title: A. A. Granfelt

text: Granfelt meni kesällä 1878 naimisiin kansakoulunopettaja Mandi Cantellin kanssa, joka tuli myös tunnetuksi kansanvalistajana ja kirjailijana. Heillä oli seitsemän lasta, joista viisi aikuisiksi elänyttä poikaa suomensivat kaikki sukunimensä Kuuseksi. Heihin kuuluivat professori Eino Kuusi, vakuutusneuvos Aarne Kuusi, rovasti ja kirjailija Ilmari Kuusi sekä professori Sakari Kuusi.


title: A. A. Granfelt

text: Kotinsa ruotsinkielisestä taustasta huolimatta Granfelt omaksui fennomanian aatteen ja suomen kielen. Hän kannatti fennomaanien kansansivistysihanteita ja omistautui rahvaalle suunnatun valistustyön kehittämiselle. Granfeltin tavoitteena oli suomalaisten kansallinen yhdentyminen, jota palvelemaan erilaiset sivistyslaitokset oli hierarkkisesti asetettava. Hän haki syksyllä 1878 neljä vuotta aiemmin perustetun Kansanvalistusseuran sihteerin tointa, joka oli vapautunut Jaakko Päivärinnan jouduttua eroamaan. Granfelt valittiin tehtävään ja hän uudisti nopeasti järjestön toiminnan. Yhdistyksen kustannustoiminta kasvoi valtavasti. Virosta hän keksi kansallisten laulujuhlien idean, jonka päätti tuoda myös Suomeen. Suomen ensimmäiset laulujuhlat järjestettiin Kansanvalistusseuran vuosijuhlien yhteydessä Jyväskylässä vuonna 1884, minkä jälkeen niitä pidettiin vuoden tai kahden välein eri puolilla maata.


title: A. A. Granfelt

text: Granfelt oli myös edustajana säätyvaltiopäivillä, jossa hän ajoi alkoholilainsäädännön muutoksia sekä kansansivistystyön laajentamista valtion tuella. Lisäksi hän oli Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistojen ja kirjavarojen hoitaja vuosina 1879–1896.


title: A. A. Granfelt

text: Granfelt joutui vuonna 1906 jättämään Kansanvalistusseuran sihteerin tehtävät ilmeinneiden tiliepäselvyyksien vuoksi ja korvaamaan henkilökohtaisista varoistaan järjestön taloudelliset menetykset. Tämän seurauksena hän muutti 1907 pysyvästi kesäasunnolleen Mäntyharjun Jylhään, jossa omistautui loppuiäkseen puutarhanhoidolle. Myös hänen kahden lapsensa kuolemat vaikuttivat vetäytymiseen.


title: A. A. Granfelt

text: Granfelt rakensi Suomeen raittiusliikkeen valtakunnallisen organisaation, joka kansainvälisistä esikuvista huolimatta kytkeytyi ensisijaisesti fennomaanien strategiaan. Tavoitteena oli kansalaisten kasvattaminen ja yhteenliittäminen ylhäältäpäin johdetun järjestötoiminnan avulla. Granfelt perusti vuonna 1883 Helsingissä Raittiuden Ystävät -seuran aiemman Kohtuuden Ystävien seuraajaksi ja se laajennettiin 1888 samannimiseksi valtakunnalliseksi organisaatioksi. Koko maan kattaneen raittiusyhdistysverkoston luomisen seurauksena raittiusliikkeestä tuli aikansa laajinta kannatusta nauttinut kansalaisjärjestö. Granfelt kirjoitti suuren osan Raittiuden Ystävät -järjestön kannanotoista.


title: A. A. Granfelt

text: Raittiuskysymys kietoutui 1900-luvun alkupuolelle asti työväenluokan olojen parantamiseen. Ajateltiin, että työväenluokka voidaan sitoa yhteiskuntaan ja sen arvomaailmaan vasta kun sille annetaan äänioikeus ja yksityisomaisuutta. Työväenhenkisen raittiusliikkeen keulakuvaksi nousi Matti Helenius-Seppälä, joka alkoi vuodesta 1893 vaatia Raittiuden Ystävien toiminnan uudistamista. Asia henkilöityi Granfeltin ja Helenius-Seppälän väliseksi riidaksi erityisesti vuodesta 1897 alkaen. Granfelt piti Helenius-Seppälää yli-innokkaana ja työläistaustaisena nousukkaana. Granfelt menetti otteensa Raittiuden Ystävistä 1900-luvun alussa, jolloin työväenliikkeen vaikutus raittiusliikkeessä kasvoi. Poliittisesti konservatiivista ja yläluokkaista ”granfeltilaisuutta” alettiin pitää liian vanhoillisena. Niinpä Granfelt luopui Raittiuden Ystävien esimiehen tehtävistä 1902 ja valtakunnallisen kattojärjestön sihteerintoimesta 1906. Granfeltin aseman peri puoluepoliittisesti sitoutunut Väinö Voionmaa.


title: A. A. Granfelt

text:
Nimimerkillä "A. Gt.":
Nimimerkillä "Kuusi":


title: Muumion kosto

text: Muumion kosto (televisioesityksessä käytetty nimikettä Muumio; ) on Terence Fisherin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1959. Elokuvan pääosia esittävät Christopher Lee ja Peter Cushing.


title: Muumion kosto

text:
Kolme englantilaista arkeologia, Stephen Banning (Felix Aylmer), hänen poikansa John (Peter Cushing) ja Joseph Whemple (Raymond Huntley), avaa tuhansia vuosia sitten kuolleen prinsessa Anankan (Yvonne Furneaux) haudan ja herättää samalla henkiin kostonhimoisen Kharis-muumion (Christopher Lee).
"Muumion koston" käsikirjoituksen laati Jimmy Sangster. Michael Carreras tuotti elokuvan Hammer Film Productionsille.


title: Muumion kosto

text: Elokuvan kuvaukset alkoivat työnimellä "Terror of the Mummy" 23. helmikuuta 1959. Elokuva kuvattiin Technicolor-menetelmällä Bray Studiosilla Englannin Berkshiren Oakley Greenin kylässä ja Surreyn Sheppertonissa sijaitsevalla Shepperton Studiosilla 125 000 punnan budjetilla. Kuvaukset päättyivät 16. huhtikuuta 1959.


title: Muumion kosto

text: Muumiosta tuli Christopher Leen kolmas rooli Hammerin hirviönä.


title: Muumion kosto

text: "Muumion kosto" julkaistiin Japanissa elokuussa vuonna 1959. Kotimaan ensi-illan elokuva sai Isossa-Britanniassa 25. syyskuuta 1959. Elokuva pääsi myös teatterilevitykseen Ruotsiin 2. marraskuuta 1959, Yhdysvaltoihin 16. joulukuuta 1959, Länsi-Saksaan 31. joulukuuta 1959 ja Meksikoon 21. tammikuuta 1960. Universal Pictures toimi elokuvan levittäjänä Yhdysvalloissa.


title: Muumion kosto

text: Suomessa elokuva ei päässyt teatterilevitykseen elokuvan raaistavuuden takia. 10. marraskuuta vuonna 1960 elokuvalle asetettiin ikäraja "KK" eli kokonaan kielletty. Kieltopäätös kumottiin ja elokuva esitettiin Suomen televisiossa ensimmäisen kerran 23. heinäkuuta vuonna 1986.


title: Muumion kosto

text: "Muumion kosto" on julkaistu videolle ja DVD:lle vuosina 2001 ja 2004.


title: Muumion kosto

text: "Muumion kosto" oli menestys sekä taloudellisesti että kriittisesti.


title: Muumion kosto

text: "Muumion kostolla" on Rotten Tomatoes -sivustolla 100 prosentin "tuore"-arvosana, joka perustuu seitsemään arvosteluun.


title: Raajarikkoisten auttamisyhdistys

text: Raajarikkoisten auttamisyhdistys () oli vuosina 1889–1948 toiminut suomalainen hyväntekeväisyysjärjestö, joka ylläpiti Helsingissä liikuntavammaisille suunnattua työkoulua ja klinikkaa. Toiminnan kohteena olivat pääasiassa lapsi-invalidit.


title: Raajarikkoisten auttamisyhdistys

text: Yhdistys perustettiin 27. lokakuuta 1889. Perustavan kokouksen kutsui koolle Vera Hjelt ja ensimmäiset säännöt laati vaivaishoidon tarkastaja Gustaf Adolf Helsingius tanskalaisen esikuvan pohjalta. Tarkoituksena oli antaa rammoille mahdollisuus saada koulutusta ja siten myös työtä. Perustamisessa mukana olivat myös muun muassa Rosina Heikel, Cely Mechelin ja Sofia Streng. Seuraavana vuonna aloitti toimintansa yhdistyksen perustama kaksikielinen Raajarikkoisten työkoulu Helsingin Kruununhaassa. Se oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Toiminta kohdistettiin vain lapsiin, joille annettiin koulutusta lähinnä käsityöammatteihin. Vuodesta 1897 koulu toimi Ensimmäisellä Linjalla Kallion kaupunginosassa. Yhdistys ylläpiti vuosina 1900–1916 ortopedistä klinikkaa, jonka lääkärinä oli Hjalmar Gabriel von Bonsdorff, ja 1927–1941 ortopedistä sairaalaa, jonka johtajana oli Fabian Langenskiöld. Sairaalan toimintaa jatkoi myöhemmin Invalidisäätiö. Vuodesta 1904 toimi myös yhdistyksen ylläpitämä 4–12-vuotiaille lapsille suunnattu lastenkoti. Yhdistyksen toiminta päätettiin lakkauttaa maaliskuussa 1948 ja sen tilalle perustettiin Raajarikkojen koulusäätiö, joka toimii nykyisin nimellä Vammaisten lasten ja nuorten tukisäätiö. Koulu muutti vuonna 1952 Ruskeasuolle.


title: Raajarikkoisten auttamisyhdistys

text: Raajarikkoisten työkoulun ja ortopedisen sairaalan entiset rakennukset Kalliossa purettiin vuonna 1980 nykyisen Kuntatalon tieltä. Sitä ennen vanhoissa puutaloissa ehti toimia Kill City -niminen yhteisö.


title: Robert Alfred Renvall

text: Robert Alfred Renvall (11. marraskuuta 1829 Uskela – 8. joulukuuta 1895 Helsinki) oli kirjastomies ja matrikkeleiden laatija.


title: Robert Alfred Renvall

text: Renvallin isä oli kirkkoherra, kielentutkija ja professori Gustaf Renvall ja äiti Charlotta Revall. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1863, toimi Helsingin yliopiston kirjaston amanuenssina 1862-1890 sekä Helsingin ruotsalaisen yhteislyseon opettajana 1853-1871, samoin kuin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjastonhoitajana 1854-1876. Renvall julkaisi pari oppikirjaa, mutta ennen muuta matrikkeleita kuten elämäkerralliset teokset "Biografiska anteckningar öfver det finska universitetes lärare, embets- och tjenstemän från dess flyttning till Helsingfors" (1869), josta otettiin uusi painos nimellä "Finlands universitet 1828-90" (1891), sekä "Förteckning öfver filosofie magistrar promoverade i Åbo 1643-1827" (1882). Hän laati myös luettelon "Finlands periodiska litteratur 1771-1871".


title: Robert Alfred Renvall

text: Renvall sai filosofian tohtorin arvon vuonna 1877. Hän kuoli naimattomana.


title: Henrik Ganander

text: Henrik (Henricus) Ganander (noin 1700 – 1752 Siuntio) oli suomalainen kirkkoherra ja saamen kielen tutkija. Hän oli huomattavin suomenkielinen tietokirjailija 1700-luvulla.


title: Henrik Ganander

text: Gananderin isä oli raumalainen, Turusta kotoisin ollut kankuri Johan Tomasson Ganander (k. 1738). Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1726. Ganander vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1727.


title: Henrik Ganander

text: Ganander toimi Sodankylän kappalaisena vuodesta 1727 ja Härnösandin hiippakuntaan kuuluneen Enontekiön kappalaisena vuodesta 1729 astuen tähän virkaan 1731. Siuntion kirkkoherraksi hän tuli 1743. Gannader toimi myös saarnaajana pappeinkokouksessa Turussa 1746.


title: Henrik Ganander

text: Ganander teki saamen kielen kieliopin "Grammatica lapponica" (ilm. 1743), joka noudattaa lähinnä tornionsaamen murretta.


title: Henrik Ganander

text: Henrik Ganander oli naimisissa vuodesta 1730 Katarina Tornbergin (k. 1790) kanssa. Heidän poikansa oli Satakunnan kihlakunnan kruununvouti Henrik Ganander (1739–1818).


title: Night of the Big Heat

text: Night of the Big Heat on vuonna 1967 julkaistu Terence Fisherin ohjaama tieteis-/kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Christopher Lee, Peter Cushing ja Patrick Allen.


title: Night of the Big Heat

text: "Night of the Big Heat" perustuu John Lymingtonin samannimiseen romaaniin vuodelta 1959. Romaanin pohjalta Jane Baker, Pip Baker ja Ronald Liles laativat käsikirjoituksen. Tom Blakeley toimi elokuvan tuottajana Planet Film Productionsille.


title: Night of the Big Heat

text: "Night of the Big Heat" kuvattiin Buckinghamshiren Milton Keynesissä ja Pinewood Studiosilla Buckinghamshiren Iver Heathissa. Elokuva sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa toukokuussa vuonna 1967. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin vuonna 1971. Yhdysvalloissa elokuvaa on levitetty nimikkeellä "Island of the Burning Damned". Elokuva julkaistiin DVD:lle vuonna 2004.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Todellisuuden tutkimuskeskus eli TTK on Helsingissä toimiva 1998 perustettu esitystaiteen kollektiivi. TTK:n toiminnan lähtökohtana on todellisuuden havainnointi ja kyseenalaistaminen.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: TTK:n produktiot laajentavat myös esitystaiteen rajoja ja määritelmiä. Suurin osa esityksistä on esimerkiksi kadulla, gallerioissa, kauppakeskuksissa ja ihmisten kodeissa. Esitystoiminnan ohella TTK julkaisee "Esitys"-lehteä, kirjoja ja kirjoituksia. TTK:n tavoitteena on herättää keskustelua esitystaiteen merkityksestä.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Uusien esitysmuotojen lisäksi TTK kehittää taiteellisen tutkimuksen metodeja. Vuonna 2007 kollektiivi otti käyttöön toimintamallin, joka perustuu vuosittaisiin tutkimussuunnitelmiin. Jäsenistö valitsee joka vuosi keskuudestaan tutkimusvastaavan tai -vastaavat, jotka suunnittelevat ja määrittelevät yhdistyksen taiteellisen linjan ja vastaavat sen toteutuksesta vuoden tai kahden ajan. Tähän mennessä tutkimussuunnitelmia on toteutettu viisi.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Tällä hetkellä yhdistyksellä on 35 jäsentä esittävien taiteiden eri aloilta: jäsenten joukossa on niin esitystaiteilijoita, teatteriohjaajia, dramaturgeja, tuottajia, näyttelijöitä, tanssijoita, koreografeja kuin ääni-, valo- ja tilasuunnittelijoita. Varsinaisen jäsenistön lisäksi produktioihin osallistuu vuosittain 15-50 vierailijaa taiteen ja tieteen eri aloilta.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Yhdistys perustettiin vuonna 1998. Aluksi se toimi Kallion Teatteri -nimisenä ja keskittyi toiminnassaan paikalliseen yhteisötaiteeseen Helsingin Kallion kaupunginosassa. Kallion Teatterin perustivat Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön ja dramaturgian laitoksella opiskelevat Titta Halinen, Pauliina Hulkko, Miko Jaakkola, Pasi Lampela, Janne Saarakkala sekä Eero-Tapio Vuori, joka oli hankkeen alullepanija.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2001 yhdistys muutti pois Kalliosta, laajensi näkökulmansa paikallisesta universaaliksi ja vaihtoi nimensä Todellisuuden tutkimuskeskukseksi. Tuona vuotena toteutettiin lukuisia, keskenään hyvin erilaisia produktioita, joista kävi hyvin ilmi ryhmän heterogeenisyys, esteettisten ja taidefilosofisten mieltymysten erilaisuus; toteutettujen esitysten joukkoon kuuluivat muun muassa "Hotel Reflection, Money Fest, Muotokuvia, Määrätty ruumis, Tylsyys, Siru" ja "Puhuva pää".


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2002 Todellisuuden tutkimuskeskus keskittyi Calvino-sarjaan. Se perustui viiteen italialaisen kirjailijan ja esteettisen futurologin – Italo Calvinon – luentoon (julkaistu nimellä Kuusi muistiota ensi vuosituhannelle.) Kunkin luennon inspiroimana tehtiin yksi esitys, ja jokainen niistä käsitteli yhtä teoksen avainkäsitettä: keveys, nopeus, täsmällisyys, näkyvyys, moninaisuus, johdonmukaisuus. Calvino-sarja siirsi esitystoiminnan pois Fleminginkadulla sijaitsevasta toimitilasta.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2003 aloitettiin kolmivuotinen Suomi-projekti, joka koostui eri puolella Suomea järjestetyistä esityksistä. Projektit toteutettiin yhteistyössä erilaisten paikallisten yhteisöjen ja organisaatioiden, kuten kaupunginteattereiden ja teatterikoulujen kanssa. Tavoitteena oli luoda sarja eri paikkakuntien inspiroimia esityksiä, joka yhdessä paljastaisi jotain uutta Suomen kansasta. Vuonna 2003 sarjassa toteutettiin seuraavat esitykset: "Joensuun voima, Elämän syrjässä kiinni" ja "LAHTI! eli totuus Suomesta".


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2004 alkoi kaksivuotinen esitystaiteellinen tutkimushanke "Uni ja Aika". Se aloitti varsinaisen taiteellisen tutkimustyön, jota varten Todellisuuden tutkimuskeskus aikoinaan oli perustettu. Kahdessa puolen vuoden työpajassa (kevät, syksy) keskityttiin uudenlaisen teatteriajattelun ja työtapojen tietoiseen kehittämiseen sekä ajastamme tehtyjen havaintojen kirkastamiseen. Työpajojen pohjalta toteutettiin esitykset "Beyond The Red Room" ja "Teidän täytyy kuvitella ne meduusat tähän".


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2005 Uni ja Aika -projekti jatkui edellisen vuoden työpajojen pohjalta rakennettujen esitysten muodossa. Suomi-projekti sai vielä yhden lisäosan, minkä lisäksi toteutettiin sarja muita esityksiä, joista osa ulkomailla. 2005 alkoi myös monivuotinen kansainvälinen yhteistyöhanke @work, jossa Todellisuuden tutkimuskeskus on mukana yhtenä osallistujana.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuoden 2006 pääproduktioksi valittiin "Helsinki by Night" – sightseeing esitys, johon suurin osa voimavaroista keskitettiin. @work Network -verkosto aloitti kaksivuotisen EU-hankkeen The Story of Work. Vuoden aikana Todellisuuden tutkimuskeskus siirtyi toimintamalliin, jossa jäsenet äänestävät vuosittain useammasta taiteellisesta tutkimussuunnitelma-ehdotuksesta ja tutkimusvastaavasta (tai -vastaavista), joiden tehtävänä on johtaa ja organisoida tutkimussuunnitelman toteuttaminen ja raportoida tulokset. Vuoden 2007 tutkimusvastaaviksi valittiin Pilvi Porkola ja Janne Saarakkala.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2007 toteutettiin ensimmäinen tutkimussuunnitelma, jonka lähtökohtana oli kysymys "Miten esittää yhteiskunnallista aihetta?". Tutkimussuunnitelman sisällä toteutettiin seuraavat esitykset: "Lumo I – esitys uudesta työstä, Lumo II – esitys uudesta työläisestä, Niina@work, Kuolema etsii työtä/Toter Sucht Arbeit 1 & 2, Hiljaisuuden politiikka, Pandan vaalikone, Julkinen lukupiiri" ja "Kontallaan". Syyskuussa ilmestyi ensimmäinen numero Todellisuuden tutkimuskeskuksen julkaisemasta Esitys-lehdestä. Todellisuuden tutkimuskeskus muutti Katajanokalta tyhjillään olevaan toimistorakennukseen Nahkahousuntielle Lauttasaareen.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2008 tutkimussuunnitelman teemana oli "Katsoja-kokijan keho esityksessä". Tutkimusvastaavina toimivat Julius Elo ja Tuomas Laitinen. Vuonna toteutettiin kaksi pääproduktiota, "Luopuminen" ja "Näkymättömän valtakunta".


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuoden 2009 tutkimusteema oli "Tunteet"; tutkimusvastaavina toimivat Titta Halinen, Katariina Numminen ja Jonna Wikström. Vuoden aikana toteutettiin neljä tuotantoa: "Yksinäinen ratsastaja, Randomly Seeking Giselle, Omatunto" sekä "Take Away Al-Muna: Stories of Love and Misery".


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2010 tutkimussuunnitelman teemana oli "Voiko pyhää esittää?". Tutkimusvastaavana toimi Tuomas Laitinen. Vuoden aikana toteutettiin kuusi esitystä: "12 etydiä ikuisesta elämästä, Urbania - The Ultimate Pilgrimage, Tutkielma Danten kiirastulesta, Naked/Sacred" ja "Henki".


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2011 Todellisuuden tutkimuskeskus täytti 10 vuotta, minkä kunniaksi tutkimussuunnitelman teemaksi valittiin "TTK Reloaded". Tutkimusvastaavina toimivat Julius Elo, Niina Hosiasluoma ja Pilvi Porkola.


title: Todellisuuden tutkimuskeskus

text: Vuonna 2012 aloitettiin TTK:n historian ensimmäinen kaksivuotinen tutkimussuunnitelma, "Utooppinen todellisuus". Tutkimusvastaavina toimivat Saara Hannula, Pekko Koskinen ja Tuomas Laitinen.


title: Grammatica Lapponica

text: Grammatica Lapponica on Henrik Gananderin laatima ja vuonna 1743 julkaisema saamen kielen kielioppi. Se noudattaa lähinnä tornionsaamen murretta.


title: Grammatica Lapponica

text: Alkuperäispainoksesta on kappale Kansalliskirjastossa, ja se on siellä myös mikrofilmattuna. Yhdysvaltalainen Nabu Press on julkaissut siitä näköispainoksen.


title: Elin Sjöström

text: Elin Maria Sjöström (o.s. Sundeberg 19. maaliskuuta 1851 Mikkeli – 18. toukokuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen naisasioiden ajaja.


title: Elin Sjöström

text: Sjöströmin vanhemmat olivat varalääninkamreeri Gabriel Wilhelm Sundeberg ja Sophie Jacobina Stenij. Hän kävi tyttökoulua ensin Heinolassa ja sitten Helsingissä ja toimi itsekin Heinolan tyttökoulun opettajana 1868-1869. Suomen naisyhdistyksessä Sjöström alkoi työskennellä heti sen perustamisen jälkeen 1884. Hän oli yhdistyksen varapuheenjohtaja 1887-1888, sihteeri 1889-1904 ja puheenjohtaja 1904-1909 Aleksandra Gripenbergin toimiessa puoluepolitiikassa. Sjöström oli myös mukana naisten kansainvälisen kattojärjestön eli "International Council of Women" -organisaation toiminnassa sekä perustamassa vuonna 1911 Suomen Naisten Kansallisliittoa. Lisäksi hän toimi muun muassa Kasvatusopillisen talouskoulun johtokunnan jäsenenä vuodesta 1891 alkaen ja puheenjohtajana 1910-1928. Hän kuului myös Helsingin tyttöjen ammattikoulun ja Konkordia-liiton johtokuntiin. Sjöström julkaisi teokset "Kasvisruokaa kaikille" (1913) ja "Kalliinajan keittokirja" (1919), minkä lisäksi hän kirjoitti paljon sanomalehtiin.


title: Elin Sjöström

text: Sjöströmin puoliso vuodesta 1869 oli senaatin valtiovaraintoimikunnan apukamreeri, kamarineuvos Bernd Ferdinand Sjöström (k. 1893).


title: Peterborough Phantoms

text: Peterborough Phantoms on englantilainen jääkiekkojoukkue Peterboroughin kaupungista. Vuonna 2002 perustettu joukkue pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla English National Ice Hockey Leaguessa. Sarjan joukkue on onnistunut voittamaan kertaalleen 2009.


title: Verisen joen rosvot

text: Verisen joen rosvot () on John Gillingin ohjaama brittiläinen toimintaelokuva vuodelta 1962. Elokuvan pääosissa ovat Christopher Lee, Kerwin Mathews, Glenn Corbett ja Oliver Reed.


title: Verisen joen rosvot

text: Elokuvan käsikirjoitti Jimmy Sangster, John Hunter, John Gilling ja Anthony Nelson Keys. Keys myös tuotti elokuvan Michael Carrerasin kanssa Hammer Film Productionsille. "Verisen joen rosvot" kuvattiin Buckinghamshiren Iver Heathissä, Berkshiren Oakley Greenissä ja Surreyssa.


title: Verisen joen rosvot

text: "Verisen joen rosvot" sai ensi-iltansa Japanissa 12. toukokuuta vuonna 1962. Elokuva julkaistiin Länsi-Saksassa ja Itävallassa ennen kuin elokuva sai kotimaan ensi-iltansa Isossa-Britanniassa 31. heinäkuuta vuonna 1962 Lontoossa. Yhdysvalloissa elokuva pääsi teatterilevitykseen elokuussa 1962. Suomessa elokuva julkaistiin 14. syyskuuta 1962.


title: Verisen joen rosvot

text: Christopher Lee näytteli toisessa Hammerin merirosvoelokuvassa "Paholaislaivan merirosvot" vuonna 1964.


title: Irinan diskografia

text: Tämä artikkeli on Irinan diskografiasta.


title: Ostohyvitys

text: Ostohyvitys on kuluttajille maksettava, ostotapahtumaan sidottu rahapalautus, jota pidetään verotuksellisesti jälkikäteen maksettavana alennuksena.


title: Ostohyvitys

text: Kauppojen, kuten S-ryhmän, Keskon ja Suomen Lähikaupan, maksamat bonukset ovat ostohyvitystä. Ostohyvitys voidaan maksaa esimerkiksi etusetelinä, tavarana tai rahana. Ostohyvitys on kuluttajalle verovapaata tuloa silloin, kun se muodostuu kuluttajan itse tekemistä ja maksamista yksityistalouden ostoista.


title: Ostohyvitys

text: Ostohyvityspohjaiset markkinointikampanjat () ovat suosittuja erityisesti Yhdysvalloissa. Suomen lainsäädännön mukaan tällaisten tarjousten on oltava selvästi tunnistettavissa myynninedistämiseksi, niiden saamista koskevien ehtojen on oltava helposti saatavilla ja ehdot on esitettävä selkeästi ja ymmärrettävästi.


title: Ostohyvitys

text: Suomessa kilpailu- ja kuluttajavirasto valvoo ostohyvityksen ja kylkiäisten käyttöä yritysten myynninedistämisessä. Perusperiaate on, että etu ei voi olla markkinoinnin pääviestinä silloin, kun markkinointi tavoittaa yleisesti kaikki kuluttajat.


title: Jättiläisnaisen hyökkäys (vuoden 1993 elokuva)

text: Jättiläisnaisen hyökkäys on vuonna 1993 ilmestynyt yhdysvaltalainen televisioelokuva, joka perustuu vuonna 1958 ensi-iltansa saaneeseen samannimiseen tieteiselokuvaan. Christopher Guestin ohjaaman uusintaversion pääosia esittivät Daryl Hannah ja Daniel Baldwin. Elokuva sai ensiesityksensä HBO:lla 11. joulukuuta 1993. Se pääsi myöhemmin teatterilevitykseen Britanniassa, Ranskassa ja Saksassa.


text: Miljonääriäitinsä omaisuuden perinyt Nancy Archer (Hannah) elää onnettomassa avioliitossa Harryn (Baldwin) kanssa. Nancyn kiinteistökeinottelija-isä (William Windom) allekirjoituttaa Nancylla päivittäin asiakirjoja, joilla Nancyn omaisuus siirtyy vähän kerrallaan isälle, joka pyrkii valtaamaan kotikaupungin rakennushankkeille.


text: Eräänä iltana Nancy on etsinyt Harrya motellista, jossa tämä on rakastajattarensa Honeyn (Cristi Conaway) kanssa. Nancy on matkalla kotiin, kun avaruusalus laskeutuu taivaalta ja ampuu Nancya valosäteellä. Pelästynyt Nancy hakee apua, mutta hänellä ei ole tapahtuneesta todisteita eikä kukaan usko häntä.


text: Harry yrittää hyödyntää Nancyn mielenterveyden järkkymiseksi epäilemäänsä tapausta saadakseen tämän suljettuun laitokseen, ja suostuu Nancyn kanssa autiomaahan etsimään avaruusalusta. Harryn yllätykseksi avaruusalus laskeutuukin taivaasta ja ampuu jälleen Nancya säteellä. Nancy katoaa säteen vaikutuksesta ja Harry pakenee.


text: Nancy ilmestyy kaupungissa Honeyn liikkeen katolle, ja hänet viedään kotiin. Nancyn isän ja Harryn riidellessä Nancy menettää malttinsa, jolloin hän alkaa kasvaa kunnes hänen päänsä menee sisäkaton lävitse.


text: Nancy majoitetaan talliin. Harry tuo paikalle lääkärin (Paul Benedict) vastoin Nancyn terapeutin (Frances Fisher) ohjeita. Lääkäri on huolissaan Nancyn sydämen jaksamisesta, ja Harry huomaa välittömästi tilaisuutensa: Nancyn järjestämällä romanttisella illallisella Harry solvaa Nancya ja rehvastelee avioliiton ulkopuolisilla suhteillaan, jolloin Nancy kiihtyy niin että pyörtyy.


text: Harry luulee Nancyn sydämen pettäneen, ja lähtee Honeyn luokse juhlistamaan luvassa olevaa perintöä. Nancy kuitenkin herää vihaisena ja entistäkin suurempana. Hän kävelee kaupunkiin pakokauhua aiheuttaen ja saapuu Honeyn liikkeen eteen. Nancy kehottaa Honeya pyrkimään nykyistä parempaan ennen kuin poimii Harryn käteensä ja lähtee autiomaahan uteliaat kaupunkilaiset, viranomaiset ja kansalliskaartin helikopterit perässään.


text: Nancy pysähtyy voimalinjojen eteen, ja hänen isänsä yrittää nuhdella häntä. Nancy torjuu isän nuhtelut ja halveksuu ääneen tämän rahanahneita hankkeita. Helikopteri avaa tulen, minkä seurauksena Nancy kaatuu voimalinjoille ja saa sähköiskun. Avaruusalus ilmestyy paikalle ja ampuu jälleen säteellä Nancya niin että tämä katoaa.


text: Sisällä avaruusaluksessa Nancy ja kaksi muuta jättiläisnaista katselevat pikkuruisia miehiään, jotka on suljettu säiliöön. Säiliössä miehet yrittävät keskinäisellä terapialla parantua asenteistaan.


title: Verkko (täsmennyssivu)

text: Verkko voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Simon Byrne

text: Simon Byrne (1806 – 2. kesäkuuta 1833) , lempinimeltään ’’The Emerald Gem’’, oli irlantilainen paljain nyrkein otellut nyrkkeilijä. Hän otteli raskaassa sarjassa. Hänen uransa kuitenkin päättyi traagisesti, kun hän kuoli ottelussa saamiinsa vammoihin. Hänestä tuli vuodesta 1741 aloitetun tilastoinnin mukaan 6. ottelussa surmansa saanut nyrkkeilijä.


title: Simon Byrne

text: Simon Byrnen nuoruudesta ei tiedetä paljoa. Hän syntyi Irlannissa vuonna 1806. Nuoruudessaan hän voitti nyrkkeilyn Irlannin raskaan sarjan mestaruuden. Hän kuitenkin siirtyi Englantiin, koska siellä maksettiin ottelun voittajille suurempia palkintorahoja. Nyrkkeily oli 1800-luvun alussa Englannissa virallisesti kielletty vuonna 1715 mellakoinnin kieltämiseksi säädetyn lain perusteella. Käytännössä maassa vallitsi korruptio ja laittomia nyrkkeilotteluita järjestettiin vuosittain. Nyrkkeilyä tukivat salaa vaikutusvaltaisesta aatelistosta tavalliseen työväestöön. Muun muassa kuningas Yrjö IV rahoitti avokätisesti nyrkkeilytoimintaa. Välttääkseen viranomaisten puuttumista otteluihin organisaattorit mainostivat niitä julkisilla paikoilla vasta vähän ennen ottelun alkua.


title: Simon Byrne

text: Ensimmäisessä ottelussaan Byrne hävisi Mike Larkingille vuonna 1825. Vuonna 1826 hän otteli Jack Manningia vastaan ratkaisemattomana päättyneen ottelun. Vuonna 1828 hän kohtasi ensi kerran Alexander McKayn ja voitti kamppailun jo sen 5. erässä. Samana vuonna hän voitti vielä Bob Averyn ja vuonna 1829 Phil Samsonin.


title: Simon Byrne

text: 2. kesäkuuta 1830 Byrne otteli Alexander McKaytä vastaan. McKay oli tuolloin Skotlannin mestari. Ottelun voittajan oli määrä haastaa Englannin hallitseva raskaan sarjan mestari Jem Ward. Tittelistään huolimatta McKay oli varsin kokematon nyrkkeilijä. Kesäkuun 1830 ottelu oli hänelle vasta viides titteliottelu. Kaksi ja puoli vuotta aiemmin McKay oli hävinnyt Byrnelle helposti. Tällä kertaa ottelu kesti 47 erää ja päättyi vasta, kun Byrne iskettyä vasemmalla kädellä McKayta kurkkuun. Iskun seurauksena McKay menetti tajuntansa. Näin Byrnestä tuli Englannin mestarin virallinen haastaja.


title: Simon Byrne

text: Ottelun jälkeen McKay valitti päänsärkyä ja menehtyi vammoihinsa vain runsaat 30 tuntia ottelun päättymisen jälkeen. Ruumiiavauksen perusteella McKayn viralliseksi kuolinsyyksi kirjattiin aivovamma.


title: Simon Byrne

text: Ottelun lopputulosta käsiteltiin laajalti lehdistössä, mikä aiheutti mellakoita Skotlannissa. Byrne pelkäsi joutuvansa väkivaltaisuuksien uhriksi ja yritti paeta maasta lautalla Irlantiin puolesta. Hänet kuitenkin pidätettiin ennen kuin lautta ehti lähteä. Byrne asetettiin Buckinghamissa oikeuteen syytettynä McKayn taposta. Valamiehistö julisti hänet syyttömäksi, mutta hänen maineensa kärsi tapauksesta.


title: Simon Byrne

text: Seuraavaksi Byrnen oli määrä otella raskaan sarjan Englannin mestaruudesta. Ottelu Jem Wardia (1800-1884) vastaan käytiin lopulta 12. heinäkuuta 1831 Willeycottissa. Mestari Ward oli haastajaa vanhempi, eikä ollut otellut yli kahteen vuoteen. Silti hän onnistui voittamaan ottelun 33. erässä tunnin ja 17 minuutin jälkeen, kun Byrnen tukijat päättivät vetää suojattinsa pois kehästä.


title: Simon Byrne

text: Byrne otteli viimeisen kerran toukokuun lopussa 1833. Vastustajana oli tuolloinen raskaan sarjan Englannin mestari, 188 cm pitkä ja 90 kg painava James Burke, joka oli menettänyt ottelussa saatujen vammojen takia kuulonsa. Hänet oli julistettu Englannin mestariksi, kun Jem Ward oli ilmoittanut lopettavansa uransa.


title: Simon Byrne

text: Ottelu järjestettiin Sandridgen ja Wheathampsteadin kylien välimaastossa, Hertfordshiressa. Kaikkiaan 99 erän mittainen ottelu kesti kaikkiaan kolme tuntia ja kuusi minuuttia. Se oli kaikkien aikojen pisin tilastoitu titteliottelu. Ottelun alussa Byrne näytti voivan pitää puolensa. 30. erässä hän sai pakotettua Burken jo köysiin ja sai samalla iskettyä tätä eri puolille kehoa. Byrne alkoi jo vaikuttaa voittavan ottelun. Jatkossa hän kuitenkin väsyi, eikä pystynyt suorittamaan ratkaisevaa iskua. Tämän jälkeen vastustaja käytti tilannetta edukseen. Burke jakoi iskuja, kunnes Byrne menetti tajuntansa 99. erässä, eikä enää kyennyt jatkamaan ottelua.


title: Simon Byrne

text: Ottelun jälkeen väsynyt Byrne vietiin The Woolpack -nimiseen majataloon, joka sijaitsi St. Albansin liepeillä. Entinen nyrkkeilijä Tom Spring, joka kuului Byrnen tukijoihin, oli läsnä. Byrne näytti olevan kuolemaisillaan, mutta kahden päivän kuluttua hänen vointinsa koheni niin, että hän pystyi keskustelemaan. Seuraavana päivänä 1. kesäkuuta hänen terveydentilansa kuitenkin muuttui huonompaan suuntaan, eikä hän enää toipunut. Byrne kuoli aivoverenvuotoon 2. kesäkuuta 1833.


title: Paholaislaivan merirosvot

text: Paholaislaivan merirosvot () on vuonna 1964 ensi-iltansa saanut Don Sharpin ohjaama brittiläinen seikkailuelokuva, jonka pääosissa ovat Christopher Lee, Barry Warren ja John Cairney.


title: Paholaislaivan merirosvot

text: Elokuvan käsikirjoitti Jimmy Sangster ja tuotti Anthony Nelson Keys Hammer Film Productionsille. Elokuvan kuvaukset alkoivat elokuussa 1963 ja kestivät lokakuuhun asti. Elokuva kuvattiin Berkshiren Oakley Greenissä sijaitsevalla Bray Studiosilla ja Maidenheadissa.


title: Paholaislaivan merirosvot

text: "Paholaislaivan merirosvot" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa toukokuussa vuonna 1964. Elokuva pääsi myös teatterilevitykseen Länsi-Saksaan 26. kesäkuuta, Ruotsiin 2. marraskuuta ja Suomeen 11. joulukuuta. Helsingin Night Visions Film Festivalilla elokuva esitettiin 14. huhtikuuta vuonna 2002. Elokuva julkaistiin DVD:lle vuonna 2005.


title: Gabicce Mare

text: Gabicce Mare on kunta Pesaro e Urbinon maakunnassa Marchen hallintoalueella Keski-Italiassa Adrianmeren rannalla. Kunnassa on runsas 1 000 asukasta.


title: Waray-waray

text: Waray-waray ("winaray") on austronesialaisiin kieliin kuuluva noin 3,4 miljoonan puhujan kieli. Sitä puhutaan Samarin, Pohjois-Samarin, Itä-Samarin, Leyten (itä- ja pohjoisosissa) ja Biliranin provinsseissa Filippiineillä.


title: Jaakko Geet

text: Jaakko Sigfridinpoika Geet, "Jakob Sigfridsson Geet" (s. Keitilä, Naantali – k. 1589) oli suomalainen pappi, lääninrovasti. Hän oli vuodesta 1550 Isonkyrön kirkkoherra, myös Kyrön suuriruhtinaaksi sanottu. Hän maksoi Isonkyrön kirkkoon tehdyt raamatulliset kalkkimaalaukset, jotka ovat ainoat Suomessa uskonpuhdistukaudella tehdyt. Hän otti Pohjanmaalla käyttöön Juhana III:n liturgian. Hänen omavaltaisuuteensa tyytymättömät vähäkyröläiset tekivät hänestä valituksia, ja niiden seurauksena Vähäkyrö erotettiin Isostakyröstä omaksi seurakunnakseen.


title: Civitanova Marche

text: Civitanova Marche on kaupunki Maceratan maakunnassa Marchen hallintoalueella Keski-Italiassa Adrianmeren rannalla. Kaupungissa on runsaat 40 000 asukasta.


title: Sarnano

text: Sarnano on kunta Maceratan maakunnassa Marchen hallintoalueella Keski-Italiassa. Kunnassa on runsaat 3 000 asukasta.


title: Sarnano

text: Kunnan historiallinen keskusta on usean ulkoilureitin lähtöpaikka.


title: Valtteri Hietanen

text: Valtteri Hietanen (s. 23. joulukuuta 1992 Virrat) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureita. Hän on pelityyliltään puolustava puolustaja. Jukureiden aiemman päävalmentajan, Risto Dufvan mukaan Hietanen on kokenut pelaaja, joka tuo joukkueeseensa fyysisyyttä ja kovuutta. Dufvan mukaan hänen erikoisosaamisenaan on alivoimapelaaminen.


title: Valtteri Hietanen

text: Hietanen on Virtain Kiekko-Karhujen kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin JYPiin, jossa Hietanen voitti B-nuorten I-divisioonan hopeaa vuonna 2010 ja A-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2011. Hän debytoi kauden 2010–2011 aikana myös miesten peleissä pelattuaan yhdeksän Mestis-ottelua D Teamissa tehden kolme syöttöpistettä.


title: Valtteri Hietanen

text: Kaudeksi 2011–2012 Hietanen teki sopimuksen JYP-Akatemian (ent. D Team) kanssa. Hänen tulokaskautensa toi siellä 42 runkosarjaottelussa tehot 3+4=7. Toukokuussa 2012 Hietanen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Hän pelasi JYPin SM-liigajoukkueessa harjoituskaudella kolme European Trophy -ottelua tehden yhden syöttöpisteen, mutta SM-liigadebyyttinsä Hietanen teki 18. joulukuuta 2012 vieraissa Espoo Bluesia vastaan, jolloin hän sai jääaikaa 15.13 minuuttia. Kaikkiaan Hietanen pelasi kauden 2012–2013 aikana viisi SM-liigaottelua. Helmikuussa 2013 hän teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.


title: Valtteri Hietanen

text: Hietanen murtautui kaudella 2013–2014 loukkaantumisten myötä JYPin SM-liigakokoonpanoon, jossa varsinainen tulokaskausi toi 54 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5 sekä seitsemässä playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän teki liigauransa avausmaalin 14. tammikuuta 2014 Saimaan Palloa vastaan. Hietasen osuma jäi ottelun ainoaksi ja ratkaisi näin ollen 1–0-voiton JYPille. Hän voitti JYPissä myös European Trophyn mestaruuden. Kaudella 2014–2015 Hietasen SM-liigan yhden kauden piste-ennätys nousi kahdeksaan tehopisteeseen, mutta hänen kautensa päättyi kuitenkin aivan runkosarjan lopulla alaraajavammaan. Hietanen voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Marraskuussa 2014 JYP käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Hietasen kanssa.


title: Valtteri Hietanen

text: Kaudeksi 2016–2017 Hietanen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SM-liigan nousijajoukkue Mikkelin Jukureiden riveihin. Hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +6. Joulukuussa 2016 Hietanen teki Jukureiden kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, kuten taas maaliskuussa 2018.


title: Valtteri Hietanen

text: Hietanen on pelannut 17 nuorten maaottelua.


title: Jäälin suuralue

text: Jäälin suuralue on yksi Oulun kaupungin 23 suuralueesta, ja se sijaitsee valtatien 20 varrella noin 8 kilometriä Kiimingistä Oulun suuntaan ja noin 17 kilometriä Oulusta koilliseen, Jäälinjärven rannalla. Se rajoittuu Kellon, Kiimingin ja Korvensuoran suuralueisiin.


title: Jäälin suuralue

text: Jääli oli entisen Kiimingin kunnan suurin asukaskeskittymä, 5 077 (6/2011) asukkaallaan (entisen Kiimingin kuntakeskuksen väkimäärä vuoden 2011 kesäkuussa oli 4 563 henkilöä).


title: Jäälin suuralue

text: Rakennuskannaltaan alue on pientalovaltainen ja asuntokuntien keskikoko on suurempi kuin kaupungissa keskimäärin. Väestön tulotaso on kaupungin keskitasoa korkeampi.


title: Jäälin suuralue

text: Suuralueella on 868 työpaikkaa. Merkittävin teollisuusalue on Välikylän kaupunginosassa sijaitseva yrityspuisto.


title: Jäälin suuralue

text: 131. kaupunginosa: Jäälinkylä (Jääli)


title: Jäälin suuralue

text: 133. kaupunginosa: Välikylä


title: Jäälin suuralue

text: Valtatie 20 (Kuusamontie)


title: Príncipen lentoasema

text: Príncipen lentoasema on julkinen lentoasema São Tomé ja Príncipen saarivaltion toisella pääsaarella, Príncipellä. Lentoaseman kiitotiellä on pituutta 1 320 metriä ja leveyttä 30 metriä. Asema sijaitsee 180 metrin korkeudessa merenpinnasta. Lentoasema sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä saaren pääkaupungista Santo Antóniosta pohjoiseen. Príncipen lentoasemalla on pieni kahvila.


title: Príncipen lentoasema

text: Lentoasemalta on lentoja São Tomén saarella sijaitsevalle São Tomén kansainväliselle lentoasemalle. Lentoaika saarten välillä on noin 40 minuuttia. Toisinaan Príncipelle on mahdotonta laskeutua saaren yllä leijailevan sumun vuoksi.


title: Haapajärven varikko

text: Haapajärven varikko (HAAPJASEV) on Pohjois-Pohjanmaalla Haapajärven kaupungissa toimiva Suomen puolustusvoimien varikko.


title: Haapajärven varikko

text: Varikko on vuoden 2013 alusta puolustusvoimien Räjähdekeskuksen hallintoyksikkö. Aikaisemmin se on kuulunut Maavoimien materiaalilaitokseen.


title: Haapajärven varikko

text: Varikon toimialaan kuuluu ampumatarvikkeiden ja räjähdysaineiden valmistus, materiaalin huolto, lataamotoiminta sekä varastointi ja logistiikkatoiminnot. Se sijaitsee kaupungin eteläpuolella Vuortenvuoren alueella Jyväskylä–Haapajärvi-radasta haarautuvan oman sivuraiteen päässä ja sillä on parhaimmillaan työskennellyt noin 150 työntekijää.


title: Haapajärven varikko

text: Varikolla on myös oma palokuntansa.


title: Haapajärven varikko

text: Sodan aikana varikko siirrettiin Viipurista Jepualle Pohjanmaalle. Sen jälkeen varikko toimi keskusvarikkoaikana Kokkolassa. Puhekielessä varikko on myös Vuortenvuoren varikko.


title: Haapajärven varikko

text: Varikko on tunnettu aikaisemmin seuraavilla nimillä:


title: Haapajärven varikko

text: - Haapajärven asevarikko (HaapajAseV), 1993–2007


title: Haapajärven varikko

text: - Asevarikko 8 (AseV 8), 1952–1992 (Kokkolassa sijainneen keskusvarikko 8:n (–1996) osa)


title: Haapajärven varikko

text: - Asevarikko 5 (AseV 5), 1941–1945


title: Haapajärven varikko

text: - Ampumatarvikevarikko 5 (ATV 5), 1939–1941


title: Haapajärven varikko

text: - Asevarikko 2 (AseV 2), 1930–1939


title: Haapajärven varikko

text: - Ase- ja ampumavarikko 2, 1921–1930


title: Haapajärven varikko

text: - Viipurin asevarikko, 1918–1921


title: Haapajärven varikko

text: - Viipurin sotavarikko, 1918


title: Haapajärven varikko

text: Toimipisteen johtajana toimii insinöörieverstiluutnantti Jouko Korkeakoski. Aikaisempia päälliköitä ovat mm.:Kokkolan aikoina varikolla oli everstin arvoinen päällikkö Lars Klärichin palvellessa päällikkönä.


title: Iloista romanttista juhlaa

text: Iloista romanttista juhlaa on Erkki Junkkarisen albumi vuodelta 1979.


title: José Cassandra

text: José Cardoso dos Ramos Cassandra (s. 1964) on sãotomépríncipeläinen poliitikko. Hän on ollut Príncipen saaren paikallishallituksen ja siten myös koko Príncipen johdossa 5. lokakuuta 2006 lähtien. Cassandra valittiin toiselle kaudelle heinäkuussa 2010 pidetyissä vaaleissa. Hän edustaa UMPP-puoluetta ("União para Mudança e Progresso do Príncipe", suom. ”"Príncipen muutoksen ja kehityksen liittouma"”), joka on kolmen neljästä suurimmasta sãotomépríncipeläisestä puolueesta tukema príncipeläinen vaaliliitto.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: Paholaisen tytär (; ) on Peter Sykesin ohjaama brittiläis-saksalainen kauhuelokuva vuodelta 1976. Elokuvan pääosissa ovat Richard Widmark, Christopher Lee, Honor Blackman, Nastassja Kinski ja Denholm Elliott. Elokuva on Hammer Film Productionsin ja Terra-Filmkunstin tuottama. "Paholaisen tytär" perustuu samannimiseen romaaniin, jonka on kirjoittanut Dennis Wheatley. Romaani oli ilmestynyt vuonna 1953.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: "Paholaisen tytär" kuvattiin Technicolor-menetelmällä Englannin Buckinghamshiren West Wycombessa, Lontoossa ja Hertfordshiren Borehamwoodissa sijaitsevilla EMI Elstree Studiosilla sekä Saksassa 360 000 punnan budjetilla.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: Elokuvan käsikirjoituksen laati Christopher Wicking ja John Peacock Dennis Wheatleyn samannimisen romaanin (1953) pohjalta. "Paholaisen tytär" on toinen Hammerin filmatisointi Wheatleyn "musta magia" -romaaneista; ensimmäinen oli "Paholaisen morsian", joka ilmestyi vuonna 1968. Wheatley ei pitänyt elokuvasta, koska "Paholaisen tytär" ei seurannut romaanin kulkua ja Hammer oli tehnyt siitä hävyttömän. Wheatley sanoi Hammerille, että he eivät tulisi enää koskaan tekemään elokuvaversioita hänen romaaneistaan.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: "Paholaisen tytär" jäi Michael Goodliffen viimeiseksi elokuvaksi. Goodliffe teki itsemurhan kärsittyään masennuksesta pian elokuvan ensi-illan jälkeen.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: "Paholaisen tytär" sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa 4. maaliskuuta vuonna 1976. Toisessa valmistusmaassaan Länsi-Saksassa elokuva julkaistiin 20. toukokuuta 1976. Yhdysvalloissa elokuva pääsi teatterilevitykseen heinäkuussa 1976. Elokuva pääsi teatterilevitykseen myös Itävallassa toukokuussa 1976, Ruotsissa 4. syyskuuta 1976, Ranskassa maaliskuussa 1977, Tanskassa 14. lokakuuta 1977 ja Kolumbiassa 2. maaliskuuta 1978.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: Suomessa elokuva ei päässyt teatterilevitykseen (Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvan kokonaan kielletyksi 2.6.1976, joten sitä ei saanut laillisesti Suomessa esittää eikä levittää), mutta se esitettiin Helsingin Night Visions Film Festivalilla 14. huhtikuuta vuonna 2002.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: "Paholaisen tytärtä" on myös levitetty Yhdysvalloissa videonimikkeellä "Child of Satan".


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: Elokuva on julkaistu DVD:lle vuosina 2002, 2004 ja 2007.


title: Paholaisen tytär (elokuva)

text: "Paholaisen tytär" sai ilmestyessään negatiivista palautetta. Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 17 prosentin "mätä"-arvosana, joka perustuu kuuteen arvosteluun.


title: RosvoSektori

text: RosvoSektori on vuonna 2011 perustettu Helsinkiläinen HipHop kokoonpano. RosvoSektori julkaisi ensimmäisen pitkäsoittonsa Janoinen Kirjolohi vuonna 2012 levy-yhtiö Poptorin kautta. Kokoonpano tuli suosituksi Bönthöö-biisillään.


title: Sheffield Steeldogs

text: Sheffield Steeldogs on englantilainen jääkiekkojoukkue Sheffieldin kaupungista Etelä-Yorkshiren kreivikunnasta. Joukkue pelaa English National Ice Hockey Leaguessa, joka on maan toiseksi korkein sarjataso. Joukkue on perustettu vuonna 2010.


title: Kirkkokylä

text:
Kirkkokylä tai kirkkotupa-alue () tarkoittaa talonpoikaisväestön kirkkokäyntejä varten samalle alueelle rakennettuja asuinrakennuksia eli kirkkotupia, vajoja ja kirkkotalleja ja jotka sijaitsevat pitäjän kirkon välittömässä läheisyydessä. Kirkkotupia käytettiin tilapäiseen asumiseen kirkossakäynnin, markkinoiden, käräjien ja veronkeräämisen yhteydessä, jolloin pitkien matkojen päästä pitäjän kylistä kirkolle saapuneet eivät ehtineet palata saman päivän aikana takaisin koteihinsa. Kirkkokylävierailujen välillä kirkkotupien ikkunaluukut olivat suljetut ja kirkkokylien alueet olivat lähes autioita.
Kirkkokyliä on esiintynyt lähinnä Ruotsissa sekä jonkin verran Suomessa ja Pohjois-Norjassa. Ruotsissa kirkkokyläperinne on ollut voimakasta eritoten Västerbottenin ja Norrbottenin lääneissä, joissa käytännöllisesti katsoen joka pitäjässä on ollut tärkeä kirkkokylä kirkon yhteydessä. Tornionjokilaakso on ollut poikkeus ja sen kirkkokylät ovat olleet hyvin pieniä ja lähes merkityksettömiä suhteessa pitäjien asukaslukuun. Ruotsissa kirkkokyliä on ollut yhteensä 71, joista on jossain muodossa säilynyt 16. Ainut Norlannin ulkopuolella ollut kirkkokylä on sijainnut Kopparbergissa. Parhaiten säilyneitä ovat Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1996 valittu Gammelstadin kirkkokylä Luulajassa, sekä Öjebynin (Piitimessä), Skellefteån ja Arvidsjaurin kirkkokylät. Muilta Ruotsin paikkakunnilta kirkkokylät ovat suurimmaksi osaksi kadonneet kirkkotupien purkamisen myötä.


title: Kirkkokylä

text:
Suomessa kirkkokyläperinnettä on esiintynyt lähinnä ruotsinkielisellä Pohjanmaalla ja pohjoisimmassa Lapissa. Pohjanmaan kirkkokyläalueen eteläraja on välittömästi Vaasan alapuolella. Suomen Lapissa kirkkokyliä on ollut ainakin Enontekiöllä, Utsjoella, Inarissa, Sodankylässä ja Kuusamossa. Inarin kirkkokylä on ollut suurimpia ja siellä sijaitsi parhaimmillaan jopa 70 kirkkotupaa vuonna 1828. Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla kirkkokyliä on ollut Kokkolassa, Kruunupyyssä sekä Pedersöressä. Närpiön kirkon lähistöllä oleva kylä on puolestaan ollut pääasiassa kirkkotalleista koostunut tallikylä. Kemissä ja Iin Haminassa on kirkon lähistöllä sijainnut myös useampia taloja, joita on ilmeisesti käytetty tilapäiseen yöpymiseen markkinoiden ja kirkonmenojen yhteydessä. Keuruun museon mukaan myös Keuruulla oli 1800-luvulla kymmeniä kirkkoaittoja kirkon lähistöllä, joista nykypäivään on säilynyt vain yksi.
Norjassa kirkkokyliä on sijainnut pääosin maan pohjoisimmassa osassa, muun muassa Koutokeinossa ja Kaarasjoella. Berglingin mukaan Tromssan kirkkokylä lienee muistuttanut eniten Pohjois-Ruotsin kirkkokyliä käyttötavaltaan ja perinteiltään. Sunnmøren alueella kirkkokylän tyylistä rakennuskantaa lienee käytetty lähinnä markkinoiden yhteydessä, ja asumusten kirkollisten tilaisuuksien yhteydessä tapahtunut käyttö lienee ollut toissijaista.


title: Kirkkokylä

text: Ensimmäinen asiakirjamerkintä kirkkokylästä on vuodelta 1600 ja niiden rakentamisen on arvioitu alkaneen Pohjois-Ruotsissa 1500-luvun jälkipuoliskolla.


title: Nuijamiesten muistomerkki

text: Nuijamiesten muistomerkki on Ilmajoella, Koskenkorvan Kapalankankaalla sijaitseva vuonna 1925 paljastettu muistomerkki. Se on tehty nuijasodan aikana vuonna 1597 käydyn Santavuoren taistelun muistoksi.


title: Nuijamiesten muistomerkki

text: Muistomerkkiä suunniteltiin ensimmäisen kerran jo 1800-luvulla, mutta Venäjän vallan aikana eivät viranomaiset pitäneet soveliaana pystyttää kapinallisten nuijamiesten muistomerkkiä.


title: Nuijamiesten muistomerkki

text: Veistosta alettiin puuhaamaan uudestaan 1920-luvun alussa. Kurikan Käräjävuorelta löydettiin tarkoitukseen sopiva kivipaasi. 250 tonnin painoinen lohkare vedettiin sijoituspaikalleen usean sadan suojeluskuntalaisen toimesta laskiaistiistaina vuonna 1925.


title: Nuijamiesten muistomerkki

text: Muistomerkin teki kuvanveistäjä Matti Visanti. Sen paljastustilaisuudessa oli mukana muun muassa presidentti Lauri Kristian Relander.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Charlie Green (1900 Omaha, Nebraska – 1936 New York) oli amerikkalainen jazzpasunisti. Hän oli eräs 1920-luvun hienoimpia pasunisteja. Parhaiten hänet muistetaan Fletcher Hendersonin orkesterista, jossa hän soitti ensin vuosina 1924-1926 ja uudelleen 1928-1929. Green oli ensimmäinen pasunisti, joka yhdisti muhkeaan soitantaansa swingiä ja improvisointia.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Charlie Greenin elämään liittyy paljon mystiikkaa. Esimerkiksi Greenin tarkka syntymäaika ei ole tiedossa. Yleisimmän tiedon mukaan hän syntyi suunnilleen vuonna 1900 Omahassa, Nebraskan osavaltiossa. Hänen syntymävuodekseen on annettu vaihtoehtoisesti myös 1895. Green varttui Omahassa ja hän oppi nuorena soittamaan pasuunaa. Soittajan uransa hän aloitti paikallisissa torvisoittokunnissa vuosina 1920-1923 esiintyen Omahassa ja sen lähiympäristössä. Hän soitti esimerkiksi Red Perkinsin orkesterissa.


title: Charlie Green (muusikko)

text:
Green muutti New Yorkiin ja liittyi heinäkuussa 1924 Fletcher Hendersonin orkesteriin. Piakkoin hän jo osoitti kykynsä loistavana improvisoijana. Levytykset kappaleista ”Hard Hearted Hanna”, “The Gouge of Armour Avenue” ja “A New Kind of Man” ovat esimerkkejä Greenin tulkinnasta tuohon aikaan. Kahdessa jälkimmäisessä kappaleessa Green osoittaa hallitsevansa sordiinon käytön.
Hendersonin orkesterin profiili nousi entisestään, kun Louis Armstrong liittyi sen jäseneksi lokakuussa 1924. Green sai kuitenkin edelleen soitettavakseen soolo-osuuksia. Levytykset “He’s The Hottest Man In Town” ja “Shanghai Shuffle” ovat esimerkkejä Greenin sooloista siltä ajalta, kun Armstrong oli jo liittynyt orkesteriin.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Fletcher Henderson organisoi monia levytystilaisuuksia 1920-luvun blueslaulajille. Henderson kokosi usein orkesterinsa soittajista pienen yhtyeen säestämään laulajia ja soitti itse pianoa näissä levytyksissä. Tunnetuin näistä laulajista oli Bessie Smith. Pasunisti Green teki ensimmäisen levytyksensä Smithin kanssa vuonna 1924. Bluesin tulkitsijana Green olikin erikoisen taitava. Ajoittain säestäjänä soitti Hendersonin ja Greenin lisäksi kornettia Joe Smith. Myös Louis Armstrong teki Smithin säestäjänä joitakin levytyksiä Greenin ja Hendersonin kanssa.


title: Charlie Green (muusikko)

text: 1920-luvun puolivälissä pasunisti Jimmy Harrison muutti New Yorkin Harlemiin. Green haastoi tämän usein soittokilpailuun. Ennen pitkää Harrisonista kehittyi New Yorkin ykköspasunisti ja sittemmin hän korvasi Greenin Hendersonin orkesterissa. Green kuitenkin säilytti oman merkittävän paikkansa New Yorkin musiikkipiireissä. Erityisesti blueslaulajat (mm. Smith) pyysivät häntä usein säestäjäkseen.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Green jätti Hendersonin orkesterin huhtikuussa 1926. Tämän jälkeen hän soitti useissa kokoonpanoissa. Seuraavien kahden vuoden aikana hän työskenteli monen ajan huippumuusikon kanssa. Green soitti esimerkiksi James P. Johnsonin, Louis Armstrongin, June Clarkin ja Fats Wallerin yhtyeissä. Hän jatkoi edelleen myös levyttämistä blueslaulajien kanssa. Bessie Smith levytti hänen kunniakseen kappaleen ”Trombone Cholly” maaliskuussa 1927. Myös Green soittaa kyseisellä levyllä.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Vuonna 1928 Green työskenteli muusikkona orkesterissa musiikillisessa revyyssä nimeltä ”Keep Shufflin’”. Orkesterissa soittivat lisäksi mm. pianistit Fats Waller ja James P. Johnson. Revyyn olivat myös säveltäneet Waller ja Johnson.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Loppuvuodesta 1928 Green liittyi uudelleen Hendersonin orkesteriin, koska pasunisti Benny Morton oli jättänyt yhtyeen. Tällä jälkimmäisellä kaudellaan Hendersonin orkesterissa Green soitti yhdessä Jimmy Harrisonin kanssa. Green jätti orkesterin uudelleen jo vajaan vuoden jälkeen keväällä 1929.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Vuonna 1929 Green soitti aluksi rumpali Zutty Singletonin bändissä. Sen ohessa hän edelleen levytti Bessie Smithin kanssa. Vuonna 1929 hänet kiinnitettiin Benny Carterin yhtyeeseen, jossa hän soitti vuoteen 1931 asti. Tämän ohella hän soitti mm. Elmer Snowdenin, Charlie Johnsonin yhtyeissä. Vuonna 1931 hän soitti Jimmie Noonen yhtyeessä. Vuonna 1932 hän työskenteli jonkin aikaa Don Redmanin johtamassa kokoonpanossa.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Vuonna 1932 Green kiinnitettiin vakituisesti Chick Webbin orkesteriin. Edellinen pasunisti Jimmy Harrison oli kuollut ennenaikaisesti mahasyöpään heinäkuussa 1931, mutta hänen seuraajansa löytäminen oli venynyt. Green oli jo soittanut Webbin orkesterissa ajoittain vuodesta 1930 lähtien. Joulukuussa 1932 Webbin orkesteri levytti solistinaan Louis Armstrong. Näiden levytysten joukossa ovat kappaleet “Hobo, You Can’t Ride” ja “You’ll Wish You’d Never Been Born”, joissa esittämissään sooloissa Green osoittaa kypsempää tulkintaa kuin hänen aiemmissa levytyksissään. Nämä jäivät Greenin viimeisiksi levytyksiksi. Hän jatkoi kuitenkin soittamista Webbin orkesterissa vuoteen 1934 asti.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Vuonna 1933 Green työskenteli Webbin orkesterin ohella toistamiseen Benny Carterin orkesterissa. Lisäksi hän soitti trumpetisti Louis Metcalfin yhtyeessä. Näihin aikoihin Greenin terveys alkoi heikentyä. Hän kärsi aktiiviuransa aikana alkoholiongelmasta, joka vielä entisestään pahensi hänen terveysongelmiaan. Viimeisinä vuosinaan hän sairasti lisäksi tuberkuloosia. Green työskenteli vielä vuonna 1935 Kaiser Marshallin yhtyeessä.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Green kuoli New Yorkissa 1936. Jazzhistorioitsija John Chiltonin mukaan Green oli helmikuisena iltana palaamassa kotiinsa Harlemissa, kun hän tuberkuloosin komplikaatioiden vuoksi tuupertui lumiseen maahan kotiovellaan ja paleltui kuoliaaksi. Lääketieteen tohtori Frederick J. Spencer on kuitenkin kiistänyt tämän tarinan teoksessaan ’’Jazz and Death, Medical Profiles of Jazz Greats’’.


title: Charlie Green (muusikko)

text: Kuten Greenin syntymäaika, myös hänen kuolinpäivänsä on ollut kauan hämärän peitossa. Alex W. Rodriguezin mukaan Green olisi kuollut jo marraskuussa 1935, mutta kyseistä tietoa on pidettävä vääränä, koska muut lähteet (ennen kaikkea Chiltonin kirja) antavat vuodeksi 1936.


title: Port Hedlandin satama

text:
Port Hedlandin satama (, LOCODE: AU PHE) on Australian länsiosat kattavan Länsi-Australian osavaltion luoteisosissa sijaitsevan runsaan 20 000 asukkaan Port Hedlandin kaupungin satama. Se kuuluu rahtimäärältään maailman viidentoista suurimman sataman joukkoon.
Satama ja sen kaupunki on saanut nimensä vuonna 1863 paikkakunnalle saapuneen ja ankkurinsa sinne laskeneen "Mystery"-laivan kapteenin "Peter Hedland"in mukaan. Varsinaisen sataman perustaminen tapahtui vasta myöhemmin, kun satamapaikan tarpeellisuus seuduilla oli käynyt ilmeiseksi. Vuonna 1896 avattiin ensimmäinen varsinainen satamalaituri. Satama ja sen toiminnat monipuolistuivat vähitellen. Väylä ruopattiin selvästi suuremmille laivoille sopivaksi, kun vuodesta 1965 lähtien läheiset rautamalmikaivokset tarvitsivat vientisataman. Myös alueen suolantuotanto kaipasi parempaa satamaa kuljetuksilleen.


title: Port Hedlandin satama

text: Sittemmin satamaan johtavaa väylää on ruopattu lisää. Nykyään satamaan johtaa 20 merimailia pitkä, kapeimmillaan 183 metriä leveä ja vähintään 14,2 metriä syvä väylä.


title: Port Hedlandin satama

text: Port Hedland on Australian suurin satama ja sijoittui 2010–2011 myös maailman kahdenkymmenen suurimman rahtisataman joukkoon. Vuonna 2011 sataman rahtimäärä oli 224,3 miljoonaa tonnia. Rahtimäärä oli kasvussa vielä 2012. Kesäkuun 2012 lopussa päätyneen 12 kuukauden jaksolla sataman kautta kulki kaikkiaan 1 843 kauppalaivaa, jotka kuljettivat yhteensä 245,0 miljoonaa tonnia rahtia. Tästä 238,9 miljoona tonnia oli rautamalmin ja 3,2 miljoonaa tonnia suolan vientiä. Malmi tuodaan junilla läheisiltä kaivoksilta satamaan ja viedään edelleen irtolastialuksilla esimerkiksi Kiinan satamiin. Tuonnin suurimman tuoteryhmän muodostivat polttoöljyt (1,2 milj. t).


title: Port Hedlandin satama

text: Kaudella 2013–2014 sataman rahtimäärä kipusi jo 372,3 miljoonaan tonniin. Tästä vientiä oli 370,1 ja tuontia 2,2 miljoonaa tonnia. Viennistä 98,4 % oli rautamalmia ja 0,9 % suolaa. Tuonnista 75,9 % oli polttonesteitä. Satamassa asioi vuoden aikana 2 447 alusta.


title: Port Hedlandin satama

text: Lähistön merkittäviä, myös Australian luoteisrannikolta suuria määriä osin samojen kaivosalueiden rautamalmia Kiinaan laivaavia satamia ovat 150–200 kilometriä Port Hedlandin länsipuolella sijaitsevat Dampier ja Cape Lambert. Yhdessä nämä kolme satamaa vastaavat merkittävästä osasta, joidenkin lähteiden mukaan jopa puolesta maailman rautamalmin kaupan kuljetuksista.


title: Kootut selitykset

text: Kootut selitykset on rap-duo Jeijjon & Nupin ensimmäinen studioalbumi. 3rd Rail Music julkaisi sen 28. joulukuuta 2012.


”Turn! Turn! Turn! (To Everything There Is a Season)” on yhdysvaltalaismuusikko Pete Seegerin kirjoittama musiikkikappale, jonka sanoitus perustuu Raamatun Saarnaajan kirjaan. Seeger teki kappaleen vuonna 1959 ja levytti sen heinäkuussa 1962 albumilleen "The Bitter and the Sweet".


title: Turn! Turn! Turn! (To Everything There Is a Season)

text: Vuonna 1965 kappaleen levytti yhdysvaltalainen folk rock -yhtye The Byrds. Tämä versio oli singlenä ilmestyessään suuri hitti nousten Yhdysvaltain listaykköseksi kolmen viikon ajaksi. Se ilmestyi myös yhtyeen albumilla "Turn! Turn! Turn!"


text: Folk-muusikko ja aktivisti Pete Seeger kirjoitti kappaleen vuonna 1959 omien sanojensa mukaan vastalauseeksi levy-yhtiönsä vaatimukseen tehdä helpommin lähestyttäviä ja vähemmän provosoivia lauluja. Hän lainasi sanoituksen Raamatun Saarnaajan kirjasta (luku 3, jakeet 1–8). Seeger teki siihen yksinkertaisen sävelen, jota hän itse vertasi kappaleeseen ”Tuiki, tuiki tähtönen”. Seeger kertoi laulun synnystä vuonna 1988:


text: Seeger esitti kappaletta heti sen valmistuttua, mutta hän ei levyttänyt sitä ennen heinäkuuta 1962, jolloin tämän esitys New Yorkin Bitter End -yökerhossa nauhoitettiin. Konsertista koostettiin albumi "The Bitter and the Sweet", ja ”Turn! Turn! Turn!” oli sen kuudes raita. Albumin julkaisi Columbia Records marraskuussa 1962.


text: ”Turn! Turn! Turn!:in” sovittaminen folk rockiksi ja The Byrdsin kolmanneksi singleksi oli yhtyeen kitaristi-laulajan Jim McGuinnin (myöh. Roger McGuinn) idea. Kappale oli hänelle tuttu, sillä hän oli Pete Seegerin fanina kuullut sitä hänen esittämänään 1960-luvun alussa, minkä lisäksi hän oli ollut kitaristina The Limeliters -yhtyeen vuoden 1962 cover-versiolla. McGuinn soitti kitaraa myös Judy Collinsin vuoden 1963 versiolla, jonka hän itse sovitti. McGuinnin tyttöystävä oli pyytänyt tätä laulamaan kappaletta yhtyeen keikkabussissa heinäkuun 1965 Yhdysvaltain-kiertueen aikana, ja syyskuun ensimmäisenä päivänä Byrds yritti ensimmäisen kerran harjoitella sitä studiossa. Saman kuun 10. päivänä äänitettiin lopullinen versio. Joidenkin tietojen mukaan siitä otettiin jopa 50–78 ottoa, ennen kuin lopputulokseen oltiin tyytyväisiä.


text: Kappaleen on katsottu sopineen Byrdsin materiaaliin hyvin, sillä se muistutti yhtyeen ensimmäistä suurta hittiä, ”Mr. Tambourine Mania”. Lisäksi pidettiin tärkeänä, ettei kappale ollut kahden ensimmäisen singlen tavoin Bob Dylanin kirjoittama, sillä yhtyettä oli arvosteltu siitä, että se tukeutui liikaa hänen sävellyksiinsä.


text: Vaikka yhtyeen manageria Jim Dicksonia hiukan arvelutti kappaleen raamatullinen teksti, antoi hän asian kuitenkin olla. ”Turn! Turn! Turn!” ilmestyi singlenä 1. lokakuuta 1965 ja se nousi joulukuuhun mennessä Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan kärkeen. Se oli ykkösenä kolme viikkoa ja säilyi listalla kaikkiaan neljätoista viikkoa. Singlen julkaisi Columbia Records B-puolenaan ”She Don’t Care About Time”.


text: ”Turn! Turn! Turn!:in” menestykseen Yhdysvalloissa on katsottu vaikuttaneen sen puhutteleva sanoitus siitä, kuinka maailmassa kaikella on aikansa ja paikkansa. Musiikkitoimittaja Jake Nyman toteaa kirjassaan "Kovan päivän ilta", että ”kansalaisoikeusliikkeen, Vietnamin sodan ja rotumellakoiden nostattamien rauhanmarssien sekaan nämä ikiaikaiset raamatulliset viisaudet sopivat paremmin kuin hyvin”. Erityisesti viimeistä riviä ”A time for peace, I swear it’s not too late” on pidetty lähes täydellisenä sanomana joulun 1965 lähestyessä.


text: Myös kappaleen säveltäjä Pete Seeger piti The Byrdsin versiosta, vaikka ei ollutkaan suuri rock and roll -musiikin ystävä.


text: Yhdysvaltain ulkopuolella singlen julkaisi CBS Records. Painosten B-puolena oli lähes poikkeuksetta Yhdysvaltain tavoin ”She Don’t Care About Time”. Britanniassa kappale ylsi kahdeksan listaviikon aikana korkeimmillaan sijalle 26. Länsi-Saksassa kappale pääsi sijalle kahdeksan ja Alankomaissa sijalle viisitoista.


text: Pete Seegerin ja The Byrdsin lisäksi kappaletta ovat esittäneet lukuisat muutkin yhtyeet ja artistit. Vuonna 1962 sen levytti The Limeliters -yhtye albumilleen "Folk Matinee". Seuraavana vuonna sen julkaisi folk-laulajatar Judy Collins albumillaan "Judy Collins 3". The Byrdsin kitaristi-laulaja Jim McGuinn soitti molemmissa levytyksissä kitaraa, minkä lisäksi hän sovitti Collinsin version.


text: Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Dolly Parton, The Seekers, Wilson Philips, Belle & Sebastian, Nina Simone ja Larry Norman.


title: Zuikaku

text: Zuikaku () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1941 palvelukseenotettu Shōkaku-luokan lentotukialus toisessa maailmansodassa. Alukselta toimineet lentokoneet hyökkäsivät Pearl Harboriin ja alus osallistui moniin Tyynenmeren taisteluihin, kunnes se tuhoutui Leytenlahden taistelussa.


title: Zuikaku

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta ja sen köli laskettiin 25. toukokuuta 1938. Alus nimettiin 30. syyskuuta 1939 "Zuikakuksi" ja se laskettiin vesille 27. marraskuuta, jolloin kansirakenteiden rakennustyöt ja varustaminen alkoivat. Varustelupäälliköksi nimettiin 15. marraskuuta 1940 Yokokawa Ichibei ja alus otettiin palvelukseen 25. syyskuuta 1941, jolloin Ichibeistä tuli aluksen ensimmäinen päällikkö. Alus liitettiin Kuren laivastotukikohtaan sijoitettuun 1. ilma-armeijaan.


title: Zuikaku

text: "Zuikaku" lähti palvelukseenottopäivänään Kōbesta ja se saapui seuraavana päivänä Kureen. Lokakuun alus oli koeajoissa ja koulutettavana Kuren, Ōitan ja Saekin alueilla. Alus liittyi 13. marraskuuta 5. lentotukialusviirikköön ja seuraavana päivänä viirikönkomentaja kontra-amiraali Hara Chuichi siirtyi "Shōkakulta" alukselle. Alus siirtyi 19. marraskuuta viirikkönsä johdossa Hitokappunlahteen, jonne se saapui 22. marraskuuta. Aluksella oli 18 Mitsubishi A6M-, 27 Aichi D3A- ja 27 Nakajima B5N -lentokonetta, ja niiden lisäksi reservinä 12 kutakin konetta siivet irrotettuna.


title: Zuikaku

text: Alus lähti 26. marraskuuta liikkuvanlaivaston ("Kido Butai") mukana Hittokappunlahdelta iskeäkseen Pearl Harboriin. Aluksen lentorykmenttiin kuului 15 Mitsubishi A6M -hävittäjää, 27 Aichi D3A -syöksypommittajaa ja 27 Nakajima B5N -torpedokonetta. Aluksen lentokoneet nousivat 7. joulukuuta kahtena aaltona iskeäkseen Oahun sotilaskohteisiin. Ensimmäisen aallon 25 syöksypommittajaa hyökkäsivät Wheelerin lentotukikohtaan ja viisi hävittäjää hyökkäsivät Kaneohen lentotukikohtaan. Toisen aallon 27 pommein aseistettua torpedokonetta hyökkäsivät Hickamin lentotukikohtaan ja 17 syöksypommittajaa "USS Californiaa" ja "USS Marylandia" vastaan Pearl Harborin taistelulaivarivistössä. Jälkimmäisenä mainittu pakeni satamasta pahoin vaurioituneena, mutta "USS California" upposi.


title: Zuikaku

text: Aluksen lentokoneet iskivät 20. tammikuuta 1942 Australian asevoimien puolustamaan Rabauliin sekä vuorokautta myöhemmin Laelle Uuteen-Guineaan. Huhtikuussa alus osallistui Intian valtamerelle tehtyyn syöksyyn, jossa upotettiin Britannian kuninkaallisen laivaston lentotukialus "HMS Hermes" sekä raskaat risteilijät "HMS Cornwall" ja "HMS Dorsetshire". Toukokuussa alus sisaraluksineen osallistui operaatio MO:hon eli Port Moresbyn valtaukseen. Yhdysvaltain purettua sotatoimeen liittyvää viestiliikennettä lähetettiin alueelle laivasto-osasto. Seuranneessa Korallimeren taistelussa "Shōkaku" vaurioitui pahoin, "USS Lexington" upposi ja "USS Yorktown" vaurioitui pahasti. "Zuikaku" selvisi taistelusta vahingoittumattomana, mutta menetti lähes kaikki lentokoneensa. Taistelussa käsittyjen tappioiden korjaaminen esti kummankin japanilaisaluksen osallistumisen Midwayn taisteluun kesäkuussa.


title: Zuikaku

text: Elokuussa 1942 alus osallistui yhdessä "Shōkakun" ja "Zuihōn" kanssa Yhdysvaltain offensiivia vastaan Salomonsaarilla. 24. elokuuta käydyssä Itäisten Salomonsaarten taistelussa "Zuikakun" lentokoneet vaurioittivat pahasti "USS Enterprisea". Tämän jälkeen "Zuikaku" vietti muutaman kuukauden Trukin alueella. 26. lokakuuta käydyssä Santa Cruzin saarten taistelussa aluksen lentokoneet vaurioittivat jälleen "Enterprisea" ja aiheuttivat mittavat vauriot "USS Hornetille", joka upotettiin.


title: Zuikaku

text: Helmikuussa 1943 "Zuikaku" osallistui japanilaisjoukkojen evakuoimiseen Guadalcanalilta. Alus partioi myöhemmin Singaporen ja Mariaanien lähistöllä. 19. kesäkuuta 1944 alus osallistui Filippiinienmeren taisteluun, jossa Yhdysvaltain laivaston sukellusveneet upottivat "Taihōn" ja "Shōkakun". "Zuikaku" selvisi vähin vaurioin taistelusta ja otti vastaan upotettujen alusten selvinneet lentokoneet.


title: Zuikaku

text: Lokakuussa 1944 alus osallistui Leytenlahden taisteluun, jossa sen lentokoneet upottivat "USS Princetonin" ja "USS St. Lon" kamikaze-iskuillaan. 25. lokakuuta 1944 Cape Engañon taistelussa "Zuikakuun" osui seitsemän torpedoa ja yhdeksän pommia, jonka jälkeen miehistölle annettiin käsky jättää laiva kello 13.58. Alus kääntyi ympäri ja upposi kello 14.14 perä edellä vieden mukanaan laivan kapteeni Kaizuka Takeon ja 842 miestä. Hävittäjät "Wakatsuki" ja "Kuwa" pelastivat vedestä 862 miestä. Alus oli viimeinen jäljellä ollut Pearl Harborin hyökkäykseen osallistunut keisarillisen Japanin laivaston lentotukialus.


title: Sōryū

text: Sōryū () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1937 palvelukseenotettu lentotukialus toisessa maailmansodassa. Alukselta toimineet lentokoneet hyökkäsivät Pearl Harboriin ja alus osallistui Wake Islandin ja Port Darwinin taisteluihin sekä syöksyyn Intian valtamerelle ennen kohtalokasta Midwayn taistelua kesäkuussa 1942.


title: Sōryū

text: Alus oli toinen kahdesta vuosien 1931–1932 laivaston täydennysohjelman suuresta lentotukialuksesta. Alus tilattiin Kuren laivastontelakalta osana vuoden 1934 hankintoja ja sen köli laskettiin 20. marraskuuta 1934. Alus laskettiin vesille vuotta myöhemmin 23. joulukuuta ja se valmistui 29. joulukuuta 1937. Poiketen keisarillisen Japanin laivaston aiemmista lentotukialuksista, jotka olivat taisteluristeilijöistä muutettuja, "Sōryū" suunniteltiin alusta alkaen lentotukialukseksi ja siinä oli otettu huomioon kevyestä lentotukialus "Ryūjōsta" saadut kokemukset.


title: Sōryū

text: Aluksen päälliköksi nimitettiin 25. marraskuuta 1940 Kosaka Kanae. Alus liitettiin 10. huhtikuuta 1941 keisarillisen Japanin laivaston 1. ilma-armeijan 2. lentotukialusviirikköön. Alus liitettiin 10. heinäkuuta FU-operaatioiden (10.-30. heinäkuuta) FU-GO-saattajaosastoon, minkä vuoksi alus lähti Jokosukasta "Hiryun" kanssa. Viirikkö saapui 14. heinäkuuta Makolle ja edelleen 16. heinäkuuta Samahiin. Viirikön lentokoneita siirrettiin maatukikohtiin maihinnousun aikana.


title: Sōryū

text: Alus lähti 25. heinäkuuta Samahista "Hiryun", 7. risteilijäviirikön ja 23. hävittäjäviirikön kanssa. Osasto suojasi Saigoniin matkannutta 39 aluksen joukkojenkuljetussaattuetta. Saattueen kaukosuojana oli 3. laivaston lippulaiva "Ashigara" ja kevyt risteilijä "Nagaran" johtaman 5. hävittäjälaivueen viisi hävittäjää. Joukot nousivat 28. heinäkuuta maihin kohtaamatta vastarintaa lähellä Saigonia. Suojausosasto pysähtyi Condorissa ja St. Jamesissa ennen saapumistaan Samahiin 1. elokuuta ja 7. elokuuta Kagoshimaan, jossa "Sōryūsta" tehtiin 2. lentotukialusviirikön lippulaiva. Alus viipui Kyushun vesillä kuukauden loppuun.


title: Sōryū

text: Alus lähti 6. syyskuuta Kagoshimasta Tokionlahdelle ja se saapui kaksi päivää myöhemmin Jokosukaan. Alus luovutti 22. syyskuuta lippulaivan tehtävät "Hiryulle" ennen siirtoaan kuivatelakalle. Aluksen päälliköksi nimitettiin 6. lokakuuta Yanigimoto Ryusaku. Alus vapautui telakalta 8. lokakuuta.


title: Sōryū

text: Alus lähti 24. lokakuuta Jokosukasta. Alus saapui kaksi päivää myöhemmin Kagoshimaan, jossa se vastaanotti lippulaivan tehtävät "Hiryulta". Alus lähti 18. marraskuuta viirikkönsä kanssa Hitokappunlahdelle, jonne se saapui 22. marraskuuta.


title: Sōryū

text: Vara-amiraali Nagumo Chuichin johtama laivasto-osasto, johon kuuluivat 1., 2. ja 5. lentotukialusviiriköt saattajineen, lähti 26. marraskuuta Hittokappunlahdelta Havaijin operaatioon. Osaston tankkaamiseksi järjestettiin kaksi tankkausosastoa, jotka liittyivät osastoon.


title: Sōryū

text: "Sōryū" osallistui Pearl Harboriin tehtyyn hyökkäykseen. Alukselta nousi 7. joulukuuta kaksi hyökkäysaaltoa Yhdysvaltain laivastotukikohtaan. Ensimmäisen aallon maaleina olivat panssaripommein "USS Nevada", "USS Tennessee" ja "USS West Virginia" sekä torpedoin "USS Utah", "USS California" ja "USS Raleigh". Koneet iskivät myös Berbers Pointin lentotukikohtaan. Toisen aallon kohteina olivat "USS California" ja "USS Raleigh", Kaneohe Bayn lentotukikohta sekä telakka.


title: Sōryū

text: Alus erkani muusta takaisin Japanin kotisaarille suuntautuneesta, palaavasta laivasto-osastosta 16. joulukuuta. Se hyökkäsi yhdessä muun muassa "Hiryūn", "Tonen" ja "Chikuman" kanssa Waken saarta vastaan. Saari antautui viisi päivää hyökkäyksen alkamisen jälkeen.


title: Sōryū

text: Alus otti osaa Midwayn taisteluun. Neljä ensimmäistä Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien tekemää hyökkäystä onnistuttiin torjumaan, mutta välittömästi tämän jälkeen syöksypommittajat iskivät tukialuksen kimppuun. "Sōryūun" osui kolme 500 kilon panssaripommia keskelle lentokantta juuri, kun kansi oli täynnä lähtövalmiita pommittajia. Alus syttyi palamaan ja sammutustyö osoittautui toivottomaksi.


title: Sōryū

text: Alus upposi 4. kesäkuuta 1942 ja vei mukanaan yli 700 miestä ja päällikkönsä, joka kieltäytyi pelastuksesta upseerinkunniansa nimessä. Se poistettiin alusluettelosta 10. elokuuta.


title: Norra Kvillin kansallispuisto

text: Norra Kvillin kansallispuisto on Ruotsissa Vimmerbyn kunnassa sijaitseva kansallispuisto. Puisto on 114 hehtaarin laajuinen. Se on perustettu vuonna 1909 ja sitä on laajennettu vuonna 1989. Puisto on hyvin säilynyttä aarniometsää: metsää ei ole hakattu yli 150 vuoteen ja vanhimmat männyt ovat yli 350 vuotta vanhoja.


title: Lennart Geijer

text: Johan Lennart Geijer (14. syyskuuta 1909 Ystad, Ruotsi – 16. kesäkuuta 1999 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen sosialidemokraattinen poliitikko ja juristi. Hän toimi Ruotsin oikeusministerinä 1969–1976.


title: Lennart Geijer

text: Geijerin vanhemmat olivat postimestari Åke Geijer ja Anna Sylvan. Hän opiskeli Lundin yliopistossa ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1933. Palveltuaan kaksi vuotta käräjäoikeudessa hänestä tuli vuokralaisyhdistys Hyresgästföreningenin lakitoimiston johtaja. Sen jälkeen hänellä oli asunnonvuokra- ja työoikeudellisissa kysymyksissä useita asiamies- ja asiantuntijatehtäviä. Oikeustieteen lisensiaatiksi hän valmistui 1957 ja väitteli tohtoriksi 1958.


title: Lennart Geijer

text: Geijer oli ministeri vuosina 1966–1976, ensin salkuton ministeri 1966–1969 ja oikeusministeri 1969–1976. Viimemainittuun tehtävään hänet valittiin, kun kaikki ministerit pyysivät vapautusta sen jälkeen kun pääministeri Tage Erlander ilmoitti 9. lokakuuta 1969 erostaan. Uusi pääministeri Olof Palme nimitti aiemman oikeusministerin Herman Klingin suurlähettilääksi, ja Geijer, joka silloin oli TCO:n lakimies, nimitettiin hänen tilalleen.


title: Lennart Geijer

text: Geijer pyrki ministeriaikanaan vähentämään vankeusrangaistuksen käyttöä ja kehittämään vankeusrangaistuksia inhimillisemmiksi, hoitoon ja kuntoutukseen suuntautuviksi. Periaatteessa hän oli sitä mieltä, että pitkiä vankeusrangaistuksiin tuomittaisiin vain hyvin vakavissa rikoksissa.


title: Lennart Geijer

text: Geijer oli oikeusministeri vuonna 1975 sattuneen Länsi-Saksan Tukholman-lähetystön kaappauksen aikana, kun Punaisen armeijakunna osasto Holger Meins valtasi Länsi-Saksan lähetystön. Tapahtuman aikana Geijer neuvotteli terroristien kanssa suurlähetystörakennuksessa.


title: Lennart Geijer

text: Muita hänen ministerikautensa merkittäviä poliittisia tapahtumia oli Sahlgrenin sairaalan vakoilutapaus 1975. Geijer kielsi, että Säpo olisi ollut sotkeutuneena tapaukseen ja lähetti itse Ebbe Carlssonin ja Hans Holmérin Göteborgiin selvittämään tapausta. Hän merkitsi loppuraportin salaiseksi, mutta se vuoti julkisuuteen.


title: Lennart Geijer

text: Geijer erosi, kuten koko hallitus, oikeiston voitettua vaalit vuonna 1976.


title: Lennart Geijer

text: Geijer oli 1970-luvulla yksi osallisista niin sanotussa bordellivyyhdessä, jota on kuvannut muun muassa Peter Bratt muistelmissaan "Med rent uppsåt" (2007) ja Lillemor Östlin omaelämäkerrassaan "Hinsehäxan" (2005), josta on tehty kolmiosainen televisiosarja "Lillemorin tarina" ("Hinsehäxan").


title: Lennart Geijer

text: Poliisiylijohtaja Carl Perssonin salaisessa muistiossa vuodelta 1976 kehotettiin pääministeri Olof Palmea antamaan lupa tutkimuksille, oliko Geijer ja missä määrin turvallisuusriski väitettyjen yhteyksiensä vuoksi itäblokin prostituoituihin. Epäilykset vaativat tutkimuksia riippumatta niiden aiheellisuudesta. Muistiossa ei siis väitetty, että Geijerillä ja muilla poliitikoilla olisi sellaisia yhteyksiä. Poliisi oli vastikään pidättänyt bordellinpitäjä Doris Hoppin, ja kuulusteluissa hän oli kertonut, että hänen asiakkaanaan oli ollut muun muassa Lennart Geijer.


title: Lennart Geijer

text: Dagens Nyheter paljasti muistion olemassaolon marraskuussa 1977, mutta oppositiojohtaja Olof Palme kielsi asian jyrkästi. Lehti joutui pyytämään Geijeriltä anteeksi ja maksamaan vahingonkorvausta, ja asiasta kirjoittanut toimittaja Peter Bratt joutui syrjään. Toukokuun alussa 1978 asia nousi uudestaan esiin, nyt televisio-ohjelmassa Studio S. Pääministeri Thorbjörn Fälldin oli DN:n artikkelin mukaan luvannut kertoa, keitä poliitikkoja poliisin muistiossa oli mainittu. Studio S:n ohjelman jälkeen hän muutti mielensä ja kuittasi asian valtiopäivillä valheina perustellen sillä, että hänet itsensä oli mainittu listalla.


title: Hiryū

text: Hiryū () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1939 palvelukseenotettu lentotukialus toisessa maailmansodassa. Alukselta toimineet lentokoneet hyökkäsivät Pearl Harboriin ja alus osallistui Midwayn taisteluun kesäkuussa 1942, jossa saamiensa vaurioiden seurauksena se tuhoutui.


title: Hiryū

text: Alus oli toinen kahdesta vuosien 1931–1932 laivaston täydennysohjelman suuresta lentotukialuksesta. Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1934 hankintoja ja sen köli laskettiin 8. heinäkuuta 1935. Alus laskettiin vesille 16. marraskuuta 1937 ja se otettiin palvelukseen 5. heinäkuuta 1939.


title: Hiryū

text: Tomeo Kakun komentama "Hiryū" liitettiin 10. huhtikuuta 1941 keisarillisen Japanin laivaston 1. lentolaivaston 2. lentotukialusviirikköön, ja se kuului 10.–30. heinäkuuta FU:ksi kutsuttuun saattajaosastoon operaatiossa FU. Alus lähti Yokosukasta merelle "Soryūn" kanssa liittyäkseen osastoon ja ne saapuivat 16. heinäkuuta Samaan, josta ne lähdettiin merelle 25. heinäkuuta. Alus vieraili osaston mukana Condorissa ja St. Jamesissa 29.–30. heinäkuuta ja se palasi 1. elokuuta Samaan ja 7. elokuuta edelleen Saseboon, jossa se siirrettiin elokuun lopulla kuivatelakalle.


title: Hiryū

text: Alus palasi 10. syyskuuta telakalta ja se lähti 15. syyskuuta Kagoshimaan, jossa se vastaanotti 22. syyskuuta 2. lentotukialusviirikön lippulaivan tehtävät "Soryūlta". Lippulaivan tehtävät palautettiin "Soryūlle" 26. lokakuuta. Alus lähti 18. marraskuuta "Soryūn" kanssa Kyushulta Hitokappunlahdelle, jonne ne saapuivat 22. marraskuuta. Alus liitettiin 26. marraskuuta viirikön mukana Pearl Harborin iskua varten kasattuun pääosastoon. Alus lähti Hitokappunlahdelta seuraavana päivänä Havaiji-operaatioon.


title: Hiryū

text: "Hiryūlta" 7. joulukuuta nousseet kymmenen torpedokonetta iskivät "USS Arizonaan" ja "USS Californiaan" samalla kun kahdeksan muuta konetta iskivät "USS West Virginiaan", "USS Oklahomaan" ja "USS Helenaan". Kuusi hävittäjää hyökkäsivät Yhdysvaltain Barbers Pointin ja Wheelerin lentotukikohtiin. Alus erkani 16. joulukuuta pääosastosta osallistuakseen Wakelle tehtävään hyökkäykseen.


title: Hiryū

text: Alus osallistui 21.–23. joulukuuta iskuihin Wakelle, minkä jälkeen se aloitti matkan Japaniin saapuen 29. joulukuuta Kureen.


title: Hiryū

text: "Hiryū" liitettiin 8. tammikuuta 1942 eteläisen laivasto-osaston 2. iskuosastoon. Se kuitenkin kuului edelleen 1. ilma-armeijan 2. lentotukialusviirikköön. Alus lähti 12. tammikuuta "Soryūn" kanssa Kuresta kohti taistelualuetta. Ne saapuivat Palaulle 17. tammikuuta. Lentotukialusten lentokoneet tukivat 23.–24. tammikuuta Molukeilla Ambonin maihinnousua, mistä vapauduttuaan alukset saapuivat 25. tammikuuta Davaoon. Alukset lähtivät Davaosta 27. tammikuuta ja ne saapuivat Palaulle seuraavana päivänä.


title: Hiryū

text: Alus liitettiin viirikön mukana eteläiseen iskuoastoon 10. helmikuuta. Se lähti Palaulta 16. helmikuuta. "Hiryūn" ja "Soryūn" lentokoneet iskivät 19. helmikuuta Australian pohjoisrannikon Darwiniin. Lentotukialukset palasivat 21. helmikuuta Staringinlahteen, josta ne lähtivät 25. helmikuuta liittyäkseen Jaavan operaatioita varten koottuun laivasto-osastoon.


title: Hiryū

text: Alus oli 1. maaliskuuta Sundasalmen eteläpuolella estääkseen liittoutuneiden alusten paon Jaavalta. Sen lentokoneet hyökkäsivät 5. maaliskuuta Tijlatepin ja 7. maaliskuuta Joulusaarten meriliikennettä vastaan, jolloin ne upottivat Alankomaiden lipun alla purjehtineen rahtialus "Poelau Brasin". Alus palasi 11. maaliskuuta Staringinlahdelle.


title: Hiryū

text: Alus lähti iskuosaston mukana Staringinlahdelta 26. maaliskuuta. Osastoon kuuluivat 3. taistelulaivaviirikkö, 8. risteilijäviirikkö sekä osastoa suojanneet 1. hävittäjälaivue. Alusten tehtävänä oli osallistua operaatio C:n iskuun Intian valtamerelle. Osasto saapui Intian valtamerelle 3. huhtikuuta. Aluksen lentokoneet hyökkäsivät 5. huhtikuuta Britannian kuninkaallisen laivaston laivastotukikohtaan Colombossa. Iskun yhteydessä upotettiin merellä raskaat risteilijät "HMS Cornwall" ja "HMS Dorsetshire".


title: Hiryū

text: Lentotukialuskoneet hyökkäsivät 9. huhtikuuta Trincomaleen laivastotukikohtaan. Iskun aikana yllätettiin ja upotettiin lentotukialus "HMS Hermes" ja sitä suojannut hävittäjä "HMAS Vampire".


title: Hiryū

text: Bashinsalmen länsipuolella osasto vaihtoi 18. huhtikuuta kurssia yrittäen tuhota Yhdysvaltain laivaston lentotukialusosaston, jolta lähteneet eversti Doolittlen johtamat lentokoneet pommittivat Tokiota. "Hiryū" palasi 22. huhtikuuta Saseboon kohtaamatta "USS Hornetia" ja "USS Enterprisea".


title: Hiryū

text: "Hiryu" otti osaa Midwayn taisteluun. Se oli ainoa neljästä tukialuksesta, joka selvisi 4. kesäkuuta Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien tuhoisasta hyökkäyksestä. Alukselta lähti osasto, joka vaurioitti vakavasti Yhdysvaltain laivaston lentotukialus "USS Yorktownia". Kahdeksastatoista hyökänneestä syöksypommittajasta palasi vain viisi, kymmenestä torpedokoneesta neljä ja kahdestatoista hävittäjästä kuusi.


title: Hiryū

text: Lisäksi aluksella oli yksi nopea tiedustelukone.


title: Hiryū

text: Yhdysvaltain laivaston ilmavoimat vaurioittivat alusta ja se upposi pari päivää ajelehdittuaan 5. kesäkuuta 1942. Alus vei mukanaan yli 700 miestä, päällikkönsä ja kontra-amiraali Jamagutshin, joka ehdottomasti kieltäytyi pelastautumasta. Se poistettiin alusluettelosta 25. syyskuuta 1942.


title: Étienne Mourrut

text: Étienne Mourrut (4. joulukuuta 1939 Le Grau-du-Roi, Gard – 19. lokakuuta 2014) oli ranskalainen poliitikko (UMP) ja moninkertainen parlamentaarikko.


title: Étienne Mourrut

text: Hän avioitui Michèle Mourrut’n kanssa vuonna 1964.


title: Englanninsinililja

text: Englanninsinililja ("Hyacinthoides non-scripta") on parsakasveihin ("Asparagaceae", aiemmassa luokittelussa hyasinttikasveihin "Hyacinthaceae") kuuluva monivuotinen sipulikasvi, jota viljellään koristekasvina. Laji esiintyy alkuperäisenä Britteinsaarilla, Belgiassa, Hollannissa, Ranskassa ja Espanjassa.


title: Englanninsinililja

text: Englanninsinililja kasvaa 20:stä 30:een senttimetriä korkeaksi. Kukkavanat ovat kärjestä nuokkuvat. Niissä kasvaa runsaasti sinisiä pyöreäpohjaisia kellokukkia. Laji kukkii keväällä tai alkukesällä.


title: Englanninsinililja

text: Synonyymejä:


title: La leggenda di Enea

text: La leggenda di Enea (”Aineiaan taru”, ja "Les conquérants héroïques", ”Sankarilliset valloittajat”) on vuonna 1962 valmistunut italialais-ranskalainen seikkailuelokuva. Lajityypiltään mytologisaiheista peplumia edustavan elokuvan ohjaajaksi on merkitty Giorgio Rivalta alias Giorgio Venturini. Sen päähenkilöä, Troijan sodan sankaria Aineiasta esittää yhdysvaltalainen kehonrakentaja Steve Reeves.


title: La leggenda di Enea

text: Vergiliuksen "Aeneis"-teokseen perustuva elokuva on edellisenä vuonna valmistuneen "Troijan urhojen" jatko-osa. Aineiaan johtamat Troijan pakolaiset saapuvat Tiberjoen suuhun, jonne Latiumin kuningas sallii heidän asettuvan. Rutulien päällikkö Turnus kilpailee Aineiaan kanssa Latiumin prinsessasta Laviniasta, mikä johtaa lopulta sotaan ja miesten väliseen kaksinkamppailuun.


title: La leggenda di Enea

text: "La leggenda di Enea" on kuvattu Euroscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla Roomassa sekä ulkokuvien osalta Jugoslaviassa. Elokuvan ohjaajaksi on merkitty taiteilijanimellä Giorgio Rivalta esiintynyt Giorgio Venturini, mutta todellisuudessa sen on ohjannut yhdysvaltalainen Albert Band. Troian sodan takaumat on lainattu edellisestä elokuvasta.


title: La leggenda di Enea

text: Aineiaan värittömän henkilöhahmon ympärille kyhätty elokuva on halvalla tehty tylsähkö pukudraama, joka noudattaa melko uskollisesti Vergiliuksen tekstiä. Sen kohokohta on Aineiaan ja Turnuksen kaksintaistelu, jossa huomion varastavat miesten mielikuvitukselliset päähineet. Elokuvauraansa lopetellut Steve Reeves pitää tällä kertaa vaatteensa yllään ja italowesterntähti Gianni Garko esiintyy yhdessä varhaisista rooleistaan. Naispääosassa nähdään ranskalaisen uuden aallon elokuvista tunnettu nuori Carla Marlier. Läsnä ovat myös eurokulttitähti Giacomo Rossi Stuart sekä Sergio Leonen vakituinen sijaisnäyttelijä Benoti Stefanelli.


title: La leggenda di Enea

text: Steve Reeves on maininnut heikosti ohjatun ja tuotetun "La leggenda di Eneaan" huonoimmaksi italialaisista elokuvistaan. Tästä huolimatta se tuotti varsin kohtuulliset 480 miljoonan liiran pääsylipputulot (toisen tiedon mukaan 331 miljoonaa) ja oli Italiassa kauden 31. katsotuin elokuva. Ranskassa sen näki 865 000 ja Espanjassa 750 000 katsojaa.


title: La leggenda di Enea

text: Elokuva on saatavilla useina laadultaan välttävinä DVD-julkaisuina. Yhdysvaltalaiset public domain -julkaisut ovat erittäin heikkotasoisia.


title: Suvikello

text: Suvikello eli kesälumipisara ("Leucojum aestivum") on narsissikasveihin ("Amaryllidaceae") kuuluva monivuotinen sipulikasvi, jota viljellään koristekasvina. Sitä esiintyy luontaisena Keski- ja Etelä-Euroopassa laajasti sekä Länsi-Aasiassa.


title: Suvikello

text: Suvikello kasvaa enimmillään 50 senttimetriä korkeaksi. Kukkavarren päässä kasvaa usean kukan kimppuna kellomaisia, nuokkuvia, valkoisia kukkia. Kehälehtien reunassa on vihertävät pilkut. Suvikello kukkii (Suomessa) viljeltynä alkukesällä touko–kesäkuussa.


title: Kevätkello

text: Kevätkello eli kevätlumipisara ("Leucojum vernum") on narsissikasveihin ("Amaryllidaceae") kuuluva monivuotinen sipulikasvi, jota viljellään koristekasvina. Se esiintyy luontaisena Euroopassa.


title: Kevätkello

text: Kevätkello on hentokasvuinen, alle 20-senttiseksi kasvava. Sen matalien kukkavarsien päissä sijaitsee yksi tai korkeintaan kaksi kellomaista, nuokkuvaa, valkeaa kukkaa. Kehälehtien reunassa on vihertäviä tai kellertäviä pilkkuja. Kevätkello kukkii viljeltynä toukokuussa, selvästi myöhemmin kuin samannäköinen puistolumikello ("Galanthus nivalis").


title: Kevätkello

text: Kevätkello viihtyy puutarhassa kosteahkossa ja multavassa maassa puolivarjossa. Laji lisääntyy siemenistä tai hitaasti sivusipuleista.


title: Keuhkomonnit

text: Keuhkomonnit ("Heteropneustidae") on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Etelä-Aasiasta.


title: Keuhkomonnit

text: Keuhkomonnien heimoon kuuluu yksi suku ja neljä lajia. Lajit ovat keuhkomonni ("Heteropneustes fossilis"), "H. kemratensis", "H. longipectoralis" ja "H. microps". Eräät kalatieteilijät luokittelevat keuhkomonnit kuuluvaksi samaan heimoon ankeriasmonnien ("Clariidae") kanssa. Ruumiinrakenteeltaan heimon kalat ovat pitkulaisia, kuonossa on 4 pitkää viiksisäieparia, selkäevä on lyhyehkö ja peräevä on hyvin pitkä. Keuhkomonneilta puuttuu rasvaevä. Rintaevissä on piikki, joka on yhteydessä myrkkyrauhaseen ja keuhkomonnilajein pisto voi olla ihmisellekin hyvin kivulias, jopa tappava. Ankeriasmonnien tavoin keuhkomonnit voivat hengittää happea suoraan ilmasta, mutta niiden hengityselin poikkeaa rakenteeltaan ankeriasmonnien labyrinttielimestä. Keuhkomonneilla hengityselin on putkimainen ja ulottuu kiduskammiosta lähes pyrstöön asti.


title: Keuhkomonnit

text: Keuhkomonnilajeja tavataan Etelä-Aasiasta alueelta, joka ulottuu Pakistanista Vietnamiin ja Thaimaahan. Kalojen elinympäristöä ovat seisovavetiset lammet ja lammikot sekä suoalueet. Kuivina kausina keuhkomonnit voivat kaivautua mutaan. Esiintymisalueellaan niitä pidetään hyvinä ruokakaloina ja ovat kaupallisestikin merkittäviä.


title: Orkidealilja

text: Orkidealilja ("Lilium speciosum") on monivuotinen liljalaji, jota esiintyy alkuperäisenä Japanissa ja Kiinassa. Lajia viljellään koristekasvina.


title: Orkidealilja

text:
Orkidealiljan kukkavarret kasvavat sadasta 150:een senttimetriä korkeiksi. Nuokkuvat kukat kasvavat kukkavarsien päissä. Ne ovat valkoiset−roosanpunaiset, punapilkulliset ja tuoksuvat. Heteiden
ponnet erottuvat kukasta tummanpunaisina. Puutarhakasvina lajin kukinta-aika on heinäkuu.


title: Mantila

text: Mantila on suomenkielinen sukunimi. Mantila-nimisiä henkilöitä:


title: Alli Helminen

text: Alli Kaarina Helminen (31. tammikuuta 1911 Kangasala – 2000) on suomalainen kansakoulunopettaja ja nuortenkirjailija.


title: Alli Helminen

text: Helminen asui Kauhajoella vuosina 1953–1966.


title: Kuningaslilja

text: Kuningaslilja ("Lilium regale") on monivuotinen liljalaji, jota esiintyy luontaisena Kiinassa. Sitä viljellään koristekasvina ja se on Suomessa suosittu puutarhakukka.


title: Kuningaslilja

text: Kuningasliljan sipulit ovat suuria, liilanpunaisia. Se kasvaa 60:stä 150:een senttimetriä korkeaksi. Kellomaisia kukkia kasvaa yhdessä varressa muutamasta jopa pariinkymmeneen. Kukat ovat voimakkaasti tuoksuvat. Kehälehdet ovat valkoiset paitsi ulkopinnalta punertavat ja nielussa keltaiset. Puutarhakasvina lajin kukinta-aika on heinäkuu.


title: Valeri Nitšuškin

text: Valeri Ivanovitš Nitšuškin (s. 4. maaliskuuta 1995 Tšeljabinsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän edustaa tällä hetkellä KHL-liigassa pelaavaa PHK TsSKA Moskovaa.


title: Valeri Nitšuškin

text: Nitšuškin on Dallas Starsin ensimmäisen kierroksen 10. varaus vuoden . Asiantuntijoiden mukaan hänet olisi taitojensa puolesta saatettu varata vielä korkeammalla, mutta pelko Nitšuškinin jäämisestä kotimaansa ammattilaiskaukaloihin KHL:ään saivat useat seurat perääntymään.


title: Kellohyasintti

text: Kellohyasintti ("Ornithogalum candicans", aik. "Galtonia candicans") on parsakasveihin ("Asparagaceae", aiemmassa luokittelussa hyasinttikasveihin, "Hyacinthaceae") ja tähdikkien sukuun kuuluva sipulikasvi, jota esiintyy Etelä-Afrikassa ja Lesothossa. Sitä viljellään myös koristekasvina.


title: Kellohyasintti

text: Kellohyasintin lehdystö kasvaa puoli metriä ja kukkavarsi metrin korkeaksi. Varren latvassa kasvaa harvahkosti yli kymmenen pientä valkoista kellokukkaa. Kellohyasintti kukkii (Suomessa) viljeltynä elo–syyskuussa. Sipulien talvehtiminen kasvupaikalla on Suomen oloissa epävarmaa.


title: Olavi Keskinen

text: Olavi Gabriel Keskinen (s. 8. marraskuuta 1918 Teisko) oli suomalainen kirjailija ja pakinoitsija.


title: Olavi Keskinen

text: Keskinen toimi verotoimiston johtajana Forssassa. Hän kirjoitti pakinoita Forssan Lehteen nimimerkillä "Sotakamreeri".


title: William Manchester

text: William Raymond Manchester (1. huhtikuuta 1922 – 1. kesäkuuta 2004) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja historioitsija. Hänen läpimurtoteoksensa oli "Presidentin kuolema: 20."–"25. marraskuuta 1963", joka käsitteli presidentti John F. Kennedyn murhaa ja ilmestyi vuonna 1967.


title: William Manchester

text: William Manchester syntyi pienessa Attleboron kaupungissa Massachusettsin osavaltiossa vuonna 1922. Hänen isänsä kuoli kun Manchester oli teini-iässä. Lapsena Manchester harrasti lukemista ja kirjoitti ensimmäiset tarinansa 11-vuotiaana. Manchester opiskeli englantia Massachusettsin yliopistossa ja journalismia Missourin yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1947. Opiskeluaikana hän työskenteli myyjänä yliopiston kaupassa ja kilpaili lyhyen aikaa uinnissa.


title: William Manchester

text: Manchester kirjoitti useiden elämäkertojen lisäksi myös omaelämäkerrallisen kuvauksen hänen kokemuksistaan sotilaana toisessa maailmansodassa, joka ilmestyi vuonna 1981. Hän palveli Tyynenmeren sodassa, jossa hän haavoittui kahdesti. Ensimmäisen haavoittumisen jälkeen Manchester palasi puolikuntoisena rintamalle ja haavoittui uudestaan. Manchester myönnettiin Purple Heart -kunniamerkki urheudesta vuonna 1945. Heti sodan jälkeen Manchester tutustui toiseen veteraaniin John F. Kennedyyn Bostonissa.


title: William Manchester

text: Sodan jälkeen Manchester työskenteli lehtimiehenä, jonka jälkeen hän siirtyi opettamaan ja kirjoittamaan Connecticutin Wesleyan Universityyn. Manchester kirjoitti monta palkittua sota-aiheista henkilökuvaa, muun muassa kenraali Douglas MacArthurista ja Winston Churchillistä.


title: William Manchester

text: Manchester kirjoitti useita teoksia hänen hyvästä tutustaan presidentti John F. Kennedystä. Murhan jälkeen presidentin leski Jacqueline Kennedy ja veli Robert Kennedy palkkasivat Manchesterin kirjoittamaan laajan kuvauksen murhasta. Kriitikoiden mielestä Manchester suhtautui liiankin myötämielisesti presidentti Kennedyyn ja tämän perheensä henkilökuvan kirjoittajaksi. Jacqueline Kennedy halusi lopulta estää kirjan julkaisemista koska hän katsoi sen sisältävän liian intiimejä yksityiskohtia Kennedyjen elämästä. Kirjassa löytyi myös paljon kriittisiä kohtia, jotka olivat suunnattuja silloista presidenttiä Lyndon B. Johnsonia kohtaan. Asia eteni oikeuteen asti, jossa päästiin kuitenkin sopuun.


title: William Manchester

text: Manchesterin viimeinen teos oli hänen kesken jäänyt Churchill -trilogian kolmas osa. Kirjan viimeisteli toimittaja Paul Reid ja se ilmestyi 2012.


title: William Manchester

text: Manchester kärsi myöhemmällä iällä kahdesta vaikeasta sairauskohtauksesta, joiden jälkeen hän ei enää pystynyt kirjoittamaan. Hän kuoli vuonna 2004 kodissaan Middletownissa Connecticutin osavaltiossa.


title: William Manchester

text: Manchester oli naimisissa Julia Marshallin kanssa vuodesta 1948 tämän kuolemaan asti vuonna 1998. Heillä oli kolme lasta.


title: Pertti Laakkonen

text: Pertti Juhani Laakkonen (s. 1. tammikuuta 1948 Teisko) on suomalainen runoilija.


title: Kiimingin suuralue

text: Kiimingin suuralue on Oulun kaupungin suuralue. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2013, kun Kiimingin kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralue muodostuu entisen Kiimingin kunnan alueesta pois lukien lounaisosa, josta muodostettiin Jäälin suuralue. Suuralueella asuu noin 8 000 ihmistä. Suuralue rajoittuu Jäälin, Kellon, Haukiputaan,Ylikiimingin, Sanginsuun ja Korvensuoran suuralueisiin.


title: Pekka Veikkonen

text: Pekka Juhani Viitanen, kirjailijanimi Pekka Veikkonen (s. 16. syyskuuta 1939 Ruovesi) on suomalainen näytelmäkirjailija ja televisiokäsikirjoittaja.


title: Los Angelesin satama

text:
Los Angelesin satama (, LOCODE: USLAX) on Yhdysvaltain Kaliforniassa sijaitsevan Los Angelesin kaupungin suursatama. Se sijaitsee San Pedron lahdella noin 20 kilometrin päässä Los Angelesin keskustasta.
Los Angelesin satama syntyi 1800-luvun puolivälin vaiheilla espanjalaisten kolonialistien ansiosta. Sataman asema virallistettiin kuitenkin vasta vuonna 1907. Nykyisin se on konttimäärän ja rahdin arvon perusteella Yhdysvaltain suurin satama. Sataman pinta-ala on yhteensä noin 43,4 neliökilometriä, minkä lisäksi sataman vieressä sijaitsee noin 13,0 neliökilometrin kokoinen Long Beachin satama. Vaikka satamat ovat hallinnollisesti erillään toisistaan, tekevät ne käytännössä paljon yhteistyötä keskenään.


title: Los Angelesin satama

text: Satama on taloudellisesti hyvin merkittävä lähiseutujen ja koko Yhdysvaltojen taloudelle. Vaikka satama työllistää suoraan vain noin tuhat ihmistä, sen on arvioitu työllistävän epäsuorasti Kalifornian alueella 1,6 miljoonaa ja koko Yhdysvaltain alueella 3,6 miljoonaa ihmistä. Taloudellisen hyödyn kääntöpuolena ovat sataman aiheuttamat lukuisat ympäristöongelmat. Los Angelesin sataman arvioitiin vuonna 2006 tuottavan esimerkiksi haitallista typpioksidia enemmän kuin kaikki Los Angelesin suurkaupunkialueen kuusi miljoonaa henkilöautoa yhteensä. Ympäristöongelmien vähentämiseksi Los Angelesin ja Long Beachin satamat ovat 2000-luvulla panostaneet merkittävästi ilmanlaatua parantaviin ohjelmiin.


title: Los Angelesin satama

text: Los Angelesin sataman alue toimi satamapaikkana eurooppalaisille löytöretkeilijöille jo satoja vuosia ennen sataman virallista perustamista vuonna 1907. Varhaisimmat maininnat satamasta ovat vuodelta 1542, jolloin portugalilainen löytöretkeilijä João Rodrigues Cabrilho kutsui aluetta nimellä "Bahia de Los Fumas", ”savujen lahti”. Nimitys johtui läheiseltä mäeltä nousseesta savusta, jossa intiaanit pitivät nuotiota.


title: Los Angelesin satama

text: Nykyisen sataman alue oli hiljaista aina 1800-luvulle saakka, jolloin espanjalaiset päättivät ryhtyä laajentamaan siirtomaitaan myös Yhdysvaltain länsiosiin. 1800-luvun keskivaiheilla San Pedroon alettiin tekemään kaupallisia laivamatkoja ja sataman merkitys korostui huomattavasti. San Pedrosta kehittyi nopeasti merkittävä kaupankäyntipaikka. Vaikka kaupankäynti oli aluksi kiellettyä muiden kuin espanjalaisten kanssa, kieltoa rikottiin avoimesti. Vuonna 1822 Meksikon hallitus kumosi kaupparajoitteet, ja satama vilkastui entisestään.


title: Los Angelesin satama

text: Vaikka satama oli jo suuri Kalifornian liittyessä Yhdysvaltoihin vuonna 1841, sen asema korostui huomattavasti, kun liikemies Phineas Banning perusti Wilmingtonin kaupungin sataman viereen. Wilmingtonista kehittyi nopeasti merkittävä kauppapaikka, mikä edesauttoi sataman kasvua huomattavasti. Wilmingtonin ohella Banning edesauttoi satama-alueen kehittymistä myös osallistumalla sataman liikenneyhteyksien ja postitoimiston rakentamiseen. Banningia kutsuttiin tämän takia lempinimellä ”Los Angelesin sataman isä” (). Toinen sataman asemaa merkittävästi parantanut henkilö oli senaattori Stephen M. White, lempinimeltään ”Lahden pelastaja” (), joka ajoi vuonna 1897 kongressissa läpi aloitteen, joka teki satamasta Los Angelesin virallisen sataman.


title: Los Angelesin satama

text: 1860-luvulla käydyn sisällissodan takia Banning ja Los Angelesin pormestari Benjamin Davis Wilson päättivät lahjoittaa satama-alueelta reilun 24 hehtaarin kokoisen alueen Unionin armeijalle Fort Drumin sotilastukikohdaksi. Fort Drum toi sataman lähelle tuhansia Unionin armeijan sotilaita ja teki satamasta entistä tärkeämmän. Tukikohta suljettiin vuonna 1871 ja on nykyään museoitu. 1860-luvun lopulla Los Angeles and San Pedro Railroad avasi ensimmäisen satamaan kulkeneen rautatielinjan.


title: Los Angelesin satama

text: Kun 1900-luvun taitteessa sataman alueen väkiluku kasvoi nopeasti, myös poliitikot huomasivat sataman merkityksen alueelle. Santa Monican kaupunki olisi halunnut sataman itselleen, mitä San Pedro ja San Pedroon yhdistymässä ollut Los Angelesin kaupunki vastustivat. Kiista päättyi lopulta San Pedron voittoon. Tämän seurauksena perustettiin 9. joulukuuta 1907 satamaa valvova Board of Harbor Commissioners. Komission perustamispäivää pidetään yleisesti myös sataman virallisena perustamispäivänä. Kun pari vuotta myöhemmin San Pedro ja Wilmington liitettiin Los Angelesiin, satamasta tuli virallisesti osa Los Angelesia.


title: Los Angelesin satama

text: Vuonna 1912 Los Angelesin satamaan tehtiin laajennus, joka mahdollisti aiempaa suurempien aluksien saapumisen satamaan. Laajennuksen merkitys korostui kahta vuotta myöhemmin, kun Panaman kanava avattiin. Koska satama pystyi vastaanottamaan myös suuria aluksia ja se oli lähempänä kanavaa kuin pohjoisempana sijainneet muut länsirannikon satamat, se oli kansainvälisen kaupan kannalta hyvin merkittävä.


title: Los Angelesin satama

text: Toisen maailmansodan seurauksena Yhdysvaltain armeija määräsi Los Angelesin sataman tuottamaan laivoja pelkästään sotateollisuudelle. Sotateollisuus loi paljon uusia työpaikkoja, ja satamassa ja sen lähialueilla työskenteli parhaimmillaan sotateollisuuden parissa yli 90 000 ihmistä.


title: Los Angelesin satama

text: 1900-luvun puoliväliin saakka satamaan saapuneen lastin purkaminen ja lastaaminen oli erimallisten rahtauslaatikoiden ja turvallisuuden puutteen vuoksi hyvin hidasta ja vaarallista. Ongelma ratkesi 1950-luvun lopulla, kun yhdenmukaiset rahtauskontit yleistyivät. Rahtauskontit tekivät rahdin purkamisesta monta kertaa aiempaa nopeampaa, minkä ansiosta laivat ja niistä puretut tavarat pääsivät jatkamaan matkaansa huomattavasti nopeammin.


title: Los Angelesin satama

text: Los Angelesin sataman läpi kulkevan rahdin määrä on 1980-luvulta lähtien kasvanut nopeasti. Vuonna 1980 sataman läpi kulki noin 630 000, 1990 noin 2,1 miljoonaa, 2000 noin 4,9 miljoonaa, 2010 noin 7,8 miljoonaa ja vuonna 2012 noin 8,0 miljoonaa konttia. Vuonna 2007 Los Angelesin satama oli konttimäärän ja rahdin arvon perusteella Yhdysvaltain suurin satama. Satama on luonut lähialueille satoja tuhansia työpaikkoja, minkä lisäksi se maksaa kymmeniä miljardeja dollareja veroja joka vuosi. 2000-luvulla Los Angelesin satama on pyrkinyt useiden muiden Kalifornian julkisten laitosten tapaan karsimaan huomattavasti päästöjään.


title: Los Angelesin satama

text: Los Angelesin sataman kokonaispinta-ala on noin 30,4 neliökilometriä, josta maata on noin 17,4 ja vettä 13,0 neliökilometriä. Satamalla on vesirajaa noin 69,2 kilometriä. Veden syvyys on satamassa vähintään 16,2 metriä.


title: Los Angelesin satama

text: Satamaan kuuluu 27 terminaalia, joissa on 270 laivapaikkaa ja 86 konttinosturia. Lisäksi alueella on esimerkiksi 16 pienvenesatamaa. Terminaaleista yksi on tarkoitettu ajoneuvoille, neljä irtotavaralle (break bulk), kahdeksan konttiliikenteelle, kolme kuiva-aineille (dry bulk), seitsemän nestemäisille irtolasteille (liquid bulk) ja kaksi matkustajille.


title: Los Angelesin satama

text: Los Angelesin sataman omistaja ja ylläpitäjä on Los Angelesin kaupunki. Aivan Los Angelesin sataman vieressä sijaitsee Long Beachin satama. Satamat on erotettu toisistaan hallinnollisista syistä; itäisemmän Long Beachin sataman omistaa Long Beachin kaupunki, Los Angelesin taas Los Angelesin kaupunki. Käytännössä satamat toimivat yhdessä ja käyttävät muun muassa samoja turvallisuuspalveluja. Joissakin tilastoissa ja raporteissa sisarsatamia käsitellään yhtenä Los Angelesin satamana.


title: Los Angelesin satama

text: Sataman hallinnosta vastaa viisihenkinen satamakomissio (), jonka tehtävänä on valvoa sataman toimintaa. Satamakomission nimittää Los Angelesin pormestari ja nimityksen vahvistaa kaupunginvaltuusto. Vuonna 2014 komission puheenjohtajana toimi Vilma Martinez. Myös Los Angelesin sataman toimitusjohtajan nimittää kaupungin pormestari ja vahvistaa kaupunginvaltuusto. Kesäkuusta 2014 lähtien toimitusjohtajana on toiminut Gene Seroka.