title: HMS Valkyrian

text: HMS Valkyrian oli Ruotsin laivaston vuonna 1852 vesillelaskettu potkurikorvetti, vaikka määritelmä ei aivan oikea olekaan. Kokopuisena alus ei soveltunut sotatoimiin.


title: HMS Valkyrian

text: Kokonaan puusta valmistettu alus tilattiin Karlskronan telakalta ja se laskettiin vesille 7. lokakuuta 1852. Alus otettiin palveluksen esikuntalaivana seuraavana vuonna.


title: HMS Valkyrian

text: Alus oli kolmimastoinen ja sen purjepinta-ala oli 489 neliömetriä. Sille asennettiin yksi Motala-höyrykone, jolle höyryä tuotti kaksi kattilaa. Höyrykone tuotti 140 hevosvoimaa yhteen akseliin ja alus saavutti 10 solmun huippunopeuden.


title: HMS Valkyrian

text: Alus riisuttiin aseista vuonna 1872 ja se siirrettiin kuljetusalukseksi. Myöhemmin alusta kutsuttiin ainoastaan höyryalukseksi. Alus poistettiin palveluksesta 1. helmikuuta 1895 ja se sijoitettiin majoitusalukseksi.


title: HMS Orädd (1853)

text: HMS Orädd oli Ruotsin laivaston vuonna 1853 vesillelaskettu kaksimastoinen puurakenteinen potkurikorvetti.


title: HMS Orädd (1853)

text: Alus laskettiin vesille 10. syyskuuta 1853 Karlskronan telakalta ja se otettiin palveluksen 7. kesäkuuta 1854.


title: HMS Orädd (1853)

text: Alus vieraili vuonna 1866 Le Havressa Ranskassa Pariisin maailmannäyttelyn aikana. Kotimatkalla se tuhoutui 3. joulukuuta 1866 Dungeness Fyrin edustalla Englannin kanaalissa, jolloin kaksitoista miehistönjäsentä sai surmansa. Alus ajautui rantaan, jossa hylky huutokaupattiin pari päivää myöhemmin.


title: Andrew Desjardins

text: Andrew Desjardins (s. 27. heinäkuuta 1986 Lively, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä, joka siirtyi kaudeksi 2017–2018 Saksan DEL-liigan Adler Mannheimiin. Hän on voittanut urallaan Stanley Cupin Chicago Blackhawksissa. NHL:ssä Desjardinsilla on 408 runkosarjaottelua Blackhawksissa ja San Jose Sharksissa.


title: Andrew Desjardins

text: Desjardins pelasi ennen ammattilaisuraansa neljä kautta, vuodesta 2003 vuoteen 2007, juniorisarja OHL:n Sault Ste. Marie Greyhoundsissa. Hän ei saanut , vaan siirtyi juniorivuosiensa jälkeen kauden ajaksi Central Hockey Leaguen Laredo Bucksiin. Vuonna 2008 hän siirtyi vapaana pelaajana AHL-seura Worcester Sharksiin. Kahden AHL-kauden jälkeen, joista jälkimmäisellä muodosti lempinimen "Crazed Rats" saaneen ketjun Dan DaSilvan ja John McCarthyn kanssa, hän teki vuonna 2010 sopimuksen Worcesterin emoseuran, NHL:ssä pelaavan San Jose Sharksin kanssa. Ennen NHL-sopimusta hän oli pelannut Worcester Sharksin lisäksi muutaman ottelun ECHL:n Phoenix Roadrunnersissa.


title: Andrew Desjardins

text: Desjardins teki NHL-debyyttinsä 3. tammikuuta 2011, jolloin San Jose kohtasi kotiottelussa Vancouver Canucksin. Hän pelasi kaudella 2010–2011 yhteensä 17 ottelua NHL:n runkosarjassa ja kolme NHL:n pudotuspeleissä. Pisteitä hän teki runkosarjassa yhteensä kolme, maalin ja kaksi syöttöpistettä, ja pudotuspeleissä yhden, maalin Vancouver Canucksia vastaan pelatun konferenssifinaalisarjan neljännessä ottelussa. Suurimman osan kaudesta, 58 ottelua, hän pelasi Worcesterissa AHL:ssä. Desjardins on toinen kahdesta NHL-pelaajasta, jotka ovat käyttäneet pelinumeroa 69.


title: Andrew Desjardins

text: Desjardins pelasi kaudella 2011–2012 76 ottelua San Josessa ja teki niissä 17 pistettä. Hänet valittiin kauden jälkeen paikallistoimittajien äänestyksessä Sharksin vuoden tulokkaaksi, ja hän solmi vuoden jatkosopimuksen kesäkuussa 2012.


title: Andrew Desjardins

text: Desjardins edusti Sharksia lopulta viidellä kaudella. Hän pelasi joukkueesa 272 runkosarjaottelua ja teki niissä 48 pistettä. Maaliskussa 2015 Chicago Blackhawks hankki Desjardinsin Sharksista vaihdossa Ben Smithiin. Blackhawksissa Desjardins oli kevään aikana voittamassa Stanley Cupia. Kauden jälkeen hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Blackhawksin kanssa.


title: Andrew Desjardins

text: Desjardins sai kaudella 2015–2016 hieman aiempaa suurempaa roolia ja pelasi Blackhawksissa 77 ottelua ja teki 13 tehopistettä. Desjardinsin seuraava kausi oli kuitenkin paha pettymys. Hän pelasi 46 ottelua eikä tehnyt niissä ainuttakaan maalia. New York Rangers kutsui Desjardinsin ennen kauden 2017–2018 alkua koesopimuksella harjoitusleirille. Hän ei kuitenkaan saanut sopimusta ja oli myös kaksi harjoitusottelua pelikiellossa.


title: Andrew Desjardins

text: Desjardins teki lokakuussa 2017 vuoden sopimuksen Saksan DEL-liigan Adler Mannheimin kanssa. Vaikka hänen kautensa alkoi loukkaantumisten vaivaamana, hän nousi kauden aikana Mannheimin avainpelaajien joukkoon. Kauden jälkeen Mannheim ja Desjardins tekivät jatkosopimuksen.


title: HMS Balder

text: HMS Balder oli Ruotsin laivaston vuonna 1870 vesillelaskettu potkurikorvetti.


title: HMS Balder

text: Ruotsin vuosien 1865-1866 valtiopäivät vahvistivat aluksen hankinnan. Alus tilattiin Karlskronan telakalta ja se laskettiin vesille 11. heinäkuuta 1870. Alus otettiin palveluksen vielä samana vuonna 13. lokakuuta.


title: HMS Balder

text: Vuonna 1886 aluksen aseistukseksi vaihdettiin kaksi 15,2 cm M/83 -kanuunaa, kuusi 12,2 cm M/81 -kanuunaa sekä seitsemän kevyempää tykkiä, jotka olivat 65 mm M/86 -venetykki, kaksi 38 mm M/84 -pikatykkiä ja neljä 12 mm ksp M/75 -konekivääriä. Alus poistettiin palveluksesta 27. huhtikuuta 1901. Raskaat 15,2 cm tykit vaihdettiin vuonna 1894 12,2 cm M/81 -tykkeihin sekä aseistusta täydennettiin konekiväärillä.


title: HMS Balder

text: Alus poistettiin palveluksesta 27. huhtikuuta 1901, jonka jälkeen se makasi ankkurissa. Alus myytiin vuonna 1911 romutettavaksi.


title: HMS Saga

text: HMS Saga oli Ruotsin laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu potkurikorvetti. Alus oli viimeinen Ruotsin merivoimille valmistunut suuri puurunkoinen purjealus.


title: HMS Saga

text: Alus tilattiin Karlskronan telakalta ja se laskettiin vesille 12. marraskuuta 1877. Alus otettiin palveluksen 20. kesäkuuta 1878. Alus oli fregattitakiloitu ja sen purjepinta-ala oli 1 177 neliömetriä.


title: HMS Saga

text: Alus palveli koulutuskorvettina sekä "HMS Vanadisin" jälkeen vuodesta 1893 alkaen kadettien koululaivana, jolle voitiin majoittaa jopa 50 kadettia. Alus oli modernisoitavana vuonna 1898 Karlskronan telakalla, jolloin alukselle asennettiin kuusi uutta höyrykattilaa sekä pääkansi. Alus oli telakalla vuosina 1884, 1888, 1893 ja 1906 huollettavana. Vuonna 1884 aluksen 167 millimetrin tykki korvattiin 152 millimetrin Armstrongin toimittamalla M/83 kanuunalla ja kuudella 122 millimetrin rihlatulla takaaladattavalla M/73 kanuunalla. Vuonna 1888 122 millimetrin tykit korvattiin kahdellatoista 122 millimetrin M/81 kanuunalla, yhdellä 65 millimetrin M/86 tykillä ja kahdella 38 millimetrin M/84 pikatykillä sekä neljäällä kymmenpiippuisella 12 millimetrin ksp M/75 konekiväärillä. Konekiväärit korvattiin myöhemmin kahdella 25,4 millimetrin ksp M/84 konekiväärillä. Vuonna 1893 alukselta poistettiin kaksi 122 millimetrin tykkiä ja vuonna 1906 poistettiin 65 millimetrin tykki sekä kaksi konekivääriä.


title: HMS Saga

text: Aluksesta tehtiin vuonna 1920 majoitusalus. Alus poistettiin palveluksesta 25. kesäkuuta 1926, jonka jälkeen siitä tehtiin maalilaiva. Alus upposi 19. heinäkuuta 1928 rannikkopanssarilaivojen "HMS Sverigen" ja "HMS Drottning Victorian" 283 millimetrin tykkien kouluammunnoissa.


title: HMS Freja

text: HMS Freja oli Ruotsin laivaston vuonna 1885 vesillelaskettu potkurikorvetti.


title: HMS Freja

text: Alus tilattiin Kockums Mekaniska Verkstadin telakalta ja se laskettiin vesille 25. heinäkuuta 1885. Alus otettiin palveluksen 5. kesäkuuta 1886.


title: HMS Freja

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1907 ja se muutettiin vuosina 1908-1909 Karlkronan telakalla majoitusalukseksi. Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1943.


title: Uranofaani

text: Uranofaani on harvinainen uranyylisilikaattimineraali, jonka kemiallinen kaava on Ca(UO)SiO(OH)•5(HO). Se on yleinen uraanimalmien rapautumistuote ja yleisin luonnossa esiintyvä uranyylimineraali.


title: Uranofaani

text: Kuten kaikki uraanimineraalit, uranofaani on radioaktiivinen.


title: Fight for Life

text: Fight for Life on vuonna 1987 julkaistu draama/televisioelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Jerry Lewis, Morgan Freeman, Jaclyn-Rose Lester, Gerard Parkes, Patty Duke, Barry Morse, James Bearden, Robert Benson ja Alana King. Elokuvassa ohiolainen optikko matkustaa Englantiin hakemaan lääkettä kuusivuotiaalle epilepsiaa sairastavalle tyttärelleen ja pyrkii saamaan lääkkeen lailliseksi Yhdysvalloissa. Elokuvan on ohjannut Elliot Silverstein.


title: Mad Max: Fury Road

text: Mad Max: Fury Road on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut australialais-yhdysvaltalainen post-apokalyptinen toimintaelokuva, jonka on ohjannut George Miller. "Fury Road" on jatko-osa elokuville "Mad Max", "Mad Max 2 – asfalttisoturi" ja "Mad Max – ukkosmyrsky," muttei suoranaisesti pohjaudu niihin. Elokuva on etenkin tunnettu toimintakohtauksien näyttävistä stunteista sekä kuvannollisesta tarinankerronnasta runsaiden dialogien sijasta.


title: Mad Max: Fury Road

text: Elokuvan pääosaa näyttelee Tom Hardy. "Fury Road" on ensimmäinen "Mad Max" -elokuva, jossa päähenkilö Max Rockatanskya ei näyttele Mel Gibson.


title: Mad Max: Fury Road

text: Ydinsodan jälkeisessä maailmassa sivilisaatio on tuhoutunut ja maaperä muuttunut aavikoksi. Max Rockatansky, australialainen selviytyjä, joutuu ”Sotapojat”-ryhmittymän ja näiden palvoman kulttijohtajan Immortan Joen vangiksi. Tyrannimainen Joe hallitsee väestöä Linnakkeesta käsin kontrolloimalla sekä vesivarantoja että polttoainetta. Nux-niminen Sotapoika päätyy käyttämään Maxia verenluovuttajana, jota kutsutaan ”veripussiksi”.


title: Mad Max: Fury Road

text: Sotapäällikkö Furiosa lähetetään raskaasti aseistetun ja kahdella V8-moottorilla varustetun Sotarekka-tankkiauton kyydissä hakemaan polttoainetta Bensakaupungista. Kun Furiosa poikkeaa reitiltä kohti vihamielisten hallitsemia autiomaa-alueita, paljastuu, että hän salakuljettaa rekassa “Viittä Vaimoa”, joiden odotetaan synnyttävän terveitä jälkeläisiä. Naiset eivät suostu elämään pelkkinä lapsentekokoneina ja ovat päättäneet paeta. Yksi naisista, Splendid Angharad, on yhteisölle erityisen tärkeä, sillä hän on raskaana Immortan Joelle. Joe, Sotapojat sekä Bensakaupungin ja ”Luotifarmin” joukot aloittavat Furiosan takaa-ajon. Max joutuu mukaan matkalle Nuxin ”veripussina”.


title: Mad Max: Fury Road

text: Furiosa eksyttää takaa-ajajat hiekkamyrskyyn. Max ja Nux kuitenkin kohtaavat Furiosan ja muut naiset aavikolla. Max päättää kaapata rekan, mutta ei saa sitä käynnistymään ilman Furiosaa. Max ja naiset pääsevät yhteisymmärrykseen yhteisestä pakomatkasta ja Max hätistää rekkaa sabotoivan Nuxin. Furiosa kuljettaa rekan kanjoniin, jonka läpikulkuun hän on saanut luvan moottoripyöräjengiltä lupaamalla motoristeille runsaasti polttoainetta. Jengi yllättyy takaa-ajojoukon suuruudesta ja päättää purkaa sopimuksen. Furiosan joukko pakenee ja joutuu torjumaan sekä motoristien että Joen joukon hyökkäyksiä. Nux saa Joelta käskyn hypätä rekan kyytiin ja tappaa Furiosa, mutta hän epäonnistuu tehtävässään. Angharad putoaa rekasta ja kuolee, jolloin myös kohuttu raskaus keskeytyy. Nux päättää liittyä Furiosan joukkoon, sillä hän ei usko mahdollisuuteensa palata Joen luokse epäonnistuttuaan tehtävässään ja Angharadin pudottua Nuxin ”veripussin” ohjaamasta rekasta.


title: Mad Max: Fury Road

text: Furiosa kertoo määränpään olevan rehevä ”Vihreä paikka”, josta hänet lapsena kaapattiin. Ylitettyään suuren suoalueen Furiosan joukko kohtaa Vihreästä paikasta kotoisin olevia naisia, jotka paljastavat, ettei vehreä alue ole enää elinkelpoinen. Pettyneen Furiosan johtama joukko päättää jatkaa matkaa eteenpäin, mutta Max uskoo, että vettä ja viherkasveja täynnä oleva Linnake on ainoa mahdollisuus selviytymiseen. Max vakuuttaa Linnakkeen olevan vallattavissa, jos Joen takaa-ajojoukon eristää kanjoniin tuhoamalla sisäänkäynnin Sotarekkaa hyödyntäen. Paluumatkalla osa naisista menehtyy, mutta Furiosa onnistuu tappamaan Joen ja Nux uhraa itsensä tuhotakseen kanjonin ja pysäyttääkseen Joen joukon. Linnakkeen siviiliväestö ja nuoret Sotapojat ottavat Furiosan paluun ja Joen kuoleman riemuiten vastaan. Furiosa ja selviytyneet neljä vaimoa asetetaan hallitsemaan Linnaketta. Max poistuu Furiosan näköpiiristä suureen ihmisjoukkoon.


title: Mad Max: Fury Road

text: Neljännen "Mad Max" -elokuvan tuotanto oli 25 vuotta jumissa ”tuotantohelvetissä” eri syistä. Mel Gibson oli palaamassa Maxin rooliin, mutta menetti mielenkiintonsa viivästysten takia 2000-luvun alkuvuosina. Elokuvaa alettiin viimein kuvata Namibiassa kesällä 2012. Elokuvan ensi-ilta siirtyi, koska siihen kuvattiin lisää materiaalia marraskuussa 2013. Tuolloin ilmoitettiin elokuvan saavan ensi-iltansa 15. toukokuuta 2015.


title: Mad Max: Fury Road

text: Elokuvaa tehtäessä käytettiin vain vähän CGI-tehosteita ja luotettiin perinteelliseen stunt-työskentelyyn. Elokuva muutettiin kolmiulotteiseksi jälkituotannossa.


title: Mad Max: Fury Road

text: Miller on sanonut ”Elokuvilla ei ole tiukkaa kronologiaa. Se on kuin yksi episodi Mad Maxin elämässä. En ole koskaan kirjoittanut käsikirjoituksia kronologiseen järjestykseen”.


title: Mad Max: Fury Road

text: "Mad Max: Fury Roadia" esitettiin elokuvateattereissa 19 viikon ajan. Tuona aikana se tuotti lipputuloja yhteensä 375,8 miljoonaa dollaria, joista 153,6 miljoonaa tuli Pohjois-Amerikasta ja 222,2 miljoonaa sen ulkopuolelta.


title: Mad Max: Fury Road

text: "Mad Max: Fury Road" sai yleisesti hyvän vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivustolla 97 prosenttia kriitikoista on antanut sille positiivisen arvostelun keskimääräisellä arvosanalla 8,6/10. Tulos perustuu 331 arvosteluun. Metacritic-sivustolla sen pistemäärä on 89/100 perustuen 47 arvosteluun, osoittaen ”yleistä kehuntaa”.


title: Mad Max: Fury Road

text: "Fury Roadin" on todettu ”herättäneen George Millerin post-apokalyptisen elokuvasarjan henkiin voimakkaalla tavalla.” "The New York Times" totesi Millerin muistuttaneen katsojia siitä, että taloudellisesti menestyvät elokuvat – niin kutsutut kassamagneetit – voivat myös olla taiteellisia ja visionäärisiä. "Ilta-Sanomien" Tarmo Poussu piti ensi-illan aikaan "Fury Roadia" kulttimainetta nauttivan sarjan selvästi parhaana osana ja arvioi sen olevan ”kevään, vuoden ja kenties koko vuosikymmenen hurjin, hulluin ja raivokkaimmin energinen toimintaleffa.”


title: Mad Max: Fury Road

text: Vuonna 2016 "Mad Max: Fury Road" äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 19. parhaaksi elokuvaksi. Äänestäjinä oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. Seuraavana vuonna "The New York Timesin" kriitikot arvioivat elokuvan tämän vuosisadan 25 parhaan joukkoon.


title: Mad Max: Fury Road

text: "Fury Road" oli ehdolla parhaan draamaelokuvan ja parhaan ohjauksen Golden Globe -palkintoihin. National Board of Review of Motion Pictures nimesi sen vuoden 2015 parhaaksi elokuvaksi. Elokuva sai kymmenen Oscar-ehdokkuutta, joista se voitti kuusi.


title: Mad Max: Fury Road

text: "Mad Max: Fury Road" on ollut usean kriitikon listalla vuoden 2015 parhaista elokuvista.


title: Mad Max: Fury Road

text: George Miller ja Brendan McCarthy huomasivat "Fury Roadin" käsikirjoitusta tehdessään, että heillä on materiaalia kahteen muuhunkin "Mad Max" -elokuvaan. Toinen käsikirjoituksista, "Mad Max: Furiosa", saatiin valmiiksi, ja Miller toivoi voivansa kuvata sen "Fury Roadin" saatua ensi-iltansa. Tom Hardy paljasti haastattelussa maaliskuussa 2015, että hänet on kiinnitetty kaikkiaan neljään muuhun "Mad Max" -elokuvaan. Miller kertoi toukokuussa kaiken riippuvan "Fury Roadin" menestyksestä. Hänellä olisi ”kaksi muuta tarinaa kerrottavana”.


title: Mad Max: Fury Road

text: Myöhemmin Miller paljasti jatko-osasuunnitelmien muuttuneen: seuraavaa tulevaa elokuvaa kutsutaan työnimellä "Mad Max: The Wasteland". "Fury Roadille" kaavailtiin esiosaa, joiden henkilökaartiin kuuluisi myös Hugh Keays-Byrnen esittämä Immortan Joe. Sittemmin elokuvista on kuitenkin uutisoitu vain jatko-osina. Lokakuussa 2015 Miller paljasti, ettei Charlize Theronin esittämä Furiosa esiinny "Mad Max: The Wasteland" -elokuvassa. Miller myös ilmaisi halunsa ohjata pienemmän elokuvan ennen seuraavaa "Mad Maxia". Ohjaaja kutsui "Fury Roadin" kahdeksan kuukautta kestäneitä kuvauksia ”kuumuudessa ja pölyssä” pitkäksi ja rankaksi vaiheeksi.


title: Mackenzie Aladjem

text: Mackenzie Aladjem (s. 11. syyskuuta 2001) on yhdysvaltalainen lapsinäyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan nimikkohahmon tyttärenä Fiona Peytonina "Nurse Jackie" -sarjassa. Hän voitti siitä vuonna 2011 Young Artist Awardin; lisäksi hän oli samana vuonna ehdolla toisessa kategoriassa sarjasta "All My Children", jossa hän on esiintynyt Miranda Montgomeryn roolissa. Lisäksi hän on esiintynyt sarjoissa "" (Emma Wade) ja "Passions" (Pamela). Aladjem sai Hayleyn roolin elokuvassa "The Lincoln Lawyer – Oikeuden palvelija".


title: Daniel Abt

text: Daniel Abt (s. 3. joulukuuta 1992 Kempten, Baijeri) on saksalainen moottoriurheilija. Hän ajaa tällä hetkellä Formula E-sarjassa. Abtin isä Hans-Jürgen omistaa oman DTM sekä Formula E -tallin Abt Sportslinen. Abtin eno Christian Abt on myös moottoriurheilija.


title: Daniel Abt

text: Abt aloitti karting-uransa vuonna 2001 ja ajoi siellä aina vuoteen 2007 asti. Hän voitti muun muassa vuonna 2007 ADAC-KF2 Karting kilpailun. Vuonna 2008 Abt aloitti formulauransa ADAC Formel Masters -sarjassa, jossa hän sijoittui tulokaskaudellaan sarjan kahdeksanneksi. Abt jatkoi ADAC Formel Master -sarjassa vuonna 2009 voittaen sarjan mestaruuden ottaen kahdeksan voittoa ja seitsemän paalupaikkaa.


title: Daniel Abt

text: Vuonna 2010 Abt ajoi Saksan Formula 3 -sarjassa sijoittuen sarjan toiseksi häviten niukasti mestaruuden ranskalaiselle Tom Dillmannille. Vuonna 2011 Abt ajoi Formula 3 Euroseries -sarjassa sijoittuen sarjan seitsemänneksi.


title: Daniel Abt

text: Vuonna 2012 Abt ajoi GP3-sarjassa Lotus ART -tallissa. Hän nousi kauden loppupuolella taistelemaan sarjan mestaruudesta Mitch Evansin ja António Félix da Costan kanssa. Abt sijoittui lopulta sarjan toiseksi nappaamalla kaksi voittoa ja yhden paalupaikan.


title: Daniel Abt

text: Vuonna 2013 Abt siirtyi GP2-sarjaan jatkaen ART-tallissa. Ensimmäinen kausi oli hänelle vaikea ja hän saavutti vain 11 pistettä sijoittuen parhaimmillaan kilpailussa viidenneksi. Loppupisteissä hän oli 22:s. Abt jatkoi sarjassa kaudella 2014 siirtyen Hilmer Motorsport-talliin. Hän saavutti kauden aikana 27 pistettä sijoittuen sarjan 16:ksi.


title: Daniel Abt

text: Vuonna 2015 Abt kilpaili FIA World Endurance Championship -sarjassa Rebellion Racing -tallissa.


title: Daniel Abt

text: Kaudella 2014-15 Abt kilpaili uudessa Formula E -sähköautosarjassa Audi Sport ABT:n riveissä. Ensimmäisen palkintosijansa Abt ajoi sijoituttuaan kolmanneksi. Abt ajoi ensimmäistä kertaa paalulle, mutta ei sijoittunut kilpailussa pisteille saatuaan varikon läpiajorangaistuksen tehorajoitusten ylittämisestä.


title: Daniel Abt

text: Abt teki jatkosopimuksen Audi Sport ABT:n kanssa kattaen kauden 2015-16. Hän ajoi kauden aikana kolme kertaa palkintokorokkeelle keräten yhteensä 68 pistettä. Abt jatkoi myös seuraavalla kaudella Formula E:ssä.


title: SKF

text: AB SKF (alun perin Svenska Kullagerfabriken AB) on vuonna 1907 perustettu ruotsalainen teollisuusyritys. Sen kotipaikka on Göteborgissa. SKF on laakereiden, kunnonvalvontatuotteiden ja -ohjelmien, kunnossapidon, avoimen voimansiirron, voitelun ja voitelujärjestelmien, tiivisteiden, mekatroniikan sekä näihin liittyvien palvelujen kansainvälinen toimittaja.


title: SKF

text: Stora Enson johtaja Jouko Karvinen kuuluu myös SKF:n hallintoon.


title: SKF

text: Yrityksen historia pohjautuu Sven Wingquistin vuonna 1907 Ruotsissa saamaan patenttiin numero 25406, jonka nimi oli ”Monirivinen, itseasennoituva radiaalinen kuulalaakeri”. Patentti myönnettiin 6. kesäkuuta 1907 samanaikaisesti kymmenessä maassa. Uusi kuulalaakerityyppi oli suosittu heti alusta alkaen. Vuonna 1910 yrityksellä oli 325 työntekijää ja toimisto Britanniassa. Valmistus aloitettiin myöhemmin useissa eri maissa.


title: SKF

text: Vuonna 1912 SKF toimi 32 maassa ja vuonna 1930 valmisti tuotteita jo 12 eri maassa. Suurin tehdas oli Philadelphiassa, Yhdysvalloissa.


title: SKF

text:
Assar Gabrielsson, joka oli SKF:n myyntijohtaja, ja Björn Prytz, SKF:n toimitusjohtaja, perustivat Volvo AB:n vuonna 1926. Aluksi Volvo AB oli SKF:n autoihin keskittynyt alaosasto. Vuoden 1927 alussa SKF rahoitti ensimmäisen tuhannen auton valmistuksen Hisingenissä, Göteborgin lähistöllä.
SKF käytti autotuotannossa yhtä rekisteröimäänsä tuotenimeä, ”AB Volvo”, joka on käännös latinankielisestä ilmauksesta ”Minä pyörin”, ja joka luonnollisesti toi mieleen myös kuulalaakerit. SKF omisti Volvon vuoteen 1935 saakka.


title: SKF

text: 1930-luvulla SKF:llä oli tytäryhtiöitä ulkomailla, suurimmat niistä Yhdysvalloissa, Britanniassa ja Saksassa nimellä "VKF" ("Vereinigte Kugellagerfabriken A.G."). Hugo von Rosen karkotettiin Yhdysvalloista sukulaisensa Eric von Rosenin natsiyhteyksien takia. Jossakin vaiheessa toista maailmansotaa noin 10 prosenttia Natsi-Saksan kuulalaakereista tuli Ruotsin tehtailta ja VKF tuotti niistä noin 40 prosenttia.


title: SKF

text: 1970-luvulla SKF järjesteli toimintojaan merkittävästi uudelleen Euroopassa. SKF aloitti edistyksellisen Production Concept for the 80s -projektin, jonka tarkoituksena oli hoitaa tuotannon yövuorot käytännössä täysin ilman henkilökunnan läsnäoloa. Jotta tuotanto voisi kasvaa ja tuotteiden korkea laatu pystyttäisiin takaamaan, tarvittiin tuotantoon jatkuva ja automaattinen siirtojärjestelmä. Tähän SKF kehitti muovisen Flexlink-kuljetinjärjestelmän. SKF irrotti FlexLinkin omaksi yrityksekseen vuonna 1997.


title: SKF

text: SKF on nykyisin maailman johtava vierintälaakereiden tuottaja. Yrityksellä on noin 40 000 työntekijää. Tuotantoa SKF:llä on 100 tehtaassa 73 maassa. SKF:n liikevaihto vuonna 2017 oli noin 78 miljardia Ruotsin kruunua ja voitto 9,0 miljardia kruunua. SKF Group koostuu tällä hetkellä noin 150 yrityksestä, joihin kuuluu esimerkiksi entinen Chicago Rawhide Yhdysvalloissa. Uusimmista hankinnoista mainittakoon Economos, joka kuului aiemmin itävaltalaiseen Salzer Holding-yritykseen, sekä ABBA, taiwanilainen lineaaritoimilaitteiden toimittaja.


title: SKF

text: SKF:n merkittävimpiä asiakkaita ovat General Motors, Rolls-Royce ja Pratt & Whitney. SKF:n laakereita käytetään myös Ferrarin kilpa-autoissa, esimerkiksi Formula 1 -autoissa. SKF myös sponsoroi F1-ajoja. Toinen merkittävä SKF:n toiminta-alue on energia-ala, muun muassa sähkön tuotantoon tarkoitetut tuuliturbiinit.


title: SKF

text: SKF:n tuotevalikoimaan kuuluvat muun muassa:


title: SKF

text: SKF:llä on oma Business Excellence -ohjelma, jolla jatkuvasti kehitetään liiketoimintaprosesseja. Ohjelma perustuu hyväksi havaittuihin menetelmiin, kuten TQM ja Lean, Six Sigma ja korkeatasoiseen projektinhallintaan. Monessa mielessä SKF:n laatuohjelma muistuttaa EFQM-menetelmää.


title: SKF

text: SKF:n toimitusjohtaja, Tom Johnstone, sai Euroopan Six Sigma Leader of the Year -palkinnon 2006. Palkinnon myönsi International Society of Six Sigma Professionals.


title: SKF

text: Wallenberg-säätiö-omistus (FAM, Foundation Asset Management, Knut ja Alice Wallenbergin säätiö) on huomattava.


title: Jason Demers

text: Jason Demers (s. 9. kesäkuuta 1988 Dorval, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa NHL-joukkue Florida Panthersia. Demersin vahvuuksiin kuuluvat monipuolisuus, kiekollinen peli, liike, syöttäminen, laukaus ja fyysinen peli. Hänellä ei ole varsinaisia heikkouksia, mutta Demersillä on kuitenkin kehitettävää vielä luistelussa ja pelikäsityksessä. Hän laukoo oikealta.


title: Jason Demers

text: Demers varattiin QMJHL-joukkue Moncton Wildcatsiin 78. pelaajana vuonna 2004, jonka jälkeen hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2004–2005. Kesken kauden 2005–2006 Demers siirtyi Victoriaville Tigresiin. Hän toimi viimeisellä juniorikaudellaan 2007–2008 joukkueen varakapteenina ja oli tehoilla 9+55=64 koko QMJHL:n tehokkain puolustaja. San Jose Sharks varasi Demersin seitsemännellä kierroksella 186. pelaajana .


title: Jason Demers

text: Heti varauksensa jälkeiseksi kaudeksi 2008–2009 Demers siirtyi San Jose Sharksin organisaatioon. Hän pelasi kautensa kokonaan farmijoukkue Worcester Sharksissa AHL:ssä. Kaudella 2009–2010 Demers nousi monien yllätykseksi San Josen NHL-joukkueen vakiokokoonpanoon. Hänen tulokaskautensa toi 51 runkosarjaottelussa tehot 4+17=21 ja 15 pudotuspeliottelussa tehot 1+4=5. Demers teki NHL-debyyttinsä 1. lokakuuta 2009 Colorado Avalanchea vastaan. Hänen NHL-uransa avausmaali syntyi 15. marraskuuta 2009 Chicago Blackhawksin Cristobal Huet'n taakse. 30. tammikuuta 2010 Demers onnistui tekemään kaksi ylivoimamaalia Minnesota Wildin Josh Hardingin taakse. Saman vuoden heinäkuussa hän jatkoi sopimustaan Sharksin kanssa kahdella vuodella kevääseen 2013 saakka.


title: Jason Demers

text: Kausi 2010–2011 oli Demersille ensimmäinen kokonainen NHL:ssä ja hän teki runkosarjassa 75 ottelussa tehot 2+22=24. vuoksi hän aloitti kauden 2012–2013 Suomessa ja SM-liigajoukkue Oulun Kärppien riveissä, jonne hän siirtyi syyskuussa 2012. Demers pelasi Kärpissä 30 ottelua ja teki tehot 5+16=21. NHL-kausi alkoi tammikuussa 2013 työsulun päätyttyä.


title: Jason Demers

text: Kaudella 2013–2014 Demers teki 75 runkosarjaottelussa NHL-vuosiensa ennätystehot, 5+29=34. Lisäksi hän pelasi seitsemän pudotuspeliottelua ja sai niissä yhden syöttöpisteen. Heinäkuussa 2014 hän teki Sharksin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Saman vuoden marraskuussa, kesken kauden 2014–2015, hän siirtyi kuitenkin Dallas Starsiin pelaajakaupassa, jossa Sharks sai vaihdossa puolustaja Brenden Dillonin. Stars sai Sharksilta Demersin lisäksi kolmannen kierroksen varausvuoron . Molempien joukkueiden riveissä Demers pelasi yhteensä 81 ottelua, joissa teki viisi maalia ja 20 syöttöpistettä.


title: Jason Demers

text: Kaudella 2015–2016 Demers ehti pelata 61 runkosarjaottelua ja tehdä niissä seitsemän maalia ja 23 tehopistettä. Maaliskuussa hänen ilmoitettiin olevan olkapäävamman vuoksi kuuden viikon ajan sivussa pelaavasta kokoonpanosta. Kesällä 2016 Demers teki vapaana pelaajana sopimuksen Florida Panthersin kanssa.


title: Jason Demers

text: Demersin isoveli Kevin on pelannut myös jääkiekkoa.


title: UNSC

text: UNSC voi tarkoittaa:


title: Heikki Huikuri

text: Heikki Veli Huikuri (s. 26. kesäkuuta 1952 Haukipudas) on suomalainen lääketieteen professori.


title: Heikki Huikuri

text: Huikurin vanhemmat ovat liikkeenharjoittaja Alpo Huikuri ja Liisa Späd. Hän tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1971 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1977 ja tohtoriksi 1983 Oulun yliopistosta. Huikuri työskenteli terveyskeskuslääkärinä 1977–1979, Oulun yliopistollisen sairaalan sisätautien klinikan apulaislääkäri hän oli 1979–1984 ja erikoislääkäri vuodesta 1984. Oulun yliopiston sisätautiopin ja erityisesti kardiologian dosentti hän oli 1989–1998 ja professori vuodesta 1998. Vierailevana professorina Floridassa Huikuri toimi 1998–1999, samaan aikaan hän oli Suomen kardiologisen seuran varapuheenjohtaja. Sittemmin Huikuri on toiminut Oulun yliopistollisen sairaalan ylilääkärinä. Hänelle myönnettiin kardiologian alan tutkimuksistaan Sydäntutkimussäätiön jakama Sydäntutkimuksen suurpalkinto vuonna 2005.


title: Heikki Huikuri

text: Huikurille on myönnetty vuoden 2015 Matti Äyräpään palkinto. Hänen johtamansa tutkijaryhmä on selvittänyt sydänpysähdyksen riskejä EKG:ssa havaittujen poikkeamien avulla ja tunnistanut uuden, nuorten ihmisten äkkikuolemia aiheuttavan tautiryhmän, idiopaattisen sydänlihasfibroosin.


title: Heikki Huikuri

text: Huikuri valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2013.


title: Heikki Huikuri

text: Huikurin puoliso on Pirkko Rautio.


title: Snellman (täsmennyssivu)

text: Snellman voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Hjalmar Hagelstam

text: Hjalmar Hagelstam (13. huhtikuuta 1899 Hyvinkää – 4. syyskuuta 1941 Uusikirkko) oli suomalainen taidemaalari ja -graafikko, kuvittaja ja lavastaja. Vapaan taidekoulun opettajana hän toimi 1938–1940, ja samoihin aikoihin hän kirjoitti taidearvosteluja Svenska Pressen -lehteen. Monipuolinen Hagelstam toimi myös mainos- ja pilapiirtäjänä.


title: Hjalmar Hagelstam

text: Hjalmar Hagelstam syntyi Hyvinkäällä juuri ennen vuosisadan vaihdetta huhtikuussa 1899. Hänen vanhempansa olivat professori Jarl Alarik Hagelstam ja Anna Eleonora o.s. Ehrnrooth. Hagelstam avioitui Kitty Maria Fazerin kanssa 1927 ja erosi tästä 1939. Hagelstam oli sotilasarvoltaan kornetti. Hän kaatui jatkosodan aikana Kannaksella syyskuussa 1941.


title: Hjalmar Hagelstam

text: Ylioppilaaksi tultuaan Hagelstam aloitti taideopintonsa Helsingin yliopiston piirustussalissa, jossa hän opiskeli vuosina 1918–1923. Viimeisen opiskeluvuotensa aikana hän kävi myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua, minkä jälkeen hän jatkoi taideopintojaan Pariisissa vielä neljän vuoden ajan sekä Italiassa 1929.


title: Hjalmar Hagelstam

text: Hagelstam oli henkilö-, maisema- ja muotokuvamaalari sekä lähinnä etsausta menetelmänään käyttänyt taidegraafikko. Hän suunnitteli myös abstraktit seinämaalaukset Bauhaus-henkiseen Fazerin kahvilaan vuonna 1930.


title: Adelbert von Chamisso

text: Adelbert von Chamisso (30. tammikuuta 1781 Châlons-en-Champagne, Ranska – 21. elokuuta 1838 Berliini) oli saksalainen uusromanttinen kirjailija. Hän oli myös tunnettu luonnontutkijana. Von Chamisson auktorilyhenne on Cham.


title: Coronel Fabriciano

text: Coronel Fabriciano on kaupunki Minas Geraisin osavaltiossa Brasiliassa. Vuoden 2011 arvion mukaan kaupungissa oli 104 173 asukasta.


title: Valkoporro

text: Valkoporro eli porro, joskus "karvanokkonen" ("Ballota nigra") on huulikukkaiskasveihin kuuluva monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka on vanha lääkekasvi.


title: Valkoporro

text: Valkoporro kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat isohampaiset tai -nyhäiset ja karvaiset. Sen kukan teriö on 9–15 millimetriä pitkä, väriltään vaalean sinipunainen. Teriö on kaksihuulinen, ylähuuli on kupera ja alahuuli kolmiliuskainen.


title: Valkoporro

text: Suomessa valkoporro on harvinainen tulokas, josta on tavattu kaksi eri alalajia, suppiloporro ja putkiporro.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Kaliforniantuliunikko eli tuliunikko ("Eschscholzia californica") on keltakukkainen unikkokasvi, jota tavataan alkuperäisenä Pohjois-Amerikan lounaisosassa. Lajia viljellään myös koristekasvina.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Kaliforniantuliunikko kasvaa 15–55 cm korkeaksi. Suomen leveysasteilla laji on yleensä yksivuotinen, mutta etelämpänä monivuotinen. Kasvi on kalju, runsashaarainen, melko veltto ja väriltään sinivihreä. Varsi on maitiaisnesteetön. Lehdet ovat toistamiseen kolmejakoisia ja kapealiuskaisia. Kukka on pitkäperäinen. Verhiö] on kaksilehtinen. Verholehdet ovat yhteenkasvaneet hupuksi, joka irtoaa kukan auetessa. Nelilehtinen teriö on 3–4 cm leveä ja väriltään keltainen, tyveltä oranssinkeltainen. Kellanoransseja heteitä on runsaasti. Suomessa kaliforniantuliunikko kukkii heinä-syyskuussa. Hedelmä on 5–7 cm pitkä, hoikka ja selväsuoninen kota.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Kaliforniantuliunikko on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikan lounaisosista. Lajin pääesiintymisalue painottuu Kaliforniaan, mutta sitä tavataan laajalla alueella Meksikon pohjoisosista Länsi-Texasiin ja Washingtonin osavaltion lounaisosiin saakka. Purjelaivojen painolastin mukana laji levisi 1800-luvulla muun muassa Chileen, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomessa kaliforniantuliunikko on harvinainen viljelykarkulainen, jota joskus tavataan villiintyneenä eri puolilta Etelä- ja Keski-Suomea. Pohjoisimmillaan lajia on tavattu Oulun korkeudelta.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Alkuperäisessä elinympäristössään kaliforniantuliunikko kasvaa kuivilla vuorenrinteillä ja ruohostomailla sekä aavikoilla. Suomessa lajia voi tavata villiintyneenä hiekkaisilla pientareilla, rantavalleilla ja erilaisilta joutomailta. Sopivilla leveysasteilla, esimerkiksi Australiassa, kaliforniantuliunkosta on tullut haitallinen, nopeasti levivä tulokaslaji.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Kalifornian alkuperäisasukkaat käyttivät kaliforniantuliunikkoa sekä ruoaksi että lääkkeeksi. Kasvin eri osia käytettiin muun muassa täiden karkottamiseen, päänsärkyyn ja hammassärkyyn. Kasvissa on todettu olevan rauhoittavia ainesosia.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Nykyään kaliforniantuliunikkoa viljellään koristekasvina. Aurinkoisen ja kuivan paikan lajina se viihtyy erityisesti paisteisissa kivikkopuutarhoissa ja hiekkamailla. Jalostettuja viljelylajikkeita löytyy useita. Niissä kukkien väri saattaa vaihdella suurestikin valkoisesta vaaleanpunaiseen ja punaiseen. Jotkut lajikkeet ovat kerrottukukkaisia.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Tieteellisen nimensä "Eschscholzia californica" laji, ja koko tuliunikkojen suku, on saanut luonnontieteilijä Johann Friedrich Gustav von Eschscholtzin mukaan, joka tutkimusmatkallaan vuonna 1815 löysi lajin San Franciscon lahtea ympäröiviltä kukkuloilta. Alueen varhaiset espanjalaiset siirtolaiset kutsuivat kasvia nimellä "copa del ora" (kultakuppi), koska legendan mukaan kukan keltaiset terälehdet muuttivat alueen maaperän kultapitoiseksi.


title: Kaliforniantuliunikko

text: Kaliforniantuliunikko valittiin Kalifornian osavaltion tunnuskasviksi jo vuonna 1903. Laji on osalvaltiossa lailla rauhoitettu.


title: Noemi

text: Noemi (oikealta nimeltään Veronica Scopelliti, s. 25. tammikuuta 1982 Rooma) on italialainen laulaja. Hän nousi julkisuuteen vuonna 2008 osallistuttuaan kotimaansa "X Factor" -kykyjenetsintäohjelmaan, jossa hän sijoittui viidenneksi.


title: James Sheppard

text: James Sheppard (s. 25. huhtikuuta 1988 Halifax, Nova Scotia) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän siirtyi vuonna 2011 NHL-seura San Jose Sharksiin.


title: James Sheppard

text: Sheppard pelasi ennen ammattilaisuraansa kolme kautta, vuodesta 2004 vuoteen 2007, Cape Breton Screaming Eaglesissä juniorisarja LHJMQ:ssa. Hän oli kahdella kaudella joukkueensa toiseksi paras pistemies, kaudella 2005–2006 Kevin Asselinin ja kaudella 2006–2007 Cam Fergusin jälkeen, ja toimi jälkimmäisellä joukkueensa kapteenina. Hänet nimettiin vuonna 2007 LHJMQ:n toiseen tähdistökentälliseen.


title: James Sheppard

text: Minnesota Wild varasi Sheppardin NHL:ään numerolla yhdeksän ensimmäisellä kierroksella. Hän aloitti ammattilaisuransa vuotta myöhemmin. Hän pelasi Wildissa kolme kautta, kaudesta 2007–2008 kauteen 2009–2010, ja teki yhden kauden aikana parhaimmillaan 24 tehopistettä, mikä tapahtui kaudella 2008–2009.


title: James Sheppard

text: Kaudella 2010–2011 Sheppard ei pelannut yhtään ottelua polvivamman vuoksi. Hän loukkasi vasemman polvensa syyskuussa 2010 sattuneessa mönkijäonnettomuudessa. Elokuussa 2011 hän siirtyi Minnesota Wildista San Jose Sharksiin vaihdossa kolmannen kierroksen varausvuoroon .


title: Pungat

text: Pungat ("Anagallis") on kasvisuku esikkokasvien heimossa. Siihen kuuluu lähes 30 lajia, joita kasvaa Euroopassa, Afrikassa ja Etelä-Amerikassa. Peltopunkaa ("Anagallis arvensis") tavataan laajasti levinneenä rikkakasvina eri puolilla maailmaa.


title: Nukit

text: Nukit ("Androsace") on kasvisuku esikkokasvien heimossa. Siihen kuuluu ainakin sata lajia, joista noin 25 kasvaa Euroopassa. Joitakin lajeja kasvatetaan koristekasveina esimerkiksi kivikkopuutarhoissa.Suomessa kasvaa vakiintuneena kolme nukkien suvun lajia. Ketonukki on harvinainen, rauhoitettu ketokasvi Etelä-Suomessa. Idännukki ja peltonukki ovat hyvin harvinaisia tulokaskasveja. Lisäksi isonukista on yksi havainto.


title: Alppikellot

text: Alppikellot ("Soldanella") on kasvisuku esikkokasvien heimossa. Siihen kuuluu 10 lajia, joita tavataan Keski- ja Etelä-Euroopan vuoristoissa. Alppikelloista on jalostettu myös koristekasveja. Suomessa kasvaa harvinaisena tulokaskasvina pieni sinikukkainen ruohokasvi metsäalppikello, jota ei tavata muualla Pohjoismaissa.


title: Kierrot

text: Kierrot ("Convolvulus") on kasvisuku kiertokasvien ("Convolvulaceae") heimossa. Suvussa on noin 100 koko maailmassa kasvavaa lajia. Lajeista esimerkiksi kirjokierto eli kolmivärikierto ("Convolvulus tricolor") on tunnettu koristekasvina ja peltokierto ("Convolvulus arvensis") laajalle levinneenä rikkakasvina.


title: Leijona Catering

text: Leijona Catering Oy on Puolustusvoimien ravitsemispalvelujen yhtiöittämisen myötä vuonna 2012 syntynyt suomalainen ruokapalveluja tarjoava yritys. Sen suurin asiakas on Puolustusvoimat, jolle Leijona Catering toteuttaa kaikki ruokapalvelut.


title: Leijona Catering

text: Leijona Catering Oy aloitti toimintansa tammikuussa 2012. Yhtiön edeltäjä perustettiin, kun itsenäistyneen Suomen vasta perustetun armeijan ruokahuolto käynnistettiin helmikuussa 1918. Eduskunta päätti osakeyhtiön perustamisesta joulukuussa 2011. Yhtiöittämisen myötä Puolustusvoimien Ruokahuollon Palvelukeskuksen henkilökunta siirtyi Leijona Catering Oy:n palvelukseen.


title: Leijona Catering

text: Vuonna 2017 yhtiöllä oli toimintaa yli 50 toimipisteessä eri puolella Suomea Raaseporista Sodankylään.


title: Leijona Catering

text: Yhtiön ravintolat toimivat entisissä varuskuntien muonituskeskuksissa seuraavilla paikkakunnilla:


title: Mäkirikko

text: Mäkirikko ("Saxifraga tridactylites") on yksivuotinen, lähinnä Euroopassa tavattava rikkokasvi.


title: Mäkirikko

text: Mäkirikko kasvaa 4–15 cm korkeaksi. Sen varsi on pysty, hento, nystykarvainen ja monilehtinen. Aluslehdet ovat 3–5-halkoisia ja kuihtuvat varhain. Ylimmät lehdet ovat suikeita ja ehytlaitaisia. Valkoiset, kaksineuvoiset kukat ovat kukkaperä lyhyempiä. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Terälehdet ovat 3–4 mm pitkiä ja pyöreäpäisiä. Heteitä on 10 kappaletta. Emiö on kaksilehtinen ja enintään tyvestä yhdislehtinen, ja emilehtien tyvellä on mesisuomuja. Mäkirikko kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Kukinnan jälkeen kypsyy kaksiosainen, monisiemeninen, pallomainen kota. Kotaperät ovat 2–3 kertaa kodan pituisia. Mäkirikko on usein vaikeasti havaittava laji, koska se kuivuu kokonaan pois kuivina keväinä ja alkukesinä.


title: Mäkirikko

text: Mäkirikon levinneisyysalue keskittyy Eurooppaan, jossa lajia tavataan Pyreneiden niemimaalta ja Britteinsaarilta Fennoskandian eteläosiin, Baltiaan, Valko-Venäjälle, Romaniaan, Bulgariaan, Etelä-Ukrainaan ja Etelä-Venäjälle. Euroopan ulkopuolella lajia kasvaa paikoitellen Pohjois-Afrikassa, Turkissa ja Lähi-idässä. Suomessa mäkirikko kasvaa levinneisyytensä pohjoisrajoilla. Lajia esiintyy Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Lisäksi lajista on vanha tulokasesiintymä Etelä-Pohjanmaalta.


title: Mäkirikko

text: Mäkirikko kasvaa kuivilla ja ohuthumuksisilla kallionrinteillä, hiekkaisilla kedoilla, kiviaidoilla ja lintujen istumapaikoilla. Laji on kalkinsuosija.


title: Mäkirikko

text: Mäkirikkoa on aikaisemmin käytetty muun muassa Keski-Euroopassa lääkekasvina.


title: Hata Salmi

text: Hannu "Hata" Salmi suomalainen kitaristi, joka nykyisin tunnetaan tamperelaisesta Negative-yhtyeestä. Salmi on Turusta kotoisin ja hänellä on takanaan muitakin yhtyeitä. Hän on soittanut Negativessa kitaraa vuodesta 2011, mutta ei virallisesti. Salmi korvasi Negativen entisen kitaristin Larry Loven, joka jätti yhtyeen toukokuussa 2011.


title: Whitney Able

text: Whitney Able (s. 6. helmikuuta 1982 Houston, Teksas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan varsinkin rooleistaan elokuvissa "All the Boys Love Mandy Lane" (2006) ja "Monsters" (2010). Hänen kaksi ensimmäistä elokuvaansa olivat "Age of Kali" (2005) ja "Dead Lenny" (2006). Vuonna 2008 Able pääsi "Maxim"-lehden Hot 100 -listan 83. sijalle.


title: Whitney Able

text: Able on asunut Espanjassa ja Meksikossa. Hän meni kesäkuussa 2010 naimisiin näyttelijäkollegansa Scoot McNairyn kanssa.


title: Dennis Saikkonen

text: Dennis Saikkonen (s. 27. marraskuuta 1992 Bern, Sveitsi) on sveitsiläis-suomalais-ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa Sveitsin National Leaguen EHC Bielissä.


title: Dennis Saikkonen

text: Saikkonen aloitti jääkiekkoilun 6-vuotiaana EHC Bern 96 -joukkueessa ja siirtyi 10-vuotiaana SC Berniin. Hän pelasi sekä hyökkääjänä ja maalivahtina aina 12-vuotiaaksi asti, mutta tämän jälkeen Saikkonen keskittyi ainoastaan maalivahdin pelipaikkaan. Kaudella 2008–2009 hän U17-junioreiden Elite Novizenin ratkaisevan playoff-ottelun EHC Klotenia vastaan ja torjui SC Bernin Sveitsin-mestaruuteen lukemin 2–0. Samalla kaudella Saikkonen voitti myös lähinnä kolmosmaalivahdin roolissa Elite Jr. A:n mestaruuden. Hän puki myös yhteen miesten peliin Sveitsin alle 20-vuotiaiden maajoukkueen paidan maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla National League B:ssä. Kaudella 2009–2010 Saikkonen torjui Bernissä eniten voittoja (18) Elite Jr. A:n runkosarjassa.


title: Dennis Saikkonen

text: Brampton Battalion varasi Saikkosen 83. pelaajana . Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2010–2011 ja pelasi 13 runkosarjaottelua. Joulukuussa 2010 Saikkosen olisi myyty uuteen joukkueeseen, mutta kävi ilmi että Brampton Battalion ei ollut hoitanut hänen sopimuksiaan liigan vaatimuksien mukaisesti, joten pelaajakauppa ei ollut mahdollista ja Saikkosen oli palattava Eurooppaan. Hän palasi helmikuussa 2011 loppukaudeksi kasvattajaseuransa SC Bernin A-nuoriin. Kaudella 2011–2012 Saikkosella oli aikomus palata takaisin Pohjois-Amerikkaan, mutta tällä kertaa Bern ei suostunut allekirjoittamaan hänen siirtosummaansa, koska Saikkonen palasi jo kertaalleen kotimaahansa. Kaudella 2011–2012 hän puki Bernin paidan kahdeksaan National League A -otteluun, mutta jäi kuitenkin vielä ilman peliaikaa. Saikkonen debytoi kuitenkin miesten peleissä pelattuaan 11 ottelua lainalla NLB:n HC Sierressä. Hän teki NLB-debyyttinsä 22. marraskuuta 2011 HC La Chaux-de-Fondsia vastaan. Sierre voitti ottelun voittomaalikilpailun jälkeen lukemin 3–2.


title: Dennis Saikkonen

text: Kaudeksi 2012–2013 Saikkonen siirtyi NLB-joukkue GCK Lionsiin. Hän pelasi kauden aikana myös samaa liigaa neljän ottelun verran lainalla HC Thurgaun paidassa paikattuaan Pascal Caminadan loukkaantumista ja Paulo Aridzzonen poissaoloa. Joulukuussa 2013 Saikkonen siirtyi Sveitsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle 1. Ligan HC Saint Imieriin oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2013–2014. Hän pelasi siellä seitsemän ottelua (kuusi runkosarja- ja yhden Sveitsin Cupin karsintaottelun), kunnes Saikkonen siirtyi tammikuussa 2014 neljän viikon try-outin kautta Mestis-joukkue JYP-Akatemiaan paikkaamaan varusmiespalveluksen aloittaneen Antti Lehtosen jättämää aukkoa. Hän otti joukkueen ykkösmaalivahdin tontin. JYP-Akatemian kausi päättyi runkosarjaan, jonka jälkeen Saikkonen siirtyi loppukaudeksi JYPin SM-liigajoukkueen vahvuuteen. Hän oli lähtökohtaisesti joukkueen kolmosmaalivahti Tuomas Tarkille ja Sami Rajaniemelle. Saikkonen teki liigadebyyttinsä harvinaisessa paikassa 31. maaliskuuta 2013 seitsemännessä puolivälieräottelussa vieraissa Saimaan Palloa vastaan, kun hänet vaihdettiin Rajaniemen tilalle JYPin maaliin toisen erän lopulla kolmen nopeasti tulleen SaiPan maalin jälkeen 4–3-tappioasemassa. SaiPa voitti ottelun lopulta 6–4 ja eteni välieriin. JYPin ykkösmaalivahti Tarkki oli ottelusta sivussa.


title: Dennis Saikkonen

text: Kauteen 2014–2015 Saikkonen lähti pääasiallisesti JYPin kolmosmaalivahtina ja JYP-Akatemian ykkösmaalivahtina. Hän puki kauden aikana kolmeen SM-liigaotteluun. Joulukuussa 2014 Saikkonen lainattiin 23. joulukuuta 2014 asti kestäneellä sopimuksella kotimaahansa NLA-joukkue HC Ambrì-Piottaan, jossa hän pelasi neljä runkosarja ja yhden Sveitsin Cupin ottelun. Saikkonen teki NLA-debyyttinsä 11. joulukuuta 2014 Fribourg-Gottéronia vastaan. Hän torjui Ambrìn 4–3-voittoon päättyeessä ottelussa 39 kertaa. Huhtikuussa 2015 Saikkonen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.


title: Dennis Saikkonen

text: Saikkonen jäi kaudella 2015–2016 lähinnä JYPin kolmosmaalivahdiksi Tuomas Tarkille ja edellisen kauden JYP-Akatemiassa pelanneelle Veini Vehviläiselle. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa vain yhdessä ottelussa kahden sekunnin ajan. Saikkonen vietti kautensa lähes kokonaan Akatemiassa, jonka pääasiallisen torjuntavasttun hän kantoi. Kaudeksi 2016–2017 Saikkonen palasi kotimaahansa ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella NLA-joukkue Fribourg-Gottéroniin. Hän toimi pääasiassa joukkueen kakkosmaalivahtina Benjamin Conzille ja pelasi 13 runkosarja-, kolme playout-, kolme Mestarien liigan ja kaksi Sveitsin Cupin ottelua. Kaudeksi 2017–2018 Saikkonen siirtyi EHC Kloteniin, jossa hän toimi pääasiassa kakkosmaalivahtina Luca Boltshauserille ja torjui 12 runkosarja- ja kaksi Sveitsin Cupin ottelua. Loppukaudella joukkueen maalivahtiosastoa täydensi kanadalainen Kevin Poulin, mutta Klotenin kausi päättyi kuitenkin putoamiseen Swiss Leagueen (ent. National League B).


title: Dennis Saikkonen

text: Syksyllä 2018 Saikkonen harjoitteli Genève-Servette HC:n National League (ent. National League A) -joukkueen kanssa. Hän oli ilman sopimusta aina Tapaninpäivään asti, kunnes Saikkonen siirtyi alustavasti 31. tammikuuta 2019 asti kestävällä sopimuksella Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin paikkaamaan Aleksi Aution jättämää aukkoa maalivahtiosastolla. Hän pelasi joukkueessa viisi ottelua, kunnes Saikkonen palasi jo tammikuun puolivälissä Sveitsiin ja siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella NLA-joukkue EHC Bieliin. Joukkue hankki hänet loukkaantuneen Elien Paupen paikalle.


title: Dennis Saikkonen

text: Saikkonen edusti Sveitsiä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010 ja alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2009. Yhteensä hän pelannut 46 juniorimaaottelua.


title: Dennis Saikkonen

text: Saikkosen isä on ruotsalainen ja äiti suomalainen, kotoisin Jyväskylästä.


title: Matteus Marttila

text: Matteus Erkki Akseli Marttila (24. helmikuuta 1949 Luvia – 13. tammikuuta 2012 Tampere) oli suomalainen lavastaja ja elokuvantekijä.


title: Matteus Marttila

text: Matteus Marttila, alun perin Matti, oli kotoisin maaseudulta Luvian Korvenkylästä, mutta hakeutui taiteellista lahjakkuutta osoitettuaan opiskelemaan Porin Piirustuskouluun ja sitten Helsinkiin, jossa hän opiskeli 1971–1974 silloisessa Taideteollisessa oppilaitoksessa.


title: Matteus Marttila

text: Uransa aikana hän toimi usean vuosikymmenen aikana lavastajana lukuisissa elokuva- ja televisiotuotannoissa. Hänen uransa alun merkittävimpiä seikkoja oli vain vähän aikaa kestänyt hedelmällinen yhteistyö Filminor Oy:ssä ohjaaja Risto Jarvan kanssa, jolle hän lavasti elokuvat "Mies, joka ei osannut sanoa ei" (1975), "Loma" (1976) ja "Jäniksen vuosi" (1977). Alku-uran merkittäviin töihin lukeutuu myös lavastus Tapio Suomisen elokuvaan "Täältä tullaan, elämä!" (1980), joka oli ensi-iltavuotensa katsotuin kotimainen elokuva.


title: Matteus Marttila

text: Vuodesta 1981 2000-luvun puoliväliin Marttila työskenteli Tampereella Yleisradion TV 2:n teatteritoimituksessa lavastaen lukuisia TV-elokuvia, -sarjoja ja muita tuotantoja. Eläkkeelle jäätyään hän toimi aktiivisesti Risto Jarva -seurassa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuodesta 2011 kuolemaansa asti.


title: Matteus Marttila

text: Uransa aikana hänet palkittiin lukuisasti lavastustyöstään, muun muassa Jussi-patsaalla vuonna 1979 Jaakko Pakkasvirran elokuvasta "Runoilija ja muusa" (1978). Hänen viimeiseksi isommaksi työkseen jäi lavastus Katariina Lillqvistin animaatioon "Uralin perhonen" (2008).


title: Matteus Marttila

text: Marttila kuoli kotonaan Tampereen Pispalassa saamaansa sairaskohtaukseen perjantaina 13. tammikuuta 2012.


title: Csepelsaari

text: Csepelsaari on saari Tonavassa, Budapestin keskustan eteläpuolella. Sen pituus on 48 kilometriä ja leveys enimmillään 8 kilometriä, ja se on Unkarin suurin saari.


title: Csepelsaari

text: Csepelsaari on matalaa, loivasti kumpuilevaa hiekkamaata, jonka eteläosat ovat tulvaniittyjen peitossa. Tonavan tulvat aiheuttivat saarella jatkuvasti ongelmia, kunnes jokea alettiin säännellä 1900-luvun alussa. Tonavan itäisen, Ráckeven-Tonavaksi kutsutun haaran pohjois- ja eteläpäähän rakennettiin sulut vuosina 1910 ja 1928. Virtaus on ollut sen jälkeen hyvin pieni, minkä vuoksi joenhaara on ollut altis saastumiselle.


title: Csepelsaari

text: Csepelsaari on melko tiheästi asuttu, ja 1900-luvulla sinne syntyi paljon raskasta teollisuutta. Nykyään saari on enimmäkseen asuin- ja virkistysaluetta. Saarella on kuitenkin myös suuri Csepelin vapaasatama, jonka kautta kulki vuonna 2007 yli 270 tonnia rahtia. Saaren pohjoisosa kuuluu hallinnollisesti Budapestin kaupunkiin ja muodostaa sen XXI osa-alueen. Osa-alueella on 76 000 asukasta (2010). Lisäksi saarella ovat muun muassa Ráckeven, Szigethalomin, Szigetszentmiklósin ja Tökölin kaupungit.


title: Mesikät

text: Mesikät ("Melilotus") on kasvisuku hernekasvien ("Fabaceae") heimossa. Siihen kuuluu 20 Euraasiassa ja Afrikassa lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla kasvavaa lajia. Eräitä mesiköitä viljellään rehukasveina.


title: Verijuuret

text: Verijuuret ("Agrimonia") on kasvisuku ruusukasvien ("Rosaceae") heimossa. Siihen kuuluu 15 pohjoisilla lauhkeilla alueilla kasvavaa lajia. Pohjoismaissa ja Suomessa tavataan kolme verijuurilajia. Ne ovat monivuotisia, isohkoja ruohokasveja, joilla on pienistä keltaisista kukista muodostuva tähkämäinen kukinto.


title: Saikkonen

text: Saikkonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Mailaset

text: Mailaset ("Medicago") on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu useita rehu- ja koristekasvina viljeltyjä lajeja. Esimerkiksi Lounais-Aasiassa alkuperäisenä kasvava sinimailanen ("alfalfa") on otettu laajasti viljelykseen Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.


title: Metsäalppikello

text: Metsäalppikello ("Soldanella montana") on sinikukkainen, esikkokasveihin ("Primulaceae") kuuluva kasvi.


title: Metsäalppikello

text: Monivuotinen metsäalppikello on vanakasvi, joka kasvaa 20–30 senttimetriä pitkäksi. Sen lehdet ovat talvehtivia ja pitkäruotisia. Päältä ne ovat tummanvihreitä, alta vaaleita tai sinipunaisia. Ehyt lehtilapa on pyöreän munuaismainen, kalju ja matalasti isonyhäinen. Kukinto on 2–5-kukkainen sarja. Vaalean sinipunaiset, kaksineuvoiset kukat ovat aluksi nuokkuvia, mutta hedelmäasteella pystyjä. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Kellomainen teriö on 10–15 mm leveä, paljon verhiötä pitempi ja sen liuskat ovat liuskaisia. Suomessa metsäalppikello kukkii touko-kesäkuussa. Hedelmä on pitkä, pulletyvinen ja liereäkärkinen kota.


title: Metsäalppikello

text: Metsäalppikello on alun perin peräisin Keski-Euroopasta. Pohjoismaissa lajia tavataan ainoastaan Suomessa. Suomeen laji on levinnyt ihmisen tuomana, mutta on villiintynyt myös luontoon. Sitä tavataan paikoitellen Varsinais-Suomesta, Uudeltamaalta, Hämeestä ja Itä-Lapista.


title: Metsäalppikello

text: Metsäalppikello kasvaa luonnonvaraisena rehevissä korpimaisissa kuusikoissa.


title: Ebru Şam

text:
Ebru Şam (s. 1990 Solingen) on missi ja näyttelijä. Hän syntyi ja varttui Saksassa, johon hänen turkkilaissyntyiset vanhempansa olivat muuttaneet vuonna 1974.
Şam valittiin 29. huhtikuuta 2009 Miss Turkiksi Istanbulin Türker İnanoğlu Maslakissa. Hän edusti Turkkia Miss Eurooppa -kilpailussa ja 12. joulukuuta 2009 Miss Maailma -kilpailussa Johannesburgissa. Vuodesta 2010 alkaen Şam on esiintynyt turkkilaisessa televisiosarjassa "Adanalissa", jota näyttää Avrupa Türk TeleVision.


title: Lucia Bosè

text: Lucia Bosè ("Lucia Borloni", s. 28. tammikuuta 1931 Milano) on italialainen näyttelijä. Hän voitti vuoden 1947 Miss Italia -kilpailun työskenneltyään aiemmin vuosia leipomossa. Ensimmäisessä täyspitkässä elokuvassaan hän esiintyi vuonna 1950, jolloin hänellä oli rooli Giuseppe De Santisin elokuvassa "Taistelu oliivipuiden varjossa". Sittemmin hän esiintyi elokuvissa "Cronaca di un amore" (1950), "Nainen vailla sielua" (1953), "Polkupyöräilijän kuolema" (1955), "Hehkuva tuli" (1955) ja "Veri kuohuu" (1956).


title: Lucia Bosè

text: Bosè keskeytti uransa vuonna 1956 mennessään naimisiin Luis Miguel Dominguínin kanssa. Parille syntyi lapsia; Miguel Bosèsta tuli myöhemmin kuuluisa laulaja. Avioliitto päättyi vuonna 1967.


title: Lucia Bosè

text: Vuonna 1960 Bosèlla oli kreditoimaton rooli elokuvassa "Orfeuksen testamentti". Vuonna 1969 hän esiintyi elokuvissa "Fellinin Satyricon" ja "Sotto il segno dello scorpione". 1970-luvulla ja myöhemmin Bosèlla on ollut rooleja elokuvissa, kuten "L'ospite" (1972), "Arcana" (1972), "Nathalie Granger" (1972), "Kultainen messu" (1975), "Violanta" (1977), "Cronaca di una morte annunciata" (1987), "El niño de la luna" (1989), "Harem suaré" (1999) ja "I vicerè" (2007).


title: Onks ollu mitään

text: Onks ollu mitään on suomalaisen rap-artisti RJaarlin nykyisin Jaarli sekä Pikkolon yhteinen esikoisjulkaisu. Se julkaistiin vuoden 2011 keväällä Pass The Mic Organization -levy-yhtiön kautta.


title: Älykäs eläin

text: Älykäs eläin on Jussi Viitalan vuonna 2010 ilmestynyt kirja, jossa käsitellään eläinten älykkyyttä ja tarkastellaan ihmistä muiden lajien joukossa. Teoksen julkaisi Atena.


title: Tooran määräyksiä

text: Tooran määräyksiä (4QMMT) on Kuolleenmeren kääröihin kuuluva teksti. Sen nimi on peräisin tekstin loppupuolella esiintyvästä ilmaisusta מִקְצַת מַעֲשֵי הַתּוֹרָהֵ (miqṣat maˁaśe ha-Torah), suomeksi "joitakin Tooran määräyksiä". Teksti käsittelee halakistisia säädöksiä. Sen synty ajoitetaan noin vuoteen 150 eaa.


title: Tooran määräyksiä

text: Katkelmia tekstistä on säilynyt kuudessa Qumranin luolasta 4 löytyneessä käsikirjoituksessa, joita merkitään tunnuksilla 4Q394-399. Vanhin säilyneistä käsikirjoituksista ajoitetaan noin vuoteen 75 eaa. ja nuorin vuoteen 50 jaa.


title: Tooran määräyksiä

text: Teksti on ollut alun perin todennäköisesti neliosainen. Oletettu ensimmäinen osa on ollut avausformeli, mutta se ei ole lainkaan säilynyt käsikirjoituksissa. Toinen osa sisältää 364-päiväisen aurinkokalenterin. Kolmas osa on luettelo noin 20:stä halakasta. Neljäs osa on epilogi, joka pyrkii vakuuttamaan vastaanottajan esitetyn halakan oikeellisuudesta.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: Pirkkalan Hiihtäjät, "PirHi", on pirkkalalainen hiihdon ja suunnistuksen erikoisseura. Seuran ohjelmassa on ollut epävirallisesti mukana myös salibandy. Joukkue on tunnettu nimellä "Toivio Ducs". Seura on perustettu 1967. Seuran nykyinen jäsenmäärä on noin 250, josta nuorten osuus on huomattava.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: 1960-luvun lopulla ja -70-luvulla seuran mieshiihto eli kukoistuskauttaan. 1980-luvulle tultaessa seuran tukikohdaksi vakiintui Pirkkalan Toivio, jonne seura on siitä lähtien talkoilla järjestänyt latupohjat ja latujen ylläpidon. 1990- ja 2000-luvuilla nuorisotoiminnan merkitys on korostunut.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: 2000-luvulta lähtien Pirkkalan Hiihtäjät on ollut käytännössä ainoa hiihtotoimintaa tarjoava paikallinen seura, Pirkkalan Pirkkojen siirtäessä painopistettä muihin lajeihin.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: Kilpailutoiminnan lisäksi seura on kouluttanut hiihtovalmentajia, järjestänyt hiihtoleirejä, ja harjoituksia läpi vuoden.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: Vaikka jo seuran perustavassa kokouksessa esitettiin suunnistusta seuran ohjelmaan, varsinainen toiminta alkoi 1980-luvun alkupuolella, kun seuraan perustettiin suunnistusjaosto. Suunnistustoiminnan keskittäminen seuraan oli luontevaa, sillä monet seurassa hiihtävät suunnistivat kesäisin alueen muissa seuroissa. Suunnistustoimintaa tarjoavaa urheiluseuraa ei Pirkkalassa kuitenkaan ollut.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: Suunnistusjaoston ohjelmaan on kuulunut alusta alkaen kilpailutoiminnan lisäksi kuntosuunnistustapahtumien järjestäminen. 1990-luvulta alkaen seura on vuosittain järjestänyt suositut Hela-rastit yhdessä Tampereen Yrityksen kanssa. Lisäksi seuraan on koulutettu ratamestareita, suunnistusvalmentajia ja kartoittajia. Käytännössä Pirkkalan Hiihtäjät on kartoittanut kaikki Pirkkalan merkittävät metsäalueet.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: Seuran nuorisotoiminta on ollut vilkasta erityisesti 2000-luvulta lähtien, jolloin seuratoiminnan painopistettä on siirretty nuoriin.


title: Pirkkalan Hiihtäjät

text: Hiihdossa toimintaa on järjestetty vuosittain useissa eri ikäisille lapsille suunnatuissa harjoitusryhmissä. Harjoitusten lisäksi seura on järjestänyt nuorille kilpailuja ja harjoitusleirejä. Toiminta on tuottanut myös tulosta. Seuran riveissä on kehittynyt SM- ja maajoukkuetason hiihtäjiä. Pirkkalan Hiihtäjät kuuluu Pirkanmaan vahvimpiin hiihtoseuroihin nuorisotoiminnan osalta.


title: Morkere

text: Morkere oli Northumbrian jaarli vuosina 1065-1066. Hän oli East Anglian karkotetun jaarli Ælfgarin poika ja Mercian jaarlin Eadwinen veli.


title: Morkere

text: Northumbrian asukkaat nousivat kapinaan Tostig Godwininpoikaa vastaan 3. lokakuuta 1065 saatuaan ilmeisesti edeltä käsin Morkeren ja Eadwinen tuen hankkeelle. Julistettuaan Morkeren jaarlikseen kapinalliset marssivat tämän johdolla etelään, jossa mukaan liittyi Eadwinen joukkoja. Northamptonissa ja Oxfordissa kapinalliset neuvottelivat kuningas Edvard Tunnustajan edustajan Harald Godwininpojan kanssa Tostigin paluusta valtaan ja lopulta kuninkaan oli taivuttava ajamaan Tostig maanpakoon ja nimittämään Morkere oikeutetuksi jaarliksi.


title: Morkere

text: Luultavasti Harald Godwininpojan tuki veljeksille edellytti, että nämä puolestaan kannattaisivat häntä vallanvaihdoksessa Edvardin kuoleman jälkeen.Kuningas Edvardin kuoleman aikoihin Morkere oleskeli hovissa ja Harald Godwininpojan kruunauksen jälkeen Morkere, Gyrth Godwininpoika, Leofwine Godwininpoika, Eadwine ja Harald Godwininpoika arvelivat selviytyvänsä Tostigin uhasta. Liiton vahvistukseksi Harald matkusti Northamptoniin 1066 sekä nai pojhoisten jaarlien sisaren Ealdgythin.


title: Morkere

text: Yrittäessään paluutaan Tostig Godwininpoika hyökkäsi 1066 Humber-joen tienoille noin 60 laivan voimalla, mutta Morkere löi veljensä Eadwinen kanssa tunkeutujan pakosalle. Seuraavan kerran veljekset kohtasivat Tostigin 20.syyskuuta 1066 Fulfordin taistelussa, missä he kokivat karvaan tappion Harald Ankaran ja Tostigin 10 000 miehen joukkoa vastaan.


title: Morkere

text: Hastingsin taistelun aikoihin Morkere oli seitsemäntoistavuotias eikä hänen osallistumisestaan taisteluun ole varmaa tietoa. Hän oli valitsemassa vanhaa kuningassuvun jäsentä Edgar Aethelingia kuninkaaksi. Morkere ja Eadwine alistuivat Vilhelm Valloittajan valtaan, vaikkakin Vilhelm nimitti kruunauksensa jälkeen 1067 Copsin Northumbrian jaarliksi, jonka Morkeren tukijat pian murhasivat. Vilhelm Valloittaja otti Morkeren mukaansa panttivangikseen palatessaan mannermaalle.


title: Morkere

text: 1068 Vilhelm Valloittaja palasi jatkamaan Englannin valtausta. Morkere nousi kapinaan kuningasta vastaan,mutta Vilhelmin edettyä Yorkiin Morkere alistui. Tilanne muuttui pohjoisessa jälleen 1069 Tanskan kuninkaan Sven Estridinpojan noustua maihin. Vilhelm Valloittaja lahjoi tanskalaiset lähtemään ja ilman tukea jääneet englantilaiset kapinalliset olivat voimattomia normannien edessä. Elyn saarelle paennut Morkere joutui tällöin Vilhelmin vangiksi.


title: Morkere

text: Vuosien 1068–71 kapinointi vaikutti merkittävästi Vilhelm Valloittajan kovenevaan asennoitumiseen englantilaisia kohtaan. Mahdollisesti Morkere sai tukea kapinalleen Walesin kuninkaalta.


title: Morkere

text: Morkeren ja hänen veljensä osuudesta vuosien 1069–70 kapinoihin ei ole kiistatonta näyttöä.Morkere oli vuonna 1069 jaarlija 1071 Morkere kapinoi jälleen ja joutui Vilhelm Valloittajan vangiksi.Vankeusolot olivat ylelliset, ja hänen hänet mainittiin vielä vuonna 1087 vankina Vilhelm Punaisen jatkaessa tämän vankeutta vastoin isänsä toivetta.


title: Hyvää huomenta, Vietnam

text:
Hyvää huomenta, Vietnam () on vuonna 1987 ensi-iltansa saanut
yhdysvaltalainen draamakomedia, jonka on ohjannut Barry Levinson. Elokuva kertoo Adrian Cronauerin urasta tiskijukkana Armed Forces Radio Servicen palveluksessa Vietnamin sodan aikana.


title: Hyvää huomenta, Vietnam

text: Elokuvan pääosia esittävät Robin Williams, Forest Whitaker, Tung Thanh Tran, Chintara Sukapatana, Bruno Kirby, Robert Wuhl, J. T. Walsh, Noble Willingham, Richard Edson, Richard Portnow, Floyd Vivino ja Juney Smith.


title: Hyvää huomenta, Vietnam

text: Elokuva oli taloudellinen menestys ja on sijalla 100.


title: HMS Brazen (F91)

text: HMS Brazen (viirinumero F91) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tyypin 22 -fregatti. Se oli ensimmäisen valmistuserän neljäs ja viimeinen alus.


title: HMS Brazen (F91)

text: Alus tilattiin 21. lokakuuta 1977 Yarrow Shipbuildersilta Glasgow’sta. Sen köli laskettiin 18. elokuuta 1978 ja alus laskettiin vesille 4. maaliskuuta 1980. Alus luovutettiin telakalta 11. kesäkuuta 1982 laivastolle kolme kuukautta ennen suunniteltua määräaikaa Falklandin sodan vuoksi. Aluksen koeajoja lyhennettiin ja se otettiin laivastopalvelukseen 2. heinäkuuta.


title: HMS Brazen (F91)

text: "HMS Brazen" oli päällikkösä N. Dingemansin alaisuudessa kuusi viikkoa Portlandissa koulutuksessa, mikä päättyi elokuun puolivälissä. Alus lähti Devonportista lokakuussa Etelä-Atlantille, missä se aloitti partioinnin Falklandinsaarten ympäristössä "HMS Phoeben" ja "HMS Siriuksen" kanssa. Vuoden lopulla alus palasi Acensionin ja Gibraltarin kautta Devonportiin, jonne se saapui 6. tammikuuta 1983.


title: HMS Brazen (F91)

text: Telakalta palattuaan alus liittyi Naton Atlantille sijoitettuun osastoon huhtikuussa. Osaston mukana alus osallistui Bright Horizon- ja Ocean Safari -harjoituksiin sekä vieraili Portugalissa, Norjassa, Tanskassa, Saksassa ja Alankomaissa ennen kuin "HMS Glasgow" vapautti sen elokuussa. Vuoden lopulla alus lähti partioidakseen Persianlahdella ja Intian valtamerellä "HMS Glamorganin" kanssa. Mutta Gibraltarilla matka keskeytettiin Libanonin kriisin vuoksi. Alus sai määräyksen liittyä itäiselle Välimerelle koottavaan laivasto-osastoon. Vaikka alukset kuuluivat osastoon vain viikon ennen kuin "HMS Fearless" vapautti ne jatkamaan alkuperäistä matkaansa, niiden miehistöt olivat väsyttäneet itsensä.


title: HMS Brazen (F91)

text: "HMS Brazen" läpäisi Suezin kanavan ja seuraavien kuukausien aikana se vieraili Mombasassa, Seuchelleillä, Dohassa, Abu Dhabissa, Muscatissa, Colombossa, Diego Garcialla, Karachissa ja Djiboutissa. Matkan aikana se myös osallistui lukuisiin sotaharjoituksiin muun muassa Ranskan ja Yhdysvaltain alusten kanssa. Alus palasi Suezin ja Gibraltarin kautta Devonportiin, jonne se saapui huhtikuussa 1984.


title: HMS Brazen (F91)

text: "HMS Brazen" palveli 1991 Persianlahden sodassa, jossa aluksen Lynx-helikopterit hyökkäsivät Irakin ohjusveneitä vastaan.


title: HMS Brazen (F91)

text: Alus myytiin 18. marraskuuta 1994 Brasilialle, joka nimesi sen "Bosisioksi" (viirinumero F-48). Alus liitettiin Brasilian laivastoon 30. elokuuta 1996. Alus osallistui Air Francen lennon 447 etsintöihin.


title: Veitsileuat

text: Veitsileuat (Oplegnathidae) on ahvenkaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Intian valtamereltä ja Tyyneltämereltä.


title: Veitsileuat

text: Veitsileukojen heimoon kuuluu yksi suku ja siinä noin seitsemän lajia. Lajeja ovat esimerkiksi seepraveitsileuka ("Oplegnathus fasciatus") ja pilkkuveitsileuka ("Oplegnathus punctatus"). Ruumiinmuodoltaan lajit ovat ovaalinmuotoisia, korkearuumiisia ja litteitä. Kalat kasvavat pituudeltaan suurimmillaan noin 90-senttisiksi. Veitsileuoilla on yksi selkäevä, jonka piikikäs etuosa on matala ja takaosa korkeampi. Tyypillinen piirre veitsileukalajeille on, että hampaat ovat kasvaneet yhteen ja muodostaneet terävän reunan ja muistuttavat siten papukaijakaloja. Väritykseltään aikuiset kalat poikkeavat huomattavasti poikasista. Aikuiset veitsileuat ovat tummia ja kuvioina voi olla raitoja tai pilkkuja. Nuoret kalat ovat sen sijaan keltaisia tummin pystyraidoin.


title: Veitsileuat

text: Veitsileukoja tavataan Afrikan etelärannikolta, Japanin rannikolta Australian rannikolle ulottuvalta vyöhykkeeltä ja myös Havaijin ja Galápagossaarten lähettyviltä. Aikuiset kalat elävät koralliriutoilla aina 150 metrin syvyyteen asti ja nuoret yksilöt liikkuvat merileväkasvustoissa. Lajit ovat kaikkiruokaisia, mutta syövät enemmän eläin- kuin kasviravintoa. Veitsileuat pystyvät murskaamaan hammaslevyjensä avulla ravinnokseen simpukoita, ostereita ja merisiilejä. Veitsileuat ovat hyviä ruokakaloja, mutta eivät kaupallisesti kovin merkittäviä. Niitä arvostetaan erityisesti Japanissa.


title: HMS Glasgow (D88)

text: HMS Glasgow (viirinumero D88) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tyypin 42 ohjushävittäjä (Sheffield-luokka). Alus osallistui Falklandin sotaan, jossa se vaurioitui 12. toukokuuta 1982 ilmapommituksessa. Se palveli osana INTERFET rauhanturvaoperaatiossa 1999 sekä oli osana Etelä-Atlantin partiointia 2004. Se poistettiin palveluksesta 2005 ja romutettiin 2009.


title: HMS Glasgow (D88)

text: Alus tilattiin 11. marraskuuta 1971 Swan Hunterilta Wallsendistä Tyne and Wearista. Sen köli laskettiin 16. toukokuuta 1974 ja alus laskettiin vesille 14. huhtikuuta 1976 kumminaan amiraali Sir John Treacherin puoliso Lady Kirstie Treacher. Aluksella syttyi 23. syyskuuta tulipalo, joka surmasi kahdeksan telakan työntekijää ja lisäksi kuusi loukkaantui. Alus valmistui maaliskuussa 1977 ja se otettiin palveluskäyttöön 25. toukokuuta.


title: HMS Glasgow (D88)

text: "HMS Glasgow" liitettiin 1982 viiden muun tyypin 42 hävittäjän kanssa Etelä-Atlantille lähetettyyn laivasto-osastoon, jonka tehtävänä oli vallata takaisin Argentiina miehittämät Falklandin saaret. Alus oli sisaralustensa "HMS Sheffieldin" ja "HMS Coventryn" kanssa ensimmäisten joukossa, jotka saapuivat 200 merimailin sotatoimialueelle.


title: HMS Glasgow (D88)

text: Aluksen Lynx-helikopteri vaurioitti 2. toukokuuta pahoin Argentiinan laivaston "ARA Alferez Sobralia". Seuraavana päivänä aluksen järjestelmät havaitsivat Exocet-ohjuksen laukaisun varoittaen laivastoa. Ohjus osui "HMS Sheffieldiin", joka upposi myöhemmin. Alus lähetettiin sisaraluksensa "HMS Coventryn" kanssa osaston kaukosuojaksi.


title: HMS Glasgow (D88)

text: "HMS Glasgow" ja "HMS Brilliant" muodostivat 12. toukokuuta ilmatorjuntaohjus parin, jonka pitkän kantaman Sea Dart -ohjuksia täydennettiin lyhyen kantaman Sea Wolf -ohjuksin. Aluspari joutui Argentiinan ilmavoimien Grupo 5:n Douglas A-4 rynnäkkökoneiden maaliksi, jolloin "HMS Brilliantin" ohjukset pudottivat kaksi hyökkääjistä ja kolmas putosi tehdessään väistöliikettä. Toisen ryhmän hyökkäyksessä yksi pommi läpäisi räjähtämättä "HMS Glasgowin", jonka taaempi konehuone täyttyi vedellä vaurioittaen kahta Tyne risteilymoottoria.


title: HMS Glasgow (D88)

text: Alus palasi tilapäiskorjausten jälkeen Portsmouthiin telakalle, josta se palasi Falklandin vesille vasta elokuussa. Sodan jälkeen alus oli 19.-29. syyskuuta 1999 osa Australian johtamaa Itä-Timorin INTERFET rauhanturvaamisoperaatiota. Vuonna 2004 alus oli partioimassa Etelä-Atlantilla.


title: HMS Glasgow (D88)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1. helmikuuta 2005 ja se hinattiin 7. tammikuuta 2009 Turkkiin romutettavaksi.


title: Tuomikoski

text: Tuomikoski on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: HMS Birmingham (D86)

text: HMS Birmingham (viirinumero D86) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tyypin 42 ohjushävittäjä (Sheffield-luokka). Se poistettiin palveluksesta 1999 ja romutettiin 2000.


title: HMS Birmingham (D86)

text: Alus tilattiin 21. toukokuuta 1971 Cammell Laird and Companyltä Birkenheadistä. Sen köli laskettiin 28. maaliskuuta 1972 ja alus laskettiin vesille 30. heinäkuuta 1973 kumminaan Sir Derek Empsonin puoliso Lady Empson. Se valmistui telakalta lokakuussa 1976 ja alus otettiin palveluskäyttöön 3. joulukuuta 1976.


title: HMS Birmingham (D86)

text: Edeltäneeseen "HMS Sheffieldiin" verrattuna aluksen savuhormeja ei yhdistetty, vaan ne saivat omat savuhormit piipun etuosaan. Samoin aluksen aseistusta oli vahvennettu lisäämällä kaksi kolmen torpedoputken ryhmää sukellusveneidentorjuntaan. Samoin helikopterikenttää oli vahvistettu ja tiloja suurennettu, jotta alkuperäinen Wasp-helikopteri voitiin vaihtaa Lynxiin.


title: HMS Birmingham (D86)

text: Falklandin sodan jälkeen alus partioi Etelä-Atlantilla ja valvoi alueen tapahtumia. Se oli muun muassa 1984 valvomassa aluetta "HMS Broadswordin" ja "HMS Ajaxin" kanssa. Alus oli 1985 osa Välimerelle sijoitettua Naton pysyvää Välimerelle sijoitettua laivasto-osastoa (), ja sen aikana se vieraili Gibraltarilla, Palma de Mallorcalla, Napolissa ja Messinassa.


title: HMS Birmingham (D86)

text: Aluksen ampumatarvikkeet poistettiin Rosythissa, minkä jälkeen se siirrettiin telakalle modernisoitavaksi. Ennen paluutaan palvelukseen alus oli 1988 Portsmouthissa koeajoissa ja testeissä. Alus teki päällikkönsä Roy Claren, joka sittemmin oli Lontoon merimuseon johtajana, alaisuudessa ensimmäisen purjehduksensa Persianlahdelle ja palasi kotimaahan maaliskuussa 1989.


title: HMS Birmingham (D86)

text: Alus poistettiin palveluksesta 10. joulukuuta 1999 Portsmouthissa. Tammikuun alussa 2000 alus purjehti Devonportiin, jossa parin seuraavaan kuukauden aikana sen käyttökelpoinen materiaali poistettiin. Alus hinattiin takaisin Portsmouthiin toukokuussa ja myytiin romutettavaksi. Alus lähti 20. lokakuuta hinattuna Espanjaan.


title: Hutspot

text: Hutspot on hollantilainen vihanneshöystö eli muusi, johon käytetään perunaa, porkkanaa ja sipulia. Hutspotilla on legenda, joka periytyy espanjalaisten Hollannin valloitukseen. Hutspottiin voi lisätä lihaa tai kalaa ja muitakin vihanneksia.


title: Laukaus tehtaalla

text: Laukaus tehtaalla on Erkko Kivikosken ohjaama elokuva vuodelta 1973.


title: Laukaus tehtaalla

text: Metallimies Henriksson ajaa pyörällä tehtaalle ja ampuu johtaja Pylvänäisen. Tapahtuman kuvausaikaankin ajankohtaiset taustat, tehtaan irtisanomiset, esitetään takaumina. Mestariteokseksi luonnehtimansa Kivikosken elokuvan kriitikko näkee enteilevän tulevaa globalisaatiota. Näyttelijät olivat pääosin amatööriväkeä, mikä tuo elokuvaan oman karheanrealistisen sävynsä.


title: HMS Exeter (D89)

text: HMS Exeter (viirinumero D89) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tyypin 42 ohjushävittäjä.


title: HMS Exeter (D89)

text: Alus tilattiin Swan Hunterilta Wallsendistä. Sen köli laskettiin 22. heinäkuuta 1976 toisen tilaussarjan ensimmäisenä aluksena. Alus oli ensimmäinen, jolle asennettiin tyypin 1022-, 992Q- ja 1006-tutkat. Alus laskettiin vesille 25. huhtikuuta 1978 kumminaan Lady Joan Mulley ja se otettiin palveluskäyttöön 19. syyskuuta 1980.


title: HMS Exeter (D89)

text: Falklandin sodan syttyessä alus oli Karibialla, josta se siirrettiin "HMS Sheffieldin" tuhouduttua Falklandille. Alus ampui sodan aikana alas kolme Argentiinan ilmavoimien konetta, kaksi A-4C Skyhawkia 30. toukokuuta ja Learjet 35A:n 7. kesäkuuta.


title: HMS Exeter (D89)

text: Alus palveli 1991 operaatio Granbyssä Persianlahden sodassa, jolloin sen päällikkönä oli Nigel Essenhigh. Sen tehtävänä oli suojata Irakin maajoukkoja tulittavia Yhdysvaltain laivaston taistelulaivoja.


title: HMS Exeter (D89)

text: Se osallistui 2007 Newquayssa Falklandin sodan 25-vuotismuistotilaisuuteen viimeisenä edelleen palveluksessa olevana sotaan osallistuneena sotalaivana. Alus siirrettiin 30. heinäkuuta 2008 Portsmouthissa reserviin ennen kuin se poistettiin palveluksesta 27. toukokuuta 2009. Alus palveli vuoden 2010 alussa edelleen koulutusproomuna uusien hinaajien miehistön koulutuksessa. Aluksen hylky huutokaupattiin 28. maaliskuuta 2011 ja se hinattiin Leayl Ship Recyclingille Turkkiin 23. syyskuuta.


title: Costa Favolosa

text: Costa Favolosa on italialaisen Costa Crocieren Concordia-luokan risteilyalus. Costa Favolosa on rakennettu Fincantierin Margheran telakalla Italiassa. Costa Favolosan sisaralukset ovat Costa Serena, Costa Pacifica, Carnival Splendor ja 13.1.2012 uponnut Costa Concordia. Lisäksi alukselle valmistui sisaralus Costa Fascinosa heinäkuussa 2012. Costa Favolosa laskettiin vesille 6 elokuuta 2010 ja se kastettiin 4 heinäkuuta 2011, jolloin se myös otettiin käyttöön.


title: Costa Favolosa

text: Costa Favolosa ja sen sisarlaiva Costa Fascinosa tilattiin lokakuussa 2007 osana 2,4 miljardin arvoista laajentamista Costa Crocieren laivastoon, jossa viisi laivaa valmistuessaan korottaa yhtiön matkustajakapasiteettia 50 prosentilla. Costa Favolosa maksoi 510 miljoonaa euroa.


title: Costa Favolosa

text: Costa Favolosa on Concordia class laivaluokan risteilyalus ja sen vetoisuus on 114 500 bruttotonnia. Alus on 290 metriä pitkä, 35,5 metriä leveä ja sen syväys on 8,2 metriä. Aluksessa on tilaa 3 800 matkustajalle ja 1 110 miehistön jäsenelle. Hyttejä Costa Favolosasta löytyy 1 508.


title: Valesinisimpukka

text: Valesinisimpukka, aiemmin "valekirjosimpukka" ("Mytilopsis leucophaeata"), on Suomessa vieraslajina havaittu murtovedessä elävä nilviäislaji.


title: Valesinisimpukka

text: Valesinisimpukan alkuperäinen levinneisyysalue on Pohjois-Amerikassa Meksikonlahden alueella. Se on siirtynyt vieraslajina muualle Pohjois-Amerikkaan ja monille alueille Euroopassa. Se on murtovesilaji, joka lisääntyy 1–20 promillen suolapitoisuudessa.


title: Valesinisimpukka

text: Suomessa laji löydettiin ensin vuonna 2003 Suomenlahdelta Loviisan edustalta. Sittemmin sitä on löydetty myös Airistolta Turun edustalta (2011) ja Selkämeren alueelta Olkiluodosta. Todennäköisesti se on tullut painolastiveden mukana.


title: Valesinisimpukka

text: Valesinisimpukka on yleensä alle 2 cm:n mittainen ruskeakuorinen simpukka, joka ulkomuodoltaan muistuttaa Itämeren pientä sinisimpukkaa, muttei ole sille lainkaan sukua. Se voidaan myös sekoittaa lähisukuiseen vaeltajasimpukkaan ("Dreissena polymorpha"), jonka tavoin se on merkittävä biologista likaantumista (biofouling) aiheuttava laji. Se on myös todettu merkittäväksi ydinvoimaloiden lauhdevesiputkia tukkivaksi eliöksi.


title: Kiznerin piiri

text: Kiznerin piiri (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1939 perustetun piirin pinta-ala on 2264,5 neliökilometriä. Asukkaita on 20 300 henkeä (vuonna 2010).


title: Kiznerin piiri

text: Kiznerin piiri sijaitsee Udmurtian lounaisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Vavožin, idässä Možgan ja kaakossa Grahovon piireihin, etelässä Tatarstaniin ja lännessä Kirovin alueeseen. Pinta-alasta 60 % on metsää. Seutu kuuluu Vjatkan vesistöön. Hyötykaivannaisia ovat öljy, savi ja kalkkikivi. Kiznerin lähellä on ainutlaatuinen kivennäisvesiesiintymä.


title: Kiznerin piiri

text: Piiriin kuuluu 14 maalaiskuntaa: Baldeika, Bemyž, Bezmenšur, Jagul, Kizner, Korolenko, Krymskaja Sludka, Lipovka (keskuspaikka Kizner), Murkoz-Omga, Sarkuz, Staraja Bodja, Staryi Karmyž, Staryje Kopki ja Verhni Bemyž. Hallinnollinen keskus on Kiznerin taajama. Toinen suurempi asutuskeskus on Bemyžin entinen piirikeskus.


title: Kiznerin piiri

text: Asukkaista 46,0 % on udmurtteja, 38,2 % venäläisiä ja 12,9 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Kiznerin piiri

text: Seudun läpi kulkee Moskovan, Kazanin ja Jekaterinburgin välinen rautatie. Kizneristä on maantieyhteys Bemyžin ja Možgan kautta Iževskiin. Piirissä on metsä-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, rehukasvien, perunan, juureksien, vihanneksien ja pellavan viljelyyn.


title: Kiznerin piiri

text: Piirissä toimii taidekoulu, ammattikoulu ja kotiseutumuseo. Sen alueella sijaitsee Multanin oikeusjutun tunnetuksi tekemä Vuž Multanin kylä (nykyinen Korolenko). Paikallislehtenä ilmestyy "Novaja žizn".


title: Kizner

text: Kizner ( ja ) on taajama ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Ljugajoen varrella 135 kilometriä Iževskistä lounaaseen. Taajama on Kiznerin piirin keskus. Sen kautta kulkee Kazanin ja Jekaterinburgin välinen rautatie. Asukkaita on 10 000 henkeä (vuonna 2002).


title: Kizner

text: Kizneristä tuli piirikeskus vuonna 1939 ja kaupunkimainen taajama vuonna 1942. Sen asukkaat ovat etupäässä venäläisiä, udmurtteja ja tataareja.


title: Kizner

text: Paikkakunnalla toimii puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Kiznerissä on kaksi keskikoulua, lasten luomistyön keskus, taidekoulu, ammattikoulu, kultturitalo, elokuvateatteri, kirjasto, kotiseutumuseo, piirisairaala sekä muta- ja kivennäisvesihoitoja antava parantola.


title: Kalsiumkarbidi

text: Kalsiumkarbidi on kalsiumin ja hiilen yhdiste, CaC. Sitä valmistetaan kuumentamalla kalsiumoksidin eli poltetun kalkin ja hiilen seosta sähköuunissa. Reaktio tapahtuu tällöin seuraavasti:


title: Kalsiumkarbidi

text: Kalsiumkarbidi on kiinteä aine, molekyylirakenteeltaan makromolekyyli, jossa hiiliatomien välillä on kolmoissidos. Se ei liukene mihinkään tavalliseen liuottimeen, mutta se reagoi kiivaasti veden kanssa muodostaen asetyleenia:


title: Kalsiumkarbidi

text: Kalsiumkarbidia käytetäänkin pääasiassa asetyleenin valmistukseen. Asetyleenia käytetään polttoaineena hitsauksessa sekä monien muiden orgaanisten yhdisteiden, muun muassa etikkahapon, useiden muovien, tekokuitujen ja liimojen valmistukseen.


title: Kalsiumkarbidi

text: Kalsiumkarbidia käytetään myös lannoitteena käytetyn kalkkitypen eli kalsiumsyanamidin valmistukseen, teräksen kovettamiseen sekä pelkistimenä metallurgiassa.


title: Kalsiumkarbidi

text: Varsinkin aikaisemmin on kalsiumkarbidia käytetty myös karbidilampuissa, joissa polttoaineena käytetty asetyleeni saatiin aikaan tiputtamalla kalsiumkarbidijauheen päälle vesipisaroita. Karbidilamppuja käytettiin 1900-luvun alkupuolella muun muassa merkkivaloina autoissa ja polkupyörissä, toisinaan huonevalaistuksessakin, ennen kuin dynamon avulla aikaan saatu sähkövalo yleistyi.


title: Kiusaus (vuoden 1938 elokuva)

text: Kiusaus on vuonna 1938 valmistunut saaristolaispapin kokemista viettelyksistä kertova suomalainen elokuva, jonka ohjasi Teuvo Tulio. Elokuva perustuu Teuvo Mannilan "Kymmenes käsky" nimiseen romaanikäsikirjoitukseen vuodelta 1937. Elokuvan ulkokuvaukset tehtiin Tytärsaarella.


title: Kiusaus (vuoden 1938 elokuva)

text: Elokuvan ensi-ilta oli 25. maaliskuuta 1938 Helsingissä ja Kotkassa. Elokuvan kaikki materiaali tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959.


title: Kiusaus (vuoden 1938 elokuva)

text: Saaristolaisseurakunnan uusi pastori on vihkimässä kalastaja Marttia ja tämän morsianta Railia kun Martti joutuu lähtemään pelastamaan haaksirikkoisia kesken vihkimisen. Martti loukkaantuu pelastustyön aikana ja joutuu vuodepotilaaksi viikkokausiksi. Pastori vierailee usein Martin luona mutta alkaa samalla tuntea vetoa tämän morsianta kohtaan. Toivuttuaan Martti palaa takaisin kalastajan työhönsä. Eräänä iltana pastori tapaa Marttia myrskyiseltä mereltä kotiin odottavan Railin rannalla ja kutsuu tämän asuntoonsa lämmittelemään. Asunnossa pastori yrittää suudella Railia mutta tämä torjuu yrityksen. Heidät yllättää kauppa-apulainen Paula joka on myös rakastunut Marttiin. Paula kertoo näkemästään kotiinpalaavalle Martille joka hylkää sen jälkeen lasta odottavan Railin.


title: Kiusaus (vuoden 1938 elokuva)

text: Talvella Raili käy pastorin ja kertoo Martin hylänneen hänet Paulan takia. Pastori kutsuu nyt Paulan puhutteluun ja uhkaa tätä seurakunnasta karkotuksella. Paula kertoo Martille Railin käynnistä pastorin luona ja tämän uhkauksesta. Raivostunut Martti lähtee pappilaan ja yrittää puukottaa pastoria osuen kuitenkin paikalle tulleeseen Railiin joka saa kuitenkin vain vaarattoman pintahaavan. Martti poistuu paikalta ja lähtee lopulta muiden kalastajien kanssa pyyntiin. Merellä puhkeaa myrsky ja Raili pyytää pastoria lähtemään merelle pelastamaan myrskyn kouriin joutuneita kalastajia.


title: Kiusaus (vuoden 1938 elokuva)

text: Pelastusvene täyttyy pian kohmettuneista kalastajista ja omantunnon tuskia kärsivä pastori luovuttaa paikkansa veneessä merestä pelastetulle Martille. Itse hän jää elokuvan lopussa jäälautalle odottamaan toista venettä vaikka tietääkin että lautta ehtii melko varmasti hajota ennen kuin vene ehtii paikalle.


title: Laivan kannella (vuoden 1938 elokuva)

text: Laivan kannella on vuonna 1938 valmistunut suomalainen musiikkikomediaelokuva, jonka ohjasi Paavo Kostioja. Elokuva perustuu Pasi Jääskeläisen samannimiseen laulunäytelmään vuodelta 1915.


title: Laivan kannella (vuoden 1938 elokuva)

text: Elokuvan ensi-ilta oli 9. tammikuuta 1938 Helsingissä Astor- ja Tähti-teattereissa.


title: Laivan kannella (vuoden 1938 elokuva)

text: Suomalainen purjelaiva on Pohjamerellä matkalla kohti kotimaata. Laivalta löytyy salamatkustaja (Nappula) josta tulee kokin apulainen. Ennen Tanskan salmiin tuloa laiva joutuu myrskyyn ja yksi miehistön jäsen, Mikkonen, loukkantuu pahoin myrskyn aikana ja kuolee.


title: Laivan kannella (vuoden 1938 elokuva)

text: Suomen saavuttaessa miehistö lyö vedon : se joka viimeisenä tuo heilan Kultainen Ankkuri-ravintolaan joutuu maksamaan kaikkien illanvieton siellä. Elokuvassa seurataan nyt sitä miten heilojen hankkiminen kultakin onnistuu ja sen jälkeen siirrytään ravintola Kultaiseen Ankkuriin jossa miehiston juhlaa säestävät laulu- ja tanssiesitykset. Ilta päättyy tappelunnujakkaan.


title: Laivan kannella (vuoden 1938 elokuva)

text: Aamulla laiva lähtee taas satamasta uudelle matkalle. Jungmanni Arvi jota ehdittiin luulla salakuljettajaksi lähtee uudelle matkalle nyt matruusina.


title: Ulkosaarelaiset (elokuva)

text: Ulkosaarelaiset on vuonna 1938 valmistunut suomalainen elokuva, jonka ohjasi Kalle Kaarna. Elokuva perustuu Larin-Kyöstin samannimiseen huvinäytelmään vuodelta 1922. Elokuvan ulkokuvaukset tehtiin kesällä 1938 Tammion ja Haapasaaren saarissa Haminan ja Kotkan edustalla.


title: Ulkosaarelaiset (elokuva)

text: Elokuvan ensi-ilta oli 27. marraskuuta 1938 Helsingissä, Hämeenlinnassa ja Kotkassa. Sen yleisömenestys oli heikko. Elokuvan viimeinen kopio tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959.


title: Informaatiokäytännöt

text: Informaatiokäytännöt (engl. "information practices"), joista voidaan suomeksi käyttää myös nimitystä tietokäytännöt, tarkoittavat eri tapoja, joilla ihmiset sekä etsivät informaatiota systemaattisesti että kohtaavat sitä sattumanvaraisesti. Pamela McKenzien informaatiokäytäntöjä kuvaava jäsennys on tiedonhankintatutkimuksen malli vuodelta 2003. McKenzien kehittämä malli kuvaa erityisesti arkielämän tiedonhankintaa ja pyrkii luomaan siitä kokonaisvaltaisen kuvan sekä tunnistamaan sen monimuotoisuuden ja kontekstitekijöihin kietoutumisen.


title: Informaatiokäytännöt

text: Pamela McKenzie kehitti informaatiokäytäntöjen mallin osana laajempaa tutkimusta vuonna 2003. Tutkimuksessa selvitettiin 19 kaksosia odottavan, 19–40-vuotiaan naisen tiedonhankintatapoja. Tutkimuksen menetelminä olivat puolistrukturoidut syvähaastattelut sekä kahdesti viikossa nauhoitettuihin puhelinkeskusteluihin perustunut tutkimuspäiväkirja. McKenzie näkee raskauden hyväksi kontekstiksi tiedonhaun tutkimuksessa, koska se on näkyvä muutosvaihe, jossa raskaana olevan naisen kysymykset ja tiedon etsintä nähdään sopivana ja niitä jopa odotetaan.


title: Informaatiokäytännöt

text: Informaatiokäytäntöjen malli on McKenzien mukaan tarpeen sen vuoksi, että monet aiemmat tiedonhankinnan ja informaatiokäyttäytymisen mallit eivät ole kuvanneet riittävästi arkielämän ei-ammatillista tiedonhankintaa. Lisäksi mallit ovat keskittyneet aktiiviseen tiedonetsintään ja jättäneet huomiotta vähemmän suunnitellun, sattumanvaraisen tiedonhankinnan.


title: Informaatiokäytännöt

text: Informaatiokäytäntöjä kuvaavassa mallissa erotetaan neljä tiedonhankinnan tapaa, joita tarkastellaan kahden vaiheen avulla. Vaiheet (phases) esiintyvät yleensä järjestyksessä 1. yhteydenotto tiedonlähteeseen ja 2. vuorovaikutus tiedonlähteen kanssa. Tavat (modes) voivat esiintyä eri järjestyksessä tilanteesta riippuen.


title: Informaatiokäytännöt

text: Aktiivisessa tiedonetsinnässä (active seeking) tiedontarvitsijalla on spesifinen tarkasti rajattu tarve, johon pyritään löytämään vastaus. Oleellista on, että tiedontarvitsijalla on jäsentynyt käsitys tiedonlähteistä, joita hänellä on käytettävissään. Tiedontarvitsijan on tärkeää löytää informaatioympäristöstä lähteet, joista hän uskoo löytävänsä itselleen relevanttia tietoa. On tärkeää huomioida erilaiset tiedonlähteet ja kanavat. Lähteet voivat olla painettuja lähteitä, verkkosivuja Internetissä tai henkilölähteitä.


title: Informaatiokäytännöt

text: Aktiivisen seurannan (active scanning) tapaan kuuluu lupaavien lähteiden tunnistaminen sekä lähteiden selailu ja silmäily. Aktiivisessa seurannassa ei etsitä vastausta johonkin tiettyyn kysymykseen tai ongelmaan, vaan informaatiokäytännöt kohdentuvat laajemmin johonkin teemaan. Aktiivinen seuranta ei ole yhtä suunnitelmallista kuin aktiivinen tiedonetsintä. Tiedontarvitsijalla on mielessään asioita, joista kaipaa informaatiota. Seuraamalla informaatioympäristöä hän saattaa löytää informaatiota, joka on relevanttia juuri sillä hetkellä tai vasta myöhemmin.


title: Informaatiokäytännöt

text: Kohdentumaton toimintaympäristön seuranta (non-directed monitoring) käsittää törmäämisen tiedonlähteeseen ennalta suunnittelemattomasti. Lupaavaan tiedonlähteeseen saattaa törmätä sattumalta arkipäivän tilanteissa. Henkilö ei välttämättä tiedosta tarvitsevansa jotakin tietoa, ennen kuin törmää siihen sattumanvaraisesti.


title: Informaatiokäytännöt

text: Tässä tavassa on oleellista tulla tunnistetuksi tiedonhankkijana. Tiedon saaminen toisen henkilön kautta (information seeking by proxy) viittaa tilanteisiin, joissa henkilö tutustuu lähteeseen tai on yhteydessä lähteeseen jonkun toisen henkilön aloitteesta. Henkilö, joka tekee aloitteen, voi olla itse tiedonlähteenä tai toimia tiedon välittäjänä. Tieto voidaan hankkia joko toimeksiannosta tai toisen henkilön tiedontarvetta ennakoiden.


title: Informaatiokäytännöt

text: Kun tiedonlähde on valittu, alkaa vuorovaikutus tiedonlähteen kanssa. Aktiivinen tiedonetsijä on tiiviissä vuorovaikutuksessa tiedonlähteen kanssa. Tiedonetsijällä on mielessään tietyt kysymykset, joihin hän haluaa saada vastauksen. Hän hakee vastauksia joko aktiivisesti kyselemällä (henkilölähde) tai lukemalla (painettu lähde, verkkosivu, yms..). Aktiivinen tiedonetsijä yleensä myös suunnittelee kysymyksensä etukäteen. Hän miettii, mitä hänen kannattaa kysyä ja miten kysymys muotoilla jotta paras lopputulos saavutettaisiin.


title: Informaatiokäytännöt

text: Tässä vuorovaikutuksen tavassa tiedonetsijä tunnistaa tilanteet, joissa hän voisi saada kysymykseensä vastauksen. Aktiivisesta tiedonetsinnästä tämä eroaa siten, että tiedonetsijällä ei ole hankittuna mitään tiettyä tiedonlähdettä. Sen sijaan hän tarkkailee aktiivisesti ympäristöään saadakseen tiedontarpeensa tyydytettyä. Tiedonetsijä esimerkiksi selailee aihetta käsitteleviä lehtiä ja kirjoja. Hän saattaa kysellä asiasta ystävilltään ja tuttaviltaan, joiden ajattelee mahdollisesti tietävän vastauksen. Aktiiviseen seurantaan kuuluu myös tarkkailu ja kuuntelu; tiedonetsijä ei siis välttämättä itse puhu henkilölähteen kanssa, vaan poimii tietonsa muiden käymästä keskustelusta.


title: Informaatiokäytännöt

text: Tätä vuorovaikutuksen tapaa leimaa tiedon saaminen sattumalta. Tietoa saadaan tilanteissa, joissa sitä ei osata odottaa. Tällaiset tilanteet eivät myöskään yleensä sisällä minkäänlaista vuorovaikutusta tiedonhankkijan ja tiedonlähteen välillä.


title: Informaatiokäytännöt

text: Tässä vuorovaikutuksen tavassa tietoa saadaan muilta ihmisiltä, henkilölähteiltä. Toisin kuin aktiivisessa tiedonhankinnassa, tiedonhakija ei tässä käytännössä esitä itse kysymyksiä, vaan toimii kuuntelijana ja tiedon vastaanottajana. Tietoa voidaan saada kuuntelemalla toisen kokemuksia ja mielipiteitä aiheesta. Jotta vuorovaikutus tässä käytännössä toteutuu, täytyy henkilön tunnistaa itsensä mahdollisena tiedonlähteenä.


title: Informaatiokäytännöt

text: Suomessa informaatiokäytäntöjen mallia on soveltanut muun muassa Raimo Niemelä Oulun yliopiston väitöskirjassaan Ikääntyneiden informaatiokäyttäytyminen. Niemelä asemoi mallin ikääntyneiden arkielämän informaatiokäyttäytymisen viitekehykseen soveltaen sitä näin ollen aiempaa sovellusalaa laajemmin.


title: Informaatiokäytännöt

text: Kreetta Askola, Toshimori Atsushi ja Maija-Leena Huotari ovat tutkineet suomalaisten ja japanilaisten yliopisto-opiskelijoiden kulttuurieroja terveystiedon hankinnassa McKenzien luomaa konseptia hyödyntäen. Tutkimuksessa keskityttiin informaatiokäytäntöjen tavoista aktiiviseen tiedonetsintään ja kohdentumattomaan toimintaympäristön seurantaan.


title: Juovakannusruoho

text: Juovakannusruoho ("Linaria repens") on monivuotinen ruohokasvi kannusruohojen suvussa.


title: Juovakannusruoho

text: Juovakannusruoho kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Sen kukat ovat väriltään valkoisen vaalean sinipunaisen kalpean violetteja ja sinipunajuovaisia. Kukan teriö on 8–15 millimetriä pitkä,ja kannus yhtä pitkä kuin verhiö, 2–4 mm. Hedelmänä on kota, jonka siemenet ovat kolmisärmäisiä. Juovakannusruoho risteytyy usein keltakannusruohon ("Linaria vulgaris") kanssa.


title: Juovakannusruoho

text: Suomessa juovakannusruohoa tavataan harvinaisena vakiintuneena tulokkaana rannikoiden lähettyvillä. Se kasvaa ratapihoilla, tienvarsilla ja painolastimaa-alueilla.


title: Poikamiesten holhokki

text: Poikamiesten holhokki on vuonna 1938 valmistunut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Orvo Saarikivi. Elokuva perustuu Denys Astonin romaaniin "Poikamieskerhon holhokki" vuodelta 1937. Romaanissa tapahtumat sijoittuvat Englantiin, mutta elokuvassa tapahtumapaikkoina ovat Helsinki ja Porvoo. Myös elokuvan henkilöiden roolinimet on muutettu suomalaisiksi.


title: Poikamiesten holhokki

text: Elokuvan ensi-ilta oli 28. elokuuta 1938 Kino-Palatsissa Helsingissä. Elokuva yleisömenestys oli keskitasoa parempi.


title: Poikamiesten holhokki

text: 18-vuotias Lapissa elänyt maalaistyttö Kati Malmi muuttaa isänsä kuoltua Helsinkiin. Isä on määrännyt testamentissan hänen holhoojakseen lähetystöneuvos Mauri Teräksen, joka ei ilahdu uudesta tehtävästään.


title: Poikamiesten holhokki

text: Pääkaupungin lehtien aikalaiskriitikot eivät juuri innostuneet elokuvasta. Hufvudstadsbladetin Hans Kutter, toteaa, että elokuvassa on lajityypille uutta sen ylellinen elämänpiiri, mutta vaikutelmaksi tulee kuitenkin kotikutoisuus. Orvo Kärkönen kirjoitti Aamulehdessä puolestaan, että "filmi täyttää varsin huomattavatkin vaatimukset".


title: Poikamiesten holhokki

text: Myöhemmässä arviossa hidassoutuisena komediana pitämänsä elokuvan ainoana valopilkkuna eräs kriitikko pitää energistä naistähteä.


title: Kijasovon piiri

text: Kijasovon piiri (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 821,3 neliökilometriä. Asukkaita on 10 300 henkeä (vuonna 2010).


title: Kijasovon piiri

text: Kijasovon piiri sijaitsee Udmurtian eteläosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Malaja Purgan ja idässä Sarapulin piireihin sekä etelässä ja lännessä Tatarstaniin. Pinta-alasta 15 % on metsää. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy ja savi.


title: Kijasovon piiri

text: Piiriin kuuluu 8 maalaiskuntaa: Ildibajevo, Jermolajevo, Karamas-Pelga, Kijasovo, Lutoha, Mušak, Pervomaiskoje ja Podgornoje. Hallinnollinen keskus on Kijasovon kylä.


title: Kijasovon piiri

text: Asukkaista 54,4 % on venäläisiä, 37,3 % udmurtteja, 5,3 % tataareja ja 1,8 % mareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Kijasovon piiri

text: Kijasovosta on maantieyhteys Buranovon kautta Iževskiin. Piirissä toimii elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan ja vihannesten viljelyyn.


title: Kijasovon piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Znamja truda".


title: Kijasovo

text: Kijasovo (, ) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Kijasovkajoen varrella 65 kilometriä Iževskistä etelään. Kylä on Kijasovon piirin keskus. Asukkaita on 3 300 henkeä (vuonna 2002).


title: Kijasovo

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1710. Sen asukkaat ovat etupäässä venäläisiä, udmurtteja, tataareja ja mareja.


title: Kijasovo

text: Kijasovosta on maantieyhteys Iževskiin. Siellä toimii maatalousyritys, meijeri, leipomo ja muuta elintarviketeollisuutta. Kylässä on keskikoulu, taidekoulu, lasten luomistyön keskus, kulttuuritalo, kolme kirjastoa ja piirisairaala.


title: Uranyyli

text: Uranyyli-ioni on kationi jossa uraani hapetusasteella +VI on sitoutunut kahteen happiatomiin. Sen kemiallinen kaava on UO. Koska uraani hapetustilalla +IV on hyvin niukkaliukoinen, uraanin liuoskemia perustuu pääosin uranyyli-ioniin ja sen muodostamiin komplekseihin.


title: Uranyyli

text:
Uranyyli muodostaa liuoksessa lukuisia komplekseja. Luonnonvesissä tärkeimpiä ovat stabiilit karbonaattikompleksit. Teollisissa prosesseissa mm. ydinjätteen jälleenkäsittelyssä uraani voidaan erottaa uranyylinitraatin ja tributyylifosfaatin kompleksina muista alkuaineista.
Vaikka U(+VI) onkin liukoisempi kuin U(+IV), uranyylisuolat ovat silti suhteellisen vähäliukoisia, ja uranyyli saostuu helposti mm. silikaatteina, fosfaatteina, hydroksideina ja perokseideina. Tärkeitä uranyylimineraaleja ovat uranofaani, soddyiitti, schoepiitti, autuniitti ja studtiitti, mutta tunnettuja mineraaleja on kymmeniä.


title: Uranyyli

text: Kuten kaikki uraani, uranyyliyhdisteet ovat radioaktiivisia. Köyhdytetyn ja luonnon uraanin pitoisuuden ohjearvot esim. juomavedelle perustuvat kuitenkin kemiallisiin ominaisuuksiin, uraani on raskasmetalli ja mm. vaurioittaa munuaisia.


title: Olenko minä tullut haaremiin (vuoden 1938 elokuva)

text: Olenko minä tullut haaremiin on vuonna 1938 valmistunut suomalainen elokuva, jonka ohjasivat Toivo Särkkä ja Yrjö Norta. Elokuva perustuu Agapetuksen samannimiseen huvinäytelmään vuodelta 1927. Elokuvan ensi-ilta oli 27. helmikuuta 1938 Helsingissä Bio Rexissä.


text: Kolme poikamiestä insinööri Arvi Halmeheimo, maisteri Martti Paavola ja toimittaja Salomon Harju palkkaavat poikamiestalouteensa kotiapulaisen, mutta he hoitavat asian niin huonosti, että kotiapulaisia tulee palkatuksi useampia yhden sijasta.


text: Aikalaiskritiikki suhtautui elokuvaan varsin myönteisesti, ja myöhemminkin todetaan, että ”komedia on sujuvakulkuinen roolileikki”, hauska vanhanajan komedia, joka on tulvillaan erinomaisia näyttelijöitä. Yleisömenestys jäi kuitenkin aikanaan vähäiseksi.


title: Lukuseurat

text: Lukuseurat olivat 1700- ja 1800-luvulla toiminut organisaatiomuoto, jota pidetään yleisten kirjastojen esimuotona. Lukuseurat olivat eräänlaisia osuustoiminnallisia yrityksiä, joiden tarkoituksena oli hankkia luettavaa jäsenilleen, jotka sitten kierrättivät kirjoja keskenään. Aloitteentekijöinä olivat virkamiehet, vapaiden ammattien harjoittajat ja porvarit.


title: Lukuseurat

text: Lukuseuroja oli kokonainen kirjo löyhistä muutaman ihmisen piireistä aina satoja jäseniä kattaviin seurapiiriklubeihin. Lukuseurat olivat yksi niistä keinoista, joilla ihmiset koettivat saada tarpeeksi lukemista köyhtymättä ja löytää yhteyden muihin lukeviin ihmisiin. Lukuseurat olivat myös ensimmäisiä säätyrajojen ylittäviä yhdistystoiminnan muotoja. Lukuseurojen ja lukuhalun, saksaksi Leselust, samanaikaista nousua on pidetty merkittävänä lukemiseen liittyvänä tekijänä 1700-luvun lopulla.


title: Lukuseurat

text: Benjamin Franklinin Philadelphiassa 1731 ideoimaa kirjastoa (Library Company of Philadelphia) on arvailtu yhdeksi lukuseurojen kantamuodoksi, mutta samantapaisia oli Euroopassakin. Laajamittaisena lukuseurat olivat ennen kaikkea saksalainen ja anglosaksilainen ilmiö. Varsinaiset käytännön esimerkit Pohjoismaihin saatiinkin Saksasta, jossa ensimmäiset lukuseurat (Lesegesellschaft) perustettiin 1700-luvun alussa. Ruotsissa lukuseurojen (läsesällskap) kukoistusaika oli 1770- ja 1780-luvuilla. Ensimmäinen suomalainen lukuseura perustettiin Vaasaan vuonna 1794.


title: Syyllisiäkö?

text: Syyllisiäkö? on Jorma Nortimon ohjaama vuonna 1938 valmistunut suomalainen elokuva. Elokuva perustuu Toivo Pekkasen esikoisnäytelmään "Sisarukset" vuodelta 1933.


title: Syyllisiäkö?

text: Elokuvan ensi-ilta oli 25. syyskuuta 1938 Helsingissä Bio Rexissä ja myös Kotkassa. Yleisömenestys oli keskitasoa heikompi. Elokuvaa esitettiin myös Yhdysvaltain suomalaisalueilla.


title: Syyllisiäkö?

text: "Syyllisiäkö?" on psykologinen tragedia, jossa on nähtävissä antiikin murhenäytelmän sävyjä. Työläisperheen salaisuus paljastuu, kun tytär alkaa seurustella lehtorin kanssa. Paatokselliseksi melodraamaksi luonnehdittu "Syyllisiäkö?" on Nortimon esikoisohjaus, jonka kerronnassa kriitikko näkee selkeää elokuvallista kunnianhimoa. Kuvaus ja ja äänitys eivät kuitenkaan onnistu teknisesti täysin.


title: Krasnogorskojen piiri

text: Krasnogorskojen piiri (, ) on kunnallishalintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 1860,0 neliökilometriä. Asukkaita on 10 300 henkeä (vuonna 2010).


title: Krasnogorskojen piiri

text: Krasnogorskojen piiri sijaitsee Udmurtian luoteisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Jukamenskojen ja Glazovin, koillisessa Balezinon, kaakossa Igran ja lounaassa Seltyn piireihin sekä lännessä Kirovin alueeseen. Pinta-alasta 30 % on metsää. Seudun jokia ovat Lekma, Ubyt, Sepytš, Junda, Kep, Salja, Jušur, Kokmanka, Pester ja Ut. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, turve ja savi.


title: Krasnogorskojen piiri

text: Piiriin kuuluu kymmenen maalaiskuntaa: Agrikol, Arhangelskoje, Djoby, Kokman, Krasnogorskoje, Kurja, Prohorovo (keskuspaikka Barany), Seleg (Bolšoi Seleg), Valamaz ja Vasiljevskoje. Hallinnollinen keskus on Krasnogorskojen kylä.


title: Krasnogorskojen piiri

text: Asukkaista 59,8 % on venäläisiä, 38,1 % udmurtteja ja 1,3 % tataareja . Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Krasnogorskojen piiri

text: Piirissä tuotetaan öljyä ja turvetta. Lisäksi on pullotehdas sekä metsä- ja puunjalostusteollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, pellavan, vihannesten ja perunan viljelyyn.


title: Krasnogorskojen piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Pobeda".


title: Peltopunka

text: Peltopunka, aiemmilta nimiltään peltopuna-alpi ja puna-alpi ("Anagallis arvensis") on yksivuotinen sini- ja punakukkainen ruohokasvi punkien suvussa. Se on myrkyllinen.


title: Peltopunka

text: Peltopunka on hentovartinen ja kasvaa 3–40 senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat ruodittomat ja varressa vastakkain. Ne ovat 1–2,5 cm pitkät, muodoltaan soikeat tai puikeat. Kukat kasvavat lehtihangoista ohuiden kukkaperien päässä. Väriltään peltopungan kukat ovat useimmin punaiset, harvemmin siniset tai violetit. Hedelmänä on kota.


title: Peltopunka

text: Suomessa peltopunka kasvaa tai on kasvanut uustulokaskasvina puutarhoissa, pelloilla, kaato-, lastaus-, painolastipaikoilla ja joutomailla. Laji on Suomessa suuresti harvinaistunut eikä siitä ole 2000-luvulta enää juuri lainkaan havaintoja.


title: Eeli Jaatinen

text: Eeli David Jaatinen (10. joulukuuta 1905 Tampere – 24. marraskuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, kuvittaja ja pilapiirtäjä. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja sai maalaamiseen Eero Järnefeltin opastusta. Hän työskenteli WSOY:lle ja Otavalle ja teki pilakuvia Veli Giovannin "Pilajuttuja ja piirroksia" -lehteen sekä "Joulukärpäseen". Vuonna 1933 hän osallistui Tukholmassa pidettyyn suomalaisten humoristien näyttelyyn. Jaatisen 1940-luvulla saksalaisen painokuvan pohjalta maalaama suojelusenkeliä ja kahta lasta esittävä maalaus "Suojelusenkeli" on levinnyt tauluna moniin suomalaiskoteihin.