title: Pedro Cea

text: José Pedro Cea (1. syyskuuta 1900, Montevideo, Uruguay – 18. syyskuuta 1970, Montevideo, Uruguay) oli uruguaylainen jalkapalloilija. Cea on kaksinkertainen olympiavoittaja (1924 sekä 1928) sekä maailmanmestari (1930). Valmentajaurallaan hän voitti kerran Copa Américan (1942), pelaajana hänellä on kaksi Copa Américan mestaruutta (1923, 1924).


title: Uskonto Suomessa

text: Uskonto Suomessa tarkoittaa niitä uskontoja, joita Suomessa asuvat ihmiset harjoittavat ja joihin he uskovat. Sillä voidaan myös tarkoittaa sitä, minkä uskontojen nimissä toimiviin organisaatiohin Suomessa asuvat henkilöt kuuluvat. (Esimerkiksi kirkkoon kuuluva henkilö on virallisesti kristitty riippumatta siitä mihin hän uskoo tai mitä uskontoa hän harjoittaa.)


title: Uskonto Suomessa

text: Kirkon tutkimuskeskuksen vuonna 2011 teettämän tutkimuksen mukaan suomalaisista 27 % uskoi Jumalaan, kuten kristinuskon kirkko asiasta opettaa. 23 % suomalaisista uskoi Jumalaan jotenkin muuten kuin kirkko opettaa. 17 % oli uskostaan epävarmoja ja 7 % epäili Jumalan olemassaoloa. 21 % uskoi, ettei Jumalaa tai jumalia ole olemassa.


title: Uskonto Suomessa

text: Ennen kristinuskon leviämistä Suomessa harjoitettiin kotoperäisiä alkuperäisuskontoja, joita kutsutaan suomalaiseksi muinaisuskoksi. Kristinuskoa alkoivat vallanpitäjät levittää Suomeen 1100-luvulla ja muinaisuskon harjoittaminen kiellettiin.


title: Uskonto Suomessa

text: Alkujaan kristinusko levisi suurimpaan osaan Suomea katolisessa muodossa, mutta 1500-luvulla pantiin toimeen reformaatio eli luterilainen uskonpuhdistus, mistä lähtien valtaosa suomalaisista on ollut luterilaisia. Uskonpuhdistus myös alkoi kitkeä pakanallista alkuperää olevia uskomuksia tehokkaammin, kuin katolilaisuus oli tehnyt. Eräillä alueilla kuten osassa Laatokan Karjalaa ortodoksisuus oli valtauskontona keskiajalta toiseen maailmansotaan saakka, jolloin suuri osa Suomen ortodoksiväestöstä joutui muiden luovutetun Karjalan asukkaiden tavoin siirtymään muualle maahan.


title: Uskonto Suomessa

text: Vuoden 2017 lopussa suomalaisista 70,9 % oli evankelis-luterilaisen kirkon jäseniä. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema ja sitä koskee erityinen kirkkolaki. Myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki. Mahdollisuus muiden uskontojen harjoittamiseen on turvattu lailla.


title: Uskonto Suomessa

text: Uskonnottomuus ja uskonnollisiin yhteisöihin kuulumattomuus ovat yleistyneet 1923 säädetyn uskonnonvapauslain myötä. Uskontokuntiin kuulumattomia oli vuoden 2017 lopussa 26,3 prosenttia väestöstä eli noin 1 451 000 henkilöä. Lisäksi noin 45 000 suomalaista eli vajaa prosentti väestöstä kuuluu yhdistysmuotoisiin helluntaiseurakuntiin, jotka eivät ole rekisteröityneet uskonnollisiksi yhdyskunniksi. Muslimeja Suomessa on kaikkiaan noin 40 000 henkeä, mutta heillä on useita toisistaan riippumattomia yhdyskuntia ja yhdistyksiä, joita ei kaikkia ole rekisteröity.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomalaiset harjoittivat aina 1000-luvulle asti kotoperäisiä niin sanottuja alkuperäisuskontoja, joille oli tyypillistä paikallisuus ja kokonaisvaltainen liittyminen maassa harjoitettuihin luontaiselinkeinoihin. Muinaisusko ei ollut Suomessa yhtenäistä tai muuttumatonta, vaan tavat ja uskomukset vaihtelivat eri aikoina ja eri alueilla.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen alkuperäisuskonnot olivat tyypillisesti polyteistisiä eli monijumalaisia. Tunnettuja jumalia olivat muun muassa Ukko ylijumala, taivaan, maan ja ilman jumala Ilmarinen, veden jumala Ahti sekä metsän kuningas Tapio. Muinaisuskoon kuului keskeisesti myös vainajien palvonta ja kunnioittava suhtautuminen karhuun. Perheillä, rakennuksilla, maaomaisuudella ja viljelyksillä oli omat haltijansa, joiden tehtävänä oli suojelu ja vaurauden sekä hedelmällisyyden turvaaminen Eri yhteisöillä oli keskushahmoina tietäjiä, joiden uskottiin pystyvän taioillaan muun muassa parantamaan sairaita.


title: Uskonto Suomessa

text:
Väestön käännyttäminen kristinuskoon alkoi Suomessa 1000-luvulla ilmeisesti pian sen jälkeen, kun Ruotsin kuninkaat olivat ryhtyneet kristityiksi. Lakisääteinen pakko kuulua luterilaiseen kirkkoon astui voimaan vuonna 1634. Myös kirkonmenoihin osallistuminen muuttui pakolliseksi ja muut kuin luterilaiset tuli karkottaa maasta. Alkuperäisuskonnon harjoittaminen julistettiin synnilliseksi toiminnaksi ja kirkonmiehet ja viranomaiset pyrkivät hävittämään esimerkiksi metsikköjä, joita tiedettiin tai epäiltiin käytettävän uhrilehtoina. Kansanuskossa sekoittuivat tästä huolimatta pitkään kristilliset ja vanhan uskonnon piirteet. Esimerkiksi kristinuskon Saatanan ja suomalaisten muinaisuskon maahisten tehtävät sekoittuivat pitkään ja samoissa loitsua muistuttavissa rukouksissa ja rituaaleissa voitiin suojautua molempia vastaan. Paikoitellen Hämeessä, laajasti Itä-ja Pohjois-Suomessa, ja erityisesti Karjalassa tällaista esiintyi vielä uudella ajallakin.
Ulkomaalaisille annettiin 1700-luvulla lupa harjoittaa muuta uskontoa kuin evankelis-luterilaista, mutta toisinuskovat joutuivat elämään ilman kansalaisoikeuksia aina 1900-luvulle asti. Uskontokuntaan kuulumisen pakollisuus poistui vasta vuoden 1923 uskonnonvapauslain myötä. Uskonnonvapauslaki salli myös uusien uskonnollisten yhdyskuntien vapaan perustamisen.


title: Uskonto Suomessa

text: Kirkon tutkimuskeskuksen vuonna 2011 teettämän tutkimuksen mukaan suomalaisista 27 % uskoi kristinuskon Jumalaan. 23 % suomalaisista uskoi Jumalaan jotenkin muuten kuin kirkko opettaa. 17 % oli uskostaan epävarmoja ja 7 % epäili Jumalan olemassaoloa. 21 % ei uskonut Jumalan olemassaoloon. Usko jumalaan vähenee mitä nuoremmista sukupolvista on kyse. 15–29-vuotiaiden sukupolvesta kristinuskon jumalaan uskoi enää 15 prosenttia ja 34 prosenttia ei usko jumalaan ollenkaan. Samassa tutkimuksessa myös suomalaisten usko kristinuskon keskeisiin opetuksiin romahti neljän vuoden takaiseen verrattuna.


title: Uskonto Suomessa

text: Vuonna 2009 julkaistun Gallup Internationalin mielipidekyselyn mukaan suomalaiset olivat naapurikansojaan uskonnollisempia ollen vertailussa 14. vähiten uskonnollisia. Suomessa 29 prosenttia vastaajista piti uskontoa tärkeänä elämässään.


title: Uskonto Suomessa

text: Vuonna 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan suomalaisista 30 prosenttia pitää evoluutioteoriaa vääränä.


title: Uskonto Suomessa

text: Vuonna 1994 tehdyn tutkimuksen mukaan 41 % suomalaisista rukoili vähintään kerran viikossa. Niitä, jotka eivät olleet viime vuosina rukoilleet lainkaan, oli 28 %


title: Uskonto Suomessa

text: Valtiokirkkojärjestelmän perintönä monet asiat ovat edelleen kytkeytyneinä uskontoon. Kristinuskon vaikutus näkyy esimerkiksi kirkollisina pyhäpäivinä ja tapakulttuurissa.


title: Uskonto Suomessa

text: Vuonna 2017 Lännen Median Taloustutkimuksella teettämässä arvokyselyssä 6 prosenttia suomalaisista valitsi uskonnollisen vakaumuksen tärkeimpien elämänarvojen joukkoon.


title: Uskonto Suomessa

text: Vuoden 2016 lopussa 72,0 % suomalaisista kuului Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema, ja sitä koskee erityinen kirkkolaki. Myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen evankelis-luterilainen kirkko on maailman seitsemänneksi suurin luterilainen kirkko. Vuonna 2015 syntyneistä lapsista kastettujen osuus oli 69,8 %. Tutkimusten mukaan kaikki kirkon jäsenet eivät usko ja elä kirkon oppien mukaan. Nykyään kirkon ongelma on jatkuvasti laskeva jäsenluku, sillä kirkosta eronneiden määrä on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina. Esimerkiksi vuonna 2008 Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta erosi 1,1 % sen jäsenistä. Eroamista tapahtuu muun muassa näkemyksellisistä, taloudellisista sekä henkilökohtaisista syistä. Suurin eroava ikäryhmä ovat nuoret aikuiset.


title: Uskonto Suomessa

text: Toisaalta kirkon tekemä työ erityisesti vähäosaisten auttamiseksi (muun muassa diakonia) ja toiminta kriisitilanteissa saa laajaa arvonantoa. Muita arvostettuja seurakuntien toimintamuotoja ovat muun muassa lapsi- ja perhetyö (perhe-, päivä- ja iltapäiväkerhot sekä perheneuvonta), varhaisnuoriso- ja nuorisotyö. Nuorison parissa yleinen kristillinen riitti on rippikoulun käyminen. Vuonna 2017 rippikoulun kävi 78,8 % 14–15-vuotiaiden ikäluokasta.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimii useita herätysliikkeitä. Näistä jo 1700–1800-luvuilla ovat syntyneet rukoilevaisuus, herännäisyys, evankelisuus ja lestadiolaisuus. Näistä lestadiolaisuus on jakautunut neljään päähaaraan: vanhoillislestadiolaisuus, esikoislestadiolaisuus, uusheräys ja rauhansanalaisuus. Näiden vanhojen herätysliikkeiden lisäksi syntyi 1900-luvulla viidesläisyys, johon luetaan kuuluviksi Suomen Raamattuopisto, Kansanlähetys ja Kansan Raamattuseura. Lisäksi kirkon sisällä on vaikuttanut 1960- ja 1970-luvuilla Suomeen kantautunut karismaattinen liike.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen ortodoksinen kirkko kuuluu autonomisena kirkkokuntana Konstantinopolin Ekumeenisen Patriarkan alaisuuteen. Suomen ortodoksisen kirkon johtaja on Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa Leo. Suomen väestöstä noin 1,1 prosenttia kuuluu ortodoksiseen kirkkoon. Suomen ortodoksinen kirkko on ainoa ortodoksinen paikalliskirkko, joka noudattaa kokonaan gregoriaanista kalenteria. Suomen ortodoksisen kirkon lisäksi Suomessa toimii Moskovan patriarkaatin alaisia ortodoksisia seurakuntia. Näistä Pyhän Nikolauksen seurakunnalla oli vuonna 2013 2 578 jäsentä ja Pokrovan seurakunnalla 374 jäsentä.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen helluntaiherätys on osa kansainvälistä helluntailiikettä. Pääosa liikkeestä on järjestäytynyt itsenäisiksi yhdistysmuotoisiksi paikallisseurakunniksi, joiden jäsenet kuuluvat siviilirekisteriin. Seurakuntien jäseniksi kelpaavat vain henkilökohtaisen uskonratkaisun tehneet ja uskovien kasteella käyneet. Vuonna 2003 perustettiin Suomen Helluntaikirkko, joka on virallinen uskonnollinen yhdyskunta. Osa seurakunnista ja helluntailaisista on liittynyt kirkon jäseniksi. Vuonna 2003 helluntailaisuuden piirissä laskettiin olevan noin 100 000 henkeä, kun mukaan laskettiin virallisten jäsenten lisäksi näiden perhepiirit. Vuoden 2013 lopussa helluntaiherätykseen kuului yhteensä 241 seurakuntaa ja noin 50 000 jäsentä.. Näistä Suomen Helluntaikirkkoon kuului joulukuussa 2017 61 seurakuntaa, ja jäseniä oli 31.7.2017 yhteensä 8 915.


title: Uskonto Suomessa

text: Katolisen kirkon juuret Suomessa löytyvät keskiajalta, jolloin se oli vallitseva kristinuskon muoto. Uskonpuhdistuksen myötä se kuitenkin hävisi Suomen alueelta. 1700-1800-lukujen taitteessa katolisuus kuitenkin palasi alueelle, kun Ruotsin valtakunnassa annettiin suvaitsevaisuusjulistus ammattitaitoisten ulkomaalaisten saamiseksi maahan. Määrä pysyi kuitenkin hyvin marginaalisena. Ensimmäinen katolinen kirkko vihittiin Viipurissa 1799 ja toinen Helsinkiin vuonna 1860. Vuoden 1869 kirkkolain myötä tuli mahdolliseksi luterilaisten kääntyminen katolilaisuuteen. Vuonna 1920 muodostettiin Suomen apostolinen vikaarikunta, joka korotettiin hiippakunnaksi vuonna 1955. Kirkon jäsenmäärä on ollut pitkään vähäinen, mutta on viime vuosina kasvanut voimakkaasti. Kun jäsenmäärä oli vuonna 1960 2164 henkeä, oli se vuonna 2000 7227 henkeä ja vuonna 2015 13 069 1.1.2018 oli Helsingin katolisella hiippakunnalla 8 seurakuntaa ja niissä 14 949 jäsentä. Lisäksi Suomessa arvioidaan olevan tuhansia sellaisia maahanmuuttajataustaisia katolisia, jotka eivät ole rekisteröityneet jäseniksi. Katolinen kirkko Suomessa on varsin monietninen, sillä jäsenistä suomea puhuu 41% ja ruotsia 5% jäsenistöstä, kun taas muiden kielien puhujien osuus on 54%.


title: Uskonto Suomessa

text: Muslimeja on asunut Suomessa pysyvästi 1800-luvulta lähtien. Helsingissä toimi jo 1800-luvun puolivälissä imaami, joka huolehti Viaporin muslimisotilaista. Hietaniemen hautausmaan islamilainen hautausmaa vihittiin käyttöön vuonna 1871. Myös Viipurissa oli islamilainen hautausmaa ja Terijoella rukoushuone. Myös Kotkassa ja Kuopiossa oli tataarivähemmistö. Turun islamilainen hautamaa otettiin käyttöön vuonna 1912.


title: Uskonto Suomessa

text: 1980-luvun alussa Suomessa toimi vain yksi tataarien perustama islamilainen yhdyskunta, kun vuonna 2009 erilaisia rekisteröityjä uskonnollisia yhdyskuntia oli yhteensä 27 kappaletta. Viime vuosikymmeninä muslimeja on muuttanut Lähi-idästä, Afrikasta ja Aasiasta. Vielä 1990-luvun alussa Suomessa asui muutama tuhat muslimia. Tuomas Martikaisen tekemän maahanmuuttajien syntymämaahan pohjautuvan arvion mukaan Suomessa oli vuonna 2011 noin 50 000–60 000 muslimia. Siirtolaisinstituutin arvion mukaan Suomessa on 70 000 muslimia, mikä on noin 1,3 prosenttia väestöstä. Noin viidesosa Suomessa asuvista muslimeista on liittynyt islamilaisiin yhdyskuntiin.


title: Uskonto Suomessa

text: Kristiina Kouros tutki vuonna 2007 islamilaisen perhelainsäädännön ja Suomen lain suhdetta haastattelemalla 75 muslimitaustaista henkilöä. Ääripäissä olivat islamilaisen lain ”puhtaat kannattajat”, joita oli yksi prosentti. Vastaavasti toisessa päässä ”puhtaita kieltäjiä” oli 20 prosenttia. Yleisesti ottaen muslimi-identiteetistä haluttiin pitää kiinni, mutta käytännön ratkaisuissa toimii Suomen lainsäädäntö. Toinen huomio tutkimuksessa oli, että sekä šaria että Suomen lainsäädäntö tunnettiin varsin heikosti. Tutkimuksen väite, että islamilainen perhelainsäädäntö muodostaa muslimin identiteetin kovan ytimen, ei saanut tukea vastaajilta. Vastauksissa oli viitteitä ajattelutavasta, jossa halutaan olla muslimeja, mutta hyväksytään eurooppalaisen asuinmaan arvot ja tavat. Tämä ei välttämättä ollut helppoa usealle vastaajalle.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomeen asettui juutalaisia maassa 1800-luvulla palvelleiden venäläissotilaiden joukossa. Suomen juutalaisseurakuntiin kuului 1 093 jäsentä vuonna 2017.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomessa on varsin vähän buddhalaisia. Heitä tuli maahan 1980-luvun venepakolaisten joukossa. Suomalaiset ovat myös saaneet buddhalaisia vaikutteita esimerkiksi itämaisten taistelulajien kautta. Suomessa toimii useita pieniä buddhalaisia ryhmiä.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomessa uuspakanallisuuden muodot alkoivat vallata alaa 1980-luvulla. Näihin kuuluvat esimerkiksi wicca, aasainusko ja sekoitukset eri muodoista. Suomalaiseen mytologiaan ja muinaisuskoon pohjautuvia uskonnon tai elämänkatsomuksen muotoja on kutsuttu suomenuskoksi tai suomalaiseksi pakanuudeksi ja luonnonuskonnoksi. Vuonna 1998 on perustettu Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys ry, joka on tarkoitettu luonnonuskovaisille ja luonnonuskonnoista kiinnostuneille. Pakana- ja luonnonuskontoja edustaa myös 1999 perustettu Pakanaverkko ry.. Molemmilla yhdistyksillä on 130–150 jäsentä.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen perustuslain (731/1999) 11 §:n mukaan "jokaisella on uskonnon ja omantunnon vapaus. Uskonnon ja omantunnon vapauteen sisältyy oikeus tunnustaa ja harjoittaa uskontoa, oikeus ilmaista vakaumus ja oikeus kuulua tai olla kuulumatta uskonnolliseen yhdyskuntaan. Kukaan ei ole velvollinen osallistumaan omantuntonsa vastaisesti uskonnon harjoittamiseen."


title: Uskonto Suomessa

text: Uskonnonvapauslain mukaan lapsen uskonnollisesta asemasta päättävät hänen huoltajansa yhdessä. Viisitoista vuotta täyttänyt lapsi voi kuitenkin huoltajien kirjallisella suostumuksella itse liittyä uskonnolliseen yhdyskuntaan tai erota siitä. Kaksitoista vuotta täyttänyt voidaan liittää uskonnolliseen yhdyskuntaan tai ilmoittaa eronneeksi siitä vain omalla kirjallisella suostumuksellaan.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen perustuslaki toteaa, että evankelis-luterilaisen kirkon järjestysmuodosta ja hallinnosta säädetään kirkkolaissa. Aloitteen kirkkolain muuttamiseksi voi tehdä vain kirkolliskokous, ja eduskunta voi vain joko hyväksyä ehdotuksen sellaisenaan tai hylätä sen. Kirkkolain mukaan kirkolle on varattava mahdollisuus antaa lausunto säädettäessä asioista, jotka koskevat kirkon suhdetta valtioon tai toisiin uskonnollisiin yhdyskuntiin. Kirkolla on lain mukaan myös oikeus tehdä valtion viranomaisille esityksiä tai antaa lausuntoja kirkon opin ja tehtävän kannalta tärkeistä yhteiskunnallisista kysymyksistä.


title: Uskonto Suomessa

text: Suomen ortodoksista kirkkoa koskee Laki ortodoksisesta kirkosta. Lain mukaan kirkolla on oikeus tehdä ehdotuksia lain muuttamisesta ja muusta kirkkoa koskevasta lainsäädännöstä ja sille on annettava mahdollisuus antaa lausunto säädettäessä muutoksia kyseiseen lakiin. Kirkolliskokouksen säätämä kirkkojärjestys antaa tarkempia ohjeita kirkon hallinnosta toiminnasta.


title: Uskonto Suomessa

text: Sekä evankelis-luterilaisella että ortodoksisella kirkolla on julkisyhteisön asema. Evankelis-luterilaisessa kirkossa on käytössä palvelussuhteen muotona virkasuhde. Ne perivät jäseniltään kirkollisveroa, joka kannetaan verotuksen yhteydessä. Kirkkojen toimielimien päätöksistä voi nostaa kanteen yleisissä hallintotuomioistuimissa. Evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksessa on myös valtioneuvoston määräämä edustaja, kenttäpiispa ja saamelaiskäräjien valitsema saamelaistenedustaja


title: Uskonto Suomessa

text: Kirkkolaissa säädetään myös, että Suomen armeijassa voi olla sotilaspappeja ja vankiloissa vankilapappeja.


title: Uskonto Suomessa

text: Kirkkojen ja uskontojen asemaa koskevia tai niihin liittyviä säännöksiä on useissa muissakin laeissa.


title: Uskonto Suomessa

text: Rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista on säädetty uskonnonvapauslaissa. Uskonnonvapauslaissa on säännökset yhdyskunnan perustamisesta, rekisteröinnistä ja yhdyskuntajärjestyksestä Rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan jäsenyys on Suomessa väestötieto ja se merkitään väestötietojärjestelmään. Uskonnollisia yhdyskuntia on virallisesti noin 50. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi suomenkieliset baptistit ja ruotsinkieliset baptistit ovat muodollisesti omia yhteisöjään. Myös ortodoksiset Moskovan patriarkaatin alaiset pyhän Nikolauksen ja Pokrovan seurakunnat toimivat omina uskonnollisina yhdyskuntinaan. Suurimmat kristilliset yhdyskunnat ovat Suomen vapaakirkko ja katolinen kirkko Suomessa. Helluntailiike on toiminut yhdistyksinä, mutta on nyt siirtymässä yhdyskunnaksi. Jos siirtymä etenee loppuun, tulee Suomen helluntaikirkosta ehdottomasti suurin yhdyskunta.


title: Uskonto Suomessa

text: Yli tuhannen jäsenen uskonnolliset yhdyskunnat vuoden 2009 lopussa:


title: Santos Iriarte

text: Victoriano Santos Iriarte (2. marraskuuta 1902, Canelones, Uruguay – 10. marraskuuta 1968, Montevideo, Uruguay) oli uruguaylainen jalkapalloilija. Iriarte oli voittamassa vuoden 1930 MM-kisoissa kultaa Uruguaylle. Hän teki loppuottelussa maalin. Koko turnauksessa Iriarte pelasi neljä ottelua tehden 2 maalia.


title: Héctor Castro

text: Héctor Castro (29. marraskuuta 1904 Montevideo, Uruguay – 15. syyskuuta 1960 Montevideo, Uruguay) oli uruguaylainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Castro oli mukana voittamassa maailmanmestaruutta Uruguayn kotikisoissa 1930. Hän on myös olympiavoittaja.


title: Tiago Camilo

text: Tiago Henrique de Oliveira Camilo (s. 24. toukokuuta 1982 Bastos, São Paulo, Brasilia) on brasilialainen judoka, maailmanmestari ja kaksinkertainen olympiamitalisti.


title: Tiago Camilo

text: Camilo voitti vuonna 1998 alle 66 kg:n sarjan sekä World Youth Games -kilpailuissa Moskovassa että alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Calissa. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän saavutti hopeaa alle 73-kiloisissa hävittyään loppuottelussa italialaiselle Giuseppe Maddalonille. Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa Caguasissa 2005 hän oli alle 81 kg:n sarjassa toinen.


title: Tiago Camilo

text: Camilo voitti vuonna 2007 kultaa alle 90 kg:n sarjassa sekä Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa Montrealissa että Pan-Amerikan kisoissa Rio de Janeirossa. Myöhemmin samana vuonna hän voitti Riossa myös maailmanmestaruuden 81 kg:n sarjassa kukistettuaan loppuottelussa Ranskan Anthony Rodriguezin. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sai samassa sarjassa pronssia. Tokion MM-kilpailuissa 2010 hän oli 90-kiloisissa seitsemäs. Hän voitti sotilaiden maailmanmestaruuden samassa painoluokassa Rio de Janeirossa 2011.


title: Tiago Camilo

text: Camilo sai kultaa 90 kg:n painoluokassa Guadalajaran Pan-Amerikan kisoissa 2011. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui viidenneksi. Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa San Josessa 2013 hän sai hopeaa. Seuraavana vuonna hän voitti Pan-Amerikan mestaruuden Guayaquilissa ja sai pronssia MM-joukkuekilpailussa Tšeljabinskissa.


title: Tiago Camilo

text: Camilo on saavuttanut masters-, GP- ja Grand Slam -kilpailuissa yhden turnausvoiton, neljä kakkossijaa ja viisi kolmossijaa. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hän on saavuttanut kaksi voittoa, kaksi kakkossijaa ja kolme kolmossijaa.


title: Liisi Jauho

text: Liisi Jauho (s. 1968) on suomalainen yritysjohtaja. Hän toimi Finnkinon toimitusjohtajana kesäkuun 2009 alusta toukokuun 2015 loppuun. Koulutukseltaan Jauho on kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut myös Suomen elokuvasäätiön hallituksen jäsenenä ja Filmikamarin hallituksen varapuheenjohtajana. Tällä hetkellä Jauho on Kalevala Koru Oy:n hallituksen jäsen.


title: Liisi Jauho

text: Jauho on toiminut aiemmin HOK-Elannon Sokos ja Emotion -ketjunjohtajana. Lisäksi hän on työskennellyt pitkään muun muassa Sokos Helsingin tavaratalonjohtajana ja Virossa As. Prisma Peremarketin toimitusjohtajana.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Uskonnottomuus Suomessa: Vuonna 2017 Suomessa uskontokuntiin kuulumattomia oli 26,3 prosenttia väestöstä eli noin 1 451 000 henkilöä. Uskonnottomien etu-, oikeusturva- ja kulttuurijärjestönä on Suomessa toiminut Vapaa-ajattelijain liitto ja muita järjestöjä. Vuonna 2007 tehdyssä kansainvälisessä kyselyssä Suomessa 28 prosenttia vastanneista sanoi, ettei usko jumalan olemassaoloon.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text:
Suomessa valistusaate vaikutti lähinnä sivistyneistön keskuudessa. 1800-luvun lopulla Suomeen tuli darvinismi.
Suomessa 1800-luvun lopulla uskonnotonta materialismia filosofiassa edusti yksinään Wilhelm Bolin, Spinozan ajattelusta väitellyt Ludwig Feuerbachin ystävä, joka toimi Helsingin yliopiston kirjastonhoitajana. Bolin kuului Suomessa tuhkauslaitostoiminnan alkuunpanijoihin. Naturalistinen kehitysoppi innoitti Suomessa jo 1880-luvulta lähtien muun muassa Hjalmar Neiglickia ja Edvard Westermarckia.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuonna 1887 Viktor Heikel yritti 50 muun kansalaisen kanssa perustaa Suomen Uskonnonvapaus- ja Suvaitsevaisuusyhdistyksen. Senaatti lähetti yhdistyksen säännöt luterilaisen kirkon tuomiokapitulin vahvistettavaksi, joka torjui hankkeen. Vuonna 1889 Eero Erkon toimittama lehti "Keski-Suomi" julkaisi artikkelisarjan kehitysopista. Sen johdosta syntyi kiivas keskustelu, johon osallistuivat muun muassa Juhani Aho ja Minna Canth. Samana vuonna alkoivat Minna Canth ja A. B. Mäkelä julkaista Kuopiossa "Vapaita Aatteita" -lehteä, joka esitteli muun muassa kehitysoppia. Lehti oli lopetettava, koska ennakkosensuuri poisti suuren osan lehden kirjoituksista.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: 1900-luvun vaihteessa työväenliikkeen johdossa oli useita uskontokriitikoita. Työväenliike omaksui Suomessa marxilaisen ateismin ohjelman haasteena valtionkirkolle. Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen vuoden 1903 Forssan ohjelmassa todettiin:


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuosina 1902–05 ilmestyneeseen "Euterpe"-lehteen kirjoittivat muun muassa Rolf Lagerborg, Gunnar Castrén ja Georg Schauman. Vuosina 1909–17 S. E. Kristiansson julkaisi "Vapaa Ajatus" -lehteä 1909–1917. A. B. Sarlin kirjoitti uskontokriittisen kirjasarjan salanimellä Asa Jalas.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuonna 1905 aloitti toimintansa Prometheus-seura (Ylioppilasyhdistys Prometheus), jonka tavoitteena oli ajatuksenvapauden toteuttaminen. Yhdistyksen toimintaan (1905–14) osallistuivat muun muassa Edvard Westermarck, Rafael Karsten, Rolf Lagerborg, Knut Tallqvist, Wilhelm Bolin, Yrjö Hirn, Georg Schauman, Hjalmar Magnus Eklund, Harry Federley, Alma Söderhjelm, Gunnar Castrén, K. H. Wiik, Viktor Heikel ja Ernst Lampén. Yhdistys vaati tunnustuksellisen uskonnonopetuksen poistamista kouluista ja siviiliavioliiton hyväksymistä. Westermarck oli myös Englannin vapaa-ajattelijajärjestön jäsen. 1910-luvun puolivälin kireä yhteiskunnallinen tilanne vaikutti seuran toiminnan heikkenemiseen. Siviilivihkiminen tehtiin Suomessa lailliseksi vuonna 1917 annetulla erillislailla.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vapaa-ajattelijat odottivat paljon vuonna 1922 säädetyltä itsenäisen Suomen tasavallan uskonnonvapauslailta. Laki tuli voimaan vuoden 1923 alusta ja salli kansalaisten olla kuulumatta uskonnollisiin yhdyskuntiin. Vasta tämä laki antoi myös ateisteille täydet kansalaisoikeudet. Ihmisiä alkoi erota kirkosta. Vaatimus valtion ja kirkon erottamisesta ei toteutunut, minkä Jussi Pikkusaari on väitöskirjassaan tulkinnut tappioksi sosiaalidemokraattien katsomuspolitiikalle.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Uskonnonvapauslakiin pettyneinä vapaa-ajattelijat alkoivat 1920-luvun lopulla perustaa siviilirekisteriläisyhdistyksiä. Yhdistykset muun muassa perustivat omia hautausmaita. 1930-luvun alussa siviilirekisteriläisten järjestäytyminen vaikeutui, mutta vuosikymmenen lopulla järjestäytyminen saattoi jatkua. Vuonna 1937 perustettiin valtakunnalliseksi yhteiselimeksi Suomen siviilirekisteriyhdistysten keskusliitto. Kansainvälistä, 65 vuoden ikäistä alan liittoa seuraten järjestö otti vuonna 1945 nimen Vapaa-ajattelijain liitto. Liiton äänenkannattaja alkoi ilmestyä 1937 nimellä "Ajatuksen vapaus", nykyisin se on "Vapaa ajattelija".


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Talvisodan lähestyessä hallitusta vaadittiin lakkauttamaan epäilyttäviksi katsottuja järjestöjä. Keskeisen Tampereen yhdistyksen lakkauttaminen lähes lopetti siviilirekisteriläisliikkeen toiminnan jo hieman ennen talvisotaa. Kunnolla toiminta jatkui vasta jatkosodan jälkeen 1945. Tällöin liiton kotipaikaksi tuli Helsinki. Toisen maailmansodan jälkeen Suomen vapaa-ajattelijain järjestäytyminen jatkui vilkkaana, ja myös kirkosta eroaminen yleistyi.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain liiton tavoitteena on kirkon ja valtion ero sekä tieteellisen todellisuuskäsityksen edistäminen. Liiton jäsenyhdistyksiin kuuluu noin 1 500 jäsentä. Sääntöjensä mukaan liitto on uskonnottomien ja uskontokuntiin kuulumattomien henkilöiden muodostamien yhdistysten keskusjärjestö. Sen tavoitteena on ajaa uskonnottomien etuja, oikeuksia ja oikeusturvaa sekä edistää tieteeseen perustuvan uskonnottoman todellisuuskäsityksen leviämistä, uskontokritiikkiä ja ajatuksenvapautta. Liiton on tarkoituksena toimia uskonnottomien yhteiskunnallisen ja oikeudellisen aseman parantamiseksi tekemällä aloitteita julkiselle vallalle ja toimimalla uskonnottomien puolestapuhujana julkisessa keskustelussa. Tavoitteina on myös antaa tietoa uskonnottomien ihmisten oikeuksista ja velvollisuuksista ja valistaa ihmisiä uskonnottomaan tapakulttuuriin liittyvissä tavoissa kuten nimenantojuhlassa, aikuistumiskoulutuksessa ja -juhlassa, avioliiton solmimisessa ja hautajaisten järjestämisestä.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vapaa-ajattelijoiden mielestä julkisen vallan tulee olla uskontoihin nähden puolueeton. Tavoitteena on lainsäädännöllisin muutoksin valtiokirkkojärjestelmän purkaminen ja uskonnonopetuksen poistaminen kouluista, päivähoidosta sekä valtion yliopistoista. Kaksi valtiokirkkoa, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä kirkollisveron kautta. Kirkoilla ei tule olla julkisoikeudellista asemaa eikä mitään erioikeuksia.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Johtavia ateistisia vapaa-ajattelijoita ovat olleet V. T. Aaltonen, Väinö Voipio, Erkki Hartikainen ja Kari Saari. 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa liiton pääsihteeri Erkki Hartikaisen tavoitteena oli saada Suomen kouluihin oma oppiaine uskonnottomille. Hartikainen teki vuonna 1978 kantelun Yhdistyneitten Kansakuntien ihmisoikeuskomitealle uskontojen historian ja siveysopin peruskoulun opetussuunnitelmasta Suomessa. Kantelu ratkesi 1981 ja Suomeen saatiin elämänkatsomustieto kouluihin oppiaineeksi. Vuodesta 1985 Hartikainen on johtanut Suomen ateistiyhdistystä, joka perustettiin tämän mukaan varajärjestöksi siltä varalta, että muut järjestöt luopuvat ateistien ihmisoikeuksien puolustamisesta.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Uskontokritiikistä ja tieteellisestä todellisuuskäsityksestä käytyyn keskusteluun ovat älymystön edustajista Suomessa osallistuneet ateistisesta näkökulmasta muun muassa Eino Kaila, Ilkka Niiniluoto ja Raimo Tuomela.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain liitto on jakanut entisen puheenjohtajan, tuomari ja kirjailija Väinö Voipion mukaan nimettyä Väinö Voipio -tunnustuspalkintoa vuodesta 1993 lähtien. Palkinnon tarkoitus on antaa julkista tunnustusta henkilölle, joka on tuonut esille puolustanut tieteellistä todellisuuskäsitystä ja edistänyt etiikan ja yhteiskunnan uskontoriippumattomuutta. Professori Jorma Palo palkittiin humanistista etiikkaa esille tuovista kirjoituksistaan. Kari Cantell palkittiin vuonna 1997 kirjasta "Tiedemiehen mietteitä uskosta". Anneli Aurejärvi-Karjalainen palkittiin 1999 uskonnoista vapaata tapakulttuuria käsittelevästä kirjasta "Perheen omat juhlat: Siviiliseremoniat häistä hautajaisiin" (1999). Kari Enqvist ja Esko Valtaoja palkittiin vuosina 2004 ja 2005 tieteellisen ja uskonnottoman todellisuuskäsityksen puolustamisesta ja levittämisestä. Vuoden 2007 palkinnon sai suomentaja, tiedettä kansantajuistavia kirjoja julkaisevan Terra Cognita -kustantamon perustaja Kimmo Pietiläinen.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuonna 1959 hyväksyttiin ennakkoverolaki. Vuodesta 1960 lähtien kirkollisveroa ei enää pidätetty erikseen vuoden lopun verotuksessa vaan ennakkoon jokaisen palkanmaksun yhteydessä. Tämä teki kirkollisverosta huomaamattomamman ja kirkosta eroaminen väheni hetkessä murto-osaan.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuonna 1968 kirkosta eroaminen tuli mahdolliseksi myös väestörekisterissä pelkän seurakuntatoimiston sijaan, siviilivihkiminen tuli mahdolliseksi myös vihkiviranomaisen virkahuoneen ulkopuolella ja siviilirekisteri muuttui väestörekisteriksi.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuonna 2003 eduskunta hyväksyi uuden uskonnonvapauslain. Laki mahdollisti eron uskonnollisesta yhteisöstä kirjallisesti, ja ero astuu heti voimaan, kun aikaisemmin laki edellytti henkilökohtaista käyntiä seurakunnassa ja kuukauden harkinta-aikaa. 12 vuotta täyttäneen lapsen asemaa uskontojen suhteen ei voinut enää muuttaa ilman lapsen omaa suostumusta.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Ateismia ja kirkosta eroamista on Suomessa leimannut mies- ja kaupunkivaltaisuus. Miehet eroavat kirkosta naisia useammin ja eroaminen on yleisempää kaupungissa kuin maaseudulla. Uskonnollisuuden arvostamisen on katsottu säilyneen paremmin maaseudulla kuin suurissa kaupungeissa ja tytöt ovat tutkimusten mukaan uskonnollisempia kuin pojat.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Suomessa lasten päivähoidossa annetaan uskonnollista kasvatusta. Uskontokasvatuksen määrää lain lasten päivähoidosta ja sen toinen pykälä, joka lisättiin lakiin vuonna 1983. Kasvatuksessa on kunnioitettava lapsen huoltajien vakaumusta. Uskontokasvatuksen vaihtoehtona on elämänkatsomustietokasvatus. Perustuslain 11 § turvaamaa oikeutta ajatuksenvapauteen käyttää esiopetusikäisten kohdalla huoltaja, joka valitsee joko uskontokasvatuksen tai elämänkatsomustietokasvatuksen.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut päiväkodeissa tapahtuvaa lasten ääneen rukoiluttamista. Vapaa-ajattelijoiden mukaan rukoiluttaminen loukkaa lapsen perusihmisoikeuksiin kuuluvaa ajatuksenvapautta, jota tulee kunnioittaa.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Suomen perustuslain 11 §:n 2 momentin perusteella ketään ei voida velvoittaa osallistumaan vakaumuksensa vastaisesti uskonnon harjoittamiseen. Tämän perusteella oppilasta ei voida velvoittaa osallistumaan jumalanpalvelukseen, uskonnolliseen päivänavaukseen tai muuhun uskonnolliseen tilaisuuteen.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Nykyinen käytäntö on, että oppilaan huoltaja ilmoittaa, jos oppilas ei osallistu uskonnon harjoittamiseen. Ilmoituksen voi tehdä kertaluontoisesti esimerkiksi kouluun ilmoittauduttaessa tai tapauskohtaisesti. Ilmoituksen jälkeen koulun on huolehdittava siitä, että oppilas ei osallistu kyseisiin tilaisuuksiin. Koululla on vastuu oppilaan turvallisuudesta myös silloin, kun oppilas ei osallistu koulun järjestämään uskonnolliseen tilaisuuteen. Koulu järjestää oppilaalle tilaisuuden ajaksi muuta toimintaa. Lukiossa ilmoituksen tekee oppilas itse.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Osa koulujen päivänavauksista on uskonnon harjoittamista. Vapaa-ajattelijain liiton entinen pääsihteeri Erkki Hartikainen valitti lle, että lukion aamuhartaudet, kuten myös peruskoulun päivänavaukset loukkaavat kirkkoon kuulumattomien oikeuksia.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Uutta uskonnonvapauslakia säädettäessä hallitus esitti, että lakiin tulisi kirjata uusi menettelytapasäännöstö, jonka perusteella opetuksen järjestäjällä olisi ollut velvollisuus tiedottaa jumalanpalveluksista ja muista uskonnonharjoittamiseksi katsottavista tilaisuuksista oppilaiden vanhemmille sekä järjestää näiden tilaisuuksien ajaksi muuta toimintaa niille lapsille, jotka eivät hartaudenharjoitukseen osallistu. Eduskunta poisti kyseiset pykälät lakiehdotuksesta.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain liiton mielestä Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, joilla ei ole verotusoikeutta. Vapaa-ajattelijain liitto ja Suomen ateistiyhdistys vaativat lainsäädännössä muun muassa Vapaa-ajattelijoiden mukaan suomalaisille tärkein syy kuulua kirkkoon on kirkolle annettu hautausmaiden ylläpito, vaikka monissa eurooppalaisissa maissa kunnat hoitavat hautaustoimen. Vapaa-ajattelijoiden mukaan kirkolle on annettu käytännössä mahdollisuus hautaustoimen monopoliin, sillä kirkko saa yhteisöveroa vuosittain noin kaksi kertaa sen verran kuin kirkolta kuluu hautaustoimen ylläpitoon. Liiton mielestä uskonnon syrjivää erityisasemaa kuvaa se, että yritykset maksavat Suomessa veroa kirkolle. Tämä on liiton mukaan kansainvälisesti ainutlaatuista.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain mielestä kirkolliset juhlapäivät on poistettava virallisten vapaapäivien joukosta.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Suomessa vuoden 1734 lain rikoskaari määräsi jumalanpilkasta kuolemantuomion. Vuoden 1889 rikoslaissa oli jumalanpilkkaa koskeva pykälä. Vuodesta 1890 eteenpäin enimmäisrangaistus jumalanpilkasta oli neljä vuotta vankeutta ja vuodesta 1970 eteenpäin kaksi vuotta.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut rikosnimikettä tarpeettomana, koska muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Kun Suomi liittyi 1990-luvun alussa Euroopan neuvostoon, perusoikeudet tuli kirjata perustuslakiin Euroopan ihmisoikeussopimuksen edellyttämällä tavalla. Ihmisoikeussopimuksessa mainitaan perusoikeutena ajatuksen-, omantunnon- ja uskonnonvapaus. Suomen perustuslaissa mainitaan ”uskonnon ja omantunnon vapaus”. Eduskunnan perustuslakivaliokunta mainitsi 1994 mietinnössään, että jos lakiin olisi kirjattu ehdotettu ilmaus ”vakaumuksenvapaus”, se olisi merkinnyt korostetusti ”uskonnottoman vakaumuksen” vapautta. Vapaa-ajattelijain liiton mukaan lakiin on täten jäänyt virhe, joka suosii uskontoja.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä oli 6,6 prosenttia kaikista Suomen peruskoululaisista vuonna 2016, kun se vielä vuonna 2012 oli 3,2%. Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä on ollut viimevuosina tasaisessa kasvussa. Määrä on pieni, sillä uskontokuntiin kuulumattomia koululaisia on kaikista oppilaista noin 10–15 prosenttia.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Uskonnottomien etujärjestöjen mukaan uskonnottomat ovat suomalaisessa yhteiskunnassa suuri ja kasvava vähemmistöryhmä, mutta he joutuvat kokemaan usein syrjintää. Kaisa Virkkunen sanoo vuoden 2009 pro gradu -tutkielmassaan, että monet uskonnottomat voivat kokea olevansa epätasa-arvoisessa asemassa muihin nähden. Uskonnottomat voivat kokea olevansa syrjittyjä kouluissa kiusaamisen, koulujen uskonnollisten tilaisuuksien, koulujen uskonnonopetuksen, oman katsomusopetuksen puuttumisen, uskontojen edustajien suosimisen ja tapakulttuurin mahdollisuuksien suhteen. Virkkusen mukaan uskonnottomat voivat kohdata aikuisenakin yhteiskunnassa ennakkoluuloja uskonnottomuutensa vuoksi. Uskonnottomuus saattaa vaikuttaa myös työnsaantiin.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Pääkaupunkiseudun ateistit ry:tä edustavan Kimmo Sundströmin mukaan (2009) uskonnottomien syrjintä on jo vähentynyt, mutta se loppuu vasta sitten, kun Suomesta tulee oikeudellisesti uskontoriippumaton valtio.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Tuomioistuimissa todistajana ja asiantuntijana valaa vannoessa, saa valita uskonnollisen valan tai uskontoneutraalin vakuutuksen. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei kuitenkaan ole pitänyt hyväksyttävänä, että henkilö joutuu tekemään selkoa uskonnollisesta vakaumuksestaan valaa annettaessa. Hallituksen esitys uskontoneutraalista vakuutuksesta hyväksyttiin ja se tuli voimaan tammikuussa 2016.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Aiemmin myös puolustusvoimissa sotilasvala vannottiin "kaikkivaltiaan ja kaikkitietävän Jumalan edessä" mutta vuodesta 2000 lähtien on voinut antaa myös uskontoneutraalin vakuutuksen. Heinäkuusta 2015 alkaen ei puolustusvoimissa myöskään velvoiteta osallistumaan jumalanpalveluksiin, vaikka kuuluisikin kirkkoon.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Uskonnottomaan tapakulttuuriin kuuluvat vuodenaikaisjuhlat sekä elämänkaarijuhlat kuten häät, nimiäiset, aikuistumisjuhla, hautajaiset sekä vuotuisjuhlat.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Suomessa avioliitto voidaan lain mukaan solmia eräiden uskontokuntien suorittamana vihkimisenä tai siviilivihkimisenä eli siviiliviranomaisen vahvistamana avioliittona. Siviilivihkimisen toimittaa laamanni, käräjätuomari tai henkikirjoittaja. Siviilivihkimisten osuus on lisääntynyt 2000-luvulla. Pääosa siviilivihkimisistä tapahtuu Suomessa maistraatin tiloissa virka-aikana, mutta monet parit ovat toivoneet myös mahdollisuutta maistraatin tilojen ja virka-ajan ulkopuoliseen vihkimiseen.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Lapsen synnyttyä voidaan järjestää nimiäiset, joissa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Nuoria aikuisuuteen valmistavaa koulutusta ovat järjestäneet uskonnottomien järjestöt 1800-luvulta alkaen. Saksalainen aikuistumiskoulu eli Jugendweihe päätetään juhlalla. Osallistuneille on annettu kunniakirja ja lahja, esimerkiksi rintakoru. Norjassa vuonna vuonna 2006 noin 17 % ikäluokasta kävi humanistisen aikuistumiskoulun.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Suomessa perustettiin vuonna 1990 uskonnottomien nuorten aikuistumisleirejä järjestämään Prometheus-leirin tuki ry. Leiri käydään yleensä kahdeksannen tai yhdeksännen luokan jälkeen, 14–15-vuotiaana. Vuonna 2008 leirin kävi lähes 1 000 nuorta eli noin 1,5 % ikäluokasta. Nimensä Prometheus-leiri on saanut kreikkalaisen jumaltaruston Prometheus-titaanilta, joka varasti tulen jumalilta ja antoi sen ihmisille. Leirin tavoitteena on rohkaista nuoria pohtimaan asioita, hahmottamaan ja kehittämään omaa elämänkatsomustaan, kunnioittamaan itseään ja muita sekä ottamaan vastuun itsestään ja maailmasta. Leirin lopuksi järjestetään juhla, johon leiriläisten perheenjäsenet voivat osallistua. Juhlassa leiriläiset saavat päähänsä tuoreista oksista tai kukista tehdyn seppeleen ja kaulaansa hopeisen Prometheus-korun, jonka taakse on kaiverrettu leiriläisen nimi, leiripaikka ja leirin päättymispäivä.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Kansainvälisessä tutkimuksessa, jossa selvitettiin nuorten ajatuksia ennen rippikoulua vuonna 2008 ja rippikoulun jälkeen vuonna 2013, kävi ilmi että suomalaisnuorten kriittisyys kirkkoa ja uskonnollisia perinteitä kohtaan on lisääntynyt merkittävästi. Vuonna 2013 vastanneiden seurantaa jatketaan.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Uskonnottomiin hautajaisiin kuuluu perinteisesti musiikkia, saattopuhe ja kukkatervehdykset. Uskonnollisesta hautauksesta uskonnoton tilaisuus eroaa siinä, että uskonnolliset piirteet kuten ristit, virret ja uskonnollinen puhe ovat poissa.Kuolinilmoituksissa uskonnottomien tunnuksia ovat kristillisen ristin sijasta muut kuva-aiheet, vapaa-ajattelijoiden perinteisen liekkimaljatunnuksen lisäksi esimerkiksi kukat ja linnut. Uskonnottomille on Suomessa muutamia yksityisiä hautausmaita.


title: Uskonnottomuus Suomessa

text: Vuonna 1999 perustettiin Prometheus-seremoniat Oy, jonka yhteistyökumppaneina ovat Vapaa-ajattelijain liitto, Suomen humanistiliitto ja Prometheus-leirin tuki. Pro-seremoniat tarjoaa uskontokuntiin sitoutumattomien juhliin tietoa ja palveluita.


American Research and Development Corporation (ARD), oli varhainen ja vaikutusvaltainen yhdysvaltalainen pääomasijoitusyhtiö, joka teki tunnetuksi uuden venture capital -tyypin rahoittamisen ensimmäisenä saavuttamansa suurmenestyksen myötä. Vuonna 1957 Digital Equipment Corporationiin (DEC) sijoitetun 70 000 dollarin arvo kasvoi yrityksen listautumiseen () vuonna 1966 mennessä 38,5 miljoonaan dollariin.


title: American Research and Development Corporation

text: Yrityksen perustivat vuonna 1946 Harvard Business Schoolin professori ja myöhemmin INSEADin perustanut, "venture capitalin isänä" pidetty ranskalainen prikaatikenraali Georges Doriot, myöhempi senaattori Ralph Flanders ja Massachusetts Institute of Technologyn presidentti Karl Compton.


text: American Research and Development Corporation listautui ja oli vuosikausia ainoa julkinen yhtiö, joka oli erikoistunut alkuvaiheen yrityksiin sijoittamiseen. Yritys oli merkityksellinen erityisesti siinä, että se otti ensimmäistä kertaa yksityisiä sijoituksia vastaan muualtakin kuin perustajien omista suvuista. Näitä rahoittajia olivat muun muassa vakuutusyhtiöt ja koulutuslaitokset. Alkuperäinen yrityksen tarkoitus oli vauhdittaa yksityissijoituksia toisen maailmansodan taisteluista palaavien sotilaiden yritystoimintaan. Sijoitukset keskittyivät liki yksinomaan Yhdysvaltain itärannikolle, uusiin yrityksiin, joita nousi erityisesti MIT:n ja Harvardin yliopistoyhteisöistä.


text: American Research and Development Corporation sai julkisena yhtiönä tapella jatkuvasti SEC:n ja IRS:n kanssa, minkä ansiosta myöhemmät venture capital -toimijat tiesivät perustaa yksityisiä osakkuusyhtiöitä. Yritys oli saanut myös DEC:lta kohtuuttoman suuren – 70 prosentin osuuden vastineeksi 70 000 dollarin sijoituksestaan, mikä oli nostanut yhtiön listautumismenestyksestä huolimatta, tai pikemminkin sen ansiosta potista sivuun jääneissä DEC:n työntekijöissä pettymystä. Myöhemmin alkuvaiheen yritysten venture capital -toiminnassa tulikin tavalliseksi, että sijoittaja sai useimmiten vastineeksi panoksestaan vain vähemmistöosuuden. ARD:lla oli julkisena yhtiönä myös kädet turhan sidottuja sen suhteen, että yritys olisi voinut riittävästi palkita menestyksestä myös omaa avainhenkilöstöä ja osakkeenomistajiaan.


text: Sijoitustoimintaa jatkettiin vuonna 1971 tapahtuneeseen Doriotin eläköitymiseen asti. Vuonna 1972 yritys sulautui Textroniin. Toimintansa aikana ARD sijoitti yli 120 yritykseen. Sen entiset työntekijät ovat perustaneet sittemmin muita venture capital -yrityksiä, kuten Greylock Partnersin (vuonna 1965, perustajat Charlie Waite ja Bill Elfers).


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Kytäjän kolmoissurma on henkirikos, joka tapahtui helatorstaina 12. toukokuuta vuonna 1972 aamuyöllä Hyvinkään Kytäjän kylässä olevan kartanon mailla.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Kolme nuorta oli 11. toukokuuta 1972 telttailemassa Kytäjän kartanon mailla 15 kilometriä Hyvinkään keskustasta länteen. Telttailijat olivat 14-vuotias Kai Tapani Hyväkkä, tämän 17-vuotias veli Esa Tapani Hyväkkä ja 18-vuotias Veijo Ilmari Häkkinen. Pojat olivat viettäneet yhdessä koko viikon eri paikoissa Hyvinkään ympäristössä. Heidän väitettiin syyllistyneen 70-vuotiaan miehen ryöstöön Hyvinkäällä. Pojat päättivät leiriytyä Kytäjärven rannalle Kaalimaanniemeen. He seurasivat muiden leiriytyjien esimerkkiä eivätkä olleet tietoisia siitä, että olivat kartanon mailla.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Pojat olivat kuitenkin leiriytyneet yksityiselle alueelle. Kytäjän kartanon silloinen omistaja Kai Vähäkallio sekä kartanon vanhaisäntä, Kain isoisä Väinö, olivat hyvin tarkkoja siitä, ettei kartanon mailla liikuttaisi luvatta. Suomen jokamiehenoikeuksien nojalla liikkuminen yksityisellä alueella oli kuitenkin laillista. Tapahtumailtana Kai Vähäkallio oli kartanossa kaksin nuoremman poikansa kanssa; illan aikana kartanossa kävi myös lähistöllä asunut Vähäkallion pikkuserkku Anna Siikarla. Vähäkallion vaimo ja perheen vanhempi poika olivat menneet aiemmin päivällä perheen kaupunkiasuntoon Helsinkiin.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Illalla pojat olivat käyneet eräässä kyläkaupassa Kytäjällä. He eivät ostaneet mitään, vaan soittivat puhelun Hyvinkäälle. Kauppias kertoi poliisille myöhemmin, että poikien seuraan oli tullut tyttö, joka myöhemmin osoittautui olevan Veijon tyttöystävä Marja-Leena Uusimäki, joka huolehti poikien muonituksesta. He poistuivat kaupasta kello 17.00 ja nelikko siirtyi leiripaikalle, josta Marja-Leena oli lähtenyt kello 21.00.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Marja-Leenan palattua seuraavana päivänä leiripaikalle hän löysi kaikki kolme poikaa surmattuina. Surmaaja oli ilmeisesti ampunut heitä pään alueelle. Marja-Leena hälytti paikalle ambulanssin, mutta uhrien hyväksi ei ollut enää tehtävissä mitään. Paikallinen poliisi totesi, että oli tapahtunut vakava henkirikos. Poliisi otti yhteyden nimismieheen, joka puolestaan otti yhteyttä poliisitarkastajaan, joka edelleen kutsui paikalle keskusrikospoliisin etsivät.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: KRP:stä paikalle tuli kolme etsivää ja useita kenttämiehiä. Paikalle saapui myös huumepoliiseja, jotka kuitenkin poistuivat pian, sillä uhrit eivät olleet olleet alkoholin tai huumeiden vaikutuksen alaisina. Tekninen rikostutkinta käynnistettiin heti ja KRP alkoi kuulustella ihmisiä. Rajamäkeläinen varastomies Heikki Peiponen antoi mielenkiintoisen vihjeen: hän kertoi nähneensä kasvojaan peittelevän miehen Kytäjärven rannalla helatorstaina. Tämän vihjeen poliisi kuitenkin hylkäsi jo tutkimusten alkuvaiheissa.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Poliisi ei aluksi kertonut julkisuuteen murha-asetta, joka oli oletettavasti ollut pistooli tai revolveri. Näin poliisi halusi välttää pelästyttämästä murhaajaa, jottei tämä alkaisi hävittää todisteita. Kolmoismurhan johdosta lähti liikkeelle monenlaisia huhuja murhaajasta. Tunnelmaa tiivisti se, että Hyvinkään alueella oli äskettäin tapahtunut muitakin laajaa julkisuutta saaneita henkirikoksia: niin sanotut liftarimurhat kesällä 1971 ja Väinö Svahnin tapaus syksyllä 1971.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Monet huhut ja vihjeet liittyivät jo tässä vaiheessa Kytäjän kartanoon. Kartanossa oli eletty ikään kuin järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolella. Kartanon isännän Kai Vähäkallion harrastuksiin kuului muun muassa ampuminen ja metsästys, sillä Kytäjän kartanon mailla oli paljon riistaa. Myös poliisi alkoi kiinnostua kartanosta ja sen isännästä, jolla oli laaja asekokoelma. Rikostutkijat kävivät kartanossa lähes päivittäin ja kuulustelivat sen väkeä. Kartanosta vakuutettiin, että kaikki aseet ovat tallessa eikä mitään oltu viety pois tai varastettu.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Myös poikien seurassa illalla ollutta Marja-Leena Uusimäkeä kuulusteltiin pitkään. Häneltä kysyttiin muun muassa sitä, kuka tiesi, että pojat olivat leiriytyneet Kytäjärven rannalle. Poikien vanhemmat eivät heidän tarkkaa olinpaikkaansa tienneet.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Leiripaikalta oli kadonnut muun muassa kirves sekä puukko, joita ei löydetty mistään lähimaastosta. Paikalliset urheilusukeltajat löysivät kadonneen kirveen järvestä. Miten kirves oli sinne joutunut, oli mysteeri: oliko se heitetty murhapaikalta vai oliko murhaaja soutanut veneellä keskelle järveä ja heittänyt kirveen veteen?


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Helatorstain jälkeen Suomessa oli päättynyt toimittajalakko, ja kevään aikana tapahtunut murha oli merkittävä uutisaihe Etelä-Suomessa. Toimittajat haastattelivat kytäjäläisiä ja hyvinkääläisiä sekä tapausta tutkivia poliiseja. Myös Marja-Leena Uusimäkeä haastateltiin. Kytäjän kartanon isäntä Kai Vähäkallio ei kuitenkaan haastateltavaksi suostunut. Hän ei salannut sitä, ettei pitänyt julkisuudesta.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: "Ilta-Sanomien" rikostoimittaja Hannes Markkula ja valokuvaaja Martti Peltonen olivat ainoat toimittajat, jotka pääsivät Vähäkallion puheille, hekin vasta monen mutkan kautta. Markkula oli onnistunut saamaan Vähäkallion salaisen puhelinnumeron ja pyytänyt haastattelua. Vähäkallio oli ollut hyvin vastahakoinen, mutta viimein suostunut. 24. toukokuuta Markkula ja Peltonen haastattelivat Vähäkalliota tämän omassa työhuoneessa. Haastattelutilanteessa Vähäkallio oli ollut hyvin jäykkä ja pidättyväinen ja jonkin verran hermostunut. Hän kiisti olleensa missään tekemisissä poikien kanssa. Myöskään laukauksia hän ei ollut kuullut. Surmailtana Vähäkallio oli ollut pikkuserkkunsa Anna Siikarlan kanssa päärakennuksessa katsomassa televisiota, ensin uutisia ja sitten erästä elokuvaa.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Aseharrastuksestaan Vähäkallio kertoi sen verran, että oli innostunut pistooliammunnasta Reserviupseerikoulussa. Vähäkallio oli rakentanut mailleen ampumaradan omaan käyttöönsä. Hän oli kuitenkin yhtäkkiä juuri murhan jälkeen lopettanut ampumaharrastuksen. Perusteluksi hän sanoi hermostumisensa. Markkula kysyi, mitä mieltä Vähäkallio on murhasta. Tähän hän sanoi vain, että ellei murhaajaa saada kiinni, niin Kytäjän kartano kaivetaan aina esiin ikävien asioiden johdosta. Tällä hän viittasi siihen, että kartanon aiempi omistaja Hjalmar Linder oli joutunut taloudellisiin vaikeuksiin 1920-luvun alussa ja muuttanut Marseille'hin Ranskaan, jossa oli tehnyt itsemurhan vuonna 1921.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Valokuvaaja Peltonen otti Vähäkalliosta valokuvan tämän istuessa työhuoneessaan. Kuva on harvinainen, sillä Vähäkalliosta ei ollut muuta hyvää lähikuvaa. Pian kuvan ottamisen jälkeen Vähäkallio kiitti Markkulaa ja Peltosta ja audienssi oli päättynyt.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Tällä välin KRP:n rikoslaboratoriossa oli tutkittu kaikki Vähäkallion satakunta asetta. Näistä 28 oli vailla hallussapitolupaa, mikä sisänsä oli jo kohtalainen rikkomus. Yksi ase, Colt .357 Magnum, kuitenkin kiinnosti erityisesti.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: 7. kesäkuuta KRP pidätti Vähäkallion. Pidätyksestä ei heti kerrottu julkisuudessa, sillä tuolloin poliisilla oli käytettävissään 17-vuorokautinen pidätysaika, mahdollinen matka-aika mukaan laskettuna. Vasta 13. kesäkuuta KRP:n apulaispäällikkö Toivo Laento ilmoitti, että tilanomistaja Kai Vähäkallio on pidätetty kolmoismurhasta. Vähäkallio oli tunnustanut ampuneensa pojat Colt Magnum -pistoolilla. Vähäkallio oli helatorstain jälkeisenä yönä nähnyt poikien leiritulen ja kiivastunut, sillä hän oli hyvin kiinnostunut luonnosta ja viimeaikainen luonnon raiskaaminen ja roskaaminen kartanon mailla suututti häntä. Niinpä Vähäkallio oli televisioelokuvan jälkeen ladannut pistoolinsa, mennyt poikien teltan luokse ja ampunut heitä päähän. Vähäkallio ei tekonsa aikana ollut ollut alkoholin vaikutuksen alaisena. Vähäkallio vangittiin ja siirrettiin Helsingin lääninvankilaan Katajanokalle.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Oikeudenkäynti alkoi 10. heinäkuuta Hyvinkään kihlakunnanoikeudessa. Syyttäjänä toimi Uudenmaan läänin poliisitarkastaja Tapani Elomaa. Vähäkalliota puolusti helsinkiläinen varatuomari Tobias Obstbaum. Obstbaum oli tunnettu juristi, jonka asiakkaina oli ollut varakkaita ja vaikutusvaltaisia henkilöitä, ja joka oli tunnettu myös korkeista taksoistaan.


title: Kytäjän kolmoissurma

text:
Oikeudenkäyntiä seurasi runsaslukuinen yleisö ja lehdistö. Puhetta johti oikeusneuvos Aulis Rydman. Syyttäjä vaati Vähäkalliolle rangaistusta kolmesta murhasta, luvattomien aseiden ja ammusten hallussapidosta sekä kahdesta aseella uhkailusta. Poikien omaisten oikeusavustaja, riihimäkeläinen asianajaja Ilmari Mustonen vaati Vähäkalliolle kovempaa rangaistusta kuin virallinen syyttäjä. Puolustus toi heti esiin erään psykiatrin lausunnon Vähäkallion henkisestä poikkeavuudesta. Lausunnon mukaan Vähäkallio oli ristiriitainen luonteeltaan ja masennukseen taipuvainen. Hän koki yleisluontoisen yhteiskunnallisen arvostelun usein koskevan itseään. Näin hän kasasi herkästi ylimääräistä painetta itselleen. Obstbaum vaati asiakkaalleen mielentilatutkimusta.
Syyttäjän mukaan Vähäkallio oli nähnyt poikien teltan ja tulen jo 10. toukokuuta. Illalla 12. toukokuuta, katsottuaan pikkuserkkunsa kanssa televisiosta erästä elokuvaa kello 23.50 saakka, hän oli puolen yön jälkeen ladannut pistoolinsa kuudella patruunalla ja lähtenyt järven etelärannalle tutkimaan luvatonta leiriä. Vähäkallio oli suuttunut siitä, että pojat olivat kaataneet leppiä ja vaurioittaneet maastoa muun muassa roskaamalla. Vähäkallio heitti kirveen ja puukon veteen kostoksi. Vähäkalliolla oli kädessään ladattu pistooli ja toisessa kädessä taskulamppu. Avattuaan teltan vetoketjun hän valaisi taskulampulla nukkuvia poikia. Hän ojensi pistoolin vuorotellen kunkin pojan päätä kohti. Hän ampui kuoliaaksi kaksi poikaa. Kolmannen, Kai Hyväkän, surmaamiseen hän tarvitsi kolme laukausta, joista yksi osui päähän ja kaksi rintaan.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Murhan jälkeen Vähäkallio oli puhdistanut aseen. Murhailtana yllään olleet vaatteet Vähäkallio piilotti myöhemmin varmuuden vuoksi Helsingin ja Tammisaaren väliseen metsikköön lähelle Kirkkonummea.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Ensimmäisessä oikeuden istunnossa Vähäkallio joutui tunnistamaan esitetyn Colt .357 Magnum -pistoolin omakseen ja poikien surma-aseeksi. Syyttäjä kertoi, että Vähäkallio oli uhkaillut aseilla jo aiemmin. 9. huhtikuuta oli hän havainnut eräät miehet kalastamassa luvatta maillaan. Tällöin Vähäkallio oli nostanut aseen miehiä kohti ja ampunut uhkaukseksi maahan. Sitten hän miehiä pistoolilla osoittaen oli pakottanut heidät marssimaan kahden kilometrin matkan riistanvalvojan luokse.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Lykkäyksen jälkeen käsittely jatkui 26. heinäkuuta. Puolustus painotti Vähäkallion poikkeuksellisen voimakasta luonnonrakkautta ja vaati jälleen tämän määräämistä mielentilatutkimukseen. Siihen oikeus päätyikin. Vähäkalliota tutkittiin Lapinlahden mielisairaalassa jo 1. marraskuuta.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Hyvinkään kihlakunnanoikeuden päätös annettiin 6. helmikuuta 1973. Ensin todettiin, että mielentilatutkimuksessa Kai Vähäkallion oli todettu olleen poikien ampumishetkellä täyttä ymmärystä vailla. Vähäkallion tuomio oli kolmesta taposta yhteensä 15 vuotta kuritushuonetta. Helsingin hovioikeus vahvisti tuomion saman vuoden elokuussa, mutta Korkeimman oikeuden yhdistetty rangaistus aleni kolme vuotta eli tuomioksi jäi 12 vuotta kuritushuonetta. Syynä oli Obstbaumin esittämä näkemys, ettei kolmen pojan ampuminen peräkkäin ollut jatkettu rikos vaan kolme erillistä rikosta.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Tutkintavankeuden aikana Vähäkallio maksoi omilla rahoillaan sellinsä kalusteet, kokolattiamaton ja väritelevision. Vähäkallion ruoka tilattiin eräästä ravintolasta. Kaiken tämän hän maksoi itse.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Kun oikeudenkäynti oli vielä vuonna 1973 käynnissä, tuli ilmi, että Vähäkallio oli ostanut poikien äideille asunto-osakkeet. Veroteknisistä syistä niitä ei suorastaan lahjoitettu, vaan he saattoivat yhtiövastiketta vastaan käyttää näitä kartanon tai Vähäkallion suvun asuntoja lopun elämän ajaksi. Myös poikien kuoleman aiheuttamat kulut Vähäkallio maksoi. Hän sanoi katuvansa tekojaan.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Vankilassa Vähäkallio eristäytyi ja eli hyvin hiljaista elämää. Hän sai hyvän työtehtävän, vankilan kirjastonhoitajan viran. Vähäkallio vietti kaltereiden takana yhteensä kuusi vuotta, 1972–1978.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Vähäkallio erosi vaimostaan 13. tammikuuta 1975. Entinen vaimo nai myöhemmin Vähäkallion entisen sellitoverin. Vähäkallio oli kärsinyt kunnialla ensikertalaiselle langetetun tuomionsa, mutta ei sen jälkeen kestänyt vapautta, vaan sekavat ajatukset täyttivät hänen mielensä. Vähäkallio pelkäsi muun muassa, että Suomessa tapahtuisi lähivuosina vallankumous, joka sitten, kun yhteiskuntamalli olisi muutettu, estäisi häntä hallitsemasta omaisuuttaan.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Vapautumisensa jälkeen Vähäkallio ja hänen avovaimonsa, 33-vuotias sairaanhoitaja, matkustivat paljon ja suunnittelivat lopullista muuttoa ulkomaille. Tätä varten he eräällä matkalla salakuljettivat Sveitsiin miljoona markkaa 500 markan seteleinä ja avasivat sinne anonyymin numerotilin. Nämä rahat Vähäkallio oli nostanut pankista pienissä erissä.


title: Kytäjän kolmoissurma

text: Kai Vähäkallion elämä päättyi 20. heinäkuuta vuonna 1979 Kytäjän kartanossa, jossa hän ampui itsensä. Koska Vähäkallio oli syyllistynyt valuuttasäännösten rikkomiseen, käynnistyi Vähäkallion kuoleman jälkeen Vantaan kihlakunnanoikeudessa oikeusprosessi vuonna 1980 kun asia tuli esille. Syyttäjä vaati leskelle tuomiota salakuljetuksesta, mutta oikeus katsoi, että tekoon oli syyllistynyt Kai Vähäkallio eikä hänen puolisonsa, joten syyte hylättiin. Rahat palautettiin Vähäkallion kuolinpesään, jota tämän lasten alaikäisyyden takia hoiti tämän aikaisempi vaimo.


title: Kytäjän kolmoissurma

text:
Kartanon rahaepäselvyydet eivät kuitenkaan vielä päättyneet. Vuonna 1985 Kai Vähäkallion entinen vaimo ja tämän uusi puoliso, toimitusjohtaja, saivat syytteen Hyvinkään kihlakunnanoikeudessa poikien rahojen kavaltamisesta. Syyttäjän mukaan pariskunta oli kavaltanut 1,6 miljoonaa markkaa ja aiheuttanut kartanolle 2,8 miljoonan markan taloudelliset menetykset. Kihlakunnanoikeus tuomitsi Vähäkallion entisen vaimon puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen, mutta hovioikeus antoi 10 kuukauden ehdollisen vankeustuomion. Summa oli hovioikeuden mukaan 150 000 markkaa.
Kartanon rippeet tekivät konkurssin virallisesti vuonna 1994, jolloin sen osti pakkohuutokaupassa autokauppias Yrjö Laakkonen.


title: Inarijärven ohjus

text: Inarijärven ohjuksella tarkoitetaan neuvostovalmisteista maaliohjusta, joka eksyi 28. joulukuuta 1984 Barentsinmereltä Suomen puolelle ja syöksyi Inarijärveen. Ohjuksen tyypin on oletettu olevan joko SS-N-3 tai SS-N-12 (ilman aseistuksia). Virallisesti Neuvostoliitto ei kuitenkaan julkistanut ohjuksen tarkkaa mallia.


title: Inarijärven ohjus

text: 2. tammikuuta 1985 Norjan puolustusministeriö ilmoitti, että maan puolustuslaitoksen tutka-asemat olivat havainneet idästä tulleen taktisen risteilyohjuksen lentävän Norjan ilmatilassa kohti Suomea.


title: Inarijärven ohjus

text: Suomen pääesikunta oli tässä vaiheessa niukkasanainen. Lapin tutkaverkostossa oli tehty "havaintoja", mutta ohjusteoriaa ei silti vahvistettu. Inarissa aloitettiin kuitenkin etsinnät, ja Suomeen virtasi ulkomaisten lehtien edustajia.


title: Inarijärven ohjus

text: Norja vahvisti, että Barentsinmereltä oli laukaistu harjoitusohjus, joka oli harhautunut Suomen puolelle ja pudonnut todennäköisesti Inarijärveen. Suomen lehdistössä ryhdyttiin pikaisesti käsittelemään ohjusselkkausta, joskaan ohjuksen olemassaolosta ei ollut tässä vaiheessa todisteita.


title: Inarijärven ohjus

text: Kaksi Saab 35 Draken -torjuntahävittäjää lähti Rovaniemeltä Inariin ottamaan selvää tutkassa näkyneestä esineestä heti tutkahavainnon saavuttua Lapin rajavartioston esikuntaan. Drakenit paikallistivat ohjuksen IP-etsimen avulla ja alkoivat seurata sitä. Koska ohjus lensi asuttamattomilla alueilla, päätti kapteeni NN olla ampumatta sitä alas.


title: Inarijärven ohjus

text: Presidentti Mauno Koivisto oli vain hieman aiemmin pitämässään uudenvuodenpuheessa puuttunut suurvaltojen risteilyohjusten aiheuttamaan ongelmaan ja ehdottanut näille sopimusta pitkän kantaman risteilyohjusten kieltämisestä kokonaan. Koivisto sanoi muun muassa että


title: Inarijärven ohjus

text: Puhetta pitäessään Koivistolla ei ollut vielä mitään tietoa välikohtauksesta ja niinpä hän – kuten myös ulkoministeri Paavo Väyrynen ja ulkoministeriön virkamiehet – saikin tietää siitä vasta radion ja sanomalehtien uutisista.


title: Inarijärven ohjus

text: Kymmenet Lapin asukkaat kuitenkin kertoivat tiedotusvälineissä valoilmiöistä ja räjähdyksistä. Tiedotusvälineiden edustajat ihmettelivät, että vasta mediassa kerrottujen kymmenien havaintojen jälkeen alkoi rajavartiolaitos kiinnostua asiasta. Norjan hallitus aikoi jättää tilanteesta vastalauseen Neuvostoliiton hallitukselle. Norjan pääministeri Kåre Willoch piti tilannetta hyvin vakavana, mutta korosti, että tapaus oli vahinko eikä provokaatio ja että Norjan ja Neuvostoliiton välit eivät huonone. Myös Ruotsin ulkoministeri toivoi, ettei asiasta tule diplomaattista skandaalia, mutta korosti risteilyohjusten haittoja Pohjoismaiden turvallisuudelle.


title: Inarijärven ohjus

text: Sotilasliitto Nato oli huolissaan jäsenvaltionsa ilmatilasta, mutta ei aikonut esittää asiasta Moskovaan vastalausetta. Myös Yhdysvaltain ulkoministeriö oli asiassa passiivinen.


title: Inarijärven ohjus

text: Neuvostoliitto myönsi 4. tammikuuta maansa maaliohjuksen loukanneen Suomen ja Norjan ilmatilaa viikkoa aikaisemmin. Neuvostoliiton suurlähettiläät Suomessa ja Norjassa esittivät tapauksesta pahoittelut molempien maiden ulkoministeriöille. Suomen Neuvostoliiton suurlähettiläs Vladimir Sobolev kävi ulkoministeri Paavo Väyrysen luona esittämässä maansa anteeksipyynnön. Maaliohjus oli luultavasti poikennut radalta 28. joulukuuta Barentsinmerellä pidetyssä sotaharjoituksessa. Neuvostoliiton ulkoministeriön nopeaa tiedotusta pidettiin merkittävänä ja huomion arvoisena seikkana. Merkillepantavaa oli sekin, että Varsovan liiton johtajavaltio esitti anteeksipyynnön vastakkaisen sotilasliiton jäsenmaalle. Kuolan niemimaa Barentsinmerellä oli Neuvostoliiton Jäämeren strategisesti tärkeimpiä alueita.


title: Inarijärven ohjus

text: Ulkomaiset toimittajat ihmettelivät ja arvostelivat Suomen viranomaisten hidasta tiedotusta ja sitä, että tiedotusta annettiin Helsingissä vaikka median edustajat olivat Inarissa.


title: Inarijärven ohjus

text: Inarinjärven ohjusta alettiin kuitenkin etsiä vasta 30. tammikuuta, kun inarilainen poromies Veijo Saijets ilmoitti löytäneensä muoviesineen, jossa oli venäjänkielistä tekstiä.


title: Inarijärven ohjus

text: Saijets löysi esineen parisen viikkoa aikaisemmin ollessaan ajelemassa moottorikelkallaan postinjakomatkalla Naamajärvellä Suolisvuonon suulla lähellä Inarijärven pohjoispäätä. Vähäisen lumen ja hyvän kelin vuoksi hän oikaisi reittiään, jolloin hän löysi kyseisen esineen. Saijets vei esineet Lapin rajavartioston esikuntaan, joka alkoi heti tutkia tapausta ja löysi Inarijärveltä lukuisia metallinpaloja, jotka todettiin maaliohjuksen osiksi. Osat löydettiin neljän kilometrin päästä Naamajärveltä koilliseen. Saijets sai löytöpalkkioksi vain munkkikahvit.


title: Inarijärven ohjus

text:
Suomen ilmavoimien sukeltajat alkoivat seuraavana päivänä etsiä maaliohjusta hyisestä Inarijärvestä. Sukeltajat löysivät useita ohjuksen osia. Raskaimmat osat nostettiin järvestä helikopterilla. Osissa olleista vuosiluvuista tutkijat päättelivät laitteen olleen 15 vuotta vanha. Myös venäjänkielisistä nimistä pääteltiin, ettei ohjus ole strateginen risteilyohjus vaan maaliohjus. Inarijärvelle tuli jo Saijetsin löydön ansiosta ulkomaista mediaa.
Suomen viranomaiset alkoivat selvittää, velvoittaako mikään kansainvälinen sopimus palauttamaan ohjuksen alkuperäiselle omistajalle.


title: Inarijärven ohjus

text: Osien joukossa oli ohjuksen kärki sekä useita pikkuosia. Jään pinnassa oli 7 cm:n paksuudelta punaista ainetta. Löytöjen perusteella tultiin siihen johtopäätökseen, ettei ohjus räjähtänyt vaan iskeytyi suoraan Inarijärveen. Ohjuksen etsiminen järvestä alkoi 30. tammikuuta. Löytöpaikalle tuotiin ilmavoimien kalustoa. Ilmavoimien pääesikunnan mukaan osilla ei ollut mitään käyttöä, eikä niitä näin ollen ollut tarkoitus palauttaa Neuvostoliittoon.


title: Inarijärven ohjus

text: Ulkoministeriön oikeudellisen osaston päällikkö Eero Kekomäki totesi, että ohjus palautetaan, jos alkuperäinen omistaja niin vaatii. Neuvostoliiton suurlähetystö pyysi ohjuksen osien palautusta.


title: Inarijärven ohjus

text: Ilmavoimien sukeltajat 31. tammikuuta löysivät lähes 40 asteen pakkasessa Inarinjärvestä ohjuksen peräosan, joka oli lähes ehjä. 1. helmikuuta ohjuksen peräosa nostettiin Neuvostoliiton pyynnöstä. Armeijan helikopteri nosti siivekkeet, mutta ei koko peräosaa. Ohjuksen moottori ja pyrstöosa jäivät vielä Inarijärveen. 2. helmikuuta nostettiin maaliohjuksen moottorin pyrstöosa.


title: Inarijärven ohjus

text: Tapaus sai koomisia sävyjä, kun Matkailun edistämiskeskus, joka tuohon aikaan markkinoi Suomea Joulupukin maana, päätti ottaa asiasta kaiken PR-hyödyn irti. MEK:n Lapin aluejohtaja järjesti matkailuyrittäjä Teuvo Katajamaan paikalle esiintymään Joulupukkina ja kuvauttamaan itsensä ohjuksen hylyn vierellä. Katajamaa kertoi myöhemmin miettineensä hankkeeseen ryhtymistä, mutta oli sitten todennut, että ”joulupukki menee minne haluaa”.


title: Inarijärven ohjus

text: Paikalla olleiden kansainvälisten lehtikuvaajien myötä valokuva levisi lukuisina kopioina ympäri maailman. Ylemmän tahon viranomaiset paheksuivat MEK:n tempausta jyrkin sanoin. Jäällä etsintöjä tehneet puolustusvoimien miehet taas pitivät asiaa hauskana ja piristävänä, ottivat pukin sydämellisesti vastaan ja halusivat poseerata valokuvissa yhdessä hänen kanssaan.


title: Inarijärven ohjus

text: Ohjuksen nosto tapahtui poikkeuksellisen kylmässä ilmassa, sillä tammikuussa 1985 oli Lapissa noin 40 astetta pakkasta. Aiemmin tammikuussa, loppiaispäivänä (6.1.) oli Sallan Naruskassa mitattu vuosisadan pakkasennätys, –50,4 °C. Kovan pakkasen vuoksi Inarijärven jäälle avannon vierelle jouduttiin pystyttämään lämmitettävä korjaamoteltta. Jään alla olosuhteet eivät poikenneet tavaomaisesta sukellustoiminnasta, mutta heti jään alta tultua sukeltajien varusteet jäätyivät välittömästi ja niiden sulattelu ja lämmittely oli tarpeen.


title: Inarijärven ohjus

text: Ennen luovuttamista ohjusta tutkittiin Puolustusvoimien tutkimuslaitoksessa Tikkakoskella ja Tampereella olevilla ilmavoimien varikoilla tiiviisti peitettyjen ikkunoiden takana salaisissa tutkimuksissa. Ohjuksen räjähdetila tutkittiin tarkoin, ettei siinä ollut radioaktiivista säteilyä eikä jäämiä mistään muista räjähdeaineista tai -nesteistä.


title: Inarijärven ohjus

text: Suomen sotilasviranomaiset luovuttivat 8. helmikuuta ohjuksen Vainikkalassa Neuvostoliiton viranomaisille. Suomen valtio pyysi Neuvostoliitolta 560 000 markan korvaussumman, joka koostui pääasiassa helikopterin käytöstä, kuljetuskustannuksista ja parinkymmenen miehen ylitöistä. Neuvostoliitto ilmoitti jo samana päivänä suostuvansa korvausvaatimukseen.


title: Inarijärven ohjus

text: Eräs inarilainen huoltoasema möi tapauksen johdosta ”ohjus-munkkeja”. Hotelli Ivalossa laadittiin asiaan liittyvä menu, johon kuului ”Sirpalesoppa”, ”Rakettirautu” ja ”Löytäjän leivos”. Tämä menu oli ravintolan listoilla pari-kolme viikkoa, ja niitä tilattiin 20–50 annosta joka ilta. Rautu tarjottiin lautaselta, jonka kulmassa oli tultasyöksevä raketti.


title: Inarijärven ohjus

text: Valtiotieteen tohtori Jukka Tarkan mukaan Suomen rajavartioston välitön reagointi tapaukseen osoitti sekä Varsovan liitolle että NATOlle, että sotilasliittojen puristuksessa oleva pieni puolueeton pohjoismaa valvoi ilmatilaansa tehokkaasti ja suhtautui kaikkiin sen loukkauksiin vakavasti. Sen sijaan tapauksesta tiedottaminen epäonnistui surkeasti ja tämän vuoksi tapaus muodostui Suomen poliittisen johdon ja puolueettomuuspolitiikan uskottavuuden kannalta kiusalliseksi, koska se herätti läntisessä Euroopassa epäilyjä suomettumisesta ja YYA-sopimuksen todellisesta sisällöstä. Joissakin arvioissa sekoilua pidettiin Suomen ulkoministeriön yrityksenä selittää asia Neuvostoliitolle parhain päin ja kärjekkäimmät arvioijat katsoivat Suomen jopa pyrkivän peittelemään ilmapuolustuksensa heikkoutta. Asiaa ei parantanut sekään, että muistissa olivat sotilasliitto NATOn Euroopan joukkojen komentajan, yhdysvaltalaisen kenraalin Bernard Rogersin vuoden 1983 alussa esittämät epäilyt suomalaisten puolustustahdosta siinä tapauksessa, että Neuvostoliitto hyökkäisi Suomen kautta Norjassa olevia NATOn kohteita vastaan. Toisaalta myös nimimerkki Juri Komissarov (Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystön tuolloinen lähetystösihteeri Juri Derjabin) oli useissa artikkeleissaan vähätellyt Suomen ilmatorjunnan tehokkuutta risteilyohjuksia vastaan. Niinpä välikohtauksesta liikkuikin maailmalla toinen toistaan hurjempia huhuja ennen poromies Veijo Saijetsin tekemää löytöä ja siitä seurannutta läpimurtoa tapauksen tutkinnassa.


title: Inarijärven ohjus

text: Neuvostoliittoon epäluuloisesti suhtautuneille läntisille tiedotusvälineille oli lopulta yllätys, että asia oli juuri niin kuin Neuvostoliitto oli sanonut sen olevan. Toisaalta tapaus oli muistutus siitä, että suurvaltojen välisen konfliktin sattuessa Suomen (ja myös Ruotsin) Lappi olisi ollut risteilyohjusten lentoreitillä.


title: Järjestyslaki

text: Järjestyslaki (, ) on Suomessa lokakuussa 2003 voimaan tullut laki, jonka tarkoitus on edistää järjestystä ja turvallisuutta yleisillä paikoilla sekä ehkäistä vaaratilanteiden syntymistä. Tullessaan voimaan se korvasi kuntien omat järjestyssäännöt, joiden sisältö vaihteli suuresti. Järjestyslaki on siis sama koko maassa riippumatta siitä, minkä kunnan tai kaupungin alueella ollaan. Yleisellä järjestyksellä tarkoitetaan, ettei rauhaa häiritä enemmistöä loukkaavalla huonolla käytöksellä, vaikka toisaalta ihmisten on siedettävä melko pitkälle sellaisiakin tapoja, jotka poikkeavat heidän omista uskomuksistaan tai käsityksistään.


title: Järjestyslaki

text: Järjestyslaki koskee yleisesti käytettäviä paikkoja riippumatta siitä, kuka paikat omistaa. Tällaisia paikkoja ovat esimerkiksi kadut, tiet, torit, puistot, uimarannat, hautausmaat, yleiset kulkuneuvot, virastot ja ravintolat. Laissa käsitellään mm. kiellettyjä esineitä, lemmikkieläimiä ja yleisen turvallisuuden vaarantavaa käytöstä.


title: Järjestyslaki

text: Järjestyslain rikkomisesta yleisimpiä seuraamuksia ovat sakko, rikesakko ja huomautus. Poliisi voi myös takavarikoida järjestyslain tarkoittaman vaarallisen esineen tai aineen. Päihdyttävää ainetta kielletyllä paikalla nauttivalta poliisi voi ottaa pois avatun pullon tai tölkin ja kaataa sisällön maahan. Säännöksen tiettyjen kohtien rikkomisesta, kuten toisen vahingoittamiseen soveltuvien esineiden hallussapidosta, voi saada myös vankeutta.


title: Järjestyslaki

text:
Järjestyslailla kielletään tietyt asiat, kuten
Järjestyslaki velvoittaa tiettyihin asioihin, kuten


title: Luciano Corrêa

text: Luciano Ribeiro Corrêa (s. 25. marraskuuta 1982 Brasília) on brasilialainen judoka, maailmanmestari.


title: Luciano Corrêa

text: Corrêa voitti alle 20-vuotiaiden Pan-Amerikan mestaruuden alle 100 kg:n sarjassa 2001. Hän voitti yleisen sarjan Etelä-Amerikan mestaruuden samassa painoluokassa Argentiinassa 2002. Myöhemmin samana vuonna hän saavutti Santo Domingossa kultaa Ibero-Amerikan mestaruuskilpailuissa ja pronssia Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa. Jejun universiadeissa 2003 hän oli kolmas sekä alle 100 kilon sarjassa että avoimessa luokassa.


title: Luciano Corrêa

text: Corrêa voitti 100-kiloisten Pan-Amerikan mestaruuden Caguasissa 2005. Kairon MM-kilpailuissa hän saavutti samassa painoluokassa pronssia. Rio de Janeiron Pan-Amerikan kisoissa heinäkuussa 2007 hän oli 100 kg:n sarjassa kolmas. Vajaat kaksi kuukautta myöhemmin hän voitti niin ikään Riossa järjestetyissä MM-kilpailuissa kultaa samassa sarjassa kukistettuaan loppuottelussa britti Peter Cousinsin. Myöhemmin samana syksynä hän kuului joukkuekilpailun MM-hopeaa saaneeseen Brasilian joukkueeseen Pekingissä. Pekingin olympialaisissa hän oli yhdeksäs.


title: Luciano Corrêa

text: Corrêa saavutti Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa Buenos Airesissa 2009 kultaa avoimessa luokassa ja pronssia alle 100 kg:n sarjassa. Hän voitti sotilaiden maailmanmestaruuden alle 100-kiloisissa ja joukkuekilpailussa 2011. Saman vuoden Pan-Amerikan kisoissa hän voitti alle 100 kg:n painoluokan. Vuonna 2013 hän voitti Etelä-Amerikan mestaruuden Buenos Airesissa, oli kolmas Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa San Josessa ja toinen sotilaiden MM-kisoissa Astanassa. Seuraavana vuonna hän sai hopeaa Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa Guayaquilissa.


title: Luciano Corrêa

text: Corrêa on voittanut Masters-, Grand Slam- ja GP-kilpailuissa kaksi turnausta, ollut kaksi kertaa toinen ja kolme kertaa kolmas. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hän on saavuttanut viisi turnausvoittoa, ollut kolmasti toinen ja neljä kertaa kolmas.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text:
Norrmalmstorgin pankkiryöstö oli Tukholman Norrmalmstorgilla sijainneeseen Kreditbanken-pankin konttoriin 23. elokuuta 1973 tehty pankkiryöstö, joka johti panttivankien ottamiseen ja 28. elokuuta asti jatkuneeseen poliisipiiritykseen. Poliisia avustanut kriminologi ja psykologi Nils Bejerot käytti panttivankien samaistumisesta kaappaajiinsa nimitystä Tukholma-syndrooma.
Ryöstö tehtiin 23. elokuuta vuonna 1973, kun juuri vankilasta vapautunut Jan Erik Olsson asteli konepistooli kädessä Kreditbankenin konttoriin Norrmalmstorgissa, Tukholman keskustassa.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Huomattuaan Olssonin konepistoolin pankin työntekijät hälyttivät poliisin. Poliisin ja Olssonin välille syttyi tulitaistelu ja Olsson ampui poliisia käteen. Sen jälkeen Olsson otti panttivangiksi neljä pankkivirkailijaa.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Panttivangit olivat 32-vuotias Birgitta Lundblad, 21-vuotias Elisabeth Oldgren, 21-vuotias Kristin Ehnmark ja 25-vuotias Sven Säfström. Olsson vaati kolme miljoonaa Ruotsin kruunua panttivankeja vastaan. Hän vaati, että Norrköpingin vankilassa istuva Clark Olofsson vapautettaisiin ja tuotaisiin pankkikonttoriin. Olsson vaati itselleen myös nopeaa pakoautoa.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Ruotsin hallitus hyväksyi Olofssonin kuljettamisen Tukholmaan. Pankkia ympäröivät korttelit suljettiin ja raskaasti aseistautuneet poliisit piirittivät pankin. Olofsson vietiin pankin huoneistoon ja yhteys ryöstäjän ja poliisin välille saatiin. Ryöstäjälle luvattiin vapaa pääsy, ellei hän veisi panttivankeja - ja Olofssonia - pankista. Tähän Olsson ei suostunut ja vaati edelleen kolme miljoonaa kruunua sekä pakoauton.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Rauhallisen yön jälkeen nousi jännitys taas 24. päivänä ryöstäjän kieltäydyttyä noudattamasta poliisin antautumiskehotusta. Olsson uhkasi ampua kaikki panttivangit. Olofsson varoitti pankissa olevan radiopuhelimen avulla, että Olsson voisi todellakin toteuttaa suunnitelmansa.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Eräs panttivangeista, Kristin Ehnmark, sanoi puhelinhaastattelussa, että hän luotti ryöstäjään, mutta pelkäsi, että poliisit saattaisivat harkitsemattomuudellaan aiheuttaa verenvuodatusta. Aluksi Olssonin henkilöllisyys oli epävarma. Tuolloin poliisi epäili ryöstäjän olevan eteläruotsalainen 21-vuotias pankkiryöstäjä, joka olisi karannut eräästä laitoksesta. Epäillyn veli matkusti Tukholmaan ja yritti puhua veljelleen järkeä, mutta oli vähällä joutua ammutuksi. Puhelinhaastattelun jälkeen todettiin miehen olevan 32-vuotias vanki, joka ei ollut palannut lomaltaan laitokseen. Ryöstäjä oli kuitenkin eteläruotsalainen, koska murteen perusteella ei voitu erehtyä siitä, että Ehnmark oli eteläruotsalainen.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Eräs Kreditbankenin rakennuksessa työskennelleistä poliisimiehistä onnistui dramaattisella tavalla sulkemaan pankkiholvin oven, jonka taakse panttivangit ja kaappari sekä Olofsson olivat vetäytyneet hetkeksi lepäämään. Poliisi lukitsi pankkiholvin ulko-oven ja ryöstäjä sisäoven. Poliisin yhteydet holviin hoidettiin puhelimella. Ryöstäjien puhelin oli suljettu ulospäin meneviltä puheluilta. Tunnelma ryöstäjän ja poliisin välillä oli hermostunut ja pankkiholvi alkoi muistuttaa piiritettyä linnoitusta.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: 26. elokuuta poliisit alkoivat valmistautua ratkaisevaan toimintaan. Linnoitustöitä tehtiin pankin huoneistossa, ambulanssit odottivat ulkona ja sairaalat olivat valmiina toimintaan. Ryöstäjän vaatima auto ajettiin pois ja keskustelut ja myönnytykset päättyivät. Myöhään illalla aloitettiin pankkiholvin katon poraukset. Poliisi aikoi luultavasti tehdä rynnäkön holviin katon kautta. Tähän Olsson vastasi tulitaistelulla ja sitoi panttivangit pankkilokeroihin, jotta he olisivat tukehtuneet, jos poliisi olisi laskenut kaasua holviin.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Poraus keskeytettiin väliaikaisesti. 27. elokuuta jatkui poliisin määrätietoinen toiminta. Silloin oli pidetty muutaman tunnin tauko. Kattoon porattiin lisää reikiä. 28. elokuun vastaisena yönä jatkuivat poraukset lakkaamatta, eikä ryöstäjille annettu tilaisuutta nukkua.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Tiistaina kannettiin paareja ja erilaisia teknisiä kalustoja pankkiin. Ryöstäjä vastasi tähän tulella. Yksi poliisimies haavoittui lievästi. Poliisitoiminta tehostui ja illalla poliisipäällikkö Kurt Lindtroth suoritti ratkaisevan hyökkäyksen. Poliisit laskivat kaasua holviin. Ennen tätä poliisi oli heittänyt holviin kaasunaamarit poratun reiän kautta. Panttivangit ja Olofsson olivat panneet kaasunaamarit päälle. Heti kun kaasu laskettiin holviin, ryöstäjä antautui ja Olofsson ja panttivangit kannettiin paareilla ulos holvista. Olsson pystyi kävelemään ulos holvista. Olsson oli väsynyt, pettynyt ja poliisin uuvuttama. Hänen suunnitelmansa olivat epäonnistuneet. Heti tämän jälkeen komisario Sven Thorander ilmoitti draaman päättymisen.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Olsson oli panttivankidraaman aikana soittanut pääministeri Olof Palmelle ja vannoi tälle, että hän aikoo toteuttaa tekonsa, ellei hänen vaatimuksiinsa suostuta.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Panttivankidraaman aikana tuli selväksi, että Olsson oli karannut lomalta ja vankeinhuoltosysteemiin vaadittiin parannuksia ja valvontaa. Kaappauksen aikana panttivangit olivat Olssonin ja Olofssonin puolella ja vaativat välillä, että poliisi päästäisi heidät vapaaksi. Koko panttivankidraaman aikana eivät panttivangit olleet mitenkään järkyttyneitä tai panikoituneita. Poliisi oli onnistunut laskemaan pienoiskameran kattoon poratun reiän läpi ja kuvaamaan tilannetta holvissa. Oikeudessa Olsson sekä Olofsson tuomittiin aseellisesta ryöstöstä ja vankilasta karkaamisesta. Olofsson kuitenkin kiisti, ettei ollut koko panttivankidraaman aikana auttanut Olssonia ja yritti olla sillanrakentaja hänen ja poliisin välillä. Oman lausuntonsa mukaan hän yritti vain suojella panttivankeja. Olofsson sai pienemmän vankeusrangaistuksen. Vapauduttuaan vankilasta hän tapasi erään panttivangeista, Kristin Ehrnmarkin, ja heistä tuli hyvät ystävät.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Olsson sai 10 vuotta vankeutta. Vapauduttuaan Olsson pakoili poliisia monta vuotta vakavista talousrikoksista. Vuonna 2006 Olsson antautui poliisille 5. toukokuuta Helsingborgin poliisitalolla. Hänen tapauksensa oli kuitenkin loppuun käsitelty.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Olofssonin rikollinen putki jatkui; vuonna 1975 Olofsson varasti miljoona kruunua Handelsbankenin Göteborgin pankkikonttorista. Vuonna 1999 Olofsson pidätettiin Tanskassa huumeiden salakuljetuksesta.


title: Norrmalmstorgin pankkiryöstö

text: Panttivankien myönteinen suhtautuminen kaappareihin sai lisähuomiota, kun ruotsalainen kriminologi ja psykiatri Nils Bejerot kertoi Tukholman syndroomasta eräässä televisio-ohjelmassa. . Termillä tarkoitetaan nykyisin psykologista tilaa, jossa panttivangeille tai muulla tavoin vastoin tahtoaan kaapatuille henkilöille kehittyy myötämielinen suhtautuminen kaappaajiinsa. Tämänlaisesta solidaarisuudesta voi seurata monimutkaisia ongelmia, kun vangitut alkavat auttaa vangitsijoitaan toteuttamaan suunnitelmaansa tai pakenemaan poliisilta. Syndrooma kehittyy uhrin pyrkimyksestä asettua vangitsijan asemaan tai ansaita kidnappaajien sympatia puolelleen. Myöhemmin termiä on käytetty monissa panttivanki- ja kaappaustilanteissa. Nykyään Tukholma-syndroomaa käytetään melkein jokaisessa samanlaisessa tilanteessa, ja se on virallisesti todettu psyykkinen tila, joka kehittyy tietyissä kaappaustilanteissa. Joskus siitä käytetään virheellistä nimitystä Helsingin-syndrooma.


title: Laivakello-palkinto

text: Laivakello-palkinto (myös Pertsa ja Kilu -palkinto) on suomalainen nuortenkirjallisuudelle myönnettävä palkinto, jonka perustivat Väinö Riikkilä -seura ja Pekkas-Akatemia vuonna 1996. Palkinto oli alun perin nimetty Väinö Riikkilän "Pertsa ja Kilu" -nuortenkirjasarjan mukaan.


title: Laivakello-palkinto

text: Palkintona on messinkinen laivakello, joka jaetaan vuosittain pidettävillä Pertsa ja Kilu -päivillä. Sen jakavat vuorovuosin Kotkan Pekkas-akatemia ja Rauman Väinö Riikkilä -seura. Palkinto voidaan myöntää joko yksittäisestä teoksesta tai ansiokkaasta urasta.


title: Laivakello-palkinto

text: Lähde


title: Angus T. Jones

text: Angus Turner Jones (s. 8. lokakuuta 1993 Austin, Teksas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan varsinkin Jaken roolista televisiosarjassa "Miehen puolikkaat", mutta hän on esiintynyt myös elokuvissa, kuten "Spot". Hän on voittanut kaksi Young Artist Awardia.


title: Katajanokan Kasino

text: Katajanokan Kasino on Helsingin Katajanokalla osoitteessa Laivastokatu 1 sijaitseva, vuonna 1913 avattu ravintola. A. Nybergin suunnittelema rakennus toimi venäläisten upseerikasinona tammikuuhun 1918 jolloin punakaartilaiset valtasivat sen. Saman vuoden huhtikuussa Helsinkiin maihinnousseet saksalaiset ottivat sen käyttöönsä joulukuuhun 1918 asti.


title: Katajanokan Kasino

text: Vuonna 1919 Suomen upseeristo otti Kasinon käyttöönsä ja maanpuolustusjärjestöt ovat käyttäneet siitä lähtien talon tiloja omiin tapahtumiinsa. Katajanokan Kasino on Katajanokan upseerikerho ry:n hallinnassa.


title: Katajanokan Kasino

text: Toisen maailmansodan jälkeen Kasino peruskorjattiin. Sinne rakennettiin muun muassa Marski- ja Korsukabinetit, vuonna 1954 Sailor- ja 1955 Jääkärikabinetti. Rakennus peruskorjattiin 60- ja 70-lukujen vaihteessa, jolloin se oli kiinni lähes vuoden.


title: Katajanokan Kasino

text: Vuodesta 1995 ravintolatoimintaa Kasinolla harjoitti Arctia Oy ja huhtikuusta 1998 Scandic Hotels Oy. Vuoden 1999 maaliskuusta ravintoloitsijana on toiminut Royal Ravintolat Oy.


title: Kulosaaren Casino

text: Kulosaaren Casino on Helsingin Kulosaaressa sijaitseva, vuonna 1915 perustettu ravintola. Armas Lindgrenin piirtämä rakennus on saaren eteläkärjen kallioluodolla. Ensimmäinen ravintolan pitäjä oli ruotsalainen rouva Paterson-Fahlen. Nykyisin ravintolan omistaa Royal Ravintolat Oy.


title: Korean Friendship Association

text: Korean Friendship Association on kansainvälinen Pohjois-Koreaa ja koreoiden yhdistymistä puoltava järjestö, joka muun muassa esittelee maan kulttuuria ja järjestää sinne matkoja. Sillä on jäseniä useimmista maailman valtioista sekä toimistoja Pohjois-Koreassa, Espanjassa, Norjassa ja Thaimaassa. Marraskuussa 2000 perustettu järjestö on Pohjois-Korean hallituksen tunnustama. Sitä johtaa Alejandro Cao de Benos de Les y Pérez.


title: Lahden Uimaseura

text: Lahden Uimaseura (LaUS) on lahtelainen vuonna 1916 perustettu, uintiin erikoistunut urheiluseura. Seura sai ensimmäisenä uimaseurana Nuori Suomi -sinettiseuratunnuksen vuonna 1992.


title: Lahden Uimaseura

text: Lahden Uimaseuran ryhmät harjoittelevat pääsääntöisesti Kivimaalla, Saksalassa ja Lahden Uimahallissa sekä kesäisin Lahden maauimalassa. Muutamia ryhmiä ui myös muualla.


title: Lahden Uimaseura

text: Uimaryhmiä on kaikenikäisille, vauvauinneista mastersuinteihin.


title: Ville Tuominen

text: Ville Tuominen (s. 5. maaliskuuta 1982 Helsinki) on suomalainen koripallovalmentaja, joka toimii Korisliiga-joukkue BC Nokian päävalmentajana. Aikaisemmin hän on toiminut valmentajana Suomessa ja tanskalaisessa Bakken Bearsissa sekä Joensuun Katajan toiminnanjohtajana. Pelaajana Torpan Poikien kasvatti Tuominen pelasi pääsarjan lisäksi kolme miesten maaottelua.


title: Ville Tuominen

text: Tuominen aloitti ammattilaispelaajan uransa Torpan Pojissa. Hän pelasi joukkueessa vuoteen 2002 saakka, jolloin hänet valittiin Vuoden I-divisioonapelaajaksi. Hän lähti kahdeksi kaudeksi Team Componentaan, mutta liittyi sen jälkeen uudestaan Topoon. Topossa hän voitti Vuoden I-divisioonapelaaja-palkinnon uudestaan vuonna 2005 nostettuaan joukkueen Korisliigaan. Hän pelasi Topossa vuoteen 2007 saakka, kunnes ilmoitti lopettavansa pääsarjauransa. Hän toimi myös joukkueen kapteenina vuodet 2004-2007.. Kaudella 2006–2007 tuominen pelasi I-divisioonassa BC Nokian joukkueessa kolmessa ottelussa 3,3 pisteen keskiarvolla.


title: Ville Tuominen

text: Tuominen kuului Suomen maajoukkueeseen, jossa pelasi vuonna 2005 kolmessa valmistavassa maaottelussa 5,3 pisteen keskiarvolla.


title: Ville Tuominen

text: Tuominen toimi kaudella 2010–2011 Torpan Poikien edustusjoukkueen apuvalmentajana ja I-divisioonassa pelanneen seuran reservijoukkue Tompan Poikien päävalmentajana. Seuraavalla kaudella hän toimi I-divisioonajoukkue BC Nokian päävalmentajana. Kaudella 2012–2013 Tuominen valmensi Korisliigassa pelannutta Tampereen Pyrintöä, joka voitti kaudella Liigacupin ja pelasi EuroChallengen lohkovaiheessa. Korisliigassa Pyrintö oli viides hävittyään puolivälierissä Kauhajoen Karhulle otteluvoitoin 1–3.


title: Ville Tuominen

text: Kaudeksi 2013–2014 Tuominen teki valmentajasopimuksen tanskalaisen menestyjäjoukkue Bakken Bearsin kanssa. Bears voitti Tuomisen tulokaskaudella Tanskan mestaruuden. EuroChallengessa Bears eteni 16 parhaan joukkoon.


title: Ville Tuominen

text: Helmikuussa 2015 Tuomisen uutisoitiin siirtyvän kesäkuussa Joensuun Katajan koripallon toiminnanjohtajaksi. Tuomisen mukaan siirtoon vaikutti muun muassa halu kehittyä uusissa tehtävissä. Ennen päävalmentajanuraansa Tuominen ehti toimia Torpan Pojissa junioripäällikkönä ja valmennuksen ohella ToPon reservijoukkueen toiminnanjohtajana. Katajassa Tuomisen vastuulla olivat yleisjohtaminen, miesten edustusjoukkueen toiminnan johtaminen ja kehittäminen sekä mukanaolo yhteistyökumppanuuksien hankinnassa. Tuominen siirtyi tehtävästä pois maaliskuussa 2016 perhesyiden vuoksi.


title: Ville Tuominen

text:
Maaliskuussa 2016 Tuominen valittiin Tanskan naisten maajoukkueen päävalmentajaksi. Toukokuussa 2016 BC Nokia ilmoitti yllättäen katkaisseensa sopimuksensa päävalmentajansa Oliver Vidinin kanssa ja tehneensä Tuomisen kanssa päävalmentajasopimuksen vuosille 2017–2019 yhdellä lisäoptiovuodella. Kauden 2016–2017 Tuomisen oli tarkoitus toimia seuran urheilutoimenjohtajana.
Tuominen työskenteli aikaisemmin IT-alalla. Hän tapasi vaimonsa valmentaessaan Tanskassa.


title: Kujaku Ryū Goshinjutsu

text: Kujaku Ryū Goshinjutsu on belgialaisen Shihan Paul Pauwelsin, 8.dan (VJJF), kehittämä tyylisuunta. Tyylisuunta pohjautuu moderniin eurooppalaiseen jujutsuun ja on ennen kaikkea itsepuolustuslaji eikä siinä ole kilpailutoimintaa.


title: Kujaku Ryū Goshinjutsu

text: Tekniikoita löytyy seuraavilta osa-alueilta:


title: Kujaku Ryū Goshinjutsu

text: Lajin on tuonut Suomeen Jussi "Luffe" Taskinen (3. dan). Taskisella oli kontakti Pauwelsiin ja alkuvaiheessa Pauwels kävi Suomessa Taskisen kutsumana pitämässä leirejä. Leirien yhteydessä virisi keskustelu kiinnostuneiden harrastajien joukossa Kujaku Ryū -tyylisuunnan seuraamisesta. Ensimmäisenä tyylisuuntaan Suomessa liittyikin vuonna 2005 Tora ry Porvoosta. Heti seuraavana vuonna tyylisuuntaan liittyi Jujutsuseura Naattijat Kuopiosta.


title: Kujaku Ryū Goshinjutsu

text: Lajia harrastetaan tällä hetkellä viidellä paikkakunnalla, koska vuodesta 2008 alkaen Suonenjoella on toiminut Naattijoiden alajaosto ja vuodesta 2009 saakka Iisalmessa tyylisuuntaa on harjoiteltu Jujutsuseura Viäntäjissä. Viimeisinpänä tyylisuuntaan liittyi vuoden 2012 alkupuolella Tornion jujutsuseura ry.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain: Meksikolainen Influenssa A(H1N1)v eli niin sanottu sikainfluenssa alkoi levitä Etelä-Meksikon La Glorian kylästä tammi-helmikuussa vuonna 2009. Tauti tappoi Meksikossa pari prosenttia tartunnan saaneista. Tauti levisi melko pian Yhdysvaltoihin ja Kanadaan, mutta oli siellä huomattavasti lievempi kuin Meksikossa, kuolleisuusluvut lähellä aasialaista influenssaa.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Kesäkuun 1. päivään mennessä sikainfluenssaa oli noin 10 000 ihmisellä Yhdysvalloissa ja yli tuhannella Kanadassa. Tauti levisi koko Amerikan mantereelle, Eurooppaan sekä Aasiaan. Kymmeniä-satoja tautiin sairastuneita oli Japanissa, Espanjassa, Isossa-Britanniassa ja Panamassa. Kymmenissä muissa maissa tautia oli liikkeellä vähemmän. Tauti saapui toukokuussa Suomeenkin. Vähiten tautia oli kesäkuun alussa Afrikassa ja Lähi-idässä.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Sikainfluenssa saapui toukokuussa Suomeen.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Euroopassa tautia havaittiin ensimmäisen kerran Espanjassa. Tautia todettiin 13. toukokuuta mennessä myös Amerikan maista Argentiinassa, Brasiliassa, Costa Ricassa, El Salvadorissa, Guatemalassa, Kolumbiassa ja Perussa; Aasian maista Etelä-Koreassa, Hongkongissa, Israelissa, Japanissa ja Kiinassa; Euroopan maista Hollannissa, Irlannissa, Isossa-Britanniassa, Italiassa, Itävallassa, Norjassa, Portugalissa, Puolassa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa, Suomessa, Sveitsissä ja Tanskassa; sekä Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Tartunnan saaneita oli kuollut 48 Meksikossa, kaksi Yhdysvalloissa, yksi Kanadassa ja yksi Costa Ricassa. Sikainfluenssa on levinnyt ihmisestä toiseen Meksikon lisäksi ainakin Yhdysvalloissa ja Kanadassa. 9.5.2009 Australia vahvisti maan ensimmäisen sikainfluenssatapauksen.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: 23. toukokuuta tautia oli havaittu 43 maassa ja siihen sairastuneita oli 12 022, joista kuolleita 86.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: 1. kesäkuuta Isossa-Britanniassa oli eniten sikainfluenssaa. Tautia oli todettu 255:llä. 14. kesäkuuta 2009 Isossa-Britanniassa kuoli Euroopan ensimmäinen ihminen sikainfluenssaan.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Espanjassa oli 3. toukokuuta 2009 eniten sikainfluenssaksi sanottua influenssa A/H1N1-tartuntaa Euroopan maista. Vahvistettuja tartuntoja oli 40, epäiltyjä 101 eikä kukaan ollut tiettävästi vielä kuollut tautiin.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Ensimmäiset havainnot taudista Kanadassa tulivat 26. huhtikuuta 2009, kun Meksikoon suuntautuneelta leirikoulumatkalta palannut oppilas sairastui ja todennäköisesti tartutti kolme muuta oppilasta. Nova Scotian johtava lääkintäviranomainen Dr. Robert Strang sanoi, että tartunta varmistettiin edeltävänä päivänä Winnipegin kansallisessa mikrobiologian tutkimuslaitoksessa; kaikki neljä 12–18-vuotiasta tartunnan saanutta olivat toipumassa lievästä sikainfluenssatartunnasta. Tartunnan saaneet olivat Windsorissa sijaitsevan King's-Edgehill-koulun oppilaita, ja yksi heistä oli palannut Jukatanin niemimaalle suuntautuneelta retkikoulumatkalta. Sittemmin ympäri maata todettiin Meksikosta palanneiden matkalaisten keskuudessa tai heidän välittömästä lähipiiristään. 28. huhtikuuta mennessä varmistettu kolmetoista tartuntaa, neljä Nova Scotiassa, neljä Ontariossa, kolme Brittiläisessä Kolumbiassa ja kaksi Albertassa. Useimmat sairastuneet ovat saaneet vain lieviä oireita, ympäri maata on kuitenkin tapauksia jotka ovat vaatineet sairaalahoitoa.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text:
13. kesäkuuta mennessä maassa oli varmistunut 3 515 tartuntatapausta ja viidessä tapauksessa kuolleelta ihmiseltä löydettiin laboratoriokokeissa H1N1 virustartunta.
Montrealissa asunut mies kuoli tautiin 13. kesäkuuta. Miehellä oli muita terveydellisiä ongelmia, joista johtuen hänen vastustuskykynsä oli heikentynyt. Tämä nosti kuolleiden määrän viiteen. Tautia oli tavattu kaikissa Kanadan provinsseissa ja territorioissa Newfoundland ja Labradoria lukuun ottamatta.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Toukokuussa maan terveysviranomaiset vahvistivat tiedon, jonka mukaan Meksikosta palannut sikatilan työntekijä tartutti Albertassa influenssan tilan eläimiin. Noin 10 % tilan 2 200 eläimestä sai eriasteisia oireita. Asiantuntijoiden mukaan sianlihaa on edelleen turvallista käyttää ihmisravinnoksi, kun se kypsennetään oikeaoppisesti.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: 10. toukokuuta 2009 tautia on ainakin 2 432 ihmisellä USA:ssa, ja tautiin on kuollut 3, joista yksi meksikolainen. Ensimmäinen Meksikon ulkopuolella tapahtunut ihmistartuntaan liittyvä kuolema tapahtui Teksasissa, missä menehtyi 23 kuukauden ikäinen meksikolainen lapsi 27. huhtikuuta aamuyöllä paikallista aikaa. Tauti levisi Yhdysvalloissa voimakkaasti toukokuussa, ja oli 6. kesäkuuta mennessä tartuttanut virallisten tietojen mukaan noin 12 000 ihmistä ja tappanut 35, enimmäkseen vanhoja ja sairaita ihmisiä. Näin ollen tauti on käyttäytynyt yhdysvalloissa normaalin kausi-influenssan tavoin, ollen ehkä tätä voimakkaampi. Vertailun vuoksi vuotuinen influenssa tappaa Yhdysvalloissa laskelmien mukaan noin 30 000 ihmistä.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Yhdysvalloissa on tautiin kuollut vain riskiryhmiin kuuluvia hengitystelin- ja sydänsairauspotilaita ja muita ihmisiä, joilla on jonkin vakava sairaus. Kesäkuun 2. päivänä eniten sairastuneita oli Wisconsinin, Illinoisin, Kalifornian ja Arizonan osavaltioissa. Yhdysvaltain tartuntauativiraston CDC:n mukaan tautia lienee 200 000:lla. USA:ssa ei mennä helposti lääkäriin, koska se on kallista. 25. kesäkuuta Yhdysvaltain terveysviranomaiset, CDC ilmoitti että tautia kantaa Yhdysvalloissa noin miljoona ihmistä, eli huomattavasti enemmän, kuin mitä virallisissa luvuissa näkyy. Viralliset luvut sanoivat tällöin, että tautiin oli sairastunut lähes 28 000, joista joutunut sairaalaan 3 065, ja 127 kuollut.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Sikainfluenssaksi yleensä kutsuttu virustauti puhkesi luultavasti Etelä-Meksikon Veracruzin osavaltiossa sijaitsevassa La Glorian kylässä vuoden alussa, ja ensimmäiset tautitapaukset olivat joskus helmi-maaliskuussa 2009. Tauti räjähti maassa epidemiakasi huhtikuun puolivälissä 2009. Tauti näytti silloin hyvin vaaralliselta koska tappoi monia prosentteja tartunnan saaneista, joista monet olivat nuoria ihmisiä. 24. toukokuuta 2009 mennessä 87 % tautiin kuolleista oli kuollut Meksikossa.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Tauti sairastutti La Glorian asukkaista 60 %. Ensimmäinen tautikuolema tuli Oaxacan osavaltiossa 16. huhtikuuta 2009. Tämän jälkeen tauti tartutti seuraavan parin viikon aikana ensin satoja, sitten tuhansia ihmisiä, ja tappoi kymmeniä ihmisiä. Tautiin kuoli melko paljon nuoria 20-40-vuotiaita. Noin 2 % taudin saaneista kuoli Meksikossa.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Toukokuun alussa epidemia oli maassa jo heikkenemässä, ja Yhdysvalloissa tauti ei tappanut sairastuneista läheskään niin paljon kuin Meksikossa, vaikka levisi siellä laajalle. Yhdysvaltain ja Kanadan tautikuolleisuus oli vain 0,2 % luokkaa ja kuolleet riskiryhmiin kuuluvia. Täsmällistä selitystä siihen miksi tauti tappoi niin paljon Meksikossa ei tiedetä. Meksikossa oli sairastuneita eniten Mexico Cityn ympäristössä, joka on maan väkirikkain alue. Sotilaat jakoivat kuusi miljoonaa hengityssuojainta Méxicon alueella.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Maailman terveysjärjestön mukaan Meksikossa oli 8. toukokuuta 1 112 vahvistettua ihmistartuntaa ja 42 kuolemaa. Yli 2 500 ihmisen epäillään saaneen tartunnan.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Kesäkuun 1. päivä oli maassa 97 tautiin kuolutta ja 5 029 sairastunutta.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Saksassa kahden bielefeldiläisen miehen ja yhden naisen epäiltiin sairastuneen, mutta kokeissa heistä ei löydetty influenssaa. Ensimmäinen ihmistartunta löydettiin Regensburgissa 29. huhtikuuta 2009. Sikainfluenssa oli tarttunut 22-vuotiaaseen Hampurista kotoisin olevaan naiseen Meksikon-matkalla. Influenssa löydettiin myös 37-vuotiaasta kulmbachilaisesta naisesta, joka oli myös matkaillut Meksikossa.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Vappuna ilmoitettiin, että Baijerin osavaltiossa sikainfluenssapotilasta hoitanut sairaanhoitaja oli saanut tartunnan.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text:
Egypti määräsi kaikki maan noin neljännesmiljoona sikaa pakkoteurastettaviksi 29. huhtikuuta 2009.
Kiinan viranomaiset kielsivät kanadalaisen Albertan provinssissa kasvatetun sianlihan maahantuonnin saatuaan tiedon yhden sikatilan eläinten sairastumisesta.


title: Vuoden 2009 influenssapandemia maittain

text: Hongkongin viranomaiset määräsivät 1. toukokuuta kaupungissa sijaitsevan Metropark-hotellin karanteeniin. Hotellissa yöpyi meksikolainen turisti, jolta todettiin H1N1-virus. Aluksi viranomaiset määräsivät ainoastaan 24 tunnin karanteenin, mutta myöhemmin laajensivat sen seitsemään päivään. Hotellissa oli noin 350 vierasta ja työntekijää.


title: Birgitte Husebye

text: Birgitte Husebye (s. 25. lokakuuta 1973) on norjalainen suunnistaja. Seuratasolla hän edustaa Fredrikstad SK:ta.


title: Birgitte Husebye

text: Invernessin MM-kilpailuissa 1999 Husebye voitti kultaa viestissä joukkuetovereinaan Elisabeth Ingvaldsen, Hanne Sandstad ja Hanne Staff. Hän voitti myös viestikultaa Truskavetsin EM-kilpailuissa vuotta myöhemmin.