa. Samana vuonna SAL.n lähetystyöntekijä Anna Fredericksonin matkusti Amerikkaan virkistymään ja otti mukaansa Susanna Hãnsenin orvon Alfhildin, joka jäi sitten sinne. Marraskuussa 1899 Waismaat matkustivat Sikkimin Ringimiin, joka on Sikkimin keskiosassa, 2000 metrin korkeudessa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Klaara Hertz ja Anna Massinen kuuluivat pyhitysliikkeeseen. Heti alkuun Klaara Hertz joutui riitoihin SAL:in lähetyksenjohtaja J. F. Fredericksonin kanssa. Tilanteesta käytiin kirjeenvaihtoa Fredrik Franssonin kanssa ja hänen ehdotuksestaan työntekijät velvoitettiin allekirjoittamaan lähetyksen säännöt. Koska säännöissä tunnustettiin, että J. F. Frederickson on lähetyksen esimies, Anna Massinen ei suostunut allekirjoittamaan sääntöjä. Hertzin ja Massisen mielestä Frederickson ja koko lähetys olivat hengelliseltä tasoltaan sekä pyhitykseltään alhaista tasoa. Seuraava selkkaus syntyi keväällä 1899, kun Massinen ja Hertz saivat paikalliset kirjapainotyöntekijät kääntymään Fredericksonia vastaan. Sen seurauksena Raamatun käännöstyö ja painattaminen jouduttiin keskeyttämään.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Klaara Hertz ja Anna Massinen halusivat mennä suljettuun Tiibetiin. Tämä hanke oli koko lähetystyölle vaarallinen, sillä Sikkimiin pääsyn edellytyksenä oli lupaus, ettei ylitetä Tiibetin rajaa. Jos tämä lupaus rikottaisiin, olisi siitä seurauksena kaikkien lähetystyöntekijöiden karkottaminen Sikkimistä. Koska he kuitenkin yrittivät mennä Tiibetiin ja hanke tuli ilmi, heidät erotettiin SAL:in jäsenyydestä. Se ei kuitenkaan estänyt heitä myöhemmin jatkamasta työtään SuAL:n palveluksessa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: v. 1899 oli Himalajalla kuusi suomalaista lähetystyöntekijää. Vuonna 1900 opettaja Klaara Hertz fyysisesti ja henkisesti väsyneenä matkusti Suomeen. Anna Massinen palasi Lacheniin syksyllä 1901, oltuaan muutaman kuukauden Kalkutassa sairaalassa oppimassa sairaanhoitoa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Hulda Nordin saapui Himalajalle v. 1901 ja seuraavana vuonna Kokkolasta kotoisin oleva farmaseutti Ossian Eklund.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: v. 1902 Edla Träskbäck saapui Himalajalle, ollen Ringimissä Waismaiden kanssa ja sitten lyhyen ajan Lachenissa Anna Massisen apuna.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Sikkimissä toimi v. 1903 kutomokoulu, jossa kudottiin villakankaita.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Lachenin lähetystaloa varten alettiin kerätä varoja kotimaassa v. 1903. Rakennustyöt alkoivat kuitenkin vasta v. 1905. J. F. Fredericksonin lesken Annan kanssa naimisiin mennyt Sikkimin valtioninsinööri herra Dover auttoi vaimonsa lähetystyötovereita rakennushankkeessa. Lähetystalo valmistui 1905, kuitenkin jääden osittain keskeneräiseksi.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: SAL esimiehen J. F. Frederickssonin kuoltua 5. syyskuuta 1903, hänen Cooch Beharin Ahmedabadiin perustamansa lastenkodin 28 lasta, jotka olivat nälkään kuolleiden vanhempien orpoja, siirrettiin Ghumiin v. 1903. Siellä Hilja Heiskanen piti Varpuspesä-nimistä lastenkotia.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Lastenkodin yhteydessä toimi koulu, jonka oppilasluku oli v. 1904 syksyllä n. 42, myöhemmin n. 70.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: 1904 vuoden alussa Ghumiin saapuivat Sonja ja Eli Ollila. Heidän tultuaan Hilja Heiskanen matkusti Suomeen ja Ollilat ottivat vastuun lastenkodista.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Fredrik Fransson saapui Ghumiin Himalajalle v. 1905 alkupuolella, jolloin pidettiin vuosikokouskonferenssi. Lähetystyöntekijät saapuivat vuosikokoukseen. Hanna Waismaa kuoli 1. huhtikuuta 1905 ja hänet haudattiin Ghumin hautausmaalle Sigrid Gahmbergin viereen. Hautauspuheen piti Fredrik Fransson.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Hanna Waismaan kuoltua 1905 Kaarlo Waismaa matkusti kotimaahan lomalle ja hänen tilallensa saapui vaasalainen neiti Elin Kronqvist. Hän oli alkuun Ghumissa opiskellen intian ja tiibetin kieltä työskennellen samalla Hilja Heiskasen apuna Ghumin lastenkodissa. Syksystä 1905 Edla Träskbäck työskenteli lastenkodissa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: v. 1905 Anna Massinen otettiin takasin SAL:in työntekijäksi.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Hilja Heiskanen matkusti Suomeen ottaen orpotyttö Ruthin mukaansa. Sen jälkeen lastenkodista vastasivat Edla Träskbäck ja Elin Kronqvist, he kirjoittivat ruotsalaiselle Boltziukselle, joka oli tuohon aikaan tunnettu sairaiden puolesta rukoilemisesta, pyytäen häntä rukoilemaan herätystä Ghumiin. Boltzius lähetti heille kirjeen ja kehotti heitä rukoilemaan samaan aikaan hänen kanssaan. Tämän jälkeen lähetysasemalle tuli ihmisiä kyselemään uskon asioista.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1906 SAL otti kaikki skandinaavit pois tiibetinkielisestä työstä, jolloin koko työ jäi suomalaisten vastuulle. Samana vuonna skottilainen pastori Edward H. Owen liittyi suomalaiseen lähetykseen. Hän avioitui v. 1907 Anna Massisen kanssa. He hoitivat yhdessä Bingimin asemaa. Vuonna 1908 Anna Owen kuoli.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuoden 1907 alussa Ghumiin siirtyivät aikaisemmin Ringimissä työskennelleet Ossian Eklund ja Hulda (o.s. Nordin) Eklund.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuoden 1907 lopulla vietettiin vuosikokous Darjeelingissa, mukana olivat suomalaiset työntekijät, sekä E. H. Owen, joka oli ollut aikaisemmin skotlantilaisen lähetysseuran palveluksessa. Konferenssin aikana viettivät Anna Massinen ja E. H. Owen häitään.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Hulda ja Ossian Eklund matkustivat kevätkesällä 1908 Suomeen. Lokakuussa 1908 vietettiin vuosikokousta Ghumissa.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Darjeelingissa pidettiin lähetyssaarnaajain syventymispäiviä, joiden jälkeen alkoi Allianssilähetyksen konferenssi. Anna ja E. H. Owen olivat tulleet konferenssiin, jonka jälkeen heidän oli tarkoitus matkustaa Eurooppaan. Kokouksen viimeisenä päivänä Anna ei jaksanut istua mukana, mutta seurasi viereisestä huoneesta vuoteeltaan kokousta. Hänet todettiin kuolleeksi kokouksen aikana. Kahden päivän päästä hänet haudattiin Ghumin hautausmaalle Sigrid Gahmbergin ja Hanna Waismaan viereen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuoden 1908 lopulla Hilja Heiskasen palattua lomaltaan, saapuivat Ghumiin N.N.K.Y:n lähetti Anna Kempe ja lastenkotityötä varten Aura Karlsson. He opiskelivat tiibetinkieltä ja Aura auttoi Ghumin lastenkodissa Hilja Heiskasta.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuosi 1909 oli merkittävä, sillä silloin Suomen Allianssilähetys luovutti Himalajanlähetyksen Suomen Vapaalähetykselle. Ihmiset jotka muodostivat Allianssilähetyksen kuuluivat suurimmaksi osaksi Suomen Vapaalähetykseen. Tuosta lähtien Vapaanlähetyksen keskuskomitea huolehti myös Himalajanlähetyksestä.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Hilja Heiskasen palattua Ghumiin, Elin Kronqvist matkusti Himalajan etelärinteellä sijaitsevaan Sikkimin Ringimiin Klaara Hertzin avuksi. Sieltä he pian muuttivat Lacheniin. Edla Träskbäck matkusti Suomeen 1909


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: 1910 Kaarlo Waismaa palasi Ghumiin oltuaan 5 vuotta Suomessa. Ghumin lähetystalo oli kymmenen vuotensa aikana rapistunut huonoon kuntoon, jonka vuoksi Waismaa alkoi kunnostamaan sitä. Koulutaloon rakennettiin yksi luokkahuone lisää. Lastenkoti oli muutettu vuonna 1909 ostetulle ruotsalaisen meijeristi herra Keventerin Enfield-nimiselle tilalle. Waismaa kirjoitti Tiibetinkielisen aapisen, joka ilmestyi 1910.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1911 Allianssilähetyksen kärkijoukkoon kuulunut koulun rehtori Elli Hertz matkusti yli vuodeksi Himalajalle, saapuen jouluna Ghumiin.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Edla Träskbäck palasi lomaltaan Himalajalle v. 1912 alussa. Hän matkusti Lacheniin Klaara Hertzin avuksi Elin Kronqvistin lähdettyä lomalle Suomeen. Vuonna 1912 saapui Ghumiin Kuopiolainen opettaja Mia Lipponen. Hän otti osaa koulutyöhön.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: v. 1912 rakennettiin kesken jäänyt Lachenin lähetystalo kuntoon. Kylään rakennettiin kokoushuone ja uusi koulurakennus poikakoulua varten.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Himalajan etelärinteellä sijaitseva Sikkimin kuningaskunta oli Nepalin, Tiibetin, Bhutanin ja Intian rajanaapuri.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Eräs buddhalaisuuteen kääntynyt ranskalais-belgialainen madam Alexander David-Neel muutti Sikkimin Gangtokiin. Hän ei hyväksynyt kristittyjen harjoittamaa lähetystyötä. Hän tutustui Sikkimin kuninkaaseen, Kumar Sahibiin, joka oli suopea ja myötämielinen kristinuskolle. Hän sai muutettua kuninkaan suhtautumisen kielteiseksi, jonka jälkeen kuningas alkoi vastustaa mitä ankarimmin lähetystyötä. Madam Alexander David-Neelin kuultua että Lachenissa järjestetään kristittyjen raamattukursseja, hän meni kertomaan siitä kuninkaalle: "Tiedättekö mitä hävitystyötä lähetyssaarnaajat tekevät?". Monen esimerkin kautta hän pyrki halventamaan kristinuskoa. Hän vetosi kuninkaaseen ja kysyi miten tämä sallii tällaista valtakunnassaan. Sitten madam Alexander David-Neel ja kuningas lähtivät Lachungiin. Kuninkaan saavuttua Lachungiin siellä ei ollut ketään häntä vastaanottamassa. Tästä suututtuaan hän lähetti kylän päämiehet kutsumaan herra ja rouva Owenin puheilleen. He saivat kuulla, että he ja opettajat ja kaikki kristityt ovat Lachenissa. Madame Neel sanoi "Tästä nyt näette miten vaarallista lähetystyö on. Se kitkee kaiken kunnioituksen kuningasta kohtaan." Lähetystyölle vihamieliset kylän päämiehet puhuivat valhetellen kaikkinaista pahaa lähetystyöntekijöiden työstä.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Samana päivänä kuningas kutsui lachenilaiset puheilleen. Hän kysyi heiltä, "Miksi olette luopuneet omasta hyvästä uskonnostanne ja olette liittyneet kristittyihin?"


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Tutkittavat häkeltyivät ja antoivat monenlaisia vastauksia. Sitten eräs nuori nainen vastasi pelosta vapisten, kertoen olevansa kristitty sen tähden, että hän on löytänyt Herrassa Jeesuksessa oman Vapahtajansa, joka on antanut hänelle kaikki synnit anteeksi ja täyttänyt hänen sydämensä ihmeellisellä rauhalla. "Tämän tähden tahdon olla kristitty", sanoi hän päättäen puheensa. Tämä tunnustus vaikutti voimakkaasti kuninkaaseen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Sitten hän vaati Lachenin asemasta vastaavaa Klaara Hertziä tekemään selkoa työstään. Tylysti esiintyen kuningas lateli määräyksiään. Koulu otettiin pois lähetykseltä ja se määrättiin lopetettavaksi. Seuraavana aamuna kuninkaan määräys toimitettiin kirjallisena lähetystyöntekijöille. Sen mukaan koulun oppilaiden pitää mennä luostariin oppimaan buddhalaisuutta ja muita luostarissa annettavia opetuksia.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Sikkimin kuningas joutui riitoihin erään hindulaisen shadhun kanssa, joka oli muuttanut lähelle Gangtokia. Shadhu väitti olevansa suuri profeetta. Kansa uskoi sen ja alkoi jumaloimaan häntä, tuoden suuria määriä lahjoja hänelle, saadakseen itselleen menestystä. Shadhu sanoi itseänsä niin korkeaksi ja pyhäksi, ettei hän tarvitse tuollaisia lahjoja. Sen vuoksi hän rakennutti suuren rovion, johon hän heitti ihmisiltä samaansa riisin, sekä arvokkaat korut ja lahjat. Kuningas oli kieltänyt luvattoman metsänhakkuun, mutta sadhu ei siitä piitannut, vaan suuri rovio paloi yötä päivää. Kun kuningas sai tietää siitä, hän lähetti ankaran varoituksen sadhulle ja hänen kannattajilleen. Sadhu lähetti kuninkaalle kirjeen, jonka välissä oli pieni ja huomaamaton keltainen kukka, josta erittyi kuninkaan kirjettä lukiessa voimakasta myrkkyä, joka muutamassa päivässä surmasi kuninkaan.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Kuninkaan kuoltua madam Alexander David-Neel huomasi oman asemansa ja vaikutusvaltansa olevan mennyttä. Sen vuoksi hän suunnitteli matkaa Tiibetiin, hän ei kuitenkaan voinut ilman passia ylittää rajaa ja asia tuli Englannin asianhoitajan tietoon, joka tuli pitämään asiasta tutkintoa. Madame David-Neel palautettiin Tiibetistä Lacheniin, jossa häntä oli odottamassa virallinen tuomio, jonka mukaisesti hänet määrättiin poistumaan maasta heti.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1914 Hilja Heiskanen joutui jättämään paikkansa Ghumin lastenkodin johtajana, hänen tilalleen tulivat Suomesta palanneet Sonja ja Eli Ollila. Heidän mukanaan palasi myös Himalajalle myös Elin Kronqvist. Olliloiden tultua Hilja Heiskanen matkusti Suomeen. Ghumin lastenkoti oli huonossa kunnossa, katto vuosi monesta kohdin. Sateiden tullessa asukkaat hakivat suojaa pöytien alta.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: 1914 Owenit, jotka olivat tehneet työtä Lachugissa, matkustivat virkistyslomalle Ruotsiin ja Suomeen. Työ Sikkimissä jäi Klaara Hertzin ja Elin Kronqvistin ja Edla Träskbäckin huoleksi.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1916 Ghumin koulu joutui Sonja ja Eli Ollilan vastuulle, kun Mia Lipponen avioitui William Mannin kanssa ja muutti pois Ghumista.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Ensimmäinen maailmansota vaikeutti lähetystyötä vuodesta 1914 alkaen, estäen kannatuksen lähettämisen kotimaasta.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Huhtikuussa 1920 kentällä päätettiin Ghumin lastenkodin käytössä oleva Enfield-tila myydä, jotta saataisiin maksettua toiminnasta kertyneitä velkoja ja voitaisiin jatkaa työtä Sikkimissä. Samalla lakkautettiin lastenkoti ja kahdeksan lasta sijoitettiin Ghumin kristittyihin perheisiin. Yksi lapsista sai kodin Hilja Heiskasen luona, joka oli palannut Cooch Behariin, toimien nyt ruotsalaisen KMA:n yhteydessä.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Mutta myynnistä ei tullut mitään, koska Suomesta saapui myynnin kieltävä kirje. Vapaan Lähetyksen komitea oli saanut tietää, että Edla Träsbäck oli valmis aloittamaan Ghumissa samanlaisen kutomotoiminnan, jollaista oli harjoitettu Sikkimissä. Rakennuksia tarvittiin kutomoa varten. Ruotsalaissyntyinen pastori Nygård ja hänen vaimonsa auttoivat Edla Träsbäckiä Enfieldin kunnostamisessa. Yhdestä rakennuksesta remontoitiin lähetystyöntekijöiden lepokoti, jossa oli tilat 18 hengelle. Rakennukseen laitettiin sähkövalaistus. Vuodesta 1922 lähtien Nygård saivat olla työyhteydessä Himalajanlähetyksen kanssa, mutta koska he eivät tulleet toimeen Ghumin kristittyjen kanssa, eivätkä kansallisten työntekijöiden kanssa, heitä ei otettu lähetykseen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuoden 1920 alussa saapui Elly Petersen Ghumiin lukemaan kieltä Eli Ollilan johdolla. Elin Kronqvist oli saapunut Ghumiin. Klaara Hertz kuoli huhtikuussa 1920. Hänet haudattiin vuoren rinteeseen lähetystalon yläpuolelle. Toukokuussa 1922 Elly Petersen, joka oli tuntenut itsensä useamman viikon aikana huonovointiseksi, kuoli sydänkohtaukseen. Hänet haudattiin Lachen'in hautausmaalle, Klaara Hertzin viereen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Marraskuussa 1920 Sonja ja Eli Ollila palasivat Suomeen oltuaan seitsemän vuotta Ghumissa. Edla Träskbäck jatkoi heidän työtään. Hänen avukseen saapuivat ruotsalaiset Nygårdit, jotka olivat vuoden 1923 alkuun asti.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1923 Sonja ja Eli Ollila palasivat Ghumiin. Heidän mukanaan tulivat pastori Juho Yrttimaa ja neiti Annikki Fröjd. Juho Yrttimaa jäi Ghumiin Olliloiden kanssa. Annikki Fröjd matkusti Lacheniin kieltä opiskelemaan ja Elin Kronqvistia auttamaan. Vuoden 1924 alussa Edla Träskbäck palasi lomalta, tuoden mukanaan kaksi uutta työntekijää, Hanna Juurevan ja Siiri Antolan. Hanna Juureva avasi Ghumiin kutomokoulun, jonka kudotut tuotteet myytiin lähetyksen hyväksi.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Elin Kronqvist matkusti heikentyneen terveytensä vuoksi Suomeen vuonna 1924. Himalajalle hän matkusti yhä heikossa kunnossa ollen, vuoden 1926 lopulla.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Juho Yrttimaa matkusti 1928 lomalle, mutta ei sittemmin palannutkaan Himalajalle vaan muutti Kanadaan. Mangenissa ja Lachungissa viimeksi vaikuttanut Eli Ollila matkusti syksyllä 1929 Suomeen. Vuonna 1929 Hanna Juureva ja Edla Träskbäck lähtivät Ghumista ja siirtyivät vuoden tyhjänä olleelle Baksa Duarin lähetysasemalle.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1930 saapui Ghumiin amerikansuomalainen May Isacson (s. 1908). Ghumista hän siirtyi Lacheniin Elin Kronqvistin työtoveriksi. Hän ehti toimia vain vuoden ajan, kunnes malariasta aiheutunut kuolema katkaisi hyvin alkaneen työn. Annikki Tunturipuro (Fröjd) palasi Himalajalle v. 1930 alussa Lachungiin, josta hän naimisiin mentyään, siirtyi Ghumin asemalle.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1930 Margareth L. Doig (1880-1950) liittyi Himalajalähetykseen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1930 työ Ghumissa lakkasi, kun Edla Träskbäck ja Hanna Juureva muuttivat Baksa Duariin. Sinne siirtyi kutomo ja lastenkoti. Lähetykselle varoja tuottanut karstateollisuus jouduttiin lopettamaan, kun Reino Eklund ja Annikki (o.s. Tunturipuro) Eklund aloittivat Kalimbongissa karstojen valmistuksen vuonna 1931. Samaan aikaan eräs paikallinen työntekijä alkoi valmistaa karstoja omaksi hyödykseen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuoden 1932 syksyllä Sonja ja Eli Ollila palasivat Himalajalle, siellä he olivat alkuun Baksa Duarin lähetysasemalla.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Ghumin koulun toiminta lopetettiin 1934, maanjäristyksen tuhotessa koulun, ja lähetyksellä ei ollut varoja uuden koulun rakentamiseen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: V. 1935 kutomo siirrettiin Baksa Duarista takaisin Ghumiin, jolloin Sonja Ollila otti kutomon vastuulleen. Kutomon tuotteet myytiin alueen eurooppalaisille asukkaille. Kutomossa oli kuusi työntekijää.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuonna 1937 Himalajalle saapuivat Arthur I. Pylkkänen (1907-1950), opettaja Arnold Hyttinen, sairaanhoitaja Elvi Mäkelä ja neiti Astrid Virtanen, sekä kotimaassa virkistyslomalla ollut Elin Kronqvist. Vuonna 1939 Elin Kronqvist kuoli ja samana vuonna Astrid Virtanen erosi lähetyksestä avioliittonsa tähden.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: 1938 pidettiin Kalkutassa kenttäkonferenssi. Sieltä seitsemän vuotta työssä ollut skotlantilainen Margareth L. Doig lähti muut hyvästellen lomalle Eurooppaan, käyden Suomessakin. Hän palasi Lachungiin vuonna 1939.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Englannin julistettua sodan Suomelle vuonna 1941 kaikki suomalaiset joutuivat kotiarestiin. Muutaman kuukauden kuluttua Pylkkänen ja Hyttinen vangittiin ja heidät vietiin neljäksi vuodeksi Dehra Dunissa sijaitsevalle keskitysleirille, josta he vapautuivat heikkokuntoisina vuonna 1946. Elvi Mäkelä oli sodan aikana siirtynyt Amerikkaan, mennen siellä avioliittoon. Eli Ollila matkusti Pylkkäsen ja Hyttisen vapauduttua Suomeen. Jäljellä olivat vain vanhemmat naistyöntekijät, skottilainen Margaret L. Doig, Hanna Juureva ja Edla Träskbäck sekä Pylkkänen ja Hyttinen.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Joulukuussa Edla Träskbäck sai vaikean sydänkohtauksen ja hänet kuljetettiin Kalkuttaan sairaalaan. Sieltä pois päästyään hän asettui Hanna Juurevan kanssa Ghumiin vanhuuttaan viettämään. Tammikuun 1941 vuosikokous myönsi heille eläkkeeksi yhden lähetystyöntekijän kannatuksen puolikkaan. Hyttinen kuoli vuonna 1948, jolloin hänen tilalleen otettiin latvialainen lähetyssaarnaaja Margaret Vitants.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text:
Hyttisen ja Pylkkäsen ollessa vangittuna, Elin Ollila jatkoi työtä Baksa Duarissa.
Vuoden 1950 alussa Arthur I. Pylkkänen palasi Himalajalle.
Kesällä 1950 saapui apuhoitaja Hellin Hukka. Vuoden lopulla saapui Havaijilla lähetystyöntekijänä ollut Olli H. Jokisaari puolisonsa Elvin kanssa, sekä neiti Oili Lappalainen. Elvi Jokisaari (Mäkelä) oli ollut Himalajalla 1937-41.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Vuoden 1950 alusta vanhat lähetystyöntekijät Hanna Juureva ja Edla Träskbäck jäivät Ghumiin vanhuuttaan viettämään ja työ siirtyi uusien lähettien vastuulle.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Lähetyksen kenttäjohtaja Olli H. Jokisaari toimi Ghumin asemalla 1954, Hellin Hukka ja Oili Lappalainen olivat Baksa Duarin lähetysasemalla.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Syyskuussa 1950 tuhosi tulva suuren osan Lachungin kylästä Sikkimissä. Vuonna 1903 perustettu Lachungin lähetysasema tuhoutui täysin. Pylkkänen, eräs maakalaistyöntekijä ja kymmenen seurakuntalaista katosivat jäljettömiin virran mukana.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Suomalaissyntyinen Britannian kansalainen Ragnhild Björklund oli tullut itsenäisenä ja riippumattomana lähettinä 1957 Pedongiin, auttaakseen nuoruudenystäväänsä, ruotsinkielisen helluntaiseurakunnan lähettiä Signe Bäckiä. Vuoden 1958 Lhasan kapinan vuoksi kiristynyt viisumipolitiikka aiheutti sen, ettei hän enää voinut mennä Pedongiin, joten hän matkusti Ghumiin Siikaisen ehdotuksesta.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text: Baksa Duariin vuonna 1958 saapunut terveydenhoitaja Riitta Siikanen oli viimeinen Vapaakirkon Himalajan lähetti. Baksa Duarista hän siirtyi kuukauden päästä Ghumiin työskentelemään yhdessä Vappu Rautamäen kanssa. Vappu Rautamäki lähti Suomeen vuonna 1960. Riitta Siikanen jäi ja hän toimi Himalajan lähetyksen sihteerinä, rahastonhoitajana, alkeis- ja keskikoulun johtokunnan puheenjohtajana sekä Ghumin lähetysaseman johtajana. Siikanen kävi Suomessa vuosina 1964 ja 1968. Hän palasi Suomeen pysyvästi vuonna 1972, kun tuli valituksi Suomen Vapaakirkon lähetyssihteeriksi.


title: Suomen Vapaakirkon lähetystyö

text:
Suomen Vapaakirkon työ Intiassa on nykyisin pääasiassa sisarkirkon, Himalajan Vapaakirkon, työn tukemista.
Vapaakirkko on auttanut uuden monitoimikeskuksen rakentamisessa Siliguriin, Länsi-Bengaliin.


title: Para

text: Para voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Independent Women

text: Independent Women on Destiny's Childin kappale, joka julkaistiin yhtyeen kolmannella studioalbumilla "Survivor". Kappale on julkaistu myös Charlien enkelit -elokuvan soundtrackillä. Kappaleesta on kaksi osaa, joista ensimmäinen, "Independent Women Part I", julkaistiin singlenä. Single menestyi hyvin musiikkilistoilla. Billboard Hot 100 -listalla se piti ykkössijaa 11 peräkkäistä viikkoa marraskuusta 2000 helmikuuhun 2001.


title: Independent Women

text: Kappaleen on kirjoittanut ja tuottanut laulaja Beyoncé Knowles yhdessä Sam Barnesin, Jean-Claude Olivierin ja Cory Rooneyn kanssa. Musiikkivideon ohjasi Francis Lawrence.


title: Escada

text: Escada on 1979 perustettu saksalainen muotitalo, joka kuului luksusmerkkien joukkoon. Se ajautui konkurssiin elokuussa 2009.


title: Escada

text: Yrityksellä oli 2 300 työntekijää eri puolilla maailmaa. Päätoimipaikka oli Aschheimissa. Sen taustalla on Wolfgang ja Margaretha Leyn Münchenissä 1970-luvun alussa perustama neuletuotteita valmistanut yritys. Ruotsalaissyntyinen Margaretha Ley oli aiemmin työskennellyt mallina muun muassa Fathilla ja ruotsalaisen vaateyrityksen Lejan palveluksessa.


title: Escada

text: Yritys nousi menestykseen heti ensimmäisinä vuosina, ja pian perustettiin keskihintainen merkki Laurel. Yrityksestä tuli julkinen osakeyhtiö 1986, ja se lähti laajentamaan voimakkaasti. Margaretha Ley kuoli äkillisesti 1992, ja samaan aikaan alkanut maailmanlaajuinen lama ajoi yrityksen vaikeuksiin. Se pääsi kuitenkin jaloilleen, mutta 2000-luvun alussa se joutui turvautumaan laajoihin järjestelyihin, joiden avulla yritys saatiin kuntoon, ja se alkoi suuntautua Aasian markkinoille.


title: Escada

text: Marraskuussa 2009, Escadan osti lontoolainen intialaissyntyinen miljardööri Lakshmi Mittal, jonka tytärpuoli, Megha Mittal, on Escadan omistaja ja sen hallituksen puheenjohtaja. Hän on naimisissa Adiya Mittalin kanssa.


title: Escada

text: 20. helmikuuta 2014, Escada ilmoitti, että yrityksen pitkäaikainen toimitusjohtaja Bruno Sälzer lopettaa Escadalla joulukuussa 2014.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Suomen Vapaakirkon historia alkaa vuodesta 1879, jolloin lordi Radstock eli Granville Waldegrave vieraili Suomessa. Sitä ennen Suomen vapaakirkolliset olivat melko pieni ja hajallaan oleva uskovien joukko. Toimintaa oli kuitenkin ollut Vaasassa, Pietarsaaressa, Sipoossa 1873–1874 sekä Porvoossa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaakirkolliset olivat melko pieni ja hajallaan oleva uskovien joukko ennen lordi Radstockin vierailua. Toimintaa oli kuitenkin Vaasassa, Pietarsaaressa, Sipoossa 1873-1874 sekä Porvoossa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Pietarsaaressa vapaakirkollista toimintaa pitivät yllä rovasti Heikelin tyttäret Anna (1838-1907) ja Netta Heikel (1846-1943). Annan oli kastanut Örebrossa 1868 ruotsalainen baptistipastori A. Wiberg, ja seuraavana vuonna kastettiin Tukholmassa Netta. Anna Heikel oli vuonna 1901 perustetun Naislähetysliiton ensimmäisiä jäseniä. Pietarsaareen rakennettiin 1871 ensimmäinen luterilaisesta kirkosta irrallinen protestanttisen liikkeen saarnahuone. Vuonna 1877 Heikelin sisarukset perustivat Pietarsaareen raittiusyhdistyksen. Netta Heikel oli Vapaan Lähetyksen keskuskomitean jäsen vuosina 1897-1898, sekä varajäsen 1899-1900.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Porissa vapaakirkollinen toiminta oli alkuvaiheissaan Netta Heikelin perustaman ns. työväen keittiön ympärillä. Siellä pidettiin pienempiä kokouksia ja julistettiin evankeliumia, keskusteltiin raamatusta ja pidettiin rukouskokouksia. Syksyllä 1893 lokakuun alussa otettiin käyttöön ns. Uotilan sali, tämä oli vapaakirkollisen liikkeen säännöllisen toiminnan alku. Saarnaajana oli K. W. Wikki. Kasteita toimitettiin Kokemäenjoessa. Tuolloin monet ihmiset eivät tienneet juurikaan mitään vapaakirkollisuudesta, joten toisinaan keskusteluissa sotkettiin keskenään vapaa-ajattelijat ja vapaakirkolliset.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Jalmari Raitio, porilainen mies josta tuli myöhemmin tunnettu saarnaaja ja kirjailija, tuli uskoon 15-vuotiaana kuullessaan erään merimiehen todistuksen uskostaan. 1895 Jalmari Raitio lähti Porista ja toimi kiertelevänä evankelistana pitämässä seuroja ja kokouksia 6 vuoden ajan. Sen jälkeen Tampereen piirilähetys kutsui Raition lähetikseen. Raition työalueena olivat Satakunnan ja Hämeen kylät kahdenkymmenen vuoden ajan. Sen jälkeen Jalmari Raitio toimi Vapaakirkon päämajan lähettinä, kierrellen vapaaseurakunnissa ja ystäväpiireissä opettamassa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tampereella vapaakirkollista toimintaa ylläpiti C. J. Hilden, joka oli tullut uskoon kylpylämatkallaan Ruotsissa 1869. Hän oli saanut vaikutteita Ruotsin vapaakirkolliselta P. P. Waldenströmiltä. Hän rakensi Tampereelle rukoushuoneen ja lahjoitti tontin.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Turussa vapaakirkollinen toiminta alkoi Mimmi Lindvallin uskoontulemisesta, kun hän lähetysoppilas E. Hedenströmin kokouksessa oli tullut synnintuntoon ja pastori Dahlbergin kautta johdatetuksi Kristuksen luo. Hän alkoi pitämään pyhäkoulua Julia Carlingin kanssa. Oppilaita oli n. 150 ja täysi-ikäisikin niin paljon kuin huoneeseen mahtui. Myöhemmin Lindvall perusti lastenkodin Turkuun ja Carling Tammisaareen.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Myllynvuokraaja J. A. Nygren piti Oulussa kokouksia ja herätyksiä oli mm. lyseolaisten keskuudessa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vaasassa vapaakirkollinen toiminta alkoi opettaja Alba (1845-1894) ja Hilda Hellmanin (1839-1901) kautta. Vaasassa vieraili 30.6.1877 ruotsalainen eversti K. A. Broady, hän piti raittiusesitelmän korkeamman kansakoulun huoneistossa. Broady huomasi puheensa tehneen vaikutuksen Hellmanin sisaruksiin ja kehotti heitä perustamaan ehdottoman raittiusseuran lähimmäistensä pelastamiseksi juoppoudesta. He perustivat Vaasan ehdottoman raittiuden seuran v. 1877. Edvard Björkenheim liittyi raittiusseuraan v. 1878, hänen pitäessä raittiuspuheita kokouksissa oli yleensä varsin runsaasti väkeä. Hellmanin sisarukset hoitivat Englannin ja Ulkomaan Raamattuseuran myymälää. Alba Hellman harjoitti merimieslähetystä, käyden laivoilla julistamassa evankeliumia ja jakamalla kirjallisuutta merimiehille. Hän lähetti pastori Lansdellin välityksellä Siperiassa vangittuina oleville suomalaisille kirjallisuutta v. 1879. Alba Hellman kävi myös vankiloissa ja kasarmeissa julistamassa evankeliumia ja jakamassa kirjallisuutta. Alba Hellman ohjasi entisen oppilaansa ja ystävänsä Matilda Wreden vankilatyöhön. Ruotsalaiset A. F. Thiselius ja C. O. Orest kävivät 1870-80-luvulla pitämässä kokouksia Vaasassa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Porvoossa herätys alkoi 1877. Porvoossa piti kokouksia opettaja J. Forsberg. Porvoon Vehkakoskelle rakennettiin v. (1871) 1877. Vapaan Lähetyksen järjestyksessään toinen rukoushuone. Konstantin Boije af Gennäs (s. 15.4.1854, k. 1934) oli tullut uskoon 16-vuotiaana ja oli siitä lähtien toiminut kotiseudullaan evankelistana ja oli 19-vuotiaana opiskellut Ruotsissa Fosterlandsstiftelsenin lähetyskoulussa, tehden tuolloin työtä yhdessä Jakob Forsbergin kanssa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Orisbergin kartanon isäntä Edward Björkenheim piti hartaus ja raittius kokouksia Vaasassa ja Orismalassa. Björkenheim oli yksi Vapaan Lähetyksen merkittävimpiä työntekijöitä toiminnan alkuvaiheissa. Björkenheim tutustui Hellmanin sisaruksiin, etsittyään Vaasassa kirjakauppaa ja sittemmin toimi yhdessä heidän kanssaan.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Sipoossa ja sen ympäristössä kokouksia pitivät 1873-1874 Konstantin Boije ja Jakob Forsberg (s.1852). He perustivat "Den Fria inre missionen i Finland" eli Suomen vapaan sisälähetyksen. Boijen välityksellä he saivat vähäistä taloudellista avustusta Ruotsista. Kannatuksen puutteen tähden toiminta keskeytettiin, ja Boije aloitti työn Brittiläisen ja Ulkomaan raamattuseuran palveluksessa. Boijen vaikutuksesta vapaakirkollisten keskuudessa vahvistui raamatullinen näkemys ehtoollisesta, jonka katsottiin kuuluvan vain uskoville.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Englantilainen Plymouth Veljiin kuuluva lordi Radstock (Granville Augustus William Waldegrave) vieraili Suomessa 1879. Radstock oli pitänyt kokouksia Ruotsissa. Konstantin Boije oli pyytänyt Radstockia tulemaan Suomeen.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Radstock piti Helsingin Saksalaisessa seurakunnassa kaksi ensimmäistä kokousta ranskankielellä. Sitten Radstock saarnasi Helsingin Vanhassa kirkossa, hänen mukanansa tulleen saarnaaja Fredrik Tiseliuksen tulkitessa kokouksen ruotsiksi.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Seuraavana päivänä kokoukset jatkuivat ja useita ihmisiä tuli uskoon. Tuolloin tulivat uskoon muun muassa Mia Sahlberg (1849-1931), Emma Åhman (Mäkinen) (1849-1915), Elin Weclman ja Tekla Mömmö (Renfors).


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Eräänä iltana kokouksen lopussa Radstock kehotti niitä ihmisiä, jotka tahtoivat saada syntinsä anteeksi ja pelastua, jäämään rukoilemaan ja muita hän kehotti poistumaan. Siitä syntyi suuttumista ja hämmästymistä. Tämän johdosta muutamat kuulijat menivät valittamaan luterilaisen kirkon papille, että tuollaisen julistajan, joka ”tahtoi erottaa lampaat vuohista” annettiin kirkossa saarnata. Radstock vieraili myös Turussa ja Viipurissa noin kaksi viikkoa kestäneen matkansa aikana. Helsingissä Radstock oli 11 päivää.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Suomen ensimmäisen diakonissalaitoksen perustaja Aurora Karamzin (1808–1902) osallistui seurueineen kokouksiin. Hän oli tutustunut Radstockiin Pariisissa, hänen luonaan Radstock piti ensimmäisen salonkikokouksen tulopäivänsä iltana 19. syyskuuta 1879 tai seuraavana päivänä lauantaina. Karamzinin kodista tuli yksi vapaakirkollisten ja muiden uskovien kokoontumispaikka.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Radstockin ollessa eräänä iltana sairaana, Tiselius puhui hänen puolestaan ja hänen saarnansa tekivät kuulijoihin hyvän vaikutuksen, sillä seurauksella että Radstockin lähdettyä, hän jatkoi kahden viikon ajan kokouksien pitämistä. Pysyväksi kokouspaikaksi saatiin Mia Sahlbergin Kruununhaassa ollut yksityinen tyttökoulu, jonka saleissa kokouksia pidettiin useita vuosia. Tuolloin tuli uskoon Antti Mäkinen. Sen jälkeen Tiselius meni käymään Ruotsissa, palaten joulun edellä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Joulupyhinä Tiselius piti kokouksia Sipoon Vehkakoskella. Tammikuun alussa Tiselius matkusti Vaasaan ja Orisbergiin pitämään kokouksia. Pohjanmaalta tultuaan Helsinkiin, Tiselius sairastui ja palasi Ruotsiin. Sen jälkeen Tiselius oli useita vuosia poissa saarnatehtävistä, mutta tervehdyttyään sittemmin hän kävi useita kertoja Suomessa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Helsingissä kokouksia piti Konstantin Boije. Helsingissä Simonkadun varrelta vuokrattiin entinen kapakkahuoneisto, suuremmaksi kokoustilaksi, näihin tiloihin mahtui 450 ihmistä. Kokoustila nimettiin "Kurjien kappeliksi". Tuohon aikaan kristityt tahtoivat auttaa kaikista kurjimmassa asemassa olevia ihmisiä kuten alkoholisteja, orpoja, rikollisia ja asunnottomia.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Kokouksia pidettiin joka ilta, sunnuntaisin pyhäkoulua. Kokouksissa laulettiin paljon ja todistettiin yksinkertaisesti ja sydämellisesti Jumalan ihmeitä tekevästä, pelastavasta armosta ja rakkaudesta, joka on ilmestynyt Kristuksessa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tiseliuksen kehotuksesta alettiin pian pitämään pyhäkouluja lapsille ja palvelijattarille. Nuoria neitejä, ylioppilaita ja opettajattaria kaupungin kouluista ilmoittautui pyhäkoulun pitäjiksi, heitä koulutettiin tehtävään Mia Sahlbergin koulussa lauantaisin. Keskiviikkoilloin koululla kokoontui uskovain ylioppilaiden ja nuorten sivistyneiden naisten joukko rukoilemaan ja tutkimaan "Raamattua".


title: Suomen Vapaakirkon historia

text:
Pääsiäisen ajalla 1880 Tiselius palasi Helsinkiin ja silloin myös Edvard Björkenheim (1856–1934) kävi tapaamassa Helsingin uskovia. Keväällä 1880 nuori uskova ylioppilaskokelas Hjalmar Braxén (1860–1909) tuli Oulusta ja suoritti ylioppilastutkintonsa ja liittyi näihin Vapaan Lähetyksen uskoviin. Hän oli opiskellut jumaluusoppia täyden jakson ja suorittanut erotutkinnon, mutta ei ollut antanut vihkiä itseänsä papiksi.
Emma Åhman kävi 1880 Mia Sahlbergin kanssa Tukholman Vita Bergetissä tutustumassa Elsa Borgin johtamaan turvakotiin. Joulukuussa 1880 Emma Åhman perusti Siltasaareen Helsinkiin kodin langenneille naisille. Vuonna 1882 hän vuokrasi suuremmat tilat merisatamasta. 1883 perustettiin lastenkoti. Suomen Lähetysseura oli yksi useista turvakodin avustajista. Vuonna 1885 Emma Åhman avioitui saarnaaja Antti Mäkisen kanssa, jolloin turvakodista muodostui yksi Helsingin vapaakirkollisten keskuksista. Emma Mäkisen Säätiön Turvakoti toimi 35 vuotta, Emma Mäkisen kuolemaan asti vuoteen 1915. Sen jälkeen Helsingin valkonauha aloitti turvakoti työn.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Kesällä 1880 vuokrattiin Fredrikinkatu 22:sta isompi huoneisto kokouksien pitämistä varten, Kurjien kappelin käytyä ahtaaksi. Kirkosta erillistä Herran ehtoollista vietettiin Sipoossa 1880 ja Helsingissä 1881.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Helsingin Vapaaseurakuntaan kuului 158 jäsentä vuonna 1882. Lähetyssaarnaaja E. Hedenström tuli v.1882 raittiuspuhujaksi Helsinkiin, perusti Ehdottoman raittiuden seuran, tätä toimintaa laajennettiin muualle Uudellemaalle. Boijen ja Hedenströmin vaikutuksesta herätys laajeni myös maaseudulle. Lähetyssaarnaaja E. Hedenström siirtyi Turkuun vuoden 1882 aikana, pitäen sielläkin raittiusesitelmiä, joiden seurauksena syntyi "Suomen raittiusseura"


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tammisaaressa, Luterilaisessa kirkossa, Jumalan sanaa saarnasi Hjalmar Braxén vuonna 1882. Tämä oli hänen ensimmäinen saarnamatkansa. Samana vuonna Waldemar Lönnbeck piti paikkakunnalla raittiusesitelmän, sellaista siellä ei oltu vielä tätä ennen kuultu. Lönnbeck piti myös hengellisiä puheita. Syksyllä Lönnbeck palasi takaisin Englantiin ja J. A. Falk jatkoi hänen työtään.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Konstantin Boije matkusti 1883 Kuruun erään entisen valtiomiehen luokse. Siellä hän opiskeli Suomen kieltä sekä piti kokouksia Antti Mäkisen (s. 1857) kanssa Riuttasten ja Aureen seuduilla. Mäkinen oli Helsingissä opiskellessaan v.1882 tutustunut Vapaan Lähetyksen toimintaan. Kurussa ollessaan Boije valmisti ensimmäisen Harpunsäveliä laulukirjan, jossa oli 38 laulua. Ira Sankeyn laulukirjaa, "Lauluja karitsan kiitokseksi" käytettiin myös tuohon aikaan.