title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text:
Sonic ja hänen ystävänsä ovat matkalla kaukaiselle Flickyjen ("kultatikat" suomenkielisessä ohjeessa) saarelle. Tarun mukaan saarella on kallisarvoisia jalokiviä - mm. Kaaossmaragdeja. Sonicin on löydettävät flickyt, joilla on avain näiden jalokivien löytämiseen. Flickyjä näkyy ani harvoin, ja sanotaan, että ne näyttäytyvät Kaaossmaragdien sijaintipaikkojen lähellä.
Tällä välin tohtori Robotnik on hautonut uuden toimintasuunnitelman. Tällä kertaa hänen tähtäimessään on flickyjen saari. Tohtori on saanut selville Kaaossmaragdien läsnäolon saarella, ja saavuttuaan saarelle hän pystyttää sinne puolustusmekanismeja ja rakentaa rakastamiaan robotteja. Mutta Robotnikin on löydettävä robottien sisään asetettavat flickyt. Yhtäkkiä hän näkee kaukana kirkkaan ja kiiltävän jättimäisen sormuksen ilmestyvän näkyviin. Sormuksesta pyrähtää esiin parvi flickyjä, ne laskeutuvat puun oksalle, nokkivat ruokaa ja katoavat takaisin suureen sormukseen. "Ne siis elävät toisessa ulottuvuudessa? Haa! Olen saanut selville flickyjen salaisuuden!"
Flickyt siirtyvät vapaasti ulottuvuudesta toiseen suurten sormusten avulla! Aikaa sen enempää tuhlaamatta tohtori Robotnik rakentaa uuden laitteen: suuria sormuksia luovan generaattorin. Hän ottaa flickyja kiinni flickyjen ulottuvuudesta tämän uuden laitteen avulla ja alkaa muuttaa niitä roboteiksi. Myöhemmin Sonic ja hänen ystävänsä saapuvat saarelle, joka on täydellisen sekasorron vallassa.
Sonic huomaa vimmoissaan olevat tohtori Robotnikin, joka ahtaa flickyja robotin sisään.
"Robotnik!"
"Sonic? Joko taas? No eipä hätää. Olen tehnyt flickyistä robotteja, joten et enää pysty millään estämään minua! Voin vihdoin löytää kaikki Kaaossmaragdit ja saan hallintaani koko Maailman!" Sonic tajuaa, että hänen on pelastettava flickyt vapauttamalla ne robottivankiloista ja päästämällä ne takaisin flickyjen ulottuvuuteen. Ja mikä vielä tärkeämpää, Robotnik ei saa missään tapauksessa löytää Kaaossmaragdeja ensimmäisenä. Sonicin on aika toimia!


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: Pelaaja voi ohjata Sonicia 8 eri suuntaan. A- ja C-näppäimistä Sonic hyppää ja B-näppäin saa hänen kiertymään palloksi juoksusta suorittaakseen Spin Attackin ja paikalla ollessaan B-näppäintä painamalla Sonic lataa Spin Dash-syöksyn, josta Sonic syöksyy liikkeelle pallona, kun B-näppäin vapautetaan. Vihollisia tuhotakseen Sonicin tulee joko hypätä robottien päälle tai syöksyä niitä päin Spin Dashia ja Spin Attackia käyttäen. Pelissä edetäkseen pelaajan tulee vapauttaa 5 flickya robottien sisältä ja viedä ne suurelle sormukselle, jotta flickyt pääsevät palaamaan kotiulottuvuuteensa. Samalla pelaaja pääsee seuraavalle alueelle kyseistä kenttää.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: Pelissä on 7 varsinaista tasoa, 8 taso on pelin viimeinen pomotaistelu, jonne päästäkseen täytyy kerätä kaikki kaaossmaragdit. Kaikissa tasoissa on 3 näytöstä (Act), joista 1. ja 2. näytöksessä pelastetaan flickyja 3. näytöksen ollessa pomotaistelu tri. Robotnikia vastaan.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: 1. GREEN GROVE ZONE. Vihreä metsikköalue täynnä ansoja ja robotteja. Ohjaa Sonic läpi vihreän metsikön ja vapauta flickyt!


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: 2. RUSTY RUIN ZONE. Tarunhohtoisen Atlantiksen jäännökset syvyyksistä kun Flickyjen saari luotiin. Robotnik on täyttänyt vanhat ansakuopat omilla koneillaan ja tehnyt niistä entistä vaarallisempia!


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: 3. SPRING STADIUM ZONE. Tämä alue on hullu huvipuisto täynnä valleja ja puskureita, jousia ja inhottavia piikkiansoja. Hio hyppy- ja pomppimistaitoasi täällä.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: 4. DIAMOND DUST ZONE. Onko Sonicin lumilauta lähellä? Flickyjen saaren lumiset vuoret ovat täynnä jäisiä lumipuhaltimia, jäätyneitä polkuja ja sohjoisia jokia. Varo lunta sylkeviä lumiukkoja ja paljasta lumenpeittämät trampoliinit, jotta pääset tältä alueelta.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: 5. VOLCANO VALLEY ZONE. Tulivuorilaaksoalue. Melkoinen muutos "timanttipölyisiltä" viileiltä rinteiltä! Loikkaa laavavirtojen yli ja mene kivilauttojen mukana! Käynnistä hissit Spin Dash-liikkeellä ja etsi tulisuojia, jotta sinun ei tarvitsisi kärsiä kuumista jaloista.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: 6. GENE GADGET ZONE. Geenilaite-alue, tämä sotkuinen konealue on täynnä putkia, kanavia ja johtoja. Ei tarvitse edes mainita sähköistettyjä lattioita, pelottavia sädeaseita tai isoja puhaltimia, jotka lennättävät Sonicin pois.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: 7. PANIC PUPPET ZONE. Näyttää siltä, että Robotnikilla ei ole ollut aikaa asettaa flickyja täällä olevien robottien sisään. Sonic on pääsemässä tasoihin tuon ilkeän neron kanssa. Vapauta flickyt törmäämällä säiliöihin, joiden sisään ne ovat vangitut ja muista varoa kuplatykkejä, joita paikka on pullollaan.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text:
8. THE FINAL FIGHT
Täällä kohtaat tri. Robotnikin salaisen aseen, mutta vain jos olet kerännyt kaikki kaaossmaragdit.


title: Sonic 3D: Flickies’ Island

text: Erikoistasoille (Special Staget) joilla kaaossmaragdit sijaitsevat, pääsee kun pelaaja kerää yhteensä vähintään 50 sormusta kerralla ja menemällä Tailsin tai Knucklesin luo. Mikäli sormuksia ei ole tarpeeksi, erikoistasolle ei pääse, ennen kuin on kerännyt tarpeeksi sormuksia tämän 50 määrän täyttämiseksi.


title: HMS Furious

text: HMS Furious on ollut viiden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: HMS Vindictive

text: HMS Vindictive on ollut viiden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Suomen Urheilupsykologinen yhdistys

text: Suomen urheilupsykologinen yhdistys SUPY järjestää ja koordinoi Suomessa urheilupsykologista toimintaa. SUPY on toiminut vuodesta 1978 lähtien ja sen tehtävänä on järjestää kotimaisia ja kansainvälisiä seminaareja, välittää liikuntapsykologista tietoa ja tehdä aloitteita liikuntapsykologiseen tutkimustoimintaan. Yhdistyksen tehtäviin kuuluu myös asiantuntijarekisterin ylläpitäminen. Yhdistyksellä on noin 100 jäsentä ja sen tärkeimmät yhteistyökumppanit ovat opetusministeriö, Suomen valmentajat Ry, Suomen Olympiakomitea, Suomen Liikunta ja Urheilu ry (SLU) sekä eri urheilulajien lajiliitot.


title: Suomen Urheilupsykologinen yhdistys

text: SUPY:n toimintaa johtaa johtokunta ja yhdistyksen puheenjohtajana toimii urheilupsykologi Matti Jaakkola. SUPY:n jäseneksi johtokunta voi hyväksyä käyttäytymistieteissä vähintään laudatur arvosanan omaavan henkilön, psykiatrin, urheilupsykologiaan tai psyykkiseen valmennukseen muuten hyvin perehtyneen henkilön.


title: Suomen Urheilupsykologinen yhdistys

text: Yhdistyksen ylläpitämään asiantuntijarekisteriin pääseminen edellyttää soveltuvaa koulutusta ja/tai kokemusta (mm. psykologia, liikuntatiede, lääketiede, hoitoala).


title: Kuulutus avioliittoon

text: Kuulutus avioliittoon tarkoitti aiemmin sitä, että ennen vihkimistä kirkossa ilmoitettiin aiotusta avioliitosta julkisesti. Se oli aikanaan pakolliseksi säädetty virallinen toimi. Vuoden 1988 alussa tuli voimaan avioliittolain muutos, jonka mukaan avioliiton esteiden tutkinta korvasi kuulutusmenettelyn. Vaikka kuulutus on nykyisin vailla oikeudellista perustetta, Suomen evankelis-luterilainen kirkko käyttää sitä esirukoukseen verrattavana kirkollisena toimena, josta kihlakumppanit voivat kieltäytyä.


title: Kuulutus avioliittoon

text: Kuulutus tapahtui 1800-luvulla kolmena perättäisenä sunnuntaina siinä kirkossa, johon morsian kuului. Yksi kuulutus riitti siinä tapauksessa, että sulhasen oli lähdettävä sotaan tai valtakunnan asialle. Evankelis-luterilaisessa kirkossa kuulutuksen luki saarnastuolista tavallisesti seurakunnan kirkkoherra, mutta sen saattoi lukea myös kirkkoneuvoston jäsen, seurakunnan vanhin tai lukkari.


title: Kuulutus avioliittoon

text: Kuulutusta ei saanut antaa, jos jompikumpi kihlakumppani ei ollut kristitty, käynyt ehtoollisella tai laki kielsi avioliiton. Pappia, joka kuulutti avioliittoon muusta seurakunnasta olevan morsiamen, rangaistiin varoituksella, 1–6 kuukauden palkan menettämisellä tai 2–12 kuukauden virkaerolla. Samoin rangaistiin pappia, joka vihki avioliittoon ilman morsiamen seurakunnan kirkkoherran todistusta kuulutuksesta ja avioliiton esteettömyydestä. Pappi, joka vihki ennen kuulutusta, menetti virkansa.


title: Kuulutus avioliittoon

text: Vuoden 1929 avioliittolain mukaan kuulutuksen avioliittoon antoi evankelis-luterilaisen kirkon kirkkoherra, ortodoksisen kirkon seurakunnan esimies ja muussa uskonnollisessa yhdyskunnassa seurakunnan johtaja tai tehtävään valtuutettu hallituksen jäsen. Siviiliavioliittoon kuulutti maalla ja kauppalassa kihlakunnantuomari tai kihlakunnanoikeuden puheenjohtaja, ja kaupungissa maistraatin puheenjohtaja, tehtävään määrätty maistraatin lainoppinut jäsen tai järjestysoikeuden puheenjohtaja.


title: Kuulutus avioliittoon

text: Siviiliavioliittoon kuulutus oli pantava näkyville 14 päivän ajaksi kunnalliselle ilmoitustaululle siinä tai niissä kunnissa, joissa kihlakumppanit olivat merkityt kirkonkirjoihin tai vastaavaan rekisteriin. Kirkollinen kuulutus voitiin lukea vain kerran ja siviiliavioliittoon vihkiä ilman kuulutusta, jos kihlakumppani oli hengenvaarallisesti sairaana, sodan aikana sotapalveluksessa tai siihen kutsuttu.


title: Matti Jaakkola

text: Matti Jaakkola (s. 1977) on porvoolainen urheilu- ja organisaatiopsykologi sekä yrittäjä. Jaakkola on työskennellyt työpsykologian asiantuntijana vuodesta 2001 lähtien mm. ammatinvalintapsykologina, kouluttajana sekä rekrytointikonsulttina. Vuonna 2006 hän siirtyi osakkaaksi kansainväliseen rekrytointialaan yrityksen Intersearch Oy ja yrityksen toimitusjohtajaksi 2008. Jaakkola on toiminut suomalaisten työ- ja organisaatiopsykologien Työ- ja organisaatiopsykologit ry (TOPry) hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana.


title: Matti Jaakkola

text: Matti Jaakkola on vaikuttanut pitkään suomalaisessa urheilupsykologiassa. Hän perusti vuonna 2003 urheilupsykologiseen toimintaan keskittyneen yrityksen Inner Game Oy:n. Hän on toiminut lukuisten suomalaisten huippu-urheilijoiden psyykkisenä valmentajana, sekä tehnyt yhteistyötä eri lajiliittojen kanssa, mm. AKK-Motorsport ry:n ja Suomen Olympiakomitean kanssa. Jaakkola on toiminut vuodesta 2004 urheilupsykologiaa Suomessa koordinoivan Suomen Urheilupsykologinen yhdistys hallituksen jäsenenä ja vuodesta 2007 yhdistyksen puheenjohtajana.


title: Kuulutus

text: Kuulutus on virallinen menettely, jonkin tiedon antamiseksi yleisölle tai niille ihmisille, joiden elämään se saattaa vaikuttaa. Lain mukaan julkinen kuulutus pannaan nähtäville kunnan ilmoitustaululle. Julkisia kuulutuksia ovat lait, asetukset, valtioneuvoston päätökset, muut Suomen säädöskokoelmassa julkaistut säädökset sekä tiedonannot, joiden julkipanosta on niin säädetty. Laajoista kuulutuksista voidaan tiedottaa yleisölle lyhyellä ilmoituksella, jossa mainitaan missä kuulutukseen voi tutustua. Kuulutusten julkipanosta huolehtiminen kuuluu kunnanhallituksen tehtäviin. Kuulutukseen merkitään, milloin se on kiinnitetty ilmoitustaululle, jossa se on pidettävä vähintään 14 päivää tai kuulutuksessa mainittuun kokouksen tai toimituksen järjestämispäivään saakka. Ennen vuoden 1925 lakia julkisista kuulutuksista pappi luki lait ja yleiset säännökset kirkossa.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Arthur John ”Jack” Johnson (31. maaliskuuta 1878 – 10. kesäkuuta 1946) oli yhdysvaltalainen nyrkkeilijä ja raskaansarjan maailmanmestari vuosina 1908–1915. Hän oli sarjansa ensimmäinen afroamerikkalainen maailmanmestari, mikä herätti vastustusta erityisesti Yhdysvalloissa, jossa yritettiin vuosien ajan löytää ”suurta valkoista toivoa” ("The Great White Hope"), joka olisi voinut lyödä Johnsonin.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Johnsonista tuli vuonna 1908 ammattinyrkkeilyn ensimmäinen mustaihoinen maailmanmestari, kun hän voitti MM-ottelussa kanadalaisen mestarin Tommy Burnsin 14. erässä tyrmäyksellä. Vuonna 1910 Johnson kohtasi vuosisadan otteluksi mainostetussa kamppailussa James J. Jeffriesin. 35-vuotias ja kuusi vuotta kehästä poissa ollut Jeffries ei kuitenkaan mahtanut Johnsonille mitään ja hävisi lopulta ylivoimaisesti hallitsevalle mestarille tyrmäyksellä. Johnsonin voitto aiheutti verisiä mellakoita.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Johnson tuomittiin vuonna 1913 vankeuteen, koska hän seurusteli valkoisen naisen kanssa. Tuomio perustui lakipykäliin, joiden mukaan oli laitonta kuljettaa nainen osavaltiosta toiseen moraalittomien syiden takia. Johnson pakeni maasta ja palasi vasta vuosia myöhemmin istumaan 10 kuukauden tuomionsa. Hänen nyrkkeilyuransa jatkui vankilasta vapautumisen jälkeen, mutta ilman mainittavaa menestystä.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Vuonna 1915 Johnson hävisi Jess Willardille Kuuban Havannassa ja menetti maailmanmestaruutensa. Ottelu päättyi tyrmäykseen 26. erässä ja on pisin Queensberry-säännöillä käyty raskaan sarjan MM-ottelu. Ottelun on myöhemmin epäilty olleen järjestetty.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Jack Johnson kuoli auto-onnettomuudessa 68 vuoden iässä kesäkuussa 1946. Hänet on haudattu Gracelandin hautausmaalle Chicagoon.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Johnson oli omana aikanaan yksi vihatuimmista nyrkkeilijöistä maailmassa, vaikka Iso-Britannia ja varsinkin Australia hyväksyivätkin tummaihoisen maailmanmestarin. Yhdysvalloissa yritettiin koko Johnsonin mestaruuden ajan etsiä ”Suurta valkoista toivoa”, joka olisi vienyt mestaruuden häneltä. Johnsonin vihattu imago vaikutti seuraavaan tummaihoiseen maailmanmestariin Joe Louisiin (maailmanmestari 1937–1948), jonka valmentaja neuvoi häntä välttämään monia Johnsonin maneereja. Louis ei esimerkiksi saanut poseerata valokuvissa valkoisen naisen kanssa tai hymyillä tyrmättyään valkoisen miehen.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Kaikesta arvostelusta huolimatta Johnsonin lahjakkuus nyrkkeilijänä on tunnustettu myöhemmin, ja esimerkiksi "Ring Magazinen" päätoimittaja Nat Fleischer piti Johnsonia kaikkien aikojen parhaana nyrkkeilijänä.


title: Jack Johnson (nyrkkeilijä)

text: Yhdysvaltain kongressi hyväksyi heinäkuussa 2009 päätöslauselman, jolla vaadittiin presidentin armahdusta Jack Johnsonille. Päätöslauselman mukaan Johnson pitää armahtaa, koska tuomio perustui rotuun, tahrasi hänen maineensa ja heikensi hänen urheilullista, kulttuurillista ja historiallista merkitystään. Tapahtuman aikoihin oli selvää, että tuomari halusi tuomiollaan antaa viestin mustille miehille suhteista valkoisten naisten kanssa. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump armahti Johnsonin toukokuussa 2018.


title: Asta

text: Asta on pohjoismainen naisen etunimi. Nimi on syntynyt lyhennelmänä joko Augustus-nimen naispuolisesta vastineesta Augusta tai pohjoismaisesta nimestä Astrid.


title: Asta

text: Suomessa Astan nimipäivä on 30. heinäkuuta, joka ennen vuotta 1973 oli myös Augustan nimipäivä.


title: Asta

text: Vuoden 2012 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Asta-nimen on Suomessa saanut 6 076 naista ja ainakin kaksi miestä.


title: HMS Perseus (R51)

text: HMS Perseus oli toisen maailmansodan lopulla valmistunut Colossus-luokan lentotukialus.


title: HMS Perseus (R51)

text: Alus tilattiin Vickers-Armstrongilta Tyne-joen varrelta. Sen köli laskettiin 1. kesäkuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 26. maaliskuuta 1944. Alus valmistui 19. lokakuuta 1945. Aluksen lopullinen valmistuminen tapahtui vasta toisen maailmansodan päätyttyä, jolloin se oli muutettu lentokoneiden huoltolaivaksi.


title: HMS Perseus (R51)

text: "HMS Perseus" palveli koealuksena 1949 testattaessa höyrykatapulttia. Alus muutettiin 1953 lentokoneiden kuljetusalukseksi. Se siirrettiin 1955 telakalle huollettavaksi ennen reserviin siirtoa. Alus myytiin romutettavaksi 1958.


title: Viron murteet

text: Viron murteet tarkoittavat Virossa puhuttuja itämerensuomalaisia kielimuotoja, joiden tavallisesti katsotaan muodostavan viron kielen.


title: Viron murteet

text: Seuraava perinteinen luokittelu on korkeakouluihin tarkoitetusta oppikirjasta "Eesti murded ja kohanimed".:Edellä mainitut paikannimet viittaavat pitäjiin eikä kaupunkeihin. Suomen murre-käsitettä vastaa virolaisissa tutkimuksissa "murrak"-sana, jonka tarkasta merkityksestä ei ole kuitenkaan selvyyttä. Mainittu oppikirja ei myöskään kuvaile varsinaisten murteiden eroja tarkemmin. Siksi se käyttää Viron murteiden sanakirjasta ("Eesti murrete sõnaraamat") lähtöisin olevaa pitäjiin perustuvaa luokitusta, koska vastaavia tutkimuksia on niukalti. Kirjassa mainitaan kuitenkin, ettei murteiden määrittelyn tulisi perustua hallinnollisiin rajoihin vaan kielellisiin erilaisuuksiin, jotka todella voivat joskus rajoittua yhteen pitäjään kuten esimerkiksi Käinassa, kuntaan kuten Tahkurannassa tai moisioon kuten Taageperassa, mutta yleensä puhutaan eri murretta joka kyläkunnassa .


title: Viron murteet

text: Viron sana "murre" on perinteisesti tarkoittanut edellä mainittujen "murrakoiden" ryhmää (oppikirjan luokittelussa: Viron keskimurretta, Viron länsimurretta, Viron saarten murretta, Viron itämurretta, Viron rantamurretta, Alutagusen murretta, Mulkkien murretta, Tarton murretta sekä Võron murretta), jonka täsmällinen tarkoite jää sekin hämäräksi. Mainittu oppikirja väittää kyllä, että itse "kielenkin" käsite on aika mielenvaltainen eikä kielitieteellisesti perusteltu ja että todellisuudessa on olemassa vain "murded", mutta siihen se jää


title: Viron murteet

text:
Kuten edellä olevasta luettelosta ilmenee, Viron murteiden vahvimmat jakolinjat kulkevat seuraavan kolmen ryhmän välillä:
Samoin kuin on suomen kielen länsi- ja itämurteiden jaon laita, nämä kolme murreryhmää ovat taustaltaan melko heterogeeninen joukko itämerensuomalaisia kielimuotoja. Näistä omalaatuisin on viimeksi mainittu, joka tunnetaan eräiden uudempien lähteiden mukaan myös eteläviron kielenä. Eteläviron murreryhmä lienee muodostuneet omaksi murrealueekseen jo hyvin varhain, ennen pohjoisviron eriytymistä muista itämerensuomalaisista kielistä. Rannikkomurteet jakavat puolestaan eräitä piirteitä erityisesti pohjoisten itämerensuomalaisten kielten (mm. suomen, karjalan ja vepsän) kanssa,


title: Viron murteet

text: "Sydänvirolaisten murteiden" ryhmä on edelleen sekin kuitenkin historiallisesti heterogeeninen: ei juuri löydy kielen piirteitä, joka kattaisi nämä viron murteet, ja vain ne. Eräät ryhmän ominaispiirteet voidaan löytää myös vatjan kielestä.


title: Viron murteet

text: Murrealueet voidaan erottaa toisistaan etenkin fonologiansa avulla. Kaksi tärkeää piirrettä ovat astevaihtelu ja vokaalin õ esiintyminen.


title: Viron murteet

text: Eteläisissä itämerensuomalaisissa kielissä esiintyy vokaali "õ" vastaamassa pohjoisempien itämerensuomalaisten kielten "e":tä, sanoissa joissa on alun perin esiintynyt 2. tavussa takavokaali, kuten viro "mõrd" (vatja "mõrta), "põld" (vatja "põlto) ~ suomi "merta, "pelto. "õ" voi lisäksi ilmetä myös suomen "o":n vastineena, esim. viro "õppima" (vatja "õppõa") ~ suomi "oppia".


title: Viron murteet

text:
Ensimmäisen äännehistoriallisesti perustetun luokittelun laati Tiit-Rein Viitso tutkimuksessaan "Itämerensuomalaisten murteiden luokittelun pääpiirteet" (1984).
Lueteltuista itsenäisistä itämerensuomalaisista päämurteista puhutaan Virossa viittä :Viitson käsittelyä on kritisoinut Tapani Salminen siitä, ettei hän ole ottanut huomioon adstraattivaikutuksa ja että hän käyttää murreryhmiä toisistaan erottavina tunnusmerkkeinä arkaismeja .
Esimerkiksi Viron itämurteen "pitkän painollisen tavun kestovaihtelu" kyllä erottaa sen Narvan haarasta, mutta sama piirre esiintyy myös sen lähinaapuristossa pohjoisvirolaisiss murteissa, mikä on yksi syy sen liittämiseen niihin, vaikka tämä voi olla myös adstraattivaikutus.


title: Viron murteet

text: Karl Pajusalun, Ellen Niityn ja Tiit Hennosten oppikirja käsittelee "pohjoisvirolaisia" ja "etelävirolaisia murteita" viron päämurteina. Mielenkiintoisimmana kieliopillisena erona kuvaillaan ehkä "etelävirossa" vieläkin produktiivista mediaalista konjugaatiota .


title: Viron murteet

text: Mielenkiintoinen Viron murteiden sanastoa koskeva tutkimus on Arvo Krikmannin ja Karl Pajusalu regressioanalyysiin perustuva "Kus on keskmurde keskpunkt" [Missä on keskimurteen keskipiste] (Inter dialectos nominaque. Eesti Keele Instituudi toimetised 7. Tallinn 2000a., s. 131–172). Tällä menetelmällä saatu murrekartta eroaa selvästi kieliopillisestä luokittelusta ja muistuttaa enemmän kansanperinne-alueiden karttoja . Omalaatuisinta sanastoa on käytetty Viron rajaseuduilla, joista merkittävimmät ovat Lüganuse, Vastseliina, Karksi, Martna, Kihelkonna ym. Keskiosan kielikäyttö on ollut stereotyypisempaa .


title: King’s Singers

text: The King's Singers on vuonna 1968 perustettu, brittiläinen a cappella -lauluyhtye, jota pidetään yhtenä alansa kansainvälisistä huipuista. Yhtye laulaa monipuolista ohjelmistoa, mm. keskiaikaisia madrigaaleja ja The Beatles-sovituksia.


title: King’s Singers

text: King's Singersin nykykokoonpanossa laulavat Patric Dunachie (kontratenori), Timothy Wayne-Wright (kontratenori), Julian Gregory (tenori), Christopher Bruerton (baritoni), Christopher Gabbitas (baritoni) ja Jonathan Howard (basso). Aikojen saatossa yhtyeessä on laulanut yhteensä parikymmentä laulajaa. Viimeiset perustajajäsenet lopettivat yhtyeessä 25 vuoden laulamisen jälkeen.


title: King’s Singers

text: Yhtyeen nimi on peräisin Cambridgen yliopiston King's Collegesta, jossa yhtyeen perustajajäsenet opiskelivat ja aloittivat yhdessä laulamisen.


title: King’s Singers

text: Vuonna 2009 yhtye sai Grammy-palkinnon levystään "Simple Gifts". Yhtyeen Suomeen suuntautuneesta kiertueesta vuonna 1994 on tehty televisiodokumentti "King’s Singers ja Valkeat yöt".


title: HMS Pioneer (R76)

text: HMS Pioneer (viirinumero R76) oli toisen maailmansodan lopulla valmistunut Colossus-luokan lentotukialus.


title: HMS Pioneer (R76)

text: Aluksen nimeksi oli alun perin varattu "HMS Ethalion", joka vaihtui myöhemmin "HMS Marsiin". Alus tilattiin Vickers-Armstrongilta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 2. joulukuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 20. toukokuuta 1944. Alus valmistui 8. helmikuuta 1945.


title: HMS Pioneer (R76)

text: "HMS Pioneer" muutettiin huoltolentotukialukseksi jo rakentamisen aikana "HMS Unicornista" saatujen hyvien kokemusten vuoksi. Alukselle ei asennettu katapultteja eikä sen kantta panssaroitu.


title: HMS Pioneer (R76)

text: "HMS Pioneer" palveli Tyynellä valtamerellä toisen maailmansodan viime kuukaudet. Alus oli Manilassa alueen japanilaisten antautuessa brittijoukoille. Antautumisen jälkeen "HMS Pioneer" upotti tarpeettomiksi käyneet lentokoneet Australian rannikolle ja alus palasi Englantiin, missä se sijoitettiin 1946 reserviin seitsemäksi vuodeksi. "HMS Pioneer" palasi 1953 aktiivipalvelukseen lentokoneiden kuljetusalukseksi, missä tehtävässä alus palveli syyskuuhun 1954, jolloin se poistettiin palveluksesta. Alus myytiin romutettavaksi Inverkeithingiin.


title: Got to Be There

text: Got to Be There on laulaja Michael Jacksonin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1972. Allmusicin arvostelussa albumi sai vain kaksi ja puoli tähteä.


title: Singapore Sling

text: Singapore Sling on alkoholipitoinen juomasekoitus, jonka Singaporen Raffles-hotellin Long Barissa työskennellyt baarimestari Ngiam Tong Boon kehitti vuonna 1915.


title: Singapore Sling

text: Alkuperäisen reseptin ainesosat ovat Beefeater-gini, Peter Heering, D.O.M., Cointreau-appelsiinilikööri, ananasmehu, limetinmehu ja Angostura-katkero.


title: Fasupala

text: Fasupala on Fazerin valmistama vohvelikeksi, jota myydään 215 gramman ja 400 gramman pusseissa. Fasupala on ollut aiemmin myös LU Suomen ja Mondelēz Suomen omistuksessa ja tunnettiin nimellä Fanipala. Fazer muutti nimen takaisin Fasupala-nimeksi ostettuaan tuotemerkin takaisin itselleen. Fazer toi keksin myyntiin vuonna 1997. Ingman on tehnyt myös Fanipala-jäätelötuuttia.


title: Fasupala

text: Fasupala on useana vuonna arvioitu Taloustutkimuksen ja "Markkinointi & Mainonta" -lehden Brändien arvostus -tutkimuksessa Suomen toiseksi arvostetuimmaksi keksimerkiksi saman valmistajan Dominon jälkeen. Molempien keksibrändien omistaja oli Mondelēz International (entinen Kraft Foods).


title: Fasupala

text: Fasupala on osa suomalaista ilmiötä, jossa sekä makeisia että keksejä valmistavat yritykset, kuten Fazer, pyrkivät välttämään makeisveroa myymällä yhä suuremman osan tuotteistaan makeisten sijaan kekseinä. Fasupala on koostumukseltaan ja valmistusmenetelmiltään hyvin lähellä Suffeli-suklaapatukkaa.


title: HMS Theseus (R64)

text: HMS Theseus oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Colossus-luokan lentotukialus. Alus valmistui 1946 toisen maailmansodan loputtua.


title: HMS Theseus (R64)

text: Alus tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Glasgow'sta. Sen köli laskettiin 6. tammikuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 6. heinäkuuta 1944. Alus valmistui 9. helmikuuta 1946.


title: HMS Theseus (R64)

text: Palveltuaan Kauko-Idässä ja kotivesillä alus siirrettiin 1950-luvun puolivälissä suihkukoneiden yölentotoiminnan koealukseksi. Alus palveli Korean sodassa 1950-1951 ja vuodesta 1954 alkaen se oli lähinnä koululaivana lukuun ottamatta vuoden 1956 Suezin kriisiä. Alus siirrettiin reserviin 1957 ja se myytiin 1960. Alus romutettiin toukokuussa 1962.


title: HMS Ocean (R68)

text: HMS Ocean oli viides Britannian Kuninkaallisen laivaston Colossus-luokan lentotukialus, mutta aiemmin valmistuneista sisaraluksistaan poiketen se ei ollut palveluskelpoinen ennen toisen maailmansodan päättymistä. Australian hallitus esitti maaliskuussa 1944 ostavansa kevyen lentotukialuksen jona esitettiin "HMS Oceania". Esitys hylättiin varhain kesäkuussa 1945 ja alus otettiin palvelukseen Kuninkaallisessa laivastossa.


title: HMS Ocean (R68)

text: 3. joulukuuta 1945 Erik Brownin HMS Oceanille lentämä de Havilland Vampire oli ensimmäinen lentotukialukselta laskeutunut ja noussut suihkukone.


title: HMS Ocean (R68)

text: Alus tilattiin Alexander Stephen and Sonsilta Glasgowista ja sen köli laskettiin 8. marraskuuta 1942 Linthousen telakalla telakkanumerolla 598. Vaikka telakalla oli jatkuva pula osaavista työntekijöistä ja tarvikkeista niin alus kyettiin laskemaan vesille lauantaina 8. heinäkuuta 1944 nousuveden ollessa korkeimmillaan. Aluksen pituus ylitti suurimpana mahdollisena pidetyn noin 600 jalkaa lähes 100 jalalla. Rajoittavana tekijänä pidettiin Clyde-joen leveyttä, mutta sotatilan vaatimuksesta näin suuri alus otettiin valmistettavaksi. Kaikki käytettävissä olleet hinaajat kytkettiin vesille laskettavaan alukseen hidastamaan sen liukua, jolloin kaikkia meni niin kuin pitikin ja alus saatiin kytkettyä varustettavaksi. Aluksen kummina oli Lady Olive Willis, joka sen lisäksi, että oli toisen merilordin vara-amiraali Sir Algernon Williksen puoliso oli myös St John's Ambulance Servicen johtaja.


title: HMS Ocean (R68)

text: Lähes valmiin aluksen ensimmäinen päällikkö Caspar John otti aluksensa vastaan toukokuussa 1945. Alus otettiin palvelukseen muutamaa viikkoa myöhemmin lauantaina 30. kesäkuuta, jolloin sillä oli ainoastaan etukomennuskunta. Aluksen miehistön pääosa 58 upseeria ja 346 miestä saapuivat junalla Chathamista vielä samana päivänä. Vaikeasta miehistötilanteesta johtuen aluksen miehistö oli supistettu minimiin. Seuraavina päivinä aluksen miehistöä täydennettiin mahdollisuuksien mukaan.


title: HMS Ocean (R68)

text: Aluksella pidettiin sunnuntaina 1. heinäkuuta avoimien ovien päivät telakan työntekijöille. Se irrotti ensimmäisen kerran köytensä laiturista 4. heinäkuuta, jolloin alus lähti neljän hinaajan avustamana Linthousesta King George V:n telakalle odottamaan seuraavan päivän nousuvettä. Seuraavana aamuna köydet irrotettiin, minkä jälkeen alus neljän hinaajan avustamana purjehti alavirtaan. Paria tuntia myöhemmin alus kiinnittyi Amiraliteetin kelluvaan telakkaan Helensburghissa, missä aluksen vedenalaiset osat puhdistettiin ja maalattiin.


title: HMS Ocean (R68)

text: Alus poistui 16. heinäkuuta telakalta ankkuroituen Greenockin edustalle. Se aloitti 19. heinäkuuta koeajot palaten illalla Greenockin edustalle ankkuriin. Seuraavina päivinä alukselle nostettiin kaksi Fairey Fireflytä sekä kaksi Grumman Hellcatiä, jotta lentokoneiden käsittelykoulutus saatiin käyntiin. Alus pysyi kuitenkin ankkurissa 1. elokuuta saakka, jolloin se lähti merelle kolmen tunnin nopeuskokeisiin. Se teki maksiminopeuskokeen 5. elokuuta Arranin mitatulla merimaililla, jolloin sen nopeudeksi saatiin 25,78 solmua.


title: HMS Ocean (R68)

text: "HMS Ocean" aloitti 7. elokuuta lentotoiminnan testauksen ja aluksella suoritettiin lentotoimintaharjoitus ensimmäisen kerran vielä samana päivänä. Alukselle laskeutui ensimmäisenä koneena Fairey Barracuda, joka myös nousi kannelta katapultin avustamana. Aluksella aloitettiin konetyyppien testaukset 11. elokuuta, jolloin eri konetyypit laskeutuivat kannelle ja nousivat siltä. Alus vietti sunnuntain 12. elokuuta ankkurissa Greenockin edustalla, jolloin sen varastojen täydentäminen aloitettiin. Se lähti 14. elokuuta Clydestä etelään Mersey joen suuhun, jonne se ankkuroitui seuraavana päivänä.


title: HMS Ocean (R68)

text: Alus kiinnittyi 17. elokuuta Bootle's Gladstone Dockin pohjoisseinälle, jossa alukselle asennettiin uusi pääturbiinin roottori sekä viimeisimmät tutkajärjestelmät marraskuun ensimmäiseen viikkoon mennessä. Töiden lähestyessä loppuaan 2. marraskuuta alukselle nousi merijalkaväenosasto ja laivaston piispa siunasi kaksi päivää myöhemmin aluksen kappelin. Alus palasi palvelukseen 6. marraskuuta, kun 158 miestä oli saapunut täydennyksenä. Aluksen miehistö oli täydennyksen jälkeen ensimmäisen kerran täysi.


title: HMS Triumph (R16)

text: HMS Triumph oli Colossus-luokan lentotukialus, joka valmistui vasta toisen maailmansodan loputtua.


title: HMS Triumph (R16)

text: Alus tilattiin 1942 R & W Hawthorn Leslie and Companyltä. Sen köli laskettiin 27. tammikuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 2. lokakuuta 1944. Alus valmistui 9. huhtikuuta 1946 sille asennettavien uusien järjestelmien toimitusviiveiden vuoksi.


title: HMS Triumph (R16)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1972 Singaporessa ja se siirrettiin Chathamiin reserviin. Alus sijoitettiin 1980 poistolistalle ja se myytiin romutettavaksi.


title: Teen Titans (videopeli)

text: Teen Titans on Artificial Mind & Movementin kehittämä ja THQ:n julkaisema toimintapeli. Peli julkaistiin vuonna 2006 PlayStation 2:lle, Nintendo GameCubelle ja Xboxille.


title: Teen Titans (videopeli)

text: Peli perustuu DC Comicsin sarjakuvaryhmään Teinititaaneihin ja televisiosarjaan "Teen Titans". Flint Dillen ja John Zuur Platten käsikirjoittamassa tarinassa Teinititaanit saavat postissa videopelin, mutta joutuvat pelin sisälle yrittäessään pelata sitä. Teinititaanien täytyy voittaa kaikki pomovastukset päästäkseen pois pelin sisältä.


title: Teen Titans (videopeli)

text: Brother Bloodin kyllästyessä jatkuvasti häviämään Teinititaaneille, hän päättää tehdä sankareista klooneja. Titaanien täytyy jahdata klooneja ja pysäyttää heidän pahat aikeet. Pelissä pomovastuksina toimivat Gizmo, Jinx, Mammoth ja Brother Blood.


title: Teen Titans (videopeli)

text: Pelissä on käytössä kaikki viisi Teinititaania Robin, Kyborgi, Raven, Tähtituli ja Petopoika, jotka esiintyvät samaan aikaan pelissä. Tämän myötä pelaaja voi myös vaihtaa hahmoa haluamallaan hetkellä. Jokaisella hahmolla on omat erityisliikkeet ja supervoimat. Lisäksi jokaisen suoritetun tason jälkeen hahmon taitotaso kasvaa. Lisäksi pelissä on mahdollisuus pelata myös rikollisilla ja muilla lukittavilla hahmoilla, mikäli löytää tarinamoodissa piilotettuja esineitä.


title: Aminoff (suku)

text: Aminoff on ruotsalainen ja suomalainen aatelissuku, jonka juuret ovat Venäjällä. Suomessa sukuun kuuluu aatelinen, vapaaherrallinen ja kreivillinen haara.


title: Aminoff (suku)

text: Aminoffit ovat alkujaan venäläinen pajarisuku, jonka on väitetty polveutuneen 1100-luvulla Novgorodissa eläneestä Radja-nimisestä mahtiherrasta. Nämä tiedot ovat kuitenkin epäluotettavia. Ruotsalaisen ja suomalaisen suvun vanhin varmuudella tunnettu kantaisä on 1600-luvun alussa Inkerinmaalla Iivananlinnan päällikkönä toiminut Feodor Grigorjevitš Aminev. Hän joutui vuonna 1612 luovuttamaan linnoituksen Inkerinmaan vallanneille ruotsalaisille joukoille ja siirtyi samalla Ruotsin palvelukseen. Hänet naturalisoitiin Ruotsin aateliin vuonna 1618 nimellä Aminoff. Voivodi Aminevin äiti oli ruhtinatar Helena Iivanantytär Golitsin, Golitsin-sukuisen suuren Novgorodin maaherran ruhtinas Iivana Jurinpoika Golitsinin tytär.


title: Aminoff (suku)

text: Suku introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen vuonna 1650 numerolla 446, mutta numero muutettiin myöhemmin 456:ksi. Feodor Aminoffin pojan, eversti Esaias Aminoffin pojista Johanista ja Gregorista polveutuvat suvun nykyinen ruotsalainen ja suomalainen haara. Suvun edustajat asuivat 1600-luvun lopulle saakka pääosin Inkerinmaalla, mutta suuren Pohjan sodan jälkeen kaikki eloonjääneet Aminoffit siirtyivät Ruotsiin tai Suomeen. Ruotsissa suku korotettiin vuonna 1778 ritaristoon, eli silloiseen aatelin toiseen luokkaan.


title: Aminoff (suku)

text: Sukuun kuulunut kenraalimajuri Johan Fredrik Aminoff korotettiin Ruotsissa vuonna 1808 vapaaherraksi, mutta esittely Ritarihuonelle jäi tekemättä, sillä hän asettui seuraavana vuonna asumaan Venäjään liitettyyn Suomeen. Arvo kuitenkin vahvistettiin Suomessa vuonna 1812 ja hänen sukuhaaransa merkittiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 vapaaherrallisena sukuna numero 25 ja muut Suomessa asuneet Aminoffit aatelisena sukuna numero 36. Vapaaherrallinen sukuhaara otti käyttöön latinankielisen tunnuslauseen "Nec adversa nec prospera flectent" (”Älköön vastoinkäyminen eikä menestyskään kääntäkö”). J. F. Aminoff korotettiin Suomessa 1819 edelleen kreiviksi ja kreivin arvo määrättiin periytymään primogenituurioikeudella aina vanhimmalle pojalle. Kreivillinen suku esiteltiin kaksi vuotta myöhemmin numerolla 5. Joitain suomalaisia suvun edustajia on myöhemmin myös asettunut Ruotsiin. Osassa suvun ruotsalaisista haaroista sukunimi on vaihdettu nimeen Jernberg, Järnberg, Pihl, Persson tai Sahlström.


title: Aminoff (suku)

text: Aminoff on Suomessa nykyisin ainoa suku, joka on edustettuna ritarihuoneen kaikissa kolmessa luokassa. Se on myös ainoa venäläistaustainen suku, joka on yhä edustettuna sekä Suomen että Ruotsin aatelissa. Aminoffit ovat olleet vuosisatoja perinteikäs sotilassuku, mutta 1900-luvun alun jälkeen he ovat siirtyneet enimmäkseen elinkeinoelämän ja virkamiesmaailman palvelukseen. Aminoff-suku on nykyään jäsenmäärältään yksi Suomen suurimmista aatelissuvuista. Suomessa suku on pääosin, muttei kokonaan ruotsinkielinen.


title: Aminoff (suku)

text: Aminoffien omistamiin yrityksiin kuuluvat valaistuselektroniikkaan erikoistunut Helvar, vuonna 1901 perustettu Mercantile, vuonna 1939 perustettu autoliike Veho, vuonna 1964 perustettu audiovisuaaliseen tekniikkaan erikoistunut kalifornialainen Electrosonic ja sen emoyhtiö Helectron Oy, sekä vuonna 1995 muodostettu työstökone- ja tehdasautomaatiotoimittaja Fastems.Avioliiton kautta sukuun kuului muun muassa kirjailija Leonie Aminoff (1870–1951), o.s. Borgström.


title: Nicolas Clément

text: Nicolas Clément (myöh. Clément-Desormes) (12. tammikuuta 1779 Dijon – 21. marraskuuta 1841 Pariisi) oli ranskalainen kemisti ja fyysikko. Clément tutki yhdessä appensa Charles Bernard Desormesin kanssa erityisesti kaasujen termodynamiikkaa. Lisäksi he selvittivät myös Bernard Courtoisin löytämän jodin ominaisuuksia.


title: Nicolas Clément

text: Clément ja Desormes selvittivät muun muassa hiilimonoksidin ja hiilidisulfidin ominaisuuksia. He huomasivat vuonna 1801, että hiilidioksidikaasua johdettaessa hehkuvan hiilloksen yli syntyy hiilimonoksidia.


title: Nicolas Clément

text: Vuonna 1806 Clément ja Desormes julkaisivat tutkimuksensa typen oksideiden merkityksestä rikkihapon valmistuksessa käytettävässä lyijykammioprosessissa ja esittivät ensimmäisen täysin kemiallisen selityksen katalyyttien toiminnasta. . Bernard Courtois löysi vuonna 1811 jodin ja arveli löytäneensä uuden alkuaineen, mutta ei pystynyt hankkimaan rahoitusta tutkimuksilleen. Tämän vuoksi hän antoi jodin ja sen yhdisteiden ominaisuuksien tutkimisen Desormesille ja Clémentille, joilla oli paremmat mahdollisuudet tutkia niitä. .


title: Nicolas Clément

text: Vuodesta 1819 Clément toimi kemian professorina Conservatoire National des Arts et Métiersissä. Samana vuonna hän aloitti tutkimaan kaasujen ominaislämpöjä vakiopaineessa ja vakiotilavuudessa. Hän tapasi myös Sadi Carnot'n, joka kiinnostui Clémentin tutkimuksista ja myöhemmin selvensi ja yleisti Clémentin teorioita.


title: Nicolas Clément

text: Clément oli ensimmäinen, joka käytti kaloreita lämpöenergian yksikkönä. Clément esitteli kalori-termin esitelmöidessään lämpövoimakoneista vuosina 1819–1824.


title: Löyttymäki

text: Löyttymäki on kylä Etelä-Suomen läänissä, Kanta-Hämeen maakunnassa ja Janakkalan kunnassa. Se on noin 20 km itään Janakkalan päätaajamasta Turengista. Sen naapureita ovat pohjoisessa Saloinen, etelässä Jokimaa ja idässä Hämeenlinnan puoleinen Hietoinen (vuoteen 2009 Lammin kuntaa) sekä Hausjärven puoleinen Puujaa. Lännessä kylä rajoittuu paljolti suureen Mallinkaistenjärveen ja kylän halki virtaa myös Mallasjoki. Tänä päivänä Löyttymäki tunnetaan parhaiten Peltola Golfista. Kauppaa tai muita palveluja ei Löyttymäessä ole ollut sitten 1970-luvun. Löyttymäellä on entinen kartano, jonka omistajiin on 1800-luvulla kuulunut tunnettu professori ja valtiomies Leo Mechelin (1839-1914). Näihin aikoihin kartanon piirissä vaikuttivat myös taidemaalarit Helene Schjerfbeck ja Maria Wiik. Tunnettuja Löyttymäestä kotoisin olevia ovat ainakin taiteilijaprofessori Onni Oja (1909-2004).


title: Disney XD

text: Disney XD on Disney Channelin sisarkanava, joka aloitti toiminnan Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa 12. syyskuuta 2009. Kanavan kuvauksen mukaan Disney XD-kanavalla esitetään pääasiassa pojille tarkoitettua ohjelmistoa, mutta tytötkin otetaan huomioon. Suomessa kanava on maksullinen. Kanava korvasi Toon Disney ja Jetix-lastenkanavat. Kanavan lähetysaika on kello 7-23.


title: Disney XD

text: Kanava aloitti lähetyksensä Yhdysvalloissa 13. helmikuuta 2009 ja Englannissa 1. syyskuuta 2009.


title: Constantine (videopeli)

text: Constantine on Bits Studiosin ja SCi Gamesin kehittämä sekä THQ:n julkaisema toimintaseikkailu- ja kolmannen persoonan ammuntapeli. Peli perustuu DC Comicsin sarjakuvaan "Hellblazer" ja sen pohjalta tehtyyn elokuvaan "Constantine". Pelin julkaistiin vuonna 2005 Microsoft Windowsille, PlayStation 2:lle ja Xboxille.


title: Constantine (videopeli)

text: Pelaaja pelaa Constantinella, joka aikoo saada selville miten ja miksi demonit ovat kyenneet fyysisesti saapumaan maaplaneetalle vaikka sen kieltää muinainen laki. Constantinella on käytössä useita pyhiäaseita ja esineitä, kaksoisrevolveristä pyhään vesipommiin. Pelaaja kohtaa useanlaisia demoneita ja on velvollinen matkustamaan helvettiin, joka muistuttaa liekeissä ja mädäntyneenä olevaa ihmisten maailmaa.


title: Saloinen (Janakkala)

text: Saloinen on jo keskiajalla perustettu Janakkalan kirkkopitäjään kuulunut suomalainen maalaiskylä Janakkalassa Kanta-Hämeen maakunnassa Etelä-Suomen läänissä. Se on noin 15 kilometriä itään Janakkalan päätaajamasta Turengista. Saloisten naapureita ovat etelässä Löyttymäen kylä ja lännessä järvien takana Tyry, pohjoisessa Lempelto ja idässä Hämeenlinnan (vuoteen 2009 Lammin kuntaa) puoleiset Arrankorpi ja Perinkää. Koulua ei ole Saloisilla toiminut sitten vuoden 1967, nykyisin peruskoululaiset suorittavat ala-asteen Löyttymäessä sekä Heinäjoella ja yläasteen Turengissa. Saloisilla sijaitsee Lempellonjärvi, jonka vuoksi se on suosittua kesämökkiseutua. Saloisilla sijaitsee kotimuseo Kivikellarinmäki ja Harjulan matkailutila. Saloisten korkein kohta on Kiialankallio, 164,9 m. Palveluista yhä toimiva on Eerolan kyläkauppa. Tunnettuja Saloisilta kotoisin olevia on ainakin professori Olavi Borg. Saloisilla syntyivät myös veljekset kansanedustaja Pekka Löyttyniemi, kaupunkineuvos Heikki Löyttyniemi ja päätoimittaja Veikko Löyttyniemi. Aikanaan 1940-luvulla Saloisilla teki eläinaiheisia pienoisveistoksia Anton Ravander-Rauas.


title: HMAS Sydney (R17)

text: HMAS Sydney (viirinumerot R17, A214, P241 ja L134) oli Australian laivaston Majestic-luokan lentotukialus. Britannian hallitus tilasi aluksen nimellä "Terrible" (viirinumero R93) toisen maailmansodan lopulla vuonna 1944, mutta sodan päätyttyä työt keskeytettiin. Australia osti aluksen vuonna 1947, ja se valmistui sekä liitettiin Australian laivastoon vuonna 1948 "Sydneynä".


title: HMAS Sydney (R17)

text: Alus aloitti palveluksensa Australian laivaston lippulaivana, ja se osallistui Korean sotaan vuosina 1951–1952. Uuden lentotukialuksen, "Melbournen" palvelukseen oton jälkeen "Sydney" siirrettiin vuonna 1955 koululaivaksi, missä tehtävässä se oli aina reserviin siirtoonsa saakka vuoteen 1958. Aasian alueen rauhattomuuden lisääntyminen aiheutti laivaston kuljetustarpeen kasvun, ja nopeana kuljetusaluksena alus palautui palvelukseen vuonna 1962.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Alus osallistui vuodesta 1965 alkaen Vietnamin sotaan kuljettaen henkilöstöä ja materiaalia Vũng Tàuhun. Se teki vuoteen 1972 mennessä kaikkiaan 25 matkaa. Alus poistettiin lopullisesti palveluksesta vuonna 1973, ja se myytiin vuonna 1975 romutettavaksi Etelä-Koreaan.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Britannian Kuninkaallinen laivasto tilasi aluksen Devonportin laivastontelakalta Majestic-luokan "HMS Terriblenä". Sen köli laskettiin 19. huhtikuuta 1943, jolloin sen ensimmäisen levyn asetti Nancy Astor. Alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1944 kumminaan ministeri Duncan Sandysin puoliso. Aluksen piti valmistua Tyynenmeren taisteluihin, mutta sota ehti loppua ja työt keskeytettiin toukokuussa 1946.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Vuonna 1947 Australian hallitus päätti hankkia kaksi lentotukialusta laivastolleen, jolloin "HMS Terriblen" rakennustyötä jatkettiin. Alus valmistui Devonportissa 16. joulukuuta 1948, ja sen ensimmäisenä päällikkönä aloitti Roy R. Dowling. Palvelukseen alus hyväksyttiin kuitenkin vasta 5. helmikuuta 1949, kun Australian esittämät muutostyöt valmistuivat.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Australian hallituksen vaatimuksesta alkuperäisen suunnitelman mukainen ilmatorjunta-aseistus korvattiin 40 millimetrin Bofors-ilmatorjuntakanuunoilla. Tykkejä asennettiin 18 yksi- ja kuusi kaksiputkista. Alukselle asennettiin lisäksi kaksi 277Q-korkeudenmääritystutkaa, 293M-merivalvontatutka, 960/281BQ-kaukoilmavalvontatutka, YE-omakonetunnistin ja 961-lähi-ilmavalvontatutka. Lentotoiminta aluksella oli mahdollista enintään 6 804 kilogrammaa painavilla koneilla. Lentokoneita varten aluksella oli 80 000 gallonaa kerosiinia.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Aluksen voimanlähteenä oli 40 000 hevosvoimaa akseleihin tuottaneet kaksi Parsons-turbiinimoottoria, jotka oli kytketty omiin akseleihinsa. Turbiinien pyörittämiseen tarvittavan höyryn tuottivat neljä kolmerumpuista Admiralty-kattilaa. Alus kykeni saavuttamaan 24,5 solmun nopeuden, ja sen risteilynopeus oli 13 solmua. Polttoainetta aluksella piti alun perin olla 3 000 tonnia, mutta määrä saatiin kasvatettua 3 180 tonniin.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Muutostöiden jälkeen aluksen uppouma oli 15 740 tonnia kuivana ja 19 550 tonnia kuormattuna. Sen kokonaispituus oli 212,75 metriä, josta lentokansi oli 210,51 metriä, ja kuormattuna aluksen pituus oli vesirajassa 198,12 metriä. Aluksen maksimileveys oli 34,29 metriä ja vesirajassa 24,38 metriä. Lentokannen pinta-ala oli 5 016,6 neliömetriä. Syväys oli 19,05 metriä.


title: HMAS Sydney (R17)

text: "Sydneyn" miehittämiseksi Britanniassa kutsuttiin 600 laivaston reserviläistä palvelukseen. Tarjokkaita tuli kuitenkin yllättäen peräti 1 100. Heistä 700 muodosti aluksen miehistön sen aloittaessa matkansa Devonportista 12. huhtikuuta 1949. Sen kannella oli laivaston ilmavoimien 805. laivueen Hawker Sea Furyt ja 816. laivueen Fairey Fireflyt. Alus saapui Australian aluevesille Fremantlen lähellä. Aluksen saapuessa satamaan sen kannella ollut yhtye soitti ”Waltzing Matildaa” ja pohjoislaiturille kokoontunut väkijoukko hurrasi. Alus saapui Sydneyyn 28. toukokuuta, jolloin paikallislehden mukaan aluksella oli 1 635 miehistönjäsentä ja 52 lentokonetta. Se palasi heinäkuussa 1950 Britteinsaarille noutamaan 808. laivueen (Sea Fury) ja 817. laivueen (Firefly). Laivueiden koulutuksen päätyttyä alus lähti lokakuussa kotimatkalle ja saapui Sydneyyn 8. joulukuuta. Seuraavan vuoden syyskuuhun saakka alus osallistui erilaisiin harjoituksiin Australian vesillä.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Vuoden 1951 syyskuusta vuoden 1952 tammikuuhun "Sydney" osallistui Korean sotaaan. Laivan miehistö oli ollut koulutuksessa alkuvuoden 1951, ja syyskuussa alus vapautti palveluksesta Korean vesiltä brittiläisen lentotukialusosaston "HMS Gloryn", joka aloitti paluumatkan Britteinsaarille. "Sydneyllä" palvelivat 805 ja 817 laivueet sekä Yhdysvalloilta lainaksi saatu helikopteri miehistöineen. Alus aloitti 4. lokakuuta ensimmäisen partiomatkansa. Se lähetti koneensa 8. lokakuuta Korean itärannikolle tuhoamaan joukkokeskityksiä sekä mahdollisia varastoja. Alukselta tehtiin kaikkiaan 89 lentoa päivässä ja kahtena päivänä yhteensä 147 lentoa. Se joutui 14. lokakuuta väistämään toiminta-alueeltaan pyörremyrsky Ruthia, joka tuhosi kaikki aluksen pelastusveneet ja kuusi 13 kannella olleesta lentokoneesta.


title: HMAS Sydney (R17)

text:
Aluksen toinen partiomatka Korean länsirannikolle alkoi 18. lokakuuta, ja sen aikana se kuului laivasto-osasto 95.11:een (). Sen koneet lensivät muun muassa rynnäkkölentoja 1. kansainliiton divisioonan lähitukena ja iskivät Taehwa-don saaren kohteisiin. Alus osallistui 23. lokakuuta mereen laskeutuneen amerikkalaislentäjän etsintöihin. Pari päivää myöhemmin kaksi aluksen koneista joutui tekemään pakkolaskun. Toinen koneista vaurioitui, mutta lentäjät pelastuivat. Aluksen taistelutoimet jatkuivat aina 27. lokakuuta saakka, jolloin "USS Rendova" vapautti aluksen tehtävästä. "Sydney" palasi Kanadan laivaston hävittäjä "HMCS Athabaskanin" saattamana Kureen, jonne ne saapuivat 28. lokakuuta.
Alus lähti 3. marraskuuta Kuresta kolmannelle partiomatkalleen Korean länsirannikolle, jonne se saapui 5. marraskuuta saattajinaan "HMCS Athabaskan", "HMCS Cayuga" ja "HMCS Sioux" sekä Yhdysvaltain laivaston "USS Hanna" ja "USS Collett". Yksi aluksen koneista tuhoutui saapumispäivänä, ja lentäjä sai surmansa. Aluksen koneet tekivät 12. marraskuuta tuhannennen lentosuorituksensa sodan aikana. Seuraava päivä oli partiomatkan viimeinen, ja sen jälkeen alus siirtyi yhdessä "USS New Jerseyn" kanssa Saseboon lepoon.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Täydennettyään varastonsa "Sydney" lähti 18. marraskuuta Sasebosta Korean rannikolle osana kontra-amiraali A. K. Scott-Moncrieffin osastoa TG95.8. Osaston tehtävänä oli tuhota Korean itärannikolla Hŭngnamin teollisuuskeskittymä, ja tehtävä aloitettiin laivatykkien tulella. Tykistöllä oli tarkoitus lamauttaa alueen ilmatorjunta, minkä jälkeen aluksen lentokoneet suorittivat kymmenen hyökkäystä alueen kohteita vastaan. Alus erkani osastosta 21. marraskuuta ja siirtyi Korean länsirannikolle. Tämän jälkeen lentotoiminta oli huonon sään vuoksi lähes olematonta. Alus lähti 28. marraskuuta alueelta matkaten Kureen.


title: HMAS Sydney (R17)

text:
Alus palasi Korean länsirannikolle 7. joulukuuta. Sen koneet iskivät Changyon Hanchonin alueen joukkokeskityksiin ja Namp’on vesireitille rannikonlaivauksia ja junaliikennettä vastaan. Namp’oon tehdyssä hyökkäyksessä menetettiin ilmatorjuntatulessa yksi kone lentäjineen, ja neljä konetta vaurioitui. Partiomatka päättyi 18. joulukuuta, jolloin oli tehty 383 lentosuoritetta. Tukialuksen koneista 25 oli kärsinyt ilmatorjuntatulessa vaurioita, ja niistä viisi oli tuhoutunut.
"Sydney" lähti 27. joulukuuta Kuresta hävittäjän suojaamana Korean länsirannikolle, jossa se vapautti "USS Badoeng Straitin". Alus aloitti lentotoiminnan 1. tammikuuta 1952. Partiomatkan aikana aluksen koneet suorittivat 362 lentoa. Aluksesta tehtiin 16. tammikuuta TE95.11-johtoalus. Seuraavana päivänä huono sää vaikeutti lentotoimintaa, mutta alus kykeni kuitenkin tukemaan maavoimia. Alus lähti paluumatkalle 25. tammikuuta. Se saapui Saseboon seuraavana päivänä ja jatkoi matkaansa 27. tammikuuta saattajineen kohti Australiaa.


title: HMAS Sydney (R17)

text: "Sydney" lähti maaliskuussa 1953 Sydneystä Englantiin Suezin kautta mukanaan hallituksen ja asevoimien edustajia, jotka osallistuivat Elisabet II:n kruunajaisiin. Alus oli mukana Spitheadissä pidetyssä laivastokatselmuksessa. Paluumatkalla alus vieraili Yhdysvalloissa Baltimoressa 2. heinäkuuta, Pearl Harborissa 26. heinäkuuta ja Uudessa-Seelannissa elokuussa.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Aluksen lentolaivueet (805, 816 ja 817 laivue) siirrettiin 22. huhtikuuta 1955 maihin Nowran laivastonlentotukikohtaan samalla, kun alus siirrettiin koulutuskäyttöön. Alus valmistautui 26.–29. huhtikuuta uuteen tehtäväänsä, ja 2. toukokuuta se aloitti ensimmäisen koulutuspurjehduksensa Uuteen-Seelantiin. Alus teki seuraavien vuosien aikana useita koulutuspurjehduksia Australian rannikolla ja Uudessa-Seelannissa. Lisäksi se osallistui SEATO-harjoitukseen syyskuusta lokakuuhun 1956. Alus poistettiin palveluksesta Sydneyssä 30. toukokuuta 1958, jolloin se siirrettiin erityisreserviin miehitettynä ainoastaan ylläpidon edellyttämällä miehistöllä. Se oli purjehtinut palvelukseen ottonsa jälkeen kaikkiaan 315 958 mailia.


title: HMAS Sydney (R17)

text: "Sydney" määrättiin 7. maaliskuuta 1962 nopeaksi joukkojenkuljetusalukseksi. Alus huollettiin Garden Islandin telakalla Sydneyssä, ja se palasi palvelukseen heinäkuussa 1963. Se purjehti Norfolkinsaarelle ja Lord Howe -saarille mukanaan kenraalikuvernööri. Se lähti kesäkuussa 1964 Kaakkois-Aasiaan ja vieraili Penangissa ja Singaporessa ennen syyskuista paluutaan Sydneyyn, jolloin se liitettiin osaksi koulutuslaivuetta.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Alus kuljetti kesäkuusta 1965 helmikuuhun 1972 joukkoja ja materiaalia Vietnamin sotaan 24 kertaa. Viimeinen matka Vũng Tàuhun Etelä-Vietnamiin tehtiin 29. helmikuuta 1972, jolloin viimeiset Australian joukot vedettiin alueelta sotilasneuvonantajia lukuun ottamatta. Alus saapui 12. maaliskuuta Sydneyyn.


title: HMAS Sydney (R17)

text: Alus vieraili huhtikuussa 1972 Uudessa-Seelannissa. 22. toukokuuta se siirrettiin huoltoon Sydneyn telakalle, mistä se palasi palvelukseen 20. lokakuuta. Alus kuljetti marraskuussa puolustusvälineitä Vũng Tàuhun, josta se jatkoi 24. marraskuuta edelleen Hongkongiin. Tehtävän suoritettuaan alus palasi Australiaan.


title: HMAS Sydney (R17)

text: "Sydney" poistettiin palveluksesta 12. marraskuuta 1973. Se myytiin 28. lokakuuta 1975 romutettavaksi Dongkuk Steel Mill Companylle Souliin Etelä-Koreaan. Hinaajat veivät aluksen 23. joulukuuta 1975 Sydneystä romutettavaksi.


title: Ferentium

text: Ferentium tai Ferentum voi tarkoittaa useaa eri paikkakuntaa:


title: Ferentium (Etruria)

text: Ferentium oli etruskikaupunki Etruriassa. Se oli keisari Othon syntymäkaupunki. Kaupunki tuhoutui 1000-luvulla. Kaupungista on jäänyt jäljelle osia kaupunginmuurista ja muita raunioita. Tärkein näistä on kaupungin teatteri.


title: Vintala

text: Vintala on suomalainen maalaiskylä Etelä-Suomen läänissä, Varsinais-Suomen maakunnassa, Liedon kunnassa. Se on noin 5 km pohjoiseen Liedon kirkonkylästä ja 2 km etelään Liedon asemalta. Peruskoulun 1–6 luokkia käydään Pahkamäen koulussa Liedon asemalla. Peruskoulun 7–9 luokkien kouluna on Liedon keskuskoulu. Vintalassa ei ole enää palveluja. Naapurikylä Aurajoen vastarannalla on Nautela, jossa sijaitsevat Nautelan kartano ja siihen liittyvä Nautelankoski Aurajoessa.


title: Vintala

text: Vintala on ollut asuttu jo kivikaudella, alue on vanhaa merenrannikkoa. Vuonna 1540 kylässä oli kuusi taloa.


title: Turkhauta

text: Turkhauta on kylä Hausjärven kunnassa.


title: Turkhauta

text: Turkhauta sijaitsee seututie 290:n eli vanhan Hyvinkää–Hämeenlinna-maantien varrella. Turkhauta rajoittuu pohjoisessa ja idässä Janakkalan kuntaan rajanaan Puujoki. Hausjärven hallinnollinen keskustaajama Oitti sijaitsee noin 11,5 km itä-kaakkoon, Hausjärven kirkonkylä noin 7,8 km kaakkoon ja Riihimäen kaupunki noin 9 km etelään. Hausjärveen kuuluva Ryttylä, joka sijaitsee pääradan varrella, on noin 3 km länteen Turkhaudasta.


title: Turkhauta

text: Turkhaudan nimi oli aiemmin Hausteturku ja se sai nimensä majavista saatavasta ihmelääkkeestä, hausteesta. Hausteen uskottiin mm. lisäävän sukupuolista kyvykkyyttä ja auttavan erilaisiin tauteihin. Myös Hausjärvi on saanut nimensä hausteesta.


title: Turkhauta

text: 20. maaliskuuta 1849 Suomen tie- ja vesikulkulaitosten insinöörikunnan päällikkö Alfred Stjernvall ehdotti rautatien rakentamista Helsingistä Turkhautaan. Hänen ehdotuksensa mukaan rautatie olisi toteutettu hevosvetoisena. Tutkimusten tuloksena vuonna 1851 valmistunut ratasuunnitelma toteutettiin kuitenkin välille Helsinki–Hämeenlinna. Noin kolmen kilometrin päästä Turkhautaa sivuttava rata rakennettiin vuosien 1857–1862 aikana ja hevosien sijasta siinä ajettavien junien voimanlähteeksi hankittiin höyryvetureita.


title: Turkhauta

text:
Turkhaudan ala-aste lakkautettiin 1990-luvulla ja nykyisin alue kuuluu Ryttylän koulupiiriin. Kauppa, posti ja ravintola ovat nekin lopettaneet toimintansa. Kesäisin Turkhaudalla on teatteriesityksiä Miinan Monttu-nimisessä katetussa ulkoilmateatterissa. Turkhaudan läheisyydessä on tunnettu Kolmilammin tanssilava.
Turkhaudalla on viime vuosien aikana kunnostettu Turkhaudan järveä. Sinne on suunniteltu luontopolkua ja lintutorneja.


title: Kiipula (kylä)

text: Kiipula on suomalainen maalaiskylä Etelä-Suomen läänissä, Kanta-Hämeen maakunnassa ja Janakkalan kunnassa. Se on noin 5 km etelään Janakkalan päätaajamasta Turengista. Kiipula kuuluu pääosin Leppäkosken koulupiiriin ala-asteen osalta ja yläaste on jaettu Turengin ja Tervakosken kesken. Kiipula tunnetaan parhaiten Kiipulasäätiön koulutus -ja kuntoutuskeskuksesta, jonka nimi on myös Kiipula.


title: HMCS Magnificent

text: HMCS Magnificent oli Britannian Kuninkaalliselle laivastolle valmistettu ja Kanadan ostama Majestic-luokan lentotukialus.


title: HMCS Magnificent

text: Alus tilattiin Harland and Wolffilta Belfastista Pohjois-Irlanti|Pohjois-Irlannista. Sen köli laskettiin 29. heinäkuuta ja alus laskettiin vesille 16. marraskuuta 1944. Alus valmistui 21. toukokuuta 1958.


title: HMCS Magnificent

text: Alus siirrettiin valmistuessaan Kanadan laivastolle korvaamaan Colossus-luokan lentotukialus HMCS Warrior. Alus palveli useassa eri tehtävässä sekä kiinteäsiipisten tukialuksena että helikopterein varustettuna.


title: HMCS Magnificent

text: Laivaston ollessa harjoituksissa 20. maaliskuuta 1949 Karibianmerellä 32 "Magnificentin" lentokoneiden käsittelijää kieltäytyivät aamun siivouspalveluksesta erilaisiin epäkohtiin vedoten. Aluksen kapteeni pyrki maltilliseen ongelmanratkaisuun keskustellen epäkohdista ja välttäen kutsumasta tapahtumaa kapinaksi, joka olisi aiheuttanut siihen osallistuneille vakavia seurauksia.


title: HMCS Magnificent

text: Lähes samanaikaisesti vastaava tilanne syntyi "Crescentillä" Nanjingissa Kiinassa ja "Athabaskanilla" Manzanillossa Meksikossa, ja niidenkin kapteenit pyrkivät maltilliseen tilanteen ratkaisemiseen.


title: HMCS Magnificent

text: "Magnificent" osallistui Suezin kriisiin kuljettamalla alueelle joukkoja ja kalustoa. Alus siirsi sinne muun muassa suurimman osan kanadalaisista rauhanturvaajista ja heidän kannelle sijoitetut ajoneuvonsa.


title: HMCS Magnificent

text: Alus poistettiin palveluksesta 1956, ja se palautettiin 1957 Kuninkaalliselle laivastolle. Alus sijoitettiin reserviin ja romutettiin 1965.


title: SmartLynx Airlines

text: SmartLynx Airlines on tilauslentoyhtiö, jonka kotipaikka on Riian lentoasema Latviassa. Se operoi erityisesti lyhytkestoista tilauslentoliikennettä, esimerkiksi jos jonkun lentoyhtiön kone on mennyt epäkuntoon, yhtiö voi vuokrata korvaavan koneen SmartLynx Airlinesiltä. Yhtiö operoi myös bisnes- ja VIP-lentoja.


title: SmartLynx Airlines

text: Lentoyhtiö perustettiin vuonna 1992 nimellä LatCharter, ja se aloitti toimintansa vuonna 1993. Yhtiö perustettiin liikennöimään tilauslentoja Riiasta, ja se aloitti toimintansa vuokratulla Tupolev Tu-134B -koneella. Vuoden 2008 syksyllä yhtiön nimeksi vaihtui SmartLynx Airlines.


title: SmartLynx Airlines

text: Yhtiön laivasto koostuu seuraavista lentokoneista:


title: Patrik Ringborg

text: Patrik Ringborg (1. marraskuuta 1965) on ruotsalainen kapellimestari.


title: Michael May

text: Michael May (s. 18. elokuuta 1934 Stuttgart, Saksa) on entinen sveitsiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kolmeen Formula 1 -osakilpailuun kaudella 1961 kilpaillen Lotuksesta muunnellussa Scuderia Colonia -autolla. Hän oli 11. Ranskan GP:ssä ja keskeytti Monacon GP:ssä. Hän lopetti uransa Saksan GP:n harjoituksissa sattuneen onnettomuuden jälkeen ja ryhtyi insinööriksi kehittäen uudistetun polttoainesysteemin Porschelle ja Ferrarille.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Chilen vuoden 1973 sotilasvallankaappaus syrjäytti Chileä vuodesta 1970 johtaneen presidentti Salvador Allenden, joka pyrki viemään maata kohti sosialismia. Valtaan nousi Chilen sotilasjuntta. Kaappaus oli nopea ja väkivaltainen. Kenraali Augusto Pinochetin johtamat joukot valtasivat Chilen presidentin palatsin aseistettujen joukkojen tuella. Pinochetin valtakaudella surmattiin tai katosi noin 3 000 vasemmistolaista tai heiksi epäiltyä ihmistä Chile oli harvoja Etelä-Amerikan maita, joissa oli pitkään vallinnut demokratia. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA tuki väkivaltaista kaappausta, koska se halusi estää Chilen muuttumisen sosialistiseksi.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Yhdistyneen vasemmiston ehdokkaana ollut Salvador Allende voitti Chilessä 3. syyskuuta 1970 järjestetyt presidentinvaalit. Allende, joka oli koulutukseltaan lääkäri, oli Latinalaisen Amerikan ensimmäinen vaaleilla valittu sosialistinen valtionpäämies. Chilen parlamentti vahvisti vaalin tuloksen 24. lokakuuta. Chile ja Kuuba solmivat 12. marraskuuta uudelleen diplomaattisuhteensa, jotka olivat katkenneet Fidel Castron noustua valtaan Kuubassa. Joulukuussa 1970 Allenden hallitus kansallisti kaikki Chilen luonnonvarat. Allenden valinnan seurauksena monet Chilen varakkaan yläluokan jäsenet muuttivat maasta, ja monet yhdysvaltalaiset lehdet aloittivat kampanjan, jossa väitettiin Chilen olevan muuttumassa Allenden johdolla kommunistiseksi valtioksi. Chilessä 5. huhtikuuta 1971 pidetyissä paikallisvaaleissa Allenden yhtynyt vasemmisto sai 49,7 prosenttia kaikista annetuista äänistä.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Syksystä 1972 lähtien Allenden hallitus paini vakavien ongelmien kanssa Yhdysvaltain tukeman konservatiivisen opposition vastustaessa hänen politiikkaansa. Allenden johtama kansanrintama saavutti vaalivoiton 4. maaliskuuta 1973 pidetyissä parlamenttivaaleissa. Vaalien jälkeen Allende muodosti uuden hallituksen, josta armeijan edustajat jäivät pois. Maassa yritettiin vallankaappausta jo 29. kesäkuuta 1973, jolloin yksi panssarirykmentti piiritti presidentinpalatsin pääkaupunki Santiago de Chilessä. Yritys kukistettiin kuitenkin kolmessa tunnissa. Samanaikaisesti Chilen tapahtumien kanssa oli sisäpoliittista kuohuntaa ja levottomuuksia useissa muissakin Latinalaisen Amerikan maissa.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Elokuusta 1973 lähtien useat lähinnä keskiluokkaiset ammattiryhmät järjestivät lakkoja painostaakseen Allendea eroamaan ja puhkesi useita yhteenottoja presidentin kannattajien ja hänen vastustajiensa kesken. Maata vaivasi myös voimakas inflaatio. Chilen sotilas- ja poliisivoimat ryhtyivät armeijan komentajan kenraali Augusto Pinochet'n johdolla kapinaan 11. syyskuuta ja esittivät presidentti Salvador Allendelle uhkavaatimuksen. Kun Allende kieltäytyi eroamasta, kapinalliset tunkeutuivat lentokoneiden ja hyökkäysvaunujen tukemina presidentinpalatsiin, jolloin Allenden ilmoitettiin tehneen itsemurhan. Maahan muodostettiin uusi hallitus, joka julisti Pinochet'n maan uudeksi presidentiksi. Tietoliikenneyhteydet ulkomaille ja diplomaattisuhteet Kuubaan katkaistiin, maan rajat suljettiin, parlamentti hajotettiin ja puolueiden sekä ammattiyhdistysliikkeen toiminta kiellettiin. Vasemmistolaisten ajojahti ja vastarintapesäkkeiden järjestelmällinen tuhoaminen aloitettiin. Kaappauspäivänä sai surmansa arviolta 5 000 henkilöä. Santiagon stadionista muodostettiin maan suurin yksittäinen vankileiri. Sotilasjuntta poltatti kaduilla epäilyttävinä pitämiään kirjoja ja lupasi palkkion etsintäkuuluttamiensa Allenden kannattajien löytäjille. Toisinajattelijoiden vangitsemiset ja kidutus jatkuivat vielä kuukausia itse vallankaappauksen jälkeen. Kenraali Augusto Pinochet julistettiin ”kansakunnan korkeimmaksi johtajaksi” 25. kesäkuuta 1974. Pinochet'sta tuli virallisesti Chilen presidentti 17. joulukuuta 1974.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Suomi, Ruotsi ja Tanska jäädyttivät kehitysapunsa Chilelle 13. syyskuuta 1973. Ruotsin Chilen-suurlähettiläs Harald Edelstam esiintyi ja toimi aktiivisesti Chilen sotilasjuntan vainon kohteeksi joutuneiden puolesta, minkä vuoksi hänet karkotettiin Chilestä. Suomen poliittinen äärivasemmisto vaati diplomaattisuhteiden katkaisemista Chileen. Presidentti Urho Kekkonen sanoi 14. syyskuuta, että Chilen tapahtumien vaikutukset eivät tule rajoittumaan Chilen omien rajojen sisäpuolelle. Neuvostoliitto ja Itä-Saksa katkaisivat diplomaattisuhteensa Chileen 21. syyskuuta. Seuraavana päivänä Iso-Britannia tunnusti Chilen sotilashallituksen. Suomen eduskuntapuolueet esittivät 27. syyskuuta vakavan huolestumisensa Chilen tapahtumien vuoksi ja vetosivat maan vallanpitäjiin kansalaisten perusoikeuksien turvaamiseksi ja laillisen demokratian palauttamiseksi. Suomen hallitus päätti 24. lokakuuta, että Suomi ottaa vastaan sata chileläistä poliittista pakolaista, ja ensimmäiset pakolaiset saapuivat Helsinkiin 19. marraskuuta. Suomi irtisanoi Chilen kanssa elokuussa 1973 solmimansa kehitysluottosopimuksen 4. tammikuuta 1974.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Syyskuussa 1974 ilmoitettiin, että Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin ulko- ja turvallisuuspoliittinen neuvonantaja, myöhempi ulkoministeri Henry Kissinger oli henkilökohtaisesti johtanut Yhdysvaltain hallituksen talouspoliittista ohjelmaa Salvador Allenden hallitusta vastaan vuosina 1970–1973. Myös Yhdysvaltain tiedustelupalvelun CIA:n kerrottiin tukeneen Allenden vastaista oppositiota samoina vuosina ainakin kahdeksalla miljoonalla dollarilla.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Virallisesti Suomi noudatti Chilen sotilasvallankaappaukseen nähden pidättyvää linjaa. Suomen asiainhoitajana Chilen pääkaupungissa Santiagossa toimi syksyllä 1973 Tapani Brotherus, jonka toiminnasta kaappauksen tapahduttua saatiin uutta tietoa vuonna 2008. Brotherus ja hänen alaisensa, varakonsuli Ilkka Jaamala ottivat Suomen edustuston suojiin omalla vastuullaan ja vastoin esimiestensä ohjeita sotilasjuntan vainon kohteeksi joutuneita henkilöitä, joita he auttoivat turvaan paitsi Suomeen, varsin huomattavassa määrin myös Itä-Saksaan. Suomen hallitus, joka suhtautui pakolaisiin aluksi torjuvasti, suostui vastaanottamaan chileläisiä vasta siinä vaiheessa, kun sille oli käynyt selväksi Chilen tilanteen todellinen vakavuus. Brotheruksen mukaan chileläisillä pakolaisilla ei ollut menemistä naapurimaihin, koska Etelä-Amerikan oikeistolaisten diktaattorien keskinäisen sopimuksen mukaan hallitusten vastustajia voitiin ottaa kiinni naapurimaissakin. Näin valtaosa chileläisistä pakolaisista päätyi Eurooppaan. Tapani Brotherus on maininnut Ruotsin Chilen-lähettilään, Chilen sotilasjunttaa suuresti ärsyttäneen Harald Edelstamin toiminnan olleen hänen tärkeimpänä innoittajanaan. Suomen ja Ruotsin ohella etenkin Norja, Italia ja Itävalta auttoivat chileläisiä pakolaisia turvaan.


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text:
Suurin osa Suomeen tulleista chileläisistä pakolaisista palasi kotimaahansa Augusto Pinochet'n valtakauden päätyttyä 1990-luvulla.
Suomalaisten osuudesta vallankaappauksen tapahtumiin on tehty palkittu pitkä dokumenttielokuva vuonna 2013 "Hemligstämplad diplomati"  ("Salattua diplomatiaa" vuonna 2014/ "Secret diplomacy" vuonna 2015/ "Diplomacia secreta" vuonna 2014). Elokuvan ohjaaja ja tuottaja Tomi Brotherus oli itse tapahtumien aikaan lapsena Santiagossa. https://www.imdb.com/name/nm2602572/
http://www.elonet.fi/fi/henkilo/172184


title: Chilen sotilasvallankaappaus 1973

text: Chilen vallankaappausta käsittelee vuonna 1982 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva "Kateissa". Tositapahtumiin perustuvassa elokuvassa Jack Lemmon näyttelee yhdysvaltalaista liikemiestä, Ed Hormania, jonka toimittajana työskentelevä idealistinen poika katoaa Chilen vallankaappauksen pyörteissä ja Ed matkustaa Chileen etsiäkseen poikansa.


title: Timmy Mayer

text: Timothy Mayer (22. helmikuuta 1938 – 28. helmikuuta 1964) oli yhdysvaltalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui ainoastaan vuoden 1962 Yhdysvaltain GP:hen, jossa hän keskeytti. Hän ei saavuttanut pisteitä.


title: Timmy Mayer

text: Mayerin veli Teddy oli yksi McLarenin osaomistajista. Tim menehtyi vuonna 1964 Tasmanian kilpailun harjoituksissa sattuneessa onnettomuudessa.


title: John Pius Boland

text: John Mary Pius Boland (16. syyskuuta 1870 – 17. maaliskuuta 1958) oli irlantilainen nationalistipoliitikko, tennispelaaja ja olympiavoittaja.


title: John Pius Boland

text: Boland opiskeli kahdessa katolisessa yksityiskoulussa, joiden kummankin vaikuttajana toimi John Henry. Myöhemmin hän opiskeli myös lakia Oxfordin Christ Churchissa ja Bonnissa Saksassa. Jälkimmäisessä hän oli oppilaskunnan hallituksen jäsen. Boland istui 1900-luvun alussa Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentissa parlamentaristipuolueessa.


title: John Pius Boland

text: Boland kilpaili kummassakin tennistapahtumassa Ateenan olympialaisissa 1896 ja myös voitti ne. Hän vieraili olympialaisten aikaan Ateenassa ystävänsä luona, ja tämä sai hänet osallistumaan kisoihin. Boland voitti kaksinpelin pikaisesti pelasi nelinpelissä yhdessä kaksinpelin ensimmäisellä kierroksella peittoamansa Saksan Friedrich Traunin kanssa.


title: All Shall Fall

text: All Shall Fall on Immortalin kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 25. syyskuuta 2009 levymerkillä Nuclear Blast.


title: All Shall Fall

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 20.


title: All Shall Fall

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Abbath & sanoittanut Demonaz, ellei toisin mainittu.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Yliopistotutkinnot ovat yliopistoissa suoritettavia tutkintoja. Ne muodostavat Suomessa järjestelmän, jossa on neljä tasoa:Suomessa kandidaatti vastasi ennen toisinaan maisteria (esimerkiksi OTK), toisinaan se oli alempi tutkinto (esimerkiksi LuK). Tutkintouudistuksen jälkeen (2005) suoritettavissa yliopistotutkinnoissa kandidaatti on kolmivuotinen (yliopistossa, ylioppilastutkinnon jälkeen) ja maisteri (jota vastaavia ovat muun muassa diplomi-insinööri ja arkkitehti) viisivuotinen (siis kaksi lisävuotta) tutkinto, joskin todelliset suoritusajat ovat usein pidempiä. Tieteellistä tutkijakoulutusta haluavat voivat sen jälkeen suorittaa lisensiaattitutkinnon, joka muodostuu opinnoista ja lisensiaatintyöstä, mutta nykyään useimmat suorittavat suoraan tohtorin tutkinnon (yleensä 3-6 tutkimus- ja opiskeluvuotta maisterintutkinnon jälkeen, joskus paljon kauemmin), jossa keskeisintä on omaan tutkimukseen perustuva väitöskirja.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Monessa muussa maassa tohtorintutkinnon saa vähäisemmin ponnistuksin ja lisensiaatti on tuntematon. Osassa niistä on olemassa erikseen ylempi tohtorin tutkinto, joka maasta riippuen on suomalaisen tasoinen, alempi tai ylempi. Jotkin "doctor"-nimikkeet vastaavat vain kandidaatin tasoa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Eläinlääketieteellisellä alalla voi suorittaa seuraavia tutkintoja:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Eläinlääketieteellisen alan tutkintoihin voi Suomessa valmistua ainoastaan Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisessä tiedekunnasta. Siellä suoritettava "eläinlääketieteen koulutusohjelma" koostuu 3-vuotisesta eläinlääketieteen kandidaatin tutkinnosta (180 op) ja 3-vuotisesta eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinnosta (180 op). Koko tutkinnon (6 v, 360 op) suorittaminen on edellytys ammatilliselle laillistumiselle ja eläinlääkärin pätevyydelle.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Farmasia-alalla voi Suomessa suorittaa seuraavat yliopistotutkinnot:Farmasian ylioppilas on alan opiskelijasta käytetty nimitys. Se ei siis ole tutkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Perinteisesti on proviisorin koulutus tähdännyt apteekkarin ammattiin, ja se onkin pakollinen apteekkarille. Farmaseutit työllistyvät useimmiten myös apteekkeihin apteekkarin alaisiksi. Proviisoriksi voi opiskella Helsingin ja Itä-Suomen yliopistoissa (Kuopiossa) ja farmaseutiksi näiden lisäksi Åbo Akademissa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Alalla on aiemmin ollut toinenkin ylempi korkeakoulututkinto, farmasian kandidaatti (farm. kand. ja FaK), joka tähtäsi selkeämmin akateemiselle uralle. Farmasian kandidaatti saattoi ostaa farmasian maisterin (farm. maist. ja FaM) arvon.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Farmasian alan alemman, farmaseutin tutkinnon (180 op) suorittaminen kestää täysipäiväisesti opiskellen kolme vuotta. Tämän jälkeen suoritettava ylempi korkeakoulututkinto eli proviisorin tutkinto (120 op) on täysipäiväisesti opiskellen suoritettavissa kahdessa vuodessa. Yleissäännöstä poiketen opiskelija, joka on hyväksytty suorittamaan alempaa korkeakoulututkintoa, ei voi suoraan jatkaa proviisorin tutkintoon. Proviisorintutkintoon järjestetään erillinen pääsykoe, jossa hyväksytyksi tulleet saavat oikeuden suorittaa sekä alemman (farmaseutti) että ylemmän (proviisori) tutkinnon.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Hammaslääketieteellisellä koulutusalalla voi suorittaa seuraavat tutkinnot:Alalla ei ole alempaa korkeakoulututkintoa, vaan alalla suoritettava "hammaslääketieteen koulutusohjelma" suoritetaan yksiportaisena. Opiskelijoille voidaan kuitenkin myöntää "hammaslääketieteen kandidaatin" arvonimi tiettyjen opintojen suorittamisen jälkeen, mutta tämä ei ole varsinainen tutkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Hammaslääketieteen koulutusohjelma on laajuudeltaan 330 opintopistettä, ja sen ohjeellinen suoritusaika on viisi ja puoli vuotta.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Hammaslääketieteen tutkintojen suorittaminen on mahdollista Helsingin, Oulun, Turun yliopistoissa ja Itä-Suomen yliopistossa (Kuopiossa), joista jälkimmäisessä koulutus aloitettiin uudelleen syksyllä 2010.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Humanistisella alalla voi yliopistossa suorittaa seuraavat tutkinnot:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text:
Aiemmin ylemmän korkeakoulututkinnon nimi oli filosofian kandidaatti (fil. kand ja FK), ja maisterin arvo voitiin myöntää erikseen kandidaatin tutkinnon suorittaneelle, esimerkiksi juhlallisen promootion yhteydessä.
Samat tutkintonimikkeet alempaa korkeakoulututkintoa lukuun ottamatta ovat käytössä myös luonnontieteellisellä alalla. Tällöin alempi korkeakoulututkinto oli nimeltään Luonnontieteiden kandidaatti (LuK).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Humanistisen tutkinnon voi suorittaa:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Nimestään huolimatta useimmat filosofian maisterit eivät ole lukeneet lainkaan filosofiaa. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa filosofian opinnot on jaettu teoreettiseen (sekä ruotsinkieliseen koulutukseen) (humanistisessa tiedekunnassa) ja käytännölliseen filosofiaan (valtiotieteellisessä tiedekunnassa). Osa filosofian pääaineopiskelijoista siis valmistuu yhteiskuntatieteiden maisteriksi (yhteiskuntat. maist. ja YTM) tai valtiotieteiden maisteriksi (valtiot. maist. ja VTM).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Kasvatustieteellisellä alalla voi yliopistossa suorittaa seuraavat tutkinnot:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Kasvatustieteen ylioppilas on alan opiskelijasta käytetty nimitys. Se ei siis ole tutkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: 1970-luvulta 1990-luvun alkuun kasvatustieteen kandidaatin tutkinto oli ylempi korkeakoulututkinto ja maisterin arvo myönnettiin anomuksesta leimaveron suorittamisen jälkeen.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Alalla oli myös tuolloin alempi korkeakoulututkinto, nimeltään lastentarhanopettajan tutkinto (lastent.op. ja LTO). Nykyään lastentarhanopettajat ovat viralliselta tutkinnoltaan kasvatustieteen kandidaatteja. Vuosina 1974–1979 luokanopettajien koulutus johti vastaavalla tavalla kolmivuotiseen "peruskoulunopettajatutkintoon" (perusk.op. ja PkO). Tämä tutkinto oli koulutusjärjestelmässämme epäselvässä asemassa, sillä se suoritettiin yliopistossa, muttei rinnastunut edes alempaan korkeakoulututkintoon. Koulutus oli käytännössä jatkoa aiemmalle seminaarien ylioppilaspohjaiselle kansakoulunopettajakoulutukselle, joka johti kansakouluopettajatutkintoon. Vuodesta 1979 lähtien luokanopettajien koulutus johtaa kasvatustieteen maisterin tutkintoon.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Alun perin tieteen nimi oli monikossa, esimerkiksi kasvatustieteiden kandidaatti, mutta muutettiin sitten yksikkömuotoon. Monikkomuoto näkyy kuitenkin esimerkiksi yliopistojen tiedekuntien nimissä (kasvatustieteiden tiedekunta).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Kasvatustieteellisen tutkinnon voi suorittaa:Kauppatieteellisellä alalla voi Suomessa suorittaa seuraavat yliopistotutkinnot:"Kauppatieteiden ylioppilas" on alan opiskelijasta käytetty nimitys, joka ei siis ole tutkinto. Kauppatieteiden opiskelijan puhekielinen nimitys on "kylteri". Kauppatieteiden maisterin tutkinnon suorittanut henkilö saa käyttää ekonomin arvoa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Vuosina 1980–1995 ekonomi oli ylempi korkeakoulututkinto, jonka suorittanut sai ostaa kauppatieteiden maisterin arvon. Alempaa korkeakoulututkintoa ei tuolloin ollut.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Ennen vuotta 1980 puolestaan ekonomi oli alempi korkeakoulututkinto ja kauppatieteiden kandidaatti ylempi korkeakoulututkinto. Kauppatieteiden maisterin arvon saattoi ostaa. Svenska Handelshögskolanissa ekonomin tutkintoa vastasi "diplomiekonomin" (dipl.ekon. ja DE) tutkinto. Alalla oli tuolloin myös muita alempia korkeakoulututkintoja: "kirjeenvaihtaja", "diplomikirjeenvaihtaja" (Svenska Handelshögskolanissa) sekä "akateeminen sihteeri".


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Lisäksi taloustiedettä lukeneilla oli käytössä seuraavat liiketaloustieteitä lukeneista poikkeavat nimikkeet:Taloustieteen opiskelijaa saattoi kutsua taloustieteiden ylioppilaaksi. Nykyään ei tutkintoja enää myönnetä, mutta taloustieteen tutkinnon (kauppatieteen tutkinnon ohella yhteiskuntatieteiden tai valtiotieteiden tutkinto) suorittaneita asiantuntijoita kutsutaan "ekonomisteiksi".


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Kauppatieteitä voi opiskella:Taloustieteestä voi valmistua myös yhteiskuntatieteelliseltä koulutusalalta Helsingin ja Turun yliopistoista sekä Åbo Akademissa. Helsingissä oppiaineen nimi on taloustiede ja se sijaitsee valtiotieteellisessä tiedekunnassa, Turussa aine on puolestaan osa kauppatieteellistä taloustiede-oppiainetta Turun kauppakorkeakoulussa. Åbo Akademissa oppiaineen nimi on taloustiede ja se sijaitsee yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnassa yhteiskuntatieteiden koulutusohjelmassa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Lisäksi kauppatiedettä voi opiskella maksullisissa ulkomaisten yliopistojen Suomessa toimivissa yksiköissä. Näitä ovat muun muassa Henley Business School, University of Northampton (yhdessä HELBUSin kanssa) sekä Estonia Business School.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Aikaisemmin kauppatieteitä opetettiin myös Lapin yliopistossa, jossa tutkinnon myönsi Oulun yliopisto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Muita kaupallisen alan tutkintoja Suomessa ovat:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Kuvataidealalla voi suorittaa seuraavat tutkinnot:Alalla ei ole lisensiaatintutkintoa. Aiemmin oli alemman tutkinnon nimenä yksinkertaisesti kuvataiteen tutkinto, ja ylemmän tutkinnon nimenä Kuvataideakatemian loppututkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Alan tutkintoja myöntää ainoastaan Taideyliopiston Kuvataideakatemia Helsingissä, joka on ainoa yliopistotasoinen kuvataiteen koulutuspaikka Suomessa. Nimestään huolimatta kuvataiteen aineenopettajia kouluttava "kuvataidekasvatuksen koulutusohjelma" ei kuulu kuvataiteen koulutusalaan, vaan taideteolliseen koulutusalaan (Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu ja Lapin yliopisto). Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa on lisäksi "kuvataiteen maisteriohjelma", joka on myös osa taideteollista koulutusalaa, ei kuvataiteen alaa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Liikuntatieteisiin lukeutuvia aineita voi Suomessa opiskella ainoastaan Jyväskylän yliopistossa, jossa mahdollisia pääaineita ovat liikuntapedagogiikka, liikunnan yhteiskuntatieteet (liikuntasosiologia sekä liikuntasuunnittelu ja -hallinto), biomekaniikka, liikuntafysiologia sekä valmennus- ja testausoppi. Aineet kuuluvat liikuntatieteelliseen tiedekuntaan.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Liikuntatieteissä voi suorittaa seuraavat tutkinnot:Alan opiskelijasta käytetään nimitystä liikuntatieteiden ylioppilas. Tyypillinen liikuntatieteen maisteriksi valmistuneen ammatti on koulun liikunnanopettaja.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Aiemmin liikuntatieteen kandidaatti oli ylempi korkeakoulututkinto ja maisterin arvon saattoi erikseen ostaa. Alemman korkeakoulututkinnon nimi oli tuolloin liikuntakasvatuksen kandidaatti (LiK tai liikuntak. kand.).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Luonnontieteellisellä alalla voi yliopistossa suorittaa seuraavat tutkinnot:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text:
Aiemmin ylemmän korkeakoulututkinnon nimi oli filosofian kandidaatti (fil. kand. ja FK), ja maisterin arvo myönnettiin halukkaille filosofian kandidaateille leimaveron maksamista vastaan.
Samat tutkintonimikkeet alempaa korkeakoulututkintoa lukuun ottamatta ovat käytössä myös humanistisella alalla.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Filosofian ylioppilas (fil. yo.) on alan tutkintoa suorittamattomasta opiskelijasta käytetty nimitys. Se ei siis ole tutkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Luonnontieteellisen tutkinnon voi suorittaa:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Uudessa tutkintoasetuksessa (794/2004) mainitaan lisäksi, että Tampereen teknillisessä yliopistossa suoritetun luonnontieteellisen tutkinnon tutkintonimike on vastaavan teknillistieteellisen tutkinnon tutkintonimike. Tämä viittaa Tampereelta valmistuviin teknis-luonnontieteellisiin diplomi-insinööreihin. Jotta yliopistolla olisi oikeus myöntää näille opettajan pätevyys, joka edellyttää matemaattis-luonnontieteellisiä opintoja, vastaava DI-tutkinto on luokiteltu matemaattis-luonnontieteellisen alan tutkinnoksi.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Nimestään huolimatta useimmat filosofian maisterit eivät ole lukeneet lainkaan filosofiaa. Suurin osa filosofian pääaineopiskelijoista puolestaan valmistuu yhteiskuntatieteiden maisteriksi (yhteiskuntat. maist. ja YTM) tai valtiotieteiden maisteriksi (valtiot. maist. ja VTM). Filosofian maisterin tutkinnolla onkin ollut, osin turhaan, teoreettisen tutkinnon maine verrattuna vastaavaan diplomi-insinööritutkintoon. Tätä on haluttu lieventää jopa pääainenimikkeillä, esimerkiksi Jyväskylän yliopistossa pääaineekseen voi valita nimenomaan tietotekniikan vaikka tietojenkäsittelytiedekin on mahdollinen. Ongelma koskeekin erityisesti kemistejä, fyysikoita, matemaatikoita ja tietojenkäsittelytieteilijöitä, jotka kilpailevat osittain samoista työpaikoista kemiantekniikan diplomi-insinöörien, teknillisten fyysikkojen, teknillisten matemaatikkojen ja tietotekniikan diplomi-insinöörien kanssa.Lääketieteen tutkintoja voi suorittaa lääketieteellisissä tiedekunnissa Helsingissä, Turussa, Oulussa ja Tampereella sekä Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa Kuopiossa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: "Lääketieteen lisensiaatin" tutkintoon (ylempi korkeakoulututkinto) vaaditaan 360 opintopisteen opintoja. Opinnot kestävät kuusi vuotta.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Lääketieteessä ei ole alempaa korkeakoulututkintoa, vaan lääketieteen koulutusohjelma on Suomessa yksiportainen. Lääketieteen opiskelija saa kuitenkin "lääketieteen kandidaatin" (lääket. kand. ja LK) arvonimen suoritettuaan tietyn määrän opintoja.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: "Lääketieteen tohtorin" tutkintoon (jatkotutkinto) vaaditaan väitöskirjaa ja jatko-opintoja (Helsingin yliopistossa 40 opintopistettä). Tutkinto oli aiemmin nimeltään lääketieteen ja kirurgian tohtori (lääket. ja kir. toht. sekä LKT).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Puhekielessä lääkäristä käytetty nimitys tohtori ei välttämättä liity lääkärin oppiarvoon. Tohtorintutkinto ja väitöskirjan kirjoittaminen on lääketieteessä kuitenkin huomattavasti muita aloja yleisempää.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Maatalous-metsätieteellisellä alalla voi Suomessa suorittaa seuraavat yliopistotutkinnot:"Maatalous- ja metsätieteiden ylioppilas" (maat. ja metsät. yo.) ja "elintarviketieteiden ylioppilas" (elintarviket. yo.) ovat alan opiskelijasta käytettyjä nimityksiä. Ne eivät siis ole varsinaisia tutkintoja.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Usein käytetään virheellistä nimitystä esimerkiksi "maa- ja metsätaloustieteiden" maisteri, mutta oikea kirjoitusasu on nimenomaan yllä mainittu "maatalous- ja metsätieteiden" maisteri. Vertailun vuoksi oikein on kirjoitettu maa- ja metsätalousministeriö, joka sekin lyhennetään MMM.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Agronomi (agron.) on arvonimi, jonka Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta voi myöntää anomuksesta opiskelijalle, joka on suorittanut maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnon tai vastaavat opinnot sekä maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnon jossakin seuraavista pääaineista: biotekniikka (kasvi- ja kotieläinbiotekniikan opintosuunnat), kasvintuotannon biologia, kotieläintiede, maaperä- ja ympäristötiede, maatalousekonomia, maatalous- ja ympäristöekonomia, markkinointi ja ympäristöekonomia. Agronomin arvon myöntämisen edellytyksenä on, että opiskelija on suorittanut maataloustieteiden opintoja vähintään 25 opintopistettä. Vaadittavista opinnoista päättää maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan tiedekuntaneuvosto. Vastaavasti metsätieteellistä pääainetta (metsäekologia, metsäekonomia, metsävaratiede- ja teknologia ja puumarkkinatiede) lukeneet saavat käyttää metsänhoitajan (metsänhoit.) arvonimeä.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Aiemmin agronomitutkinto ja metsänhoitajatutkinto olivat virkatutkintoja, kun taas maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tai lisensiaatin tutkinto oli tieteellinen tutkinto. Maisterin arvo myönnettiin kandidaatille, joka promovoitiin promootiossa maisteriksi tai suoritti asianmukaisen leimaveron.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Tutkintoja myöntävät Helsingin yliopisto (maatalous-metsätieteellinen tiedekunta) sekä Itä-Suomen yliopisto (luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunta). Näistä Itä-Suomen yliopistossa on mahdollista perehtyä ainoastaan metsätieteisiin. Maatalous-metsätieteelliselle alalle kuuluvaa elintarvikekemiaa voi Helsingin lisäksi opiskella Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa biokemian ja elintarvikekemian laitoksella, mutta tämä koulutus johtaa luonnontieteellisen koulutusalan tutkintoihin. Ravitsemustiedettä voi puolestaan opiskella Helsingin yliopiston lisäksi Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa, mutta siellä oppiaine kuuluu terveystieteelliselle koulutusalalle.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Musiikkialalla voi suorittaa seuraavat tutkinnot:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Aiemmin oli musiikin kandidaatti ylemmän korkeakoulututkinnon nimi ja maisterin arvon saattoi erikseen ostaa. Alalla oli silloin myös alempi korkeakoulututkinto, nimeltään oopperalaulajan tutkinto. Vielä vanhempi ylemmän korkeakoulututkinnon tutkintonimike on Sibelius-Akatemian diplomitutkinto, esim. diplomiurkuri (lyh. dipl.urk ja DU).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Musiikkialan tutkintoja myöntää Suomessa ainoastaan Taideyliopiston Sibelius-Akatemia.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Musiikkikasvatuksen pääainetta voi opiskella myös Jyväskylän ja Oulun yliopistoissa. Edellisessä tapauksessa tutkintonimikkeet ovat kuitenkin humanistiset ja jälkimmäisessä tapauksessa kasvatustieteelliset. Myös humanistissa tiedekunnissa opetettava musiikkitiede-oppiaine liittyy musiikkiin, mutta se keskittyy musiikin tutkimukseen, eikä se anna esimerkiksi pätevyyttä musiikinopettajan työhön.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Oikeustieteellisellä koulutusalalla voi suorittaa seuraavat tutkinnot:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Oikeusnotaarin tutkinto oli aiemmin nimeltään varanotaari (varan. ja VN) ja oikeustieteen maisterin tutkinnon nimi oli vuoteen 2005 asti oikeustieteen kandidaatti (oikeust. kand. tai OTK). Kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen maisterin tutkinto, vaikka onkin ylempi korkeakoulututkinto, ei kelpuuta haltijaansa esimerkiksi käräjänotaarin tai -viskaalin virkaan (käräjäoikeuslaki (581/1993) 3a ja 4 §) taikka toimimaan oikeudenkäyntiasiamiehenä tai -avustajana (oikeudenkäymiskaari (4/1734) 15:2), eikä häntä myöskään voida hyväksyä asianajajaksi (laki asianajajista (496/1958) 3 §).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Oikeustieteen maisteri voi suorittaa vuoden kestävän tuomioistuinharjoittelun (auskultointi) ja saada varatuomarin (varat. ja VT) arvonimen. Auskultointimahdollisuus ei koske kansainvälisen ja vertailevan oikeustieteen tutkinnon (MICL) suorittaneita.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon voi Suomessa suorittaa seuraavissa yliopistoissa:Oikeustieteen ylioppilas (oik. yo. ja OTY) on alan opiskelijasta käytetty nimitys."Molempain oikeuksien" oppiarvot olivat käytössä vuoteen 1922 asti. Nimitys viittasi roomalaiseen (maalliseen) ja kanoniseen (kirkolliseen) oikeuteen.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Vuonna 1894 keisarillinen julistus määritteli, että Suomessa toimivalla virkamiehistöllä tuli olla jokin seuraavista lainopillisista virkatutkinnoista:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Tämä määräys lopetti vuosina 1871-1894 vaaditun ja lainopillisessa tiedekunnassa suoritettavan kameraalitutkinnon. Näistä uusista tutkinnoista ylempi hallintotutkinto oli korkein, ja sen suorittamiseksi vaadittiin oikeustutkinto tai alempi hallintotutkinto, jonka lisäksi oli palveltu ministeriötä tai sitä vastaavan viraston tasolla.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Psykologian alalla voi Suomessa suorittaa seuraavat yliopistotutkinnot:Helsingin, Jyväskylän ja Turun yliopistoissa voi ylempänä korkeakoulututkintona suorittaa myös filosofian maisterin (fil. maist. ja FM) tutkinnon. Opetus on tällöin teoreettisempaa ja tutkintoon vaaditaan 120 opintopistettä psykologian maisterin 150 pisteen sijaan. Tämä tutkinto on suunnattu erityisesti lukion psykologian aineenopettajaksi tai tutkimusalalle suuntaaville.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Psykologian ylioppilas (psykol. yo.) on alan opiskelijasta käytetty nimitys.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Psykologiaa voi pääaineena opiskella:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Psykologian maisterin tutkinnon suorittanut voi hakea Valviralta laillistuksen, joka oikeuttaa harjoittamaan psykologin ammattia. Psykologia, psykiatria tai psykoterapeuttia ei tule sekoittaa toisiinsa. Psykologi on peruskoulutukseltaan psykologian maisteri. Psykiatri taas on psykiatriaan erikoistunut lääkäri, ja psykoterapeutti on puolestaan joko psykologi tai psykiatri tai muun soveltuvan ammatin harjoittaja, esimerkiksi sairaanhoitaja tai teologi, joka on suorittanut perustutkintonsa lisäksi psykoterapeuttikoulutuksen. Psykoterapeutin nimikesuojatun ammattinimikkeen käyttämisen edellytyksenä on yliopiston tai yliopiston yhdessä muun kouluttajaorganisaation kanssa järjestämä psykoterapeuttikoulutus. Koulutuksen pituus on yleensä 3-4 vuotta.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Psykologian maisterin tutkinnon suorittaneilla on mahdollisuus hakeutua myös erikoispsykologikoulutuksiin, jotka ovat vuodesta 2016 alkaen yliopistollisia erikoistumiskoulutuksia.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Psykologia esiintyy myös joidenkin muiden oppiaineiden nimissä, kuten sosiaalipsykologia, soveltava psykologia ja kasvatuspsykologia. Ne eivät kuitenkaan kuulu psykologian koulutusalaan, vaan esimerkiksi edellä mainituista kaksi ensimmäistä kuuluu yhteiskuntatieteelliseen ja jälkimmäinen kasvatustieteelliseen koulutusalaan.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Sotatieteelliset yliopistotutkinnot suoritetaan Suomessa Maanpuolustuskorkeakoulussa (MPKK). Tutkinnot ovat:Pääsyvaatimuksena Maanpuolustuskorkeakouluun (MpKK) on yleinen korkeakoulukelpoisuus sekä varusmiespalveluksen aikana suoritettu johtajakoulutus (AUK tai RUK). Kouluun hyväksytyt AUK:n käyneet joutuvat suorittamaan lisäopintoja täydentääkseen tietonsa reserviupseereiden tasolle.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Sotatieteiden kandidaatin tutkinnon suorittanut nimitetään määräaikaiseen virkaan, joka kestää 3–4 vuotta (korkeintaan 10) sekä ylennetään luutnantin sotilasarvoon. 10 vuoden määräaikaisuutta voidaan jatkaa enintään viidellä vuodella. Työelämävaiheen jälkeen opiskelijat komennetaan suorittamaan palkallista maisterin tutkintoa ja ylennetään yliluutnantin sotilasarvoon. Sotatieteiden maisterin tutkinnon suorittanut nimitetään vakinaiseen virkaan yliluutnantin sotilasarvossa. Puolustusvoimien entinen komentaja kenraali Ari Puheloinen on tehnyt päätöksen, ettei yliluutnantin arvoa poisteta. Kandidaatintutkintoa suorittavat opiskelijat palvelevat kadetin (kad.) palvelusarvolla. Kaikista tutkinnoista valmistuvia kutsutaan upseereiksi. Maisteriopinnoissa opiskellaan viran mukaisella sotilasarvolla. Noin kymmenen palvelusvuoden jälkeen upseeri komennetaan esiupseerikurssille, yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa, josta noin kolmasosa opiskellaan etäopiskeluna.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text:
Yleisesikuntaupseerin tutkinto on sotatieteellinen jatkotutkinto, jonka laajuus on vähintään 140 opintopistettä ja jonka suorittaminen kestää noin kaksi vuotta. Uusimuotoinen tutkintomuoto astuu voimaan kesällä 2015. Hakijat valikoituivat valintakokeisiin esivalinnan ja soveltuvuuskokeen perusteella.
Sotilasarvo on tässä vaiheessa kapteeni (maa- ja ilmavoimat) tai kapteeniluutnantti (merivoimat). Tutkinnon jälkeen upseerit ylennetään majureiksi (maa- ja ilmavoimat) tai komentajakapteeneiksi (merivoimat). He saavat myös käyttää sotilasarvonsa edessä etuliitettä yleisesikunta-, esimerkiksi yleisesikuntamajuri. Ainoastaan yleisesikuntaupseerin tutkinnon suorittaneet voivat kohota kenraalikuntaan.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Sotatieteiden tohtoriksi voi väitellä yleisesikuntaupseeri tai muun ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut. Sotatieteiden tohtorintutkinto on nuori, aiemmin ne upseerit, jotka halusivat väitellä tohtoriksi, tekivät sen siviiliyliopistossa. Sotatieteellisellä alalla ei ole lisensiaatintutkintoa, mutta yleisesikuntaupseerin tutkinnon suorittaminen antaa saman pätevyyden kuin lisensiaatintutkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Taideteollisen alan yliopistotutkintoja voi Suomessa suorittaa Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa ja Lapin yliopistossa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Taideteollisella alalla voi Suomessa suorittaa seuraavat yliopistotutkinnot:Lisensiaatintutkintojen myöntäminen lopetettiin Taideteollisessa korkeakoulussa vuonna 1999. Näin ollen ainoa mahdollinen jatkotutkinto on taiteen tohtorin tutkinto, myös Lapin yliopistossa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Taideteollisen alan yliopistotutkinnon suorittaneet voivat toimia kuvataiteilijoina, taideteollisuuden suunnittelijoina, kuten graafisina suunnittelijoina, teollisina muotoilijoina tai taideaineiden opettajina. Osa toimii myös tutkijoina tai erilaisissa kulttuurialan virkamies- ja asiantuntijatehtävissä.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Taideteollisella alalla oleva "kuvataidekasvatuksen koulutusohjelma" antaa pätevyyden toimia muun muassa peruskoulun ja lukion kuvataiteen opettajana. Samanniminen oppiaine Jyväskylän yliopistossa (humanistinen koulutusala) ei nimestään huolimatta anna tätä pätevyyttä.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text:
Teatterin ja tanssin alalla myönnetään seuraavia tutkintoja:
Teatteritaiteen tutkintoja myöntävät Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu Helsingissä sekä Tampereen yliopisto. Tanssitaiteen tutkintoja myöntää ainoastaan Teatterikorkeakoulu.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Teknillistieteellisiä yliopistotutkintoja Suomessa ovat:Tekniikan lisensiaatin ja tohtorin jatkotutkintoja ovat suorittaneet diplomi-insinöörien lisäksi myös monet pohjakoulutukseltaan luonnontieteellisen alan filosofian maisterit. Kaikissa tekniikan alan yliopistoissa voidaan suorittaa myös filosofian tohtorin tutkinto, mutta ei filosofian lisensiaatin tutkintoa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Tekniikan ylioppilas (tekn. yo.) on diplomi-insinööriopiskelijasta käytetty nimitys. Se ei siis ole tutkinto. Arkkitehdiksi tai maisema-arkkitehdiksi opiskelevaa voidaan vastaavasti kutsua arkkitehtuurin ylioppilaaksi tai arkkitehtiylioppilaaksi (arkkit. yo.), mutta virallisissa asiakirjoissa heistäkin käytetään nimitystä tekniikan ylioppilas. Katso myös teekkari.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Historiallinen teknillistieteellisen korkeakoulututkinnon nimi on myös insinööri (ins.). Aikoinaan Teknillinen korkeakoulu oli Suomen ainoa tekniikan alan koulutusta antava oppilaitos, ja diplomi-etuliite tuli käyttöön vasta kun insinöörejä alettiin kouluttaa myös opistoasteella (nyk. ammattikorkeakoulu). Toinen jo 1930-luvulla pois jäänyt teknistieteellinen korkeakoulututkinto on maanmittari. Nykyään alalle valmistuu maanmittaustekniikan diplomi-insinöörejä.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Teknillisiä tieteitä voi opiskella Aalto-yliopiston teknillisessä korkeakoulussa, Tampereen teknillisessä yliopistossa, Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa, Oulun yliopistossa, Turun yliopistossa, Vaasan yliopistossa sekä Åbo Akademissa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Teologian alalla voi Suomessa suorittaa seuraavat yliopistotutkinnot:Tietty määrä teologisia opintoja on vaatimuksena sekä Suomen evankelis-luterilaisen että ortodoksisen kirkon papin virkaan. Lisäksi opintojen sisällöstä on määrätty erikseen. Piispan virkaan ei ole korkeampaa koulutusvaatimusta, mutta lähes kaikki luterilaisen kirkon piispat ovat olleet teologian tohtoreita.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Teologian maisterin tutkinto pätevöittää myös uskonnonopettajaksi tai muihin yhteiskunnallisiin tehtäviin riippuen tutkintoon kuuluvista muista opinnoista.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Aiemmin ylemmän korkeakoulututkinnon nimi oli teologian kandidaatti, ja maisterin arvo oli erikseen ostettavissa. Alalla oli silloin myös alempi korkeakoulututkinto, nimeltään ortodoksisen kirkkokunnan kanttori. Nykyään kaikki entiset kandidaatit saavat automaattisesti käyttää nimitystä maisteri. Vielä vanhempia ylemmän teologisen tutkinnon historiallisia nimityksiä ovat teologinen erotutkinto ja "sacri ministerii" -tutkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Teologian alan tutkintoja myöntävät Helsingin ja Itä-Suomen yliopistot sekä Åbo Akademi. Ortodoksisen teologian koulutusta annetaan Itä-Suomen yliopistossa.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Terveystieteissä voi Suomessa suorittaa seuraavat yliopistotutkinnot:Vanhemmat käytöstä poistuneet tutkintonimikkeet ovat:Terveydenhuollon kandidaatti saattoi tuolloin ostaa terveydenhuollon maisterin (terveydenh. maist. ja THM) arvon.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Terveystieteiden ylioppilas (aiemmin terveydenhuollon ylioppilas) on alan opiskelijasta käytetty nimitys. Se ei siis ole tutkinto.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Terveystieteitä voi opiskella:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Terveystieteiden opiskelijoilta vaaditaan yleisesti esimerkiksi ammattikorkeakoulututkinto (esimerkiksi hoitotieteessä).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Yhteiskuntatieteellisen alan tutkinnoiksi lasketaan Suomen yliopistoissa seuraavat tutkinnot:


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Tutkintonimikkeen valinta on yliopistokohtainen ja samaa pääainetta lukenut voi periaatteessa valmistua millä tahansa kolmesta nimikkeestä. Tutkintoa vielä suorittamattomasta opiskelijasta voidaan käyttää nimitystä yhteiskuntatieteiden ylioppilas (yht. yo.), valtiotieteiden ylioppilas (valt. yo.) tai hallintotieteiden ylioppilas (hall. yo.).


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Aiemmin olivat kandidaatin tutkinnot ylempiä korkeakoulututkintoja ja maisterin arvonimi myönnettiin sitä anoneelle ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneelle, jonka tuli maksaa arvonimestä leimavero. Hallintotieteiden kandidaatin vanhempi tutkintonimike on hallinto-opin kandidaatti (hallinto-opin kand. ja HOK). Valtiotieteellisten tutkintojen nimessä on aiemmin ollut yksikkö, esimerkiksi "valtiotieteen" kandidaatti, mutta se on sittemmin muutettu monikkomuotoon.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Hallintotieteiden tutkintoja myöntävät Itä-Suomen yliopisto, Lapin yliopisto, Tampereen yliopisto sekä Vaasan yliopisto. Henkilöt, joiden tutkinnon nimi alkaa sanalla "valtiotieteiden", ovat opiskelleet joko Helsingin yliopistossa, Turun yliopistossa tai Åbo Akademissa. "Yhteiskuntatieteiden" tutkintoja myöntävät Itä-Suomen, Jyväskylän, Lapin ja Tampereen yliopistot.


title: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

text: Seuraavat vastaavuudet ovat likimääräisiä:


title: Kara (Hausjärvi)

text: Kara on kylä Etelä-Suomen läänissä, Kanta-Hämeen maakunnassa ja Hausjärven kunnassa. Se on lähellä Riihimäen kaupungin rajaa ja Ryttylän taajamaa. Kylässä toimii ala-aste sekä nähtävyytenä kartano.