title: Irma (romaani)

text: Toinen osa on kirjoitettu Tero Tikkasen näkökulmasta. Tero tutustuu Kreikan-matkalla Irmaan ja tämän ystävään Jattaan. Vaikka Tero on enemmän kiinnostunut Jatasta, hän päätyy kuitenkin vuoteeseen Irman kanssa. Heidän suhteensa jatkuu Suomessakin, tosin salassa, sillä Tero on naimisissa ja kolmen lapsen isä. Irma on juuri eronnut ja rakastuu järjettömästi Teroon, kunnes tulee yhtäkkiä järkiinsä ja lopettaa suhteen Teron kanssa.


title: Irma (romaani)

text: Kolmannessa osassa kertoja on Irman ex-mies Markus, joka on asunut jo monta vuotta Lapissa Ursulan kanssa. Heidän suhteensa on ollut myrskyisä, sillä Ursula on alkanut juoda yhä enemmän ja pahoinpitelee Markusta. Sitten Ursula kuolee yllättäen sydänkohtaukseen, eikä Markus tiedä mitä elämässään tekisi. Hän ottaa pitkästä aikaa yhteyttä Irmaan ja omiin lapsiinsa, jotka ovat kasvaneet jo aikuisuuden kynnykselle.


title: Irma (romaani)

text: Neljännessä osassa näkökulma on jälleen Irman, ja se sitoo aikaisemmat tapahtumat yhteen. Romaanista Savon Sanomiin kirjoittaneen Eeva Saesmaan mukaan ”romaanin lopussa Irma katsoo itseään peiliin. Tärkeimmäksi nousee sittenkin katse, jonka hän itselleen suo. Sekin on vain heijastus, mutta rehellisesti lihaksi tullut.”


title: Irma (romaani)

text: Mervi Kantokorven mukaan "Irman" keskeinen teema on ”naisen kokemus eletystä ruumistaan”, ja Kaisa Kurikka kuvaa sitä ”naisen identiteetin syväluotaukseksi”. Varis on itse kertonut halunneensa kuvata ”yhtä naista eri kulmista”. Sisko Pajun mukaan kirjassa on huomattavasti omaelämäkerrallisia aineksia, ja varsinkin sen lopussa tulee esiin feministinen asenne.


title: Irma (romaani)

text: Romaani on saanut kriitikoilta enimmäkseen myönteisen vastaanoton, ja sitä on kiitelty muun muassa kiinnostavasta rakenteesta ja siitä, että erillisistä osista huolimatta tarina muodostaa vahvan jatkumon. Kirjan rakenteessa on havaittu ”sukulaisuutta” Krzysztof Kieślowskin elokuvatrilogiaan "Kolme väriä". Toisaalta on myös huomautettu, että nimisymboliikkaa on selitetty liikaa ja Irman ja lasten suhde on kuvattu ohuesti.


title: Irma (romaani)

text: Leena Ahlholm toteaa, että vaikka hän pitääkin "Irmaa" uskottavana ja kiinnostavana, se ei ole Tuula-Liina Variksen paras kirja. Salla Seurin mielestä "Irma" ”ei ehkä ole mullistava kirja, mutta nautittava se on”. Sisko Pajun mukaan kirja on sujuva ja mukaansatempaava, ja hänen mielestään se olisi voinut olla Finlandia-ehdokas.


title: Juho Jaakonaho

text: Johannes ”Juho” Jaakonaho (1. syyskuuta 1882 Haapajärvi – 21. tammikuuta 1964 Haapajärvi) oli suomalainen maanviljelijä, suksiseppä ja maantiepyöräilijä.


title: Juho Jaakonaho

text: Pyöräilijänä Jaakonaho edusti Kälviän Tarmoa, Sievin Lylyä, Oulun Pyrintöä ja Kokkolan Veikkoja, sillä hänen kotipaikkakunnallaan Haapajärvellä ei ollut pyöräilyseuraa. Jaakonaho voitti pitkän kilpapyöräilyuransa aikana yhteensä 22 maantiepyöräilyn eri matkojen Suomen-mestaruutta, joista ensimmäisen viiden kilometrin matkalla vuonna 1910 ja viimeisen 30 kilometrin matkalla 49-vuotiaana vuonna 1931. Jaakonaho piti uransa aikana hallussaan Suomen ennätyksiä ainakin yhden, kymmenen, viidentoista, kahdenkymmenen, kahdenkymmenenviiden ja kolmenkymmenen kilometrin matkoilla. Jaakonaho kilpaili Suomen edustajana myös viidensissä kesäolympialaisissa Tukholmassa vuonna 1912, mutta joutui keskeyttämään henkilökohtaisen matkansa rengasrikkoon.


title: Juho Jaakonaho

text: Jaakonaho voitti pyöräilyn SM-kisoissa 1910 kaikki kolme matkaa. Hänen voittoaikansa 1 kilometrillä oli 1.25,2, 10 kilometrillä 15.56,4 ja 30 kilometrillä 1.00.19,8. Seuraavana vuonna hän voitti jälleen kaikki kilpailumatkat, tällä kertaa neljä kappaletta. Voittoajat olivat 1 kilometrillä 1.30,3, 10 kilometrillä 16.50,7, 30 kilometrillä 51.06,0 ja 60 kilometrillä 1.49.08,0. Vuonna 1913 hän voitti kaksi SM-kultaa, 1 kilometrin ajalla 1.29,6 ja 10 kilometrin ajalla 15.53,0. Seuraavana vuonna hän voitti jälleen kaikki kilpailumatkat, 1 kilometrin ajalla 1.22,0, 10 kilometriä 15.23,0, 30 kilometriä 50.21,7 ja 60 kilometriä loppuajalla 1.46.07,8. SM-kisoissa vuonna 1915 Jaakonaho voitti 1 kilometrin kilpailun ajalla 1.26,8 ja 60 kilometriä ajalla 1.47.23,0. Vielä vuonna 1922 hän voitti kaksi henkilökohtaista Suomen-mestaruutta. Jaakonaho oli nopein 1 kilometrillä ajalla 1.26,1 ja 10 kilometrillä ajalla 16.20,2.


title: Juho Jaakonaho

text: Jaakonahon muistomerkki, jonka jalustassa on taiteilija Bo Aurenin suunnittelema reliefi, paljastettiin Haapajärvellä Jaakonahon 100-vuotismuiston kunniaksi 1982.


title: Oravakalat

text: Oravakalat (Holocentridae) on kalojen heimo. Sen jäseniä tavataan Intian valtameren, Tyynenmeren ja Atlantin trooppisissa osissa, etenkin Meksikonlahdella. Eniten eri lajeja on kuitenkin indopasifisen merialueen koralliriutoilla. Heimoon kuuluu yli 60 lajia jotka jaetaan kahdeksaan sukuun. Monet ovat punasävyisiä, suurisilmäisiä ja aktiivisia öiseen aikaan.


title: Kemin ortodoksinen kirkko

text: Kemin ortodoksinen kirkko nimeltään Johannes Kastajan syntymän kirkko on yksi Oulun ortodoksisen seurakunnan kolmesta kirkosta. Kirkko sijaitsee Kemissä Koivuharjun kaupunginosassa Ruutirannalla.


title: Kemin ortodoksinen kirkko

text: Alun perin rukoushuoneeksi syksyllä 1962 vihitty rakennus sijoitettiin niin sanotun "Hakalan sairaalan" tontille Lehtokadun varteen. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Ilmari Ahonen. Ortodoksinen uskonto tuli Kemiin 1920–luvulla itäkarjalaisten pakolaisten mukana. Ennen oman rukoushuoneen valmistumista Kemin ortodoksit pitivät jumalanpalveluksiaan Sauvosaaren kansakoulussa.


title: Aljaksandar Dubko

text: Aljaksandar Dubko (, ; 14. tammikuuta 1938 - 4. helmikuuta 2001) oli Hrodnan alueellisen hallituksen puheenjohtaja. Vuonna 1994 hän oli ehdokkaana Valko-Venäjän presidentinvaalissa. Hän oli aiemmin myös jäsenenä Valko-Venäjän neuvostotasavallan sekä Neuvostoliiton korkeimmassa neuvostossa.


title: Aljaksandar Dubko

text: Presidentti Lukašenkan myönsi hänelle postuumisti 30. kesäkuuta 2001 Valko-Venäjän sankarin arvon pitkäaikaisesta työstään Neuvostoliiton ja Valko-Venäjän kansalaisten hyväksi.


title: Mihail Kartšmit

text: Mihail Kartšmit (; 1948–2004) oli Minskin alueen Njasvižissa sijaitsevan maatalouskombinaatti Snovin (Агрокомбинат "Снов") puheenjohtaja. Hän sai Vital Kramkon tapaan 30. kesäkuuta 2001 presidentti Lukašenkan myöntämän Valko-Venäjän sankarin arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan maataloustuotannon kehittämiseksi.


title: Borne (Alankomaat)

text: Borne () on kunta Alankomaissa Overijsselin provinssissa. Asukkaita kunnassa on 21 125 (31.12.2008) ja väestötiheys on 813 as./km². Kunnan pinta-ala on 26,15 neliökilometriä, josta vettä on 0,15 km². Bornen pormestari on Cees Brekelmans ja keskuspaikkakunta samanniminen kuin kuntakin.


title: Borne (Alankomaat)

text: Bornen naapurikunnat ovat Tubbergen pohjoisessa, Dinkelland koillisessa, Hengelo kaakossa, Hof van Twente lounaassa ja Almelo luoteessa.


title: Borne (Alankomaat)

text: Bornen kuntaan kuuluvat myös Hertmen ja Zenderenin asutuskeskukset (). Aikaisemmin kuntaan kuului myös Bornerbroekin kylä, joka 1. tammikuuta 2001 alkaen on kuulunut naapurikunta Almeloon. Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa sijaitseva Rheine on ollut vuodesta 1983 lähtien Bornen ystävyyskaupunki.


title: Borne (Alankomaat)

text: Bornessa sijaitsee rautatieasema.


title: Vital Kramko

text: Vital Kramko (, ; s. 1941) on Hrodnan alueella sijaitsevan maatalouskombinaatti Oktjabrin (Октябрь, ""lokakuu"") puheenjohtaja. Kramko sai 30. kesäkuuta 2001 presidentti Lukašenkan myöntämän Valko-Venäjän sankarin arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan maataloustuotannon kehittämiseksi.


title: Pavel Maryjaŭ

text: Pavel Maryjaŭ (, ; s. 1938) on valkovenäläinen poliitikko ja liikemies, joka sai 30. kesäkuuta 2001 presidentti Lukašenkan myöntämän Valko-Venäjän sankarin arvonimen.


title: Pavel Maryjaŭ

text: Maryjaŭ oli sankariksi julistamisensa aikaan raskaita maansiirtoajoneuvoja ja kuormaajia valmistavan Valko-Venäjän autotehtaan (БелАЗ) päällikkö. Hän sai sankarin arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan kotimaisen autojen valmistuksesta. Tällä hetkellä БелАЗ on jäsenenä "talous-, budjetti-, ja finanssineuvostossa" sekä tasavallan neuvostossa (Совет Республики/Савет Рэспублікі).


title: Uladzimir Karvat

text: Uladzimir Karvat (, ; 1959 – 1996) on ensimmäinen Valko-Venäjän sankariksi nimetty henkilö.


title: Uladzimir Karvat

text: Hän oli Valko-Venäjän ilmavoimien everstiluutnantti. Karvat sai arvonimen kuolemansa jälkeen urheiden tekojensa vuoksi. 23. toukokuuta 1996 hänen harjoituslennolla ollut Suhoi Su-27 -lentokoneensa syttyi palamaan, ja eteni suoraan kohti asutettua aluetta. Karvat ohjasi konetta niin kauan, että se lopulta törmäsi maahan kilometrin päähän ihmisasutuksesta Hatsištšan alueella. Samana päivänä presidentti Lukašenka julisti hänet Valko-Venäjän sankariksi. Virallinen asetus sankarin asemasta annettiin muutama kuukausi myöhemmin (21. marraskuuta 1996).


title: Kristillinen kasvatus

text: Kristillinen kasvatus on kristilliseen uskoon kasvattavaa uskontokasvatusta. Kirkossa kasvatuksen tehtävä on muun muassa kristillisen perinteen siirtäminen, edellytysten luominen hengelliselle elämälle ja vakaumuksen vahvistaminen. Kristillinen kasvatus sisältää asenteiden tapojen ja taitojen opettamista, tunteiden käsittelyä sekä tahdon suunnan ohjaamista.


title: Kristillinen kasvatus

text: Kristillinen kasvatus saa piirteensä kristillisestä arvomaailmasta. Kasvatustehtävä on maallisella hallinnolla ja osana lakia. Raamatusta ei löydy yksityiskohtaisia ohjeita ihmisen kasvatuksesta. Kasvatuksen päämääränä nähdään ihmisen pysyminen Jumalan läheisyydessä ja Jumalan kuvana. Kristillinen ihmiskäsitys hyväksyy ihmiseen vaikuttamisen kasvatuksessa, jos menetelmät ja tavoitteet ovat moraalisesti oikeita. Kasvatusta pidetään tärkeänä ja erittäin vastuullisena toimintana, koska kasvatuksen kohde nähdään arvokkaana Jumalan luomistyönä. Kasvattajan täytyy nähdä kaikki yksilöt samanarvoisina, kasvatustapahtumassa tulee siksi ottaa huomioon kaikki ryhmän jäsenet. Kasvattajalla täytyy olla selkeä Raamattuun pohjautuva ihmiskäsitys, jota hän työssään soveltaa joko tietoisesti tai tiedostamatta.


title: Kristillinen kasvatus

text: Aihepiiriä on käsitelty Kristillinen kasvatus -lehdessä, jonka viimeinen numero ilmestyi vuonna 2012.


title: Jarmo Jokila

text: Jarmo Jokila (s. 13. helmikuuta 1986 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija.


title: Jarmo Jokila

text: Jokila pelasi SM-liigassa TPS:n riveissä kausina 2004–2006. Samoina kausina Jokila pelasi myös Mestistä TuTossa. Kaudella 2008–2009 Jokila voitti Mestiksen pistepörssin (20+37=57). Mestiksen pudotuspeleissä Jokila oli toiseksi tehokkain pelaaja (3+7=10).


title: Jarmo Jokila

text: SaiPassa Jokila pelasi 52 ottelua kausien 2009–2011 aikana. Hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin keväällä 2011. SaiPasta Jokila siirtyi seuraavaksi kaudeksi Slovakian Extraliigan Banská Bystricaan. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi HK Nitraan. Tämän jälkeen hän on muun muassa voittanut Tanskan mestaruuden SønderjyskE:ssä sekä pelannut Puolan pääsarjassa ja monikansallisessa Erste Ligassa MAC Budapestin joukkueessa. Tammikuussa 2018 hän palasi Suomeen ja Tutoon.


title: Jarmo Jokila

text: Jokila on pelannut alle 18-vuotiaiden Suomen jääkiekkomaajoukkueessa kuusi ottelua tehoin 1+0=1. Alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa Jokila on pelannut seitsemän ottelua tehoin 5+1=6.


title: Jarmo Jokila

text: Jokilan veli Janne on myös pelannut sekä TPS:ssä että SaiPassa.


title: Cain’s Offering

text:
Cain’s Offering on suomalainen power metal -yhtye. Kokoonpano koostuu tunnettujen suomalaisten yhtyeiden kuten Stratovariuksen ja Sonata Arctican muusikoista. Esikoisalbumi "Gather the Faithful" julkaistiin Euroopassa 28. elokuuta 2009. Kappaleiden sävellyksistä ja sanoituksista vastasi Jani Liimatainen. Toinen studioalbumi "Stormcrow" julkaistiin keväällä 2015.
Studioalbumit


title: Väinö Linnan palkinto

text: Väinö Linnan palkinto on Tampereen kaupunginvaltuuston vuonna 1962 perustamasta Väinö Linnan rahastosta Tampereen kaupunginhallituksen päätöksellä jaettu palkinto ja apuraha vuodesta 1967 lähtien epäsäännöllisin väliajoin etupäässä kertomakirjallisuuden piiriin kuuluvien teosten kirjoittajille. Se on myönnetty vuosina 1967–2016 yhdelletoista kirjailijalle. Markka-aikana palkintorahan suuruus on vaihdellut 20 000 markasta 50 000 markkaan ja euroaikana se on ollut 10 000 €.


title: Suomen Erillisverkot

text: Suomen Erillisverkot on Suomen valtion kokonaan omistama erityistehtäväyhtiö, jonka omistajaohjauksesta vastaa valtioneuvoston kanslia. Erillisverkot tarjoaa konesalipalveluita, tietoliikennepalveluita ja tilannekuvapalveluita viranomaisille ja huoltovarmuuskriittisille toimijoille. Palveluja ovat muun muassa viranomaisradioverkko Virve, kriittisten valvomoiden yhteistyötä tukeva Krivat sekä johtojen ja kaapeleiden sijaintitietoja tarjoava Johtotieto.


title: Suomen Erillisverkot

text: Erillisverkkojen asiakkaita ovat muun muassa puolustusvoimat, poliisi, pelastustoimi, sosiaali- ja terveyssektori, Hätäkeskuslaitos, Rajavartiolaitos, valtion ja kuntien toimijat sekä huoltovarmuuskriittiset yritykset.


title: Suomen Erillisverkot

text: Suomen Erillisverkkojen toimitusjohtaja on Timo Lehtimäki.


title: Suurvaraani

text: Suurvaraani ("Varanus giganteus") on varaanien heimoon kuuluva laji. Suurvaraani on Australian suurin varaani ja maailman neljänneksi suurin lisko komodonvaraanin, krokotiilivaraanin ja juovavaraanin jälkeen. Suurvaraani kasvaa noin kaksi metriä pitkäksi ja painaa noin 15 kilogrammaa. Suurvaraanit syövät hyönteisiä, matelijoita, lintuja, linnunmunia, pieniä nisäkkäitä ja haaskoja.


title: Ässävika

text: Ässävika eli sigmatismi (puhekielessä myös "sammaltaminen" tai "lespaaminen") on puhevika, jossa henkilöllä on vaikeuksia sibilantti s:n ääntämisessä. Yleisintä s-vika on pienillä lapsilla jäänteenä puheenopettelusta. Ilmiönä se on yleinen, mutta suurin osa lapsista oppii äänteen kuitenkin jo ala-asteen aikana puheterapeutin tai muun harjoituksen myötä eikä ongelmia synny. Puhevika voi kuitenkin jäädä pysyväksi ellei sitä pyritä korjaamaan ennen teini-ikää, koska tämän jälkeen ääntöelinten mukauttaminen uuteen äänteeseen on huomattavasti vaikeampaa.


title: Ässävika

text: /s/:n ääntämisen oppimista voidaan edistää, mutta harjoittelussa tulee huomioida myös yksilön oma kehitys. Harvinaisemmissa tapauksissa S-vika voi muiden ääntövaikeuksien tavoin johtua myös vammasta kallon tai ääntöelinten alueella.


title: Kemin Lapin seurakunta

text: Kemin Lapin seurakunta oli historiallinen seurakunta Lapissa. Seurakunta aloitti toimintansa 1673, kun Kemin seurakunta, joka käsitti tuolloin koko Lapinmaan alueen jaettiin Kemin seurakunnaksi ja Kemin Lapin seurakunnaksi. Länsipuoli Lapista jäi Kemin seurakuntaan, kun itäinen puoli Inarista Kuusamoon liitettiin uuteen seurakuntaan.


title: Kemin Lapin seurakunta

text: Kemin Lappi oli alkujaan yksi Ruotsin kuudesta lapinmaasta eli historiallisesta kauppa- ja verotusalueesta Lapissa yhdessä Tornion Lapin, Luulajan Lapin, Piitimen Lapin, Uumajan Lapin ja Ångermanlandin Lapin kanssa.


title: Kemin Lapin seurakunta

text: Seurakunnan keskukseksi suunniteltiin alkuvaiheessa Sompion Lapinkylää, mutta sen asukkaat vastustivat hanketta ja saivatkin estetyksi seurakunnan ja kirkon tulon alueelleen. Kun perustetun seurakunnan etelälaidalle oli muuttanut yhä enemmän uudisasukkaita, vaihtoehdoksi nousi Kuusamo. Gabriel Tuderus nimitettiin Alatornion kirkkoherraksi v. 1682 ja hänen seuraajakseen Kemin Lapin kirkkoherraksi nimitettiin Henrik Cajanus. Hän sai aikaan väliaikaisen kirkon ja papin asunnon rakentamisen nykyisen Kuusamon keskustaajaman lähelle Torangintaipaleelle. Väliaikainen kirkko nousi sinne v. 1687 tai 1688. Kappelin lähelle valmistui myös pappila vuonna 1691, mutta Henrik Cajanus ehti juuri kuolla ennen muuttoa sinne. Virkatalon ensimmäinen asukas oli Samuel Julenius, Etelä-Pohjanmaalta Kuusamoon siirtynyt triviaalikoulun lehtori, joka oli yksinäinen ja perheetön pappismies. Varsinainen kirkko valmistui vihdoin vuonna 1695 suunnilleen nykyisen kirkon paikalle. Seurakunnan nimi muuttui Juleniuksen saadessa vuonna 1692 kirkkoherran valtakirjan. Silloin käytettiin ensimmäisen kerran nimitystä Kuusamon Lapin seurakunta.


title: Kemin Lapin seurakunta

text: Kemin Lapissa on vielä 1800-luvulla puhuttu keminsaamen kieltä.


title: Uskonnon lukutaito

text: Uskontojen lukutaito on uskonnollisten kertomusten sekä perinteisen uskonnollisen kielen tuntemusta ja ymmärtämistä. Globalisoituvassa maailmassa uskontojen lukutaidon merkitys on sanottu kasvaneen, koska globalisaatio lisää vuorovaikutusta ja erilaisten uskontojen välillä ja siirtymistä uskonnosta toiseen.


title: Amphionides reynaudii

text: Amphionides reynaudii on valtamerten äyriäinen, jonka taksonominen asema on pitkään säilynyt arvoituksellisena. Viimeisimpien tutkimusten mukaan se kuitenkin edustanee jonkin katkaravun nuoruusvaihetta.


title: Amphionides reynaudii

text: "A. reynaudii" on parin sentin pituinen planktoneläin, jota tavataan maailman kaikkien trooppisten merten rannikkovesissä. Ulkoisesti sitä on pidetty omalaatuisena siksi, että monet sen ruumiinosista ovat vaikuttaneet surkastuneen osittain tai kokonaan. Toisin kuin muilla äyriäisillä sillä esimerkiksi on vain yksi pari leukaraajoja. Naaraat ja koiraat eroavat monin tavoin toisistaan.


title: Amphionides reynaudii

text: Vuonna 1833 kuvattua "Amphionides"-äyriäistä on aina ollut vaikea sijoittaa kuoriäyriäisten järjestelmään. Alun perin se kuvattiin vain (varhaisena) toukkavaiheena, jolloin se luokiteltiin katkaravuksi. Vuonna 1969 toukka kuitenkin yhdistettiin Zimmerin vuonna 1904 kuvaamaan oletettuun "aikuisvaiheeseen", joka sekin poikkesi kaikista kymmenjalkaisista äyriäisistä (Decapoda) niin paljon, että se vuonna 1973 erotettiin niiden ja krilliäyriäisten (Euphausiacea) rinnalle kolmanneksi lahkoksi Eucarida-ylälahkon sisällä. Tähän lahkoon luettiin vain yksi laji.


title: Amphionides reynaudii

text: Vasta vuonna 2015 "A. reynaudiin" paikka äyriäisten sukupuussa määritettiin DNA-tuntomerkkien perusteella, jolloin se osoittautui sittenkin varsinaisten katkarapujen Caridea-osalahkon jäseneksi, ja siis kymmenjalkaiseksi. Sen lähin määritetty sukulainen kuuluu "Pandalus"-sukuun, ja todennäköisesti kysymyksessä onkin Pandalidae-heimoon kuuluva toukkavaihe. Eri valtameristä havaitut ""A. reynaudii""-äyriäiset saattavat olla eri lajien toukkavaiheita.


title: Will Oldham

text: Will Oldham, eli Bonnie 'Prince' Billy (s. 24. joulukuuta 1970 Louisville, Kentucky) on yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja näyttelijä.


title: Will Oldham

text: Will Oldham aloitti uransa näyttelijänä ja esiintyi muun muassa 17-vuotiaana John Saylesin elokuvassa "Matewan". Ennen nykyistä taiteilijanimeään hän esiintyi erilaisten Palace-nimen variaatioiden alla, kuten Palace, Palace Music, Palace Brothers ja Palace Songs. Hän on vuosituhannen vaihteesta lähtien esiintynyt Bonnie 'Prince' Billyn nimellä.


title: Will Oldham

text: Vuonna 1992 häneltä ilmestyi ensimmäinen levytys, "Ohio River Boat Song" -niminen single. Seuraavana vuonna ilmestyi Palace Brothersin nimellä ensimmäinen kokopitkä levy. Vuosina 1995–1997 Oldham levytti nimellä Palace Music, minkä jälkeen oli vuorossa "Joya" hänen omalla nimellään.


title: Will Oldham

text: Vuonna 1999 ilmestyneen "I See a Darkness" -levyn Oldham levytti Bonnie 'Prince' Billyn nimellä, ja tuota taiteilijanimeä hän onkin sittemmin käyttänyt harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta. Johnny Cash levytti "I See a Darkness" -levyn nimikappaleen myöhemmin omalle -levylleen yhdessä Will Oldhamin kanssa.


title: Will Oldham

text: Oldham on julkaissut levyjä ahkerasti ja näytellyt lähinnä pieniä rooleja independent-elokuvissa. Hänen viimeisin albuminsa "Beware" julkaistiin maaliskuussa 2009.


title: Jugoslavia kesäolympialaisissa 1936

text: Jugoslavia osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 86 urheilijan joukkueella. Maan ainoan mitalin näistä olympialaisista voitti Leon Štukelj, joka saavutti hopeaa telinevoimistelun renkaissa. Kisojen mitalitilastossa Jugoslavia sijoittui jaetulle 25. sijalle.


title: Karen McDougal

text: Karen McDougal (s. 23. maaliskuuta 1971 Merrillville, Indiana) on yhdysvaltalainen valokuvamalli ja Playboy-tyttö.


title: Karen McDougal

text: McDougal oli Playboyn joulukuun 1997 "Playmate of the Month" ja vuoden 1998 Playmate of the Year.


title: Karen McDougal

text: McDougal on tehnyt menestyksekkään mallinuran Playboyssa poseeraamisensa jälkeen. Hän esiintyy myös "Charlien enkelit" -elokuvassa, tosin pienessä sivuosassa.


title: Karen McDougal

text: Karen McDougal on lehtitietojen mukaan ollut jonkinlaisessa sukupuolisuhteessa vuonna 2006 Donald Trumpin kanssa. Hänelle on maksettu suhdetta koskevista tiedoista, mutta tietoja ei ole julkaistu. Maksaja oli mediayhtiö American Media, joka toimi yhteistyössä Trumpin silloisen asianajajan Michael Cohenin kanssa.


title: Ydinfunktio

text: Ydinfunktioihin perustuvat menetelmät ovat algoritmeja, joilla on erityisesti preferenssioppimisen kannalta hyödyllisiä ominaisuuksia. Preferenssioppimisella tarkoitetaan ratkaisujen keskinäisen paremmuuden oppimista.


title: Ydinfunktio

text: Ydinfunktioihin perustuvat muun muassa eräät koneoppimismenetelmät.


title: Wesley Newcomb Hohfeld

text: Wesley Newcomb Hohfeld (8. elokuuta 1879 Oakland, Kalifornia – 21. lokakuuta 1918 Alameda, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen juristi, professori ja oikeusteoreetikko. Hänen vaikutuksensa moderniin käsitykseen (kansalais)oikeuksien luonteesta ja vapauden merkityksestä on ollut huomattava. Osoituksena Hohfeldin panoksesta koko tieteenalansa kehitykseen, hänen mukaansa on nimetty Yalen yliopiston oikeusfilosofian professuuri (Wesley Newcomb Hohfeld Professor of Jurisprudence). Sitä hoitaa nykyään Jules L. Coleman.


title: Wesley Newcomb Hohfeld

text: Hohfeldin uraauurtava teos "Fundamental Legal Conceptions, As Applied in Judicial Reasoning and Other Legal Essays" vuodelta 1919 on koottu postuumisti, pohjautuen hänen kahteen Yale Law Reviewissa julkaistuun artikkeliinsa vuosilta 1913 ja 1917. Hohfeldin systemaattiseen lähestymistapaan nojaavaa, tyhjentävää (epäselväksi kokemansa terminologian kirkastamisesta lähtien) julkaisua pidetään yhtenä analyyttisen oikeusfilosofian perusteoksista.


title: Wesley Newcomb Hohfeld

text: Hohfeld pohtii julkaisuissaan muun muassa omistusoikeuden luonnetta, esimerkiksi sitä miten immateriaalioikeudet, kuten tekijänoikeus eroaa fyysisten esineiden omistusoikeudesta. Hohfeldin perusteellinen työ alan fundamenttien parissa johti muun muassa siihen, että hänen käyttämänsä terminologia vakiintui muidenkin käyttöön ja monista hänen kehittämistään näkemyksellisistä malleista tuli pohja alan jatkokehitykselle.


title: Wesley Newcomb Hohfeld

text: Hohfeld kuoli 21. lokakuuta 1918 siskonsa kotona Alamedassa influenssan aiheuttamaan endokardiittiin. Hän oli kuollessaan vasta 39-vuotias.


title: Wesley Newcomb Hohfeld

text: Wesley Newcomb Hohfeld syntyi taiteelliseen älymystöperheeseen. Hänen isänsä oli saksalainen maahanmuuttaja, pianonsoiton opettaja Edward Hohfeld. Äiti oli nimeltään Rosalie Hillebrand. Hohfeld kävi high schoolin San Franciscossa, jossa hänet havaittiin erinomaiseksi oppilaaksi. Hän jatkoi lakiopintoihin Berkeleyssä sekä Harvardissa. Valmistuttuaan Hohfeld päätyi akateemiselle uralle, jonka aikana hän toimi professorina sekä Stanfordin yliopistossa että Yalessa.


title: Wesley Newcomb Hohfeld

text: Valmistuttuaan Hohfeld avusti lyhyen aikaa Harvard Law Schoolin oikeustieteen professori John Chipman Grayta, kunnes sai 1904 luvan harjoittaa lakia Kalifornian osavaltion tuomioistuimissa. Hän aloitti juristina San Franciscossa Morrison, Cope and Brobeckilla, mutta vaihtoi jo 1905 akateemiseen uraan Stanfordin yliopistossa.


title: Internal Revenue Service

text: Internal Revenue Service (IRS) eli verohallitus on Yhdysvaltojen liittovaltion hallituksen virasto, joka kerää, verottaa ja valvoo maan sisäisiä veroja. Sillä on edustus Yhdysvaltain valtiovarainministeriön osaston sisällä, ja se on vastuussa liittovaltion verolain tulkinnasta ja soveltamisesta.


title: Internal Revenue Service

text: Presidentti Abraham Lincoln perusti viraston heinäkuussa 1862, ja sen nykynimi otettiin käyttöön 9. heinäkuuta 1953. Virastoa on organisoitu uudelleen 1950- ja 1990-luvuilla. Viraston päämaja sijaitsee Washingtonissa, ja sillä on yli 80 000 työntekijää.


title: Fallout: New Vegas

text: Fallout: New Vegas on vuonna 2010 ilmestynyt toimintaroolipeli, joka on osa "Fallout"-pelisarjaa. Pelin on kehittänyt Obsidian Entertainment, joka koostuu osittain entisestä Black Isle Studiosista, joka kehitti muun muassa sarjan aiemmat pelit "" ja "Fallout 2". Peli ilmestyi 19. lokakuuta 2010 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Pelin ensimmäinen traileri julkaistiin 4. helmikuuta 2010. "New Vegas" ei ole suora jatko-osa "Fallout 3:"lle, vaikka sijoittuukin samaan pelimaailmaan ja sisältää runsaasti yhtäläisyyksiä. Peli käyttää pieniä muutoksia lukuun ottamatta täysin samaa pelimoottoria kuin edeltäjänsä.


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout: New Vegas" alkaa vuodesta 2281, neljä vuotta "Fallout 3":n ja 41 vuotta "Fallout 2":n jälkeen. Pelaaja on nimetön lähetti (engl. "Courier"), joka kantaa arvokasta lähetystä. Lähetyksen arvon johdosta Benny-niminen mies ryöstää, ampuu ja hautaa lähetin erään kylän hautausmaalle. Lähetti kuitenkin selviää hengissä, ja robotti nimeltään Victor kaivaa hänet ylös. Kuriiri lähtee kiertämään Mojaven aavikkoa tarkoituksenaan selvittää Bennyn olinpaikka, motiivit ja kostaa tälle. Matkan varrella asiat siirtyvät yhä suurempaan mittakaavaan ja kuriiri huomaa olevansa keskellä jotain paljon suurempaa kuin kostoretki.


title: Fallout: New Vegas

text: Vaikuttavan ohjuspuolustusjärjestelmän ansiosta ydinsodasta lähes vahingoittumattomana selvinnyt Las Vegas tunnetaan post-apokalyptisessä Yhdysvalloissa nimellä ”New Vegas”, jota hallitsee mysteerinen Mr. House robottiarmeijoineen. New Vegasista ja lähistöllä sijaitsevasta Hooverin padosta ovat kiinnostuneet myös New California Republic (NCR) ja Caesar’s Legion. Demokratian, lain ja järjestyksen arvoille perustettu NCR on voimakkain ryhmittymä Yhdysvaltain länsirannikolla. Coloradojoen itäpuolista aluetta hallitseva Caesar’s Legion on ottanut vaikutteita antiikin Roomasta, ja se muun muassa hyväksyy orjuuden. Pelaaja voi päättää onko NCR:n, Caesar’s Legionin, Mr. Housen vai Yes Man -nimisen tekoälyrobotin puolella, minkä mukaan pelin loppuratkaisu määräytyy.


title: Fallout: New Vegas

text: Vaikka arvostelijat totesivat pelin julkaisuversion olevan täynnä ohjelmointivirheitä, peli on saanut pääasiallisesti myönteisiä arvioita.


title: Fallout: New Vegas

text: Peli on voittanut Golden Joystick Awards -palkinnon "RPG of the Year" -kategoriassa.


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout: New Vegasissa" on myös uusi Hardcore mode, joka tekee pelaamisesta realistisempaa ja intensiivisempää. Pelaaja ei saa terveyspisteitä takaisin saman tien, vaan kun käyttää lääkepakkauksen, terveyspisteitä palautuu tietty määrä per sekunti. Määrä riippuu siitä, kuinka paljon on tiettyä lääkettä käyttänyt. Lisäksi hardcore modessa myös ammuksilla on paino.


title: Fallout: New Vegas

text: Peliin julkaistu lisäsisältö:


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout – Project Brazil" on modi, joka luo kokonaan uuden kampanjan itse pelin kampanjan rinnalle. Kampanja alkaa siitä, että pelaaja on Vault 18 -nimisen ydinsuojan asukas ja voittaa Vaultin jalkapallokilpailun. Siitä peli etenee jaksoittain joko syrjäytyneenä nörttinä tai suosittuna urheilijana. Myöhemmin selviää, että Vault 18 onkin Enclaven eli Yhdysvaltain hallituksen koe. Pelaaja pakotetaan lähtemään Vaultista ulkomaailmaan, jossa peli etenee vapaamaailmatyylisesti.


title: Fallout: New Vegas

text: "Fallout – Project Brazil" on yksi "Fallout: New Vegasin" suosituimmista modeista. Siitä on yritetty tehdä mahdollisimman samankaltainen kuin ensimmäisestä "Fallout"-pelistä.


title: Proms-festivaali

text: Proms-festivaali (The Proms, muodollisemmin The BBC Proms tai The Henry Wood Promenade Concerts presented by the BBC) on vuosittainen kahdeksan viikkoa kestävä klassisen musiikin konserttien sarja Lontoossa. Vuonna 1895 aloitettu kesätapahtuma käsittää tätä nykyä yli 70 konserttia Royal Albert Hallissa, sarjan kamarimusiikkia Cadogan Hallissa, puistokonsertteja ympäri Britanniaa viimeisenä iltana ("Last Night of the Proms") sekä erilaisia koulutus- ja lastentapahtumia. Vuonna 2009 konserttien kokonaismäärä saavutti ensi kertaa sadan rajan. Taidemusiikin saralla Jiří Bělohlávek on luonnehtinut Promsia "maailman laajimmaksi ja demokraattisimmaksi musiikkifestivaaliksi".


title: Si Griffis

text: Silas Seth (Si) Griffis (s. 22. syyskuuta 1883 Onaga, Kansas, Yhdysvallat - k. 9. heinäkuuta 1950 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) oli kanadalainen jääkiekkoilija joka voitti Stanley Cupin kahdesti, vuonna 1907 Kenora Thistlesissä ja vuonna 1915 Vancouver Millionairesissa. Hän pelasi urallaan 154 aikuisten ottelua joissa teki 84 maalia. Griffis valittiin Hockey Hall of Fameen heinäkuussa vuonna 1950, hetkeä ennen kuolemaansa.


title: Earl Nightingale

text: Earl Nightingale (12. maaliskuuta 1921 Los Angeles, Kalifornia – 25. maaliskuuta 1989) oli yhdysvaltalainen motivaatiovalmentaja ja radionäyttelijä.


title: Earl Nightingale

text: Nightingale liittyi merijalkaväkeen 17-vuotiaana, ja oli sijoitettuna USS Arizonalle Pearl Harborin hyökkäyksen aikana joulukuussa 1941. Kaikkiaan laivalla oli 88 merijalkaväen sotilasta, joista 15 säilyi hengissä. Sodan jälkeen Nightingale pääsi KTAR-radioasemalle Phoenixiin, jolta hän siirtyi CBS:lle, jossa hän sai pääroolin nuorten seikkailusarjassa "Sky King".


title: Earl Nightingale

text: Nightingale osti vakuutuksia välittävän agentuurin, jonka myyntimiehille hän piti joka viikko kannustuspuheen. Nightingalen suunniteltua kahden viikon lomaa, toimistopäällikkö epäili myynnin laskevan, koska puheet jäisivät pitämättä. Nightingale päätti tallentaa puheensa äänilevylle, jota voitaisiin käyttää hänen poissa ollessaan. Hänen palattuaan useat levyn kuulleet halusivat siitä kopion itselleen. Kiinnostus levyyn oli niin suurta, että lopulta Nightingale turvautui Lloyd Conantiin, joka omisti pienen postimyyntiliikkeen. Yhdessä he perustivat Nightingale-Conant Corporation of Chicagon, joka oli ensimmäisiä yrityksiä alallaan. Nightingalen levystä, " The Strangest Secret", tuli ensimmäinen levy lajissaan, jota on myyty kultalevyyn oikeuttava määrä.


title: Earl Nightingale

text: Nightingale teki myös yli 40 vuoden ajan radio-ohjelmaa "Our Changing World", jota esitettiin yli 30 maassa.


title: Benjamin Ståhlberg

text: Jaakko Benjamin Ståhlberg (16. elokuuta 1859 Pielavesi – 12. marraskuuta 1915 Kuopio) oli kuopiolainen lehtori, luonnontieteilijä ja museomies.


title: Benjamin Ståhlberg

text: Ståhlbergin vanhemmat olivat Pielaveden kirkkoherra, rovasti Karl Henrik Ståhlberg (1799–1878) ja Anna Sofia Wenell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1880 Kuopion lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1887. Stählberg toimi matematiikan ja luonnontieteiden lehtorina ja viimeksi hän oli lehtorina vuodesta 1902 alkaen suomalaisessa tyttökoulussa Kuopiossa. Ståhlberg oli naimisissa vuodesta 1889 Naemi Sofia Thermanin kanssa.


title: Benjamin Ståhlberg

text: Ståhlberg toimi myös Kuopion Luonnon Ystäväin Yhdistyksen puheenjohtajana. Tässä roolissa hän vaikutti merkittävästi erityisesti yhdistyksen 20. helmikuuta 1897 perustaman Kuopion luonnontieteellisen museon kehittymiseen. Kyseinen museo katsotaan perustetun Ståhlbergin kolmen pöllön lahjoituksen myötä.


title: Benjamin Ståhlberg

text: Ståhlberg valittiin aikanaan myös puheenjohtajaksi kansantalovaliokuntaan, jonka tehtäväksi annettiin Kuopion museorakennuksen suunnitteleminen. Vuonna 1907 Kuopion Snellmaninpuiston reunaan valmistuikin linnamainen Kuopion museo, joka on edelleen alkuperäisessä käyttötarkoituksessaan. Siellä ovat Kuopion luonnontieteellisen museon ja Kuopion kulttuurihistoriallisen museon näyttelytilat.


title: Benjamin Ståhlberg

text: Lehtorina fil. kand. Ståhlberg toimi muun muassa Kuopion kauppakoulussa, jossa hän opetti laskentoa (1888–).


title: Stephanie Parker

text: Stephanie Parker (29. maaliskuuta 1987 – 18. huhtikuuta 2009 Pontypridd) oli brittiläinen näyttelijä.


title: Stephanie Parker

text: Stephanie tunnettiin ehkä parhaiten Stacey Weaverina BBC-kanavan Belonging -draamasarjasta, jossa hän näytteli seitsemän vuotta. Belonging -draamasarjan tekeminen lopetettiin vuoden 2009 alussa ja sen viimeinen jakso esitettiin Englannissa kaksi päivää ennen Parkerin kuolemaa.


title: Stephanie Parker

text: 22-vuotias Parker teki ilmeisesti itsemurhan, sillä ohikulkija löysi hänet 18. huhtikuuta 2009 hirttäytyneenä kotinsa läheiseltä pellolta. Poliisi ei epäile kuolemaan liittyvän rikosta.


title: Morot

text: Morot on Filippiinien muslimiväestölle annettu nimi. Morot ovat suurin ei-kristitty filippiiniläisryhmä ja heihin luetaan useita erikielisiä etnisiä ryhmiä. Morot edustavat 5,25 % koko filippiiniläisväestöstä vuoden 2005 väestönlaskennan mukaan. Nimitys "moro" on peräisin ajalta, jolloin Filippiinit kuuluivat Espanjaan, jossa muslimiväestöä kutsuttiin maureiksi.


title: Morot

text: Morot ovat vaatineet autonomiaa Etelä-Filippiinien saarille. He aloittivat vuonna 1967 aseellisen konfliktin itsenäisyyden saavuttamiseksi. Vuonna 1989 Mindanaon saarelle perustettiin Mindanaon autonominen muslimialue. Konflikti kuitenkin jatkui vuoteen 2014 jolloin sovittiin aseiden laskemisesta ja laajemman autonomisen Bangsamoron alueen muodostamisesta.


title: Johan Magnus Lupaeus

text: Johan Magnus Lupaeus valittiin vastaperustetun Tuusulan seurakunnan ensimmäiseksi kirkkoherraksi eli pastoriksi 1654. Hän oli aiemmin toiminut Hämeenlinnan vuonna 1639 perustetun kaksiopettajaisen lastenkoulun rehtorina ja vuodesta 1644 lähtien Tuusulan kappalaisena. 1653 mainitaan kenraalikuvernööri Pietari Brahen suositelleen häntä kirkkoherraksi näiden aikaisempien toimiensa perusteella. Seurakunnan erottamiseen Sipoon seurakunnasta vaikutti olennaisesti Vanhakylän kartanon isäntä, ratsumestari Nils Stålhana.


title: Johan Magnus Lupaeus

text: Ensimmäinen kirkkoherra joutui kirjaimellisesti käymään olemassaolon taistelua, kun pappila oli raivattava viljelykseen autiotiloista ja papinmaksujen keruu oli vaikeaa seurakunnan perustamisen aiheuttaman vastarinnan vuoksi.


title: Johan Magnus Lupaeus

text: 1644 kappalainen Johannes pyysi käräjätodistusta autiotilasta, jonka hän halusi ottaa viljelykseensä. Kyseessä oli Heikki Tuomaanpojan maakirjaan merkitty puolen manttaalin autiotila, joka oli ollut 13 vuotta viljelemättä. Kappalainen lienee elänyt suuressa taloudellisessa ahdingossa, sillä 1652 hän otti viljelykseensä toisenkin autiotilan Tuusulasta. Tila oli ollut 20 vuotta autiona ja maaherra myönsi sille 6 vuoden verovapauden. Autiotilan kunnostamisessa ei kappalainen joutunut yksin ahkeroimaan, vaan pitäjäläiset auttoivat peltotöissä ja rakentamisessa.. Pappilaan oli 1645 rakennettu tupa, kamari ja sauna, mutta myöhemmin kuntalaisia piti patistaa töihin. 1663 muistutettiin käräjillä tuusulalaisia pappilan korjauksesta ja piti lahelaisille, keravalaisille ja hyryläläisille antaa muistutus riihen rakentamisesta. Työn tekemiselle määrättiin uhkasakko.


title: Johan Magnus Lupaeus

text: Lupaeus kuoli 1680. Yhdeksän vuotta myöhemmin 1689 viranomaiset havaitsivat, ettei kruunu ollut saanut vuodesta 1631 lainkaan osuuksiaan Vanhankylän ratsutilan kymmenyksistä. Kun maaherra sitten vaati takautuvasti maksuja, Vanhakylän perilliset väittivät maksaneensa kymmenykset kirkkoherralle yhdessä tämän osuuden kanssa ja samalla perilliset väittivät kirkkoherran pitäneen kruunun osuuden itsellään. Lupaeuksen perilliset haastettiin oikeuteen. Vastaamassa olivat vävyt kirkkoherra Cramerus, kihlakunnankirjuri Juho Matinpoika ja kihlakunnankirjuri Wijkman. Jälkimmäisen laatimassa selvityksessä kruunun saatavien anastus kiistettiin, mutta siitä huolimatta Lupaeuksen perilliset tuomittiin talvikäräjillä 1691 maksamaan kymmenykset kappalaisen kirkkoherrakaudelta.


title: Johan Magnus Lupaeus

text: Johan Magnus Lupaeuksen puoliso oli Maria Michelsdotter. Heidän lapsiaan olivat:


title: Arsim Gashi

text: Arsim Gashi (s. 6. joulukuuta 1983) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Kaudella 2009 hän pelasi Veikkausliigassa IFK Mariehamnin joukkueessa. Hän on 191 senttimetriä pitkä ja painaa 87 kilogrammaa.


title: Arsim Gashi

text: Kaudella 2008 Gashi pelasi Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Motala AIF:n joukkueessa ja teki 14 maalia. Vuonna 2009 hän solmi IFK:n kanssa kolmivuotisen sopimuksen.


title: Volgan lautturien laulu

text: Volgan lautturien laulu on venäläinen kansanlaulu, jonka on merkinnyt muistiin Mili Balakirev. Suomalaiset sanat siihen on tehnyt Sauvo Puhtila. Osa laulusta on esitettynä Civilization -pelissä, jossa kappale on venäläisten tunnusmusiikkina heidän diplomatiatilassaan.


title: Georgius Andreae Kyander

text: Georgius Andreae Kyander oli vastaperustetun Ristiinan seurakunnan ensimmäinen kirkkoherra ja ensimmäisen suomenkielisen ruumissaarnan laatija.


title: Georgius Andreae Kyander

text: Kun Pietari Brahen puoliso Kristina Stenbock oli 1649 rakennuttanut kirkon Brahe-linnan kartanoon, muodostettiin Ristiinan seurakunta liittämällä siihen osa Pellosniemen nimismieskuntaa. Ensimmäinen kirkkoherra Kyander oli toiminut kappalaisena Mikkelissä vuodesta 1639.


title: Georgius Andreae Kyander

text: Mikkelin vuosina Kyanderin pellot tuottivat sen verran hyvin, että viljaa riitti myytäväksi. 1639 maltaita toimitti seudulla eniten myyntiin Ristiinan Pekka Rahikainen ja kappalainen Kyander, kolme tynnyriä kumpikin.


title: Georgius Andreae Kyander

text: Vaikka koulutus oli hyvin kallista, Kyander sai kaksi poikaansa koulutetuksi Tarton yliopistossa. Julkaisi 1654 Turussa "Ruumissaarna Brahelinnan foudin Johan Bomgardin hautamises", jota Yrjö Blomstedt kuvaa suomenkielisen henkilöhistoriallisen kirjallisuuden esikoiseksi.. Kyander vastasi tekstistä ja omaiset painokustannuksista. Julkaisi myös ruumissaarnan J.Blomfårdille "En christeligh lijk-predikan: J. Bomgård, 1653. Åbo 1654"


title: Georgius Andreae Kyander

text: Puoliso: Agneta, Ruokolahden kappalaisen Olavi Iivanaisen eli Olavus Johanniksen ja tämän vaimon Agneta Larsintyttären tytär. Heidän lapsiaan olivat:


title: Annamari Marttinen

text: Annamari Marttinen (s. 19. syyskuuta 1960 Lappeenranta) on suomalainen kirjailija.


title: Annamari Marttinen

text: Marttiselta on ilmestynyt kahdeksan romaania: "Valkoista pitsiä, mustaa pitsiä" (2002), "Mistä kevät alkaa" (2005), "Veljeni vartija" (2007), "Kuu huoneessa" (2009), "Ero" (2011) "Mitä ilman ei voi olla" (2013), "Vapaa" (2015) ja "Törmäys" (2016). Esikoisromaanin kustansi Otava, muut on julkaissut Tammi. Marttisen kirjojen päähenkilöt ovat yleensä naisia, jotka joutuvat etsimään omaa identiteettiään ulkopuolelta tulevien paineiden puristuksessa.


title: Annamari Marttinen

text: Marttinen valmistui ylioppilaaksi Lappeenrannan Lauritsalan lukiosta vuonna 1980. Hän opiskeli englantia ja saksaa Heidelbergin yliopistossa Saksassa vuosina 1981–1982 sekä Joensuun yliopiston alaisessa Savonlinnan kääntäjäkoulutuslaitoksessa vuosina 1982–1986. Hänellä on humanististen tieteiden kandidaatin tutkinto. Marttinen on käynyt lisäksi myös tiedotuslinjan Jamilahden kansanopistossa Haminassa.


title: Annamari Marttinen

text: Kirjailijantyönsä ohella hän toimii suomenkielen opettajana turvapaikanhakijoille vastaanottokeskuksessa sekä kirjoittamisen ohjaajana.


title: Annamari Marttinen

text: Annamari Marttinen asuu Lappeenrannassa. Hänellä on neljä lasta.


title: Annamari Marttinen

text: Esikoisromaanissa "Valkoista pitsiä, mustaa pitsiä" (2002) aiheena on kriisi, jonka nainen kokee äidiksi tulon jälkeen. Kirjan keskeinen teema ovat myös luulot ja odotukset toisia ihmisiä kohtaan.


title: Annamari Marttinen

text: "Mistä kevät alkaa" (2005) -romaanin päähenkilö on nelikymppinen Leila. Samana päivänä kun Leilan tytär pääsee ylioppilaaksi, hänen äitinsä joutuu hoitolaitokseen nopeasti edenneen Alzheimerin taudin vuoksi. Kirjailijan itsensä mukaan yksi romaanin teemoista on kysymys siitä, milloin jokin asia on tapahtunut, mistä pisteestä kaikki alkoi. Toinen teema on luopuminen. Samalla kun Leila joutuu tavallaan oman äitinsä äidiksi, hän joutuu luopumaan lapsestaan, joka on kasvanut aikuiseksi.


title: Annamari Marttinen

text: "Veljeni vartija" (2007) kertoo Tarusta, jonka isoveli Sakke on jo nuorena ajautunut käyttämään huumeita. Kun Taru alkaa odottaa lasta, hän haluaa ottaa selvää, mitä hänen veljelleen on tapahtunut. Taru löytääkin veljensä ja saa kuulla, että tämä käy terapiassa käydäkseen läpi sekä sisarusten välisiä tunteita että heidän vanhempiensa käyttäytymistä. Sakke on ollut perheen musta lammas, kun taas Taru on miellyttänyt ja yrittänyt olla täydellinen. Taru heittäytyy huumeidenvastaiseen vapaaehtoistyöhön, mutta uuvuttaa itsensä. Lopulta hän ymmärtää, ettei ole veljeään kummempi.


title: Annamari Marttinen

text: "Kuu huoneessa" (2009) kertoo perheenäidistä, joka kiinnostuu erilaisista uskomushoidoista.Päähenkilö on nelikymppinen Katja, joka on joutunut luopumaan urahaaveistaan lasten takia. Hän alkaa etsiä apua onnettomaan elämäänsä muun muassa luontaistuotteista, reikihoidoista ja enkeliterapiasta. Jukka Koskelaisen mukaan romaani ei ole psykologisesti kovin syvällinen, mutta Katja on silti henkilöhahmona elävä ja koskettava.


title: Annamari Marttinen

text: "Ero" (2011) kertoo avioerosta kolmen lapsen äidin näkökulmasta. "Etelä-Saimaan" arvostelijan Sari Pullisen mukaan romaani on rehellinen ja kuvaa avioeroprosessia ”kirurgisen tarkasti”"."Savon Sanomien" arvostelussa Rauha Kejonen kuvaa romaania viihdekirjaksi, jonka loppu on arvattavissa ja josta puuttuu syvyys. Asioiden käsittely jää pinnalliseksi ja muut kuin päähenkilöperheeseen kuuluvat ihmiset on kuvattu persoonattomasti.


title: Annamari Marttinen

text: "Mitä ilman ei voi olla" (2013) on kuvaus kolmiodraamasta


title: Annamari Marttinen

text: Vapaa (2015) kertoo irakilaisen turvapaikanhakijan selviytymisestä turvapaikkaprosessissa vastaanottokeskuksessa Suomessa.


title: Uudissana

text: Uudissana eli neologismi on tietoisesti luotu tai hiljattain kieleen tullut sana. Kuitenkaan kaikki kieleen tulleet uudet sanat eivät varsinaisesti ole uudissanoja vaan tilapäisiä luomuksia, jotka täyttävät hetkellisen ilmaisutarpeen Uudissana on kyseessä vasta silloin kun sana vakiintuu yleisemmin tiettyä käsitettä kuvaamaan.


title: Uudissana

text: Muuttuvaisia ovat jokapäiväiseen elämään ja kulttuurin ilmiöihin liittyvät sanat, jotka kertovat kehityksestä: tekniikasta ja tieteestä, yhteiskunnasta, elämäntavasta, ruoasta, urheilusta, musiikista ja erilaisista harrastuksista. Kun maailma muuttuu ja kehittyy, myös kieli ja sanasto muuttuvat.


title: Uudissana

text:
Uudissanat kertovat paljon siitä, mitä viime aikoina on tapahtunut ja mikä ihmisiä on puhuttanut. Esimerkiksi Euroopan unioni on tuonut paljon uusia sanoja kieleen sekä ennen että jälkeen liittymisen: puhutaan "lobbauksesta", "eurokratiasta", "mepeistä" ja "direktiiveistä". Luonnonmullistusten myötä taas harvinaiset erikoisalan termit, kuten "tsunami", voivat yleistyä kaikkien tietoisuuteen.
Sanojen käyttöön liittyy paljon muutoksia: puhekieliset sanat muuttuvat yleiskielisiksi, epäviralliset virallistuvat, leikillisinä pidetyt sanat saattavat ajan mittaan muuttua yleiskielisiksi. "Uusavuton" ja "työnarkomaani" eivät ole enää leikillisinä pidettyjä sanoja vaan täysin yleiskieleen sopeutuneita. Jos kielen sanaston muutoksia ei otettaisi huomioon esimerkiksi sanakirjoissa, kirjakieli jähmettyisi aikojen saatossa ja puhuttu ja kirjoitettu kieli etääntyisivät toisistaan liikaa.


title: Uudissana

text: Eräät aikakauslehdet ilmoittavat keskittyvänsä "julkkisviihteeseen", vaikka jotkut saattavat pitää lehtien sisältöä "raatelujournalismina" tai "lööppisaastana". "Aikuisviihde" on taas kehitelty "pornolehtiä" ja -"elokuvia" pehmeämmäksi ilmaukseksi. "Julkkis"- ja "aikuisviihde" on siis luotu peitteleviksi ja kaunisteleviksi kiertoilmauksiksi, jotka mahdollistavat markkinoinnin entistä laajemmalle yleisölle. Suhtautumisen ja asenteiden muututtua on uudissanoja luotu myös korvaamaan ennestään halventavia tai loukkaavia ilmauksia. Harva käyttää vanhainkodista enää loukkaavaa nimitystä "vaivaistalo", joka kuitenkin aikanaan on ollut käytössä.


title: Uudissana

text: Samalla kun uudissanoja jatkuvasti syntyy, niitä myös poistuu kielestä. Jotkin aikoinaan uudissanoiksi luokitellut ja runsaassakin käytössä olleet sanat saattavat lopulta osoittautua lyhytikäisiksi. Vakiintuneet sanat katoavat jokapäiväisestä käytöstä, jos niitä tarkoittavat asiat katoavat, elleivät sanat sitten saa uusia merkityksiä. Sanan katoaminen ei kuitenkaan tarkoita sitä, ettei se voisi vielä joskus tulla uudissanaksi, sillä varastoitujakin sanoja voidaan tarvita uudelleen.


title: Uudissana

text: Uudismuodoste on joko tietoisesti luotu tai kieleen spontaanisti syntynyt yhdyssana tai johdos. Tavallisin tapa uuden ilmauksen luomiseksi on muodostaa yhdyssana. Esimerkiksi "eurokriittinen" on Euroopan unioniin kielteisesti tai vähintäänkin kriittisesti suhtautuva henkilö. Uudissanoina tavataan myös sellaisia yhdyssanoja, joiden merkitystä on vaikeampi ymmärtää, jos on ollut Suomesta kauan poissa ja seurannut uutisia vain satunnaisesti. Esimerkiksi "kettutyttö" on merkitykseltään vaikeampi ymmärtää, vaikka sanoina "kettu" ja "tyttö" olisivatkin tuttuja. Sanan ymmärtääkseen täytyy tietää, että nimitys alun perin tarkoitti tyttöjä, jotka vapauttivat tarhakettuja eläinten vapausliikkeen nimissä.


title: Uudissana

text: Uusien sanojen muodostaminen johtamalla eli muodostamalla jo olemassa olevista sanoista uusia erityisten johtimien avulla on myös melko yleistä.. Käytännössä mistä tahansa sanasta voidaan muodostaa adjektiivi johtimilla "-mainen/-mäinen" tai "-lainen/-läinen" ("tonttumainen, hytösläinen"), mutta vasta johdoksen vakiinnuttua yleisemmin tiettyä käsitettä ilmaisemaan katsotaan sana uudissanaksi. Myös mistä tahansa verbistä voidaan muodostaa substantiivi käyttämällä johdosta -"ja/jä" ("leikkijä, laulaja"). Uudissanoiksi lasketaan erikoistuneen merkityksen saaneet johdokset, jotka ovat sellaisina yleistyneet, kuten "oppija" ja "osaaja".


title: Uudissana

text: Kuten sanat yleensä, myös johtimet ovat alttiita muodin vaikutukselle. 1970-luvun loppupuolella erityisen muodikas oli -"e"-päätteinen substantiivi ("päihde, raikaste, vaje"). 2000-luvulle tultaessa uusi muotijohdostyyppi on saatu ominaisuudennimistä, kuten "tyttöys", "toiseus" ja "naiseus". Tällaisia sanoja on paikoin arvosteltu kömpelöiksi ja kielenvastaisiksi. Edellä mainittujen sanojen vastakohtana pidetään arkityylisiä, slangijohdoksiksi luokiteltavia sanoja, kuten "lenkkarit" ("lenkkitossut") ja "eskari" ("esikoulu"). Näitäkin on arvosteltu ja väitetty kielen rappeutuvan arkisten ilmauksien takia.


title: Uudissana

text: Vain harvoin uudissanoja luodaan täysin "tyhjästä", mutta viron kielenuudistusliikkeessä 1920-luvulla luotiin jonkin verran tekosanoja, sillä liikkeen johtohahmon Johannes Aavikun (1880–1973) mukaan tekosanojen luominen oli paras ja rikkain sanainmuodostuskeino. Puhtaimmat tekosanat luotiin yhdistelemällä äänteitä ("veenduma"). Toiseksi voitiin jäljitellä vieraan kielen sanaa, mutta lopputuloksen oli muistutettava virolaista sanaa ("lünk" ’aukko’ < saks. "Lücke"; "reetma" ’pettää’ < saks. "verraten"). Lisäksi voitiin käyttää niin sanottuja sanataskuja: yhdisteltiin kielen sanoja äänteittäin ("hõir" ’voitonriemastus’ < "hõiskama" + "rõõm"). Aavikun sepittämistä 300 vartalosta on nykyään käytössä n. 30–40 kpl.


title: Uudissana

text: Tällaisia sanoja ei välttämättä tunnista uudissanoiksi muutoin kuin niiden käyttöyhteyden perusteella. Näistä sanoista voisi käyttää myös nimitystä uusiosanat, koska ne ovat kierrätyksen myötä uudessa käytössä (esimerkiksi "budjettiriihi").


title: Uudissana

text: Sanojen merkitykset voivat laajentua ja väljentyä, jolloin vanhasta sanasta tulee uudissana sen laajentuneen merkityksen perusteella . "Itsemurhalentäjä" on aikaisemmin yhdistetty toisen maailmansodan japanilaisiin kamikazelentäjiin, mutta merkitys on lähihistorian tapahtumien myötä laajentunut yleensä lentäjään, joka tarkoituksellisesti ohjaa ilma-aluksensa törmäämään toiseen alukseen tai muuhun kohteeseen. Merkityksen laajentumisesta kertoo myös verbin "lukea" käyttö. Kirjoitetun tekstin ymmärtämisen lisäksi lukemisella viitataan kuvien lukemiseen ja urheilijoiden "pelinlukutaitoon". Lisäksi koko Suomen kansalta edellytetään "internet-lukutaitoa".


title: Uudissana

text: Kieleen syntyy uutta ainesta myös siten, että vanhat sanat saavat uusia merkityksiä. Tavallisten, arkisten sanojen merkitys voi muuttua yhteiskunnan muuttuessa. "Mäyräkoira" tarkoittaa alkuperäisen merkityksensä lisäksi myös pitkää, kahdentoista pullon kartonkipakkausta. Ennen "arkipäivä" tarkoitti muuta kuin pyhä- tai juhlapäivää eli päiviä maanantaista lauantaihin; nykyään arkipäiviksi katsotaan viikonpäivät maanantaista perjantaihin. Lintuharrastajien erikoiskielessä "bongaaminen" tarkoittaa sitä, että "bongaaja" menee katsomaan lintua, josta on tehty havainto. Yleiskielessä bongaaminen on kuitenkin vakiintunut havaintojen tekemiseksi. Sanoilla voi siis olla sekä erikoiskielinen että yleiskielinen merkitys.


title: Uudissana

text: Merkityksenmuutossanojen lisäksi osa muistakin kieleen tulevista sanoista saadaan valmiina. Sitaattilainat eivät ole varsinaisia uudismuodosteita vaan hiljattain kieleen tulleita sanoja, jotka on lainattu sellaisenaan toisesta kielestä, usein englannista ("happy hour", "city", "stand up", "live"). Niitä liitetään yhdyssanan osaksi ("citykarhu") ja niistä johdetaan uusia sanoja ("shoppailla", "kanneltaja"), jolloin kyse on jo varsinaisista uudismuodosteista. (Eronen 2007: 28.) Useimmat lainasanat on kuitenkin mukautettu suomen kieleen siten, että kirjoitusasu vastaa ääntämystä ("appelsiini, vokkipannu"). Uudissanoja muodostuu myös suoraan toisesta kielestä käännetyistä sanoista eli käännöslainoista ("mediaseksikäs, sohvaperuna, kotisivu").


title: Uudissana

text: Yhdistelmäsanassa eli kontaminaatiossa kaksi sanaa kietoutuu yhdeksi muodostaen uudissanan, kuten sanoissa "eurokraatti" ja "kimurantti". Yhdistelmäsanoja syntyy tiedostamattomasti tai vahingossa, usein vitsin tai huvituksen vuoksi, mutta myös asiallisiin yhteyksiin, kuten "mekaniikan" ja "elektroniikan" yhdistävässä tieteenalassa ja sanassa "mekatroniikka". Uudissanoja on saatu monista tutkintonimikkeistä yhdistelemällä vieraita kieliä ja usein kreikkalaisperäisten tittelisanojen sananloppuja: "tradenomi, agronomi, restonomi".


title: Uudissana

text: Uudissanoja syntyy myös eri tavoin lyhentämällä: "kuntourheilusta" puhuttaessa käytetään sanaa "kuntoilu" ja "voimalaitokset" tunnetaan nykyisin "voimaloina". Sellaiset lyhenteet kuin "ale" (alennusmyynti) ja "mikro" (mikroaaltouuni) ovat vakiinnuttaneet asemansa uudissanoina. Kielessä aiemmin esiintymättömiä, täysin uusia sanoja syntyy sellaisista lyhenteistä, joissa on mukana osia kahdesta tai useammasta sanasta. Tällaisia ovat "luomu" (luonnonmukainen), "sava" (sairausvakuutus) ja "lyhki" (lyhytkestoinen kirurgia). Uudissanoiksi luetaan lyhenteestä MEP (Member of European Parliament) muodostunut "meppi", ALV:stä muodostettu "alvi" sekä AIDS:sta muotoutunut "aids".


title: Uudissana

text: Jotkin sanat ovat aikaisemmin olleet erisnimiä ja muuttuneet sittemmin yleiskäsitteiksi. Esimerkiksi lainasana "paparazzi" (sala- ja sensaatiokuvaaja) on peräisin Federico Fellinin elokuvasta "Ihana elämä" (1960), jossa esiintyi Paparazzo-niminen valokuvaaja. Sanaliiton osana voi olla erisnimi ("Turun tauti"), joka myöhemmin käsitteen yleistyessä saatetaan kirjoittaa pienellä alkukirjaimella ja yhteen ("ruotsinlaiva"). Säännöstä poikkeaa kuitenkin lääketieteessä vallitseva käytäntö, jonka mukaan isolla alkukirjaimella kirjoitetaan sairauksia tarkoittavien sanaliittojen erisnimet ("Alzheimerin tauti"). Uudissanoja voi syntyä myös erisnimistä johtamalla ("impivaaralaisuus, lestadiolaisuus").


title: Uudissana

text: Tavallisimmin uudissanat syntyvät juuri siellä, missä niitä käytetään: uutistoimistoissa, toimituksissa, tiedeyhteisöissä ja eri harrastusten ja erikoisalojen piirissä. Kielen ammattilaiset esimerkiksi Kielitoimistossa eivät sepitä sanoja päätyökseen, vaikkakin siellä tutkitaan, kerätään ja vertaillaan sanoja sekä otetaan niihin kantaa. Joskus uudissanoja tosin luodaan Kielitoimistossakin, kuten verbi "kotouttaa" vierasperäisen "integroimisen" vastineeksi. Lisäksi erikoisalojen sanastoa kehittävät alojen ammattilaiset yhdessä kielen asiantuntijoiden kanssa.


title: Uudissana

text: Joitakin sanoja suomen kieleen on saatu myös sanakilpailujen kautta. Suomalaiset ovat innokkaita sananluojia osallistumalla vilkkaasti sanakilpailuihin ja sanoista viriäviin keskusteluihin. Sanakilpailujen avulla suomen kieleen on saatu esimerkiksi "mainos" "reklaamin" tilalle (1930-luvulla) ja suomenkieliset vastineet "työuupumus" ja "kaamosmasennus" sanoille "burnout" ja "winter depression" vuonna 1991.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatuksella tarkoitetaan draamaa, jota tehdään kasvatuksellisessa kontekstissa koulussa ja sen ulkopuolella. Draamakasvatukseen kuuluvat sekä koulussa tehtävä teatteri että teatteri, jota tehdään koulussa katsottavaksi.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatus on 1900-luvulla luotu käsite, ja ennen sitä myös sanaa teatteri käytettiin kasvatuksen yhteydessä. 1900-luvun draamaopetuksen perusteet ovat lähtöisin Englannista, jossa draamapedagogiikan parissa työskentelivät Caldwell Cook (1917) ja Harriet Finlay Johnson (1923). Nykyisen draamaopetuksen kehitys on lähtöisin 1940-luvun puolivälistä, jolloin draamakasvatusta kehittivät kuuluisat draamaopettajat kuten Slade, Way, Heathcote, Bolton ja Neelands. Suomessa draamakasvatus on uudehko käsite, jota ennen on puhuttu ilmaisutaidosta (ilmaisukasvatuksesta) tai draamapedagogiikasta. Ilmaisutaito-käsitettä käytettiin Suomessa 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa ja draamapedagogiikka-käsitettä 1980-luvun lopulla sekä 1990-luvulla. Hannu Heikkisen mukaan tämä termien epämääräisyys on hidastanut Suomessa draamakasvatuksen kehittymistä vakavasti otettavaksi oppiaineeksi sekä tutkimusalaksi.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatus-termin määrittelystä – siitä, mitä draamakasvatus tarkalleen ottaen on – ei olla yhtä mieltä, vaan draamakasvatus on aina tekijöidensä näköistä. Heikkinen määrittelee draamakasvatuksen ”draamaksi ja teatteriksi, jota tehdään erilaisissa oppimisympäristöissä ja joka sisältää sekä esittävän, osallistavan että soveltavan draaman genret”. Draamakasvatus-termiä käytetään tässä merkityksessä yhä yleisemmin englanninkielisissä maissa. Draamakasvatukseen sisältyy koulun teatteritoiminta, mutta sen ulkopuolelle jäävät sekä terapia että teatteri instituutiona ja ammattiteatterina. Draamakasvatus voidaan ajatella oivalluksia ja kokemuksia tuottavaksi ryhmäprosessiksi, johon sisältyy erilaisia hankkeita osallistavan, esittävän ja soveltavan draamakasvatuksen genreissä.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatuksessa roolien käyttö, draaman muodot sekä tapa kertoa ja tutkia tarinoita ihmisenä elämisestä erottavat sen muusta kasvatuksesta. Draamakasvatus on kuitenkin sekä draamaa että kasvatusta.


title: Draamakasvatus

text: Hannu Heikkinen jakaa draamakasvatuksen genret kolmeen eri luokkaan, katsojien draamaan, osallistujien draamaan ja soveltavaan draamaan. Draamakasvatukseen kuuluu monia eri genrejä, joista Heikkinen nostaa esiin vain osan. Heikkisen esiin tuomille genreille on yhteistä asioiden ja elämän ilmiöiden tutkiminen ja oppiminen fiktion luomisen kautta. Kaikissa genreissä perustyötavat ja ilmaisukeinot ovat jossain määrin samankaltaisia, mutta painotukset ja vaatimukset eroavat toisistaan.


title: Draamakasvatus

text: Katsojien draamaa voidaan kutsua myös esittäväksi draamaksi, ja nimensä mukaisesti siinä tehdään jotain katsottavaksi. Katsojien draamassa luodaan yhdessä kuvitteellinen maailma ja tämän maailman todellisuus perustuu siihen, että katsojat lähtevät leikkiin mukaan ja katsoessaan esitystä uskovat näyttämön todellisuuden. Katsojien draamaan kuuluvia lajeja ovat teatteriesityksen valmistaminen tekstin pohjalta sekä esityksen luominen ideasta. Ideasta esitykseen pohjautuu omana genrenä improvisointiin.


title: Draamakasvatus

text: Osallistujien draamassa luodaan kuvitteellinen maailma, jonka sisällä voidaan eri tavoin ja aktiivisesti työskennellä yhdessä osallistujien kanssa. Osallistujien draamaan kuuluvia genrejä ovat puolestaan prosessidraama, työpajateatteri sekä forum-teatteri. Prosessidraamassa ei ole ulkopuolista yleisöä, ja siinä keskeisiä asioita ovat muun muassa opettajan tuoma draamatarina, joka ohjaa työskentelyä, fiktion ja roolien rakentaminen yhdessä sekä asioiden tutkiminen, niillä leikkiminen ja merkitysten etsiminen ja luominen. Työpajateatteri (TIE, Theatre in Education) kehittyi teattereiden tehdessä yhteistyötä koulujen kanssa. Työpajateatterin tavoitteena on koulussa vaikeasti opetettavien ja käsiteltävien asioiden, kuten koulukiusaamisen, yhdistäminen teatteriin. Teatteriryhmä esittää lyhyen näytelmän, jonka jälkeen näytelmää tutkitaan esimerkiksi keskustelun ja improvisoinnin avulla. Lopuksi työpajan jälkeen pohditaan heränneitä tunteita ja ajatuksia. Forum-teatterissa pyritään luomaan tilanteita, joissa tapahtuu sortoa. Luodussa tilanteessa pyritään sorretun näkökulmasta löytämään tilanteelle erilaisia ratkaisuja. Forum-teatterissa katsojasta voi tulla katsoja-näyttelijä eli hän voi ottaa sorretun roolin näytelmässä ja pyrkiä roolinsa kautta vaikuttamaan tilanteeseen.


title: Draamakasvatus

text: Soveltavassa draamassa yhdistetään katsojien ja osallistujien draamaa ja sen lajityypit voivat – riippuen siitä, miten draamaa työstetään – kuulua sekä katsojien että osallistujien draamaan. Improvisaatioteatteri, tarinankerronta, performanssi, digitaalinen draama, draamatekstin kirjoittaminen, sosiodraama ja tarinateatteri ovat soveltavaan draamaan kuuluvia lajityyppejä. Improvisaatio on myös oma lajityyppinsä sen lisäksi, että sitä on käytetty kaikissa muissa draamapedagogiikan genreissä. Improvisaatioteatterissa näyttelijäryhmä luo kohtaukset ryhmän tai yleisön avulla improvisoiden. Myös tarinankerronta toimii menetelmänä useissa muissa genreissä ja on lisäksi oma lajityyppinsä. Tarinoita voidaan rakentaa yksin tai pienryhmissä tai kerronnan kielioppia hyödyntämällä. Performanssissa puolestaan leikitään sepitteen kanssa ja rikotaan rajoja. Digitaalisessa draamassa hyödynnetään internetiä ja erilaisia viestimiä vuorovaikutteisesti toimimiseen. Østern pitää draamatekstin kirjoittamista draamakasvatukseen tulevana uutena lajityyppinä, jossa toimittaisiin dramaturgina, kirjoitettaisiin ja luettaisiin draamatekstejä. Sosiodraamaa ja tarinateatteria käytetään molempia sekä terapiana että opetuksessa. Sosiodraaman voidaan nähdä osittain kuuluvan soveltavan draaman luokkaan. Opetukseen liittyen sosiodraamassa voidaan esimerkiksi käsitellä sosiaalista ristiriitaa. Tarinateatterissa kerrotaan tarinoita elämästä ja näytellään näitä tarinoita improvisoiden.


title: Draamakasvatus

text: Tutkiminen, tekeminen, vastaanottaminen sekä erityisesti toiminnallisuus yhdistävät kaikkea draamaa. Lajityyppien ominaispiirteet aikaansaavat eroja toiminnassa ja sitä kautta tapahtuvassa oppimisessa.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatuksessa työskennellään tekstien avulla ja tuotetaan erilaisia tekstejä. Eri lajityypeissä siis tuotetaan ja tulkitaan erilaisia tekstejä. Teksteillä Heikkinen viittaa kaikkeen materiaaliin, joka virittää ja ohjaa draamaa, esimerkiksi kuviin, ääniin, esineisiin ja kirjallisiin teksteihin. Teksti saattaa olla valmiiksi kirjoitettu, sitä voidaan kirjoittaa työskentelyn aikana tai sitten sitä ei koskaan kirjoiteta ylös.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatuksen tärkeyttä on perusteltu sillä, että draamassa sallitaan ja voidaan kokea ja kokeilla sellaisia tunteita, ajatuksia ja ilmaisuja, jotka ovat arkipäivässä mahdottomia tai kiellettyjä. Draamassa saatuja kokemuksia tutkimalla ja niistä keskustelemalla opitaan kulttuurista, yhteiskunnasta, sekä itsestä ja ryhmästä. Draama on keino tutkia erilaisia asioita ja rooleja. Draama voi auttaa oppimaan monenlaisia asioita. Draamakasvatuksessa oppiminen tapahtuu osittain tietoisesti ja osittain toiminnan hetkellä tiedostamattomasti. Tiedostamattoman oppimisen voi purkaa vasta myöhemmin.


title: Draamakasvatus

text: Oppiminen draamakasvatuksessa on yhteistoiminnallista eli siinä hyödynnetään ryhmän jäsenten erilaisuutta, kehitetään yhteistyötaitoja sekä vuorovaikutusta, ryhmän jäsenet ovat positiivisesti riippuvaisia toisistaan ja jokainen jäsen kantaa vastuunsa. Oppiminen on myös aktiivista kokemuksellista oppimista: oppiminen etenee omien kokemusten ja toiminnan reflektoinnin kautta ilmiöiden teoreettiseen ymmärtämiseen ja kehittyneempiin toimintamalleihin. Reflektoinnilla tarkoitetaan tässä omien kokemusten ja tietojen tutkimista ja arviointia.


title: Draamakasvatus

text: Oppimista voi draaman maailmoissa tapahtua monella tavalla: draama saattaa tehdä oppimisen kokonaisvaltaiseksi tarjoamalla oikeaa elämää muistuttavia oppimistilanteita, se voi auttaa ymmärtämään maailmaa, kehittää osallistujien viestintätaitoja ja älyllisiä, moraalisia, emotionaalisia, sosiaalisia ja fyysisiä alueita sekä kriittistä ajattelua. Draaman maailma voi antaa myös muihin taidemuotoihin ja oppiaineisiin liittyvää ymmärrystä ja kokemuksia.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatuksesta oppiminen voidaan tiivistää neljään oppimisen alueeseen: sisällöstä, itsestä, sosiaalisista taidoista sekä draamasta ja teatterista oppimiseen. Draamakasvatuksessa siis käsitellään jotakin asiaa, ilmiötä tai ongelmaa draaman avulla tai kautta eli opitaan sisällöstä. Draamakasvatuksessa käsiteltävät asiat liittyvät myös osallistujien henkilökohtaiseen kehittymiseen, jolloin opitaan myös itsestä jotain. Sosiaalisista taidoista opitaan, kun toimitaan yhdessä kohti yhteistä päämäärää. Opitaan myös rakentamaan, luomaan ja esittämään draamaa.


title: Draamakasvatus

text: Draamakasvatuksessa on siis mahdollista kokeilla, kokea ja tutkia erilaisia rooleja, ratkaisuja ja itselle outoja maailmoja. ”Draamassa opitaan draamassa, draamasta sekä draaman avulla ja draaman kautta”.


title: Draamakasvatus

text: Suomalaiseen ammatilliseen koulutukseen draamapedagogiikka alkoi vähitellen siirtyä 1990-luvulla opetussuunnitelmauudistusten myötä. Silloisissa opetussuunnitelmissa uusina painopistealueina otettiin esiin työn henkinen hallinta, työhön sitoutuminen sekä ihmisten ja ryhmien ihmistoiminnan hallitseminen.


title: Draamakasvatus

text: Draama saatetaan usein nähdä jonkinlaisena hauskana välipalana sen sijaan, että se nähtäisiin mahdollisuutena oppia. Nykyisin teatteria, draamaa tai ilmaisutaitoa on mahdollista opiskella alakoulussa (1-6.lk) läpäisyperiaatteella eri aineiden yhteydessä, yläkoulussa (7-9.lk) valinnaisena aineena ja lukiossa suorittamalla alan soveltavia kursseja ja ilmaisutaidon lukiodiplomin. Teatteri ei ole sisältynyt koulussa pakollisiin opetettaviin aineisiin tai saanut taideaineen asemaa, vaikka sitä on kyllä koulussa tehty esimerkiksi valmistamalla esityksiä koulun juhliin. Draamakasvatusta ei myöskään ole määrätty kenenkään vastuulle perusopetuksessa, joten vastuu opetuksesta on aiheesta kiinnostuneilla opettajilla.


title: Draamakasvatus

text: Draamaopettajan tulisi olla samanaikaisesti sekä taiteilija että pedagogi. Draamaopettajalta vaaditaan asiantuntijuutta, ammattitaitoa, sosiaalista älykkyyttä sekä myös luovuutta ja kykyä heittäytyä. Hänen tulee hallita sekä draama että kasvatus: hänen pitää osata draaman ja teatterin keinot sekä pedagogiset ja oppimisen teoriat ja käytäntö. Draamaopettajalla on monia tehtäviä. Hän esimerkiksi ohjaa toimintaa, luo luottamuksellista ilmapiiriä, innostaa ryhmää ja virittää tunnelmaa, kuuntelee, kyseenalaistaa ja täydentää ratkaisuja.


title: Draamakasvatus

text: Muita pedagogisia malleja ja opetusmenetelmiä:


title: Suomen kielen lainasanat

text: Suomen kielen lainasanat ovat jostain toisesta kielestä suomeen tai johonkin suomen kantakieleen lainattuja sanoja. Vanhimmat lainasanat ovat indoeurooppalaisia. Suomeen on tullut myös paljon lainasanoja myöhemmin kehittyneistä germaanisista kielistä parin tuhannen viime vuoden aikana. 1800-luvulta, jonkin verran aikaisemminkin, lähtien suomeen on tullut paljon latinalais- ja kreikkalaisperäisiä lainasanoja. Koska nämä vierassanat olivat aikoinaan tyypillisesti korkeakoulutettujen käytössä, on niitä kutsuttu historiallisista syistä myös sivistyssanoiksi. Suomi on ollut suoraan yhteydessä englannin kielen kanssa vasta vähän aikaa. Tänä aikana englanti on kuitenkin ollut kuitenkin keskeinen uusien sanojen lähde.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Indoeurooppalaiset lainat ovat vanhimpia suomen kielessä. Tuolloin suomalais-ugrilainen kantakansa asui yleisimmän käsityksen mukaan lähellä Volgan mutkaa. Näihin aikoihin se tuli myös kosketuksiin indoeurooppalaisten kanssa. Tältä ajalta ovat muun muassa sanat "hyvä, jyvä, marras" eli kuollut, "mehiläinen, orpo, ostaa, porsas, sarvi, sata, suola, utare, varsa, vasara, viha" sekä "vihreä".


title: Suomen kielen lainasanat

text: Kun suomalais-ugrilaiset siirtyivät Itämeren allasta kohti, yhteyksiä alkoi muodostua muinaispreussia, liettuaa ja latviaa puhuvien, eli balttilaisten, kanssa. Tämän on arveltu tapahtuneen noin 2500-2000 eaa., mutta saattoi kestää useita sukupolvia siihen, että kielelliset vaikutukset alkoivat. Balttilaisia lainasanoja ovat muun muassa "ahdas, aina, ansa, halla, hammas, harmaa, heimo, kaikki, kaima, kalju, kaula, keltainen, kerta, kirves, laiha, lohi, metsä, morsian, märkä, seinä, seiväs, siemen, silta, sisar, talo, tarha, terva, tuhat, tuohi, tuore, tyttö, tytär, villa, vuohi " ja "ääri". Suomen kielessä on yli 130 vanhaa balttilainaa, joista lähes kaikki on lainattu viimeistään myöhäiskantasuomeen mennessä.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Parin tuhannen vuoden aikana suomen kieleen on tullut paljon lainasanoja germaanisista kielistä. Germaanisten sanojen lainautuminen alkoi jo varhaiskantasuomen aikana eli noin 1500-1000 eaa. Arvellaan, että vanhimmat germaaniset lainat ovat yhtä vanhoja kuin balttilaiset. Yleensä sanat ovat säilyttäneet lähes alkuperäisen asunsa. Germaanisia lainasanoja ovat esimerkiksi "aika, ainoa, airo, armas, arpi, aura, autio, avio, erhe, hallita, halpa, hartia, haukka, hauta, helppo, hidas, hiljaa, hipiä, hurskas, häiritä, häpeä, ihra, Iku-Turso, jo, ja, kaita, kallo, kammio, kangas, kansa, karja, katras, kattila, kaunis, kauppa, kaura, kauris, keihäs, kulta, kuningas, kunnia, kuva, köyhä, laaja, laina, laiva, lammas, lantio, lattia, leipä, lima, löytää, maha, makea, menninkäinen, miekka, peijakas, raaja, raaka, raha, rahvas, raikas, raippa, ranta, rasva, raukka, rengas, reuna, rikas, rinta, ruis, runo, ruoka, räkä, röykkiö, sairas, sauma, sauna, taika, tauti, teuras, tunkio, vaha, vainaja, vaiti, vaiva, valta, varas, varjella, varjo" ja "äiti". Vanhoja germaanisia lainoja on suomessa suunnilleen 500.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Sana voi lainautua kielestä toiseen myös useita kertoja. Tällaisia sanoja ovat esimerkiksi "juhla" ja "joulu". Molemmat ovat peräisin samasta germaanisesta sanasta, mutta suomeen sana "juhla" on tullut paljon aikaisemmin kuin "joulu". Joulu on lainaa skandinaavisista kielistä, minkä huomaa ruotsin sanasta "jul". Skandinaaviset kielet syntyivät siis germaanista kielimuotoa myöhemmin. Ajan kuluessa kieli, josta sana on lainattu, ja kieli, johon sana on lainautunut, ovat voineet muuttua. Näin lainattujen sanojen muoto ja merkitys ovat erilaisia kuten sanoissa joulu ja juhla.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Suurin osa slaavilaisista lainoista on saatu muinaisvenäjästä aikaisintaan 600-luvulla jaa. Näitä sanoja ovat muun muassa "lusikka, risti, pappi" ja "pakana". Nämä kuuluvat vanhempaan slaavilaiseen kerrostumaan. Nuoremmat slaavilaiset lainasanat ovat tulleet nykyvenäjästä. Näitä ovat esimerkiksi "kapakka, toveri, kanava" ja "voro".


title: Suomen kielen lainasanat

text: Yli puolet suomen lainasanoista on tullut ruotsin kielestä tai sen kautta. Vanhimmat ruotsalaiset lainasanat ovat 800-luvulta jaa., jolloin niitä tuli muinaisruotsista. Nuorimmat lainat ovat nykyajalta. Ruotsin kielestä lainautuneita sanoja pidetään myöhäisimpänä lainasanakerrostumana. Ruotsista ovat tulleet esimerkiksi sanat "apina", "housut" ja "hattu".


title: Suomen kielen lainasanat

text: Saamen kielestä tulleet lainasanat tunnetaan etenkin Pohjois-Suomessa. Näitä ovat esimerkiksi "kaamos", "jänkä", "tokka" ja "tunturi". Ante Aikion mukaan saamesta lainattuja sanoja esiintyy melko runsaasti myös pohjoisimpien murteiden eteläpuolella, ja monien levikki kattaa koko suomen ja karjalan. Tällaisia saamesta lainattuja suomen yleiskielen sanoja ovat esim. "kahlata", "kenttä" ja "nuotio". Lisäksi on lainattu muun muassa hiihtoon ja käsityöhön liittyviä termejä.


title: Suomen kielen lainasanat

text: 1800-luvulla ja jo ennen sitä sanastotyössä oli kaksi eriävää pyrkimystä. Toiset halusivat kansainvälistää eri alojen termistön viestinnän tehostamiseksi yli kielirajojen. Toisten pyrkimyksenä oli taas luoda omapohjainen sanasto, mikä mahdollistaisi asioiden helpomman omaksumisen ja sitä kautta viestintä suurelle yleisölle helpottuu. Myös esimerkiksi ranskan kielessä termistö on paljolti omapohjaista.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Suomessakin on 1800-luvulta lähtien, osittain jo aikaisemminkin tullut käyttöön suuri joukko latinalais- ja kreikkalaisperäisiä, kansainvälisiksi tulleita sanoja. Useimmiten ne ovat kuitenkin tulleet muiden kielten, aikaisemmin yleensä ruotsin, joskus myös saksan, mutta nykyään tavallisimmin englannin välityksellä. Tällaisia latinalais- ja kreikkalaisperäisiä sanoja on suuri joukko käytössä varsinkin tieteellisinä termeinä, mutta myös esimerkiksi poliittiseen ja yhteiskuntaelämään liittyviä lainasanoja on runsaasti. Varsinkin alkuvaiheessaan monet niistä olivat yleensä vain korkeasti koulutettujen tuntemia ja niitä sanottiinkin sivistyssanoiksi.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Pääasiassa ruotsin välityksellä suomeen on tullut muistakin kielistä peräisin olevia kansainvälisiä, useimmissa eurooppalaisissa kielissä käytettyjä sanoja. Ranskasta suomeen ovat lainautuneet esimerkiksi sanat "terassi , marinoida, kulissi" ja "essee", kun taas saksalaisperäisiä ovat muun muassa "aspiriini" ja "plankton". Italialaisperäisiä ovat esimerkiksi "kassa, altto, passi" ja "makaroni". Espanjasta ovat taas lainautuneet muiden muassa sanat "karamelli" ja "paraati".


title: Suomen kielen lainasanat

text: Viime aikoina selvästi eniten lainasanoja on suomeen tullut englannista. Suomi on ollut englannin kanssa suorassa yhteydessä vasta vähän aikaa. Vanhemmat englantilaiset lainat pyrittiin mukauttamaan suomeen oman mallin mukaan, kuten "pihvi" (). Uudempia kieleen mukautuneita sanoja ovat esimerkiksi "hitti" ja "jeeppi", kun taas alkuperäisen asunsa säilyttäneitä tai hiukan muuttuneita sanoja ovat muun muassa "cowboy" ja "happening".


title: Suomen kielen lainasanat

text: Esimerkiksi "stadi, lafka" ja "mesta" ovat vanhaa Helsingin slangia. Vanha Stadin slangi syntyi 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa Helsingin työläiskaupunginosissa, kuten Kalliossa, missä asui suomen- ja ruotsinkielisiä työläisiä. Heidän lapsensa leikkivät keskenään. Stadin slangi syntyi yhdistämään tällaisia suomalais-ruotsalaisia poikajoukkoja. Vanhan slangin pohjalta on syntynyt uudempi slangi, joka elää koko ajan sulautumalla arkikieleen ja eriytymällä eri alojen harrastajien, kuten larppaajien eli live-roolipelien harrastajien, kielimuodoiksi. Uusin slangi eli puhekieli on valtakunnallista ja osittain jopa maailmanlaajuista.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Slangissa lainasanojen määrä on erityisen leimallinen. Vanhaan slangiin sanoja tuli monikulttuurisen Helsingin kielistä, ruotsista ja venäjästä, ja nykyslangiin lähes kokonaan englannista. Ruotsin kielestä slangiin saatuja lainasanoja ovat esimerkiksi "broidi, duuni, hanskat" ja "stadi". Venäjältä tulleita lainasanoja ovat muun muassa "lafka, safka" ja "mesta". Englannista tulleita lainoja ovat esimerkiksi "biisi, digata, fiilis" ja "lonkero".


title: Suomen kielen lainasanat

text: Monet vanhat ruotsalaisperäiset lainasanat ovat yleisiä puhekielessä, mutta kirjoitetussa tekstissä niitä vältellään.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Monet uudemmat lainasanat mielletään selvästi vieraiksi, ja monissa yhteyksissä niitä pyritään jo ymmärrettävyyden vuoksi välttämään. Kuitenkin esimerkiksi tieteessä latinasta, kreikasta ja englannista peräisin olevia lainasanoja käytetään luontevasti.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Kahdessa tutkimuksessa havaittiin, että ihmisten tietoinen suhtautuminen lainasanoihin poikkeaa heidän tiedostamattomasta suhtautumisestaan. Suoraan kysyttäessä nuoret suhtautuivat runsaasti käytettynä lainasanoihin melko myönteisesti. Vanhempien ihmisten mukaan taas asenteet englantilaisiin lainasanoihin olivat kielteisempiä, eli he kokivat, että lainoja käytetään liikaa. Kun toisessa tutkimuksessa tutkitut eivät tienneet, mitkä sanoista oli lainattu, suhtautumistavat olivat erilaisia: nuoret suhtautuivat englantilaisiin lainasanoihin kielteisesti ja vanhemmat neutraalisti.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Tämänkaltainen tulos voi johtua siitä, että vanhemmat ihmiset suhtautuvat asioihin nuoria sallivammin. Vanhemmat reagoivat useimpiin tapahtumiin nuoria rauhallisemmin, kun nuorilla taas on havaittavissa tietynlaista innokkuutta. Toisaalta vanhemmat ihmiset ovat säilyttäviä ja nuoret ovat valmiita muutoksiin.


title: Suomen kielen lainasanat

text: Suomen kieleen on ilmaantunut runsaasti uusia lainasanoja etenkin englannista, josta lainatut sanat ovat tavanomaisia. Lainasanat ja -ilmaisut, kuten "trendi" ja "case", herättävät monenlaisia tunteita. Toisten mukaan lainasanalle ei ole sopivaa vastinetta tai se ei ilmaise täsmälleen samaa asiaa; toiset taas ajattelevat, että lainasanojen käyttö on pinnallista ja turhaa hienostelua.


title: Arapaimat

text: Arapaimat (Osteoglossidae) on heimo arapaimakalojen lahkossa. Arapaimat ovat makean veden kaloja. Arapaimoja tunnetaan 10 lajia. Arapaimat voivat kasvaa jopa 2,5-metrisiksi, mutta tavallisesti pituus on 90 cm - 1,2 m. Arapaimat voivat hypätä korkealle vedenpinnasta; on tehty havaintoja, joissa arapaimat ovat kahden metrin korkeudesta pyydystäneet lintuja ja hyönteisiä.


title: Arapaimat

text: Arapaimoja tavataan sekä Etelä-Amerikassa, Aasiassa, Afrikassa että Australiassa. Lajien samankaltaisuutta on käytetty todisteena mannerliikunnoista.


title: Salamanterikuore

text: Salamanterikuore ("Lepidogalaxias salamandroides") on kuorekalojen lahkoon kuuluva laji, jonka levinneisyys on Länsi-Australia. Salamanterikuore selviytyy kuivista kausista kaivautumalla mutaan. Se kasvaa noin 7 cm:n pituiseksi.


title: Salamanterikuore

text: Salamanterikuore on salamanterimelttien heimon ("Lepidogalaxiidae") ainoa laji.


title: Barramundi

text: Barramundi ("Lates calcarifer") on laji ahvenkalojen lahkossa.


title: Barramundi

text: Barramundeilla on hopeiset suomut, jotka saattavat vaihtaa väriä ympäristön mukaan. Barramundi saattaa kasvaa 1,8 metrin mittaiseksi. Suurin tunnettu yksilö painoi 60 kg.


title: Barramundi

text: Barramundeja tavataan Indopasifisella merialueella. Niiden levinneisyysalue ulottuu Persianlahdelta Kiinaan, Japaniin ja Australian pohjoisrannikolle. Barramundit pystyvät elämään merivedessä tai makeassa vedessä. Niitä kasvatetaan ruokakalaksi Thaimaassa, Indonesiassa ja Australiassa. Barramundit ovat yleisiä urheilukalastuksen kohteita.


title: Maccullochella peelii

text: Maccullochella peelii on laji ahvenkalojen lahkossa. Laji on kasvaa 80 - 100 cm pitkiksi. Kalaa tavataan ainoastaan Australian eteläosan joissa ja järvissä. IUCN luokittelee sen äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Kreivi (elokuva)

text: Kreivi on Peter von Baghin ohjaama elokuva vuodelta 1971. Se kertoo naisten huijaajana tunnetusta Pertti Ylermi Lindgrenistä. Pääosaa esittää Lindgren itse. Kreivi on ainoa von Baghin ohjaama kokoillan fiktioelokuva.


title: Kreivi (elokuva)

text: Elokuvan katsomäärät jäivät tunnetusta päähahmosta huolimatta vähäisiksi.


title: Kreivi (elokuva)

text: Kriitikoista Paula Talaskivi lyttäsi elokuvan, mistä ohjaaja von Bagh oli katkera. Yleisesti ottaen kritiikki jakautui kahtia: osa ei ymmärtänyt elokuvaa vaan leimasi sen anaalihuumoriksi, toisen puolen ymmärtävissä teksteissä nostettiin vertailuun Chaplinin ja Keatonin elokuvat. Kritiikkiä seurasi lehdistössä käyty ankara polemiikki. Myöhemmin, vuonna 1981, Ywe Jalander jopa nosti elokuvan suomalaisen elokuvan parhaimmistoon.


title: Erkki Sunila

text: Veijo Erkki Sunila (27. kesäkuuta 1924, Viipuri – 11. tammikuuta 1982, Helsinki) oli varatuomari ja hallintomies, joka oli elinkeinohallituksen pääjohtajana 1973–1981.


title: Erkki Sunila

text: Erkki Sunila kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen lyseossa 1945 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1952. Lainopin kandidaatin arvon hän sai anomuksesta aiemmin suoritetun tutkinnon perusteella. Yliopisto-opintojen jälkeen hän toimi hovioikeuden auskultanttina Helsingin hovioikeuden alaisuudessa ja sai varatuomarin arvon 1958.


title: Erkki Sunila

text: Sunila aloitti työuransa tie- ja vesirakennushallituksen ylimääräisenä lakimiehenä 1952–1954, jatkoi ylimääräisenä asiamiehenä 1955–1957, toimi apulaisasianvalvojana 1958–1959 ja toimistopäällikkönä 1960–1961. Valtiovarainministeriön vanhempana hallitussihteerinä hän oli 1962–1964 ja hallitusneuvoksena 1965–1973. Virkaatekevänä valtakunnansovittelijana hän oli 1967–1970 ja työriitojen valtakunnansovittelijana 1970–1973, jona aikana työmarkkinoilla elettiin melskeistä aikaa ja järjestettiin huomattavia lakkoja. Elinkeinohallituksen pääjohtajana Sunila oli viraston perustamisesta alkaen kesään 1981 asti, jolloin jäi työkyvyttömyyseläkkeelle. Virkansa ohella hän toimi lukuisissa luottamustehtävissä. Monet ammattijulkaisut julkaisivat Sunilan kirjoittamia artikkeleita työmarkkina- ja hintapolitiikasta.


title: Honda Fireblade

text: Honda Fireblade tai Honda CBR Fireblade on Hondan valmistama moottoripyörämalli. Se tuli markkinoille vuonna 1992 täysin uutena mallina. Pyörässä on alusta asti ollut nelisylinterinen rivimoottori, jonka tehot ovat kasvaneet alkuperäisestä 124 hevosvoimasta vuonna 2008 markkinoille tulleen uusimman mallin 178 hevosvoimaan. Fireblade kuuluu Hondan CBR -sarjaan.


title: Honda Fireblade

text: Honda esitteli uuden mallin CBR sarjaansa. Uudessa Firebladessa oli nelisylinterinen 893 cm³ rivimoottori, joka tuotti tehoa 124 hevosvoimaa. Sen paino oli 185 kg. Pyörällä ei juuri ollut kilpailijoita sen tullessa markkinoille. Esimerkiksi Yamahalla oli tehokkaampi malli FZR 1000, mutta se oli painavampi painaessaan 209 kg.


title: Honda Fireblade

text: Firebladen moottorin iskutilavuus nousi 918,5 kuutioon, ja sen tehoalue laajeni. Uuden mallin huipputeho oli 130 hv. Vuonna 1998 malli sai kilpailijakseen Yamaha YZF-R1 moottoripyörän, joka oli tehokkaampi ja kevyempi.


title: Honda Fireblade

text: Firebladen moottorin iskutilavuus nousi 929 kuutioon, ja se tuotti 150 hevosvoimaa kierrosnopeudella 11250.


title: Honda Fireblade

text: Firebladen moottorin iskutilavuus kasvoi jälleen. Nyt 954 kuutioinen moottori tuotti 154, (Mitattu 152,8) hevosvoimaa, ollen tehokkaampi kuin sen kilpailija Yamaha YZF-R1.


title: Honda Fireblade

text: Firebladen moottorin iskutilavuus kasvoi 998 kuutioon, ja se tuotti 172 hevosvoimaa kierrosnopeudella 11250. Moottorin lisäksi mallin ulkoasu muuttui melkoisesti. Uusi pakoputkisto oli nostettu satulan alle. Fireblade painoi 180 kg kuivana.


title: Honda Fireblade

text: Uuden Firebladen moottorin tehot pysyivät samana 172 hevosvoimana, mutta ne saavutettiin aiempaa korkeammilla kierroksilla, kierrosnopeudella 12500. Kuivapaino laski 176 kilogrammaan, ja sitä poistettiin mm. pakoputkistosta, nokka-akselista ja sen vetolaitteista.


title: Honda Fireblade

text: Firebladen uusin malli esiteltiin vuonna 2008. Pyörän projektijohtajana oli Hirofumi Fukunaga ja muotoiluvastaavana oli Toshiaki Kishi. Mallin moottorin iskutilavuus on 999,8 cm³ ja se tuottaa 178 hevosvoimaa. Uusi moottori on edellistä 1,5 mm lyhytiskuisempi, eli se on aiempaa kierrosherkempi. Polttoaineen syöttönä pyörässä on neljä 46 mm ruiskurunkoa. Mallin pakoputkisto on sijoitettu jälleen alas, takahaarukan oikealle puolelle. Pyörän runko on aiempaa mallia 1460 grammaa painavampi, sillä sitä on vahvistettu useasta paikasta. Koko pyörän paino on laskenut neljä kilogrammaa aiemmasta, ja mallin märkäpainoksi ilmoitetaan 199 kg.


title: Honda Fireblade

text: Tiedot ovat vuoden 2008 mallista.


title: Kirkko-oikeus

text: Kirkko-oikeus on eri kirkkokuntien ja niiden jäsenten toimia järjestävien oikeussäännösten kokonaisuus, jonka piiriin kuuluu myös alaa koskeva oikeustieteellinen tutkimus. Katolinen kirkko-oikeus eli kanoninen oikeus () liittyy kiinteästi kristinuskoon ja "Raamattua" pidetään keskeisenä oikeuslähteenä. Sen perustana on jumalallinen oikeus ("jus divinum"), jota pidetään varsinaisena kirkko-oikeutena ("jus ecclesiasticum"). Muun kirkollista elämää koskevan lainsäädännön katsotaan liittyvän kirkkopoliittiseen toimintaan.


title: Kirkko-oikeus

text: Muissa kirkoissa käytetään nimitystä autonominen kirkko-oikeus siitä, mikä perustuu kirkon omaan lainsäädäntöön. Kanonisen oikeuden kaltainen perusta on myös ortodoksisessa ja anglikaanisessa kirkko-oikeudessa. Reformoitujen kirkkojen käyttämät oikeusnormit perustuvat suoraan "Raamattuun". Muista poiketen luterilaista kirkko-oikeutta pidetään kokonaan inhimillisenä oikeutena, ei siis jumalallisena.


title: Kirkko-oikeus

text: Kirkko-oikeus jakautuu kahtia: 1. kirkollista elämää ja jäsenten keskinäisiä suhteita sääntelevään kirkko-oikeuteen sekä valtion ja 2. kirkon suhteita sääntelevään kirkko-oikeuteen. Säännökset luo yleensä kirkko itse, mutta valtiokirkoissa valtio tekee lopullisen päätöksen. Valtiokirkkoja koskeva oikeusjärjestys on osa julkisoikeutta. Eri kirkkokuntien välisiä oikeussuhteita käsittelee ekumeeninen kirkko-oikeus, joka kehittyi 1900-luvulla kirkkokuntien omien säädösten rinnalle.


title: Kirkko-oikeus

text: Kirkko-oikeuden perustajana pidetään italialaista kamaldolilaismunkkia Gratianusta, joka eli noin 1100–1160. Hän toimitti noin 1142 oman käsityksensä mukaan voimassa olleista paavin määräyksistä kokoelman, josta käytetään nimeä "Concordia discordantium canonum" tai "Decretum Gratiani". Myöhemmin koottiin lakikokoelma, joka 1500-luvulla sai nimen "Corpus juris canonici". Sen ensimmäisen osan muodostaa Gratianuksen kokoelma.


title: Lakijäätikkö

text: Lakijäätikkö, kilpijäätikkö () on vuoriston ylänköalueen peittämä kupera jäätikkö. Koska lakijäätikkö on niin paksu, alustan muoto ei vaikuta juurikaan sen virtauskuvioon. Lakijäätiköitä on muun muassa Norjassa, siellä esimerkiksi Huippuvuorilla. Norjan tunnetuimmat lakijäätiköt ovat Jostedalsbreen ja Svartisen. Islannin Vatnajökull on laaja lakijäätikkö, jonka pinta-ala on nykyisin noin 8100 km. Sen keskipaksuus on 420 metriä, ja maksimisyvyys 1000 metriä. Jääkentät ("ice field") ovat myös vuoristojen lakiosissa, mutta ne ovat lakijäätiköitä ohuempia, eivät ole kuperia ja niiden virtauskuvio riippuu enemmän alustasta kuin jäätikön omasta muodosta.


title: Seth Godin

text: Seth Godin (s. 10. heinäkuuta 1960) on yhdysvaltalainen talousalan luennoitsija ja yrityskirjallisuutta julkaissut kirjailija. Godinilta on ilmestynyt yksitoista teosta, joista kaksi on suomennettu.


title: Vallila Interior

text: Oy Vallila Interior Ab on suomalainen sisustustekstiilien ja -tuotteiden suunnitteluun ja tukkumyyntiin sekä projektisisustamiseen erikoistunut perheyritys. Vallila Interiorin perusti sveitsiläinen Otto Berner vuonna 1935 Vallilan kaupunginosaan Helsinkiin. Vuonna 1962 Vallilassa aloitti uransa Otto Bernerin poika Rudolf Berner. Vuonna 1989 Vallila Interiorin toimitusjohtajaksi siirtyi Rudolf Bernerin tytär Anne Berner. Hän siirtyi yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2012. Anne Berner on Vallila Interiorin pääomistaja.


title: Vallila Interior

text: Yrityksen toimitusjohtajana toimii Anne Bernerin veli Mathias Berner. Vallilalla on oma, kaksi kertaa vuodessa uudistuva tekstiili- ja sisustustuotekokoelma. Vallila Interior toimii myös sisustuskumppanina erilaisissa julkitilaprojekteissa niin kotimaassa kuin ulkomailla. Lisäksi Vallila Interior edustaa Suomessa kymmeniä sisustusalan brändejä kalusteissa, valaisimissa, tapeteissa sekä tekstiileissä. Vallilan edustusbrändeihin kuuluu esimerkiksi Designers Guild, jota Vallila edustaa sekä Suomessa että Venäjällä. Vallila Interiorin liikevaihto vuonna 2015 oli 31 miljoonaa euroa , ja yritys työllistää 125 henkeä. Vallila-konserniin kuuluu emoyhtiö Vallila Interior sekä liiketoimintayhtiöt Vallila Collection ja Vallila Contract.


title: Vallila Interior

text: Vallilan sisutustekstiileistä ja -tuotteista koostuva kokoelma uudistuu kaksi kertaa vuodessa. Vallilan henkilökuntaan kuuluu neljä vakituista kuosisuunnittelijaa: Tanja Orsjoki, Matleena Issakainen, Riina Kuikka ja Saara Eklund. Myös eri alojen taiteilijat ovat suunnitelleet Vallilalle kuoseja, muun muassa Zoltan Popovits, Howard Smith ja Lauri Tähkä. Vallilan kokoelmiin on kuulunut myös valokuvaaja Philip Lászlón sekä Caj Bremerin valokuvateosten sekä Erik Bruunin teosten pohjalta suunniteltuja kuoseja. Vuonna 2014 Vallilan kokoelmaan tulivat myös yhteistyössä Fazerin sekä Ateneumin taidemuseon kanssa toteutetut kuosit. Suomalaisen Työn Liitto on myöntänyt Vallila Interiorin sisustuspalvelulle ja suunnittelulle Avainlipun sekä suunnittelulle Design From Finland -merkin.


title: Vallila Interior

text: Oy Vallila Interior Ab aloitti toimintansa tekstiilikutomona ja toimi aluksi nimellä Vallilan Silkkitehdas Oy. Se valmisti muun muassa ohuita vuori- ja puserokankaita sekä pöytäliina- ja korsettikankaita. Vuonna 1939 Otto Berner rakennutti yritykselle uudet tilat Nilsiänkadulle Vallilaan. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Matti Finell. Tilat ovat edelleen Vallila-konsernin pääkonttorin käytössä.


title: Vallila Interior

text: Vuonna 1962 Otto Bernerin poika Rudolf Berner siiryi johtoon. Vallila Interior siirtyi kankaiden maahantuojaksi ja tukkumyyjäksi erikoistuen verhokankaisiin. Suunnittelijaksi palkattiin Suomeen muuttanut amerikkalaistaiteilija Howard Smith.


title: Vallila Interior

text: Painokangassuunnittelun ohella Vallila Interior aloitti yhteistyön sveitsiläisen sisustuskankaita valmistavan Creation Baumannin kanssa vuonna 1971. Baumann erikoistui julkitilakankaiden kehittämiseen, ja näin ollen myös Vallila Interior suuntasi julkisten tilojen sisustamiseen ja projektitoimintaan. Rudolf Bernerin tytär Anne Berner aloitti työskentelyn yrityksessä vuonna 1986 ja alkoi kehittää tätä liiketoiminnan osa-aluetta. Ensimmäinen tytäryhtiö Decorama Oy perustettiin vuonna 1988. Yritys sisusti mm. hotelleja, ravintoloita, toimistoja ja risteilyaluksia. Anne Bernerin veli Mikael Berner alkoi johtaa Decorama Oy.tä.


title: Vallila Interior

text: Vuonna 1989 Rudolf Berner siirsi koko yrityksen johdon tyttärelleen Anne Bernerille mutta jäi itse tukkumyynnin johtoon. Projektisisustaminen oli kasvanut, ja toimintaa päätettiin laajentaa Baltiaan ja Venäjälle. Tätä varten perustettiin vuonna 1992 tytäryhtiö Oy Interia International Ltd, joka perusti toimistot Pietariin ja Moskovaan. Vuonna 2008 Interia sai hoitaakseen Ralph Laurenin ja Designers Guildin edustuksen Venäjällä ja Ukrainassa.


title: Vallila Interior

text: Vuonna 2002 Vallila osti mattojen maahantuontiin erikoistuneen Keha Oy:n. Sisustuskankaiden tuontivalikoimaan otettiin muun muassa saksalainen Sahco Hesslein. Vallila toi Suomeen myös englantilaisen Tricia Guildin 1970-luvulla perustaman Designers Guildin mallistoja. Sisustusurakointiin erikoistunut tytäryhtiö Vallila Interior Contracting (VIC) perustettiin vuonna 2004, ja muutama vuosi myöhemmin vuonna 2006 hankittiin designhuonekaluja ja -valaisimia maahantuova Deco House Oy.


title: Vallila Interior

text: Vuonna 2011 Oy Deco House Ab, Keha Oy ja Vallila Interior Contracting Oy fuusioitiin emoyhtiöön Oy Vallila Interior Ab:hen. Vuonna 2012 Vallila Interior ilmoitti aikeistaan laajeta Yhdysvaltain ja Kiinan markkinoille ja nimittäneensä yhtiön hallitukseen Iittalan entisen toimitusjohtajan Tero Vähäkylän ja TBWA\Helsinki-mainostoimiston toimitusjohtajan Marco Mäkisen. Elokuussa 2012 Vallila Interior kertoi laajentuvansa myös elintarvikebisnekseen menemällä 12,6 prosentin osuudella mukaan Eeropekka Rislakin ja muiden "Viisi Tähteä" -lehdestä aiemmin tunnettujen henkilöiden perustamaan Eat & Joy -maatilatoriin.


title: Glyphis

text: Glyphis on suku luomihaikalojen lahkossa. Suku käsittää kuusi lajia, jotka ovat harvinaisia ja niiden levinneisyys on Oseania ja sen alueet riippuen lajista.


title: Kultabassi

text: Kultabassi ("Macquaria ambigua") on laji ahvenkalojen lahkossa, "Percichthyidae" heimossa. Kultabasseja elää Australian joissa. Kultabassit ovat keskimäärin 30-40 cm pitkiä ja painavat 1-2 kg. Suurin julkaistu paino on ollut 24 kg ja pituus 76 cm. Kultabassit syövät rapuja, katkarapuja ja sammakoita.


title: Orestes (Makedonia)

text: Orestes (300-luvun eaa. alku) oli Makedonian kuningas 399 eaa. – noin 398/7 eaa. Orestes oli kuningas Arkhelaoksen ja erään Kleopatran poika.


title: Orestes (Makedonia)

text: Oresteesta tuli kuningas sen jälkeen kun hänen isänsä kuoli vuonna 399 eaa. Orestes oli tuolloin alaikäinen ja hallitsijaksi valittiin hänen setänsä Aeropos II. Aeropos syrjäytti kuitenkin nuoren Oresteen noin vuonna 398/7 eaa. ja julisti itsensä kuninkaaksi.


title: Litoria spenceri

text: Litoria spenceri on laji lehtisammakoiden heimossa, "Litoria"-suvussa. "Litoria spenceri"n levinneisyysaluetta on aivan Victorian eteläkärki. Laji on äärimmäisen uhanalainen.


title: Vuoristojäätikkö

text:
Vuoristojäätikkö ("laaksojäätikkö") on yleensä virtamainen jäätikkö, joka valuu vuorten rinteiltä alas.
Tämän tyyppisiä ovat esim. Norjan Jostedalsbreen ja Svartisen sekä Alppien Aletschgletscher, ja Kashmirin alueen Siachenin jäätikkö. Vuoristojäätikön virtausta pitää yllä eniten alustaan sulanut vesi ja jään muovautuvuus suurissa paineissa, jotka syntyvät paksun jääkerroksen paineesta. Vuoristojäätiköitä on erityyppisiä, mutta niiden perusperiaate on aina sama. Monien vuoristojäätiköiden virtaus on nopeaa, koska jyrkkä rinne ja painovoima vaikuttavat tehokkaasti jäähän. Myös vuoren edustalla olevat vuorenjuurijäätiköt ovat yksi vuoristojäätiköiden alalaji. Sen sijaan laajemmat lakijäätiköt eivät ole varsinaisia vuoristojäätiköitä.


title: Meriahvenet (alaheimo)

text: Meriahvenet (Epinephelinae) on meriahventen heimoon (Serranidae) kuuluva alaheimo. Siihen kuuluu noin 160 lajia, joista osa on suurikokoisia. Tunnetuimpia on kaksimetriseksi kasvava jättimeriahven, joka on suurimpia koralliriuttojen kaloja. Meriahvenia käytetään yleisesti ruokakaloina ja niitä myös viljellään.


title: Rae (kilpatalli)

text: Rae oli yhdysvaltalainen kilpa-autovalmistaja, joka osallistui yhteen Formula 1 -sarjan osakilpailuun, kauden 1950 Indianapolis 500-kilpailuun. Tallin kuljettaja Walt Ader oli kilpailussa kahdeskymmenestoinen, 15 kierrosta kärjen takana.


title: Meskowski

text: Meskowski oli yhdysvaltalainen kilpa-autovalmistaja, joka osallistui Indianapolis 500 kilpailuun kaudella 1960. Tallin kuljettajat Bob Veith ja Bobby Grim olivat kilpailussa 8 ja 16.


title: Malaspinan jäätikkö

text: Malaspinan jäätikkö on Kaakkois-Alaskassa sijaitseva vuorilta valunut vuorenedustajäätikkö. Se on tarkemmin neljän laaksojäätikön yhdistelmä. Malaspinan 100 km pitkä reuna ei liiku, ja on osin jään ja kiven seoksen irroittaman olevan maan peitossa. Jään virtauskuvio näkyy erittäin selvästi joissain ilmakuvissa ja satelliittikuvissa. Suurin Malaspinan syöttöjäätikkö on Sewardjäätikkö, jonka laskukohta Malaspinan jäätikköön on 4 km leveä. Järistysaaltojen mittausten perusteella Malaspinan jäätikkö on jopa 600 metriä paksu, ja on kovertanut alla olevaa kalliota aikojen saatossa jopa 300 metriä merenpinnan alle. Mutta jää nousee silti painanteesta ylös, koska siihen virtaava uusi jää pursottaa sitä ylös. Malaspinan lähellä kasvaa paikoin sankkaa metsää, joka on juurtunut kuollutta jäätä peittävään moreenipohjoiseen maahan.


title: Jalometallityöntekijäin Liitto

text: Jalometallityöntekijäin Liitto oli suomalainen vuosina 1906–1974 toiminut ammattiliitto. Liitto perustettiin Tampereella 20. lokakuuta 1906 nimellä "Suomen Kulta- & Hopeatyöntekijäin Liitto". Nimi muutettiin vuoden 1919 edustajakokouksessa. SAK:n eheyttämissopimukseen perustuen Jalometallityöntekijäin liiton ylimääräinen edustajakokous hyväksyi Metallityöväen liiton kanssa neuvotellun yhdentämissopimuksen ja se fuusioitui Metalliliittoon 1. joulukuuta 1974 alkaen.


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Arkhelaos oli Makedonian kuningas 413–399 eaa. Arkhelaos oli Perdikkas II:n poika.


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Arkhelaoksen hallituskauden alkuvuosi on epävarma. Perdikkaan tiedetään sotineen Amfipolista vastaan vuonna 414 eaa. ja Arkhelaoksen tiedetään piirittäneen Pydnaa vuonna 411/410 eaa. Arkhelaos hallitsi erään lähteen mukaan 14 vuotta. Tämän takia 413 eaa. on todennäköinen vuosi Arkhelaoksen vallan alulle.Borza s.161


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Platonin dialogin "Gorgias" mukaan Arkhelaos oli Perdikkaan ja erään orjattaren poika. Platonin mukaan Arkhelaos murhasi Perdikkaan veljen Alketaan, josta muuten olisi tullut kuningas. Antiikin aikana tarina oli tunnettu, mutta nykyään sen aitoutta epäillään. Jos Arkhelaos oli Perdikkaan vanhin poika, on epäselvää oliko hänellä vai Alketaalla suurempi oikeus kruunuun. Vuodelta 423 eaa.


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Arkhelaoksen astuessa valtaan Ateena oli juuri kokenut tappion Sisilian sotaretkellä. Ateena tarvitsi uuden laivaston, ja Makedonia oli ainoa paikka josta sellaisen voisi hankkia. Arkhelaos halusi vahvistaa ja uudelleen organisoida Makedonian valtion ja ateenalaiset olivat valmiita auttamaan häntä tässä. Ateenalaiset auttoivat Arkhelaosta Pydnan piirityksessä. Pydna oli tuolloin itsenäinen kreikkalainen kaupunki keskellä Makedoniaa. Ateenalaisten avulla kaupunki vallattiin, siirrettiin jonkin matkaa sisämaahan ja perustettiin uudelleen makedonialaisena kaupunkina.


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Arkhelaos ei sekaantunut enempää peloponnesolaissotaan. Hän joutui kuitenkin sotimaan Makedonian länsipuolella olleita heimoja vastaan.


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Arkhelaoksen aikana Pella syrjäytti Aigain pääkaupunkina. Aigai pysyi kuitenkin vielä tärkeänä kaupunkina. Arkhelaos kannusti myös kreikkalaista kulttuuria ja näytelmäkirjoittaja Euripides muutti Pellaan. Euripides kirjoitti muun muassa näytelmän "Arkhelaos", joka kertoi nuoresta Herakleen jälkeläisestä, joka perusti Aigain Apollonin käskystä.


title: Arkhelaos (Makedonia)

text: Arkhelaos kuoli vuonna 399 eaa. Diodoroksen mukaan Arkhelaoksen rakastaja Krateros tappoi hänet vahingossa metsästysretken aikana. Aristoteleen mukaan Krateros oli mukana salajuonessa, jonka tarkoitus oli tappaa kuningas. Aristoteles on ajallisesti lähempänä tapahtumaa, joten hänen versionsa on luultavasti oikea. Arkhelaosta seurasi kuninkaan hänen poikansa Orestes.


title: Boktai: The Sun Is in Your Hand

text: Boktai: The Sun is in Your Hand on Hideo Kojiman tuottama ja Konamin kehittämä Game Boy Advance -käsikonsolille suunniteltu peli, joka julkaistiin vuonna 2003. Se on Boktai-pelisarjan ensimmäinen osa.


title: Boktai: The Sun Is in Your Hand

text: Pelin päähenkilö on Django, nuori vampyyrinmetsästäjä, joka lähtee Kuolemattomien hallitsemaan maahan nimeltä Istrakan kostaakseen isänsä kuoleman Countille, vampyyrien kreiville. Django on perinyt isältään vain auringonvalolla toimivan Gun Del Sol -aseen ja punaisen huivin. Pelin alussa Django kohtaa auringon lähettilään, ilmassa leijuvaa auringonkukkaa muistuttavan Otenkon. Otenko kertoo Djangolle, että Count loukkaantui pahoin viimeisessä taistelussaan Djangon isää Red Ringoa vastaan ja on siis nyt Djangolle helppo vastus. Fog Castlen (suomeksi "Sumun Linna") tornista Django löytää vampyyrin arkun, ja hän siirtää sen Otenkon ohjeiden mukaisesti linnan pihalle, jonne Otenko kutsuu Paalujuntan, vampyyrin puhdistavan taikalaitteen, jonka ovat siunanneet muinaiset jumalolennot Sol ja Gaea, aurinko ja maa. Kun Django on puhdistanut vampyyrin, selviää ettei arkussa ollutkaan Count, vaan tämän asettama hämäys. Count itse on jo kaukana pohjoisessa. Django ja Otenko matkaavat useiden epäkuolleiden täyttämien luolastojen läpi kohti Bloodrust Mansionia, Countin majapaikkaa. Kartanon pihalta he löytävät Gun Del Soliin kuuluvan Luna-linssin, jota Otenko pitää varmana merkkinä siitä, että vampyyrit ovat kaapanneet Kuun kaunottaren. Kaksikko kohtaa Countin kartanon suuressa salissa, ja Djangon voitettua hänet paikalle ilmestyy tyttö, joka kertoo olevansa Lita, Aurinkopuun hoitaja. Hän kertoo, että vampyyrit siirsivät Aurinkopuun San Miguelista, auringon kaupungista, Istrakaniin. Otenko toteaa, etteivät vampyyrit voi olla tarpeeksi vahvoja kajotakseen Aurikopuuhun, vaan jonkun vielä vahvemman kuin Count täytyy olla suunnitelman takana.


title: Tykkimiehet

text:
Tykkimiehet ry on 1965 perustettu tykistön perinteitä vaaliva yhdistys. Sen tärkeimpänä tehtävänä on ollut Suomen Tykistömuseon, nykyisen Museo Militarian, toiminnan ylläpitäminen.
Tykkimiehet ry:n perustava kokous oli 25.5.1965 Tykistökoulussa Santahaminassa. Kokoukseen osallistui yhteensä 102 kenttätykistön ja rannikkotykistön upseeria, aliupseeria ja upseerioppilasta, jotka päättivät perustaa Tykistökoulun perinneyhdistys -nimisen yhdistyksen. Aloitteen tekijöinä olivat Suomen Tykistökoulun 1918 upseerikokelaskurssien valtuuskunta kenraaliluutnantti Uolevi Poppiuksen johdolla sekä Tykistökoulun johtaja eversti Kauko Mäkipää.


title: Tykkimiehet

text: Yhdistyksen perustamissopimuksen allekirjoittivat 22.6.1965 kenraaliluutnantti Uolevi Poppius, eversti Kauko Mäkipää, eversti R Aaltonen ja sotilasmestari T Tapanila. Yhdistysrekisteriin Tykistökoulun perinneyhdistys merkittiin 28.6.1965.


title: Tykkimiehet

text: Yhdistyksen tarkoituksena sääntöjensä mukaisesti oli vaalia tykistöllisen koulutuksen perinteitä ja toimia tykistöllisten aselajien yhdyssiteenä.


title: Tykkimiehet

text:
Yhdistyksen nimi muutettiin 26.10.1967 Tykistön perinneyhdistykseksi. Syynä nimenmuutokseen oli kenttätykistön ja rannikkotykistön erottuminen omiksi aselajeikseen ja jo tiedossa ollut Tykistökoulun siirto Niinisaloon.
Tykistön perinneyhdistyksen nimi muutettiin 21.10.1975 Tykkimiehet ry:ksi osoituksena yhdistyksen toimikentän laajentumisesta koko valtakuntaan ja sen kaikkia tykkimiehiä käsittäväksi.