title: Arvid von Martens

text: Vuonna 1950 von Martens perusti Kovaosaisten Ystävät ry.-nimisen yhdityksen jonka tarkoituksena oli järjestää pysyvämpiä asuntoja Helsingin asunnottomille. Yhdistys sai lainaa Helsingin kaupungilta ja osti sen turvin 1951 asunnottomien käyttöön huoneiston Kalevankatu 19:ssä sijainnesta vuonna 1877 rakennetusta nelikerroksisesta asuintalosta. 1950-luvun kuluessa asuntola laajeni käsittämään koko talon. Nykyisin talossa toimii Martensin mukaan nimensä saanut "Arvid-koti" jossa asuu noin 50 miestä 35 huoneessa. Von Martensin johdolla yhdistys perusti 1950- ja 1960-luvulla asuntoloita myös kodittomille naisille, häädetyille perheille sekä tuberkuloosia ja epilepsiaa sairastaville. Asuntopula jatkui edelleen kovana 1960–luvulla Helsingin seudulla muun muassa voimakkaan muuttoliikkeen takia.


title: Arvid von Martens

text: Arvid von Martens oli Kovaosaisten Ystävät ry:n toiminnanjohtajana 1950–1972 ja hän toimi vielä yhdistyksen hallituksen puheenjohtajana vuoteen 1977 saakka. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuutettuna 1953–1972 edustaen Ruotsalaista kansanpuoluetta. Vuonna 1954 hän aloitti Helsingin A-messuhallissa pidettyjen kodittomien joulujuhlien viettämisen ja vastasi näiden juhlien järjestämisestä aina vuoteen 1972 saakka. Tämän jälkeen tätä perinnettä ovat jatkaneet Veikko Hursti ja hänen poikansa Heikki Hursti.


title: Arvid von Martens

text: Vielä eläkevuosinaankin von Martens osallistui aktiivisesti yhteiskunnalliseen keskusteluun erityisesti kun oli kysymys asunnottomuudesta ja alkoholiongelmista.


title: Torsten Lindgård

text: Torsten Leander Lindgård (sukunimi vuoteen 1922 "Granholm"; 28. helmikuuta 1907 Maalahti – 14. tammikuuta 1977 Maalahti) oli suomenruotsalainen kirjailija ja pakinoitsija.


title: Torsten Lindgård

text:
Nimellä "Torsten L. Granholm" :
Nimellä "Torsten Lindgård":


title: USS Alger

text: USS Alger (runkonumero DE-101) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita. Alus oli nimetty Philip Rounsevile Algerin mukaan.


title: USS Alger

text: Sen köli laskettiin 2. tammikuuta 1943 Dravo Corporationin telakalla Wilmingtonissa Delawaressa ja alus laskettiin vesille 8. heinäkuuta 1943 kumminaan Louisa Rodgers Alger. Alus otettiin palvelukseen 12. marraskuuta 1943 Philadelphian laivastontelakalla, ja sen ensimmäinen päällikkö oli W. F. Porter.


title: USS Alger

text: "USS Alger" lähti 30. marraskuuta koeajoihin Bermudalle, josta se palasi testien päätyttyä Philadelphiaan. Alus lähti 15. tammikuuta 1944 Karibianmerelle, ja se saapui 21. tammikuuta Trinidadiin, jossa se liitettiin Task Group 42.5:een. Alus lähti 31. tammikuuta saattueen suojana Recifeen Brasiliaan. Matkan aikana alus kolaroi kauppalaivan kanssa, ja sen keula vaurioitui. Alus pääsi kuitenkin omin voimin määränpäähänsä Recifeen 14. helmikuuta.


title: USS Alger

text: Alus liitettiin Task Group 41.5:een partioimaan Brasilian rannikolla, ja se oli tehtävässä aina kesäkuun alkuun saakka. Alus lähti 1. kesäkuuta saattueen suojana Trinidadiin, jonne se saapui 8. kesäkuuta. Se lähti paluumatkalle suojaten saattuetta.


title: USS Alger

text: "USS Alger" suojasi 17. heinäkuuta saattuetukialus "USS Solomonsia" Brasilian rannikolla sukellusveneidentorjuntapartiossa. Tehtävästä vapauduttuaan alus palasi partiotehtäviin. Alus lähti merelle 30. marraskuuta osana Task Group 42.3:a suojaten saattueen Rio de Janeiroon.


title: USS Alger

text: Alus lähti 28. joulukuuta Recifestä saattueen suojana Trinidadiin, mutta se palasi takaisin 30. tammikuuta 1945. Paluuta seuranneena päivänä alus vapautettiin palveluksesta, ja sen miehistö aloitti valmistautumisen aluksen lainaamiseksi Brasilian hallitukselle.


title: USS Alger

text: Erilaisten tarkistusten ja koeajojen päätteeksi "USS Alger" lähti 23. helmikuuta Recifestä ja ankkuroitui vielä samana päivänä Nataliin. Alus poistettiin 10. maaliskuuta laivastopalveluksesta ja lainattiin Brasilian laivastolle. Alus poistettiin 20. heinäkuuta 1953 Yhdysvaltain laivastoluettelosta.


title: USS Alger

text: "USS Alger" nimettiin "CTE Babitongaksi" () runkonumerolla D-16. Alus poistettiin 1964 Brasilian laivastoluettelosta ja se romutettiin.


title: Bahia (alus)

text: Bahia on ollut ainakin viiden Brasilian laivaston aluksen nimenä.


title: Tanssitaiteen valtionpalkinto

text: Tanssitaiteen valtionpalkinto on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa toimivan Taiteen edistämiseskuksen esittävien taiteiden toimikunnan vuosittain myöntämä tunnustus ”kolmen edellisen vuoden aikana valmistuneesta ansiokkaasta työstä tai pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta toiminnasta (...) taiteenalan hyväksi”. Vuonna 2017 palkinnon arvo oli 14 000 euroa.


title: Kunnes toisin todistetaan

text: Kunnes toisin todistetaan ("Presumed Innocent") on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut oikeussalidraama, joka perustuu Scott Turow’n samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosia esittävät Harrison Ford, Brian Dennehy, Raúl Juliá, Bonnie Bedelia, Paul Winfield, John Spencer ja Greta Scacchi. Elokuvan on ohjannut Alan J. Pakula. Elokuva oli taloudellinen menestys tuottaen maailmanlaajuisesti yli 220 miljoonaa dollaria ja sai 91 % positiivisen arvostelun Rotten Tomatoes -sivustolta.


title: Kunnes toisin todistetaan

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Harri Närhi kutsui elokuvaa eroottisesti latautuneeksi ja täyteläiseksi murhamysteeriksi ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Olykan linna

text: Olykan linna on pääosin liettualaisen Radvilan eli Radziwillin (, , , ) aatelissuvun rakentama rakennuskokonaisuus Olykan pikkukaupungissa, Volynian alueella nykyisen Ukrainan luoteisosissa. Olyka sijaitsee linnuntietä noin 35 kilometriä Volynian alueen Lutskin kaupungin itäpuolella.


title: Olykan linna

text: Olykaan rakennettiin 1460-luvun tienoilla kivinen kirkko ja siellä ilmeisesti oli liettualaisperäisen Kiškan aatelissuvun kartano. Hyvin laajat Olykan ja Njasvižin (nykyisellä Valko-Venäjällä) alueet siirtyivät Radvilan suvulle vuonna 1513 (tai 1523) Kiszkan aatelissuvulta avioliiton myötäjäisinä, kun muun muassa Trakain linnanherrana toiminut Jonas Radvila I (Jan Radziwiłł, 1474-1522) meni naimisiin Anna Kiškaitėn kanssa.


title: Olykan linna

text: Alueet siirtyivät aikanaan heidän pojalleen, Krakovassa opiskelleelle Mikalojus Radvila Mustalle (, , 1515 Njasviž- 1565), joka kohosi koko Liettuan suuriruhtinaskunnassa ylipäälliköksi ja oli yksi koko Puola-Liettuan vaikutusvaltaisimmista ja rikkaimmista miehistä. Aatelisarvoltaan hän oli ensimmäinen Olykan ja Njasvižin herttua, joka vuonna 1547 sai samanaikaisesti serkkunsa kanssa sukuhaaralleen herttuan periytyvän ja korkean arvonimen sota-ansioillaan. Herttua rakennutti Olykaan 1500-luvun puolivälin tienoilla silloisen Puolan itäosien ensimmäistä uuden linnoitustavan mukaisen 4-kulmaiseen pohjaratkaisuun perustuvan bastionilinnan. Linnan koko on noin 100 x 120 metriä ja sen ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1564. Mahtiherttua oli protestantti, ja Olykasta kehittyi useiksi vuosikymmeniksi yksi kalvinistisen uskonpuhdistuksen tärkeistä linnakkeista Volynian alueella. Vastaava reformismin tukikohta muodostui myös Njasvižin linnasta ja Radvilan toisen sukuhaaran hallitsemasta Biržain linnasta.


title: Olykan linna

text: Kivisen palatsilinnoituksen rakentamista jatkoi linnan perinyt Mikalojus Radvilan nuorin poikansa Stanislovas Radvila II (, 1559 Vilna - 1599 Pasawa), joka toimi muun muassa Liettuan suuriruhtinaskunnan marsalkkana (Puolan kuninkaan neuvonantajana). Hänen poikansa, Liettuan suuriruhtinaskunnan kansleriksi edennyt Albertas Stanislovas Radvila (, 1593 Olyka - 1656 Gdansk) peri Olykan maat isältään ja jatkoi linnan rakentamista. Rakennustöitä hidastuttivat ja toisaalta kannustivat useat rakenteita vahingoittaneet piiritykset, joihin Olykan linna joutui 1590-1640-lukujen aikana.


title: Olykan linna

text: Neuvostoaikana rakennuksissa toimi mielisairaala. Palatsilinna on nykyään osaksi raunioina, joskin neuvostoajan jälkeen palatsia on osin kunnoistettu.


title: Ksylaani

text:
Ksylaani (eng. "Xylan") (CHO) on luonnossa esiintyvä polysakkaridiyhdiste, jota esiintyy kasvien soluseinissä ja levissä kuten viher- ja punalevien soluseinissä selluloosan korvikkeena. Ksylaanit ovat ksyloosin polysakkariyksiköitä. Ksylaanista syntyvästä ksyloosia pelkistämällä voi valmistaa teollisesti koivusokeria eri ksylitolia.
Ksylaanin CAS-numero on 9014-63-5.


title: Federico Fernández

text: Federico Fernández (s. 21. helmikuuta 1989 Tres Algarrobos, Buenos Airesin maakunta, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Newcastle Unitedia ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Federico Fernández

text: Fernández teki ensiesiintymisensä Argentiinan pääsarjassa syyskaudella (Apertura) 14. syyskuuta 2008 ottelussa Vélez Sarsfieldia vastaan. Ensimmäisen maalinsa joukkueessa hän teki 2. toukokuuta 2009 vierasottelussa Lanúsia vastaan. Myöhemmin samana vuonna joukkue voitti Copa Libertadoresin.


title: Federico Fernández

text: Joulukuussa 2010 italialaisseura Napoli ilmoitti hankkineensa Fernándezin riveihinsä 3 miljoonan euron siirtokorvauksella. Hän saapui napolilaisseuraan kuitenkin vasta heinäkuussa 2011.


title: Federico Fernández

text: 2. marraskuuta 2011 hän teki kaksi maalia Mestarien liigan lohkovaiheen ottelussa saksalaista Bayern Münchenia vastaan. Napoli hävisi kuitenkin ottelun numeroin 2–3.


title: Federico Fernández

text: Kaudet 2014–2018 Fernández edusti Swansea Cityä ja siirtyi sitten Newcastle Unitediin.


title: M/S Sapphire Princess

text: Sapphire Princess on Princess Cruisesin loistoristeilijä, joka rakennettiin Mitsubishi Heavy Industriesin telakalla Japanissa yhdessä sisaraluksensa "Diamond Princessin" kanssa. Sapphire Princess kastettiin 10. kesäkuuta 2004. Laivan pituus on 290 metriä, leveys 37 metriä ja bruttovetoisuus 116 000 tonnia, eli se on Princess Cruisesin suurin laiva sisaraluksensa kanssa. Laivalla on 18 kantta ja se voi ottaa 2 670 matkustajaa.


title: M/S Sapphire Princess

text: Sapphire Princess törmäsi uhanalaiseen 22-metriseen sillivalaaseen Vancouverissa vuonna 2009 ollessaan palaamassa viikon mittaiselta Alaskan risteilyltä. Ei tiedetä oliko valas jo kuollut ennen törmäystä vai kuoliko se törmätessään laivaan. Princess Cruisesin mukaan Sapphire Princesin reitillä ei ollut havaittu valaita.


title: Armenian historia

text: Armenian historia on pitkä ja monivaiheinen, ja alkaa jo ennen ajanlaskun alkua. Maa oli ensimmäinen valtio joka otti kristinuskon viralliseksi uskonnokseen. Venäjä ja Turkki jakoivat sen 1800-luvulla, ja 1,5 miljoona armenialaista surmattiin kansanmurhassa ja monet muut pakenivat ulkomaille. Vuosina 1918–1991 maa kuului Neuvostoliittoon ja itsenäistyi 1991.


title: Armenian historia

text: Armenia asutettiin noin 6000 vuotta eaa. Kreikkalaiset historiankirjat mainitsevat armenialaiset ensimmäisen kerran 500-luvun puolivälissä eaa. Persialaiset hallitsivat Armeniaa vuosisatojen ajan, mutta vähitellen siitä kehittyi oma puskurivaltionsa idän Persian ja arabien ja lännen kreikkalaisten ja roomalaisten välille. Armenian kuningaskunta oli suurimmillaan ja vaikutusvaltansa huipulla kuningas Tigranes Suuren valtakaudella 95–55 eaa. Silloin se ulottui Välimereltä koilliseen Mtkvari- eli Kura-joelle nykyiseen Georgiaan. Tigraneksen ja hänen poikansa Artavazd II:n hallintokausila Armeniasta tuli yksi hellenistisen kulttuurin keskuksista.


title: Armenian historia

text: Rooman valtakunta valloitti alueen 30 eaa. mennessä. Uusi dynastia, Arsakidit, nousi valtaan 53 jaa. Rooman keisari Nero nimitti Parthian kuninkaan veljen, Tiridates I:n Armenian kuninkaaksi Rooman ja Parthian välisen sodan jälkeen vuonna 66. Keisari Trajanus valloitti Armenian vuonna 114 Parthiaa vastaan käymänsä sodan yhteydessä ja teki siitä Rooman provinssin. Trajanuksen kuoltua kolme vuotta myöhemmin hänen seuraajansa Hadrianus kuitenkin määräsi Rooman legioonat vetäytymään Armeniasta ja provinssi palautui takaisin Rooman vasallivaltioksi.


title: Armenian historia

text: Armenialaisilla oli varhaisia kontakteja kristittyihin Antiokiassa ja Edessassa, ja vuonna 301 Armenian kuningaskunnasta tuli ensimmäinen kristinuskon valtionuskonnokseen ottanut maa – 12 vuotta ennen uskonnon virallista tunnustamista Rooman valtakunnassa ja 30–40 vuotta ennen Konstantinuksen kastamista.


title: Armenian historia

text: 400-luvun alussa Pyhä Mesrop elis Mashtots loi armenian kielen kirjaimiston, jota käytettiin uskonnollisen ja historiallisen kirjallisuuden tuottamiseen ja kristinuskon vakiinnuttamiseen alueella. Tästä alkoi ensimmäinen kulttuurin kukoistuskausi. Armenia pysyi Bysantin valtapiirissä erilaisin hallintojärjestelyin vuoteen 653, jolloin se siirtyi arabien hallintaan. Vuonna 806 arabit asettivat aatelisen Bagratidin suvun puoliautonomisen Armenian johtoon ensin kuvernööreinä, myöhemmin kuninkaina.


title: Armenian historia

text: Varsinkin Bagratid-kuninkaiden Ashot I ja III aikana taide ja kirjallisuus kukoistivat niin, että puhutaan toisesta kultakaudesta. Itsenäinen Armenian kuningaskunta toimi puskurina Bagdadin ja Konstantinopolin välillä. Sen pääkaupunki oli Ani maan pohjoisosassa.


title: Armenian historia

text: Seldžukit ja heidän seuraajansa osmanien valtakunta hallitsivat aluetta vuodesta 1071. Uusi armenialaisvaltio, Kilikian armenialaiskuningaskunta eli Vähä-Armenia syntyi Välimeren koilliskolkkaan Kilikiaan, aikaisempien valtakeskusten eteläpuolelle. Se oli eurooppalaisten liittolainen ristiretkien ajan taisteluissa nousevaa muslimivaltaa vastaan kunnes joutui turkkilaisten mamelukkien käsiin vuonna 1375. Kilikian armenialaiskuningaskunnan valtakaudella luotiin klassista taidetta ja kirjallisuutta, ja meriyhteys rohkaisi monia armenialaisia muuttamaan länteen, muihin Välimeren maihin ja jopa Hollantiin asti.


title: Armenian historia

text: Mamelukit hallitsivat Kilikian Armeniaa 1500-luvulle asti. Samaan aikaan ottomaanit ja persialaiset jakoivat Kaukasuksen Armenian keskenään niin että Persia sai nykyisen Armenian alueen Seva-järven ympäristöstä. Useimmat armenialaiset olivat ottomaanien alamaisia ja nauttivat useita etuoikeuksia kuten uskonnonvapaus ja vapautus armeijasta.


title: Armenian historia

text: 1700-luvulta alkaen Venäjän valta voimistui alueella. Vuosina 1813 ja 1828 nykyinen Armenian alue (silloiset Erivanin ja Karabahin kaanikunnat) liitettiin väliaikaisesti Venäjän keisarikuntaan. Venäläiset kehittivät hallussaan olevalle alueelle infrastruktuuria kuten rautateitä. 1800-luvun puolivälissä myös Osmanien valtakunnassa tehtiin uudistuksia ja Armenia sai oman perustuslain 1863. Vuosisadan loppupuolella suvaitsevaisuus väheni ja armenialaisten asema huononi nopeasti.


title: Armenian historia

text:
Armenialaisten kansallistunne alkoi viritä 1800-luvun puolivälissä kansainvälisten vaikutteiden myötä. Armenian delegaatio osallistui Berliinin kongressiin vuonna 1878, kun Euroopan maat neuvottelivat ottomaanien valtakunnan alueiden kohtalosta. Älymystön liberaalina demokratialiikkeenä alkanut itsenäisyysliike alkoi houkuttaa sosialismiin suuntautuneita jäseniä. Osa halusi yhdistää Venäjän ja Turkin armenialaisalueet yhdeksi itsenäiseksi Armeniaksi, osa taas tavoitteli kummallekin alueelle autonomiaa.
Armenialaisten kasvava eurooppahenkisyys huolestutti turkkilaisia. Anatoliaan muutti kurdeja ja Kaukasukselle turkinsukuisia muslimeita, ja armenialaiset alkoivat olla vähemmistönä entisillä kanta-alueillaan. Vuonna 1895 Ottomaanien epäluuloisuus johti hallituksen määräyksellä 300 000 armenialaisen surmaamiseen. Suuri osa Anatoliassa asuvista armenialaisista tapettiin tai joutui pakenemaan kotiseudultaan turkkilaisten aiheuttamassa armenialaisten kansanmurhassa.


title: Armenian historia

text: Valtaosa länsimaisista historioitsijoista ja armenialaiset pitävät kuolemia valtion masinoimina joukkomurhina, mutta Turkki ja hyvin harvat länsimaiset tutkijat näkevät tapahtumat sisällissodan, tautien ja nälänhädän yhteistuloksena. Uhriluku asettuu suurimmassa osassa arvioista 600 000:sta aina 1,5 miljoonaan henkeen. Uhrien muistoja kunnioitetaan perinteisesti 24. huhtikuuta. Armenia ja monet maailman valtiot ovat kampanjoineet aktiivisesti tapahtumien tunnustamiseksi kansanmurhana, ja muiden muassa Ranska on pitänyt yhtenä Turkin EU-jäsenyyden edellytyksenä kansanmurhan tunnustamista.


title: Armenian historia

text: Samaan aikaan myös Venäjän alamaisina eläneet armenialaiset saivat kokea kovia: kouluja suljettiin ja armenialaiskirkon omaisuus otettiin valtiolle 1903. Tataarit järjestivät verilöylyjä armenialaiskaupungeissa 1905.


title: Armenian historia

text: Neuvosto-Venäjän synty marraskuussa 1917 mahdollisti ensin helmikuussa 1918 Transkaukasian federaation synnyn ja sen hajottua 28. toukokuuta 1918 Armenian demokraattisen tasavallan synnyn alueelle, joka ennen oli Venäjän keisarikunnan osa. Ententevaltiot tukivat tätä rahallisesti ja viljalla ottomaanien Turkin hajottamisen apukeinona ja maata kutsuttiinkin Wilsonin Armeniaksi. Se alkoi hajota sisäisiin ongelmiin, pakolaisiin ja nälänhätään 1919. 10. elokuuta 1920 ensimmäisen maailmansodan liittoutuneet ja Ottomaanien valtakunta solmivat Sèvresin sopimuksen, jossa Turkki joutui tunnustamaan Armenian rajat. Kemal Atatürkin johtama Turkin kansallinen liike -puolue aikaansai sen, ettei sopimusta hyväksytty Turkissa, minkä ansiosta Atatürk nousi Turkin tasavallan johtajaksi. Vuonna 1920 Turkki miehitti Armenian tasavallan. Alexandropolin sopimus 2. joulukuuta 1920 paalutti sen, että puolet Armeniasta liitettiin Turkkiin. Neuvosto-Venäjän 11. armeija Grigori Ordžonikidzen johtamana valtasi Armenian Karavansarain (Ijevan) 29. marraskuuta 1920 edeten 4. joulukuuta Jerevaniin. 4. maaliskuuta 1922 Armenia liitettiin Neuvostoliittoon, samaan neuvostotasavaltaan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Uusi hallitus suosi armenialaista kulttuuria ja monet maanpaossa olleet taiteilijat palasivat kotimaahansa.


title: Armenian historia

text: Vuodesta 1936 aina vuoteen 1991 asti maa oli Armenian sosialistinen neuvostotasavalta. Stalinin aikana Armenian teollistumista ja kouluttautumista johdettiin tiukasti Moskovasta, ja kansallismieliset ajatukset tukahdutettiin.


title: Armenian historia

text: Vuonna 1988 käynnistyi konflikti Armenian ja Azerbaidžanin välillä pääosin armenialaisten asuttamasta Vuoristo-Karabahin enklaavista, jonka Stalin oli rajannut neuvosto-Azerbaidžanin sisälle. Maiden itsenäistyttyä vuonna 1991 taistelut alueesta kiihtyivät ja vuoden 1994 tulitaukoon mennessä Armenian joukot hallitsivat paitsi Vuoristo-Karabahia myös ympäröiviä azerbaidžanilaisia alueita. Molempien osapuolten talous on kärsinyt kyvyttömyydestä saavuttaa konfliktiin rauhanomainen ratkaisu. Sodan seurauksena noin 570 000 azerbaidžanilaista lähti kotoaan sisäiseen maanpakoon ja noin 200 000 Armeniassa asunutta azeria pakeni Azerbaidžaniin.


title: Armenian historia

text: Armenialaiset äänestivät itsenäisyyden puolesta syyskuun 1991 kansanäänestyksessä ylivoimaisella enemmistöllä. Levon Ter-Petrosjan oli presidenttinä vuoden 1998 tammikuuhun asti, jolloin mielenosoitukset hänen kasvanutta autoritäärisyyttään ja sisä- ja ulkopoliittisia ongelmiaan vastaan pakottivat hänet eroamaan. Vuonna 1999 pääministeri Vazgen Sargsjan, parlamentin puhemies Karen Demirtšjan ja kuusi muuta virkailijaa kuoli parlamenttiin tehdyssä attentaatissa. Presidentti Robert Kotšarjan onnistui seuranneiden levottomuuksien hillitsemisessä, ja hänet valittiin uudelleen maaliskuun 2003 vaaleissa, joiden rehellisyyttä ETYK on arvostellut.


title: Armenian historia

text: Andranik Markarjan oli pääministerinä vuodesta 2000, kunnes kuoli sydänkohtaukseen maaliskuussa 2007. Häntä seurasi Serž Sargsjan. Presidenttiä tukevat puolueet voittivat toukokuun 2007 vaalit, joiden tarkkailija kuvasivat olevan huomattava parannus edellisiin. Vaalit seuraavan presidentin valitsemiseksi järjestettiin 19. helmikuuta 2008. Voittajaksi julistettiin pääministeri Serž Sargsjan, joka sai ensimmäiselle kierroksella yli puolet äänistä. Opposition edustajat kiistivät tuloksen ja järjestivät mielenosoituksia, kunnes 1. maaliskuuta 2008 Kotšarjan määräsi maahan poikkeustilan.


title: Armenian historia

text: Vuonna 2009 Armenia sopi Turkin kanssa suhteiden normalisoimisesta.


title: Mikko Linnaluoma

text: Mikko Linnaluoma (s. 30. syyskuuta 1982) on suomalainen entinen pesäpalloilija, joka edusti urallaan pääasiassa Hyvinkään Tahkoa.


title: Mikko Linnaluoma

text: Linnaluoma pelasi ensimmäiset Superpesis-ottelunsa kaudella 2004 kasvattajaseurassaan Hyvinkään Tahkossa. Sitä ennen hän oli pelannut sekä Tahkon juniorijoukkueissa että Riihi-Pesiksen joukkueessa Suomensarjassa ja Ykköspesiksessä. Linnaluoma voitti Tahkossa mestaruuden kaudella 2007. Hän edusti Tahkoa kauden 2009 loppuun saakka, kunnes Linnaluoma lopetti uransa. Häneltä leikattiin polvi syksyllä 2010. Lisäksi Linnaluoman ranne puhdistettiin. Hän kuitenkin palasi vuoden tauon jälkeen kaudella 2011. Alkukauden Linnaluoma pelasi Puna-Mustissa Ykköspesiksessä. Olli Lehtolan loukkaantumisen takia Linnaluoma siirtyi pudotuspelien alettua Tahkoon Superpesistä pelaamaan. Linnaluoma solmi kauden jälkeen sopimuksen kaudesta 2012 Tahkon kanssa.


title: Mikko Linnaluoma

text: Kaudelle 2012 Linnaluoma valittiin Tahkon varakapteeniksi. Hän kärsi heti alkukaudesta selkävaivoista. Touko- ja kesäkuun aikana Linnaluoma pelasi kahdeksan ottelua Superpesiksessä. Hän saavutti toukokuussa uransa sadannen ottelun Superpesiksessä. Lisäksi hän löi kerran kunnarin ja valittiin yhdessä ottelussa Tahkon parhaaksi pelaajaksi. Kesäkuun puolivälissä hänen polvensa hajosi. Linnaluoma palasi vielä Tahkon joukkueeseen pelaten muutamassa ottelussa. Linnaluoman polvi vaati leikkausta ja uran odotettiin päättyvän loukkaantumiseen, mutta niin ei käynyt. Elokuussa Linnaluoma meni kuitenkin töihin Adidakselle Saksaan muuttaen samalla sinne. Linnaluoma lensi kuitenkin Saksasta viikonlopuksi Suomeen pelaamaan Tahkon puolivälieräotteluissa Joensuun Mailaa vastaan. Tahko tippui puolivälierissä ja Linnaluoma lopetti lopullisesti uransa.


title: Mikko Linnaluoma

text: Linnaluoma pelaa etukentällä. Sisäpelissä hän on vaihtaja. Hän kärsi uransa aikana lukuisista polvivaivoista. Linnaluoma saavutti uransa aikana 178,7 pesispörssipistettä. Hänen ainoa SM-mitalinsa oli vuonna 2007 saavutettu kulta. Linnaluoman yhden ottelun ennätys on viisi lyötyä, kuusi tuotua ja 11 kärkilyöntiä.Linnaluoman profiili Hyvinkään Tahkon kotisivuilla


title: Veretje I

text: Nižneje Veretje I () on Pohjois-Venäjältä löytynyt kivikautinen asuinpaikka, joka ajoitetaan välille 9050-8520 BP eli kalibroituna 8200-7600 eaa.. Asuinpaikka on siten mesoliittiselta kaudelta.


title: Veretje I

text: Asuinpaikka sijaitsee Arkangelin alueella Kinemajoen (ven. Кинема) etelärannalla noin kilometrin päässä Latšajärvestä . Latšajärvi sijaitsee noin sata kilometriä Äänisestä itään . Sitä on kaivettu esille 1500 neliömetrin alalta ja sieltä on löydetty runsaasti esineitä, jotka on tehty kivimateriaalien lisäksi myös tuohesta, puusta, sarvesta ja luusta . Juuri Veretje I:n asuinpaikan runsas löytömateriaali on nostanut sen tyyppiesimerkiksi verrattaessa eri asuinpaikkojen esineitä toisiinsa. Tämän vuoksi puhutaan Äänisen seudun Veretjen kulttuurista tai traditiosta .


title: Veretje I

text: Latšajärvi on nykyään 34 kilometriä pitkä, 11 kilometriä leveä ja pinta-alaltaan 334 neliökilometriä. Mesoliittisella kaudella vesi oli paljon korkeammalla kuin nykyään, joten asuinpaikka oli aivan järven rannalla. Ajan myötä veden pinta aleni ja Veretje I peittyi suohon, mikä säilytti asuinpaikan orgaanisen materiaalin . Veretje tarkoittaa umpeen soistunutta järveä .


title: Veretje I

text: Veretje I asuinpaikalta on havaittu merkkejä asumuksista. Ne olivat pinta-alaltaan 40–50 neliömetriä ja rakennettu ilmeisesti seipäistä. Katteena oli jotain pehmeää materiaalia, kuten esimerkiksi peurannahkaa, joka pysyi paikallaan esimerkiksi kivipainoilla. Lattia oli neliön- tai suorakaiteen muotoinen ja asumusta lämmitti yksi tai kaksi liettä. Asukkaat peittivät lattian toisinaan puhtaalla hiekalla, jolloin noki, hiilet, luunpalaset ja iskokset peittyivät sen alle. Tästä on päätelty, että Veretje I on ollut vain kausittain asuttu. Samaa on havaittu joillakin muillakin Koillis-Venäjän mesoliittisilla asuinpaikoilla. Asuinpaikalla ei löytynyt keramiikkaa, mistä voisi päätellä, ettei asuinpaikkaa hyödynnetty enää neoliittisellä kaudella.


title: Veretje I

text: Asuinpaikalla ei ole tavattu hautoja. Samaan Veretje-traditioon kuuluvalla Popovan asuinpaikalla on löydetty myös hautauksia . Popovon haudoista 1, 2, 3, 6, 8 ja 9 on löydetyistä ihmisen luista tehty ajoituksia, joista haudoissa 1, 3 ja 9 on varhaismesoliittiset hautaukset (8800 eaa., 8700 eaa. ja 8600 eaa.). Haudoissa 6 ja 8 on myöhäismesoliittiset hautaukset (6100 eaa. ja 6000 eaa.). Yksi haudoista (nro 2) ajoitettiin 4100 eaa.


title: Veretje I

text: Haudoissa päät oli aseteltu itään päin ja vainajat peitettiin punamullalla. Vaikka vainajien luut olivat säilyneet vaihtelevasti, ei pukimia havaittu. Vainajilla saattoi olla hammasriipuksia yllään, sillä luusta ja jäniksenhampaasta oli valmistettu riipukset. Hauta-antimiksi oli laitettu hautaan kivisiä ja luisia työkaluja. Näitä saattoivat olla muun muassa kirves, tikari, harppuuna, veistin, nuolenkärki, kaavin ja ongenpaino. Haudan viereen oli kaivettu kuoppa, jonka arvellaan olleen rituaalinen. Kuopista löydettiin jäänteitä kalasta, linnusta, hirvestä, majavasta ja koirasta. Arvellaan, että vainajan muistolle järjestettiin pidot tai hänelle annettiin ruokaa tuonpuoleiselle matkalle mukaan.


title: Veretje I

text: Vaikka Veretje I asumuksen pohjalta löydettiin jätettä ja esineitäkin, ei kivitöitä harjoitettu pihalla. Yksi pii-iskoksien suuri keskittymä löytyi kauempana piha-alueelta, jossa oli vielä paikallaan kivinen alaisin, ja toinen kiventyöstöalue löytyi joenrannan läheltä. Näillä alueilla käsiteltiin myös muita materiaaleja.


title: Veretje I

text: Asuinpaikan käytön aikana ympäristöä kuvaa parhaiten boreaalinen koivun ja männyt sekametsä. Ilmasto oli paikalliseen nykyilmastoon verrattuna hieman kylmempi, sillä tammikuun keskilämpötila oli keskimäärin -18 °C ja heinäkuun 14-16 °C. Sadetta riitti nykyistä enemmän sademäärän ollessa 700 millimetriä vuodessa.


title: Veretje I

text: Eri asuinpaikkojen luulöydöistä on päätelty, että Veretjen kulttuurissa oli sekä suurten että pienten eläinten metsästys pääelinkeinoa. Ruokavaliota täydennettiin kalastuksella ja keräilyllä. Riistaa olivat ainakin hirvi, peura, joskus karhu, linnut, erityisesti joutsen, majava, koira ja tietenkin kalat.


title: Veretje I

text: Kaivauksilta on tehty yli 7500 erilaista ihmisen jälkeensä jättämää esinettä, muokkausjätettä tai roskaksi tulkittavaa puujätettä. Esineet olivat muun muassa työkaluja, työkalujen valmistusvälineitä ja tuotteita. Näiden piirteitä on käsitelty seuraavassa.


title: Veretje I

text: Löydettyjen työkalujen joukossa oli erilaisia kiventyöstövälineitä, kuten lyöntikiviä, iskimiä ja kovasimia. Suuri alasinkivi on sekin osa tätä kontekstia. Valmiita työkaluja löydettiin runsaasti. Näitä olivat kirveet, telsot (poikkiteräinen kirves), taltat ja kuokat. Puolet kirveistä tehtiin liuskeesta ja loput piikivestä. Useimmat kirveet hiottiin työstön jälkeen vain terän kohdalta, mutta loput hiottiin myös sivuilta. Löydetyt kirveet jaoteltiin neljään ryhmään: terävähamaraiset, lyhyet ja leveäperäiset, suorakulmaiset ja poikkileikkaukseltaan suorakulmaiset kirveet ja sekä profiililtaan ja poikkileikkaukseltaan ovaalit kirveet.


title: Veretje I

text: Poikkeuksellisesti löydettiin myös seitsemän kirveen vartta. Nämä oli tehty sitkeästä männynjuuresta, jotka levenivät terän kiinnityspaikkaa kohti. Yhdessä kirveessä olikin 50 cm:n pituinen varsi, jossa terä oli paikallaan kolossaan.


title: Veretje I

text: Telsot valmistettiin litteistä piilevyistä ja kivikiilat tehtiin nelikulmaisiksi piikimpaleesta. Tavanomaiset kaapimet, erilaiset veistimet, muutama puukko, naskalit ja porat valmistettiin pienistä piisäleistä työstämällä ne taitavasti muotoonsa.


title: Veretje I

text: Puukot ja tikarit oli valmistettu luusta tai puusta. Muutamassa oli vielä yksi tai kaksi piilastua teränä. Varsi sovitettiin käteen kietomalla kahvan ympäri vahvennos kasvikuidusta, tuohesta tai nahasta. Useimmat luupuukot oli tehty hirven lavasta, paitsi tietenkin kivipuukot. Kolme kivipuukoista oli ehjiä ja käyttökuntoisia. Yhdessä piitikarissa oli terävä kärki ja molemmat syrjät teroitettuna. Tikari oli vielä tuohitupessaan.


title: Veretje I

text: Leveät kaapimet tehtiin hirven putkiluista. Niillä puhdistettiin ilmeisesti nahkaa nylkemisen jälkeen. Ohuet luuneulat, joissa näkyi paljon käytön jälkiä, säilöttiin onttoon linnun- tai koiranpennun luuhun. Osassa koteloita oli viivakuvioita koristeina. Luuneuloja käytettiin lävistämiseen ja äimällisiä neuloja ompeluun.


title: Veretje I

text: Metsästysvälineiksi tulkitaan kaikki perinteiset aseet, joilla voidaan kaataa tai satuttaa riistaa vakavasti. Joukossa voi olla myös aseita ihmisiä vastaan, mutta tarkkaa ero näiden välillä ei voi tehdä. Useimmat metsästysvälineet valmistettiin luusta tai puusta. Piikivestä valmistetut nuolenkärjet olivat melko erilaisia muodoltaan.


title: Veretje I

text: Useimmat nuolenkärjet oli tehty luusta. Nuolen varsi veistettiin männyn oksasta tai nuoresta rungosta ja ne olivat 58-65,5 cm pitkiä. Sulkien kiinnittämiseen käytettiin liimana pihkaa, jonka jäänteitä löydettiin, ja jänteen lankamaisia säikeitä tarvittiin sulan sitomiseen paikalleen. Niitä löydettiin yhteensä 68 kappaletta, mutta ne voidaan jaotella 10 erilaiseen luokkaan ulkonäön perusteella.


title: Veretje I

text: Monessa nuolissa on ohut neulamainen luukärki, mutta sitten on lisäksi jokin erityinen tuntomerkki. Lisätuntomerkki voi olla rengasmainen vahvike nuolen varressa tai kärjen tyvessä. Joissakin nuolissa oli suuri lisäpaino varressa ja viivamaisia koristeita. Massiiviset painot mahdollistivat suurten eläinten tai ihmisten vahingoittamisen. Ukrainassa on löydetty piinuorenkärkiä hautojen vainajista, joten asiaa kannattaa pohtia.


title: Veretje I

text: Sigir-tyyppisen (tai Shigir) nuolen kärki on paksu ja muodoltaan kuin kaksi kartiota pohjat vastakkain (engl. biconical). Toisissa nuolissa on lisäksi samanlainen laajennus varressakin. Jos varsi oli lisäksi paksu, saattoi sillä ampua vesilintuja, jolloin nuoli jäi kellumaan veteen. Kärki saattoi olla myös tylppä. Tällaisen nuolen osuma ei riko eläimen nahkaa, mutta painavana se vahingoittaa sisäelimiä ja saalis voidaan poimia maasta.


title: Veretje I

text: Luukärkien kiinnitys oli helpompi kuin kivikärkien. Siksi osassa nuolia oli valmistettu reilumpi sija kivikärjen kiinnitystä varten. Nuolen varsi saattoi muuten olla pyöreä ja paksu, mutta sen pää tehtiin ohueksi kivikärjen kiinnitystä varten. Tukevaan varteen saatettiin myös hioa pitkittäinen ura, johon terävä piiliuska voitiin asentaa. Eräissä nuolissa oli varren päähän jätetty airon lavan muotoinen paksu laajennus, jonka reunat oli teroitettu ja reunoihin oli uurrettu koloja.


title: Veretje I

text: Harppuunoissa oli puuvarret ja harppuunan kärki oli luuta. Se oli helposti irtoava, jolloin kärki jäi saaliiseen. Kärkiä on viittä eri tyyppiä. Luukärki oli muotoiltu kuin sahan teräksi, jossa linnun nokan muotoiset koukkumaiset piikit. Joissakin harppuunan kärjissä oli vain muutama iso koukku tai nokka, mutta toisissa on monta pientä nokkaa vierekkäin. Oma tyyppinsä on kärki, johon on hiottu urat molemmin puolille piikiven paloja varten.


title: Veretje I

text: Jouset valmistettiin puusta, joka on useimmin mäntyä. Niiden pituus on 120–150 cm, poikkileikkaus pyöreä tai soikea, kaaren päissä jänteen kiinnityskohdissa hiotut uurteet ja kättä varten varressa vahvennus. Toisessa päässä on jännettä varten usein kartionmuotoinen laajennus. Käyttämättömän jousen jänne ilmeisesti irrotettiin, jotta vastavoima säilyisi kaaressa, mutta jänne palautettiin pikakiinnitykseensä käyttöönoton yhteydessä. Jouset olivat viimeistelyjä ja hyvin hiottuja. Useat löydetyt jouset olivat rikki, joten ne oli heitetty hyödyttöminä järveen. Kaivauksilla todettiin myös tapa, jolla jousia suojattiin kosteudelta käärimällä ne esimerkiksi tuoheen. Kostuessaan jousen jännitysvoima heikkenee eikä nuolet lennä entiseen tapaansa.


title: Veretje I

text: Keihäät, joita on löydetty seitsemän kappaletta, valmistettiin männystä tai lehtikuusesta ja olivat noin 1,5 metriä pitkät. Varsi oli kapea ja poikkileikkaukseltaan pyöreä tai soikea, mutta se leveni keihään kärkeä kohden. Levennykseen kiinnitettiin keihään terä ja joissakin keihäissä oli löydettäessä piiterät. Keihään perä on katkaistu suoraksi.


title: Veretje I

text: Muut löydetyt esineet, jotka eivät lukeudu edellisiin kohtiin, esitellään tässä.


title: Veretje I

text: Kiventyöstöalueilta löydettiin pienet tuohirasiat, joissa oli vielä tavarat sisällä. Toisessa rasiassa oli muun muassa piikiven kappale, pii-iskoksia ja piisäleitä ja valmis kaavin. Toinen rasia oli koottu neulojen avulla ja siinäkin oli piikivi ja säleitä.


title: Veretje I

text: Hiomalaattoja käytettiin kivityökalujen hiomiseen ja luuesineiden työstöön. Ne valmistettiin kalkkikivestä ja levein laatta oli 50 cm suuntaansa ja hionnassa molemmilta puolin kulunut. Suurin laatta oli löydettäessä palasina.


title: Veretje I

text: Kalastuksesta kertoo verkon kohot, jotka valmistettiin puusta tai tuohesta . Painoina käytetyt kivet sidottiin verkon alapaulaan suokasvien varsilla.


title: Veretje I

text: Asuinpaikan puujätteiden joukossa on löytynyt myös suksenkärki. Sen mukaan on nimetty samanlaiset muinaissukset Veretje-tyyppisiksi.


title: Veretje I

text: Veretje I:stä ja muista samanaikaisista asuinpaikoista löydettiin joukko hampaita ja leukaluita, joita lähemmin tarkasteltuna oli käytetty työkaluina. Vaikuttavin väline oli majavan alaleuka, jossa olivat etuhampaat vielä kiinni. Hampaiden kulumisjäljistä tultiin siihen johtopäätökseen, että hampaita käytettiin taltan tai höylän tavoin puun työstämisessä. Osassa leukaluista oli poraamalla tehty reikä työvälineen ripustamiseksi. Ketun, villisian ja karhun torahampaita osattiin hyödyntää askareissa, vaikka niitä käytettiin myös riipuksina. Erikoisuutena mainitaan jännesaha, jossa esinettä sahattiin hiekkaisella jänteellä.


title: Veretje I

text: Taiteellista vaikutelmaa ilmentää lukuisien esineiden koristelu mesoliittisilla viivakuvioilla. Ornamenteilla ilmaistiin omistajuutta tai muuten haluttiin vain miellyttää silmää. Myös ihmishahmoinen veistos löydettiin, kuin myös hienosti muotoiltu linnun pää. Erääseen esineeseen oli kaiverrettu joutsen.


title: Veretje I

text: Kundan kulttuuri ja Butovon kulttuuri


title: Ole Henrik Magga

text: Ole Henrik Magga (s. 12. elokuuta 1947) on koutokeinolainen kielentutkija ja poliitikko.


title: Ole Henrik Magga

text: Magga oli Norjan saamelaiskäräjien ensimmäinen presidentti vuosina 1989–1997. Vuosina 2002–2004 hän oli saamelaisten edustaja YK:n alkuperäiskansa-asioita käsittelevässä pysyvässä foorumissa (UN Permanent Forum on Indigenous Issues).


title: Tunturiängelmä

text: Tunturiängelmä ("Thalictrum alpinum") on pohjoisella pallonpuoliskolla tavattava pienikokoinen vuoristoseutujen ja arktisten alueiden kasvi.


title: Tunturiängelmä

text: Monivuotinen tunturiängelmä on kasvaa 5–25 cm korkeaksi. Varsi on kalju. Varsilehtiä on enintään yksi, mutta aluslehdet ovat runsaslukuisia. Lehdet ovat korvakkeellisia ja niiden ruodit ovat 1–5 cm pitkiä. Lehtilapa on 2–5 cm pitkä, yksi- tai kaksikertaa perilehdykkäinen, muodon vaihdellessa tavallisesti puikeasta kolmiomaiseen. Lehdykät ovat pyöreähköjä ja tylppäliuskaisia, ja myös lehdyköitten ruodit ovat korvakkeellisia. Kukinto on yksinkertainen, harvakukkainen terttu. Kukat ovat pieniä. Niissä on varhain varisevia, usein punertavia kehälehtiä 4 tai 5 kappaletta. Heteitä on runsaasti. Heteiden palhot ovat tavallisesti sinipunertavia, ponnet pitkäsuippuisia ja väriltään tavallisesti punaruskeita. Suomessa tunturiängelmä kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on noin 3 mm pitkä, pitkittäisharjuinen ja lähes perätön pähkylä. Tunturiängelmä on myrkyllinen kasvilaji.


title: Tunturiängelmä

text: Tunturiängelmää tavataan laajalla mutta hyvin hajanaisella alueella pohjoisella pallonpuoliskolla. Euroopassa sitä kasvaa Fennoskandian pohjoisosissa, Islannissa, Skotlannissa, Pohjois-Irlannissa, Pyreneillä, Alpeilla, Karpaateilla, Kaukasuksella sekä Venäjän arktisella tundravyöhykkeellä. Levinneisyysalue jatkuu edelleen Aasian puolella Pohjois-Siperian arktisella vyöhykkeellä sekä Etelä-Siperiassa, Keski-Aasiassa ja Himalajan alueella. Pohjois-Amerikassa tunturiängelmää kasvaa Alaskassa, Yhdysvaltain lounaisosissa sekä Koillis-Kanadassa. Laji on tavanomainen myös Grönlannissa.


title: Tunturiängelmä

text: Suomessa tunturiängelmän esiintymisalue on pohjoinen. Sitä kasvaa toisaalta Sallan–Kuusamon alueella, toisaalta Pohjois-Lapissa varsinkin Enontekiöllä, Utsjoella ja Inarissa. Lajista on lisäksi 2000-luvulla tehty muusta levinneisyysalueesta varsin kaukana oleva yksittäisesiintymä Etelä-Savon länsiosista.


title: Tunturiängelmä

text: Tunturiängelmä kasvaa Suomessa purojen, jokien ja järvien rannoilla, tunturiniityillä, rinnesoilla ja kedoilla etenkin paljakka- ja koivumetsävyöhykkeellä, sekä letoilla havumetsävyöhykkeellä. Laji on kalkinsuosija. Muualla tunturiängelmä on tyypillinen vuoristoseutujen laji.


title: Marco Pogioli

text: Marco Antonio Pogioli (s. 9. kesäkuuta 1975) on brasilialainen entinen jalkapalloilija. Pogioli pelasi nimellä Marco. Marco oli pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Marco Pogioli

text: Hän pelasi Veikkausliigassa 148 ottelua, teki 39 maalia ja saavutti yhden SM-kullan, kun FC Haka voitti mestaruuden kaudella 2000. Tämän lisäksi Marco pelasi 25 Ykkösen ottelua vuonna 2004, joissa hän teki kahdeksan maalia, sekä kuusi karsintasarjan ottelua vuonna 2002 joissa hän teki neljä maalia. Suomessa hän edusti FC Jazzia, FC Hakaa ja Kuopion Palloseuraa. Päätettyään pelaajauransa vuonna 2004 Marco muutti takaisin Brasiliaan.


title: Marco Pogioli

text:
Marcon ensimmäisen liigaottelu oli 4. toukokuuta 1997 Jazz–HJK, joka päättyi 1–0. Ensimmäisen liigamaalinsa hän teki
11.5.1997 ottelussa Jaro–Jazz, joka päättyi 2–3. Debyyttikaudellaan hän oli Veikkausliigan neljänneksi paras maalintekijä tehtyään yhdeksän maalia. Marco oli myös FC Jazzissa ja KuPSissa pelatessaan joka kausi seuransa paras maalintekijä Veikkausliigassa. Kesällä 1997 Marco teki kaksi maalia Mestarien liigan karsintaottelussa hollantilaista suurseuraa Feyenoordia vastaan.


title: Ksyloosi

text: Ksyloosi eli puusokeri (CHO) on monosakkaridiyhdiste, joka kuuluu aldopentooseihin, hemiselluloosiin ja hiilihydraatteihin. Ksyloosi sisältää viisi hiiliryhmää ja aldehydiryhmän. Ksyloosilla esiintyy sekä D- että L-isomeeriä. D-ksyloosin CAS-numero on 58-86-6 ja L-ksyloosin CAS-numero on 609-06-3. Ksyloosin moolimassa on 150,13 g/mol. Ksyloosia eristettiin ensimmäisen kerran puusta ja kasvien lehdistä vuonna 1881. Ksyloosia hydrogenoimalla voidaan tuottaa koivusokeria eli ksylitolia.


title: Groasis Waterboxx

text: Groasis Waterboxx on hollantilaisen puutarhurin Pieter Hoffin suunnittelema polypropeenista valmistettu vedenkeruuastia kasvien kasvattamiseen joko siemenestä tai istukastaimesta erittäin kuivissa olosuhteissa. Keksintö voitti Popular Science -aikakauslehden vuoden 2010 palkinnon parhaasta innovaatiosta.


title: Groasis Waterboxx

text: Laajat maa-alueet ovat liian kuivia, jotta istutetut puuntaimet voisivat menestyksellisesti kasvaa niillä. Sillä vaikka pohjavettä olisikin saatavilla on se usein liian syvällä maaperässä vastaistutetun puuntaimen juurille.


title: Groasis Waterboxx

text: Waterboxx on polypropeeninen kannellinen saavi, jonka keskellä on tunneli kahdelle kasvatettavalle taimelle. Saavin pohjassa on "sydänlanka", josta maaperä saa hitaasti kosteutta kapillaari-ilmiön avulla saavin sisältämästä vesisäiliöstä. Astian suunnittelun pohjana on matkia luonnon tapaa kylvää kasvien siemeniä lintujen jätösten suojaavan vaikutuksen avulla.


title: Groasis Waterboxx

text: Toimintaperiaatteen testaamiseen ja suunnitteluun prototyyppeineen on vuoteen 2010 mennessä käytetty yli 7,1 miljoonaa dollaria ja seitsemän vuotta aikaa.


title: Groasis Waterboxx

text: Maaperään kaivetaan kuoppa, joko koneella tai käsin. Kaksi siementä istutetaan kaivetun kuopan pohjalle astiaan kuuluvan pahvisen asettimen avulla. Asetin jää vesiastian alle suojaamaan maaperää haihtumiselta. Sydänlanka asetetaan astian pohjassa olevaan läpivientiaukkoon, jonka jälkeen asetetaan waterboxx kuopan pohjalle siten, että istutetut siemenet jäävät tunnelin kohdalle ja sydänlanka tunnelin suuntaisesti pahvisen asettimen sivulle. Täytetään waterboxx vedellä ja suljetaan täytössä käytetty aukko ylitäytön ulospäästävällä tulpalla sekä asetetaan veden haihtumista estävät valumisveden suppilot niille kuuluville paikoilleen.


title: Groasis Waterboxx

text:
Astia toimii kasvin "hautomona", suojaten juuri istutettua kasvin itua ja maaperää sen ympärillä auringon paahteelta päivällä ja kylmyydeltä yöllä. Taimen kasvamisen alkuun pääsemiseksi astian sisältä kulkeutuu sydänlankaa myöten niukasti vettä astian alla olevaan maaperään. Astian kansi on muotoiltu keräämään sadeveden ja yöllä sen pintaan tiivistyvän kosteuden, jotka varastoidaan astiaan. Vedellä täytetty astia laskee pienen määrän, n. 50 ml vettä vuorokaudessa, sydänlankaa myöten kasvin juurien kehittämiseksi. Veden pienellä määrällä ohjataan kasvin juuria etsimään pohjavettä, estäen kuitenkin kasvia kuolemasta kuivuuteen ennen pohjaveteen yltämistä. Astia toimii myös maaperän pinnan kuivumista haihtumalla estävänä suojana taimen välittömässä läheisyydessä sekä suojana eläimien varalta.
Sekä maaperän lämpötila ja kosteus pysyvät astian vaikutusalueella vakaampina kuin sen ulkopuolella.


title: Groasis Waterboxx

text:
Laitteen toimivuutta aavikko-olosuhteissa on testattu yli kolme vuotta Oujdan yliopistolla Marokossa, missä lähes 90% waterboxin avulla istutetuista kasvien taimista selviytyi verrokkiryhmän noin 10% selviytymiseen verrattuna.
Kuivien ja kuumien alueiden lisäksi laitteen soveltuvuutta taimien istutukseen on testattu viinitarhoissa sekä kylmissä vuoristo olosuhteissa.


title: Wessmanninmäki

text: Wessmanninmäki (toinen kirjoitusmuoto Vesmanninmäki, aiemmin Sampoharju) on alue Jyväskylässä Vaajakoskella. Sitä pidetään Vaajakosken keskustana. Alueella on asuinkerrostaloja, liikehuoneistoja, Vaajakosken kirkko ja Vaajakummun koulu. Niitynpään asuinalue ja Niitynpään työläiskotimuseo sijaitsevat Jyväskylän virallisessa pienaluejaossa Wessmanninmäellä. Wessmanninmäen pienalueen rajan pohjoisessa muodostaa Vaajakoskentie.


title: Wessmanninmäki

text: Aiemmin Wessmanninmäen ajateltiin ulottuvan myös Vaajakoskentien pohjoispuolelle. Puhekielessä saatetaan näin tehdä yhä. Vaajakosken Valintatalo ja kirjasto sijaitsevat Vaajakoskentien pohjoispuolella, nykyisen virallisen aluejaon mukaan Savonmäen pienalueella.


title: Wessmanninmäki

text: Nimi Wessmanninmäki on peräisin kauppias ja tehtailija Fredrik Thure Wessmannista, joka oli menestyvä liikemies ja merkittävä paikallinen vaikuttaja Jyväskylässä. Hän piti kauppaa Vaajakoskella 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Savonmäentien ja Urheilutien risteyksessä sijainneessa talossa. Wessmann kirjoitti muistiin vaajakoskelaisilta kuulemiaan tarinoita, ja niitä julkaistiin lehdissä. Hän osallistui myös kunnallispolitiikkaan. Wessmann kuoli 1932.


title: Shepherd’s Bushin metroasema

text: Shepherd’s Bushin metroasema on Lontoon metron Central Linen asema Hammersmith and Fulhamin alueella Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema sijaitsee Shepherd’s Bushin kaupunginosassa Lontoon matkakortin maksualueella 2.


title: Shepherd’s Bushin metroasema

text: Metroaseman välittömässä läheisyydessä on Shepherd’s Bushin rautatieasema, joka on London Overgroundin ja Southern-yhtiön junien käytössä. Noin puolen kilometrin päässä sijaitsee myös Shepherd’s Bush Marketin metroasema, joka tunnettiin vuoteen 2008 asti myös pelkästään nimellä Shepherd’s Bush. Kaikilta näiltä asemilta on yhteys Westfield London -kauppakeskukseen.


title: Shepherd’s Bushin metroasema

text: Asema on avattu 30. heinäkuuta 1900 osana Central London Railwayta. Vuonna 2008 asema remontoitiin perusteellisesti. Alkuperäinen Harry Bell Measuresin suunnittelema asemarakennus purettiin ja korvattiin kokonaan uudella tilavammalla rakennuksella.


title: Pehr Junnelius (1745–1790)

text: Pehr (Pehrin poika) Junnelius (1. tammikuuta 1745 Oulu – 29. marraskuuta 1790 Oulu) oli suomalainen upseeri, laivanvarustaja, kauppias ja merikapteeni


title: Pehr Junnelius (1745–1790)

text: Pehr Junneliuksen isä oli oululainen kauppias Pehr Junnelius (Matts Junnan poika) ja äiti Maria o.s. Hoffren. Poika Pehr syntyi 3-lapsiseen perheeseen nuorimpana ja sai kasteessa saman nimen kuin isänsäkin. Häntä kutsuttiin Oulussa yleisesti nimellä Petteri nuorempi. Perhe asusti Oulussa IV-kaupunginosassa tontilla no 25.


title: Pehr Junnelius (1745–1790)

text: Pehr nuorempi meni naimisiin Margaretha o.s. Jaakolan kanssa. Heille syntyi 7 lasta. Perhe omisti Oulussa IV kaupunginosasta talot no 38, 40, 60 ja 63 sekä I kaupunginosasta no 34. Heillä oli myös useita aittavarastoja Oulussa ja Kemissä.


title: Pehr Junnelius (1745–1790)

text: Junnelius sai kauppaporvarin oikeudet Oulussa vuonna 1775. Petter harjoitti Oulusta tervan vientiä. Hänen omistamansa yhtiön liiketoiminnan tuottoisuus perustui tinkimättömään oman työn osuuteen. Hän omisti laivat sekä toimi niissä kapteenina ja hoiti itse myös varustamotoimintaan liittyvät muodollisuudet. Hän kuului Oulun kauppaseuran edustajistoon 1780. Junnelius lainasi myös rahaa Oulun kauppaseuralle 1789, näin pelastaen sen vararikosta. Oulun tervahovin peustamisen yhteydessä Junnelius, Florin, Nylander, Engman, Wacklin ja Lundman kuuluivat edustajistoon, joka ajoi voimakkaasti tervahoviN perustamista Toppilan pohjoisrannalle. Junnelius oli Ruotsin ja maakuntarykmentin suhteiden vuoksi yksi kauppaporvareista, joka osallistui Oulun kaupungin puolustusjärjestelyihin. Hän toimi Oulun porvarikaartin luutnanttina ja komensi porvaristoon kuulumatonta osaa. Myöhemmin hän oli välittäjänä, kun Ouluun hankittiin 20 tykkiä puolustus- ja paraatitarkoituksiin.


title: Pehr Junnelius (1745–1790)

text: Junneliuksen omistamia laivoja olivat:


title: Pehr Junnelius (1745–1790)

text: Junnelius oli kapteenina laivoissa Venus från Norden 1779-1780, Margareta 1782 ja Lazarus 1745-1790. Hänen purjehdusmatkansa suuntautuivat etupäässä Itämeren ja Pohjanmeren satamiin. Hän teki myös joitakin matkoja Välimerelle.


title: Sergei Sirotkin

text: Sergei Olegovitš Sirotkin (, s. 27. elokuuta 1995 Moskova, Venäjä) on venäläinen rata-autoilija.


title: Sergei Sirotkin

text: Hän toimi kausilla 2013–2014 Formula 1 -talli Sauberin testikuljettajana ja kausilla 2016 ja 2017 hän toimi Renault’n testikuljettajana. Kaudella 2018 Sirotkin ajoi Williamsin toisena kilpakuljettajana.


title: Sergei Sirotkin

text: Sirotkin aloitti uransa kartingissa vuonna 2008 ja kilpaili erilaisia kansainvälisiä sarjoja, joka vei tien kohti KF3- ja KF2-luokkiin vuoteen 2010 mennessä.


title: Sergei Sirotkin

text: Vuonna 2010 Sirotkin siirtyi jo 15-vuotiaana kilpailemaan Formula Abarth -sarjaan kilpaillen Jenzer Motorsport -tallissa. Hän ajoi kuusi kilpailua keräten 12 pistettä sijoittuen sarjan 18:nneksi. Hän jatkoi sarjassa vuonna 2011 voittaen Euroopan sarjan mestaruuden. Hän otti viisi voittoa, kymmenen palkintokorokesijoitusta ja yhden paalupaikan keräten 175 pistettä. Italian Formula Abarth -sarjassa hän sijoittui toiseksi ottaen kaksi voittoa, yhdeksän palkintokorokesijoitusta ja yhden paalupaikan keräten 136 pistettä.


title: Sergei Sirotkin

text: Vuonna 2012 Sirotkin ajoi Auto GP World Series -sarjassa. Hän voitti kaksi kilpailua sijoittuen sarjan kolmanneksi. Samana vuonna hän ajoi Italian Formula 3 -sarjassa, jossa hän voitti yhden kilpailun sijoittuen sarjan viidenneksi. Hän ajoi myös kaksi kilpailua World Series by Renault -sarjassa. Vuonna 2013 Sirotkin kilpaili täyden kauden WSR-sarjassa. Hän ajoi kauden aikana kahdesti palkintokorokkeelle ollen kerran toinen ja kerran kolmas sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Vuonna 2014 Sirotkin jatkoi WSR-sarjassa. Hän saavutti yhden voiton ja yhden paalupaikan sijoittuen sarjassa viidenneksi.


title: Sergei Sirotkin

text: Vuonna 2015 Sirotkin siirtyi GP2-sarjaan Rapax-tallin kuljettajaksi. Hän saavutti yhden voiton, yhden paalupaikan ja viisi palkintosijaa sijoittuen sarjan loppupisteissä kolmanneksi.


title: Sergei Sirotkin

text: Vuonna 2016 Sirotkin jatkoi GP2-sarjassa siirtyen ART Grand Prix -talliin. Sirotkin voitti Unkarin sprinttikilpailun sekä Saksan pitkän kilpailun ja keräsi kauden aikana 159 pistettä, jolla sijoittui kuljettajien pisteissä kolmanneksi, tasapistein neljänneksi sijoittuneen Raffaele Marciellon edelle. Sirotkin teki paluun seuraavalla kaudella Azerbaidžanin GP-viikonlopuksi ART Grand Prix -tallissa, korvaten Alexander Albonin. Hän saavutti 9 pistettä viikonlopun aikana.


title: Sergei Sirotkin

text: Vuonna 2013 Sirotkin liittyi Sauber-tallin testikuljettajaksi. Hän pääsi testaamaan syyskuussa Sauberin F1-autoa, jossa hän hankki lisäkilometrejä Formula 1 -kuljettajalta vaadittavaa superlisenssiä varten, johon tarvitsee vähintään 300 km testejä. Sauber pyrki saamaan Sirotkinin kilpakuljettajakseen jo kaudeksi 2014, mutta myöhemmin vahvistettiin että Sirotkin toimii vain tallin testikuljettajana. Hän pääsi kotikilpailussaan Sotšissa ajamaan toista Sauberin autoa perjantain ensimmäisessä vapaassa harjoituksessa.


title: Sergei Sirotkin

text: Sirotkin otti uransa ensimmäiset MM-pisteet ajamalla Italian GP:ssä 2018 maaliin 11:ntenä, mutta Romain Grosjeanin hylkäyksen seurauksena hän nousi sijalle 10.


title: Montreal Impact

text: Montreal Impact, ranskaksi Impact de Montréal, on kanadalainen jalkapalloseura, jonka joukkue pelaa Yhdysvaltain ja Kanadan korkeimmalla sarjatasolla Major League Soccerissa. Sen kotipaikka on Quebecin suurin kaupunki Montreal. Montrealille myönnettiin MLS-franchise 7. toukokuuta 2010, ja se liittyi liigaan kaudeksi 2012.


title: Montreal Impact

text: Impactin historia ulottuu joulukuuhun 1992, ja sen taustalla on alusta alkaen ollut kanadanitalialaisen Saputon perheen omistama meijeriyhtiö Saputo. Seura aloitti pelit kaudella 1993 American Professional Soccer Leaguessa, josta myöhemmin muodostui organisaatiomuutosten myötä A-League ja vielä myöhemmin USL First Division. Impact voitti liigan mestaruuden vuosina 1994, 2004 ja 2009. Vuonna 2008 Impact voitti Canadian Championshipin ja pääsi edustamaan Kanadaa kansainväliseen CONCACAF Champions Leagueen. Viimeisen kautensa 2011 ennen MLS:ään liittymistä Impact pelasi uudessa North American Soccer Leaguessa.


title: Montreal Impact

text: Impactin kotistadion on Montrealin olympiapuistossa sijaitseva Saputo Stadium, joka laajennetaan MLS:ään liittymisen myötä noin 20 000 -paikkaiseksi. Osan otteluistaan Impact pelaa Montrealin olympiastadionilla. MLS-joukkueen lisäksi seuran organisaatioon kuuluu useita akatemiajoukkueita, joista korkein, alle 21-vuotiaiden joukkue pelaa Canadian Soccer Leaguessa nimellä Montreal Impact Academy.


title: Patric Niederhauser

text: Patric Niederhauser (s. 8. lokakuuta 1991 Münsingen, Sveitsi) on sveitsiläinen moottoriurheilija.


title: Patric Niederhauser

text: Niederhauder aloitti kartingin vuonna 2006 ja kilpaili Sveitsissä valtaosan urastaan, joka vei lopulta tien kohti KF2-luokkaan vuonna 2009, jossa hän sijoittui toiseksi Sveitsin karting-mestaruussarjassa.


title: Patric Niederhauser

text: Vuonna 2010 Niederhauser aloitti kilpa-uransa Formula Abarth -sarjassa Jenzer Motorsport -tallissa, jossa hän sijoittui sarjan toiseksi voittaen yhden kilpailun ja saavuttaen kuusi palkintokorokesijoitusta ja 106 pistettä. Hän ajoi samana vuonna kaksi kilpailua Formula Renault 2.0 MEC -sarjassa. Hän jatkoi Formula Abarth -sarjassa vuonna 2011 ja voitti Italian Formula Abarth -sarjan mestaruuden ottamalla kuusi voittoa, kaksi paalupaikkaa, yhteensä kahdeksan palkintokorokesijoitusta ja 149 pistettä. Euroopan Formula Abarth -sarjassa hän sijoittui toiseksi. Hän otti viisi voittoa, yhden paalupaikan ja yhdeksän palkintokorokesijoitusta saavuttaen 138 pistettä.


title: Patric Niederhauser

text: Vuonna 2012 Niederhauser ajoi GP3-sarjassa Jenzer Motorsport -tallissa. Hän saavutti kaksi voittoa kauden aikana sijoittuen loppupisteissä seitsemänneksi. Samana vuonna hän ajoi Italian F3 -sarjassa yhdeksän kilpailua saavuttaen yhden voiton. Vuonna 2013 Niederhauser jatkoi GP3:ssa samassa tallissa. Hän saavutti 33 pistettä ja jäi sarjan loppupisteissä 13:ksi. Samana vuonna hän osallistui Le Mansin 24 tunnin ajoon. Vuonna 2014 Niederhauser jatkoi GP3-sarjassa ja siirtyi Arden International -talliin voittaen kaksi kilpailua kauden aikana sijoittuen sarjan kymmenenneksi.


title: Patric Niederhauser

text: Vuonna 2015 Niederhauser kilpaili Lamborghini Super Trofeo -sarjassa.


title: Hyppy (runokokoelma)

text: Hyppy on Erkki Ahosen vuonna 1960 ilmestynyt runokokoelma, tekijän esikoisteos.


title: Hyppy (runokokoelma)

text: Tyyliltään kurinalaiset ja pelkistetyt runot saivat muun muassa "Helsingin Sanomien" Pekka Tarkalta ja "Ylioppilaslehden" Erkki Salmenhaaralta hyvän vastaanoton. Jarmo Aaltonen on sanonut Ahosen myöhemmän tuotannon olennaiseksi piirteeksi mielen avoimuutta, uuteen uskaltamista. Tätä hän vertaa esikoiskokoelman nimirunoon:


title: USS Cannon

text: USS Cannon (runkonumero DE-99) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita. Alus oli nimetty George H. Cannonin mukaan.


title: USS Cannon

text: Alus tilattiin Wilmingtonista Delawaresta Dravo Corporationilta. Sen köli laskettiin 14. marraskuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 25. toukokuuta 1943 kumminaan rouva E. H. Cannon. Alus otettiin palvelukseen 26. syyskuuta 1943 ensimmäisenä päällikkönään G. Morris.


title: USS Cannon

text: "USS Cannon" lähti 30. marraskuuta Philadelphiasta Trinidadiin, jonne se saapui 5. joulukuuta ja aloitti saattueiden suojaamisen Recifestä ja Rio de Janeirosta. Täältä alus teki muun muassa yhden matkan Gibraltarille öljyä Välimeren operaatioihin kuljettavien tankkereiden suojana.


title: USS Cannon

text: Alus saapui 4. joulukuuta 1944 Nataliin, missä sille siirtyi brasilialainen miehistö, joka aloitti alukseen tutustumisen. "USS Cannon" poistettiin Yhdysvaltain laivaston palveluksesta ja se siirrettiin Brasilialle 19. joulukuuta Natalissa.


title: USS Cannon

text: "USS Cannon" nimettiin "CTE Baependiksi" () runkonumerolla D-17. Alus poistettiin 1974 Brasilian laivastoluettelosta ja se romutettiin.


title: Short Dog’s in the House

text:
Short Dog's in the House on yhdysvaltalaisen hip-hop artisti Too Shortin kuudes albumi vuodelta 1990. Albumin kannen koirateema on inspiroinut monia artisteja, kuten Snoop Doggia.
Albumi on saanut kriitikoilta positiivista palautetta.


title: Short Dog’s in the House

text: Albumi myi platinaa.


title: Karpaattien allas

text: Karpaattien allas on Karpaattien ja Alppien rajaama allasalue itäisessä Keski-Euroopassa, Unkarissa ja sen lähialueilla. Allas koostuu kahdesta tasangosta: Unkarin Suuresta tasangosta (Alföld) ja Pienestä tasangosta (Kisalföld). Jälkimmäinen sijaitsee Tonavan länsipuolella, Transdanubiaksi kutsutulla alueella. Suuren ja Pienen tasangon erottaa Unkarin keskivuoristo, joka ei ole yhtenäinen vuorijono, vaan käsittää useita erillisiä vuoristoalueita.


title: Karpaattien allas

text: Karpaattien altaan tasankoalueen korkeus merenpinnasta on 100–200 metriä. Se on muinaista merenpohjaa, ja sitä peittää kymmenien metrien paksuinen lössikerros. Lössi on syntynyt tomusta, joka kulkeutui alueelle jääkausien aikana mannerjään reuna-alueelta. Keskivuoristossa on useita eri-ikäisiä, vulkaanisia kalkkikivi- ja dolomiittivuoristoja. Keskivuoriston ja koko Unkarin korkein vuori on Kékes, 1 015 metriä merenpinnasta.


title: Karpaattien allas

text: Karpaattien altaassa on muutamia järviä, joista suurin on Balaton. Tonava virtaa ensin Kisalföldin halki lännestä itään, kääntyy sitten keskivuoriston läpi etelään ja jatkaa matkaansa Alföldin länsireunaa myötäillen. Karpaattien altaan eteläreunassa joki kääntyy jälleen itään. Altaassa virtaavat myös Tonavan sivujoet Drava, Sava ja Tisza.


title: Karpaattien allas

text: Béla Bartók haki Karpaattien altaan alueen musiikista innoitusta säveltöihinsä.


title: Stormbringer (kappale)

text: Stormbringer on brittiläisen Deep Purple -yhtyeen vuonna 1974 julkaistun samannimisen albumin avauskappale, jonka kirjoittivat solisti David Coverdale ja kitaristi Ritchie Blackmore. Vuonna 1975 se julkaistiin singlenä Manner-Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Uudessa-Seelannissa, mutta ei Britanniassa. Levy-yhtiö oli Purple Records lukuun ottamatta Yhdysvaltoja, missä singlen julkaisi Warner Bros.


title: Stormbringer (kappale)

text: Kappale on "Stormbringer"-albumin tunnetuin ja myös raskain. Basisti-solisti Glenn Hughesin mukaan kappale oli myös ensimmäinen, joka äänitettiin albumin sessioissa. Kitaristi Ritchie Blackmore toi kappaleen riffin mukanaan äänityksiin, minkä jälkeen se edellisalbumi "Burnin" nimikappaleen tavoin ”kirjoitti itse itsensä”. Solisti Coverdale, joka oli kiinnostunut kreikkalaisesta mytologiasta, kirjoitti kappaleen sanoitukset myyttisestä Stormbringer-hahmosta, joka luo paljon ongelmia.


title: Stormbringer (kappale)

text: Singlen B-puolella julkaistiin toinen kappale "Stormbringerilta", ”Love Don’t Mean a Thing”, joka on merkitty yhtyeen yhdessä tekemäksi.


title: Stormbringer (kappale)

text: Deep Purple esitti "Stormbringeriä" konserteissaan sen julkaisusta lähtien aina vuoteen 1976, jolloin yhtye hajosi. Ritchie Blackmoren korvasi vuonna 1975 Tommy Bolin, jonka aikaisissa live-esiintymisissä kappaleen rakennetta muuteltiin ja siihen lisättiin improvisoituja jaksoja sekä uusia riffejä, joiden johdosta kappaleen kesto venyi noin kymmenminuuttiseksi. Osa uudesta materiaalista lainaili Sly and the Family Stone -yhtyeen kappaletta "Thank You (Falettinme Be Mice Elf Agin)".


title: Stormbringer (kappale)

text: Suomalainen industrial metal -yhtye Turmion Kätilöt levytti kappaleen Niuva 20 -EP:lleen vuonna 2005.


title: Stormbringer (kappale)

text:
A-puoli
B-puoli


title: Posti kulkee

text: Posti kulkee () on vuonna 2004 ilmestynyt 30. romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa. Romaani julkaistiin suomeksi 2012 Mika Kivimäen kääntämänä ja Kariston kustantamana. Kirjassa esiintyy ensimmäistä kertaa päähenkilönä Tahmee von Lipwig. Vuonna 2010 brittiläinen Sky One -kanava esitti kirjasta tehdyn kaksiosaisen TV-elokuvan.


title: Minbar

text: Minbar (, myös mimbar tai mimber) on saarnastuoli moskeijassa rukousten johtajalle, imaamille. Minbar sijaitsee rukoussyvennyksen, mihrabin, vieressä.


title: Mayottenpöllönen

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kuivat ja kosteat alavat metsät, kuivat pensastot, erilaiset viljellyt ja asutut alueet.


title: The Itsy Bitsy Spider

text: The Itsy Bitsy Spider on vuonna 1992 kuvattu seitsemänminuuttinen lyhytanimaatioelokuva. Elokuvan äänirooleja esittävät Frank Welker, Thora Birch, Jim Carrey, Claudia Christian, Larry Storch ja Richard Kline. Elokuvan on ohjannut Matthew O'Callaghan. Elokuvan myötä syntyi samanniminen televisiosarja, jota esitettiin 26 jakson verran vuosina 1994–1996.


title: Wilkinson

text: Wilkinson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: USS Christopher

text: USS Christopher (runkonumero DE-100) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita. Alus oli nimetty Harold Jensen Christopherin mukaan.


title: USS Christopher

text: Alus tilattiin Wilmingtonista Delawaresta Dravo Corporationilta. Sen köli laskettiin 7. joulukuuta 1942 ja alus laskettiin vesille 19. kesäkuuta 1943 kumminaan Harold Jensen Christopherin äiti. Alus otettiin palvelukseen 23. lokakuuta Philadelphiassa ensimmäisenä päällikkönään Archer W. Trench.


title: USS Christopher

text: "USS Christopher" lähti 8. marraskuuta varustamisen jälkeen Philadelphiasta Bermudalle koeajoihin, joista palattuaan se käväisi Philadelphiassa telakalla 18.–25. joulukuuta. Alus lähti Trinidadin kautta Brasiliaan, ja se 4. tammikuuta 1944 Recifeen. Se aloitti saattueiden ja raskaiden pinta-alusten suojaamisen. Alus muun muassa saattoi helmikuussa Rion edustalla Britannian kuninkaallisen laivaston kaapelinkorjausalus "RFA Cambriaa", etsi huhtikuussa Recifen edustalla kadonnutta pelastusvenettä ja saattoi syyskuussa risteilijöitä "USS Omaha" ja "USS Marblehead" etsittäessä akselivaltojen sukellusveneitä keskiseltä Atlantilta.


title: USS Christopher

text: Alus saapui 4. joulukuuta 1944 Nataliin, missä sille siirtyi brasilialainen miehistö, joka aloitti alukseen tutustumisen. "USS Christopher" poistettiin Yhdysvaltain laivaston palveluksesta ja se siirrettiin Brasilialle 19. joulukuuta Natalissa.


title: USS Christopher

text: "USS Christopher" nimettiin "CTE Beneventeksi" () runkonumerolla D-20. Alus poistettiin 1966 Brasilian laivastoluettelosta ja se romutettiin.


title: HMS Wrangel (1917)

text: HMS Wrangel (runkonumerot 9 ja vuodesta 1940 25) oli Ruotsin laivaston Wrangel-luokan hävittäjä.


title: HMS Wrangel (1917)

text: "HMS Wrangel" aloitti palveluksensa 4. toukokuuta 1918. Aluksen hiilikäyttöiset kattilat vaihdettiin 1927 öljypolttoisiin. Toisen maailmansodan puhjetessa alus aloitti jälleen puolueettomuuden valvonnan. Vuonna 1940 aluksen aseistusta muutettiin, ja se koostui muutoksen neljästä 75 millimetrin tykistä, yhdestä 25 millimetrin 44 pituuskaliiperin M/32-ilmatorjuntatykistä, kahdesta 8 millimetrin M/36-ilmatorjuntakonekivääristä ja neljästä torpedoputkesta. Samalla aluksen uppouma kasvoi.


title: HMS Wrangel (1917)

text: Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947, ja se upposi maalilaivana 1960.


title: Ingrid Hultin

text: Ingrid Aurora Hultin (6. huhtikuuta 1876 Vaasa – 23. huhtikuuta 1951 Vaasa) oli suomenruotsalainen näytelmäkirjailija.


title: Ingrid Hultin

text: Hultin toimi avustajana Vasabladet-sanomalehdessä. Hän kirjoitti ensimmäisen näytelmänsä "En sommaridyll i tre tablåer" Vaasan sotilaskodin vihkiäisiä varten ja julkaisi myöhemmin pari juhlarunoa ja yhden kansannäytelmän.


title: Ožujsko

text: Ožujsko (5,2 t-%) on kroatialainen lagertyyppinen olut. Sitä on tehty 1890-luvulta, ja se on Zagrebačka pivovaran tärkein merkki. Zagrebačka pivovara on osa StarBeviä, jonka ennen omisti Anheuser-Busch InBev ja joka vuonna 2009 myytiin CVC Capital Partnersille. StarBev omistaa myös esimerkiksi Staropramen-merkin.


title: Ožujsko

text: Myyntilukujensa perusteella Ožujsko on johtava olutmerkki Kroatiassa. Se sponsoroi virallisesti Kroatian jalkapallomaajoukkuetta, ja vuosina 2003–2007 Kroatian ykkösliiga kantoi virallisesti nimeä "Prva HNL Ožujsko".


title: Ožujsko

text: Tyypillisen Ožujskon lisäksi on olemassa esimerkiksi miedompi Ožujsko Limun (2 t-%), oluen ja tuoreen sitruunamehun sekoitus.


title: Gladiolus (lehti)

text: Gladiolus (lat. "pikku miekka") on Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen teologinen lehti, joka ilmestyy ainoastaan verkkolehtenä. Lehti määrittelee tehtäväkseen tuoda tärkeät asiat teologiasta kiinnostuneiden ulottuville kansanomaisessa muodossa. Lehti on ilmestynyt vuodesta 2006.


Filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos on yksi Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan neljästä suurlaitoksesta. Se muodostettiin 2010 neljästä laitoksesta ja siellä voi opiskella 13:a eri pääainetta. Laitoksessa on myös kuusi eri maisteriohjelmaa. Laitoksen johtaja on yleisen historian professori Hannes Saarinen.


title: Valkkisten linnamäki

text: Valkkisten linnamäki eli Onkemäen linnavuori on suomalainen muinaislinna joka sijaitsee Vesilahden Onkemäellä. Linna on todennäköisesti rakennettu vuoden 1100 tienoilla lähiseudun asukkaiden pakolinnaksi. Näihin aikoihin novgorodilaiset tekivät ryöstöretkiä Hämeeseen.


title: Valkkisten linnamäki

text: Linnavuori on luoteis- ja eteläsuuntaa lukuun ottamatta jyrkkien kallioseinämien suojaama. Suojattomalle eteläsivulle oli rakennettu luonnonkivivallit, ja siellä sijaitsi linnan pääportti, jossa oli porttisolan suojana ns. Zwingler-järjestelmän mukaiset pielivallit. Linnan kivivallit ovat nykyisin 50–75 cm korkeita ja 1–1,5 metriä leveitä, mutta niitä on aikojen kuluessa vieritetty pois kiviä. Linnassa on voinut olla myös hirsistä rakennettuja seiniä, mutta ne ovat jo hävinneet.


title: Valkkisten linnamäki

text: Jouko Voionmaa löysi vuonna 1951 linnavuoren alueella tekemissään kaivauksissa muun muassa nuolenkärjen, keramiikkaa ja 800-luvulta peräisin olleen arabialaisen rahan. Hän löysi myös asuntojen pohjakiveyksiä ja kiukaiden jäännöksiä, joista päätellen linnassa on aikanaan ollut asukkaita. Linnan lähiympäristöstä ei ole löytynyt muinaisesineitä. Linnavuoren länsipuolella sijaitseva Linnalammi-niminen suo oli 1800-luvulle saakka järvi, joka ulottui linnavuoren läheisyyteen.


title: Valkkisten linnamäki

text: Linnavuorelta on näköyhteys Lempäälän Pirunlinnaan. Valkkisten linnamäki on mahdollisesti saattanut olla osa muinaista linnaketjua, jonka keskuspaikkana oli Sääksmäen Rapolan linna. Muita oletetun ketjun muinaislinnoja olivat Siuron Linnavuori, Lempäälän Pirunlinna, Hattulan Tenholan, Aulangon, Vanajan Linnanpään ja Mantereenlinnan sekä Janakkalan Hakoisten ja Unikkolinnan vuoret.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Luonnollinen ehkäisy viittaa kokoelmaan erilaisia menetelmiä, joilla tunnistetaan kuukautiskierron hedelmällinen ajanjakso: munasolun irtoaminen, eli ovulaatio. Luonnollisessa ehkäisyssä voidaan harrastaa suojaamatonta yhdyntää hedelmällisen ajan ulkopuolella, kun taas hedelmällisenä aikana joko pidättäydytään sukupuolikontaktista, tai käytetään muita menetelmiä, esimerkiksi kondomia. Suomessa luonnollinen ehkäisy on hyvin heikosti tunnettu ehkäisymenetelmä.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Myös keskeytetty yhdyntä ja rytmimenetelmä katsotaan joskus luonnollisen ehkäisyn menetelmiksi, koska niissä ei käytetä ehkäisyvälineitä.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Raskaaksi tuleminen on mahdollista vain hyvin lyhyenä ajanjaksona jokaisessa kuukautiskierrossa. Keskimäärin noin 14 päivää ennen seuraavia kuukautisia tapahtuu ovulaatio, eli uusi munasolu irtoaa munasarjasta. Munasolu on hedelmöityskelpoinen vain noin 12-24 tuntia. Jos munasolu ei hedelmöity tänä ajanjaksona, ei raskaus ole mahdollinen ennen seuraavaa ovulaatiota.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Koska siittiöt elävät korkeintaan viisi vuorokautta, on kuukautiskierrossa noin kuuden vuorokauden ajanjakso, jolloin raskaaksi tuleminen on mahdollista. Kaksoisovulaatiossa toinen munasolu irtoaa korkeintaan 24 tuntia ensimmäisen jälkeen, sillä ovulaation jälkeen lisääntyvä keltarauhashormoni estää uusien munasolujen irtoamisen. Kaksiosovulaation huomioiden teoreettinen hedelmällinen aika kestää korkeintaan noin seitsemän vuorokautta.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Kahden laajasti siteeratun akateemisen tutkimuksen perusteella laajimpana hedelmällisenä jaksona pidettiin ovulaatiopäivää ja sitä edeltäviä viittä vuorokautta. Barrettin ja Marshallin tutkimuksessa oli mukana 241 brittipariskuntaa, ja Wilcoxin tutkimuksessa 221 pohjoisamerikkalaista naista.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Luonnollinen ehkäisy perustuu pidättäytymiseen suojaamattomasta sukupuolikontaktista kuukautiskierron hedelmällisena ajanjaksona.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Menetelmän tehokkuus riippuu valitusta kuukautiskierron vaiheen tarkkailumenetelmästä. Oikein käytettynä luonnollisen tehokkuus on samaa luokkaa kuin kondomin.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Tärkeimmät osa-alueet luonnollisessa ehkäisyssä ovat:


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Aamulämmön tarkkailu perustuu kuukautiskierron hormonitoiminnan todentamiseen. Alkukierrosta estrogeeni on vallitseva hormoni. Kun munasolu irtoaa, muuttuu follikkeli keltarauhaseksi, joka alkaa tuottaa progesteronia. Tämä hormoni nostaa kehon aamulämpöä muutamalla celsiusasteen kymmenyksellä. Peruslämpö nousee vasta kun munasolu on irronnut. Kierron hedelmällisin ajankohta on kuitenkin tässä vaiheessa ohitettu. Menetelmää ei siis voida käyttää kyseisen kierron hedelmällisen ajankohdan ennustamiseen.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Valkovuoto muuttuu ovulaatioajankohtana juoksevammaksi, läpikuultavaksi, kananmunan valkuaista muistuttavaksi. Valkovuodon muuttumista tarkkailemalla voidaan havaita lähestyvä ovulaatio, ja lämpötilamenetelmää käyttämällä todentaa ovulaation tapahtuminen.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Kohdunkaulan asennon ja kohdunsuulla tapahtuvien muutosten tarkkailu on kolmas menetelmä, jota käytetään täydentämään kahta edellä mainittua. Ovulaation lähellä kohdunkaula vetäytyy ylemmäs, avautuu hieman, ja tuntuu pehmeämmältä.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Luonnollinen ehkäisy ei suojaa sukupuolitaudeilta, joten se sopii vain vakituisessa yksiavioisessa suhteessa eläville.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Kehon merkkien tunnistamisen opetteleminen vaatii aikaa ja kärsivällisyyttä.


title: Luonnollinen ehkäisy

text: Luonnollisen ehkäisyn hyvänä puolena on sen hormonittomuus. Kaikille ehkäisypillerit tai muut hormonivalmisteet eivät sovi, tai ne aiheuttavat häiritseviä sivuvaikutuksia.


title: Bilberg

text: Bilberg oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1466. Suku on kotoisin Mariestadista, jonka koulun rehtorina Bergin kirkkoherra Jonas Amherne toimi. Tämän poika Jonas Bilberg (1646-1717) antautui isänsä tavoin koulutus- ja pappisuralle. Hän toimi vuodesta 1679 Uppsalan yliopiston professorina, vuodesta 1692 Örebron kirkkoherrana ja lopulta vuodesta 1701 Strängnäsin hiippakunnan piispana Erik Benzelius vanhemman jälkeen. Kaarle XII palkitsi piispan korottamalla tämän lapset 1712 aatelissäätyyn Benderissä, missä hän vietti Pultavan taistelun jälkeistä aikaa ennen kuuluisaa Benderin kalabaliikkia. Piispan tieteellisen kiinnostuksen kohteita olivat matematiikka ja tähtitiede, joista hänellä oli syvälliset tiedot. Hänet haudattiin hiippakuntansa tuomiokirkkoon. Myös piispan lapset harjoittivat opintoja. Tytär Hedvig oli oppinut nainen, jonka mainitaan kirjoittaneen ranskankielisiä runoja. Poika Gustaf Otto toimi Strängnäsin koulun lehtorina, missä ominaisuudessa hän julkaisi vuosittain almanakkoja. Vuonna 1709 hän siirtyi sotilasuralla ja kohottuaan ratsumestariksi hän haavoittui Gadebuschin taistelussa joulukuussa 1712.


title: Hultin

text: Hultin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Musta, kylmä, syvä ja samea

text: Musta, kylmä, syvä ja samea on suomalaisen metalliyhtyeen Se, josta ei puhuta toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2011. Albumi nauhoitettiin alkuvuodesta 2011, ja sen miksasi Dan Swanö.


title: Musta, kylmä, syvä ja samea

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Samu Männikkö, sekä sovittanut Se, josta ei puhuta.


title: HMS Wachtmeister (1917)

text: HMS Wachtmeister (runkonumerot 10 ja 26) oli Ruotsin laivaston Wrangel-luokan hävittäjä.


title: HMS Wachtmeister (1917)

text: Alus ei kerennyt osallistumaan ensimmäisen maailmansodan puolueettomuusvartiointiin. Toisen maailmansodan puolueettomuuden valvontaan se sentään osallistui aina vuoteen 1943 saakka, jolloin se siirrettiin Tukholmassa telakalle. Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947.


title: Jäppilän koulu

text: Jäppilän koulu oli peruskoulu Kotkassa Jäppilän kylässä. Koulussa toimivat vuosiluokat 1–5 ja sen oppilasmäärä oli noin 40 (2011). Koulun oppilaat tulivat Jäppilän ja Pernoon kylien alueelta.


title: Jäppilän koulu

text: Jäppilän ja Pernoon asukkaat anoivat vuonna 1892 ensimmäisen kerran omaa kansakoulua, mutta Kymin kuntakokous ei hyväksynyt anomusta. Hieman aikaisemmin kuntakokous oli hylännyt myös Haapasaaren ja Kuutsalon saaren asukkaiden anomukset omasta koulusta, joissa asukkaat olivat sen jälkeen rakentaneet koulunsa yksityisesti. Kuntakokous vetosi siihen, että kunnan varoilla ei rakennettaisi koulua myöskään Jäppilään. Vuonna 1894 kyläläiset tekivät uuden anomuksen, jossa he esittivät, että koulu aloittaisi aluksi vuokratiloissa ja koulurakennus rakennettaisiin myöhemmin. Tämän ehdotuksen kuntakokous hyväksyi. Päätöksestä tehtiin kuitenkin valitus ja koulun rakentaminen alkoi vasta vuonna 1896 senaatin myönteisen päätöksen jälkeen. Rakenteilla oleva koulu ehti palaa kesäkuussa 1896 ja valmistui 1897. Tontilla on lisäksi uudempi, vuonna 1956 valmistunut koulurakennus, jossa toimii myös Jäppilän päiväkoti.


title: Jäppilän koulu

text: Jäppilän koulun lakkauttamista on usein esitetty, mutta esitykset eivät ole toteutuneet. Kuitenkin lopulta lukuvuoden 2013-2014 jälkeen Jäppilän koulu lakkautettiin. Syksyllä 2014 luokilla 2-5 aloittavat oppilaat siirtyivät Pihkoon kouluun. 6. luokalla aloittavat oppilaat siirtyivät taas Langinkosken kouluun.


title: Latša

text: Latša (, myös Ла́че, "Latše") on Äänisjoen vesistöön kuuluva järvi Arkangelin alueella Venäjällä. Sen pinta-ala on 334 neliökilometriä ja suurin syvyys noin 5,4 metriä. Pohja on mutainen ja turpeen peittämä, rannat soistuneita.


title: Latša

text: Äänisjoki saa alkunsa Latšajärvestä. Siihen laskevia jokia ovat muun muassa Svid, Kovža ja Lekšma. 1990-luvun puoliväliin saakka järvellä oli säännöllistä laivaliikennettä. Se on Arkangelin alueen suurimpia ja kalaisimpia järviä. Äänisjoen niskan alapuolella sijaitsee Kargopolin kaupunki.


title: Marianne Thesleff

text: Marianne Alice Johanna Thesleff (14. heinäkuuta 1908 Viipuri – 31. maaliskuuta 1992 Tukholma) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut muistelmakirjailija.


title: Marianne Thesleff

text: Thesleffin vanhemmat olivat Viipurin hovioikeuden kanslisti Johannes Amatus Thesleff ja Sigrid von Wilcken. Hän oli naimisissa 1941–1945 insinööri Antti Osmo Johannes Kiikan (s. 1909) kanssa ja meni avioeron jälkeen 1945 uusiin naimisiin ruotsalaisen huolitsija Erik Helmer Hedströmin (s. 1886) kanssa. Marianne Thesleffin veli Aleksander Thesleff (s. 1907) toimi Suomen suurlähettiläänä Brysselissä 1959–1963 ja Argentiinassa 1966–1974.


title: Marianne Thesleff

text: Thesleffin perhe omisti Viipurin maalaiskunnassa sijoinneen Lavolan kartanon jonka hänen isoisänsä alikapteeni Alexander Kristian Thesleff oli ostanut 1881. Marianne Thesleff muutti 1920-luvulla Helsinkiin aloittaakseen opinnot Helsingin yliopistossa mutta pääkaupungin seuraelämä syrjäytti pian opiskelun. Hän palasi 1930-luvulla hoitamaan perheen maatilaa mutta perhe joutui evakoiksi talvisodan jälkeen koska tila sijaitsi luovutetulla alueella. Thesleffit pääsivät jatkosodan aikana Lavolaan josta kaikki rakennukset oli kuitenkin tuhottu. Syksyllä 1944 heidän oli lähdettävä siellä lopullisesti ja seuraavana vuonna Marianne Thesleff muutti Ruotsiin.


title: Marianne Thesleff

text: Marianne Thesleff julkaisi muistelmansa elämänvaiheistaan 1950-luvulle saakka vuonna 1977 ja suomeksi ne ilmestyivät 1980.


title: Erkki Kuosmanen

text: Erkki Olavi Kuosmanen (14. kesäkuuta 1904 Impilahti – 11. toukokuuta 1993 Ii) oli suomalainen kirjailija.


title: Erkki Kuosmanen

text: Kuosmanen kävi Helsingin kirkkomusiikkiopiston kurssin ja toimi kanttoriurkurina Ylikiimingissä 1967–1975 ja Iissä 1977. Hän työskenteli myös Valtion rautateiden radanrakennusosastolla. Kuosmanen kirjoitti runoja ja kaksi pienoisromaania "Leikkikehät" ja "Kumikalumaskotti".


title: USS Marts

text: USS Marts (runkonumero DE-174) oli Yhdysvaltain laivaston Cannon-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa Atlantilla suojaten saattueita. Alus oli nimetty Alvin Lee Martsin mukaan.


title: USS Marts

text: Sen köli laskettiin 26. huhtikuuta 1943 Federal Shipbuilding and Drydock Companyllä Newarkissa New Jerseyssä ja alus laskettiin vesille 8. elokuuta kumminaan Betty Marts. Alus otettiin palvelukseen 3. syyskuuta, ja sen ensimmäisenä päällikkönä oli Carl M. Fellows.


title: USS Marts

text: Läpäistyään koeajot Bermudalla "USS Marts" palasi New Yorkiin ja lähti 4. marraskuuta saattuetehtäviin Etelä-Atlantille. Alus vieraili 9. marraskuuta Trinidadissa, mistä se jatkoi matkaansa Yhdysvaltain 4. laivastoon. Alus suojasi saattueita Recifen ja Trinidadin välillä. Se lähti 23. toukokuuta 1944 Bahiasta risteilijä "USS Omahan" kanssa partiomatkalle Atlantille, mistä se palasi 5. kesäkuuta Bahiaan. Alukset tekivät vielä kaksi partiomatkaa ennen kuin "USS Omaha" matkasi 13. heinäkuuta Gibraltarille. "USS Marts" palasi 23. heinäkuuta Recifeen.


title: USS Marts

text: "USS Marts" suojasi 24. heinäkuuta–3. elokuuta Britannian kuninkaallisen laivaston kaapelinkorjausalus "RFA Cambriaa", kun se korjasi viestikaapeleita Brasilian rannikolla. Tehtävästä vapauduttuaan alus liitettiin 24. saattajaviirikköön etsimään sukellusveneitä Atlantilta. Alus suojasi "USS Tripolin" kanssa ja teki neljä matkaa 22. elokuuta–12. marraskuuta.


title: USS Marts

text:
Aluksen käyty Bahiassa telakalla korjauttamassa kaikuluotaintaan se lähti Trinidadiin, jonne se saapui 5. joulukuuta. Alus suojasi 6.–18. joulukuuta Recifeen matkannutta saattuetta, ja tämän jälkeen se jatkoi saattueiden suojaamista aina tammikuun 1945 loppuun.
"USS Marts" liittyi 1. helmikuuta Bahiassa "USS Cincinnatiin", jota se suojasi partiomatkalla Etelä-Atlantilla ennen paluutaan Recifeen 10. helmikuuta. Alus lähti 2. maaliskuuta Nataliin, jossa brasilialaiset nousivat alukselle. Alus poistettiin Yhdysvaltain laivaston palveluksesta 20. maaliskuuta ja se otettiin Brasilian laivaston palvelukseen.


title: USS Marts

text: "USS Marts" nimettiin "CTE Bocainaksi" () runkonumerolla D-22. Alus palautettiin Yhdysvaltain laivastolle 30. kesäkuuta 1953 ja se annettiin heti takaisin. Alus poistettiin 1975 Brasilian laivastoluettelosta ja romutettiin.


title: Koivulan koulu

text: Koivulan koulu oli peruskoulu Kotkassa Koivulan kaupunginosassa. Koulussa toimivat vuosiluokat 1–5 ja sen oppilasmäärä oli noin 100 (2013).


title: Koivulan koulu

text: Kotkan kaupunginjohtaja Henry Lindelöf esitti Koivulan koulun lakkauttamista vuonna 2011, mutta Kotkan kaupunginhallitus torjui esityksen. Koulu kuitenkin lakkautettiin lukuvuoden 2012-2013 jälkeen, jolloin syksyllä 2013 luokilla 2-5 aloittavat oppilaat siirtyivät Kyminkartanon kouluun. 6. luokalla aloittavat oppilaat siirtyivät taas Langinkosken kouluun.


title: Timo Rantatorikka

text: Timo Rantatorikka (s. 22. toukokuuta 1978 Hyvinkää) on uransa päättänyt suomalainen pesäpalloilija, joka edusti viimeksi Hyvinkään Tahkoa.


title: Timo Rantatorikka

text: Ensimmäiset ottelunsa Superpesiksessä Rantatorikka pelasi kaudella 1996 kasvattajaseuransa Hyvinkään Tahkon riveissä. Hän edusti Tahkoa kolme kautta, kunnes siirtyi Oulun Lippoon. Oulussa Rantatorikka vietti vuodet 1999-2001. Sen jälkeen hän siirtyi Kinnarin Pesikseen. Kahden Järvenpäässä vietetyn kauden jälkeen Rantatorikka palasi kahdeksi vuodeksi Tahkoon, kunnes hän siirtyi 2006 Vimpeliin. Rantatorikka pelasi Vimpelissä kuusi kautta ja voitti kaudella 2010 mestaruuden. Silloin hän toimi joukkueensa kapteenina. Kauden 2011 jälkeen Rantatorikka ilmoitti palaavansa Tahkoon. Rantatorikka pelasi kotiuttajana.


title: Irma Laukkanen

text: Irma Riitta Johanna Laukkanen (s. 9. joulukuuta 1958 Kotka) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän opiskeli Kuvataideakatemian maalauslinjalla vuosina 1977–1981 ja sen jälkeen kuvanveistolinjalla vuosina 1981–1982. Lisäopintoja hän on hankkinut Italiassa, Yhdysvalloissa, Kiinassa, Nepalissa ja Meksikossa.


title: Irma Laukkanen

text: Laukkasen veistotaiteessa korostuu tilallinen ajattelu ja monikerroksisuus. Monet hänen töistään ovat avaruusgeometrisia sommitelmia, joissa tapahtuu asteittaisia valon ja värien voimakkuuden muutoksia. Hän käyttää teoksissaan usein läpinäkyviä tai heijastavia materiaaleja, kuten lasilevyä tai metallilankaa ja -verkkoa, mutta myös monia muita materiaaleja.


title: Irma Laukkanen

text: Laukkasen töitä on julkisesti esillä muun muassa Vantaan pääkirjastossa, Kotkan uimahallissa, Mussalon urheiluhallissa, Savonlinnan kaupungintalossa, Fortumin pääkonttorissa ja Suomen Berliinin-suurlähetystössä. Laukkanen on valittu kaksi kertaa Ars Fennica -palkintoehdokkaaksi.


title: Tiedusteluosasto (Itä-Karjalan sotilahallinto)

text: Tiedusteluosasto (ennen joulukuuta 1941 Hallinnollis-taloudellinen tiedusteluosasto) oli Itä-Karjalan sotilashallinnon tiedustelusta vastaava osasto vuosina 1941–1944. Osasto jakautui kahteen toimistoon: tiedustelutoimistoon ja tilastointitoimistoon. Tiedustelutoimisto vastasi aikaisempiin oloihin koskevista selvityksistä, sotavankikuulusteluista sekä kirjasto- ja arkistoasioista.


text: Krushe, Pauli & Uitto, Antero: Suomea rajan takana 1918–1944. Suomenkielisen neuvostokirjallisuuden historia ja bibliografia. Jyväskylässä: BTJ 2008. ISBN 978-951-692-705-6


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Helsingin seudun kesäyliopisto (ruots. Helsingforsnejdens sommaruniversitet, engl. Helsinki Summer University) on korkea-asteinen vapaan sivistystyön oppilaitos.


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Vuosittain kesäyliopistossa opiskelee noin 7 000 henkilöä ja kursseja järjestetään vuosittain noin 800. Kurssiosallistumisia on vuosittain noin 13 000. Osallistujia kesäyliopiston kursseille on kaikista ikäryhmistä ja ympäri Suomea, ulkomaalaisia opiskelijoista on noin 10 prosenttia.


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Helsingin seudun kesäyliopisto on perustettu vuonna 1966. Säätiön perustajina ja jäseninä ovat pääkaupunkiseudun kunnat (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen) ja sen hallintoon osallistuu myös Helsingin yliopisto.


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Kesäyliopiston opetus on kaikille kiinnostuneille avointa iästä, pohjakoulutuksesta tai oppilaitosten opinto-oikeuksista riippumatta. Helsingin seudun kesäyliopiston tarkoituksena on edistää koulutuksellista tasa-arvoa, elinikäistä oppimista ja henkistä kasvua.


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Helsingin seudun kesäyliopiston ohjelmassa on avointa yliopistollista opetusta, avointa ammattikorkeakouluopetusta, kielikursseja, tietotekniikkaa, taidekursseja, suomea toisena/vieraana kielenä, abiturienttikursseja, täydennyskoulutusta sekä avoimia, maksuttomia yleisöluentoja ajankohtaisista aiheista. Pääosa Helsingin seudun kesäyliopiston opetuksesta on kesällä, mutta talvikaudella on mm. avointa yliopistollista opetusta, kielten opestusta, abiturienttikursseja sekä suomea ulkomaalaisille -kursseja.


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Helsingin seudun kesäyliopistoa ylläpitää Helsingin seudun kesäyliopistosäätiö, jonka ovat perustaneet pääkaupunkiseudun kunnat Helsinki, Espoo ja Vantaa. Nämä kaupungit ja Helsingin yliopisto sekä Kauniaisten kaupunki ovat valinneet edustajansa säätiön hallintoon.


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Helsingin kaupungin edustajina


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: puheenjohtajana Laura Nordström (Dolf Assmann)


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: ja muina jäseninä:


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Tarik Ahsanullah (Sanna-Maria Pakkanen)


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Risto Kolanen (Pia Lampola)


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Marianne Heinonen (Santeri Lampi)


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Espoon kaupungin edustajina


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: varapuheenjohtajana Herttaliisa Tuure (Binga Tupamäki, Kauniaisten edustaja)


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Marko Kivelä (Leena Alanen)


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Vantaan kaupungin edustajana


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Jukka Sailas (Sonja Pääsukene)


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Helsingin yliopiston edustajana


title: Helsingin seudun kesäyliopisto

text: Päivi Palojoki (Ullamaija Seppälä)


title: Johan Björk

text: Johan Björk (s. 28. elokuuta 1984 Malmö) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Allsvenskanin Malmö Redhawksissa. Hänellä on pituutta 186 cm ja painoa 88 kg.


Yhdistyneen kuningaskunnan Berliinin suurlähetystö (, ) on suurlähetystö Berliinin kaupungissa Saksassa. Aikaisempi suurlähetys tunnettiin nimellä Palais Strousberg joka rakennettiin vuonna 1868. Rakennus vaurioitui niin huonoon kuntoon toisen maailmansodan aikana, että rakennus purettiin vuonna 1950. Nykyinen rakennus rakennettiin vuonna 2000.


title: Mega Game I

text: Mega Game I, myös Mega Game 1, alkuperäiseltä nimeltään Mall Maniacs on ruotsalaisen pelitalo Unique Develompent Studiosin ja AddGamesin yhteistyönä kehittämä ostospeli. Suomessa se on ollut ilmaisjakeluversiona Mega Markkinoiden yhteydessä Euromarketissa tai Maxi-marketissa 1990-luvun lopusta 2000-luvun alkuun.


title: Mega Game I

text: UDS on mennyt konkurssiin, eikä AddGames kehitä Mega Game I -peliä. Mega Game 2 oli Mega Game 1:n seuraaja. Se julkaistiin kesällä 2001. Se on muissa maissa Pickup Express. Se on saanut suosiota paljon etenkin Brasiliassa. Peliä kehitetään Brasiliassa vieläkin.


title: Mega Game I

text: Mega Game I on pelin varsinainen pelimuoto. Siinä pelaajalla on ostoslistalla kymmenen tuotetta, jotka pitää kerätä kärryyn ja juosta kassalle vastustajiaan nopeammin.


title: Mega Game I

text: Pelaajan oman ostoskärryn tanko on vihreä, vastustajien punainen. Ilman kärryjä voi liikkua nopeammin, jolloin vihreä nuoli näyttää reitin takaisin sen luokse. Jos ympärillä on useampia tuotteita, kärryt voi jättää keskelle ja hakea tuotteet yksi kerrallaan. Mutta kärryt eivät ole ehkä siinä mihin ne on jätetty!Suomalaisessa ilmaisjakeluversiossa voit valita 10 eri hahmon väliltä. Jokaisella on erilaiset ominaisuudet.Kenttiä on viisi erilaista, jotka muuttuvat koko ajan mutkikkaammaksi.http://megagameone.blogspot.fi/


title: Mega Game II

text: Mega Game II, pelissä Mega Game 2 (alkuperäinen nimi Pickup Express) oli Suomessa ilmaisjakeluna Mega Markkinoiden yhteydessä jaettu ruotsalaisen pelitalo UDS:in sekä AddGamesin vuonna 2000 yhteistyönä kehittämä autopeli.


title: Mega Game II

text: Pikatoimituspeli on Mega Gamen varsinainen pelimuoto. Pelissä pelaajalla on oma lähettifirma. Pelaajan tehtävä on noutaa ja toimittaa tavarapaketteja kilpailijaansa/kilpailijoitaan nopeammin toimituspisteisiin. Kun paketti on viety toimituspisteeseen, pelaaja saa rahaa markkoina riippuen matkasta. Jos paketin toimituspiste on lähellä, siitä saa vähemmän rahaa.


title: Mega Game II

text: Pelaajan pitää noutaa halutessaan pelin alussa kaupungin kartta jostain päin kaupunkia. Kartasta näkee ylhäältäpäin kuvattuna kaupungin alueen, oman auton vihreänä nuolena, vastustaja(t) punaisena nuolena, noutamattomat paketit ruskeana pakettina, sekä noudettujen pakettien toimituspisteet keltaisina nuolina.


title: Mega Game II

text: Pelaajan täytyy huomioida autonsa polttoaineen kulutus, sekä kuinka ympäristöystävällisesti ajaa. Jokaisessa kaupungissa on eri puolilla 4 huoltoasemaa, joilla voi käydä tankkaamassa auton. Tankkaaminen on maksullista, joten pelaajan kannattaa miettiä tarkkaan milloin ja miten paljon tankkaa. Ympäristömittari näyttää kuinka ympäristöystävällisesti pelaaja ajaa. Jos pelaaja onnistuu pitämään ajotyylinsä ympäristöystävällisenä, pelin lopussa hän saa siitä ympäristöbonusta, joka voi ratkaista voittajan. Eniten rahaa saanut ei siis välttämättä ole lopullinen voittaja.


title: Mega Game II

text: Mestaruuspelissä pelataan kaupunkeja yksi toisensa jälkeen, joiden läpäisy avaa lukittuja kaupunkeja ja pelityyppejä. Tasot ovat Helppo taso, Keskitaso, ja Vaikea taso. Tason läpäistyään saa käyttöönsä lukittuja kaupunkeja ja pelityyppejä.


title: Mega Game II

text:
Pommikisan pelaaminen edellyttää Mestaruuspelin Helpon tason läpäisyä.
Pelissä pelaajat ovat kaupungin rajoitetulla alueella. Rajoitukset saa vaihdettua koko kaupungin alueelle EM-modin avulla.
Pelin alussa jokin pelaajista saa aikapommilla varustetun paketin. Vain se pelaaja, jolla pommi on, näkee kartasta viholliset. Muut pelaajat eivät voi nähdä kartalta muita kuin itsensä. Pommista pääsee eroon törmäämällä vastustajan autoon, mutta pommin vaihdettua autoa, täytyy odottaa viisi sekuntia, ennen kuin se voi vaihtaa jälleen autoa. Kun pommi räjähtää, joutuu se pelaaja, jolla pommi on, ulos pelistä. Hän voi seurata peliä vastustajan silmin, kunnes peli loppuu.


title: Mega Game II

text:
Nopeuskisan pelaaminen edellyttää myös Mestaruuspelin Helpon tason läpäisyä.
Pelissä pelaajat kiertävät rataa kaupunkirallin tyylisesti tavoitteena saada mahdollisimman hyvä aika. Kaupunkina on vain DownTown. Radalle ilmestyy sattumanvaraisesti tavarapaketteja joista saa lisää nopeutta.


title: Mega Game II

text: Suomalaisessa ilmaisjakeluversiossa pelaajahahmoja on kahdeksan, joilla ei ole kuin kosmeettista merkitystä.Suomalaisessa jakeluversiossa kaikki autot ovat Toyota-merkkisiä. Jokainen auto voi ottaa kerralla 1-3 pakettia.Seuraavat autot saa käyttöön EM-modilla


title: Mega Game II

text: Autoille on myös koodeja, esimerkiksi sana "prototype" avaa bussin ilman EM-modia.


title: Mega Game II

text:
Pelikaupungit ovat amerikkalaistyylisiä suljettuja kenttiä joita on yhteensä 5.Mega Game II ReadMe
Mega Game II


title: Judge Doom

text: Judge Doom (suom. Tuomari Tuho) on fiktiivinen henkilö elokuvassa "Kuka viritti ansan, Roger Rabbit?". Doomin silmät ovat pyöreät ja katse lasittunut. Hänellä on kalman kalpeat pitkät kasvot, musta lierihattu ja aurinkolasit. Käsissään hänellä on mustat hansikkaat. Doom herättää pelonsekaista kauhua piirroshahmoissa, koska hän on kehittänyt tärpättiä, asetonia ja bentseeniä sisältävän liuottimen nimeltä "Dippi", jolla hän kykenee tuhoamaan haluamansa piirroshahmon ja tuhotessaan piirroshahmon kastamalla sen Dippiin hän laittaa kumiset suojahanskat käsiinsä. Doom on lavastanut Roger Rabbitin syyliseksi Marvin Acmen murhasta. Marvin Acmella ja Rogerin vaimolla Jessicalla oli käsikäpälää ennen murhaa. Rogerilta paloi hermot nähdessään kuvat Acmen ja Jessican olevan yhdessä. Todellisuudessa Roger on vain kuka tahansa piirroshahmo, joka ei voisi satuttaa, saati sitten murhata ketään. Tuomari Doom on itsekin piirroshahmo, joka esiintyy julkisesti ihmis-tuomarina ja hänen hämärä taustansa pysyy salassa, kunnes hän jäi jyrän alle.


title: Judge Doom

text: Doom oli viisi vuotta aikaisemmin murhannut etsivä Eddie Valliantin Teddy-veljen pudottamalla pianon viidennestätoista kerroksesta tämän päälle. Eddien käsi murtui, mutta etsivä-Teddy kuoli. Doom ryösti pankin ja myöhemmin voitti vaalit Toontownissa ja hänestä tuli Tuomari Doom. Doomin aikaisempi nimi oli Paroni Von Rotten. Eddie muistaa Von Rottenista palavan punaiset silmät ja korkean kimakan puheen kertoessaan Rogerille miksi on vetäytynyt etsivän hommista. Viimeisen murhan Doom tekee ampumalla elokuvastudion johtajan R.K Maroonin, ettei tämä kertoisi Eddielle kenestä tulee Acmen paikalle keski-yöhön mennessä uusi perillinen, jollei Acmen laatimaa testamenttia satu löytymään siihen mennessä.


title: Judge Doom

text: Toontown on vaarassa hävitä pois Doomin suunnitteleman moottoritien tieltä. Doom on suunnitellut dippikoneen, jolla hänen on tarkoitus ajaa Acmen tehtaan sisältä Toontowniin ja tuhota kaupungin ja sen piirroshahmot. Roger ja Jessica ovat vaarassa tuhoutua Dippiin, mutta Eddie naurattaa ensiksi Doomin henkivartijapiirroskärppiä hengiltä, joita Doom itsekin rankaisee aina kun he nauravat. Doom sanoo: "Jonain päivänä nauratte vielä itsenne hengiltä" Jolloin Eddie saa idean kuinka hän saa Kärpät kuolemaan nauruun. Lopuksi Eddie onnistuu sammuttamaan koneen, mutta vain hetkeksi. Doom yrittää ajaa katujyrällä Eddien päältä, mutta viime tingassa Eddie ehtii alta pois ja onnistuu saamaan Doomin jyrän alle, jolloin paljastuu, ettei Doom mikään oikea ihminen ollutkaan. Doom menee litteänä huojuen täyttämään itsensä hapella täyteen, jolloin hänen lasisilmät pulpahtavat pois sekä hattu lentää ilmaan. Doomin oikea persoona paljastuu Eddille. Hän on se sama murhaaja, joka murhasi hänen veljensä. Doomin ääni nousee korkeaksi hänen puhuessa Eddielle: "Muistatko vielä minut Eddie? Kun tapoin veljesi puhuin silloin juuri tällä tavalla!" Eddie lähtee pelon sekaisena karkuun Doomia, jonka kenkien pojissa on vieterit, joilla hän nappaa Eddien nopeasti kiinni. Hän käynistää dippikoneen ja lyö Eddien maahan piirrosalasin kädellään ja vaihtaa sitten alasimen piirrossirkkeliin joka pitenee. Eddie huomaa maassa piirrosnuijan. Doom lähestyy sirkkelikäden kanssa ja viime hetkessä Eddie onnistuu väistämään Doomia ja nuijasta lentää vieterinyrkki, joka osuu dippikoneen perässä olevaan avaimeen, jolloin dippikone tyhjenee ja kaikki dipit lentävät Doomin päälle ja päätyvät tehtaan lattialle. Doom liukenee dippiin samalla tavalla kuin ilkeä Lännen noita veteen huutaen ja kirkuen. Doomista jää jäljelle vain vaatteet ja kuminaamio.


title: Mika Paananen

text: Mika Paananen (s. 14. syyskuuta 1967 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 492 runkosarjaottelua tehoin 107+179=286. Jäähyminuutteja kertyi 513. Paananen edusti lähes koko SM-liigauransa ajan JYPiä, jonka kapteenina hän toimi viimeisen pääsarjakautensa 2000–2001. Hän on myös joukkueen kaikkien aikojen eniten jäähyminuutteja kerännyt pelaaja sekä viidenneksi eniten pisteitä ja syöttöjä tehnyt pelaaja. Rightin puolelta laukonut Paananen pelasi myös Itävallassa ja Ranskassa.


title: Mika Paananen

text: Paananen oli Oulun Kärppien kasvatti. Hän voitti joukkuessa A-nuorten SM-pronssia vuonna 1987 sekä B-nuorten SM-hopeaa vuosina 1984 ja 1985. Paananen teki SM-liigadebyyttinsä kaudella 1986–1987, mutta se jäi hänen ainoaksi liigaottelukseen muualla kuin JYPissä, jonne Paananen siirtyi kaudeksi 1987–1988. Hän pelasi kaudesta vielä suurimman osan A-nuorissa, mutta Paananen pelasi myös tulokaskautensa SM-liigassa ja teki 21 runkosarjaottelussa tehot 7+4=11. Kausi 1988–1989 oli hänen ensimmäinen kokonainen SM-liigassa ja se toi 44 runkosarjaottelussa tehot 11+18=29 sekä 11 playoff-ottelussa tehot 2+4=6. Paananen voitti SM-hopeaa keväällä 1989.


title: Mika Paananen

text: JyP HT:ssä Paananen pelasi kaikkiaan kymmenen peräkkäistä kautta kevääseen 1997 saakka. Hän voitti joukkueessa SM-hopeaa myös keväällä 1992 ja SM-pronssia tuli keväällä 1993. Paananen keräsi kaudella 1992–1993 SM-liigan yhden kauden jäähyennätyksensä, 95 minuutilla, ja sijoittui runkosarjan jäähypörssissä kolmanneksi. Kaudella 1993–1994 Paananen teki puolestaan yhden kauden piste-ennätyksensä, 14+28=42, ja oli JYPin toiseksi paras pistemies Risto Kurkisen kanssa.


title: Mika Paananen

text: Kaudeksi 1997–1998 Paananen siirtyi Itävallan pääsarjassa pelanneeseen EC Graziin, ja sen jälkeen hän vietti vuodet 1998–2000 Ranskan Ligue Magnusin Léopards de Caenissa. Kaudella 1998–1999 Paananen oli tehoilla 18+32=50 joukkueen paras pistemies ja syöttäjä ja hän sijoittui Ligue Magnusin pistepörssissä seitsemänneksi. Kaudella 1999–2000 Paananen oli jälleen Caenin paras pistemies ja syöttäjä. Hän voitti tehoilla 12+46=58 koko liigan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi.


title: Mika Paananen

text: Paananen palasi kaudeksi 2000–2001 JYPiin, jonka kapteenina hän toimi. Hän oli tehoilla 12+14=26 joukkueen toiseksi paras pistemies ja kolmanneksi paras maalintekijä. Paananen lopetti pelaajauransa tuohon kauteen, mutta palasi kaukaloihin vielä kevätkaudella 2003 vahvistaessaan Suomi-sarjajoukkue Diskosta.


title: Mika Paananen

text: Pelaajauran jälkeen Paananen toimi Diskoksen A-nuorten päävalmentajana ja Diskoksen Suomi-sarjajoukkueen apuvalmentajana, kunnes hän siirtyi JYPin A-nuorten päävalmentajaksi kaudeksi 2007–2008. Hän valmensi siellä ensimmäisen kautensa päätteeksi SM-pronssia keväällä 2008. Kauden 2010–2011 Paananen toimi Mestiksessä JYPin farmijoukkue D Teamin apuvalmentajana Jukka Ahvenjärvelle. Nykyään hän toimii JYPin C-97-junioreiden vastuuvalmentajana.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1920 – miesten 10 000 m

text: Antwerpenin olympiakisojen miesten 10 000 metrin juoksuun osallistui 34 urheilijaa. Kilpailupäivät olivat 19. ja 20. elokuuta.


text: Jokaisesta erästä viisi nopeinta loppukilpailuun.


text:
1. erä
2. erä
3. erä


title: Vantaan Kotikirkko

text: Vantaan Kotikirkko (aikaisemmalta nimeltään Keski-Vantaan Kristityt) on Vantaan Pakkalassa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunnassa oli vuonna 2011 noin 70 jäsentä. Seurakunnan pastorina toimii Jari Vahtera.


title: Vantaan Kotikirkko

text: Seurakunnan toiminta sai alkunsa kun säännölliset rukousillat alkoivat syksyllä 2002 Pakkalassa. Samalla alkoivat kerran kuukaudessa "Evankeliumi ja musiikki" -illat ja 2003 alusta alkoivat "Pakkalan perjantai Pointissa" -illat. Samana vuonna Helsingin Saalem-seurakunta alkoi tukea toimintaa. Vuoden 2004 syksystä toiminta siirtyi kerhohuoneeseen. 2007 lokakuussa oli tiloissa mittavat vahingot aiheuttanut tulipalo. Seurakuntalaisten tarvikelahjoitusten ja mm. Mongoliasta lahjoituksena saatujen verhojen avulla tilat saatiin kunnostettua. Vuonna 2007 perustettiin Keski-Vantaan kristityt ry. Vuonna 2011 perustettiin Vantaan Kotikirkko –nimisen seurakunta, joka on Suomen Helluntaikirkon jäsenseurakunta.


title: Vantaan Kotikirkko

text: Vantaan Kotikirkolla on Kartanonkoskella Pointissa joka sunnuntai jumalanpalvelus ja se järjestää rukousiltoja. Se järjestää myös Uskon ABC -kursseja.


title: Vantaan Kotikirkko

text: Lapsityöhön kuuluvat lapsiparkki ja pyhäkoulu sekä ajoittain järjestettävät Kids Action Night -tapahtumat.


title: Vantaan Kotikirkko

text: Seurakunta järjestää Pakkalan nuorille gospel-iltoja Vantaan kaupungin nuorisotila Wintissä.


title: Vantaan Kotikirkko

text: Lisäksi toimintaan kuuluu Israel-aiheisia iltoja.


title: Vantaan Kotikirkko

text: Vantaan Kotikirkko on tehnyt yhteistyötä alueen muiden toimijoiden kanssa, ja mm. järjestänyt Vantaan kaupungin nuorisotoimen kanssa nuorten Wintti-iltoja.


title: Yoann Offredo

text: Yoann Offredo (s. 12. marraskuuta 1986 Savigny-sur-Orge) on ranskalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Française des Jeux -tallissa 2008, ja edusti samaa joukkuetta, nimeltään sittemmin FDJ, vuoteen 2016. Kaudesta 2017 alkaen hän on kilpaillut Wanty - Groupe Gobert -tallissa.


title: Yoann Offredo

text: Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives


title: Tigranes Suuri

text: Tigranes Suuri (, noin 140–55 eaa.) oli Armenian kuningaskunnan hallitsija vuosina 95–55 eaa.


title: Tigranes Suuri

text: Hän oli edellisen kuninkaan poika tai veli, joka annettiin panttivangiksi Parthian kuningas Mithridates II:n hoviin. Hän aloitti valtakuntansa laajentamisen valloittamalla Sofenen Eufrat-joen itäpuolella. Sitten hän liittoutui Pontoksen kuningas Mithridates VI:n kanssa ja nai tämän tyttären Kleopatran. He sotivat yhdessä Roomaa vastaan. Tigranes teki Atropatenen kuninkaasta vasallinsa, ja valloitti Mesopotamian pohjoisosat.


title: Tigranes Suuri

text: Tigraneksen ja hänen poikansa Artavazd II:n hallintokausilla Armeniasta tuli yksi hellenistisen kulttuurin keskuksista.