title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Uusin kulttuurillisen pelitutkimuksen suuntaus, ludologia, on syntynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana. Ludologia on narratologian eli kerronnan tutkimisen rinnalle kehitetty malli, jonka mukaan pelitutkimuksessa tulisi keskittyä ennen kaikkea sääntöihin, käyttöliittymiin ja pelaamisen vuorovaikutteisiin toimintoihin perustuvina järjestelminä. Ludologian ei ole kuitenkaan tarkoitus korvata narratologisia näkemyksiä, vaan täydentää niitä. Ludologit haluavat ymmärtää mikä on narratiivin ja videopelien suhde - mitkä ovat niiden yhteiset ja erilaiset piirteet. Ludologisen näkemyksen mukaan videopelit eivät perustu vain representaatioon vaan vaihtoehtoiseen semioottiseen rakenteeseen joka tunnetaan simulaationa. Vaikka simulaatiolla ja narratiivilla onkin yhteisiä piirteitä, niiden toimintaperiaatteet ovat pohjimmiltaan erilaiset. Simulaatio tarjoaa erilaisen ympäristön ilmaisemaan sitä, miten näemme maailman. Tällainen simulaatio poikkeaa ludologien mukaan narratiivista ja draamasta sillä tavoin, että sen perusolettamus on “muutos on mahdollista”.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pelaajien tutkimus liittyy ennen kaikkea vahvasti sosiaalitieteisiin. Pelaajatutkimuksessa tutkitaan esim. pelaamisen sosiaalisuutta ja laajemmassa mittakaavassa mm. pelien suosiota ja merkitystä yhteiskunnassa ryhmien sekä yksilöiden tasolla. Yksilötasolla mukaan tulee myös psykologinen näkökulma, joka hakee vastauksia esim. kysymykseen miksi ihmiset pelaavat niin kuin pelaavat, joka taas on osa inhimillisten motivaatioiden tutkimusta.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Roolipelitutkimus on yksi pelitutkimuksen erityisaloista. Sen tutkimuksessa ovat korostuneet yhtäläisyydet ja erot suhteessa tietokone- ja videopelien valtavirtaan. Roolipelitutkimuksessa on tärkeää erottaa roolipeli ja roolipelaaminen toisistaan. Ensimmäinen on sääntöjen ja pelivälineiden muodostama kokonaisuus ja jälkimmäinen toimintaa. Roolipelaaminen on ennen kaikkea asenne ja suhtaumistapa, jossa yritetään samaistua hahmoon ja eläytyä pelimaailmaan. Roolipelaaminen on erityistyyppistä pelaamista: selkeiden voittamiseen vaadittujen ehtojen puuttuminen ja syvällä pelissä oleva ja vaikutusvaltainen tuomari tekevät siitä hyvin erilaisen verrattuna muihin peleihin.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Roolipelitutkimukselle luontaista on monitieteisyys. Tutkimusta määrittää ennen kaikkea tutkimuksen kohde, eikä jaettu teoreettinen viitekehys tai metodologia. Tutkimuskohteita voivat olla esim. roolipelien systeemiset rakenteet, pelaamiskulttuurit tai vaikkapa eloroolipelit informaatiorakenteena. Tyypillisissä roolipelitutkimuksissa käytetään pragmaattista lähestymistapaa, jossa yhdistellään teorioita, malleja ja metodeja, jotta ilmiötä voidaan tarkastella eri näkökulmista ja erilaisissa konteksteissa. Digitaalisten roolipelien tutkimus on kansainvälisesti yhtenäisempää verrattuna perinteisten elo- tai pöytäroolipelien tutkimukseen. Tämä johtuu siitä, että digitaaliset roolipelit tarjoavat standardisoidumpia kokemuksia yli kulttuurirajojen kun taas perinteiset roolipelit vaativat eri tavalla valmistautumista, luovaa panosta ja sisältävät roolinottoa.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Roolipelitutkimuksen julkaisemiseen on keskittynyt kaksi aikakauskirjaa: Journal of Interactive Drama ja International Journal of Roleplaying. Myös ns. Knutekirjoissa on nykyään vertaisarvioitua ja tätä kautta tieteellisesti pätevää sisältöä.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Roolipelitutkimuksen kaksi keskeisintä haastetta ovat kohteen häviävyys ja subjektiivisuus. Käytännössä nämä ongelmat tarkoittavat sitä, että osallistuja on aina lisäksi osaluoja ja pelit pelataan ainoastaan kerran, jonka jälkeen se häviää eli lakkaa olemasta. Roolipelitutkimus pohjautuu usein empiriaan vaikka sitä ei tekstissä erikseen mainittaisikaan, sillä suuri osa tutkimuksesta tehdään vuorovaikutuksessa kentän - tai vähintäänkin tutkijan oman pelaajaryhmän - kanssa. Tästä seuraa myös se, että pelit saatetaan suunnitella erikseen toimimaan tutkimusprojekteina pelattavuuden ohella. Vuorovaikutus näkyy silläkin tavoin, että pelioppaissa nykyään viitataan teoriaan.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Pohjoismaisessa roolipelitutkimuksessa tutkijan taustana on yleensä oma kiinnostus roolipeleihin ja hän tekee tutkimustyötään käyttämällä oman alansa teoreettisia viitekehyksiä. Tämä vaikeuttaa tutkijoiden keskinäistä keskustelua, koska tutkijat saattavat olla eri tieteenaloilta ja muiden kuin oman tieteenalan tuntemusta ei ole. Aiempaa tuntemusta roolipelitutkimuksesta tutkijalla ei välttämättä ole mikä aiheuttaa sen, että pohjoismainen roolipelitutkimus ei muodosta yhtenäistä traditiota.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Suuri osa oppimispelitutkimuksesta liittyy nykyään siihen kuinka pelit saataisiin yhdistettyä opetussuunnitelmaan luontevalla tavalla, koska kuitenkin niiden hyödyt ja ongelmat tunnetaan jo aika hyvin. Toisena peruskysymyksenä voidaan pitää sitä, miten oppimispelit palvelisivat parhaalla mahdollisella tavalla oppimista kuitenkaan menettämättä pelillilisä ominaisuuksiaan. Nousevana tutkimussuuntana voidaan mainita hybridipelit, joiden avulla oppimispelit pyritään saamaan osaksi perusopetusta. Pervasiivinen pelaaminen ja sen oppimissovellukset liittyvät myös vahvasti tähän uuteen tutkimussuuntaukseen. Yksi opetuspelitutkimuksen motivaation ja nousevan suosion lähteistä on “digitaalisten natiivien sukupolvi”, joiden digitaaliset taidot ovat hyvin erilaiset edellisiin sukupolviin verrattuna. Opetuspelejä voidaan tutkia myös flow-kokemuksen näkökulmasta, jolloin tärkeimmät huomioon otettavat asiat ovat haasteen mukauttaminen pelaajan taitotasoon, selkeät tavoitteet, yksiselitteinen palaute, kontrollin tunne, pelattavuus ja kehystarina.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Osa tutkijoista on suunnannut mielenkiintonsa “pelioppimiseen” varsinaisten opetuspelien sijaan. Kaikkien pelien keskiössä on kuitenkin jonkinlainen pelillinen haaste, jonka ratkaisu vaatii pelaajalta tiettyjä tietoja tai taitoja. Sitä kautta kaikki pelit - mukaan lukien viihdepelit - opettavat jotakin. Tutkijat ovat myös keskittyneet siihen, kuinka viihdepeleissäkin uppoutuminen pelikokemukseen on vain ajoittaista ja useimmiten sitä seuraa jonkinlainen toiminnan uudelleen arviointi, suunnittelu ja yrittäminen. Edellä mainitut ovat aktiivisen tiedonrakentamisen periaatteita.


title: Pelitutkimuksen osa-alueet

text: Mobiilipelitutkimus keskittyy mobiilipelien erityispiirteisiin. Matkapuhelimella on pelialustana omat rajoituksensa ja mahdollisuutensa. Rajoituksina voidaan pitää suhteellisen heikkoja kontrolleja ja audiovisuaalisia ominaisuuksia, vahvuutena taas puolestaan verkottuneisuutta käyttökontekstia ja sosiaalisuutta. Mobiilipelitutkimuksen ja mobiilipeliteollisuuden näkemykset mobiilipelaamisesta poikkeavat toisistaan kohtuullisen paljon. Pelitalot tuottavat mobiilinakin lähinnä tavanomaisia pelejä, kun taas tutkimuksessa korostuu mobiilipelaamisen erityispiirteet. Tämän vuoksi mobiilipelitutkimukselle on yleistä, että luodaan jokin peliprototyyppi jolla testataan esim. vaikka paikkatietoon perustuvaa pelaamista tai pelejä jotka hyödyntävät laitteen eri sensoreita tai kameraa. Mobiilipelitutkimus tutkii alan nopeaa kehitystä ja alustan tulevaisuutta.


title: Omertan liitto

text: Omertan liitto on Ilkka Remeksen kirjoittama jännitysromaani vuodelta 2013. Sen on julkaissut WSOY.


title: Omertan liitto

text: Sijoitusasijantuntija Tuomo Saari hankkii EU:n päästökauppaoikeuksia, mutta vastoin hänen tietojaan niiden hinta alkaa laskea ja Tuomo uhkaa tehdää miljoonien tappiot. Samaan aikaan EU:n johto suunnittelee italialaisen pankin pelastamista mafian rahoilla. Suomalainen EU:n ilmastopolitiikkaa tutkinut biologi murhataan ja myös Tuomo ja hänen vaimonsa joutuvat vaaraan.


title: Hevossaari

text: Hevossaari on yleinen suomenkielinen paikannimi:


title: Keihärinkoski

text: Keihärinkoski on Keski-Suomen Viitasaarella sijaitseva koski. Se on tunnettu urheilukalastuskoski. Keihärinkoski sijaitsee Kivijärven reitillä, sen ensimmäisenä koskena Keiteleestä ylöspäin. Koskella sallitaan ainoastaan perinteinen perhokalastus. Koskelta on edelleen mahdollista saada kookkaita, luonnonkudusta peräisin olevia järvitaimenia.


title: Keihärinkoski

text:
Kosken pituus on 400 m ja leveys keskimäärin 50-55 metriä. Putouskorkeus on 1,05 m. Kosken keskivirtaama on 22 m3/s, ylivirtaama 37 m3/s ja alivirtaama 12 m3/s.
Veden pinnan lasku ja vesien virtaussuunnan muuttuminen aiheuttivat noin 6 300 - 5 800 vuotta sitten Keihärinkosken synnyn Ylä-Keiteleen ja Muuruejärven väliin.


title: Tiikeripeippoleski

text: Tiikeripeippoleski ("Vidua raricola") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tiikeripeippoleski

text: Tiikeripeippoleskeä tavataan Kamerunissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Ghanassa, Nigeriassa, Sierra Leonessa, Etelä-Sudanissa ja Sudanissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Oranssimaljakas

text: Oranssimaljakas ("Aleuria aurantia") on maljasieniin kuuluva laji. Maljasieniin kuuluvat myös punamaljakas ("Sarcoscypha austriaca") ja hytymaljakas ("Sarcosoma globosum"), jotka tosin kuuluvat eri sukuun kuin oranssimaljakas. Se on syötäväksi kelpaava sieni.


title: Oranssimaljakas

text:
Itiöemän muoto on maljamainen ja yläosasta kuppimainen. Sisältä se on väriltään oranssi ja ulkopinta on vaalea. Itiöpöly on valkoista. Myös malto on valkoista ja se
on haurasta.


title: Oranssimaljakas

text: Oranssimaljakasta esiintyy hiekkaisilla mailla. Tyypillisiä esiintymispaikkoja ovat joutomaat ja tien varret.


title: Bambuleski

text: Bambuleski ("Vidua larvaticola") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Bambuleski

text: Tiikeripeippoleskeä tavataan Kamerunissa, Etiopiassa, Gambiassa, Ghanassa, Guineassa, Guinea-Bissaussa, Nigeriassa, Etelä-Sudanissa ja Sudanissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: LSD: Dream Emulator

text: LSD: Dream Emulator on seikkailupeli, joka julkaistiin vuonna 1998 Japanissa PlayStationille. Pelissä kuljetaan unimaailmassa ja tutkitaan paikkoja. Asioihin koskeminen vie pelaajan erilaiseen uneen.


title: Mustaleski (lintu)

text: Mustaleski ("Vidua funerea") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustaleski (lintu)

text: Mustaleskeä tavataan Eteläisessä Afrikassa ja Itä-Afrikan eteläosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Trevoc

text: Trevoc Oy on suomalainen turvallisuusalan yhtiö. Se on erikoistunut viranomaisten tekemään tekniseen kuunteluun, katseluun ja seurantaan. Yritys on ollut julkisuudessa sen epäillyistä yhteyksistä rikoskokonaisuuteen, johon liittyvät Helsingin huumepoliisin päällikkö Jari Aarnio ja rikollisjärjestö United Brotherhoodin johtaja.


title: Trevoc

text: Trevocin tuotteita ovat seurantalähettimet ja tekniseen seurantaan suunnitellut valvomojärjestelmät, sekä tosiaikaiseen laillisuusvalvontaan liittyvät mekanismit.


title: Trevoc

text: Trevoc on vuodesta 2008 tutkinut ja kehittänyt yhdessä ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen kanssa salaisten pakkokeinojen käytön valvontaa (miten valvoa valvojia). Sen perustajajäsenet ovat julkaisseet aiheesta konferenssipapereita.


title: Mustasiipileski

text: Mustasiipileski ("Vidua codringtoni") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustasiipileski

text: Mustasiipileskeä tavataan Malawissa, Mosambikissa, Tansaniassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Martti Kormano

text: Martti Kormano (30. joulukuuta 1941 Savonlinna – 5. marraskuuta 2013) oli johtavia suomalaisia radiologeja. Hän suoritti ylioppilastutkinnon 1960 ja väitteli tohtoriksi 1967. Radiologian erikoislääkärin tutkinnon hän suoritti 1972. Hän toimi Turussa diagnostisen radiologian apulaisprofessorina jo 1960-luvulta, professorina 1985 alkaen. Hän oli varsin tuottelias kirjoittaen yli 200 tieteellistä julkaisua. Hän johti magneettikuvauksen ja tietokonetomografian tutkimusta Suomessa. Myös röntgenkuvien digitaalinen siirto on Suomessa lähtenyt käyntiin hänen aloitteestaan. Hän toimi välillä myös vierailevana professorina Rochesterin ja Chicagon yliopistoissa Yhdysvalloissa.


title: Daniel Edvard Duncker

text: Daniel Joakim Edvard Duncker (4. tammikuuta 1835 Artjärvi – 24. kesäkuuta 1894 Helsinki) oli maanviljelijä ja valtiopäivämies.


title: Daniel Edvard Duncker

text: Dunckerin vanhemmat olivat tilanomistaja Gustaf Duncker ja Anna Elisabeth Poppius. Oopperalaulaja Elis Duncker (1844–1876) oli hänen veljensä. Hän tuli filosofian kandidaatiksi 1860, opiskeli maataloutta Ruotsissa ja ryhtyi viljelemään perintötilaansa 1863. Tila palkittiin vuoden 1881 yleisessä maatalousnäyttelyssä kultamitalilla. Duncker oli tunnettu myös hevosten kasvattajana. Hän osallistui useisiin valtion komiteoihin, toimi Uudenmaan ja Hämeen läänin maanviljelysseuran puheenjohtajana 1886–1888 ja oli kotikuntansa Artjärven kunnalliselämän vaikuttaja 1870-luvulta lähtien. Duncker osallistui säätyvaltiopäiville talonpoikaissäädyn edustajana vuosina 1872, 1877, 1882, 1885, 1888, 1891 ja 1894 eli seitsemän kertaa. Vuosien 1877–1891 aikana pidetyillä valtiopäivillä hän toimi säätynsä varapuhemiehenä. Duncker tunnettiin maltillisena ja varsinkin kielikysymyksissä liberaalina valtiopäivämiehenä, joskin hänen tiedetään vastustaneen muun muassa koulupakkoa, työväensuojelua ja raittiusasiaa.


title: Daniel Edvard Duncker

text: Dunckerin puoliso vuodesta 1865 oli Fredrika Wilhelmina Sofia Sneckenström (k. 1882).


title: Radio Patmos

text: Radio Patmos on suomalainen kristillinen radiokanava, jonka omistaa Patmos Lähetyssäätiö. Radio Patmos kuuluu internetissä sekä pitkä- ja lyhytaikaisilla toimiluvilla radiossa. Pitkäaikainen ohjelmistolupa on voimassa 1. lokakuuta 2016 alkaen. Ohjelmistolupa on voimassa vuoden 2019 loppuun. Lyhytaikainen lupa on voimassa 1.10.2016 - 31.12.2016.


title: Radio Patmos

text: Radio Patmos on ei-kaupallinen kanava eli se ei myy ohjelma- tai mainosaikaa ja toimii lahjoitusvaroin. Kanavalla on Helsingin Sörnäisissä syksyllä 2013 rakennettu moderni digitaalinen studio ja lähettämö.


title: Radio Patmos

text: Kanavan ohjelmisto koostuu ajankohtaisesta hengellisistä ohjelmista, haastatteluista, paneelikeskusteluista, raamattuopetuksesta ja musiikista. Kanavan muita vakioaiheita ovat lähetystyö ja Israel.Radio Patmos on kuunneltavissa 1. lokakuuta 2016 alkaen pysyvillä toimiluvilla vuoden 2019 loppuun saakka seuraavilla taajuuksilla:


title: Radio Patmos

text:
Radio Patmos on kuunneltavissa 1.10.2016 - 31.12.2016 lyhytaikaisilla toimiluvilla seuraavilla taajuuksilla:
Aiemmin kanava on kuulunut tilapäisillä radioluvilla mm. Eurajoella, Helsingissä, Hollolassa, Hyvinkäällä, Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Kaarinassa, Kokkolassa, Kouvolassa, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lapualla, Porvoossa ja Ylöjärvellä.


title: Panarion

text: Panarion (, ”Lääkelaukku”; , ”Harhaoppeja vastaan”) on Epifanioksen kirjoittama kristillinen teologinen teos, joka on suunnattu erilaisia harhaoppeja vastaan. Teos on edelleen merkittävä lähde varhaisten harhaoppien ja juutalaiskristillisten evankeliumien tuntemisen kannalta.


title: Panarion

text: Epifanios eli ja kirjoitti 300-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. "Panarion" on hänen merkittävin teoksensa. Se on kirjoitettu noin kolmen vuoden aikana alkaen vuodesta 374 tai 375. Teosta voidaan pitää jatkona Epifanioksen teokselle "Ankoratos" (”Hyvin ankkuroitu”), joka kuvaa, kuinka ”kirkon laiva” voi selvitä harhaoppien ristituulessa oikeaan oppiin ankkuroituna. "Ankoratos" sisältää "Panarionin" sisällön yhteenvedon.


title: Panarion

text: "Panarion" pyrkii kuvaamaan erilaisten ennen Epifaniosta tai hänen aikanaan vaikuttaneiden harhaoppien opit, jotta niihin voitaisiin paremmin vastata. Epifanios perusti teoksensa sekä omiin havaintoihinsa että varhaisempiin kirjallisiin lähteisiin. Edeltäneiden vuosisatojen osalta Epifanios käytti lähteenään muun muassa Irenaeuksen teosta "Harhaoppeja vastaan" sekä Hippolytoksen teosta "Kaikkien harhaoppien kumoaminen". "Panarionista" on säilynyt nykyaikaan 11 käsikirjoitusta, joista yksikään ei ole kokonainen. Teoksen latinankielinen nimi "Adversus haereses" on peräisin sen latinankielisestä käännöksestä 1500-luvulta.


title: Panarion

text: Teos on edelleen merkittävä lähde varhaisten harhaoppien tuntemisen kannalta, ja merkittävä lähde muun muassa juutalaiskristillisiin evankeliumeihin, kuten Ebioniittien evankeliumiin ja Heprealaisten evankeliumiin. Kaikissa tapauksissa Epifanioksen nimeämät lahkot eivät kuitenkaan välttämättä ole mitään organisoituneita, nimeltä tunnettuja lahkoja, vaan Epifanios on keksinyt itse nimitykset tunnistamilleen opeille tai teologisille virtauksille.


title: Panarion

text: Epifanioksen teos käsittää kolme kirjaa. Sisällöltään teosta voidaan pitää eräänlaisena harhaoppien ja niiden kumoamisen ensyklopediana. Teos käsittelee yhteensä 80 eri lahkoa ja filosofiaa alkaen Aadamista ja päättyen 300-luvun lopulle, esittelee niiden historiat ja kumoaa niiden opit.


title: Panarion

text: Epifanioksen ajatus 80:stä harhaoppien lahkosta perustuu Laulujen lauluun, jonka eräässä kohdassa sanotaan:


title: Panarion

text: Epifanios tulkitsi 60 vaimoa sukupolviksi Aadamista Jeesukseen, 80 sivuvaimoa harhaopeiksi, kyyhkyn lailliseksi vaimoksi eli kirkoksi, ja luvuttomat nuoret neidot kristinuskoon liittymättömiksi filosofioiksi.


title: Panarion

text: Epifanioksen teoksen alussa on kaksi esipuhetta, joista ensimmäinen muodostaa sisällysluettelon ja toinen kuvaa teoksen tarkoituksen. Harhaoppien kuvauksen aluksi Epifanios esittelee 20 harhaoppia ajalta ennen Jeesusta. Tämän jälkeen hän kuvaa 60 kristinuskon lahkoa. Varsinaisia harhaoppien lahkoja on kuitenkin 80:n sijasta 77, sillä ensimmäisestä 20:stä kolme on yleisnimiä: hellenismi eli antiikin kreikkalais-roomalainen uskonto, samarialaisuus ja juutalaisuus. "Panarionin" laitoksissa harhaopit on yleensä numeroitu, ja siksi teokseen viitataan usein käyttäen sen nimeä ja harhaopin numeroa (esim. Epifanios, "Haer." 7). Kunkin harhaopin kuvaus sisältää yleensä, joskaan ei aina, seuraavat neljä osaa: lahkon suhde aiemmin mainittuihin lahkoihin; kuvaus lahkon opeista; oppien kumoaminen hyödyntäen Raamattua sekä reductio ad absurdum -menetelmää; sekä lahkon vertailu johonkin vastenmieliseen eläimeen, kuten käärmeeseen.


title: Panarion

text: Teoksen teksti pitää sisällään seitsemän yhteenvetoa ("anakefalaiosis") teoksen sisällöstä. Niiden kautta teos voidaan jakaa seitsemään osaan. Ne vaikuttavat kuitenkin olevan myöhempiä lisäyksiä. Yhteenvetojen kokoelma vaikuttaa myöhemmin toimineen teoksen erillisenä tiivistelmänä.


title: Panarion

text: Osan I aiheena ovat kristinuskoa edeltävältä ajalta sekä antiikin kreikkalaisen ajattelun puolelta barbarismi, skyyttiläisyys, hellenismi, stoalaisuus ja platonismi. Lisäksi aiheena on juutalaisuus sekä sen eri lahkot, mukaan lukien samarialaiset, essealaiset, saddukeukset, kirjanoppineet, farisealaiset, hemerobaptistit, nasarealaiset ja herodiaanit.


title: Panarion

text: Osan II aiheena ovat Simon Magus ja simonialaisuus, Menandros, Satorneilos, Basilides, nikolaiitat, gnostilaisuus, karpokratiaanit, Kerinthos ja kerinthoslaisuus, nasorealaisuus, ebioniitit, valentinolaisuus, secundialaisuus, sekä Ptolemaios ja ptolemaioslaisuus.


title: Panarion

text: Osan III aiheena ovat Markos ja markosiaanit, Kolorbasos ja kolorbasiaanit, herakleoniitit, ofiitit, kainiitit, setiläiset, arkhontikit, Kerdon ja kerdonlaiset, Markion ja markioniitit, lukianistit, Apelles ja apelleslaiset, severiaanit, sekä Tatianos ja tatianoslaiset.


title: Panarion

text: Osan IV aiheena ovat enkratiitit, fryygialaiset (eli montanolaiset tai tascodrugialaiset), quintillianistit (eli pepuziaanit tai priscillianistit), kvartodesimaanit, lahko joka ei hyväksynyt Johanneksen evankeliumia ja hänen Ilmestystään, adamiitit, sampsaiaanit, Theodotos Byzantionlainen ja theodotianismi, melkisedekiitit, Bardesanes ja bardesaniitit, Noetos ja noetianismi, valesianismi, kataarit, apostolikit, sabellianistit, sekä Origenes ja origenesläisyys.


title: Panarion

text: Osan V aiheena ovat Paavali Samosatalainen, manikealaisuus, Hierakas ja hierakiitit, Melitios Egyptiläinen, sekä areiolaisuus.


title: Panarion

text: Osan VI aiheena ovat audianismi, Foteinos, Markellos Ankyralainen ja markellianismi, semi-areiolaisuus, pneumatomakianismi, Aerios, sekä anhomoijit.


title: Panarion

text: Osan VII aiheena ovat antidikomarianiitit, kollyridianistit, sekä massalialaiset. Teos päättyy oikeaoppisen, katolisen ja apostolisen uskon esitykseen. Tästä osasta käytetään joskus nimeä "De fide" ("Uskosta").


title: Tiedon lähde

text: Tiedon lähde () on Johannes Damaskolaisen kirjoittama kristillinen teologinen teos, joka käsittelee dogmatiikkaa, harhaoppeja sekä oikeaa kristillistä oppia. Se yhdistelee aiempien vuosisatojen filosofiaa, historiaa ja teologista ajattelua ja on yksi ensimmäisiä ja merkittävimpiä kristillisen uskon kokonaisesityksiä. Teos koostuu kolmesta osasta, joista tunnetuin on viimeinen osa, "Ortodoksisen uskon tarkka esitys".


title: Tiedon lähde

text: Johannes Damaskolainen eli ja kirjoitti sarakeenien hallitseman Damaskoksen alueella 600-luvun lopulla ja 700-luvun alkupuolella. Hän kirjoitti laajalti kristillisestä teologiasta, dogmatiikasta, apologetiikasta ja hermeneutiikasta, ja hänen teostensa joukkoon kuuluu myös lukuisia saarnoja ja pyhimyselämäkertoja.


title: Tiedon lähde

text: "Tiedon lähde" on Johanneksen viimeisiä teoksia. Se on ajoitettu kirjoitetuksi joskus vuosien 728 ja 743 välillä. Johannes vaikuttaa kirjoittaneen teoksen ystävänsä Kosmas Jerusalemilaisen pyynnöstä. Teos on Johanneksen dogmaattisista teoksista tunnetuin. Se on yksi ensimmäisiä ja merkittävimpiä kristillisen uskon kokonaisesityksiä ("summa") ja osoittaa, kuinka Johannes hyödynsi ja yhdisteli useita eri oppialoja muodostaessaan merkittävää teologista teostaan. Teos yhdistelee aiempien vuosisatojen filosofiaa, historiaa ja teologista ajattelua. Johannes toteaa itse, ettei hänen tavoitteenaan ollut esittää mitään omaansa, vaan ainoastaan koota yhteen se, mitä ”pyhät ja viisaat miehet” olivat jo aiheesta sanoneet.


title: Tiedon lähde

text: "Tiedon lähde" sisältää kolme osaa:


title: Tiedon lähde

text: I. Filosofisia lukuja (Φιλοσοφικά κεφάλαια, "Filosofika kefalaia" eli "Dialektika") – Filosofinen johdanto kristilliseen teologiaan ja dogmatiikkaan. Teos alkaa sanoilla "Mikään ei ole arvostetumpaa kuin tieto, sillä tieto on järjellisen sielun valo". Johannes käsittelee erilaisia filosofisia käsitteitä, erityisesti sellaisia, joilla on myös tekninen teologinen merkitys. Tällaisia ovat muun muassa oleminen, substanssi, aksidenssi sekä suku ja laji. Käsitteiden määrittelyt perustuvat Aristoteleen ("Kategoriat") ajatteluun ja kirkkoisiin.


title: Tiedon lähde

text: II. Harhaopeista (Περί τῶν αἱρέσεων, "Peri tōn haireseōn") – 103:n harhaoppisen lahkon historia sekä niiden oppien esitys ja kumoaminen. Sadan ensimmäisen harhaopin osalta teos seuraa sekä esitysmuotonsa että sisältönsä puolesta läheisesti Epifanioksen varhaisempaa teosta nimeltä "Panarion". Näiden lisäksi Johannes esitteli kolme uutta, ajankohtaista harhaoppia. Ensimmäinen oli islam, ismailiittien eli muhammettilaisten harhaoppi, joka oli kristinuskon tuore haastaja, ja jonka Johannes tunsi läheisesti, koska siitä oli tullut hänen kotiseutunsa valtauskonto. Johannes piti Muhammadia vääränä profeettana, joka tunsi Raamatun vain pinnallisesti ja oli saanut opetusta harhaoppisilta areiolaisilta, ja katsoi islamin ennakoivan Antikristuksen tuloa. Toinen uusi harhaoppi oli ikonoklasmi eli kristittyjen syyttäjien ("khristianokategoroi") harhaoppi. Kolmas uusi harhaoppi oli vähän tunnettu "aposkhistai"- tai "doksarii"-nimillä tunnettujen harhaoppi, joka hylkäsi sakramentit ja pappeuden.


title: Tiedon lähde

text: III. Ortodoksisen uskon tarkka esitys (Ἔκδοσις ἀκριβής τῆς ὀρθοδόξου πίστεως, "Ekdosis akribēs tēs orthodoksou pisteōs") — Oikeaoppisen, ortodoksisen kristillisen uskon esitys, joka perustuu varhaisempien kirkkoisien kirjoituksiin. Sen sata lukua tarjoavat kokonaisesityksen Jumalasta, kolminaisuusopista, Kristuksesta ja tämän kahdesta luonnosta, luomakunnasta, ihmisestä ja tämän psykologiasta, sekä itäisen kirkon uskosta. Osa on myöhemmin jaettu neljään kirjaan, ja sitä voidaan pitää idän kirkon ensimmäisenä skolastisena teoksena.


title: Tiedon lähde

text: Teoksen osista varsinkin kolmas, "Ortodoksisen uskon tarkka esitys", julkaistaan usein erillisenä. Se on myös suomennettu ainoana osana teoksesta.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Ortodoksisen uskon tarkka esitys (; ) on Johannes Damaskolaisen 700-luvun alkupuoliskolla kirjoittama kristillinen teologinen teos, joka esittää nimensä mukaisesti yhteenvedon ortodoksisen kristillisen uskon sisällöstä. Teos on varhaisten kirkkoisien dogmaattisten teosten yhteenveto.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Johannes Damaskolainen eli ja kirjoitti Bysantin valtakunnassa 600- ja 700-lukujen taitteessa. "Ortodoksisen uskon tarkka esitys" on hänen merkittävin teoḱsensa ja myös koko varhaisen kristikunnan merkittävimpiä teoksia. Teos julkaistaan usein erillisenä. Alun perin se oli kuitenkin kolmas osa laajemmassa dogmatiikkaa käsittelevässä teoksessa "Tiedon lähde" ("Pēgē gnōseōs"), joka käsitteli myös yleistä dogmatiikkaa sekä erilaisia harhaoppeja.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Johanneksen teos liittyy ajan tarpeeseen muodostaa oikeaoppisesta uskosta kokonaisesitys, joka perustuu ekumeenisten kirkolliskokousten päätöksiin ja varhaisempien kirkkoisien teoksiin, ja asettaa oikean opin erilaisia harhaoppeja vastaan. Harhaopeiksi luettiin myös kristinuskon tuore haastaja islam. Johanneksen tavoitteena ei siis ollut esittää mitään uutta ja omaa, vaan koota aiempi teologia yhteen teokseen. Varhaisemmista kirkkoisistä Johanneksen lähteenä oli ennen kaikkea Gregorios Nazianzilainen ja tämän lisäksi muun muassa Basileios Suuri, Gregorios Nyssalainen, Nemesios Emesalainen, Kyrillos Aleksandrialainen, Leo Suuri, Leontios Bysanttilainen, Athanasios Suuri, Johannes Khrysostomos, Epifanios ja Pseudo-Dionysios Areopagita. Esitysjärjestyksensä osalta teos seuraa Theodoretos Kyrrhoslaisen teosta "Kristillisen opin tiivistelmä".


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Teosta voidaan pitää idän kirkon ensimmäisenä skolastisena teoksena, ja se oli merkittävä lähde myöhemmälle skolastiikalle. Teoksen ansiosta Johannesta on arvostettu sekä idän että lännen kirkossa. Burgundio Pisalainen käänsi teoksen latinaksi paavi Eugenius III:n:n käskystä vuonna 1150. Tätä käännöstä käyttivät muun muassa Petrus Lombardus, Tuomas Akvinolainen ja monet muut läntiset skolastiset teologit. Teoksesta tehtiin uusia latinankielisiä käännöksiä 1500-luvulta alkaen. Donatus Veronensis julkaisi kreikankielisen tekstin ensimmäisen painetun laitoksen vuonna 1531 ja sekä kreikan- että latinankielisen tekstin sisältäneen painetun laitoksen vuonna 1548.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: "Ortodoksisen uskon tarkka esitys" on ainoa suomennettu osa Johanneksen "Tiedon lähteestä".


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: "Ortodoksisen uskon tarkka esitys" käsittää sata lukua. Ne on myöhemmin jaettu neljään kirjaan. Kirjajako ei kuitenkaan perustu teoksen sisältöön, eikä se esiinny kreikankielisissä käsikirjoituksissa. Se on todennäköisesti tehty vasta latinankielisissä versioissa mahdollisesti jäljitellen Petrus Lombarduksen teoksen "Sentenssit" jakoa.Kirja I (luvut 1-14) käsittelee Jumalan olemusta ja olemassaoloa, jumalallista luontoa ja kolminaisuutta. Aluksi Johannes toteaa, että Jumala on käsittämätön, mutta ei kuitenkaan ole jättänyt meitä täydelliseen tietämättömyyteen, vaan on ilmoittanut itsestään eri tavoin siinä määrin kuin meille on hyödyllistä. Meidän ei kuitenkaan tule etsiä uteliaasti sellaista, mitä profeetat, apostolit ja evankelistat eivät ole meille välittäneet.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Tämän jälkeen Johannes esittää todistuksensa Jumalan olemassaolosta sekä siitä, että on olemassa vain yksi Jumala eikä useita jumalia. Jumalan olemassaolon todistuksena Johannes pitää muun muassa sitä, että sekä ilmestykseen että järkeen nojaavat ovat asiassa samaa mieltä. Johannes esittää myös perusteellisen esityksen kolminaisuusopista ja Pyhän Kolminaisuuden osien suhteista, ja esittää loogiset todistukset sekä Pojalle että Pyhälle Hengelle. Jumala ei ole sanaton, eikä tämä Sana persoonaton. Vastaavasti Sanalla täytyy olla Henki. Tämän jälkeen Johannes käsittelee vielä Jumalan ja jumalallisen luonnon ominaisuuksia, Jumalan ykseyttä sekä Jumalaan liitettyjä nimiä ja ruumiillisia käsitteitä.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Kirja II (luvut 15–44) käsittelee erityisesti luomakuntaa sekä ihmisluontoa ja ihmisen osaa maailmassa. Johannes esittää yhteenvedon aikansa luonnonfilosofisista, tähtitieteellisistä ja psykologisista näkemyksistä. Hän aloittaa käsittelemällä iankaikkisuutta ja sen aikakausia eli aioneita sekä luomista, enkeleitä, Perkelettä ja pahoja henkiä. Jumala loi maailman hyvyydessään, koska halusi, että hänen hyvyydellään olisi kohde. Enkelit luotiin ennen ihmisiä, mutta osa niistä lankesi.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Tämän jälkeen Johannes käsittelee näkyvää luomakuntaa oman aikansa tieteen ja klassisen alkuaineiden jaottelun mukaisesti. Hän kuvaa taivasta ja sen vyöhykkeitä sekä kussakin vyöhykkeessä olevia planeettoja; valoa ja tulta; sekä taivaallisia valaisimia, eli aurinkoa, kuuta ja tähtiä, ja niihin liittyviä tähtitieteellisiä yksityiskohtia; ilmaa ja tuulia; vesiä ja meriä; sekä maata ja sen tuotteita. Samalla hän esittää maantieteellisen kuvauksen tunnetusta maailmasta.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Maasta Johannes etenee paratiisiin ja ihmiseen. Paratiisi oli valmistettu ihmisille autuasta ja huoletonta elämää varten. Ihminen luotiin hyveelliseksi, synnittömäksi ja tahdoltaan vapaaksi. Johannes käsittelee ihmisen osaa ja tämän psykologiaa, kuten järkeä ja järkeä tottelematonta osaa, nautintoa ja surua, pelkoa ja vihaa, sekä mielikuvituksen, aistien, ajattelemisen ja muistamisen toimintaa. Tämän jälkeen hän käsittelee "pathoksia" eli sielun (passiivisia) liikkeitä, "energeiaa" eli sielun toimivaa (aktiivista) liikettä, sekä tarkemmin ihmisen tahdonvapauteen liittyviä seikkoja, kuten asioiden tapahtumista, tekojen tahallisuutta ja tahattomuutta, sekä sitä, mitkä asioista ovat meidän omassa vallassamme. Johannes käsittelee myös kaitselmusta, Jumalan ennaltatietämistä, sekä ennaltamääräämistä eli predestinaatiota.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Kirja III (luvut 45–73) käsittelee ennen kaikkea Kristusta sekä tämän kahta luontoa (ihminen ja Jumala) ja muuta kristologiaa. Johannes aloittaa käsittelemällä jumalallista armotaloutta ja meidän pelastustamme Jumalan lihaksitulemisen kautta. Hän käsittelee oppia Kristuksen kahdesta luonnosta ja esittää samalla argumentteja monofysitismiä eli yksiluonto-oppia vastaan. Kristus on yksi persoona, jolla on kaksi luontoa. Kristuksessa koko jumalallinen luonto yhdistyi yhdessä persoonassaan koko ihmisluontoon. Näin Kristus on kokonaan sekä täysi Jumala että täysi ihminen.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Johannes käsittelee myös trishagion- eli kolmipyhäveisua; veisu käsittelee koko kolminaisuutta, eikä pelkästään Poikaa, niin kuin Petros Knafeus (Petrus Fullo) oli katsonut; sekä Marian asemaa Jumalansynnyttäjänä, minkä Nestorios oli kieltänyt. Tämän jälkeen käsitellään Kristuksen toimintoja eli "energioita" sekä tämän vapaata tahtoa. Jumalana Kristuksella oli jumalallinen toiminta ja tahto, ihmisenä ihmisluonnon toiminta ja ihmisen tahto. Samalla Kristuksen inhimillinen toiminta ja tahtokin jumaloituivat. Vaikka ihmisellä on kaksi luontoa, sielu ja ruumis, se ei tarkoita, että Kristuksella olisi kolme luontoa; luontoja on kaksi, Jumala ja ihminen, niin kuin sielu ja ruumis.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Lopuksi Johannes käsittelee sitä, missä määrin Kristus otti ihmisen osan, kuten kärsimykset, tietämättömyyden, orjuuden, varttumisen ja pelon. Kristus rukoili kuin ihmiset, koska omaksui osamme myös sen suhteen. Kuolemassa hänen sielunsa ja ruumiinsa erosivat ja sielu laskeutui Tuonelaan, mutta jumaluus ei eronnut niistä kummastakaan, toisin sanoen Kristuksen persoona pysyi yhtenä myös kuolemassa. Kristus ei kokenut turmelusta eikä katoavaisuutta. Kuolemansa kautta hän tuli meille ylösnousemuksen, katoamattomuuden ja kärsimyksestä vapauden esikoiseksi.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Kirja IV (luvut 74–100) käsittelee edelleen Kristusta sekä sekalaisia teologisia kysymyksiä. Johannes jatkaa edellisen kirjan teemaa käsittelemällä ensin ylösnousemisen jälkeisiä asioita sekä sitä, että Kristuksen sanotaan istuvan Isän oikealla puolella. Tämän jälkeen hän käsittelee erilaisia kristologisia kysymyksiä, kuten sitä, miksi lihaksi tuli Poika, eikä Isä tai Pyhä Henki; onko Kristuksen persoona luotu vai luomaton; ja milloin Poikaa alettiin kutsua Kristukseksi.


title: Ortodoksisen uskon tarkka esitys

text: Tämän jälkeen Johannes käsittelee uskoa, kastetta, ristiä, itään päin kumartamista, sakramentteja eli mysteerioita, pyhiä ja pyhäinjäännöksiä, ikoneita, sekä Raamattua ja Kristuksesta sanottua. Hän torjuu sen ajatuksen, että Jumala olisi pahan alkusyy, ja käsittelee sitä ongelmaa, miksi kaiken ennalta tietävä Jumala loi myös ne syntiset, jotka eivät koskaan tule katumaan. Teoksen lopuksi Johannes käsittelee Jumalan lakia ja synnin lakia, sapatin asemaa, neitsyyttä, ympärileikkausta, Antikristusta sekä ylösnousemusta.


title: Lapinnevan rautatieasema

text: Lapinnevan rautatieasema (lyhenne Lpn) Parkanon Lapinnevan kylässä Pirkanmaalla on entinen rautatieliikennepaikka Haapamäki–Pori-radalla.


title: Lapinnevan rautatieasema

text: Lapinnevan laiturivaihde avattiin vuonna 1935 sorakuopan ja turvesuon käyttöön. Asemarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Thure Hellström. Liikennepaikan ympäristöön syntyi asutuskeskus, josta ei kuitenkaan muodostunut varsinaista taajamaa.


title: Lapinnevan rautatieasema

text: Lapinneva muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1968, henkilöliikenne lopetettiin vuonna 1981 ja tavaraliikenne vuonna 1999. Radalla kulkee vain satunnaisesti sotilasjunia Parkanon ja Niinisalon välillä. Asemarakennus on nykyisin yksityisomistuksessa.


title: Lapinnevan rautatieasema

text: Lähimmät liikennepaikat samalla rataosalla ovat olleet Jokiharjun seisake viisi kilometriä itään Parkanon suuntaan ja Pihnarin seisake kuusi kilometriä länteen Porin suuntaan.


title: Ranka

text: Ranka voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Urin zikkurat

text: Urin zikkurat eli "Urin suuri zikkurrat" on hienoin säilynyt sumerilaisen uskonnollisen arkkitehtuurin edustaja. Urin tapaan kaikissa suurissa sumerilaiskaupungeissa oli tällainen porraspyramidin muotoinen temppeli. Urin zikkurat on peräisin noin vuodelta 2000 eaa. Sana zikkurat tulee akkadin kielen ilmaisusta "ziqqurratu", joka tarkoittaa vuoren huippua.


title: Urin zikkurat

text: Urin zikkurat rakennettiin kuunjumala Nannan kunniaksi. Sitä pidettiin yhdyssiteenä taivaan ja maan välillä, ja se oli vilkas uskonnollisen elämän keskus. Jumalan uskottiin laskeutuvan zikkuratin ylimmän kerroksen temppeliin.


title: Urin zikkurat

text: Rakennus on tehty umpinaiseksi ilmastointiaukkoja lukuun ottamatta. Mittasuhteet ovat tarkkoja, koska matemaattinen tarkkuus oli mesopotamialaisille arkkitehdeille tärkeää. Rakennusmateriaali on savitiili, ja puupalkit vahvistavat rakennetta. Ulkopintaa peittää 2,5 metriä paksu verhoilu, joka on poltettua tiiltä. Laastina on vesitiivistä bitumia. Pyramidin huipulle johtavat useat leveät portaat. Keskimmäinen portaikko oli luultavasti tarkoitettu vain uskonnollisille juhlakulkueille, ja muut portaat olivat arkikäyttöön. Rakennuksessa on ollut jopa keittiö, koska uskonnollisiin menoihin kuului ruoan uhraamista.


title: Urin zikkurat

text: Rakennuksen arvellaan säästyneen, koska alue autioitui Eufratin uoman siiryttyä toiseen paikkaan.


title: Euphausiidae

text: Euphausiidae on yksi kahdesta krillien lahkoon kuuluvasta äyriäisheimosta. Toisin kuin yksilajisen Bentheuphausiidaen, tämän heimon krilleillä on valoelin, jonka avulla ne hohtavat pimeässä.


title: Euphausiidae

text: Kaupallisen kalastuksen takia heimon tunnetuimmat lajit ovat etelänkrilli ("Euphausia superba"), tyynenmerenkrilli ("Euphausia pacifica") ja norjankrilli ("Meganyctiphanes norvegica").


title: Euphausiidae

text: Joitakin heimon lajeja tavataan Galápagossaarilla. Heimon lajeja esiintyy myös Pohjois-Atlantilla ja Etelämannerta ympäröivillä merillä. Joitakin lajeja esiintyy myös Välimerellä.


title: Brittany Pierce

text: Brittany Susan Pierce on kuvitteellinen televisiohahmo amerikkalaisessa sarjassa "Glee", joka yhdistelee draamaa, komediaa ja musikaalia. Sarjaa esittää Yhdysvalloissa televisiokanava FOX ja Suomessa AVA. Hahmoa näyttelee Heather Morris, joka on esiintynyt sarjassa sen toisesta jaksosta lähtien. Brittanyn hahmon kehittivät Gleen luojat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan. Hän on entinen cheerleader William McKinley -koulusta ja yksi Uusien Tuulien entisistä jäsenistä.


title: Brittany Pierce

text: Brittany esitellään cheerleaderina, joka liittyy glee-klubiin yhdessä Quinn Fabrayn (Dianna Agron) ja Santana Lopezin (Naya Rivera) kanssa. Alun perin kolmikon ideana oli auttaa cheerleading-valmentajaa tuhoamaan kuoro sisältä päin, mutta tehtävän päätyttyä, he kaikki jäävät. Brittany paljastaa, että hänellä on ollut seksisuhde Santanan kanssa. Jaksossa "Ääni käheänä" hän tapailee Kurt Hummelia (Chris Colfer) parin päivän ajan, joka sattuu olemaan koulun ainoa poika, jonka kanssa hän ei ole vielä muhinoinut. Tuotantokausi päättyy hänen, ja muiden Uusien Tuulien häviöön aluekisoissa "Vocal Adrenalinelle".


title: Brittany Pierce

text: Toisen kauden jaksossa "Duettoja", Brittany pyytää Santanaa hänen duettoparikseen kuoron kilpailuun, kun he ovat muhinoimassa. Santana torjuu hänet, joten Brittany yrittää saada hänet mustasukkaiseksi alkamalla seurustella kuoron jäsenen, Artie Abramsin (Kevin McHale) kanssa. Hän makaa Artien kanssa, mutta Santana kertoo Artielle, että Brittany käytti häntä vain hyväkseen, mikä aiheuttaa parin eroamaan. Brittanyn suhde Artieen jatkaa kehitystään; jaksossa "Ensisuudelmat" pari menee uudelleen treffeille, ja jaksossa "Furt" he ovat taas yhdessä. Jaksossa "Seksikkäät", Santana myöntää oikeat tunteensa Brittanya kohtaan. Vaikka Santana pelkää joutuvansa koulussaan häpeäpaaluksi ollessaan samasukupuolisessa suhteessa, hän tunnustaa olevansa rakastunut Brittanyyn. Brittany kuitenkin toteaa, että hän rakastaa myös Artieta, ja ei koskaan tekisi mitään mikä satuttaisi häntä.


title: Brittany Pierce

text: Kolmannella kaudella Brittany pyrkii oppilaskunnan puheenjohtajaksi, voittaen vaalit ja kukistamalla Kurtin äänestyksessä. Brittany ja Santana liittyvät Troubletonesiin, McKinleyn kilpailevaan tyttökuoroon, ja alkavat seurustella; kun Santana avautuu suuntautumisestaan Finnille, he ovat avoimia suhteestaan. Kaksikko palaa takaisin Uusiin Tuuliin, kun Troubletonesit häviävät heille alueellisissa. Santana lähettää Brittanylle laulavan ystävänpäiväkortin jaksossa "Rakkauden asialla", ja he suutelevat jälkeenpäin. Jaksossa "Diskokuume nousee", huolissaan Santanan tulevaisuuden suunnitelmista, Brittany saa idean pyytää Suea (Jane Lynch) järjestämään Santanalle täyden stipendin cheerleading collegeen. Oltuaan vuoden tekemättä mitään oppilaskunnan puheenjohtajana, Brittany järjestää dinosaurus-teemaiset tanssiaiset. Kauden viimeisessä jaksossa, Brittany paljastaa, että hänen arvosanansa ovat niin huonot ettei hän valmistu, ja joutuu käymään seniorivuotensa uudelleen.


title: Brittany Pierce

text:
Neljännen kauden ensimmäisessä jaksossa Brittany kilpailee ykkässolistin paikasta muiden Uusien Tuulien jäsenten kanssa, mutta häviää Blainelle (Darren Criss). Tämän jälkeen hän häviää Blainelle uudestaan pyrkiessään toiseksi vuodeksi oppilaskunnan puheenjohtajaksi. Santana eroaa virallisesti Brittanyn kanssa, koska hän tuntee, ettei heidän etäsuhteensa toimi, vaikka kaksikko pysyy ystävinä. Hän alkaa ystävystyä Sam Evansin (Chord Overstreet) kanssa, ja myöhemmin he alkavat seurustella. Santana palaa takaisin yrityksissään erottaa heidät, kuitenkin epäonnistuen. Brittany vierailee MIT:ssä, jossa hänet nimitetään matemaattiseksi neroksi. Palatessaan Limaan, hänestä tulee ylimielinen, hän kieltäytyy esiintymästä aluekisoissa, lopettaa cheerleadingin ja eroaa Samin kanssa. Kun Will ja Sue eivät saa Brittanya muuttamaan asennettaan, Sam saa Santanan palaamaan Limaan. Puhuttuaan Santanan kanssa, Brittany päättää esiintyä aluekisoissa. Brittany paljastaa kuorolle, että hänelle on tarjottu pääsyä MIT:iin ja toimittaa tunteelliset hyvästit, sillä hän lähtee heti aluekisojen jälkeen.
Brittany esiintyy monissa sarjan musiikkinumeroissa, vaikka hänellä ei ole sooloa ennen toista kautta. Toisen kauden toisessa jaksossa "Britney/Brittany", Brittany esittää soolon "I’m a Slave 4 U" ja "Me Against the Music" duettona Santanan kanssa. Brittanyn laulamat kappaleet on julkaistu singleinä, ne on saatavilla digitaalisina latauksina ja ne ovat olleet sarjan soundtrack-albumeilla. Brittany laulaa ykkössolistina Keshan kappaleessa "Tik Tok" jaksossa "Alkoholin vaarat". "Entertainment Weeklyn" Sandra Gonzalez kehui kaikkia jakson musiikkiesityksiä ja covereita. Tuotantokauden viimeisessä jaksossa, hän laulaa yhtenä solisteista säkeitä kuoron valtakunnallisten finaalin esityksessä "Light Up the World". Kolmannella kaudella, Brittanyn ensimmäinen suuresitys on kolmannessa jaksossa "Aasialainen alisuoriutuja", missä hän laulaa Beyoncen kappaleen "Run the World (Girls)". Hän esittää myös dueton Santanan kanssa "I Wanna Dance with Somebody (Who Loves Me)" jaksossa "Lapsuuden loppu".


title: Hopsin

text: Hopsin (oikealta nimeltään Marcus Jamal Hopson, s. 18. heinäkuuta 1985) on amerikkalainen rap-artisti ja tuottaja. Vuonna 2009 hän perusti oman levy-yhtiönsä nimeltä Funk Volume. Hän jätti yhtiön vuonna 2016 ja perusti uuden yhtiön Undercover Prodigy. Hopsin erottuu muista tyylisuuntansa artisteista käyttämällä esiintyessään värikkäitä piilolinssejä.


title: Hopsin

text: 17. joulukuuta 2014 Hopsín ilmoitti lopettavansa uransa ja muuttavansa Australiaan, mutta noin viikkoa myöhemmin artisti raportoi tämän olleen vain huumorimielessä tehty vedätys fanien päänmenoksi ja jatkavansa uraansa tavalliseen tapaan.


title: Hopsin

text: Toisin kuin useimmat genrensä kollegat, Hopsin ei käytä mitään päihteitä ja kertoo nauttivansa enemmän skeittauksesta ja urheilusta.


title: Aarno Liuksiala

text: Aarno Elias Liuksiala (7. huhtikuuta 1903 Helsinki – 30. huhtikuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen ylimetsänhoitaja, pilapiirtäjä ja sarjakuvien tekijä.


title: Aarno Liuksiala

text: Liuksiala kuului tunnettuun Meurman–Liuksiala-sukuun, hänen isoisänsä oli valtiomies Agathon Meurman. Liuksialan vanhemmat olivat lehtori Werner Elias Liuksiala (Meurman) ja Klaara Elida Leistén. Hän tuli ylioppilaaksi Helsingin maanviljelyslyseosta 1921 ja valmistui metsänhoitajaksi 1925. Hän työskenteli aluksi metsänhoitajana Suojärven ja Lieksan hoitoalueissa sekä Metsätieteellisen tutkimuslaitoksen kokeiluhoitoalueissa. Pääuransa Liuksiala loi vuodesta 1934 keskusmetsäseura Tapion palveluksessa. Hän toimi "Metsälehden" toimitussihteerinä, vastaavana toimittajana ja kuvittajana vuoteen 1969, jolloin jäi eläkkeelle.


title: Aarno Liuksiala

text: Liuksiala osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella. Talvisodassa hän palveli Turun laivastoasemalla ja jatkosodassa Hangon rintamalla, Valkjärven metsätalousupseerina sekä Kansanhuoltoministeriön puu- ja polttoaineosaston osastosihteerinä.


title: Aarno Liuksiala

text: Liuksiala oli itseoppinut piirtäjä, joka teki suuren määrän vaakunoita, yritysten ja järjestöjen tunnusmerkkejä, exlibriksiä, julisteita, kirjankuvituksia, postikortteja yms. Hän piirsi karikatyyrejä monien järjestöjen ja yritysten merkkihenkilöistä. Liuksiala aloitti piirtämisen jo 1920-luvulla "Uuteen Suomeen" sekä Veli Giovannin julkaisemaan "Pilajutut"-lehteen. "Metsälehteen" Liuksiala loi sarjakuvahahmoja kuten Metsä-Eemeli, Suurmöhlääjä Pöllinen ja Hoppu-Heikki. Ideat näihin sarjakuviin tulivat usein lehden lukijoilta.


title: Aarno Liuksiala

text: Liuksiala käsikirjoitti ja ohjasi eräitä metsäteollisuuteen liittyviä mainos- ja opetuselokuvia, kuten "Koko kansan asia" (1949), "Siemenestä tukkipuuksi" (1951) sekä "Metsä-Eemeli ja Pöllinen" (1955).Taiteilijan satavuotisjuhlan, Metsäkustannuksen 50-vuotisjuhlan ja Metsämuseo Luston kymmenvuotisjuhlan kunniaksi julkaistiin vuonna 2003 metsämuseon amanuenssi Pekka Virtasen tekemä elämäkertateos Aarno Liuksialasta, nimeltä "Kynä käy".


title: Dmitri Japarov

text: Dmitri Semjonovitš Japаrov (, s. 1. tammikuuta 1986 Možga) on venäläinen maastohiihtäjä.


title: Dmitri Japarov

text: Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Japarov sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 13:nneksi ja 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 11:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän hiihti ensimmäisen osuuden Venäjän hopeaa voittaneessa joukkueessa ja oli kuudestoista perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä.


title: Dmitri Japarov

text: Maailmancupissa Japarov on kuulunut voittajajoukkueeseen kaudella 2012–2013 Sotšin perinteisen hiihtotavan joukkuesprintissä ja kaudella 2013–2014 Lillehammerin 4 × 7,5 kilometrin viestissä. Paras henkilökohtainen sijoitus maailmancupissa hänellä on kaudella 2013–2014 Toblachin 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan neljäs sija.


title: Ohjausvaunu

text: Ohjausvaunu on junaan liitettävä vaunu, jonka toisessa päässä on ohjaamo, mutta jossa ei ole vetokoneistoa. Ohjausvaunun tarkoitus on nopeuttaa toimintoja pääteasemilla, kun veturia ei tarvitse siirtää junan päästä toiseen. Junaa voidaan ohjata ohjausvaunusta käsin, jolloin veturi työntää junaa vaunuletkan perältä.


title: Ohjausvaunu

text: Ohjausvaunuja on ollut Suomessa käytössä perinteisesti lähiliikenteen junissa, joissa kahden vaunun yhdistelmistä vain toinen on vetävä. Nykyaikaista kaukoliikennettä varten VR-Yhtymä on tilannut Transtechiltä käyttöönsä ohjausvaunuja myös InterCity-juniin. Vaunuista käytetään merkintää (litteraa) Edo. Vaunuja tilattiin aluksi 12 ja niitä on otettu käyttöön vuodesta 2013 alkaen.


title: Broder Andersson Rålamb

text: Broder "Bror" Andersson Rålamb (1568–1647) oli ruotsalainen kamarineuvos, asessori ja maaherra. Hän toimi muun muassa Turun hovioikeuden presidenttinä sekä Turun ja Porin läänin ensimmäisenä maaherrana.


title: Broder Andersson Rålamb

text: Upplannissa syntynyt Rålamb oli kartanonherra, jonka kuningas Kaarle IX nimitti kamarineuvokseksi vuonna 1613. Vuosina 1622–1624 hän toimi käskynhaltijana Närken ja Värmlannin maakunnissa ja 1624–1627 Västmanlandissa, jonka jälkeen Rålamb nimitettiin Svean hovioikeuden asessoriksi ja varapuheenjohtajaksi. Vuonna 1630 Rålambista tuli Turun hovioikeuden presidentti ja neljää vuotta myöhemmin hän aloitti Turun ja Porin läänin ensimmäisenä maaherrana, jota tehtävää Rålamb hoiti vuoteen 1637 saakka. Hän kuoli syntymäpaikassaan Bro kartanossa vuonna 1647.


title: Chosun Ilbo

text: Chosun Ilbo () on Etelä-Koreassa julkaistava sanomalehti. 2,2 miljoonan kappaleen levikillään se kuuluu maansa merkittävimpiin tiedotusvälineisiin. Lehti toimittaa myös Chosun.com:ia, joka julkaisee uutisia koreaksi, englanniksi, kiinaksi ja japaniksi. Se on Etelä-Korean luetuin uutissivusto. Chosun Ilbo omistaa myös kaapeliverkossa näkyvän Chosun Broadcasting Company -televisiokanavan.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1994–1995

text: Kausi 1994–1995 oli 55. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Kouvot. UU-Korihait voitti hopeaa ja Torpan Pojat pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa, itälohkon voitti Kouvot ja länsilohkon Torpan Pojat.


title: Vasil Radoslavov

text: Vasil Hristov Radoslavov (27. heinäkuuta 1854 Lovetš – 21. lokakuuta 1929 Berliini, Saksa) oli bulgarialainen poliitikko, joka toimi Bulgarian pääministerinä vuosina 1886–1887 ja 1913–1918. Hän oli pääministerinä myös lähes koko ensimmäisen maailmansodan ajan.


title: Vasil Radoslavov

text: Radoslavov opiskeli lakia Heidelbergin yliopistossa Saksassa ja valmistui vuonna 1882. Hänet valittiin jo seuraavana vuonna Bulgarian parlamenttiin ja vuosina 1884–1886 hän toimi oikeusministerinä Petko Karavelovin sekä Kliment Tărnovskin hallituksissa. Vuosina 1886–1887 hän toimi itse pääministerinä. Ferdinand I:n valtaistuimelle nousun jälkeen Radoslavovista tuli venäläisvastaisen liberaalipuolueen johtaja ja Stefan Stambolovin vastustaja. Stambolovin hallituksen kaaduttua hän toimi 1894 uudelleen oikeusministerinä ja 1899–1901 sisäministerinä. Sekaannuttuaan korruptioon Radoslavov tuomittiin vuonna 1901 oikeudessa valtion edun vastaisista liiketomista erään rautatieyhtiön kanssa. Sen jälkeen hän oli sivussa vallasta aina vuoteen 1913.


title: Vasil Radoslavov

text: Toisen Balkanin sodan jälkeen kuningas Ferdinand nimitti Radoslavovin heinäkuussa 1913 uudelleen pääministeriksi, sillä kuningas kannatti nyt hänen saksalaismyönteistä ja venäläisvastaista politiikkaansa. Radoslavovin johdolla Bulgaria läheni keskusvaltoja ja hyväksyi kesällä 1914 merkittävän saksalais-itävaltalaisen valtiolainan, mutta pysytteli maailmansodan ensimmäisen vuoden ajan puolueettomana. Taitavasti Radoslavov sai ympärysvallat vakuutettua vilpittömyydestään, kunnes Bulgaria syyskuussa 1915 julisti hänen ja kuningas Ferdinandin suunnitelmien mukaisesti sodan. Bulgarian sotaanliittyminen johti Serbian kukistumiseen, mutta sen jälkeen Saksa vaati Bulgarialta yhä kasvavaa panosta omiin operaatioihinsa. Syksyllä 1916 Bulgaria joutui liittymään myös sotatoimiin Romaniaa vastaan. Sodan rasitukset ja elintarvikepula johtivat siihen, että Radoslavovin hallitus menetti pian parlamentin ja kansalaisten tuen. Hän pysyi kuitenkin vallassa viimeiseen sotavuoteen asti.


title: Vasil Radoslavov

text: Radoslavov menetti lopullisesti suosionsa toukokuussa 1918, jolloin tulivat julkisuuteen Romanian kanssa solmitun Bukarestin rauhansopimuksen ehdot, jotka hyödyttivät lähinnä Saksaa. Ferdinand I pakotti Radoslavovin väistymään ja nimitti kesäkuussa 1918 uudeksi pääministeriksi Aleksandăr Malinovin. Bulgarian hävittyä sodan Radoslavov pakeni lokakuun alussa Berliiniin. Vuonna 1922 Aleksandăr Stambolijskin hallitus sääti lain ”kansalliseen onnettomuuteen syyllisten tuomitsemisesta”, jonka nojalla Radoslavov tuomittiin poissaolevana kuolemaan. Hänet armahdettiin 1929, mutta hän kuoli samana vuonna asuessaan yhä maanpaossa.


title: Ana Konjuh

text: Ana Konjuh (s. 27. joulukuuta 1997 Dubrovnik) on kroatialainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalla 55 kesäkuussa 2015. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen kaksinpelissä.


title: Ana Konjuh

text: Konjuh saavutti vuonna 2013 tyttöjen kaksinpelimestaruuden Australian avoimissa voitettuaan loppuottelussa Kateřina Siniakován. Hän voitti myös nelinpeliturnauksen Carol Zhaon kanssa. Kesäkuussa 2013 hän voitti Montpellier’n ITF-turnauksen kaksinpelissä. Syyskuussa hän saavutti tyttöjen kaksinpelimestaruuden Yhdysvaltain avoimissa voitettuaan loppuottelussa Tornado Alicia Blackin. WTA-turnaukseen Konjuh osallistui ensimmäisen kerran Aucklandissa tammikuussa 2013, kun hän pelasi ASB Classic -turnauksessa. Hän voitti turnauksen ensimmäisellä kierroksella ykköseksi sijoitetun Roberta Vincin.


title: Ana Konjuh

text: Tammikuussa 2014 Konjuh osallistui ensimmäisen kerran Grand Slam -turnauksen pääsarjaan Australian avoimissa, jossa hän hävisi kuitenkin avauskierroksen ottelunsa. Vuonna 2015 Konjuh saavutti ensimmäisen turnausvoittonsa Nottinghamissa.


title: Luettelo televisiosarjan Hannibal jaksoista

text: "Hannibal" on yhdysvaltalainen psykologinen jännityssarja, jonka on kehittänyt Bryan Fuller. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa NBC-kanavalla 4. huhtikuuta 2013. "Hannibal" perustuu Thomas Harrisin "Punainen lohikäärme" -romaanin hahmoihin.


title: Uuden-Seelannin pääministeri

text: Uuden-Seelannin pääministeri (engl. Prime Minister of New Zealand, maoriksi Te Pirimia o Aotearoa) on Uuden-Seelannin hallituksen johtaja ja ylin vallankäyttäjä. Uusi-Seelanti on Kansainyhteisön sisäpiirin jäsen, joten Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki on maan muodollinen valtionpäämies, mutta ylin todellinen poliittinen valta on maan omalla pääministerillä. Pääministerin nimittää kenraalikuvernööri. Yhden pääministerin pääministerikauden pituutta ei ole rajoitettu, vaan sama henkilö voi toimia pääministerinä niin kauan kuin nauttii parlamentin kannatusta.


title: Uuden-Seelannin pääministeri

text: Pääministerinä on ollut 26. lokakuuta 2017 lähtien Jacinda Ardern, joka jäänee kuuden viikon äitiyslomalle kesäkuussa 2018. Häntä sijaistaa toista hallituspuoluetta, oikeistopopulistista New Zealand First -puoluetta johtava Winston Peters.


title: Charles Leconte de Lisle

text: Charles Marie René Leconte de Lisle (22. lokakuuta 1818 Saint-Paul, Île Bourbonn – 17. heinäkuuta 1894 Voisins, Ranska) oli ranskalainen runoilija, joka syntyi Intian valtameren Réunionin saarella Madagaskarin ja Intian puolivälissä.


title: Charles Leconte de Lisle

text: Hän toi runouteen tieteen eli positivismin, mitä ei aikanaan hyväksytty. Hänen runonsa olivat aiheeltaan kreikkalaisia ja intialaisia, mutta joukossa on yksi suomalaisaiheinen, nimeltään "Runoia". Enemmälti kiinnostusta häneen heräsi vasta 1930-luvulta alkaen aina 1970-luvulle. Hän oli eksistentialismin edelläkävijänä. Hän käsitteli aiheitaan objektiivisesti ja etäännytti ne itsestään ja oli hyvin kurinalainen.


title: Charles Leconte de Lisle

text: Leconte de Lisle oli pessimisti, mutta ei runojensa kautta tuonut esiin ahdistuksensa perussyytä, ja häntä pidettiin omana aikanaan kylmänä, virtuoosina ja muotoon keskittyvänä runoilijana. Hän palvoi kauneutta, kuten häntä suomentanut Kaarlo Sarkiakin, joka on sanonut saaneensa häneltä paljon vaikutteita. Hän oli perehtynyt Intian uskontoihin ja piti ihmiselämää tragediana. Rakkaus on Leconte de Lislelle pelkkää harhaa, ja onnellisia ovat vain kuolleet. Mutta kauneus oli hänelle korkein idea, tosin Sarkian elämäkerran kirjoittanut Aune Hiisku sanoo että jää hämäräksi, mitä kaikkea Leconte de Lislen kauneuden ideaan sisältyy.


title: Charles Leconte de Lisle

text: Leconte de Lisle arvosti runon musiikillisuutta ja melodisuutta, hän käytti sisäriimejä ja alkusointuja niitä luodakseen.


title: Charles Leconte de Lisle

text: Leconte de Lisle vaikutti hyvin merkittävästi Sarkiaan, mutta Sarkia ei kuitenkaan ollut hänen jäljittelijänsä. Heidän eronsa pessimismissä oli, että Sarkia ei etäännyttänyt aiheita itsestään, vaan kuvasi runoissaan omaa tuskaansa.Leconte de Lislen runojen suomennoksia on julkaistu seuraavissa teoksissa:


title: Peltoleski

text: Peltoleski ("Vidua wilsoni") on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Peltoleski

text: Peltoleskeä tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Knut Lilliehöök

text: Knut Lilliehöök af Fårdala (1603–1664) oli ruotsalainen virkamies, sotilas ja maaherra.


title: Knut Lilliehöök

text: Boxholmissa sijainneen Ingemarstorpin kartanon omistanut Lilliehöök toimi muun muassa oikeusneuvoksena Upplannissa sekä ratsumestarina Länsi-Götanmaan ratsuväkirykmentissä, ennen kuin hänet nimitettiin Turun läänin maaherraksi vuonna 1642. Lilliehöök oli tehtävässä vuoteen 1646 saakka, jonka jälkeen hän jatkoi vielä 1646–1648 viiden vuoden tauon jälkeen uudelleen muodostetun Turun ja Porin läänin maaherrana.


title: Antero Vesa

text: Antero Kalevi Vesa (s. 4. elokuuta 1945 Tampere) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Antero Vesa

text: Pispalan Tarmon kasvatti Vesa edusti Tampereen Pyrintöä miesten SM-sarjassa vuosien 1964–1970 välisellä ajalla neljä kautta. Tarmossa hän pelasi pääsarjassa kolme kautta vuosina 1973–1976. Vuonna 1969 Vesa voitti Pyrinnössä Suomen cupin.


title: Vesa Haapaniemi

text: Vesa Haapaniemi (s. 31. maaliskuuta 1941) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Vesa Haapaniemi

text: Tampereen Pyrinnön kasvatti Haapaniemi edusti Pyrintöä miesten SM-sarjassa vuosien 1960–1970 välillä yhteensä kuudella kaudella. Vuonna 1969 hän voitti Pyrinnössä Suomen cupin. Hän pelasi yhden A-nuorten maaottelun.


title: Vesa Haapaniemi

text: Haapaniemi on työskennellyt musiikin parissa. Hän oli ollut harjoittelemassa sivutoimisena lukkarina vanhassa Pispalan kirkossa 1. huhtikuuta 1968 myöhään illalla seuraavan päivän kynttilänpäivän radiojumalanpalvelusta varten, mutta kirkko oli palanut seuraavana yönä Pispalan uittotunnelin rakennustöiden aiheutettua oikosulun kirkon sähköjohtoihin.


title: Reijo Rautajoki

text: Reijo Eero Rautajoki (s. 15. lokakuuta 1946 Kajaani) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Reijo Rautajoki

text: Tampereen Pyrinnön kasvatti Rautajoki edusti Pyrintöä miesten SM-sarjassa vuosien 1965–1970 välillä yhteensä kolmella kaudella. Vuonna 1969 hän voitti Pyrinnössä Suomen cupin. Kaudella 1970–1971 Rautajoki edusti Helsingin NMKY:tä, jossa saavutti SM-pronssia ja cup-hopeaa. Seuranneet kaksi kautta Rautajoki edusti Pispalan Tarmoa ja tämän jälkeen kolme kautta Panttereita, jossa saavutti SM-hopeaa kaudella 1973–1974.


title: Huhtamon kirkko

text: Huhtamon kirkko on Huittisten Huhtamossa sijaitseva Ilmari Launiksen suunnittelema kirkko. Kirkko valmistui 1928 ja vihittiin käyttöön 20.1.1929. Kirkon Jeesusta Getsemanessa esittävän alttaritaulun on maalannut Leo Frang-Pahlama. Nykyisin kirkossa on jumalanpalveluksia noin kolmen viikon välein sekä lisäksi kirkollisia toimituksia ja kirkkokonsertteja. Jouluaamun jumalanpalvelus kirkossa on perinteiseen tapaan aamuviideltä.


title: Huhtamon kirkko

text: Kylälle alettiin kaivata omaa uskonnollista kokoontumistilaa jo 1900-luvun alussa, sillä matka Huittisten kirkkoon oli pitkä ja vaivalloinen. 1911 olikin määrä alkaa valmistella rukoushuoneen rakentamista, mutta maan sekava tilanne siirsi aikeen myöhemmäksi. 1927 asia tuli uudelleen ajankohtaiseksi ja päätettiin rakentaa kylälle oma kirkko.


title: Huhtamon kirkko

text: Kirkon tärkeyttä kyläläisille osoittaa muun muassa lahjoitusten määrä. Aikanaan saatiin lahjoituksina kirkon tontti sekä puolet rakentamiskustannuksista. Myöhemmin on lahjoitettu mm. ehtoolliskalustot ja -pikarit, krusifiksi alttarille ja runsaasti rahalahjoituksia.


title: Huhtamon kirkko

text: Kirkon vieressä on hautausmaa, jonne on vuosien saatossa haudattu noin 650 vainajaa. Joukossa on 26 huhtamolaista sankarivainajaa. Sankaripatsaan muistomerkin on suunnitellut huittislainen kuvanveistäjä Lauri Leppänen.


title: Coventryn tuomiokirkko

text: Coventryn tuomiokirkko () on Englannin kirkon Coventryn hiippakunnan katedraali, joka sijaitsee Coventryssä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kaupungissa on ollut kolme katedraalia, joista ensimmäisestä on vain rauniot jäljellä. Toinen tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa, ja nykyinen rakennettiin vanhan raunioille.


title: Coventryn tuomiokirkko

text: Vanhin osa on krypta, joka on 1300-luvun alusta. Suurin osa kirkosta tuhoutui ilmapommituksessa marraskuussa 1940.


title: Brian Clifford

text: Brian Clifford (s. 30. syyskuuta 1970 Manhattan, New York) on yhdysvaltalais-irlantilainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.


title: Brian Clifford

text: Niagaran yliopistoa vuodet 1989–1993 edustanut Clifford pelasi urallaan espanjalaisten Liga ACB -seurojen lisäksi Belgiassa, Portugalissa, Suomessa ja Saksassa. Vuonna 2002 Clifford saavutti Valencia BC:ssä Saporta Cupin hopeaa.


title: Brian Clifford

text: Joulukuussa 2003 Clifford siirtyi suomalaiseen Tampereen Pyrintöön. 1. helmikuuta 2004 Clifford teki Pyrbasketin historian ensimmäisen tripla-tuplan Espoon Honkaa vastaan: hänelle tilastoitiin ottelussa 16 pistettä, 14 levypalloa ja 13 koriin johtanutta syöttöä. Clifford pelasi Suomen-kaudellaan runkosarjassa 16,0 pisteen ja 11,9 levypallon ottelukohtaisilla keskiarvoilla. Hänen kolmen pisteen heittojen onnistumisprosenttinsa 47,9 oli sarjan paras.


title: Härmälän kirkko

text: Härmälän kirkko on Tampereen Härmälässä sijaitseva kirkko jonka rakennussuunnitelma perustui arkkitehtien Elma ja Erik Lindroosin vuonna 1939 suunnittelukilpailun voittaneeseen ehdotukseen. Aluksi paikalle valmistui 1949 pappila- ja seurakuntatalorakennukset. Elokuussa 1972 niiden yhteyteen valmistui kirkkosali. Vieressä oleva pylväsrakenteinen kellotapuli on vuodelta 1949. Alttariristin ovat toteuttaneet Ipi ja Pekka Pyhältö.


title: Härmälän kirkko

text: Kirkkovaltuusto teki päätöksen kirkon rakentamisesta Härmälään vuonna 1938, mutta se valmistui vasta 1972. Lentokentän läheisyyden vuoksi puolustuministeriö rajoitti kirkon maksimikorkeudeksi 12 metriä.


title: Erik von der Linde

text: Erik von der Linde (1611 – 18. tammikuuta 1666) oli ruotsalainen aatelinen ja maaherra. Hänen veljensä oli sotamarsalkka Lorens von der Linde (1610–1671).


title: Erik von der Linde

text: Erik von der Linden toimi Turun ja Porin läänin maaherrana vuosina 1655–1666. Yhdessä puolisonsa Anna Leijonsköldin kanssa hän lahjoitti muun muassa alttarilaitteen Paraisten kirkkoon. Pariskunnan kaikki kolme lasta kuolivat jo muutaman vuoden ikäisinä.


title: Erik von der Linde

text: Vuonna 2005 löydettiin von der Lindelle kuulunut entuudestaan tuntematon suomenkielinen virsikirja, "Yxi Wähä Suomenkielinen Wirsikirja", joka on painettu 1600-luvun puolivälissä. Arvokas kirja on nykyään Helsingin yliopiston kokoelmissa.


title: Kampin paloasema

text: Kampin paloasema oli arkkitehti Magnus Schjerfbeckin suunnittelema, Helsingin Kampintorin etelälaidalla sijainnut rakennus. Pieni, punatiilinen paloasema rakennettiin vuonna 1893. Vuoden 1906 Töölön asemakaavassa Kampin paloasemaa ympäröi pieni puistikko, mutta istutuksia ei koskaan toteutettu.


title: Kampin paloasema

text: Paloasema oli käynyt tarpeettomaksi jo vuosia ennen sen purkamista, 1960-luvun alussa. Tämän jälkeen toria käytettiin pääasiassa pysäköintiin, kunnes se 1990-luvulla kunnostettiin. Nykyään Kampintorilla sijaitsee osa ruotsalaisen taiteilija Ernst Billgrenin 1990-luvulla tekemästä kaksiosaisesta taideteoksesta.


title: Neljänneskunta

text: Neljänneskunta () tarkoittaa Suomessa keskiajalla käytössä ollut hallintoaluetta. Hallintopitäjät jaettiin noin neljään neljänneskuntaan, jotka muodostuivat vielä pienemmistä kymmeneskunnista. Neljänneskunnissa ja kymmeneskunnissa toimineita virkamiehiä olivat neljännesmiehet (verokuntamiehet) ja kymmenesmiehet (lukumiehet).


title: Neljänneskunta

text: Neljänneskuntia ei välttämättä ollut pitäjässä juuri neljä. Esimerkiksi Tavisalmella oli pitäjää perustettaessa vain kaksi neljänneskuntaa, Padasjoella puolestaan 1539 kolme neljänneskuntaa.


title: Harald Oxe

text: Harald Erik Oxe (14. joulukuuta 1628 Järpås – 1689) oli ruotsalainen aatelinen ja maaherra. Hän toimi Turun ja Porin läänin maaherrana vuosina 1666–1682 sekä lyhyen aikaa Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherrana vuonna 1667.


title: Harald Oxe

text: Lidköpingin Järpåsissa syntynyt Oxe oli vuonna 1645 Magnus Gabriel De la Gardien mukana Ranskassa tämän toimiessa suurlähettiläänä. Ruotsiin palattuaan hän oli seremoniamestarina kuningatar Kristiinan ja kuningas Kaarle X Kustaan hoveissa. Lokakuussa 1666 Oxe nimitettiin Turun ja Porin läänin maaherraksi tehtävää väliaikaisesti hoitaneen Ernest Johann Creutzin seuraajaksi. Seuraavan vuoden maaliskuussa hänet siirrettiin Viipurin ja Savonlinnan läänin maaherraksi, mutta Oxe sai jo muutaman viikon kuluttua luvan palata vanhaan virkaansa Turkuun.


title: Harald Oxe

text: Harald Oxe avioitui vuonna 1671 myöskin Turun ja Porin maaherrana toimineen amiraali Lorentz Creutzin tyttären Elsan kanssa. Heidän kahdesta pojastaan vanhempi, 1674 syntynyt Lorentz Erik Oxe, joutui pakenemaan maasta vuonna 1691 tapettuaan erään rengin. Hän päätyi myöhemmin everstiksi ja kamariherraksi Pfalz-Neuburgin hallitsijan Kaarle III:n hoviin.


title: Harald Oxe

text: Oxe kuoli vuonna 1689 ja hänet haudattiin seuraavana keväänä Järpåsin kirkkoon.


title: Bronda

text: Brondinin kahvila eli Bronda oli Helsingin Eteläesplanadi 20:ssa vuosien ajan toiminut K. M. Brondinin leipomo- ja kahvilaliike, joka oli 1900-luvun alkupuolella kaupungin kuuluisimpia kahviloita. Koko Eteläesplanadin ja Korkeavuorenkadun kulmatalo tunnettiin sen mukaan ”Brondan talona”.


title: Bronda

text: Ensimmäinen Brondan talo oli rakennettu 1840-luvulla. Brondin perusti kahvilansa siihen 1897. Vuonna 1910 sen paikalle rakennettiin Valter Jungin ja Emil Fabritiuksen suunnittelema uusi Brondan talo. Brondan kahvila oli varsinkin taiteilijoiden suosima ja eli kulta-aikaansa 1920–1930-luvuilla. Vakioasiakkaisiin kuuluivat muun muassa taidemaalarit Tyko Sallinen ja Jalmari Ruokokoski, kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen, kuvittaja Rudolf Koivu, kirjailijat Eino Leino, Joel Lehtonen, Uuno Kailas sekä tulenkantaja-ryhmän jäsenet. Kahvilan yläkerrassa 1950-luvulla kokoontunut modernien taiteilijoiden piiri tunnettiin Brondan vintin taiteilijaryhmänä.


title: Bronda

text: Rakennuksessa toimi myös Helsingin ensimmäinen non-stop -elokuvateatteri Kitkat.


title: Bronda

text: Brondan talo purettiin vuonna 1972, kun sen tuolloinen omistaja Kansallis-Osake-Pankki halusi tontille rakennuksen, jonka vuokratuotto olisi suurempi. Arkkitehti Keijo Petäjän suunnittelema uusi rakennus, Brondankulma, valmistui vuonna 1975.


title: Brondankulma

text: Brondankulma on Helsingin Kaartinkaupungissa Eteläesplanadin ja Korkeavuorenkadun risteyksessä sijaitseva vuonna 1975 valmistunut liike- ja toimistotalo. Kiinteistöosakeyhtiön nimi on Brondankulma.


title: Brondankulma

text: Rakennus on saanut nimensä samalla paikalla aikaisemmin sijainneesta talosta, jonka toisessa kerroksessa toimi kulttuuriväen suosima kuuluisa Brondinin kahvila eli Bronda. Alkuperäinen Brondan talo purettiin vuonna 1972, kun sen silloinen omistaja Kansallis-Osake-Pankki halusi tontille suuremman vuokratuoton omaavan rakennuksen. Uusi, arkkitehti Keijo Petäjän suunnitelma rakennus valmistui vuonna 1975.


title: Brondankulma

text: Pankkifuusion seurauksena talon omistajaksi tuli 1995 Merita. 2000-luvun alkupuolella omistus vaihtui useita kertoja. Vuonna 2007 rakennus siirtyi Bronda Properties -nimisen yhtiön omistukseen, vuonna 2010 sen osti ING Real Estate Invstment Management. Yhdysvaltalaistaustainen CBRE Global Investors rahasto osti vuonna 2011 ING Real Estate Investment Managementin Euroopan ja Aasian toiminnot, jolloin rakennuksen omistaja vaihtui taas.. Vuonna 2014 omistajaksi tuli sveitsiläisten eläkeyhtiöiden rahasto, AFIAA Finland Bronda Holding Oy.


title: Brondankulma

text: Eteläesplanadi 20:n rakennus on tarkoituksellinen ”sekä että” -ratkaisu, jossa on tavoiteltu rakennuksen ja ympäristön samanhenkisyyttä. Vain ajankohdille tyypilliset asenteet ja ajatustottumukset rajoittivat suunnittelijoiden valinnan vapautta. Esplanadin taloille tunnusomainen visuaalinen pehmeys johtuu katusivujen syvästä reliefivaikutuksesta, usein esiintyvistä kaariaiheista, yksityiskohtien pyöristyksistä ja pintakäsittelyn laadusta. Graniittiin verhottu kantava runko erottuu sellaisenaan lasiseinistä.


title: Brondankulma

text: Kiinteistö käsittää kellarikerroksen, 2 liiketilakerrosta, 5 toimistokerrosta ja ullakkokerroksen.


title: Brondankulma

text: Toimitilat ovat nykyisin muun muassa asianajotoimisto Hannes Snellmanin, Matti Wikbergin ja Tomi Björckin ravintola Brondan, Alkon ja päivittäistavarakauppa Siwan käytössä.


title: Rasoul Dehghan

text: Rasoul Dehghan (s. 26. joulukuuta 1962) on Iranissa syntynyt suomalainen painija ja painivalmentaja. Hän voitti vuonna 1981 vapaapainissa Iranin mestaruuskilpailuissa hopeaa ja vuonna 2003 SM-veteraanikilpailuissa vapaapainin 1. sijan.


title: Jakob Bure

text: Jakob Bure (1649 Skellefteå – 1709) oli ruotsalainen aatelinen ja virkamies, joka toimi Turun ja Porin läänin maaherrana. Hän kuului pohjoisruotsalaiseen Bure-sukuun.


title: Jakob Bure

text: Bure oli Vuorikollegion palveluksessa vuodesta 1673 lähtien toimien muun muassa asessorina. Vuonna 1698 hänet nimitettiin Turun ja Porin läänin maaherraksi, jota tehtävää Bure hoiti vuoteen 1706 saakka. Sen jälkeen hän toimi vielä Kopparbergin läänin maaherrana.


title: Otto Reinhold Yxkull

text: Otto Reinhold Yxkull (11. elokuuta 1670 Tallinna – 10. joulukuuta 1746 Turku) oli Ruotsissa aateloituun baltiansaksalaiseen Uexküllin sukuun kuulunut kenraalimajuri ja vapaaherra. Hän vaikutti Suomessa Suuren Pohjan sodan aikana karoliiniarmeijassa ja toimi myöhemmin myös Turun ja Porin läänin maaherrana.


title: Otto Reinhold Yxkull

text: Yxkull suuntautui isänsä tavoin jo nuorena sotilasuralle. Vuonna 1687 hänet ylennettiin kornetiksi Tiesenhausenin liivinmaalaisessa ratsuväkirykmentissä. Vuosina 1689–1692 Yxkull taisteli yhdeksänvuotisessa sodassa ranskalaisia vastaan. Suuren Pohjan sodan aikana hänet ylennettiin ensin kenraaliadjutantiksi ja myöhemmin vuonna 1711 Ykskull toimi yliluutnanttina Turun läänin jalkaväkirykmentissä ja vuodesta 1713 lähtien Turun ja Porin läänin ratsuväkirykmentissä. Joulukuussa 1717 hänet ylennettiin ratsuväen kenraalimajuriksi.


title: Otto Reinhold Yxkull

text: Yxkull osallistui muun muassa Suuren Pohjan sodan Suomessa päättäneeseen Napuen taisteluun Isossakyrössä vuonna 1714. Hän oli mukana myös Carl Gustaf Armfeltin johtamalla Trondheimin sotaretkellä, joka suuntautui vuonna 1718 Norjaan tarkoituksenaan valloittaa Trondheim.


title: Otto Reinhold Yxkull

text: Sotilasuransa jälkeen Yxkull toimi Turun ja Porin läänin maaherrana vuodesta 1722 lähtien aina kuolemaansa 1746 saakka. Hän osoitti tehtävässä taitavuutta etenkin elinkeinojen kehittäjänä. Hänet aateloitiin vapaaherraksi 1730. Yxkull oli naimisissa kahdesti saaden yhdeksän lasta, joista kahdeksan oli tyttöjä. Hänet on haudattu Turun tuomiokirkkoon.


title: Titicacanuikku

text: Titicacanuikku, aikaisemmalta nimeltään lyhytsiipiuikku ("Rollandia microptera") on uikkuihin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan erittäin uhanalaisena Etelä-Amerikasta.


title: Titicacanuikku

text: Titicacanuikku on uikuksi suurikokoinen ja voi kasvaa 28–45 cm pitkäksi. Yleisväritykseltään laji on tummanruskea. Päälaella on musta työhtö, kurkku, kaula, posket ja rinta ovat valkoiset ja niska on väriltään punaruskea. Selkä ja siivet ovat tumman punaruskeat ja vatsa on väriltään vaalea. Titicacanuikun nokka on teräväkärkinen ja keltainen. Nuoret linnut ovat väriltään aikuisia titicacanuikkuja harmaampia. Siivet ovat lyhyet ja lintu on lentokyvytön.


title: Titicacanuikku

text: Titicacanuikkua tavataan Perun ja Bolivian altiplanolta. Suurin osa kannasta elää Titicacajärvellä, mutta lintuja tavataan myös etelämpää Uru Uru- ja Poopó-järviltä. Laji liikkuu tyypillisesti yksin tai pieninä ryhminä avoimilla järvenselillä. Titicacanuikun ravintoa ovat kalat, joita se saalistaa sukeltamalla. Noin 94 prosenttia linnun ravinnosta koostuu "Orestias"-suvun hammaskilleistä. Titicacanuikun lisääntymiskausi kestää läpi vuoden ja se rakentaa pesänsä "Schoenoplectus"-sarojen joukkoon.


title: Titicacanuikku

text: Titicacanuikkukannan kooksi arvioidaan 1 600–2 000 yksilöä. Kantaa uhkaavat kalastajien verkot, joihin linnut sotkeutuvat ja hukkuvat sukeltaessaan ravintoa. Muita uhkia ovat järvien saastuminen kaivosteollisuuden kemikaalipäästöjen ja kaupunkien järveen kippaamien jätteiden takia. Myös järven pinnan luonnolliset vaihtelut ja invasiiviset järveen levinneet eksoottiset kalalajit voivat olla uhka titicacanuikulle.


title: Tiikerivalmuska

text: Tiikerivalmuka ("Tricholoma pardinum") eli pantterivalmuska on valmuskojen sukuun kuuluva laji. Se on myrkyllinen.


title: Tiikerivalmuska

text: Lakin muoto on nuorempana kupera ja myöhemmin laakeampi ja reunat kääntyvät alaspäin. Lakissa on harmaita suomuja, jotka muodostavat kehämäisesti raidallisia kuvioita. Jalka on taspaksu. Jalka on valkoinen, kuten myös malto ja itiöpöly.


title: Tiikerivalmuska

text: Tiikerivalmuska kasvaa ryhmissä. Sitä esiintyy sekametsissä.


title: Sachie Ishizu

text: Sachie Ishizu (s. 3. syyskuuta 1992 Tokio) on japanilainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalla 162 helmikuussa 2014. Hän on voittanut urallaan kahdeksan ITF-turnausta kaksinpelissä.


title: Sachie Ishizu

text: Ishizu saavutti ensimmäisen ITF-turnausvoittonsa Saitamassa elokuussa 2008. Vuonna 2010 Ishizu pääsi tyttöjen kaksinpelin loppuotteluun Wimbledonissa, jossa hän hävisi kuitenkin Kristýna Plíškoválle. Nuorten kesäolympialaisissa 2010 Ishizu voitti kultaa päihittämällä loppuottelussa Anna-Lena Friedsamin. Ishizu teki debyyttinsä WTA-turnauksen pääsarjassa Carlsbadissa heinäkuussa 2013. Hän pääsi turnaukseen karsintojen kautta, mutta hävisi pääsarjan ensimmäisellä kierroksella Carla Suárez Navarrolle. Ishizu aloitti kauden 2014 ASB Classic -turnauksella voittaen ensimmäisellä kierroksella Anett Kontaveitin ja toisella kierroksella Julia Görgesin.


title: Euphausia

text: Euphausia on krillien lahkoon kuuluva suku. Siihen kuuluvia lajeja ovat etelänkrilli ("Euphausia superba") ja tyynenmerenkrilli ("Euphausia pacifica").


title: Hanebon kirkko

text: Hanebon kirkko () on Ruotsin Bollnäsin kunnan Hanebossa sijaitseva kirkkorakennus. Ei ole tarkkaan tiedossa, koska kirkko on rakennettu, mutta se on ollut olemassa ainakin 1300-luvun alussa ja siinä on myös selvästi vanhempia osia.


title: Hanebon kirkko

text: Kirkossa on nähtävissä erilaisia aikakausia. 1700-luvun muistiinpanojen perusteella tiedetään, että vanhin kirkko Hanebossa oli pieni ja kapea romaaninen harmaakivikirkko, josta osa löytyy myös nykyisestä kirkosta. Muuraustekniikan perusteella joidenkin osien seinässä on päätelty olevan 1100-luvun lopusta tai 1200-luvun alusta. Pohjoisseinässä on pieni jäänne ensimmäisestä goottilaisesta kirkosta 1200-luvulta.


title: Hanebon kirkko

text: Jossain vaiheessa 1300-luvulla lienee tehty kirkon pidennys ja laajennus. 1400-luvulla pieni romaaninen kirkkosali korvattiin tilavalla goottilaisella salilla, jossa oli puiset holvaukset. Keskiajalla kirkon ulkoseiniä ei ollut rapattu ja muurausten saumat oli värjätty kellertävällä värillä.


title: Hanebon kirkko

text: Isoja muutoksia tehtiin vasta vuosina 1777-1778, kun kirkko oli jo pitkään tuntunut ahtaalta. Uudesta kirkosta tuli ristikirkko, jossa vanhaan kirkkoon lisättiin esimerkiksi suorakulmainen kuori ja viisisivuinen sakaristo, vanha sakaristo revittiin pois ja sen sisäänkäynti muurattiin umpeen. Uudet osat tehtiin harmaakivestä ja tiilistä, katto peitettiin paanuilla. Holvauksia tehtiin tiilistä eikä puusta, joka oli siihen aikaan tavallinen materiaali. Vanha kellotapuli purettiin 1876 ja tilalle rakennettiin uusi.


title: John Kay

text: John Kay voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Sumiaisten kirkko

text:
Sumiaisten kirkko on Äänekoskeen kuuluvan Sumiaisten puukirkko. Nykyinen kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1890 ja sen suunnitteli Theodor Granstedt. Se on muodoltaan kahdeksankulmainen oktogoni ja vastaa siinä suhteessa edellistä, vuonna 1802 rakennettua puukirkkoa. Aikaisemman kirkon piirustukset olivat Anders Malanderin käsialaa
vuodelta 1800.


title: Sumiaisten kirkko

text: Rakennuksen keskusosaan liittyy kolmella sivulla lyhyet ristivarret ja neljännellä sivulla matalampi sakaristo. Saarnatuoli on Johan Kantlinin tekemä, ja se on Sumiaisten vanhasta kirkosta. Taiteilija Vidolfia von Engeström-Ahrenbergin vuonna 1901 maalaama alttaritaulu "Ylösnoussut Kristus" on osa uusgoottilaista alttaria. Erillinen kellotapuli on rakennettu puusta intendentinkonttorin suunnitelman mukaisesti vuonna 1851. Seinällä riippuvan ryijyn on kutonut ruustinna Charlotta M. Lagus vuonna 1881.


title: Sumiaisten kirkko

text: Alttarivaatteet sekä papin stolat ja messukasukat on suunnitellut ja valmistanut sumialainen tekstiilitaiteilija Riitta Hytönen-Pasanen. Nykyiset 15-äänikertaiset urut ovat Hans Heinrichin urkutehtaan vuonna 1979 rakentamat.


title: Sumiaisten kirkko

text: Sumiainen on kuulunut aluksi Rautalammen ja myöhemmin Laukaan kuntaan. Itsenäiseksi seurakunnaksi Sumiainen erkani vuonna 1906. Itsenäisyyttä kesti vuoteen 2006 saakka, jolloin Sumiainen liittyi Suolahteen. Kun Suolahti liittyi 2007 kuntaliitoksessa Äänekoskeen, tuli Sumiaisten kirkosta Äänekosken seurakunnan kappeli.


title: Rosvikin kirkko

text: Rosvikin kirkko () on kirkkorakennus Ruotsissa Piitimen kunnan Rosvikissä. Se on vihitty käyttöön 2. syyskuuta 1984. Sitä käyttävät Norrfjärdenin seurakunta ja EFS-lähetysyhdistys. Kirkon alkuunpanija oli arkkitehti Heiko-Becker Sassenhof. Sisätiloissa on Tora Cederin ja Arne Bäckströmin tekemää taidetta.


title: Kennedy Center Honors

text: Kennedy Center Honors on vuodesta 1978 lähtien jaettu vuosittainen taidepalkinto, joka myönnetään menestyneelle, yhdysvaltalaisen kulttuurin eteen työtä tehneelle taiteilijalle. Suurin osa taiteilijoista on esiintyjiä, näyttelijöitä, tanssijoita ja muusikkoja, kirjailijoita, elokuvaohjaajia ja näytelmäkirjailijoita sekä säveltäjiä.


title: Kennedy Center Honors

text: Palkinto myönnetään Washingtonin Kennedy Centerissä.


title: Kennedy Center Honors

text: Vuosina 1978–2002 palkintotilaisuutta isännöi CBS:n entinen toimittaja Walter Cronkite. Vuodesta 2003 tilaisuutta on juontanut presidentti John F. Kennedyn tytär Caroline Kennedy.


title: Mesogootit

text: Mesogootit, myös moesogootit, olivat länsigootteja, jotka vuonna 376 pakenivat hunneja Moesiaan.


title: Hortlaxin kirkko

text: Hortlaxin kirkko () on kirkkorakennus Ruotsissa Piitimen kunnan Hortlaxissa. Se on kivistä rakennettu ristikirkko.


title: Hortlaxin kirkko

text: Kirkon rakentamisesta päätettiin, kun Hortlax ja sitä ympäröivät kylät erosivat 1900-luvun alussa Piitimen maaseurakunnasta perustaakseen oman pastoraatin. Kirkkoa alettiin rakentaa 1913 samalla kun Hortlaxista tuli oma seurakuntansa. Se valmistui vuonna 1917 ja vihittiin käyttöön saman vuoden heinäkuussa. Remontteja on tehty 1935 ja 1972, jälkimmäisellä kerralla otettiin esiin alkupetäiset koristeet.


title: Messapia

text: Messapia oli antiikin aikaan Apulian eteläosan nimitys. Messapialaiset olivat illyrialainen heimo. He tulivat Adrianmeren yli noin vuonna 1300 eaa. Roomalaiset kukistivat heidät 266 eaa ja tekivät alueen satamapaikasta Brundisiumista (nykyisin Brindisi) roomalaisen siirtokunnan.


title: Lärbron kirkko

text: Lärbron kirkko () on Ruotsissa Gotlannin Lärbrossa sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu vaiheittain. Vanhimmat osat ovat 1200-luvulla rakennetut kuori ja pitkätalo, kun taas torni on rakennettu 1350-luvulla.


title: Lärbron kirkko

text: Saarnastuoli on valmistettu vuonna 1718 ja kirkon penkit ovat samalta ajalta. Torni on muodoltaan kahdeksankulmainen. Se oli aikaisemmin erinäköinen ja sai nykyisen muotonsa sen jälkeen, kun se oli vahingoittunut pahasti myrskyssä vuonna 1522. Kirkon vieressä on 1100-luvulta peräisin oleva kastaali, joka rakennettiin pitäjän puolustusta varten.


title: Lärbron kirkko

text: Kirkon pohjoispuolella on Lärbron sotasairaalassa kuolleitten keskitysleirivankien hautoja.


title: Osafjorden

text: Osafjorden on Hardangerinvuonoon kuuluva sivuvuono Hordalandin läänissä Norjassa.


title: Osafjorden

text: Vuono sijaitsee kokonaan Ulvikin kunnan alueella. Koillinen-lounas -suuntaisen vuonon länsipuolelta erkanee Ulvikafjorden-lahti, jonka pohjukassa sijaitsee Ulvikin kunnan keskustaajama. Osafjordenin länsirannoilla kulkevat Fv572- ja Fv300 -tiet. Vuonon itäranta on tietön.


title: Salainen valtakunta

text: Salainen valtakunta () on Blue Sky Studiosin tekemä animaatioelokuva. Se sai ensi-iltansa toukokuussa 2013.


title: Salainen valtakunta

text: Lisäksi muissa rooleissa Ella Pyhältö, Kari Tamminen, Mathilda Leppälahti, Samuel Motsakov, Vaula Hyry, Anu Ahonen, Markus Degerman, Ralf Öhberg, Magnus Axberg, Annamari Metsävainio, Jaana Hovinen ja Hans Halmari.Kappaleen "Kaikki on okei" suomenkielisen version esittää Heikki Kujanpää, taustoissa Katja Aakkula, Katja Sirkiä sekä Inna Vintturi.


title: Hilton Ruiz

text: Hilton Ruiz (29. toukokuuta 1952 New York – 6. kesäkuuta 2006 New Orleans) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti. Hänellä oli laaja-alainen ura, ja hän esitti esimerkiksi monimutkaista avantgarde-improvisaatiota ja afrokuubalaista musiikkia. Hän oli lapsilahjakkuus, joka esiintyi Carnegie Hallissa 8-vuotiaana. Klassisten opintojensa lisäksi Ruiz opiskeli jazzia Mary Lou Williamsin johdolla. Hän teki levytysdebyyttinsä 14-vuotiaana.


title: Hilton Ruiz

text: Ruizin improvisaatiotaidot saivat hänet hakeutumaan uralle jazzmusiikin parissa. Teini-ikäisenä hän teki yhteistyötä muiden muassa Freddie Hubbardin ja Joe Hendersonin kanssa. Hän sai kansainvälistä huomiota vuonna 1973 liityttyään yhteistyöhön Rahsaan Roland Kirkin kanssa. Kirkin kanssa tekemänsä nelivuotisen yhteistyön päätyttyä Ruiz kiersi Egyptissä ja Intiassa Clark Terryn kanssa. Palattuaan New Yorkiin hän teki yhteistyötä muiden muassa Betty Carterin, Abbey Lincolnin ja Chico Freemanin kanssa. Lisäksi hän perusti oman kokoonpanonsa. Hänen levytystensä joukossa ovat "Piano Man" (1975), "Steppin' Into Beauty" (1977), "El Camino" (1988) ja "A Moment's Notice" (1991). Latinalaista jazzfuusiomusiikkia Ruiz teki Tito Puenten ja Paquito d'Riveran kanssa. Hän työskenteli myös elokuvien soundtrackeilla ja kirjoitti Richard Bradleyn kanssa kolmiosaisen "Jazz and How to Play It" -teoksen (1987).


title: Hilton Ruiz

text: Ruiz kuoli kaatumistapaturman komplikaatioihin New Orleansissa, johon hän oli matkustanut työskennelläkseen Hurrikaani Katrina -hyväntekeväisyysprojektin parissa.


title: Metsänarvioimistiede

text: Metsänarvioimistiede tutkii puun ja puuston mittausta, kasvua, rakennetta ja kehitystä. Tieteenala myös kehittää metsätalouden suunnittelun menetelmiä. Tiede jakautuu metsänkartoitusoppiin, metsänmittausoppiin, puuntuotosoppiin sekä metsätalouden suunnitteluoppiin. Opetusta annetaan Helsingin ja Joensuun yliopistoissa.


title: Charles Algernon Parsons

text: Sir Charles Algernon Parsons (13. kesäkuuta 1854 – 11. helmikuuta 1931) oli englantilais-irlantilainen insinööri, joka parhaiten tunnetaan höyryturbiinin keksimisestä. Hän vaikutti myös generaattoreiden, sähköntuotannon kehitykseen ja osallistui myös valonheittimien ja teleskooppien kehitykseen.


title: Charles Algernon Parsons

text:
Lontoossa syntynyt Charles oli tunnetun astronomin William Parsons, Rossen kolmas jaarli, nuorin poika. Hänen vanhempi veljensä Richard Clare Parsons rakensi höyryauton. Auto joutui vuonna 1869 onnettomuuteen, jossa Parsonsien veljesten serkku, Mary Ward putosi kyydistä ja kuoli kaulanmurtumaan. Tätä onnettomuutta pidetään ensimmäisenä kuolemaan johtaneena auto-onnettomuutena.
Charles kävi koulua Trinity Collegessa Dublinissa ja St John's Collegea Cabridgessä valmistuen viimeksi mainitusta vuonna 1877 parhailla matematiikan arvosanoilla. Tämän jälkeen hän oli harjoittelijana Newcastlessa toimivassa insinööritoimistossa W.G. Armstrong, mikä oli erikoista jaarlin pojalle. Tämän jälkeen hän siirtyi Leedsiin Kitsonsille, jossa työskenteli rakettikäyttöisten torpedojen kanssa. Vuonna 1884 hän aloitti Clarke, Chapman and Co.:lla, joka valmisti laivakoneita Newcastlen lähellä. Hän vastasi sähkökoneiden suunnittelusta. Vuonna 1884 hän kehitti höyryturbiinin, joka liitettiin hänen suunnittelemaan generaattoriin.


title: Charles Algernon Parsons

text: Vuonna 1889 Parsons perusti oman yrityksen Newcastleen C. A. Parsons and Company tuottaakseen suunnittelemiaan turbogeneraattoreita. Samana vuonna käynnisti myös alueellisen sähköyhtiön, Newcastle and District Electric Lighting Company (DisCO). Vuonna 1890, DisCo käynnisti Forth Banksin voimalaitoksen, ensimmäisen maailmassa, joka tuotti sähköturbogeneraattorilla.


title: Charles Algernon Parsons

text: Parsons oli myös kiinnostunut laivasovelluksista ja perusti Newcastlessa Parsons Marine Steam Turbine Company. Kuuluisa on tarina siitä, kuin Parsons järjesti turbinia-jahdillaan häiriön kuningatar Viktorian 60-vuotishallitsijakauden juhlien laivastoparatiissa kesäkuussa 1897 ajelemalla sotalaivojen ympäri. Englannin laivasto oli tuolloin maailman vahvin. Parsonsin suunnittelema Turbinia kulki 34 solmua, kun nopein sotalaiva kulki 27 solmua, ja Parsons sai vapaasti esitellä aluksensa ylivoimaisuutta.


title: Charles Algernon Parsons

text: Parsons kuoli 11. helmikuuta 1931 höyrylaiva Duchess of Richmond kannella ollessaan risteilemässä vaimonsa kanssa.


title: IUFRO

text: Metsäntutkimusjärjestöjen kansainvälinen liitto (IUFRO, ) on kansainvälistä metsäntutkimusyhteistyötä edistävä järjestö. Liittoon kuuluu lähes 700 jäsenorganisaatiota runsaasta sadasta maasta. Maailmankongressi järjestetään viiden vuoden välein. Vuonna 1995 se järjestettiin Tampereella, 2010 Soulissa Etelä-Koreassa ja 2015 Durbanissa Etelä-Afrikassa.


title: IUFRO

text: IUFRO on perustettu 1892 Eberswaldessa.


title: Punkalaitumen kirkko

text: Punkalaitumen kirkko on Punkalaitumella sijaitseva kirkkorakennus. Sen vihki käyttöön Rovasti Idman vuonna 1774.


title: Punkalaitumen kirkko

text: Punkalaitumella on ollut kirkko vuodesta 1639 lähtien. Silloin seurakunta määrättiin itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi Pietari Brahen perustamisasiakirjan nojalla. Vanhaa kirkkoa kunnostettiin 1700-luvulla useaan otteeseen. Salama kuitenkin sytytti kirkon 1773 ja oli aloitettava uuden kirkon rakentaminen.


title: Punkalaitumen kirkko

text: Uuden kirkon suunnitteli ja rakensi Johan Björman. Se nousi vanhan kirkon viereen punkalaitumelaisten omista puista ja osin omin voiminkin. Alkuperäisessä asussaan kirkko ilmeisesti edusti tyypillistä lounaissuomalaista pitkäkirkkotyyppiä, johon kuului tapulimaisesti nivelletty torni. Myöhemmin kaksi sivueteistä yhdistettiin kirkkosaliin, jolloin kirkko sai nykyisen ristikirkon muodon. Kellotapuli tehtiin ajan tavan mukaan kirkon länsipäähän. Piirustuksissa se oli piirretty sirommaksi, mutta rakennusvaiheessa päädyttiin kustannussyistä yksinkertaisempaan ja massiivisempaan muotoon. Nykyinen ulkoasu on perua 1800-luvun jälkipuolen, erityisesti A.Cavénin vuoden 1873 suunnitelmien pohjalta tehdyistä uudistuksista. Kirkkoa on korjattu mm. vuosina 1909, 1939 ja 1974. Ulkoremontti ja -maalaus on tehty 1994.


title: Punkalaitumen kirkko

text: Vuoden 1796 maalaustöiden yhteydessä maalaria pyydettiin maalaamaan myös alttaritaulu. Sen jälkeen niitä oli kaksi asetettuina päällekkäin. Toinen esitti Jeesusta ristillä ja toinen ehtoollista. Näihin ei kuitenkaan oltu tyytyväisiä, joten alettiin kerätä varoja uuteen tauluun. Nykyinen taulu on Alexandra Såltinin maalaama vuodelta 1888. Se esittää Kristuksen kirkastamista.


title: Toropetsin–Holmin offensiivi

text: Toropetsin–Holmin offensiivi oli toisessa maailmansodassa puna-armeijan tekemä vastahyökkäys saksalaisia vastaan itärintamalla vuonna 1942. Onnistuneen Moskovan taistelun myötä kenraali Pavel Kurochinin johtamat joukot saivat tehtäväkseen hyökätä Staraja Russan ja Ilmajärven alueen kautta Saksan 18. ja 16. armeijan kimppuun ja murtaa Leningradin piiritys. Hyökkäys alkoi 9. tammikuuta 1942, mikä yllätti kylmissään olevat saksalaiset täysin. Toropets vallattiin takaisin 21. tammikuuta. Saksan 123. ja 81. jalkaväkidivisioona kärsivät kovia tappioita. Saksan 189. jalkaväkidivisioona tuhottiin täysin Andreapolin lähistöllä. Useita saksalaisosastoja jäi mottiin Demjanskiin ja Holmiin. Taistelu päättyi 6. helmikuuta 1942. Myöhemmin saksalaisten onnistuttua purkautumaan moteista onnistuneesti he hallitsivat Rževin aluetta maaliskuuhun 1943 saakka.


Catedral Metropolitana de la Ciudad de México eli Catedral Metropolitana de la Asunción de María eli Marian ylösnousemuksen kirkko on Méxicon kaupungin roomalaiskatolinen pääkirkko. Se on roomalaiskatolisen kirkon Meksikon hiippakunnan tuomiokirkko.


title: Catedral Metropolitana de la Asunción de María

text: Kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1573. Kirkko on kärsinyt vuosisatojen aikana vahinkoa ja sen perustusten alla oleva maaperä on pehmeä ja aiheuttanut liikkumista.


title: Miasma

text: Miasmalla ymmärrettiin 1700- ja 1800-luvuilla ilmassa leijailevia, mätänevässä aineessa, esimerkiksi maassa, kehittyviä myrkyllisiä huuruja, joiden ajateltiin aiheuttavan kulkutauteja. Jo ennen kuin mikrobien (bakteerien, virusten jne.) ymmärrettiin aiheuttavan tauteja, tiettyjen tautien havaittiin leviävän erityisesti joissakin väestöissä, ja syyksi arveltiin huonoa ilmaa varsinkin kaupunkien köyhissä osissa. Tämä johti Englannista alkaen elinolosuhteiden ja surkean ympäristön parantamiseen 1800-luvun puolivälissä, ja muun muassa Florence Nightingale uskoi miasman levittävän tauteja Krimin sodassa. Suoran esimerkiksi käsien kautta tapahtuvan kontaktin merkityksestä tautien syntymisessä oli merkkejä, mutta ajatusta vastustettiin kiivaasti – muun muassa kun lääkäri Ignaz Semmelweis yritti saada 1840-luvulla kollegoitaan pesemään kätensä tultuaan ruumishuoneelta synnytyssaliin. John Snow osoitti vuonna 1854 koleran leviävän Lontoossa juomaveden välityksellä, mutta vasta Louis Pasteurin, Robert Kochin ja muiden bakteriologien yksiselitteiset löydökset 1860-luvulta alkaen todistivat tiettyjen tautien olevan elävien olentojen, mikrobien, aiheuttamia.


title: Miasma

text: Miasman uskottiin leviävän tuulten kuljettamana levittäen tautia paikkakunnalta toiselle. Etelätuulet olivat erityisen vaarallisia.


title: Miasma

text:
Sana miasma tulee keskiaikaisen kreikan sanasta "miainein", joka tarkoittaa "saastuttamista".
Pahan ilman idea on antanut nimensä myös malarialle: keskiajan italian "mala aria", "paha ilma".


Kansallinen audiovisuaalinen instituutti (KAVI) on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön alainen valtion virasto, jonka toiminta perustuu lainsäädäntöön. KAVIn lakisääteisiin tehtäviin kuuluvat elokuvien ja televisio- ja radio-ohjelmien säilyttäminen sekä niihin liittyvä tutkimus, kuvaohjelmien tarjoamisen valvonta ja mediakasvatuksen edistäminen.


title: Kansallinen audiovisuaalinen instituutti

text: Instituutti syntyi, kun Kansallinen audiovisuaalinen arkisto (KAVA vuosina 2008-2013, Suomen elokuva-arkisto vuosina 1957-2007) ja Mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskus (MEKU vuosina 2012–2013, Valtion elokuvatarkastamo vuosina 1946-2011) yhdistyivät 1.1.2014.


text: Kansallinen audiovisuaalinen instituutti on jaettu viiteen tulosalueeseen.Kokoelma- ja arkistotyössä huolehditaan siitä, että instituuttiin talletettu kotimainen ja ulkomainen elokuva sekä muu av-aineisto säilyvät asianmukaisesti järjestettyinä ja luetteloituina.


text: KAVIn filmikokoelmat käsittävät noin 1 300 pitkää kotimaista elokuvaa, ja tätä nykyä tämä määrä karttuu noin 25 uuden elokuvan vuositahdilla. Kotimaisen elokuvaperinnön säilyttäminen jälkipolville on yksi Kansallisen audiovisuaalisen instituutin keskeisistä tehtävistä, jota tuetaan lainsäädännöllä.


text: Laki velvoittaa tekijöitä ja tuottajia tallettamaan kotimaassa tuotetun elokuvamateriaalin alkuperäiset kuva- ja ääninegatiivit, niitä vastaavat esityskopiot sekä kappaleet mainos- ja pr-materiaalista. Laki koskee julkisesti esitettäviksi tarkoitettuja kotimaisia elokuvia.


text: Talletustapahtuman hoitaa elokuvan tuottaja tai, jos erikseen sovitaan, tallettaja voi pyytää laboratoriota hoitamaan talletusliikenteen. Kansallinen audiovisuaalinen instituutti lähettää talletustodistuksen aina elokuvan tuottajalle.


text: Jokainen suomalainen elokuvantekijä ja -tuottaja voi saada elokuvansa talletetuksi Kansalliseen audiovisuaaliseen instituuttiin. Tähän ns. tallettajapalveluun kuuluu ilmainen ja luottamuksellinen tallettajan aineistojen selvitys- ja kunnostustyö. Tarvittaessa materiaali luovutetaan tallettajan käyttöön, jonka jälkeen se palautuu arkiston kokoelmiin.


text: Tekijän kannalta olennaista on, että tallettajalla on oikeus käyttää omaa arkistoon talletettua materiaaliaan vapaasti. Arkistoituja elokuvia saa käyttää ilman oikeuksienomistajan lupaa vain korkeakoulutasoiseen tutkimukseen ja opetukseen. Kaikkeen muuhun käyttöön tarvitaan tallettajan lupa.


text: Laissa on erilaisia määräaikoja, joiden kuluessa elokuvat tulee tallettaa. Ne lasketaan elokuvan tarkastamispäivästä. Jos elokuvaa ei ole tarkastettu, ajat määräytyvät sen valmistumisesta. Elokuvan alkuperäisaineisto on talletettava viiden vuoden kuluessa. Esityskelpoinen kopio ja kopiot mainos- ja tiedotusaineistosta talletetaan kolmen vuoden kuluessa.


text: Kansallisen audiovisuaalisen instituutin digitaalisten palveluiden yksikkö vastaa kotimaisen elokuvaperinnön saattamisesta digitaaliseen muotoon.


text: Pitkät kotimaiset elokuvateatterielokuvat digitoidaan vuosittain tehtävän suunnitelman mukaisesti. Tavoitteena on taata kotimaisen elokuvaperinnön saatavuus myös digitalisoituihin elokuvateattereihin. Lähtökohtana on siis tehdä elokuvista digitaalinen esityskopio, DCP (Digital Cinema Package).


text: Digitointien joukkoon otetaan vuosittain muutamia restauroitavia elokuvia. Nämä ovat elokuvia, joille on kysyntää ja joiden esitysoikeudet ovat selvät. Vuosittain digitoidaan lisäksi kymmenkunta elokuvaa, jotka levitetään tallenteina. Esitystoiminnan ja elokuvafestivaalien tarpeet pyritään mahdollisuuksien mukaan huomioimaan. Etusijalla ovat elokuvat, joista ei ole kunnollista esityskopiota tai pelastemateriaalia filmimuodossa.


text: Kansallinen audiovisuaalinen instituutti pyrkii säilyttämään kopiot kaikista Suomessa levitetyistä ja suomeksi tekstitetyistä ulkomaisista elokuvista. Kopiot ovat tarpeen myös instituutin toteuttaessa elokuvakasvatuksellista tehtäväänsä. Kokoelmaa laajennetaan ja kartutetaan yhteistyössä tuottajien ja maahantuojien kanssa.


text: Kansallisen audiovisuaalisen instituutin videokokoelmat muodostuvat Suomessa levitettyjen vuokra- ja myyntivideokasettien ja DVD-levyjen vapaakappaleista, videotekniikalla tehtyjen elokuvien ja ohjelmien tallenteista ja tutkimustarkoituksiin tehdyistä kotimaisten elokuvien DVD- ja videokopioista.


text: Vapaakappalelaki, joka elokuva-arkiston osalta tuli voimaan vuonna 1981, on velvoittanut videotallenteiden valmistajia, maahantuojia ja levittäjiä luovuttamaan vapaakappaleet kaikista videotallenteista, joita on valmistettu tai tuotu maahan yli 50 kappaletta. Vuoden 2008 alusta voimaan astunut Laki kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä korvasi vanhan vapaakappalelain.


text: Oheisaineistokokoelmissa on noin 450 000 kotimaista valokuvaa 1 800 eri elokuvasta. Ulkomaisia valokuvia on 500 000 yli 20 000 eri elokuvasta. Koti- ja ulkomaisia julistenimikkeitä on yli 12 000, käsikirjoitusnimikkeitä yli 20 000.


text: Yksikkö toimittaa ja lainaa asiakkailleen valokuvia ja julisteita sekä niiden vedoksia. Valokuvat ja julisteet annetaan pelkästään lainaksi, ja käytön jälkeen aineisto palautetaan arkistoon.


text: Kansallinen audiovisuaalinen instituutti ei myy kokoelmissaan olevaa aineistoa. Kuva- ja julistelainoista veloitetaan hinnaston mukaisesti. Palvelumaksu veloitetaan kaikesta uloslainatusta aineistosta käytöstä riippumatta. Yksikön tiloissa on lisäksi mahdollista tutkia elokuvien käsikirjoituksia ja mainosmateriaalia. Käyttöoikeuksien selvittäminen on aina käyttäjän vastuulla.


text: Tenho-elokuvatietokantaan on luetteloitu Suomessa valmistettujen tai elokuvateattereissa esitettyjen ulkomaisten elokuvien filmografisia ja ensi-iltatietoja sekä suomen- ja ruotsinkielisiä nimiä.


text: Asiakaspäätteen avulla voi hakea myös tietoa elokuviin liittyvästä arkistoaineistosta (filmit ja videot, valokuvat, julisteet, käsikirjoitukset, leikekansiot, sisältöselvitykset, elokuvaesitteet).


text: Tenho sisältää perustiedot kaikista Suomessa levitetyistä (tarkastetuista) pitkistä elokuvista ja lukuisista lyhytelokuvista. Tätä yksityiskohtaisempaa tietoa tietokannassa on kotimaisista pitkistä elokuvista ja uudemmista kotimaisista lyhytelokuvista.


text: Arkiston asiakkaat voivat vapaasti katsella tietoja elokuvista kirjastossa sijaitsevan asiakaspäätteen avulla. Osaa Tenhon tiedoista pääsee tarkastelemaan KAVIn Elonet-sivuston kautta.


text: Yksi Kansallisen audiovisuaalisen instituutin tärkeistä tehtävistä on edistää audiovisuaalista kulttuuria Suomessa. Käytännössä se tapahtuu usealla eri toiminta-alueella: esitystoimintana, elokuvakasvatuksena, kirjasto- ja tietopalveluina, näyttely- ja julkaisutoimintana.


text: KAVIn esitystoiminta keskittyy perinteikkääseen Orion-elokuvateatteriin Helsingissä. Näytöksiä on pääosan vuodesta kuutena päivänä viikossa, kolme näytöstä illassa. Esityssarjat kattavat elokuvan historian varhaisvaiheista nykyelokuvaan. Esillä on niin klassikkoteoksia kuin uudelleenlöydettyjä helmiäkin, laajoja retrospektiivejä, tutkimusretkiä lajityyppien historiaan sekä ainutlaatuisia tapahtumia kinokonserteista seminaareihin. Esitystoiminnan aluesarjoja järjestetään yhdeksällä eri paikkakunnalla: Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Oulussa, Rovaniemellä, Tampereella ja Turussa.


text: KAVI tekee myös yhteistyötä useiden elokuvafestivaalien ja järjestöjen kanssa. Yksi tärkeä yhteistyökumppani on Helsingin yliopisto, jonka kanssa järjestetään luentosarjoja ja niihin liittyviä esityssarjoja.


text: Arkiston kirjasto palvelee asiakkaitaan audiovisuaalisen ja elokuva-alan erikoiskirjastona, joka on valikoimaltaan ainutlaatuinen maassamme. Kirjastossa on selailtavissa myös laaja elokuvia ja elokuvantekijöitä koskeva leikekokoelma.


text: Elokuvakasvatus on nykyään merkittävä osa audiovisuaalisen kulttuurin edistämistyötä. Helsingin Orionissa ja aluesarjoissa järjestetään koululaisnäytöksiä, joihin on tarjolla myös oppimateriaaleja. Näytösten lisäksi koulut voivat osallistua erilaisiin työpajoihin. Syksyllä 2013 avautui Elokuvapolku-sivusto, joka tarjoaa kasvattajille tietopankin sekä ilmaisia elokuvanäytteitä elokuvakasvatuksen tueksi.


text: Elokuvaan liittyvän tutkimustoiminnan tuloksena julkaistaan alaan liittyviä teoksia. Julkaisuista merkittävin on Suomen kansallisfilmografia, jota vuodesta 2013 alkaen on julkaistu verkossa Elonet.fi-palvelussa.


text: KAVIn kokoelmia tuodaan yleisölle esille myös erilaisten näyttelyiden kautta. Kansainvälinen kulttuurivaihto keskittyy yhteistyöhön monien ulkomaisten tahojen kanssa lähinnä elokuvaesitysten muodossa.


text: Radio- ja televisioarkisto (RTVA) on perustettu huolehtimaan suomalaisen radio- ja tv-kulttuurin säilymisestä jälkipolville.


text: Vuoden 2008 alussa perustetun radio- ja tv-arkiston toiminta perustuu kulttuuriaineistolakiin, joka asettaa velvoitteita sekä radio- ja tv-arkistolle että ohjelmien tuottajille.


text: RTVA palvelee tutkijoita ja opiskelijoita tallentamalla televisio- ja radiokanavien digitaalista ohjelmavirtaa, jota voi selata ja tutkia katselu- ja kuuntelupisteissä seitsemällä eri paikkakunnalla. Lisäksi RTVA tallettaa laissa määritellyt ohjelmatyypit alkuperäistasoisina fyysisinä kappaleina tai tiedostoina. RTVA ottaa vastaan vanhaa radio- ja tv-aineistoa, joka on lähetetty Ylen ulkopuolisilla kanavilla. Tällä hetkellä kokoelmaan kuuluvat mm. MTV Oy:n vanha filmiarkisto sekä Moon TV:n ja Radio Cityn arkistot. Vanhimmat ohjelmat ovat vuodelta 1962. Vanhaa aineistoa voi katsella ja kuunnella KAVIn tiloissa.