title: Ahmed Kaddour

text: Ahmed ”Babyface” Kaddour (s. 1. tammikuuta 1982) on ammattilaisnyrkkeilijä. Kaddour syntyi Libanonissa ja muutti sitten Tanskaan ja asuu nykyään Yhdysvalloissa.


title: Ahmed Kaddour

text: Kaddour osallistui "Contender – Haastaja" -tositelevisiosarjassa Idän joukkueeseen. Hän joutui riitoihin Ishe Smithin kanssa. Nämä kaksi ottelivat ensimmäisen kierroksen kolmannessa ottelussa. Kaddour hävisi ottelun, mutta Juan De La Rosan loukkaannuttua ottelussaan Tarick Salmacia vastaan hänet äänestettiin takaisin. Seuraavaksi Kaddour kohtasi Alfonso Gomezin viisieräisessä ottelussa. Kaddourin suoritus jäi toistamiseen heikoksi. Ottelun jälkeen hän pakkasi laukkunsa ja poistui ohjelmasta.


title: Ahmed Kaddour

text: Haastajan jälkeen Kaddour ja hänen tyttöystävänsä Brandy Collins menivät naimisiin. Liitto ei kestänyt kauan ja erossa Collins sai parin yhteisen kodin Houstonista. Kaddour tunkeutui tontille luvatta ja jotui vankilaan puoleksi vuodeksi.


title: Ahmed Kaddour

text: Parin erottua Kaddourilla ei enää ollut lupaa viipyä Yhdysvalloissa, Kaddour lähetettiin takaisin Tanskaan.


title: Ahmed Kaddour

text: Ensimmäinen Haastajan jälkeinen ottelu oli Maxvell Tayloria vastaan. Kaddour vei voiton yksimielisin pistein. Kaddour kohtasi seuraavana Jesus Felippe Valverden. Ottelu päättyi tasapeliin ja uusintaottelusta Kaddour vei pistevoiton.


title: Ahmed Kaddour

text: Kolmen vuoden tauon jälkeen Kaddour teki paluun kehään 12. syyskuuta 2009. Hän kohtasi Mike Ermisin. Kaddour voitti ottelun yksimielisin tuomariäänin.


title: Ahmed Kaddour

text: 26. maaliskuuta 2010 hän kohtasi Jerome Ellisin josta Kaddour vei myös pistevoiton.


title: Ahmed Kaddour

text: Vuonna 2011 Kaddourin voittoputki jatkui. Helmikuussa hän kukisti brittiläisen Lee Noblen pistein ja lokakuussa yhdysvaltalaisen Vance Garveyn tyrmäyksellä viidennessä erässä.


title: Ahmed Kaddour

text: Vuonna 2012 brittiläiset Gary Boulden ja Max Maxwell kokivat pistetappiot Kaddourin käsittelyssä. Vuonna 2013 Kaddour palasi kehään syyskuussa ja kukisti virolaisen Aleksei Tsatsiasvilin pisteillä.


title: Yltiä

text: Yltiä , eli Yltiäjärvi, on Keski-Suomessa Keuruulla Haapamäen Yltiän kulmakunnalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.


title: Yltiä

text: Järven pinta-ala on 363 hehtaaria eli 3,6 neliökilometriä. Se on 4,2 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Paataisenniemen ja Yltiänniemen välissä sijaitsee kaksi suurempaa saarta. Yhdessä niemien kanssa nämä jakavat järven kolmeen alueeseen. Saarten länsipuolelle jää Tervalahti, pohjoispuolelle pieni järvenselkä sekä Pohjalahti ja eteläpuolelle suurin järvenselkä, jota kutsutaan Huutoseläksi. Huutoselällä idässä on pohjoiseen työntyvä Majalahti ja eteläpäässä kapeneva Kaakkolahti. Majalahti erottaa suomaastosta Yltiänniemen, jossa sijaitsee myös Likolahti.


title: Yltiä

text: Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8,24 hehtaaria, mikä on noin 2,22 % järven kokonaispinta-alasta. Kaikki saaret ovat yli aarin kokoisia, mutta vain kaksi ylittävät pinta-alallaan hehtaarin suuruuden. Pitkäsaari on 750 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se näyttää kolmelta saarelta, joita kaksi pengertä yhdistävät toisiinsa. Saaren pinta-ala on yli 3 hehtaaria. Sen vieressä sijaitsee Mustikkasaari, joka on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on lähes 2 hehtaaria. Järven pohjoisosassa sijaitsevat vielä Koninsaari, Talassaari, Aukeasaari, Papusaari ja Hännisensaari. Tervalahden saari on pyöreä. Loput saarista sijaitsevat Huutoselän eteläosissa. Majalahden suulla on kaksi saarta, Kaakkolahdella on yksi saari ja Huutoniemen länsipuolella toinen. Huutoselän länsilaidalla sijaitsevat Ruutusaari ja Aakkosensaari. Nämä, ja kaikki muutkin suuret saaret, ovat autiot. Kaakkolahden ja Majalahden saarissa on loma-asunnot.


title: Yltiä

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0077 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 8,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pitkäsaaren edustalla sen lounaspuolella. Huutoselälläkin on sen keskikohdassa yhtä syvä syvänne.


title: Yltiä

text: Järven rantaviivan pituus on 22,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5,1 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta ja siksi tiheään ojitettua. Korkein mäki, joka näkyy hyvin myös järvelle, on Nuottavuori. Sen huippu kohoaa lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven asutus on haja-asutusta, jota on Yltiän kulmakunnalla eniten ja lisäksi myös Majalahdella ja Yltiänniemellä. Järven rannoille on rakennettu lähes 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 23 tai yhdystieltä 3481. Järven eteläpuolelta kiersi Haapamäki–Pori-rautatie Kankaanpäästä Haapamäelle. Rataosuus on lakkautettu jo vuonna 1985.


title: Yltiä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Ristajoen valuma-alueella (35.65), jonka Kaijanjoen valuma-alueeseen (35.654) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,9 metriä mpy.


title: Yltiä

text: Järvi saa pääosan vedestään lähialueeltaan, missä ojitettujen soiden johto-ojia on johdettu järveen. Tällaisia soita ovat pohjoispuolella Mäkelänsuo ja Ottovuorenneva, idässä Yltiänniemen suot, eteläosassa Vuorivalkamanneva ja Hiekkarannanneva, sekä kaakkoispuolella Sikosuo. Kaijanjoen valuma-alueella on neljä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Yltiäjärveen. Ne ovat Tervapuron valuma-alueella sijaitsevat Raiskinlampi (1 hehtaari, ha), Tervalampi (2 ha), Tervajärvi (33 ha) ja Tervasalmi (2 ha). Järven laskujoki aloittaa vesireitin, jossa Yltiänjoki laskee ensin Alaseen (44 ha), Alasenjokeen yhtyy Pistoksesta (24 ha) alkava Pistoksenjoki, jonka jälkeen sen virtaa Jokipolvenjokena Ylä-Kaijaan ja sitten Ala-Kaijaan. Loppumatkan se on ensin Kaijanjoki, joka laskee Petäisjärveen (72 ha), ja sitten Ristajoki, joka laskee Keurusselän Ukonselkään (yhdessä 118 km²).


title: Yltiä

text: Järvessä elää ahven, hauki, kiiski, kivisimppu, made ja särki. Siihen on lisäksi istutettu siikaa, lahnaa, säynettä, kuhaa ja järvitaimenta.


title: ExoMars

text: ExoMars on ESA:n ja Roskosmosin Mars-luotainprojekti, jossa laukaistiin vuonna 2016 kiertorataluotain ja 2020 on tarkoitus laukaista kulkijaluotain Marsiin. Luotaimet laukaistaan kahdella Proton-rakettilaukaisulla. Luotaimilla on tarkoitus etsiä jälkiä elämästä.


title: ExoMars

text: Exomars 2016 eli ExoMars Trace Gas Orbiter (TGO) kiertorataluotain ja kokeellinen Schiaparelli (EDM stationary lander) -laskeutuja laukaistiin onnistuneesti kohti Marsia 14. maaliskuuta 2016. Laskeutuja ja kiertorataluotain irrotettiin suunnitellusti toisistaan 16. päivä lokakuuta 2016 ja ne saapuivat Marsiin 19. päivä. Schiaparellin oli määrä laskeutua Marsiin ja TGO:n asettua kiertoradalle. Schiaparellin signaali katosi laskeutumisen loppuvaiheessa. Sen laskuvarjo ilmeisesti irtosi liian aikaisin ja laskeutuja tuhoutui lopulta törmäyksessä Marsin pintaan. Lennon pääosa eli TGO asettui onnistuneesti aiotulle kiertoradalle ja toimii normaalisti.


title: ExoMars

text: ExoMars kulkijaluotain siirtyy vähintään kahdella vuodella aiotusta 2018 vuoteen 2020. TGO:ta käytetään muun ohessa määrittämään laskeutumispaikkaa kulkijalle ja sen viestintälinkkinä.


title: ExoMars

text: Kulkijan laskeutuja, osa mittalaitteista ja raketit ovat Venäjältä Roskosmosilta, loput pääosin ESA:lta.


title: ExoMars

text: ExoMars-projekti alkoi vuonna 2002 ESA:n itsenäisenä hankkeena.


title: ExoMars

text: Kesällä 2011 ESA:n osuuden Exomarsista arveltiin olevan 1 miljardia euroa. Ranska ja Englanti, jotka rahoittavat yhteensä 35% sidostusta 850 miljoonan euron panostuksesta, lausuivat julkisesti kesäkuun lopulla 2011 epäilynsä projektin toteutumisesta.


title: ExoMars

text: Tammikuussa 2016 alus laukaistaan Floridan Cape Canaveralista kuljettaen Mars-luotaimen ja sen mukana laskeutujan. Mars-ajokki laukaistaan vuonna 2018 toisella raketilla. Missio maksaa ESA:lle noin yhden miljardin euron verran. Ajokki painaa 205 kiloa.


title: ExoMars

text:
Suomesta ExoMarsiin voisi tulla Marsin kaasukehää mittaavia laitteita. Elokuun alussa 2010 ESA ilmoitti valinneensa ExoMars Trace Gas Orbiter-avaruusalukseen viisi tieteellistä avaruulaitetta, jotka ovat:
Nämä ei kuitenkaan toteutuneet mainitussa muodossa.


title: ExoMars

text: ESA joutui ottamaan NASAn partneriksi Exomars-missioonsa projektin kustannusten ja teknisten vaikeuksien kasvaessa 2000-luvulla. Vuodesta 2009 sen kehitystyötä toteutettiin yhteistyössä NASAn kanssa, jolla oli myös omia Mars-ohjelmiensa (esim. MAX-C) kustannus- ja rahoitusongelmia. 2012 yhteistyö Nasan kanssa lakkasi Nasan budjettileikkausten myötä.


title: ExoMars

text: 2009 Roskosmos ja ESA solmivat pienimuotoisemman yhteistyösopimuksen ja 2013 laajemman sopimuksen, jossa projektista tuli käytännössä yhteisprojekti.


title: ExoMars

text: 2015 projektin tilanne on seuraava. 2016 on tarkoitus laukaista kiertorataluotain ja 2018 kulkijaluotain Marsiin. Luotaimet laukaistaan kahdella Proton-rakettilaukaisulla. 2016 on tarkoitus laukaista ExoMars Trace Gas Orbiter (TGO) kiertorataluotain ja EDM stationary lander (myös 'Schiaparelli') laskeutuja. 2018 on tarkoitus laukaista ExoMars kulkijaluotain. Kulkijan laskeutuja, osa mittalaitteista ja raketit ovat Venäjältä Roskosmosilta, loput pääosin ESA:lta.


title: ExoMars

text: Luotain ja laskeutuja kuljetetaan joulukuussa 2015 kokoomispaikaltaan Cannesista Torinon lentoasemalle, josta ne lennätetään Antonov-rahtikoneilla Moskovan kautta Baikonuriin.


title: ExoMars

text: 2015 kulkijan laskeutumispaikaksi valittiin alustavasti Oxia Planum. Lopullisesti laskeutumispaikka valitaan puoli vuotta ennen laukaisua.


title: ExoMars

text: ExoMars 2016 laukaistiin onnistuneesti matkaan maaliskuussa 2016.


title: ExoMars

text: ExoMars 2016 laukaisun yhteydessä ESAn johtaja Jan Worner arvioi, että ExoMars 2018 saattaa siirtyä vuodella 2020. Toukokuun alussa 2016 varmistui, että laukaisu myöhästyy vähintään kahdella vuodella vuoteen 2020. Syynä myöhästymiseen ovat ongelmat kulkijan ja sen laskeutumissysteemin yhteensovittamisessa.


title: ExoMars

text: Maaliskuussa 2016 Proton M -kantoraketilla laukaistu ensimmäinen osa on noin 3,5 metriä korkea ja massaltaan 4300 kg. Se koottiin Ranskassa, Cannesissa, ThalesAlenia Space -yhtiön tiloissa. Laukaisu on toistaiseksi massiivisin laukaisu Marsiin.


title: ExoMars

text:
Ensimmäisen vaiheen kiertorata-osio on TGO eli Trace Gas Orbiter. Kiertorataluotaimen mukana on myös Schiaparelli-laskeutuja.
Havaintojen tekemisen lisäksi TGO toimii viestintälinkkinä laskeutujille. TGO on suunniteltu toimimaan mahdollisimman itsenäisesti, joten sen ohjelmiston tekeminen on ollut erityisen haastavaa.


title: ExoMars

text: TGO:n aurinkopaneelien kärkiväli on yli 17 metriä ja lautasantenni 2,2 metriä halkaisijaltaan.


title: ExoMars

text: TGO:n suunniteltu toimivan viisi vuotta.


title: ExoMars

text: TGO:n mitattavia kaasuja ovat mm. vesihöyry, typpioksidi sekä asetyleeni. Luotaimessa on kameralaitteisto, joka pystyy erottamaan viisi metriä kooltaan olevia yksityiskohtia. Neutroni-ilmaisin voi sondata noin metrin syvyydelle saakka jäätä pinnan alta; noin kymmenen kertaa aiempaa tarkemmin.


title: ExoMars

text: Luotaimen neljä instrumenttia ovat: Schiaparellin massa on n. 600 kg ja halkaisija noin 2 metriä. Laskeutujan tärkein tehtävä on testata laskeutumiseen liittyvää tekniikkaa. Schiaparellissa itsessään on ainoastaan akut sähkönlähteenä, joten se toimii itsenäisesti vain korkeintaan muutaman päivän. Lennon aikana Schiaparelli viestii Maahan TGO:n kautta. Laskeutumisen jälkeen luotain lähettää purskeissa mittausdataansa lähinnä olevan sopivan kiertorataluotaimen kautta. Luotaimen UHF-signaalia pyritään laskeutumisvaiheessa kuuntelemaan myös suoraan Maan teleskoopeilla.


title: ExoMars

text: Tekniikan testaamisen lisäksi Schiaparelli mittaa laskeutuessaan, ensimäistä kertaa, Marsin kaasukehän tuulta ja ominaisuuksia.


title: ExoMars

text: Pinnalla Schiaparelli jatkaa säätietojen ja kaasukehän mittaamista suunnitelman mukaan muutaman solin ajan, kunnes sen akuista loppuu virta. Scaparelli mittaa myös sähkökenttää, minkä perusteella voidaan määrittää sähköisten ilmiöiden merkitystä pölymyrskyjen synnyssä. Laskeutujan mukana on myös kameralaitteisto.


title: ExoMars

text: Laukaisuikkuna aukesi 14. päivä maaliskuuta ja kesti 12 vuorokautta.


title: ExoMars

text: ExoMars 2016 laukaistiin heti ikkunan avauduttua 14. maaliskuuta 2016 09:31 UTC Proton-M/Breeze-M-kantoraketilla Baikonurin avaruuskeskuksesta. Proton-M:n kolme vaihetta nostivat paketin avaruuteen, jossa neljäs vaihe Breeze-M otti hallinnan lennon kulusta. Breeze-M suoritti kaikkiaan neljä polttoa ExoMarsin ollessa kiinni siinä. Ensimmäisen heti laukaisun yhteydessä ja kaksi kiertoradan muuttamiseksi. Laukaisimen kapasiteetti ei riitä suoraan laukaisuun, joten jouduttiin tekemään mainitut kiertoratamanööverit. Neljäs lähetti Exomars 2016:n kohti Marsia päättyen kello 20:06 UTC. 21:29 voitiin vahvistaa signaalin saanti alukseen ja pian sen jälkeen myös aurinkopaneelit saatiin avattua. ExoMars 2016 on matkalla onnistuneesti kohti Marsia.


title: ExoMars

text: Irtoamisen jälkeen Breeze-M:n oli tarkoitus tehdä lyhyt, 12 sekunnin, poltto, jolla piti tehdä etäisyyttä ExoMarsiin. Turvallisen etäisyyden päässä sen oli tarkoitus käyttää moottoreitaan vielä viimeisen kerran. Noin 1,5 minuuttia kestävällä poltolla se käyttäisi ajoaineensa loppuun ja muuttaisi lentorataansa, niin ettei se joudu Marsin läheisyyteen. Breeze-M:ää ei pystytty havannoimaan seurantateleskoopeilla suunnitellun manooverin aikaan aiotusti Boliviasta ja Australiasta. Brasiliasta OASI-seurantateleskoopilla havaittiin, että ainakin yhdeksän isohkoa kappaletta seurasi ExoMarsia liki samalla radalla. Oletettavasti Breeze-M:n viimeinen poltto epäonnistui ja se hajosi kappaleiksi.


title: ExoMars

text: ExoMarsin lennonjohtajan Michael Denisin mukaan alusten etäisyys oli useita kilometrejä Breeze-M:n hajoamisen hetkellä. Oletettavasti täten se ei pystynyt vaurioittamaan ExoMarsia. Huhtikuun puoliväliin mennessä suoritettujen diagnostiikka- ja muiden toimenpiteiden perusteella alus ja havaintolaitteet olivat kunnossa.


title: ExoMars

text: Schiaparelli irtaantui TGO:sta suunnitellusti 16. lokakuuta 14:42 UTC ja vahvistus tästä annettiin 17:27 UTC. Marsiin saapumisen aikaan viestintäviive Maan ja Marsin välillä on 9:48 minuuttia.


title: ExoMars

text: Schiaparellin oli määrä laskeutua Marsiin 19. päivä. Luotain osui Marsin kaasukehään noin 14:42 UTC, jolloin laskeutumisen pinnalle piti tapahtua noin 14:48 UTC. Laskeutumista pystyttiin seuraamaan Intiassa sijaitsevalla Giant Metrewave Radio Telescope:lla, kunnes signaaliyhteys katosi laskeutumisen loppuvaiheessa. Heikon signaaliyhteyden katkeaminen sinänsä ei ollut yllätys. Seuraavaksi tietoja laskeutumisesta saatiin Mars Express -satelliitilta ja Mars Reconnaissance Orbiterilta, MAVEN:ilta sekä edelleen TGO:lta. Alustavien tietojen mukaan signaali katkesi laskeutumisen loppuvaiheessa, jota ennen tiedot olivat nominaalisia. Laskuvarjo irtosi ilmeisesti liian aikaisin. Jarruraketit toimivat joitakin sekunteja, mutta nekin sammuivat liian aikaisin ja niin Schiaparelli tuhoutui törmäyksessä Marsin pintaan. Koska raketit toimivat vain hetken on mahdollista, että lähes kaikki ajoaine oli mukana törmäyshetkellä ja alus räjähti törmäyksessä. Arvioiden mukaan alus putosi 2-4 kilometrin korkeudesta ja osumisnopeus oli enemmän kuin 300 km/h.


title: ExoMars

text: 20. päivä MRO:n matalan resoluution CTX-kameralla otetussa kuvassa aiotulla laskeutumisalueella näkyy kaksi uutta kohdetta. Kirkas pienempi kohde, joka on luultavasti laskuvarjo ja suurempi tumma kohde, joka on luultavasti laskeutuja. Pienempi kohde vastaa hyvin 12 metrin laskuvarjoa. Suurempi kohde on mitoiltaan 15 x 40 m ja kilometrin pohjoiseen kirkkaasta. Tumma kohde sijaitsee noin 5,4 km läntee aiotusta laskeutumiskohdasta mutta selvästi aiotun laskeutumisellipsin sisällä. 25. lokakuuta MRO otti kuvia osumisalueelta korkean resoluution Hirise-kameralla. Paremmalla tarkkuudella tummasta kohdasta erottu 2,4 metrin halkaisijainen tummempi kohta. Tämä vastaa hyvin kraatteria, jonka 300kg kappaleen putoaminen muutaman sadan kilometrin tuntinopeudella voisi synnyttää. Sen sijaan kraatteria ympäröivä vaaleampi tumma alue on vaikeampi tulkita. Se on vahvasti epäsymmetrinen. Tämä vihjaisi siihen, että luotaimen ajoainesäiliöt olisivat räjähtäneet. Lisäksi iskeymäkohdan vieressä on kaari, joka saattaa liittyä tai olla liittymättä törmäykseen.


title: ExoMars

text: Törmäyksen myötä menetettiin in-situ mittaukset ja osa laskeutumisdatasta, mutta ongelmia edeltänyt laskeutumisdata saatiin suurelta osin talteen TGO:lle laskeutumisvaiheessa. Luotain lähetti dataa törmäykseen asti.


title: ExoMars

text: Schiaparellin tavoiteltu laskeutumisalue oli 100*15 km kokokoinen ellipsin muotoinen alue, joka sijaitsee Meridiani Planumilla. Alue on lähellä Marsin päiväntasaajaa ja se on verrattain tasainen osa planeetan eteläpuoliskon ylänköaluetta. Schiaparellin piti toimia suunnitelman mukaan 19.-23. lokakuuta ja TGO:n välittää sen havainnot Maahan.


title: ExoMars

text: Schiaparellin kovan laskeutumisen oli määrä koostua neljästä osasta: lämpökilpi, laskuvarjo, jarruraketit ja iskun kestävät rakenteet. Se saapui Marsin kaasukehään yli 5 800 m/s nopeudella. Noin 122 km korkeudessa luotain törmäsi kaasukehään ja kaasujarrutusvaihe alkoi. Noin 11 km korkeudessa nopeus oli reilu 450 m/s ja laskuvarjo avautui. Lämpösuojan oli määrä irrota noin 7 km korkeudessa ja aluksen piti alkaa hallita laskeutumista rakettimoottoreillaan. Laskuvarjon piti irrota noin 1,3 km korkeudessa ja nopeuden ollessa 75 m/s. Nopeutta oli tarkoitus pienentää edelleen rakettimoottoreilla ja kahden metrin korkeudessa nopeuden oli tarkoitus olla 0,55 m/s, jolloin moottori oli määrä sammua ja antaa aluksen pudota vapaasti loppumatka. Schiaparelli oli suunniteltu kestämään n. 3 m/s törmäys maahan.


title: ExoMars

text: Talteen saadun datan perusteella laskuvarjo vaikuttaa irronneen hieman ennenaikaisesti ja jarruraketit toimivat vain hetken. Syynä tähän on vaikuttaa olevan virhe laitteiston ohjauksessa ei niinkään laitteiston hardwaressa. Jostain syystä keskustietokoneen ohjaama ohjausjärjestelmä ei toiminut odotetusti.


title: ExoMars

text: Marraskuussa 2016 kaikki data viittaa siihen, että lämpökilpijarrutus onnistui ja laskuvarjo avautui suunnitellusti 12 km korkeudella 1730 km/h vauhdissa. Edelleen lämpökilpi irtosi suunnitellusti 7,8 km korkeudessa. Jostain syystä aluksen pyörimisnopeuksia mittaava Inertial Measurement Unit (IMU) saturoitui, se mittasi maksiminsa, pian laskuvarjon aukeamisen jälkeen. Pääosin mittaukset olivat odotetun kaltaisia mutta tässä noin sekunnin kestäneessä hetkessä ei. Kun tämä mittaustulos yhdistettiin ohjausjärjestelmään, saatiin korkeusarvioksi negatiivinen lukema eli alle pinnan taso. Tämä virheellinen näkemys johti laskuvarjon ennen aikaiseen irrottamiseen ja lyhyeen jarrurakettien polttoon sekä järjestelmien aktivointiin aivan kuin luotain olisi laskeutunut. Todellisuudessa luotain oli edelleen 3,7 km korkeudella. Kuvattu käyttäytyminen on selvästi pystytty toistamaan simulaatioissa.


title: ExoMars

text: Varsinainen tutkimuslautakunnan raportti on tarkoitus saada alkuvuodesta 2017.


title: ExoMars

text: 17. päivä 02:42 UTC TGO suoritti rajanmuutoksen, joka ohjasi sen lentoradalle, jolta se asettui jarrutuksella Marsin kiertoradalle.


title: ExoMars

text: TGO:n kiertoradalle asettavan reilun 2 tuntia kestävän jarrutuspolton aloitus varmistettiin 19. päivä noin 13:15 UTC ja Marsin takaa kiertämisen jälkeen signaaliyhteys saatiin odotettuun aikaan, mikä alustavasti indikoi onnistunutta asettumista kiertoradalle ja pian tämän jälkeen voitiinkin varmistaa, että TGO päätyi nominaaliselle neljän vuorokauden kiertoradalle.


title: ExoMars

text: Hyvin soikea kiertorata on tarkoitus pyöristää noin 400 km:iin. Radalle saapumisen jälkeen luotaimella suoritetaan lähinnä kalibrointi-tyyppisiä ja toissijaisia mittauksia. Maaliskuusta 2017 maaliskuuhun 2018 rataa muokataan ilmajarrutuksen avulla pyöreäksi. Varsinaiset päähavainnot on tarkoistus aloittaa tällä pyöreällä radalla maaliskuussa 2018 ja kestää ainakin joulukuuhun 2019. Polttoainetta luotaimessa riittää periaatteessa ainakin vuoteen 2022 saakka. Toiminta-aikanaan TGO toimii myös muiden luotainten viestintälinkkinä.


title: ExoMars

text: ExoMars 2020 laukaistaan Proton-raketilla. Marsiin saapuva hyötykuorma on kaksiosainen. Laskeutuja tekee havaintoja ja kuljettaa kulkijan Marsin pinnalle. Kulkija suorittaa tutkimuksia laajemmalla alueella liikkuen useita kilometrejä toimintansa aikana.


title: ExoMars

text: Laskeutujan ja kulkijan yhteismassa on noin 2000 kg.


title: ExoMars

text: Maasta laukaisun ja Marsiin saapumisen ajan hyötykuorma on ESAn toimittaman moduulin sisässä.


title: ExoMars

text: Roscosmosin toimittaman laskeutumisjärjestelmän pääosat ja vaiheet ovat lämpökilpi, laskuvarjo, thrusterit ja iskunvaimennus.


title: ExoMars

text: Roscosmosin ja IKI:n toimittama laskeutuja kuljettaa mukanaan kulkijan ja suorittaa havaintoja. Nominaali toiminta-aika on 1 Maan vuosi. Laskeutujan päätutkimuskohteet ovat pitkäaikainen sään mittaus ja muut kaasukehän mittaukset.


title: ExoMars

text: Kulkijan suurin uutuus on noin 2 metrin syvyyteen yltävä pora. Tämän avulla tutkitaan Mars-perän geologista ja kemiallista koostumusta.


title: ExoMars

text: ExoMars-kulkija on massaltaan noin 310 kg eli n. 100 kg enemmän kuin vastaavan luokan Spirit- ja Opportunity-kulkijoilla. Pyörillä rullaamisen lisäksi kulkija pystyy liikkumaan kävelemällä.


title: Zeevang

text: Zeevang on entinen kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Sen pinta-ala oli 54,34 km² ja asukasluku vuoden 2008 lopussa 6 296.


title: Zeevang

text: Kylät:


title: Zeevang

text: Pienempiä kyliä:


title: Luhtakarhunsammal

text: Luhtakarhunsammal ("Polytrichum swartzii") on pohjakerroksien sammallaji. Se kuuluu "Polytrichaceae" -heimoon ja karhunsammalten sukuun. Luhtakarhunsammal on eräs luhtaisuutta ilmentävä sammal. Se kasvaa järvien ja jokien tulvarannoilla, luhtakorvissa, luhtanevoilla ja kosteilla kankailla märällä maalla. Laji on Suomessa elinvoimainen ja sitä esiintyy koko Suomessa Etelä-Karjalaa lukuun ottamatta.


title: Suippohärkylä

text: Suippohärkylä ("Polystichum lonchitis") on pääasiassa vuoristoseuduilla tavattava saniainen. Suomessa laji on harvinainen ja rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.


title: Suippohärkylä

text: Suippohärkylän maavarsi on lyhyt ja pystyhkö. Kimppuina kasvavat lehdet ovat 15–40 cm pitkät. Ne ovat lyhytruotisia ja nahkeita ja talvehtivat vihreinä. Lehtilapa on 4–5 cm leveä, kapeanpuikea ja kertaalleen parilehdykkäinen. Myös lehdykät ovat kapeanpuikeita, tyvestä epämukaisia ja käyristyvät hieman kärkeä kohti. Lehdyköiden hampaat ovat otakärkisiä. Lehtilavan alapinnassa olevien itiöpesäkkeiden katesuomut ovat kilpimäisiä. Suippohärkylä kukkii Suomessa heinä-elokuussa.


title: Suippohärkylä

text: Suippohärkylä saattaa risteytyä samoilla kasvupaikoilla piikkihärkylän ("P. aculeatum") kanssa.


title: Suippohärkylä

text: Suippohärkylää tavataan laajalla alueella Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa, mutta lajin levinneisyysalue on varsin hajanainen ja keskittyy lähinnä vuoristoalueisiin. Sitä tavataan muun muassa Pyreneiltä, Alpeilta, Balkanin niemimaalta, Skotlannista, Uralilta, Skandeilta Kaukasukselta ja Kalliovuorilta.


title: Suippohärkylä

text: Suomen lähialueilla suippohärkylää tavataan pääasiassa Norjan vuoristoseuduilta sekä harvinaisena Ruotsista ja Kuolan niemimaalta. Suomessa laji kasvaa Keski- ja Pohjois-Lapissa sekä muutamalla paikalla Varsinais-Suomessa.


title: Suippohärkylä

text: Suomessa suippohärkylä kasvaa suojaisissa tunturikoivikoissa. Laji on kalkinsuosija.


title: Pelayo

text: Pelayo (, , ) (k. 737) oli kristityn Asturian kuningaskunnan perustaja. Hänen voittonsa muun Pyreneiden niemimaan valloittaneista muslimeista Covadongan taistelussa jäi elämään sittemmässä kristityssä kirjallisuudessa ja historiassa niemimaan reconquistan eli takaisinvaltauksen alkuna.


title: Pelayo

text: Suuri osa Pelayon tunnetusta tarinasta pohjautuu legendaan. 800-luvun lopussa kirjoitetun Alfonso III:n kronikan mukaan Pelayo oli visigoottien kuningas Roderikin miekankantaja, mutta on vähintään yhtä mahdollista, että hän oli Pyreneiden niemimaan pohjoisosien vuoristoissa asuneisiin kansoihin kuulunut paikallinen päällikkö. Hän oli ottanut osaa visigoottien puolella vuonna 711 Guadaleten taisteluun, jossa visigootit kärsivät tappion Visigoottien valtakuntaan tunkeutuneille muslimeille. Taistelusta selvinnyt Pelayo palasi kotimaahansa Asturiaan, jossa hän johti paikallisten kapinaa alueen muslimikuvernööri Munuzaa vastaan. Hän jäi muslimien vangiksi ja hänet vietiin Córdobaan, josta hän pakeni vuonna 717.


title: Pelayo

text: Paettuaan Pelayo jatkoi muslimien vastaisten joukkojen johtoa Picos de Europan alueella, ja vuonna 718 hänestä tehtiin Asturian kuningas pääkaupunkinaan Cangas de Onís. Muslimit lähettivät häntä vastaan suuria armeijoita useampaan otteeseen, mutta heidät voitettiin esimerkiksi Monte Auseban taistelussa. Vuoden 722 paikkeilla hän otti vielä voiton muslimeista Covadongan taistelussa, jonka kristityt näkivät myöhemmin käänteen tekevänä taisteluna sodassa muslimeja vastaan. Itse neitsyt Marian sanotaan käännyttäneen muslimien nuolet takaisin taaten voiton kristityille. Nykyisin taistelukenttänä pidetyn paikan lähellä sijaitsee pyhättö. Taistelun jälkeen muslimit eivät enää yrittäneet Pelayon kukistamista. Pelayo kuoli vuoden 737 paikkeilla.


title: Little Amadeus

text: Little Amadeus on saksalais-itävaltalainen piirrossarja vuodelta 2006. Sen tarkoitus on lisätä nuorten katsojien innostusta erityisesti klassiseen musiikkiin ja sen harrastukseen. Sarjassa on kaksi tuotantokautta, joissa kummassakin on 13 jaksoa, jotka eivät yleensä liity toisiinsa sarjan juonen kannalta(paitsi jaksot 10-18). Sarjaa on esitetty 25 maassa ja 12 eri kielellä. Suomeksi dubattuna sarjaa esittää Suomi TV.


title: Little Amadeus

text: Sarjan päähenkilö on 8-vuotias Wolfgang Amadeus Mozart, mutta sarjassa häntä puhutellaan nimellä Amadeus. Sarjan jaksot ja useimmat hahmot ovat keksittyjä, vaikka joukossa onkin historiallisia tosiasioita ja todellisia henkilöitä kuten keisarinna Maria Teresia, Salzburgin arkkipiispa Schrattenbach ja Mozartin perhe. Jaksot kertovat yleensä Amadeuksen ja hänen ystäviensä seikkailuista pääosin Salzburgissa, mutta joissakin jaksoissa myös Wienissä.


title: Little Amadeus

text: Amadeuksen seikkailut eivät aina suju aivan mutkattomasti, sillä hänelle kateellinen arkkipiispan hovimarsalkka, italialaissyntyinen Lorenzo Devilius yrittää aina nolata hänet tai pilata suunnitelmat, jotka eivät tätä itseään miellytä. Deviliuksen "apureihin" kuuluvat Monti, puhuva rotta ja hänen 10-vuotias sisarenpoikansa Mario Carrieri, joka sisimmässään tahtoisi kuitenkin olla Amadeuksen ystävä. Mario on usein myös auttanut Amadeusta ja tämän ystäviä, vaikka tietääkin hyvin, että hänen setänsä ei pidä siitä. Hän joutuukin usein mukaan pahantekoon vasten tahtoaan. Pahansisuinen, mutta todella tyhmä Lorenzo Devilius luulee aina suunnitelmiensa onnistuvan, mutta pilkka osuu aina tavalla tai toisella hänen omaan nilkkaansa. Jaksojen lopussa Devilius ja Monti saavat usein kärsiä nololla tavalla, mutta Mario useimmiten selviää ja hänen onkin nähty muutamissa jaksoissa nauramassa sedälleen. Amadeus puolestaan voittaa omalla viisaudellaan ja nokkeluudellaan. Hänen apunaan on aina joko isosisko Nannerl tai lukuisat ystävät, joita hän saa sarjan aikana.


title: Nykyaikainen viisiottelu kesäolympialaisissa 1948

text: Lontoon kesäolympialaisissa 1948 kilpailtiin nykyaikaisessa viisiottelussa pelkästään miesten yksilökilpailussa, jonka voitti ylivoimaisesti Ruotsin William Grut.


title: Ammunta kesäolympialaisissa 1896 – miesten 300 metrin vapaakiväärin moniasentokilpailu

text: Miesten 300 metrin sotilaskivääri kesäolympialaisissa 1896 käytiin 11. – 12. huhtikuuta Kallithean ampumaradalla. Jokainen urheilija ampui 40 laukausta neljässä kymmenen laukauksen sarjassa kolmesta eri asennosta. Kilpailuun osallistui 20 kilpailijaa kolmesta eri valtiosta.


text: "DNF = Keskeytti"


title: Jevgeni Aleinikov

text: Jevgeni Vasiljevitš Aleinikov (, s. 29. toukokuuta 1967 Vladikavkaz, Neuvostoliitto) on venäläinen ampuja. Hänen paras saavutuksensa on olympiapronssi 10 metrin ilmakivääristä Sydneyn olympialaisissa vuonna 2000. Olympialaisissa hän on yltänyt vuonna 1996 neljänneksi samassa lajissa. Hän saavutti kyseisestä lajista vielä MM-kilpailuissa kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja pronssia.


title: Pelagius

text: Pelagius on nimi, joka voi viitata seuraaviin:


title: Pyhän Nikolain kirkko (Vejle)

text: Pyhän Nikolain kirkko () on kirkkorakennus Vejlessä, Tanskassa. Sen vanhin osa on noin vuodelta 1250 ja se onkin Vejlen vanhin rakennus. Kirkko on punatiilinen ja se edustaa myöhäisgoottilaista tyylisuuntaa. Sen etuosa ja sen päällä oleva torni ovat peräisin 1600-luvulta. Kirkko on omistettu Pyhälle Nikolaille.


title: Pyhän Nikolain kirkko (Vejle)

text: Kirkossa säilytetään rautakauden aikaista noin vuodelta 450 peräisin olevaa naispuolista suoruumista, joka löydettiin Haraldskærin suolta vuonna 1835. Ruumista säilytetään näytteillä empiretyylisessä ruumisarkussa, jonka luovutti käyttöön Tanskan kuningas Fredrik VI, siinä uskossa että ruumis oli viikinkiajan kuningattaren.


title: Pyhän Nikolain kirkko (Vejle)

text: Arkeologisissa kaivauksissa on löydetty viitteitä että Vejlessä olisi ollut vielä aikaisempi kirkko, kaupungin korkeimmalla kohdalla minne myöhemmin noin vuonna 1310 Dominikaanit rakensivat luostarin.


title: Kick (makeinen)

text: Kick (aiemmin nimellä Käck) on Leafin valmistama lakritsi-toffeen makuinen makeinen. Kick-makeisesta on tehty myös "Kick Lemon", joka nimensä mukaisesti on sitruunan makuinen. Makeisen nimi vaihtui vuonna 2006. Ennen makeista sai myös vadelmatäytteisenä Suomesta, nykyisin ainakin Ruotsista. On myös kaktus-lime Kick mustavihreässä käärepaperissa sekä sea salt Kick mustasinisessä käärepaperissa. Kickiä saa Ruotsista myös 120 g:n karkkipusseissa joko original toffeena tai original ja lemon -sekoituspussina.


title: Heerhugowaard

text: Heerhugowaard on kaupunki ja kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa, Länsi-Friisinmaan alueella. Sen pinta-ala on 39,97 km² ja asukasluku noin 54 000.


title: Heerhugowaard

text:
Kaupungit:
Kylät:
Pienet kylät:


title: Ouder-Amstel

text: Ouder-Amstel on kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Siellä on arviolta 13 411 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 24,13 neliökilometriä. Sen rajanaapureita ovat Amstelveen, Amsterdam, Diemen, Abcoude, Stokkelaarsburg, Vinkeveen, Waverveen ja De Rode Venen.


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Kasvupaikan ravinteisuus kertoo kasvupaikalla olevien kasveille käyttökelpoisten ravinteiden pitoisuuksista. Eri tieteenaloilla on kehitetty menetelmiä kasvupaikan ravinteisuuden karkeaan arvioimiseen maasto-olosuhteissa, kuten indikaattorikasvit tai pituusbonitointi.


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Kasvupaikkaa, joka saa ravinteita ainoastaan sateen mukana, kutsutaan ombrotrofiseksi. Tällaisia paikkoja voivat olla esimerkiksi kohosuot. Ombrotrofian vastakohta on minerotrofia. Minerotrofiset kasvupaikat saavat ravinteita sadeveden lisäksi myös ympäröivästä maastosta. Minerotrofiset kasvupaikat voidaan jakaa edelleen vähäravinteisiin eli oligotrofisiin, keskiravinteisiin eli mesotrofisiin ja runsasravinteisiin eli eutrofisiin kasvupaikkoihin.


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Kasvupaikan ravinteisuutta metsissä kuvataan pääasiallisesti kasvupaikkatyyppien avulla. Erityisesti metsätalouskäyttöön on kehitetty puiden pituusbonitointi.


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Suomen kasvupaikkatyypit ovat ravinteisuusjärjestyksessä ravinteisimmasta karuimpaan lehto, lehtomainen kangas, tuore kangas, kuivahko kangas, kuiva kangas sekä karukkokangas. Nämä metsätyypit voidaan tarpeen vaatiessa jakaa edelleen alatyyppeihin muun muassa kasvupaikan maantieteellisen sijainnin ja vallitsevien kasvilajien perusteella.


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Pituusbonitoinnissa kasvupaikan hyvyyttä arvioidaan puiden valtapituudella tietyssä iässä. Pituusbonitointi soveltuu ainoastaan varttuneisiin tasaikäisiin metsiin. Toisin kuin kasvupaikkatyypin määrittämistä, pituusbonitointia voi käyttää myös talviaikaan.


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Kasvupaikan ravinteisuus soilla määritetään useimmiten indikaattorikasvien perusteella, tieteellisessä tutkimuksessa käytetään joskus kemiallista analyysia.


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Eutrofiaa kutsutaan soilla lettoisuudeksi eli ruskosammaleisuudeksi. Vaateliaat niin sanotut ruskosammalet indikoivat runsaina esiintyessään eutrofiaa. Putkilokasveista eutrofiaa ilmentävät esimerkiksi keltasara ("Carex flava") ja lettorikko ("Saxifraga hirculus").


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Mesotrofiaa eli ruohoisuutta ilmentävät soilla muun muassa kurjenjalka ("Potentilla palustris"), suoputki ("Peucedanum palustre") ja luhtakuusio ("Pedicularis palustris"). Sammalista ruohoisuutta indikoivat muun muassa keräpäärahkasammal ("Sphagnum subsecundum") ja okarahkasammal ("Sphagnum squarrosum").


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Oligotrofiset suot jaetaan saraisiin ja lyhytkortisiin. Saraisuutta ilmentävät suursarat kuten pullosara ("Carex rostrata") ja jouhisara ("Carex lasiocarpa"). Saraisia kasvupaikkoja hieman karumpia lyhytkortisia soita indikoivat rahkasara ("Carex pauciflora"), tupasvilla ("Eriophorum vaginatum"), tupasluikka ("Trichophorum cespitosum") sekä leväkkö ("Scheuchzeria palustris").


title: Kasvupaikan ravinteisuus

text: Ombrotrofiselle kasvupaikalle on tyypillistä ruskorahkasammalen ("Sphagnum fuscum") esiintyminen yhtenäisenä patjana. Itse asiassa ombrotrofisilla kasvupaikoilla ei oikeastaan ole omia indikaattorilajeja, sillä periaatteessa ruskorahkasammalkin voisi kasvaa ravinteisemmilla paikoilla, mutta pääsee vallitsevaksi vain erittäin karuissa oloissa.


title: Otto Leisner

text: Otto Georg Leisner (16. tammikuuta 1917 Kööpenhamina – 16. elokuuta 2008) oli tanskalainen radio- ja televisioisäntä. Hän aloitti työt Tanskan yleisradiolle vuonna 1945 opiskeltuaan sitä ennen oikeustieteellisessä. Leisner sanoitti myös laulutekstejä useille tanskalaisille muusikoille, ja muun muassa käänsi tanskaksi useita kappaleita Tanskan musiikkimarkkinoita varten.


title: Lluís Companys

text: Lluís Companys i Jover (21. kesäkuuta 1882 Tarròs – 15. lokakuuta 1940 Barcelona) oli Katalonian itsehallintoalueen 123. – ja Esquerra Republicana de Catalunya -puolueen johtaja. Hän oli Katalonian itsenäisyyden tunnettu puolestapuhuja, ja siksi Francisco Franco teloitutti hänet pian Espanjan sisällissodan jälkeen vuonna 1940.


title: Euroopan unionin kirjallisuuspalkinto

text: Euroopan unionin kirjallisuuspalkinto on syksyllä 2009 perustettu EU:n kirjailijoille suunnattu palkinto. Sen tarkoituksena on edistää eurooppalaisen nykykirjallisuuden näkyvyyttä. Kirjailijoiden ohella EU:n kulttuuriohjelma edistää myös teosten kääntämistä.


title: Euroopan unionin kirjallisuuspalkinto

text: Palkinto jaetaan kolmen vuoden jaksoissa. Joka vuosi vuorossa ovat eri EU:n kulttuuriohjelmaan osallistuvat maat. Suomi on palkittavien maiden joukossa 2013. Ensimmäisessä jaossa syksyllä 2009 palkinnon sai 12 kirjailijaa 12 maasta. Kukin palkittu sai 5 000 euroa.


title: Teela

text: Teela on Donald F. Glutin luoma kuvitteellinen hahmo "Masters of the Universe" lelusarjassa ja myöhemmin myös televisiossa esitetyissä sarjoissa ja elokuvissa. Teela on Eternos palatsissa kuninkaallisen vartijoiden kapteeni. Hän on siten vastuussa prinssi Adamista ja tämän taisteluharjoituksista. Teela auttaa He-Mania taistelussa Skeletoria ja muita vihollisia vastaan, mutta ei tiedä, että He-Man on prinssi Adam. Hahmon luonut Glut kertoi nimenneensä hahmon Andy's Gang -televisio-ohjelmassa esiintyneen Gunga Ramin norsun mukaan.


title: Teela

text: Filmationin tuottamassa sarjassa Teela on Velhottaren tytär. Velhotar antoi tyttärensä Aseenkantajalle tämän ollessa vielä pikkulapsi. Sarjan kuluessa Teela kuitenkin saa selville totuuden äidistään Eternian oraakkelilta, mutta järkyttynyt Velhotar pyyhkii pois totuuden Teelan muistista suojellakseen tätä. Teelan biologista isää ei paljastettu, ja hänen ottoisänsä Aseenkantaja mainitsi hänen olleen yksi Eternian hienoimmista miehistä.


title: Teela

text: Teela on myös erinomainen taistelija ja on useimmiten järkevä, mutta sortuu uhkarohkeisiin tekoihin poikamaisuutensa vuoksi. Lisäksi hän suuttuu herkästi, jos hänen kanssaan ei olla samaa mieltä asioista. Seurauksen on usein vaaratilanteita ajattelemattomuuden vuoksi. Teela ei myöskään tiedä Adaman toisesta minästä He-Manista ja pitää poikaa laiskana pelkurina, joka ei jaksa harjoitella.


title: Nasin diskografia

text: Tämä on diskografiasivu amerikkalaisesta rap-artistista Nasista.


title: Vejlenvuonon silta

text: Vejlenvuonon silta () on Tanskassa palkkisilta, joka kulkee Vejlenvuonon yli Vejlessä. Silta rakennettiin vuosina 1975–1980, ja se avattiin käyttöön 1. heinäkuuta 1980. Sillalla kulkee nelikaistainen moottoritie, Eurooppatie 45, ja se on Tanskan kuudenneksi pisin silta. Sillan ylittää päivittäin yli 50 000 autoa, ja se on Tanskan vilkaimmin liikennöity moottoritiesilta.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Shin kidō senki Gundam W eli GW (, myös New Mobile Report Gundam Wing) on japanilaisen animaatiostudion Sunrisen tuottama 49-osainen Gundam-animaatiosarja. Sitä esitettiin Japanissa perjantaisin 17.00–17.30 TV Asahin kanavilla 7. huhtikuuta 1995 – 29. maaliskuuta 1996. Gundam Wing oli ensimmäinen Gundam-sarja, joka näytettiin televisiossa Yhdysvalloissa.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Gundam W tapahtuu maailmassa, jossa ihmiskunta on rakentanut avaruuteen avaruussiirtokuntia. Maailmassa käytetään ”After Colony” (A.C.) -ajanlaskua, jossa avaruuden valloituksen aloittamisvuosi on määritelty vuodeksi 1. Maailma oli kuitenkin yhä lukuisten konfliktien, sairauksien ja teknisten ongelmien vainoama, ja ensimmäisen siirtokunnan valmistumiseen Lagrangen pisteessä L1 kului sata vuotta. Maanpäälliset sodat eivät kuitenkaan laantuneet, ja siirtokuntia hallitsi Maan yhteisliittouma, jonka valta perustui aseelliseen voimaan.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Vuonna 165 A.C. siirtokuntien väestö nousi vastarintaan liittouman hallintoa vastaan, ja ongelmaa ratkaisemaan perustettiin järjestö, jonka johtoon valittiin Heero Yuy. Yuy kiersi ympäri maapallon maita ja avaaruussiirtokuntia vetoamassa aseistariisunnan ja väkivallattomuuden puolesta, ja vaikka hän saikin taakseen paljon kannattajia, vuonna 175 A.C. hänet salamurhattiin. Tämä suisti avaruussiirtokunnat kaaokseen, ja järjestyksen ylläpitämiseksi liittouma lähetti sotilasjärjestö ”Erityisten” joukkoja kaikkille hallitsemilleen alueille. Tämän jälkeen myös Sancin kuningaskunnan ajama täydellisen pasifismin ideakin luhistui liittouman sotilasmahdin edessä.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Vuonna 195 A.C. siirtokunnat käynnistivät operaatio Meteon. Osa siirtokuntien asukkaista lähettää viisi Gundameiksi nimettyä mobile suitia Maahan taistellakseen asevoimilla uhkailuun perustuvaa liittovaltion hallintoa ja siihen soluttautunutta salaseura OZia vastaan. Gundamien tehtävänä on tuhota OZin tukikohtia kaikkialla maailmassa.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: TV-sarja alkaa Gundamien hyökkäyksestä Maahan päähenkilönään yksi Gundam-piloteista, Heero Yuy (eri henkilö kuin salamurhattu Yuy).


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Vaikka sarjaa edeltäneen Kidō butōden G Gundamin pääkatsojajoukko oli ollut nuorta, Gundam W vetosi erityisesti naispuolisiin katsojiin, sillä Gundamien piloteista lähtien valtaosa päähahmoista oli komeita, nuoria miehiä. Bandai Visualin internet-palvelussa sarja luokitellaankin ”anime–mecha–bishōnen”-genreihin kuuluvaksi. Sarjan asetelmasta vastanneen Katsuyuki Sumisawan mukaan sarjaa ei kuitenkaan tietoisesti tehty tarkoituksena kosiskella naisia.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Kunio Ōkawaran mukaan sarjan viisi Gundamia oli edellisen sarjan tavoin suunniteltu käyttäen inspiraationa maailman eri alueita. Bandain mukaan nämä alueet ovat Japani, länsimaat, Lähi-itä, Yhdysvallat ja Kiina. Vaikutteet näkyvät kuitenkin G Gundamia abstraktimpeina.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Sumisawan mukaan G Gundamissa oli viidestä pää-Gundamista huolimatta vain yksi todellinen päähahmo, mutta Gundam W:ssä kaikki viisi Gundam-pilottia saavat päähahmon kohtelun.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Sumisawa on sanonut myös, että tarkoituksena oli luoda käsikirjoitus, joka ”ei vetoaisi otakuihin ja toimittajiin”. Kuten muissakin Gundam-sarjoissa Gundam W:n tarinan pääpaino on sodassa, mutta muihin sarjoihin verrattunakin Gundam W käsittelee paljon taktisia ja inhimillisiä ongelmia. Lisäksi eräs sarjan tunnusmerkeistä on, että maailman eri aikojen sotilaiden ja ajattelijoiden lausumia siteerataan ahkerasti.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Sarjan ohjasi Yoroiden Samurai Trooperin ohjannut Masashi Ikeda, ja sarjan hahmot suunnitteli Shūkō Murase. Puolen vuoden jälkeen Ikeda kuitenkin jätti ohjaajan tehtävät, ja tilalle tuli samaan aikaan Ōgon yūsha Glodrania ohjannut Shinji Takamatsu.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Koska edeltävä G Gundam ei ollut osoittautunut suosituksi vanhojen Gundam-fanien keskuudessa, pyrki Gundam W Sumisawan mukaan jatkamaan ensimmäisten Gundamien viitoittamalla tiellä.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Sarjan kymmenennen jakson lähetyksen aikoihin Ikeda kuitenkin lähti kehittämään tarinaa täysin alkuperäisestä ideasta poikkeavaan suuntaan. Ikedan lähdön jälkeen Sumisawa pyrki palauttamaan tarinan alkuperäisille raiteilleen, minkä vuoksi sarjan loppupuolisko muistuttaakin enemmän vanhoja Gundam-sarjoja.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: 90-luvun vaihtoehtoisiin aikajatkumoihin sijoittuneiden Gundamien joukossa Gundam W osoittautui suosituksi, ja se saikin julkaisuaan seuranneena vuonna jatkoa OVA:n Shin kidō senki Gundam W – Endless Waltz ja elokuvan muodossa.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Sarja näytettiin myös Yhdysvalloissa ensimmäisenä Gundam-sarjana koskaan. Sunrisen ulkomaan toimintojen apulaisjohtaja Yasuo Watanaben mukaan ”sarjassa oli hahmoja ja draamaa, jotka vetosivat katsojiin kaikkialla maailmassa”. Sarja on näytetty Yhdysvaltojen lisäksi useissa muissakin maissa, ja on Gundam-sarjojen historiassa laajimmille levinnyt tuotanto. Tämän vuoksi Gundam W on Japanin ulkopuolella alkuperäisiä tulevaisuusvuosisata-sarjojakin tunnetumpi.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Kō Ōtanin rock-soundtrack osoittautui myös suosituksi ja sitä käytetään yhä mm. urheiluohjelmien taustamusiikkina.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Sarjan logosta käytettiin useita erilaisia versioita:


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Monien Gundam W:n hahmojen nimet pohjautuvat lukusanoihin. Erityisesti viiden pää-Gundamin pilottien nimet perustuvat lukuihin 1–5.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Numeroihin perustuvia hahmoja ovat muun muassa:Vaikka Rhythm Emotion oli mukana jo sarjan puolivälissä julkaistulla CD:llä, sitä ei käytetty alkuteemana, vaan se sijoitettiin ensin taustalauluksi. Lopulta sitä käytettiin alkuteemana vain viimeisen kahden kuukauden aikana. Uusiin alkukuviin ei käytetty korkealuokkaista filmiä, vaan ne koostuivat enimmäkseen sarjan taistelukohtauksista (tämä vaihdettiin sarjan videojulkaisun yhteydessä). Syy tähän on tuntematon. Sanoittaja Shiina Nagano kertoi myöhemmin levyn ”BTM ’Best Notes’” julkaisumuistiinpanoissa, että vaikka asialle nykyisin voikin nauraa, hän oli tuolloin vihainen. Just Communicationia käyttävä alkuanimaatio koostui ensimmäisen 17 jakson ajan sarjan taistelukohtauksista, minkä jälkeen kuvitusta vaihdettiin. Koska sarjan videoversio käyttää jaksosta 17 lähtien uutta alkuanimaatiota mutta ei -musiikkia, eivät video ja musiikki kulje aivan tahdissa jaksossa 17 (Gundam Deathscytheä ja Gundam Heavyarmsia näytettäessä kuullaan Wing Gundamin muuntautumisääni). Uusinnoissakin käytettiin jonkin aikaa vanhaa soundtrackiä.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Gundam W:stä luotiin suuri mediafranchise tv-sarja keskipisteenään. Gundam W on ensimmäinen ja ainoa Gundam-teos, josta on tehty sekä televisiosarja, OVA, elokuva, radio- ja CD-kuunnelma, romaani, sarjakuva, leluja ja videopeli.


title: Shin kidō senki Gundam W

text: Movic ja Animate julkaisivat paljon tuotteita, joissa Gundam W:n hahmot esiintyivät, kuten pienoismalleja, kortteja ja koruja. Nämä yhtiön olivat aiemminkin tuottaneet paljon Gundam-oheistuotteita, mutta Gundam W oli ensimmäinen sarja, jonka hahmoja hyödyntäviä tuotteita tehtiin erityisesti naispuolisia faneja ajatellen. Gundam W -tuotteiden suosio vaikutti myöhempienkin Gundam-sarjojen tuotteistamiseen.HD-uudelleenjulkaisun myyntiä edistämään Beat Net Radio! -kanavalla lähetettiin kymmenosainen ”Shin kidō senki Gundam W – Midorikawa Hikaru no ninmu, kanryō” -keskusteluohjelma. Lisäksi lähetettiin kolme kuunnelmaa erityisesti DVD:iden ostajille. Chara-Hobby 2007 -messuilla Midorikawa ja Treizen ääninäyttelijä Ryūtarō Okiayu osallistuivat vieraina lavatapahtumaan, josta osa myöhemmin julkaistiin netin välityksellä.


title: Freddie Laker

text: Sir Frederick Alfred Laker (6. elokuuta 1922 – 9. helmikuuta 2006) oli brittiläinen ilmailuyrittäjä, joka tunnetaan parhaiten hänen vuonna 1966 perustamastaan Laker Airways -lentoyhtiöstä, joka meni vararikkoon vuonna 1982. Muita Lakerin yrityksiä olivat lentokoneiden muunnostöitä tehnyt Aviation Traders sekä lentoyhtiöt Air Charter, Channel Air Bridge ja Laker Airways -nimeä käyttäneet yhtiöt Yhdysvalloissa ja Bahamalla.


title: Freddie Laker

text: Laker oli ensimmäisiä lentoyhtiön omistajia, joka otti käyttöön pelkistetyn palvelun ilmaliikenteen liiketoiminta-ajatuksen. Samaa toiminta-ajatusta ovat sittemmin, parhaimmillaan menestyksekkäästikin, soveltaneet EasyJet, Ryanair, Southwest Airlines, AirAsia ja monet muut halpalentoyhtiöt.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Antiikin Kreikan keramiikka (kreikan sanasta "keramos" ’savi’) käsitti poltetusta savesta tehdyt astiat, lamput ja muut esineet. Keskeisintä kuitenkin oli maalauskuviointi, josta on tullut tärkeä osa antiikin ajan tutkimusta. Niiden kuva-aiheista saadaan tietoa tuon ajan uskonnollisesta elämästä ja arjen tapakulttuurista sekä urheilusta, merenkulusta, tarustosta ja sodankäynnistä. Näitä astioita käytettiin arkikäytössä ruoan ja nesteiden säilytyksessä, mutta niillä oli myös erityinen seremoniallinen merkitys.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Astioiden muotoilu ja koristelu vaihtelivat eri aikoina, ja siten niiden perusteella voi antiikin Kreikan historiaa jakaa kulttuurikausiin ja -alueisiin. Keraamisten tuotteiden levinneisyys antaa tutkijoille myös tärkeää tietoa ajan kauppasuhteista ja -reiteistä, siksi ne ovat sirpaleinakin arkeologeille tärkeä informaation lähde.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Kreikkalaisen maailman varhaisimmat käsin tehdyt keraamiset esineet periytyvät neoliittiselle kivikaudelle 5000 eaa. Dreijaa eli savenvalajan pyörää alettiin käyttää keskisellä pronssikaudella Manner-Kreikan minyalaisten parissa noin 2000 eaa. ja Kreetan minolaisessa kulttuurissa noin 1900 eaa.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Geometrinen tyyli on Kreikan pimeinä vuosisatoina alkunsa saanut tyyli, jolle oli ominaista geometriset muodot ja koristeaiheet. Sen varaisvaihe tunnetaan protogeometrisena keramiikkana ja varsinainen kehitysvaihe geometrisena keramiikkana. Keramiikan koristelussa ei käytetty juuri lainkaan vapaata kättä, vaan lähes kaikki astioiden kuvioinnit ja koristelut tehtiin harpeilla, viivoittimilla ja sapluunoilla. Nauhat ja viivat maalattiin pitämällä sivellintä dreijalla pyörivän astian pintaa vasten. Suosituimpia kuva-aiheita olivat friiseinä ja kuvapaneelina esiintyvät eläinaiheet, esimerkiksi hevoset ja vesilinnut. Maaseudulla geometrista tyyliä esiintyi vielä 500-luvullakin eaa.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Ajalle ovat ominaisia Ateenan Kerameikoksen hautausmaalta löytyneet huomattavan kookkaat niin kutsutut Dipylon-maljakot, joita käytettiin aatelisten hautojen merkkeinä ja tuhkauurnina. Aihepiiri liittyi yleensä hautajaisrituaaleihin ja ruumiinvalvojaisiin. Tummat siluettikuviot maalattiin vaalealle pohjalle friisinauhoina. Niiden tekijää työpajoineen kutsutaan Dipylon-mestariksi.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Orientalisoiva eli itämaisten vaikutteiden tyyli syntyi vähitellen Lähi-idän ja Egyptin taiteen vaikutteiden levitessä 700-luvulta eaa. alkaen antiikin Kreikan vaikutuspiiriin. Alueelle tuli paljon itämaista tuontitavaraa, jota alettiin jäljitellä. Eläin ja kasviaiheet alkoivat vähitellen syrjäyttää jäykän geometrista muotokieltä. Eläinfriiseissä esiintyi usein koiria, lintuja ja jäniksiä, ja kasviaiheissa muun muassa lootuksenkukkia. Maalaustyylissä käytettiin usein venytettyjä kuva-aiheita ja runsasta täyteornamentiikkaa. Korintti vei keramiikan tuottamisen johtoaseman Ateenalta, ja itäiseen Kreikkaan syntyi muita orientalisoivan tyylin keskuksia.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Tämän kauden keramiikkataide nousi kukoistukseensa Ateenassa ja muualla Attikassa. Mustakuviotyylille oli ominaista kuvioiden maalaaminen tummalla saviliuoksella vaaleammalle savipohjalle. Tarkkoja yksityiskohtia tehtiin uurtamalla ja lisäväreinä käytettiin usein punaista tai valkoista väriä. Varsinkin naisten kasvoissa käytettiin valkoista väriä, koska kalpeus oli tuohon aikaan merkki ylhäisestä asemasta, erotuksena muun muassa ulkona aikaansa viettäviin maatyöläisiin. Kuva-aiheiden merkitys oli tärkeä; kuviin ilmestyivät nyt erilaiset jumalat ja mytologiset sankarihahmot.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Tältä ajalta on peräisin myös ensimmäinen signeerattu astia, jonka tekijä oli Sofilos. Muita merkittäviä tämän tekniikan edustajia ovat Amasis, Eksekias, Lydos, Ergotimos, Eumaros, Nearkhos ja Frynos.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Tämä Attikassa noin 530 eaa. syntynyt tyylikausi, jota kehittivät muun muassa Psiaks ja Andokides, toi kuviin täysin uudenlaista dynamiikkaa ja sielukkuutta. Kuva-aiheista tuli paljon aikaisempaa elävämpiä. Niissä oli yksityiskohtaisen tarkasti esitettyjä eläin- ja ihmishahmoja urheilemassa, ratsastamassa, vaunuja ajamassa, taistelemassa tai tanssimassa. Niissä oli elävyyttä ja dramatiikkaa, ja astioita kiertävissä kuvasarjoissa saatettiin esittää kokonainen historiallinen tai mytologinen tapahtuma.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Punakuviotekniikka on käänteinen mustakuviotyyliin verrattuna: tausta maalattiin mustaksi ja hahmot jätettiin savenvärisiksi. Nyt yksityiskohdat maalattiin uurtamisen sijaan, mikä loi paremmat mahdollisuudet taipuisampaan maalausjälkeen ja tarkempaan yksityiskohtien kuvaamiseen.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Esineiden poltto oli kolmivaiheinen siten, että uunin lämpötila nostettiin ensin 800 asteeseen ja polttotila pidettiin hapekkaana, jolloin astia muuttui kokonaan punaiseksi. Seuraavaksi lämpötila nostettiin hapettomana 950 asteeseen, ja sen annettiin vähitellen laskea 900 asteeseen, jolloin astiat muuttuivat mustiksi. Lopulta uunin annettiin jäähtyä hapekkaassa tilassa, jolloin mustaksi tarkoitetut rautaoksidipitoiset kohdat pysyivät mustina, savilietteellä käsittelemättömät osat taas muuttuivat punaisiksi. Musta- ja punakuviotekniikoiden ohella kokeiltiin vähäisemmässä määrin myös muita tekniikoita, kuten esimerkiksi valkopohjatekniikkaa.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Muita keskeisiä punakuviotekniikan edustajia olivat Eufronius, Berliini-maalari, Kleofrades, Brygos, Duris, Niobidi-maalari, Meidias, Aison, Andokides, Epiktetos, Eythymides, Fintias, Makron, Hieron, Pistksenos, Sotades, Kakhrylion, Syleos, Triptolemos, Pan-maalari ja Seireeni-maalari.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Valkopohjatekniikka kehittyi yhtä aikaa punakuviotekniikan rinnalla. Se oli seinämaalauksista keramiikkaan siirtynyt tekniikka, jota tuotettiin 530-luvun eaa. jälkeen Attikassa, Jooniassa ja Lakoniassa. Tyyli oli erityisen suosittu Attikassa, jossa tuotettuja sylinterinmuotoisia valkopohjalekyyttejä käytettiin erityisesti hautalahjoina.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Nämä pienehköt sironmuotoiset lekyytit peitettiin kauttaaltaan valkoisella savilietteellä ja koristeltiin polttamisen jälkeen temperaväreillä. Normaalissa käytössä värit eivät olisi kestäneet vaan olisivat kuluneet helposti pois, mutta hautojen suojassa ne ovat säilyneet jonkin verran paremmin. Useimmista löydetyistä astioista ne ovat kuitenkin ainakin osittain kadonneet.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Värivalikoima vaihtelee purppurasta siniseen ja vihreään. Ääriviivat olivat alkuvaiheessa mustia, mutta myöhemmin käytettiin myös ruskeita sävyjä. Kuva-aiheet olivat herkkiä ja levollisen dramaattisia.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Mustakuvioisen tyylin aikaan oli vielä tavallista, että sama henkilö sekä valmisti itse vaasin että koristeli sen maalauksin. Noin vuoden 530 eaa. jälkeen alkoi tulla yhä yleisemmäksi, että näistä työvaiheista huolehti kaksi eri henkilöä.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Monissa vaaseissa on signeerauksia, jotka kertovat savenvalajan tai maljakkomaalarin nimen. Nimeä seurasi tavallisesti joko verbi "epoiesen" ’teki’ tai verbi "egrapsen" ’maalasi’, joista jälkimmäinen viittaa aina yksiselitteisesti maalariin. Myös monet signeeraamattomat maalaukset on voitu yhdistää johonkin tiettyyn maljakkomaalariin henkilökohtaisia maalaustyylejä vertailemalla.


title: Antiikin Kreikan keramiikka

text: Jos yhden ja saman maalarin maalauksista yhdessäkään ei ole signeerausta, tutkijat ovat yleensä antaneet maalarille jonkin korvaavan nimen. Esimerkiksi niin sanottu seireeni-maalari on saanut nimensä siitä, että hänen tunnetuin maalauksensa esittää seireenejä. Berliini-maalari puolestaan on saanut nimensä siitä, että hänen tunnetuimmat teoksensa sijaitsevat nykyään Berliinissä.


title: Duris

text: Duris oli attikalainen punakuviotyyliä edustava savenvalaja ja maljakkomaalari, joka työskenteli noin 500-460 eaa. Hänen tekemikseen luetaan noin kolmesataa astiaa, joista suurin osa koostuu erilaisista juomamaljoista.


title: Duris

text: Duriksen tyyli oli ensimmäisissä teoksissaan arkaaisen jäykkää; myöhemmin hänen työtapansa muuttui huomattavasti pehmeämmäksi. Muodot tulivat hienostuneemmiksi ja saivat attikalaiselle maljakkomaalaukselle tyypillistä viehättävyyttä.


title: James Irwin

text: James Benson Irwin (17. maaliskuuta 1930 – 8. elokuuta 1991) oli yhdysvaltalainen astronautti ja insinööri. Hänellä oli skotlantilais-irlantilaiset sukujuuret. Irwin toimi Apollo 15:n kuumoduulin pilottina neljännellä miehitetyllä Kuuhun laskeutuneella avaruuslennolla; hän käveli kahdeksantena ihmisenä kuussa.


title: James Irwin

text: Irwin valmistui East High Schoolista Salt Lake Cityssä, Utahissa vuonna 1947. Hän suoritti Bachelor of Science tutkinnon Yhdysvaltain laivastoakatemiassa vuonna 1951 ja Master of Science tutkinnon lento- ja mittaustekniikassa Michiganin yliopistossa 1957.


title: James Irwin

text: Hän sai lentokoulutuksen Hondon ja Reesen ilmavoimien tukikohdissa Texasissa. Hän valmistui Yhdysvaltain ilmavoimien koelentokoulusta vuonna 1961 ja ilmavoimien Aerospace Research Pilot Schoolista 1963.


title: James Irwin

text: Kymmenen vuotta ennen Apollo-lentoaan Irwinin lentokone syöksyi maahan tavanomaisella harjoituslennolla: Irwinin koulutettavana oleva ohjaajaoppilas syöksi koneen maahan. Kumpikin säilyi hengissä, mutta Irwin sai murtumia, kärsi muistihäiriöistä ja lähes menetti toisen jalkansa.


title: James Irwin

text:
James Irwin valittiin huhtikuussa 1966 NASAn 19 hengen astronauttiryhmään. Hän oli myös Apollo 10:n tukiryhmässä, ensimmäisen lennon joka kuljetti kaiken tarvittavan laitteiston Kuun kiertoradalle ja "kuivaharjoitteli" ensimmäistä Kuuhun laskeutumista. Hän toimi myös toisen Kuuhun laskeutuneen Apollo-lennon Apollo 12:n varamiehistössä kuumoduulin pilottina.
26. heinäkuuta – 7. elokuuta 1971 toimiessaan Apollo 15:n kuumoduulin pilottina (LMP) Irwin vietti 295 tuntia 11 minuuttia avaruudessa. Hänen avaruuskävelynsä (EVA) Kuun pinnalla kesti yhteensä 18 tuntia 30 minuuttia tehtäväajasta (lisäksi käytettiin 33 minuuttia seisten paikallaan kuumoduulin telakointiluukussa ympäristöä tarkkaillen ja valokuvia ottaen).


title: James Irwin

text: Irwinin ja David Scottin kuulento painottui edeltäviä lentoja enemmän tieteeseen, mikä merkitsi sitä että he olivat ennen lentoa osallistuneen geologian intensiivikoulutukseen täyttääkseen "J-tyypin lennon" (J-Mission) vaatimukset. Tämän ylimääräisen koulutuksen katsotaan tehneen mahdolliseksi Apollo-lentojen yhden tärkeimmistä löydöistä, Genesis-kiven.


title: James Irwin

text: Apollo 15 laskeutui Kuussa Hadleyn rilliin, vuoristaan ja laaksoistaan tunnetulle alueelle. J-tyypin lento tarkoitti sitä, että he olisivat Kuussa pidempään kuin aikaisemmat lennot, jotta kolme avaruuskävelyä voitaisiin suorittaa. Irwin oli ensimmäinen kuuauton matkustaja, sillä hän ei ollut sen ohjaaja. Kuuauto vietiin Kuun pinnalle kuumoduuli (LM) Falconin laskeutumisvaiheen sisällä. Scott ja Irwin viettivät kuussa lähes kolme vuorokautta; 66 tuntia 54 minuuttia.


title: James Irwin

text: Christie's huutokauppasi Irwinin kuuhun jätetystä selkärepustaan leikkaamansa palan vuonna 2001 310 500 dollarilla.


title: James Irwin

text:
Kuusta nousun lähdön ja kuumoduuli Falconin ja huolto/komentomoduuli Endeavourin telakoitumisen jälkeen Irwin ja Scott olivat kiireisiä siirtäessää muun muassa kuukiviä komentomoduuliin ja valmistellessa kuumoduulin lopullista irrotusta komentomoduulista.
Tämän kiireisen ajanjakson aikana ilmaantuivat ensimmäiset sydänoireet.


title: James Irwin

text: Sekä Scott että Irwin olivat työskennelleet 23 tuntia ilman unta, minkä aikana he suorittivat viimeisen kuukävelyn, nousivat Kuusta, telakoituivat komentomoduulin kanssa ja kohtasivat ongelmia, jotka hidastivat kuumoduulin irrottamista komentomoduulista. Astronauttien elintoimintoja tarkkailtiin maassa telemetriatietojen välityksellä ja lääkärit huomasivat Irwinin sydämessä rytmihäiriön ("engl. bigeminy") (ehkä kaliuminpuutoksen takia). Tri. Charles Berry ilmoitti Christopher Kraftille, miehitettyjen avaruuslentojen (MSC) apulaisjohtajalle: "Se on vakavaa. Jos hän olisi maan pinnalla olisin sijoittanut hänet teho-osastolle sydäninfarktipotilaana." Endeavourin sisätiloissa hengitettiin 100 % happea (avaruudessa ollessa), joten Dr. Charles Berry päätti, ettei Irwin ollut suuressa vaarassa. "... Itse asiassa...hän on tehohoidossa. Hän nauttii puhdasta happea, hänen tilaansa valvotaan koko ajan, ja mikä parasta, hän on painottomuudessa. Minkä tahansa rasituksen alaisena hänen sydämensä onkaan, emme voisi toimia paremmin kuin pitää häntä painottomuudessa"


title: James Irwin

text: Komentomoduulin maata sivuavalle radalle (Trans Earth Injection, TEI) viedyn rakettimoottoripolttovaiheen jälkeen Irwinillä ei ollut juuri muuta tekemistä kuin avustaa komentoaluksen pilotin Alfred Wordenin avaruuskävelyä pukemalla painepuvun ja tarkkailemalla Wordenia. Irwinillä oli aikaa levätä ja hän ilmeisesti toipuikin lennon loppuosan aikana. Lääkärit tarkkailivat Irwinin EKG:tä laskuun asti, mutta hänen sydänkäyränsä oli normaali. Tapahtuneesta ei ilmeisesti keskustelu lennon jälkipuinnissa, eivätkä oireet toistuneet maassa. Muutaman kuukauden päästä Irwin sai sydänkohtauksen.


title: James Irwin

text: Apollo 15:n palattua maahan saatiin selville, että miehistö oli ottanut mukaansa Kuuhun, ilman lupaa, 398 ensipäiväkuorta, joista 100 oli myyty saksalaiselle postimerkkienvälittäjälle Hermann Siegerille. Myyntituloilla oli tarkoitus perustaa rahasto Apollo 15:n miehistön jäsenten lapsille. Vaikka heidän toimintansa ei ollut mitenkään laitonta (matkamuistojen ottamille lennoille ei ollut laitonta), ja vaikka NASA oli ummistanut silmänsä samanlaisilta tapauksilta aikaisemmilla lennoilla, NASAn hallinto päätti tehdä Scottista ja hänen miehistöstään varoittavan esimerkin eikä kukaan heistä lentänyt enää myöhemmin avaruudessa.


title: James Irwin

text: Astronauttiuransa lisäksi Irwin tunnetaan luultavasti parhaiten työstään kristittynä. Hän jätti NASAn ja jäi eläkkeelle ilmavoimista everstinä vuonna 1972 ja perusti High Flight -nimisen kristityn liikkeen. Hän puhui usein siitä, miten hänen kokemuksensa avaruudessa oli tehnyt Jumalan läsnäolon hänelle todellisemmaksi kuin aikaisemmin.


title: James Irwin

text: Vuodesta 1973 lähtien Irwin johti useita retkikuntia Ararat-vuorelle Turkkiin etsimään Nooan arkkia. Retkikunnat eivät löytäneet merkkejä arkista. Vuonna 1982 hän loukkaantui vuorelta alastulon aikana ja luutnantti Orhan Baserin ja hänen kommandonsa täytyi saattaa Irwin hevosen selässä vuorelta lähimpään sairaalaan. Baser määrättiin suojelemaan ja johtamaan retkikuntaa kyseisellä matkalla.


title: James Irwin

text: Irwin sai vakavan sydänkohtauksen kotinsa lähellä Colorado Springsissä, Coloradossa. Hän kuoli 8. elokuuta 1991 seuraavan sydänkohtauksen aikana Glenwood Springsissä, Coloradossa. Häntä jäivät kaipaamaan puoliso Mary Ellen ja heidän viisi lastaan. Irwin kuoli ensimmäisenä kahdestatoista Kuussa kävelleestä astronautista, muut tähän mennessä kuolleet kuukävelijät ovat Apollo 14:n komentaja Alan Shepard, joka kuoli leukemiaan vuonna 1998, Apollo 12:n komentaja Charles Conrad, joka kuoli moottoripyöräonnettomuudessa Kaliforniassa vuonna 1999 ja Apollo 11:n komentaja Neil Armstrong, joka kuoli leikkauksessa 2012.Vuoden 1998 minisarjassa "Avaruuden sankarit" Irwiniä esitti näyttelijä Gareth Williams.


title: Oregonin sopimus

text: Oregonin sopimus () oli Yhdysvaltojen ja Yhdistyneen kuningaskunnan allekirjoittama sopimus, jossa päästiin yksimielisyyteen Oregonin aluetta koskeneista rajariidoista. Molemmat maat olivat pitäneet hallussa aluetta vuoden 1818 sopimuksen jälkeen. Sopimus allekirjoitettiin 15. kesäkuuta 1846 Washingtonissa. Oregonin sopimuksessa sovitut rajat ovat pääpiirteittäin samat kuin nykyiset Yhdysvaltojen ja Kanadan rajat.


title: Oregonin sopimus

text: Sopimuksen neuvottelivat Yhdysvaltain valtiosihteeri James Buchanan, josta tuli myöhemmin presidentti, ja kuningatar Viktorian lähettiläs Richard Pakenham.


title: Oregonin sopimus

text: Sopimuksen mukaan Yhdysvaltojen ja Kanadan rajaksi tuli 49. leveyspiiri Kalliovuorilta Juan de Fucan salmeen Tyynellemerelle. Pokkeuksena oli Vancouverinsaari, joka jäi kokonaisuudessaan briteille. Saari ja sen rannikon saaret laillistettiin perustuslailla Vancouver Islandin siirtokunnaksi 1849. Alueen Yhdysvaltojen osasta muodostettiin 14. elokuuta 1848 Oregonin territorio, josta taas muodostettiin Washingtonin territorio 1853. Brittien osa säilyi järjestäytymättömänä vuoteen 1858, jolloin Fraser Canyonin kultaryntäyksen seurauksena alue julistettiin Brittiläisen Kolumbian siirtokunnaksi pyrkimyksenä turvata alue mahdolliselta yhdysvaltalaisten uudelleenasuttamiselta. Vancouver Islandin siirtokunta yhdistettiin 1866 Brittiläisen Kolumbian siirtokuntaan, joka liittyi Kanadaan vuonna 1871. Tällöin Oregonin sopimuksessa sovitut rajat ja merialueet jäivät Yhdysvaltojen ja Kanadan väliseksi rajaksi.


title: Eksekias

text: Eksekias oli attikalainen mustakuviomaalari, joka työskenteli noin 550–524 eaa. Eksekias kehitteli mustakuviotyylin huippuunsa ja työskenteli myös savenvalajana kehittäen uusia amfora- ja krateerimuotoja.


title: Eksekias

text: Eksekiaan tuotannosta on maljakoiden ohella säilynyt terrakottaisia friisilaattoja, joita on löytynyt ateenalaisesta haudasta. Niitä säilytetään nykyään Berliinin Charlottenburgissa kokoelmassa Antikensammlung Berlin.


title: Meidias

text: Meidias oli attikalainen maljakkomaalari 400-luvun lopulla eaa. Hänet tunnetaan myös savenvalajana. Hän teki monenlaisia ja -kokoisia astioita, joissa hän usein kuvasi naisten kotoisia askareita mytologisessa ympäristössä.


title: Meidias

text: British Museumissa on hänen kuuluisa kalpiksensa, johon on kuvattu kahteen vaakasuoraan vyöhykkeeseen sulokkaita naishahmoja.


title: Eufronios

text: Eufronios () oli attikalainen punakuviomaalari, joka toimi myös savenvalajana. Eufronios työskenteli vuosina 520–505 eaa. ja maalasi erityisen mielellään suurikokoisia astioita, kuten krateereja, ja käytti niissä omaperäisiä aiheita ja kompositioita.


title: Eufronios

text: Eufronios oli Ateenan suurimpia maljakkomaalareita, jota hänen aikalaisensa arvostivat suuresti. Hänen töitään on nähtävillä muun muassa Louvressa ja British Museumissa.


title: Kleofrades

text: Kleofrades oli attikalainen punakuviomaalari ja savenvalaja 400-luvun alussa eaa. Kleofrades maalasi mielellään suuria krateereita ja Dionysosta, atleetteja ja juhlakulkueita kuvaavia aiheita. Kleofradeen isä oli Amasis, joka myös oli mustakuviomaalari ja savenvalaja.


title: Port Royal

text: Port Royal oli historiallinen satamakaupunki, joka sijaitsi Jamaikan kaakkoisosassa nykyisen Kingstonin sataman suulla. Se oli Karibianmeren kaupankäynnin keskus 1600-luvun loppupuoliskolla ja kaappareiden kotisatama aikana, jolloin Britannia, Ranska ja Hollanti eivät uskaltaneet käydä suoraa sotaa uuden mantereen suurinta siirtomaavaltaa Espanjaa vastaan.


title: Port Royal

text: Port Royal oli nousukasmaisesta rikkaudesta ja tapojen turmeltuneisuudesta tunnettu satamakaupunki. Aikalaissanonnan mukaan se oli maailman syntisin paikka. Juuri muun muassa näistä syistä se oli hyvin suosittu kaappareiden kokoontumiskeskus, jossa lain molempaa puolta kulkevat merimiehet saattoivat tuhlata ansaitsemansa omaisuudet yhtä nopeasti kuin ne oli hankittu. Aikanaan Karibianmeren alueen siirtomaavallat lakkasivat antamasta kaapparikirjoja kapteeneille, jotta nämä voisivat ryöstää erityisesti Espanjan aarrelaivastoja ja kaupunkeja. Tällöin useat kaapparit siirtyivät merirosvoukseen ja käyttivät Port Royalia tukikohtanaan 1600-luvun piratismin kulta-aikana. Port Royal oli suosittu kokoontumispaikka merirosvoille, joista etäisimmät tulivat aina Madagaskarin meriltä saakka.


title: Port Royal

text: Keskipäivällä 7. kesäkuuta 1692 Port Royal tuhoutui lähes kokonaan maanjäristyksessä, jossa noin kaksi kolmasosaa kaupungista vajosi mereen. Arviolta noin 2 000 asukkaista kuoli mullistuksen yhteydessä ja noin 3 000 seuranneina päivinä. Port Royal pysyi tärkeänä tukikohtana kuninkaalliselle laivastolle ja sieltä käsin operoitiin iskuja Espanjan omistuksia vastaan muun muassa sodassa Jenkinsin korvasta.


title: Port Royal

text: Kaupungin tehtävä kaupankäynnin keskuksena siirtyi Kingstonille, jonka sataman osa Port Royal nykyään on. Vanha Port Royal on säilynyt arvokkaana kohteena meriarkeologeille, jotka tutkivat myös ajan saatossa sen läheisyyteen uponneita merirosvolaivoja.


title: Amasis

text: Amasis (560 – 525 eaa.) oli mahdollisesti egyptiläistä sukujuurta oleva attikalainen mustakuviomaalari ja savenvalaja. Hän suosi työssään varsinkin amforamuotoa ja Dionysos-aiheita. Hän oli mustakuviotyylin merkittävimpiä edustajia ja kuuluisa hienostuneesta kuvamaailmastaan. Hänen töitään on esillä muun muassa Louvressa Pariisissa.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Operaatio Keltainen nauha oli Transport Canadan operaatio, joka suoritettiin syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen. Kun Yhdysvaltain ilmailuhallinto oli sulkenut Yhdysvaltain ilmatilan kaikilta siviililentokoneilta, yli 250 matkustajakonetta jouduttiin ohjaamaan Kanadan lentokentille. Suuri osa koneista oli matkustajakoneita, jotka lensivät Atlantin tai Tyynenmeren yllä kohti Yhdysvaltoja, eikä niitä polttoaineen määrän takia voinut ohjata muualle kuin Kanadan lentokentille.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Operaation aikana lähtevät lennot peruutettiin lukuun ottamatta poliisin, armeijan ja humanitääristä apua kuljettavia avustuslentoja. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Kanada sulki ilmatilansa. Kaikkiaan noin 255 Pohjois-Amerikkaan matkalla ollutta kansainvälistä lentoa ohjattiin 17:lle kentälle ympäri maata.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Välittömästi New Yorkin iskujen jälkeen Kanadan liikenteestä vastaavat Transport Canada ja NAV CANADA käynnistivät hätätilatoimet.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Transport Canada avasi hätätilakeskuksen (SitCen) Ottawassa 09:21 ET (13:21 UTC). SitCen on alun perin suunniteltu luonnonkatastrofeja varten, kuten varautumiseen Brittiläisen Kolumbian maanjäristyksiin, ja on ollut käytössä useita kertoja ennen syyskuun terrori-iskuja. Keskusta käytettiin vuoden 1998 jäämyrskyn aikana ja samana vuonna Nova Scotian rannikolle Peggys Coven lähistölle pudonneen Swissairin lennon 111 jälkeen. SitCenin henkilöstö koostuu useista Kanadan ministeriöistä ja näiden henkilöstöstä, NAV CANADA, Department of National Defence, Royal Canadian Mounted Police (RCMP), Canadian Security Intelligence Service (CSIS), Citizenship and Immigration Canada (CIC) ja Canada Customs and Revenue Agency (CCRA).


title: Operaatio Keltainen nauha

text: SitCen tehtäviin kuuluu yhteydenpito kaikkiin paikallisiin viranomaisiin ja Yhdysvaltain ilmailuviranomaisiin.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: NAV CANADAlla on kaksi komentokeskusta Strategic Command Centre (SCC) ja Tactical Command Centre (TCC).


title: Operaatio Keltainen nauha

text: SCC sijaitsi Nav Canadan pääkonttorissa Ottawassa. Sen johtajana toimi varapresidentti Andy Vasarins.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: TCC oli alun perin koulutuskeskus Cornwallin kaupungissa Ontariossa. Keskuksen johtajana toimi apulais-varapresidentti Kathy Fox. Keskuksen vastuualueina olivat yhteydenpito lentoasemille ja niiden lennonjohtoon. Myöhemmin operaation ensimmäisen vaiheen päätyttyä keskus muutti samaan tilaan kuin SCC, ja niiden toiminnot yhdistettiin.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Operaatio sai virallisen alkunsa 09:45 ET (13:45 UTC), kun Yhdysvaltain ilmailuhallinto sulki ilmatilansa siviililentokoneilta terrori-iskujen johdosta.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Saatuan tiedon Yhdysvaltojen ilmatilan sulkemisesta Kanadan liikenneministeri David Collenette antoi määräyksen sulkea ilmatila kaikilta lentokoneilta lukuun ottamatta poliisin, armeijan, humanitääristä apua kuljettavia lentoja sekä kansainvälisiä lentoja matkalla Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Tämä oli ensimmäinen kerta historiassa.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Tapahtumahetkellä ilmassa oli noin 500 lentokonetta matkalla Yhdysvaltoihin tai Kanadaan. Transport Canada antoi ohjeet Nav Canadalle ohjata yli puolivälissä reittiään olleet koneet kanadalaisille kentille riippuen niiden kohteesta ja jäljellä olevan polttoaineen määrästä. Kanadan ilmatilaan saapui noin kaksi konetta minuutissa.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Operaation aikana SitCenin henkilöstö keskittyi kahteen pääasiaan:


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Ensimmäinen lentoasema, jonne saapui koneita oli Kanadan ilmavoimien CFB Goose Bay, jonne laskeutui seitsemän lentokonetta. 14 muuta lentokenttää ympäri maata vastaanotti uudelleen ohjattuja koneita operaation vanhetessa.


title: Operaatio Keltainen nauha

text:
Operaatio oli suuri haaste itärannikon lentokentille. Transport Canadan ohjeiden mukaan Nav Canada pyysi turvallisuusriskin vuoksi koneita välttämään suuria asutuskeskuksia ja Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoaseman ja Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoaseman kenttiä.
Suurin osa Euroopasta saapuvista lennoista ohjattiin itärannikon lentoasemille, vaikka joitain koneita laskeutuikin Torontoon ja Montrealiin.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Ganderin kansainvälinen lentoasema Newfoundland ja Labradorissa oli Atlantin yli johtavan lentoreitin ensimmäinen Pohjois-Amerikan lentoasema. Lentoasema otti vastaan kaikkiaan 39 suurta lentokonetta, joissa oli noin 6 600 matkustajaa ja miehistön jäsentä. Ganderin kokonaisväkiluku on alle 10 000 henkeä. Matkustajien majoittaminen ja ruokahuollon järjestäminen oli jätti-urakka alueen asukkaille.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Halifax Stanfieldin kansainvälinen lentoasema otti vastaan 44 lentokonetta, ja loput Atlantin ylittävistä lennoista ottivat vastaan St. John'sin kansainvälinen lentoasema, Suur-Monctonin kansainvälinen lentoasema, CFB Goose Bay sekä Stephenvillen kansainvälinen lentoasema.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Suurin osa Aasiasta Yhdysvaltoihin matkalla olleista koneista oli polttoainemäärän takia tilanteessa, jossa ainoa mahdollisuus oli laskeutua Vancouverin kansainväliselle lentoasemalle. Vancouver oli ainoa länsirannikon lentoasema, joka kykeni vastaanottamaan suuret Tyynenmeren liikenteessä käytetyt jumbojetit. Kaikkiaan Vancouveriin laskeutui 34 lentokonetta, joissa oli noin 8 500 matkustajaa.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Operaation aikana NORADin lähettämät kanadalaiset ja yhdysvaltalaiset hävittäjäkoneet saattoivat useita matkustajakoneita.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Korean Airin Boeing 747-230B oli matkalla välilaskupaikalleen Anchorageen Alaskaan, (josta jatkoyhteys John F. Kennedyn lentoasemalle New Yorkiin), kun sen luultiin joutuneen kaappauksen uhriksi. Anchoragessa evakuoitiin useita rakennuksia varotoimena mahdollisen terrori-iskun varalta. Lentokone ohjattiin Whitehorsen lentoasemalle Yukoniin territoriossa Kanadaan.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Koneen polttoaine oli vähissä, ja miehistöllä oli teknisiä ongelmia yhteydenpidossa lennonjohtoon. Ennen laskeutumista Whitehorsen suurempia rakennuksia tyhjennettiin varotoimena. Koneen laskeuduttua Kanadan ratsupoliisi ryntäsi koneeseen ja aseilla uhaten ohjasi miehistön ulos koneesta. Myöhemmin havaittiin koko tapahtuman johtuneen vain muutamista väärinkäsityksistä ja koneen viallisesta tunnistelähettimestä.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Global TV ja National Post -sanomalehti kertoivat tapauksesta, jossa Air Chinan Pekingistä San Franciscoon matkalla ollutta Boeing 747 -konetta saattoi Vancouverin lentoasemalle kaksi yhdysvaltalaista F-15 hävittäjäkonetta. Myöhemmin ilmoitettiin syyksi kommunikointivirhe.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Ennen laskeutumista useimmat kapteenit eivät kertoneet matkustajille tilannetta tai laskeutumisen todellista syytä. Kaikki lentäjät eivät edes tienneet, mitä oli tapahtunut. Global TV lainasi lentäjää: "Ollessamme ilmassa emme tienneet, mitä oli tapahtunut. Meidät ohjattiin toiselle kentälle, ja syyksi ilmoitettiin turvallisuussyyt." ()


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Laskeutumisen jälkeen miehistö kertoi matkustajille tapahtumien kulusta ja laskeutumisen syyn.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Joissain tapauksissa matkustajien piti odottaa tunteja ennen koneesta poistumista. Kaikki koneista poistuneet tarkastettiin, ja jokaiseen koneeseen suoritettiin turvatarkastus. Lentoasemat sulkivat kiitoteitä tehdäkseen tilaa koneille, jotka pysäköitiin suljetuille kiitoteille.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: CBC uutisoi Yhdysvaltain liikenneministeri Norman Minetan kiittäneen Valkoisen talon tiedotustilaisuudessa Kanadan avusta kriisin hetkellä.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Lopulliset numerot vaihtelevat lähteestä riippuen. Transport Canadan tilastojen mukaan yli 33 000 matkustajaa ja 224 lentokonetta ohjattiin kanadalaisille kentille, NAV CANADAn mukaan 239 konetta. Kanadan pääministerin Jean Chrétienin mukaan 225–250 lentokonetta ja 30 000–45 000 matkustajaa laskeutui kanadalaisille kentille.


title: Operaatio Keltainen nauha

text: Halifaxin lentoasema vastaanotti operaation aikana suurimman määrän lentokoneita, mutta koska Tyynenmen ylittävillä lennoilla käytettiin jumbojettejä, Vancouveriin saapui eniten matkustajia.


title: Ryan Suter

text: Ryan Suter (s. 21. tammikuuta 1985 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL:ssä Minnesota Wildiä. Ryanin isä, Bob Suter oli voittamassa olympiakultaa Yhdysvaltojen joukkueessa vuoden 1980 Lake Placidin olympialaisissa ja hänen setänsä Gary Suter pelasi 17 kautta NHL:ssä edustaen Chicago Blackhawksia, Calgary Flamesia ja San Jose Sharksia.


title: Ryan Suter

text: Nashville Predators varasi puolustajana pelaavan Suterin ensimmäisellä kierroksella seitsemännellä varausvuorolla. Suter pelasi varauksen jälkeen yhden kauden yliopistokiekkoa Wisconsin Badgersin joukkueessa ennen siirtymistään Nashvillen farmijoukkue Milwaukee Admiralsiin kaudeksi 2004–2005 . NHL:ssä Suter pääsi debytoimaan kaudella 2005–2006. Suter on edustanut Yhdysvaltoja seitsemän kertaa arvoturnauksessa, kuudesti nuorissa ja kerran aikuisten tasolla.


title: Ryan Suter

text: 16. kesäkuuta 2008 Suter solmi Nashvillen kanssa nelivuotisen jatkosopimuksen, arvoltaan 14 miljoona dollaria.


title: Ryan Suter

text: Heinäkuussa 2012, Suter solmi Minnesota Wildin kanssa 13-vuoden ja noin 98 miljoonan dollarin sopimuksen.


title: Berliini-maalari

text: Berliini-maalari on myöhemmin keksitty nimi 400-luvun eaa. alussa työskennelleelle attikalaiselle punakuviomaalarille. Hän piirsi kiiltävän mustiin astioihin yksittäisiä ihmishahmoja, joille oli ominaista rintalihasten välissä oleva pieni kolmio, kulmikas kehräsluu.


title: Berliini-maalari

text: Hänen tekemikseen mainitaan noin 200 erilaista teosta.


title: Sofilos

text: Sofilos oli attikalainen savenvalaja ja maljakkomaalari, joka työskenteli noin 580 eaa. Hän oli ensimmäinen, jonka tiedetään signeeranneen töitään. Sofilokselta tunnetaan noin neljäkymmentä teosta.


title: Sofilos

text: Hänen työnsä olivat suurikokoisia, ja niissä esitettiin vielä korinttilaisvaikutteiseen tapaan kertovia kohtauksia kuvafriiseinä. Sofilos käytti mustakuvioisissa hahmoissaan lisäväreinä punaista ja valkoista.


title: Sotades (savenvalaja)

text: Sotades (400-luku eaa.) oli antiikin Kreikkalainen savenvalaja ja maljakkomaalari. Hänen teoksistaan on säilynyt ainakin kolme pientä jalallista maljaa, joista yhdessä on hänen nimensä.


title: Makron (maljakkomaalari)

text: Makron oli punakuvioista tyyliä edustanut kreikkalainen maljakkomaalari 400-luvun eaa. alussa, noin 490–480 eaa. Hän työskenteli todennäköisesti yhdessä savenvalaja Hieronin kanssa, toisin kuin useimmat kauden maalarit, jotka toimivat yhteistyössä useiden valajien kanssa. Hän maalasi pääasiassa viinipikareita. Makron kuuluu omaperäisine teoksineen niin sanotun ankaran tyylin loppukauteen.


title: Makron (maljakkomaalari)

text: Makronin tekeminä pidetään noin 350 maljakkoa, ja punakuviokaudelta on eniten töitä säilynyt juuri häneltä, joskin vain yksi on signeerattu. Hän kuvasi taitavasti sekä miehiä että naisia. Hänen hahmojensa naiset olivat tunnettuja hienostuneista kampauksistaan ja vaatteistaan.


title: Seepramakrilli

text: Seepramakrilli eli juovamakrilli ("Scomberomorus commerson") on ahvenkalojen lahkoon kuuluva makrilli.


title: Seepramakrilli

text: Seepramakrillin suurin julkaistu pituus on 240 cm ja paino 70 kg. Sen pää ja vartalo ovat kaikkialta tumman turkoosinsinisiä, ja vartalossa on sen koko pituudelta korkeussuuntaisia mustia raitoja, mistä se on saanut nimensäkin. Ensimmäinen selkäevä on matala, samanvärinen kuin muu ruumis. Muut evät ovat turkoosinmustia.


title: Seepramakrilli

text: Seepramakrillia tavataan Intian valtamereltä ja Tyyneltämereltä. Alue ulottuu lännessä Etelä-Afrikasta Punaisellemerelle ja mannerjalustaa seuraten Kaakkois-Aasiaan. Tyynenmeren pohjoisimmat esiintymät ovat Kiinassa ja Japanissa ja eteläisimmät Australiassa ja Fidžisaarilla. Suezin kanavan kautta laji on levittäytynyt myös itäiselle Välimerelle.


title: Seepramakrilli

text: Seepramakrilli viihtyy mannerjalustan koko leveydellä 10–70 metrin syvyydessä. Toisinaan sitä tavataan myös sameissa ja vähäsuolaisissa vesissä. Sen tiedetään vaeltavan pitkiä matkoja rannikkoja pitkin, joskaan kaikki populaatiot eivät tällaisia taipaleita tee.


title: Seepramakrilli

text: Seepramakrillit syövät lähes pelkästään pikkukaloja, joita ne jahtaavat pieninä parvina.


title: Seepramakrilli

text: Australian Queenslandin itärannikolta pyydetyistä seepramakrilleista on löydetty rasvaliukoista siguatoksiini-myrkkyä, joten näitä nimenomaisia kaloja ei suositella syötäväksi. Myrkytyksen ensioireet ovat ruuansulatuksen, hermoston ja verenkierron toimintahäiriöt. Ne ilmenevät kuuden tunnin kuluessa kalan syönnistä.


title: Seepramakrilli

text: Seepramakrillia pyydetään paljon niin ammattimaisesti, teollisesti ja virkistysmielessä. Kalaa myydään tuoreena, pakastettuna, suolattuna, kuivattuna ja säilykkeenä. Siitä valmistetaan myös kalapyöryköitä.


title: Pyksis

text: Pyksis on lieriömäinen, kovera- tai kuperaseinäinen kannellinen rasia, joka on valmistettu puusta, metallista, luusta tai terrakottasta eli poltetusta savesta. Niitä käytettiin antiikin Kreikassa korurasioina ja kauneudenhoitovälineiden säilytysastioina.


title: Askos

text: Askos (kr. viinileili) oli öljyn tai viinin säilytykseen käytetty matala ja pyöreä leiliä muistuttava astia, jossa oli pitkäkaulainen nokka ja vartalon yli kaareutuva kädensija.


title: Psiaks

text: Psiaks oli attikalainen maljakkomaalari, joka työskenteli vuosina 525–505 eaa. Hän maalasi sekä mustakuvio- että punakuviotekniikalla ja saattoi olla tuon jälkimmäisen kehittäjä.


title: Psiaks

text: Hän teki kokeiluja myös six-tekniikalla, jossa mustan lietteen päälle maalattiin valkoisella tai punaisella, minkä jälkeen yksityiskohdat uurrettin siten, että musta väri tuli näkyviin. Psiaks maalasi koristeelliseen tyyliin varsinkin pieniä astiamuotoja.


title: Mikko Lukkarila

text: Mikko Lukkarila (s. 24. kesäkuuta 1987, Tornio) on suomalainen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen seuransa on Bollnäs GoIF/BF. Lukkarilan ura alkoi Bandyliigassa kaudella 2004–2005 Tornion Palloveikkojen riveissä. Bollnäsiin hän siirtyi kaudeksi 2008–2009.


title: Mikko Lukkarila

text: Maajoukkueuransa Lukkarila aloitti vuonna 2007 ja kuuluu nykyään myös joukkueen runkopelaajiin.


title: Mikko Lukkarila

text:
Maajoukkueessa
Seurajoukkueissa


title: Kantharos

text: Kantharos () on savesta tai metallista valmistettu juoma-astia, jossa on kaksi astian suun yläpuolelle kohoavaa kädensijaa. Sen maljaosa on syvä, ja joskus siinä on myös korkea jalka.


title: Kantharos

text: Usein ne olivat runsaasti kuvitettuja ja toisinaan niissä oli myös kaiverrettuja koristeita. Kantharosta pidettiin Dionysoksen attribuuttina.


title: Helinä-keiju

text: Helinä-keiju (usein myös Heli; vuoden 2002 "Peter Pan" -käännöksessä Raikuli; ) on kuvitteellinen hahmo lastenkirjailija J. M. Barrien kirjassa "Peter Pan" ja siitä tehdyissä sovituksissa. Helinä-keiju esiintyi ensimmäistä kertaa valonsäteenä vuonna 1904 julkaistussa näytelmässä "Peter Pan", joka ilmestyi 1911 kirjana nimellä "Peter and Wendy". Nimi lyhennettiin myöhemmin muotoon "Peter Pan".


title: Helinä-keiju

text: Vuonna 1953 Disney teki animaatioelokuvan "Peter Pan", jossa Helinä-keiju sai ihmisen hahmon. DisneyToon Studios kehitti tietokoneanimaatioelokuvan "Helinä-keiju" vuonna 2008. Se on ensimmäinen elokuva, jossa Helinä-keiju on pääosassa. Elokuva kertoo Helinä-keijusta, Keijupoukamasta ja sen keijuista. Vuonna 2009 animaatioelokuva jatko-osan "Helinä-keiju ja kadonnut aarre". Sarjan kolmas elokuva "Helinä-Keiju ja suuri keijupelastus" julkaistiin vuonna 2010 ja neljäs "Helinä-keiju ja siipien salaisuus" vuonna 2012. Sarjan uusimmat elokuvat ovat "Helinä-keiju ja merirosvokeiju" (2014) ja "Helinä-keiju ja Mikä-mikä hirviön arvoitus" (2014).


title: Helinä-keiju

text: Helinä asuu teepannun muotoisessa talossa Kimmellyslaaksossa. Helinä on pata- ja kattilakeiju. Hän rakastaa pannujen, kattiloiden ja kulhojen korjaamista. Helinä-keiju on muiden keijujen mukaan pippurinen, peloton ja hauskanpitoa rakastava, helposti loukkaantuva, mutta myös ripeä pyytämään anteeksi, todellinen ystävä."Keijut"-kirjasarja, muun muassa:


title: Edison-kanta

text: Edison-kanta on hehkulamppujen kiinnitystapa ja standardi, jonka kehitti Thomas Edison vuonna 1909 työskennellessään GE:n Mazda-tuotemerkille. Edison-kantojen tyyppimerkinnät ovat muotoa E"xx", jossa "xx" tarkoittaa kannan leveyttä millimetreissä.


title: Edison-kanta

text: Maissa, joissa verkkovirtana käytetään 220–240-volttista vaihtovirtaa, yleisimmät käytetyt hehkulamppujen Edison-kannat ovat koot E27 ja E14. Suomessa tavallisen hehkulampun kanta on kokoa E27, eli kanta on 27 millimetriä leveä. Yhdysvalloissa tavallisen kokoisessa hehkulampussa on Edison-kanta E26.


title: Edison-kanta

text: Pienempiä kokoja käytetään muun muassa koristevaloissa. Esimerkiksi yleinen joulukuusen koristeiden lamppu on kokoa E10.


title: Kilpisammalet

text: Kilpisammalet ("Cinclidium") on hiirensammalten lahkoon kuuluva suku, johon kuuluu 2 Suomessa esiintyvää lajia. Molemmat lajit ovat elinvoimaisia.


title: Lähdelehväsammalet

text: Lähdelehväsammalet ("Rhizomnium") on hiirensammalten lahkoon kuuluva suku, johon kuuluu 5 Suomessa esiintyvää lajia. Niillä on yleensä runsaammin juurtumahapsia kuin muilla lehväsammalilla. Napalehväsammal on äärimmäisen uhanalainen ja kuusamonlehväsammal vaarantunut. Lähdelehväsammal, lettolehväsammal ja kilpilehväsammal ovat elinvoimaisia.


title: Frank Swift

text: Frank Victor Swift (26. joulukuuta 1913 Blackpool, Englanti – 6. helmikuuta 1958 München, Länsi-Saksa) oli englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän oli ensimmäisiä maalivahteja, joka avasi pelin heitolla maalipotkun sijaan.


title: Frank Swift

text: Swift edusti koko ammattilaisuransa ajan Manchester Cityä, johon hän siirtyi Fleewood Citystä 1932. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Manchester Cityssä 26. joulukuuta 1933 seuran voittaessa Derbyn 2–0. Hän nousi saman tien Cityn ykkösmaalivahdiksi ja kuului myöhemmin samalla kaudella Cityn joukkueeseen, joka voitti FA-cupin loppuottelussa Portsmouthin 2–1. Kaudella 1936–1937 hän pelasi kaikissa 42 liigaottelussa Cityn voittaessa ensimmäisen liigamestaruutensa. Seuraavalla kaudella City kuitenkin putosi 2. divisioonaan. Kaudella 1946–1947 Swift kuului 2. divisioonan mestaruuden voittaneeseen Cityn joukkueeseen.


title: Frank Swift

text: Toisen maailmansodan aikana Swift pelasi sota-ajan liigassa yli 150 ottelua ja kuului myös Englannin sota-ajan maajoukkueeseen. Ensimmäisen virallisen maaottelunsa hän pelasi Englannin voittaessa 28. syyskuuta 1946 Pohjois-Irlannin 7–2. Hänestä tuli ensimmäinen Englannin maajoukkueen kapteenina toiminut maalivahti vuoden 1873 jälkeen ottelussa Italiaa vastaan 16. toukokuuta 1948. Hän pelasi kaikkiaan 19 virallista maaottelua.


title: Frank Swift

text: Swift lopetti uransa kaudella 1949–1950 ja siirtyi toimittajaksi News of the World -lehteen. Hän kuoli työmatkalla Münchenin lento-onnettomuudessa 6. helmikuuta 1958.


title: Pystylehväsammalet

text: Pystylehväsammalet ("Mnium") on hiirensammalten lahkoon kuuluva suku, johon kuuluu 7 Suomessa esiintyvää lajia.


title: Robin Wikman

text: Robin Wikman voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Mastos

text: Mastos (kr. rinta) oli muodoltaan naisen rintaa muistuttava juoma-astia, jossa saattoi olla yksi vertikaali ja yksi horisontaali kädensija.


title: Cinclidium

text: Cinclidium on tieteellinen sukunimi, joka voi tarkoittaa lintusukua tai kasvisukua.


title: Kalliokarstasammal

text: Kalliokarstasammal ("Andreaea rupestris") on karstasammalten sukuun kuuluva sammallaji.


title: Kalliokarstasammal

text: Kalliokarstasammal on pieni (0,5 - 2 cm) hyvin tiheinä mättäinä kasvava sammal. Se on hyvin tumma, kuivana lähes musta. Sen lehdet ovat keskisuonettomat ja kapean kolmiomaiset. Itiöpesäkkeen perä on vain pesäkkeen mittainen ja pesäke aukeaa neljällä pitkittäisraolla. Kalliokarstasammal on yksikotinen ja sillä on usein itiöpesäkkeitä. Sen itiöt ovat melko kookkaita.


title: Kalliokarstasammal

text: Lauhkeat ja viileät alueet pohjoisella ja eteläisellä pallonpuoliskolla, erityisesti vuoristoissa. Kalliokarstasammal on yleinen koko Suomessa.


title: Kalliokarstasammal

text: Kasvaa karuilla kivillä ja kallioilla, kuivilla tai ajoittain valuveden kostuttamilla paikoilla.


title: Dinos

text: Dinos (kr. pyöreä astia) tarkoitti alun alkaen juoma-astiaa, mutta nykyään se samaistetaan lebekseen, eli pyöreäpohjaiseen jalattomaan sekoitusmaljaan. Se asetettiin erilliselle irtonaiselle alustalle.


title: Dinos

text: Castrén, Pietilä: Antiikin käsikirja, Otava 2000. ISBN 951-1-12387-4


title: Nkhotakota

text: Nkhotakota on kaupunki Malawin keskisellä alueella Malawijärven rannalla. Kaupungin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 10 312 (1977), 12 163 (1987), 19 262 (1998) ja 24 726 (2008). Etäisyys Lilongwesta on 200 ja Blantyresta 378 kilometriä. Nkhotakotan historia alkaa 1800-luvulta, jolloin se oli ryhmä kyliä.


title: Nkhotakota

text: Nkhotakota on 4 259 neliökilometrin laajuisen Nkhotakotan piirikunnan (303 700 as. vuonna 2008) keskus. Aiemmin kaupungin nimestä on käytetty myös kirjoitusasuja "Kota Kota" ja "Nkota Kota".


title: Nkhotakota

text: Vuonna 1954 avattu Nkhotakotan riistansuojelualue sijaitsee Nkhotakotan lähistöllä. Bua-joki leikkaa alueen, jolla esiintyy muiden muassa norsuja, puhveleita, leijonia, leopardeja, hyeenoja ja yli kolmeasataa eri lintulajia.


title: Stamnos

text: Stamnos oli pulleavartaloinen pohjaa kohti kapeneva viinin sekoitus- ja säilytysastia. Siinä oli kaksi vaakasuoraa korvaa ja lyhyt kaula, sekä kansi.


title: Skyfos

text: Skyfos oli korkeaseinäinen ja syvä juoma-astia, jonka yläreunassa oli kaksi horisontaalista kädensijaa. Joskus kädensijoista toinen oli horisontaalinen ja toinen vertikaalinen.


title: Skyfos

text: Skyfos oli suosittu astiamalli 600-luvulta 300-luvulle eaa. Siitä on olemassa kaksi eri tyyppiä, eli korinttilainen ja attikalainen.


title: Fiale

text: Fiale mainittiin Homeroksen runoissa hautauurnana, mutta myöhemmin se tunnetaan kädensijattomana juoma- ja uhrimaljana, jonka pohjassa oli pyöreä kokouma (omfalos) sormia varten.


title: Fiale


title: Suikerosammalet

text: Suikerosammalet ("Brachythecium") on palmikkosammalten lahkoon kuuluva suku, johon kuuluu 11 Suomessa esiintyvää lajia.Seitsemän aiemmin "Brachythecium" -sukuun kuulunutta lajia on siirretty sukuun "Sciuro-hypnum". Sopulinsuikerosammal on silmälläpidettävä, muut lajit ovat elinvoimaisia.


title: Paris Basket Racing

text: Paris Basket Racing on pariisilainen entinen koripalloseura.


title: Paris Basket Racing

text: Seura perustettiin vuonna 1922. Se käytti nimeä RC France aina vuoteen 1989, jolloin se vaihtoi nimekseen Racing Paris Basketin. Kolmen vuoden jälkeen nimeksi otettiin aina seuran historian loppuun saakka käytetty Paris Basket Racing. Joukkue voitti ainoan Ranskan mestaruutensa vuonna 1997, jolloin se voitti finaaleissa ASVEL Lyon-Villeurbannen. Vielä vuonna 2000 Paris Basket Racing oli Ranskan Cupin finaalissa.


title: Paris Basket Racing

text: Seura fuusioitui yhdessä Levallois Sporting Club Basketin kanssa vuonna 2007, jolloin syntyi Paris-Levallois Basket.


title: Pelike

text: Pelike oli avarakaulainen alaosastaan pullea amforatyyppi, jota käytettiin erilaisten ruoka-aineiden säilyttämiseen. Pelikelle on tyypillistä, että sen suuaukko muodostaa jalkaosan kanssa yhtenäisen samanlevyisen sylinterin.


title: David Booth

text: David Booth (s. 24. marraskuuta 1984 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL:ssä Toronto Maple Leafsia.


title: David Booth

text: Booth pelasi yliopistokiekkoa Michigan State Spartansissa kausina 2003–2006 ennen NHL-uraansa. Florida Panthers varasi laitahyökkääjänä pelaavan Boothin toisella kierroksella varausvuorolla 53.


title: David Booth

text: Booth debytoi NHL:ssä kaudella 2006–2007 pelaten 48 ottelua runkosarjassa. Osa kaudesta meni myös Floridan farmijoukkue Rochester Americansissa AHL:ssä. Booth pelasi ensimmäisen ottelunsa Panthersin paidassa 20. marraskuuta 2006 Boston Bruinsia vastaan. Ensimmäinen tehopiste NHL:ssä syntyi 12. joulukuuta Anaheim Ducksia vastaan ja ensimmäinen maali 4. tammikuuta 2007 Calgary Flamesia vastaan. Ensimmäisellä kaudellaan NHL:ssä Booth teki tehopisteet 3+7=10.


title: David Booth

text: Kausi 2007–2008 oli Boothille läpimurtokausi. Hän teki 73:ssa ottelussa tehopisteet 22+18=40 ja oli Floridan neljänneksi tehokkain pistemies Olli Jokisen, Nathan Hortonin ja Stephen Weissin jälkeen.


title: David Booth

text: Booth teki NHL-uransa ensimmäisen hattutempun Anaheim Ducksia vastaan 9. marraskuuta 2008. Boothin toinen kolmen maalin ilta oli St. Louis Bluesia vastaan 1. maaliskuuta 2009.


title: David Booth

text: Booth pelasi Florida Panthersissa vuosien 2006 ja 2011 välillä 309 runkosarjaottelua ja teki 167 tehopistettä. Hän siirtyi 22. lokakuuta 2011, kesken kauden 2011–2012, Vancouver Canucksiin osana pelaajakauppaa, jossa Vancouver sai hänen lisäkseen keskushyökkääjä Steve Reinprechtin ja kolmannen kierroksen varausvuoron , ja jossa Floridaan siirtyivät laitahyökkääjät Mikael Samuelsson ja Marco Sturm.


title: David Booth

text: Booth edusti Yhdysvaltoja vuoden 2008 maailmanmestaruuskilpailuissa, jossa joukkueen sijoitus oli kuudes.


title: Abraham Geiger

text: Abraham Geiger (24. toukokuuta 1810 – 23. lokakuuta 1874) oli saksalainen rabbi, joka oli perustamassa reformijuutalaisuutta. Hän halusi poistaa juutalaisuudesta kaikki nationalistiset elementit, etenkin ajatuksen valitusta kansasta.


title: Abraham Geiger

text: Ystävät avustivat Geigeriä taloudellisesti, jotta hän pystyi opiskelemaan Heidelbergin yliopistossa hepreaa, filosofiaa ja arkeologiaa. Hän siirtyi pian Bonnin yliopistoon, jossa hän opiskeli samaan aikaan Samson Raphael Hirschin kanssa. Myöhemmin Hirschistä tuli ortodoksijuutalaisuuden perustaja ja hänen katkera vastustajansa.


title: Lebes gamikos

text: Lebes gamikos oli antiikin Kreikassa morsiuskylvyn veden säilyttämiseen käytetty astia. Se erosi tavallisesta lebeksestä siten, että siinä oli selvä kaula, jalka ja kansi, sekä hartiaosassa pystysuuntaiset kädensijat. Se asetettiin erilliselle irtonaiselle jalustalle.


title: Lekane

text: Lekane oli suuri avarasuinen muun muassa ruoanlaitossa käytetty talousastia, jossa oli kaksi horisontaalista kädensijaa ja kansi.


title: Lagynos

text: Lagynos oli kapeakaulainen kannu, jonka kaksoiskartiota muistuttava vartalo oli leveä ja litteä, kädensija joskus kierteinen. Se muistuttaa muodoltaan hyvin paljon nykyisiä vesikannuja.


title: Rantakarhunsammal

text: Rantakarhunsammal ("Polytrichum jensenii") on pystykasvuinen sammallaji. Se kuuluu Polytrichaceae-heimoon ja karhunsammalten sukuun. Yleisväriltään se on vihreä, mutta vartta alaspäin mentäessä väri muuttuu ruskeammaksi. Se kasvaa muutaman senttimetrin korkuiseksi.


title: Rantakarhunsammal

text: Laji on elinvoimainen, ja se on yksi Suomen 55 vastuulajista lehtisammalissa. Rantakarhunsammal on eräs luhtaisuutta ilmentävä sammal. Sitä esiintyy koko Suomessa Kaakkois-Suomea ja Itä-Suomea lukuun ottamatta.


title: Lekythos aryballos

text: Lekythos aryballos oli antiikin Kreikassa käytetty vaasi. Se oli hyvin samankaltainen kuin lekythos, mutta matalampi ja pyöreämpi ja se oli usein peitetty valkoisella pintakerroksella. Se oli hyvin yleinen astiatyyppi 400-luvun eaa. alussa.


title: Lekythos aryballos

text: Castrén, Pietilä: Antiikin käsikirja, Otava 2000. ISBN 951-1-12387-4


title: Scotty Cranmer

text: Scotty Cranmer (11. tammikuuta 1987 Howell, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen BMX-pyöräilijä, jonka lempinimi on ”the Bulldozer”. Hänellä on useita sponsoreita, muun muassa kenkämerkki Vans. Hän oli neljäs Dew Tour 2007 kisan BMX: Park -sarjassa. Samassa sarjassa hän oli toinen vuonna 2006.


title: Koirakuiskaaja

text: Koirakuiskaaja ("Dog Whisperer with Cesar Millan") on Emmy-palkittu televisiosarja, jota on esittänyt vuodesta 2004 National Geoghraphic Channel. Suomessa sarjaa on esittänyt  Ava ja Liv. Sarjan pääosassa on "koirakuiskaaja" Cesar Millan, jonka työtä sarja seuraa.


title: Koirakuiskaaja

text: Millan on erikoistunut koiriin, joilla on aggressiivisia taipumuksia tai muita vakavia käytöshäiriöitä. Millan uskoo, että koirasta tulee tasapainoinen ja onnellinen kun ihminen ottaa johtajan aseman koiraan nähden. Ohjelmassa hän opettaa koiran omistajaa kuinka tämä saavutetaan ja ylläpidetään liikunnan, kurin ja hellyyden avulla.


title: Koirakuiskaaja

text: Millanilla itsellään on noin 40 koiraa, jotka elävät yhtenä laumana tasapainossa ja onnellisena. Lauma koostuu lähinnä ns. voimakkaista roduista, kuten pitbulleista, rottweilereista ja saksanpaimenkoirista. Suurin osa näistä koirista on entisiä ongelmakoiria, jotka Cesar on pelastanut ihmisiltä tai koiratarhoista.


title: Koirakuiskaaja

text: Sarjan jaksot ovat yleensä jaettu kahteen tai kolmeen osaan, kahden tai kolmen eri koiran tai koirien ja näiden perheiden ympärille. Ensin koiran omistaja saa kertoa millainen ongelma koiraa vaivaa, ja sitä kuvataan "ennen" tilassa. Sitten Cesar Millan saapuu paikalle, vie koiran kävelylle ja ohjeistaa sitten omistajia miten koiran ongelma korjataan ihmisen käytöksen muuttamisella. Millan opettaa, kuinka koiraa tulee taluttaa hihnassa, ja palkita ja korjata oikealla hetkellä. Vaikka ohjelmassa näytetään, kuinka koira muuttuu nopeasti kun otetaan Millanin opit käyttöön, hän painottaa, että mikään hänen metodeistaan ei ole pikaratkaisu, vaan koiran kuntoutus vie aikaa ja vaatii ihmisen ymmärrystä muuttaa eniten itseään.


title: Arvopaperivälittäjä

text: Arvopaperivälittäjä on yritys, joka toteuttaa asiakkaidensa arvopapereiden osto- ja myyntitoimeksiantoja. Tyypillisesti välittäjä siirtää toimeksiannot sellaisenaan tai muokattuina edelleen arvopaperipörssiin toteutettaviksi. Joissain tapauksissa arvopaperivälittäjä voi toteuttaa kaupan itse esim. toisen välittäjän tai toisen sijoittajan kanssa tai asettua itse kaupan vastapuoleksi.


title: Arvopaperivälittäjä

text: Arvopaperivälittäjää pörssissä edustavaa työntekijää kutsutaan meklariksi.


title: Arvopaperivälittäjä

text: Perinteisesti välitysyritykset on organisoitu seuraavasti:Arvopaperimarkkinalaki, Arvopaperinvälittäjä


title: Arvopaperivälittäjä

text: Finanssialan Keskusliitto, Arvopaperinvälitys


title: Arvopaperivälittäjä

text: Pörssisäätiö


title: Yleisötyö

text: Yleisötyö on taideorganisaatioissa tapahtuvaa toimintaa, jonka tarkoituksena on lisätä taiteiden saavutettavuutta. Yleisötyön luonteesta vallitsee erilaisia käsityksiä. Sitä voidaan tarkastella katsojalähtöisesti, jolloin päämääränä on edesauttaa taiteesta tai museon muusta sisällöstä nauttimista ja siitä oppimista. Yleisötyötä voidaan ajatella myös instituution kannalta instrumentaalisesti, jolloin tarkoituksena on saavuttaa uusia yleisöjä ja sitouttaa nykyiset yleisöt yhä paremmin. Yleisötyöstä on aiemmin käytetty nimitystä museopedagogia tai museokasvatus (vertaa ).