title: Kari Kanervo

text: Kari Kanervo (s. 1. tammikuuta 1963 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä. Kanervo pelasi SM-liigassa yhteensä 412 runkosarjaottelua tehopistein 85+157=242 ja keräten 409 jäähyminuuttia sekä 83 playoff-ottelua tehopistein 19+22=41 ja keräten 98 jäähyminuutia. Hän pelasi urallaan myös Pohjois-Amerikassa, Saksassa ja Tanskassa. Kohtalaisen hyvin pisteitä tehnyt Kanervo oli myös suhteellisen fyysinen pelaaja, josta kertoo jäähyminuuttien määrän lisäksi myös muutamat tappelut.


title: Kari Kanervo

text: Kanervo on Turun Palloseuran kasvatti. Hän lähti 18-vuotiaana kaudeksi 1981–1982 Montréal Juniors-joukkueeseen, QMJHL:ään. Sitä ennen Minnesota North Stars varasi Kanervon 160. pelaajana . Kanervo palasi vuoden päästä takaisin TPS:ään kaudeksi 1982–1983, muttei vielä murtautunut joukkueen SM-liigakokoonpanoon ja pelasi 13 ottelua. Hän pääsi pelaamaan myös kolme ottelua pudotuspeleissä.


title: Kari Kanervo

text: Kanervo voitti SM-hopeaa keväällä 1985. Hän siirtyi Jokereihin syyskauden ajaksi lainalle kaudella 1986–1987, mutta palasi sittemmin TPS:ään, jossa pelasi kevääseen 1988 saakka. Kauden 1986–87 aikana Kanervo teki yhteensä tehot 21+18=39, joka oli hänelle läpimurto. Kaudeksi 1988–1989 Kanervo siirtyi JyP HT:n riveihin ja teki henkilökohtaisen piste-ennätyksensä tekemällä 40 ottelussa tehot 12+33=45. Hän voitti myös SM-hopeaa. Kaudella 1990–1991 Kanervo keräsi 102 jäähyminuuttia, joilla hän voitti koko SM-liigan jäähypörssin.


title: Kari Kanervo

text: Kaudeksi 1991–1992 Kanervo siirtyi Porin Ässiin. Hän piipahti kauden aikana myös yhden ottelun verran Oulun Kärpissä, jotka pelasivat I-divisioonaa. Kanervo pelasi myös seitsemän ottelua saksalaisessa Lausitzer Füchsessä tehopistein 2+3=5. Kaudeksi 1992–1993 Kanervo palasi TPS:ään, jossa hän voitti Suomen mestaruuden keväällä 1993. Hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi I-divisioonassa pelanneisiin Kalajoen Junkkareihin, joissa hän toimi joukkueen kapteenina. Kauteen mahtui mahtui myös muutaman viikon mittainen loukkaantuminen, kun Kanervo loukkasi niskana Lohtajalla sattuneessa hirvikolarissa. Kanervo palasi kesken kauden SM-liigaan ja siirtyi loppukaudeksi Tapparaan.


title: Kari Kanervo

text: Kanervo pelasi Tapparan jälkeen viimeiset vuotensa Tanskan pääsarjan EfB Ishockeyn riveissä, jossa hän lopetti uransa keväällä 1997.


title: Kari Kanervo

text: Kanervo pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1983 ja alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1981.


title: Tarhaturilas

text: Tarhaturilas ("Phyllopertha horticola") on lehtisarvisiin ("Scarabaeidae") kuuluva kovakuoriaislaji.


title: Tarhaturilas

text: Aikuinen kuoriainen on noin 8–12 millimetrin mittainen. Pää ja etuselkä ovat metallinvihreät, sinertävät tai tummanvihreät. Peitinsiivet ovat punaruskeat.


title: Tarhaturilas

text: Laji on jokseenkin harvinainen Etelä- ja Keski-Suomessa, missä sitä tavataan kesä-heinäkuussa.


title: Tarhaturilas

text: Lajia tavataan tavanomaisesti aurinkoisilla mailla lehtipuilla ja pensailla, joiden lehtiä se käyttää ravinnokseen. Kuoriaisella on tapana aloittaa lehden syöminen keskeltä ja siirtyä sitten kohti reunoja. Tarhaturilaat ovat aiheuttaneet Etelä-Savossa vaurioita omenapuille syömällä sekä puiden kukkia että raakileita. Se munii ruohikkoon. Toukka elää muiden turilaiden tavoin maassa ruohonjuuria syöden. Runsaana esiintyessään ruohikko kuivuu ja kuolee suuriltakin aloilta. Näin toukat voivat tuhota puutarhojenkin nurmikoita.


title: Nha Trang

text: Nha Trang on Vietnamin Khánh Hòan maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee Nam Trung Bộn alueella eteläisen Vietnamin rannikolla, lähellä kohtaa, jossa rantaviiva kääntyy jyrkästi etelärannikosta itärannikoksi.


title: Nha Trang

text: Kaupungissa on noin 300 000 asukasta. Siitä on tulossa suosittu turistikohde, sillä kaupungilla on hienot rannat ja miellyttävä, melko kuiva ilmasto.


title: NYT

text: NYT tai Nyt voi olla


title: Mooreansirri

text: Mooreansirri ("Prosobonia ellisi") oli Ranskan Polynesian Seurasaarilla elänyt kahlaaja. Siitä tunnetaan vain William Ellisin maalaus James Cookin kolmannelta retkeltä 1777, jolloin William Anderson keräsi kaksi yksilöä, jotka ovat myöhemmin kadonneet. Lajin holotyypin kuvaili Richard Bowdler Sharpe 1906.


title: Kesäolympialaiset 2024

text: XXXIII kesäolympialaiset pidetään vuonna 2024 Pariisissa, Ranskassa. Kyseessä on kolmas kerta, kun kisat järjestetään Pariisissa. Aikaisemmin kesäolympialaiset on järjestetty Pariisissa vuosina 1900 ja 1924, ja se tulee olemaan toinen kaupunki, jossa kisat on järjestetty kolmesti. Olympialaiset ovat myös kaikkiaan kuudennet Ranskassa järjestettävät olympialaiset. Ranska isännöi myös vuosien 1924, 1968 ja 1992 talviolympialaisia. Hakemisaika kisojen pitopaikaksi päättyi 15. syyskuuta 2015 ja virallisesti kisapaikka päätettiin syyskuussa 2017. Hakijoita kisojen järjestäjäksi oli kaksi: Ranskan Pariisi ja Yhdysvaltojen Los Angeles. 13. syyskuuta Kansainvälinen olympiakomitea julisti, että Pariisi tulisi isännöimään vuoden 2024 kesäolympialaiset ja Los Angeles vuoden 2028 kesäolympialaiset.


title: Christian Oster

text: Christian Oster (s. 1949) on ranskalainen kirjailija. Hänen kerrontatyylinsä edustaa kokeellista nouveau roman -perinnettä.


title: Christian Oster

text: Oster palkittiin Prix Médicis -kirjallisuuspalkinnolla romaanista "Mon grand appartement" (1999). Romaanista "Une Femme de Ménage" (suom. "Siivooja", 2009) on tehty myös elokuva.


title: Victory

text: Victory (engl. "voitto") voi viitata muun muassa seuraaviin:


title: Kalifornian talous

text: Kalifornian talous on Yhdysvaltain osavaltioiden talouksista suurin. Vuonna 2006 toiseksi suurin, Texasin talous, oli 60 % Kalifornian osavaltion taloudesta.


title: Kalifornian talous

text:
Merkittävä osa Kalifornian tuotteista viedään ulkomaille. Vuonna 2006 tuotteita vietiin Aasiaan 52 miljardin dollarin arvosta, Eurooppaan 25 miljardin, Meksikoon 18 miljardin ja Kanadaan 13 miljardin dollarin arvosta.
Tärkein talouden sektori on palveluelinkeinot, jotka tuottavat suurimman osan osavaltion budjetista (samoin kuin useimmissa muissakin Yhdysvaltojen osavaltioissa). Maatalouden tuotanto on suurempi kuin missään muussa osavaltiossa. Siitä 27 % tulee karjanhoidosta, 73 % maanviljelystä. Liikevaihdossa mitaten viisi tärkeintä maatalouden tuoteryhmää ovat maitotuotteet, kasvihuonetuotteet, rypäleet, mantelit ja karja. Tärkeimpiä vihanneslajeja ovat lehtisalaatti ja tomaatti, niiden jälkeen tulevat parsakaali ja porkkanat. Monista hedelmälajeista lähes koko Yhdysvaltain tuotanto saadaan Kaliforniasta. Näihin kuuluvat mantelit, aprikoosit, taatelit, viikunat, nektariinit, oliivit, luumut ja saksanpähkinät.


title: Kalifornian talous

text: Kalifornian rannikon pituus on 1 350 km, joten kalastus on luonnollisesti tärkeää. Arvokkaimpia kaloja ovat tonnikalat ja miekkakalat.


title: Kalifornian talous

text: Tuotantotalouden tärkeimpiä osa-aleita ovat elektroniikan ja sen komponenttien, tietokoneiden ja elintarvikkeiden valmistus.


title: Kalifornian talous

text: Kaivosteollisuuden tärkein tuote on raakaöljy. Kaikki Yhdysvaltojen tuottama boori tulee Kaliforniasta.


title: Kalifornian talous

text: Osavaltion talous on alijäämäinen, toukokuussa 2012 kuvernööri Jerry Brown ilmoitti että tulevan budjettivuoden alijäämä nousee jopa 16 miljardiin dollariin, vaikka ennusteissa veikattiin määräksi noin yhdeksää miljardia. Samalla Brown ehdotti veronkorotuksia.


title: Pekka-Paavali Sintonen

text: Pekka-Paavali Sintonen (s. 13. joulukuuta 1976) on suomalainen maalivahtivalmentaja ja entinen salibandymaalivahti, joka pelasi urallaan yhteensä 180 liigaottelua edustaen Oilersia ja Happeeta. Hän voitti Salibandyliigan Suomen mestaruuden kaudella 1998–1999. Lisäksi Sintonen saavutti MM-pronssia vuoden 2004 Salibandyn MM-kisoissa.


title: Pekka-Paavali Sintonen

text: Sintonen pelasi ensimmäiset liigaottelunsa kaudella 1994–1995 Oilersissa. Hän oli voittamassa kolmannella kaudellaan SM-pronssia ja heti seuraavalla kaudella SM-hopeaa. Samaisella kaudella Sintonen sai enemmän peliaikaa ja oli voittamassa Oilersille SM-kultaa kaudella 1998-1999. Mestaruusvuoden jälkeen Sintonen pelasi vielä kaksi kautta Oilersissa saavuttaen tuona aikana kaksi SM-hopeamitalia.


title: Pekka-Paavali Sintonen

text: Kaudeksi 2001-2002 hän siirtyi Jyväskylän Happeeseen, josta matka jatkui Ruotsiin. Sintonen pelasi vuodet 2002-2004 Balrog Oilersissa, josta hän palasi takaisin Suomeen, Oilersiin kaudeksi 2004-2005. Kauden päätteeksi Sintonen matkasi uudelleen Ruotsiin. Tällä kertaa IBF Faluniin, jossa yhden kauden päätteeksi Sintonen saavutti Svenska Superligan pronssia. Hän palasi kauden jälkeen Suomeen ja Happeeseen, jossa Sintonen myös päätti liigauransa kauteen 2006-2007.


title: Pekka-Paavali Sintonen

text: Pelaajauransa jälkeen Sintonen on toiminut asiantuntijakommentaattorina Urheilukanavan salibandylähetyksissä ja MTV3-kanavalla urheilutoimittajana sekä urheiluohjelmien tuottajana.


title: Tornan silta

text: Tornan silta (aik. "Tainionkosken silta") ylittää Tainionkosken Imatralla. Tainionkosken voimalaitoken yläpuolelle vuonna 1944 valmistunut langerpalkkisilta sortui osittain sillan kannen purkutöiden yhteydessä elokuussa 1998 ja yksi työntekijä kuoli. Sortuneen sillan paikalle korjattiin teräsrakenteinen silta, joka otettiin käyttöön heinäkuussa 1999.


title: Tornan silta

text: Sillan rakennutti Imatran Voima vuosina 1943–1944 ja sen kokonaispituus oli 215 metriä ja kokonaisleveys 5,6. Sillan keskellä oli kaksi langerpalkkia ja niiden molemmin puolin laattapalkkisiltaosuudet. Länsipään laattapalkkisilta oli rakennettu vasta vuonna 1987. Langerpalkkiosuuksien jänneväli oli noin 50,6 metriä. Pääpalkit olivat niittaamalla koottuja teräspalkkeja ja kaaret teräsbetonia. Betonikaaret oli yhdistetty toisiinsa kahdeksalla poikkipalkilla ja teräksiset pääpalkit poikittaispalkein. Pääpalkkien ja kymmenen metrin korkeuteen kohoavien betonikaarten välillä oli teräksiset riipputangot. Siltaa pidennettiin 35 metrillä vuonna 1987, kun uomaa oli levennetty Tainionkosken voimalaitoksen laajennuksen yhteydessä.


title: Tornan silta

text: Imatran kaupunki osti vuonna 1998 sillan kansirakenteet Imatran Voimalta, jonka omistukseen jäivät edelleen sillan tukirakenteet. Ainoan ajokaistan leveys oli noin 3,1 metriä ja lisäksi oli kevyelle liikenteelle 1,8 metriä leveä osuus. Sillalla oli liikennevalo-ohjaus ja 12,5 tonnin painorajoitus. Sillan katsottiin olevan liian kapea ja kantokyvyltään heikko senaikaiseen liikenteeseen ja kaupungin oli tarkoitus purattaa sillan kansirakenteet ja rakennuttaa uusi leveämpi silta vanhojen tukirakenteiden varaan.


title: Tornan silta

text: Silta sortui korjaustöiden yhteydessä 6. elokuuta 1998 noin kello 07.40, kun vanhaa siltarakennetta purettiin. Onnettomuuden sattuessa sillalla oli kolme työntekijää, jotka kaikki joutuivat veden varaan. Yksi heistä hukkui kovan virran, uimataidottomuuden, suojapuomin ja pelastusliivien puutteen vuoksi. Onnettomuudessa sillan idänpuoleisin langerpalkkiosuus sortui virtaan.


title: Tornan silta

text: Sillan sortumisen välittömänä syynä oli purkutyön ajaksi rakennettujen kahden tukitornin pettäminen.


title: Tornan silta

text: Puretun betonikaarisillan tilalle rakennettiin teräsrakenteinen silta. Nykyinen silta on kaksikaistainen, pituudeltaan 215 metriä.


title: Pinakoteekki

text: Pinakoteekki oli antiikin aikana maalausten säilyttämiseen tarkoitettu huone tai rakennus. Vitruviuksen mukaan sen tuli olla tilava, suuntautua pohjoiseen ja avautua pylväikköön. Pinakoteekkeja eli maalauskokoelmia oli niin Ateenan Akropoliin kaltaisilla kulttipaikoilla kuin varakkaissa yksityiskodeissakin.


title: Pinakoteekki

text: Nykyisin pinakoteekki tarkoittaa julkista taidegalleriaa. Tunnettuja ovat Milanon Pinacoteca di Brera sekä Münchenin Alte Pinakothek (vanha taide), Neue Pinakothek (1800-luku) ja Pinakothek der Moderne (uusi ja nykytaide).


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1966–1967

text: Jääkiekon SM-sarjakausi 1966–1967 oli järjestyksessään 37. SM-sarjakausi. Kausi pelattiin edelliskaudesta poiketen yhdessä lohkossa. 12 joukkuetta pelasivat kaksinkertaisen runkosarjan, jonka voittanut joukkue voitti mestaruuden. Kolme viimeiseksi sijoittunutta putosivat suomensarjaan.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1966–1967

text: Mestaruus palasi yhden vuoden tauon jälkeen Poriin, mestariksi selviytyi Rosenlewin Urheilijat-38. Mestaruus oli RU-38:n ensimmäinen ja myös viimeinen. RU-38 yhdistyi Porin Karhujen kanssa kauden jälkeen ja uusi seura sai nimekseen Porin Ässät.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1966–1967

text: Hopealle sijoittunut Turun Palloseura jäi RU-38:sta kolmen pisteen päähän, ja pronssia sai Tampereen Ilves joka jäi pisteen TPS:tä. Pistepörssin voitti RU-38:n Matti Keinonen.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1966–1967

text: Lukko, SaPKo ja Hermes putosivat Suomensarjaan, josta tilalle nousivat Helsingin IFK, Oulun Kärpät ja Upon Pallo.


title: Osmanien arkkitehtuuri

text: Osmanien arkkitehtuuri on Osmanien valtakunnan arkkitehtuuria, joka kehittyi Bursassa ja Edirnessä 1400- ja 1500-luvuilla. Se kehittyi seldžukkien arkkitehtuurista ja sai vaikutteita persialaisesta, bysanttilaisesta ja mamelukkien islamilaisesta arkkitehtuurista.


title: Osmanien arkkitehtuuri

text: Osmanien arkkitehtuuri kehittyi jo ennen kuin osmanivaltakunta oli vallannut osan Eurooppaa. Varhaisissa osmanien rakennuksissa näkyi elementtä sekä bysanttilaisesta että seldžukkien arkkitehtuurista. Osmanit rakentivat kivestä, kun keskiaasialaisessa arkkitehtuurissa suosittiin tiiliä. Varsinaisesti omaksi tyylisuunnaaksi osmanien arkkitehtuuri kehittyi 1400-luvun loppupuolella. Todellista huippukauttaan se eli arkkitehti Sinanin aikana 1500-luvulla.


title: Osmanien arkkitehtuuri

text: Merkittävä piirre osmanein arkkitehtuurissa, että se ammensi vaikutteita sekä eurooppalaisesta että islamilaisesta arkkitehtuurista, joten se kuuluu molempiin kulttuurien piiriin. Bysanttilaiset vaikutteet näkyivät esimerkiksi kivi- ja tiilirakenteiden sekoittamisessa ja pendentiivien käytössä kupolirakentamisessa. Lisäksi osmanien taiteeseen vaikutti yhteydet Italiaan. Monissa moskeijoissa Bursassa näkyy monia ikkuna-, portti- ja kattopiirteitä, joita löytyy myös italialaisesta arkkitehtuurista.


title: Osmanien arkkitehtuuri

text: Osmaniarkkitehtuurin huippukauden merkittävimpiä rakennuksia ovat monet Istanbulin moskeijoista. Näihin kuuluvat mm. Fatihin ja Bayzedin moskeijat. Edirnessä sijaitseva Selimin moskeija on yksi Sinanin merkittävimmistä töistä. Vaikka osmanien arkkitehtuuri keskittyi erityisesti uskonnolisiin rakennuksiin, se tuotti myös monia maallisia rakennelmia, kuten Topkapın palatsin.


title: Freddie Francis

text: Frederick ”Freddie” Francis (22. joulukuuta 1917 Islington, Lontoo – 17. maaliskuuta 2007 Lontoo) oli brittiläinen elokuvaohjaaja ja -kuvaaja. Hän sai kuvaajana Oscar-palkinnon elokuvista "Poikia ja rakastajia" (1960) ja "Glory" (1989). Ohjaajana hän oli erikoistunut kauhuelokuviin, joita hän ohjasi muun muassa Hammerille.


title: Yksimielisyysharha

text: Yksimielisyysharha tai virheellinen konsensusefekti on kognitiivinen vinouma, jossa yksilöllä on taipumus projisoida omaa ajattelutapaansa muihin yksilöihin. Toisin sanoen yksilö olettaa, että kaikki muut ajattelevat samalla tavalla, mikä johtaa virheelliseen näkemykseen vallitsevasta konsensuksesta. Tilastollisten tutkimusten mukaan oletus on kuitenkin väärä.


title: Yksimielisyysharha

text: Vääristymä ilmenee usein ryhmässä, jossa yksilö ajattelee oman ryhmänsä kollektiivisen mielipiteen edustavan myös laajemman ryhmän käsitystä asiasta. Kun yksilö huomaa, että konsensusta ei löydykään, hän helposti olettaa, että eri mieltä olevat yksilöt ovat väärässä. Toiminnalle ei ole löydetty yhtä selittävää tekijää.


title: Planeetta Zebes

text: Zebes on kuvitteellinen planeetta Nintendon Metroid-pelisarjassa. Suurimmaksi osaksi Metroid-pelit ovat sijoittuneet kyseiselle planeetalle ja jopa ensimmäisessä Metroidissa ollaan planeetta Zebesissä.


title: Planeetta Zebes

text: Planeetan alkuperäinen sivilisaatio oli muinainen Chozo-rotu, joka loi Samus Aranille mahtavan teknologian, jonka avulla Samus on niittänyt mainetta etevänä palkkionmetsästäjänä. Ajan myötä avaruuspiraatit hyökkäsivät Zebesiin, valtasivat sen itselleen ja tuhosivat kaikki Chozot.


title: Planeetta Zebes

text: Zebes on vuosien saatossa kokenut suuria muutoksia ympäristöiltään tai saamalla uusia alueita. Ensimmäinen Metroid esitteli kolme Zebesin aluetta: Brinstarin (johon lukeutuu myös Kraidin piilopaikka), Norfairin (johon lukeutuu myös Ridleyn piilopaikka) ja Tourianin. Super Metroid esitteli myös Craterian, Maridian ja Wrecket Shipin. oli muuten kaikki kuin edellisessä, paitsi että Maridia jätettiin pois, lisättiin uudet alueet nimeltään Chozo Ruins ja Chozodia ja Wrecked Ship sai nimekseen Space Pirate Mothership.


title: Planeetta Zebes

text: Super Metroidista lähtien tämä alue on toiminut aloituspaikkana (paitsi Zero Missionissa, sillä Samus Aran aloittaa Brinstarista niin kuin ensimmäisessä Metroid -pelissä; alus on vain Crateriassa). Crateria on kivistä Zebesin pintaa.


title: Planeetta Zebes

text: Ensimmäisessä ja Zero Missionissa peli virallisesti alkaa tästä alueesta. Alue on kummassakin pelissä kivistä luolastoa, joka on jaettu siniseen ja keltaiseen alueeseen sekä pieneen vihreään alueeseen. Kummassakin pelissä löytyy Brinstarin keltaista vettä, joka on vahingollista Samukselle. Super Metroid esitteli Brinstarin vihreänä viidakkoalueena sekä punaisena luolastona, ja vesi oli sen sijaan normaalia vettä. Pelissä on myös pieni osa sinistä Brinstaria, joka nähdään ensimmäisessä Metroidissa sekä Zero Missionissa. Brinstarin alueeseen kuuluu jokaisessa pelissä myös Kraidin piilopaikka. Super Metroidissa voi tavata minivastustajan nimeltään Itiökasvi. Zero Missionissa taas voi nähdä Lataussädemadon ja Kraidin piilopaikassa Happomadon.


title: Planeetta Zebes

text: Kaikissa peleissä Norfair on Zebesin vulkaanisinta ja sokkeloisinta aluetta. Se on myös jokaisessa Metroid-pelissä yksi Zebesin isoimmista alueista. Norfairiin kuuluu myös Ridleyn piilopaikka, joka on niin syvällä, että siellä on aina liian kuuma ilmasto ja liian tulista magmaa jopa Samuksen kestävimmällekin puvulle. Super Metroidissa voi tavata minivastustajan nimeltään Crocomire. Zero Missionissa taas voi nähdä Ötökkätoukan, Imagon toukan ja Ridleyn piilopaikassa itse Imagon.


title: Planeetta Zebes

text: Ainoa alue, joka esiintyy ainoastaan Super Metroidissa. Maridia on täynnä vettä, ja se sisältää myös juoksuhiekkoja ja mutatunneleita. Maridiassa voi tavata kaksi vastustajaa: Draygoonin sekä minivastustajan Botwoonin.


title: Planeetta Zebes

text: Zero Missionissa esitetään, kuinka Ridleyn komentama Avaruuspiraattien emoalus laskeutuu Zebesiin. Zero Missionin lopussa Samus hiipii sinne päästäkseen kulkemaan Chozodiaan. Aluksessa löytyy vastuksena Mecha-Ridley, jonka tuhouduttua käynnistyy ajastettu itsetuhomekanismi, minkä myötä alus räjähtää palasiksi. Super Metroidissa Samus vierailee aluksen raunioissa, jossa on kaikki sähköt siihen asti poissa, kunnes on tuhonnut sieltä löytyvä vastustaja, Phantoon.


title: Planeetta Zebes

text: Zero Mission esitteli alueet, jossa löytyy muinaisen Chozo-rodun vanhat rauniot. Chozodia on valtava temppeli, joka sisältää Samuksen voimakkaimman puvun. Chozodiassa voi löytää vastustajana Chozojen aavesoturin.


title: Planeetta Zebes

text: Lukuun ottamatta Zero Missionia tämä alue on toiminut pelien viimeisimpänä alueena, johon Samuksen on viimeiseksi päästävä. Alue on metallinen laboratorio, joka on aseistettu ja jossa avaruuspiraatit yrittävät muuntaa metroideista bioaseita Galaktista Federaariota vastaan. Tourianin keskipisteenä on Mother Brain, joka pitää Tourianissa kaiken yllä. Tämän tuhouduttua kytkeytyy automaattisesti itsetuhomekanismi.


title: Planeetta Zebes

text: Super Metroidissa Mother Brainin tuho käynnistää itsetuhomekanismin, joka luo niin ison räjähdyksen, että se räjäyttää Zebesin ytimen pirstaleiksi ja näin koko planeetta räjähtää olemattomiin.


title: Tahitinsirri

text: Tahitinsirri ("Prosobonia leucoptera") oli Ranskan Polynesian Tahitilla elänyt kahlaaja. Laji tunnetaan vain yhdestä näytteestä, jonka Johann Reinhold Forster keräsi James Cookin toisella matkalla, ja josta Georg Forster maalasi taulun 1773. Näyteyksilö on Leidenin museossa ja taulu Lontoossa. Lajin holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin 1789.


title: Alaskankarikukko

text: Alaskankarikukko ("Arenaria melanocephala") on Alaskan kotoperäinen kahlaaja. Se elää Alaskan länsi- ja eteläosissa, ja talvehtii Kaakkois-Alaskasta Luoteis-Meksikoon ulottuvalla rannikkoalueella. Lajin holotyypin kuvaili Nicholas Aylward Vigors Pohjois-Amerikan luoteisrannikolta 1829.


title: Husein Muhammed

text: Husein Muhammed (s. 1. joulukuuta 1980 Zakho, Irakin Kurdistan, Irak) on juristi ja vihreä poliitikko Helsingissä. Hän on etniseltä taustaltaan kurdi ja asunut Suomessa vuodesta 1994.


title: Husein Muhammed

text: Muhammed on osallistunut julkisuudessa keskusteluihin maahanmuutosta ja kotoutumisesta. Hän vastustaa erivapauksien myöntämistä muslimeille tai maahanmuuttajille ja šarian käyttöönottoa länsimaissa.


title: Husein Muhammed

text: Husein Muhammed on kirjoittanut kirjan "Yhtä erilaiset. Islam ja suomalainen kulttuuri" (Teos, 2011) sekä artikkelin teoksiin "En ole rasisti, mutta..." (Vastapaino, 2009), "Me muut: kirjoituksia yhteiskuntaluokista" (Teos, 2009) ja "Mitä Halla-aho tarkoittaa?" (Savukeidas, 2010).


title: Husein Muhammed

text: Muhammed on valmistunut oikeustieteen maisteriksi Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 2006. Hän on tai on ollut muun muassa Länsi-Helsingin Vihreiden hallituksen jäsen, Oikeuspoliittisen yhdistyksen (Demlan) hallituksen jäsen, Helsingin kaupungin maahanmuutto- ja kotouttamisasioiden neuvottelukunnan jäsen, Helsingin kaupungin opetuslautakunnan varajäsen, Maahanmuuttoviraston neuvottelukunnan varajäsen ja Amnesty Internationalin aktiivi. Muhammed on myös "Humanisti"-lehden kolumnisti, ja on kääntänyt kirjoja kurdin kielelle, muun muassa Kahlil Gibrania.


title: Husein Muhammed

text: Husein Muhammed oli vihreiden ehdokkaana Helsingissä vuoden 2012 kuntavaaleissa ja pääsi varavaltuutetuksi 492 äänellä. Eduskuntavaaleissa 2011 Helsingin vaalipiirissä hän sai 1 163 ääntä.


title: Husein Muhammed

text: Muhammed työskenteli vuonna 2011 Vähemmistövaltuutetun ylitarkastajana ja vuonna 2013–2014 Uudenmaan ely-keskuksen maahanmuuttopäällikkönä. Hän on Arffman Consultingin kehittämispäällikkö toukokuusta 2015 lähtien.


title: Antikapitalismi

text: Antikapitalismi kuvaa kapitalismia vastustavia liikkeitä, ideoita ja asenteita. Termin tiukimman määrittelyn mukaan antikapitalistit pyrkivät korvaamaan kapitalismin toisella järjestelmällä.


title: Antikapitalismi

text: On myös olemassa osin antikapitalistisia näkemyksiä, jotka pyrkivät korvaamaan vain osan kapitalistisesta järjestelmästä


title: Antikapitalismi

text: Anarkistit vaativat valtion täydellistä lakkauttamista ja useat anarkistit vastustavat kapitalismia, koska he katsovat sen pyrkivän hallitsemaan yksilöitä sosiaalisesti (vaurauden epätasaisen jakautumisen myötä) ja pakottamalla hierarkiaan. Jotkin anarkismin muodot vastustavat kapitalismia kokonaisuudessaan, mutta tukevat joitain tiettyjä elementtejä kuten markkinoita ja jotkut jopa yksityisomistusta.


title: Antikapitalismi

text: Osa konsevatisteista ei pidä vapaasta kapitalismista. Erityisesti Manner-Euroopassa useat konservatistit suhtautuvat varauksellisesti kapitalismin vaikutukseen kulttuuriin ja tapoihin. Ranskan suuren vallankumouksen konservatiivinen oppositio ja individualistisen liberalismin kehittyminen poliittisina teorioina ja sosiaalisina käytäntöinä pyrki säilyttämään perinteiset sosiaaliset hierarkiat, käytännöt ja instituutiot.


title: Antikapitalismi

text: Paleokonservatismi ja muut traditionalistiset ideologiat vastustavat usein kapitalistista etiikkaa yhteiskunnan sosiaalisia traditioita rappeuttavina. Jotkin näkemyksistä muistuttavat uskonnollisen kommunismin vastaavia.


title: Antikapitalismi

text: Ekofeministit kritisoivat kapitalismin pyrkimyksiä määritellä maailma ihmisten hyödynnettävissä olevina resursseina. He myös katsovat sen lähtökohtaisesti heikentävän ihmisten välisiä suhteita. Ekofeministit näkevät kapitalismin patriarkaalisena rakenteena, joka rakentuu ”luonnon, naisten ja muiden ihmisten kolonisaatiolle”.


title: Antikapitalismi

text: Vasemmistoliiton europarlamentaarikko Esko Seppänen on todennut, että ”Yhdysvallat on kapitalismin isänmaa, jossa raha on äidinkieli. Hallitseva ideologia on rahan totalitarismi ja talous toimii kuin markkinoiden diktatuuri”. George Bernard Shaw kuvailee 1800-luvun Englantia termillä laissez-faire. Shawn mukaan laissez-fairen aikana työntekijöitä kohdeltiin epäoikeudenmukaisesti.


title: Rock’n’Roll Circus

text: Rock'n'Roll Circus on Ayumi Hamasakin kolmastoista studioalbumi, joka julkaistiin 14. huhtikuuta 2010. Albumi julkaistiin samana päivänä kuin DVD-julkaisu "ARENA TOUR 2009 A ~NEXT LEVEL~".


title: Ponte Santa Trinita

text: Ponte Santa Trinita () on Arnon ylittävä silta Firenzessä, Italiassa. Se edustaa renessanssityyliä, ja sen on suunnitellut Bartolomeo Ammanati. Silta valmistui 1569.


title: Ponte Santa Trinita

text: Nykyisen sillan puinen edeltäjä valmistui 1252. Se oli Firenzen neljäs silta, joka ylitti Arnon. Sillan valmistamisen rahoitti Frescobaldin suku. Se nimettiin läheisen Santa Trinitan kirkon mukaan. Silta kesti vain seitsemän vuotta, kunnes se romahti väkijoukon painosta. Tämän jälkeen paikalle rakennettiin kivinen silta, joka sortui vuoden 1333 tulvassa. Kolmannen sillan suunnitteli Taddeo Gaddi. Se sortui vuonna 1557.


title: Ponte Santa Trinita

text: Nykyisen sillan rakentamisen määräsi Cosimo I de' Medici. Sen suunnitteli Bartolomeo Ammanati todennäköisesti Michelangelo alkuperäissuunnitelmien pohjalta. Sillan jokaiseen kulmaan pystytettiin vuodenaikoja kuvaavat patsaat vuonna 1608 Cosimo II de' Medici ja Maria Maddalenan häiden kunniaksi. Patsaiden suunnittelijat olivat Giovanni Caccini (kevät ja syksy), Taddeo Landini (talvi) ja Pietro Francavilla (kesä).


title: Ponte Santa Trinita

text: Saksalaiset sotilaat räjäyttivät sillan toisessa maailmansodassa vuonna 1944. Se rakennettiin uudelleen Ammanatin piirustusten mukaan 1952. Rakentamiseen käytettiin alkuperäisiä kiviä, joita nostettiin ylös Arnosta. Myös pahasti vaurioituneet patsaat pelastattiin joesta, ja laitettiin takaisin paikoilleen. Kevättä esittävän patsaan pää löydettiin vasta 1961.


title: Kanavuoren koulu

text: Kanavuoren koulu on Jyväskylän Vaajakoskella sijaitseva alakoulu. Koulurakennuksen huonon kunnon vuoksi se on jo vuodesta 2005 toiminut väliaikaisissa tiloissa, syksystä 2012 alkaen Vaajakummun ja Vaajakosken kouluissa. Kanavuoren alueelle on kaavoitettu yhdistetty päiväkoti ja koulu, jossa koulua kävisivät alimpien luokkien oppilaat. Sen rakentaminen ajoittuu kaupungin investointiohjelman mukaan alkavaksi 2016.


title: Baftan televisiopalkinnot

text: Britannian Akatemian TV-palkinnot () ovat brittiläisiä televisioalan palkintoja, jotka jakaa vuosittain British Academy of Film and Television Arts (BAFTA). Jakajatahon mukaan sekä televisiopalkinnot että akatemian niin ikään jakamat elokuvapalkinnot tunnetaan BAFTA-palkintoina. Televisiopalkinnot vastaavat yhdysvaltalaisia Emmy-palkintoja.


title: Baftan televisiopalkinnot

text: Ensimmäisen kerran palkinnot jaettiin 24. lokakuuta 1954 kuudessa kategoriassa. Vuoteen 1958 asti palkinnot myönsi Guild of Television Producers and Directors, joka yhdistyi sitten British Film Academyn kanssa. Nykyisin palkinnot myöntää British Academy of Film and Television Arts.


title: Baftan televisiopalkinnot

text: Vuosina 1968–1997 elokuva- ja televisiopalkinnot jaettiin samassa tilaisuudessa, mutta seremonioiden nopeuttamiseksi palkinnot on vuodesta 1998 lähtien jaettu kahdessa erillisessä palkintogaalassa.


title: Baftan televisiopalkinnot

text: Kilpailuun voivat osallistua vain brittiläiset ohjelmat. Kaikki Britanniassa näkyvät televisiokanavat voivat asettaa ehdokkaita ja myös itsenäiset tuotantoyhtiöt voivat ehdottaa tv-ohjelmia palkittavaksi.


title: Baftan televisiopalkinnot

text: Ehdokkaiden asettamisen jälkeen äänestäminen tapahtuu verkossa kaikkien Akatemian äänivaltaisten jäsenten kesken. Yleensä neljä eniten ääniä saanutta ohjelmaa valitaan jatkoon ja yhdeksänjäseninen palkintolautakunta valitsee lopullisen voittajan.


title: Baftan televisiopalkinnot

text: Äänestysten lisäksi myönnetään myös kunniapalkintoja, joita ovat Dennis Potter -palkinto parhaasta käsikirjoituksesta, Alan Clarke -palkinto parhaasta luovasta työstä ja Richard Dimbleby -palkinto parhaasta työstä asiaohjelmassa.


title: Baftan televisiopalkinnot

text: Palkintogaala lähetetään Britannian televisiossa yleensä tilaisuutta seuraavana päivänä. Tilaisuuden televisioinnista vastaa vuoroittain BBC One ja ITV1.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Hyökkäysvaunurykmentti (HvR) oli 15. heinäkuuta 1919 perustettu Suomen armeijan panssariaselajin joukkoyksikkö, joka sijoitettiin Santahaminaan mahdollisesti siksi, että sen siirtäminen tukemaan Viron vapaussotaa olisi helppoa. Hyökkäysvaunurykmentti siirrettiin Santahaminan varuskunnasta Poltinahon varuskuntaan Hämeenlinnaan 3. syyskuuta 1921. Vuonna 1925 Hyökkäysvaunurykmentti supistettiin Hyökkäysvaunupataljoonaksi ja 1927 Erilliseksi hyökkäysvaunukomppaniaksi, joka syyskuussa 1939 muutettiin Panssarivaunupataljoonaksi.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Päätöksen yksikön perustamisesta teki valtionhoitaja Mannerheim. Hyökkäysvaunurykmentin komentajaksi määrättiin Hämeen ratsurykmentin suomalainen majuri Harry Uno Alfthan. Myös monet muut Hyökkäysvaunurykmentin henkilökuntaan kuuluvat olivat ratsuväessä palvelleita. Rykmenttiin valittavista asevelvollisista oli annettu tarkat määräykset. Henkilöstön tekniseen osaamiseen ja poliittiseen luotettavuuteen kiinnitettiin erityistä huomiota.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Rykmenttiä perustettaessa ei Suomessa ollut riittävää osaamista koulutuksen aloittamiseksi, joten Ranskasta saapui kapteeni Pivetaun johtama komennuskunta. Komennuskunta antoi rykmentin henkilöstölle kalustoteknisen koulutuksen. Santahaminan saari oli panssarivaunujoukkojen koulutuksen kannalta pieni sijoituspaikka, mutta siellä voitiin kuitenkin toteuttaa ampumakoulutusta ja pieniä taktisia harjoituksia. Sen vuosipäiväksi nimettiin 14. heinäkuuta 1919. Everstiluutnantti Seppo Soikkelin mukaan on mahdollista, että päivämäärä 14. heinäkuuta valittiin Ranskan suuren vallankumouksen mukaan.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Hyökkäysvaunurykmentille tilattiin kalustoksi Ranskasta 32 ensimmäisen maailmansodan aikaista, kunnostettua Renault FT-17 -panssarivaunua. Vaunuista vain 14 oli varustettu tykillä. Konekiväärillä varustetut vaunut oli varustettu 8 mm:n ilmajäähdytteisellä 1914-mallisella Hotchkiss-konekiväärillä. Tykillisissä Renaulteissa oli aseistuksena 37 mm:n Puteaux-tykki. Ne tulivat valmiiksi jaettaviksi 26. elokuuta 1919. Ranskan pyynnöstä kaksi vaunua, yksi konekiväärillinen ja yksi tykillinen, lainattiin Viroon tukemaan Luoteis-Venäjän armeijan hyökkäystä syys-lokakuussa kohti Petrogradia. Osaston johtajaksi tuli ranskalaisista opetusupreereista luutnantti d'Arcier. Komennus Viron vapaussodassa kesti 17. lokakuuta 1919 – 9. huhtikuuta 1920. Osaston vaunut tulivat huonokuntoisina takaisin, minkä vuoksi Ranska hyvitti korjauskuluja lähettämällä kaksi uutta vaunua Ranskasta.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Suomalaisen ajattelun mukaan panssarivaunut katsottiin tykistöön liittyviksi, minkä vuoksi Hyökkäysvaunurykmentti koostui kahdesta patteristosta, jotka kummatkin jakautuivat kolmeen patteriin, joista jokainen jakautui kahteen jaokseen. Jokaisessa jaoksessa oli kaksi panssarivaunua: yksi konekiväärillinen Renault ja yksi tykillinen Renault. 24:n panssarivaunun lisäksi oli patterien päällikköjen vaunut, jolloin kahdessa patteristossa oli yhteensä 30 panssarivaunua.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Panssarivaunujoukkojen kehittäminen oli pitkälti rykmentin komentajan eversti Aarne Sihvon vastuulla. Sihvo oli saanut Ranskasta hyökkäysvaunuoppia, jota nyt sovellettiin kehitettäessä suomalaisia panssarivaunujoukkoja. Hän laati monia ohjesääntöjä, joilla oli suuri merkitys uudessa aselajissa. Komentajan vaihtuessa vuonna 1923 alkoi panssariaselajin alamäki. Rykmentti pienennettiin vuoteen 1927 mennessä Hyökkäysvaunukomppaniaksi. Kehityssuunta oli päinvastainen kuin muualla Euroopassa, jossa panssarijoukkoja kehitettiin voimakkaasti.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Hyökkäysvaunurykmentissä ei tulitoimintaa käsitteleviä ohjeita juurikaan ollut. Käytössä oli yleisesikunnan kirja ”Ohjeita keveiden hyökkäysvaunujen käytössä ja ohjauksessa”. Se kertoi tulitoiminnasta vain tulen ulottuvuuden ja painotti tulen keskittämistä. Panssarivaunujen ampumatarvikkeet olivat huomattavan kalliita. Tämän takia ampumaharjoitteluun varatut ampumatarvikemäärät olivat usein liian vähäisiä. Vuonna 1922 ampumatarvikkeita oli vain neljä kappaletta ampujaa kohden. Vaunuissa ei ollut vakautettua asejärjestelmää, mutta ammuntaa harjoiteltiin silti liikkeestä. Liikeammunnan tulokset olivat heikkoja. Ennen talvisotaa ei käytössä ollut ampumatoimintaa käsitteleviä ohjeita. Koulutus ja ampumatoiminta perustuivat perimätietoon. Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen ei panssarivaunujen tulitoiminnalta voitu odottaa ihmeitä. Pienet laukausmäärät korkeintaan totuttavat miehistön tulitoimintaan, mutta varsinaista ampumataitoa ne eivät juuri kehitä. Panssarivaunujoukon johtaminen ilman hyviä viestivälineitä on vaikeaa. Vaunujen liikkuessa kova melu ja huono näkyvyys varsinkin toimittaessa luukkujen alta hankaloittavat toimintaa entisestään. Tehokkainta johtaminen on radiolla. Ennen talvisotaa ei vaunuissa ollut radioita, joten johtaminen perustui käsi-, lippu-, vihellyspilli- ja sisämerkkeihin. Sisämerkeillä johdettiin omaa vaunua ja muilla merkeillä muita vaunuja. Esityksiä radiokaluston ja vaunupuhelimien hankkimiseksi tehtiin, mutta radioita ja puhelimia ei talvisotaan mennessä saatu. Kaluston puuttuessa ei sodan syttyessä ollut minkäänlaisia perusteita viestitoiminnalle. Kun radioita myöhemmin saatiin, olivat toimintamallit kehitettävä täysin tyhjältä pohjalta.


title: Hyökkäysvaunurykmentti

text: Viipurilaisten naisten lahjoittama Ellinor Vivalon suunnittelama Hyökkäysvaunurykmentin lippu vihittiin 16. toukokuuta 1922. "Lippuvaate on kooltaan 80 x 95 cm. Tangon vapaana olevan osan pituus on 210 cm, Lippuvaate on tummanharmaata silkkiä, reunus palteellinen. Lipussa on vilja-aiheinen reunuskoristelu. Lipun keskusaiheena on auringon kuva mallia vuodelta 1665. Tämän auringon kuvan keskellä on teräksen värinen kypärä."


title: Claude-Louis Navier

text: Claude Louis Marie Henri Navier (10. helmikuuta 1785 Dijon, Ranska – 21. elokuuta 1836 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen insinööri, joka oli merkittävimpiä virtausmekaniikan kehittäjiä.


title: Claude-Louis Navier

text: Navierin–Stokesin yhtälöt on nimetty hänen ja George Gabriel Stokesin mukaan.


title: Claude-Louis Navier

text: Nuoren Navierin isä kuoli vuonna 1793 ja hänen äitinsä pyysi tämän setää Emiland Gautheyltä toimimaan pojan opettajana. Setä oli Ranskan sillat ja tiet ylläpitävien armeijan joukkojen insinööri. Vuonna 1802 Navier pääsi École polytechnique -kouluun ja vuonna 1804 hän jatkoi opintojaan École Nationale des Ponts et Chaussées -koulussa, josta valmistui vuonna 1806.


title: Claude-Louis Navier

text: Hän johti Choisyn, Asnièresin ja Argenteuilin siltojen rakentamista, Pariisissa Île de la Citén silta on hänen suunnittelemansa.


title: Claude-Louis Navier

text: Aikanaan hän seurasi setäänsä ylitarkastajana Corps des Ponts et Chaussées -joukoissa.


title: Claude-Louis Navier

text: Vuonna 1824 Navier valittiin Ranskan tiedeakatemiaan. Vuonna 1830 hänet nimitettiin professoriksi École Nationale des Ponts et Chaussées -koulussa ja 1831 professoriksi, Augustin Louis Cauchyn seuraajaksi, matematiikassa ja mekaniikassa École polytechnique'ssa.


title: Claude-Louis Navier

text: Vuonna 1819 hän korjasi Galileo Galilein väärän mallin jännityksen jakaumasta taivutetussa palkissa. Navier kehitti yleisen elastisiteettiteorian eli loi lujuuslaskennan perusteet vuonna 1821. Vuonna 1826 hän määritteli materiaalien kimmomodulin (E).


title: Claude-Louis Navier

text: Vuonna 1822 hän kehitti virtausmekaniikan ydintä olevat Navier-Stokes-yhtälöt.


title: Petter Eliassen

text: Petter Eliassen (s. 1. joulukuuta 1985) on norjalainen maastohiihtäjä.


title: Petter Eliassen

text: Eliassen hiihti maailmancupissa vuosina 2009–2014. Aktiivisesti hän kiersi cupia vuosina 2010–2012 hiihtäen muina vuosina lähinnä Pohjoismaissa järjestetyissä osakilpailuissa. Eliassen osallistui maailmancupiin ensimmäisen kerran Trondheimissa maaliskuussa 2009 sijoittuen 50 kilometrin perinteisen tyylin yhteislähtökilpailussa 21:nneksi. Parhaimmillaan hän oli neljäs Oslon 50 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa maaliskuussa 2013.


title: Petter Eliassen

text: Maailmancup-uransa jälkeen Eliassen on keskittynyt Ski Classics -maratonhiihtoihin. Hän voitti vuonna 2015 König Ludwig Laufin, Vaasahiihdon, Birkebeinerrennetin sekä Årefjällsloppetin ja samalla sarjan kauden 2014–2015 kokonaiskilpailun.


title: Petter Eliassen

text: Eliassen sijoittui Oslon MM-kilpailuissa 2011 50 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 11:nneksi ja 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 15:nneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli 50 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa 14:s. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Eliassen saavutti pronssia 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 2008.


title: Petter Eliassen

text: Eliassen on saanut Norjan mestaruuskilpailuissa hopeaa 30 kilometrillä 2008 ja pronssia 50 kilometrillä 2010.


title: Moe Meguro

text: Moe Meguro (, s. 20. marraskuuta 1984 Minamifurano, Hokkaidō) on japanilainen curlingpelaaja.


title: Moe Meguro

text: Meguro on osallistunut Japanin joukkueen jäsenenä talviolympialaisiin kahdesti: Torinossa 2006 hän heitti ykkösenä Japanin joukkueen sijoittuessa seitsemänneksi. Vancouverissa 2010 Meguro toimi joukkueen kapteenina Japanin sijoittuessa kahdeksanneksi. Vuoden 2008 MM-kilpailuissa Meguron johtama Japani sijoittui neljänneksi, millä pronssimitalin Sveitsille hävinnyt joukkue sivusi Japanin naiscurlingin kaikkien aikojen parasta saavutusta (MM 1997, 4.).


title: Moe Meguro

text: Tyynenmeren-mestaruuskilpailuissa Meguro on voittanut yhden mestaruuden sekä kaksi hopea- ja pronssimitalia. Lisäksi hänellä on pronssimitali vuoden 2007 talviuniversiadeista.


title: Helmuth James von Moltke

text: Helmuth James Graf von Moltke (11. maaliskuuta 1907 – 23. tammikuuta 1945) oli saksalainen juristi, Adolf Hitlerin vastaisen opposition jäsen natsi-Saksassa, ja yksi Kreisaun piirin, erään vastarintaryhmän perustajajäsen. Hän oli sotamarsalkka Helmuth von Moltken veljen pojanpojanpoika.


title: Helmuth James von Moltke

text: Helmuth von Moltke ei ollut mukana Hitlerin vastaisessa salaliitossa, mutta Gestapo pidätti hänet tammikuussa 1944, koska hän oli kertonut eräälle kollegalleen poliisin etsivän tätä. Moltke oli joka tapauksessa vastustanut Hitlerin tappamista, sillä hän uskoi natsijohtajan kuoleman tekevän hänestä vahvan marttyyrin. Siitä huolimatta vangittuja salaliittolaisia kuulusteltaessa hänen nimensä tuli esille ja hänet tuomittiin kansantuomioistuimessa kuolemaan. Moltke teloitettiin Plötzenseen vankilassa tammikuussa 1945.


title: Tiara

text: Tiara on hieman kruunua muistuttava päässä pidettävä koriste. Se on nykyisin yleensä naisten käyttämä, otsalle tai hiusten päälle sijoitettu puolikruunu, jollaista voidaan kutsua myös diadeemiksi.


title: Tiara

text: Tiara on vanha paavillinen tunnus, joka kuului vuosisatojen ajan on paavien ja Pyhän Istuimen tunnuksiin. Sen juuret ovat antiikin maailmassa ja alun perin se oli valkeasta kankaasta valmisettu päähine. Tiaran alkuperäinen nimi oli ”camelaucum” (), joka saattaa olla peräisin Syyriasta. Paavit kantoivat 500–600-luvuilta lähtien tiaraa vain ”maallisena” päähineenään, ja pitivät liturgian aikana aina piispanmitraa eli hiippaa. Tiara alkoi muistuttaa kruunua kuitenkin vasta myöhäiskeskiajalla.


title: Tiara

text: Viimeinen tiaraa käyttänyt paavi oli Paavali VI, joka lopulta luopui koristeen käytöstä 1960-luvulla. Sen jälkeen paavit eivät ole enää käyttäneet paavillista tiaraa päähineenään, mutta siitä huolimatta tiara säilyi paavin ja Pyhän Istuimen tunnuksena, Pietarin avainten ohella. Paavi Benedictus XVI kuitenkin luopui tiarasta omana tunnuksenaan, ja käytti sen sijaan vaakunassaan piispanmitraa.


title: Tiara

text: Kuninkaalliset ovat kautta aikojen käyttäneet tunnusmerkkeinään kruunua ja tiaraa, ja yhä nykyäänkin kuninkaalliset juhlivat suurissa tilaisuuksissa yleensä käyttäen joko kruunua tai tiaraa. Esimerkiksi Ruotsin Prinsessa Madeleinen hiuksille on kiinnitetty useimmiten juuri kruunu tai tiara.


title: Tiara

text: Suomessa perinteisen pukeutumisetiketin mukaan tavalliset kansalaiset voivat käyttää kello 18:n jälkeen alkavissa suurissa iltapukujuhlissa (esimerkiksi itsenäisyyspäivän vastaanotto Presidentinlinnassa) kampauksien koristeena pieniä cocktail-hattuja tai hiuskoristeita. Pientä tiaraa voi siis hyvin käyttää hiuskoristeena suurissa juhlissa kuninkaallisten tapaan.


title: Tiara

text: Häissä morsian voi käyttää asuaan täydentävänä koristeena hiuksissaan morsiuskruunua tai tiaraa. Tiaran käyttö hääasusteena onkin nykyisin hyvin yleistä, ja morsiuskruunun käyttö on harvinaistunut.


title: Tiara

text: Naisten kauneuskilpailuissa tiaraa käytetään yleisesti kilpailun voittajan ja niin sanottujen perintöprinsessojen koristeena.


title: Tiara

text: Kirjoitusasut "tiara" ja "tiaara" ovat kumpikin hyväksyttyjä. Suomen kielen sanakirjoissa on vanhastaan esiintynyt vain muoto "tiaara", mutta nykyään lyhyempi kirjoitusasu on käytössä yleisin. "Tiara" otettiin mukaan Kielitoimiston sanakirjaan vuonna 2012, ja se esitetään nyt rinnakkain "tiaara"-muodon kanssa.


title: Granö (Sipoo)

text: Granö on saari Sipoon edustalla Suomenlahdessa ja kuuluu Sipoon kuntaan.


title: Granö (Sipoo)

text: Mantereesta sen erottaa noin kilometrin levyinen salmi. Lännessä Kalkkisaarenselän vastarannalla ovat Vuosaaren sataman lähimmät laiturit, pohjoisessa ovat Karhusaari ja Talosaari, etelän puolella Mölandet.


title: Granö (Sipoo)

text:
Museoviraston mukaan saaren pohjoisosassa on sijainnut 1600-luvulla keskiaikainen kylä.
Isoviha tyhjensi kolmen torpan käytössä olleen Granön ja asutus palasi vasta 1700-luvun puolivälissä, kun Östersundomin kartano perusti saareen kaksi torppaa.


title: Granö (Sipoo)

text: Saarelle rakennettiin tiilenpolttamo 1700-luvun loppupuolella (toisen lähteen mukaan 1850-luvulla).


title: Granö (Sipoo)

text: Helsinki osti osan Granön saaresta, sillä saarta kaavailtiin 1970-luvulla Suomen ensimmäisen ydinvoimalaitoksen sijoituspaikaksi. Suunnitelma ei koskaan toteutunut ja valtaosa saaresta on edelleenkin rakentamatonta. Saaren korkein kohta kohoaa noin 30 metrin korkeuteen merenpinnasta.


title: Granö (Sipoo)

text: Granön suunnitteluperiaatteiden mukaan Granön saari on seudullisesti mielenkiintoinen ja vetovoimainen merellinen osa kaupunkirakennetta. Granön saarelle suunnitellaan rakennettavaksi silta ja sitä kehitetään modernina kansanpuistona. Granön saarella mahdollistetaan monipuolinen veneilytoiminta. Granön saarelle osoitettava rakentaminen on luonteeltaan tiivistä kestävän ja energiatehokkaan kehityksen periaatteita toteuttavaa pientalokaupunkia, jonka alustava asukastavoite on 2 000 asukasta. Aluerakennetta suunnitellaan huomioiden saaren erityisyys, mutta maankäytön vaiheittaiseen toteuttamiseen varaudutaan.


title: Granö (Sipoo)

text:
Vaikka Granö saari sijaitsee Sipoon kunnan alueella, ei saarta ole liitetty "Sipoon saariston ja rannikon osayleiskaava" alueeseen.
Sipoon lounaisosa liitettiin Helsinkiin 1.1.2009 ja Granön kaavoitus Östersundomin kaavaan, jota kehitetään rajakuntien yhteistyönä.


title: Granö (Sipoo)

text:
Saaressa sijaitsee lomakiinteistöjen lisäksi Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskuksen leirintäalue.
Helsingin kaupungin omistamien alueiden pinta-ala on noin 30 ha.__SISLUETTPAKOTUS__


title: Santahaminan varuskunta

text: Santahaminan varuskunta on Santahaminan saarella Helsingissä (vuoteen 1946 asti Helsingin maalaiskunnassa) toimiva varuskunta, jolla sijaitsee muun muassa Maanpuolustuskorkeakoulu laitoksineen. Alun perin Santahaminan varustamisen aloitti Venäjän keisarikunnan armeija Suomen sodan aikana 1808 kahdella kenttätykistöpatterilla. Oolannin sodan aikana varuskunta sai Suomenlinnan ohella osansa Yhdistyneen kuningaskunnan Kuninkaallisen laivaston tykkitulesta, minkä seurauksena kuolleiden venäläisten sotilaiden muistolle on Maanpuolustuskorkeakoulun pihalle pystytetty muistomerkki.


title: Santahaminan varuskunta

text: Suomen sodan aikana Santahaminan länsikärkeen rakennettiin kahdeksantykkinen venäläinen kanuuna-mörssäripatteri. Santahaminan tiilitehtaan yhteyteen rakennettiin 1820-luvulla ensimmäinen kasarmi. 1832 rakennettiin tykistölle sopiva ampuma-alue, jota käytettiin 1800-luvulla.


title: Santahaminan varuskunta

text: Brittien ja ranskalaisten Krimin sodan (eli Oolannin sodan) yhteydessä järjestämän merisaarron aikana Santahaminan varuskunnassa oli muun muassa noin 1 100 tykkimiestä, joista 700 oli suomalaista alkuperää. He palvelivat 12 tykistöpatterissa.


title: Santahaminan varuskunta

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa Santahaminan varuskunnassa oli vuonna 1907 kahdeksan linnoitustykistöpatteria, joilla oli yhteensä 52 tykkiä – noin neljäsosa Viaporin tykistön tykeistä. Varuskunnan ortodoksinen kirkko valmistui 1908. Alueelle rakennettiin paljon kasarmeja 1905–1916. Santahaminan varuskunnassa oli useita yksiköitä: kenraalimajuri Töpferin komentama Lesnoin 197. jalkaväkirykmentti, eversti Svjaskinin komentama Viaporin linnoitustykistön 2. pataljoona ja everstiluutnantti Serebrjakovin johtama Viaporin miinakomppania.


title: Santahaminan varuskunta

text: Ilmavalvontatoiminta alkoi 1910, kun saareen tukeutui Viaporin 3. Ilmapurjehduskomppania. Jo maailmansodan toisena vuotena 1915 saarelle tuli eversti Buchin komentaman 428. Stariskin jalkaväkirykmentin kaksi pataljoonaa.


title: Santahaminan varuskunta

text: Suomen sisällissodan jälkeen varuskunnassa oli Santahaminan vankileiri, jossa pidettiin lähinnä naisvankeja.


title: Santahaminan varuskunta

text: Itsenäisyyden alkuaikoina Santahaminassa toimivat muun muassa Hyökkäysvaunurykmentti 1919–, Santahaminan lentoasema 1918–, Lentopataljoona (Ilmailupataljoona), Lento-osasto II, Ilmavoimien lentokonetehdas (vuodesta 1928 Valtion lentokonetehdas) 1921–,


title: Santahaminan varuskunta

text: Toisen maailmansodan jälkeen perustettiin Puolustuslaitoksen Santahaminan tehdas, jossa rakennettiin työkoneita pääasiassa siviilikäyttöön. Yhteissisun (myöhemmin Vanajan Autotehdas) liittoutuneiden ylijäämävarastoista ostamia yhdysvaltalaisia White M2 -puolitela-autoja muutettiin salaojankaivukoneiksi, nosturiautoiksi, kompressorivaunuiksi ja kivenraivauskoneiksi vuoteen 1955 saakka. Vuonna 1953 tehtaalla aloitettiin yksittäiskappaleina hydraulisten traktorikaivureiden valmistus. Santahaminan tehdas tuhoutui tulipalossa vuonna 1957 ja sen toiminta siirrettiin Vammalaan uuteen Puolustuslaitoksen Vammaskosken tehtaaseen. Vammalassa traktorikaivureiden valmistus kehittyi sarjatuotannoksi ja niiden nimeksi tuli Vammas.


title: Soturikissat

text: Soturikissat () on Erin Hunterin kirjoittama moniosainen kirjasarja. Erin Hunter on salanimi, jonka taustalla on kuusi kirjailijaa, Kate Cary, Cherith Baldry, Victoria Holmes, Tui Sutherland, Gillian Phillip ja Inbali Iserles. Erin Huntereista Kate Cary, Cherith Baldry, Victoria Holmes ja Tui Sutherland ovat työskennelleet Soturikissat-sarjan parissa.


title: Soturikissat

text: "Soturikissat" on jaettu eri tarinajaksoihin, jotka sijoittuvat periaatteessa samaan aikaan ja niiden aihe on sama: metsän villit kissat, jotka elävät neljässä eri klaanissa Tähtiklaanin (kissojen kuolleet esi-isät, jotka asuvat tähdissä ja vahtivat ja ohjaavat heitä) asettamien lakien mukaan. Saagat ovat "The Prophecies Begin" (Ennustusten alku), "Uusi profetia" ("The New Prophecy"), "Kolmikon mahti" ("Power of Three"), "Tähtien enne" ("Omen of the Stars"), "Klaanien synty" (Dawn of the Clans), "A Vision of Shadows" (Varjojen näky) ja viimeisin "The Broken Code" (Rikkoutunut laki).


title: Soturikissat

text: Soturikissoista on ilmestynyt suomeksi myös kolme mangaa: "Kadonnut soturi", "Soturin turvapaikka" ja "Soturin paluu", englanninkielisenä niitä on enemmän. Mangan ja tavallisen romaanin ohessa on julkaistu myös Klaanien kirjat sekä erikoisseikkailut, joista kuusi, "Tulitähden tehtävä", "Taivasklaanin kohtalo", "Sinitähden tarina", "Väärätähden lupaus", "Pitkätähden kosto" ja "Keltahampaan salaisuus" on käännetty suomeksi.


title: Soturikissat

text: Suomessa sarjaa kustantaa Art House. Ensimmäisen saagan ja "Tulitähden tehtävä" -erikoisseikkailun on suomentanut Vesa-Matti Paija ja "Uuden profetian", "Kolmikon mahdin", "Tähtien enteen", novellikokoelman, Klaanien kirjan sekä erikoisseikkailut "Taivasklaanin kohtalo", "Sinitähden tarina", "Väärätähden lupaus", "Keltahampaan salaisuus" ja "Pitkätähden kosto" on suomentanut Nana Sironen.


title: Soturikissat

text: On vahvistettu, että "Soturikissat"-kirjasarjasta on tulossa elokuva, mutta tarkkaa aikataulua elokuvan ilmestymisestä ei ole vielä julkaistu.


title: Soturikissat

text: Sarjan ensimmäiset kuusi kirjaa eli ensimmäinen tarinajakso kertoi pääosin fiktiivisestä hahmosta, Ruskasta josta tuli myöhemmin kirjoissa Tulitähti. Seuraavissa tarinajaksoissa päähenkilönä ei ole enää Tulitähteä.


title: Soturikissat

text: Soturikissojen nimet ovat miltei aina muodostuneet kahdesta luonnonkappaleesta, esimerkkinä Lehtilampi. On olemassa myös soturikissoja, joiden nimet sisältävät kissojen ruumiinosia, esimerkkinä Vatukkakynsi.


title: Soturikissat

text:
Ennustusten alku on virallinen nimi ensimmäiselle sarjalle. Nimi tuli käyttöön, kun tehtiin uusintapainokset vanhoille kansille.
Alkuun Ennustuksen alku tunnettiin vain nimellä Soturit-saaga. Moni kirjasarjan lukija kutsuisin ensimmäistä saagaa nimellä Soturit.


title: Soturikissat

text: Ensimmäisen kauden päähenkilö on kotikisu Ruska, joka liittyy Myrskyklaaniin. Saagassa seurataan Ruskan kehittymistä klaanissa, ja klaanien välisiä konflikteja.


title: Soturikissat

text: Toisen sarjan alussa neljä kissaa eri klaaneista saa Tähtiklaanilta merkin lähteä etsimään klaaneille uutta reviiriä. Kolmannessa kirjassa klaanit muuttavat uusille reviireille.


title: Soturikissat

text: Ensimmäisestä saagasta poiketen päähenkilönä ei seikkailekaan enää Ruska (myöh. Tulitähti), vaan päähenkilön paikalla seikkailevat monesta eri klaanista tulevat kissat, jotka ovat saaneet Tähtiklaanilta käskyn lähteä etsimään uutta reviiriä.


title: Soturikissat

text: Kolmas sarja on jatkoa "Uusi profetia" -sarjalle. Se kertoo Tulitähden lapsenlapsista Leijonaroihusta, Närhisulasta ja Paatsamalehdestä, sekä heidän taipaleestaan klaanissa.


title: Soturikissat

text: Tähtien enne on neljäs soturikissasaaga, jossa seikkailevat sarjasta tutut Närhisulka ja Leijonaroihu, jotka löytävät ennustuksen kolmikkoon kuuluvan kissan, Kyyhkytassun.


title: Soturikissat

text: Klaanien synty on viides soturikissasaaga, joka kertoo muinaisista kissoista ja siitä, miten ne perustivat viisi klaania.


title: Soturikissat

text: Erikoisseikkailut eivät kuulu mihinkään tiettyyn Soturikissat-saagaan, vaan ne kertovat yleensä jonkun tietyn kissan tai klaanin kohtalosta tai "erikoisseikkailusta". Yleensä tämä on aiemmin kirjoissa esiintynyt kissa tai klaani, jonka menneisyyttä ja taustoja erikoisseikkailussa selvennetään. Myös muita erikoisseikkailuita on ilmestynyt allamainittujen lisäksi, tosin englanniksi.


title: Soturikissat

text: Novellit ovat lyhyitä tarinoita tietystä kissasta.


title: Soturikissat

text: Klaanien kirjat ovat lisätietoa antavia kirjoja ja syventävät lukijan tietoa klaanielämästä.


title: Yūji Takada

text: Yūji Takada (, s. 17. helmikuuta 1954 Ōta) on japanilainen vapaapainija, olympiavoittaja ja moninkertainen maailmanmestari.


title: Yūji Takada

text: Takada voitti sarjan 52 kg olympiakultaa Montréalissa 1976 ja saavutti olympiapronssia Los Angelesissa 1984. MM-tasolla Takada voitti sarjansa neljästi, ja kerran hänet palkittiin pronssimitalilla.


title: Yūji Takada

text: Takada voitti Aasian kisoissa sarjan 52 kg kultaa vuonna 1978 ja hopeaa 1974. Vuoden 1972 maailmancupissa hän sijoittui 52 kilon sarjassa toiseksi. Takada on nimetty Kansainvälisen painiliiton FILA:n hall of fameen.


title: Henriikka Salo

text: Henriikka Salo (s. 3. toukokuuta 1964 Kokemäki) on suomalainen näyttelijä.


title: Henriikka Salo

text: Salo opiskeli näyttelemistä ja tanssia Teatterikorkeakoulussa 1980-luvulla. Hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi keväällä 2005. Hänellä on ollut teatteriurallaan kiinnitykset Q-teatteriin (vuosina 1991–2003) ja Turun kaupunginteatteriin (vuosina 1989–1991 ja uudelleen vuodesta 2006). Hän on näytellyt Turussa muun muassa Medeiaa samannimisessä näytelmässä, Jelenaa "Metsähiidessä", oppilasta "Oppitunnissa" ja Saaraa "Solveigin laulussa".


title: Henriikka Salo

text: Salo on näytellyt myös elokuvissa ja televisiossa. Hän oli vuonna 1999 ehdolla Jussi-palkinnon saajaksi, kategoriassa paras naissivuosa, roolistaan taidekriitikko Naimi Saarisena, päähenkilö Tauno Saarisen siskona, elokuvassa "Säädyllinen murhenäytelmä" (1998). Hänen muita roolejaan ovat olleet muun muassa Helena Moilanen elokuvassa "Neitoperho" (1997), Hanna Ylijoki televisiosarjassa "Hyvät neuvot kalliit" (2000–2001) ja Sirpa Uitto televisiosarjassa "Tummien vesien tulkit" (2002).


title: Henriikka Salo

text: Salo on ollut ennen naimisissa näyttelijä Pertti Koivulan kanssa.


title: Kannukset

text: Kannukset ovat metalliset lisävarusteet, joiden avulla tehostetaan ratsastajan hevoselle jaloillaan antamia ohjeita eli pohjeapuja. Kannukset ovat kouluratsastuskilpailuissa pikkukilpailutasoa korkeammalla pakolliset ja yleisessä käytössä myös este- ja lännenratsastuksessa. Niiden tarkoitus on tehostaa pohjeapuja niin, että ratsastajan pohkeiden käyttö voi pysyä hyvin hienovaraisena ja huomaamattomana. Kankikuolainten tapaan niiden oikea ja tarkoituksenmukainen käyttö edellyttää ratsastajalta taitoa ja ennen kaikkea vakaata pohjetta, jolloin kannus vaikuttaa vain silloin ja sen verran kun sitä tarvitaan eikä sillä aiheuteta hevoselle kipua.


title: Kannukset

text: Kannus kiinnitetään ratsastajan saappaan tai kengän nilkkaan: U-kirjaimen muotoinen osa tulee nilkan ympärille kantapään yläpuolelle ja kiinnitetään jalkaterän ympäri kengän koron edestä kulkevalla hihnalla (kannusremmi), joka kiinnittyy U-kaaren molempiin päihin. Varsinkin ratsastussaappaissa on nilkan takaosassa yleensä pieni kieleke, joka kannattelee kannusta oikealla paikallaan.


title: Kannukset

text: Eurooppalaistyyppisessä ratsastuksessa kannukset ovat yleensä tylppäpäiset. Mahdollisesti kaareutuvaa kannusta (joutsenkannus) ei saa kilpailuissa käyttää sillä tavoin jalkoihin kiinnitettynä, että kärki (piikki) kaareutuu hevosta kohti tai ylöspäin. Kannuksessa voi olla pyörivä kiekko eli rissa, joka voi olla muodoltaan tähtimäinen; nykyisten rissakannusten mahdolliset sakarat ovat yleensä pieniä ja hyvin tylppiä. Poniratsastajat eivät saa kilpailuissa käyttää yli 15 mm pitkiä kannuksia tai rissakannuksia. Hevosen kylkeä repivät kannukset ovat kilpailusäännöissä yleensä selvästi kiellettyjä, ja haavoja aiheuttavaan kannusten käyttöön ylipäätään suhtaudutaan eläinrääkkäyksenä.


title: Lahden lyseon peruskoulu

text: Lahden Lyseon peruskoulu oli Lahden kaupungin ylläpitämä peruskoulu. Lahden Lyseon tiloissa sijaitsivat sekä peruskoulu ja Lahden lyseon lukio. Lahden Lyseon peruskoulussa oli oppilaita seitsemännellä, kahdeksannella ja yhdeksännellä luokalla yhteensä 360 oppilasta ja 31 opettajaa. Koulun rehtorina toimi Pirjo Sirviö ja apulaisrehtorina Olli Kaarela. Lahden Lyseon peruskoulussa oli painotetun matematiikan sekä kuvataiteen opetusta.


title: Lahden lyseon peruskoulu

text: Lahden Lyseolla on hyvin merkityksellinen osa Lahden koulumaailmassa. Koulun perustamisasetus annettiin Helsingissä 21. toukokuuta 1921. Lahden lyseo aloitti toimintansa entisen Hotelli Lahden tiloissa, jonne sijoitettiin poikalyseon kaksi luokkaa.


title: Lahden lyseon peruskoulu

text: Lahden Lyseon peruskoulu lakkautettiin vuonna 2012. Oppilaat sekä opettajat siirtyivät Salpausselän peruskouluun. Lahden lyseon tiloissa toimii siis enää vain lukio.


title: Quảng Ngãi (maakunta)

text: Quảng Ngãi on maakunta Vietnamin eteläosassa Nam Trung Bộin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Quảng Ngãi. Maakunnan pinta-ala on 5 153 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,217 miljoonaa asukasta.


title: Quảng Ngãi (maakunta)

text: Maakunta oli keskeinen taistelutanner Vietnamin sodassa, ja My Lain verilöyly tapahtui siellä.


title: Lunning-palkinto

text: Lunning-palkinto oli Frederik Lunningin perustama palkinto. Sillä palkittiin huomattavia skandinaavisia suunnittelijoita kahdesti vuodessa vuodesta 1951 vuoteen 1970 saakka. Palkinnon saajat valitsi ryhmä samalla alalla olevia tanskalaisia, suomalaisia, norjalaisia ja ruotsalaisia.


title: Bà Rịa-Vũng Tàu

text: Bà Rịa-Vũng Tàu on maakunta Vietnamin eteläosassa Đông Nam Bộin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Vũng Tàu. Maakunnan pinta-ala on 1 990 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 995 tuhatta asukasta.


title: Mr. Europa

text: Mr. Europa-palkinto on vuosittain jaettava palkinto, joka annetaan parhaalle eurooppalaiselle koripalloilijalle. Palkinnon saajan päättävät italialaisen Superbasket-lehden toimittajat.


title: Aymen Ben Amor

text: Aymen Ben Amor (s. 7. syyskuuta 1985 Sidi Bouzid) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea keskikenttäpelaaja ja oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa US Monastiria.


title: Aymen Ben Amor

text: Ben Amor aloitti ammattilaisuransa CS Sfaxienissa, jossa hän saavutti muun muassa Tunisian mestaruuden, Afrikan Confederation Cupin ja Tunisian cupin. Tammikuussa 2010 Ben Amor siirtyi kesken kauden Espéranceen.


title: Bình Dương

text: Bình Dương on maakunta Vietnamin eteläosassa Đông Nam Bộin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Thủ Dầu Mộ. Maakunnan pinta-ala on21 696 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,48 miljoonaa asukasta. Alueen yleisimmät etniset ryhmät ovat vietnamilaiset, khmerit, tàyt ja hoat. Sisämaassa kasvatetaan kumia ja kahvia, alluviaalialueilla riisiä ja hedelmäpuita.


title: Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1988

text: Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1988, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1988 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.


title: Kirkonkylän koulu (Ristiina)

text: Kirkonkylän koulu on Ristiinassa toimiva esiopetusta ja perusopetusta luokille 1–6 antava koulu. Samassa koulukeskuksessa toimivat myös perusopetusta luokille 7–9 antava Yövedenkoulu sekä Ristiinan lukio.


title: Töpökurppa

text: Töpökurppa ("Coenocorypha aucklandica") on Uuden-Seelannin kotoperäinen kahlaajalintu. Se elää pääsaarten eteläpuolella sijaitsevilla saarilla: Aucklandsaarilla, Antipodisaarilla ja Jacquemartsaarella. Lajista tunnetaan kolme eri saaristoissa elävää alalajia. Lajin holotyypin kuvaili George Robert Gray Auckland Islandilta vuonna 1845.


title: Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1987

text: Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1987, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1987 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.


title: Genevieve Cortese

text: Genevieve Nicole Cortese Padalecki (s. 8. tammikuuta 1981 San Francisco, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka ensimmäinen merkittävä rooli oli TV-sarjassa "Wildfire". Cortese on tunnettu myös Rubyna TV-sarjassa "Supernatural".


title: Genevieve Cortese

text: Cortese eli lapsuutensa Idahon Sun Valleyssa. Ennen televisiodebyyttiään "Wildfiressä" hänet tunnettiin kokeneena teatterinäyttelijänä. Cortesella on kolme nuorempaa sisarusta; yksi sisko ja kaksi veljeä. Hän ja Jared Padalecki menivät naimisiin 27. helmikuuta 2010. Heidän esikoispoikansa syntyi 20. maaliskuuta 2012.


title: Hollannin protestanttikirkko

text: Hollannin protestanttikirkko (PKN) () on reformoitu kirkkokunta Alankomaissa, joka perustettiin vuonna 2004 yhdistämällä "Nederlandse Hervormde Kerk", "Gereformeerde Kerken in Nederland" ja "Evangelisch-Lutherse Kerk in het Koninkrijk der Nederlanden" -kirkkokunnat. Perustamisen aikoihin siihen kuului noin 2 000 seurakuntaa ja 2 300 000 jäsentä. Se on Alankomaiden toiseksi suurin kirkko roomalaiskatolisen kirkon jälkeen.


title: Karis-Billnäs gymnasium

text: Karis-Billnäs gymnasium on Raaseporissa sijaitseva ruotsinkielinen lukio. Yksityinen Karis-Billnäs samskola perustettiin vuonna 1914 ja muutettiin valtion kouluksi 1961, jonka jälkeen toiminnan jatkajista yksi oli Karis-Billnäs gymnasium.


title: Pojuštšije Gitary

text: Pojuštšije Gitary (, ) oli vuonna 1966 perustettu Neuvostoliiton aikainen venäläinen pop- ja instrumentaaliyhtye. Yhtye saavutti suurta suosiota 1960-luvun lopulla ja 1970-luvulla. Monet yhtyeen jäsenet ovat menestyneet myöhemmin laulajina, säveltäjinä, järjestäjinä ja kapellimestareina.


title: Shenanigans

text: Shenanigans on punkrockyhtye Green Dayn kolmas kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin 2. heinäkuuta 2002 ja se koostuu B-puolista, lainakappaleista sekä ennenjulkaisemattomasta kappaleesta "Ha Ha You're Dead", joka äänitettiin 90-luvun lopussa.


title: Suuri Olympiateos

text: Suuri Olympiateos on olympiaurheilua käsittelevä luku-, haku- ja tietoteos. Siinä on yli 5 500 sivua, joiden aineisto on kerätty vuosikymmenien aikana. Teos on valittu useana vuonna Suomen parhaaksi urheiluteossarjaksi. Sarjan päätoimittaja on Markku Siukonen. Ensimmäisissä osissa toisena toimittajana oli sittemmin edesmennyt Helge Nygrén.


title: Suuri Olympiateos

text: Suuri Olympiateos -sarjassa on saatesanat jo neljältä Tasavallan presidentiltä. Se on valittu Vuoden urheilukirjaksi 1988 sekä vuosikymmenen urheilukirjasarjaksi (Suomen Urheilumuseosäätiön kirjastotoimikunta) ja kaikkien aikojen urheilukirjaksi Suomessa (Suomen Urheilutietäjät, 1994).


title: Lahnavesi

text: Lahnavesi on Mäntyharjun ja Pertunmaan kunnan alueilla sijaitseva järvi Etelä-Savossa. Valuma-alueena on Juolasveden-Lahnaveden alue. Pinta-alaa järvellä on noin 13 km ja se on pinta-alaltaan Suomen 240. suurin järvi. Vedenpinnan korkeustaso on 79,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja valuma-alueena Juolasveden–Lahnaveden alue. Valtatie 5 ylittää järven Vihantasalmen alueella. Suurimpina saarina mm. Viitasen saari järven pohjoisosissa. Järvi on kirkasvetinen ja niukkahumuksinen. Virkistyskäyttö- ja yleisen käyttökelpoisuusluokituksen mukaan järvi kuuluu luokkaan erinomainen.


title: Bình Phước

text: Bình Phước on maakunta Vietnamin eteläosassa Đông Nam Bộin alueella, Kambodžan vastaisella rajaseudulla. Sen pääkaupunki on nimeltään Đồng Xoài. Maakunnan pinta-ala on 6 883 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 875 000 asukasta.


title: Bình Thuận

text: Bình Thuận on maakunta Vietnamin etelärannikolla Đông Nam Bộin alueella, lähellä Hồ Chí Minhin kaupunkia. Sen pääkaupunki on nimeltään Phan Thiết. Maakunnan pinta-ala on 7 837 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,17 miljoonaa asukasta.


title: Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1986

text: Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1986, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1986 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.


title: Me (romaani)

text: Me () on neuvostoliittolaisen Jevgeni Zamjatinin vuosina 1919–1921 kirjoittama tieteisromaani, jolla on ollut merkittävä vaikutus George Orwellin romaaniin "1984" ja muihin myöhempiin tieteisromaaneihin, jotka yrittävät kuvata tulevaisuuden yhteiskuntaa. Zamjatin alkoi kirjoittaa teosta jo vuonna 1916 Newcastlessa, Englannissa, jossa hän valvoi Venäjän keisarikunnan tilaaman jäänmurtajan rakentamista. Kirjoittaja oli tuolloin ollut bolsevikki jo vuosia.


title: Me (romaani)

text: Suomeksi kirjan kustansi vuonna 1959 Gummerus. Juhani Konkka käänsi sen suomeksi englanninkielisestä versiosta. Suomenkielisen version pituus on 303 sivua.


title: Me (romaani)

text: Kirja on kuvannut tulevaisuuden valtion uskottavasti ilman monia tieteiskirjoja vaivaavia keksittyjä ”tulevaisuussanoja”. Kirjan lukujen otsikot ovat osa tätä toisenlaisen maailman kuvaamista, esim.


title: Me (romaani)

text: "40. merkintä


title: Me (romaani)

text: Konsepti:


title: Me (romaani)

text: Tosiasioita


title: Me (romaani)

text: Kello


title: Me (romaani)

text: Olen vakuuttunut"


title: Me (romaani)

text: Me-tarinan tapahtumat sijoittuvat 3200-luvulle, jolloin menneisyydessä on käyty 200-vuotinen sota, jossa kuoli 99,8 % väestöstä. Sodan jälkeen on seurannut 1 000 vuoden jälleenrakennuskausi. Ravinto on öljypohjaista.


title: Me (romaani)

text: Romaani seuraa yhtä ihmistä, D-503:a. Hän on 32-vuotias insinööri ja Integraali-avaruusaluksen suunnittelija. Alus on miltei valmis koelentoja varten. D-503 asuu ja toimii Ainoassa Valtiossa ("Единое Государство" eli "Yedinoye Gosudarstvo", joka on eri kielissä käännetty eri tavoin, mm. ). Integraali-aluksen piti viedä logiikkaa muille taivaankappaleille. Tarinassa puhuttiin myös muun muassa venuslaisista, muttei välttämättä konkreettisessa mielessä.


title: Me (romaani)

text: Tarina voisi olla D-503:n psyykkisen hajoamisen tarina, mutta hänen ihastumisensa I-330-nimiseen naiseen ja siitä käynnistyvät tapahtumat eivät ole sattumanvaraisia. Pikemminkin juoni seuraa seikkailukirjan juonta - I-330 pyrkii tukijoineen hyökkäämään yhteiskuntaa vastaan ja yrittää saada D-503:n salaliiton puolelle. Muurin ulkopuolella on ihmisiä, jotka elävät luonnon ehdoilla pyrkien kukistamaan Ainoan Valtion.


title: Me (romaani)

text: Ihmiset asuvat ja työskentelevät lasisissa rakennuksissa, ja sukupuolisuhteet sovitaan tilauksilla ja vaaleanpunaisilla litteroilla. Seksin aikana ihmiset saavat sulkea huoneistonsa kaihtimet. D-503:n tyttöystävä on O-90.


title: Me (romaani)

text: D-503:n ystävä R-13 on valtionrunoilija. R-13 tutustuttaa D-503 Muinaiskotiin, vanhaan taloon, eräänlaiseen entisen yhteiskunnan museoon.


title: Me (romaani)

text: Ihmisten tunnekuohut ovat harvinaisia. Suojelijoiksi kutsutut henkilöt vastaavat valtion sisäisestä turvallisuudesta. Yhteiskunta rankaisee vastustajiaan julkisilla teloituksilla Hyväntekijän Koneen avulla, joista yksi kuvataan tarinassa.


title: Me (romaani)

text: I-330 toimii alkukantaisemmin kuin esimerkiksi O-90. Tämä herättää D-503:ssa kaikenlaisia tuntemuksia ja ajatuksia. D-503 ihastuu I-330:een ja kun ei tapaa tätä usein, sairastuu. D-503 jättäytyy sairauslomalle, osa luvista on väärennettyjä. Eräs osa hoitoa on kävely ja hän kävelee Antiikkiseen taloon, etsien I-330:tä.


title: Me (romaani)

text: Kirjan lopussa I-330 ja hänen Ainoan Valtion ulkopuolella asuvat toverinsa hyökkäävät sekä valtion johtajaa - vastustamalla tätä tämän vaalissa - ja valtiota vastaan (joka johtaa toisaalta mm. ihmisten seksiin verhot auki, toisaalta junien pysäyttämiseen ym. Suojelijoiden turvatoimiin), ja yrittävät saada Integraalin, jolla tehtiin koelento, haltuunsa. Jo ennen sitä Valtion Lehti ilmoitti lääketieteen löytäneen mielikuvituksen paikan aivoissa ja mainosti sen poiston hyviä puolia. Kaappaus epäonnistuu. D-503 kutsuttiin neuvotteluun valtion johtajan, Hyväntekijän, luo. Häntä ei rangaistu, mutta hän menee tämän jälkeen Suojelutoimistoon tekemään tunnistuksen, mutta sielläkin on salaliittoon osallistunut tai soluttautunut Suojelija.


title: Me (romaani)

text: Mielikuvituksen tai sielun, joka toi D-503:llekin ongelmia, poisto tehdään kirjan lopussa myös D503:lle sen vaikuttamatta hänen älyynsä tai oloonsa. Hän tapaa Hyväntekijän, jonka luo tuodaan vangittu I-330, joka vaikeni kuulusteluissa, mutta hänen toverinsa puhuivat.


title: Me (romaani)

text:
Tarinan loppua: "...läntisissä kaupunginosissa vallitsee yhä vielä kaaos, kaduilla lojuu ruumiita ja kulkee petoja ja - valitettavasti on vielä melkoinen määrä numeroita, jotka ovat pettäneet Ainoan Valtion."
Lopuksi D-503 pohtii: " Vielä enemmän: olen vakuuttunut voitosta. Sillä täytyyhän järjen voittaa." "Me" on kautta kirjan merkinnyt Ainoaa Valtiota ja sen kansalaisia.


title: Markku Siukonen

text: Markku Siukonen (2. helmikuuta 1948 – 14. toukokuuta 2016) oli suomalainen urheilukirjailija. Hän osallistui noin 140 kirjan toimitus- ja kirjoitustyöhön, joista yli 80 teoksessa päätoimittajana ja -kirjoittajana tai vastaavana toimittajana.


title: Markku Siukonen

text: Näistä "Suuri Olympiateos" on valittu Vuoden urheilukirjaksi 1988 sekä vuosikymmenen urheilukirjasarjaksi (Suomen Urheilumuseosäätiön kirjastotoimikunta) ja kaikkien aikojen urheilukirjaksi Suomessa (Suomen Urheilutietäjät, 1994). "Urheilun vuosikirja" taas on valittu vuoden urheilukirjaksi 2000 (Suomen Urheilukirjaston kirjastotoimikunta). "Kaikki urheilusta" sai Suomen Urheilumuseosäätiön palkintoraadin kunniamaininnan 2007.


title: Markku Siukonen

text: Markku Siukoselle myönnettiin Kansainvälisen Olympiakomitean Olympic Movement Unity -palkinto 1995 ja Suomen Olympiakomitean ansioristi 2007. Suomen tietokirjailijat ry myönsi hänelle Tietokirjailijapalkinnon vuonna 2010.


title: Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1985

text: Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1985, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1985 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.


title: Taru Tikkanen

text: Taru Tikkanen on suomalainen ääninäyttelijä. Tikkanen on tehnyt äänirooleja piirrossarjoihin ja -elokuviin sekä toiminut äänikirjojen lukijana.


title: Auringon temppeli

text: Auringon temppeli voi tarkoittaa seuraavia:


title: Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)

text: Auringon temppeli () on 14. Hergén piirtämä ja käsikirjoittama Tintti-sarjakuva-albumi. Se alkoi ilmestyä ranskankielisenä jatkosarjana belgialaisessa Tintin-lehdessä vuonna 1946 ja oli ensimmäinen uusi Tintti-sarjakuva, joka lehdessä julkaistiin. Albumijulkaisu seurasi vuonna 1949. Suomessa albumi julkaistiin vuonna 1971 Soile Kaukorannan ja Heikki Kaukorannan suomentamana. Tarinallisesti "Auringon temppelin" tapahtumat sijoittuvat Peruun ja ovat "Seitsemän kristallipallon" jatko-osa. "Seitsemään kristallipalloon" ja "Auringon temppeliin" perustuva elokuva julkaistiin vuonna 1969. Albumin pohjalta on tehty myös 23 minuutin mittainen animaatio.


title: Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)

text: Tintti ja kapteeni Haddock seuraavat seitsemän arkeologin kimppuun hyökänneitä sekä professori Tuhatkaunon kidnapanneita miehiä Peruun. Tunkeuduttuaan "Pachacamac"-laivalle Tintti saa tietää inkojen jälkeläisiin kuuluvan Chiquiton tovereineen aikovan viedä Tuhatkaunon piilopaikkaansa teloitettavaksi, koska tämä oli ottanut muumioituneen inka Raspar Capacin pyhän rannekorun ja pannut sen ranteeseensa.


title: Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)

text: Perussa kukaan ei suostu lähtemään Tintin ja Haddockin avuksi, kunnes Tintti tapaa nuoren intiaanipojan nimeltä Zorrino ja puolustaa tätä kahdelta valkoihoselta mieheltä. Siitä hyvästä eräs toinen intiaani antaa Tintille medaljongin, jonka hän sanoo voivan pelastaa hänen henkensä. Zorrino kertoo Tintille ja Haddockille, että Tuhatkauno on viety Auringon temppeliin, jossa inkat ovat selviytyneet nykypäivään saakka.


title: Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)

text: Heidän päästessä temppeliin, inkojen johtaja, Auringon Poika, tuomitsee heidät Tuhatkaunon mukana uhrattavaksi inkojen jumalalle, Pacha Kamaqille. Sitten Tintti antaa saamansa medaljongin Zorrinolle ja paljastuu, että medaljongin antaja oli Auringon ylipappi Huascar. Huascarin medaljongin vuoksi Auringon Poika kuitenkin säästää vain Zorrinon hengen ja antaa Tintille 30 päivää aikaa valita päivän ja hetken, jolloin aurinko sytyttää tuleen rovion, jolla hänet, Haddock ja Tuhatkauno poltetaan. Luettuaan Haddockin taskusta löytyneen sanomalehden Tintti valitsee hetken, jolloin tapahtuu auringonpimennys. Tämän avulla hän uskottelee kykenevänsä käskyttämään aurinkoa, jolloin inkat vapauttavat Tintin ystävineen.


title: Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)

text: Inkat paljastavat, että arkeologeihin käytettyjen kristallipallojen sisältämä aine oli kerätty kokapensaista ja kun arkeologit olivat vaipuneet "syvään uneen", Huascar oli langettanut heihin loitsun tekemiensä vahanukkejen avulla. Inkat polttavat nuket ja samalla hetkellä arkeologit heräävät koomasta. Zorrino päättää jäädä inkojen luokse ja Tintti lupaa, ettei kerro Auringon temppelin sijainnista kenellekään, ennen kuin lähtee takaisin kotiin Miloun, Haddockin ja Tuhatkaunon kanssa.


title: Asklipieío (Ródos)

text:
Asklipieío (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 483 (vuonna 2011).
Kylä sijaitsee Lárdoksen ja Gennádin kylien välissä. Rodoksen kaupunkiin on matkaa kylästä 64 kilometriä. Asklipieío muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασκληπιείου, "Topikí Koinótita Asklipieíou"), johon kuuluu varsinaisen Asklipieíon kylän lisäksi Kiotári. Koko yhdyskunnan väkiluku on 646.


title: Asklipieío (Ródos)

text: Kreikkalaisen mytologian lääkintätaidon jumala, Asklepios, syntyi tarun mukaan Asklipieíossa. Kylässä olikin antiikin aikana parantola, jossa työskenteli parantajien lisäksi pappeja. Parantolaan tehtiin pyhiinvaellusmatkoja eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Nykyisin parantola on raunioina.


title: Asklipieío (Ródos)

text: Asklipieíossa sijaitsee Johanniittain ritarikunnan rakentaman linnan rauniot sekä bysanttilaista arkkitehtuuria edustava Kímisis Theotókou -kirkko (Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko) 1000-luvulta. Kirkon sisätiloissa on freskoja, jotka ovat pääasiassa 1400-luvulla maalattuja.


title: Ródoksen muslimit

text: Ródoksen muslimiväestön koko on nykyisin noin 3 000 henkeä. He ovat pääosin osmanien valtakunnan sulttaanin Suleiman Suuren joukkojen vuonna 1522 Ródoksen saaren vallanneiden ja sinne asettuneiden osmanien jälkeläisiä.


title: Ródoksen muslimit

text:
Sulttaani Suleiman Suuri joukkoineen valloitti Ródoksen osaksi osmanien valtakuntaa vuonna 1522, ja suurin osa saaren nykyisistä muslimeista on valloituksen jälkeen saarelle asettuneiden osmanien jälkeläisiä. Ródoksen kaupungin eteläpuolella sijaitsee pieni Kritikán asutuskeskus, jonne 1800-luvulla saapui Kreetan saarelta kreikankielisiä muslimeja. Muslimit pakenivat Ródokselle Kreetan levottomuuksia. Kritikáan rakennettiin ensimmäisten kreetalaismuslimien saapumisen aikoihin moskeija, jonka vieressä on myös hautausmaa.
Ródos liitettiin osaksi Kreikkaa vuonna 1947, minkä seurauksena kaikista saaren muslimeista tuli Kreikan kansalaisia. Muslimit eivät saaneet minkäänlaista erikoisasemaa, eikä heitä tunnustettu vähemmistöksi. Ródoksella ja läheisellä Kosilla toimi vuonna 1947 noin kymmenen muslimeille tarkoitettua epävirallista koulua, kuten vuonna 1876 perustettu Süleymaniye Madrasah, joissa voitiin opettaa Koraania ja turkin kieltä. Italialaismiehityksen aikaan Ródoksen muslimiyhteisö pyysi Turkin hallitukselta kouluille rahoitusta ja kirjalähetyksiä. Nämä epäviralliset koulut suljettiin vuonna 1971, jonka jälkeen Ródoksella ei ole saanut turkin opetusta. Vuodesta 1972 lähtien entiset muslimikoulut aloittivat toimintansa normaaleina kouluina.


title: Ródoksen muslimit

text: Ródoksen muslimiväestön mielestä Kreikan hallitus ei ole ollut riittävän halukas korjaamaan ja ylläpitämään turkkilaisperäisen väestön kulttuuriperintöön kuuluvia tärkeitä rakennuksia. Muslimiväestö on pyytänyt hallitukselta myös, että moskeijoihin nimitettäisiin imaamit ja muessinit, ja että islamilaista ja turkin kielen opetusta tulisi tarjota saarella. Yhteisö on vaatinut myös, että vuonna 1971 suljetut muslimikoulut avattaisiin jälleen. Erityisesti on vaadittu Süleymaniye Madrasahin uudelleenavaamista. Muslimiyhteisöllä oli italialaismiehityksen aikana oma edustaja samoin kuin oma mufti, joita yhteisö niin ikään on vaatinut takaisin.


title: Ródoksen muslimit

text: Muslimeista pääosa työskentelee palvelualoilla, ja heitä asuu Ródoksen kaupungin lisäksi myös esimerkiksi Líndoksessa, Ixiássa ja Sálakoksessa.


title: Oboekonsertto (Strauss)

text: Oboekonsertto kuuluu Richard Straussin myöhäisiin teoksiin. Sen säveltämistä ehdotti yhdysvaltalainen sotilas ja oboisti John de Lancie. Marcel Saillet kantaesitti teoksen Zürichissä 26. helmikuuta 1946. Myös John De Lancie itse esitti ja levytti sen uransa aikana. Konsertto on perinteikkäästi kolmiosainen siten, että hidas osa kuullaan kahden nopean osan välissä.


title: Against The Teosto

text: Against The Teosto on kesällä 2009 julkaistu kokoelma-albumi, joka tuotettiin yhteistyössä Piraattipuolueen kanssa. Levy oli levy-yhtiö Target Media Recordsin ensijulkaisu. Against The Teosto sai osakseen voimakasti kritiikkiä, ja sitä käsiteltiin julkaisuvuotenaan muun muassa Teosto-asiakaslehdessä ja Poliisi-TV:n Piratismia käsittelevässä jaksossa kovin sanakääntein. Kokoelma on julkaistu Creative Commons -lisenssillä.


title: Chathamintöpökurppa

text: Chathamintöpökurppa ("Coenocorypha pusilla") on Uuden-Seelannin kotoperäinen kahlaaja. Se elää vain Chathamsaarilla ja siellä seuraavilla saarilla: Rangatira, Mangere, Little Mangere ja Star Keys. Lajin holotyypin kuvaili Walter Buller pieneltä kalliosaarelta Chatham Islandin edustalla 1869.


title: Isokurppa

text: Isokurppa ("Gallinago undulata") on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen pohjoisosaa Kolumbiassa, Venezuelassa ja Brasilian pohjoisimmassa reunassa (nimialalaji "undulata"), sekä Itä-Bolivian, Paraguayn ja Kaakkois-Brasilian, mahdollisesti myös Uruguayn ja Koillis-Argentiinan (alalaji "gigantea"). Lajin holotyypin kuvaili Pieter Boddaert Cayennesta 1783.


title: Eteläamerikankurppa

text: Eteläamerikankurppa ("Gallinago paraguaiae") on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Itä-Kolumbiasta mantereen pohjoisosiin, Peruun, Brasiliaan sekä Trinidadin. Lajin holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Paraguaysta 1816.


title: Gordon Willis

text: Gordon Hugh Willis, Jr. (28. toukokuuta 1931 New York, New York – 18. toukokuuta 2014 North Falmouth, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja.


title: Gordon Willis

text: Willis aloitti elokuvaajana vuonna 1970. Willis teki paljon yhteistyötä ohjaaja Woody Allenin kanssa ja kuvasi muun muassa tämän elokuvat "Annie Hall" (1977) ja "Manhattan" (1979). Allenin vuonna 1983 valmistuneen elokuvan "Zelig " kuvauksesta Willis sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa. Hän toimi kuvaajana myös kaikissa "Kummisetä"-trilogian osissa ja oli Oscar-ehdokkaana trilogian viimeisestä osasta.


title: Gordon Willis

text: Muita Willisin kuvaamia elokuvia ovat muun muassa "Arvosanametsästys" (1973) ja "Pahan oma" (1997). Vuonna 2010 Willis sai Oscar-kunniapalkinnon.


title: Andienkurppa

text: Andienkurppa ("Gallinago jamesoni") on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Kolumbian Santa Martan vuoret ja Andit Länsi-Venezuelasta Boliviaan. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte korkealta Andeilta Quitosta 1855.


title: Inkakurppa

text: Inkakurppa ("Gallinago imperialis") on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien soistuneet rinteet noin kolmen kilometrin korkeudella merenpinnasta Kolumbian lounaiskolkasta Ecuadoriin ja Peruun. Lajin holotyypin kuvaili Philip Lutley Sclater ja Osbert Salvin Bogotásta 1869.


title: Tulimaankurppa

text: Tulimaankurppa ("Gallinago stricklandi", aiemmin "G. stricklandii") on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Chilen ja Argentiinan keskiosista etelään Tulimaahan. Lajin holotyypin kuvaili George Robert Gray Kap Hornin Hermit Islandilta 1845, ja nimesi sen Hugh Edwin Stricklandin kunniaksi.


title: Pekka Kymäläinen

text:
Pekka Kymäläinen (s. 1958) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän työskenteli viimeksi Aamulehden toimittajana.
Kymäläinen on kirjoittanut WSOY:n vuonna 2002 julkaiseman kirjan "Pussin kuljettaja", joka kertoo sairastumisesta syöpään ja sen hoidoista.
Aamulehden ja Kainuun Sanomien (1989-2005) lisäksi Kymäläinen on työskennellyt oululaisen Radio Kaiun uutispäälliikkönä. Radio Kaiku perustettiin neljän toimittajan voimin vuonna 1986 ja se lopetti toimintansa vuonna 1991.
Kymäläinen on syntyisin Oulusta ja asuu nykyään Kajaanissa.


title: Hermit Island

text: Hermit Island on pieni, noin 1,6 kilometrin pituinen saari Etelä-Amerikan kärjessä, Etelämantereen luoteisrannikon edustalla olevassa Palmerin saaristossa (Palmer Archipelago). Sen koordinaatiti ovat 64°48′S 64°02′W


title: Amerikantaivaanvuohi

text: Amerikantaivaanvuohi ("Gallinago delicata"), joka usein luokitellaan taivaanvuohen alalajiksi, on pohjoisamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö ulottuu Aleuttien itäisiltä saarilta Alaskaan, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Se talvehtii Yhdysvaltain eteläosissa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Suomesta on havainto soidintavasta yksilöstä Laukaasta 22. huhtikuuta – 16. toukokuuta 2010. Lajin holotyypin kuvaili George Ord 1825.


title: Rusokurppa

text: Rusokurppa ("Gallinago magellanica"), joka yleisesti luokitellaan eteläamerikankurpan alalajiksi, on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen eteläosan Argentiinan ja Chilen keskiosista Tulimaahan sekä Falklandsaaret. Lajin holotyypin kuvaili Phillip Parker King 1828.


title: Keltajalkakurppa

text: Keltajalkakurppa ("Gallinago andina"), joka yleisesti luokitellaan eteläamerikankurpan alalajiksi, on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien aluetta Etelä-Perussa, Länsi-Boliviassa, Pohjois-Chilessä ja Luoteis-Argentiinassa. Lajin holotyypin kuvaili Władysław Taczanowski 1875.


title: Ylänkökurppa

text: Ylänkökurppa ("Gallinago nobilis") on eteläamerikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Andien pohjoisosat Kolumbiassa, Luoteis-Venezuelassa ja Ecuadorissa. Lajin holotyypin kuvaili Philip Lutley Sclater Bogotásta 1856.


title: Gregg Toland

text: Gregg Toland (29. toukokuuta 1904 Charleston, Illinois – 26. syyskuuta 1948 Hollywood, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaaja.


title: Gregg Toland

text: Toland oli 1930-luvun lopulta alkaen Hollywoodin halutuimpia kuvaajia, ja Metro-Goldwyn-Mayer joutui lainaamaan häntä muille studioille, taatakseen Tolandin pysymisen studion palveluksessa. Tolandin töihin kuuluu muun muassa vuonna 1941 valmistunut "Citizen Kane", jossa Tolandille annettiin vapaat kädet kokeiluihin. Welles osoitti arvostustaan Tolandin työlle sijoittamalla tämän nimen elokuvan lopputeksteissä omansa rinnalle.


title: Gregg Toland

text: Toland oli kuusi kertaa ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi. Palkinnon hän sai vuonna 1939 elokuvasta "Humiseva harju". Hänen muihin elokuviinsa kuuluvat muun muassa William Wylerin ohjaamat "Varjojen kadut" (1937) ja "Nainen ei armoa antanut" (1941) ja "Parhaat vuodet" (1946). Toland kuoli sydänkohtaukseen 44-vuotiaana.


title: Maakunnansyyttäjänvirasto

text: Maakunnansyyttäjänvirasto () on Ahvenanmaan maakunnassa vuodesta 1978 toiminut oikeusministeriön alainen virasto, jonka päällikkönä on johtava maakunnansyyttäjä. Valtakunnansyyttäjän välittömän määräysvallan alainen johtava maakunnansyyttäjä ja maakunnansyyttäjä toimivat virallisena syyttäjänä Ahvenanmaalla. Heiltä edellytetään oikeustieteen kandidaatin tutkinnon suorittamista.


title: Maakunnansyyttäjänvirasto

text: Maakunnansyyttäjänviraston perustaminen oli osa sitä muutostyötä, jolla Suomen raastuvanoikeudet ja kaupunkien syyttäjälaitos siirrettiin valtion haltuun. Ahvenanmaan poliisitoimesta huolehti ennen uudistusta osaksi valtio ja osaksi maakunnan viranomaiset. Aiemmin neljä valtion alaisuudessa toimivaa nimismiestä työskentelivät muiden töidensä ohessa syyttäjinä Ahvenanmaan kihlakunnanoikeudessa. Maarianhaminan raastuvanoikeudessa syyttäjän tehtäviä hoiti kaupunginviskaali. Ahvenanmaan syrjäisen sijainnin ja kielen vuoksi maakunnan lakimiesvirkoihin oli vaikea saada päteviä henkilöitä. Esimerkiksi Jomalan ja Sundin nimismiespiirien nimismiehinä työskenteli virkakelpoisuutta vailla olevat viransijaiset. Näistä syistä ja siksi, että syyteharkinta ja syytteen ajaminen olisi yhtenäistä, katsottiin 1977 parhaaksi keskittää maakunnan syyttäjäntehtävät yhdelle maakunnansyyttäjälle, joka hoitaisi työtään päätoimisesti. Nykyinen virkarakenne luotiin myöhemmin.


title: Siipiprofiili

text: Siipiprofiili on kaasumaisessa tai nestemäisessä väliaineessa liikuvan nostovoimaa tuottavan virtaviivaisen rakenteen, esimerkiksi siiven tai potkurin, poikkileikkauksen muoto.


title: Siipiprofiili

text: Eri siipiprofiileilla on erilaiset ominaisuudet kuten optimaalinen virtausnopeusalue, sakkauskohtauskulma, maksimaalisen nosteen suuruun. Siipiprofiilin muoto valitaan lentokoneen käytön (purjelentokone, suihkukone, ylisooninen lento jne.) ja osin sen toimintaympäristön (purjelento puhtaalla koneella, lannoituslennot, ylisooninen lento) mukaan.


title: Siipiprofiili

text: Virtaava väliaine (aerodynamiikassa ilma, hydrodynamiikassa vesi) määrittää väliaineen tiheyden, viskositeetin, lämpötilan, paineen(lentokorkeus).


title: Siipiprofiili

text: Siipiprofiili tuottaa pääosan nostovoimasta yläpinnan alipaineen ja virtauksen alastaitteen. Alapinnan vaikutus on alle kolmasosa syntyvästä nostovoimasta. Tämä selittää, miksi lentämisen alkuaikoina lentokoneen siivessä oli toisinaan viritetty kangas vain siiven yläpintaan. Siipiprofiilia hyödynnetään lentokoneiden lisäksi muun muassa purjelentokoneissa, liitovarjoissa ja tuuliturbiineissa.


title: Siipiprofiili

text: Siipiprofiilille olennaisia parametreja


title: Siipiprofiili

text: Siipiprofiilin tuottama nostovoima on verrannollinen virtauksen kohtauskulmaan siiven jänteen suhteen siihen asti, kun virtaus irtoaa sakkauskohtaukulmalla (tyypillisesti 15 astetta).


title: Vuorikurppa

text: Vuorikurppa ("Gallinago solitaria") on aasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää mantereen korkeat vuoristot eteläisessä Siperiassa, Altailla, Pamirissa, Tienšanissa ja Himalajalla (nimialalaji "solitaria"), sekä Venäjän Kaukoidässä Sahalinin ja Koillis-Kiinan (alalaji "japonica"). Lajin holotyypin kuvaili Brian Houghton Hodgson Nepalista 1831.


title: Sotilashuonekassa

text: Sotilashuonekassa eli sotilashuonerahasto on aiemmin Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut valtion eläkekassa, josta maksettiin eläkkeitä puolustusvoimain miehistölle ja päällystölle. Se syntyi alkuaan Vadstenan sotilashuoneen varoista.


title: Sotilashuonekassa

text: Suomen sotilashuonekassa maksoi eläkkeitä puolustusvoimien miehistölle, luotsi- ja majakkapalvelijoille (vuoteen 1906) sekä vuodesta 1886 myös päällystölle. Rahasto sai tulonsa talojen veroista, virkamiesten palkoista ja eläkkeistä kannetuista sentonaalimaksuista sekä sotilashuonemaksut tietyistä toimituskirjoista. Rahasto lakkautettiin 1913 ja sen varat sekä sille osoitetut tulot siirrettiin valtiorahastoon.


title: Himalajankurppa

text: Himalajankurppa ("Gallinago nemoricola") on aasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Himalajan Intian luoteisosista aina Myanmarin pohjoisosiin ja mahdollisesti eteläiseen Kiinaan. Myös Pakistanissa saattaa olla oma kanta. Lajin holotyypin kuvaili Brian Houghton Hodgson Nepalista 1836.


title: Sotilashuone

text: Sotilashuone () on 1646–1773 käytössä ollut sotilaiden eläke- ja huoltolaitos Ruotsissa. Se sijaitsi Vadstenassa entisessä birgittalaisluostarissa. Sitä ylläpidettiin luostarin maaomaisuuden ja niin sanottujen sotilashuonetilojen maksamien verojen avulla.


title: Petäjäveden kirkonkylä

text: Petäjäveden kirkonkylä on Petäjäveden kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Jämsänveden itärannalla. Kirkonkylän muodostamassa taajamassa oli 1 857 asukasta vuoden 2014 lopussa. Valtatie 18 vie kirkonkylästä luoteeseen Multialle ja valtatie 23 länteen Keuruulle. Molemmat valtatiet vievät itään Jyväskylään. Kirkonkylässä on Petäjäveden rautatieasema, joka kuuluu Haapamäki-Jyväskylä-rataan.


title: Petäjäveden kirkonkylä

text: Kirkonkylästä länteen kolmen kilometrin päässä on "Rautakylä"-niminen metalliteollisuuteen suuntautuva yksityinen teollisuusalue.


title: Japaninkurppa

text: Japaninkurppa ("Gallinago hardwickii") on itäaasialainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Venäjän Kaukoidässä Primorjen aluepiirin itäosan, Etelä-Sahalinin, Kuriilit, Japanin Hokkaidōn, Honshūn pohjois- ja keskiosat sekä mahdollisesti Kiushun. Se talvehtii Australiassa ja Tasmaniassa, ehkä myös Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin holotyypin kuvaili John Edward Gray Tasmaniasta 1831.


title: Ulkokyläpalsta

text: Ulkokyläpalsta on historiallinen nimitys, joka tarkoitti kylän ulkopuolella sijaitsevaa talon valtausta. Talon maa-alueet muodostuivat entisaikaan sarkapelloista, ulkopelloista (sarkajaon ulkopuolinen kylän yhteiseen metsään raivattu pelto) ja ulkokyläpalstoista. Ulkokyläpalsta ei ollut sijaintikylänsä eikä omistajakylänsä taloille sarkajaon jakoperusteen mukainen tilus, vaan se kuului omistajataloonsa jaettujen tilusten lisänä olevana sivuetuna eli adpertinensinä.


title: Afrikankurppa

text: Afrikankurppa ("Gallinago nigripennis") on afrikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Afrikan itä- ja eteläosat Etiopiasta Etelä-Afrikkaan, Namibiaan ja Angolaan. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Hyväntoivonniemeltä 1839.


title: Madagaskarinkurppa

text: Madagaskarinkurppa ("Gallinago macrodactyla") on Madagaskarin kotoperäinen kahlaaja. Se elää pääasiassa saaren keski- ja itäosissa. Lajin holotyypin kuvaili Charles Lucien Bonaparte Madagaskarista 1839.


title: One Step Closer

text: One Step Closer on kappale Linkin Parkilta. Se on yhtyeen ensimmäinen single. Single julkaistiin vuonna 2000 ilmestyneeltä studioalbumilta, Hybrid Theorylta. Single julkaistiin 15. tammikuuta 2001.


title: One Step Closer

text: Vuoteen 2007 asti Linkin Park oli päättänyt kaikki konserttinsa "One Step Closer" -kappaleeseen, mukaan lukien Live 8 ja heidän esiintymisensä Summer Sonicissa. Tämän jälkeen Linkin Park esitti kappaleen konserttien alussa. Nykyään yhtye soittaa taas kappaletta keikkojensa lopussa.


title: One Step Closer

text: Alkuperäinen musiikkivideo kappaleesta on tehty yhtyeen live-esiintymisistä. Videon on ohjannut Gregory Dark ja se on kuvattu Los Angelesissa. Tässä videossa bassoa soittaa Scott Koziol, joka oli väliaikaisesti liittynyt yhtyeeseen ennen Dave Farrellin paluuta.


title: One Step Closer

text: Kappale löytyy myös musiikkipeleistä: Rock Band 2, joka on tehty Xbox 360:lle, PlayStation 3:lle, PlayStation 2:lle ja Wiille. Lisäksi kappaletta voi soittaa -pelissä, joka on Nintendo DS:lle.


title: One Step Closer

text: Kappale sijoittui Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 75, Billboard Mainstream Rock Tracks -listalla neljänneksi ja Billboard Modern Rock Tracks -listalla viidenneksi. Australiassa kappale oli singlelistan neljäs, Britanniassa 24:s ja Saksassa 32:s.


title: Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1984

text: Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1984, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1984 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.


title: Sigurd Erixon

text: Sigurd Emanuel Erixon (26. maaliskuuta 1888 – 18. helmikuuta 1968) oli ruotsalainen etnologi.


title: Sigurd Erixon

text: Erixon jäi varhain isättömäksi, ja hänellä oli kolme sisarta. Hän adoptoi vaimonsa Edit Josefsonin kanssa talvisodan aikana suomalaisen sotalapsen, koska heille ei syntynyt omia lapsia.


title: Sigurd Erixon

text: Erixon lasketaan yhdeksi Ruotsin etnologian merkittävimmistä henkilöistä. Kokonainen sukupolvi hänen jälkeensä sai häneltä suuria vaikutteita. Erixon työskenteli vuodesta 1914 lähtien Nordiska museetissa Tukholmassa.


title: Sigurd Erixon

text: Uransa aikana Erixon matkusti paljon Ruotsissa. Hänen omien sanojensa mukaan maassa ei ollut yhtään pitäjää, jossa hän ei olisi käynyt. Hän myös kirjoitti paljon, kuten aikakauskirjoissa "Fataburenissä", "Rigissä" ja "Ymerissä". Hän kirjoitti magnum opuksensa vuonna 1921 Skultunasta ("Skultuna bruks historia", 1) Hän myös toimitti suurteokset "Svenska kulturbilder" (1929–) ja "Nordisk kultur" (1931–).


title: Harmaaviklot

text: Harmaaviklot ("Heteroscelus") on kurppien heimoon kuuluva lintusuku, joka usein luokitellaan vikloihin ("Tringa"). Sukuun kuuluu kaksi lajia:


title: Harmaaviklo

text: Harmaaviklo ("Tringa incana," aiemmin "Heteroscelus incanus") on Venäjän koilliskolkassa, Alaskassa, Yukonissa ja Brittiläisessä Kolumbiassa elävä kahlaaja. Se talvehtii laajalla alueella Tyynenmeren eteläisillä rannoilla. Lajin holotyypin kuvaili Johann Friedrich Gmelin Seurasaarten Mooreasta 1789.


title: Harmaaviklo

text: Harmaaviklon aiempi suku "Heteroscelus" on Birdlifen uusimmassa taksonomisessa luettelossa poistettu, ja taiga- ja harmaaviklo kuuluvatkin nykyään sukuun "Tringa".


title: Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1983

text: Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1983, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1983 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.


title: Taigaviklo

text: Taigaviklo, aikaisemmalta nimeltään lyhytjalkaviklo ("Tringa brevipes," aiemmin "Heteroscelus brevipes") on siperialainen kahlaajalintu. Sen pesimäalue käsittää Siperian keski- ja itäosien vuoristoseutuja Putoranan laakiolta Verhojanskvuoristoon ja Taka-Baikaliaan sekä Anadyrille. Se talvehtii laajalla alueella Kaakkois-Aasiassa ja Oseaniassa.


title: Taigaviklo

text: Taigaviklon aiempi suku "Heteroscelus" on Birdlifen uusimmassa taksonomisessa luettelossa poistettu, ja taiga- ja harmaaviklo kuuluvatkin nykyään sukuun "Tringa".


title: Luettelo Suomen singlelistan ykkösistä vuonna 1982

text: Tämä on luettelo Suomen singlelistan ykkösistä 1982, joka sisältää kärkipaikkaa hallussaan pitäneet singlet vuonna 1982 Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n kokoamalla Mitä Suomi soittaa -listalla. Listaa julkaistiin kerran kuukaudessa. Samaan aikaan Suomessa on julkaistu muitakin levymyyntilistoja, jotka saattavat poiketa Mitä Suomi soittaa -listasta käytettyjen mittausmenetelmien ja otosten vuoksi.


title: Crawling

text: Crawling on Linkin Parkin toinen single vuonna 2000 julkaistulta studioalbumilta, "Hybrid Theorylta". Single julkaistiin 1. toukokuuta 2001.


title: Crawling

text: Kappale voitti Grammyn parhaasta hard rock -suorituksesta vuonna 2002. "Crawling" on yksi albumin kappaleista, joka sisältää hieman räppiä: Mike Shinodalla on vain yksi lyhyt pätkä, jonka hän räppää ennen kertosäettä.


title: Crawling

text: Kappaleeseen musiikkivideon on ohjannut Brothers Strause. Video oli ehdolla parhaaksi rock-videoksi MTV Video Music Awardsissa, mutta se hävisi Limp Bizkitin "Rollin"-kappaleen videolle.


title: Crawling

text: Kappale sijoittui Billboardin Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 74, Billboard Mainstream Rock Tracks -listalla neljänneksi ja Billboard Modern Rock Tracks -listalla viidenneksi. Kanadassa kappale oli singlelistan kolmas, Itävallassa kahdeksas ja Britanniassa 16:s.


title: Papercut

text: Papercut on Linkin Parkin kolmas single vuonna 2000 julkaistulta studioalbumilta, "Hybrid Theorylta". Single julkaistiin 25. syyskuuta 2001.


title: Papercut

text: Yhtyeen laulaja Chester Bennington on kertonut, että "Papercut" on hänen suosikkikappaleensa Hybrid Theorylta. Live-esiintymissä kohta "something in here's not right today" on vaihdettu "something inside's not right today":ksi. Kappale löytyy The One-elokuvan soundtrackilta. Linkin Parkin remix-albumi Reanimation (2002) sisältää remix-version tästä kappaleesta nimellä "Ppr:Kut", jonka on remixannut Cheapshot.


title: Papercut

text: Musiikkivideon ovat ohjanneet Nathan Cox ja Linkin Parkin jäsen, Joe Hahn.


title: Papercut

text: "Papercut"-kappaleesta ei julkaistu virallista singleä ollenkaan Yhdysvalloissa. Kappale sijoittui sijalle 14 Britannian singlelistalla vuonna 2001 ja se oli listalla kuusi viikkoa.. Modern Rock Tracks -listalla se oli parhaimmillaan 32:s vuonna 2002.


title: Pts.OF.Athrty

text: Pts.OF.Athrty on kappale Linkin Parkilta. Se on yhtyeen ensimmäinen remix-single. Single julkaistiin vuonna 2002 ilmestyneeltä remix-albumilta, Reanimationilta. Single julkaistiin 15. heinäkuuta 2002.


title: Pts.OF.Athrty

text: Single-julkaisu sisältää remix-versiot Linkin Parkin kappaleista "Points of Authority", "High Voltage" ja "By Myself". Kappaleiden uudet nimet tällä albumilla ovat "Pts.OF.Athrty", "H! Vltg3" ja "By_Myslf".


title: Pts.OF.Athrty

text: Britannian singlelistalla kappale oli parhaimmillaan yhdeksäs, Saksassa 31:s, Italiassa 39:s ja Australiassa 44:s.


title: Vertti

text: Vertti on suomalainen miehen etunimi, alkujaan lyhentymä nimestä Eevert tai Ferdinand..


title: Vertti

text: Suomessa nimi Vertti on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 1378 henkilölle, joista suurin osa on 2000-luvulla syntyneitä. Almanakkaan nimi lisättiin vuonna 2010, ja nimipäivä on 9. syyskuuta.


title: Aakula

text: Aakula on suomalainen sukunimi. Tunnettuja henkilöitä:


title: Ensimmäinen Saksan–Tanskan sota

text: Ensimmäinen Saksan-Tanskan sota käytiin vuosina 1848–1851. Sota päättyi Tanskan eduksi Lontoon-sopimuksessa, jolla Schleswigin ja Holsteinin herttuakunta siirtyivät Tanskan hallintaan. Preussi valtasi alueet toisessa Saksan-Tanskan sodassa vuonna 1864.