title: Hannibal (romaani)

text: On kulunut seitsemän vuotta Hannibal Lecterin katoamisesta, kun Clarice Starling epäonnistuu huumeratsiassa ja tappaa lasta kantavan naisen itsepuolustukseksi. Tekonsa takia Starling joutuu mediamyllyn pyöritykseen. Lecter, joka asuu Italian Firenzessä lähettää Sterlingille kirjeen, jossa esittää pahoittelunsa tapahtuneesta ja pyynnön, että Starling kertoisi enemmän elämästään. Pian FBI haluaa hänen lähtevän jälleen sarjamurhaajan perään. Starling tapaa Baltimoren mielisairaalan johtajan, Barney Matthewsin, joka kertoo Claricelle lisätietoa Hannibal Lecteristä. Samanaikaisesti Hannibalin ainoa eloonjäänyt uhri, Mason Verger aikoo käyttää Starlingiä syöttinä kostaakseen Hannibalille.


title: Hannibal (romaani)

text:
Romaani on saanut teoksen lopusta huolimatta paljon myönteistä palautetta. Toinen kuuluisa kauhukirjailija Stephen King kuvasi teosta seuraavasti: "Ne jotka ovat odottaneet Thomas Harrisin uutuutta haluavat ainoastaan tietää, onko se yhtä hyvä kuin Punainen lohikäärme tai Uhrilampaat. On ilo vastata kielteisesti: ei, se ei ole yhtä hyvä. Se on parempi!"
Suomessa Helsingin Sanomien Maarit Piippoinen kuvasi teosta paikoittain kielellisen herkulliseksi.


title: First National

text: First National oli vuonna 1917 perustettu itsenäisten teatteriomistajien muodostama yhdistys, joka alkuun näytti ja levitti elokuvia. Se alkoi kuitenkin myös tuottaa elokuvia nimellä First National Pictures. Vuonna 1928 Warner Bros. osti First Nationalin.


title: First National

text: First Nationalin taustalla oli Paramount Picturesin johtajan Adolph Zukorin yritys hallita elokuvamarkkinoita. Zukor osti satoja elokuvateattereita ympäri Yhdysvaltoja ja vaati, että ne näyttäisivät vain hänen elokuviaan tai ne jäisivät ilman Paramountin parhaimpia elokuvia. Zukor uskoi, että yleisöä kiinnostivat tähdet ja että ihmiset menisivät massoittain katsomaan elokuvia, joissa olisi heidän suosikkinäyttelijöitään. Paramountilla oli puolen tusinaa tunnetuimmista näyttelijöistä, muun muassa aikansa suurin tähti Mary Pickford. Zukor nosti hiljalleen elokuvien hintojaan ja antoi etuoikeuksia teattereille, jotka näyttivät vain ja ainoastaan hänen elokuviaan.


title: First National

text: Teatteriomistajat alkoivat etsiä mahdollisuutta rikkoa Zukorin valtausyritykset. Teatterin Los Angelesiin vuonna 1902 perustanut Thomas L. Tally keksi idean esittäjien organisaatiosta, joka pyrki ostamaan, levittämään ja tekemään omia elokuvia. Tally esitti ajatuksensa länsivirginialaiselle James Dixon Williams, joka aloitti yhteistyön Tallyn kanssa. He nimesivät yrityksensä First National Exhibitors Circuitiksi, ja siihen liittyi pian muitakin teatterinomistajia. Uuden organisaation ensimmäinen kokous järjestettiin 25. huhtikuuta 1917, ja siihen kuului yli 20 elokuvien esittäjää.


title: First National

text: First Nationalilla oli aluksi noin 100 teatteria 35 merkittävässä kaupungissa, mutta pian siihen kuuluneiden teattereiden määrä kasvoi yli 600:aan. First Nationalilla ei ollut aluksi omia tuotantotiloja, vaan se hankki oikeuksia tunnettujen tuottajien, D. W. Griffithin, Louis B. Mayerin ja Joseph Schenckin, elokuviin. Pian se alkoi hankkia palkkalistoilleen suuria elokuvanimiä, ja Charles Chaplinin kanssa se teki vuonna 1918 yli miljoonan dollarin sopimuksen.


title: First National

text: First National laajeni vuonna 1924 myös tuottamaan elokuvia. Samalla yhtiön nimi muutettiin First National Picturesiksi. Se rakensi vuonna 1926 Burbankiin 0,25 neliökilometrin studioalueen.


title: First National

text: Warner Bros.:in äänielokuva "Jazzlaulaja" oli suuri menestys, ja se osti vuonna 1928 siitä tienaamilla rahoillaan teatteriketju Stanley Companyn. Tämä aloitti lyhyen kilpailun Warnerin ja First Nationalin välillä. Stanley Company omisti kolmanneksen First Nationalista, ja Warner Bros. osti loputkin First Nationalista käytyään siitä tarjouskilpailun William Foxin kanssa. Warner sai 1930-luvun laman aikana luvan yhdistää yritykset, mutta Warnerin piti silti tehdä vuodessa kaksi elokuvaa First Nationalin nimellä. Tämä vaatimus päättyi vuonna 1938, mutta verotuksillisista syistä Warnerin elokuvia tuotettiin vielä kolmen vuosikymmenen ajan nimellä Warner Bros. – First National Picture.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2004 – miesten turnaus

text: Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2004 alkoi 15. elokuuta 2004 ja päättyi 28. elokuuta 2004.


text:
15. elokuuta 2004
17. elokuuta 2004
19. elokuuta 2004
21. elokuuta 2004
23. elokuuta 2004


text:
24. elokuuta 2004
24. elokuuta 2004


text: 26. elokuuta 2004


text:
28. elokuuta 2004
28. elokuuta 2004


text:
27. elokuuta 2004
28. elokuuta 2004
28. elokuuta 2004


title: Koripallo kesäolympialaisissa 1996 – naisten turnaus

text: Naisten koripalloturnaus oli olympialaisten ohjelmassa kuudetta kertaa Atlantan olympialaisissa 1996. Olympiakultaa voitti Yhdysvallat.


title: Punainen lohikäärme (romaani)

text: Punainen lohikäärme () on ensimmäinen Hannibal Lecter -aiheinen teos, joka julkaistiin vuonna 1981 ja suomennettiin vuonna 1995. Kirjasta on tehty kaksi elokuvaa: "Psykopaatin jäljillä" ja "Punainen lohikäärme".


title: Punainen lohikäärme (romaani)

text:
Kirja sijoittuu 1980-luvulle. Sarjamurhaaja lempinimeltään ”Hammaskeiju” murhaa sattumalta valittuja perheitä täydenkuun aikana. Toisen perhemurhan jälkeen FBI-agentti Jack Crawford etsii Will Grahamia, profiloijaa, joka vangitsi Hannibal Lecterin kolme vuotta aikaisemmin mutta jäi eläkkeelle, kun Lecter melkein tappoi hänet. Lopulta hän löytää Grahamin ja saa tämän avukseen Hammaskeijun kiinnisaamisessa.
Hammaskeijuksi paljastuu Francis Dolarhyde -niminen mies, jolla on pakkomielle William Blaken maalaukseen Suuri punainen lohikäärme ja aurinkoon puettu nainen. Grahamin tutkiessa murhia myös Lecter liittyy mukaan tutkintaan.


title: Dalvik-virtuaalikone

text: Dalvik on Google Android-käyttöjärjestelmän virtuaalikone (VM) ja se vastaa joidenkin Androidin järjestelmäkirjastojen, sekä kaikkien Google Play-sovelluskaupan sovellusten suorittamisesta. Ohjelmat on yleensä kirjoitettu Javalla ja käännetty tavukoodiksi. Ennen sovelluksen asennusta laitteeseen Java Virtual Machine-yhteensopivat .class tiedostot muutetaan Dalvik-yhteensopivaan .dex (Dalvik Executable) tiedostomuotoon. Dalvik Executable formaatti on kompakti ja varta vasten muistin ja prosessorin suorituskyvyn suhteen rajoittuneille järjestelmille suunniteltu.


title: Dalvik-virtuaalikone

text: Dalvik on Apache 2.0 lisenssin alainen avoimen lähdekoodin ohjelmisto. Alun perin ohjelmiston kirjoitti Dan Bornstein, joka nimesi sen Dalvik-kalastajakylän mukaan Eyjafjörðurissa, Islannissa, jossa hänen esi-isänsä asuivat.


title: Dalvik-virtuaalikone

text: Javan virtuaalikone perustuu pinopohjaiseen arkkitehtuuriin, Dalvik sen sijaan perustuu rekisteripohjaiseen arkkitehtuuriin. Tämän ratkaisun suorituskyvylliset hyödyt ja haitat ovat kiistelyn kohteena. Oraclen vuonna 2010 ARM-alustalla tekemät standardit ei-graafiset suorituskykytestit Android 2.2:n ja Java SE embedded ohjelmistojen välillä osoittivat Androidin olevan 2-3 kertaa hitaampi sulautettuihin järjestelmiin tarkoitettuun Java SE versioon nähden.


title: Dalvik-virtuaalikone

text: Androidin versiosta 2.2 alkaen Dalvik on tukenut ajonaikaista kääntämistä (JIT).


title: Dalvik-virtuaalikone

text: Dalvik on suunniteltu sallimaan useiden virtuaalikoneiden samanaikaisen suorittamisen tehokkaasti.


title: Dalvik-virtuaalikone

text: Vuonna 2011 ohjelmistotalo Myriad Group tiedotti "Alien Dalvik" projektista, ohjelmistokäännöksestä muille käyttöjärjestelmille.


title: Oma elämäkertani

text: Oma elämäkertani ("My Autobiography") on Charles Chaplinin tekemä muistelmateos. Se ilmestyi 1964 Simon & Schusterin kustantamana.


title: Oma elämäkertani

text: Chaplin oli alkanut muistelmiensa kirjoittamisen saatuaan valmiiksi elokuvan "Kuningas New Yorkissa". Hän kertoi 1960 Ian Flemingille, että hänellä oli jo 500 sivua valmiina eikä olisi enää kuin parisenkymmentä sivua kirjoittamatta. Kirjoitustyö vei kuitenkin vielä kolmen vuoden ajan. "Oma elämäkertani" ilmestyi 1964, ja sen ensimmäinen painos oli 80 000 kappaletta. Chaplinin kerrotaan saaneen puoli miljoonaa ennakkona kirjan brittiläisistä ja yhdysvaltalaisista julkaisuoikeuksista. Neuvostoliittolainen Izvestija puolestaan lahjoitti hänelle neljä kiloa kaviaaria korvauksena siitä, että sai julkaista tuhat sanaa teoksesta.


title: Oma elämäkertani

text: Arvostelijat olivat lähes yksimielisiä Chaplin kirjasta. Se sai kehuja sen ensimmäisistä yhdestätoista luvusta. Lukuja oli kaikkiaan 31. Hänen kirjoitustyyliään pääsääntöisesti kehuttiin, ja hänen ilmaisunsa on eloisaa. Lapsuuden kertomuksien totuudenmukaisuutta tosin epäiltiin, sillä ne olivat joidenkin kriitikkojen mukaan dickensilaisen värikkäitä ja traagisia. Monet olivat kuitenkin pettyneitä kirjan loppuosaan, sillä Chaplin kuvasi niissä turhan paljon omaa seuraelämäänsä ja tuntemiaan kuuluisuuksia. Kriitikot olsiivat halunneet lukea enemmän hänen elokuvatyöstään.


title: Oma elämäkertani

text: "Oma elämäkertani" ja David Robinsonin kirjoittama "Chaplin – elämä ja elokuvat" olivat Richard Attenboroughin ohjaaman "Chaplin"-elokuvan pohjalla.


title: Kevin Abbring

text: Kevin Abbring (s. 20. tammikuuta 1989 Eindhoven) on hollantilainen ralliautoilija.


title: Kevin Abbring

text: Abbring aloitti uransa Rallycross-sarjoissa voittaen Hollannin Ford RST-sarjan mestaruuden vuosina 2005 ja 2006. Vuonna 2007 Abbring debytoi WRC-sarjassa Mitsubishilla Saksan rallissa, missä sijoitus oli vaatimaton 41. Vuosina 2008-10 Abbring ajoi yksittäisiä kilpailuja WRC-sarjassa Renault Cliolla parhaana tuloksenaan 11. sija vuoden 2009 Puolan rallista. Samoina vuosina hän kilpaili JWRC-sarjassa voittaen kaksi kilpailua.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2010 Abbring kilpaili IRC-sarjassa voittaen etuvetoisten luokan Ypresin ja Tšekin rallissa. Abbring myös osallistui kaudella viiteen MM-ralliin, voittaen Portugalin rallissa JWRC-luokan.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2011 Abbring kilpaili satunnaisia kilpailuja etuvetoisella Citroen DS3-autolla. Abbring pääsi nelivedon makuun Walesin rallissa sijoittuen 12:sta yleiskilpailussa. Samana vuonna hän voitti Driver of the Academy -palkinnon.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2012 Abbring ajoi yksittäisiä rallikilpailuja Skodalla, hän oli Monte Carlon rallissa yleiskisan 12.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2013 Abbring ajoi Ranskan rallimestaruussarjaa R2-luokan Peugeotilla.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2014 Abbring osallistui EM-sarjan osakilpailuihin, ollen toinen Azorien rallissa. Hyvien otteiden ansiosta Abbring sai tallipaikan kaudelle 2015 Hyundailta.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2015 Abbring ajoi viisi MM-rallia Hyundai i20 WRC-autolla, ollen parhaimmillaan yleiskilpailun 11. Ruotsissa ja Saksassa.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2016 Abbring ajoi neljä MM-rallia Hyundain WRC-autolla, ollen parhaimmillaan seitsemäs Katalonian rallissa. Abbring oli myös kehittämässä Hyundain R5-luokan ralliautoa, ja ajoi sillä kaksi MM-sarjan osakilpailua.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2017 Abbring ajoi pääosin Belgian mestaruussarjaa Peugeotin R5-luokan autolla, ja oli lopputuloksissa sarjan kolmas.


title: Kevin Abbring

text: Vuonna 2018 Abbring ajoi satunnaisia ralleja Ford Fiesta R5-autolla.


title: Kevin Abbring

text: Hänen isänsä Edwin Abbring on myös ralliautoilija, mutta hän ei ole saavuttanut mainittavaa menestystä.


title: Liminganlahden lintukuvakilpailu

text: Liminganlahden lintukuvakilpailu on vuodesta 2010 alkaen kahden vuoden välein järjestettävä lintukuvakilpailu. Kilpailu järjestäjä on Liminganlahden Ystävät ry. Kilpailussa valitaan Vuoden luontokuva sekä paras kuva neljässä sarjassa: Kosteikkojen linnut, Linnut vauhdissa, Siivekkäät ystävämme ja Nuorten sarjan alle 18-vuotiaat.


title: Liminganlahden lintukuvakilpailu

text: Vuonna 2010 kilpailun tuomareina olivat Pirkka-Pekka Petelius ja lintukuvaajat Markus Varesvuo ja Jari Peltomäki sekä Linnut-lehden päätoimittaja Lauri Hänninen. Kilpailuun lähetettiin yli 700 kuvaa, joista valittiin 80.


title: Liminganlahden lintukuvakilpailu

text: Vuoden 2010 lintukuvaksi valittiin oululaisen Antti Karppisen ottama kuva "Lapintiiran saalis".


title: Liminganlahden lintukuvakilpailu

text: Kilpailun tuomareina olivat vuonna 2012 valokuvaaja Markku Varesvuo sekä kilpailun ideoinu valokuvaaja Jari Peltomäki, Linnut-lehden päätoimittaja Jan Södersved, luontokuvauksen harrastaja Jorma Terentjeff ja Liminganlahden luontokeskuksen hoitaja Ulla Matturi.


title: Liminganlahden lintukuvakilpailu

text: Kilpailuun osallistui 139 kuvaajaa 787 kuvalla.


title: Liminganlahden lintukuvakilpailu

text: Vuoden lintukuvaksi valittiin Ari Kuuselan ottama kuva nimeltään "Paniikki", joka tuomariston mukaan on "täydellinen, hienosti hallittu kaaosmainen tilannekuva".


title: Jääpallon SM-kilpailu 1915

text: Vuonna 1915 Suomen jääpallomestaruuskilpailuihin osallistui kahdeksan joukkuetta, neljä Helsingistä ja neljä Viipurista. Muista kaupungeista ei vielä osallistuttu kilpailuihin. Kilpailussa oli vakiintunut tapa, että viipurilaiset ratkaisivat keskinäisen paremmuutensa ja helsinkiläiset omansa. Tällöin ottelukaaviokin oli helppo luoda kahdeksalle joukkueelle.


title: Jääpallon SM-kilpailu 1915

text:
Loppuotteluun selvisivät edelliskauden tapaan HIFK ja VBJS, jotka voittivat selvästi paikallisvastustajansa alkuotteluissa. Loppuottelu pelattiin Viipurissa. VBJS voitti ottelun maalein 8-2.
Susien mestarijoukkue: Ilmari Ihalainen, Väinö Strömberg, Jussi Pelli, Aarne Nissinen, Edvard Kostamo, Toivo Kosunen, Kristian Poutiainen, Yrjö Penttilä, Lauri Mäkinen, Armas Ahnger, Toivo Pirhonen.


title: Rooman moskeija

text: Rooman moskeija () on Rooman Pariolissa sijaitseva moskeija, joka avattiin 21. kesäkuuta 1995. Sen suunnittelivat arkkitehdit Paolo Portoghesi, Vittorio Gigliotti ja Sami Mousawi.


title: Rooman moskeija

text: Moskeijan rakentaminen hyväksyttiin vuonna 1973, mutta kesti yli 20 vuotta ennen kuin rakennus valmistui. Työtä rahoitti Saudi-Arabian kuningas Faisal. Moskeijan minareetissa ei ole kovaäänisiä, joilla ihmisiä tavallisesti kutsutaan rukoukseen. Moskeijan korkeutta on rajoitettu niin, että se ei saavuttaisi Pietarinkirkon kupolin tasoa.


title: Rooman moskeija

text: Moskeijassa on tilaa 12 000 rukoilijalle. Se on Länsi-Euroopan suurimpia moskeijoita ja Dagestanin Mahatškalan Suuren moskeijan jälkeen myös maantieteellisen Euroopan suurimpia. Moskeijan yhteydessä toimii laaja kirjasto, jossa on arviolta 10 000 arabiankielistä kirjaa. Siellä myös järjestetään arabian kielen kursseja.


title: Rooman moskeija

text: Vuonna 2003 Rooman moskeijan imaami erotettiin tämän vaadittua muun muassa ”islamin vihollisten tuhoamista”.


title: Saku Salminen

text: Saku Valtteri Salminen (s. 20. lokakuuta 1994 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa try-outilla Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigan ESV Kaufbeurenissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Salminen osaa pelata myös laidassa. Häntä on pidetty pelityyliltään puolustavana sentterinä, mutta luonnehdittu myös voimahyökkääjäksi.


title: Saku Salminen

text: Salminen on Helsingin IFK:n kasvatti. Hän voitti joukkueessa C-nuorten SM-hopeaa vuonna 2010 ja SM-pronssia vuonna 2009 sekä B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2010. Kaudeksi 2011–2012 Salminen siirtyi Jokereihin ja hän oli koko A-nuorten SM-liigan paras aloittaja lukemalla 60,3%. Salminen voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa, mutta hän vahvisti myös Jokereiden B-nuoria, joissa Salminen voitti Suomenmestaruuden. Salminen voitti kaudella A-nuorten SM-hopeaa ja B-nuorten Suomenmestaruuden.


title: Saku Salminen

text: Kaudeksi 2012–2013 Salminen nostettiin yksivuotisella sopimuksella Jokereiden SM-liigarinkiin. Hän pelasi joukkueessa harjoituskaudella yhden European Trophy -ottelun, mutta Salminen teki liigadebyyttinsä kauden toisella kierroksella 18. syyskuuta 2012 vieraissa Kalevan Palloa vastaan, jolloin hän sai jääaikaa 11.24 minuuttia. Seuraavassan ottelussa 21. syyskuuta Salminen teki liigauransa avausmaalin Turun Palloseuraa vastaan. Hän antoi ottelussa myös yhden syöttöpisteen ja palkittiin "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Salminen pelasi kauden aikana yhteensä 13 SM-liigaottelua, mutta ei onnistunut tekemään muissa peleissä tehopisteitä. Hän pelasi lähes kaikissa liigaotteluissaan laitahyökkääjänä. Salminen pelasi ison osan kaudestaan myös lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, jossa hän pelasi siirtotakarajan jälkeen kauden loppuun. Salminen voitti tehoilla 1+5=6 kevään 2013 karsintasarjassa joukkueen sisäisen syöttöpörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton toisen jokerilainan, Jere Karjalaisen kanssa. Tammikuussa 2013 Salminen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa.


title: Saku Salminen

text: Tampa Bay Lightning varasi Salmisen seitsemännellä kierroksella 184. pelaajana . Kaudella 2013–2014 hän pelasi Jokereissa kaksi ET-ottelua, mutta ei kuitenkaan otteluakaan SM-liigassa, osaksi loukkaantumisten takia. Salminen pelasi runkosarjan ainoat ottelunsa lainalla Kiekko-Vantaassa. Hän vahvisti Jokereiden A-nuoria kevään 2014 pudotuspeleissä. Huhtikuussa 2014 Salminen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen KHL:ään siirtyneiden Jokereiden kanssa.


title: Saku Salminen

text: Elokuussa 2014 Jokerit vuokrasi Salmisen Hämeenlinnan Pallokerhoon kaudeksi 2014–2015. Hänen varsinainen tulokaskautensa SM-liigassa toi 36 runkosarjaottelussa tehot 3+5=8. Marraskuussa 2015 Jokerit lainasi Salmisen toistaiseksi voimassa olleella sopimuksella Mestis-joukkue TuToon. Tammikuussa 2016 hänen kautensa todettiin leikkausta vaatinen vamman vuoksi päättyneeksi. Salminen ehti pelata kauden 2015–2016 aikana Jokereissa yhdeksän KHL- ja kaksi Spengler Cup -ottelua tehden yhden syöttöpisteen sekä viimeksi TuTossa yhteensä seitsemän ottelua.


title: Saku Salminen

text: Kaudeksi 2016–2017 Salminen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Saimaan Pallon riveihin. Hänen kautensa todettiin jälleen loukkaantumisen vuoksi päättyneeksi helmikuussa 2017.


title: Saku Salminen

text: Salminen siirtyi kauden 2018–2019 alussa, syyskuussa 2018 vuoden mittaisella sopimuksella Ranskan Ligue Magnusin nousijajoukkue Anglet Hormadiin. Hän pelasi siellä vain seitsemän runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3, kunnes Salmisen sopimus purettiin lokakuussa. Kolme päivää myöhemmin Salminen siirtyi marraskuun 2018 puoliväliin saakka kestävällä sopimuksella Saksan kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Oberliga-joukkue ECDC Memmingeniin. Tämän jälkeen hänen sopimustaan jatkettiin joulukuulle. Salmisen koejakson päätyttyä hänen sopimustaan ei kuitenkaan enää jatkettu, kun Memmingenin puolustus kärsi loukkaantumisista ja tšekkipuolustaja Ján Latalin hankinnan myötä joukkueen täytyi tehdä hyökkäyksessä tilaa ulkomaalaiskiintiöönsä. Pari päivää myöhemmin Salminen siirtyi neljän ottelun mittaisella try-out -sopimuksella sarjatasoa ylemmäs DEL2-liigan ESV Kaufbeureniin. Hänet hankittiin lähtökohtaisesti paikkaamaan maanmiehensä Ossi Saarisen loukkaantumista. Tämän jälkeen Salmisen koeajaksoa jatkettiin tammikuun 2018 loppuun.


title: Saku Salminen

text: Salminen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012. Hän edusti myös Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2011, jolloin Salminen voitti hopeaa.


title: Saku Salminen

text: Salmisen isoveli Sami pelaa hyökkääjänä TuTon Mestis-joukkueessa.


title: Flensburginvuono

text: Flensburginvuono (, ) on Itämeren Kielinlahdesta Jyllannin niemimaahan pistävä, noin 40 km pitkä epäsäännöllisen muotoinen lahti.


title: Flensburginvuono

text: Vuonon keskellä kulkee Saksan ja Tanskan raja. Raja asetettiin tälle paikalle vuonna 1920 Versailles’n rauhaa seuranneiden kansanäänestysten jälkeen.


title: Flensburginvuono

text: Vuonon suuosa on leveä. Sen pohjoispuolella on Tanskalle kuuluva Alsin saari ja Sønderborgin kaupunki. Sisempänä vuono on kapea ja mutkitteleva, ja vuonon pohjukassa on Saksalle kuuluva Flensburgin kaupunki.


title: Flensburginvuono

text: Ankarina talvina vuono saattaa jäätyä kokonaan noin kahden kuukauden ajaksi.


title: Jere Karjalainen

text: Jere Kristian Karjalainen (s. 23. toukokuuta 1992 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Tapparaa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Jere Karjalainen

text: Karjalainen on Helsingin Jääkiekkoklubin kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin Helsinki Red Wingsissa, jonka B2-nuorten kapteenistoon Karjalainen kuului kaudella 2008–2009. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi Jokereihin. Kaudella 2010–2011 Karjalainen oli seuran A-nuorten paras maalintekijä kevään 2011 pudotuspeleissä kuudella osumallaan. Hän debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelattuaan kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Kaudella 2011–2012 Karjalainen, kevään 2012 pudotuspeleissä hän jakoi viidellä osumallaan Jokereiden A-nuorten sisäisen maalipörssin voiton Markus Hännikäisen ja Oskari Mannisen kanssa. Karjalainen voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.


title: Jere Karjalainen

text: Toukokuussa 2012 Karjalainen teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Jokereiden kanssa. Hän pelasi kaudella 2012–2013 kaksi ensimmäistä SM-liigaotteluaan. Karjalainen teki liigadebyyttinsä 18. syyskuuta 2012 vieraissa Kalevan Palloa vastaan. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, jossa tulokaskausi toi 34 runkosarjaottelussa tehot 14+5=19 ja viidessä karsintasarjan ottelussa tehot 2+4=6. Karjalainen jakoi runkosarjassa joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Artem Iossafovin kanssa ja karsintasarjassa sisäisen pistepörssin voiton Saku Salmisen kanssa. Huhtikuussa 201 hän teki Jokereiden kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen.


title: Jere Karjalainen

text: Kaudella 2013–2014 Karjalainen pelasi Jokereissa neljä runkosarja- ja yhden European Trophy -ottelun. Hän teki liigauransa avausmaalin 12. marraskuuta 2013 Espoo Bluesia vastaan. Karjalainen pelasi suurimman osan kaudestaan lainalla Kiekko-Vantaassa kuuluen myös joukkueen kapteenistoon, kunnes hän siirtyi tammikuun 2014 lopulla loppukaudeksi Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin, kun vaihtokaupassa Jokereiden suuntaan siirtyi maalivahti Timo Niemi. Karjalainen teki SM-liigassa kauden aikana yhteensä 19 runkosarjaottelussa tehot 2+4=6 sekä kuudessa playoff-ottelussa tehot 1+1=2.


title: Jere Karjalainen

text: Kaudeksi 2014–2015 Karjalainen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Tapparaan. Hänen ensimmäinen kokonainen SM-liigakautensa toi 55 runkosarjaottelussa tehot 3+4=7 sekä 20 playoff-ottelussa yhden maalin. Karjalainen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2015–2016 hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 18+16=34, joilla Karjalainen oli Tapparan toiseksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Hänen kevään 2016 pudotuspeleissä tekemistä viidestä maalista kaksi jäi voittomaaliksi, joista toinen ratkaisi Tapparalle 23. huhtikuuta 2016 pelatussa viidennessä finaaliottelussa 1–2-vierasvoiton Helsingin IFK:ta vastaan. Läpiajosta syntynyt voittomaali sai aikaan kohun, sillä Tapparalla oli samaan aikaan jäällä kuusi kenttäpelaajaa. Otteluvalvoja perusteli ottelun jälkeen vaihtoaitioon poistumassa olleen Tuukka Mäntylän saaneen kontaktin tuomariin, jolloin Mäntylä kaatui ja pääsi vaihtoaitioon myöhässä. Tapparan Suomenmestaruus lopulta ratkesi seuraavassa ottelussa. Toukokuussa 2016 Karjalainen teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Jere Karjalainen

text: Karjalainen voitti kauden 2016–2017 päätteeksi toisen peräkkäisen Suomenmestaruutensa. Kaudella 2017–2018 hän oli Tapparan paras maalintekijä 18 osumallaan. 1. joulukuuta 2017 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan Karjalainen onnistui tekemään SM-liigauransa ensimmäisen kypärätempun. Hänen toinen osumansa jäi Tapparan 2–5-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Juhani Salo valitsi Karjalaisen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Joulukuussa 2017 Karjalainen teki Tapparan kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.


title: Jere Karjalainen

text: Karjalainen on pelannut 14 nuorten maaottelua.


title: Jere Karjalainen

text: Karjalaisen isoveli Joni pelasi myös omalla urallaan SM-liigaa Tapparassa vuosina 2010–2012.


title: Maaseudun yleinen järjestyssääntö

text: Maaseudun yleinen järjestyssääntö oli Suomessa vuosina 1928–2003 voimassa ollut asetus, joka sisälsi määräyksiä järjestyssäännöistä maaseudulla.


title: Maaseudun yleinen järjestyssääntö

text: Asetus annettiin 1. kesäkuuta 1928, ja se kumottiin järjestyslain säätämisellä vuonna 2003.


title: Maaseudun yleinen järjestyssääntö

text: Asetus sisälsi määräyksiä muun muassa yleisestä järjestyksestä ja turvallisuudesta, liikenteen turvaamisesta, kaupanteosta toreilla ja muilla yleisillä paikoilla sekä vieraspaikkakuntalaisiin kohdistuvasta valvonnasta. Lisäksi siinä oli rangaistussäännökset järjestyssääntöjen rikkomisesta.


title: Väinö Vilponiemi

text: Väinö Antero Vilponiemi (s. 3. marraskuuta 1925 Noormarkku) on suomalainen entinen kansanedustaja. Vilponiemi oli eduskunnassa Turun pohjoisesta vaalipiiristä valittuna SDP:n edustajana vuosina 1962–1975.


title: Väinö Vilponiemi

text: Ennen kansanedustajaksi valintaansa Vilponiemi työskenteli Porissa sahatyöntekijänä ja korjausmiehenä. Vuodet 1953–1954 hän toimi Helsingissä Vuokralaisten keskusliiton järjestösihteerinä ja 1954–1962 Porissa Satakunnan sosialidemokraattisen piirin piirisihteerinä. Jäätyään pois eduskunnasta vuonna 1975 Vilponiemi oli Porin kaupungin henkilöstöpäällikkönä vuoteen 1988 saakka. Presidentin valitsijamiehenä Vilponiemi toimi vuoden 1968 presidentinvaaleissa. Porin kaupunginvaltuustoon hän kuului vuodet 1961–1975. Vilponiemi on toiminut myös pitkään Satakunnan sotaveteraanipiiri ry:n puheenjohtajana.


title: Väinö Vilponiemi

text: Vuonna 2010 Vilponiemen nimi löytyi internetissä julkaistusta dokumentista, jonka väitettiin olevan ns. Tiitisen lista. Nimiluettelo oli kuitenkin aivan tavallista Saksan kansallisarkistosta peräisin ollutta materiaalia. Muistelmateoksensa Väinö Vilponiemi julkaisi vuonna 2004. Hänen poikansa Jukka Vilponiemi toimii sosiaalidemokraattisen Uusi Aika -sanomalehden päätoimittajana.


title: Jukka Vilponiemi

text: Jukka Vilponiemi (s. 1955) on suomalainen toimittaja. Hän on tammikuusta 2011 lähtien toiminut Porissa ilmestyvän sosiaalidemokraattisen Uusi Aika-lehden päätoimittajana.


title: Jukka Vilponiemi

text: Vilponiemi on työskennellyt lehdessä vuodesta 1977 lähtien. Hänen isänsä Väinö Vilponiemi on entinen SDP:n kansanedustaja.


title: Henry Terry

text: Henry John Terry Jr. (27. toukokuuta 1868 Lontoo – 24. joulukuuta 1952 Lontoo) oli brittiläinen kriketinpelaaja ja olympiamitalisti.


title: Henry Terry

text: Pariisin vuoden 1900 olympialaisissa Terry pelasi olympiahistorian toistaiseksi ainoassa krikettiottelussa ranskalaisessa Union des Sociétés Français de Sports Athletiques’n joukkueessa, joka hävisi Britannian joukkueelle ja sai hopeaa. Terry löi ottelussa kaikkiaan kolme juoksua.


title: Toisen päivän iltana

text: Toisen päivän iltana on Jaakko Löytyn vuonna 1982 julkaisema LP-levy. Sen julkaisija oli Kirjapaja, joka julkaisi sen just-levymerkillään. Sen julkaisi CD-formaatissa fg-naxos vuonna 2003.


title: Kapinkorppikotka

text: Kapinkorppikotka ("Gyps coprotheres") korppikotkien sukuun kuuluva lintulaji. Sitä tavataan Botswanassa, Lesothossa, Mosambikissa, Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa. Se on hävinnyt Namibiasta ja Swazimaasta ja on vähenemässä muualtakin.


title: Kapinkorppikotka

text: Kapinkorppikotka on pitkäikäinen raadonsyöjä, joka on erikoistunut suuriin raatoihin. Se lentää pitkiä matkoja avoimessa maastossa, joskin yleensä sen näkee vuorten lähistöllä, missä se pesii ja oleilee kallioilla. Sen säilymiselle on kirjattu 16 uhkatekijää.


title: Kapinkorppikotka

text: Kapinkorppikotka on kooltaan 100–115 senttimetriä. Pää ja kaula ovat melkein paljaat. Aikuinen lintu on väritykseltään kermanvaalea. Lento- ja pyrstösulat ovat tummat. Kaulus on vaalea, siipien alapuolella on hopeanväriset toissijaiset sulat ja musta pikkusiipi. Silmät ovat kellertävät, nokka musta, kurkun ja naaman nahka on sinertävä, niska tumma. Keskenkasvuiset ovat yleensä tummempia ja niissä on juovia, silmät ovat ruskeat tai oranssit, kaula punainen. Sen ääntely on kovia kalkatuksia, murahtelua, sihinää ja ärjyntää


title: Kapinkorppikotka

text: Lajin elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset metsät ja kuivat pensastot sekä lauhkean vyöhykkeen heinäarot sekä savannit, mutta erityisesti kalliot ja vuorenhuiput 3 100 metrin korkeuteen saakka.


title: Regina ja miehet

text: Regina ja miehet on Suvi-Marja Korvenheimon eli Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1983.


title: Regina ja miehet

text: "Reginan ja miesten" aikaan Korvenheimon todellinen henkilöys ei enää ollut salaisuus. Mänttäri sai elokuvaan Elokuvasäätiön rahoitusta, toisin kuin edelliseen, "Totoon", jonka hän teki velkarahalla. Kuvaukset Katajanokan ulko- ja sisätiloissa kestivät viisi päivää. Lyhyt poikkeama tehtiin Jörn Donnerin tiloihin Kruununhaan Pohjoisrantaan.


title: Regina ja miehet

text: Elokuvassa on Mänttärin mukaan kyse naisesta neljän naismuotokuvan kautta. Alkuteksteissä elokuva omistetaan Erica Jungille, minkä oletetaan viittaavaan niin Erica Jongiin kuin C. G. Jungiinkin.


title: Regina ja miehet

text: Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta kaksi antoi "Reginalle ja miehille" kolme tähteä, kaksi kaksi tähteä, kaksi yhden tähden, kolme muuta ei sitäkään ja yksi ei ollut arvioinut elokuvaa. Keskiarvoksi tuli "Projektio"-lehden laskukaavalla 1,33 tähteä neljästä. Elokuva sai Suomen teatterikierroksellaan 1 630 katsojaa, millä se sijoittuu vuonna 1983 Suomen-ensi-iltansa saaneen 238 elokuvan joukossa sijalle 187.


title: The Binding of Isaac

text: The Binding of Isaac on roguelike-tyylinen indie-videopeli.


title: The Binding of Isaac

text: Pelaaja ohjaa itkevää alastonta lasta nimeltä Isaac. Isaacin äiti saa viestin jumalalta, joka vaatii häntä uhraamaan lapsensa hengen todistaakseen uskonsa. Isaac kuitenkin pakenee hirviöiden täyttämään kellariin säästääkseen henkensä. Pelin tarinan inspiraation lähteenä on samanniminen tarina Raamatusta. Peliin on myös saatavilla lisäosa nimeltä "Wrath of the Lamb".


title: The Binding of Isaac

text: Pelille on ilmestynyt jatko-osa . Peliin on myös saatavilla lisäosat "The Binding of Isaac: Afterbirth" (2014) ja "The Binding of Isaac: Afterbirth+" (2017).


title: Käyttöteoria

text: Käyttöteoria (engl. "theory-in-use") on ihmisen toimintaa, päättelyä ja valintoja tosiasiallisesti ohjaava sisäinen malli, joka voi poiketa merkittävästi niistä periaatteista eli julkiteoriasta (engl. "espoused theory"), jonka ihminen kysyttäessä esittää ohjaavan toimintaansa. Erottelun käyttöteorian ja julkiteorian välillä ovat esittäneet Chris Argyris ja Donald Schön, jotka ovat tutkineet mm. organisaation oppimista. Käyttöteorian ja julkiteorian välistä ristiriitaa havainnollistaa eri kielissä tunnettu sanonta: ""Älä tee niin kuin minä teen, vaan tee niin kuin minä neuvon"".


title: Käyttöteoria

text: Käyttö- ja julkiteorian erottelu on peräisin Donald Schönin ja Chris Argyrisin vuonna 1971 alkaneesta hankkeesta, joka liittyi Yhdysvaltain koulutusjärjestelmän tietyn osan, "second-level schools", kehittämiseen. Heidän työskentelynsä kohteena oli hallintohenkilökunnan ohjaaminen koulutusjärjestelmän uudistamistyössä. Työskentely johti taitojen oppimista edistävien ja estävien tekijöiden pohtimiseen. Tässä keskeistä oli ymmärtää sisäisten mallien merkitystä taitoja ohjaavina tekijöinä, kuten esimerkiksi näiden mallien muuttamiseen liittyvät vaikeudet. Käyttö- ja julkiteorian erottelu liittyy Argyrisin ja Schönin käsitykseen taidosta teoriapitoisena toimintana (theory of action, "toiminnan teoria").


title: Käyttöteoria

text: Oman toiminnan perusteiden arviointi ja muuttaminen ei ole helppoa. Toimintaansa perustellessaan ihminen yleensä kertoo julkiteoriastaan. Hän ei ole välttämättä lainkaan tietoinen siitä, että kerrottu malli ja toimintaa tosiasiallisesti ohjaava malli eli käyttöteoria voivat olla ristiriidassa keskenään. Ulkopuolinen tarkkailija, kuten opettaja, opettajankouluttaja tai mentori, voi havaita eron. Tämän eron näkyväksi tekemisen ja työstämisen on nähty mahdollistavan yksilön tietynlaisen vapautumisen ja reflektiivisen toiminnan.


title: Käyttöteoria

text: Chris Argyris on todennut, että hän kollegoineen oli tutkimustensa alkuvaiheessa liian optimistinen julki- ja käyttöteorian välisestä läheisestä vastaavuudesta. Havainnot osoittivat pian, että käyttöteoriat poikkesivat merkittävästi julkiteorioista eivätkä tutkimuksiin osallistuneet henkilöt olleet tietoisia tästä epäsuhdasta (inconsistency) omassa ajattelussaan. Oman toiminnan reflektointi osoittautui siten tärkeäksi tutkimuksen ja kehittämisen kohteeksi. Reflektiivisyyttä pidetään esimerkiksi hoitotyön ammattilaiselle tärkeänä osaamisena, koska hänen on kyettävä vastuulliseen toimintaan, osattava ylläpitää osaamistaan ja tunnistaa osaamisen kehitystarpeita. Reflektiivisyys on tärkeää yhteistoimintaa ja keskinäistä luottamusta vaativissa tehtävissä esimerkiksi itsetuntemuksen ja itseohjautuvuuden mahdollistajana.


title: Käyttöteoria

text: Donald Schön on esittänyt käsitteen "reflective practice" (reflektiivinen käytäntö). Reflektiivisen käytännön käsitteestä on johdettu reflektiivisen ammattilaisen (reflective practitioner) käsite.Jack Mezirow on kehittänyt samalta pohjalta emansipatorisen oppimisen (emansipatory learning) ideaa.


title: Käyttöteoria

text:
Useimmiten yksilöiden soveltamiin käyttöteorioihin sisältyy defensiivisiä eli itseä puolustavia elementtejä. Argyris (1999) kiteyttää tämän lähtökohdan neljäksi arvoksi:
1. pyrkimys säilyttää tilanteen kontrolli
2. voiton maksimointi ja tappion minimointi
3. pyrkimys vaimentaa negatiiviset tunteet
4. rationaalisuuden tavoittelu: ihmiset pyrkivät määrittelemään selkeät tavoitteet ja arvioivat toimintaansa sen mukaan saavuttivatko tavoitteet vai eivät.


title: Käyttöteoria

text: Arvojen taustalla on pyrkimys välttää uhkaavia tilanteita ja sitä, että tuntee itsensä haavoittuvaksi tai kilpailukyvyttömäksi. Puolustautuva käyttäytyminen vahvistaa itseään ja esimerkiksi estää oppimista.


title: Käyttöteoria

text: Defensiiviselle käyttöteorialle esittämäänsä vaihtoehtoa Argyris (1999) nimittää produktiiviseksi (tuottavaksi) päättelymalliksi. Kyse on tunnepohjaisen puolustautuvan toimintamallin korvaamisesta tietopohjaisella ja selkeästi esitetyllä päättelyllä. Produktiivinen malli muistuttaa "tieteellistä menetelmää", päättelyprosessin ihannetta, jossa päättelyn lähtökohdat, aineisto, käsitteiden yhteydet ja päättelysäännöt on ilmaistu selkeästi ja päättelyn logiikka pystytään testaamaan objektiivisesti.


title: Käyttöteoria

text: Omissa konsulttien toimintaa käsittelevissä tutkimuksissaan Argyris kertoo kuitenkin havainneensa, että kohdatessaan hämmentäviä tilanteita konsultit, siis ilmeisen arvostetut asiantuntijat, eivät keränneet objektiivista tietoa eivätkä tehneet päättelyään läpinäkyväksi. Tehty päättely palveli päättelijää itseään ja oli luonteeltaan "muutokseen pakottavaa" (engl. "imperious to change").


title: Käyttöteoria

text: Kuten edellä on mainittu, oman käyttöteorian tunnistaminen ja selkiinnyttäminen voidaan nähdä osana ammatilliseen kehitykseen liittyvää reflektiivistä valmiutta. On siis luontevaa, että sitä esitellään asiantuntijakoulutuksen osana ja käytetään organisaatioiden kehitystoiminnassa.


title: Käyttöteoria

text:
Schön ja Argyris kollegoineen ovat tunnistaneet kaksi käyttöteoriaa muotoilevaa ajattelutapaa (engl. mindset), joita he kutsuvat nimillä Model I ja Model II. Näiden tarkastelua voidaan käyttää organisaation kehittämisen välineenä.
Model I perustuu defensiiviseen päättelyyn ja pyrkii suojaamaan yksilöä perustavanlaatuisilta muutoksilta. Useimmiten yksilön käyttöteoria perustuu Model I:een, vaikka hän ei ole siitä tietoinen. Model II on lähtökohdaltaan julkiteoria, yksilö on valmis puhumaan siitä. Kehittymistavoite liittyy siihen, että yksilö oppii rutiininomaisesti (routinely) myös toimimaan sen mukaan. Toiminta, ja siis sitä ohjaava käyttöteoria, pyritään saamaan arvioitavaan tietoon ja informoituihin valintoihin perustuvaksi. Tavoitteena on oman toiminnan valpas tarkkailu sekä kyky havaita ja korjata virheet.


title: Käyttöteoria

text: Ajattelutavan omaksumisessa ja siihen ohjaamisessa ilmenee todennäköisesti erilaisia esteitä, joita Argyris (2010) kutsuu "organisaation loukuiksi" (organizational traps).


title: Käyttöteoria

text: Opettajankoulutuksessa saatetaan esitellä käyttöteoria opiskelun ja työkokemuksen kautta muodostuneena osaamisena, jota opettaja hyödyntää opetusta suunnitellessaan, käyttää tulkintojen ja päätösten perustana opetustilanteessa sekä välineenä arvioidessaan onnistumistaan opetustilanteen jälkeen. Käyttöteoria on dynaaminen: palautteen ja omaksumansa uuden tietämyksen pohjalta opettaja muokkaa käyttöteoriaansa ja siihen pohjaavaa toimintaansa. Ajattelutavan opiskeluun käytetään omaa opettajuutta koskevan käyttöteorian kirjoittamista opintojen eri vaiheissa.


title: Toivi Suomela

text: Toivi Suvikki Väre, o. s. "Suomela" (s. 22. maaliskuuta 1923 Helsinki) on suomalainen kirjailija joka on kirjoittanut myös nimimerkeillä "Toivo Jänne" ja "Kirsti Matinsaari".


title: Toivi Suomela

text: Toivi Väreen vanhemmat olivat filosofian tohtori Klaus Uuno Suomela ja filosofian maisteri Hellä Gurli Sabina Tingvald. Hänen veljiään olivat nuortenkirjoja kirjoittaneet Päivö Suomela ja Launo Suomela.


title: Toivi Suomela

text: Toivi Väre oli Sirola-opiston johtajana vuoteen 1960 saakka.


title: Toivi Suomela

text:
Nimellä "Toivi Suomela":
Nimellä "Toivi Väre":
Nimimerkillä "Toivo Jänne":
Nimimerkillä "Kirsti Matinsaari":


title: FS Mistral (L9013)

text: Mistral (runkonumero L9013) on Ranskan laivaston Mistral-luokan maihinnousualus.


title: FS Mistral (L9013)

text: Alus tilattiin tammikuussa 2001 Brestin laivastontelakalta ja Chantiers de Saint-Nazairelta. Sen peräosan valmistus aloitettiin 10. heinäkuuta 2003 Brestin telakalla ja keulaosan valmistus Saint Nazairessa 13. lokakuuta 2003. Alus laskettiin vesille Brestin telakalta 6. lokakuuta 2004. Se valmistui joulukuussa 2006.


title: FS Mistral (L9013)

text: Aluksen kotisatamana on Toulon.


title: Morten Eilifsen

text: Morten Eilifsen (s. 6. tammikuuta 1984) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edusti seuratasolla Henning Skilag -seuraa.


title: Morten Eilifsen

text: Maailmancupissa Eilifsen kilpaili ensimmäisen kerran Oslossa maaliskuussa 2006. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Beitostølenin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa marraskuussa 2007 sijoituttuaan yhdeksänneksi. Se oli myös hänen paras sijoituksensa urallaan.


title: Morten Eilifsen

text: Eilifsen kertoi uransa lopettamisesta syyskuussa 2012. Joulukuussa 2011 hän joutui auto-onnettomuuteen, jonka seurauksena hän sai vakavan aivotärähdyksen ja mursi useita kylkiluitaan. Onnettomuus oli osasyynä uran lopettamiseen yhdessä motivaation puutteen kanssa.


title: USS Wasp (LHD-1)

text: USS Wasp (runkonumero LHD-1) oli Yhdysvaltain laivaston Wasp-luokan maihinnousualus.


title: USS Wasp (LHD-1)

text: Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta West Bankistä Pascagoulasta Mississipistä Yhdysvalloista. Sen köli laskettiin 1985 ja alus laskettiin vesille 4. elokuuta 1987. Alus otettiin palvelukseen 29. heinäkuuta 1989.


title: USS Wasp (LHD-1)

text: Alus on palveluksessa 2012 Norfolkin laivastotukikohdassa Virginaissa.


title: Jääpallon Suomen Cup 1959–1960

text: Jääpallon Suomen Cup 1959–1960 oli cupin ensimmäinen järjestämisvuosi. Suomen Palloliitto järjesti kokeilumielessä cup-kilpailun jalkapallon Suomen Cupin mukaisesti. Kilpailuun osallistui 50 joukkuetta, mutta silti Palloliitto ei järjestänäyt cup-kilpailua enää uudelleen. Seuraavan cup-kilpailun järjesti Suomen Jääpalloliitto kaudella 1988–1989.


title: Jääpallon Suomen Cup 1959–1960

text: Karsintakierros


title: Jääpallon Suomen Cup 1959–1960

text: Karsinnoissa pudotettiin 18 joukkuetta kilpailusta. 14 joukkuetta pääsi 1. kierrokselle ilman karsintaa.


Jääpallon Suomen Cup 1959–1960


title: Jääpallon Suomen Cup 1959–1960

text: Uusinta: Ponnistus–HIFK 2–3


title: Jääpallon Suomen Cup 1959–1960

text: Suomen Cupin ensimmäinen voittaja Oulun Palloseura.


title: Manchesterin Suomi-koulu

text: Manchesterin Suomi-koulu (viralliselta nimeltään Manchesterin suomalainen lauantaikoulu, engl. The Finnish School in Manchester) on Manchesterissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva Suomi-koulu. Koulu on toiminut yhtäjaksoisesti vuodesta 1977. Salessa toimiva koulu tarjoaa suomen kielen opetusta lapsille ja aikuisille. Koulussa on myös pieni suomalaisten elintarvikkeiden kauppa sekä kahvio. Nykyään koulu kokoontuu St Mary Magdalene Church -kirkon tiloissa Salessa. Manchesterin Suomi-koulu on Suomi-Seuran jäsen ja saa toimintaansa valtionapua Suomesta.


title: Tampereen Pantin talo

text: Hämeen Pohjan talo eli Tampereen Pantin talo on Tampereella osoitteessa Puutarhakatu 11 sijaitseva kolmikerroksinen, vuonna 1909 valmistunut jugend-tyylinen talo, jonka on suunnitellut rakennusmestari Heikki Tiitola.


title: Tampereen Pantin talo

text: Hämeen Pohjan talo rakennettiin alun perin Suomalaisen puolueen Tampereen-järjestön ja Tampereen Suomalaisen Klubin käyttöön. Rakennuksessa sijaitsi klubin huoneisto 600-paikkaisine juhlasaleineen sekä Suomalaisen puolueen naisyhdistyksen ylläpitämä "Hotelli Hälläpyörä". Ensimmäisen maailmansodan puhjettua Hämeen Pohjan juhlasaliin sijoitettiin venäläinen sotilassairaala. Sodan jälkeen talo myytiin Syrenin kirjapainolle vuonna 1918.


title: Tampereen Pantin talo

text: Hotelli Hälläpyörä oli hyvin suosittu majoittumispaikka ja sen kantavieraisiin kuuluivat muun muassa taidemaalari Jalmari Ruokokoski ja kirjailija Frans Emil Sillanpää. Hotellissa oli 14, myöhemmin 21 huonetta, seurusteluhuone ja ruokasali. Hotellin omistaja vaihtui 1920-luvulla ja samalla sen nimeksi muuttui "Hotelli Hämeenpyörä". Hämeenpyörän ravintola oli 1930- ja 1940-luvuilla yksi Tampereen parhaista, mutta 1950-luvulta alkaen ravintolan ja hotellin toiminta alkoi hiipua. Vuonna 1977 entisiin Hämeenpyörän tiloihin perustettiin jugend-tyyliin sisustettu ravintola "Laterna", joka on toiminnassa edelleen.


title: Tampereen Pantin talo

text: Talossa sijaitsee myös Tampereen Pantin panttilainaamo ja sisäpihan puolella on kokoustilana käytetty auditorio.


title: Talent Suomi (4. tuotantokausi)

text: Talent Suomen neljäs tuotantokausi alkoi Nelosella 15. syyskuuta 2012. Ohjelman koe-esiintymiset järjestettiin Espoossa, Tampereella ja Kuopiossa elo-syyskuussa eikä ohjelmassa ollut ikärajaa. Tuomarikaarti uudistettiin täysin ja uusina tuomareina aloittivat Janne Kataja, Maria Sid ja Mikko von Hertzen. Koe-esiintymisissä ei ollut vierailevia tuomareita. Kauden pääpalkinto on 30 000 euroa.


title: Talent Suomi (4. tuotantokausi)

text: Aikaisimpina vuosina esityskaudet ovat alkaneet edellisen kauden koosteella. Tällä kaudella kooste jätettiin pois ja kausi aloitettiin koe-esiintymisillä. Koe-esiintymiset näytettiin televisiossa syys- ja lokakuussa. Kahdessa ensimmäisessä jaksossa näytettiin koe-esiintymisiä Espoosta, kolmannessa ja neljännessä Kuopiosta ja kahdessa viimeisessä Helsingistä.


title: Talent Suomi (4. tuotantokausi)

text: Tuomareiden valinta oli kaksi osainen, jotka esitettiin tv:ssä 13. lokakuuta ja 20. lokakuuta. Ensimmäisessä osassa paljastui ketkä jatkavat suoraan semifinaaleihin, esiintyvät uudelleen tuomareille ja lähtevät suoraan kisasta kotiin. 12 esitystä pääsi suoraan semifinaaliin. Toisessa osassa jatkettiin kilpailijoiden taitoja ja kykyjä semifinaaliin päässystä. Jatkoon pääsi 18 kykyä eli tuomarit valitsivat 30 semifinalistia.


title: Talent Suomi (4. tuotantokausi)

text: Kilpailu muuttui kolmivaiheiseksi: Ensimmäisenä oli kolme semifinaalia, joista joka lähetyksestä pääsi viisi jatkoon. Kahdessa finaalissa oli yhteensä viisitoista kilpailijaa (Enkelnotkon keskeytettyä kilpailun) pääsi joka lähetyksessä neljä jatkoon, joista kahdeksan pääsi suureen finaaliin.


title: Talent Suomi (4. tuotantokausi)

text:
Ensimmäinen semifinaali esitetiin suorana 27. lokakuuta.
Toinen semifinaali esitetiin suorana 3. marraskuuta.
Kolmas semifinaali esitettiin suorana 10. marraskuuta.
Ensimmäinen Finaali esitettiin suorana 17. marraskuuta.
Toinen Finaali esitettiin suorana 24. marraskuuta.
Suuri finaali esitettiin suorana 1. joulukuuta.
Karsintajaksot esitetään perjantaisin ja lauantaisin klo 20.00–21.00, mutta suorien lähetyksen alettua ohjelmaa esitetiin lauantaisin 19.30–21.00/21.30.


title: Talent Suomi (4. tuotantokausi)

text: Sarjan ensimmäinen jakso keräsi 341 000 katsojaa, joka oli lähes 100 000 katsojaa enemmän kuin edelliskauden aloitusjakso.


title: Norristown

text: Norristown on kunta Montgomeryn piirikunnassa, Pennsylvanian osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kunnassa asui 34 324 ihmistä. Sen pinta-ala on United States Census Bureaun mukaan 9,1 km²; vesistöjä sen alueella ei ole lainkaan. Norristown on Montgomeryn piirikunnan hallinnollinen keskus ("county seat").


title: USS Essex (LHD-2)

text: USS Essex (runkonumero LHD-2) oli Yhdysvaltain laivaston Wasp-luokan maihinnousualus.


title: USS Essex (LHD-2)

text: Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta West Bankistä Pascagoulasta Mississipistä Yhdysvalloista. Sen köli laskettiin 20. maaliskuuta 1989 ja alus laskettiin vesille 23. helmikuuta 1991. Alus otettiin palvelukseen 17. lokakuuta 1992.


title: USS Essex (LHD-2)

text: Alus on palveluksessa 2012 San Diegon laivastotukikohdassa Kaliforniassa.


title: Vihreä Pariisi

text: Vihreä Pariisi on taiteilija Ismo Kajanderin tekemä esinekooste vuodelta 2006. Korkeudeltaan työ on 92,5 cm korkea ja se ostettiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin heti 2006.


title: Vihreä Pariisi

text: "Vihreä Pariisi" koostuu Ismo Kajanderin Pariisin kaduilta poimimista esineistä, joista keskiössä on vihreä luuta. Kajander on toivonut, että Pariisi-aiheisista töistä välittyisi se "lähes taivaallinen ilo", jota hän on tuntenut Pariisissa liikkuessaan.


title: Vihreä Pariisi

text: Pariisi on ollut Kajanderille tärkeä innoituksen lähde. Hän kiinnostui vuosina 1961 ja 1962 siellä ollessaan uusrealismista, joissa käyttöesineet tuodaan taiteeseen hyläten perinteisen estetiikan tavat.


title: Induktiivinen kytkeytyminen

text: Induktiivisellä kytkeytymisellä tarkoitetaan sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta puhuttaessa johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttaman muuttuvan magneettikentän johonkin johdinsilmukkaan indusoimaa häiriöjännitettä. Ilmiö aiheuttaa ongelmia mm. automaatio- ja tiedonsiirtojärjestelmissä signaalien siirrossa sekä mittaustekniikan alueella heikkoja signaaleja mitattaessa.


title: Induktiivinen kytkeytyminen

text: Johdinsilmukkaan vaihtomagneettikentässä indusoituvan häiriöjännitteen amplitudi voidaan laskea kaavalla


title: Induktiivinen kytkeytyminen

text: missä formula_2 on sinimuotoisesti värähtelevän magneettikentän kulmataajuus formula_3, formula_4 on magneettivuon tiheys, formula_5 on johdinsilmukan pinta-ala ja formula_6 on magneettikentän ja johdinsilmukan muodostaman pinnan normaalin välinen kulma.


title: Induktiivinen kytkeytyminen

text: Kuten kaavasta huomataan induktiivista kytkeytymistä voidaan vähentää minimoimalla magneettivuon tiheys, silmukan pinta-ala ja taajuus. Kytkeytymistä voidaan välttää myös suuntaamalla johdinsilmukka niin, ettei magneettivuo lävistä sitä.


title: Induktiivinen kytkeytyminen

text: Käytännön keinoja häiriön välttämiseksi ovat esimerkiksi:


title: USS Kearsarge (LHD-3)

text: USS Kearsarge (runkonumero LHD-3) on Yhdysvaltain laivaston Wasp-luokan maihinnousualus.


title: USS Kearsarge (LHD-3)

text: Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta West Bankistä Pascagoulasta Mississipistä Yhdysvalloista. Sen köli laskettiin 6. helmikuuta 1990 ja alus laskettiin vesille 16. toukokuuta 1992. Alus otettiin palvelukseen 16. lokakuuta 1993.


title: USS Kearsarge (LHD-3)

text: Alus on palveluksessa 2012 Norfolkin laivastotukikohdassa Virginiassa.


title: Informaatiomuotoilu

text: Informaatiomuotoilu pyrkii tekemään tiedosta mahdollisimman ymmärrettävää ja helppolukuista. Informaatiomuotoilussa keskeistä on tilastotiedon visualisointi siten, että katsoja oivaltaa graafisen esityksen nähdessään jotain uutta. Informaatiomuotoilun tarve on kasvanut, kun viestinnän määrä etenkin verkossa on lisääntynyt ja kun uusia datavarantoja on saatu vapaaseen käyttöön. Informaatiomuotoilua hyödynnetään esimerkiksi infografiikassa.


title: Gullmarsplanin metroasema

text: Gullmarsplan on metroasema Tukholman metrossa, vihreällä linjalla. Se sijaitsee Skanstullin ja Skärmarbrinkin metroasemien välissä ja on merkittävä joukkoliikenteen solmukohta metron, Poikittaisradan sekä Haningen ja Tyresön suunnan linja-autojen välillä.


title: Gullmarsplanin metroasema

text: Rakenteilla oleva sinisen metrolinjan laajennus Kungsträdgårdenista Nackaan ja Gullmarsplanin kautta Hagsätraan mahdollistavat vaihdot sinisen ja vihreän linjan välillä 2020-luvulla.


title: Gullmarsplanin metroasema

text: Asemalla on Leif Tjernedin taidetta.


title: USS Boxer (LHD-4)

text: USS Boxer (runkonumero LHD-4) on Yhdysvaltain laivaston Wasp-luokan maihinnousualus.


title: USS Boxer (LHD-4)

text: Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta West Bankistä Pascagoulasta Mississipistä Yhdysvalloista. Sen köli laskettiin 8. huhtikuuta 1991 ja alus laskettiin vesille 28. elokuuta 1993 kumminaan rouva Becky Miller. Alus otettiin palvelukseen 11. helmikuuta 1995 ensimmäisenä päällikkönään Robert E. Annis.


title: USS Boxer (LHD-4)

text: Alus on palveluksessa 2012 San Diegon laivastotukikohdassa Kaliforniassa.


title: Hanna-Helena Kunnas

text: Hanna-Helena Kunnas (s. 5. kesäkuuta 1880 Käkisalmi) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Säkylänharju ja Virttaankangas ovat Satakunnassa sijaitseva hiekkaharjujen kokonaisuus, joka kuuluu osana noin 150 km pitkään harjuketjuun. Verrattuna muihin suomalaisiin harjuihin, ja jopa maailman suuriin harjuihin, Säkylänharju-Virttaankangas on poikkeuksellisen suuri ja näyttävä harjukompleksi.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Harjuketjun muodostava Säkylän–Mellilän harjujakso alkaa Salpausselkä III:sta ja jatkuu pohjoisluoteeseen Someron, Kosken, Mellilän, Oripään, Säkylän, Köyliön, Kokemäen, Harjavallan, Nakkilan, Ulvilan ja Porin kautta Selkämereen. Merenpohjalla sen jatke mutkittelee Ruotsin itärannikolle ja nousee esiin Härnösandissa.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Säkylänharju nousee Köyliönjärvestä 1–2 km leveänä hiekkamuodostumana ja kohoaa 50–150 metriä leveäksi hiekkaharjanteeksi, jota kutsutaan pohjoisosaltaan Säkylänharjuksi tai Kiviharjuksi ja korkeimmalta kohdaltaan Porsaanharjuksi. Sen korkein huippu on eroosion tasapäiseksi kuluttama ja se kohoaa 140–148 metriä merenpinnan yläpuolelle ja noin 60–70 metriä lähiympäristöään korkeammalle. Porsaanharjun jälkeen harjanne laskeutuu ja levenee viuhkamaisesti 100–115 metrin korkeudella Virttaankankaalla ja muodostaa 5 km pitkän ja 2–4 km leveän hiekkatasangon. Se leviää kaakkoon päin noin 20–35 metriä ympäristöään korkeammalla.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Säkylänharjun huipulla on säilynyt useita 40–50 metriä leveitä suppia, jotka ovat harjun muodostumisaikana hiekkaan hautautuneiden jäävuorien aiheuttamia. Samanlaisia suppia näkee myös muualla harjualueella, joista tunnetuin on Virttaankankaan Kankaanjärvi.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Harjukokonaisuuden pienempiä piirteitä edustavat pari harjuhaaraumaa. Löytänen kylän sivuitse kulkee pienempi Löytänen harju, joka on väliaikaisen ja pienemmän jäätikköjoen jäänne. Löytänen harju yhtyy kompleksiin lännestä päin Porsaanharjun kohdalla. Toinen jäätikköjoki muodosti kapean ja maastosta selvästi erottuvan Kuivalahti-Säkylän harjun, joka jatkuu yhtenäisenä luoteeseen ja seuraa Pyhäjärven itärantaa Euraan, missä laajentuu laajemmalle alueelle.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Vaikka hiekkapatja ulottuu ympäröivän savitasangon allekin, harjualue rajataan käytännössä maastosta erottuviin piirteisiin. Harjualueen pohjoisraja seuraa muinaista rantatörmää, jota meren aallot ovat huuhtoneet jyrkemmäksi. Tällaisen reunan kohdalla pohjavesi suotuu esiin, kosteuttaa maaperää ja aiheuttaa soistumista. Harjualuetta ovatkin reunustaneet eri suunnilta suot, jotka on raivattu viljelyskäyttöön. Peltoalueiden väliin on jäänyt jäljelle suuriakin suoalueita, joista kannattaa mainita ainakin läntinen Latvasuo, Aronkulman suoalue, Porsaanharjun läheltä Isosuo sekä itäiset Kotasuo, Metsänrahka ja Larminsuo, Harjunkylän läheltä Lohensuo, Riittiöstä Kiviniitynsuo sekä Kankaanpään kylän läheltä Konsilosuo.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Säkylänharju-Virttaankankaaseen muodostui saumaharjuna kahden eri tavalla virtaavan jäätikkökielekkeen väliin. Koillisessa virtasi niin sanottu Loimaan jääkieleke, jonka pohjoisreunaan muodostui Pyynikki-Kangasalan harjumuodostumat ja etelään Mellilä-Porin harjuketju. Lounaassa virtasi Itämeren jääkielekkeen pohjoinen haara, joka rajoittui Mellilä-Porin harjuketjuun. Ilmeisesti jääkauden jälkeisen mannerjäätikön reunakielekkeet virtasivat hieman toisiaan päin ja jättivät irrottamaansa hiekkaa ja kiveä yhtymäkohtaan.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Kun Säkylänharju ja Virttaankangas syntyivät noin 11 150 vuotta sitten, mannerjäätikön reuna sijaitsi Säkylän kohdalla. Sen mereen päättyvä reuna, joka oli verraten korkea ja jyrkkäseinäinen, seurasi tuolloin Turku-Tampere-suuntaista linjaa. Marttilan ja Humppilan välillä aukesi kuitenkin suuri levenevä lahti, jonka sisään jäisivät Loimaa, Oripää ja Mellilä, ja jonka pohjukkaan purkautui vedenalainen jäätikköjoki.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Tuohon aikaan mannerjäätikön reuna suli kesäisin nopeasti ilmaston lämpenemisen takia. Jääkentän pinta vietti reunoille, jonne sulamisvedet valuivat, kunnes ne syöksyivät jäätikön halkeamien kautta jääkentän pohjalle kauan ennen reunalle saapumistaan. Pohjavesitutkimuksissa on kalliopohjassa, aivan hiekkaharjun huipun alla, havaittu syvä kalliohalkeama. Se on Virttaankankaan kohdalla 200–300 metriä leveä ja noin 50 metriä syvä. Halkeama ohjasi alas syöksyneet vedet etelään päin kohti silloista mannerjään reunaa. Jään alla kalliopintaa vasten virranneen veden paine kohosi suureksi ja aiheutti siellä kiivaita virtauksia. Vedenvirtauksen sulattamat tunnelit luikertelivat kallionpohjassa ja railojen mutkissa ja ohjautuivat näin jäätikön reunalla merenpohjaan, jonne jäätikköjoen tunnelin suu avautui noin 60–100 metrin syvyyteen.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Hiekkaharjujen hiekan väri on punaista. Koska harjun sisältä löytyy runsaasti hiekkakiveä, aineksen lähde voidaan määrittää tarkasti. Satakunnan hiekkakivilaakio, joka on syntynyt noin 1,3 miljardia vuotta sitten, muodostaa noin 10–20 km leveän alueen, joka alkaa etelässä Pyhäjärven pohjasta ja jatkuu Poriin päin levittäytyen vielä Selkämeren pohjassa Ruotsiin päin. Hiekkakivi on helposti kuluvaa ja selittää osaltaan harjukompleksin suuren koon. Hiekka-ainesta purkautui niin runsaasti jäätikköjoen suun eteen, että suuaukko jäi sen eteen kasvavan vedenalaisen hiekkaharjanteen taakse piiloon. Veden virtauksen hidastuttua meressä, hiekka levisi eri suuntiin ja muodosti leveän laakion. Aivan suuaukon edessä vedenvirtaus oli kiivasta ja sinne kasaantuivat vain suuret kivet. Ne jauhautuivat pyöreiksi ja muodostivat tunnelin sisään keskelle harjanteen, jonka vuoksi vesi painautui jääseinämiä vasten ja sulatti itselleen lisää tilaa. Lopulta tämäkin tila täyttyi hiekalla ja muodosti korkean ja leveän hiekkaharjanteen tunnelin eteen. Kun tunnelin suu vetäytyi mannerjäätikön sulamisen johdosta riittävän kauaksi taaksepäin, veden alla tunnelin eteen jäi yhä pitenevä harju. Säkylänharjun korkeimmat kohdat voidaan selittää sekä ahtaan tunnelin aiheuttamaksi että suuren vuosittaisen hiekkamäärän syyksi.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Syitä suureen hiekkamäärään voidaan hakea myös ilmastosta, jossa jääkauden jälkeinen lämpökausi kääntyi epävakaaksi kylmäksi kaudeksi. Mannerjäätikön perääntyminen saattoi hidastua tai pysähtyä noin 50–100 vuodeksi, jolloin hiekkaa kasaantui samalle paikalle kauemmin. Ilmaston tätä kohtaa kutsutaan preboreaalisen ilmastonvaihtelun (PBO) ajanjaksoksi. Vielä voidaan mainita jäätikköjokien sivuhaarat, jotka ovat muodostaneet Löytäneenharjun ja Kuivalahden harjun. Kun vettä saatiin laajemmalta alueelta, kasaantui lahteen myös enemmän hiekkaa.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Harjualueen supat ovat osoitus mannerjäätikön reunan lohkeamisesta. Korkea ja jyrkkä mannerjäätikön reuna altistui suurien jäävuorien lohkeamiseen. Niitä putosi mereen ja ajelehtivat ulos lahdesta. Näitä lienee syntynyt lahden alueella runsaasti, mutta selviä merkkejä niistä havaitaan vain harjualueen supissa. Suppa syntyy, kun merenpohjan hiekkaan putoaa jäävuori, joka ei mahdu kellumaan pois. Jäävuoren ympärille kasaantuu jokivirtauksessa lisää kiveä ja hiekkaa, ja kun jäävuori joskus sulaa supan sisältä pois, jää siihen syvä kuoppa. Suppia esiintyy erityisesti harjualueen huipulla, jonne niitä synnyttivät pienet jäävuoret. Ne putosivat harjun päälle ahtaassa jäätikköjoen suun lähellä olevassa halkeamassa. Myös matalammilla alueilla on suppia ja niitä ovat synnyttäneet varsin suuret jäävuoret. Osa supista on kuitenkin tasoittunut näkymättömiin myöhemmän eroosion vaikutuksesta. Niitä havaittiin kuitenkin pohjavesitutkimuksissa, joissa maatutkan heijasteet paljastivat kuoppamaisia rakenteita hiekkapatjan sisältä.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Merenpinnan alle syntyneen harjukompleksin koko ja muoto poikkesivat jääkaudella nykyisestä suuresti. Sekä aallokko ja muut rantavoimat että tuuli eli eoliset prosessit ovat muokanneet harjun pintaa kuluttamalla (eroosio) ja kasaamalla ainesta uudelleen. Lisäksi ihmiset ovat vaikuttaneet alueeseen ja muokanneet pintaa soran- ja hiekanotolla ja harjudeltaa lentokenttiä, teitä, golfkenttiä ja moottoriratoja tehtäessä.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Itämeri oli niin sanotun Yoldiameren viimeisessä vaiheessa, kun harjun korkein kohta nousi maankohoamisen vaikutuksesta merenpinnan ylle. Meren pinta oli tuolloin 120–180 metriä nykymerenpinnan yläpuolella ja lähiympäristön kalliopohja 60–100 metriä veden alla. Harjun laen muodostama yksinäinen hiekkasaari oli seudun ainoa, kun lähimmät saaret ja manner sijaitsivat Tampereen pohjoispuolella ja Hämeenlinnan suunnalla. Ulapan aallokko kulutti nopeasti merestä nousevan hiekkasaaren huippua ja muodosti matalaan rantaan kivikon, jota talvi- ja kevätjäät höyläsivät meren syvyyksiin. Huipun kapean muodon takia eroosio kulutti sitä varsin kauan, ennen kuin saaren leveys esti aaltojen ja jään vaikutukset saaren keskiosiin. Tällöin syntyi pysyvä saari, jonne kasvillisuuskin saattoi tarttua, mutta arktisuuden takia lajisto oli varmasti vähäinen. Saaren muoto oli leveä ja matala, mikä näkyy nykyäänkin Säkylänharjun muodossa. Huipulla sijaitsevat supat säästyivät täyttymiseltä ilmeisesti siksi, että ne olivat lähellä huipun keskikohtaa.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Yoldiavaiheen eroosiota näkyy myös harjun rinteillä, kun aallokko merenpinnan aletessa kulutti niitä. Myrskyt huuhtoivat ulapan puoleista lounaisseinämää rajusti ja kuljetti pois hiekkaa harjun rinteiltä 122,5–140 metrin korkeudelta. Hiekka kerrostui syvemmälle mereen harjun alarinteille ja paljastui myöhemmin uudelleen meren huuhdottavaksi. Aallokon suuresta vaikutuksesta kertoo paljon se, että harjun ytimessä oleva karkeampi kiviaines on paljastunut juuri lounaisrinteillä. Koillisrinteet olivat suojemmassa, koska luoteessa sijaitsi kohoavan maan kaukainen rantaviiva.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Kun Itämeri kävi läpi niin sanottua Ancylus-vaihettaan 10 800–9 000 vuotta sitten, meren pinta oli alentunut 116 metriin asti. Meren aaltojen voima huuhtoi harjua voimakkaasti vielä tuolloin, koska samanlaisia eroosion jälkiä havaitaan 105 metrin korkeudella. Litorina-vaihe alkoi silloin, kun merenpinta sijaitsi 60 metrin korkeudella. Silloin rantaviiva kulki Säkylänharjulla Köyliön puolella ja Virttaankankaalla Alastaron puolella.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Jos merenpinta huuhtoo rantaa kyllin kauan, muodostuu törmän ylle rantavalli. Niiden korkeus on yleensä alle 3 metriä ja ne erottuvat maastosta selvästi nykyäänkin. Säkylänharjun ja Virttaankankaan rantavalleja on kartoitettu varhain ja ne tunnetaan hyvin. Korkeimmat rantavallit tavataan Säkylänharjun molemmilta rinteiltä yli 100 metrin korkeudessa sekä laakean Virttaankankaan tasangon eteläpäässä. Suurimmat vallit saavuttavat yli 5 metrin korkeuden.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Eniten rantavalleja on kuitenkin alle 100 metrin korkeudella. Löytäneenharjun ja Säkylänharjun välisestä kainalosta tavataan 4 km leveä ja yli 2 km pitkä rantavallien alue. Myös Huovinrinteen kasarmialueen pohjoispuolella leviää pääharjun ja Kuivalahden harjun välissä 1,5 km leveä ja 3,5 km pitkä vallialue. Harjukompleksin pohjoispuolella on 20 kilometrin matkalla yli 1 kilometrin pituisia vallisarjoja, mutta pisin sarja löytyy Köyliöjärven ja Huovinrinteen varuskunnan väliltä harjualueen pohjoispuolelta. Sen noin 6 km pitkä sarja merkinnee merenpinnan alenemista lähes Köyliönjärven nykypinnan tasalle, kun suuri muinainen Pyhäjärvi-Köyliönjärvi huuhtoi syvänä merenlahtena Säkylänharjun pohjoisrantoja.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Hiekkarantojen aallonkulutus aiheutti myös hiekan kulkeutumista rannan suuntaisesti. Kulkeutuvan hiekan osuessa viereisen saaren väliseen kapeikkoon, syntyi kannas tai hiekkakannas. Tällaisia on havaittu varuskunnan pohjoispuolella, Virttaankankaan itäkärjessä ja Löytäneenharjua vasten Porsaanharjun kohdalla.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Hiekkarantojen avoimet hietikot olivat tuulen eroosiolle otollista seutua. Säkylänharjun molempia rinteitä peittävät lentohiekasta muodostuneet dyynit. Myös Virttaankankaalla on laajoja dyynikomplekseja.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Kasvillisuus on kanerva- ja jäkälätyypin kangasta sekä paikoin puolukkatyypin kangasta. Mänty on alueen valtapuu lukuun ottamatta harjualuetta reunustavia soita, joilla kasvaa myös kuusta. Rinteillä lähteiden luona kasvaa pienialaisia lehtopuumetsiköitä. Tällaisia on esimerkiksi Alastarolla Myllylähteen luona, missä on tavattu myös liito-oravia. Lähde muodostaa padottuna suuren lammen, jota hyödynnettiin aiemmin myllyn pyörittämiseen. Lähdettä ympäröivässä lehtometsässä pesii tai asustaa muun muassa pikkutikka, telkkä, vesisiippa, metsäviklo, rantasipi ja lähteellä vierailee talvella myös saukko sekä koskikara.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Harjualueen Natura-alue käsittää Säkylänharjun korkeimmat osat sekä kapeita osia Virttaankangasta. Joitakin Virttaankankaan lähteitä kuuluu myös Naturaan, jonka kokonaispinta-alaksi kaavaillaan 1 311 hehtaaria. Se sisältää harjujensuojelualueen sekä lähiympäristöstä merkittäviä kohteita. Alueen kasvistoon ja eläimistöön sisältyy myös erityisiä- tai harvinaisia lajeja. Kasvilajeista tavataan muun muassa harjukeltalieko, harjumasmalo, kangasraunikki, vuorimunkki ja kangasajuruoho, jota on runsaasti. Hyönteisistä voidaan mainita palosirkka ja ruususiipisirkka. Harjun linnustoon kuuluvat muun muassa kangaskiuru, kehrääjä, isokäpylintu ja metsäkirvinen sekä huuhkaja, metso, pikkulepinkäinen ja pyy. Virttaankankaan dyyni- ja kangasalueilla kasvaa poronjäkälää, tinajäkälää ja hirvenjäkälää sekä kangasajuruohoa. Harvinaisen harjusinisiiven Pohjoismaiden ainoa esiintymisalue on Säkylänharjulla Porin Prikaatin ampuma-alueella, ja se elää harjurinteiden paahdealueilla. Laji on viime aikoina runsastunut.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Hiekkaharjujen tärkein luonnonvara lienee pohjavesi, jota mahtuu suuriin harjuihin suunnattomat määrät. Myös Säkylänharju-Virttaankangas sisältää runsaasti pohjavettä, joka syntyy, kun sateet imeytyvät maahan. Riippuen harjun rakenteesta, pohjavesi virtaa rinteiden suuntaisesti alaville maille ja täydentää ympäröivien savikoiden alaista pohjavesivarantoa.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Pohjavesi purkautuu pinnalle, paitsi suoraan hiekkamaan läpi, niin myös monien lähteiden kautta. Harjun läheiset ojat keräävät suodattuvan pohjaveden ja kuljettavat sen ympäröiviin vesistöihin. Harjun lähteistä saavat vettä ainakin Loimijokeen laskevat Hanhijoki ja Matkusjoki sekä Eurajoen vesistöön kuuluvat Köyliönjärvi ja Pyhäjärvi ja tähän laskevat Pyhäjoki ja Yläneenjoki. Tunnetuimmat lähteet ovat Virttaankankaan eteläpuolella Alastarolla oleva Myllylähde Pyhäjoen latvoilla ja Köyliössä Kankaanpään kylässä oleva Kuninkaanlähde. Paljon nimettömiä lähteitä ja kaivantoja tavataan harjualueen koillisreunalla Kärväselän ja Järvensuon välissä sekä etelässä Hanhijoen suunnalla, jossa on esimerkiksi Hosihaudanlähde.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Koska harjun alinta pohjavettä peittää savikerros, joka ei läpäise vettä ollenkaan, syntyy sen alle painetta. Kun savipatja puhkaistaan poraamalla, nousee vesi reikää pitkin pintaan ja suihkuaa paineen vaikutuksesta ilmaan (Arteesinen kaivo). Monissa paikoissa talot ovat hankkineet käyttövetensä työntämällä savipatjan läpi putken, jota pitkin vesi nousee pinnalle. Näitä "lirikaivoiksi" kutsuttuja vesilähteitä käytetään seudulla edelleen.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Harjualueen korkeusvaihtelut ovat muodostaneet suotuisia kohtia orsiveden muodostumiselle. Orsiveden synty vaatii pohjavettä sisältävän hiekkakerroksen päälle vesitiiviin savikerroksen, jonka päällä on myös hiekkaa. Tähän ylimpään hiekkakerrokseen imeytyy myös sadevettä muodostaen toisen pohjavesikerrostuman, jota kutsutaan orsivedeksi. Suurin orsiveden muodostuma löytyy Porsaanharjun ja moottoriurheiluratojen välistä. Kankaanjärvi saa tästä orsivedestä vetensä.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Huovintie on yhteinen nimitys Pohjanmaata, Satakuntaa ja Varsinais-Suomea yhdistävälle ikiaikaiselle kauppa- ja yhteystie. Perinnetiedon mukaan se on vähintään keskiaikainen, mutta todennäköisesti vähintään rautakautinen. Köyliönjärven jälkeen se nousee Kankaanpään kylästä Säkylänharjun etelärinteelle ja seuraa sitä Virttaankankaalle, jossa se kulkee sen lounaisreunaa pitkin ja kääntyy lopulta Oripäänharjua pitkin etelään. Tämä historiallinen tie on yksi Museoviraston määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Monet vanhat kulkureitit Suomessa hyödyntävät hiekkakankaiden tasaisuutta, kasvillisuuden avoimuutta ja tiepinnan kuivuutta.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Virttaankangasta pitkin kulkivat jo satoja vuosia sitten paljon käytetyt tiet Turusta Poriin ja Tampereelle. Kangas oli aikanaan usein pelätty paikka pitkän asumattoman taipaleen ja maantierosvojen vuoksi. Kangasta pitkin kulkenut Turun ja Tampereen välinen tie numeroitiin 1930-luvulla valtatieksi 9, myöhemmin uuden tieyhteyden valmistuttua kantatieksi 41.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Virttaankankaan luonnollinen tasaisuus on mahdollistanut huokean lentokoneiden varalaskupaikan rakentamisen. Virttaan varalaskupaikan sotilaallinen merkitys on suuri, sillä mahdollista lentotoimintaa olisi vartioinut läheinen varuskunta.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Huovinrinteen varuskunta rakennettiin 1960-luvulla Säkylänharjun luoteispäähän ja sinne siirrettiin Turusta Porin Prikaati. Siirtoa puolsi varuskunnan kasvanut tilantarve ja harjoitusmaastojen puute. Varuskunnan kaakkoispuolella Säkylänharjun rinteille perustettiin Säkylän ampuma-alue, jota on täydennetty ampumaradoilla ja uusilla harjoittelupaikoilla. Varuskunnan vaikutuksesta alueen hiekanotto on ollut vähäistä ja hiekkakuoppia on vain harjualueen reunoilla.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Vaikka Huovinrinteen ampuma-alueet ovat rajoittaneet hiekkavarantojen hyödyntämistä, Köyliöjärven eteläpäässä Kankaanpään kylän kaakkoispuolelta on otettu hiekkaa, samoin Kiviharjun kohdalta varuskunta-alueen laidalta, Vuorenmaan puoleiselta rinteeltä, Virttaankankaalta Kalevanhaudan läheltä sekä Kankaanrannan ja Porsaanharjun välistä Virttaankankaalta kuudestakin kohtaa. Kaksi ampumarataa on rakennettu hiekkakuoppiin harjoittelualueen keskellä. Pohjaveden laatuun ja määrään vaikuttavat hiekanotto ja käytöstä poistetut hiekkakuopat. Säkylänharjun-Virttaankankaan alueella kunnostusta odottavia hiekkakuoppia on 26 kappaletta. Osassa näistä on haudattuna romua ja roskaa, ja niissä saattaa sijaita öljysäiliöitä.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Säkylänharju-Virttaankankaan alue on yhteinen Köyliön, Säkylän, Loimaan ja Huittisten kunnille, jotka hyödyntävät alueen pohjavesivarantoa vesihuollossaan. Vedenottamoita on Köyliön Yttilänotassa (Köyliö), Porsaanharjulla ja Klopinmontussa (Säkylä), Nuijamaassa, Lohensuolla, Kuukinmaan- ja Riitaniitunojan vedenottamoilla (Huittinen), Hosihaudassa, Kotasuolla, Virttaankankaalla, Taimitarhalla(?) ja Vihervakassa(?) (Oripää, Loimaa).


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Vesijohtoverkoston ulkopuolella olevat taloudet käyttävät omia kaivoja. Erikoisuutena ovat lirikaivot, joissa savikerroksen läpi on työnnetty putki, jota pitkin paineinen pohjavesi purkautuu maan pinnalle.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Turun Seudun Vesi on osakeyhtiö, jonka tehtävänä on toimittaa Turun seudun asukkaille puhdasta käyttövettä. Yhtiö on saanut luvan muodostaa Huittisista pumppaamastaan Kokemäenjoen raakavedestä Virttaankankaalle tekopohjavettä, jota sitten pumpataan putkea pitkin Turun seudulle.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Säkylänharju ja Virttaankangas on laajassa virkistyskäytössä. Varuskunta-alueella on ampumahiihtokeskus, ulkoilureittejä sekä prikaatin koulutus- ja taisteluampumaradat. Ulkoilureiteillä, joita hoitavat varuskunnan väki ja Säkylän Urheilijat, järjestetään mm. vuotuiset Huovinretken latu- ja polkuretket. Ampumaradalla on suojarakennuksena paviljonki. Hiihtostadionilla on järjestetty lukuisia piirin- ja mestaruustason kilpailuja. Käynti hiihtokeskukseen on varuskunta-alueen läpi. Ympäröivien kuntien yhteishankkeena syntynyt Harjureitti on patikointiin ja hiihtämiseen rakennettu reittiverkosto, jonka yhteispituus on 28 km ja josta 14 km on valaistu. Talvisin reittejä kiertää kaksoisladut ja hiihtoluisteluun soveltuvat urat.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Alastarolla Loimaan kaupungissa on Virttaankankaalla Alastaron moottorirata. Sen noin 3 kilometriä pitkää rataa käytetään autokilpailuissa ja sen suoraa kiihdytysajoissa. Sen yhteydessä toimii myös ravintola. Vuonna 2006 perustettu golfkerho Alastaro golf on 78 hehtaarin laajuinen, ja siellä on noin 6 700 metriä pitkä golfkenttä. Kentän yhteydessä on myös ravintola.


title: Säkylänharju ja Virttaankangas

text: Vampulan lentokenttä on yksityinen, vuonna 2001 valmistunut ja vuonna 2006 laajennettu, harrastelijakäyttöön rakennettu 1 016 metrin kiitotie. Kiitotien numero on 28. Kentän käyttäjille on tarjolla konehalli, tupa, sauna ja tekolampi.


title: Otto Aarnisalo

text: Otto Vilho Aarnisalo (sukunimi vuoteen 1906 "Lillqvist" ; 8. heinäkuuta 1864 Viipuri – 18. syyskuuta 1942 Sortavala) oli suomalainen pappi ja Suomen Kirkon Sisälähetysseuran perustaja ja pitkäaikainen johtaja. Aarnisalo tunnetaan suomalaisen diakonian ja sisälähetyksen uranuurtajana.


title: Otto Aarnisalo

text: Aarnisalon vanhemmat olivat rakennusmestari Anders Lillqvist ja Sofia Beata Skrufving. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin lyseosta vuonna 1883, suoritti vuonna 1887 teologisen erotutkinnon ja vihittiin papiksi Porvoossa 1888. Aarnisalo toimi seurakuntapappina ensin Karjalassa, sitten Virroilla. Virtain seurakunnan virallisena apulaisena hän julkaisi ohjelmakirjaset "Diakonia eli Seurakunnallinen vaivaishoito" (1897) ja "Suomen kirkon diakoniakysymys" (1899). Aarnisalo katsoi diakonian kuuluvan osana kirkon ja seurakuntien tehtäväkuvaa. Diakoniassa Aarnisalo asetti vaivais- eli köyhäinhoidon laitossairaanhoitoa tärkeämmäksi. Vuonna 1898 Virtain seurakunta palkkasi diakonissan ja järjesti ensimmäisen diakonian elojuhlan.


title: Otto Aarnisalo

text: Vuosina 1900–1905 Aarnisalo työskenteli Sortavalan Evankelisen Seuran pappina. Hän käynnisti vuonna 1901 miesdiakonien koulutuksen erityisessä seurakuntapalvelijalaitoksessa, johon rakennettiin vanhuksien, mielisairaiden ja vajaamielisten hoitokodit. Paikalliselle seuralle laajentuva toiminta kävi liian kalliiksi, joten vuonna 1905 Aarnisalon aloitteesta perustettiin Suomen Kirkon Sisälähetysseura, jonka kotipaikaksi tuli Sortavala ja toimitusjohtajaksi Aarnisalo. Seura huolehti diakonien ja diakonissojen koulutuksesta, armeliaisuuslaitosten ylläpitämisestä sekä painatti Raamattuja ja muuta hengellistä kirjallisuutta. Liikolan diakonikoulu Sortavalassa toimi vuoteen 1921 saakka.


title: Otto Aarnisalo

text: Aarnisalo ajoi myös diakonisäädösten saamista kirkkolakiin. Asia pantiin vireille vuoden 1908 kirkolliskokouksessa ja Aarnisalo sai kirkkolakikomitean puolelleen. Kuitenkin vuoden 1913 kirkolliskokouksessa Aarnisalon ehdotukset kokivat vastarintaa. Kovin Aarnisalon kritisoija oli hänen vanha opiskelukaverinsa Oulun diakonissakodin johtaja Uno Wegelius. Kirkolliskokous hyväksyi diakoniakysymyksen osalta vain laimean muotoilun; kirkkoherran tuli ”edistää jatkuvan laupeudentoimen ylläpitämistä seurakunnassa ja varsinkin toimia tarvittavien diakonien tai diakonissojen eli mies- tai naispalvelijoiden ottamiseksi seurakunnan palvelukseen”. Vuoden 1918 kirkkolaki kuitenkin tunnusti diakonian osana kirkon virallista toimintaa. Aarnisalon ehdotukset toteutuivat vuoden 1943 kirkkolaissa, jonka mukaan ”jokaisen seurakunnan tulee harjoittaa kristillistä laupeudentointa ja ottaa palvelukseensa siihen tarvittavia henkilöitä”.


title: Otto Aarnisalo

text: Aarnisalo jäi eläkkeelle Suomen Kirkon Sisälähetysseuran toimitusjohtajan tehtävästä vuonna 1931, mutta toimi tehtävässä käytännössä vuoteen 1937. Rovastin arvon hän sai vuonna 1914. Aarnisalo haudattiin Liikolan entisen diakonialaitoksen lähelle.


title: Otto Aarnisalo

text: Aarnisalon puoliso vuodesta 1888 oli Alfhild Ingeborg Maria Heinrichs (1861–1944). Pariskunnalla oli neljä tytärtä.


title: Otto Aarnisalo

text: Aarnisalon poliittiset ja yhteiskunnalliset näkemykset olivat omaperäisiä. Sisällisodan aikana "Suojeluskuntalainen"-lehdessä Aarnisalo kirjoitti voimakkaita vetoomuksia ihmisarvoisen elämän mahdollisuuksien turvaamisesta kaikille ja vihollisten rakastamisesta. Hän joutui ongelmiin sensuuriviranomaisten kanssa, mutta kävi Seinäjoella kenraali Gustaf Mannerheim luona turvaamassa kirjoitusmahdollisuutensa. Syksyllä 1918 Aarnisalo julkaisi kirjan "Suomen vaara : mietteitä nykyhetken varalta" nimimerkillä ”Työmiehen poika”, jossa hän esitti ”kansallissosialistiseksi” kutsumansa ohjelman. Aarnisalon mielestä taloudelliset ristiriidat voitiin ratkaista ainoastaan siirtymällä ”sosialistiselle kannalle” ja vuoden 1920 Aikalaiskirjassa Aarnisalo luonnehti itseään täysiverikseksi sosialistiksi, joka ei kuitenkaan kuulunut sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. Aarnisalon vanha opettaja ja tukija, arkkipiispa Gustaf Johansson vaati häntä irtisanoutumaan sosialismista ja katkaisi välinsä häneen. Sisällissodan jälkeen hän joutui silmätikuksi ja hänen toimintaansa rajoitettiin juuri poliittisista syistä, vaikka poliittista sitoutuneisuutta ei voitukaan todistaa.


title: Oscar Bengts

text: Oscar Valentin Bengts (16. marraskuuta 1885 Närpiö – 9. maaliskuuta 1966 Närpiö) oli suomalainen varhaismodernistinen taiteilija.


title: Oscar Bengts

text: Bengtsin vanhemmat olivat maanviljelijä, kestikievarin pitäjä Erik Anders Bengts ja Anna Kristina Stor-Nix. Vanhemman veljensä Carl Bengtsin tavoin Oscar Bengts oli luonnostaan taiteilija, mutta kun Carl oli Akseli Gallen-Kallelan oppilaana ja avustajana, Oscar toimi merimiehenä ja maanviljelijänä.


title: Oscar Bengts

text: Bengts muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1920, ja opiskeli Charles Baumannin alla Commercial Illustration School of New Yorkissa. Hän palasi Suomeen vuonna 1932 tarkoituksenaan toimia taidemaalarina Helsingissä, ja hänen töitään esitettiin Suomen Taiteilijain Näyttelyissä, sekä Oslossa, Tukholmassa ja Göteborgissa.


title: Oscar Bengts

text: Bengtsin taiteelle olivat ominaista luonnonkuvaus ja rantamaisemat, mutta hän maalasi myös muotokuvia. Hän oli kiinnostunut valon ja eritoten veden heijastumien kuvaamisesta.


title: Antti Hytti

text: Antti Hytti (s. 12. lokakuuta 1952 Virolahti) on suomalainen muusikko, säveltäjä, äänisuunnittelija, äänisuunnittelun opettaja TEAK ja tuottaja.


title: Antti Hytti

text:
Kotkan musiikkiopisto 1969. Sibelius-Akatemia 1970 -74 kontrabasso, opettajina Oiva Nummelin ja Olli
Kosonen sekä Matti Kuoppamäki.
Tapani Tammisen yksityisoppilaana rytmimusiikin alalla vuosina 1971 -75 ja
Edward Vesalan oppilaana ja yhtyejäsenenä 1975-.


title: Antti Hytti

text: Piirpauke alkuperäinen kokoonpano1974 -76


title: Antti Hytti

text: Manifest 1975 -76


title: Antti Hytti

text: Punainen Lanka -eri kokoonpanoja


title: Antti Hytti

text: Edward Vesalan produktioissa basistina 1974 -76.


title: Antti Hytti

text: Koiton Laulu -ensemble 1975 -80 Eri kokoonpanoja


title: Antti Hytti

text: Juhani AaltonenTrio


title: Antti Hytti

text: Tomasz Stanko Edward Vesala Quartet 1976 -78


title: Antti Hytti

text: Don Cerry Trio 1977


title: Antti Hytti

text: Hytti Lievonen Oktetti 1982.


title: Antti Hytti

text:
Goethe Instituutin kiertue 1980 -Aleksander von Slippenbach, Paul
Lovens.


title: Antti Hytti

text: Jone Takamäki Trio 1980 -82.


title: Antti Hytti

text:
Hectorin Linnut Linnut -levyn kiertueorkesteri 1980
ANA kvartetti 1981 -82.


title: Antti Hytti

text: Otto Donner Sextet.


title: Antti Hytti

text: Roommushklahn 1983 -85.


title: Antti Hytti

text: IMU -ensemble 1984


title: Antti Hytti

text: Edward Vesala Sound&Fury 1984 -85.


title: Antti Hytti

text: Suhkan Uhka 1994 -95.


title: Antti Hytti

text: Otna Eahket 1997-.


title: Antti Hytti

text: Suhkan Uhka 1999-.


title: Antti Hytti

text: Loco motife 2003- -Jazz Emma 2006


title: Antti Hytti

text: Hattula Hippies.


title: Antti Hytti

text: Ugrian Unity.


title: Antti Hytti

text: Vesa ja Tytöt


title: Antti Hytti

text: Nummiranta & Takahahmot


title: Antti Hytti

text:
Antti Peippo: (Ihmemies, Kolme Salaisuutta, Ateneumin Joululehti, Hotel
Belvedere-A.H.n aihe, Sijainen).


title: Antti Hytti

text:
Partanen & Rautoma:( Ramses ja Unet-Jussi patsas, Pepi Egyptiläinen
-sarja -yhdessä Hasse Wallin Kanssa, Pessi ja Illusia -musiikin sähköinen
käsittely, Foustatin lapsia -sarja, Kukunor).


title: Antti Hytti

text:
Jaakko Pyhälä:(4 miljardia silmänräpäystä, Jon -myös osatuottajana,
Ursula).


title: Antti Hytti

text: Matti Ijäs: (Viimeinen keikka, Painija, Kastematojen aika, Katsastus).


title: Antti Hytti

text:
Pekka Parikka: (Pohjanmaa, Talvisota -sähköiset äänitehosteet, Tie Naisen
Sydämeen).


title: Antti Hytti

text: Timo Linnasalo: (Aurinkotuuli).


title: Antti Hytti

text: Tini Sauvo /Liisa Helminen:( Minulla on tiikeri), -Tuotannon yhteinen Jussipatsas.


title: Antti Hytti

text:
Olli Soinio:(Kuutamosonaatti, Kadunlakaisijat, Rölli-yhdessä Jarmo
Savolaisen kanssa).


title: Antti Hytti

text: Camilla Mickwitz: Lasten animaatioita.


title: Antti Hytti

text: Rita Poulsen/ Raimio Uunila: (Pre Kalevala -yhdessä Jone Takamäen kanssa).


title: Antti Hytti

text: Liisa Helminen: (Urpo ja Turpo osat 6-13 yhdessä Jone Takamäen kanssa).


title: Antti Hytti

text: Milla Moilanen: (Signals, Wanted yhdessä Jone Takamäen kanssa, Passage)


title: Antti Hytti

text: Marko Pohjosmäki: (Teknologia kostaa -kokonaisääni).


title: Antti Hytti

text: Marikki Hakola: (Triad -internet teos eri versioineen- Otna Eahket yhtye).


title: Antti Hytti

text:
Antti Hytti: (Jäänkävijät -käsikirjoitus (ryhmä), ohjaus, äänisuunnittelu,
musiikki).


title: Antti Hytti

text: Hannu Oksanen: (Suuri Virta).


title: Antti Hytti

text:
Jari Haanperä: (Shakkikone, Sielun etsijä -useita eri tehtäviä äänessä).
Lilla teatern, Pete Q , Y.T., Suomen Teatterikoulun Tikapuuteatteri,
Helsingin- Kuopion - Lahden -Oulun kaupunginteatterit , Tampereen Työväen
Teatteri -ja moniin pienrymiin tetyjä tuotantoja.


title: Antti Hytti

text:
TEAK vakinaisena äänisuunnittelun opettajana vuosina 1989-90.
Vastaavana äänisuunnittelun lehtorina Teatterikorkeakoulun valo- ja
äänisuunnittelulaitoksella 1990 -96.
Freelance opettajana (äänisuunnittelu/musiikki) eri oppilaitoksissa
1996-.
Mukana järjestämässä musiikkleirejä opiskelijoille.


title: Antti Hytti

text:
Studion rakentajana, äänittäjänä, studiomuusikkona.
Sähköisten elokuvatehosteiden kehittelijänä Paul Jyrälän ääniryhmässä.
Synkronitehoste artistina eri elokuvissa
Perustajaosakkaana ja äänittäjänä Magnusborgin Studiot Porvoo 1990- .
Tanssimuusikkona eri yhtyeissä opiskeluaikoina.
TV -ja radio töitä 1971-.
Radion teatteriosaston musiikkipäällikkö 1974 (Esa Helasvuon sijaisuus).
Lukuisten produktioiden ideointiryhmissä.
Sivurooleja elokuvissa.
Kokonaisäänen suunnittelijana Sindbad- animaatioprojektissa, Los Angeles.
Luottamustehtäviä eri organisaatioissa mm. Suomen muusikkojen liitossa.
Tuottajana Musica Futura ry.


title: Carl Johan Stiernstedt

text: Carl Johan Stiernstedt ['šäːrnstet] (1686–1753) oli suomalainen sotilas ja virkamies. Hän osallistui Suureen Pohjan sotaan, jäi 1709 vangiksi ja vapautui vasta rauhanteon jälkeen. Hän sai 1741 nimityksen Savonlinnan ja Kymenkartanon läänin maaherraksi. Hän osallistui hattujen sotaan ja karkotti Kerimäellä talonpoikaisjoukon avulla maaliskuussa 1742 venäläisen kenraali Vilim Fermorin. Hänet nimitettiin 1746 valtaneuvokseksi.


title: Carl Johan Stiernstedt

text: Stiernstedt oli vapaaherra. Hänen isänsä oli Turun läänin maaherra Johan Stiernstedt (k. 1722).


title: Magnus Stiernstråle

text: Magnus Stiernstråle (noin 1660 – 18. joulukuuta 1734) oli ruotsalainen sotilas, joka suuressa Pohjan sodassa sai Iivananlinnassa päällikkyyden mutta joutui poistumaan sieltä 1704 ja jättämään sen venäläisille. Hän osallistui 1708 Georg Lybeckerin huono-onniseen sotaretkeen Inkerinmaalle. Venäläisten piirittäessä Viipuria vuonna 1710 Stiernstråle nimitettiin Viipurin kaksinnuspäällikkönä Viipurin linnanpäälliköksi. 13 viikon piirityksen jälkeen hän teki antautumissopimuksen, jonka mukaan hänen ja väen piti päästä vapaasti poistumaan, mutta heidät vietiin vangiksi Venäjälle. Hän palasi vasta vuonna 1721. Vuodesta 1724 hän oli Savon rykmentin päällikkö.


title: Torsten Stjernschantz

text: Torsten Stjernschantz (21. tammikuuta 1882 Helsinki – 27. heinäkuuta 1953) oli suomalainen Ateneumin taidekokoelmien intendentti vuosina 1919–1952 ja Sinebrychoffin taidekokoelmien intendentti vuosina 1924–1952.


title: Torsten Stjernschantz

text: Stjernschantzin vanhemmat olivat liikennejohtaja Johan Wilhelm Stjernschantz ja tämän toinen puoliso Alma Charlotta Sirén. Hän pääsi ylioppilaaksi vuonna 1900 (Nya svenska samskolan i Helsingfors) ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1906 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1916.


title: Torsten Stjernschantz

text:
Stjernschantz oli Helsingin yliopiston kirjaston ylimääräisenä amanuenssina 1903–1916, Taideyhdistyksen ja
Taideteollisen yhdistyksen koulun taidehistorian opettajana 1910–1916 sekä venäläisen antiikin ja taiteen maahantuontia, kauppaa ja restaurointia harjoittaneen Antica Oy:n johtajana 1916–1919, Hän toimi Ateneumin taidekokoelmien intendenttinä vuodesta 1919 alkaen ja Sinebrychoffin kokoelmien intendenttinä vuodesta 1921. oli Taiteilijaseuran sihteerinä 1910-1913, Taideyhdistyksen johtokunnan jäsenenä 1911–1913 ja 1919–1922 sekä Antellin valtuuskunnan sihteerinä vuodesta 1924. Hän oli myös useiden taidenäyttelyiden komissaarina Helsingissä ja ulkomailla.


title: Torsten Stjernschantz

text: Stjernschantz oli naimisissa 1910–1914 Elsa Anna Rosina Zilliacuksen kanssa (liitto päättyi avioeroon) ja vuodesta 1915 virolaisen Irma Helena Graebnerin kanssa. Hänen sisarensa oli taidemaalari Beda Stjernschantz.


title: Karl Stockmann

text: Karl Eugen Kristian Stockmann (7. tammikuuta 1865 Helsinki – 28. toukokuuta 1938 Bad Reichenhall, Saksa) oli suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos, joka toimi Stockmannin tavaratalon toimitusjohtajana 1902–1925 ja nosti sen mannermaiselle tasolle.


title: Karl Stockmann

text: Karl Stockmann oli vanhin tavaratalon perustaneen kauppaneuvos G. F. Stockmannin aikuisiksi eläneistä pojista. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingfors lyceumista vuonna 1883, suortti asevelvollisuuden ja vietti kolme vuotta kauppaliikkeiden harjoittelijana Saksassa ja Englannissa. Perheyrityksen palvelukseen hän tuli 1887 prokuristiksi. Vähitellen valta yrityksessä siirtyi vanhalta ja sairaalta isältä Karlille ja hänen veljelleen Franzille. Vuonna 1902 Stockmann muutettiin osakeyhtiöksi ja Karlista tuli sen toimitusjohtaja, vaikka isä omistikin enemmistön osakekannasta kuolemaansa asti. Ensimmäisen vuosikymmenensä aikana Karl Stockmann laajensi Helsingin Senaatintorin varrella sijainneen tavaratalon tiloja niin, että myyntipinta-ala kasvoi yli kaksinkertaiseksi. Vuonna 1911 hän osti Julius Tallbergilta Aleksanterinkadun päästä tontin uudelle tavaratalolle, jonka suunnittelukilpailun voitti Sigurd Frosterus vuonna 1916. Uusi rakennus valmistui kuitenkin vasta 1930. Sitä odotellessa yhtiön tuotevalikoimaa laajennettiin ostamalla useita kilpailevia yrityksiä. Samalla Stockmannin osakaskunta laajeni Stockmannin perheen ulkopuolelle. Karl Stockmann luopui toimitusjohtajan tehtävästä 1925, mutta toimi sen jälkeen yhtiön hallituksen puheenjohtajana kuolemaansa asti. Hänen seuraajakseen toimitusjohtajana tuli Arthur Söderholm.


title: Karl Stockmann

text: Karl Stockmann vaikutti myös muissa yrityksissä. Hän kuului vuodesta 1904 Tampellan hallitukseen ja toimi sen puheenjohtajana 1927–1932. Hän oli myös vuodesta 1897 Suomen Yhdyspankin pankkivaliokunnan ja fuusion jälkeen 1919 perustetun Pohjoismaisen Yhdyspankin hallintoneuvoston jäsen. Kauppaneuvoksen arvo Stockmannille myönnettiin vuonna 1920. Lisäksi hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon 1897–1906 ja 1916–1918, ja edusti Helsinkiä valtiopäivien porvarissäädyssä 1904–1905.


title: Karl Stockmann

text: Karl Stockmannin puoliso oli vuodesta 1890 Ester Grönqvist, liikemies Fredrik Wilhelm Grönqvistin tytär. Hän asui appensa rakennuttamassa Grönqvistin talossa Helsingin keskustassa. Perheen pojista Sten Stockmann kohosi myöhemmin Stockmann Oy:n hallituksen puheenjohtajaksi. Karl Stockmann kuoli isänsä tavoin vieraillessaan terveyskylpylässä Saksassa.


title: Tore Strindberg

text: Tore Strindberg (19. helmikuuta 1882 Tukholma, Ruotsi – 6. helmikuuta 1968) oli ruotsalainen kuvanveistäjä. Hän teki siroja pronssipatsaita, suihkukaivoja Göteborgiin ja Gävleen, Salomon Andréen retkikunnan jäsenten muistomerkin Tukholman pohjoiselle hautausmaalle sekä mitaleja ja rintakuvia.


title: Strindberg

text: Strindberg on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Nils Svantenpoika Sture

text: Nils Svantenpoika Sture (1543–1567) oli ruotsalainen ylimys. Hän oli 1561 tekemässä Eerik XIV:n puolesta avioliittotarjousta Englannin Elisabetille. Hän epäonnistui Tanskan sodassa, ja hänet tuomittiin kuolemaan, mutta joutui kuitenkin kärsimään vain julkisen häväistyksen. Sen jälkeen hän pääsi kuninkaan suosioon, mutta vangittiin pian ja tuomittiin kuolemaan. Tuomion toteutti kuningas Erik itse (Sture-murhat).


title: Mäntyneulasmittari

text: Mäntyneulasmittari ("Thera firmata") on yleinen loppukesän ja alkusyksyn yöperhoslaji.


title: Mäntyneulasmittari

text: Keskikokoinen, hentorakenteinen mittari. Etusiipien pohjaväri vaihtelee harmahtavasta violetinruskeaan. Tyvipoikkiviiru sekä sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat ruskeat, aaltoviiru vaaleanharmaa. Etusiiven tyviosa tyvipoikkiviiruun saakka on lämpimän punaruskea, samoin siiven keskiosa poikkiviirujen välistä. Sisempi poikkiviiru tekee siiven keskellä terävän mutkan ja suuntautuu siiven etuosassa jyrkästi kohti siiven tyveä. Siiven kärjessä ei ole keskiosaan suuntautuvaa tummaa juovaa tai sellainen erottuu vain heikkona. Takasiivet ovat harmahtavan valkoiset. Koiraan tuntosarvet Siipiväli 26–31 mm.


title: Mäntyneulasmittari

text: Lajia voi olla hankalaa erottaa havuneulasmittarista ("Thera obeliscata").


title: Mäntyneulasmittari

text: Mäntyneulasmittaria tavataan lähes koko Euroopassa ja idässä Kaukasukselle. Suomessa havaintoja on pääasiassa länsirannikolta sekä Etelä-, Keski- ja Itä-Suomen alueilta. Harvakseltaan pohjoisempaakin aina Sallasta saakka. Lento alkaa elokuun keskivaiheilla ja jatkuu syyskuun loppupuolelle.


title: Mäntyneulasmittari

text: Täysin mäntyyn sidoksissa olevana lajina mäntyneulasmittarin elinympäristöä ovat kangas- ja sekametsät sekä rämeet ja niiden laidat. Perhoset lentävät öisin, tulevat valolle ja jonkin verran myös syötille. Toukat koteloituvat ravintokasville neulasten väliin. Talvehtiva elämänvaihe on ehkä joskus muna, yleensä vastakuoriutunut toukka.


title: Mäntyneulasmittari

text: Toukan ainoa ravintokasvi on mänty ("Pinus sylvestris").


title: Sturenkronikat

text: Sturenkronikat ("Sturekrönikan") on kaksi ruotsalaista riimikronikkaa. Ne alkavat Kaarlenkronikan päättymisestä. Vuodet 1452–1496 käsittävä kronikka kertoo muun muassa 1495 syttyneestä sodasta (Viipurin pamaus) ja kääntää syyllisyyden Sten Sture vanhempaan.


title: Nokimittari

text: Nokimittari ("Odezia atrata") on syvän musta keskikesän mittariperhonen. Se lentää pääasiassa päivisin.


title: Nokimittari

text: Varsin helposti tunnistettava perhonen, jota ei voi sekoittaa muihin lajeihin. Eläin on rakenteeltaan hento ja kapeasiipinen. Sekä etu- että takasiivet ovat täysin kuviottomat ja syvän hiilenmustat. Ainoastaan etusiiven kärkiosan kirkkaanvalkoiset siipiripset tuottavat selvän konrastin mustaan olemukseen. Siipiväli 22–26 mm.


title: Nokimittari

text: Levinneisyysalue kattaa lähes koko Euroopan ja ulottuu idässä Venäjän kaukoitään. Suomessa nokimittaria tavataan Etelä-Lappiin saakka. Perhoset aloittavat lentonsa kesäkuun keskivaiheilla ja se jatkuu heinäkuun loppupuolelle.


title: Nokimittari

text: Nokimittari viihtyy erityisesti kosteilla niityillä, rannoilla ja puutarhoissa. Perhoset ovat elinpaikallaan usein runsaslukuisia ja lentelevät päivällä, ilmeisesti etenkin aamupäivisin, matalalla kasvillisuuden seassa. Satunnaisesti niitä saattaa yöllä tulla valollekin. Perhoset eivät luultavasti käy kukilla, eivätkä myöskään kiinnostu syöteistä. Muna talvehtii.


title: Nokimittari

text: Toukka syö sarjakukkaiskasveja (Apiaceae), etenkin koiranputkea ("Anthriscus sylvestris"). Etelämpänä Euroopassa toukka syö pääasiassa sianputken ("Conopodium majus") kukintoja.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Mighty Morphin Power Rangersissa teemoina zordeissa käytettiin esihistoriallisia, myyttisiä ja nykyaikaisia eläimiä. Zordien kuvamateriaali otettiin "Super Sentai" -sarjoista "Kyōryū Sentai Zyuranger", "Gosei Sentai Dairanger" ja "Ninja Sentai Kakuranger". Zordit oli valmistanut viisas Ninjor, jolta olivat myös peräisin rangereiden voimakolikot ja Alien Rangereiden Battleborgit.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dinozordit olivat Power Rangersin historian ensimmäiset zordit. Ne pohjautuivat esihistoriallisiin eläimiin. Kutsuakseen zordejaan rangerit yleensä huusivat komennon ""We Need Dinozord Power, Now!"". Dinozordeja käytettiin taistelussa Rita Repulsan kasvattamia hirviöitä vastaan ensimmäisellä tuotantokaudella. Toisella tuotantokaudella ne päivitettiin Thunderzordeiksi eikä niitä enää käytetty taisteluissa. Niitä kuitenkin tarvittiin vielä Thunderzordeja kutsuttaessa, sillä Dinozordien ilmestyttyä ne muuttuivat vastaaviksi Thunderzordeiksi. Dinozordit tuhoutuivat kolmannen tuotantokauden alussa Thunderzordien mukana.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dinozordeja olivat:


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Myös Power Rangers Dino Thunderissa zordeja kutsuttiin välillä Dinozordeiksi, vaikka ne olivat virallisesti Biozordeja.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Megazord syntyi viiden Dinozordin yhdistyessä. Sitä käytettiin ensimmäisellä tuotantokaudella taisteluissa yleisimmin suurennettuja vihollisia vastaan.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dinozordit muodostivat lähes aina ennen varsinaista Megazordia sen tankkimuodon. Tyrannosaurus toimi tankkimuodossa perustana ja Sapelihammastiikeri ja Triceratops olivat sen vasen ja oikea telaketju. Mastodontti kiinnittyi Tyrannosauruksen selkään ja muodosti kaksi eteenpäin osoittavaa tykkiä ja sen päästä muodostui Tyrannosauruksen eteen suoja. Myös Lentolisko kiinnittyi Tyrannosauruksen taakse. Tankkimuoto pystyi ampumaan joukon energiasäteitä zordien silmistä ja Mastodontin kahdesta tykistä. Tätä muotoa käytettiin taisteluissa vain harvoin, etenkin vihreän rangerin ja Dragonzordin liittymisen jälkeen.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Megazordin tankkimuotoa seurasi lähes aina taistelumuoto. Taistelumuodossa Tyrannosaurus muodosti Megazordin ylävartalon ja pään, Mastodontti sen kädet ja selän, Triceratops vasemman ja Sapelihammastiikeri oikean jalan ja Lentoliskosta muodostui Megazordin rintapanssari. Taistelumuoto oli kaksijalkainen ja hyvin ihmismäinen. Rangerit ohjasivat Megazordia istumalla sen päässä sijainneessa ohjaamossa.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Megazord taisteli tavallisimmin nyrkeillään ja jaloillaan. Rangerit pystyivät myös kutsumaan apuun voimamiekan, joka putosi taivaalta joko maahan tai suoraan Megazordin käteen. Megazord pystyi viimeistelemään miekallaan suurimman osan vihollisista. Miekka toimi tarvittaessa myös Megazordin voimanlähteenä. Megazord pystyi myös ampumaan lasersäteitä päästään ja käyttämään Mastodontin päätä kilpenä.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dragonzord kuului vihreälle rangerille Tommy Oliverille. Se oli piilotettu Angel Groven sataman syvyyksiin ja oli sidoksissa lohikäärmekolikkoon. Vihreä ranger sai Dragonzordin samalla kun Rita antoi hänelle lohikäärmekolikon. Dragonzordin sai esiin viemällä lohikäärmetikarin kypärän huulia jäljittelevän muodon kohdalle. Tikarin avulla pystyi myös kontrolloimaan Dragonzordin hyökkäyksiä. Yleensä vihreä ranger pysyi poissa sen ohjaamosta ja ohjasi sitä etäältä juuri tikarinsa avulla. Kun vihreä ranger kuitenkin välillä oli ohjaamossa, tuntui hänellä silloin olleen Dragonzordista suurempi hallinta.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dragonzord oli taisteluissa melko monipuolinen. Sen päähyökkäyksiin kuului sen sormenpäistään ampumat ohjukset sekä sen suuri porapäinen häntä, jolla se pystyi sekä lyömään että poraamaan. Sen rinnassa olleet valot syttyivät aina ennen päähyökkäystä. Vahvuudestaan huolimatta Dragonzord harvoin aloitti tai päätti taistelua. Yleensä se osallistui taisteluun muiden zordien oltua vaarassa tai auttaakseen Megazordia tai yksittäisiä zordeja esimerkiksi muodostamalla toisia kokoonpanoja. Kokonsa puolesta Dragonzord oli pidempi kuin Tyrannosaurus ja suunnilleen samankokoinen kuin Megazord. Dragonzord toimi hyvin myös veden alla.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dragonzord oli ainoa ilman päivitystä jäänyt zord, kun rangerit päivittivät toisen tuotantokauden alussa Dinozordinsa Thunderzordeiksi johtuen vihreän rangerin heikoista voimista. Vihreä ranger kuitenkin kutsui sen välillä auttamaan Thunder Megazordia, kuten Primator ja Turbanshell hirviöitä vastaan.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Se näyttäytyi viimeisen kerran toisen tuotantokauden jaksossa "Return of the Green Ranger, Part 3", kun Tommyn klooni käytti lohikäärmetikaria tuhotakseen Angel Groven. Taian murruttua Dragonzord palasi mereen, missä sen uskotaan yhä olevan Power Rangers universumissa.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Kolmannella tuotantokaudella Ninja ja Shogun Ultrazordit sisälsivät Dragonzordin rintapanssarin Titanuksen etuosassa.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dragonzordin taistelumuoto syntyi, kun Dragonzord yhdistyi Mastodontin, Triceratopsin ja Sapelihammastiikerin kanssa. Tämä muodostelma oli vaihtoehtoinen Megazord, kun Dragozord korvasi Tyrannosauruksen vartalona/päänä ja Lentoliskon rintapanssarina. Dragonzordin häntä suoristui ja yhdistyi Dragonzordin rintapanssarin kanssa muodostaen voimasauvan. Syntyneen zordin ohjaamo näytti täysin samalta kun Megazordissa. Voimasauva toimi sen pääaseena ja sauvan päässä ollut pora oli myös mahdollista saada pyörimään. Pora toimi usein viimeistelyliikkeenä sen tehdessä reiän hirviön keskelle. Dragonzordin taistelumuoto pystyi myös ampumaan säteen päänsä harjalta.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dragonzordin taistelumuoto oli pidempi ja vahvempi kuin Megazord, mutta sitä hitaampi. Dragonzordin taistelumuoto vahingoittui tai se voitettiin taisteluissa vain harvoin. Ainoat kerrat, kun se lyötiin olivat Spitfloweria vastaan ja ensimmäisellä kerralla sen kohdattua Cyclopsiksen.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Jason yleensä otti Megazordista tutun paikkansa myös Dragonzonzordin taistelumuodon ohjaamossa ja jätti Tyrannosauruksensa kauko-ohjaukselle mikäli se jatkoi mukana taistelussa. Kimberlyn Lentolisko yleensä poistui paikalta. Dragonzordin taistelumuoto oli myös ainoa muodostelma ensimmäisellä tuotantokaudella, missä joku muu kuin Jason toimi välillä pilottina. Zack toimi välillä pääpilottina Trinin ottaessa Zackin tavallisen paikan vasemmalla Billyn pysyessä normaalilla paikallaan oikealla. Tommy ei koskaan ohjannut Dragonzordin taistelumuotoa.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Dragonzord pystyi myös yhdistymään Megazordin kanssa ja muodostamaan Mega Dragonzordin. Tämä muoto syntyi, kun Megazord hyppäsi ilmaan ja asettui keskeltä avautuneen Dragonzordin alle. Dragonzord toimi tässä kokoonpanossa tavallaan Megazordin viittana tai suojuksena ja Dragonzordin sormenpäiden ohjukset olivat Megazordin hartioilla. Vaikka tässä muodossa oli kuusi zordia yhdessä, nähtiin ohjaamossa yleensä vain viisi alkuperäistä rangeria. Poikkeus oli jaksossa "Island of Illusion Part II", jossa myös vihreä ranger seisoi punaisen rangerin tuolin takana.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Mega Dragonzord oli erittäin vahva ja fyysisesti jopa Dragonzordin taistelumuotoakin voimakkaampi, mutta sitä paljon hitaampi. Sen rakenteesta johtuen sen painopiste sijaitsi ylhäällä. Siitä ei ollut haittaa, koska Mega Dragonzordia käytettiin vain hirviöiden viimeistelyyn.


title: Mighty Morphin Power Rangersin zordit

text: Mega Dragonzordin päähyökkäyksenä toimi sen rintapanssarin eteen kasautuva energiapallo, jonka se sitten työnsi käsillään vihollistaan päin tuhoten sen.