title: Isogascognenajokoira

text:
Iso gascognenajokoira on Ranskassa kehitetty metsästyskoira.
Ison gascognenajokoiran rintakehä on leveä ja raajat ovat vahvat. Karva on lyhyttä, tiheää ja väriltään kimo. Urokset ovat korkeudeltaan 65–72 cm. Nartut ovat korkeudeltaan 62–68 cm.
Iso gascognenajokoira pystyy keskittymään erittäin hyvin metsästykseen. Se on ihmisystävällinen ja rauhallinen. Se on itsepäinen, mutta kunnioittaa hyvää omistajaa. Rotu liikkuu vaivattomasti.


title: Arto Jokinen

text: Arto Jokinen (s. 6. huhtikuuta 1956 Kuorevesi) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 272 runkosarjaottelua tehoin 75+75=150. Jäähyminuutteja kertyi 428. Jokisen pelityyli oli aikanaan melko kova ja hän kuului SM-liigan pahimpiin ärsyttäjiin.


title: Arto Jokinen

text: Jokisen kasvattajaseura oli Mäntän Kiekko-Pojat. Hän voitti myöhemmin KOO-VEEn joukkueessa A-nuorten SM-hopeaa vuosina 1975 ja 1976. Kaudella 1976–1977 Jokinen aloitti SM-liigauransa ja teki 34 runkosarjaottelussa yhden kauden piste-ennätyksekseen jääneet tehot 20+19=39, joilla Jokinen oli KOO-VEEn kolmanneksi paras pistemies. Hän voitti SM-pronssia keväällä 1977.


title: Arto Jokinen

text: Vuodet 1979–1983 Jokinen pelasi Helsingin IFK:ssa, jossa hän voitti Suomenmestaruuden vuosina 1980 ja 1983. Kaudella 1981–1982 Jokinen keräsi SM-liigan yhden kauden jäähyennätyksensä 71 minuuttia, jolla hän sijoittui runkosarjan jäähypörssissä toiseksi joukkuetoverinsa Heikki Riihirannan kanssa. Kaudeksi 1983–1984 Jokinen siirtyi sarjatasoa alemmas I-divisioonaan JYPin riveihin. Hän pelasi kauden aikana myös yhden SM-liigaottelun Suomen maajoukkueen Sarajevon olympiakisoihin valmistautuneessa ryhmässä.


title: Arto Jokinen

text: Keväällä 1985 Jokinen oli nostamassa JYPiä SM-liigaan. Yhden liigassa vietetyn kauden jälkeen Jokinen pelasi vielä kauden 1986–1987 I-divisioonaa KooKoossa, minkä jälkeen hän lopetti uransa.


title: Arto Jokinen

text: Myös Jokisen puolustajana pelannut pikkuveli Ari on pelannut SM-liigassa.


title: Desorptio

text: Kemiallinen Desorptio tarkoittaa fysiikassa tai kemiassa absorption vastakohtaa eli pintaan nousevien atomien, molekyylien tai ionien vapautumista aineen pinnalle tai pintaan kiinnittyneiden molekyylien irtoamisprosessia. Erityisen merkittävää desorptio on polaarisella vesimolekyylillä. Irtoamista voidaan nopeuttaa lämmittämällä laitteistoa. Jotta desorptio olisi vähäistä, tyhjiölaitteistossa on käytettävä oikeanlaisia materiaaleja. Desorptiota tapahtuu erityisesti kaasukromatografissa, jossa kaasufaasit erotetaan toisistaan absorptio-desorptio menetelmällä. Desorptio on myös komponentin kemiallista erottamista esim vesihöyryn siirtymistä kulkeuttimen kautta kaasufaasista nestefaasin rajapinnalle. Adsorption jälkeen lämpötila pysyy matalana mutta desorptiossa lämpötilan noustessa tapahtuu johtumista.


title: Desorptio

text: Desorptiota voidaan kemiassa kuvata yhtälöllä formula_1,


title: Desorptio

text: missä formula_2 on desorption vakiomäärä, formula_3 on adsorboituneen aineen konsentraatio, ja formula_4 on desorption kineettinen järjestys.


title: Desorptio

text: fysiikassa vakiomäärä formula_2 voidaan esittää muodossa


title: Desorptio

text: missä formula_7 on "taajuus" (usein kreikkalainen kirjain formula_8), mahdollisuus adsorboituneen molekyylin selviytymiseen on potentiaalinen este desorptiolle, formula_9 on desorption aktivoitumisenergia, formula_10 on Bolzmannin vakio, ja formula_11 on lämpötila.


title: Transdanubia

text: Transdanubia () eli Länsi-Unkari on alue, joka ulottuu Tonavasta Unkarin länsirajalle. Alueen nimi merkitsee kirjaimellisesti "Tonavan takaista". Transdanubia on maastoltaan vaihtelevaa aluetta, jossa on sekä vuoria että alankoja, metsiä ja hedelmällistä viljelysmaata.


title: Transdanubia

text: Unkarin Pieni alanko Kisalföld sijaitsee kokonaan Transdanubiassa. Myös Suuri alanko Alföld ulottuu osittain Transdanubian puolelle, missä sitä kutsutaan Mezőföldiksi. Vuoristoalueista voidaan mainita Bakony ja Mecsek.


title: Transdanubia

text: Euroopan Unionin alueyksiköiden nimikkeistössä (NUTS) Transdanubia muodostaa NUTS 1-tason alueen.


title: Fredrik Nybom

text: Fredrik Kristian Jeremias Nybom (8. elokuuta 1838 Hamina – 7. joulukuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen liike- ja pankkimies, joka toimi Kansallis-Osake-Pankin (KOP) toimitusjohtajana vuosina 1892–1914 sekä valtiopäivämiehenä.


title: Fredrik Nybom

text: Nybomin vanhemmat olivat haminalainen kauppias ja laivanvarustaja Jeremias Nybom ja Wendla Elisabet Ahlqvist. Hän kirjoitti vuonna 1857 ylioppilaaksi Porvoon lukiosta ja opiskeli Helsingin yliopiston fyysis-matemaattisessa osastossa, mutta keskeytti opintonsa vuonna 1861 ja lähti perheensä varoilla viideksi vuodeksi ulkomaille. Siirryttyään Skandinaviasta Englantiin hän vietti kolme vuotta Lontoossa perehtymässä puutavara- ja viljakauppaan. Takaisin palattuaan hän perusti vuonna 1866 oman yrityksen Haminan Vienti-, Tuonti- ja Asioimisliikkeen. Suurten nälkävuosien aikana vuonna 1867 senaattori Johan Vilhelm Snellman lähetti Nybomin ulkomaille neuvottelemaan viljan saamisesta Suomeen. Nybom kiersi Euroopassa etsimässä uusia markkinoita Suomen vientituotteille, pääosin huonolla menestyksellä, sillä vain tuolloin vähäinen sahatavara herätti kiinnostusta. Hän sai kuitenkin välitettyä Suomen valtiolle kreditiivilainan frankfurtilaiselta Rothschildin pankilta. Palattuaan uudelleen Suomeen Nybom toimi virkailijana Suomen Yhdyspankin Haminan-konttorissa. Vuonna 1871 hänestä tuli pankin johtokunnan jäsen.


title: Fredrik Nybom

text: Vuodesta 1873 Nybom oli Viipuriin perustetun Pohjoismaiden Osakepankin Helsingin-konttorin johtajana. Hän toimi haarakonttorin johtajana varsin laajoin valtuuksin ja omavaltaisestikin, minkä seurauksena hänen suhteensa pankin johtoon huononivat vuosien kuluessa. Vuonna 1892 hänet lopulta erotettiin sillä perusteella, että hän oli myöntänyt Vaasan Pankille luottoa alemmalla perimisprovisiolla kuin mitä johtokunta oli edellyttänyt. Nybom löysi kuitenkin pian uuden työpaikan muutamaa vuotta aiemmin perustetun Kansallis-Osake-Pankin pääjohtajana, sillä KOP:n ensimmäinen pääjohtaja Otto Hjelt oli erotettu väärinkäytösten vuoksi. KOP:n pääjohtajana Nybomin onnistui vakiinnuttaa pankin asema ja kehittää sen toimintaa. Hän oli edeltäjäänsä varovaisempi ja vähensi luotonantoa saadakseen pankin liiketoiminnan vakaammalle pohjalle. KOP kasvoi hänen kaudellaan vuoteen 1908 mennessä Suomen toiseksi suurimmaksi liikepankiksi, vuonna 1913 talletusmäärältään hetkellisesti jopa suurimmaksi. Vanhoilla päivillään Nybom alkoi kuitenkin myöntää liian kevyin perustein luottoja poikansa ja ystävänsä liikehankkeisiin, minkä seurauksena pankin hallintoneuvosto joutui asettamaan tarkastajat tutkimaan hänen toimintaansa. Epäluottamuksesta loukkaantuneena Nybom erosi vuonna 1914 pääjohtajan tehtävistä ja siirsi henkilökohtaiset tilinsäkin KOP:n kilpailijoihin Suomen Yhdyspankkiin ja Privatbankeniin.


title: Fredrik Nybom

text: Nybom oli porvarissäädyn valtiopäivämiehenä neljillä valtiopäivillä 1877, 1882, 1885 ja 1894. Hän lukeutui ensin liberaaleihin, mutta puolueen hajaannuttua hän siirtyi suomalaisen puolueen piiriin. Vuoden 1894 valtiopäiville hän valitutti siksi itsensä suomenkielisen Kajaanin kaupungin edustajana. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1875–1884 ja 1894–1896, joskaan ei viimeisenä vuonna enää osallistunut valtuuston kokouksiin. Nybom aateloitiin vuonna 1904, kun aatelissäätyyn haluttiin lisää myöntyväisyysmielisiä vanhasuomalaisia. Hänestä polveutuu siten suomalainen aatelissuku nro 280, Nybom. Hän toimi vielä aatelissäädyn valtiopäivämiehenä vuosien 1904–1905 valtiopäivillä.


title: Fredrik Nybom

text: Nybomin puoliso vuodesta 1871 oli Aina Johanna Baeckman (1851–1923), sotakomissaari Woldemar Baeckmanin tytär. Yksi heidän pojistaan oli valokuvaaja Alfred Nybom.


title: Tummahelmililja

text: Tummahelmililja ("Muscari armeniacum") on monivuotinen sipulikasvi. Suvun lajeista tai tästä lajista käytettyjä nimiä ovat myös helmililja ja helmihyasintti.


title: Tummahelmililja

text: Kasvin kukat ovat tynnyrinmuotoisia ja muodostavat tiiviin tertun. Lehdet ovat hyvin ohuet. Perusmuoto on väriltään syvän koboltinsininen, mutta siitä on jalostettu myös vaaleampia ja jopa valkoisia lajikkeita. Kasvi ei ole myrkyllinen.


title: Tummahelmililja

text: Tummahelmililja elää luonnonvaraisena Kreikassa ja Aasiassa. Samaan sukuun kuuluu noin 30 lajia, joista 4 tai 5 myydään yleisesti, ja tämä laji on niistä tunnetuin viljelykasvi.


title: Idänunikko

text: Idänunikko ("Papaver orientale") on unikoiden sukuun kuuluva monivuotinen ruohovartinen kukkakasvi. Se kasvaa 80-120 cm korkeaksi. Kasvilla on karvapeitteiset lehdet ja pallomaiset nuput. Kirkkaanpunaiset kukat aukeavat kesä-heinäkuussa.


title: Idänunikko

text: Idänunikkoa kasvaa luonnonvaraisena Lähi-idän vuoristoseuduilla. Laji on suosittu koristekasvi. Se tuotiin Eurooppaan 1700-luvulla ja Suomeen 1800-luvulla.


title: Idänunikko

text: Idänunikon voi sekoittaa toiseen koristekasvina yleisesti viljeltyyn lajiin, jättiunikkoon ("Papaver pseudo-orientale").


title: .free

text: .free (tai dotFree) on suunnitteilla oleva ylätason verkkotunnus. Se on sponsoroitu ylätason verkkotunnus, jota sponsoroi dotFree s.r.o itse.


title: .free

text: dotFree Group s.r.o järjestön mukaan kuka tahansa voi rekisteröidä ilmaisia verkkotunnuksia .free päätteellä.


title: .free

text:
dotFreen ehdotus on seuraavanlainen:
Haluamme tarjota ilmaiseksi verkkotunnuksen jokaiselle. Meitä tukevat lukuisat yritykset ja yksityishenkilöt. Olemme ensimmäinen verkkotunnusten tarjoaja, joka haluaa antaa verkkotunnuksen jokaiselle käyttöön täysin ilmaiseksi. Verkkotunnuksemme .free antaa jokaiselle ihmiselle tilaisuuden omaan verkkotunnukseen ja tarjoaa yrityksille mahdollisuuden markkinoida tuotteitaan verkkotunnuksellamme. Aloitteen takana on dotFree Group s.r.o ja kannattajiamme on levinnyt ympäri maailmaa. He janoavat vapautta."


title: .free

text: Ohjelmistoyritys Microsoft on syyttänyt dotFree Groupia Kelihos-botnetistä, jonka Microsoft sulki 28.9.2011.


title: .free

text: Microsoft on päässyt kompromissiin, jossa syytetyt Dominique Alexander Piatti ja dotFree Group s.r.o välttyivät syytteiltä sopimuksen mukaisesti 26. lokakuuta 2011. Piatti ja hänen yrityksensä jatkavat Microsoftin kanssa yhteistyötä ilmaisen verkkotunnuksen saamiseksi markkinoille.


title: Tiikerihilleri

text: Tiikerihilleri ("Vormela peregusna") on keskikokoinen kirjava näätäeläin. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Tiikerihilleri

text: Tiikerihillerillä on lyhyet jalat ja pitkä selkä. Pään ja vartalon yhteispituus on 28–48 cm, häntä lisää eläimen pituutta 15–20 cm. Selkä on oranssin, mustan ja punaisen kirjava. Naaman ympäri kiertää valkoinen raita. Pörröinen häntä on musta ja keltainen.


title: Tiikerihilleri

text: Tiikerihillerin levinneisyysalue ulottuu Itä-Euroopasta Aasiaan, Pohjois-Kiinaan ja Mongoliaan asti. Suhteellisen laajasta levinneisyydestään huolimatta laji luokitellaan vaarantuneeksi.


title: Kaprunin funikulaaripalo

text: Kaprunin funikulaaripalo tapahtui Kitzsteinhornin vuorella Kaprunissa Itävallassa 11. marraskuuta 2000. Onnettomuudessa menehtyi 155 ihmistä, ja siitä selvisi hengissä vain 12 ihmistä. Kaikki hengissä selviytyneet olivat Saksan tai Itävallan kansalaisia. Oikeudessa todettiin, että palo oli saanut alkunsa lämmityslaitteesta.


title: Kaprunin funikulaaripalo

text: Kitzststeinhornin funikulaari otettiin käyttöön vuonna 1974. Se oli laskettelijoiden ahkerassa käytössä, ja ennen onnettomuutta tunnelia oli käyttänyt jo liki 22 miljoonaa ihmistä. Itse onnettomuusvaunu otettiin käyttöön vuonna 1994. Kiskoköysirata kulki 3 300 metriä pitkän tunnelin läpi vuoren huipulle muutamassa minuutissa ja pystyi kerralla kuljettamaan 180 matkustajaa ylös ja yhtä monta alas. Radalla liikkui kaksi vaunua, jotka funikulaarin periaatteesta johtuen ohittivat toisensa aina radan puolivälissä.


title: Kaprunin funikulaaripalo

text: Vaunu oli valmistettu palamattomista materiaaleista, joten tämänkaltaista onnettomuutta ei osattu odottaa. Turmavaunussa ei ollut palovaroitinta, eivätkä sen sammuttimet olleet matkustajien ulottuvilla. Onnettomuushetkellä funikulaarivaunu sattui olemaan radan tunneliosuudella, ja automaattinen turvajärjestelmä pysäytti vaunun tunneliin. Tämä loi tulipalon leviämiselle hyvät olosuhteet, sillä kalteva, päistään avoin tunneli toimi kuin savupiippu.


title: Kaprunin funikulaaripalo

text: Turmavaunu oli täpötäynnä ihmisiä, joten vaunun takaosasta alkunsa saanut palo lisäsi pakokauhua, kun ihmiset eivät päässeet pakenemaan liekkejä. Lisäksi matkustamossa ei ollut hätäpuhelimia, joten palo ehti levitä pitkälle vaunun kuljettajan tietämättä. Kun vaunun etupäässä olevassa ohjaamossa ollut kuljettaja tajusi tilanteen, hän ilmoitti siitä ohjaamon hätäpuhelimella keskusvalvomoon ja yritti avata vaunun hydraulisesti toimivia ovia siinä onnistumatta, koska tulipalon seurauksena avaamiseen tarvittava paine oli kadonnut eivätkä ovet auenneet. Yhtäkkiä myös yhteys turmavaunun ja keskusvalvomon välillä katkesi: tuli oli levinnyt voimakaapeleihin, joiden varassa myös yhteys keskukseen toimi. Lopulta kuljettaja sai ovien lukituksen pois päältä, ja näin ovet saatiin avattua manuaalisesti. Sillä hetkellä osa matkustajista oli jo menettänyt tajuntansa hengitettyään myrkyllisiä kaasuja. Tajuissaan olleet ihmiset lähtivät raivoavaa tulipaloa pakoon tunnelia ylös. He eivät ehtineet edetä pitkälle, kun myös he tuupertuivat tiedottomina maahan, kuljettaja heidän mukanaan. Liekit nielaisivat vaunun ja tunnelissa tiedottomana makaavat matkustajat.


title: Kaprunin funikulaaripalo

text: Yhteensä palosta pelastui vain 12 ihmistä eli ne, jotka olivat lähteneet laskeutumaan tunnelia alas. Ne, jotka kulkivat tunnelia ylös eli myrkyllisen savun kanssa samaan suuntaan, löydettiin kuolleina melkein tunnelin suulta. Loput matkustajat paloivat vaunuun sisälle. Myrkylliset palokaasut saavuttivat myös yläaseman, jonne vaunu oli matkalla. Suurin osa siellä olevista ihmisistä oli paennut myrkyllistä savua, mutta kolme ihmistä jäi asemalle menehtyen häkämyrkytykseen.


title: Kaprunin funikulaaripalo

text: Kaprunin hiihtokeskus oli onnettomuuden jälkeen suljettuna 27 päivää


title: Kaprunin funikulaaripalo

text: On This Day


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance on Squaren kehittämä toimintaroolipeli. Pelin tapahtumat sijoittuvat "Kingdom Hearts II":n jälkeiseen aikaan, ja johdattavat "Kingdom Hearts III":n tapahtumiin.


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text: Vaikka Xehanortin Sydämetön ("Heartless"), ”Ansem”, ja Nobody, Xemnas, ovat tuhottu, heidän tuhonsa seurauksena Xehanortin todellinen minä, mestari Xehanort, tekee paluuta. Yen Sid on kutsunut Soran ja Rikun Salaperäiseen torniin () suoritettamaan Mestaruuden merkkiä ("Mark of Mastery"), jotta nämä saisivat avainmiekkamestarin arvon ja osoittaisivat olevansa valmiita pysäyttämään Xehanortin.


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text: Suorittaakseen kokeen, Soran ja Rikun on lähdettävä etsimään maailmat, jotka ”Ansemin” tuhon jälkeen olivat valoon palaamisen sijasta jääneet vangiksi uniin ja vapauttaa ne avaamalla seitsemän Unen avaimenreikää. Sydämettömät eivät voi päästä näihin maailmoihin, mutta sinne ruumiillistuneesta pimeydestä syntyneet Unensyöjät ("Dream Eaters") voivat. Pahat Unensyöjät eli Painajaiset ("Nightmares") syövät unia ja istuttavat painajaisia, kun taas hyvät Unensyöjät eli Henget ("Spirits") syövät painajaisia. Mutta matka alkaa muuttua vaarallisemmaksi, kun salaperäisesti palanneet Xemnas ja "Ansem" ilmestyvät mestari Xehanortin nuorta versiota muistuttavan pojan ohella aiheuttamaan ongelmia.


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text: Samaan aikaan Lea, Axelin ihmismuoto, herää Radiant Gardenissa, jossa heräävät myös neljä Ansem Viisaan oppilasta: Dilan, Even, Aeleus ja Ienzo. Mutta Xehanortista, Braigista sekä Lean ystävästä, Isasta, ei näy jälkeäkään. Lea lähtee etsimään heitä ja kohtaa lopulta Mikin, Akun ja Hessun lähtien heidän mukanaan Yen Sidin puheille.


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text: Avattuaan kaikki Unen avaimenreiät Sora päätyykin Maailmaan jota ei koskaan ollut. Siellä hän saa kuulla Organisaation XIII todellisen tarkoituksen: heidän oli tarkoitus toimia kuorina mestari Xehanortin sydämen palasille ja tulla Xehanortin klooneiksi. Nuori Xehanort oli "Ansemin" opastamana kerännyt tulevia inkarnaatioitaan sekä muita Xehanortin sydämen kuorina toimineita henkilöitä eri aikakausilta muodostaakseen uuden Organisaation. Hän aikoi tehdä Sorasta viimeisen jäsenen ja vajotti tämä koomaan.


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text: Riku päätyy lopulta itsekin kyseiseen maailmaan ja avuksi saapuneen Mikin ohella hän tapaa mestari Xehanortin, joka paljastaa Avainmiekkasodassa kauan sitten tuhoutuneen χ-miekan ("χ-blade") suojelleen Valtakunnan Sydämiä ("Kingdom Hearts") ja pitäneen maailmat siten yhtenäisinä. Miekka oli tuhoutuessaan jakautunut seitsemäksi valoksi ja kolmeksitoista pimeydeksi. Hän oli ensin yrittänyt virheellisesti luoda uuden χ-miekan Ventusin ja Vanitasin sydämillä. Mutta yritti nyt todellista keinoa kohtaamalla "kolmellatoista pimeyden etsijällään" taistelussa "seitsemän valon vartijaa", joilla hän tarkoitti avainmiekan käyttäjiä. Kun Xehanort yritti tehdä Sorasta viimeistä klooniaan, Lea tuli paikalle ja esti sen. Akun ja Hessun saavuttua myös apuun, Xehanort ja hänen 11 klooniaan palaavat omiin aikoihinsa menettäen muistonsa, kunnes oli aika kokoontua jälleen.


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text: Nukkuva Sora tuodaan takaisin Salaperäiseen torniin. Riku menee Soran uniin ja vapauttaa Soran sydämen Painajaisen valtaaman Ventusin haarniskan vallasta kohdaten sen jälkeen Kohtalon saarten digitaalisessa versiossa Ansem Viisaan digitaalisen kopion. Ansem kertoo Painajaisen tuhon herättäneen Soran ja antaa Rikulle Soran sydämeen tallenetut tutkimustietonsa. Rikun palatessa Valon maailmaan, hänet julistetaan avainmiekkamestariksi, koska uskalsi astua Nukkuviin maailmaan kahdesti. Soraa ei ole epäonnistumisestaan masentunut, vaan hän palaa Nukkuviin maailmoihin tapaamaan kaikkia niitä Henkiä, jotka oli matkansa aikana kohdannut. Lea paljastui tulleensa avainmiekan käyttäjäksi ja lupaa olla mukana Xehanortin kohtaamisessa.


title: Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distance

text:
Pelin salaisessa lopussa Mikki ja Yen Sid päättävät koota seitsemän avainmiekan käyttäjää estääkseen Xehanortia käyttämästä χ-miekan luomiseen Sydänten Prinsessoja, joiden tuho vajottaisi maailmat pimeyteen. Riku palaa torniin tuoden mukanaan Kairin, jotta tämä voisi harjoitella "Kingdom Hearts II":ssa saamansa avainmiekan käyttöä.
"Kingdom Hearts 3D: Dream Drop Distancessa" esiintyy ensimmäistä kertaa muitakin kuin "Final Fantasy"- tai Disney-hahmoja, kuten hahmoja pelistä "The World Ends with You". Lisäksi pelissä kaikki pelattavat Disney-maailmat ovat uusia, lukuun ottamatta Mysterious Tower. "Prankster’s Paradise" on Pinocchion todellinen kotimaailma.


title: Ricardo Gabriel Álvarez

text: Ricardo Gabriel "Ricky" Álvarez (s. 12. huhtikuuta 1988 Buenos Aires, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän on edustanut muun muassa Italiassa Inter Milanoa ja Sampdoriaa sekä Englannissa Sunderlandia. Hän on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Ricardo Gabriel Álvarez

text: Álvarez aloitti ammattilaisuransa Vélez Sarsfieldista, jossa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa vuonna 2008. Hän oli joukkueen mukana voittamassa Argentiinan pääsarjan kevätkauden (Clausura) 2009 mestaruutta.


title: Ricardo Gabriel Álvarez

text: 5. heinäkuuta 2011 Álvarez siirtyi italialaisseura Internazionaleen 11,75 miljoonan euron siirtokorvauksella. Kyseisellä siirtosummalla milanolaisseura sai 90% pelaajaoikeuksista itselleen. Hän teki ensiesiitymisensä joukkueessa vuoden 2011 Italian supercupin ottelussa paikallisvastustaja Milania vastaan. Päävalmentaja Claudio Ranierin alaisuudessa hän onnistui vakiinnuttamaan pelipaikkansa pelaavassa kokoonpanossa. Ensimmäisen maalinsa hän teki 22. marraskuuta 2011 Mestarien liigan lohkovaiheen ottelussa turkkilaista Trabzonsporia vastaan.


title: Ricardo Gabriel Álvarez

text: Álvarez teki ensiesiintymisensä Argentiinan maajoukkueessa 2. syyskuuta 2011 pelatussa ystävyysottelussa Venezuelaa vastaan.


title: Tikkurilan kirkko

text: Tikkurilan kirkko oli Vantaalla Tikkurilassa sijainnut Tikkurilan seurakunnan kirkkorakennus. Vuonna 1956 valmistuneen tiilikirkon olivat suunnitelleet arkkitehdit Leena ja Kalle Niukkanen, jotka myöhemmin suunnittelivat Vantaalle myös Vaaralan kirkon. Seurakunnan toinen kirkko on Helsingin pitäjän kirkko eli Vantaan Pyhän Laurin kirkko.


title: Tikkurilan kirkko

text: Työsuojeluviranomaiset asettivat kirkon käyttökieltoon vuoden 2013 kesällä sisäilman laadun vuoksi. Tikkurilan seurakunta haluaisi purkaa rakennuksen, joka on kuitenkin suojeltu asemakaavassa. Kirkko purettiin vuonna 2018.


title: Tikkurilan kirkko

text: Tikkurilan kirkko ja sitä vastapäätä Asematien toisella puolella oleva kaupungintalo olivat ainoat 1950-luvulta tähän päivään saakka säilyneet julkiset rakennukset Tikkurilan keskustassa.


title: Tikkurilan kirkko

text: Tikkurilan kirkko rakennettiin alun perin Helsingin pitäjän seurakuntalaisten, erityisesti nuorison kokoontumistiloiksi. Se on arkkitehti Leena Niukkasen mukaan Suomen ensimmäisiä seurakunnallisia monitoimitiloja. Rakennusta kutsuttiin aluksi työkeskukseksi, sen jälkeen seurakuntakeskukseksi ja lopulta kirkoksi. Rakentamistahti oli nopea: suunnittelutoimikunta asetettiin maaliskuussa 1954 ja tontti ostettiin kesäkuussa. Arkkitehti esitteli ensimmäiset luonnokset lokakuussa 1954, lopullinen rakentamispäätös tehtiin tammikuussa 1955. Kirkon peruskivi muurattiin 19. marraskuuta 1955 ja harjakaisia vietettiin huhtikuun 1956 lopussa. Yleislakko talvella 1956 viivästytti rakentamista. Rakennus valmistui marraskuun 1956 alkupuolella, ja työkeskuksen tupaantuliaiset pidettiin joulukuun alussa. Työkeskuksen kahdet vihkiäiset pidettiin 30. joulukuuta 1956. Suomenkielinen Helsingin pitäjän seurakunta ja ruotsinkielinen Helsinge församlingen pitivät erikseen omat juhlat. Vihkimisen toimittivat Tampereen piispa Eelis Gulin ja Porvoon piispa G.O. Rosenqvist.


title: Tikkurilan kirkko

text: Pohjaltaan suorakaiteen muotoinen kirkko on harjakattoinen, siinä on kaksi kerrosta ja kellarikerros. Rakennuksen runko on betonia ja julkisivut punatiiltä. Erillinen kellotorni on valmistunut vuonna 1969, ja sen on suunnitellut arkkitehti Kalle Niukkanen. Tornissa on kolme kelloa.


title: Tikkurilan kirkko

text: Kirkon tontille rakennettiin myös asuin- ja toimistosiipi, joka purettiin vuonna 1987. Vuonna 1976 samalle tontille, mutta Unikkotien varteen rakennettiin virastorakennus Vantaan seurakunnille. Kirkon rakennuksessa tehtiin korjaus- ja muutostöitä vuosina 1974–1975 ja peruskorjaus vuosina 1979–1980 arkkitehti Pauli Halosen suunnitelmien pohjalta. Korjaustöiden jälkeen seurakuntasali vihittiin uudelleen kirkoksi 7. syyskuuta 1980.


title: Tikkurilan kirkko

text: Kirkkosalin lisäksi kaksikerroksisessa kellarillisessa Tikkurilan kirkkorakennuksessa on seurakuntasali sekä muun muassa lasten päiväkerhotiloja ja muita kerhotiloja, neuvotteluhuone, sakaristo. Rakennuksessa on myös Vantaan ruotsinkielisen seurakunnan toimitilat ja kappeli.


title: Tikkurilan kirkko

text: Hissin puute vaikeuttaa liikuntarajoitteisten kulkemista rakennuksessa. Vantaan seurakunnilla oli aina vuoden 2012 loppupuolelle saakka suunnitelmana korjata ja mahdollisesti laajentaa kirkkoa. Kirkon laajennuksesta käydyn arkkitehtikilpailun voitti Verstas-arkkitehtien ehdotus "Liitto".


title: Tikkurilan kirkko

text: Joulukuussa 2012 kokoontunut Vantaan seurakuntien yhteinen kirkkovaltuusto päätti äänin 37–7, että Tikkurilan kirkon suunniteltua laajennusta ei toteuteta, vaan kirkko puretaan ja sen tilalle rakennetaan uusi kirkkorakennus. Vantaan apulaiskaupunginjohtaja muistutti, että suojellun kirkon purkaminen edellyttää vuonna 2010 hyväksytyn asemakaavan muutosta. Vantaan kaupunginmuseo edellyttää, että Tikkurilan kirkkoa ei pureta maan tasalle. Kaupunginmuseon rakennustutkijan mukaan seurakunnan toimittamissa kuntotutkimuksissa ei ole esitetty rakennuksessa olevan sellaisia ongelmia, joita ei pystyttäisi korjaamaan. Purkupäätös edellyttää myös Ely-keskuksen hyväksyntää.


title: Tikkurilan kirkko

text: Tikkurilan kirkon purkamista on perusteltu rakennuksen epäkäytännöllisyydellä ja huonolla kunnolla. Tarvittavat korjaukset osoittautuivat arvioitua kalliimmiksi. Taloustilannetta ei helpota se, että Vantaan seurakunnat harkitsevat myös samoihin aikoihin rakennetun Vaaralan kirkon purkamista ja korvaamista uudella rakennuksella. Myös syksyllä 2006 palanut Kaivokselan kirkko odottaa purkua.


title: Tikkurilan kirkko

text: Kirkon sisustus on arkkitehti Tauno Toiviaisen käsialaa. Vakiokalusteet kirkkoon hankittiin Vakiopuu Oy:lta ja Stockmannilta, eteisen naulakot Helsingin Teräshuonekalutehdas Oy:ltä ja erikoiskalusteet puusepänliike S. Tullalta.


title: Tikkurilan kirkko

text: Kirkkosalin seinät ovat valkoiseksi rapatut. Sisustuksen puulajina on tammi. Saarnastuolin ja kastepöydän jalustoissa on pakotettua kuparia. Alttaritaulua ei ole, sen korvaa pakotetusta kuparista tehty neonvaloin valaistu risti. Kirkkosalin kadunpuoleiset ikkunat on tehty lasitiilestä.


title: Tikkurilan kirkko

text: Tikkurilan kirkon urut ovat 12-äänikertaiset mekaaniset urut vuodelta 1961 ja Kangasalan urkutehtaan valmistamat. Kirkon kahdet ehtoollisvälinesarjat ovat Eero Rislakin suunnittelemat.


title: Tikkurilan kirkko

text: Kirkkosalin takaseinällä on patinoitua poltettua savea oleva vantaalaisen kuvataiteilija Raimo Jaatisen valmistama ylösnoussutta Kristusta esittävä keramiikkapatsas vuodelta 1997. Lisäksi salissa on keraamikko Ammi (Ann-Mari) Sundelinin keramiikkateos "Noas ark". Suomalaisilla eläimillä lastattu keraaminen arkki on sijoitettu lasten silmien korkeudelle. Taideteosten eteen on rakennettavissa matala sivualttari.


title: Tikkurilan kirkko

text: Seurakuntasali-kahviossa on tekstiilitaiteilija Maija Lavosen "Suuri stoola" -tekstiilitaideteos ja hänen poikansa taidemaalari ja -graafikko, professori Kuutti Lavosen maalaama "Rafael"-taideteos.


title: Tikkurilan kirkko

text: Kirkon pääsisäänkäynnin lasijulkisivuun voi ripustaa taidetta ulkoapäin katseltavaksi.


title: Maakuntarykmentti

text:
Maakuntarykmentit toimivat Ruotsin vallan aikana Suomessa 1600–1700 lukujen taitteessa.
1600–1617 Ruotsin vallan alaisuudessa Suomesta kirjattiin kaikki 15–60 vuotiaat terveet miehet sotilaaksi. Kirjauksen suoritti yleensä pitäjän pappi. Näistä sotaan osallistuneista joukoista käytettiin nimitystä "lippukunta".


title: Maakuntarykmentti

text: Vuonna 1626 Ruotsin armeija joutui uudelleen järjestelyn alle. Tämä tiesi myös Suomessa uudelleen järjestelyjä. Suomen joukot jaettiin kahdeksaan eri maakunnalliseen 1 200 miestä käsittävään rykmentiin.


title: Maakuntarykmentti

text: Jalkaväkirykmentit nimettiin Suomessa kahdeksalle paikkakunnalle:Vuosien 1733–1734 toimeen pannun ruotujaon mukaisesti joukkoja järjesteltiin jälleen uudelleen useissa eri pitäjissä.


title: Hydromorfoni

text: Hydromorfoni (nimenä myös dihydromorfinoni) on puolisynteettinen morfiinijohdannainen, jota tavallisimmin käytetään hydromorfonihydrokloridina (CHNO - HCl, CAS 71-68-1). Se on tarkoitettu pitkäaikaisen kovan kivun ja kivuliaan kuivan yskän hoitoon. Se ei sovellu akuutin kivun hoitoon. Muiden opioidien tapaan sekin on μ-opioidireseptorin agonisti vaikuttaen samaan tapaan teholtaan, sen ollessa noin kymmenkertainen morfiiniin verrattuna. Morfiinista poiketen hydromorfoni on hyvin rasvaliukoinen. Suomessa sitä myydään tuotemerkillä ”Palladon”.


title: Hydromorfoni

text: Hydromorfoni syntetisoitiin Saksassa 1924.


title: Hydromorfoni

text: Yhdysvalloissa hydromorfonia on 2010-luvulla käytetty teloituksissa yhdessä midatsolaamin kanssa ainakin Ohiossa ja Arizonassa.


title: Armenian maantiede

text: Armenia on Aasiassa sijaitseva vuoristoinen sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä.


title: Armenian maantiede

text:
Armenia sijaitsee Kaukasuksen eteläosassa. Se kattaa Armenian vuorijonon kaakkoisosan ja Vähä-Kaukasuksen keskiosan.
Alue on suurimmaksi osaksi vuoristoista muutamine metsineen. Korkein kohta on 4 090 metriin nouseva Aragats-vuori, eikä mikään osa maassa ole alle 400 metrin korkeudella merenpinnasta. Ararat-vuori on armenialaisille maan symboli, alueen korkein vuori, joka kuului Armeniaan ennen kuin se siirtyi Turkin haltuun vuonna 1915.


title: Armenian maantiede

text: Armenian pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Siitä maatalousmaata on 1,4 miljoonaa hehtaaria, josta viljelykelpoista 495 000 ha, monivuotisia istutuksia 64 000 ha, noin 140 000 ha nurmiviljelyssä ja 649 000 ha laidunmaina.


title: Armenian maantiede

text: Tärkeimmät kulkureitit pohjoisesta Armeniaan ovat vuoristoa halkovat Debet- ja Akstafajokien laaksot. Maan keskiosassa, 2070 metrin korkeudessa sijaitseva Sevan on maan suurin järvi, 72,5 km leveä ja 376 km pitkä. Maan vuoristoinen kaakkoisosa kuuluu Bargušatin valuma-alueeseen, kun taas suuri osa muusta alueesta on Arasin ja sen sivujoen, Sevanjärvestä lähtevän Radzanin valuma-aluetta. Aras muodostaa suuren osan Turkin ja Iranin vastaisesta rajasta.


title: Armenian maantiede

text: Armeniassa vallitsee äärevä mannerilmasto: talvella on lunta ja kylmää, kesällä lähes trooppisen kuumaa, mutta yöt ovat silloinkin viileitä. Jerevanissa on heinäkuun keskimääräinen ylin lämpötila 33 astetta, yön alin 17 astetta. Tammikuussa lämpötila on −8 ja +1 asteen välillä.


title: Armenian maantiede

text: Armenian kasvillisuus on pääosin aroa, puoliaroa tai vuoristokasvillisuutta. Metsää on maan koillis- ja kaakkoisosissa.


title: Armenian maantiede

text: Armeniasta on määritetty 3 200 putkilokasvilajia, joukossa monia kotoperäisiä lajeja. Havupuita on varsin vähän. Kolmasosa Armenian metsistä on tammimetsiä, kolmannes pyökkivaltaisia metsiä. Monet Armenian luonnonvaraiset kasvit, kuten idänunikko ja helmihyasintti, tunnetaan muualla puutarhakasveina.


title: Armenian maantiede

text: Monet Armenian eläinlajeista ovat uhanalaisia. Leopardi on sukupuuton partaalla, ja mufloni ja besoaarivuohi ovat vaarantuneita. Edellinen versio uhanalaisten lajien Punaisesta kirjasta luetteli myös esimerkiksi saukon, karhun, tiikerihillerin ja arokissan – kaikkiaan 99 selkärankaislajia. Vuonna 2011 uudistetussa laitoksessa mainitaan 155 uhanalaista eläinlajia. Armenia on muuttolintujen reitillä, ja siellä on tavattu noin 350 lintulajia.


title: Armenian maantiede

text: Armenian luontoa suojellaan kansallispuistossa ja eritasoisilla suojelualueilla. Kansallispuisto on Sevan-järvellä. Shikahoghin, Khosrovin ja Erebunin rauhoitusalueiden lisäksi maassa on 20 muuta suojelualuetta.


title: Armenian maantiede

text: Unescon maailmanperintölistalla on kolme kohdetta Armeniasta: Etšmiadzinin katedraali ja kirkot sekä Zvartnotsin arkeologinen alue, Geghardin luostari ja ylempi Azatin laakso sekä Haghpatin ja Sanahinin luostarit.


title: Armenian maantiede

text: Armenia yrittää puuttua ympäristöongelmiinsa, ja on luonut erinäisiä ympäristöveroja ongelmien hoidon rahoittamiseksi. Kaivostoiminnan aiheuttama metsätuho on huolenaihe eräillä alueilla.


title: Armenian maantiede

text: Hallitus on luvannut sulkea Jerevanin lähellä Medzamorissa sijaitsevan ydinvoimalan 2016 kun sen korvaava moderni voimala valmistuu. Nykyinen voimala on 35 vuotta vanha, ja huoli sen turvallisuudesta kasvoi Fukushiman onnettomuuden jälkeen.


title: Rainer Lindström

text: Rainer Lindström (s. 29. syyskuuta 1930 Tenhola) on suomalainen entinen jääkiekkoilija ja jääpalloilija. Hän edusti urallaan SM-sarjassa Arsenalia, Helsingin IFK:ta ja Karhu-Kissoja yhteensä 114 ottelun verran ja teki niissä tehot 67+30=97. Jäähyminuutteja tuli 148. Lindström pelasi myös menestyksekkään jääpallouran HIFK:ssa. Hänet tunnettiin lempinimellä "Snaibeli", jonka se sai sellisti Snaibl Rastenbergin mukaan.


title: Rainer Lindström

text: Lindström sai ensimmäiset luistimensa kuusivuotiaana ja aloitti samoihin aikoihin jääkiekon Arsenalin junioreissa. Hän pelasi joukkueessa ensimmäisen SM-sarjakautensa kaudella 1948–1949. Kaudeksi 1949–1950 Lindström siirtyi HIFK:hon, jossa hän pelasi lähes koko uransa kevääseen 1963 saakka. Hän pelasi joukkueessa suurimmaksi osaksi samassa ketjussa Rauli Hakalan ja Matti Airaksen kanssa.


title: Rainer Lindström

text: Lindström oli voittamassa HIFK:n kaikkien aikojen ensimmäistä SM-mitalia, pronssia keväällä 1955. Pronssia tuli myös keväällä 1959. Lindströmin siirryttyä HIFK:hon hän pelasi vain yhden kauden muualla, Karhu-Kissoissa kauden 1956–1957, jolloin HIFK oli pudonnut Suomen sarjaan.


title: Rainer Lindström

text: Lindström pelasi MM-kilpailuissa vuosina 1954 ja 1955. Yhteensä hän pelasi 22 A-maaottelua tehoin 4+0=4.


title: Oulun porvarikaarti

text: Oulun porvarikaarti toimi Oulun kaupungin puolustuksen turvaajana maakuntarykmentin osallistuessa linnoitus- tai sotatoimiin. Kaartin olemassaolo sijoittuu Ruotsin vallan aikaiseen Ouluun 1700–1800-lukujen taitteessa.


title: Oulun porvarikaarti

text: Oulun porvarikaartille vahvistettiin 1761 valtakunnan porvarikaartien asepuvun yleisen mallin mukainen asu, joka muistutti karoliinien asepukua. Jalkaväen upseereille oli määrätty sininen asetakki ja valkoiset puolisaappaat, joissa käytettiin säärystimiä. Miehistön puvuksi määrättiin siniset vaatteet, valkeat sukat sekä mustat pieksut. Ratsuväen upseereiden tuli hankkia sininen asetakki kullatuin napein, jossa oli valkea kaulus sekä rinnusliepeet. Lisäksi asuun kuului valkeat housut. Upseereilla oli hatussa arvomerkkinä keltainen kaluuna ja keltainen ruusu. Oulun porvarikaarti sai ratsuväkiosastolle vuonna 1732 lipun, jonka malli pohjautuu 1600-luvun lippuun. Myös jalkaväkikomppania sai oman lipun vuonna 1762.


title: Oulun porvarikaarti

text: Aseistus oli ajoittain porvariston hankkimaa. Vuonna 1733 kruunu myönsi Oulun kaupungille varastoista 300 käytettyä kivääriä pistimineen. Ruudin hankinta jäi kaartin tehtäväksi, se ostettiin porvarien lahjoittamilla varoilla Oulun kauppaseuran ruutivarastosta. Vuonna 1740 kaarti anoi Tukholmasta sentnerin pistooliruutia ja 1800 musketinluotia, jotka toimitettiin Ouluun. Oulun porvarikaartin aseistus 1700-luvulla ei ollut tyydyttävä, sillä pormestari Peldan teki vuonna 1755 anomuksen 200–300 musketin erästä. Vastausta ei saatu. Mollin teki puolestaan 150 musketin anomuksen vuonna 1761. Uusi anomus lähti perään vuonna 1763 500–600 kivääristä. Kaikkien hylättyjen anomusten jälkeen kauppias K. F. Engmanin onnistua 1775 hankkia Ouluun 300 muskettia. Samalla perustettiin kaartiin tykistöosasto. Tykistöosaston hankinta vaati kaupungissa kiivasta keskustelua. Lopulta kauppias J. Nylander ilmoitti hankkivansa kaupungille kaksi paria kolmen kippunnan tykkejä.


title: Oulun porvarikaarti

text:
Kaarti toimi pormestarin alaisuudessa. Kaartin päällikkönä mainitaan Hollender 1740. Rykmentin päällikkönä toimi Uhlström. Miehistöä komensi luutnantti Pehr Junnelius.
Porvareiden johtama kaartin toiminta suututti kansaa, koska taustalla oli rangaistuksia. Oulussa tarkastuksista ja paraateista aiheetta poisjääneet tuomittiin maksamaan ratsuväen kassaan. Kaupunkilaiset pitivätkin äkseerausta rauhanaikana perin joutavana ja jopa naurettavana. Porvarikaartin ja kaupungin porvaristoon kuulumattoman väestön kesken sattui usein välikohtauksia. Kaupunkilaisten mielestä porvareiden pöyhkeily ärsytti heitä. Vuonna 1748 Oulun porvarisratsuväen ratsumestari Z. Wacklin kertoi huomanneensa ratsuväen harjoituksissa ihmisten osoittavan mieltään porvarikaartille “halveksivilla ja epäkunnioittavilla elkeillä”. Ratsumestari kirjoitti lehteen, että “vapaa porvaristo, joka huomattavin kustannuksin koettaa toimia kansan hyväksi, ei ole velvollinen kärsimään kunniattomuutta tai pilkkaa.” Oulun porvariskaarti ajautui keväällä 1780 sanasotaan. Ratsuväestä osa saapui klo 5 määrättyihin harjoituksiin. Paikalle tulleistakin osa kieltäytyi ratsastusharjoituksista. Maistraatti määräsi niskuroitsijoille seuraavaksi aamuksi ylimääräisen yleistarkastuksen, äksiisi- ja paraatiharjoittelun. Uppiniskaiset niskoittelijat eivät välittäneet rangaistuksesta. Asia vietiin raastupaan tutkittavaksi. Esitutkinnassa kävi ilmi, erään kauppiaan kohdalla, ettei hän tahtonut osallistua. Hänet oli alennettu ratsumestarista rivimieheksi, ilmoittamatta miksi. Kauppias oli puolestaan hankkinut sijaisen ja se taas aiheutti sen, että porvarisoikeudet saaneet eivät halunneet ratsastaa sellaisten rinnalla, joilla näitä oikeuksia ei ollut. Kauppias väitti, että rykmentin päällikkö Uhlström oli käyttäytynyt epäkunnioittavasti harjoituksissa läsnä olleita maistraatin jäseniä kohtaan. Uhlström oli istunut lakki päässä, vaikka maistraatin jäsenet olivat paljain päin jne. Uhlström puolestaan huomautti, että Heikelin oma käytös oli kaikkea muuta kuin mallikelpoista, sillä hän oli saatuaan kutsun mainittuihin harjoituksiin luvannut lähettää sinne valkoisen koiransa. Suuri osa ratsuväkeä oli sitä paitsi käyttänyt muualta lainattuja varusteita. Vuonna 1782 muutamat Oulun vaikutusvaltaisimmat kauppiaat ja tervaporvarit esittivät, että porvariston oli syytä luopua porvarikaartista. Joidenkin porvarien mielestä sotilaallinen toiminta oli haitaksi liiketoiminnalle sekä oli porvaristolle muutenkin sopimatonta. Asiasta nousi kiivas sanasota. Kauppias Pehr Junnelius ja eräs oululainen kupariseppä nousivat vastustamaan lausuntoja. Oulun porvarikaartit lopetettiin 1793 yleisellä esivallan käskyllä


title: Lehtoleinikki

text: Lehtoleinikki ("Ranunculus cassubicus") on Euroopassa tavattava, lehtojen leinikkilaji. Lehtoleinikki on apomiktisesti lisääntyvä ryhmälaji, johon kuuluu useita ns. pikkulajeja. Perinteisesti lehtoleinikki-ryhmä on käsitelty apomiktisten kevätleinikkien ("R. auricomus") alalajina, mutta nykyään se käsitellään omana lajiryhmänään.


title: Lehtoleinikki

text: Monivuotinen, tavallisesti tukevahko lehtoleinikki kasvaa 30–70 cm pitkäksi. Varsia on 1–3 ja niiden tyvellä on lavattomia, suomumaisia ja vanhemmiten lakastuvia lehtituppia. Aluslehtiä on yksi tai kaksi. Lehtilapa on 4–10 cm, joskus jopa 20 cm leveä, herttatyvinen ja muodoltaan vaihteleva munuaismaisesta pyöreään. Lapa on tavallisesti liuskaton, joskus matalaan kolmihakoinen ja hammaslaitainen. Varsilehtien liuskat ovat 2,5–8 cm pitkiä, melko leveitä, suikeita ja hammaslaitaisia. Isoja ja jokseenkin tasakokoisia hampaita on runsaasti. Kukat sijaitsevat yksittäin varren ja haarojen päissä. Kukkaperä on sileä, kukkapohjus 5–11 mm pitkä ja tiheäkarvainen. 2–3 cm leveässä kullankeltaisessa kukassa on kaksi kehäkiehkuraa. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä, joskin toisinaan osa terälehdistä on vaillinaisesti kehittyneitä. Terälehdissä on mesikuoppa. Lehtoleinikki kukkii Suomessa toukokuussa. Hedelmistössä on 2–3 mm pitkiä pähkylöitä, joissa on 1,3–2 mm pitkä ota. Muiden leinnikkien tapaan lehtoleinikki on myrkyllinen kasvi.


title: Lehtoleinikki

text: Lehtoleinikki kuuluu apomiktisiin leinikkeihin, jotka pystyvät tuottamaan siemeniä ilman hedelmöitystä. Näin syntyvät apomiktiset pikkulajit ovat toisistaan hyvin vaikeasti erotettavissa. Pikkulajien väliset erot ovat epäselviä ja levinneisyydeltään ne ovat usein suppea-alaisia. Suomessa lehtoleinikkien ryhmästä on erotettu ainakin kymmennen pikkulajia.


title: Lehtoleinikki

text: Lehtoleinikkiä tavataan ainoastaan Euroopassa. Sitä kasvaa Alppien itäosista, Unkarista ja Romaniasta Länsi-Ukrainaan ja Länsi-Venäjälle, Itä-Puolaan, Baltiaan, Etelä-Suomeen sekä Länsi-Ruotsiin. Suomessa lehtoleinikkiä tavataan Ahvenanmaalla, sekä Manner-Suomessa lähinnä Uudeltamaalta ja Kymenlaaksosta Hämeeseen ulottuvalla alueella. Pohjois-Savossa on lisäksi lajin erillisesiintymä.


title: Lehtoleinikki

text: Lehtoleinikki viihtyy rehevissä lehdoissa ja vanhoissa puistoissa. Lehtojen raivaaminen pelloiksi on aikanaan hävittänyt kasvin esiintymiä. Vanhoja puistokasvustoja uhkaavat nykyään niittymäisten kasvupaikkojen katoaminen helppohoitoisen nurmen suosimisen myötä.


title: Mohamed Koroma

text: Mohamed Koroma (s. 11. kesäkuuta 1988) on sierraleonelainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on 177 senttimetriä pitkä ja painaa 70 kilogrammaa. Koroma edustaa Kakkosen Tampereen Pallo-Veikkoja.


title: Mohamed Koroma

text: Koroma on pelannut lähes koko uransa Suomessa. Hän oli nostamassa TPV:tä Ykköseen kaudella 2006 ja edusti seuraa Ykkösessä kausina 2007 ja 2008, jonka jälkeen hän siirtyi Slovakian kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneeseen MFK Topvar Topolcanyyn. Kaudella 2009 Koroma pelasi Kakkosta PP-70:ssä. Kaudeksi 2010 hän siirtyi ensimmäistä kertaa pääsarjatasolle, FC Hakaan, jossa hän pelasi myös seuraavan kauden. Yhteensä Koroma edusti Hakaa 33:ssa liigaottelussa, joissa hän ei tehnyt maaleja. Kaudeksi 2012 hän siirtyi Ykkösen FC Hämeenlinnaan. Koroma palasi Kakkoseen ja TPV:hen kaudeksi 2013.


title: Breivikeidet

text: Breivikeidet () on laakso ja matalahko sola Tromssan kunnassa, Tromssan läänissä, Pohjois-Norjassa.


title: Breivikeidet

text: Laakso on kutakuinkin koillinen–lounas -suuntainen. Koillisessa se päättyy Breivikin asutuskeskittymän luona Breivika-lahteen, joka kuuluu Moskivuonoon (). Lounaassa laakso loppuu Nordbotnin ja Fagernesin asutusten luona Nordbotnin lahteen, joka puolestaan kuuluu Ramfjorden-vuonoon. Laakson pohjalla virtaava pääjoki on Storelva, joka laskee Breivikelvan nimellä koillisessa olevaan Breivika-lahteen. Jokeen laskee joitakin pienempiä sivujokia muista varrella olevista laaksoista, kuten Bjørnskaelva Bjørnskardalenista, Storforselva läheltä Tromsdalstinden-vuorta (1 238 m), Russevankelva Russevankskaretista, Tepphaugelva Tepphaugdalenista, Breidalelva Breidalenista, Langdalelva Langdalenista sekä sen toinen haara Tverrelva läheltä Vardtindeniä (1 054 m) ja Nakkelva Nakkedalenista. Vuoret Breivikeidetin etelä- ja pohjoispuolella ovat noin 1 000–1 400 metriä korkeita. Korkein lähistön huipuista on Hamperokken (1 404 m).


title: Breivikeidet

text: Laakson läpi kulkee Fv91-maantie, joka lounaassa liittyy Eurooppatie 8:aan ja koillisessa puolestaan jatkuu Breivikeidetin jälkeen lauttayhteydellä Moskivuonon yli Lyngenin niemimaalle ja edelleen kohti itää, jossa se vielä yhden lauttayhteyden kautta liittyy Lyngseidetistä Lyngenin vuonon yli Olderdaleniin. Breivikeidetin laaksossa Fv91-tie risteytyy myös Nakkedalen-laaksoon vievän Fv51-tien kanssa. Fv91-tien lisäksi siitä erkanee joitakin lyhyehköjä ja pieniä pistoteitä.


title: Thom Bell

text: Thom Bell (s. 1941) on yhdysvaltalainen muusikko, lauluntekijä ja musiikkituottaja. Hän oli Kenny Gamblen ja Leon Huffin ohella tärkeässä roolissa soul-musiikin "Philly soul" -tyylin kehittymisessä 1970-luvulla. Hän työskenteli muun muassa The Delfonics- ja The Stylistics -yhtyeiden kanssa.


title: Thom Bell

text: Bell opiskeli lapsena klassista pianonsoittoa. Hän tutustui Kenny Gambleen teini-ikäisenä ja perusti tämän kanssa vuonna 1959 The Romeos -nimisen yhtyeen. He nauhoittivat philadelphialaiselle Arctic -levy-yhtiölle, mutta eivät menestyneet. Bell toimi laulaja Chubby Checkerin sovittajana ja orkesterinjohtajana ja kirjoitti tälle kappaleita. Hän soitti Cameo Records -yhtiössä pianoa sessiomuusikkona.


title: Thom Bell

text: Cameo Recordsilla Bell soitti muun muassa The Delfonics -yhtyeen kanssa. Kun yhtye siirtyi managerinsa Stan Watsonin perustamalle Philly Groove -yhtiölle vuonna 1968, Bell otettiin mukaan tuottajaksi. Ensimmäinen hänen tuottamansa hitti oli The Showstoppersin ”Ain’t Nothin’ but a Houseparty” vuonna 1968, jota seurasi The Delfonicsin ”La La Means I Love You” samana vuonna.


title: Thom Bell

text: Bell kirjoitti paljon musiikkia laulaja ja lauluntekijä Linda Creedin kanssa. He tekivät Dusty Springfieldille kappaleen ”Free Girl” vuonna 1970. He kirjoittivat 1970-luvun alussa musiikkia The Stylistics -yhtyeelle ja tuottivat myös näiden nauhoituksia. Yhtyeen hiteistä Bellin ja Creedin kirjoittamia ovat muun muassa ”Betcha by Golly Wow”, ”You Make Me Feel Brand New” ja ”Stone in Love with You”. He kirjoittivat The Spinnersille kappaleen ”Could It Be I’m Falling in Love?” vuonna 1973. Bell myös tuotti The Spinnersin albumit "Mighty Love" (1974) ja "Pick of the Litter" (1975). Bell tuotti 1980-luvun alussa kaksi albumia Deniece Williamsille.


title: Thom Bell

text: Bell muutti Philadelphiasta Washingtoniin ja työskenteli 1980- ja 1990-luvulla ajoittain muun muassa James Ingramin, Angela Winbushin ja Earth, Wind & Firen kanssa.


title: Geenikartta

text: Geenikartta tai genomikartta on kuvaannollinen määritelmä yksittäisen geenin rakenteesta. Se sisältää DNA-ketjun, jossa on nimetty intronit ja eksonit. Kromosomin sekvensoinnissa selvitetään ensin geenien määrä kromosomissa. Geenikartta laaditaan jakamalla geeni pätkiin ja tutkimalla niitä yksitellen.


title: Geenikartta

text: Geenikartta mahdollistaa esimerkiksi taudeille altistavien geenimuunnosten seulomisen.


title: Marek Bakoš

text: Marek Bakoš (s. 15. huhtikuuta 1983 Nová Baňa, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jalkapalloilija. Hän edustaa tšekkiläistä Viktoria Plzeňia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Marek Bakoš

text: Bakoš edusti vuodet 1999–2004 kasvattajaseuraansa Nitraa, josta hän siirtyi Matador Púchovin kautta Venäjän pääsarjassa pelanneeseen Šinnik Jaroslavliin.


title: Marek Bakoš

text: Kesäkuussa 2009 hän teki sopimuksen tšekkiläisseura Viktoria Plzeňin kanssa. Kauden 2010–2011 päätteeksi joukkue voitti historiansa ensimmäisen maan mestaruuden. Bakoš teki kauden aikana yhdeksän maalia.


title: Bennie Benjamin

text: Claude A. ”Bennie” Benjamin (4. marraskuuta 1907 Christiansted – 2. toukokuuta 1989 New York) oli yhdysvaltalainen muusikko ja laulunkirjoittaja. Hän työskenteli enimmäkseen sanoittajana ja kirjoitti ensimmäisen menestyneen kappaleensa 1940-luvun alussa. Hän työskenteli 1940-luvulla yhteistyössä Sol Marcusin ja Eddie Seilerin kanssa, ja sanoitti vuodesta 1946 1950-luvun puoliväliin säveltäjä George David Weissin musiikkia. Benjaminin tunnettuja kappaleita ovat Frank Sinatran esittämä ”Oh! What It Seemed to Be”, Tennessee Ernie Fordin ja Kay Starrin ”I’ll Never Be Free”, Starrin ”Wheel of Fortune” sekä Nina Simonelle kirjoitettu ”Don’t Let Me Be Misunderstood”, jonka on nauhoittanut myös The Animals.


title: Bennie Benjamin

text: Benjamin syntyi 4. marraskuuta 1907 Christianstedissä, Tanskan Länsi-Intiassa (nykyisin Yhdysvaltain Neitsytsaaret). Hän halusi alun perin tulla papiksi, mutta perheellä ei ollut rahaa lukukausimaksuihin. Vuonna 1927 hän muutti New Yorkiin.


title: Bennie Benjamin

text: New Yorkissa Benjamin opiskeli kitaran- ja banjonsoittoa ensin Hy Smithin musiikkikoulussa ja myöhemmin Juilliard Schoolissa. Hän soitti viiden vuoden ajan Savoy Ballroomissa soittavassa Napoleon’s Orchestrassa ja esiintyi muusikkona myös muiden yhtyeiden kanssa. Lisäksi hän toimi vaudeville-esitysten taustamuusikkona. Lopulta hän pääsi töihin musiikkikustantamoon vakituiseksi laulunkirjoittajaksi 1940-luvun alussa. Hän kirjoitti enimmäkseen yhteistyössä Sol Marcusin ja Eddie Seilerin kanssa. Toisessa maailmansodassa Benjamin palveli Yhdysvaltain ilmavoimissa.


title: Bennie Benjamin

text: Vuonna 1946 Benjamin alkoi tehdä musiikkia säveltäjä George David Weissin kanssa, ja yhteistyö jatkui 1950-luvun puoliväliin saakka. 1960-luvulla hän teki uudelleen kappaleita Marcusin kanssa. Vuonna 1968 Benjamin perusti oman julkaisuyhtiönsä, Bennie Benjamin Musicin. Lisäksi hän perusti vaimonsa kanssa Neitsytsaarten terveydenhuollon parantamiseen keskittyvän hyväntekeväisyyssäätiön.


title: Bennie Benjamin

text: Bennie Benjamin kuoli 2. toukokuuta 1989 New Yorkissa. Hänen vaimonsa Florence kuoli häntä aikaisemmin. Pariskunnalla ei ollut lapsia.


title: Bennie Benjamin

text: Benjaminin ensimmäinen hitti oli yhdessä Sol Marcusin, Eddie Seilerin ja Eddie Durhamin kanssa tehty ”I Don’t Want to Set the World on Fire”, jonka nauhoitti The Ink Spots vuonna 1941. Muita Benjaminin 1940-luvun alkupuolen menestyneitä kappaleita olivat Harry Jamesin nauhoittama ”Strictly Instrumental”, ja Tony Martinin nauhoittama ”Cancel the Flowers”. Vaughn Monroen orkesteri nauhoitti vuonna 1942 menestyneen version Benjaminin, Edward Seilerin ja Sol Marcusin kappaleesta ”When the Lights Go On Again (All Over the World)”, joka perustui Ludwig van Beethovenin säveltämään menuettiin. Vera Lynn saavutti kappaleella menestystä Englannissa.


title: Bennie Benjamin

text: George David Weissin kanssa Benjamin kirjoitti Frank Sinatralle kappaleen ”Oh! What It Seemed to Be”. The Andrews Sisters nauhoitti heidän kappaleensa ”Rumors Are Flying” (1946), ja Doris Day ja Buddy Clark tekivät duettonauhoituksen kappaleesta ”Confess” (1947). Myös Patti Page äänitti ”Confess”-kappaleen vuonna 1948. Perry Como nauhoitti 1940-luvun lopulla paljon Benjaminin ja Weissin materiaalia, mukaan lukien kappaleet ”I Want to Thank Your Folks”, ”Surrender”, ”Pianissimo” ja ”I Don’t See Me in Your Eyes Anymore”. Vuonna 1951 Benjamin ja Weiss tekivät jazzlaulaja Sarah Vaughanille kappaleen ”I Ran All the Way Home”.


title: Bennie Benjamin

text: Benjaminin kappale ”The Girl from Jones Beach” toimi samannimisen elokuvan (suom. "Venus uimapuvussa") nimikappaleena vuonna 1949. Hän kirjoitti nimikappaleet myös Walt Disneyn piirroselokuviin "Fun and Fancy Free" (suom. "Pennitön ja suruton", 1947) ja "Melody Time" (suom. "Säveltuokio", 1948).


title: Bennie Benjamin

text: 1950-luvulla Benjamin ja Weiss kirjoittivat kappaleen ”I’ll Never Be Free”, jonka levyttivät Dinah Washington ja duettona Tennessee Ernie Ford ja Kay Starr. Starr ja Washington nauhoittivat myös vuoden 1952 kappaleen ”Wheel of Fortune”; erityisesti Starrin versiosta tuli suuri hitti ja kappaleesta tuli yksi Benjaminin ja Weissin menestyneimmistä. Kaksikon 1950-luvun tuotantoon kuuluu muun muassa The Ames Brothersin nauhoittama ”Can Anyone Explain (No, No, No!)”, Patti Pagen vuonna 1954 äänittämä ”Cross Over the Bridge” sekä Joni Jamesin ”How Important Can It Be?” vuodelta 1955.


title: Bennie Benjamin

text: Benjamin kirjoitti 1960-luvulla Elvis Presleylle kappaleet ”I Will Be Home Again” ja ”Lonely Man”. Hänen yhteistyökumppanikseen tuli uudelleen Sol Marcus. Nina Simonen vuoden 1964 albumi "Broadway-Blues-Ballads" sisälsi kuusi Benjaminin kappaletta, mukaan lukien ”Don’t Let Me Be Misunderstood”, josta The Animals teki suositun cover-version vuotta myöhemmin. Vuonna 1977 diskoyhtye Santa Esmeralda nauhoitti oman versionsa kappaleesta.


title: Bennie Benjamin

text: Benjamin voitti Top Writer’s Award -palkinnon kaksi kertaa: vuonna 1941 kappaleella ”I Don’t Want to Set the World on Fire” ja vuonna 1946 kappaleilla ”Oh! What It Seemed to Be”, ”Surrender” ja ”Rumors Are Flying”. Benjamin itse oli erityisen ylpeä vuoden 1946 palkinnosta, jossa hän jätti taakseen populaarimusiikin veteraanit Richard Rodgersin, Oscar Hammerstein II:n ja Irving Berlinin.


title: Bennie Benjamin

text: Benjaminille myönnettiin 1970-luvulla kaksi countrymusiikin Country and Western -palkintoa hänen aiemmin kirjoitetuista kappaleistaan ”I’ll Never Be Free” (1972) ja ”Wheel of Fortune” (1973). Vuonna 1974 ASCAP palkitsi hänet Country Music Awardilla kappaleesta ”I Don’t See Me in Your Eyes Anymore”. Vuonna 1984 Bennie Benjamin valittiin Songwriters Hall of Fameen.


title: LZ 58

text: LZ 58, joka on merkitty eri lähteissä myös LZ-58 tai L25, oli Saksan laivaston jäykkä Zeppelin-ilmalaiva, jota käytettiin 14. marraskuuta 1915 alkaen 48 ensimmäistä matkaa Saksan maavoimien palveluksessa länsirintamalla lennonvarmistuspalvelun tuottamiseen, minkä jälkeen se siirrettiin Saksan laivastolle länsirintamalle tiedustelutehtäviin.


title: LZ 58

text: Palattuaan Ahvenanmaan pohjoispuolelta etelämmäs LZ 58 suoritti ensimmäisen Suomea vastaan suunnatun ilmahyökkäyksen 25. heinäkuuta-26. heinäkuuta 1916 vastaisena yönä Maarianhaminan satamassa Ahvenanmaalla pudottaen kahdeksan lentopommia. Lentopommit surmasivat viisi venäläistä matruusia. Ilmailu 1/2007 -lehden artikkelin mukaan hyökkäys vaati kaikkiaan seitsemän hengen tappiot.


title: LZ 58

text: Alus kuului samaan sarjaan kuin muut LZ 58 - LZ 88 -merkityt alukset.


title: LZ 58

text: Joillain lennoilla LZ 58:lla palveli Max Pruss, josta tuli myöhemmin LZ-129 Hindenburgin kapteeni.


title: Alan Bergman

text: Alan Bergman (s. 11. syyskuuta 1925 New York) on yhdysvaltalainen elokuvamusiikin sanoittaja ja laulaja. Hän on sanoittanut runsaasti musiikkia vaimonsa Marilyn Bergmanin kanssa ja on voittanut urallaan kolme Oscar-palkintoa.


title: Alan Bergman

text: Bergman opiskeli Pohjois-Carolinan yliopistossa ja Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa. Uransa alussa 1950-luvun alkupuolella hän työskenteli televisiossa lastenohjelmien ohjaajana. Vuonna 1958 Bergman meni naimisiin Marilyn Keithin kanssa. He alkoivat kirjoittaa yhdessä sanoituksia elokuvakappaleisiin, ja vuonna 1961 sai ensi-iltansa ensimmäinen heidän sanoittamaansa musiikkia sisältänyt elokuva "Näpit irti heilastani" (The Right Approach).


title: Alan Bergman

text: Vuonna 1967 Ray Charles nauhoitti Bergmanien sanoittaman ja Quincy Jonesin säveltämän tunnuskappaleen elokuvaan "Yön kuumuudessa" (In the Heat of the Night). Seuraavan vuoden "Thomas Crownin tapaus" -elokuvaan (The Thomas Crown Affair) kirjoitettu kappale ”The Windmills of Your Mind” oli Noel Harrisonin esittämänä kansainvälinen hitti ja voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon. Laulun sävelsi Michel Legrand, josta tuli Alan ja Marilyn Bergmanin pitkäaikainen musiikillinen yhteistyökumppani, tuloksena muun muassa niin ikään Oscar-ehdokkaaksi yltäneet balladit ”What Are You Doing the Rest of Your Life?” (1969) ja ”How Do You Keep the Music Playing?” (1982). Bergmanit kirjoittivat yhdessä Marvin Hamlischin kanssa tunnuskappaleen vuoden 1973 elokuvaan "Parhaat vuotemme" (The Way We Were), joka nousi Barbra Streisandin esittämänä listaykköseksi ja voitti Bergmaneille toisen Oscar-palkinnon.


title: Alan Bergman

text: Hamlisch ja Bergmanit kirjoittivat vuoden 1978 elokuvaan "Samaan aikaan ensi vuonna" (Same Time Next Year) kappaleen ”The Last Time I Felt Like This”. Bergmanien sanoittama, Dave Grusinin säveltämä ja Stephen Bishopin laulama ”It Might Be You” elokuvasta "Tootsie – lyömätön lyyli" (Tootsie) nousi listoilla kymmenen kärkeen vuonna 1982. Seuraavana vuonna Bergmanit voittivat kolmannen Oscar-palkintonsa elokuvan "Jentl" (Yentl) musiikista.


title: Alan Bergman

text: Yhdysvaltain lauluntekijäakatemia myönsi Bergmaneille palkinnon elämäntyöstä vuonna 1995. Samana vuonna Berklee College of Music nimitti heidät kunniatohtoreiksi.


title: Alan Bergman

text: Vuonna 2000 Alan Bergman lauloi Diane Schuurin albumilla "Friends for Schuur". Vuonna 2007 ilmestyi hänen oma albuminsa laulajana, "Lyrically, Alan Bergman". Nykyisin Bergman toimii Johnny Mercer -säätiön, The Artists’ Rights Foundationin sekä The Jazz Bakery -järjestön johtokunnissa. Bergmaneilla on yksi tytär, elokuvatuottaja Julie Bergman Sender.


title: Marilyn Bergman

text: Marilyn Bergman (os. Keith, s. 10. marraskuuta 1929 New York) on yhdysvaltalainen elokuvamusiikin sanoittaja. Hän on sanoittanut runsaasti musiikkia aviomiehensä Alan Bergmanin kanssa ja on voittanut urallaan kolme Oscar-palkintoa.


title: Marilyn Bergman

text: Marilyn Keith painottui high schoolissa musiikkiin ja opiskeli New Yorkin yliopistossa psykologiaa ja englannin kieltä. Opintojen jälkeen hän muutti Los Angelesiin, missä tapasi sanoittaja Alan Bergmanin. He menivät naimisiin vuonna 1958 ja ryhtyivät yhdessä sanoittamaan elokuvamusiikkia.


title: Marilyn Bergman

text: Ray Charles nauhoitti vuonna 1967 Bergmanien sanoittaman ja Quincy Jonesin säveltämän tunnuskappaleen elokuvaan "Yön kuumuudessa". Seuraavana vuonna he sanoittivat "Seikkailija Thomas Crown" -elokuvaan kappaleen ”The Windmills of Your Mind”, jonka sävelsi Michel Legrand ja esitti Noel Harrison. Laulusta tuli kansainvälinen hitti, ja se voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon. Legrandista tuli Alan ja Marilyn Bergmanin pitkäaikainen musiikillinen yhteistyökumppani. He kirjoittivat Marvin Hamlischin kanssa vuoden 1973 elokuvaan "Parhaat vuotemme" tunnuskappaleen, joka nousi Barbra Streisandin esittämänä listaykköseksi ja voitti Bergmaneille toisen Oscar-palkinnon. Muita Legrandin ja Bergmanien yhteistyökappaleita ovat muun muassa ”What Are You Doing the Rest of Your Life?” ja ”How Do You Keep the Music Playing?”.


title: Marilyn Bergman

text: Bergmanit kirjoittivat Marvin Hamlischin kanssa kappaleen ”The Last Time I Felt Like This” vuoden 1978 elokuvaan "Samaan aikaan ensi vuonna". Bergmanien sanoittama, Dave Grusinin säveltämä ja Stephen Bishopin laulama ”It Might Be You” elokuvasta "Tootsie – lyömätön lyyli" nousi listoilla kymmenen kärkeen vuonna 1982. Seuraavana vuonna Bergmanit voittivat Michel Legrandin kanssa parhaan musiikin Oscar-palkinnon elokuvan "Jentl" musiikkiraidasta.


title: Marilyn Bergman

text: Marilyn Bergman valittiin vuonna 1985 ensimmäisenä naisena ASCAP:n johtokuntaan. Vuonna 1994 hänestä tuli järjestön johtokunnan puheenjohtaja. Yhdysvaltain lauluntekijäakatemia myönsi Bergmaneille palkinnon elämäntyöstä vuonna 1995, ja samana vuonna Berklee College of Music nimitti heidät kunniatohtoreiksi. Marilyn Bergmanille myönnettiin vuonna 1996 ranskalainen Ordre des Arts et des Lettres -kunniamerkki.


title: Marilyn Bergman

text: Bergman toimii nykyisin ASCAP:n johtokunnan puheenjohtajana ja kansainvälisen tekijänoikeusjärjestökonfederaation CISACin puheenjohtajana. Hänen tyttärensä Julie Bergman Sender on elokuvatuottaja.


title: Nacio Herb Brown

text: Nacio Herb Brown, oik. Ignacio Herbert Brown (22. helmikuuta 1896 – 28. syyskuuta 1964) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän osallistui Arthur Freedin kanssa ensimmäisen kokopitkän elokuvamusikaalin "Broadwayn sävel" musiikkiraidan tekemiseen. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat ”All I Do Is Dream of You” vuoden 1934 elokuvasta "Kaunis Sadie" sekä vuonna 1929 sävelletty ”Singin’ in the Rain”, jonka Gene Kelly lauloi vuoden 1952 elokuvassa "Laulavat sadepisarat".


title: Nacio Herb Brown

text: Ignacio Herbert Brown syntyi 22. helmikuuta 1896 Demingissä, New Mexicon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Hänen isänsä työskenteli kaupungissa šeriffinä. Brown varttui Los Angelesissa, jonne perhe muutti vuonna 1902, ja oppi jo nuorella iällä soittamaan pianoa. Hän kävi Los Angelesissa musiikkipainotteista high schoolia ja opiskeli Kalifornian yliopistossa. Yliopiston jälkeen hän soitti vuoden ajan pianoa vaudeville-esiintyjä Alice Dollin taustalla. Sen jälkeen hän perusti vaatturiyrityksen, joka teki mittatilauspukuja erityisesti mykkäelokuvien näyttelijöille. Myöhemmin hän työskenteli menestyksekkäästi kiinteistövälittäjänä Beverly Hillsissä. Uransa säveltäjänä Brown aloitti 1920-luvun alussa. Hän oli yksi ensimmäisistä yksinomaan elokuvamusiikkiin keskittyneistä musiikintekijöistä.


title: Nacio Herb Brown

text: Ensimmäinen Brownin menestynyt sävellys oli vuoden 1920 kappale ”Coral Sea”. Seuraavana vuonna hän löysi pitkäaikaiseksi yhteistyökumppanikseen sanoittaja Arthur Freedin, jonka ensimmäinen kappale Brownin kanssa oli nimeltään ”When Buddha Smiles”. Hittejä syntyi kuitenkin alussa harvakseltaan.


title: Nacio Herb Brown

text: Menestyksekkääksi vuodeksi Brownin uralla osoittautui 1929. Tuolloin elokuvatuotantoyhtiö Metro-Goldwyn-Mayerin tuotantopäällikkö Irving Thalberg kutsui hänet säveltämään musiikkia yhtiön ensimmäiseen äänielokuvaan "Broadwayn sävel" (engl. "Broadway Melody of 1929"). Elokuva voitti parhaan elokuvan Oscarin, ja siinä esiintyneistä Brownin ja Freedin kappaleista ”You Were Meant for Me”, ”The Wedding of the Painted Doll” ja ”Broadway Melody” tuli hittejä. Elokuvaa pidetään ensimmäisenä varsinaisena elokuvamusikaalina. Saman vuoden MGM-elokuvassa "Hollywood revue 1930" esitettiin Brownin ja Freedin kappaleet ”Singin’ in the Rain” ja ”You Were Meant for Me”. Kappaleiden suosio sai tuotantoyhtiön palkkaamaan Brownin vakituiseksi säveltäjäksi.


title: Nacio Herb Brown

text: Brown oli 1930-luvulla tuottelias ja useista hänen elokuvasävellyksistään tuli suosittuja. Brownin menestyneimpiin kappaleihin kuuluvat muun muassa ”Singin’ in the Rain” (elokuvasta "Hollywood Revue", 1929), ”Temptation” (elokuvasta "Kevään sävel", 1933), ”All I Do Is Dream of You” (elokuvasta "Kaunis Sadie", 1934), ”You Are My Lucky Star” (elokuvasta "Rakkauden sävel", 1935) ja ”Good Morning” (1939). Brown sävelsi uransa ainoan Broadway-musikaalin "Take a Chance" vuonna 1932.


title: Nacio Herb Brown

text: 1930-luvun lopulla Freed ryhtyi päätoimiseksi elokuvatuottajaksi. Brown teki musiikkia eri sanoittajien kanssa, mukaan lukien Gus Kahn (”You Stepped Out of a Dream”, 1941), Earl K. Brent (”Love Is Where You Find It”, 1948), Buddy DeSylva, Leo Robin ja Gordon Clifford. Brown vetäytyi musiikin tekemisestä vuonna 1943 ja muutti Meksikoon, mutta palasi Hollywoodiin viisi vuotta myöhemmin.


title: Nacio Herb Brown

text: Vuonna 1952 ilmestyi Arthur Freedin tuottama elokuva "Laulavat sadepisarat" (engl. "Singin’ in the Rain"), jonka pääosaa esitti Gene Kelly ja johon Brown teki musiikin yhdessä vanhan yhteistyökumppaninsa Freedin kanssa. Elokuva oli ehdokkaana parhaan musiikin Oscar-palkinnon saajaksi ja sitä pidetään yhtenä Hollywoodin parhaista musikaalielokuvista. Erityisen tunnettu on elokuvan kohtaus, jossa Kelly laulaa Brownin ja Freedin kirjoittamaa nimikappaletta sateessa tanssien. Elokuvassa esitettiin vain yksi Brownin uusi sävellys, ”Make ’Em Laugh”, joka jäi Brownin ja Freedin viimeiseksi yhteiseksi kappaleeksi.


title: Nacio Herb Brown

text: Brown jatkoi musiikin säveltämistä 1960-luvulle asti. Vuonna 1961 lauluduo The Everly Brothers nauhoitti uusintaversion Brownin ja Freedin kappaleesta ”Temptation”. Nauhoitusta myytiin yli miljoona kappaletta.


title: Nacio Herb Brown

text: Brown kuoli 28. syyskuuta 1964 San Franciscossa. Hänet valittiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1970.


title: Nacio Herb Brown

text: Tähän on lueteltu elokuvat, joihin Brown teki uransa aikana musiikkia.


title: Merivoimien Itämeren suunnitelma eurooppalaisen sodan varalta

text: Merivoimien Itämeren suunnitelmana eurooppalaisen sodan varalta () oli Venäjän keisarikunnan laivaston suunnitelma Suomenlahden rannikkojen suojelemiseksi Saksan laivaston ja maavoimien mahdolliselta hyökkäykseltä kohti Pietaria Suomen tai Viron rannikon tai Suomenlahden kautta. Suunnitelma valmistui kesäkuuhun 1912 mennessä.


text: Suomenlahden sulkeminen rannikkotykistön tulella jaettiin neljään puolustusasemaan. Pääpuolustusaseman () linja kulki reittiä Naissaari () — Porkkala-Udd (Porkkalanniemi) (). Vuoteen 1917 mennessä ei ollut vielä saatu kokonaan valmiiksi rakennettua 14" tornikanuunapattereille sekä Naissaarelle että Mäkiluodolle.


text: Pääpuolustusaseman rinnalle piti perustaa kalliosivuasema () linjalle Porkkala-Udd (Porkkalanniemi) — Tvärminne () takarajana Kronstadtin alue (). Kalliosivuasemassa oli 1917 vielä vain väliaikaisia pattereita. Koska asemissa oli vain laivaston keveitä osastoja, oli aikomus vuoden 1917 loppuun mennessä valmistella rannikkotykistöasemat.


text: Suunnitelmassa oli keskeistä syvyydessä pitkä puolustusasema, joka tarkoituksena oli miinoittein ja rannikkotykein heikentää hyökkääjän kykyä liikkua ja toimia.


title: Meksikonkirkupöllönen

text: Meksikonkirkupöllönen ("Megascops seductus" eli "Otus seductus") on pöllöihin kuuluva lintu. Se on kotoperäinen Meksikossa, missä sillä on melko pieni elinalue läntisessä Keski-Meksikossa, jossa se on jokseenkin yleinen Jaliscossa, Colimassa, Michoacánissa, Morelasissa ja Guerrerossa.


title: Meksikonkirkupöllönen

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset metsät ja pensastot.


title: Dalai Lama Renaissance

text: Dalai Lama Renaissance on vuonna 2007 kuvattu dokumenttielokuva, joka perustuu tiibetin historiaan ja nykyisen dalai-laman elämään ja haastatteluihin. Elokuvan kertojana toimii Harrison Ford. Elokuvassa esiintyvät Dalai Laman lisäksi muun muassa Amit Goswami, Vici Robin ja Fred Alan Wolf. Elokuvan on ohjannut Khashyar Darvich. Elokuva voitti 12 palkintoa ja esitettiin yli sadassa maassa.


title: USS Pennewill

text: USS Pennewill (runkonumero DE-175) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita. Alus oli nimetty William Ellison Pennewillin mukaan.


title: USS Pennewill

text: Sen köli laskettiin 26. huhtikuuta 1943 Federal Shipbuilding and Drydock Companyllä Newarkissa New Jerseyssä ja alus laskettiin vesille 8. elokuuta kumminaan Lucie Reilly Pennewill. Alus otettiin palvelukseen 15. syyskuuta ja sen ensimmäinen päällikkö oli John Edward Allen.


title: USS Pennewill

text: Läpäistyään koeajot "USS Pennewill" siirrettiin saattuetehtäviin Trinidadiin. Alus suojasi 20. marraskuuta saattueen TJ-15 Trindidadista Recifeen, jonne se saapui 5. joulukuuta. Alus kuului joulukuusta 1943 huhtikuuhun 1944 TG 42.2:een, jonka mukana se suojasi saattueita Trinidadin ja Recifen välillä.


title: USS Pennewill

text: Alus suoritti joitakin erikoistehtäviä, ja se suojasi 25.-27. joulukuuta Yhdysvaltain joukkojenkuljetusalus "USS State of Marylandia" Trinidadista San Juaniin Puerto Ricoon ja 21.-22. tammikuuta brittiläistä tankkeria "Destinyä" Recifen edustalla TG41.4 tankkauksen aikana.


title: USS Pennewill

text: "USS Pennewill" saapui 26. huhtikuuta Bahiaan, josta se seuraavat kuukaudet operoi yhdessä "USS Memphisin" kanssa. Alus lähti 28. heinäkuuta Recifestä Nataliin, jossa se poistettiin Yhdysvaltain laivaston palveluksesta 1. elokuuta ja se otettiin Brasilian laivaston palvelukseen.


title: USS Pennewill

text: "USS Pennewill" nimettiin "CTE Bertiogaksi" () runkonumerolla D-21. Alus palautettiin Yhdysvaltain laivastolle 30. kesäkuuta 1953 ja se annettiin heti takaisin. Alus poistettiin 1975 Brasilian laivastoluettelosta ja se romutettiin.


title: Turun–Ahvenanmaan vahvistettu asema

text: Turun–Ahvenanmaan vahvistettu asema oli osa Venäjän keisarikunnan merivoimien suunnitelmaa eurooppalaisen sodan varalta kesäkuulta 1912, ja sitä alettiin Saksan hyökkäyksen pelossa panna toimeen voimallisesti ensimmäisen maailmansodan alettua. Etelämmässä vastaavanlainen asema oli Muhun vahvistettu asema Vironmaan kuvernementissa.


title: Turun–Ahvenanmaan vahvistettu asema

text: Suunnitelma käsitti 18 rannikkopatteria, jotka sijoitettiin pääasiassa Krimin sodan päätteeksi 30. maaliskuuta 1856 Venäjän keisarikunnan ja sodan voittaneiden Osmanien valtakunnan, Ranskan keisarikunnan sekä Yhdistyneen kuningaskunnan kesken Pariisin rauhassa demilitarisoimalle Ahvenanmaalle. Mustanmeren osalta Venäjä oli ilmoittanut jo 1870, ettei se katso demilitarisoinnin koskevan Mustanmeren aluetta Pariisin rauhan mukaisesti. Ahvenanmaan osalta ei tiettävästi tuonkaltaista julistautumista irti rauhansopimuksen määräyksistä tehty ensimmäiseen maailmansotaan mennessä, jossa Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat ententenä ja ympärysvaltoina Venäjän keisarikunnan liittolaisia, kun taas Osmanien valtakunta oli Saksan puolelle menneenä ja keskusvaltoihin liittyneenä Venäjänkin vihollinen.


title: DJ Felli Fel

text: DJ Felli Fell eli James Andrew Corrine on yhdysvaltalainen hip-hop -artisti, levytuottaja ja Los Angelesilaisen radiokanava KPWR:n DJ. Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Pitbullin, Akonin ja Jermaine Duprin kanssa. Suosituin DJ:n lauluista on boomerang. Felli Felillä on levytyssopimus Island Recordsin kanssa.


title: USS Reybold (DE-177)

text: USS Reybold (runkonumero DE-177) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita. Alus oli nimetty John Keane Reyboldin mukaan.


title: USS Reybold (DE-177)

text: Sen köli laskettiin 3. toukokuuta 1943 Federal Shipbuilding and Drydock Companyllä Newarkissa New Jerseyssä, ja se laskettiin vesille 22. elokuuta kumminaan John Reyboldin leski. Alus otettiin palvelukseen 29. syyskuuta ensimmäisenä päällikkönään A. B. Bradley Jr.


title: USS Reybold (DE-177)

text: Läpäistyään koeajot Bermudalla USS "Reybold" palveli hetken Atlantin laivaston alaisuudessa ennen saattueen suojaamista Rhode Islandilta Panaman kanaaliin, josta alus lähti Norfolkiin vielä ennen vuoden loppua. Alus lähti 2. tammikuuta 1944 etelään liittyäkseen 4. laivastoon. Se saapui 15. tammikuuta Recifeen, jonka jälkeen se suojasi Recifen ja Trinidadin väliä kulkevia saattueita. Saattuepalveluksen keskeytti toukokuun lopun pelastusoperaatio. Heinäkuussa alus suojasi merireittä Brasiliasta Gibraltarille, jossa se oli 13. - 15. heinäkuuta ennen paluutaan Recifeen. Se saapui Recifeen 23. heinäkuuta aloittaen valmistautumisen aluksen siirtoon Brasilian laivastolle.


title: USS Reybold (DE-177)

text: Alus poistettiin palveluksesta 9. elokuuta Natalissa, ja se luovutettiin 15. elokuuta Brasilian laivastolle.


title: USS Reybold (DE-177)

text: USS "Reybold" nimettiin CTE "Bracuíksi" () runkonumerolla D-23. Alus palautettiin Yhdysvaltain laivastolle 30. kesäkuuta 1953, ja se luovutettiin heti takaisin Brasilialle. Alus poistettiin vuonna 1973 Brasilian laivastoluettelosta. Se on sijoitettu museolaivaksi Rio de Janeiroon.


title: Pihkoon koulu

text: Pihkoon koulu on peruskoulu Kotkassa Pihkoon kylässä. Koulussa toimivat vuosiluokat 1–5 ja sen oppilasmäärä on noin 115 (2015). Koulun oppilaat tulevat Pihkoon, Kaukolan, Katajasuon, Jäppilän ja Pernoon alueelta. Koulun yhteydessä toimii myös päiväkoti.


title: Pihkoon koulu

text: Vuonna 1954 liitettiin Kymistä Kotkaan laaja alue kunnan länsiosasta. Silloisen Sutelan koulupiirin Kymin puolelle jääneestä osasta perustettiin Pihkoon kansakoulupiiri vuonna 1955. Koulurakennus valmistui vuonna 1959. 1970-luvulla koulua laajennettiin ja uusi koulurakennus valmistui vuonna 1977.


title: Pojasta mieheksi (vuoden 2000 elokuva)

text: Pojasta mieheksi (engl. "Disney's The Kid") on vuonna 2000 kuvattu fantasia-draamakomedia. Elokuvan pääosia esittävät Bruce Willis, Spencer Breslin, Emily Mortimer, Lily Tomlin, Chi McBride, Jean Smart ja Dana Ivey. Elokuvan on ohjannut Jon Turteltaub. Elokuva oli taloudellinen menestys ja voitti Young Artist Awardin vuonna 2001.


title: Ajokäsineet

text: Ajokäsineet ovat varsinkin moottoripyörän ajamisessa käytetyt suojakäsineet.


title: Ajokäsineet

text: Moottoripyöräkäyttöön suunniteltuja ajokäsineitä tehdään nahasta ja tekstiileistä. Nahkaiset ajokäsineet ovat yleensä lehmännahkaa, mutta kilpailukäyttöön valmistetaan käsineitä myös kengurunnahasta. Tekstiilikäsineet ovat yleensä vahvaa nailonkangasta.


title: Ajokäsineet

text: Nahkakäsineet ovat kestävämpiä kuin tekstiilikäsineet. Samoin ne ovat turvallisempia, sillä nahka kestää huomattavasti paremmin hankausta esimerkiksi asfalttia vasten. Nahkakäsineet saadaan vedenpitäviksi esim. Gore-Tex-kalvolla, mutta vedenpitävä kalvo huonontaa ajotuntumaa ja tekee käsineistä kuumat kesähelteillä.


title: Otsolan koulu

text: Otsolan koulu on peruskoulu Kotkassa nykyisessä Ristinkallion kaupunginosassa. Koulussa toimivat vuosiluokat 1–5 ja sen oppilasmäärä on noin 240 (2011). Koulun oppilaat tulevat Otsolan ja Ristinkallion alueelta. Koulun toiminnassa on liikunnallinen painotus.


title: Otsolan koulu

text: Otsolan koulu valmistui vuonna 1954 ja sen suunnittelivat arkkitehdit Martta ja Ragnar Ypyä. Koulurakennus rakennettiin silloisen Karhulan kauppalan itäosaan, jossa toisen maailmansodan jälkeen rakentaminen lisääntyi voimakkaasti. Koulu sijaitsee alun perin vuonna 1938 valmistuneen uuden maantien eli nykyisen valtatien 7 vieressä. Asutusalueen kasvaessa koulun tilat eivät enää riittäneet, jolloin muun muassa kuudensia luokkia piti siirtää naapurikouluihin. Koulun laajennus toteutettiin vuosina 1985–1987. Koulun oppilasmäärä on ollut suurimmillaan noin 440 ja se oli 1990-luvun taitteessa Kotkan suurin ala-aste.


title: Kalle Koivisto

text: Kalle Ilmari Koivisto (s. 15. marraskuuta 1975 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän on Kemopetrol-yhtyeen perustajajäsen, kosketinsoittaja, säveltäjä ja sanoittaja. Vend-yhtyeessä hän soittaa rumpuja ja osallistuu kappaleiden säveltämiseen. Koivisto on myös säveltänyt musiikkia animaatiosarja Pasilaan sekä tuottanut Calf-yhtyeen levyn.


title: Kalle Koivisto

text: Koiviston isä on sarjakuvataiteilija Tarmo Koivisto.


title: Marko Soukka

text: Marko Kristian Soukka (s. 8. helmikuuta 1977 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän on Kemopetrol-yhtyeen kitaristi ja Kalle Koiviston ohella sen toinen perustajajäsen. Soukka on soittanut kitaraa myös yhtyeessä Scarlet Youth.


title: Stay the Night

text: Stay the Night voi viitata:


title: Teemu Nordman

text: Teemu Kalevi Nordman (s. 20. marraskuuta 1976 Salo) on suomalainen muusikko. Hän on ollut Kemopetrol-yhtyeen rumpali huhtikuusta 1999 lähtien. Nordman aloitti rumpujensoiton 15-vuotiaana.


title: Kotkan Kiri

text: Kotkan Kiri on kotkalainen urheiluseura, jolla on toimintaa joukkuevoimistelussa, jalkapallossa ja jääkiekossa. Kiri on Työväen Urheiluliiton jäsenseura.


title: Kotkan Kiri

text: Seuran alkuperäinen nimi oli Metsolan Kiri samannimisen kylän mukaan. Se perustettiin TUL:n jakautumisen ja Kotkan Riennon lakkauttamisen myötä Riennon Metsolan-alaosaston tilalle metsolalaisten omaksi seuraksi 28. maaliskuuta 1935. Nimi vaihdettiin Kotkan Kiriksi vuonna 1947.


title: Kotkan Kiri

text: Kiri pelasi jalkapalloa parhaimmillaan SM-sarjassa kaudella 1948. Se pääsi mukaan TUL:n seurojen liityttyä Palloliiton sarjoihin, mutta sijoittui 16 joukkueen sarjassa toiseksi viimeiseksi ja putosi yhden kauden jälkeen. Kausi 1949 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa päättyi myös putoamiseen. Nykyisin Kirin joukkue pelaa Palloliiton Kaakkois-Suomen piirin sarjoissa. Kaudella 2014 Kiri pelasi Nelosessa.


title: Kotkan Kiri

text: Joukkuevoimistelussa Kiri on saanut Voimisteluliiton ja Nuoren Suomen Sinettiseura-tunnuksen osoituksena laadukkaasta nuorisotyöstään. Jääkiekossa seuralla on harrastekiekkotoimintaa.


title: Kotkan Kiri

text: Kirillä on Metsolassa seurantalo, Kirilä.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumisen tutkimus on tieteenala, jossa käsitellään vaatetukseen, ulkonäköön, muotiin ja kulttuuriseen ihmisruumiiseen liittyviä teemoja. Pukeutuminen on ilmiönä erittäin moniulotteinen ja tarjoaa paljon erilaisia tutkimusmahdollisuuksia. Pukeutuminen tutkimusalana on puolestaan monitieteinen ja tieteidenvälinen. Pukeutumisella on käytännöllinen, esteettinen ja kommunikatiivinen ulottuvuus, jolloin se mahdollistaa kulttuurisen vuorovaikutuksen dynaamisen prosessin. Aiheesta käytetään myös termejä pukeutumistutkimus, pukututkimus, vaatetustutkimus ja vaatetutkimus.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Vaatetusala pyrkii ymmärtämään ja tulkitsemaan vaatetuksen kulttuurisia ja yksilöllisiä merkityksiä. Vaatetusfilosofia käsittää sekä yksilön arkiset pukeutumiskäytännöt että yleiset kulttuuriset pukeutumisen toimintaperiaatteet. Filosofisesta näkökulmasta ihminen todellistuu pukeutumisen kautta. Vaatetusfilosofiseen pohdintaan kuuluu lisäksi kaikki tutkimusalueen määrittämiseen liittyvät päätökset. Pukeutumisen tutkiminen voi olla luonteeltaan taiteellista, humanistista, yhteiskuntatieteellistä, taloustieteellistä tai teknistä, riippuen siitä, mistä näkökulmasta vaatetta tai pukeutumista lähestytään. Pukeutuminen voi olla prosessi, tuote tai väline. Se on yhteyksissä materiaaliseen maailmaan, mutta on ymmärrettävissä myös laajemman aatteellisen viitekehyksen kautta. Vaatteisiin liittyy paljon hiljaista tietoa ja tietotaitoa, jota on viime aikoina nostettu tutkimuksen piiriin. Pukeutumista, estetiikkaa ja ulkonäköä tutkittaessa haasteena on ilmiöiden käsitteellistäminen ja tutkiminen laadullisten tai määrällisten menetelmien kautta.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumiseen liittyvä termistö on arkikielessä hyvin laaja ja tulkinnanvarainen. Tieteellisessä tutkimuksissa termistön selkeyttäminen ja tarkka määritteleminen on kuitenkin olennaista. "Vaate" ("cloth") viittaa yksittäisiin vaatekappaleisiin, asusteisiin ja pukimiin. Vaatetus (clothing) puolestaan on ihmisen yllä oleva vaatteiden kokonaisuus. "Puvulla" ("costume") viitataan arkielämässä esimerkiksi miesten pukuun tai yöpukuun, mutta käsitteeseen liittyy myös historiallinen, kansallinen, taiteellinen ja sosiaalinen kytkös. "Costume"-termillä tarkoitetaan lisäksi teatteripukuja ja muita rooliasuja. "Pukeutuminen" ("dress", tarkoittaa joissain yhteyksissä myös mekkoa tai leninkiä) kattaa kaiken ulkonäön manipuloinnin, tapahtui se sitten vaatetuksella, koruilla, kampauksilla, tatuoinneilla tai lävistyksillä. Pukeutumisella voi olla erilaisia merkityksiä yhteyksistä riippuen, useimmiten kuitenkin vaatetus on konkreettinen osa pukeutumista. Viime aikoina pukeutumistutkimukseen on liitetty ruumiillisuus ("body"), joka ottaa huomioon myös ruumiin asennot, eleet ja ilmeet. Tässä yhteydessä jotkut tutkijat käyttävät pukeutumisen sijaan "ulkoasu"-termiä ("appearance").


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Vaatetus on vahvasti kulttuurinen ja vaatteet kertovat menneistä ajoista ja katoavaisuudesta. Kulttuuris-historiallinen näkökulma on vanhin pukeutumisen tutkimussuunnista. Antropologinen ja etnologinen tutkimus on määritellyt vaatteen kulttuuriseksi artefaktiksi ja näin ollen kulttuurin kannalta merkitykselliseksi. On myös tutkittu vaatteen alkumuotoja, pukeutumisen syitä sekä konkreettisesti vaatteiden valmistustapoja. Ensimmäisiä vaatetuksen tutkijoita oli J.C. Flügel, jonka mukaan pukeutumisen päämotiivit ovat koristautuminen, suojautuminen ja häveliäisyys. Koristautuminen liittyy ihmisen yleiseen esteettisyyden tarpeeseen, liittyi se sitten vartalon muokkaamiseen, vaatteisiin, koruihin, seinämaalauksiin tai tarve-esineisiin. Suojautumiseen liittyvät sekä maagiset käsitykset että fysiologiset tarpeet. Häveliäisyys liittyy sivilisaation myötä muodostuneeseen siveellisyyden ja moraalisen puhtauden käsitykseen. Tähän ovat vahvimmin vaikuttaneet kristinusko sekä ajassa ja paikassa vaihtelevat siveellisyyskäsitykset. Uusien tutkimusten ja ilmiöiden myötä motiiveihin on lisätty muun muassa kommunikaatio sekä sosiaaliset motiivit.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukuhistoriallista tutkimusta on tehty paljon eri tyyleihin ja aikakausiin keskittyen. Tutkimuksen apuna on käytetty kuvien lisäksi säilyneitä fyysisiä vaatekappaleita sekä kirjallisia lähteitä. Pukuhistoriaa on tutkittu perinteisesti taiteen avulla, jolloin koko pukuhistoriamme on taiteen avulla kirjoitettua. Sekä taide että vaate on useimmiten alistettu tyyliperiodiajattelun alle, jolloin kuvamme eri aikakausien pukeutumisesta on suhteellisen suppea. Lönnqvistin mukaan vaatetuksen tutkimuskenttä on rajaton, sillä siihen kuuluvat myös vaatteet vailla tyylihistoriaa, joilla hän viittaa työväestön vaatetukseen. Lisäksi oman kulttuurisen ja paikallisen kokonaisuutensa muodostavat kansanpuvut. Kansallinen herääminen 1800-luvulla nosti kansanpuvun uudenlaisen huomion kohteeksi. Etnologista pukeutumisentutkimusta tehdään nykyään runsaasti eri näkökulmista. Olennaista näissä tutkimuksissa on vaatteen kulttuurisuuden ja yhteisöllisyyden korostaminen.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Ajatus pukuhistorian ja taiteen historiallisista yhteyksistä on myös kiinnostanut tutkijoita. Anne Hollander on tutkinut vaatteen ja vartalon yhteyksiä taiteessa ja todennut, että vaatteet taiteessa on verrattavissa ennemmin taiteeseen itseensä kuin todellisiin pukeutujiin. Taiteilijoiden on myös osoitettu eri aikakausina osallistuneen konkreettisesti muodin luomiseen. Kun pukeutumista tutkitaan minkä tahansa kuvallisen representaation avulla, täytyy ottaa huomioon idealisoimisen todennäköisyys. Hollanderin mukaan vaatteella on taiteessa ideaalinen voima yli vaatteen oikeassa elämässä, sillä vaatteet taiteessa kuvataan usein niin kuin niiden pitäisi näyttää.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Kun tutkitaan vaatetta erityisesti taiteessa, tarvitaan uudenlaista käsitteistöä. Artistisella vaatteella tarkoitetaan taiteessa esiintyvää vaatetta. Vaatteen luonne taiteessa on aina artistinen, idealisoitu ja muunneltu taiteen/taiteellisiin tarkoituksiin. Taiteellisilla elementeillä kuten draperialla, valolla ja varjolla, väreillä, tekstuurilla ja muodoilla on tuotu esiin emootioita, persoonaa ja symbolisia merkityksiä. Vaate taiteessa on toiminut myös metaforana ruumiista, asenteista sekä ideologioista ja se kertoo aikakaudesta, ajan hengestä ja estetiikasta.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Vaatetuksen ja taiteen esteettiset ja tyylilliset pyrkimykset ovat olleet hyvin läheisessä suhteessa aina 1900-luvulle saakka. Pukuhistoria on ollut aina läheisessä suhteessa muodin ja tyylien historian tutkimisessa. Näiden kolmen oletetaan olevan riippuvaisia toisistaan. Muodilla ja taiteella on paljon yhteisiä elementtejä, sillä molemmat ovat herkkiä ajan ilmiöille. Kulttuuriset, sosiaaliset ja poliittiset muutokset näkyvät niissä usein vahvasti. Kaikessa pukeutumisen kulttuuris-historiallisessa tutkimuksessa onkin tärkeää, että pukeutumista tulkitaan nimenomaan siinä kulttuurisessa kontekstissa, jossa se esiintyy.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Muoti on "Nykysuomen sanakirjan" mukaan jollakin elämän alalla kulloinkin vallalla olevan maun mukainen yleinen tapa tai käytäntö. Muodin tutkiminen on kulkenut käsikädessä pukeutumisen tutkimisen kanssa. Muoti on ilmiönä pukeutumista hetkellisempi, se on tuote ja ajallinen ilmiö. Lisäksi siihen sisältyy näkökulma sosiaalisesta kollektiiviudesta, sillä ihminen ei voi olla yksin muodikas. Muoti alkoi tutkimusten mukaan Euroopasta 1300-luvun puolivälin jälkeen, kun historiallinen puku alkoi osoittamaan muutoksia leikkauksissa, hihoissa ja koristeluissa. Samoihin aikoihin tapahtui yhteiskunnallinen muutos, kun ihmiset alkoivat siirtyä kaupunkeihin ja syntyi uudenlainen yksilötietoisuus.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Muoti on on ollut käsitteenä lähellä tyylin käsitettä ennen kuin markkinavoimat valjastivat termin käyttöönsä. Georg Simmelin mukaan muoti on ennen kaikkea sosiaalinen ilmiö, sillä sen pyrkimys on toisaalta jäljittelyyn, toisaalta yhtäläisyyteen, erottautumiseen ja sulautumiseen. Muoti ei ole koskaan tässä ja nyt, se on aina menossa tai tulossa. Simmelin teorioiden mukaan muodin laajeneminen johtaa kohti sen loppua, eli kun etujoukolta omaksuttu muoti päätyy kaikkien saataville, ei ilmiöitä voi enää luonnehtia muodiksi. Näin ollen tarvitaan jälleen uutta muotia. Muoti on monissa yhteyksissä nostettu modernismin ja postmodernismin rinnalle osaksi laajempaa sosiaalista ja psykologista life-style ja identiteettikeskustelua.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Muodin ja pukeutumisen suhdetta on pohdittu useissa tutkimuksissa. Useimmiten niitä pidetään käsitteellisesti ja ilmiöllisesti synonyymeinä, mutta jotkut tutkijat tekevät selvän eron vaatteiden ja muodin välille. Kawamuran mukaan vaatteet ovat materiaalista tuotantoa, kun taas muoti symbolista. Vaatteet ovat käsinkosketeltavia ja välttämättömiä, kun taas muoti immateriaa ja ylimääräistä. Vaatteilla on hyötyfunktio, kun taas muodilla statusfunktio. Lisäksi käsitteiden eroa voidaan lähestyä sosiologisesti, sillä vaatteita on kaikissa yhteiskunnissa ja kulttuureissa kun taas muoti rakennetaan institutionaalisesti ja levitetään kulttuurisesti.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumisen voidaan ajatellaan heijastavan yhteiskunnan järjestäytyneisyyttä, joka näyttäytyy sekä institutionaalisessa pukeutumisessa että tapakulttuurissa. Pukeutumisen yhteiskunnallista ja poliittista ulottuvuutta voidaan tarkastella lainsäädännön sekä normien ja arvojen tutkimisen kautta. Pukeutumisessa ovat läsnä yhteiskunnan muodostamat sosiaaliset merkitykset, jolloin yksilön toimiminen eri rooleissa ja identiteeteissä on normatiivista ja rajoitettua. Yhteiskunta valvoo asetuksilla ja julkisen mielipiteen muodossa, että pukeutumisessa toteutettu roolijärjestelmä säilyy. Institutionaalisen vallan (esimerkiksi univormut) tarkoituksena on luoda tunnistettavuutta ja auktoriteettia. Lisäksi voidaan ajatella, että yrityksillä ja valtioilla on valta työntekijöidensä pukeutumiseen, yhteisöillä valta yksilöiden pukeutumiseen.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumisen tärkeydestä kertoo myös se, että siitä on säädetty lakeja. Kaarle Suuri määräsi vuonna 808 puku- ja ylellisyysasetukset, jotka määrittivät ihmisten pukeutumista sosiaalisen aseman mukaan, ja keskiajan Lontoossa asetuksilla säädettiin, kuinka varakas henkilön tuli olla, että hän voi käyttää tiettyjä kankaita. Myös monien muiden Euroopan maiden hallitsijat ovat määrittäneet lailla eri yhteiskuntaluokille soveltuvat pukeutumissäännöt. Pukeutumisella on aina ollut lisäksi poliittisia yhteyksiä. Luokkayhteiskunnissa pukeutumista käytettiin erottautumisen välineenä, kun taas sosialistissa yhteiskunnissa pukeuduttiin yhtenäiseen kansalaisunivormuun. Nykyisin pukeutumisen yhteiskunnallis-poliittinen näkökulma näyttäytyy sekä lainsäädännössä että julkisessa keskustelussa. Pohditaan muun muassa sitä, sallitaanko uskonnolliset symbolit kouluissa ja miten kasvot täysin peittäviin burkiin ja huiveihin tulisi suhtautua.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumista voidaan lähestyä myös ekonomisista lähtökohdista, jolloin siitä tulee kulutustuote ja sen tutkimiseen soveltuvat samat teoriat kuin muihinkin kulutustuotteisiin. Markkinoinnin näkökulmasta voidaan tutkia esimerkiksi mielikuvamarkkinointia, brändejä ja imagoa. Viime vuosikymmeninä on puhuttu yhä enemmän oman identiteetin rakentamisesta kulutusvalinnoin ja brändit ovatkin tärkeitä sosiaalisen erottumisen välineitä. Pukeutumisen ekonomis-psykologisessa näkökulmassa tutkimuksen keskiöön nousee vaatteita kuluttava subjekti. Tutkitaan muun muassa ostopäätökseen vaikuttavia tekijöitä.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Ruumiillisuuden näkökulmasta pukeutuminen muodostaa funktionaalisen ympäristön, jossa sen tehtävänä on toimia suojana ja turvana. Vaatteiden fysiologiset ominaisuudet nousevat tällöin pukeutumisen tärkeimmäksi syyksi. Vaatteiden tuntua, laatua, toimivuutta, ekologisuutta ja eettisyyttä tutkitaan muun muassa tekstiili- ja vaatetustekniikassa. Vaatteen valmistusprosessin vaiheita voidaan tutkia erikseen (suunnittelu, kaavoitus, ompelu), voidaan myös tutkia vaatteissa käytettäviä materiaaleja, värjäysmenetelmiä, kuituja ja saumoja. Viime vuosina on tutkittu paljon vaatteen älyllisyyttä ja materiaaliteknologian mukanaan tuomia mahdollisuuksia.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumista tutkitaan myös käsityötieteissä, jossa vaatteen taideteollinen luonne on tutkimuksen kohteena. Vaate on osa ympäröivää esinemaailmaa, joka on kulttuurisessa vuorovaikutuksessa ympäristön kanssa. Vaatteen tutkimisessa voidaan hyödyntää tuotteen funktiokokonaisuutta tarkastelevia malleja, joissa keskeistä on tuotteen toimivuus, ilmaisevuus ja esteettisyys. Vaatteen tuoteominaisuuden lisäksi pukeutumista tutkitaan käsityötieteissä laajempana kulttuuri-ilmiönä.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutuminen on osa esteettistä maailmaa ja sillä on samankaltaisia pyrkimyksiä muillakin taidemuodoilla. Ajassa vallitseva esteettinen näkemys ulottuu usein arkkitehtuuriin, designiin, taiteeseen ja vaatteisiin. Esimerkiksi viktoriaanisessa Englannissa yletön koristelu ulottui rakennuksiin, huonekaluihin ja vaatteisiin. Suomessa minimalismin ihanne on pitkään jatkunut arkkitehtuurissa, muotoilussa ja vaatesuunnittelussa. Taiteen estetiikan tutkimisella on pitkät perinteet, kun taas pukeutuminen, jonka oletetaan kuuluvat arjen estetiikan piiriin, on jäänyt vähemmälle huomiolle. Pukeutumisen estetiikan tutkimisessa oleellista on se, määritelläänkö pukeutuminen ja vaatteet taiteeksi vai taiteen ulkopuolella olevaksi järjestelmäksi. Uotilan mukaan pukeutumiskuva on varsinaisen taiteen ulkopuolella oleva esteettinen järjestelmä, ei siis taiteen muoto. Hollander puolestaan esittää, että pukeutuminen on visuaalisen taiteen muoto ja näkyvä minä on sen ilmaisuväline. Koskennurmi-Sivosen mukaan muotia voidaan tutkia samoin kuin taidetta, vaikkakin sen olennaiset piirteet sidoksissa ihmisen fyysisiin realiteetteihin. Vaatteen ja taiteen suhdetta hämmentää entisestään 2000-luvulla on otettu käyttöön uusi termi artwear, joka perustuu siihen, että ruumiista irrallaan vaatteista tulee puhdasta taidetta, jolloin ne eivät ole enää vaatteita.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Estetiikka on perinteisesti määritelty taiteen, kauneuden ja kritiikin filosofiaksi. Akateeminen estetiikka ei ole juurikaan käsitellyt arkipäivän estetiikkaa, vaikkakin vaatetta ja ulkonäköä on käsitelty filosofisissa kirjoituksissa siellä täällä muun muassa makukeskusteluiden yhteydessä. Muoti ei ole mahtunut filosofiseen diskurssiin, sillä filosofia on perinteisesti ollut kiinnostunut pysyvistä ilmiöistä, kun taas muoti on jatkuvasti muuttuvaa. Lisäksi muotia on pidetty filosofiaan verrattuna pinnallisena ja ruumiillisena. Postmodernisoitumisen myötä syntynyt laajempi kulttuurifilosofinen keskustelu on ottanut estetiikan osaksi yhteiskunnallista keskustelua.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Esteettisten analyysien tekeminen pukeutumisesta on hyvin nopeatempoista, vaatteet ja samalla esteettisen viestin voi vaihtaa muutamassa minuutissa ja toisen ihmisen puetun estetiikan arviointi voi olla ohi sekunneissa. Naukkarisen mukaan pukeutumisen estetiikan tutkimiseen apua voitaisiin saada ympäristöestetiikasta. Esteettisen analyysin kohteen (vaatteet) oletetaan tällöin olevan luonnonympäristön tapaan sanaton, hiljainen. Ympäristöestetiikassa on myös korostettu kohteen rajattomuutta ja sitä, että havainnoija itse vaikuttaa ympäristöönsä sen osana. Itse asiassa tällä viitataan siihen, että mitään valmista esteettistä kohdetta tai objektia ei lainkaan ole. Tarkastelijan on itse aktiivisesti päätettävä, miten hän kohteensa rajaa, ja tämä tarkoittaa sekä ajan, paikan että mittakaavan määritystä.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Psykologisessa mielessä pukeutuminen on tärkeä osa ihmisen mielensisäisiä prosesseja. Vaatetus toimii ikään kuin toisena ihona, joka kuuluu ihmiselle luonnollisena osana. Pukeutumiseen vaaditaan konkreettisesti pukeutuva ihminen, vartalo, joka kantaa vaatetta. Vaate tarvitsee vartalon ja vartalo vaatteen tehdäkseen toisensa merkityksellisiksi. Vaate saa kolmiulotteisen muodon ja sijoittuu johonkin yhteyteen sitä käyttävän subjektin avulla. Vaate on ihmisruumiin jatke ja rajaa yksityisen tilan. Vaatetus toimii myös identiteetin tärkeänä rakennusaineena, toimii johtolankana yksilön persoonallisuuteen ja antaa vaikutelman siitä, millainen henkilö on, mitä hän tekee ja mihin uskoo.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Kun pukeudumme, meissä vaikuttavat monet psyykkiset ominaisuudet, kuten maailmankuva, minäkuva, identiteetti, muisti, arvot sekä esteettiset käsitykset. Pukeutumisen merkitykset itselle vaihtelevat eri elämänvaiheissa ja -tilanteissa. Tähän vaikuttavat psyykkisten ominaisuuksien lisäksi osittain sosiaalisista ja yhteiskunnallisistakin tekijöistä muodostuvat roolit, odotukset ja vaatimukset. Pukeutumisen merkityksestä itselle on tehty paljon tutkimuksia erityisesti eri ikävaiheissa ja elämäntilanteissa oleville naisille. Pukeutumisen psykologisessa tutkimuksessa esiintyy paljon tyyli-käsitettä. Tyyli on ulkonäön hallinnan prosessi jokapäiväisessä elämässä. Tämä prosessi ilmentää näkyvää identiteettiä.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Vaatetuksen sosiaalisessa näkökulmassa lähtökohtana on se, että pukeutuessamme teemme vartalomme hyväksytyksi sosiaaliseen tilanteeseen. Pukeutuminen yhdistää biologisen ruumiin ja sosiaalisen olemisen, yksityisen ja julkisen. Ruumis on kulttuurinen organismi, vaate erottaa ruumiin ja sosiaalisen maailman ja myös erottaa ne. Sosiaalipsykologisessa vaatetutkimuksessa ollaan kiinnostuneita minän tiedostamisesta sosiaalisessa ympäristössä. Lisäksi pukeutuminen käsitetään symbolisen interaktionismin kautta, jolloin minän toimiminen yhteisössä edellyttää kielen lisäksi symbolisten merkkien tulkittavuutta. Tällöin pukeutuminen tulkitaan sosiaalisessa kontekstissa ja se tuottaa kommunikaatiota.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Susan Kaiser on tutkinut pukeutumisen kontekstuaalisuutta. Hänen teorioidensa lähtökohtana on ajatus siitä, että pukeutumisen tehtävä on toimia merkkinä. Tällä hän tarkoittaa pukeutumisen sosiaalista merkitystä jollekin toiselle. Merkitys on käyttäjän antama ja muuttuu sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. Kontekstuaalisuus näyttäytyy siten, että ihmistä ei tule erottaa sosiaalisesta ympäristöstään, vaan pukeutumiselle annettu merkitys vaatii kontekstin tullakseen oikein ymmärretyksi. Pukeutumisen kontekstuaalisessa perspektiivissä on läsnä kolme näkökulmaa: kognitiivinen perspektiivi (käyttäytymistieteellinen), symbolisen vuorovaikutuksen perspektiivi ja kulttuurin perspektiivi.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Konteksti on muuttuva, tilanteet vaihtelevat ja kulttuuri muuttuu jatkuvasti. Kontekstiin vaikuttavat henkilön yksilölliset ominaisuudet, luokka sekä kulttuuri. Kontekstisidonnaisuus aiheuttaa sen, että symboleiden ymmärtäminen vaihtelee eri sosiaalisissa ryhmittymissä, vaikka esimerkiksi tyyli saattaa olla sama. Tyylit ja muodit eivät tarkoita samoja asioita kaikille yhteisön jäsenille samanaikaisesti. Koska merkitykset ovat epäselviä ja muuttuvat ajassa ja paikassa, on hankala saada ihmisiä tulkitsemaan samoja vaatesymboleita samalla tavalla. Kontekstisidonnaisuudesta huolimatta voidaan kuitenkin määritellä vaatteiden koodi. Koodi on avoinna tulkinnoille ja on ymmärrettävissä vaatteiden itsensä kautta. Pukeutumisen kontekstuaalinen näkökulma on lähellä vaatetuksen viestinnällistä näkökulmaa, sillä molemmissa korostetaan pukeutumisen tärkeimmän tehtävän olevan kommunikaation tuottaminen.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumisen kommunikatiivinen näkökulma on korostunut vaatetustutkimuksessa 1990-luvulta lähtien. Vaatetusviestinnän mukaan pukeutuminen on mekanismi joka tuottaa kommunikaatiota kulttuurissa, vaatteet ja asusteet ovat mekanismin käytössä olevia välineitä. Viestinnässä ovat läsnä tekijä, teos ja vastaanottaja, informaatioteoreettisesti prosessiin pätevät kaikki yleiset viestinnän periaatteet.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutuminen poikkeaa kuitenkin yleisestä viestinnästä siten, että vaatteisiin voi vain harvoin liittyä tarkkoja ja pysyviä merkityksiä. Saman vaatteen merkitys voi olla erilainen tänä ja ensi vuonna. Miten merkityksiä tulkitaan, riippuu kontekstista, eli käyttäjän identiteetistä, tilaisuudesta, paikasta ja jopa mielialasta. Koodin avaimena toimivat vaatteen fyysiset ominaisuudet, kuten kangas, väri, volyymi, siluetti ja kaava. Vaatteiden koodi on Davisin mukaan aina enemmän esteettinen kuin konventionaalinen merkkikoodi.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumisen viestinnällisyyttä on tutkittu semiotiikan käsittein. Vaatetussemiotiikan keskeisenä ideana on hahmotella vaatteita merkkeinä ja merkkijärjestelmien osina. Vaate on semioottiselta kannalta katsottuna merkki(kokonaisuus), joka viittaa esimerkiksi valmistajansa tai käyttäjänsä esteettisiin arvostuksiin. Klassikkotekstejä tästä näkökulmasta ovat Roland Barthesin "Système de la Mode" (1967) ja Alison Lurien "The Language of Clothes" (1981). Lurien mukaan vaatetus on visuaalinen kieli jolla on oma kielioppinsa. Barthes on tutkinut vaatetusta muun muassa paradigman ja syntagman käsitteiden avulla. Pukeutumisen tutkimiseen semioottisesti soveltuvat edellä mainittujen lisäksi C.S. Peircen kolmipaikkainen merkkiteoria sekä fenomenologiset kategoriat.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Pukeutumista voi lähestyä myös strukturalismin kautta. Mary Lynn Damhorst (1989) on luonut kontekstuaalinen merkkijärjestelmämallin, jossa kuvataan pukeutumisen yksittäisten elementtien merkityssuhteiden asettumista laajaan kulttuuriyhteyteen. Eri elementtien merkitys määräytyy suhteessa toiseen, samoin kuin Ferdinand de Saussuren semiotiikassa, jossa merkitsijän ja merkityn suhde on niin tiivis, ettei muotoa voida muuttaa ilman että merkitys muuttuisi.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Fenomenologisen näkemyksen mukaan vartalo muodostaa näkökulmamme maailmaan ja asemoi meidät fyysisesti ja ajallisesti tilaan. Tässä prosessissa vartalon ja identiteetin sekä identiteetin ja vaatetuksen suhteet ovat tärkeitä. Laajasti ottaen kyseessä on tutkimusote, joka on kiinnostunut vaatteista sellaisina kuin ne valmistajalle, käyttäjälle tai muulle tarkastelijalle ilmenevät. Voidaan keskittyä esimerkiksi siihen, miten vaatteet koetaan juuri ihmiselle ja eritoten ihmisruumiille ominaisessa maailmassa olemisessa. Suomessa Minna Uotila on pukeutumiskuvallisessa tutkimuksessaan käyttänyt hyväkseen Maurice Merleau-Pontyn ajattelua, jossa juuri ruumiillisuudella on keskeinen asema.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Uotilan mukaan pukeutuminen on kulttuurifilosofisesti ymmärretty kompleksinen merkityskokonaisuus, joka tuottaa kommunikaatiota kulttuurissa. Pukeutumisesta muodostuu pukeutumiskuva, jolla on sekä sisäinen, että ulkoinen merkityskokonaisuus. Sisäisessä merkityskokonaisuudessa on lähinnä ihmisen omat henkiset ominaisuudet ja päämäärät, jotka vaikuttavat pukeutumiseen. Ulkoinen merkityskokonaisuus on kommunikatiivinen ja esteettisesti koettava, taideteoksen kaltainen kokonaisuus. Pukeutumiskuva on objektiivinen ja yhteismitallinen tutkimusyksikkö, jonka konkreettinen kohde on jokin pukeutumisella luotu teos.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Edellä esiteltyjen tutkimussuuntien lisäksi pukeutumista on tutkittu muun muassa alakulttuurisuuden, sukupuolisuuden ja etnisyyden näkökulmista. Alakulttuuritutkimuksessa hyödynnetään usein semiotiikkaa ja erityisesti symbolin käsitettä. Alakulttuurisymbolit ovat merkitykseltään ilmaisuvoimaisempia ja useimmiten pysyvämpiä kuin valtavirran muodissa esiintyvät symbolit. Sukupuolisuuden näkökulmasta vaatteilla tuotetaan feminiinisyyttä ja maskuliinisuutta. Soperin mukaan vaatetus on perinteisesti yhdistetty naisellisuuteen ja siihen liitetään paljon stereotypioita, kuten luulo siitä, että nainen koristautuu miehiä varten. Vaatteita on käytetty myös sukupuolisen vallan välineenä ja naisia ja heidän liikkuvuutta onkin läpi historian rajoitettu krinoliineilla, korseteilla sekä hunnuilla. Pukeutumisen etninen näkökulma nykyisin on lähtökohdiltaan erilainen, kuin historiassa vallinnut etnologinen ja antropologinen vaatetutkimus.


title: Pukeutumisen tutkimus

text: Vaate ei ole pelkästään kulttuurinen artefakti, vaan sen avulla tuotetaan tietoisesti etnisyyttä. Pukeutuminen ja ruumiillisuus ovat yhä etenevässä määrin kiinnostuksen kohteena myös kuvantulkinnassa ja medialuvussa. On tutkittu diskurssianalyysin keinoin esimerkiksi naistenlehtien luomaa pukeutumiskuvaa tai muotikuvien viestimiä merkityksiä. Koska pukeutuminen ja muoti ovat herkkiä ajan ilmiöille ja kulttuurisille vaikutteille, on myös niiden tarjoama tutkimuskenttä melkeinpä rajaton.