title: Jóannes Patursson

text:
Jóannes Patursson syntyi vuonna 1866 Färsaarilla, Kirkjubøurin kylässä. Hänen isänsä omisti Färsaarten suurimman vuokramaatilan. Hän kävi koulunsa Tórshavnissa ja muutti sen jälkeen Norjaan opiskelemaan. Yleensä färsaarelaiset jatkoivat opintojaan Kööpenhaminassa, mutta Patursson meni opiskelemaan Stendin maatalousoppilaitokseen. Patursson vaikuttui Norjassa norjalaisten kansallismielisten aatteista.
Patursson oli järjestämässä tapaninpäivänä 1888 "Løgtingin" rakennuksessa pidettyä kokousta, jossa keskusteltiin fäärin kielen ja färsaarelaisen kulttuurin asemasta. Tapaamisen seurauksena perustettiin Føringafelag-niminen järjestö. Tilaisuudessa luettiin myös Paturssonin kirjoittama runo ”Nú er tann stundin komin till handa” (”Heti on nyt käsillä”. Siinä hän vaati, että färsaarelaisten pitäisi yhdessä taistella fäärin kielen rappeutumista vastaan.


title: Jóannes Patursson

text: Føringafelag hajosi 1890-luvun aikana, ja Patursson lähti siitä 1896. Paturssonin mielestä järjestö oli turhan maltillinen ja keskittyi jatkossa politiikkaan. Hänet valittiin vuonna 1901 sekä Färsaarten että saarten edustajana Tanskan parlamenttiin. Färsaarten parlamentissa hän oli vuoteen 1946 ja Tanskan parlamentissa vuoteen 1906. Paturssonista tuli 1900-luvun alussa Färsaarten itsehallintopolitiikan merkittävimpiä kehittäjiä. Hän esitti Tanskan parlamentissa vuonna 1906 näkemyksensä Färsaarten itsehallinnosta; ehdotus oli todennäköisesti saanut inspiraationsa Islannin vuoden 1904 itsehallintolaista.


title: Jóannes Patursson

text: Färsaarten parlamentin vuoden 1906 vaalien jälkeen maan separitistiset ja liittoutumista kannattaneet tahot perustivat omat puolueensa. Patursson perusti kannattjiensa kanssa itsehallintopuolueen. Patursson johti puoluetta vuoteen 1936 saakka, jolloin puolue hajosi maauudistuskysymyksen takia. Patursson vastusti voimakkaasti maauudistusta, mutta pääosa puolueen jäsenistä oli sen kannalla. Edward Mitens valittiin Paturssonin korvaajaksi. Patursson edusti parlamentissa muutaman vuoden sitoutumattomana, mutta sitten hän oli perustamassa kansanpuoluetta. Patursson istui lopulta Färsaarten parlamentissa kuolemaansa vuoteen 1946 asti. Hän kirjoitti elämänsä aikana useita poliittisia tekstejä, runoja ja lauluja.


title: István Sofron

text: István Sofron (s. 24. helmikuuta 1988 Miercurea Ciuc, Romania) on unkarilainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelaa tällä hetkellä Saksan pääsarjan DEL:in Krefeld Pinguinessä.


title: István Sofron

text: Aiemmin ammattilaisurallaan Sofron pelasi kotimaansa Alba Volán Székesfehérvárissa Keski-Euroopan EBEL-liigaa.


title: István Sofron

text: Maajoukkuetasolla Sofron on edustanut Unkaria arvokisoissa useaan otteeseen.


title: August Landmesser

text: August Friedrich Landmesser (24. toukokuuta 1910 Moorrege, Saksa – 17. lokakuuta 1944 Ston, Kroatia) oli saksalainen telakkatyöläinen ja Wehrmachtin rangaistuspataljoonassa taistellut sotilas. Hänet tunnetaan kuuluisasta valokuvasta, jossa Landemesser ainoana henkilönä ei osallistu natsitervehdykseen. Se otettiin Hampurissa Blohm + Vossin telakalla SSS Horst Vessel -koululaivan vesillelaskun yhteydessä 13. kesäkuuta 1936. Valokuva julkaistiin ensimmäisen kerran saksalaisessa Die Zeit -lehdessä maaliskuussa 1991.


title: August Landmesser

text: Hampurin lähellä sijaitsevassa Moorregen kaupungissa syntynyt Landmesser liittyi natsipuolueeseen vuonna 1931 toivoen sen auttavan häntä työpaikan löytämisessä. Landmesser erotettiin puolueesta 1935 hänen kihlauduttuaan juutalaistaustaisen Irma Ecklerin kanssa. He yrittivät myös avioitua, mutta samana syksynä voimaanastuneet Nürnbergin lait estivät avioliiton solmimisen. Vuonna 1937 Landmesser ja Eckler yrittivät paeta Tanskaan, mutta pariskunta joutui pidätetyksi.


title: August Landmesser

text: Heinäkuussa 1938 Landmesser tuomittiin 2,5 vuoden vankeusrangaistukseen rotulakien rikkomisesta ja hänet vangittiin Börgemoorin keskitysleirille. Irma Eckler puolestaan joutui Hampurin Fuhlsbüttelissa sijainneelle keskitysleirille, jossa hän synnytti pariskunnan toisen tyttären. Myöhemmin Eckler oli vangittuna Oranienburgin, Lichtenburgin ja Ravensbrückin keskitysleireillä, josta hänet siirrettiin Bernburgin eutanasiakeskukseen helmikuussa 1942. Eckler surmattiin Bernbergissä ilmeisesti parin kuukauden kuluttua huhtikuun lopussa.


title: August Landmesser

text: August Landmesser vapautettiin keskitysleiriltä tammikuussa 1941 ja hän sai työpaikan kuljetusliikkeen esimiehenä Warnemündessä. Helmikuussa 1944 Landmesser määrättiin Wehrmachtin Strafbattalion-rangaistuspataljooniin kuuluneeseen 999. jalkaväkipataljoonaan, joka oli alun perin toiminut Pohjois-Afrikassa. Hän taisteli pataljoonan riveissä Balkanin niemimaalla ja kaatui Kroatiassa lokakuussa 1944.


title: August Landmesser

text: August Landmesser ja Irma Eckler julistettiin kuolleiksi vuonna 1949. Viranomaiset vahvistivat heidän avioliittonsa postuumisti kesällä 1951. Vuonna 1996 pariskunnan nuorempi tytär Irene Eckler julkaisi perheensä tarinan kirjana, joka sisältää muun muassa hänen äitinsä kirjeitä sekä lukuisia viranomaisten dokumentteja.


title: Pulan yliopisto

text: Pulan yliopisto () on vuonna 2006 perustettu yliopisto Kroatiassa. Sen opiskelijamäärä on 2 465 (2011).


title: Pulan yliopisto

text: Yliopiston rehtori on Alfio Barbieri.


title: Elin Kristiansen

text: Elin Synnøve Kristiansen (s. 9. heinäkuuta 1968 Elverum) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan Vestre Trysil IL -seuraa.


title: Elin Kristiansen

text: Kristiansen sijoittui Lahden MM-kilpailuissa 1987 sprinttikilpailussa (5 kilometriä) 15:nneksi. Chamonix'n MM-kilpailuissa 1988 hän saavutti hopeaa sekä normaalimatkalla (10 kilometriä) että viestissä. Feistritzin MM-kilpailuissa 1989 hän sai hopeaa joukkuekilpailussa ja oli 13:s sprintissä.


title: Elin Kristiansen

text: Kristiansen saavutti Oslon MM-kilpailuissa 1990 hopeaa viestissä ja pronssia sprintissä (7,5 kilometriä). Hän kuului hopeaa saaneeseen Norjan viestijoukkueeseen myös Lahden MM-kisoissa 1991. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän sijoittui normaalimatkalla yhdeksänneksi ja sprintissä 15:nneksi, Lillehammerissa 1994 sprintissä kymmenenneksi. Hän kuului joukkuekilpailun maailmanmestaruuden voittaneeseen Norjan joukkueeseen Antholzissa 1995.


title: Elin Kristiansen

text: Kristiansen sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi kaudella 1987–1988, seitsemänneksi kausilla 1988–1989 ja 1990–1991 sekä yhdeksänneksi kaudella 1991–1992. Hän voitti kolme maailmancupin osakilpailua, sijoittui kaksi kertaa toiseksi ja viisi kertaa kolmanneksi.


title: Andreas Osowski

text: Andreas Jerzy Osowski (ent. Andrzej, s. 4. toukokuuta 1978 Olsztyn Puola) on puolalainen pikajuoksija. Hän on muuttanut Suomeen kilpailemaan ja asumaan ennen vuosituhannen vaihdetta. Seuratasolla Osowski edustaa nykyisin IF Länkeniä ja toimii itse omana valmentajanaan. Maajoukkuekilpailuihin hänellä ei ole kuitenkaan edustusoikeutta Suomessa, sillä hänellä on vain Puolan kansalaisuus. Kalevan kisoista Osowski on saavuttanut hopeaa 100 metrin juoksussa vuonna 2003.


title: Heikki Pärnä

text: Heikki Kalervo Pärnä (s. 6. huhtikuuta 1981 Paimio) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Matti Mettala. Kalevan kisoista Pärnä on saavuttanut korkeushypyn pronssia vuonna 2003. Lisäksi hän on voittanut kahdesti pronssia sisäratojen SM-kilpailuissa, vuosina 2002 ja 2004.


title: Jonne Willman

text: Jonne Mikael Willman (s. 15. maaliskuuta 1977 Noormarkku) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Noormarkun Nopsaa ja hänen valmennuksestaan vastaavat Reijo Willman, Seppo Välimäki ja Jari Holttinen. Kalevan kisoista Willman on voittanut seiväshypyn pronssia vuonna 2003.


title: Osakekirja

text: Osakekirja (vanh. "osakekirje") on paperimuotoinen arvopaperi, joka on todistus osakkeen tai osakkeiden omistamisesta. Yksi osakekirja vastaa yhtä tai useampaa osaketta. Osakkeiden lukumäärän lisäksi osakekirjaan on merkitty juokseva numero, ensimmäisen omistajan nimi ja aiemmin myös nimellisarvo.


title: Osakekirja

text: Kaikissa suomalaisissa osakeyhtiöissä ei ole osakekirjoja. Osakekirjojen antaminen on nykyisin vapaaehtoista. Arvo-osuusjärjestelmään liittyneissä yhtiöissä ei anneta osakekirjoja.


title: Osakekirja

text: Suomalaisissa asunto-osakeyhtiössä osakekirjat sen sijaan ovat vielä pakollisia. Asunto-osakeyhtiön osakekirjat on nykyisin painettava hyväksytyssä painolaitoksessa. Aiemmin näin ei tarvinnut tehdä, mutta vanhat osakekirjat ovat edelleen päteviä. Asunto-osakeyhtiöiden osakekirjat jäävät tulevaisuudessa vähitellen pois käytöstä, kun asunto-osakeyhtiöiden osakeluetteloita aletaan siirtää sähköiseen osakehuoneistorekisteriin vuodesta 2019 alkaen.


title: Osakekirja

text: Ruotsissa arvo-osuusjärjestelmään kuuluvissa yhtiöissä ei ole osakekirjoja. Muiden osakeyhtiöiden on annettava osakekirja osakkaalle, jos tämä sitä vaatii. Ruotsissa osakekirjan on oltava paperia; digitaalinen osakekirja ei käy.


title: Osakekirja

text: Pörssiyhtiöiden osakekirjat koostuivat Suomessa aiemmin kahdesta erillisestä osasta. Varsinainen osakekirja oli taitettu arkki, jota kutsuttiin "mantteliksi". Manttelin sisällä oli irrallinen kuponkiarkki eli "talonkilehti". Talonkilehteen kuuluivat talonki (kantalippu, emälippu) ja siihen liittyvät "osinkokupongit" ja "osakeantikupongit". Kun kupongit oli käytetty loppuun, talonkilehti vaihdettiin uuteen. Tämä tapahtui noin kymmenen vuoden välein.


title: Osakekirja

text: Vuoden 1984 paikkeilla osakekirjat alkoivat Suomessa muuttaa muotoaan yksiosaisiksi A4-kokoisiksi osakekirjoiksi. Mallissa arkin yläpuoli on varsinainen osakekirja. Kupongit ovat sen alapuolella samalla sivulla. Tällaista osakekirjaa kutsutaan myös "sport"-malliksi. Myöhemmin keksittiin yhdistää osinko- ja osakeantikupongit numeroiduiksi "osakekupongeiksi" eli "osakelipuiksi".


title: Osakekirja

text: Joko talonkilehdellä tai osakekirjassa oli tavallisesti kymmenen osinkokuponkia, yksi osinkokuponki kullekin vuodelle. Kunkin vuoden osinko maksettiin kuponkia vastaan. Kupongissa oli joko järjestysluku tai vuosiluku, minkä osinkoon se oikeutti. Pörssiosakkeiden osingon sai tavallisesti nostaa kupongilla joko yhtiön pääkonttorista tai pankista. Oikeus osinkoon säilyi viiden vuoden ajan.


title: Osakekirja

text: Osinkokuponki on haltijapaperi. Kupongissa ei ole sen omistajan nimeä. Osinko maksetaan sille, joka esittää kupongin.


title: Osakekirja

text: Osakeanti- eli emissiokupongit oikeuttavat osallistumaan yhtiön osakeantiin. Kun yhtiö järjesti osakeannin, se ilmoitti samalla, minkänumeroiset osakeantikupongit oikeuttivat osakemerkintään. Jos osakeantikupongit oli jo käytetty, anti voitiin järjestää myös tiettyä käyttämätöntä osinkokuponkia vastaan. Jos osakeantiin ei halunnut osallistua, kupongit saattoi myydä pörssissä. Toinen sijoittaja pystyi ostamaan kuponkeja pörssistä ja pääsi näin osallistumaan antiin.


title: Osakekirja

text: Yksi osakekirja vastaa yhtä tai useampaa osaketta. Osakkeiden lukumäärä käy ilmi osakekirjasta numeroin. Tästä on se hyöty, että jos osakkeita on paljon, ei kuitenkaan tarvita suurta määrää osakekirjoja. Lukumäärä voi olla merkitty osakekirjaan myös kirjaimella. Esimerkiksi littera A voi tarkoittaa 1 osaketta, B 10 osaketta ja C 100 osaketta. Järjestys voi olla myös päinvastainen siten, että littera A merkitsee suurinta osakemäärää, B pienempää jne.


title: Osakekirja

text:
"Dorseeraus" tarkoittaa järjestelmää, jossa osakekirjan (tai obligaation) selkäreunaan painettu värinauha ilmaisee lukumäärän. Dorseeraus oli ruotsalaisen Thor Thörnbladin patentoima keksintö, jolla pyrittiin nopeuttamaan arvopaperien käsittelyä. Osakekirjat värikoodattiin seuraavasti:
Kaikki yritykset eivät ole noudattaneet dorseerausta. Jotkut yritykset ovat käyttäneet omia värikoodejaan.


title: Osakekirja

text: Suuren osakekirjan voi tarvittaessa jakaa useammaksi pienemmäksi osakekirjaksi.


title: Osakekirja

text: Osakekirja on tavallisesti asetettu nimetylle henkilölle (nimiosake). Hänen nimensä on kirjoitettu osakekirjan ensimmäiselle sivulle. Kun osakekirja siirretään toiselle omistajalle esimerkiksi kaupalla tai lahjoituksella, siihen tehdään siirtomerkintä. Merkintä tehdään siirtomerkinnöille varattuun osaan joko osakekirjan sisäsivulle tai takasivulle. Siirtotapoja on kaksi: nimisiirto ja avoin siirto.


title: Osakekirja

text: Avoimella siirrolla osakkeen saanut voi muuttaa siirron nimisiirroksi. Silloin uusi omistaja merkitsee avoimen siirron yläpuolelle sanan ”siirretään" ja oman nimensä. Jos osakkeella on avoin siirto ”Kristiina Varajoki” ja osake on sittemmin päätynyt Arvo Rahavirralle, Rahavirta voi muuttaa avoimen siirron nimisiirroksi itselleen täydentämällä merkinnän seuraavasti: ”Siirretään Arvo Rahavirralle. Kristiina Varajoki”. Nimisiirroksi muuttaminen ei kuitenkaan ole välttämätöntä.


title: Osakekirja

text: Siirtosarjan on oltava katkeamaton siitä, kenet on merkitty yhtiön osakeluetteloon, aina osakekirjan nykyiseen haltijaan asti. Siirtosarja voi koostua sekä nimisiirroista, avoimista siirroista että molemmista. Jos siirtosarjan katkeamattomuus ei käy siirtomerkinnöistä ilmi, se on osoitettava erillisillä saantoasiakirjoilla. Tämä on tarpeellista silloin, jos nimisiirrolla osakkeen saanut on kuollut, menettänyt oikeustoimikelpoisuutensa tai muuten estynyt siirtomerkinnän tekemisestä, ja osakekirja on muiden toimesta siirretty. Tarvittavat asiakirjat riippuvat tilanteesta.


title: Osakekirja

text: Kun paperiosakkeita myytiin pörssissä, myyjä teki osakekirjaan avoimen siirron. Myyjähän ei voinut tietää, kuka oli osakekirjan seuraava omistaja. Jos viimeinen siirto oli avoin siirto, myyjän ei tarvinnut tehdä mitään siirtomerkintää.


title: Osakekirja

text: Osakekirjoista on käytännössä yhtiölle ja osakkaille tiettyjä haittoja. Osakekirja voi kadota. Kun osakkeenomistaja myy ison osakekirjan osakkeista vain osan, täytyy osakekirja jakaa pienempiin osakekirjoihin. Osakeannissa merkityille osakkeille täytyy antaa uudet osakekirjat. Jos yhtiö liittyy arvo-osuusjärjestelmään, osakekirjat on kerättävä osakkailta pois.


title: Osakekirja

text: Jos osakekirja on kadonnut, tuhoutunut tai varastettu, se täytyy kuolettaa. Kuolettamista haetaan Suomessa käräjäoikeudelta.


title: Osakekirja

text: Kun osakekirja on kuoletettu, sen tilalle voi saada yhtiöltä uuden osakekirjan. Myös turmeltuneen osakekirjan tilalle voi saada uuden. Uusimiskulut maksaa osakkeenomistaja.


title: Osakekirja

text: Myös talongin voi Suomessa kuolettaa, sen sijaan osinkokuponkia ei voi. Kadonneen tai tuhoutuneen osinkokupongin viimeinen haltija voi nostaa sitä vastaavan osingon, jos hän ilmoittaa asiasta yhtiölle eikä kukaan muu nosta osinkoa säädetyn ajan kuluessa.


title: Osakekirja

text: Osakekirjojen keräily eli "skripofilia" on suhteellisen uusi harrastus. Keräilyn suosio on noussut 2010-luvulla. Eniten keräilijöitä on Yhdysvalloissa, Iso-Britanniassa, Saksassa ja Ranskassa. Alan suomalainen järjestö "Osakekirjakeräilijät ry." perustettiin vuonna 2007.


title: Osakekirja

text: Keräilyosakekirjan hintaan vaikuttavat kohteen ikä, ulkonäkö, lukumäärä, kunto sekä yhtiön tunnettuus, toimiala ja sijainti. Osakekirjassa oleva kuuluisan henkilön allekirjoitus tai nimi nostavat hintaa. Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa painetut osakekirjat ovat erityisen värikkäitä.


title: Osakekirja

text: Vanhin tunnettu osakekirja on Amsterdamin pankin osakekirja 1600-luvulta. Samalla vuosisadalla valmistettiin osakekirjoja jo myös Englannissa ja Saksassa. Ruotsin vanhimmat tunnetut osakekirjat ovat 1720-luvulta.


title: Emil Aro

text: Kustaa Emil Aro (vuoteen 1906 Axelbo, 2. maaliskuuta 1897 Köyliö – 16. maaliskuuta 1972) toimi Osuustukkukaupan (OTK) teollisuustoiminnan johtajana 1940- ja 1950-luvuilla toiminnan ollessa laajimmillaan.


title: Emil Aro

text: Aron ensimmäinen työpaikka vuodesta 1915 lähtien oli Valtionrautateiden palveluksessa muun muassa jarrumiehenä Tampere–Pori-rataosuudella. Aro toimi Suomen sisällissodan aikana Nakkilan asemalla kirjurina. Tämä johti valtiorikosoikeudessa tuomioon avunannosta valtiopetokseen. Rangaistus oli kolme vuotta kuritushuonetta, joskaan rangaistusta ei tarvinnut istua kokonaan.


title: Emil Aro

text: Aro keskittyi vuodesta 1920 lähtien työuraansa. Hän sai 1920 myymälänhoitajan paikan "Kuopion Työväen Osuuskaupasta". Samaan aikaan hän opiskeli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulussa, josta hän sai päästötodistuksen 1922. Vuonna 1928 hän sai "Keski-Karjalan Osuusliikkeestä" ensimmäisen toimitusjohtajan vakanssin. Aron viimeinen tehtävä ennen sotaa oli "Osuusliike Itä-Karjalan" toimitusjohtajan tehtävä Sortavalassa 1939–1940 ja siihen liittynyt Karjala-olutta ensimmäisenä Suomessa valmistaneen "Sortavalan Panimo Oy:n" toimitusjohtajan tehtävä.


title: Emil Aro

text: Näihin aikoihin kaupan keskusliikkeillä oli vaikeuksia saada kotimaisia teollisuustuotteita suoraan tehtailta. Tehtaat halusivat mieluummin myydä ne yksityisen tukkukaupan kautta. Niinpä OTK ja SOK alkoivat valmistaa tavaraa omana tuotantona. Aro nimitettiin vuoden 1941 alussa OTK:n tuotannonjohtajaksi. Johtokunnan jäseneksi hänet kutsuttiin 1953. Aro sai teollisuusneuvoksen arvonimen 1957, kun OTK:n oma tuotanto oli laajimmillaan. Toiminnan mielekkyys oli tällöin katoamassa. Kaikkia tavaroita oli saatavissa myös muilta valmistajilta, eikä kilpailu niiden kanssa aina ollut järkevää. Aron jäädessä 64-vuotiaana eläkkeelle vuoden 1961 lopussa alkoi OTK:n oman tuotannon vähittäinen supistuminen.


title: Niemisjärvi (Hankasalmi)

text: Niemisjärvi on kylä ja taajama, joka sijaitsee Hankasalmella Niemesjärven pohjoisrannalla noin 30 kilometrin päässä Jyväskylästä itään. Niemisjärvellä oli pankki ja kauppa 1990-luvulla sekä kohtaamispaikkana Maamiesseurantalo.


title: Niemisjärvi (Hankasalmi)

text: Nykyään Niemisjärvellä on grilli valtatien 9 varrella. Niemisjärven kylässä asuu noin 700 asukasta.


title: Niemisjärvi (Hankasalmi)

text: Niemisjärven kautta kulkee Jyväskylän–Pieksämäen rataosa, ja siellä sijaitsi aikoinaan Niemisjärven rautatieasema.


title: Mogiljovin kuvernementti

text: Mogiljovin kuvernementti () eli "Mahiljoun kuvernementti" oli Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue vuosina 1772–1796 ja 1802–1917. Mogiljovin kuvernementti perustettiin vuonna 1772 tapahtuneen Puolan ensimmäisen jaon jälkeen; tässä jaossa Venäjälle siirtyi suuri kaistale maata nykyisen Valko-Venäjän itäosien seudulta. Moglevista tehtiin kuvernementin hallintokeskus 1773 ja vuonna 1778 nimensä tuolloin Mogiljovin käskynhaltijakunnaksi (наместничество) muuttaneen alueen keskus. Myöhempiä Puolan jakoja ja seuranneiden hallinnollisten muutosten seurauksena käskynhaltijakunta lakkautettiin vuonna 1796, kun Valko-Venäjän kuvernementti perustettiin. Mogiljovin kuvernementti synnytettiin uudelleen vuonna 1802.


title: Mogiljovin kuvernementti

text: Venäjän keisarikunnan ensimmäisessä koko maan kattaneessa väestönlaskennassa 1897 Mogiljovin kuvernementin asukasluku oli 1 686 764 henkeä ja pinta-ala 42 134,6 neliövirstaa eli 47 951,8 neliökilometriä. Väestöstä 91,3 prosenttia (1 539 577 as.) asui maaseudulla ja 8,7 prosenttia (147 187 as.) kaupungeissa.


title: Mogiljovin kuvernementti

text: Väestö jakautui äidinkielensä perusteella seuraavasti: valkovenäläisiä oli 1 390 tuhatta, juutalaisia 204 tuhatta, (iso)venäläisiä 58 tuhatta, puolalaisia 18 tuhatta, latvialaisia 7 tuhatta, ukrainalaisia (vähävenäläisiä) ja liettualaisia 3,6 tuhatta. Ortodoksisen kirkon piiriin kuului 1 402 tuhatta asukasta, juutalaisuuteen 204 tuhatta, katoliseen kirkkoon 50 tuhatta ja vanhauskoisia oli 23 tuhatta.


title: Mogiljovin kuvernementti

text: Kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd), joita oli yksitoista vuonna 1897. Kuvernementinkaupunki oli Mogiljov (Mahiljou) (43 119 as.), mutta myös Gomelin (Homel) kihlakuntakaupunki oli merkittävä (36 775 as.).


title: Mogiljovin kuvernementti

text:
Vuoden 1897 väestönlaskennan aikaan kuvernementissä oli seuraava kihlakuntajako:
Mahiljoun kuvernementti lakkautettiin 1917. Vuosina 1919–1926 suurin osa sen kihlakunnista kuului Valko-Venäjän SNT:n Gomelin kuvernementin piiriin.


title: Jevgeni Hvalko

text: Jevgeni Hvalko (ven. Евгений Михайлович Хвалько, s. 7. maaliskuuta 1975 Krasnoturjinsk, Neuvostoliitto) on venäläis-valkovenäläinen jääpalloilija, joka on edustanut useita venäläisseuroja saavuttaen viisi Venäjän mestaruutta kolmessa seurassa, Krasnojarskin Jeniseissä, Arkangelin Vodnikissa ja Moskovan Dynamossa. Hvalko aloitti uransa 17-vuotiaana joulukuussa 1992 Majakissa. Hän edustaa Krasnojarskin Jeniseitä.


title: Jevgeni Hvalko

text: Hvalko aloitti uransa Valko-Venäjän jääpallomaajoukkueessa vuoden 2003 kisoissa ja on edustanut sen jälkeen Valko-Venäjää kuusi kertaa vuoteen 2013 mennessä (2003, 2008, 2009, 2011, 2012 ja 2013). Hän on ollut Valko-Venäjän maajoukkueen näkyvimpiä pelaajia.


title: Jevgeni Hvalko

text: Seurajoukkueissa


title: Jevgeni Hvalko

text: Maajoukkueessa


title: Sipoonjoki

text: Sipoonjoki () on itäisellä Uudellamaalla virtaava, noin 37 kilometriä pitkä ja monihaarainen joki, josta noin 30 kilometriä sijaitsee Sipoossa. 1800-luvun lopulla joki oli vielä niin leveä ja syvä, että siinä pystyi liikkumaan laivoilla. Nykyisellään joki muistuttaa paikoin enemmänkin ojaa. Joen mukaan on nimetty Sipoon toinen yläaste, Sipoonjoen koulu.


title: Pax-Ting

text: Pax-Ting oli heinä-elokuussa 1939 Unkarin Gödöllőssä pidetty tyttöpartiolaisten kansainvälinen leiri, jonka järjesti Partiotyttöjen Maailmanliitto. Leiriä varjosti uhka toisesta maailmansodasta, joka alkoikin vain muutamaa viikkoa leirin päättymisen jälkeen. Pax-Tingistä piti alkaa säännöllinen perinne, mutta maailmansodan vuoksi se jäi ainoaksi laatuaan.


title: Pax-Ting

text: Suomen Partiotyttöjen Neuvottelukunta teki vuonna 1937 Partiotyttöjen Maailmanliitolle aloitteen pienten kansainvälisten leirien karsimisesta ja voimavarojen keskittämisestä suuriin partiopoikien jamboreita vastaaviin leireihin. Liiton maailmankomitea hyväksyi ehdotuksen, ja unkarilaiset lupautuivat ensimmäisen maailmanleirin järjestäjiksi. Paikaksi valittiin Gödöllőn linnaa ympäröivä metsäpuisto lähellä Budapestia. Samassa paikassa oli järjestetty partiopoikien neljäs maailmanjamboree vuonna 1933. Alun perin leirin nimeksi päätettiin poikien vastaavaa leiriperinnettä mukaillen Jamboretta, mutta se ei kelvannut partiopojille, jotka katsoivat jamboreen omaksi ”tavaramerkikseen”. Uudeksi nimeksi valittiin Pax-Ting, ”rauhan käräjät”. Alkuosan voidaan katsoa viittaavan myös Pax Hilliin ja Paxtuun, Baden-Powellien asumuksiin Englannissa ja Keniassa.


title: Pax-Ting

text: Leirin osallistumismaksu oli 60 pengőtä, johon sisältyivät muun muassa ruokailut, polttopuut ja patjan oljet. Leirille matkustavat saivat Euroopan rautateillä 60 prosentin alennuksen. Osallistujien alaikäraja oli 14 vuotta. Gödöllőn leirialue oli kooltaan kuusi neliökilometriä, ja sen varustukseen kuuluivat sähkövalaistus ja kaiuttimet. Leirille osallistui noin 5 000 partiolaista 36 maasta. Osallistujista suunnilleen kaksi kolmannesta oli unkarilaisia, joiden jälkeen suurimpia kansallisuusryhmiä olivat pohjoismaalaiset jopa runsaan 200 hengen lähetystöillään.


title: Pax-Ting

text: Maakohtaiseksi osallistujamäärän ylärajaksi oli ensin asetettu 120 partiotyttöä ja yksi johtaja kymmentä tyttöä kohti, mutta kun kävi selväksi, etteivät monet kaukaisemmat partiomaat kuitenkaan saisi kiintiötään täyteen, leirille hyväksyttiin kaikki halukkaat eurooppalaiset. Maailmansodan uhka vähensi selvästi osallistumishalukkuutta, ja useimmista maista tuli leirille vain pieni ryhmä jos sitäkään. Suomessakin ennakkoilmoittautumisia oli ollut lähes 250, mutta monet peruivat osallistumisensa maailmanpoliittisen tilanteen tiukentumisen myötä.


title: Pax-Ting

text: Suomesta leirille osallistui 181 partiotyttöä johtajanaan Helvi Maukola. Kulujen kattamiseksi järjestettiin muun muassa valtakunnalliset arpajaiset, joiden tuotto jäi kuitenkin toivottua laihemmaksi, 250 000 markkaan – samoihin aikoihin kerättiin rahaa myös Helsingin vuoden 1940 olympialaisiin ja maanpuolustuksen vahvistamiseen. Suomalaisten partiolaisten osallistumisintoa lisäsi ”heimokansan” asema järjestäjinä sekä se, että aloite leirin järjestämisestä oli tullut Suomesta.


title: Dahl-linjaliikenne

text: Dahl-linjaliikenne Oy on kokkolalainen linja-autoyritys. Se on perustettu vuonna 1962.


title: Dahl-linjaliikenne

text: Dahl-linjaliikenteen perusti John Dahl (1922–1999). Hän osti vuonna 1962 Mercedes-Benz -pikkubussin, jolla ajoi taksiliikennettä, jonka oli aloittanut muutamaa vuotta aikaisemmin Pobeda-taksilla. Vuonna 1985 John luopui yrityksen aktiivisesta vetämisestä, ja hänen poikansa Vidar ja Göran Dahl jatkoivat. Vuonna 1999 yritys jaettiin niin, että Göran keskittyi lähiliikenteeseen (Dahl Citybus Oy), ja Vidar tilausajoihin. Sittemmin Dahl Citybus on ajanut Kokkolan paikallisliikennettä, ja Dahl-linjaliikenne lähinnä tilausajoja.


title: Fate of a Dreamer

text: Fate of a Dreamer on Ambeonin debyyttialbumi, joka ilmestyi vuonna 2001 alankomaalaisen levy-yhtiön Transmission Recordsin julkaisemana. Jokaisessa albumin kymmenessä kappaleessa on viittauksia Arjen Anthony Lucassenin Ayreon-projektin kappaleisiin. Albumi oli kymmenen vuotta loppuunmyyty. Vuonna 2011 ilmestyi uudelleenjulkaisu, jossa oli mukana "Cold Metal" -singlellä aiemmin julkaistuja bonuskappaleita sekä 14 Ambeonin ja Ayreonin kappaleiden akustista versiota sisältävä CD-levy.


title: Fate of a Dreamer

text: Kappaleet 11–13 esiintyvät vain vuoden 2011 uudelleenjulkaisussa.


title: Fate of a Dreamer

text: CD 2 sisältää akustisia versioita Ambeonin ja Ayreonin tuotannosta ja se sisältyy ainoastaan vuoden 2011 uudelleenjulkaisuun.


title: Dmitri Sergejev (jääpallo)

text: Dmitri Sergejevitš Sergejev (, s. 28. marraskuuta 1976 Kazan, Neuvostoliitto) on venäläis-valkovenäläinen jääpallomaalivahti, joka on edustanut uransa alussa Kazanin Vodnikia ja myöhemmin enimmäkseen Uljanovskin Volgaa.


title: Dmitri Sergejev (jääpallo)

text: Sergejev aloitti uransa Valko-Venäjän jääpallomaajoukkueessa vuoden 2003 kisoissa ja on edustanut sen jälkeen Valko-Venäjää kaikkiaan kymmenen kertaa MM-kisoissa vuoteen 2013 mennessä.


title: Jadeiitti

text: Jadeiitti on pyrokseeniryhmään kuuluva mineraali, joka voi olla osana jadekorukivessä nefriitin kanssa. Jadeiittia käytetään myös sellaisenaan korukivenä. Sen nimi johtuu espanjankielisistä sanoista, jotka tarkoittavat lantiokiveä. Se on väriltään yleensä vihreän sävyinen, harmaa, violetti, ruskea tai oranssi, harvoin punasävyinen. Kun se kiiltää, se kiiltää lasin tai rasvan tavoin. Sitä esiintyy metamorfisten kivilajien yhteydessä. Kemiallinen kaava on Na(AlFe)SiO.


title: Jadeiitti

text: Jadeiitti tunnettiin jo neoliittisen kivikauden aikana. Muinaisessa Kiinassa sitä pidettiin valtiovallan symbolina. Myös muinaisten asteekki- ja mayaintiaanien tiedetään tunteneen jadeiitin.


title: Jadeiitti

text: Varhaisimmin löydettyjä jadeiittiesiintymiä on Kiinassa ja Myanmarissa. Sitä esiintyy merkittävissä määrin myös Yhdysvalloissa, Guatemalassa, Meksikossa, Kolumbiassa, Australiassa, Papua-Uudessa-Guineassa ja Uudessa-Seelannissa. Pieniä esiintymiä on Kazakstanissa, Venäjällä, Armeniassa, Grönlannissa ja Italiassa.


title: Jadeiitti

text: Jadeiittia hiotaan pyöreäksi, gemmeiksi tai muiksi koruiksi.


title: Cape Breton Screaming Eagles

text: Cape Breton Screaming Eagles on kanadalainen juniorijääkiekkojoukkue. Se pelaa Ligue de hockey junior majeur du Québecissa eli LHJMQ:ssa. Joukkueen kotipaikka on Sydneyn kaupunki Nova Scotian provinssissa.


title: Cape Breton Screaming Eagles

text: Cape Breton Screaming Eagles on perustettu vuonna 1997, jolloin Granby Prédateurs muutti Granbyn kaupungista Sydneyhin. Tätä ennen joukkue on muuttanut useasti, mutta lähtöisin se on Sorel-Tracyn kaupungista, jossa Sorel Éperviers perustettiin vuonna 1969.


title: Cape Breton Screaming Eagles

text: Cape Breton Screaming Eagles on jäädyttänyt seurassa vuosina 2000–2004 pelanneen maalivahdin Marc-André Fleuryn pelinumeron.


title: Cape Breton Screaming Eagles

text: Cape Breton Screaming Eagles ei ole koskaan voittanut konferenssiaan, mutta on päässyt neljästi konferenssin välieriin.


title: Leopold Okulicki

text: Leopold Okulicki (12. marraskuuta 1898 – 24. joulukuuta 1946) oli puolalainen kenraali ja Armia Krajowan eli saksalaismiehitystä vastustaneen vastarintaliikkeen viimeinen päällikkö toisessa maailmansodassa. Hän kuoli vankeudessa Neuvostoliitossa. Okulicki tunnettiin myös lempinimillä "Kobra", "Kula", "Niedźwiadek" ja "Termit".


title: Leopold Okulicki

text: Okulicki syntyi Bratucicessä lähellä Bochniaa. Hän kävi peruskoulunsa Okulicessa ja lukion Bochniassa. Vuonna 1914 hän liittyi ensimmäisen maailmansodan itärintamalla Saksaa vastaan taistelleeseen puolalaiseen legioonaan, mutta joutui jättäytymään pois jo samana vuonna terveydellisten syiden takia. Seuraavan vuoden syyskuussa hän kuitenkin oli jälleen palveluksessa ja otti osaa taisteluihin Rarańczassa ja Kostiuchnówkassa, Vuonna 1916 hän haavoittui Polska Góran taistelussa. Niin sanotun valakriisin takia vuonna 1917 Okulicki siirtyi Itävalta-Unkarin armeijaan ja kouluttautui reservin upseeriksi Košicessa vuonna 1918. Sodan loputtua hän liittyi puolalaisten joukkoihin ja oli mukana riisumasta aseista itävaltalaisia sekä Ukrainan itsenäisyyssodan puolalaisjoukoissa. Vuonna 1920 hän yleni luutnantiksi ja haavoittui lievästi Berezinajoella käydyssä taistelussa.


title: Leopold Okulicki

text: Vuonna 1925 Okulicki valmistui sotilaskorkeakoulusta Varsovassa. Sotaa edeltäneenä aikana hän toimi useissa eri tehtävissä ja yleni everstiluutnantiksi. Saksan hyökättyä Puolaan hän toimi Varsovassa ja johti kaupungin länsiosan puolustusta. Kaupungin kukistumisen jälkeen Okulicki oli perustamassa miehittäjien vastaista liikettä ja hän toimi vuosina 1939 ja 1940 Varsovassa ja Lvivissä. Tammikuussa 1941 hän joutui NKVD:n pidättämäksi. Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon hänet kuitenkin armahdettiin ja myöhemmin hän toimi Neuvostoliiton seitsemännen jalkaväkidivisioonan johdossa. Sittemmin hän siirtyi Britanniaan ja sai koulutusta laskuvarjojääkäreissä tarkoituksenaan myöhemmin hypätä miehitettyyn Puolaan.


title: Leopold Okulicki

text: Okulicki hyppäsi Puolaan 22. toukokuuta 1944 ja hänet ylennettiin samana päivänä prikaatinkenraaliksi. Hän toimi ensin Armia Krajowassa, mutta liityttyään Niepodlegŀość-järjestöön hän asettui taka-alalle. Okulickilla oli kuitenkin tärkeä osuus päätöksessä ryhtyä Varsovan kansannousuun. Kansannousun kukistuttua Okulicki yleni Armia Krajowan johtoon joulukuussa 1944. 19. tammikuuta 1945 hän antoi määräyksen Armia Krajowan hajottamisesta, mutta määräsi myös aseita piilotettavaksi mahdollista uutta sotaa varten. 27. maaliskuuta 1945 hän saapui neuvotteluihin neuvostoliittolaisten kanssa näiden kutsumana, mutta joutuikin NKVD:n pidättämäksi syynä käskyjen tottelematta jättäminen ja sabotaasin järjestäminen puna-armeijaa vastaan. Hänet vietiin Lubjankan vankilaan ja hän sai kymmenen vuoden tuomion. Okulicki kuoli vankeudessa Moskovassa.


title: Kulta-akaasia

text: Kulta-akaasia ("Acacia baileyana") on akasioiden sukuun kuuluva keltakukkainen pensas tai pieni puu.


title: Kulta-akaasia

text: Kulta-akaasia kasvaa enintään 8 metriä korkeaksi. Sen lehvästö on tiheä, oksat kaareutuvat alaspäin. Oksia peittää harmaa kaarna, nuoret oksankärjet ovat hienon nukan peitossa. Lehdet muistuttavat saniaisen lehtiä, niiden lehdykät ovat 3-6 mm leveitä. Kullankeltaiset kukat kasvavat noin 10-20 kappaleen tertuissa, niiden halkaisija on noin 5 mm.


title: Kulta-akaasia

text: Koristekasviksi on jalostettu punalehtinen muoto ja toinen, jonka lehdenkärjet ovat keltaiset.


title: Kulta-akaasia

text:
Kulta-akaasiaa kasvaa luonnonvaraisena Australiassa New South Walesin osavaltiossa.
Se on levinnyt tulokaslajina muuallekin. Se kestää pakkasta 7 asteeseen asti, ja viihtyy monenlaisessa maaperässä aurinkoisilla kasvupaikoilla. Kulta-akaasiaa käytetään pensasaitoina ja tuulensuojakasveina.


title: Grodnon kuvernementti

text: Grodnon kuvernementti () eli Hrodnan kuvernementti oli Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue vuosina 1795–1915. Se käsitti alueen, joka nykyisin muodostaa Valko-Venäjän Brestin, Hrodnan alueiden länsiosat ja suuren osan Puolan Podlasian voivodikunnasta.


title: Grodnon kuvernementti

text:
Venäjän keisarikunnan ensimmäisessä koko maan kattaneessa väestönlaskennassa 1897 Grodnon kuvernementin asukasluku oli 1 603 409 henkeä ja pinta-ala 33 900,8 neliövirstaa eli nyky-yksiköissä 38 581,2 neliökilometriä. Väestöstä 84,1 prosenttia (1 348 818 as.) asui maaseudulla ja 15,9 prosenttia (254 591 as.) kaupungeissa.
Kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd), joiden määrä oli esimerkiksi vuonna 1897 yhdeksän. Kuvernementinkaupunki oli vuodesta 1801 lähtien Grodno (Hrodna) (46 919 as.). Myös Slonim oli ollut muutaman vuoden kuvernementtiä vastaavan käskynhaltijakunnan (наместничество) hallintokeskus. Myös kihlakuntakaupungit Belostok (Białystok, 66 032 as.) ja Brest (Brest-Litovsk, 46 568 as.) olivat merkittäviä.


title: Grodnon kuvernementti

text: Kuvernementin suurimmat väestöryhmät olivat vuonna 1897 äidinkielen mukaan ryhmiteltynä: valkovenäläiset 44,0%, ukrainalaiset 22,6%, juutalaiset 17,4%, puolalaiset 10,1%, (iso)venäläiset 4,6%, saksalaiset 0,6%, liettualaiset ja samogiitit 0,2%, tataarit 0,2% ja muut 0,3%.


title: Erkki Kaira

text: Erkki Rainer Kaira (5. kesäkuuta 1926 Turku – 28. huhtikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri. Hän oli Uudenmaan jääkäripataljoonan komentaja vuosina 1971–1975, sotilasasiamies Washingtonissa 1975–1978 ja Helsingin sotilaspiirin ja varuskunnan päällikkö 1978–1980. Kaira osallistui useisiin , muun muassa vuonna 1956 Suezilla, vuonna 1958 sotilastarkkailijana Libanonissa ja vuosina 1964–1966 upseerina Kyproksella. Vuonna 1980 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja hän sai tärkeän tehtävän YK:n alipääsihteerinä Lähi-idässä. Hän oli ensin 1980–1981 UNTSO:n aselevontarkkailuelimen komentajana Palestiinassa ja 1981–1982 UNDOF:n komentajana Golanilla. Hän jäi tämän komennuksen jälkeen eläkkeelle.


title: Keski-Eleuthera

text: Keski-Eleuthera on Bahaman hallintoalue Eleutheran saarella. Hallintoalueen asukasluku on 2 363. Alueen keskus on Governor's Harbour.


title: Ilkka Nummela

text: Ilkka Nummela (s. 24. syyskuuta 1950 Turku) on Jyväskylän yliopiston Suomen historian professori vuodesta 1995 ja taloushistorian vuodesta 2001. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet: Suomen talouden suorituskyky, elintaso ja taloudellinen eriarvoisuus vuosina 1400–2000; nikkelikauppa sekä yhteiskunnan historian huippuyksikön tutkimuskohde "kontekstuaalinen analyysi suomalaisen yhteiskunnan rakenteista ja identiteeteistä 1400-2000".. Nummela johtaa Biografiakeskuksen "Talouselämän vaikuttajat" -julkaisuhanketta (2007–2013).


title: Esteri Tomula

text: Ilta Esteri Tomula (31. lokakuuta 1920 Helsinki – 18. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen keramiikkataiteilija, joka teki pitkän uran Arabian tehtaiden astia- ja kuviosuunnittelijana 1947–1984.


title: Esteri Tomula

text: Esteri Tomula pääsi ylioppilaaksi Tyttönormaalilyseosta 1939 ja valmistui keraamikoksi Taideteollisesta oppilaitoksesta 1947. Samana vuonna hän aloitti Arabian tehtaalla koristetaiteilijana ja pysyi siellä eläkkeelle jäämiseensä, vuoteen 1981 asti. Päivätyönsä ohessa Esteri Tomula toimi kolmisenkymmentä vuotta tuntiopettajana helsinkiläisessä Toimelan vapaaopistossa, jossa hän kasvattavalla otteella jakoi tietojaan ja taitojaan oppilailleen.


title: Esteri Tomula

text: Tomulan tunnetuimmat astiamallistot ovat "Fennica" -maljakot ja -vadit, "Krokus"-astiasto, "Vegeta"-sarjan ruokakasviaihein koristellut emaliastiat ja -kattilat sekä "Botanica"-seinälautaset.


title: Esteri Tomula

text: Koristekuvioissa Tomula yhdisti painamisen ja käsinmaalaamisen. Kuvioiden ohuet ääriviivat painettiin astioihin mustalla ja kuviot väritettiin sitten käsin maalaten.


title: Esteri Tomula

text: Esteri Tomula osoitti testamentissaan huomattavan summan hänen nimeään kantavan rahaston perustamiseen. Rahasto hankkii Taideteollisuusmuseoon ulkomaista ja kotimaista keramiikkaa sekä järjestää kansainvälistä taiteilijavaihtoa.


title: Keski-Abaco

text: Keski-Abaco on Bahaman hallintoalue Abacon saarella. Hallintoalue koostuu kolmesta kaupungista: Dundas Town, Marsh Harbour, Murphy Town. Hallinnollinen keskus sijaitsee suurimmassa kaupungissa, eli Marsh Harborissa. Hallintoalueen yhteenlaskettu asukasluku on 9 196.


title: Raija Uosikkinen

text: Raija Liisa Uosikkinen (12. huhtikuuta 1923 Hollola – 15. tammikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen keramiikkataiteilija, joka teki pitkän uran Arabian tehtaiden astia- ja kuviosuunnittelijana vuodesta 1947 vuoteen 1986, jolloin jäi eläkkeelle.


title: Raija Uosikkinen

text: Uosikkinen kävi viisi luokkaa Lahden tyttölyseota ja valmistui keraamikoksi Taideteollisesta oppilaitoksesta 1947.


title: Raija Uosikkinen

text: Raija Uosikkisen ensimmäisiä isoja tehtäviä Arabialla oli Kaj Franckin uuden B-astiaston koristeversioiden suunnittelu. Näihin kuuluvat muun muassa "Linnea, Polaris, Pellervo" sekä "Hattara", joka palkittiin kultamitalilla Yhdysvaltain Sacramentossa 1961. Suosituimpia Uosikkisen malleja ovat "Emilia"-koriste-esinesarja sekä islamilaisesta ornamentiikasta vaikutteensa saanut koristekuvio "Ali".


title: Raija Uosikkinen

text: Vuonna 1976 Uosikkinen sai suunniteltavakseen vuosilautassarjan, josta syntyi vähitellen 24-osainen Kalevala-aiheinen seinälautaskokonaisuus. Hän suunnitteli myös Arabian 1978–1983 valmistetut vuosittaiset joululautaset.


title: Raija Uosikkinen

text: Raija Uosikkisen töitä esiteltiin Milanon triennaalissa 1954 ja 1960 sekä Brysselin maailmannäyttelyssä 1958.


title: Raija Uosikkinen

text: Raija Uosikkinen opetti posliininmaalausta Toimelan vapaaopistossa ja keraamista sarjatuotantokoristelua Taideteollisessa korkeakoulussa.


title: Kaunasin kuvernementti

text: Kaunasin kuvernementti (, ) oli Venäjän keisarikunnan hallinnollinen alue vuosina 1843–1915. Se lohkaistiin Vilnan kuvernementin alueesta.


title: Kaunasin kuvernementti

text:
Venäjän keisarikunnan ensimmäisessä koko maan kattaneessa väestönlaskennassa 1897 Kaunasin kuvernementin asukasluku oli 1 544 564 henkeä ja pinta-ala 35 315,5 neliövirstaa eli nyky-yksiköissä 40 191,2 neliökilometriä. Väestöstä 90,7 prosenttia (1 401 420 as.) asui maaseudulla ja 9,3 prosenttia (143 144 as.) kaupungeissa.Tätä aiemmin asukasluku oli 969 369 (1857) ja kuvernementin loppuvuosina 1 857 100 (1914).
Kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd). Kuvernementinkaupunki oli Kaunas (Kovno) (70 920 as.). Vuonna 1897 Kaunasin kuvernemenissä oli kaikkiaan seitsemän kihlakuntaa oheisen taulukon kuvaaman jaon mukaisesti:


title: Kaunasin kuvernementti

text: Kuvernementin suurimmat väestöryhmät olivat vuonna 1897 äidinkielen mukaan ryhmiteltynä: liettualaiset 37,2%, samogiitit 28,8%, juutalaiset 13,7%, puolalaiset 9,0%, (iso)venäläiset 4,7%, valkovenäläiset 2,4%, latvialaiset 2,3%, saksalaiset 1,4%, ukrainalaiset 0,1% ja muut 0,2%.


title: Luzizila Kiala

text: Luzizila Kiala (s. 19. marraskuuta 1963) on angolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Uijen hiippakuntaan 23. elokuuta 1992 ja nimitettiin Sumben hiippakunnan johtoon 21. toukokuuta 2013. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Emílio Sumbelelo, jota avustivat Almeida Kanda ja Vicente Carlos Kiaziku.


title: Luzizila Kiala

text: Kiala asetettiin virkaansa 8. syyskuuta 2013.


title: Type 69/79

text:
Type 69/79 on kiinalaisvalmisteinen taistelupanssarivaunu. Nimiviite kohdistuu ajankohtaan, jolloin muutosversiointi tuli ajankohtaiseksi. "79" viittaa uuteen päivitettyyn muutosversiointiin.
Vuonna 1969 tapahtui Kiinan sekä Neuvostoliiton välisiä rajakahakoita. Joitain T-62 -tyypin vaunuja jäi sotasaaliina Kiinan puolelle. Kiinalaiset käyttivät saamiaan sotasaalisvaunuja uuden tyypin kehittämiseen, sillä viimeksi NL:sta aseapuna saatu versio oli T-54 sekä T-55. Nämä tunnettiin Kiinassa nimellä "Type 59". Tämä vaunutyyppi esiteltiin ensi kertaa sotilasparaatissa Pekingissä, vasta vuonna 1982.


title: Type 69/79

text: Vaunutyypistä oli olemassa evakuointi-, silta-, sekä ilmatorjuntaversiot. Taistelumassa on 36, 5 tonnia. Miehistön määrä on 4 henkeä. V12-dieselmoottori on nestejäähdytteinen, ja 580 hv tehoinen (432 kW). Panssaroinnin vahvuus oli 100 mm. Enimmäisnopeus maantieolosuhteissa on 50 km/h.


title: Type 69/79

text: Saudi-Arabian välityksellä tätä vaunutyyppiä vietiin paljon Irakiin. Siellä se oli tarkoitettu korvaamaan Irakin-Iranin välisen sodan aiheuttamia menetyksiä.


title: Type 69/79

text: Kiinassa tätä tyyppiä seurasi Type 80 sekä sittemmin Type 85.


title: Bienvenu Manamika Bafouakouahou

text: Bienvenu Manamika Bafouakouahou (s. 16. lokakuuta 1964 Brazzaville) on brazzavillenkongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Kinkalan hiipakuntaan 29. elokuuta 1993 ja nimitettiin Dolisien hiippakunnan johtoon 24. toukokuuta 2013. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Andrés Carrascosa Coso, jota avustivat Louis Portella Mbuyu ja Daniel Mizonzo.


title: Run (Snow Patrolin kappale)

text: Run on skotlantilaisen rockyhtye Snow Patrolin kappale, joka julkaisiin toisena singlenä yhtyeen kolmannelta studioalbumilta "Final Straw" 26. tammikuuta 2004.


title: Run (Snow Patrolin kappale)

text: Kappaletta ovat coveroineet useat artistit, muun muassa Tre Lux, Three Graces ja Damian McGinty. Kenties tunnetuimman coverin on kuitenkin levyttänyt Leona Lewis, joka julkaisi kappaleen singlenä 30. marraskuuta 2008.


title: Run (Snow Patrolin kappale)

text: Leona Lewis esitti lokakuussa 2007 BBC Radio 1:n ohjelmassa "Live Lounge" coverin Snow Patrolin kappaleesta "Run". Lewisin cover kappaleesta oli heti menestys, joten Lewis julkaisi sen singlenä marraskuussa 2008 debyyttialbuminsa Spiritin deluxe-versiolta. "Run" on yksi Lewisin tunnetuimmista kappaleista.


title: Run (Snow Patrolin kappale)

text: Lewisin cover sai kriitikoilta paljon positiivista palautetta. Snow Patrolin laulaja Gary Lightbody itse kommentoi versiota näin: "Hän selvästi tutkiskeli kappaletta ja mietti pitkään ja hartaasti kuinka tulkita se. Hän osui siinä sen ytimeen. Olen sitä mieltä, että hän kuulostaa aivan ilmiömäiseltä. En ole suuri The X Factor -tyyppisten ohjelmien fani, mutta kun lahjakkuus kuten hän tulee esille, en voi kieltää sitä. Hän tulee olemaan pinnalla seuraavien 20 vuoden aikana. Hän on seuraava Whitney. Hän salpaa hengitykseni.


title: Run (Snow Patrolin kappale)

text: Music Radar kehui Lewisin coveria sanoen "Leona Lewis koskettaa sydämiä". Newsround ylisti kappaletta kolmentoiden, että "suuri gospelkuoro ja orkesteri sopivat hyvin Leonan voimakkaaseen ääneen - ja muistuttaa kuuntelijoita, miksi kappale sai heidät itkemään, kun he kuulivat sen ensikertaa "Live Loungessa" viime vuonna. The Sentinel-lehden mielestä Lewisin single on monta kertaa parempi kuin Snow Patrolin alkuperäinen versio. "Se on voimakas, koskettava ja kuoro sen taustalla vie sen toiselle tasolle.


title: Run (Snow Patrolin kappale)

text: Kappale ylsi Irlannin singlelistan kärkeen sen julkaisuviikolla. Se pysyi Irlannissa ensimmäisenä yhteensä neljä viikkoa. Joulukuussa 2008 single sijoittui Iso-Britanniassa ensimmäiseksi ollen Lewisin kolmas listaykkönen. "Runista" tuli nopeiten myynyt lataussingle Iso-Britanniassa myytyään 69 244 kopiota vain kahdessa päivässä. Kappale piti ennätystä hallussa vuoden 2009 joulukuuhun asti.


title: Run (Snow Patrolin kappale)

text: "Run" sijoittui ensimmäiseksi Irlannin ja Iso-Britannian lisäksi Itävallassa. Saksassa kappale oli parhaimmillaan kolmannella sijalla, maaliskuussa 2011. Suomen virallisella listalla "Run" oli parhaimmillaan seitsemäntenä.


title: Almeida Kanda

text: Almeida Kanda (myös Canda; s. 10. toukokuuta 1959 Cangola) on angolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Uijen hiippakuntaan 6. heinäkuuta 1986 ja nimitettiin Ndalatandon hiippakunnan johtoon 23. heinäkuuta 2005. Piispaksi vihkiminen seurasi 23. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giovanni Angelo Becciu, jota avustivat José Francisco Moreira dos Santos ja Filomeno do Nascimento Vieira Dias. Kanda asetettiin virkaansa 20. marraskuuta.


title: Arne Johansen

text: Arne Leif Johansen (3. huhtikuuta 1927 Oslo – 25. lokakuuta 2013 Ørland) oli norjalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.


title: Arne Johansen

text: Johansen saavutti 500 metrillä olympiapronssia Oslossa 1952. Hän jakoi pronssin samalla ajalla kanadalaisen Gordon Audleyn kanssa.


title: Arne Johansen

text: Johansen kuoli 86 vuoden ikäisenä Ørlandissa 25. lokakuuta 2013.


title: Yrjö Wiherheimo

text: Yrjö Vidor Wiherheimo (s. 8. marraskuuta 1941 Helsinki) on suomalainen sisustusarkkitehti ja teollinen muotoilija sekä Vivero-designyrityksen pääsuunnittelija ja luova johtaja. Hän toimi kalustemuotoilun professorina Taideteollisessa korkeakoulussa 1997–2007.


title: Yrjö Wiherheimo

text: Wiherheimo syntyi lastenpsykiatri Salme Tyttö Wiherheimon (s. 1908) ja filosofian tohtori Onni Wihtori Wiherheimon (s. 1904) perheeseen. Hän pääsi ylioppilaaksi Arkadian yhteislyseosta 1962 ja valmistui Taideteollisesta oppilaitoksesta 1967. Hän on suunnitellut lukuisten yritysten, museoiden, lähetystöjen ja korkeakoulujen toimitiloja.


title: Yrjö Wiherheimo

text: Wiherheimo opetti Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla 1974–1979 ja toimi kalustemuotoilun opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa vuodesta 1981 alkaen. Vuosina 1987–1993 hän toimi huonekalusuunnittelun professorina Norjan Bergenissä toimivassa Statens høgskole for konsthandverk og design -oppilaitoksessa. Hän on lisäksi ollut vierailevana professorina yliopistoissa Santiago de Chilessä, Argentiinan Buenos Airesissa ja Intian Ahmedabadissa.


title: Yrjö Wiherheimo

text: Wiherheimo on saanut muun muassa valtion taideteollisuuspalkinnon 1981, useita kunniakirjoja Suomi muotoilee -näyttelyissä 1983 ja 1986, palkinnon parhaasta suomalaisesta huonekalusta 1984, Milanon triennaalin Italia’s Cup -kunniamaininnan 1986, Vuoden museo -palkinnon 1993, Ilmari Tapiovaara -palkinnon 2001 ja Asko-Avonius-palkinnon 2006.


title: Yrjö Wiherheimo

text: Yrjö Wiherheimon töitä kuuluu New Yorkin Cooper Hewitt -museon, Chicagon Athenaeumin, Lontoon Victoria and Albert Museumin sekä Hampurin, Oslon, Kööpenhaminan ja Helsingin taideteollisuusmuseoiden kokoelmiin.


title: Kölintarkastus

text: Kölintarkastus oli aiemmin Suomessa nimitys ulkomailta saapuneen laivan tullitarkastukselle.


title: Kölintarkastus

text: Kölintarkastukseksi sanottiin sitä laivan tarkastusta, joka tehtiin ulkomailta saapuneeseen laivaan sen jälkeen kun sen lasti oli purettu. Laivan sisusta tutkittiin tarkasti sen varalta, oliko laivassa salaisia säilytyspaikkoja ja niissä tavaraa, jonka tuonti oli kielletty taikka joka oli tullissa ilmoitettava. Nimitys oli käytössä ainakin 1930-luvun Suomessa.


title: Branko Vidović

text: Branko Vidović (1923 Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta – 5. lokakuuta 2013) oli Jugoslaviaa edustanut uimari.


title: Branko Vidović

text: Vidović saavutti uintiurallaan yhden arvokisamitalin, 4×200 metrin vapaauintiviestin EM-pronssin pitkällä radalla Wienissä 1950. Samalla matkalla hän sijoittui viidenneksi Lontoon kesäolympialaisissa 1948. Hän osallistui Lontoossa myös 400 metrin vapaauintiin, jossa karsiutui välierissä.


title: Branko Vidović

text: Vidović kuoli 90 vuoden ikäisenä 5. lokakuuta 2013.


title: Retkeilylautakunta

text: Retkeilylautakunta oli aiemmin Suomessa opetusministeriön alainen valtion lautakunta, jonka tehtävänä oli edistää retkeilyä Suomessa.


title: Retkeilylautakunta

text: Retkeilylautakunta syntyi valtioneuvoston päätöksellä vuonna 1929.


title: Retkeilylautakunta

text: "Opetusministeriön retkeilylautakunta" ohjasi, avusti ja järjesti sellaisia opintoretkeilyjä, joita Suomen korkeakoulut, oppikoulut, ammattikoulut ja kansakoulut sekä muut niihin verrattavat koulut ja oppilaitokset kuin myös yhdistykset ja tiedettä ja taidetta edustavat seurat toimeenpanivat opetus-, kasvatus- tai kansanvalistustarkoituksessa Suomessa tai ulkomailla.


title: Retkeilylautakunta

text: Retkeilylautakunnan asetti opetusministeriö ja siihen kuului:


title: Retkeilylautakunta

text: Lautakunta valitsi itselleen sihteerin ja varapuheenjohtajakseen yhden jäsenistään.


title: Retkeilylautakunta

text: Vuoden 1929 retkeilyohjesäännön mukaan retkeilylautakunnan huollon alaisia retkeilytoimintaa edistäviä elimiä olivat:


title: Retkeilylautakunta

text: Koulumatkailutoimisto järjesti kotimaista ja ulkomaille suuntautuvaa sekä ulkomailta Suomeen suuntautuvaa käytännöllistä retkeilytoimintaa. Näitä olivat muun muassa opastus, majoitus, ohjelmien laatiminen ja muonitus. Koulumatkailutoimisto saattoi myös olla yhteydessä vastaavien ulkomaalaisten järjestöjen kanssa.


title: Retkeilylautakunta

text: Retkeilytoimikuntia voitiin asettaa huomattavimpiin kaupunki- ja maalaiskuntiin sekä matkailukeskuksiin. Retkeilytoimikunnat asetti retkeilylautakunta opettajapiirien, kuntien viranomaisten tai muiden asianharrastajien ehdotuksesta retkeilytoiminnan tukemiseksi. Retkeilylautakunta määräsi yhden retkeilytoimikunnan jäsenistä retkeilyasiamieheksi.


title: Retkeilylautakunta

text: Retkeilyasiamiehiä saattoi retkeilylautakunta asettaa sellaisiin kaupunki- ja maalaiskuntiin sekä matkailupaikkoihin, joissa ei ollut retkeilytoimikuntia. Retkeilyasiamiehet asetettiin opettajapiirien tai muiden asianharrastajien ehdotuksesta.


title: Retkeilylautakunta

text: Retkeilykerhot toimivat retkeilyasiamiesten ohjaamina ryhminä retkeilyharrastuksen edistämiseksi keskuudessaan sekä avustivat retkeilytoimikuntia ja retkeilyasiamiehiä niiden toiminnassa.


title: Retkeilylautakunta

text: Retkeilyohjaaja oli henkilö, jonka tuli olla mukana jokaisella retkeilyllä. Hän ohjasi retkeilyä henkilökohtaisesti, valvoi retkeilijöiden käytöstä sekä huolehti retkeilyn käytännöllisistä asioista. Tarvittaessa retkeilyohjaaja voi muodostaa retkeilijöistä ryhmiä, joilla oli erityiset valvojat. Koululaisten muodostaman retkeilyryhmän ohjaajan tuli olla saman koulun opettaja tai koulun johtajan hyväksymä henkilö.


title: Kaukola (Laitila)

text: Kaukola on kaupunginosa Laitilan Keskustaajamassa, Keskustan ja Soukaisten välissä. Asutus on omakotitalovaltaista, mutta Kaukolassa on myös rivitaloja sekä yksi kerrostalo. Paikoitellen Kaukola on tiheästi asuttua, mutta myös peltoja on jonkin verran. Kaupunginosassa toimii vanhainkoti nimeltään Kaukolankoti. Tunnettuja rakennuksia ovat esimerkiksi Kaukolan kartano ja Kostiaisten työväentalo. Alueella virtaa myös kaksi jokea, Sirppujoki lounais–koillissuunnassa ja siitä haarautuva Ketunjoki länsi–itä-suunnassa. Kaukolan läpi menee Laitilan Keskustasta Soukaisten kautta Pyhärannan Ihodeen johtava Yhdystie 2051.


title: Kristiina Wiherheimo

text: Else Helene Kristiina Wiherheimo (o.s. Saanio, s. 7. tammikuuta 1949 Rovaniemi) on suomalainen tekstiilitaiteilija.


title: Kristiina Wiherheimo

text: Wiherheimo valmistui tekstiilitaiteen linjalta Taideteollisesta oppilaitoksesta 1971. Wiherheimo on uransa aikana toiminut sekä kuvataiteen että muotoilun kentällä. Hänen teostensa keskeisiä piirteitä ovat laajat väripinnat, valot ja varjot.


title: Kristiina Wiherheimo

text: Kristiina Wiherheimon julkisiin töihin lukeutuu Suomen Kansallisoopperan suuren näyttämön "Rautaesirippu". Hänen töitään on valtion taidekokoelmissa sekä muun muassa Kone Oyj:n, Daniscon ja Vallila Interiorin kokoelmissa.


title: Kristiina Wiherheimo

text:
Vuonna 2008 Kristiina Wiherheimo valittiin Vuoden tekstiilitaiteilijaksi. Vuonna 2012 hän sai Ornamo-säätiön stipendin näyttelyn järjestämiseksi synnyinkaupunkissaan Rovaniemellä. Näyttely "Saturnuksen renkaat" oli esillä Kulttuuritalo Korundissa alkuvuodesta 2013.
Kristiina Wiherheimo on vuodesta 1983 ollut naimisissa sisustusarkkitehti, professori Yrjö Wiherheimon kanssa. Hänen isänsä oli valokuvaaja Matti Saanio ja äitinsä tekstiilitaiteilija Elsa Montell-Saanio.


title: Emilia Amper

text: Emilia Amper (s. 1981) on ruotsalainen avainviulun soittaja. Hänet julistettiin vuonna 2010 avainviulun maailmanmestariksi, ja on valittu Ruotsin vuoden 2012 kansanmuusikoksi.


title: Emilia Amper

text: Amper varttui Torsåsissa ja aloitti avainviulun soittamisen kymmenvuotiaana. Hän opiskeli Eric Sahlström -instituutissa. Hän sai "Bachelor of Arts" -arvon musiikkitieteessä ja sävellyksessä Trondheimin NTNU:sta. Hän sai saman oppiarvon ruotsalaisessa kansanmusiikissa Tukholman kuninkaallisesta musiikkikorkeakoulusta. Hän valmistui myös Nordic Master -ohjelmasta.


title: Emilia Amper

text: Euroopan lisäksi Amper on esiintynyt myös Kiinassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Namibiassa, Intiassa ja Brasiliassa. Hän on esiintynyt sekä solistina että kansanmusiikkiyhtyeiden, kuten ODE:n, Skaranin ja Blinkin, kanssa. Hän on myös esiintynyt esimerkiksi TrondheimSolistenen solistina ja Jon Lordin kanssa. Amper julkaisi TrondheimSolistenen, Gjermund Larsenin ja 2L:n kanssa albumin "In folk style", jolla hän voitti Spellemannprisenin vuonna 2010.


title: Emilia Amper

text: Amper on myös laulaja, säveltäjä ja opettaja. Hänen soolodebyyttialbuminsa oli "Trollfågeln", joka julkaistiin BIS-levymerkillä joulukuussa 2012. Levyllä on sekä perinteistä musiikkia että Amperin omia sävellyksiä avainviululle, lauluäänelle, kansanmusiikkikokoonpanolle ja jousikvintetille.


title: Maddie Bowman

text: Maddie Bowman (s. 10. tammikuuta 1994 South Lake Tahoe, Kalifornia) on yhdysvaltalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee half-pipessa. Hän voitti lajin olympiakultaa Sotšissa 2014.


title: Maddie Bowman

text: Bowman kilpaili freestylehiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Copper Mountainin osakilpailussa joulukuussa 2011 sijoittuen half-pipessa neljänneksi. Hän on voittanut urallaan kolme half-pipen maailmancupkilpailua. Ensimmäisen voittonsa hän otti Copper Mountainissa tammikuussa 2013, toisen Park Cityssä helmikuussa 2013 ja kolmannen Breckenridgessä tammikuussa 2014.


title: Maddie Bowman

text: Vuonna 2012 Bowman saavutti superpipen hopeaa Aspenin X Gameseissa. Vuosina 2013 ja 2014 hän voitti kultaa.


title: Lego Elokuva

text: Lego Elokuva () on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalais-australialainen tietokoneanimaatioelokuva, joka pohjautuu Lego-leluihin. Warner Brosin ja Village Roadshow Picturesin rahoittaman elokuvan ovat käsikirjoittaneet ja ohjanneet Phil Lord ja Christopher Miller.


title: Lego Elokuva

text: Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 7. helmikuuta ja Suomessa 14. helmikuuta 2014.


title: Lego Elokuva

text: Elokuvan päähenkilö on aivan tavallinen ja keskinkertainen Lego-minihahmo Emmet, jota erehdytään luulemaan kyvyiltään ainutlaatuiseksi ja kohtalon valitsemaksi mestarirakentajaksi, jonka käsissä on maailman tulevaisuus. Häntä vastassa on koko Lego-maailmaa Octan-suuryhtiönsä kautta itsevaltaisesti hallitseva Johtaja Bisnes ja tämän alter ego Valtias Bisnes robottiarmeijoineen. Emmetin avuksi tulee sekalainen joukko tukijoita – muun muassa vanha mystikko Vitruvius, villi ja omapäinen Tyylilyyli sekä itse Batman. Elokuvassa seikkaillaan monenlaisissa Lego-ympäristöissä kuten kaupungissa, villissä lännessä ja avaruudessa.


title: Lego Elokuva

text: Warner Brosin tuottaja Dan Lin sekä käsikirjoittajat Dan ja Kevin Hageman tarjosivat Lego-yhtiölle elokuvaideaansa vuonna 2007, jolloin "Transformers"-elokuvan menestys oli saanut Hollywoodin kiinnostumaan leluista. Legolla ehdotukseen suhtauduttiin kuitenkin varautuneesti, ja leluyhtiö sai neuvoteltua Warner Brosin kanssa tavallista paremman sopimuksen. Elokuvan esituotanto alkoi vuonna 2008. Sen ohjaajiksi ja käsikirjoittajiksi valittiin vuonna 2010 "Poutapilviä ja lihapullakuuroja" -animaation tekijäpari Phil Lord ja Christopher Miller.


title: Lego Elokuva

text: Elokuva hyväksyttiin tuotantoon marraskuussa 2011 ja animaatiotyön tekijäksi valittiin australialainen Animal Logic. Lordin ja Millerin rinnalle avustavaksi ohjaajaksi palkattiin "Robot Chicken" -sarjan ohjaajana ansioitunut Chris McKay. Ensimmäiset näyttelijävalinnat elokuvan äänirooleihin julkistettiin kesäkuussa 2012. Tuolloin elokuvan työnimenä oli ”Lego: The Piece of Resistance”. Ensimmäinen traileri julkaistiin kesäkuussa 2013.


title: Lego Elokuva

text: Elokuvan julkaisun aikaan alkuvuonna 2014 ilmestyi myös TT Gamesin kehittämä videopeli "The Lego Movie Videogame" sekä valikoima elokuvaan liittyviä Lego-tuotteita.


title: Lego Elokuva

text: Kriitikot ottivat elokuvan vastaan varsin positiivisesti. Se keräsi ensi-iltaviikonloppunaan Yhdysvalloissa myös erinomaisesti katsojia: helmikuussa ensi-iltansa saaneista elokuvista sen ensimmäisen viikonlopun tuotto, arviolta 69 miljoonaa dollaria, on kautta aikain toiseksi suurin "The Passion of the Christin" (2004) jälkeen. Kaikkiaan elokuva tuotti teatterilevityksessä maailmanlaajuisesti runsaat 468 miljoonaa dollaria. Britanniassa ja Irlannissa se oli vuoden 2014 tuottoisin elokuva.


title: Lego Elokuva

text: "Lego Elokuva" sai muun muassa parhaan animaatioelokuvan Bafta-palkinnon, parhaan animaatioelokuvan PGA-palkinnon ja parhaan käsikirjoituksen Annie-palkinnon. National Board of Review myönsi sille parhaan käsikirjoituksen palkinnon ja sisällytti sen vuoden kymmenen parhaan elokuvan listalleen.


title: Lego Elokuva

text: Vastoin odotuksia "Lego Elokuva" ei päässyt Oscar-gaalassa edes ehdolle parhaan animaatioelokuvan kategoriassa. Elokuvan tunnuskappale ”Everything Is Awesome” oli kuitenkin ehdolla parhaaksi lauluksi. Parhaan animaatioelokuvan Golden Globe -ehdokkuuden elokuva sai, mutta palkinto myönnettiin Oscarinkin saaneelle "Näin koulutat lohikäärmeesi 2:lle".


title: Lego Elokuva

text: Hiukan ennen "Lego Elokuvan" ensi-iltaa Warner Bros. ilmoitti palkanneensa Jared Sternin ja Michelle Morganin laatimaan käsikirjoitusta jatko-osalle. Helmikuun lopulla sen alustavaksi ensi-iltapäiväksi uutisoitiin 26. toukokuuta 2017. Jatko-osan ohjaajaksi kiinnitettiin Chris McKay. Lokakuussa 2014 paljastettiin, että McKay ohjaakin "Lego Elokuvassa" sivuroolissa olleeseen Batmaniin keskittyvän spin-off-elokuvan "Lego Batman Elokuva", jonka käsikirjoittaa Seth Grahame-Smith. Varsinaisen jatko-osan käsikirjoittajiksi palaavat Lord ja Miller. "Lego Batman Elokuva" sai ensi-iltansa vuonna 2017 ja "Lego Elokuva 2" tulee ilmestymään vuonna 2019.. Vuonna 2017 sai ensi-iltansa myös "Lego Ninjago Elokuva".


title: Asfalttijärvi

text: Asfalttijärvi on alue jossa maaöljyä nousee maan pinnalle ja sen päälle muodostuu luonnonasfalttia. Luonnonasfalttia muodostuu siksi, että kevyemmät ainesosat höyrystyvät öljystä maan pinnalla pois. Maaöljyseos on erittäin paksua sekä tahmeaa.


title: Asfalttijärvi

text: Asfalttijärviä on monessa eri maassa. Tunnetuimpia ovat La Brean tervahaudat Yhdysvalloissa sekä Tierra La Brean tervahauta Trinidad ja Tobagossa.


title: Asfalttijärvi

text: Asfalttijärvissä on myös paljon fossiileja niihin joutuneiden eläinten vuoksi.


title: Asfalttijärvi

text: Joskus siitä käytetään myös nimitystä "tervahauta", joka on kuitenkin harhaanjohtava, sillä se ei sisällä tervaa ja sana yleisimmin käsitetään olevan puutervan valmistukseen käytetty maahan kaivettu rakennelma.


title: Asfalttijärvi

text: La Brean tervahaudoista on löydetty eläviä bakteereita, jotka pystyvät elämään ilman vettä sekä happea. Helaeomyia petrolei-hyönteinen elää toukkavaiheen asfalttijärvessä.


title: Vygonitši

text: Vygonitši () on kaupunkityyppinen taajama ja samannimisen piirin hallintokeskus Venäjän Brjanskin alueella, 38 kilometriä Brjanskista lounaaseen. Taajamassa on rautatieasema. Vuonna 2010 taajaman muodostamassa kaupunkikunnassa asui 4 945 ja koko Vygonitšin piirissä 20 105 henkeä.


title: Vygonitši

text: Komaritšin taajamassa toimi neuvostovuosina asfalttiasema, meijeri (voin valmistusta) ja eläinkasvatukseen keskittynyt sovhoosi.


title: Vygonitši

text: Oheinen taulukko kuvaa kaupunkimaisen taajaman väkiluvun kehitystä.


title: Verhnedneprovski

text: Verhnedneprovski () on kaupunkityyppinen taajama Smolenskin alueella Venäjällä, Dneprin yläjuoksun länsirannalla. Taajamassa, joka on koko 29 077 asukkaan Dorogobužin piirin suurin kaupunkiasutus, asui 12 969 henkeä (vuonna 2010).


title: Verhnedneprovski

text: Taajamasta on 4 kilometriä Strukovon rautatieasemalle ja 8 kilometriä Dorogobužiin. Taajamassa on Dorogobužin lämpövoimalaitos (Dneprin äärellä), lannoitetuotantoa, kattolevyjen valmistusta.


title: Köyhäinhoitolautakunta

text: Köyhäinhoitolautakunta oli aiemmin Suomessa kunnallinen lautakunta, jonka tehtävänä oli hoitaa kunnan köyhäinhoitoon liittyviä asioita.


title: Köyhäinhoitolautakunta

text: Kuntien köyhäinhoitolautakunnista säädettiin vuoden 1922 köyhäinhoitolaissa.


title: Köyhäinhoitolautakunta

text: Köyhäinhoitolautakunnan oli pidettävä huolta hallintoon ja täytäntöönpanoon kuuluvista asioista. Lautakunnan tuli erityisesti:


title: Köyhäinhoitolautakunta

text: Köyhäinhoitolautakunnan tuli tarpeen mukaan olla yhteistoiminnassa toisten kuntien köyhäinhoitolautakuntien sekä, mikäli mahdollista, muidenkin sellaisten viranomaisten ja järjestöjen kanssa, joiden toiminnalla ja köyhäinhoidolla tai muulla huoltotoiminnalla oli keskinäistä yhteyttä. Tällainen viranomainen oli esimerkiksi lastenvalvoja, joka oli avioliiton ulkopuolella syntyneiden lasten uskottuna miehenä.


title: Baiba Skride

text: Baiba Skride (s. 1981 Riika) on latvialainen viulisti.


title: Baiba Skride

text: Skride syntyi musikaaliseen perheeseen ja aloitti opintonsa Riiassa, josta hän vuonna 1995 siirtyi Rostockin Musiikki- ja teatterikorkeakouluun. Hän voitti vuonna 2001 ensimmäisen palkinnon Kuningatar Elisabetin musiikkikilpailussa. Marraskuussa 2010 hän alkoi soittaa Stradivariuksen "Ex Baron Feilitzsch" -viululla (1734), jonka hän sai lainaksi Gidon Kremeriltä. Orkestereita, joiden kanssa Skride on esiintynyt, ovat olleet Baijerin radion sinfoniaorkesteri, Leipzigin Gewandhaus-orkesteri, Zürichin Tonhalle-orkesteri, Orchestre de Paris, Philharmonia-orkesteri, Sydneyn sinfoniaorkesteri, Philadelphian orkesteri, Houstonin sinfoniaorkesteri ja Cincinnatin sinfoniaorkesteri. Kapellimestareita, joiden kanssa Skride on säännöllisesti tehnyt yhteistyötä, ovat olleet muiden muassa Charles Dutoit, Thierry Fischer, Paavo Järvi, Neeme Järvi, John Storgårds, Andris Nelsons, Kirill Petrenko ja Vasili Petrenko.


title: Baiba Skride

text: Skriden ohjelmistoon lukeutuvat Mozartin konsertot, Bergin viulukonsertto "Erään enkelin muistolle" ja Dmitri Šostakovitšin toinen viulukonsertto. Skride on omistautunut myös nykymusiikille; hän muun muassa kantaesitti Hans Abrahamsenin kaksoiskonserton Lauma Skriden kanssa. Siskokset Baiba ja Lauma Skride ovat myös tehneet pitkäaikaista yhteistyötä kamarimuusikkoina. Tähän yhteistyöhön ovat kuuluneet Pohjois-Amerikan- ja Japanin-kiertueet.


title: Baiba Skride

text: Skride julkaisi Orfeo-levymerkillä Brahmsin musiikista koostuvan CD-boksin, jossa kuullaan hänen tulkintansa säveltäjän viulukonsertosta ja hänen siskonsa kanssa soittamina "Unkarilaiset tanssit". Useita Skriden levyjä on myös julkaistu Sonylla.


title: Alakansakouluseminaari

text: Alakansakouluseminaari oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka valmisti opettajia alakansakouluihin. Suomessa toimi kaksi alakansakouluseminaaria, jotka sijaitsivat Hämeenlinnassa ja Torniossa.


title: Alakansakouluseminaari

text: Alakansakouluseminaareista vuonna 1926 annetun asetuksen mukaan valtio ylläpiti opettajien valmistamiseksi alakansakouluihin tarpeellisen määrän naisseminaareja, joiden oppiaika oli kaksivuotinen. Näitä seminaareja kutsuttiin alakansakouluseminaareiksi.


title: Alakansakouluseminaari

text: Alakansakouluseminaarit antoivat oppilailleen voimistelussa sekä laulussa ja soitossa sellaisen koulutuksen, että seminaarista valmistuneet olivat päteviä opettamaan laulua ja voimistelua myös yläkansakoulussa. Niille oppilaille, joilla oli käsitöissä suurempi harjaantuneisuus kuin mitä yläkansakoulun oppimäärän suorittaminen edellytti, piti antaa tilaisuus sellaisen opetuksen saamiseen käsitöissä, että he olivat päteviä opettamaan sitä myös yläkansakoulussa.


title: Alakansakouluseminaari

text: Alakansakouluseminaariin olivat voimassa seuraavat pääsyvaatimukset:


title: Alakansakouluseminaari

text: Alakansakouluseminaarit olivat joko yhdenkertaisia, joissa oli yksi ensimmäinen ja yksi toinen luokka, tai yhdistettyjä, joissa oli kaksi rinnakkaista ensimmäistä ja samoin kaksi rinnakkaista toista luokkaa.


title: Alakansakouluseminaari

text: Alakansakouluseminaareihin oli yhdistetty harjoituskoulu, johon kuului yhdenkertaisessa seminaarissa kaksi ja yhdistetyssä seminaarissa neljä alakansakoulun luokkaa, joissa kussakin oli kaksi vuosiosastoa. Sen lisäksi järjestettiin voimistelun ja laulun sekä tarpeen mukaan käsitöiden opetuksen harjoittelua jossain paikkakunnan ylemmässä kansakoulussa.


title: Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassa

text: Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassa oli aiemmin Suomessa valtion laitos, josta maksettiin kuolleiden virkamiesten leskien ja turvattomien lasten eläkkeet.


title: Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassa

text: Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassasta maksettiin eläkettä kassan osakkaiden leskille ja turvattomille lapsille. Kassan osakkaat oli jaettu vuoden 1923 palkkauslaissa määrättyjen palkkausluokkien mukaan kahteentoista luokkaan, joissa leskivaimon eläkkeiden määrät vaihtelivat 10 800 markasta 1 360 markkaan. Sekä lesken että turvattomien lasten eläkkeen suuruus vaihteli sen mukaan, milloin ja millaisilla ehdoilla perheen huoltaja oli otettu leski- ja orpokassan osakkaaksi.


title: Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassa

text: Jotta kuolleen osakkaan kuolinpesä olisi voinut heti päästä nauttimaan täyttä eläkettä, vaadittiin yleensä, että osakas koko sen ajan, kun hän oli ollut kassan osakkaana, riippumatta siitä oliko hän kuolemaansa asti ollut peruspalkkaisessa virassa tai toimessa taikka saanut siitä eron, oli suorittanut eläkemaksuja kassaan ja että näiden eläkemaksujen yhteismäärä vastasi vähintään kymmentä vuosimaksua siinä palkkaluokassa, johon osakas oli kuolemansa aikana kuulunut. Jos osakkaan kuoleman aikana eläkemaksuja ei ollut suoritettu vaadittuja määriä, pidätettiin kassan hyväksi neljäsosa eläkkeestä siihen asti, kunnes kassa oli saanut korvauksen puuttuvista maksuista.


title: Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassa

text: Eläkehakemus tehtiin Helsingissä olevalle leski- ja orpokassan johtokunnalle. Hakemukseen piti laittaa liitteeksi muun muassa seuraavat asiakirjat:


title: Jäkälän maastavientilaki

text: Jäkälän maastavientilaki oli Suomessa vuonna 1931 säädetty laki, jolla säädeltiin jäkälän vientiä Suomesta ulkomaille. Laki kumottiin vuonna 1994.


title: Jäkälän maastavientilaki

text: Laki säädettiin sen vuoksi, että virallisen vientitarkastuksen katsottiin edistävän koristelutarkoituksiin käytettävän jäkälän maastavientiä.


title: Jäkälän maastavientilaki

text: Jäkälänvienti oli paikallisesti merkittävää liiketoimintaa; 1970-luvulla Hailuodon verotuloista kolmannes tuli jäkälänmyynnistä. Jäkälää käytettiin koristeena Keski-Euroopan hautausmailla. Lain kumoamisen aikaan 1990-luvulla jäkäläviennin arvo oli noin 10–13 miljoonaa markkaa vuodessa.


title: Jäkälän maastavientilaki

text: Lain mukaan jäkälän maastaviennin valvontaa varten tarpeellisista tarkastuksista huolehtivat metsähallitus ja metsähallituksen määräämät tarkastajat. Sen, joka halusi harjoittaa jäkälän maastavientiä, tuli tehdä siitä ilmoitus metsähallitukselle.


title: Jäkälän maastavientilaki

text: Suomesta ulkomaille sai viedä jäkälää, joka oli todettu laadultaan kelvolliseksi ja jota sisältävät laatikot oli varustettu tarkastusmerkillä. Jäkälän vienti saattoi tapahtua vain niistä satamista, jotka mainittiin asetuksessa.


title: Jäkälän maastavientilaki

text: Laki kumottiin vuonna 1994 ja lakkasi olemasta voimassa 1. tammikuuta 1995.


title: Köyhäntodistus

text: Köyhäntodistus oli aiemmin Suomessa viranomaisen antama todistus henkilön varattomuudesta.


title: Köyhäntodistus

text: Köyhäntodistuksen antaminen oli kunnassa kunnallislautakunnan esimiehen asiana, ja hänen tuli antaa todistus niiden tietojen nojalla, joita hänellä oli kunnassa asuvien kuntalaisten oloista. Todistus oli varustettava lautakunnan sinetillä.


title: Köyhäntodistus

text: Köyhäntodistuksia olivat oikeutettuja antamaan myös kirkkoherra, kruununvouti, kruununnimismies ja julkinen notaari. Jos kunnan köyhäinhoito-ohjesäännössä oli määrätty, saattoi myös kunnan köyhäinhoitolautakunnan puheenjohtaja antaa tällaisen varattomuuden todistuksen.


title: Sapatinrikos

text: Sapatinrikos eli lepopäivän rikkominen oli aiemmin Suomessa rikos, jolla loukattiin pyhäpäivän pyhyyttä.


title: Sapatinrikos

text: Vuoden 1734 lain mukaan mukaan sapatinrikoksella käsitettiin sitä, että joku loukkasi pyhäpäivän pyhyyttä tekemällä sellaisena päivänä rikoksen tai luvallista, mutta vähemmän tärkeää työtä. Sapatinrikoksesta rangaistiin kymmenen talarin sakolla. Rangaistavaa oli myös rihkamakaupan pitäminen auki pyhäpäivänä; ruokaa ja juomia sen sijaan sai pyhäpäivinäkin myydä sen jälkeen, kun jumalanpalvelus oli päättynyt. Jos jokin muu rikos tehtiin sunnuntaipäivänä tai kirkollisena juhlapäivänä, tuomittiin rangaistus ensiksi varsinaisesta rikoksesta ja sitten lisäksi sapatinrikoksesta sakko, minkä jälkeen nämä rangaistukset yhdistettiin. Tämä säännös oli voimassa pyhäpäivisin kello neljästä aamulla kello yhdeksään illalla.


title: Sapatinrikos

text: Suomen vuoden 1889 rikoslain 41. luvun mukaan sapatinrikkomiseen oli syypää:


title: Sapatinrikos

text: Sapatti määriteltiin rikoslaissa niin, että sapatin aika kesti kello kuudesta aamulla kello kuuteen illalla sunnuntaina taikka kirkollisena juhlapäivänä, joka oli pyhäpäivä.


title: Sapatinrikos

text: Rikoslain säädös sapatinrikoksesta koski ainoastaan niitä päiviä, joita Suomen evankelisluterilainen kirkko vietti pyhäpäivinä. Sellaisia olivat kaikki sunnuntait sekä kirkkolaissa luetellut kirkolliset juhlapäivät: joulupäivät, uudenvuodenpäivä ja loppiainen, Marian ilmestyspäivä, pitkäperjantai, toinen pääsiäispäivä, helatorstai, toinen helluntaipäivä ja Johannes Kastajan päivä.


title: Sapatinrikos

text: Muidenkin uskontokuntien jäsenet olivat velvollisia pitämään evankelisluterisen uskontokunnan yleiset pyhäpäivät pyhinä.


title: Sapatinrikos

text: Työnteko ja liikkeiden aukiolo, joka erityisissä laeissa oli sallittu sunnuntaisin, ei ollut rangaistavaa sapatinrikkomisena.


title: Sapatinrikos

text: Kun sapattina oli kielletty tekemästä käsityötä taikka muuta työtä, joka sietää viivytystä ja jota ei tehdä omaksi tai toisen hätätarpeeksi, tämä tarkoitti sitä, että sapattina ei ollut kielletty tekemästä kotiaskareita, jotka olivat tarpeellisia, kuten esimerkiksi siistiminen ja järjestäminen, eikä sellaisia maataloustöitä, joita ei voinut lykätä. Sellaisia maamiehen töitä, joita ei voinut lykätä, olivat muun muassa elonleikkuu, kun vilja liiaksi tuleentuneena rupesi varisemaan, taikka heinänkorjuu silloin, kun sade uhkasi aiemmin niitettyä ja sittemmin kuivunutta heinää. Myöskään sellaista käsityöläistä, jonka elinkeinona oli käsityöammatti, ei kielletty tekemästä työtä sapattinakin, jos se oli tarpeen hänen omaksi tai hänen perheensä elatukseksi.


title: Sapatinrikos

text: Vain sellaiset työt, jotka täyttivät molemmat laissa säädetyt edellytykset, eli eivät sietäneet viivystä ja jotka tehtiin hätätarpeeksi, olivat sallittuja töitä sapattina. Mikäli vain toinen näistä edellytyksistä täyttyi ja toinen puuttui, työnteko sapattina oli rangaistuksen alainen.


title: Sapatinrikos

text: Rikoslain säännökset sapatinrikoksesta kumottiin vuonna 1971, eikä niitä sitä ennenkään ollut enää käytännössä sovellettu. Niiden kumoamista koskeneen hallituksen esityksen perusteluissa todettiin, että paljon rikoslain säännöksiä suuremman merkityksen olivat saaneet toisaalta työaikalain säännökset viikkolevosta, toisaalta kauppaliikkeiden aukioloajoista säädetty erillinen laki.


title: Lay All Your Love on Me

text: ”Lay All Your Love on Me” on Abba-yhtyeen diskotyylinen kappale vuonna 1980 julkaistulta "Super Trouper" -albumilta. Vuonna 1981 se julkaistiin joissain maissa myös singlenä. Kappaleen laulaa pääasiallisesti Agnetha Fältskog.


title: Lay All Your Love on Me

text: Kappale on sanoitukseltaan synkkä. Se kertoo rakkaansa menettäneestä naisesta, joka ei tiedä mitä tilanteessa tulisi tehdä. Kappaleesta tuli silti suosittu tanssihitti.


title: Metsästysrikos

text: Metsästysrikos on rikoslakiin merkitty rikosnimike, jossa rikotaan metsästyslakia. Rangaistus metsästyslakiin merkittyjen sääntöjen, kieltojen ja määräysten rikkomisesta on lievemmissä tapauksissa sakko ja törkeimmissä vankeus, joista on säädetty rikoslain (39/1889) 48 a luvun 1 §:ssä. Varsinaisen rangaistuksen lisäksi voidaan tuomioistuimen päätöksellä määrätä muina seuraamuksina metsästyskielto määräajaksi, maksamaan korvauksia ja menettämään tekoväline valtiolle. Metsästysrikosta lievempi muoto on metsästysrike, joita on 49 kpl ja lisäksi voi tulla kysymykseen metsästyslain säännösten rikkominen.


title: Metsästysrikos

text: Seuraavat tahalliset tai törkeät huolimattomuus teot ovat metsästysrikoksia:


title: Harja-akaasia

text: Harja-akaasia ("Acacia paradoxa") on akaasioiden sukuun kuuluva keltakukkainen pensas.


title: Harja-akaasia

text: Harja-akaasia on 2–3 m korkea ja 3–4 m leveä piikkinen pensas. Sen aaltolaitaiset lehdet ovat alle 3 cm pitkät. Kukat ovat keltaisia palloja.


title: Harja-akaasia

text: Harja-akaasiaa kasvaa luonnonvaraisena Australiassa ja Tasmaniassa. Se on levinnyt tulokaslajina muuallekin. Se kestää pakkasta 7 asteeseen asti ja viihtyy vettä läpäisevässä maaperässä aurinkoisilla kasvupaikoilla. Harja-akaasiaa kasvatetaan tien pengerkasvina.


title: Harja-akaasia

text: Harja-akaasiaa pidetään Etelä-Afrikassa haitallisena vieraslajina, joka syrjäyttää alkuperäisiä kasvustoja. Sen siemeniä levittävät muurahaiset, ja on epäselvää, miten se on levinnyt Australiasta Etelä-Afrikkaan ja Pohjois-Amerikkaan, missä sitä tavataan Kalifornian länsirannikolla.


title: Montezumanviiriäinen

text: Montezumanviiriäinen ("Cyrtonyx montezumae") on amerikanviiriäisiin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan Meksikosta ja Yhdysvaltojen eteläosista.


title: Montezumanviiriäinen

text: Montezumanviiriäinen voi kasvaa 20,5–23 cm pitkäksi, ja koiraat ovat naaraita kookkaampia. Ruumiinrakenteeltaan lintu on tukevahko. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Koiraspuolisen montezumanviiriäisen pää on musta ja valkoisen kirjava. Kyljet ovat mustat tihein valkoisin pistein, ja rinta ja vatsa ovat väritykseltään punaruskeat. Montezumanviiriäiskoiraan selkä ja siivet ovat punaruskeat tai harmahtavanruskeat valkoisin viiruin ja mustin pilkuin. Koiraiden väritys vaihtelee hieman alalajeittain. Lajin naaraat ovat väriltään ruskeankirjavia. Nuoret koiraat muistuttavat naaraita, mutta niiden pää on mustavalkokuvioinen.


title: Montezumanviiriäinen

text: Montezumanviiriäisen alalajia "C. m. mearnsi" tavataan Meksikon pohjoisosista ja Yhdysvaltojen eteläosasta Texasin, Arizonan ja New Mexicon osavaltioista. Muut alalajit ovat endeemisiä Meksikossa. Linnun elinympäristöä ovat puolikuivat tammia kasvavat ruohosavannit sekä tammia ja mäntyjä kasvavat metsät. Tyypillisesti montezumanviiriäiset elävät 1 000–3 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Linnut liikkuvat yleensä pieninä noin 20 yksilön ryhminä. Montezumanviiriäisen ravintoa ovat erityisesti kasvien juurakot ja sipulit. Lisäksi se voi syödä siemeniä ja muita kasvinosia sekä hyönteisiä. Hyönteiset ovat tärkeä osa ravintoa etenkin kesällä. Montezumanviiriäisten lisääntymisaika on kesäkuusta elokuulle. Laji rakentaa ruohoista pesän pensaikon tai ruohikon suojiin. Naaras munii 6–12 väriltään valkeahkoa munaa, ja sekä koiras että naaras osallistuvat munien hautomiseen.


title: Saku Kostet

text: Saku Antero Kostet (s. 12. tammikuuta 1979 Kajaani) on entinen suomalainen yleisurheilija, jonka päälajeja olivat pituushyppy ja kolmiloikka. Hän edusti urallaan Kajaanin Kipinää ja hänen valmentajanaan toimi Kauko Huovinen. Kalevan kisoissa Kostet voitti pituushypyn hopeaa vuonna 2003 sekä kolmiloikan pronssia vuonna 2001. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista pituudesta hopeaa ja pronssia sekä kolmiloikan pronssia.


title: Petri Hakala (kiekonheittäjä)

text: Petri Juhani Hakala (s. 21. helmikuuta 1979 Eura) on suomalainen kiekonheittäjä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2005 lähtien toiminut Jorma Haaranen. Kalevan kisoista hän on voittanut kiekonheitossa kaksi hopeaa, vuosina 2000 ja 2003.


title: Marielle Thompson

text: Marielle Thompson (s. 15. kesäkuuta 1992 North Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee skicrossissa. Hän voitti lajissa kultaa Sotšin olympialaisissa 2014.


title: Marielle Thompson

text: Nuorten MM-kilpailuissa Chiesa in Valmalencossa 2013 Thompson voitti kultaa skicrossissa. Aikuisten MM-kilpailuissa Deer Valleyssa 2011 hän sijoittui ski crossissa 15:nneksi, vuonna 2013 Vossissa hän saavutti hopeaa ja Kreischbergissä 2015 hän oli kahdeksas.


title: Marielle Thompson

text: Thompson kilpaili freestylehiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Innichenissä joulukuussa 2010 sijoittuen 21:nneksi. Hän on voittanut urallaan 19 maailmancupkilpailua: Blue Mountainilla helmikuussa 2012, Brånasissa ja Grindelwaldissa maaliskuussa 2012, Nakiskassa joulukuussa 2013, Val Thorensissa tammikuussa 2014, La Plagnessa maaliskuussa 2014, Nakiskassa joulukuussa 2014, Val Thorensissa kaksi kertaa tammikuussa 2015, Montafonissa joulukuussa 2015, Watlesissa ja Nakiskassa tammikuussa 2016, Idre Fjallissa helmikuussa 2016, Val Thorensissa, Arosassa ja Montafonissa joulukuussa 2016, Watlesissa tammikuussa 2017 ja Idre Fjallissa sekä Sunny Valleyssa helmikuussa 2017..


title: Marielle Thompson

text: Thompson voitti skicrossin maailmancupin kausilla 2011–2012 ja 2013–2014 ja sijoittui toiseksi kaudella 2015–2016. Freestylehiihdon maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi kaudella 2011–2012 ja neljänneksi 2013–2014.


title: Pia Lindroth

text: Pia Katariina Lindroth (s. 19. lokakuuta 1979 Helsinki) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Sirkka Laaksonen. Kalevan kisoista Lindroth on voittanut korkeushypyn hopeaa vuonna 2003. Lisäksi hän saavuttanut sisäraojen SM-kilpailuissa hopeaa ja kaksi pronssia korkeushypyssä.


title: Keltie Hansen

text: Keltie Hansen (s. 13. toukokuuta 1992 Edmonton, Alberta) on kanadalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee half-pipessa.


title: Keltie Hansen

text: Nuorten MM-kilpailuissa Snow Parkissa 2010 Hansen saavutti hopeaa slopestylessa. Aikuisten MM-kilpailuissa Park City Mountain Resortissa 2011 hän saavutti pronssia half-pipessa. Hansen kilpaili freestylehiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Park City Mountain Resortissa tammikuussa 2009 sijoittuen half-pipessa 11:nneksi. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on kolmas sija, jonka hän saavutti Sotšin half-pipessa helmikuussa 2013.


title: Pudu

text: Pudu ("Pudu puda") on hirvieläinlaji, joka elää Chilen ja Argentiinan lauhkeilla sademetsäalueilla.


title: Pudu

text: Pudu kuuluu maailman pienimpiin hirvieläinlajeihin, sen pituus on 60–83 cm ja säkäkorkeus 25–43 cm. Turkki on pitkä ja karkea. Selkä on tumman punaruskea, jalat ja korvat vaaleammat. Uroksella on lyhyet sarvet. Häntä on töpö tai puuttuu kokonaan.


title: Pudu

text: Puduja elää Chilen eteläosissa Maulen maakunnasta Magalhãesinsalmen rannoille asti ja läheisillä alueilla Argentiinan puolella. Ne viihtyvät tiheissä metsissä merenpinnan ja 1 700 metrin korkeuden välissä.


title: Brita Sigourney

text: Brita Sigourney (s. 17. tammikuuta 1990 Carmel, Kalifornia) on yhdysvaltalainen freestylehiihtäjä, joka kilpailee half-pipessa.


title: Brita Sigourney

text: Sigourney saavutti kultaa half-pipessa vuoden 2010 nuorten MM-kilpailuissa Cardronassa. Aikuisten MM-kilpailuissa Park City Mountain Resortissa vuonna 2011 hän sijoittui kuudenneksi. Sierra Nevadassa 2017 hän sijoittui yhdeksänneksi. Vuonna 2011 hän saavutti superpipen hopeaa X Gameseissa ja seuraavana vuonna hän sijoittui pronssille. Sotšin olympialaisissa 2014 Sigourney oli kuudes ja Pyeongchangissa 2018 hän saavutti pronssia.


title: Brita Sigourney

text: Sigourney kilpaili freestylehiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Park City Mountain Resortissa tammikuussa 2009 sijoittuen half-pipessa kymmenenneksi. Hän on voittanut urallaan kaksi half-pipen maailmancupkilpailua. Ensimmäisen voittonsa hän otti Copper Mountainissa joulukuussa 2011 ja toisen Mammothissa maaliskuussa 2012.


title: Beaumarisin linna

text: Beaumarisin linna on Beaumarisin pikkukaupungissa Angleseyn saarella Walesin pohjoisosassa sijaitseva linna, jonka rakennutti Englannin kuningas Edvard I osana mittavaa rakennusohjelmaansa. Linna merkittiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1986, koska sitä pidetään yhtenä Euroopan hienoimmista esimerkeistä 1200- ja 1300-lukujen arkkitehtuurista.


title: Beaumarisin linna

text: Linna oli rakennettu tasaiseen maastoon ja ensimmäisenä oli 5,5 metriä leveä vallihauta, sitten noin 4,5 metriä paksu ja 8,2 metriä korkea, ulkomuuri joka on 8-kulmainen ja siinä on torneja joiden seinissä on ampuma-aukkoja. Jos mahdollinen hyökkääjä pystyisi läpäisemään sen niin hän olisi sisemmän osaston jousiampujien tulituksen kohteena miltei vailla suojaa. Ulkomuurien sisällä sisemmän linnan muurit ovat noin 4,9 metriä paksut ja noin 13 metriä korkeat, kulmissa tornit ja keskellä muuria itä- ja länsipuolella D:n muotoiset tornit myös, etelä- ja pohjoispuolilla on kaksoistornimainen porttirakennus. Näihin porttirakennuksiin oli suunniteltu sviittejä, mutta näm suunnitellut kuninkaalliset asunnot jäivät toteuttamatta. Etelänpuoleisesta portista oli pääsy merelle asti ja sinne pystyivät laivat tuomaan suoraan portille täydennystä varastoihin.


title: Beaumarisin linna

text: Suunnittelijana oli mestari James St. George, ja hänen Beaumarisin linnaa alettiin rakentaa 1295, sitä rakennettiin vuoteen 1330 asti, eikä se tullut valmiiksi 35 vuoden rakentamisen jälkeen. Tosin työt olivat 1300-1306 keskeytettynä. Puolustusrakennelmat saatiin pääosin valmiiksi, mutta edellä mainitut sviitit eivät koskaan valmistuneet. Englannin sisällissodassa saaren syrjäinen sijainti tarkoitti sitä ei ole osallistunut sotaan ennen kuin 1646 ja siitä tuli yksi viimeisistä rannikon paikoista, jonka kautta kuninkaalla olisi voinut olla toivoa tuoda irlantilaisjoukkoja. Kuitenkin se lopuksi antautui parlamentille 1648.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Johannes Thingnes Bø (s. 16. toukokuuta 1993 Stryn) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän on olympiavoittaja ja maailmanmestari. Myös Bøn isoveli Tarjei Bø on ampumahiihdon olympiavoittaja.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Vuonna 2012 Bø voitti nuorten EM-kilpailuissa hopeaa normaalimatkalla ja pronssia takaa-ajossa ja kuului myös kultaa voittaneeseen Norjan sekaviestijoukkueeseen. Nuorten MM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa pikakilpailussa, takaa-ajossa ja viestissä. Vuoden 2013 nuorten MM-kilpailuissa Obertilliachissa Bø saavutti hopeaa pikakilpailussa ja kultaa takaa-ajossa sekä viestissä.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Sotšin olympialaisissa 2014 Bø oli yhteislähtökilpailussa kahdeksas, normaalimatkalla yhdestoista ja viestissä neljäs. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän voitti pikakilpailussa kultaa ja hiihti kolmannen osuuden sekä hopeaa saaneessa Norjan viestijoukkueessa että pronssille sijoittuneessa sekaviestijoukkueessa. Yhteislähtökilpailussa hän oli kuudes ja normaalimatkalla seitsemäs.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Bø hiihti Oslon MM-kilpailuissa 2016 kolmannen osuuden kultaa voittaneessa Norjan viestijoukkueessa. Hän voitti lisäksi yhteislähtökilpailun, sai pronssia sekaviestissä sekä oli neljäs pikakilpailussa, takaa-ajossa ja normaalimatkalla. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti hopeaa pikakilpailussa, takaa-ajossa ja yhteislähdössä sekä oli kahdeksas normaalimatkalla.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Pyeongchangin olympialaisissa 2018 Bø voitti kultaa normaalimatkalla kahdesta sakkominuutista huolimatta. Hän hiihti kolmannen osuuden Norjan hopeajoukkueissa sekä miesten viestissä että sekaviestissä.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Ampumahiihdon maailmancupissa Bø kilpaili ensimmäisissä henkilökohtaisissa kilpailuissa kaudella 2012–2013 Oslon Holmenkollenilla sijoittuen 28:nneksi pikakilpailussa ja 25:nneksi takaa-ajossa. Hän sijoittui kaudella parhaimmillaan 20:nneksi sekä Sotšin pikakilpailussa että Hanty-Mansijskin takaa-ajossa. Sotšissa hän sijoittui Norjan viestijoukkueen mukana neljänneksi.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Bø sijoittui maailmancupissa ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan yhdeksäs Östersundin pikakilpailussa kaudella 2013–2014. Ensimmäisen palkintosijansa ja voittonsa hän saavutti Annecyn pikakilpailussa joulukuussa 2013. Hän voitti myös seuraavan päivän takaa-ajokilpailun. Myöhemmin samalla kaudella hän voitti Kontiolahdella kaksi pikakilpailua ja takaa-ajokilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas, pikakilpailucupissa kolmas ja takaa-ajocupissa viides.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Kaudella 2014–2015 Bø voitti pikakilpailun Hochfilzenissä ja Ruhpoldingissa. Hän sijoittui viidenneksi sekä maailmancupin kokonaiskilpailussa että normaalimatkan ja pikakilpailun cupeissa. Kaudella 2015–2016 Bø voitti Ruhpoldingin pikakilpailun ja sijoittui Antholz-Anterselvan takaa-ajokilpailussa kolmanneksi. Presque Islessa hän voitti pikakilpailun ja oli takaa-ajossa toinen. Hanty-Mansijskin takaa-ajokilpailussa hän oli toinen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi, pikakilpailun ja takaa-ajon cupeissa kolmanneksi, yhteislähtöcupissa neljänneksi ja normaalimatkan cupissa viidenneksi.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Kaudella 2016–2017 Bø sijoittui toiseksi Östersundin normaalimatkalla ja Pokljukan pikakilpailussa. Anterselvassa hän voitti yhteislähtökilpailun. Oslossa hän voitti pikakilpailun ja oli takaa-ajossa kolmas. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi, normaalimatkan ja takaa-ajon cupeissa neljänneksi sekä pikakilpailucupissa viidenneksi.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Kaudella 2017–2018 Bø voitti Östersundin normaalimatkan. Hochfilzenissä hän voitti pikakilpailun ja takaa-ajon. Le Grand-Bornandissa hän voitti pikakilpailun ja takaa-ajon sekä sijoittui toiseksi yhteislähdössä. Oberhofissa hän oli pikakilpailussa kolmas ja takaa-ajossa toinen. Ruhpoldingissa hän sijoittui normaalimatkalla kolmanneksi ja voitti yhteislähdön. Antholz-Anterselvassa hän voitti pikakilpailun ja takaa-ajon. Oslossa hän oli toinen pikakilpailussa ja kolmas takaa-ajossa, Tjumenissa toinen takaa-ajossa ja kolmas yhteislähdössä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui toiseksi. Normaalimatkan cupvoiton hän jakoi Martin Fourcaden kanssa, muissa lajicupeissa hän sijoittui toiseksi.


title: Johannes Thingnes Bø

text: Kaudella 2018–2019 Bø voitti Pokljukan pikakilpailun ja takaa-ajon, Hochfilzenin pikakilpailun sekä Nové Měston pikakilpailun, takaa-ajon ja yhteislähdön. Oberhofissa hän oli toinen pikakilpailussa ja voitti takaa-ajon. Ruhpoldingissa hän voitti pikakilpailun ja yhteislähtökilpailun. Antholz-Anterselvassa hän voitti pikakilpailun ja takaa-ajon ja oli toinen yhteislähdössä.


title: Paraguayn maantiede

text: Paraguayn maantiede on kaksiosainen, sillä Paraguayjoki jakaa maan kahtia. Valtaosa maan väestöstä asuu joen itäpuolella eli Paraneñan alueella, vaikka länsipuoli eli Gran Chacon alue käsittää noin 60 % Paraguayn pinta-alasta.


title: Paraguayn maantiede

text: Joen itäpuoli, Paraneña, koostuu ruohikkoisista tasangoista ja metsäisistä kukkuloista. Korkein kohta, Cerro Pero, on 842 metriä korkea.


title: Paraguayn maantiede

text: Länsipuoli eli Gran Chacon alue on soista tasankoa joen lähettyvillä ja kuivaa metsää kauempana lännessä.


title: Paraguayn maantiede

text: Joet ovat Paraguayssa olleet aina merkittäviä kulkuväyliä, ja kaikki suurimmat kaupungit ovat jokisatamia. Río Paraguayn 2600 metrin pituudesta 1200 km kulkee joko Paraguayn halki tai sen rajalla.


title: Paraguayn maantiede

text: Kaakkoisrajalla virtaa Paranájoki, jossa on suuri Itaipun pato, jonka Paraguay jakaa Brasilian kanssa. Se on tällä hetkellä maailman suurin vesivoimalaitos ja se tuottaa 95 % Paraguayn ja noin 25 % Brasilian kuluttamasta sähköstä.


title: Paraguayn maantiede

text: Paraneñan ilmasto on subtrooppinen, Chacon ilmasto trooppinen. Paraneñassa on kesä lokakuusta maaliskuuhun ja talvi toukokuusta elokuuhun.


title: Paraguayn maantiede

text: Ascuncionissa vuoden lämpimin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 33,5 astetta. Kylmimmän kuukauden eli heinäkuun keskimääräinen alin on 13,1 astetta.


title: Paraguayn maantiede

text: Paraguayssa elää 200 kalalajia, 645 lintulajia ja 167 nisäkäslajia.


title: Paraguayn maantiede

text: Paraguayssa on 11 kansallispuistoa ja 7 muuta luonnonsuojelualuetta. Matkailijoiden suosimat kansallispuistot ovat Ybycuin kansallispuisto, Cerro Corrán kansallispuisto ja Defensores del Chacon kansallispuisto.


title: Paraguayn maantiede

text: Pantanalin kosteikkoalue ulottuu Brasiliasta myös Paraguayn koillisnurkkaan. Sinne, missä Chacon ruohikkotasanko muuttuu Pantanalin suoalueeksi on perustettu Chaco-Pantanalin luonnonsuojelualue. Siellä tavataan "kolme jättiläistä": uhanalaiset jättiläissaukko, jättiläisvyötiäinen ja isomuurahaiskarhu.


title: Paraguayn maantiede

text: Vuonna 2002 seitsemässä kaupungissa oli yli satatuhatta asukasta. Suuruusjärjestyksessä ne olivat:


title: Step by Step (New Kids on the Blockin albumi)

text: Step by Step on New Kids on the Blockin albumi vuodelta 1990. Se on yhtyeen kaupallisesti menestynein albumi, ja levyn nimikappale yksi yhtyeen tunnetuimmista. Yhtye oli levyn julkaisun aikoihin suosionsa huipulla, ja tuolloin he kertoivat haastatteluissa albumin nimen merkitsevän sitä, että he kehittyvät askel askeleelta musiikillisesti paremmiksi.


text: Kappaleessa ”Step by Step” on ensimmäistä kertaa mukana jousisoittimia. ”Tonight”-kappaleessa yhtye muistelee vanhoja aikoja, mutta kertosäkeessä todetaankin, että oikeastaan on parempi elää suurimmaksi osaksi nykyhetkessä. ”Happy Birthay” on Jonathan Knightin laulama kappale. Hän toimi ensimmäistä kertaa laulusolistina.


text: ”Gamesin” sanoitus oli vastaisku niille, jotka vihasivat yhtyettä ilman erityisempää syytä. Donnie Wahlbergin laulama ”Stay With Me Baby” on reggaetyylinen kappale, jonka hän tulkitsee asiaankuuluvasti jamaikalaisella aksentilla.


text: Tyylillisesti albumi on hyvin paljon edeltäjänsä "Hangin’ Toughin" kaltainen, ja tuottaja Maurice Starrin kädenjälki sekä tyyli on selvästi tunnistettavissa. Vuonna 1991 julkaistulla kokoelmalla/remix-albumilla "No More Games/The Remix Album" on mukana neljä uudelleenmiksattua "Step by Stepin" kappaletta, jotka ovat tyyliltään house- ja hip hop -musiikkia. Kappaleiden uudelleenmiksauksesta vastasi suurimmaksi osaksi C+C Music Factory -yhtye.


text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Maurice Starr, ellei toisin mainita.


title: Nazanin Aghakhani

text: Nazanin Aghakhani (s. 22. huhtikuuta 1980 Wien, Itävalta) on itävaltalainen kapellimestari, pianisti ja säveltäjä.


title: Nazanin Aghakhani

text: Persialaissukuiseen perheeseen syntynyt tyttö haaveili orkesterin johtamisesta ja aloitti pianotunnit seitsenvuotiaana. 12-vuotiaasta asti opiskeli klassista pianonsoittoa Wienin pääkonservatoriossa Karl Barthin ja Meira Farkasin ohjauksessa. Pian hän alkoi lisäksi ottaa tunteja partituurinluvussa ja kontrapunktissa säveltäjä-kapellimestari Thomas Christian Davidilta. Vuosina 2000–2002 Aghakhani opiskeli orkesterinjohtoa Wienin musiikkiyliopistossa Erwin Acelin, Leopold Hagerin, Yuji Yuasan ja Howard Armanin oppilaana. Hän jatkoi opintojaan Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa opettajinaan Jorma Panula ja Anders Eby, ja osallistui lisäksi muun muassa Alan Gilbertin ja Jukka-Pekka Sarasteen mestarikursseille. Näihin aikoihin Aghakhani alkoi opiskella myös elektroakustisen musiikin säveltämistä Bill Brunsonin ja Fredrik Hedelinin johdolla. Vuonna 2006 Aghakhani siirtyi opiskelemaan Helsingin Sibelius-akatemian maisteriohjelmassa Leif Segerstamin oppilaana. Kapellimestaridiplomissaan Aghakhani johti Kuopion kaupunginorkesteria.


title: Nazanin Aghakhani

text: Aghakhani on toiminut Tukholman kuninkaallisen oopperan apulaiskapellimestarina, johtanut monia pohjoismaisia ja itävaltalaisia kokoonpanoja, ohjannut nuoriso-orkestereita ja esittänyt omia sävellyksiään eri puolilla Eurooppaa. Musica nova Helsinki -festivaaleilla Aghakhani on esiintynyt 2007, 2008 ja 2009.


title: Nazanin Aghakhani

text: Salzburgin musiikkijuhlilla Aghakhani toimi Mozartin "Don Giovanni" -oopperan apulaiskapellimestarina. Vuonna 2008 hän kantaesitti nuorten säveltäjien teoksia Wien Modern tapahtumassa ja istui Ung Nordisk Musik Festivalin tuomaristossa.


title: Nazanin Aghakhani

text: Vuonna 2009 Aghakhanista tuli ensimmäinen Iranissa esiintynyt naispuolinen kapellimestari. Vuonna 2010 hänet nimitettiin Akademisches Sinfonieorchester Münchenin musiikilliseksi johtajaksi.


title: Nazanin Aghakhani

text: Kapellimestarityön lisäksi Aghakhani on jatkanut esiintymisiä myös pianistina ja levyttänyt omia sävellyksiään; näihin molempiin hän on saanut sponsoritukea itävaltalaiselta Bösendorfer-pianotehtaalta. Hän on myös kysytty yritysluennoija johtamisen, naisten aseman ja ajankäytön hallinnan aloilla. Aghakhani puhuu sujuvasti saksaa, englantia, farsia ja ruotsia. Hän asuu Itävallassa lakimies-kirjailija-aviomiehensä Friedrich Schwarzingerin kanssa. Heillä on vuonna 2009 syntynyt poika.


title: Keski-Andros

text: Keski-Andros on Bahaman hallintoalue Androksen saarella. Alue sijaitsee Androksen pohjoisosan eteläkärjessä sekä osittain saarta jakavalla suo- ja suistoalueella. Alueen asukasluku on 662, sillä alue on vaikeakulkuista, mangrovekasvillisuuden peittämää ja useiden vesistöjen halkomaa.


title: Hey Brother

text: "Hey Brother" on ruotsalaisen DJ:n, Aviciin lokakuussa 2013 julkaistu kappale. Se julkaistiin kolmantena singlenä hänen syyskuussa 2013 julkaistulta "True"-albumiltaan. Kappaleessa laulaa Dan Tyminski.


title: Hey Brother

text: Single on sijoittunut ykkössijalle Itävallan, Saksan, Ruotsin, Norjan ja Suomen singlelistoilla. Australiassa ja Sveitsissä se on sijoittunut toiselle sijalle.


title: Claudio Böckli

text: Claudio Böckli (s. 20. kesäkuuta 1984 Wetzikon) on sveitsiläinen ampumahiihtäjä.


title: Claudio Böckli

text: Antholz-Anterselvan MM-kilpailuissa 2007 Böckli sijoittui Sveitsin viestijoukkueessa 16:nneksi, normaalimatkalla 58:nneksi ja pikakilpailussa 67:nneksi. Östersundin MM-kilpailuissa 2008 hän oli pikakilpailussa 62:s. Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 Böckli sijoittui normaalimatkalla sijalle 62. Ruhpoldingissa 2012 hän oli viestijoukkueen mukana seitsemäs. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 Böckli sijoittui viestissä 18:nneksi ja henkilökohtaisissa kilpailuissa hänen paras sijoituksensa oli normaalimatkan 38:s sija.


title: Claudio Böckli

text: Böckli teki debyyttinsä ampumahiihdon maailmancupissa kaudella 2006–2007 Kontiolahdella sijoittuen 51:nneksi normaalimatkalla. Hänen paras sijoituksensa maailmancupin henkilökohtaisissa kilpailuissa on 16:s sija sekä Ruhpoldingin pikakilpailusta kaudelta 2009–2010 että Östersundin normaalimatkalta kaudelta 2011–2012.


title: Ranskan ensimmäinen tasavalta

text: Ranskan ensimmäinen tasavalta toimi vuosina 1792–1804 eli Ranskan suuren vallankumouksen ajan lukuun ottamatta sen alkuvuosia, jolloin monarkia vielä säilytettiin. Tasavalta loppui tosiasiassa vuonna 1799, mutta muodollisesti vasta 1804.


title: Ranskan ensimmäinen tasavalta

text: Tasavaltalaisuus sai Ranskassa suosiota porvarilisen lukeneiston keskuudessa 1700-luvun loppupuolella. Monet valistusfilosofit, esimerkiksi Voltaire, tosin kannattivat valistunutta itsevaltiutta tai vaativat korkeintaan kuninkaan yksinvallan poistamista. Vuoden 1789 vallankumous pyrki aluksi säätyjen erioikeuksien poistamiseen ja teki siitä periaatepäätöksen 4. elokuuta 1789. Vielä yli kaksi vuotta vallankumouksen puhkeamisen jälkeen 13. syyskuuta 1791 säädetty perustuslaki säilytti monarkian. Se jätti hallitsijalle toimeenpanovallan.


title: Ranskan ensimmäinen tasavalta

text: Tasavalta alkoi saada kannatusta Itävallan-sodan sytyttyä 1792. Itävalta ja Preussi olivat liittoutuneet keskenään, jolloin Ranska julisti 20. huhtikuuta 1792 sodan Itävallalle. Ranskan armeija menestyi siinä huonosti, ja tämän aiheuttama tyytymättömyys kohdistui kuningasperheeseen, varsinkin itävaltalaissyntyiseen kuningattareen Marie-Antoinetteen. Kun väkijoukko valtasi Tuileries’n palatsin 10. elokuuta 1792, kuningasperhe joutui pakenemaan Kansalliskonventtiin. Tämä merkitsi monarkian tosiasiallista loppua. Ranska julistettiin tasavallaksi kansalliskonventissa 22. syyskuuta 1792. Seuraavina vuosina 1792–1795 maata hallitsi Kansalliskokous. Kuningas Ludvig XVI ja kuningatar Marie-Antoinette mestattiin 1793.


title: Ranskan ensimmäinen tasavalta

text: Ranskan tasavallalle laadittiin vuoden I perustuslaki eli ns. vuoripuolueen perustuslaki, joka kuitenkaan ei koskaan tullut voimaan. Vuonna 1795 vahvistettiin vuoden III perustuslaki, jolla maahan perustettiin direktoriohallitus.


title: Ranskan ensimmäinen tasavalta

text: Kenraali Napoleon Bonaparte sai tasavallan aikana vaikutusvaltaa ensin maan ulkopolitiikassa vuodesta 1796 alkaen. Hän teki ehdotuksia sotilaallisista operaatioista Italian kaupunkivaltioita ja Itävaltaa vastaan ja saavutti niissä menestystä. Vuonna 1799 Ranskalla oli kuitenkin vastassaan Turkin, Britannian, Itävallan ja Venäjän yhdistetyt voimat. Napoleon sai vihollisen uhkan avulla kannatusta verettömälle operaatiolle nimeltä Brumairekuun 18. päivän vallankaappaus. Se tapahtui 9. marraskuuta 1799 ja merkitsi direktoriohallituksen kukistumista, kansalliskonventin hajottamista ja tosiasiallisesti Napoleonin yksinvaltaa. Tämä kirjattiin Vuoden VIII perustuslakiin (1799), jonka mukaan Napoleon hallitsi maata konsulina. Tasavallan muuttaminen perinnölliseksi keisarikunnaksi vuonna 1804 oli lopullinen päätepiste ensimmäiselle tasavallalle.


title: Nick Bonino

text: Nicholas Lawrence Bonino (s. 20. huhtikuuta 1988 Hartford, Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Nashville Predatorsissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Bonino on kahden suunnan sentteri, jonka vahvuuksiin kuuluu syöttäminen, pelikäsitys, johtajuus ja työteliäisyys. Hänen heikkouksiinsa kuuluu luistelu ja fyysisyyden puute. Bonino siirtyi kesällä 2015 Pittsburghiin vaihdossa Brandon Sutteriin.