title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text: 23. marraskuuta 1848 hyväksyttiin Ylä-Hollolan Kihlakunnan Säästökassan säännöt. Pyhäniemen kartanon omistaja, kapteeni Carl Dietlov Ammondt oli ehdottanut säästöpankin perustamista ja aloittanut pohjarahaston keräämisen. Muut perustamiseen osallistuneet olivat ylimetsänhoitaja Carl Johan Collin, maisteri Robert von Fieandt ja kruununvouti C. Vilkman.


title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text: Päijät-Hämeen Säästöpankin syntyhistoria yltää vuoteen 1848. Aloite säästöpankin perustamiseksi tuli kapteeni Carl Dietlov Ammondtilta Pyhäniemen kartanon omistajalta. Hän pani alulle myös pohjarahaston keräämisen. Muita perustajia olivat ylimetsänhoitaja Carl Johan Collin, maisteri Robert von Fieandt ja kruununvouti C. Vilkman.


title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text:
Pankin toiminta alkoi 1849 alussa ja sen konttori sijaitsi Pyhäniemen kartanossa kolme vuosikymmentä.
Pankki oli auki kaksi kertaa vuodessa juhannuksen aikoihin sekä joulun ja uudenvuoden välissä. Pankin asiakkaat kuuluivat pääasiassa palvelusväkeen, mutta myös talolliset ja torpparit tallettivat. Luotonhakijoiden pääosa kuului pienimpiä tiloja omistaneisiin talollisiin.


title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text: 1863 pankin nimeksi muutettiin Hollolan-Kärkölän Säästöpankki. 1898 pankista tuli Hollolan Kunnan Säästöpankki, koska kärköläläiset tallettajat erosivat siitä ja perustivat Kärkölän Säästöpankin. Kärkölän Säästöpankki 1987 yhdistettiin 1987 takaisin Päijät-Hämeen Säästöpankkiin ja Kärkölässä oleva konttori 1993 Kansallis-Osake-Pankkiiin.


title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text: 1992 muodostunut Suomen Säästöpankki – SSP Oy jaettiin vaikeuksien jatkuessa kilpailijapankeille. Sen ongelmaluotot Suomen pankkikriisin vuoksi siirrettiin Omaisuudenhoitoyhtiö Arsenal Oy:lle.


title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text: Päijät-Hämeen Säästöpankin toiminnan päättyessä Suomen Säästöpankki – SSP Oy:öön liittymisen seurauksena 1992 seuraavana vuonna sen konttorit jaettiin kaupalla Kansallis-Osake-Pankin, Päijät-Hämeen Osuuspankin ja Suomen Yhdyspankin kesken. 1995 Kansallis-Osake-Pankki yhdistettiin Suomen Yhdyspankkiin Merita Pankki -nimisenä, joka yhdistettiin 1997 ruotsalaiseen Nordeaan MeritaNordbankeniksi, josta tuli 2001 Nordea.


title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text: Päijät-Hämeessä Padasjoen Säästöpankki, nykyinen Helmi Säästöpankki Oy, jonka omistaa 2007 perustettu Padasjoen Säästöpankkisäätiö, ja Sysmän Säästöpankki kieltäytyivät Suomen Säästöpankki – SSP Oy:stä eivätkä joutuneet Päijät-Hämeen Säästöpankin tapaan jaetuksi kilpailijoiden kesken.


title: Päijät-Hämeen Säästöpankki

text: Itäuusmaalainen Myrskylän Säästöpankki, joka myös kieltäytyi Suomen Säästöpankki – SSP Oy:stä, laajensi toimintaansa entiselle Päijät-Hämeen Säästöpankin alueelle Orimattilaan, jolloin säästöpankkitoiminta palasi Orimattilaaan.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Lääketieteellinen röntgenkuvaus (tieteellisissä yhteyksissä "radiografia", "röntgenografia") tarkoittaa röntgensäteilyn käyttöä elävien eliöiden kuvantamiseksi. Menetelmä perustuu röntgensäteilyn absorptioon ja kuvanmuodostukseen. Kuvattavan kohteen läpi pääsee vain osa säteilystä, joka sitten muodostaa konkreettisen kuvan digitaalisesti tai analogisesti röntgenfilmille. Lääketieteellinen röntgenkuva on siis ihmisen tai eläimen vaimentaman säteilyn muodostama kaksiulotteinen varjokuva. Röntgensäteily on suurienergiaista sähkömagneettista säteilyä, jonka aallonpituus on paljon lyhyempi kuin näkyvän valon. Joskus myös gammasäteilyllä kuvattuja radiografisia tutkimuksia nimitetään röntgenkuvauksiksi, vaikka fysikaalisesti kyseessä ei ole sama asia vaan taajempaa sähkömagneettista säteilyä hyödyntävä gammakuvaus. Röntgensäteily on eläville kohteille haitallista, mikä ilmenee syöpäriskin kasvuna. Säteilysuojelu onkin tärkeä osa lääketieteellistä röntgenkuvausta.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen. Röntgensäteet saivat poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa. Uudesta säteilystä kehitettiin nopeasti lääketieteellisiä sovelluksia, esimerkiksi röntgenkuvaus filmeille ja läpivalaisu. Röntgenkuvauksia voidaan nykyisin tehdä täysin digitaalisesti eikä niissä tarvitse käyttää paperista lähetettä tai filmiä; koko tekninen osuus kuvantamisprosessista aina kuvien arkistointiin tapahtuu tietokoneella.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Lääketieteellisiä röntgenkuvauksia arvioidaan tehtävän maailmassa noin 5 miljardia vuodessa, joista suurin osa on ilman varjoainetta tehtäviä perinteisiä röntgenkuvauksia. Hammasröntgenkuvaukset kattavat myös ison osan kaikista röntgenkuvauksista. Läpivalaisututkimuksien määrä on pudonnut huomattavasti, alle 2 %:n kaikista tutkimuksista uudempien kuvausmenetelmien yleistettyä. Lääketieteen haaraa, jossa diagnoosin tekeminen perustuu röntgentutkimuksiin, esimerkiksi röntgenkuviin, kutsutaan radiologiaksi. Röntgenkuvaus vaatii potilaalta yhteistyötä, sillä kuvauksen aikana täytyy muun muassa olla liikkumatta.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksen periaatteen keksi saksalainen Wilhelm Röntgen vuonna 1895. Hän tajusi, että löytämillään säteillä pystyi valottamaan filmin. Hän sai löydöstään vuonna 1901 jaetun ensimmäisen Nobelin fysiikanpalkinnon, mutta suhtautui löytämäänsä säteilyyn vaatimattomasti. Röntgenin löytö aiheutti pienen vallankumouksen fysiikan alalla, ja useat tiedemiehet aloittivat sen tutkimisen. Löytö sai poikkeuksellisen innokkaan vastaanoton niin tiedemiesten kuin maallikoiden keskuudessa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenin keksintö omaksuttiin hämmästyttävän nopeasti lääketieteeseen. Menetelmää käytettiin ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa vain alle kuukausi sen jälkeen, kun Röntgen oli julkaissut säteilystä kertovan artikkelin. Järven jäällä tapahtuneessa luisteluonnettomuudessa ranteensa murtanut Eddie McCarthy oli ensimmäinen potilas, jolla röntgensäteitä käytettiin diagnostiseen tarkoitukseen. Frank Harrison julkaisi 1896 ensimmäisen tieteellisen artikkelin hammaskuvauksesta, jossa oli myös röntgenkuvauksia. Ensimmäiset hammaskuvat tiettävästi otettiin Saksassa kaksi viikkoa röntgensäteiden julkistamisen jälkeen.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Säteilyn haitoista raportoitiin ensimmäisen kerran jo 10. maaliskuuta 1896 tapauksessa, jossa John Daniels oli sädettänyt kollegansa William Dunleyn päätä tunnin ajan kallokuvaa varten. Kuvauksen seurauksena Dunleyn hiukset olivat pudonneet pois. Samana vuonna uutisoitiin Berliinissä sattunut tapaus, jossa 17-vuotias nuorukainen oli saanut palovammoja röntgenkuvauksesta. Säteilyyn suhtauduttiin kuitenkin ristiriitaisesti aina 1900-luvun puoleenväliin saakka. Hiusten lähdön saatettiin ajatella jopa todistavan sen, että röntgensäteilyä voitiin käyttää epämiellyttävien ihokarvojen poistoon. Säteilyn avulla nuoret naiset saattoivat ohentaa hiuksiaan ja kaupoissa myytiin radioaktiivisia isotooppeja sisältäviä aineita terveysvalmisteina. Luvanvarainen säteilynkäyttö sai alkunsa 1899 Itävallassa. Suomessa ensimmäiset röntgensäteilyyn liittyvät turvausmääräykset annettiin 1932.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Keksijä Thomas Edison kiinnostui röntgensäteilystä luettuaan Yhdysvalloissa Wilhelm Röntgenin artikkelin. Edison selvitti, että scheeliitti fluoresoi röntgensäteilyä paljon kirkkaammin kuin Röntgenin käyttämä platinasyanidi Pt(CN). Havaintonsa pohjalta Edison rakensi maailman ensimmäisen kaupallisen läpivalaisulaitteen, joka kuitenkin altisti katselijan silmät suoralle säteilylle. Edison menetti itse melkein näkönsä työskennellessään ahkerasti läpivalaisun kanssa, ja hänen kokeissaan testihenkilönä ollut Clarence Dally sairastui säteilysairauteen ja myöhemmin syöpään. Kauhistunut Edison lopetti työnsä röntgensäteilyn kanssa näiden henkilökohtaisten menetyksien takia.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Ensimmäisen röntgenavusteisen leikkauksen suoritti John Hall-Edwards Britanniassa vuonna 1896. Hall-Edwards oli varhaisia röntgensäteilyn tutkijoita, ja hänen vasen kätensä jouduttiin amputoimaan liiallisesta röntgensäteilystä aiheutuneen tulehduksen takia. Hall-Edwards toimi Britanniassa silti vielä 20 vuotta röntgenosaston päällikkönä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Lääketieteellinen röntgenkuvaus kehittyi myös Ranskassa, immunologi Antoine Béclèren kiinnostuttua röntgensäteistä. Hän kehitti keuhkojen kuvausta varten röntgenkuvauslaitteen, johon potilas sidottiin kiinni ja jossa tätä liikuteltiin eri asentoihin, jotta keuhkot kuvautuisivat kokonaan. Kuvauksia varten hän kehitti sädesuojiksi lyijyessuja ja lyijytettyjä kumihanskoja. Vuonna 1906 Béclère suoritti ensimmäisen varjoainekuvauksen vatsan alueelle. Hän syötti potilaalle vismuttia ja onnistui kuvaamaan potilaan umpilisäkkeen.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Useiden eri maiden sotavoimat kiinnostuivat röntgensäteistä pian niiden keksimisen jälkeen. Röntgenkuvausta käytettiin sotavoimissa ensimmäistä kertaa oikeisiin sotavammoihin Napolissa vuonna 1896. Röntgenkuvauksesta käytettiin tällöin apuvälineenä luotien paikannukseen kahdelta sotilaalta, jotka olivat haavoittuneet Italian Etiopian sotaretkellä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Lääketieteellisen kuvantamisen röntgenlaitteiston kehitys nopeutui, kun ensimmäinen maailmansota syttyi Euroopassa vuonna 1914. Kehitystä ohjasi erityisesti tarve kehittää röntgenlaitteita, joita olisi helppo liikutella rintamalla ja sairaaloissa. Myös liikkuvien osien määrää pyrittiin vähentämään, jotta laitteet olisivat kestävämpiä ja helpommin korjattavissa. Sota lisäsi myös laadullisen tarpeen lisäksi röntgenlaitteiden määrällistä tarvetta, jolloin röntgenlaitteistoja alettiin valmistaa ensimmäistä kertaa massatuotannolla. Tyypillisesti röntgenkuvauslaitteistot sodan aikana oli asennettu autoon, jossa dynamo tuotti sähköä polttoaineesta röntgenlaitteelle. Haavoittuneita sotilaita pystyttiin hoitamaan paremmin, ja he selvisivät todennäköisemmin vammoistaan hengissä, kun liikuteltavilla röntgenkuvausyksiköillä saatiin nopea diagnoosi vierasesineistä kuten luodeista ja sirpaleista sekä luunmurtumista ja sijoiltaanmenoista.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Maailmansotien välissä röntgenkuvauslaitteisto kehittyi sotavoimissa entistä pienemmäksi ja helpommin liikuteltaviksi. Lisäksi sädesuojat tulivat käyttöön asevoimien röntgenkuvauksissa ja turvallisuuskulttuuri parani muutenkin. Toisen maailmansodan alettua röntgenkuvauslaitteistot olivat jo hyvin yleisiä ja merkittävää kehitystä ei tapahtunut sodan aikana. Vietnamin sodan aikoihin 60- ja 70-luvuilla liikuteltavat röntgenyksiköt olivat kehittyneet tehokkaammiksi ja kuvauksia pystyttiin suorittamaan suurillakin jännitteillä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksen kehittyessä ensimmäisen maailmansodan jälkeen alalle alkoi kehittyä jo aiemmin kehitetyn läpivalaisun lisäksi muita modaliteetteja eli erikoistekniikoita kuten varjoainekuvaukset barium- tai jodivarjoaineen kanssa. Ensimmäisiä leikekuvauksia ja myöhemmin kolmiulotteisia kuvauksia tarjosivat tomografiatekniikat. Radiologi Alessandro Vallebonan kehittelemät ensimmäiset tomografiakuvaukset suoritettiin 30-luvulla Italiassa.. Ruotsalaisen radiologin, Sven Ivar Seldingerin vuonna 1953 kuvaama katetriröntgenkuvaus erikoistui nykyiseksi angiografiaksi. Hampaiston tomografiakuvauksia on kehitelty Suomessa. Professori Yrjö Paatero rakensi ensimmäisen prototyypin hampaiden pantomografilaitteesta, jossa kuitenkin ongelmana oli voimakkaat varjot kallonpohjasta. Läpimurto oli Paateron diplomi-insinööri Timo Niemisen kanssa kehittämä kolmen pyörähdysakselin laite. Sen kaupallinen tuotanto alkoi 1961, ja siitä on tullut tuotteena kansantaloudellisesti merkittävä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Vuonna 1972 brittiläinen Godfrey Hounsfield ja eteläafrikkalainen Allan Cormack kehittelivät toisistaan tietämättä ensimmäiset tietokonetomografiakuvausmenetelmät. He saivat työstään myöhemmin jaetun Nobel-palkinnon. Tietokonetomografia on kehittynyt omaksi kuvausmodaliteetikseen erillään perinteisestä röntgenkuvauksesta, ja se on nykyisin erittäin tärkeä osa radiologista diagnostiikkaa. Tietokonetomografiakuvauksien avulla päästään nykyisin jopa lähes patologisen näytteen tarkkuuteen joissain keuhkojen sairauksissa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Suurimmat muutokset perinteisessä röntgenkuvauksessa 1900-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa ovat tapahtuneet ilmaisintekniikassa ja digitaalisen radiografian tietokoneiden ohjelmistoissa. Parannukset ovat mahdollistaneet entistä nopeammat kuvaukset, pienemmät potilasannokset ja paremman kuvanlaadun. Nykyisin on suurimmaksi osaksi siirrytty röntgenfilmien käytöstä digitaaliseen kuvantamiseen. Ensimmäinen filmitön järjestelmä oli kuvalevyjärjestelmä CR-kaseteille ("Computed radiography"). Järjestelmässä kuva muodostuu filmin sijaan uudelleenkäytettävälle kuvauslevylle, joka luetaan CR-luentakoneella optisesti. Tuorein menetelmä röntgenkuvauksessa on suoradigitaalinen järjestelmä ("Direct radiography, DR"). DR-järjestelmissä kuvalevyilmaisin siirtää kuvan suoraan tietokoneelle ihmissilmän katseltavaksi.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvaus perustuu sähkömagneettisen säteilyn kykyyn läpäistä eri tavalla raskaita ja kevyitä atomeita. Lääketieteellisessä kuvauksessa rasvakudos ja ilmapitoinen keuhkokudos läpäisevät säteitä hyvin ja näyttävät röntgenkuvissa tummilta. Luukudos puolestaan absorboi (imee) paljon sähkömagneettista säteilyä eikä laske niitä läpi, jolloin luut näyttävät röntgenkuvissa vaaleilta. Röntgenkuvauksissa on myös mahdollista käyttää varjoaineita, jotka absorboivat hyvin röntgensäteitä ja täten parantavat esimerkiksi pehmytosien kontrastia.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Perinteiset röntgenkuvat ovat kaksiulotteisia, ja siksi kuvattavasta kohteesta tulisi ottaa esimerkiksi lääketieteellisissä kuvauksissa ainakin kaksi kuvaa eri suunnilta, jos se on mahdollista. Esimerkiksi luut saattavat näyttää täysin vahingoittumattomilta toiselta suunnalta, mutta murtuma tai virheasento paljastuu toiselta suunnalta. Useimmiten toinen kuva kuvataan edestä tai takaa ja toinen sivulta. Röntgenkuvauksen kaksiulotteisuuden takia päällekkäinprojisoituminen on ongelma diagnoosin tekemisessä. Tietokonetomografiakuvauksissa sen sijaan kohteesta saadaan kolmiulotteisia leikekuvia, jolloin ongelma poistuu. Tietokonetomografia onkin yleinen jatkotutkimus tavalliselle röntgenkuvaukselle.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Tavallisen projektioröntgenkuvauksen laitteisto koostuu säteilyn lähteen laitteistosta ja röntgenfilmistä tai ilmaisimesta. Röntgenfilmin kehitystä varten tarvitaan lisäksi pimiö ja digitaalisessa kuvantamisessa digitaalinen kuvankehitys- ja tarkastelulaitteisto. Säteilyn lähteenä röntgentutkimuksissa on tavallisesti röntgenputki.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Sivuikkunalliset röntgenputket () ovat nykyisin kaikkein yleisempiä röntgenputkia lääketieteessä. Sivuikkunallisen röntgenputken rakenne koostuu hehkulangasta, josta elektroneja sinkoutuu röntgenputkessa vallitsevassa tyhjiössä anodilautaselle. Putkessa syntyvä röntgensäteily muodostuu suurimmaksi osaksi elektronien jarrutussäteilynä ja anodilautasen materiaalin karakterisena röntgensäteilynä (). Anodilautanen on sivuikkunallisessa röntgenputkessa vinossa. Röntgensäteily poistuu anodilautasen kulman ansiosta suurimmaksi osaksi juuri putken kyljessä olevasta ikkunasta.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenputki tarvitsee tehokkaan jäähdytysjärjestelmän pysyäkseen ehjänä, sillä vain prosentti elektronien liike-energiasta muuttuu röntgensäteilyksi ja loput 99 prosenttia pääosin lämmöksi. Jäähdytysjärjestelmän lisäksi kestävyyttä nykyisissä röntgenputkissa lisää pyörivä anodilautanen. Pyörivän anodilautasen ansiosta elektronit eivät pommita jatkuvasti lautasen samaa kohtaa vaan ympyrän muotoista keilaa koko anodilautasen alueelta. Isotooppikuvantamisessa ei tuoteta säteilyä potilaan ulkopuolelta tavallisesta röntgenkuvauksesta poiketen, vaan potilaaseen viedään radioaktiivisia isotooppeja, joita kuvataan gammakameralla. Radioaktiivinen merkkiaine eli radiolääke annetaan kuvaustavan perusteella joko suonensisäisesti, hengitysteitse tai suun kautta nautittuna. Isotooppikuvantamisessa mitattava säteily ei myöskään energialtaan ole röntgensäteilyä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenputken toimintaa ohjaa röntgengeneraattori, jonka tehtävä on kehittää tarvittava virta elektronien irrottamiseksi ja synnyttää suuri tasajännite elektronien kiihdyttämiseksi. Generaattori pystyy tähän muuntamalla sähköverkosta saatavan jännitteen suurjännitemuuntajassa röntgenputkea ohjaavaksi suurjännitteeksi. Tasajännitegeneraattori muuttaa vaihtovirran edelleen laadukkaaksi tasajännitteeksi röntgenputkelle. Röntgengeneraattorin säätöpöydästä röntgenhoitaja asettaa kuvauskohteelle sopivan virran, jännitteen ja kuvausajan. Röntgenhoitaja voi valita säätöpöydästä myös valotusautomatiikan käytön. Tällöin ilmaisimelle tuleva säteily mitataan esimerkiksi ionisaatiokammiolla tai puolijohdedetektorilla, joka katkaisee säteilytyksen säätöpöydästä valittujen ennakkoasetusten mukaisesti. Sopivan kontrastin saamiseksi on tärkeää, että kuvauksessa käytettävä jännite on kyseiseen tutkimukseen sopiva. Liian suurella tai pienellä jännitteellä tummuuserot vähenevät.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksessa tarvitaan säteilyn lähteen lisäksi jokin laite, johon kuva muodostuu ihmissilmän katseltavaksi. Röntgenkuvia on kuvattu hyvin pian röntgensäteilyn keksimiseen jälkeen filmeille, ja menetelmä on edelleen käytössä. Menetelmässä röntgenfilmi laitetaan valolta suojaavaan filmikasettiin. Filmikasetissa on vahvistuslevyt, jotka muuttavat säteilyn valoksi. Kuvaustilanteessa säteily osittain absorboituu potilaaseen ja vain läpitunkeutunut säteily pääsee vahvistuslevyille, jotka valottavat filmin. Sen jälkeen röntgenhoitaja tai muu säteilytyöntekijä kehittää filmin kemiallisesti ja säteilyn muodostama kuva ilmestyy filmille.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Nykyään röntgenkuvaus tapahtuu useimmiten digitaalisesti. Kohteen läpäissyt röntgensäteily mitataan erilaisilla ilmaisimilla ja muutetaan sähköiseksi informaatioksi. Nykyisin digitaalisia röntgenkuvia kuvataan CR-kaseteille ja DR-levyille. CR-kaseteissa säteilyn muodostama kuva luetaan optisella lukulaitteella, joka muuttaa kuvan digitaaliseksi tietokoneelle. DR-levyt muodostavat välittömästi röntgenkuvan ja lähettävät kuvat tietokoneelle langattomasti tai langallisesti. Näitä digitaalisia kuvia voidaan käsitellä ja muunnella tietokoneilla ja lukea kuvaruudulta sekä tarvittaessa tulostaa filmille. Pian koko röntgenfilmi on häviämässä, sillä monin paikoin siirrytään kuvien katseluun tietokoneen monitorilta.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvaushuone pitää henkilökunnan säteilysuojelun vuoksi rakentaa lyijystä tai jostain muusta materiaalista, joka paksuudessaan vastaa tiettyä, lakisääteistä määrää röntgenabsorptiokyvyltään. Röntgenkuvaustilat jaetaan valvonta- ja tarkkailualueeksi. Valvonta-alueella tarkoitetaan varsinaista kuvausaluetta, jolla on noudatettava erityisiä turvaohjeita säteilyltä suojaamiseksi ja jonne pääsyä on rajoitettu. Tarkkailualue tarkoittaa aluetta, jolla työolosuhteita tarkkaillaan säteilyltä suojaamiseksi, eli esimerkiksi röntgenhuoneiden säätötila. Koko kuvausalue tulee olla sellainen, ettei säteilyn käytöstä aiheudu säteilyvaraa työntekijöille tai muille henkilöille. Työntekijöiden ja omaisten on poistuttava valvontatilasta, eli itse kuvaushuoneesta kuvauksen ajaksi aina, kun se on mahdollista.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Kuvaushuoneessa lääketieteelliseen röntgenlaitteistoon kuuluu röntgengeneraattorin ja -putken lisäksi telineet, joiden avulla röntgenputki ja kuvareseptori pidetään paikallaan ja potilas saadaan aseteltua tutkimusta varten. Telineet voivat olla laitteistosta erilliset tai ne voivat muodostaa kiinteän kokonaisuuden. Mammografiatutkimuksissa kuvattava kohde eli rintarauhanen litistetään kuvausta varten kahden levyn väliin. Kuvan tarkkuus ja kontrasti paranevat, kun teline litistää rinnan ohueksi, tasaisemmaksi ja lähemmäksi ilmaisintekniikkaa tai filmiä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Digitaalinen kuvankatselu ja arkistointi () on yleistynyt maailmalla, ja monin paikoin filmeistä ollaan jo luovuttu. Digitaalisuuden etuna on, että kuvankatselu ei ole sidottu fyysisesti mihinkään paikkaan. Röntgenfilmien sijaan digitaalinen informaatio siirtyy nopeasti paikasta toiseen pitkiäkin välimatkoja. Muun muassa Englannissa ja Suomessa kaavaillaan valtakunnallista PACS-arkistoa. Digitaalisia kuvia on mahdollista tulkita yksityissektorilla jopa eri maassa kuin kuvaus on suoritettu. PACS-järjestelmän on arvioitu tuovan säästöjä filmiradiologiaan verrattuna, vaikka aloituskustannukset ovat suuria. Lisäksi etäluenta voi pienentää sairaaloiden ruuhkia.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: PACS-arkistoon tallennetut röntgenkuvat noudattavat nykyisin DICOM-standardia (). Standardin ansiosta myös muualla, jopa ulkomailla kuvatut tutkimukset ovat helposti siirrettävissä ja katseltavissa muiden sairaaloiden PACS-arkistoissa esimerkiksi internetverkon välityksellä. Tavallisten röntgenkuvien lisäksi DICOM-standardi mahdollistaa tietokonetomografia-, magneettikuvaus- ja ultraäänitutkimuksien sekä lääketieteellisten valokuvien arkistoinnin samaan virtuaalisen arkistoon tavallisten röntgenkuvien kanssa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: PACS-järjestelmän ongelma on tietosuoja. Asiaankuulumaton henkilö voi päästä katselemaan kuvia, koska niitä on vaivatonta siirtää paikasta toiseen. Digitaalinen kuvien katselu vaatii myös hyvät kuvankatseluolosuhteet, sillä tietokonenäyttöjen valovoima on pieni filmien katseluun käytettäviin valotauluihin nähden. Tutkimusten mukaan terveyskeskuslääkäreiden näytöt ja kuvankatseluolosuhteet ovat usein riittämättömiä röntgenkuvien katseluun. Lääkäreiden työasematyöskentelyyn olisi saatavissa parannusta, jos terveyskeskukset panostaisivat riittävän laadukkaiden näyttöjen hankintaan ja työasemien valaistussuunnitteluun ja näyttöjen säännölliseen laadunvalvontaan.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Suomessa tehdään vuosittain noin 3,9 miljoonaa röntgentutkimusta ja lisäksi noin 1,3 miljoonaa tavanomaista hammaskuvausta ja lähes 200 000 hampaiden panoraamakuvausta. Maailmassa tehdään yhteensä ainakin 5 miljardia röntgentutkimusta vuodessa. Molemmissa luvuissa on otettu huomioon kaikki säteilytutkimukset, ei pelkästään perinteiset röntgenkuvaukset. Eniten tehdään keuhkojen ja luuston röntgentutkimuksia. Hammaskuvia otetaan myös paljon, mutta annos potilasta kohden on pieni. Enemmän säteilyä saadaan muista tutkimuksista kuin perinteisistä röntgenkuvauksista. Angiografiatutkimuksista ja erilaisista hoitotoimenpiteistä, kuten tukkeutuneen verisuonen avauksesta, voi koitua suuri annos potilaalle. Niistä aiheutuva annos voi olla jopa satoja millisievertejä tutkimusta kohti. Myös tietokonetomografiatutkimuksissa annos voi olla suuri. Röntgenhoitaja voi pienentää potilaan saamaa sädeannosta röntgenkuvauksissa asettelemalla sädesuojaimen potilaalle, mieluiten välittömästi sädekentän rajaan, eli kuvakentän rajausalueelle.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgensäteilyn käyttö lääketieteellisessä diagnostiikassa perustuu röntgensäteilyn kykyyn läpäistä kehon kudoksia, mutta myös siihen, että säteily vaimenee kudoksissa niiden alkuainekoostumuksen ja tiheyden mukaan. Röntgenkuvauksen kaksiulotteisuuden takia kuvattavasta kohteesta tulisi ottaa ainakin kaksi kuvaa eri suunnilta, jos se on kuvauksesta riippuen mahdollista. Esimerkiksi luut saattavat näyttää täysin vahingoittumattomilta toiselta suunnalta ja toiselta suunnalta kuvattaessa paljastuu murtuma tai virheasento. Yleensä kuvataan etu- tai takakuva ja sitten sivukuva. Joskus kuvataan myös viisto- tai erikoisprojektioita.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Projektioröntgenkuvauksessa on mahdollista käyttää suun kautta nautittavaa tai peräsuolen kautta annettavaa bariumvarjoainetta, joka parantaa ruuansulatuskanavan kontrastia kuvissa huomattavasti. Bariumilla tehdään kolongrafia, ventrikkeli- sekä passageröntgentutkimuksia, joista osa kuvataan läpivalaisulaitteella tavallisen röntgenkuvauksen sijasta. Olkapäästä tehdään myös arterografianimisiä varjoainetutkimuksia. Joskus suoleen pumpataan vielä hiilidioksidia kaksoiskontrastin saavuttamiseksi. Suonensisäisestä käytettävällä jodivarjoaineella ei nykyisin yleensä tehdä projektioröntgenkuvauksia, vaan jodivarjoainetutkimukset tehdään tavallisesti tietokonetomografiassa. Suomessa kaikista projektioröntgenkuvauksista varjoainetutkimuksia on vain noin 1,5 prosenttia. Luku on suurin piirtein sama myös esimerkiksi Britanniassa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Karkeana yleiskuvauksena voidaan sanoa, että kuvaustilanteessa potilaan on oltava


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Tavallisista röntgenkuvista yleisimmät ovat keuhkokuvat, jotka kattavat noin puolet kaikista projektioröntgenkuvista ja noin 30 prosenttia kaikista säteilytutkimuksista, kun pois jätetään hammaskuvaukset. Keuhkokuva pyritään ottamaan aina seisten, niin että sekä PA- (säteet potilaan selän puolelta) että sivukuvassa potilaalla on keuhkot täynnä ilmaa. Keuhkokuvan yleisyys johtuu osittain tutkimuksen yksinkertaisuudesta ja nopeudesta. Lisäksi keuhkokuvat ovat hyviä ja käyttökelpoisia useiden sairauksien arvioinnissa. Keuhkosairauksien lisäksi keuhkokuvista voidaan arvioida verenkiertojärjestelmää, kuten sydämen toimintaa ja aortan patologiaa. Sänkypotilailla tyydytään yleensä pelkkään etusuunnan kuvaan keuhkokuvassa. Keuhkojen röntgentutkimuksessa potilaalle aiheutuu suhteellisen pieni sädeannos verrattuna muihin röntgentutkimuksiin tai luonnon taustasäteilyyn. Keuhkojen röntgenkuvauksissa voidaan käyttää lantioessua sädesuojaimena kuvausalueen ulkopuolella.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Vatsan alueen tavalliset röntgenkuvaukset ovat diagnostiikaltaan rajoittuneita verrattuna keuhkokuviin. Natiiviröntgenkuvauksista voidaan saada selville lähinnä vetovaikeuksien ilmapitoisuuden lisääntyminen. Mekaanisissa tutkoksissa saattaa näkyä myös selviä nestevaakapintoja. Suoliston alueen puhkeama saattaa näkyä tavallisessa röntgenkuvassa ilmana vapaassa vatsaontelossa. Tietokonetomografiatutkimukset ovat tarkempana tutkimusmenetelmänä paljolti syrjäyttäneet perinteiset projektiokuvaukset vatsan alueen röntgenkuvauksissa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Tavalliset projektioröntgenkuvat ovat selkärangan kuvauksen perusmenetelmä. Selkärangan alueen kuvauksissa otetaan yleensä etu- ja sivusuunnan projektiot. Juuriaukkojen kuvantamiseksi otetaan viistokuvat. Kaularangan alueen kuvauksissa röntgenkuvauksen ongelma on rangan alaosan heikko näkyminen. Nikamat C7 ja T1 saattavat helposti jäädä näkymättömäksi, ja kuva on näiltä osin epädiagnostinen. Rintarangan kuvaukset ovat erityisen ongelmallisia, sillä jopa nikamamurtumat saattavat jäädä näkymättä kudostiheyksien vaihtelun takia. Lannerangan kuvaukset ovat alaselän kivun selvittelyissä vähentyneet viime vuosina säteilysuojelun vuoksi. Tutkimus on kuitenkin hyvä muihin kuvantamistutkimuksiin verrattuna, sillä se voidaan tehdä seisten. Myös traumaattisten vammojen selvittelyssä lannerangan röntgenkuvaus on tarpeellinen. Rangan röntgenkuvauksien jatkotutkimuksissa tehdään tarvittaessa ainakin traumaattisissa tapauksissa yleensä tietokonetomografia. Selkäydin ei kuvaudu röntgentutkimuksissa ja on haasteellinen kuvaus jopa magneettitutkimuksena Rangan alueen kuvauksissa voidaan käyttää lyijyisiä rintasuojia naispotilailla ja kivessuojaa miehillä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Pääkallon röntgenkuvauksilla ei ole käyttöä aikuisten ihmisten aivosairauksien diagnostiikassa. Aikuisilla kallon kuvaamiseen ei ole tarvetta edes, kun epäillään kallonmurtumaa, sillä sekä aivo- että kallotrauma selviävät samalla kertaa tietokonetomografiassa. Lapsen kallo kuvataan yleensä etu- ja sivusuunnassa. Lapsen kallon kuvauksen syitä voivat olla ongelmat aivopaineessa, kallon luiden anomaliat ja sunttiletkun tutkiminen. Lasten kallon luiden hyvänlaatuisista kasvaimista epidermaalikystat kuvautuvat yleensä hyvin tavallisissa röntgenkuvissa. Lasten pään alueen tulehdusperäiset ongelmat saattavat näkyä röntgenkuvissa luukudoksen katona tai harventumana. Vastasyntyneiden aivoja voidaan kuvata ilman säderasitusta ultraäänen avulla avoimen aukileen kautta. Etuaukile on yleensä avoin noin vuoden ikään asti.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Nenän sivuontelot kuvataan röntgenissä yleensä sinuiitin toteamiseksi tai sen seuraamiseksi. Nenän sivuonteloiden natiivikuvaus on yksi yleisimmistä kuvauksista lääketieteellisessä röntgenkuvauksessa. Suuri osa kuvauksista on turhia, sillä akuutissa vaiheessa sinuiitin lääkitys voitaisiin aloittaa kliinisten oireiden perusteella. Kasvoissa on neljä parillista sivuonteloa: poski- ja otsaontelot, seulalokerot sekä kitaontelot. Poskiontelot kuvautuvat parhaiten kuutamokuva-nimisessä projektiossa, jossa potilaan suu on auki ja leuka ja nenä kiinni kuvauslevyssä. Kuutamokuvasta näkyy myös seulalokeroiden etuosat ja kitaonteloa. Otsaontelot näkyvät paremmin PA-projektiossa, jossa potilas kuvataan nenä ja otsa aseteltuna kuvauslevyyn. Kasvojen onteloista voidaan ottaa myös sivukuva, joka on harvinaistunut tietokonetomografian ja magneettikuvauksien ansiosta. Kroonistuneen sinuiitin ja kasvainten jatkokuvantamismenetelmänä käytetäänkin juuri CT:tä ja MRI:tä. CT:ssä näkyvät paremmin luukudokset ja pehmytkudoksetkin kohtuullisesti. Magneettikuvaus taas on säteilysuojelun ja pehmytosakontrastin osalta parempi vaihtoehto. Ihmisellä nenänsivuontelot eivät ole vielä alle 6-vuotiailla kehittyneet, eikä niitä ole tätä nuoremmilla järkeä kuvata. Otsa- ja sfenoidaalilokerostot ilmastoituvat vasta aikuisiässä, mikä vaikuttaa myös kuvattavuuteen. Lapsilla pelkkä nuha ja itku voivat aiheuttaa sinuiitin oireet.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Yläraajan luuston röntgenkuvauksia tehdään muun muassa solisluusta, olkanivelestä, olkavarresta, kyynärnivelestä, kyynärvarresta, ranteesta, kämmenestä ja sormista. Alaraajan luista kuvataan muun muassa varpaita, kantapäätä, jalkaterää, nilkasta, säärtä, polviniveltä, reittä ja lonkkaniveltä. Mammografiassa otetaan usein ylä- ja alasuunnan kuvan lisäksi sivukuvan sijasta viistoprojektio, kuten myös jalkaterän ja kämmenen luiden kuvauksissa. Yleisiä erikoisprojektioita ovat ranteen veneluun kuvaukset ja lannerangan taivutuskuvat. Kaikkien raajojen ja nivelten kuvaukset ovat yleisiä, sillä ne kattavat noin 20 prosenttia kaikista säteilytutkimuksista, kun laskuista poistetaan hammaskuvaukset. Yleisyydestään huolimatta raajojen ja nivelten kuvaukset aiheuttavat vain noin prosentin osuuden potilaiden radiologiseen kokonaissädeannokseen. Raajojen kuvauksissa potilasannos on siis pieni.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Alle yksivuotiaan pahoinpitelyepäilyissä lapsesta tai vauvasta kuvataan keuhkoista, lantiosta ja raajojen pitkistä luista jokaisesta erikseen etusuunnan kuva. Lapsen selkärangasta kuvataan pahoinpitelyepäilyissä sivukuva, ja kallosta etu ja sivusuunnan kuva. Lisäksi käsistä ja jalkateristä kuvataan joko etusuunnan kuvat tai lievästi viistot projektiot. Jos tavanomaisissa röntgenkuvissa on nähtävissä vammoja, joudutaan usein kuvaamaan jatkotutkimuksena joko magneettikuvaus tai tietokonetomografiakuvaus.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Hampaiston kliinisesti näkymättömät löydökset ovat melko yleisiä. Röntgentutkimus on tärkeä hammaslääketieteen diagnostiikan apuväline. Röntgenkuvauksia lisäksi otetaan hoidon suunnittelua, toteutusta, ajoitusta ja seurantaa varten. Hammasröntgenkuvauksia koskee samat säteilysuojeluun liittyvät ohjeistukset kuin muitakin röntgenkuvauksia, ja siksi turhia röntgenkuvauksia myös hammaslääketieteessä tulee välttää. Kaikkein yleisin ja suositeltavin intraoraalinen (suunsisäinen) kuvaustekniikka on ollut ja on nykyisin paralleelitekniikka. Tekniikassa kuvailmaisin on potilaan suussa, kuvattava hammas ja kuvailmaisin mahdollisimman samansuunteisesti ja röntgenputki potilaan ulkopuolella. Paralleelitekniikassa potilaalle koituu hyvin pieni sädeannos ja kuvaukset ovat helposti toistettavissa ilman vääristymiä tai päällekkäinprojisoitumista. Kuvaus on kuitenkin muihin hammaskuvaustekniikoihin verrattuna vaikeasti opittava, ja kuvissa saattaa esiintyä joskus liike-epätarkkuutta.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Hammasröntgenkuvauksella voidaan diagnosoida monia suun alueen sairauksia. Esimerkiksi karies, tulehdukset, muutokset luunrakenteissa, kehityskystat sekä hyvän- ja pahanlaatuiset kasvaimet voidaan havaita intraoraalimenetelmillä tai panoraamakuvauksilla. Traumaattiset tapaturmat ovat myös tavallinen syy hampaiston alueen perinteisille röntgenkuvauksille.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Perinteisiä kaksiulotteisia hampaiston röntgentutkimuksia tehdään paljon kaikkiin röntgentutkimuksiin verrattuna, mutta sädeannos niissä on pieni. Viime vuosina korkean elintason maissa hammasröntgentutkimuksien määrä on pysynyt kutakuinkin samana. Kehittyvissä maissa hammasröntgenkuvaukset sen sijaan ovat hieman yleistyneet. Arvioidaan että maailmassa tehdään vuosittain 480 miljoonaa hammasröntgentutkimusta, joista suurin osa korkean elintason maissa. Lukuun on laskettu projektioröntgenkuvauksien lisäksi tomografiatutkimukset. Kaikista säteilytutkimuksista hammasröntgenkuvaukset kattavat valtion elintasosta riippuen noin 10–20 prosenttia. 480 miljoonasta tutkimuksesta huolimatta hammasröntgenkuvaukset aiheuttavat väestölle alle prosentin kaikesta terveydenhuollosta aiheutuvasta säteilystä. On kuitenkin mahdollista, että kaikkia hammasröntgentutkimuksia ei koskaan kirjata ylös. Suomessakin osa hammaskuvauslaitteista on vapautettu tavallisesta röntgenlaitteiston turvallisuuslupakäytännöstä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenosastoilla on pystytty kuvaamaan leikekuvauksia jo ennen tietokonetomografian yleistymistä. Perinteisissä tomografiakuvauksissa pystyttiin vähentämään päällekkäisien rakenteiden kuvautumista samalle tasolle ainakin jonkin verran. Tomografiakuvauksissa fokusoitiin kuvausalueen yksi taso tarkasti, jolloin rakenteet muilla tasoilla häivettyivät osittain ja valittu kuvaustaso kuvautui tarkkarajaisesti. Tomografiakuvauksia pystytään ottamaan laitteesta riippuen lineaariliikkeessä ja ympyräliikkeessä. Ympyräliikkeessä säteilyn lähde ja filmi pyörivät potilaan ympärillä, lineaariliikkeessä putki ja filmi liikkuvat suoraa pitkin. Erityisesti lineaariliikkeellä otetuissa tomografiakuvissa muodostui usein häiritseviä varjoja kuvaustason ulkopuolisista elimistä. Perinteisistä tomografiakuvauksista ortopantomografia on säilynyt digitalisoituneena versiona yleisenä tutkimuksena vielä 2010-luvulle. Suomessa esimerkiksi tehdään 200 000 ortopantomografiatutkimusta vuosittain. Panoraamakuvauksissa voidaan käyttää hartiaviittaa lyijysuojaimena kuvausalueen ulkopuolella. Nykyaikainen hampaiden panoraamakuvaus (eli ortopantomografia, OPTG) perustuu suomalaisen professorin Yrjö Paateron ja diplomi-insinööri Timo Niemisen kehitysyöhön.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Nykyisin leikekuvauksia tehdään suurimmaksi osaksi omalla tietokonetomografia () modaliteetillä. Tietokonetomografiat ovat alkaneet yleistyä sairaaloissa 80-luvulta saakka. CT-kuvauksissa perinteisistä röntgenkuvauksista poiketen potilas makaa pöydällä, joka liikkuu donitsimaisen kuvauslaitteen reiän läpi. CT-kuvauksissa ei esiinny minkäänlaista päällekkäin projisoitumista, ja tekniikalla saatujen kuvien erotuskyky on erittäin hyvä. Tekniikassa röntgenputken tuottama säteily rajoitetaan ohueksi huiskaksi (). Kohde kuvataan useasta eri kulmasta ja eri suunnista tehdyt projektiomittaukset tuovat oman lisänsä jokaiseen kuvasolun lukuarvoon. CT-laite siis mittaa kunkin kuvasolun vastaavan absorptiokertoimen ja muuttaa sen CT-asteikolle. CT-arvo, jota kutsutaan Hounsfieldin luvuksi vaihtelee ihmiskudoksissa tyypillisesti -1000 ja 0 välillä. -1000 Hounsfieldiä vastaa ilman absorptiokerrointa ja 0 veden. Leikekuvan laskentaa kutsutaan takaisinprojisoinniksi. Kuvaelementtien summauksien jälkeen kunkin kuvaelementin arvo voidaan ratkaista matemaattisesti ja tuottaa näin kolmiulotteista kuvainformaatiota. CT-laitteiden kehitys on modaliteetin yleistyttyä ollut todella voimakasta. Laitteet ovat muun muassa nopeutuneet niin, että yhden leikkeen mittausaika on alle sekunti. Nykyisin CT-laitteet pystyvät kuvaamaan spiraalimaisella radalla kuvauskohteen liikkuessa pysähtymättä kuvauslaitteen läpi, jolloin kuvaus on jopa kymmenen kertaa tavanomaista nopeampaa ja esimerkiksi hengityksestä johtuvat kuvahäiriöt vähänevät.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Pienoisröntgenkuvia on käytetty paljon tuberkuloosin seulontaan ja seuraamiseen. Kuvauksessa on käytetty alun perin läpivalaisulaitetta, jonka varjostimille muodostama röntgenkuva pienennettiin optisesti filmikoolle sopivaksi ja kuvattiin sitten tavallisella kameralla. Menetelmän ansiosta päästiin pieniin filmikustannuksiin, ja tavallisiin keuhkokuviin verrattuna tutkimusmääriä pystyttiin moninkertaistamaan edullisten kustannuksien ansiosta. Suomeen ensimmäinen pienoisröntgenkuvauslaitteisto hankittiin vuonna 1940. Menetelmän huonona puolena oli suurehko sädeannos. 1977 tehdyissä mittauksissa keskimääräinen pinta-annos annos oli 5,2 mGy. Suurimmillaan 70-luvulla pinta-annos saattoi olla 10 mGy, aikaisimpina vuosikymmeninä vieläkin enemmän. Nykyisin annos vastaavissa tutkimuksissa on suhteellisen pieni, mutta edelleen tavallista keuhkokuvaa yli 50 prosenttia suurempi.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Mammografiaseulontaa tehdään mammografiakuvauksella. Mammografia on rinnan röntgenkuvaus, jonka avulla tutkitaan rinnan kasvaimia ja muutoksia. Seulonnan tavoitteena on rintasyöpien varhainen löytäminen ja hoitaminen ja siten väestön rintasyöpäkuolleisuuden alentaminen. Mammografiaseulonnan vähentää tutkimuksien mukaan rintasyövästä johtuvia kuolemia, kun seulonnat tehdään 40–74-vuotiaille naisille. Mammografiaseulonnoissa kuvataan rutiinisti ap- ja viistoprojektiot.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvauksia käytetään lääketieteessä myös sädehoidon apuvälineenä paikanvarmennukseen, eli siis ”tähtäämiseen”. Sädehoidossa ei käytetä nykyisin parantavana muotona röntgenhoitoja, vaan lineaarikiihdyttimillä tuotettua korkeaenergiaisempaa säteilyä. Sädehoidossa potilaalle annetaan erittäin suuri sädeannos, joskus jopa 80 Gy pitkänä, joskus usean viikon ajanjaksona. Sädehoitoa annetaan vielä yleensä usealta eri suunnalta jokaisella hoitokerralla, joten sädetettävän kohteen paikan varmennus on tärkeää. Hoitokenttiä voidaan varmentaa kuvaamalla potilasta joko hoidonaikaisilla säteillä (Electronical portal imaging, EPI) tai röntgensäteillä (On-board imaging, OBI). EPI-kuvaukset eivät ole röntgenkuvausta, ja ne ovat laadultaan heikompia, koska niissä säteily on erittäin läpitunkevaa megavoltti-luokkaa (MV). OBI-kuvaukset tehdään lineaarikiihdyttimeen integroidulla röntgenkuvauslaitteella. Hoitokohteen varmennuskuvauksia vertaillaan annossuunnittelukuvauksiin luisien rakenteiden tai röntgenpositiivisien merkkikohteiden avulla. Esimerkiksi eturauhasen syövässä hoitokohde voidaan varmentaa eturauhaseen kajoavasti laitettuihin kultajyviin.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvaus on eläinlääketieteen diagnostiikan yleisemmin käytettyjä menetelmiä. Röntgenkuvaus on halpa tapa saada eläimestä diagnostista informaatiota, eikä menetelmä vaadi leikkausta tai muuta kajoamista eläimen sisälle. Vaikka röntgentutkimus on kivuton, eläin täytyy silti usein rauhoittaa tai nukuttaa kuvauksen onnistumiseksi. Eläinlääketieteessä tehdään maailmanlaajuisesti ihmisten terveydenhuoltoon verrattuna paljon turhia tutkimuksia, joista ei ole mahdollista saada diagnollisesti hyödyllistä tietoa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Suomessa tehdään vuosittain yli 100 000 eläinröntgentutkimusta. Röntgenkuvan onnistumisen kannalta on tärkeää, että eläin pidetään tutkimuksen aikana liikkumattomana. Kiinnipitäjinä toimivat yleensä henkilökunta tai eläimen saattajat. Uusintakuvauksien tarvetta voidaan vähentää rauhoittamalla eläin tutkimuksen ajaksi. Vaikeiden tutkimusolosuhteiden takia säteilyturvallisuus ei aina toteudu eläinröntgenissä. Tämän vuoksi on tärkeää kiinnittää huomiota henkilökunnan, kiinnipitäjien ja muiden henkilöiden säteilyturvallisuudesta ja käyttää säteilysuojaimia. Nykyisin tavallisten röntgenkuvauksien lisäksi eläinröntgenkuvauksia tehdään eläimille rakennetuilla tietokonetomografialaitteilla.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Läpivalaisututkimuksissa potilaasta otetaan yhden kuvan sijasta läpivalaisulaitteella reaaliaikaista kuvasarjaa. Tämä on hyödyllinen menetelmä erityisesti radiologisissa ja kardiologisissa angiografiatutkimuksissa sekä toimenpideiden ohjauksessa. Läpivalaisututkimukset ovat vähentyneet huomattavasti tietokonetomografian, sekä ultraääni- ja magneettikuvausten yleistettyä. Jopa aiemmin yleiset urogenitaalialueen läpivalaisututkimukset ovat väistyneet uusien kuvantamismenetelmien tieltä, mutta toimenpiteissä läpivalaisua edelleen käytetään. Esimerkiksi Suomessa kaikista lääketieteellisistä röntgentutkimuksista radiologiset ja kardiologiset toimenpiteet ja angiografiatutkimukset kattavat alle 2 % kaikista röntgentutkimuksista. Maailmalla luku vaihtelee 1,3–3,8 %. Keuhkojen röntgenkuvaukset läpivalaisulaitteella saattavat kuitenkin olla vielä melko yleisiä maissa, joissa lääkäreitä on vähemmän väkiluun suhteutettuna kuin länsimaissa tai Japanissa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Säteilysuojauksen tarkoituksena on ehkäistä potilaalle ja kiinnipitäjille röntgensäteilystä aiheutuvia haittavaikutuksia. Säteilysuojelu toteutuu ICRP:n määritelmän mukaisesti, jos:


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Oikeutusperiaatteen toteutumisessa potilaan lähettävällä lääkärillä on tarkeä asema. Lähettävällä lääkärillä on oltava perustiedot säteilyn terveysvaikutuksista ja pyytämänsä tutkimuksen säteilyannoksesta. Potilaan huolellinen kliininen tutkiminen voi osoittaa, että röntgenkuvausta ei välttämättä tarvita. Lähettävän lääkärin on otettava huomioon myös potilaan aikaisemmat tutkimukset ja vaihtoehtoiset tutkimusmenetelmät, kuten mahdollisuuden ultraääni- tai magneettikuvaukseen, jotta hän voi tehdä oikeutettuja röntgenlähetteitä potilaalleen. Lähettävän lääkärin tulee myös varmistaa, onko potilas raskaana.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Kuvaustilanteessa röntgenhoitajan täytyy ALARA-periaatteen mukaisesti suorittaa tutkimus niin pienellä säteilyannoksella, kuin on kohtuudella mahdollista (ALARA = As Low As Reasonably Achievable). Röntgenhoitajan on valittava tutkimuskohtaisesti oikeanlaatuisen jännitteen kuvaukseen ja sopiva määrä virtaa, jotta säteilyannos on mahdollisimman pieni, mutta kuva diagnostinen. Röntgenhoitaja valitsee sopivan kuvausetäisyyden ja lisäsuodatuksen kuvauskohtaisesti. Kuvausalue on rajattava tarkasti säderasituksen pienentämiseksi. Kuvat olisi hyvä saada onnistumaan ensimmäisellä kerralla. Uusimisen välttäminen on tärkeää säteilyturvallisuustyötä. Säteilysuojia on käytettävä aina, kun se on mahdollista. Jos potilaan kiinnipitämiseen tarvitaan avustaja, on hänetkin asianmukaisesti suojattava. Kiinnipitäjänä tulisi toimia ensisijaisesti omainen, eikä röntgenkuvausyksikön henkilökuntaa. Röntgenkuvausyksikön henkilökunta vielä varmistaa, että potilas tai kiinnipitäjä ei ole raskaana.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Yksilönsuojaperiaate koskee työntekijöiden säteilyaltistusta. Röntgenkuvaustilanteet, -laitteet ja -työskentelytavat on järjestettävä niin, että lainsäädännössä määriteltyjä annosrajoja ei missään olosuhteissa ylitetä. Annosrajat eivät rajoita potilasta lääketieteellisissä tutkimuksista tai hoidoissa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Röntgenkuvausta suorittavan röntgenhoitajan tulisi käyttää säteilysuojaimia aina, kun sädeherkät elimet ovat lähellä sädekenttää. Myös lapsipotilailla tulisi käyttää aina säteilysuojaimia.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Säteilysuojaimia on saatavilla useista erilaisista materiaaleista valmistettuna. Yleisimmät käytetyt materiaalit ovat lyijyvinyyli, lyijysekoitteet ja lyijyttömät materiaalit. Lyijyvinyyli on ympäristölle haitallista, minkä vuoksi on kehitetty ympäristöystävällisempiä sädesuojia. Lyijysekoitesuoja on noin 30 % lyijyvinyylisuojaa kevyempi ja sisältää vähemmän ympäristölle haitallista lyijyä. Lyijyttömät säteilysuojaimet tehdään nimensä mukaisesti muusta materiaalista kuin lyijystä. 0,5 mm lyijyä vastaava suojaus vaimentaa 97 % säteilystä itse sädekentässä ja 99 % hajasäteilystä jännitteen ollessa 80 kV. Lyijyttömiä suojia ei voida käyttää isotooppilääketieteessä, sillä ne eivät suojaa gammasäteilyltä.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Säteilysuojat voidaan puhdistaa käsin haalealla saippualiuoksella. Kaikille materiaaleille ei sovi esimerkiksi alkoholipuhdistus. Säteilysuojia tulee säilyttää niille tarkoitetuissa telineissä, jotta ne säilyvät ehjinä. Säteilysuojat tulee tarkastaa vuoden välein. Suojat tarkastetaan silmämääräisesti ja röntgensäteillä, jotta havaitaan mahdolliset reiät ja murtumat.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Ionisoivan säteilyn, kuten röntgensäteilyn haittavaikutukset jaetaan kahteen ryhmään: deterministisiin eli välittömiin vaikutuksiin, jotka johtuvat suuresta määrästä solukuolemia, ja stokastisiin eli satunnaisiin vaikutuksiin, jotka syntyvät perimämuutoksista yhdessä tietyssä jakautumiskykyisessä solussa. Deterministisiä vaikutuksia ilmenee enää harvoin röntgenissä, mutta niitä on raportoitu esimerkiksi Yhdysvalloissa toimenpideradiologissa. 10.–17. raskausviikolla olevan naisen sikiölle voi aiheutua aivovamma, jos sikiön aivojen annos ylittää 100 mGy esimerkiksi äidin lantion alueen kuvauksissa.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Stokastiset haittavaikutukset voivat periaatteessa syntyä miten pienestä säderasituksesta tahansa. Ainoastaan todennäköisyys vaikutukseen kasvaa sädeannoksen kasvaessa. Haittavaikutus perustuu ionisoivan säteilyn kykyyn katkaista DNA-molekyylin juoste. Useimmiten solu osaa korjata DNA-katkoksen, mutta joskus solu korjaa DNA:n ”väärin”, jolloin voi syntyä syöpäsolun esiaste. Usein muuttuneesta DNA:sta seuraa hallittu solukuolema. Hyvin pienten sädeannosten vaikutuksesta ei tilastollisista syistä voida koskaan saada tarkkaa tietoa, vaan pienissä sädeannoksissa on turvauduttava teoreettisiin malleihin.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Säteilyn haittavaikutusten todennäköisyys kasvaa säderasituksen kasvaessa. Potilaan ikä vaikuttaa myös riskiin. Alle 35-vuotiailla on suurempi elinikäinen riski sairastua syöpään röntgentutkimuksesta saamastaan säteilystä. Käytännössä todennäköisyys sairastua syöpäsairauksiin röntgenkuvantamisen takia on kuitenkin pieni. Vuosittain ihminen saa keskimäärin 1,7 millisievertin efektiivisen annoksen säteilyä, josta suurin osa on luonnon omaa taustasäteilyä. Noin 100 mSv:n annos johtaa havaittavaan todennäköisyyteen sairastua syöpään.


title: Lääketieteellinen röntgenkuvaus

text: Taulukossa esitetyt tiedot vastaavat Säteilyturvakeskuksen selvityksen mukaan keskimääräistä suomalaisen säteilyaltistusta. Sädeannoksissa voi olla huomattavia paikkakohtaisia eroja. Yli 30 prosentin vaihtelu ei ole harvinaista. Potilaan paksuus vaikuttaa huomattavasti kuvauksessa käytettävään annokseen. Hoikalla potilaalla pienempi sädeannos riittää diagnostisen kuvanlaadun saavuttamiseen. PA-suunta tarkoittaa kuvausta röntgenputki potilaan selän puolella. YK:n maailmanlaajuisen raportin mukaan ihminen saa kaikista röntgentutkimuksista keskimäärin 0,4 mSv säteilyä vuosittain. Suomessa vastaava luku on 0,5 mSv Säteilyturvallisuuskeskuksen selvityksen mukaan. Molemmista luvuista puuttuu isotooppikuvaukset, joita ei siis pidetä röntgentutkimuksina. Suomessa kaikista röntgentutkimuksista saatava säteily kattaa noin 13,5 prosenttia kokonaissäteilystä ja maailmalla keskimäärin 14,2 prosenttia ihmisen vuotuisesta kokonaissäteilyannoksesta. Vaikka määrällisesti tavallisia röntgenkuvauksia tehdään enemmän kuin tietokonetomografia tutkimuksia, niin silti tietokonetomografiatutkimuksien säteilyannos tekee merkittävämmän osuuden kokonaissädeannokseen kuin tavalliset röntgenkuvaukset.


title: XXL (urheilukauppaketju)

text: XXL on norjalainen, vuonna 2000 perustettu urheilukauppaketju. Ketjulla on Norjassa 31, Ruotsissa 25, Suomessa 15 ja Itävallassa 1 tavaratalo. Se on Pohjoismaiden suurin urheilukauppaketju. Vuonna 2016 konsernin yhteenlaskettu liikevaihto oli noin 835 miljoonaa euroa.


title: XXL (urheilukauppaketju)

text: XXL avasi ensimmäisen Suomen myymälänsä Vantaan Tammistossa huhtikuussa 2014. Syyskuussa 2014 ketju avasi Suomen toisen myymälänsä Helsingin Itäkeskuksessa. Myöhemmin ketjun myymälöitä on avattu Ouluun, Tampereen Kalevaan ja Lielahteen, Espoon Suomenojaan, Helsingin Kluuviin, Turun Skanssiin, Raision Myllyyn, Lahteen, Vaasaan, Jyväskylään, Poriin sekä Kuopioon.


title: XXL (urheilukauppaketju)

text: Konsernin emoyhtiö XXL ASA on listattu Oslon pörssiin. Konsernin suurimpana omistajana toimii ketjun perustaja Øivind Tidemandsen, kuka on myös osakkaana pohjoismaisessa Power-kodinkoneketjussa. Tidemandsen omistaa ketjusta n. 25% Dolphin Invest -sijoitusyhtiönsä kautta.


title: Savukaasuimuri

text: Savukaasuimuri on savupiipun yläpäähän asennettava laite, joka puhaltaa savukaasut hormin sisältä ulkoilmaan. Savukaasuimurista käytetään myös nimitystä takkaimuri.


title: Savukaasuimuri

text: Savukaasuimuria käytetään savuhormin vedon parantamiseen. Savuhormin huono veto voi vanhoissa tulisijoissa johtua rakenteellisesta virheestä. Uusissa taloissa huono veto johtuu yleensä alipaineisesta ilmanvaihdosta tai korvausilman puutteesta.


title: Piipunhattu

text: Piipunhattu on savupiipun yläpäähän asennettava piipun sade- ja sääsuoja. Piipunhattu suojaa savuhormia sadevedeltä ja lumelta, estää piipun rapautumisen ja parantaa hormin vetoa.


title: Piipunhattu

text: Savupiipun ja piipunhatun suojan väli tulee olla vähintään 200 mm ja korkeintaan 300 mm. Nuohouksen helpottamiseksi piipunhatussa olisi hyvä olla saranointi.


title: Piipunhattu

text: Nuohousalan Keskusliitto on suositellut piipunhatun rakennusmateriaaliksi syöpymistä vastaan suojattua metallia. Kestävin materiaali savupiipun yläpäähän on ruostumaton eli jaloteräs.


title: Keilatetrat

text: Keilatetrat eli vanhemmalta nimeltään ylähammastetrat ("Hemiodontidae") on tetrakaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Etelä-Amerikasta. Eräitä keilatetroja pidetään akvaariokaloina.


title: Keilatetrat

text: Keilatetrojen heimoon kuuluu 5 sukua ja noin 28 lajia. Ruumiinmuodoltaan ne ovat sukkulamaisia ja virtaviivaisia ja kasvavat 7–30 cm:n mittaisiksi. Tyypillisiä piirteitä ovat hampaiden puuttuminen alaleuasta tai kokonaan aikuisilla heimon kaloilla, rasvaevä, keskiruumiin tumma täplä ja pyrstön alaosan juova.


title: Keilatetrat

text: Keilatetralajeja tavataan nopeasti virtaavista puroista ja joista Etelä-Amerikan pohjoisosista. Niiden ravintoa ovat kasvit, levät, kuollut orgaaninen aines, planktonäyriäiset ja vesihyönteisten toukat. Eräitä heimon lajeja pidetään akvaariokaloina ja suurimmat keilatetalajit ovat tärkeitä ruokakaloja.


title: Ruokatieto

text:
Ruokatieto Yhdistys ry edistää suomalaista ruokakulttuuria viestimällä ruuasta ja ruokaketjusta sekä tekemällä tunnetuksi Hyvää Suomesta -merkkiä suomalaisen elintarvikkeen tunnuksena.
Yhdistyksellä on noin 240 jäsentä, joihin kuuluvat kaikki Hyvää Suomesta -merkkiä käyttävät yritykset sekä muita suomalaista ruokaketjua edustavia yhteisöjä.


title: Ruokatieto

text:
Vuonna 1958 perustettu yhdistys toimii Helsingin Tukkutorilla. Yhdistyksen aiempina niminä ovat olleet Maatalousalan tiedotuskeskus MAT ry ja Finfood – Suomen Ruokatieto ry. Finfood - Suomen Ruokatieto ry vaihtoi nimensä Ruokatieto Yhdistys ry:ksi joulukuussa 2009.
Yhdistyksen jäseneksi voivat hakea organisaatiot, jotka ovat kiinnostuneita käyttämään Hyvää Suomesta -merkkiä tai muutoin edistämään suomalaista ruokakulttuuria.


title: Ruokatieto

text:
Ruokatieto Yhdistys ry.
Viitattu 12.6.2013.


title: Tsimafei Kalatšou

text: Tsimafei Kalatšou (, ; s. 1. toukokuuta 1981 Mahiljou, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa Rostovia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Tsimafei Kalatšou

text: Kalatšou pelasi vuosina 2000–2002 valkovenäläisessä Dnepr Mogilevissa 73 ottelua, joissa teki 11 maalia. Vuonna 2003 hän pelasi 30 ottelua ja teki viisi maalia Šahtjor Soligorskille. Kalatšoun seuraava seura oli ukrainalainen Šah’tar Donetsk, jossa hän pelasi kaksi ottelua vuonna 2004. Samana vuonna hänet lainattiin kolmen ottelun ajaksi Illitšivets Mariupoliin. Vuodeksi 2005 Kalatšou siirtyi venäläiseen Himkiin, jossa pelasi 35 ottelua tehden kolme maalia. Seuraavaksi hänen matkansa vei kahden vuoden ajaksi Rostoviin. Pelattuaan Rostovissa 55 ottelua ja tehtyään neljä maalia Kalatšou siirtyi Krylja Sovetov Samaraan, jossa pelasi kahden vuoden aikana 32 ottelua tehden kuusi maalia. Vuonna 2010 hän palasi Rostoviin.


title: Tsimafei Kalatšou

text: Kalatšou on pelannut vuodesta 2004 alkaen Valko-Venäjän maajoukkueessa ja tehnyt seitsemän maalia.


title: Tsimafei Kalatšou

text: Hänen veljensä Dzmitryi on myös jalkapalloilija.


title: Itä–Länsi-ottelu 1955

text: Vuoden 1955 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Seinäjoella 3. heinäkuuta. Tämä oli kaikkiaan 21. Itä-Länsi-ottelu ja toinen, joka pelattiin Seinäjoella. Katsojamääräksi ilmoitettiin 3000.Länsi aloitti sisällä.


title: Sari Saarelainen

text: Sari Saarelainen (s. 1. maaliskuuta 1981) on suomalainen maantiepyöräilijä. Hänellä on kaksi lasta.


title: Artūrs Kulda

text: Artūrs Kulda (s. 25. heinäkuuta 1988 Leipzig, Itä-Saksa) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana KHL-joukkue Kunlun Red Starissa.


title: Artūrs Kulda

text: Juniorivuosinaan Kulda pelasi muun muassa Riian Prizmassa sekä Peterborough Petesin OHL-joukkueessa.


title: Artūrs Kulda

text: Sen jälkeen hän siirtyi Chicago Wolvesin AHL-joukkueeseen, ja kaudella 2009–2010 hän pelasi neljä ottelua NHL:ssä Atlanta Thrashersin riveissä AHL:n ohella. Myös seuraava kausi meni hänellä Chicago Wolvesissa AHL:ssä. Kaudella 2011–2012 Kulda siirtyi Winnipeg Jetsin NHL-joukkueeseen, pelaten joukkueessa yhdeksän ottelua. Hän pelasi suurimman osan kaudesta Jetsin farmijoukkueessa St. John’s IceCapsissa AHL:ää.


title: Artūrs Kulda

text: Kaudeksi 2012–2013 Kulda siirtyi KHL:ssä pelaavaan Sibir Novosibirskiin. Sieltä hän siirtyi maaliskuussa 2013 takaisin Winnipegiin. Hän ei kuitenkaan pelannut keväällä 2013 yhtään NHL-ottelua. Kaudeksi 2013–2014 Kulda siirtyi KHL:ssä pelaavaan Salavat Julajev Ufaan.


title: Artūrs Kulda

text: Lokakuussa 2015 Kulda solmi vuoden mittaisen sopimuksen Helsingin Jokereiden kanssa. Huhtikuussa 2016 hän solmi vuoden jatkosopimuksen Jokereiden kanssa.


title: Artūrs Kulda

text: Kesäkuussa 2017 Kulda siirtyi KHL-joukkue Kunlun Red Stariin.


title: Artūrs Kulda

text: Kulda on edustanut Latviaa MM-kilpailuissa vuosina 2010, 2011, 2013 ja 2014.


title: Jukka Sarjala

text: Jukka Tapani Sarjala (18. joulukuuta 1939 Kangasniemi – 6. kesäkuuta 2013 Helsinki) oli opetushallituksen pääjohtaja ja bibliofiili.


title: Jukka Sarjala

text: Sarjalan isä oli kunnallisneuvos Wiljam Sarjala. Sarjala kirjoitti ylioppilaaksi Lauttasaaren yhteiskoulusta 1960 ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1965.


title: Jukka Sarjala

text: Sarjala työskenteli Suomen Kunnallisliitossa 1965–1970. Hän oli muovaamassa peruskoulu-uudistusta 1970-luvulla. Sarjala siirtyi vuonna 1970 opetusministeriöön. Hän toimi ministeriön kouluosaston virkamiehenä vuosina 1970–1995, apulaisosastopäällikkönä ja lopulta yksikön johtajana. Vuosina 1995–2002 hän oli opetushallituksen pääjohtaja.


title: Jukka Sarjala

text: Sarjala oli bibliofiili ja kirjojen puolestapuhuja. Hän toimi Bibliofiilien seuran puheenjohtajana 1987–2008 sekä Vammalan vanhan kirjallisuuden päivien puheenjohtajana vuodesta 2004.


title: Jukka Sarjala

text: Sarjala kutsuttiin myös seurakuntien yhteistyön luottamusmieshallintoon. Hän oli Sisälähetysseuran hallituksen jäsen vuodesta 1996 ja puheenjohtaja 1999–2001, Suomen Kirkon Seurakuntatyön Keskusliiton hallituksen jäsen 1996–2001 sekä Kirkkopalvelut ry:n hallituksen puheenjohtaja 2001–2009. Sarjala oli myös Diakonia-ammattikorkeakoulun hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta 2002. Sarjalalle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 2002.


title: Jukka Sarjala

text: Sarjala kirjoitti useita teoksia koulumaailmasta, kirjoista ja kirjallisuudesta.


title: Sarjala

text: Sarjala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Sjarhei Kisljak

text: Sjarhei Kisljak (, ; s. 6. elokuuta 1987 Kamjanets, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa Rubin Kazania ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Sjarhei Kisljak

text: Kisljak pelasi vuosina 2004–2010 valkovenäläisessä Dinamo Minskissä 138 ottelua, joissa teki 34 maalia. Vuodeksi 2011 hän siirtyi venäläiseen Rubin Kazaniin. Vuonna 2012 Kisljak kävi lainalla Krasnodarissa pelaten 11 ottelua.


title: Sjarhei Kisljak

text: Kisljak on pelannut vuodesta 2009 alkaen Valko-Venäjän maajoukkueessa ja tehnyt neljä maalia.


title: Sergei Kisljak

text: Sergei Ivanovitš Kisljak () (s. 7. syyskuuta 1950 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen diplomaatti, joka aloitti uransa jo Neuvostoliiton ulkoasianhallinnossa. Hän on toiminut Venäjän Washingtonin-suurlähettiläänä vuodesta 2008.


title: Sergei Kisljak

text: Kisljak syntyi Moskovassa ukrainalaiseen perheeseen ja on etnisyydeltään ukrainalainen. Vuonna 1973 hän valmistui Moskovan teknillisen fysiikan instituutista ydinfysiikasta insinööriksi. Neuvostoliiton ulkomaankaupan akatemiasta hän valmistui vuonna 1977 ja siirtyi Neuvostoliiton ulkoministeriön palvelukseen 1981, jolloin hänet nimitettiin 2. lähetystösihteeriksi maan pysyvään YK-edustustoon Washingtoniin. Vuosina 1985-1989 hän toimi 1. lähetystösihteerinä samassa asemapaikassa ja NL:n Washingtonin-suurlähetystön konsulina erikoisalanaan aseistariisunta. Vuosina 1989-1991 hän toimi NL:n ulkoministeriön kansainvälisten järjestöjen osaston apulaispäällikkönä. Neuvostoliiton hajottua hän toimi vuosina 1991-1993 Venäjän federaation ulkoministeriön kansainvälisen tieteellisen ja teknisen yhteistyön osaston apulaispäällikkönä ja vuosina 1993-1995 päällikkönä. Vuosina 1995-1998 hän toimi Venäjän ulkoministeriön turvallisuus- ja aseistariisunta-asioiden osaston päällikkönä.


title: Sergei Kisljak

text:
Vuonna 1998 Kisljak nimitettiin ensi kertaa suurlähettilääksi asemapaikkanaan Bryssel. Lisäksi hän toimi Venäjän NATO-lähettiläänä. Vuosina 1998-2003 hän toimi Venäjän federaation apulaisulkoministerinä, kunnes
hänet nimitettiin Venäjän Washingtonin-suurlahettilääksi Obaman kauden alkupuolella.


title: Sergei Kisljak

text: Yhdysvaltojen tiedusteluviranomaiset ovat kuvailleet Kisljakia huippuvakoilijaksi ja vakoilijoiden kouluttajaksi, mutta venäläisten lähteet kiistävät tämän.


title: Sergei Kisljak

text: Kisljakin tapaamiset Donald Trumpin lähipiiriin kuuluvien Jeff Sessionsin ja Michael T. Flynnin kanssa vuoden 2016 presidentinvaalien alla nousivat mediahuomion kohteeksi, koska niitä yritettiin salata.


title: XXL

text: XXL voi tarkoittaa:


title: Anton Putsila

text: Anton Kanstantsinavitš Putsila (, ; s. 10. kesäkuuta 1987 Orša, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa Volga Nižni Novgorodia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Anton Putsila

text: Putsila pelasi vuosina 2004–2010 valkovenäläisessä Dinamo Minskissä 89 ottelua, joissa teki 11 maalia. Hän kävi vuonna 2008 lainalla saksalaisessa Hamburger SV:ssä pelaten kolme ottelua. Elokuussa 2010 Putsila siirtyi SC Freiburgiin, jota edusti kolmen kauden ja 46 ottelun ajan. Helmikuussa 2013 hän siirtyi venäläiseen Volga Nižni Novgorodiin.


title: Anton Putsila

text: Putsila on pelannut vuodesta 2008 alkaen Valko-Venäjän maajoukkueessa ja tehnyt kuusi maalia.


title: Peter Stöger

text: Peter Stöger (s. 11. huhtikuuta 1966) on itävaltalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Joulukuusta 2017 lähtien hän on toiminut Borussia Dortmundin päävalmentajana.


title: Peter Stöger

text: Stöger aloitti ammattilaisuransa vuonna 1985 Favoriner AC Wienin joukkueessa, josta siirtyi SK Vorwärts Steyriin jo seuraavana vuonna. Hän edusti myös takavuosien suurseura First Viennaa, kunnes siirtyi 1988 FK Austria Wieniin. Stöger edusti Austriaa kuuden kauden ajan, pelasi seuran paidassa lähes 200 ottelua ja voitti kolme perättäistä Itävallan mestaruutta 1990-luvun alussa.


title: Peter Stöger

text: Stöger jätti Austria Wienin kesällä 1994 ja edusti seuraavan kauden FC Tirol Innsbruckia. Vuonna 1995 hän siirtyi Austrian paikallisvastustajan, SK Rapid Wienin edustusmiehistöön ja voitti seuran paidassa Itävallan mestaruuden ja oli mukana Cup-voittajien Cupin finaalissa keväällä 1996. Jätettyään Rapidin kauden 1996/97 jälkeen Stöger edusti vielä LASK Linziä, Austria Wieniä, FC Admira Wacker Mödlingiä sekä pientä SC Untersiebenbrunnia, kunnes lopetti pelaajauransa vuonna 2004.


title: Peter Stöger

text: Maajoukkuetasolla Stöger pelasi Itävallan paidassa 65 A-maaottelua ja iski niissä 15 maalia. Hän oli mukana Itävallan joukkueessa MM-kisoissa 1998.Valmennusuransa Stöger aloitti FK Austria Wienin organisaatiossa reservijoukkueen valmennustehtävissä heinäkuussa 2004. Keväällä 2005 hän nousi seuran edustusmiehistön päävalmentajaksi ja toimi tehtävässä joulukuuhun saakka. Tämän jälkeen hän toimi First Viennan valmennusorganisaatiossa ja seuran päävalmentajana huhtikuuhun 2010 saakka.


title: Peter Stöger

text: Marraskuussa 2010 Stögeristä tuli Grazer AK:n päävalmentajana. Hänen johdollaan seura pelasi loistavan loppukauden ja hävisi vain yhden 15 pelaamastaan ottelusta. Hyvästä tuloksesta huolimatta GAK ei jatkanut Stögerin sopimusta kauden jälkeen. Kesäkuun alussa 2011 hän jatkoi uraansa SC Magna Wiener Neustadtin päävalmentajana.


title: Peter Stöger

text: Kausi 2011/12 ei sujunut Wiener Neustadtilta aivan odotusten mukaan ja seura sijoittui Itävallan Bundesliigassa vasta yhdeksänneksi. Sarjapaikka säilyi kuitenkin 10 pisteen turvin. Kauden jälkeen hän siirtyi FK Austria Wienin päävalmentajaksi. Stöger johdatti Austrian keväällä 2013 takaisin mestaruuskantaan seitsemän vuoden tauon jälkeen. Mestaruuskauden jälkeen Stöger siirtyi Saksan 2. Bundesliigaan 1. FC Kölnin päävalmentajaksi. Stögerin johdolla Köln pelasi vahvan kauden 2013/14 ja varmisti 2. Bundesliigan mestaruuden sekä nousun pääsarjaan kolme kierrosta ennen sarjan päättymistä.


title: Peter Stöger

text: Kaudella 2014/15 Stöger johdatti Bundesliigaan nousseen Kölnin sijalle 12 ja joukkue säilytti sarjapaikkansa selvästi. Kaudeksi 2015/16 Stöger hankki Kölnille vahvistuksia, joista ranskalaishyökkääjä Anthony Modeste johdatti 15 Bundesliiga-maalillaan joukkueen yhdeksänneksi. Sijoitus kymmenen parhaan joukossa oli Kölnille ensimmäinen 24 vuoteen. Stöger oli jo tammikuussa 2016 saanut seurajohdolta luottamusta ja tehnyt vuoteen 2020 ulottuvan jatkosopimuksen. Kaudella 2016/17 Köln paransi sijoitustaan ja nousi yllättäen kauden päätteeksi Bundesliigan viidenneksi. Sijoituksen myötä Köln selvisi europeleihin 25 vuoden tauon jälkeen. Kausi 2017/18 lähti Stögerin joukkueelta liikkeelle alavireisesti. Joukkue oli myynyt kesällä Modesten Kiinaan ja tilalle hankittu Jhon Cordóba ei syksyn otteluissa päässyt ranskalaisen tasolle. Eurooppa-liigassa Köln voitti vain kaksi alkulohko-otteluaan ja jäi kolmanneksi, eikä selvinnyt pudotuspeleihin. Bundesliigassa Köln eteni tappiosta toiseen keräten 14 kierrokselta ainoastaan kolme pistettä. Seuran juututtua Bundesliigan jumboksi ja eron putoamisviivaan kasvettua jo kahdeksaan pisteeseen, erotti seurajohto viimein Stögerin joulukuun alussa 2017.


title: Peter Stöger

text: Viikko Köln-potkujensa jälkeen Stögeristä tuli Borussia Dortmundin päävalmentaja kauden 2017/18 ulottuvalla sopimuksella. Stögerin johdolla Dortmundin tulokset kääntyivät paremmiksi ja joukkue pelasi hänen alaisuudessaan 12 perättäistä Bundesliiga-ottelua ilman tappioita, kunnes hävisi maaliskuun lopussa murskaavasti FC Bayern Münchenille 6-0. Dortmund nousi Stögerin johdolla kuitenkin Bundesliigan kahdeksannelta sijalta kolmanneksi ja varmisti paikkansa Mestarien liigaan kaudelle 2018/19. Eurooppa-liigassa Dortmundin tie katkesi toisella pudotuspelikierroksella tappioon Red Bull Salzburgille yhteismaalein 2-1. Stögerin pesti Dortmundissa jäi lopulta puolen vuoden mittaiseksi, kun seura vahvisti viimeisen tappiollisen Bundesliiga-ottelun jälkeen, ettei Stöger jatka seuran päävalmentajana.


title: Chen Ding

text: Chen Ding (s. 5. elokuuta 1992 Yunnan, Kiina) on kiinalainen kävelijä ja olympiavoittaja vuoden 2012 kesäolympialaisista. Hän teki samalla olympialaisten uuden ennätyksen 1.18.46.


title: Chen Ding

text: Chenistä tuli ensimmäinen kiinalainen, joka on voittanut olympialaisissa 20 kilometrin kävelyn. Chen teki kilpailussa uuden olympiaennätyksen ajalla 1.18.46. Hän teki tämän päivä ennen syntymäpäiväänsä ja piti sitä ihanana lahjana. Hänen joukkuetoverinsa Wang Zhen ja Cai Zelin sijoittuivat kolmanneksi ja neljänneksi. Toiseksi sijoittui guatemalalainen Erick Barrondo.


title: Chen Ding

text: Chen saavutti Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 hopeaa 10 000 metrin kävelyssä. Hän oli samana vuonna toinen kävelyn maailmancupin 10 kilometrin kilpailussa. Hän sijoittui maailmancupissa 2012 viidenneksi ja voitti joukkuekilpailun. Hän sai Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hopeaa 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.21.09. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän oli samalla matkalla yhdeksäs.


title: Åsa Norrie

text: Åsa Norrie (o.s. Lövdahl, s. 1968) on vuoden 1989 Miss Suomi. Misseytensä jälkeen hän opiskeli Hankenilla ja teki lopputyönsä Wärtsilälle dieselmoottoreista. Vuodesta 2006 hän on työskennellyt Edinburghissa päämajaansa pitävän varainhoitoyhtiö Standard Life Investmentsin palveluksessa ja on nykyisin yhtiön Euroopan liiketoimintojen johtaja.


title: Åsa Norrie

text: Åsa Norrie on kotoisin Pietarsaaresta. Aviomiehensä hän tapasi Skotlannissa, ja heillä on kolme lasta.


title: Stanislau Drahun

text: Stanislau Drahun (, ; s. 4. kesäkuuta 1988 Minsk, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa Krylja Sovetov Samaraa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Stanislau Drahun

text: Drahun pelasi vuosina 2005–2006 valkovenäläisessä Lokomotiv Minskissä 38 ottelua, joissa teki kaksi maalia. Seuraavat kaksi vuotta hän vietti Gomelissa pelaten 39 ottelua ja tehden neljä maalia. Heinäkuussa 2008 Drahun siirtyi Dinamo Minskiin, jota edusti viiden kauden ja 129 ottelun ajan. Tammikuussa 2013 hän siirtyi venäläiseen Krylja Sovetov Samaraan.


title: Stanislau Drahun

text: Drahun on pelannut vuodesta 2011 alkaen Valko-Venäjän maajoukkueessa ja tehnyt kolme maalia.


title: NHL:n varaustilaisuus 2013

text: NHL:n varaustilaisuus 2013 oli 51. jääkiekkoliiga NHL:n järjestämä varaustilaisuus. Kaikki seitsemän varauskierrosta käytiin 30. kesäkuuta Prudential Centerissä, New Jerseyssä. Ensimmäisenä tilaisuudessa varasi Colorado Avalanche, joka varasi Nathan MacKinnonin. Toisena varasi Florida Panthers, joka varasi Aleksandr Barkov Jr:n ja kolmantena Tampa Bay Lightning, joka varasi Jonathan Drouinin.


title: NHL:n varaustilaisuus 2013

text: NHL:n varaustilaisuudessa 2013 sai varata 1. tammikuuta 1993 ja 15. syyskuuta 1995 välillä syntyneitä pelaajia. Lisäksi seurat saivat varata varattuja pelaajia, jotka eivät olleet allekirjoittaneet NHL-sopimusta ja olivat syntyneet ennen 30. kesäkuuta 1993.


title: Katseen voima

text: Katseen voima: Kohti visuaalista lukutaitoa on Janne Seppäsen kirja visuaalisesta kulttuurista. Teoksen julkaisi Vastapaino vuonna 2001.


title: Kim Zmeskal

text: Kimberley "Kim" Zmeskal (s. 6. helmikuuta 1976 Houston, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti ja maailmanmestari.


title: Kim Zmeskal

text: Zmeskal saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 pronssia joukkuekilpailussa sekä sijoittui kuudenneksi permannolla, kahdeksanneksi hypyssä ja kymmenenneksi moniottelussa. Nojapuiden karsinnassa hän oli kymmenes.


title: Kim Zmeskal

text: Zmeskal saavutti MM-kilpailuissa viisi mitalia. Vuonna 1991 hän voitti kultaa moniottelussa sekä saavutti hopeaa joukkuekilpailussa ja pronssia permannolla. Vuonna 1992 hän voitti kultaa permannolla ja puomilla.


title: Betty Okino

text: Elizabeth Anne "Betty" Okino (s. 4. kesäkuuta 1975 Entebbe, Uganda) on yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti.


title: Betty Okino

text: Okino saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 pronssia joukkuekilpailussa sekä sijoittui kuudenneksi puomilla ja 12:nneksi moniottelussa.


title: Betty Okino

text: Okino saavutti MM-kilpailuissa hopeaa joukkuekilpailussa vuonna 1991 ja nojapuilla vuonna 1992 sekä pronssia puomilla vuonna 1991


title: Betty Okino

text: Okinon isä on ugandalainen ja äiti romanialainen.


title: Wendy Bruce

text: Wendy Bruce (s. 23. maaliskuuta 1973 Plainview, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti.


title: Wendy Bruce

text: Bruce saavutti Barcelonan olympialaisissa 1992 pronssia joukkuekilpailussa. Henkilökohtaisissa lajeissa hän sijoittui parhaimmillaan hypyn karsinnassa 11:nneksi.


title: Wendy Bruce

text: Bruce osallistui MM-kilpailuihin vuonna 1989 ja sijoittui moniottelussa 11:nneksi.


title: Korona (kauppaketju)

text: Korona (, ) on valkovenäläinen hypermarketketju. Ketjun ensimmäinen suurmyymälä tai tavaratalo avattiin Minskissä vuonna 2006. Sittemmin uusi suurmyymälä on avattu myös Brestiin, Babruiskiin ja Vitsebskiin. Minskiin on avattu toinen myymälä. Yhtiö kertoo avaavansa lähiaikoina myymälät myös Barysauhun, Homeliin, Hrodnaan ja Maladzetšnaan.


title: Korona (kauppaketju)

text: Korona-suurmyymälään sisältyy tyypillisesti Korona-hypermarket, kodintekniikkamyymälä ("Korona Tehno"), joitain tekstiilialan pienmyymälöitä ("Modnyi Moll"), pikaruokaravintola ("Pit Stop") ja ravintola ("Amsterdam") sekä mahdollisesti muita pienmyymälöitä (kuten puhelinoperaattorit, korumyymälät tai vastaavat).


title: Korona (kauppaketju)

text: Suurmyymäläketjun takana on Valko-Venäjän toiseksi suurin tupakkatehdas, Minskiin sijoittunut "OOO Tabak-Invest". Vuonna 2010 tupakkayhtiö toi myyntiin hypermarketketjun kanssa samannimisen Korona-savukkeen. Vuonna 1998 toimintansa aloittanut tupakkatehdas tekee yhteistyötä maailman 3. suurimman tupakkavalmistajan, japanilaisen Japan Tobacco Inc:in kanssa markkinaosuuksiensa lisäämiseksi. Vuonna 2012 japanilaisten tupakkamerkkien osuus oli jo noin 30 % Valko-Venäjän savukemarkkinoista. Tabak-Invest kilpailee erityisesti valtiollisen Hrodnan tupakkatehtaan tupakkamerkkien kanssa.


title: Kathy Johnson

text: Kathleen Ann "Kathy" Johnson (s. 13. syyskuuta 1959 Oak Ridge, Tennessee, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen telinevoimistelun olympiamitalisti.


title: Kathy Johnson

text: Johnson saavutti Los Angelesin olympialaisissa 1984 hopeaa joukkuekilpailussa ja pronssia puomilla sekä sijoittui kymmenenneksi moniottelussa. Hypyn karsinnassa hän oli viides mutta ei päässyt finaaliin, koska hänen edellään oli kaksi muuta yhdysvaltalaista.


title: Kathy Johnson

text: Johnson saavutti MM-kilpailuissa pronssia permannolla vuonna 1978.


title: Maukenkottarainen

text: Maukenkottarainen ("Aplonis mavornata") on sukupuuttoon kuollut, kottaraisten heimoon kuulunut varpuslintu.


title: Maukenkottarainen

text: Maukenkottaraista tavattiin vain Cookinsaariin kuuluvalla Mauken saarella. Laji löydettiin vuonna 1825, mutta sitä ei löydetty enää vuonna 1975, kun saarella seuraavan kerran vieraili ornitologeja. Maukenkottarainen hävisi luultavasti vieraslajina saarelle päässeiden isorottien aiheuttaman saalistuksen takia.


title: Thomas Ebert

text: Thomas Ebert (s. 23. heinäkuuta 1973 Roskilde) on tanskalainen soudun kaksinkertainen olympiavoittaja.


title: Thomas Ebert

text: Ebert kuului olympiakultaa voittaneeseen Tanskan kevyen nelosen venekuntaan Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008 sekä pronssimiehistöön Sydneyssä 2000. Hän voitti maailmanmestaruuden kevyessä nelosessa Aiguebelettessa 1997, Kölnissä 1998, St. Catharinesissa 1999, Sevillassa 2002 ja Milanossa 2003 sekä kevyessä kaksikossa Gifussa 2005. MM-hopeaa hän saavutti kevyessä kaksikossa Tampereella 1995 ja kevyessä nelosessa Luzernissa 2001.


title: Thomas Ebert

text: Ebert on pituudeltaan 184 cm ja koulutukseltaan insinööri.


title: Norfolkinsaarenkottarainen

text: Norfolkinsaarenkottarainen ("Aplonis fusca") on sukupuuttoon kuollut, kottaraisten heimoon kuulunut varpuslintu.


title: Norfolkinsaarenkottarainen

text: Norfolkinsaarenkottaraista esiintyi Norfolkinsaarella ja Lord Howella. Norfolkinsaarella viimeinen havainto lajista tehtiin vuonna 1923, eikä sitä enää löydetty, kun saarella vierailtiin vuonna 1968.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1935

text: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1935 Jyväskylässä.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1935

text: Joukkuekilpailun voitti Vehkalahden Veikot.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1936

text: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1936 ilman Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisiin osallistuneita hiihtäjiä.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1936

text: Joukkuekilpailun voitti Miehikkälän Vilkas.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1937

text: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin vuonna 1937 Kajaanissa samaan aikaan Chamonix’n maailmanmestaruushiihtojen kanssa.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1937

text: Joukkuekilpailun voitti Kuopion Poliisi-Urheilijat.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1938

text: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut käytiin vuonna 1938 Lahdessa osittain uudistuneella kilpailuohjelmalla. Joukkuekilpailun tilalle otettiin uudelleen seurojen välinen viestihiihto ja miesten pikamatkana aiemmin olleen 17 kilometrin tilalle tuli virallisesti 18 kilometrin hiihto.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1938

text: Viestikilpailun voitti Vehkalahden Veikot joukkueella Rauni Kallio, Sulo Suntio ja Valter Forsell.


title: Junyō

text: Junyō () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1942 palvelukseenotettu Hiyō-luokan lentotukialus toisessa maailmansodassa.


title: Junyō

text: Nippon Yusen Kaisha eli Japanin postihöyrylaivayhtiö tilasi aluksen vuoden 1938 lopulla Mitsubishin Nagasakin telakalta ja sen köli laskettiin 20. maaliskuuta 1939 telakkanumerolla 901. Alus laskettiin vesille 26. kesäkuuta 1941 nimellä "SS Kashiwaramaru". Alus myytiin keisarillisen japanin laivastolle 10. helmikuuta 1941 muutettavaksi lentotukialukseksi. Muutostöiden jälkeen alus liitettiin laivastoon 3. toukokuuta 1942.


title: Junyō

text: Alus osallistui Aleuttien taisteluun osana Midwayn taistelun hämäyskampanjaa. Myöhemmin alus osallistui Guadalcanalin taisteluun ja Santa Cruzin saarten taisteluun, jossa sen torpedopommittajat vaurioittivat "USS Enterprisea". Alukseen osui sukellusvene "USS Halibutin" ampuma torpedo 5. marraskuuta 1943, ja se vietti kolme kuukautta korjattavana. Alus osallistui myöhemmin Filippiinienmeren taisteluun, jossa se vaurioitui pahasti, mutta alus korjattiin pian. Alukseen osui 9. joulukuuta 1944 kolme "USS Sea Devilin", "USS Plaicen" ja "USS Redfishin" laukaisemaa torpedoa, ja alus vaurioitui pahoin. Alus pääsi kuitenkin omin voimin Saseboon, missä alus oli korjattavana töiden keskeyttämiseen maaliskuussa 1945 asti. Toisen maailmansodan jälkeen alus siirtyi Yhdysvaltain laivaston haltuun, ja lopulta se romutettiin vuosina 1946–1947. Aluksen laivakello löydettiin Saipanin lähistöltä vuonna 1944, ja se siirrettiin Fordhamin yliopistoon New Yorkiin, jossa se on edelleen.


title: Lapuan radio- ja televisioasema

text: Lapuan radio- ja televisioasema on Lapuan Simpsiöllä sijaitseva Digitan hallinnoima päälähetinasema (vrt. täytelähetinasema). Masto on rakennettu vuonna 1961 ja sen korkeus on 323 metriä, ollen Suomen kuudenneksi korkein rakennelma.


title: Lapuan radio- ja televisioasema

text: Koska Simpsiön vuori erottuu korkeudellaan muutenkin muusta Etelä-Pohjanmaan tasaisesta lakeudesta, paikka on mastolle erittäin edullinen radio- ja TV-kanavien peittoalueen kannalta. Lakeuden näköesteettömyydestä johtuen, maston voi myös erottaa silmällä hyvinkin jopa 50 kilometrin päästä.


title: Lapuan radio- ja televisioasema

text: Kuten muutkin Suomen TV-asemat, Lapuan radio- ja televisiomasto kuului alun perin Yleisradiolle, mutta vuodesta 1999 alkaen Digita Oy:lle, kun Yleisradion jakelutekniikka yhtiöitettiin. Lapuan radio- ja televisiomasto välittää Etelä-Pohjanmaan alueella suurimman osan antennitalouksien TV-lähetyksistä.


title: Lapuan radio- ja televisioasema

text: Lapuan radio- ja TV-masto lähettää alla olevia radioasemia mainituilla taajuuksilla: Analogiset lähetykset asemalta päättyivät koko muun Suomen tavoin 1.9.2007 kello 4.00.


title: Mads Kruse Andersen

text: Mads Christian Kruse Andersen (s. 25. maaliskuuta 1978 Nørre Alslev, Sjælland) on tanskalainen soudun olympiavoittaja.


title: Mads Kruse Andersen

text: Kruse Andersen kuului olympiakultaa voittaneeseen Tanskan kevyen nelosen venekuntaan Pekingissä 2008. Hän voitti maailmanmestaruuden kevyessä kaksikossa Milanossa 2003 sekä sijoittui MM-kilpailuissa lisäksi neljänneksi kevyessä kahdeksikossa Sevillassa 2002 ja Etonissa 2006 sekä viidenneksi kevyessä pariaironelossa Luzernissa 2001 ja kuudenneksi kevyessä nelossa Münchenissä 2007. Hän voitti junioreiden maailmanmestaruuden pariaironelosessa Glasgow'ssa 1996.


title: Mads Kruse Andersen

text: Kruse Andersen on pituudeltaan 186 cm ja ammatiltaan luutnantti.


title: Capra (suku)

text: Capra on onttosarvisten heimoon kuuluva nisäkässuku.


title: Capra (suku)

text: Sukuun kuuluu kahdeksan lajia.


title: Ligue 1 -kausi 2012–2013

text:
Ligue 1:n kausi 2012–2013 oli järjestyksessään 75. jalkapallon Ligue 1 -kausi. Kausi alkoi 10. elokuuta 2012 ja päättyi 26. toukokuuta 2013.
Ranskan mestaruuden voitti Paris Saint-Germain.


title: Ligue 1 -kausi 2012–2013

text: Ajacciolta on vähennetty kaksi pistettä.


title: Morten Jørgensen

text: Morten Jørgensen (s. 23. kesäkuuta 1985 Næstved, Sjælland) on tanskalainen soudun olympiavoittaja.


title: Morten Jørgensen

text: Jørgensen kuului olympiakultaa voittaneeseen Tanskan kevyen nelosen venekuntaan Pekingissä 2008, hopeajoukkueeseen Rio de Janeirossa 2016 ja pronssimiehistöön Lontoossa 2012. MM-kilpailuissa hän sai samassa veneluokassa kultaa Chungjussa 2013 ja Amsterdamissa 2014, hopeaa Poznańissa 2009 sekä sijoittui viidenneksi Bledissä 2011 ja kuudenneksi Münchenissä 2007. Kevyessä kahdeksikossa hän oli MM-kilpailuissa neljäs Etonissa 2006. Hän voitti Euroopan-mestaruuden kevyessä nelosessa Sevillassa 2013 ja Belgradissa 2014.


title: Morten Jørgensen

text: Jørgensen on pituudeltaan 182 cm..


title: Mustan kissan tango

text: Mustan kissan tango on alun perin italialainen sävelmä, joka saavutti suosiota ensin Lapset laulavat lapsille -kilpailussa 11. maaliskuuta 1969, jolloin nelivuotias Vincenza Pastorelli esitti sen nimellä "Volevo un gatto nero" (Halusin mustan kissan). Laulu menestyi myös Japanissa nimellä "Kuroneko no tango" (黒ネコのタンゴ), josta se "lensi tänne meillekin", kuten suomennoksessa sanotaan. Japanilaisen esityksen lauloi kuusivuotias poika Osamu Minagawa. Suomessa laulun esittivät ensimmäisinä seitsenvuotiaat sisarukset Jaana ja Tiina Tynell.


title: Mustan kissan tango

text: Laulun on säveltänyt Armando Soricillo. Suomalaiset sanat ovat Sauvo Puhtilan. Kappale oli Suomen listojen kärjessä 1971 ja siitä on tehty uusia versioita.


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock on vuodesta 2008 lähtien Riihimäellä järjestetty rockfestivaali.


title: Riihimäki Rock

text: Tammikuussa 2017 ilmoitettiin, että Riihimäki Rockia ei järjestetä vuonna 2017, vaan tapahtuma pitää välivuoden.


title: Riihimäki Rock

text: Tapahtuman järjestäjä Timo Isomäki ilmoitti 16. Maaliskuuta 2018, että tapahtumaa ei myöskään järjestettäisi vuonna 2018.


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock kuului alun perin Rock n'Roll Circus -festivaalikiertueeseen, joka käsitti Riihimäen lisäksi Hämeenlinnan (Wanaja Festival), Jyväskylän (Jyväskylä Rock) ja Kokkolan (Kokkola Rock). Riihimäki Rockin ensimmäisenä promoottorina toimi mediapersoona ja toimittaja Wallu Valpio.


title: Riihimäki Rock

text: Valpion jättäydyttyä festivaaliorganisaatiosta pois Riihimäki Rockin promoottorina on vuodesta 2009 lähtien toiminut Mikko Hansson, joka on vastannut muun muassa Wanaja Festivalista.


title: Riihimäki Rock

text: Vuonna 2012 Riihimäki Rockin järjestämisvastuu siirtyi Kalle Keskisen johtamalle Loud'n Live Promotionsille, Mikko Hansson jatkoi promoottorina.


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock säilyi Keskisen yhtiön järjestämänä tapahtuma aina vuoteen 2016 asti, jolloin Riihimäki Rock siirtyi uuden järjestäjän vastuulle. Riihimäki Rockin kanssa järjestävää tahoa vaihtoi myös Hämeenlinnassa järjestettävä Wanaja Festival ja Helsingin Suvilahdessa järjestettävä Eurodance-tapahtuma We Love The 90's.


title: Riihimäki Rock

text: Uutena Riihimäki Rock-järjestäjänä aloitti N.C.D Production, jonka johtohahmona on toiminut julkisuudessa Timo Isomäki. Omistajavaihdoksesta huolimatta Riihimäki Rockin promoottorina jatkoi Mikko Hansson.


title: Riihimäki Rock

text:
Riihimäki Rock 2008 järjestettiin 27.-28.6.2008 Riihimäen messupuistossa
Perjantai 27.6.2008


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 28.6.2008


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock 2009 järjestettiin 26.-27.6.2009 Riihimäen messupuistossa


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 26.6.2009


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 27.6.2009


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock 2010 järjestettiin 2.-3.7.2010 Riihimäen messupuistossa.


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 2.7.2010


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 3.7.2010


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock 2011 järjestettiin 1.-2.7.2011 Riihimäen Messupuistossa


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 1.7.2011


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 2.7.2011


title: Riihimäki Rock

text: Toto in Concert Sunnuntai 3.7.2011Riihimäki Rock 2012 järjestettiin 29.-30.6.2012 Riihimäen Messupuistossa.


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 29.6.2012


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 30.6.2012


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock 2013 järjestettiin 28.-29.6.2013 Riihimäen messupuistossa. Tapahtuman juontajana toimi Esko Eerikäinen. Lisäksi alueella järjestettiin ennen lauantain konserttia Robin in the Park -konsertti, jossa esiintyi Robin


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 28.6.2013


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 29.6.2013


title: Riihimäki Rock

text: Robin in the Park 29.6.2013


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock 2014 järjestettiin 27.-28.6.2014 Riihimäen Messupuistossa.


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 27.6.2014


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 28.6.2014


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock 2015 järjestettiin 26.-27.6.2015 Riihimäen Tehtaankadun Messupuistossa.


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 26.6.2015


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 27.6.2015


title: Riihimäki Rock

text: Robin-päiväkonsertti 27.6.2015


title: Riihimäki Rock

text: Riihimäki Rock 2016 järjestettiin Riihimäen Tehtaankadun Messupuistossa 1.-2.7.2016.


title: Riihimäki Rock

text: Perjantai 1.7.2016


title: Riihimäki Rock

text: Lauantai 2.7.2016


title: Georg Leinberg

text: Georg Mikael Leinberg (24. heinäkuuta 1865 Helsingin pitäjä – 20. toukokuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen säästöpankkimies.


title: Georg Leinberg

text: Leinbergin vanhemmat olivat professori Karl Gabriel Leinberg ja Hilma Rosaura Thuneberg. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1888 ja suoritti seuraavana vuonna kameraalitutkinnon. Vuonna 1896 hänet nimitettiin säästöpankkien tarkastajaksi, 1900 tullihallituksen tilastokonttorin johtajaksi ja 1918 oikeusministeriön tilastokonttorin johtajaksi.


title: Georg Leinberg

text: Leinberg osallistui Helsingin Suomalaisen Säästöpankin perustamiseen. Hän myös toimi pankin ensimmäisenä kamreerina vuosina 1901–1918.


title: Georg Leinberg

text: Leinberg toimi Suomen Evankelisluterilaisten seurakuntien paloapuyhdistysten toimitusjohtajana 1902–1925. Hän kuului eräiden muiden valtionkomiteoiden ohella tilastokomiteaan 1903–1915. Leinberg sai esittelijäsihteerin arvonimen vuonna 1921.


title: Georg Leinberg

text: Leinbergin puoliso vuodesta 1892 oli Georgina Edwards.


title: Axel Bergholm

text: Karl Axel Bergholm (6. marraskuuta 1841 Sipoo – 18. huhtikuuta 1924 Porvoo) oli suomalainen filosofian tohtori ja opettaja. Hän sai professorin arvonimen 1907.


title: Axel Bergholm

text: Bergholm toimitti käsikirjan "Suomen aatelittomia sukuja". Hän oli oppikoulun opettaja Helsingissä, Porvoossa ja Mikkelissä ja sen jälkeen vielä uudelleen Porvoossa ruotsalaisen lyseon historian, maantiedon ja ruotsin opettaja 1885–1910 sekä koulun rehtori.


title: Bengt Bergman

text: Valter Bengt Olof Bergman (s. 19. kesäkuuta 1936 Helsinki) on suomalainen radiojohtaja ja RKP:n entinen puoluesihteeri.


title: Bengt Bergman

text: Bergman vietti lapsuutensa Pohjankurun asemalla ja kirjoitti ylioppilaaksi Karis-Billnäs samskolasta. Hän opiskeli sitten Helsingin yliopistossa, mutta aloitti ennen valmistumistaan työt toimittajana.


title: Bengt Bergman

text: Bergman oli Västra Nylandin toimittaja 1957–1977, paitsi vuoden ajan 1961–1962 Åbo Underrättelserissa. Vuosina 1977–1981 hän oli ruotsalaisen kansanpuolueen puoluesihteeri, ja sinä aikana hänet valittiin Yleisradion ruotsinkielisen toiminnan johtajaksi. Hän jäi eläkkeelle 1996, mutta on kirjoittanut kolumneja Västra Nylandiin.


title: Bengt Bergman

text: Bergman asuu Tammisaaressa. Hän oli kaupunginvaltuutettu 1965–1972.


title: Turkin Superliigan kausi 2012–2013

text: Turkin jalkapallon mestaruus ratkaistiin kaudella 2012-2013 55:nnen kerran. Korkein sarjataso Superliiga "(Süper Lig)" alkoi 17.elokuuta 2012 ja kausi päättyi 19. toukokuuta 2013. Kolme ensimmäistä sijaa menivät Istanbulilaisseuroille; mestaruuden voitti Galatasaray, Fenerbahçe oli toinen ja Beşiktaş kolmas.


title: Gamla Linköping

text: Gamla Linköping on ulkoilmamuseo Linköpingin kunnassa.


title: Gamla Linköping

text: 1940-luvulla Linköping kasvoi nopeasti, kun autoteollisuus tarvitsi lisää työntekijöitä. Kaupungin keskustan vanhoja taloja uhkasi purkaminen uusien talojen tieltä. Paikallisten poliitikkojen johdolla talot päätettiin säästää ja siirtää parin kilometrin päähän ulkoilmamuseoksi. Lähes sata taloa siirrettiin mahdollisimman alkuperäisinä samanlaiseen ruutukaavaan, kuin missä ne olivat aiemmin olleet.


title: Belorusneft

text: Belorusneft () eli Belarusnafta () on Valko-Venäjällä toimiva konserniyritys, joka vastaa yhdessä emoyhtiönsä, kemianteollisuuskonserni Belneftehimin kanssa esimerkiksi maan suurimmasta huoltoasemaverkostosta. Belorusneftin oman ilmoituksen mukaan sen jakeluverkostoon kuuluu yli 500 asemaa eli 65 % kaikista Valko-Venäjän huoltoasemista. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Homelissa.


title: Belorusneft

text: Belorusneft on yhtiömuodoltaan tuotantoyhteisö ja se on perustettu vuonna 1966. Sen toimialoihin kuuluvat maakaasun ja -öljyn etsintä ja tuotanto (myös ulkomailla), maakaasun prosessointi, lämpöenergian tuotanto (Svetlahorskin lämpövoimala: sähköntuotantokapasiteetti 21 MW, lämmöntuotantokapasiteetti 19 Gcal/h) ja huoltoasematoiminta.


title: Belorusneft

text: Belorusneftin polttoaineen jakeluasemien kanssa kilpailevat esimerkiksi venäläisen Lukoilin valtateiden varsille ja suurkaupunkeihin sijoittuneet huoltoasemat, vaikka niitä ei olekaan lukumääräisesti läheskään yhtä runsaasti.


title: Ture Gabriel Bielke

text: Ture Gabriel Bielke (1684–1763) oli ruotsalainen sotilas ja poliitikko. Hänet kutsuttiin vuonna 1727 valtaneuvoskuntaan, ja hänestä tuli tuolloin yksi merkittävimpiä myssyjohtajia. Hän menetti valtaneuvoksen viran, kun myssyhallitus kukistui 1739.


title: Grit Šadeiko

text: Grit Šadeiko (s. 29. heinäkuuta 1989 Tallinna) on virolainen moniottelija.


title: Grit Šadeiko

text: Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2005 Šadeiko oli seitsenottelussa seitsemäs pistein 5271. Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 hän saavutti pronssia 5765 pisteellä. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui 19:nneksi. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 Šadeiko voitti kultaa uusilla ennätyspisteillään 6134. Samana vuonna Šadeiko oli Daegun MM-kilpailuissa 24:s pistein 5190. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui 6013 pisteellä 21:nneksi. Moskovan MM-kisoissa 2013 Šadeiko keskeytti viiden lajin jälkeen. Zürichin EM-kisoissa ja Pekingin MM-kisoissa 2015 hän oli 15:s. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 13:nneksi.


title: Grit Šadeiko

text:
Grit Šadeikon nuorempi sisar, Grete Šadeiko, kilpailee myös seitsenottelussa.
Lähde


title: Lars Magnus Björkenheim

text: Lars Magnus Björkenheim (ent. Björkman 6. marraskuuta 1793 Tukholma – 25. joulukuuta 1869 Turku) oli suomalainen teollisuudenharjoittaja. Hän omisti useita merkittäviä teollisuuslaitoksia, kuten Orisbergin rautaruukin Isossakyrössä, Kimon ruukin Jepualla ja siihen kuuluneen Oravaisten masuunin, Vuojoen kartanon Eurajoella sekä Kellokosken ruukin ja maatilan. Hän kuuluu 1800-luvun suomalaisten maatalousalan ja teollisuuden harjoittajien taitavimpiin. Björkenheim aateloitiin vuonna 1834, ja vuorineuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1864.


title: Lars Magnus Björkenheim

text: Björkenheim rakennutti Orisbergin kirkon ja pappilan, joiden piirustukset teki Carl Ludvig Engel.


title: Timo Hyvönen

text: Timo Hyvönen (s. 1961 Nokia, Suomi) on suomalainen kauppatieteilijä. Hän toimii laskentatoimen professorina Tampereen yliopistossa 1.8.2015 alkaen. Ennen nykyistä työtehtäväänsä Hyvönen toimi määräaikaisena laskentatoimen professorina Turun yliopistossa (1. toukokuuta 2011 – 31. joulukuuta 2015).


title: Timo Hyvönen

text: Hyvönen on toiminut aiemmin (vuodesta 2000 lähtien) myös laskentatoimen ja rahoituksen lehtorina Tampereen yliopistossa. Hyvönen suoritti kauppatieteiden lisensiaatin tutkinnon Tampereen yliopistossa, ja hänen väitöskirjansa "Exploring Management Accounting Change in ERP Context – Four Perspectives" (suom. "Johdon laskentatoimen muuttuminen ERP-järjestelmän käyttöönotossa)" tarkastettiin vuonna 2010.


title: Hayri Sezgin

text: Hayri Sezgin (19. tammikuuta 1961 Razgrad, Bulgaria – 5. toukokuuta 2013 Istanbul) oli turkkilainen vapaapainija.


title: Hayri Sezgin

text: Sezgin aloitti painiuransa synnyinmaassaan Bulgariassa. Hän sijoittui sarjassa 100 kg neljänneksi Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984. Soulissa 1988 hän ei selviytynyt sijoitusotteluihin. Tokion MM-kilpailuissa 1990 Sezgin voitti MM-pronssia sarjassa 130 kg. EM-kilpailuista hän saavutti hopeaa Ankarassa 1989 ja pronssia Leipzigissa 1985. Lisäksi hän sijoittui EM-kilpailuissa kolme kertaa neljänneksi ja MM-kilpailuissa kahdesti viidenneksi. Balkanin-mestaruuden Sezgin voitti vuonna 1981 ja Välimeren kisat vuonna 1987. Balkanin kisoista hän saavutti hopeaa vuonna 1981.


title: Hayri Sezgin

text: Sezgin kuoli Istanbulissa 5. toukokuuta 2013, 52-vuotiaana. Hän sai sydänkohtauksen ollessaan valmentamassa nuoria painijoita.


title: Thalassodromeus

text: Thalassodromeus oli suuri Pterodactyloidea-alalahkoon kuulunut lentolisko. Suvun tyyppilaji on Thalassodromeus sethi, joka on ainut tunnistettu laji suvussa. "Thalassodromeus sethi" eli varhaisliitukaudella 110 miljoona vuotta sitten koillis-Brasiliassa. Suvun tieteellinen nimi tulee kreikan sanoista "thalasse", "meri" ja "dromaios", "juoksija" viitaten oletettuun saksinokkamaiseen pyydystystapaan, mikä myöhemmin on osoitettu anatomisesti mahdottomaksi. Lajin nimi "sethi" taas viittaa egyptiläiseen jumalaan Seth samankaltaisen päänmuodon takia. André Jacques Veldmeijer kuitenkin ehdotti, että lajin nimeäjä Alexander Kellner olisi sekoittanut Seth- ja Amon-jumalat.


title: Thalassodromeus

text: "Thalassodromeus sethin" siipienväli oli 4,5 metriä ja pääkallo 1,42 metriä pitkä. "T. sethillä" oli huomattava, suuri heltta, jonka tarkoitusta ei tiedetä. Heltan on arveltu auttaneen soihdinmenoissa, lajintunnistuksessa tai lämmönsäätelyssä.


title: Abel Kiprop Mutai

text: Abel Kiprop Mutai (s. 2. lokakuuta 1988) on kenialainen kestävyysjuoksija, joka on erikoistunut estejuoksuun.


title: Abel Kiprop Mutai

text: Mutai voitti 2 000 metrin estejuoksun alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2005. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui kolmanneksi ajalla 8.19,73.


title: Abel Kiprop Mutai

text: 3 000 metrin estejuoksussa hänen ennätyksensä on toukokuussa 2012 Roomassa juostu 8.01,67.


title: Michael Tinsley

text: Michael Tinsley (s. 21. huhtikuuta 1984 Little Rock, Arkansas) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka kilpailee 400 metrin aitajuoksussa.


title: Michael Tinsley

text: Tinsley sijoittui kolmanneksi Yhdysvaltain ulkoratojen mestaruuskilpailuissa vuonna 2010 ajalla 48,46 sekuntia. Hän voitti vuonna 2012 Yhdysvaltain olympiakarsinnan ja ansaitsi paikan olympiajoukkueessa.


title: Michael Tinsley

text: Tinsley voitti olympialaisissa alkueränsä ajalla 49,13 sekuntia. Semifinaalissa hän juoksi oman kauden parhaan aikansa 48,13. 6. elokuuta hän sijoittui finaalissa hopealle juoksemalla ennätyksensä 47,91. Sitä ennen hänen ennätyksensä oli 48,02 vuodelta 2007.


title: Michael Tinsley

text: Tinsley voitti Yhdysvaltojen-mestaruuden 2013. Moskovan MM-kilpailuissa hän sai hopeaa ennätyksellään 47,70. Hän hävisi kilpailun voittaneelle Jehue Gordonille vain sadasosasekunnin.


title: Michael Tinsley

text: Tinsley sijoittui kahdeksanneksi Pekingin MM-kilpailuissa 2015. Hän sijoittui 2016 Yhdysvaltojen-mestaruuskilpailuissa kolmanneksi. Rio de Janeiron olympialaisissa hän karsiutui alkuerissä.


title: Papuankotka

text: Papuankotka ("Aquila gurneyi") on kotkien sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Molukeilla, Indonesiassa ja Uudessa-Guineassa.


title: Papuankotka

text: Tarkkaa tietoa sen määristä ei ole, mutta määrän arvioidaan olevan vähenemässä elinalueiden tuhoutumisen ja heikkenemisen vuoksi.


title: Papuankotka

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat metsät sademetsät, suometsät ja niiden lähellä viljellyt ja ranta-alueet.


title: Papuankotka

text: Tämä on melko suuri kotkalaji, joskin Aquilan suvussa keskikokoinen. Sen pääväritys on tummanruskea tai musta, ja alapuoli on vaalea lentosiipiä ja pyöreähköä pyrstöä myöten. Sen ruumiin pituus on 74–86 cm ja siipiväli 165–190 cm. Erään nuoren linnun on kerrottu painaneen 3.06 kg. Naaraat ovat koiraita kookkaampia. Siivet ovat sen liitäessä vaakasuorassa. Se syö nisäkkäitä, esimerkiksi kuskuksia.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Hyvää Suomesta -merkki on suomalaisten pakattujen elintarvikkeiden alkuperämerkki. Merkki on vapaaehtoinen ja sitä voivat käyttää elintarvikevalmistajat, jotka valmistavat tuotteitaan Suomessa, suomalaisista raaka-aineista. Lisäksi merkin käyttäjältä edellytetään Ruokatieto Yhdistys ry:n jäsenyyttä. Merkki tunnetaan yleisessä kielenkäytössä myös nimellä Joutsenlippu.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Vuonna 2016 Hyvää Suomesta -merkki äänestettiin Suomen kuudenneksi arvostetuimmaksi tuotemerkiksi Markkinointi & Mainonta -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Hyvää Suomesta -merkkiä saa käyttää kriteerit täyttävän tuotteen pakkaukseen tai etikettiin painettuna sekä tämän tuotteen mainonnassa. Hyvää Suomesta -merkillä varustettu elintarvike on valmistettu Suomessa suomalaisista raaka-aineista. Kaikki liha, kala, kananmuna ja maito ovat 100 % suomalaisia. Kun kaikki lopputuotteeseen käytetyt raaka-aineet lasketaan yhteen, on suomalaisuusasteen oltava vähintään 75 %. Käytännössä kaikkien tuotteiden raaka-aineiden kotimaisuuden keskiarvo on tällä hetkellä noin 95 %.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Merkki on tuotekohtainen. Hyvää Suomesta -merkin omistaa ja sitä hallinnoi Ruokatieto Yhdistys ry. Merkin käyttäjät ovat yhdistyksen jäseniä ja rahoittavat toiminnan jäsenmaksuillaan.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Lopputuotteen suomalaisuusaste lasketaan raaka-aineiden määrästä valmistusreseptin mukaan, ennen esimerkiksi hauduttamista tai paistamista. Lisättyä vettä ei lasketa raaka-aineeksi. Valmistaja tai valmistuttaja voi käyttää merkkiä vain merkin kaikki kriteerit täyttävissä elintarvikkeissa.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Hyvää Suomesta -merkki on joko tuotepakkaukseen tai sen etikettiin painettu merkki. Käyttöoikeus on tuotekohtainen eli samalla valmistajalla voi olla tuotteita, joissa on Hyvää Suomesta -merkki sekä sellaisia, joissa sitä ei ole. Merkkiä saa käyttää mainonnassa vain Hyvää Suomesta -merkittyjen tuotteiden yhteydessä.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text:
Hyvää Suomesta -merkin käytön oikeellisuutta valvotaan auditoinnein. Ulkopuoliset audioijat käyvät yrityksissä tarkastamassa käytäntöjä noin kolmen vuoden välein.
Auditointi tehdään kaikille uusille merkkiä käyttäville jäsenyrityksille vuoden sisällä Ruokatieto Yhdistys ry:n jäseneksi liittymisestä ja tämän jälkeen noin kolmen vuoden välein. Tarvittaessa auditointeja voidaan tehdä myös ennen kuin edellisestä auditoinnista on kulunut kolme vuotta. Valvontaa suorittaa vuosittain 4-6 auditoinnin ammattilasta.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Valvontakäynnin yhteydessä yritysten on todennettava Hyvää Suomesta -merkittyjen tuotteiden kotimaisten ainesosien alkuperä. Maininta on löydyttävä ostoasiakirjoista, omavalvonta-aineistosta tai muusta aineistosta kirjallisena. Tässä noudatetaan elintarvikelain säädöksiä: yrityksen on pystyttävä jäljittämään ostamansa tuotteet yhden askeleen taaksepäin. Muiden kuin kotimaisten raaka-aineiden alkuperää ei tarkisteta Hyvää Suomesta -merkin auditoinneissa. Tehdaskäynti tehdään, mikäli auditoija tarkastushetkellä näkee sen tarpeelliseksi.


title: Hyvää Suomesta -merkki

text: Hyvää Suomesta -tuotteiden kotimaisuusaste lasketaan reseptistä. Siksi myös reseptit tarkistetaan ja varmistetaan, että kotimaisuusaste on laskettu oikein ja täyttää merkin kriteerit.