title: Lascars

text: Lascars on ranskalainen animaatiosarja, joka lähetettiin ensimmäisen kerran Canal+-kanavalla vuosina 2000 ja toinen tuotantokausi esitettiin vuonna 2008. Sarja tunnetaan myös amerikassa nimellä "Round da way". Sarjan on luonut Boris Dolivet. Se kesti kaksi tuotantokautta, ja jokainen jakso kesti noin minuutin. Sarja sisältää epäsuoraa seksiä ja päihteiden käyttöä, sekä myös mustaa huumoria.


title: Lascars

text:
Sarja kertoo erilaisista kaupunkinuorista, joiden elämästä ei ongelmia eikä noloja tilanteita puutu. Sarjan jokaisessa jaksossa ovat aina eri henkilöt, eikä kukaan esiinny kahdesti sarjassa.
Sarjassa esiintyy päihteiden ja alkoholin käyttöä ja joskus myös epäsuoraa seksiä. Sarja sisältää aikuisille suunnattua huumoria.


title: Lascars

text: Sarjaan perustuva elokuva Lascars- le film (tunnetaan myös lisänimellä "Pas de vacances pour vrais gars" eli epävirallisesti käännettynä "ei lomaa koville tyypeille ") sai Ranskan ensi-iltansa 15. kesäkuuta 2009. Elokuva on esitetty vain Ranskassa. Elokuvan ovat ohjanneet Emmanuel Klotz ja Albert Pereia-Lazaro. Elokuva sisältää mustaa huumoria, mutta myös päihteitä, rikollisuutta ja epäsuoraa seksiä.


title: Lascars

text: Elokuvassa esiintyy hahmoja, joista osa on esiintynyt myös alkuperäisessä sarjassa.


title: Lascars

text: Kaverukset Tony Merguez ja Jose Frelate ovat keränneet paljon rahaa päästäkseen lomalle Santa Ricoon. Asiat saavat uuden käänteen, kun he ostavat vahingossa väärät liput, eikä "vääriä" lippuja huolittu enää takaisin, joten Tony ja José joutuvat keräämään matkarahansa uudelleen. José hankkiutuu rakentamaan saunaa kuuluisalle lakimiehelle, jonka tyttäreen Clémenceen, hän rakastuu. Tony taas ryhtyy myymään tuhat kiloa kannabista ja ellei hän tuo viikossa siitä ansaittuja rahoja kivikovalle gangsterille Zoranille, seuraa hankaluuksia. Ongelmia aiheuttaa Tonyn poliisityttöystävä Manuella,joka aggressiivisuutensa takia pitää Tonya tossun alla. Josén rauhaa taas häiritsee yli-innokas videokuvaaja Momo. Elokuvassa nähdään myös kaksimielinen kaksikko Sammy ja Narbe, jotka ovat menossa Santa Ricoon seuraamaan kuuluisia aikuisviihde-elokuvien ohjaajia.


title: Albanian koripallomaajoukkue

text: Albanian koripallomaajoukkue edustaa Albaniaa koripallon arvokisoissa.


title: Albanian koripallomaajoukkue

text: Maa on päässyt historiansa aikana kaksi kertaa koripallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin. Vuonna 1947 Albania osallistui ensimmäistä kertaa Tšekkoslovakiassa pidettyihin EM-kisoihin. Samassa lohkossa olivat myös Egypti, Belgia ja Italia. Maa hävisi selvin lukemin kaikille lohkon muille joukkueille, jolloin se joutui kisojen alempaan jatkosarjaan. Siinä joukkue hävisi selvästi Romanialle ja Itävallalle, jolloin Albania joutui sijoituspeliin Jugoslaviaa vastaan. Sen maa hävisi selvin 90–13 luvuin, jolloin Albania sijoittui turnauksen viimeiseksi.


title: Albanian koripallomaajoukkue

text: Toistaiseksi viimeisen kerran Albania on ollut EM-kisoissa mukana vuonna 1957. Tällöin maa sijoittui alkulohkonsa viimeiseksi hävittyään kaikki pelit. Jatkolohkossa maa jatkoi huonoa arvokisakulkuaan häviämällä kaikki ottelut. Tämä tarkoitti myös jälleen sijoittumista turnauksen viimeiseksi eli kuudenneksitoista.


title: Blockbuster! The Best of Sweet

text: Blockbuster! The Best of Sweet on brittiläisen Sweet-yhtyeen syyskuussa 2007 julkaistu kahden CD-levyn kokoelma-albumi.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: Sisä-, reuna- ja ulkopiste ovat topologian käsitteitä. Jos perusjoukossa on annettu jokin topologia ja jokin perusjoukon osajoukko A, niin jokainen perusjoukon piste on A:n sisä-, reuna- tai ulkopiste ja vain yksi näistä.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: Olkoon X avaruus. Jaamme X:n pisteet kolmeen erilaiseen joukkoon sen mukaan, miten ne suhtautuvat A:han, joka on X:n osajoukko. Olkoon formula_1. Tällöin x on A:n "sisäpiste", jos x:llä on ympäristö U, joka kuuluu A:han. Eli voidaan intuitiivisesti sanoa, että ne pisteet, jotka ovat sisällä joukossa. Jos X on samalla metrinen avaruus, jossa on määritelty metriikka d, tämä voidaan yhtäpitävästi määritellä niinkin, että x on A:n sisäpiste, jos on olemassa sellainen positiivinen luku r, että jokainen piste y, jonka etäisyys x:stä on pienempi kuin r, kuuluu myös A:han.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text:
Esimerkki:
Olkoon X = formula_2 ja A= {x : formula_3}. Nyt voidaan tutkia, onko jokin annettu piste joukon A sisäpiste. Valitaan tutkittavaksi piste a = 3. Helposti huomataan, että 3>0 ja 3<5. Nyt pitää vain löytää pisteelle a ympäristö, joka sisältyy joukkoon A. Kokeillaan ympäristön joukoksi U = ]2,5; 3,5[ eli nyt r = 0,5. Huomataan, että tämä ympäristö kuuluu joukkoon A, joten piste a on joukon A sisäpiste.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: Jos x:llä on olemassa ympäristö U, joka ei kohtaa A:ta eli joka kokonaisuudessaan sisältyy A:n komplementtiin (formula_4), niin x on A:n "ulkopiste". Voidaan siis sanoa, että ulkopiste on täysin vastakkainen asia sisäpisteelle. Muuten ulkopisteelle pätee samat säännöt ja laskemismahdollisuudet, mutta vain A:n paikalla on formula_5.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text:
Esimerkki:
Olkoon X = formula_2 ja A= {x : formula_3}. Nyt voidaan tutkia, onko jokin annettu piste joukon A ulkopiste. Valitaan tutkittavaksi piste a = -1. Helposti huomataan, että -1<0 ja valitsemalla ympäristön r:ksi puolikkaan, niin a on A:n ulkopiste.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: Joukon "reunapiste" on piste, joka ei ole sen sisä- eikä ulkopiste. Tämä on yhtäpitävää sen kanssa, että x:n jokainen ympäristö kohtaa sekä A:n että komplementti A:n. Joukon reunapisteet muodostavat joukon "reunan".


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text:
Esimerkki:
Olkoon X = formula_2 ja A= {x : formula_3}. Nyt voidaan tutkia, onko jokin annettu piste joukon A ulkopiste. Valitaan tarkasteltavaksi piste a = 5. Intuitiivisesti piste on joukon reunalla, joten se ehkä olisi. Nyt pitää vain kaikkien a:n ympäristöjen U kohdata niin A kuin A:n komplementti. Valitaan ympäristön säteeksi positiivinen r. huomataan, että kaikilla positiivisilla ympäristön säteillä U kohtaa A:n ja A:n komplementin. Nyt a on A:n reunapiste. Tässä tapauksessa reunapiste myös kuului joukkoon A.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: Vastaavalla tavalla origokeskeisen yksikkökiekon sisäpisteitä ovat pisteet, jotka ovat kiekon sisällä eli joiden etäisyys origosta on pienempi kuin 1, ulkopisteitä ne, joiden etäisyys on suurempi kuin 1 ja reunapisteitä yksikköympyrän kehällä olevat pisteet, joiden etäisyys origosta on tasan 1.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: Minkä tahansa joukon A jokainen sisäpiste kuuluu myös joukkoon A, kun taas mikään sen ulkopiste ei siihen kuulu. Sen sijaan reunapiste voi joko kuulua tai olla kuulumatta joukkoon A.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: Vastaaville pistejoukoille käytetään merkintöjä


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: int A = {formula_1 : x on A:n sisäpiste},


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: ext A = {formula_1 : x on A:n ulkopiste},


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text:
∂ A = {formula_1 : x on A:n reunapiste}.
Nämä joukot ovat keskenään erilliset, ja niiden yhdiste on X, eli


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text:
X = "int A" ∪ "ext A" ∪ "∂ A"
Seuraavaksi kootaan yllä määriteltyjen joukkojen erilaisia perusominaisuuksia. Näissä kohdissa esiintyvä B on A:n sulkeuma eli pienin suljettu joukko, johon A sisältyy.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (1) int A formula_13 A, ext A formula_14.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (2) A on avoin, jos ja vain jos int A = A eli yksikään A:n reunapiste ei kuulu A:han


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (3) ext A = int formula_5, int A = formula_5.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (4) ext A = formula_17 , int A = formula_17 komplementti, = "int A" ∪ "∂ A' = "A" ∪ "∂ A'.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (5) ∂ A = B ∩ formula_17 = formula_17 \ int A, ja ∂ A on aina suljettu.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (6) ∂ A = ∂ formula_5


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (7) Jos A on avoin, niin ∂ A = formula_17 \ A.


title: Sisä-, reuna- ja ulkopiste

text: (8) int A on X:n laajin avoin osajoukko, joka sisältyy A:han.


title: Wolfsonin historiapalkinto

text: Wolfsonin historiapalkinto () on vuosittain Britanniassa jaettava kirjallisuuspalkinto. Sen tarkoituksena on "edistää ja rohkaista korkeatasoista kansantajuista historiankirjoitusta". Palkintolajeja on kaksi: kirjapalkinto, jota jaetaan tavallisesti kaksi vuodessa, sekä tuotantopalkinto, jota myönnetään silloin tällöin tunnustuksena elämäntyöstä historiankirjoituksen hyväksi. Palkintoa on jaettu vuodesta 1972, ja palkintosummat ovat vaihdelleet 3 000 ja 20 000 punnan välillä.


title: Wolfsonin historiapalkinto

text: Rahapalkintoa jakaa Wolfsonin säätiö, joka on perustettu vuonna 1955. Hyväntekeväisyyssäätiö tukee vuosittain erilaisia tieteen, teknologian, lääketieteen, opetuksen ja taidealan projekteja noin 35 miljoonalla punnalla. Säätiön perusti postimyynnillä rikastunut juutalainen liikemies sir Isaac Wolfson (1897-1991).


title: Wolfsonin historiapalkinto

text: Kilpailuun osallistuvien historioitsijoiden on oltava Britannian kansalaisia palkintoa myönnettäessä. Ehdolla olevan kirjan tulee olla julkaistu sinä kalenterivuonna, jona kilpailu järjestetään. Kirjan on täytettävä akateemiset kriteerit mutta oltava silti kansantajuinen ja helposti lähestyttävä.


title: Wolfsonin historiapalkinto

text: Voittajat valitsee tuomaristo, joka koostuu neljästä Britannian akatemian jäsenestä. Palkinnot julkistetaan kilpailuvuotta seuraavan vuoden kesänä. Kilpailussa ei ole virallista karsintavaihetta.Palkinto luovutetaan kilpailua seuraavana vuotena.


title: Åsne Seierstad

text: Åsne Seierstad (s. 10. helmikuuta 1970 Oslo, Norja) on norjalainen freelancetoimittaja ja kirjailija, joka tunnetaan erityisesti sota-alueiden kuvauksistaan.


title: Åsne Seierstad

text: Seierstad on työskennellyt freelancetoimittajana norjalaisille ja ulkomaisille lehdille. Hän on toiminut kirjeenvaihtajana Venäjällä ja Kiinassa. Ensimmäiset sotajuttunsa hän teki Kosovosta ja on sen jälkeen raportoinut Afganistanin ja Irakin sodista.


title: Åsne Seierstad

text: "Med ryggen mot verden" (2000) käsittelee Serbiaa. "Kabulin kirjakauppiaassa" hän kertoo afgarnistanilaisen kirjakauppiaan ja tämän perheen arjesta. Bestsellerkirja sai kritiikkiä, ja sen päähenkilön esikuvana ollut Shah Muhammad Rais paheksui teosta syvästi. "Satayksi päivää" on kuvaus Irakin sodasta ja "Groznyin enkelit" raportti Tšetšenian murhenäytelmästä, Suomeksi kesäkuussa 2014 ilmestyvässä teoksessa "Yksi meistä" hän kertoo norjalaisesta joukkomurhaajasta Anders Behring Breivikstä.


title: Adam Tooze

text: Adam Tooze (s. 1961) on brittiläinen taloushistorioitsija. Hän on kuuluisa Saksan kolmannen valtakunnan talouden tutkimuksistaan. Tooze opettaa Euroopan taloushistoriaa Jesus Collegessa Cambridgen yliopistossa. Hän sai Wolfsonin historiapalkinnon kirjastaan "The Wages of Destruction: The Making and Breaking of the Nazi Economy" vuonna 2006.


title: 3 (kappale)

text: ”3” on poplaulaja Britney Spearsin kappale, joka julkaistiin lokakuussa 2009 ensimmäisenä singlenä seuraavan kuun kokoelma-albumilta "The Singles Collection". Suomessa ”3” julkaistiin digitaalisessa muodossa 5. lokakuuta 2009.


title: 3 (kappale)

text: Kappaleen ovat säveltäneet Max Martin, Shellback ja Tiffany Amber. Martin toimi myös tuottajana.


title: Tuppilo

text: Tuppilo on eräs kasvien hedelmätyypeistä. Tuppilo on yhdestä emilehdestä muodostunut kuiva, saumaa pitkin avautuva monisiemeninen hedelmä.


title: Tuppilo

text: Tuppilot esiintyvät harvoin yksittäin, yleensä kukkapohjuksessa on useita tuppiloita. Sukuja, joiden hedelmä on tuppilo, ovat mm. banksiat, magnoliat ja pionit.


title: Kalinkavitšy

text: Kalinkavitšy (, ) on kaupunki Homelin alueella Valko-Venäjällä. Arkeologisissa kaivauksissa on löydetty 24 000 vuotta vanhoja varhaisen asutuksen merkkejä Pripetin ääreltä. Nykyinen Kalinkavitšyn kaupunki, joka on samannimisen piirin keskus (raion), sijaitsee 124 kilometriä Homelin (Gomel) länsipuolella ja vain 9 kilometriä Mozyrin pohjoispuolella.


title: Kalinkavitšy

text: Kaupungissa oli 2009 väestönlaskennassa 38 381 asukasta. Koko hallintopiirissä asukkaita oli 64 055, mihin sisältyi Kalinkavitšyn kaupungin ohella Azarytšyn kaupunkityyppinen taajama (1 340 as.) sekä ympäröivä maaseutu kylineen.


title: Kalinkavitšy

text: Kalinkavitšy on liikenteen solmupiste. Se sijaitsee itä-länsisuuntaisen Homel- Kalinkavitšy- Pinsk- Kobryn- Brest -valtatien (M10) ja samansuuntaisen rautatien varrella. Pohjois-eteläsuuntainen kantatie (P31) liittää Kalinkavitšyn logistisesti pohjoiseen (Babruisk) ja etelään (Mozyr, Ukrainan raja). Lisäksi kaupunkiin saapuu Žlobin-Svetlahorsk-Kalinkavitšy -rata ja etelään johtavat kiskot vievät Mozyriin ja edelleen Ukrainaan.


title: Kalinkavitšy

text: Liikenteen ohella elintarviketeollisuus ja turvetuotanto ovat merkittäviä toimialoja ja työllistäjiä piirissä.


title: Luettelo valtioista itsemurhien määrän mukaan

text: Tämä luettelo valtioista itsemurhien määrän mukaan perustuu Maailman terveysjärjestön (WHO) tietoihin.


title: Sagopa Kajmer

text: Sagopa Kajmer (s. 1978) on turkkilainen rap-artisti ja DJ.


title: The Chase and Sanborn Hour

text: The Chase and Sanborn Hour oli nimike, jonka alla esitettiin useita eri radio-ohjelmia vuosien 1929 ja 1948 välisenä aikana. Lähetyksen sponsorina oli Chase and Sanborn Coffee. Ohjelman nimi vaihteli, mutta "The Chase and Sanborn Hour" oli yleensä aina vähintään alaotsikkona.


title: The Chase and Sanborn Hour

text: Ohjelma esitettiin 1929–1931 nimellä "The Chase and Sanborn Choral Orchestra". Loppuajasta ohjelman päätähtenä oli Maurice Chevalier, joka ansaitsi esiintymisestään 5 000 dollaria viikossa, jonka sanottiin olleen suurin esiintymispalkkio aikanaan. Vuodesta 1931 vuoteen 1934 ohjelman päätähtenä oli Eddie Cantor, ja ohjelma tunnettiin yleisesti nimellä "Eddie Cantor Show". Joulukuusta 1934 maaliskuuhun 1935 nimikkeen alla lähetettiin "Opera Guild" -konserttiohjelmaa. Sitä seurasi syksyyn 1936 jatkunut "Major Bowes Amateur Hour". "Do You Want to be an Actor" oli vuorossa keväällä 1937.


title: The Chase and Sanborn Hour

text: Toukokuussa 1937 esiintyjäksi tuli Edgar Bergen. Tämä ohjelma tunnetaan myös nimillä "Charlie McCarthy Show" ja "The Edgar Bergen — Charlie McCarthy Show".


A Complete History of My Sexual Failures on brittiläinen dokumenttifilmi vuodelta 2008. Ohjaaja Chris Waitt on itse pääosassa ja sävelsi osan elokuvan musiikista. Filmi osallistui "World Cinema Documentary Competition" -kilpailuun vuoden 2008 Sundance Film Festival -juhlilla.


title: A Complete History of My Sexual Failures

text: Sekalaisia televisio- ja filmitöitä tehneellä Chris Waittilla on takanaan 13 epäonnistunutta seurustelusuhdetta ja 47 vähäisempää yritystä seksuaaliseen kanssakäymiseen. Hän päättää tehdä aiheesta dokumentin.


text: Chris ottaa yhteyttä exiinsä selvittääkseen, mikä suhteissa meni pieleen. Moni lyö luurin korvaan ja jotkut haistattelevat. Puhumaan suostuvat ovat yksituumaisia siitä, että vika on Chrisissä. Tätä masentaa myös itse elokuvahankkeen ajelehtiminen vaikeudesta toiseen. Hän antautuu paljastaviin keskusteluihin äitinsä kanssa ja päättää lopulta tehdä todellisen tunnustuksellisen harppauksen.


title: Kigurumi

text: Kigurumi on japaninkielinen termi, jolla tarkoitetaan sarjakuvahahmoksi, usein eläimeksi, pukeutunutta esiintyjää. Näitä esiintyjiä on usein nähtävillä muun muassa animetapaamisissa, ostoskeskuksissa ja huvipuistoissa. Kigurumi-termi kattaa myös esimerkiksi urheiluseurojen maskotit ja lastenohjelmien esiintyjät. Kigurumeja käytetään muun muassa mainostarkoituksissa ja esiintyjinä lapsiyleisölle. Suosittuja hahmoja ovat muun muassa Pikachu, Nalle Puh ja Hello Kitty.


title: Kigurumi

text: Tietyssä merkityksessä kigurumilla tarkoitetaan myös löysänmallista haalaria (usein eläinhahmoa esittävä), jonka huppu on iso ja puettuna kasvojen yli ulottuva. Hupussa on usein hahmon silmät, suu ja korvat sekä muita piirteitä. Japanissa kigurumeja saatetaan joskus käyttää myös pyjamina.


title: Segun Ikudehinbu

text: Segun Ikudehinbu (s. 16. kesäkuuta 1989) on nigerialainen jalkapalloilija, joka kaudella 2017 edustaa helsinkiläistä Atlantista. Hän on aikaisemmin pelannut muun muassa Veikkausliigaa Kuopion Palloseurassa. Ikudehinbu tuomittiin 25.04.2017 Pohjois-Savon käräjäoikeudessa kahden vuoden ja kahden kuukauden ehdottomaan vankeusrangaistukseen kahdesta raiskauksesta.


title: Raphael Udah

text: Raphael Udah (s. 1. syyskuuta 1989) on nigerialainen jalkapalloilija.


title: Betim Aliju

text: Betim Aliju (s. 17. maaliskuuta 1989 Skopje Jugoslavia) on uransa päättänyt makedonialainen jalkapalloilija, joka on pelannut muun muassa KuPS:in riveissä. Hän on pelannut myös yhden ottelun Makedonian alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa. Debyytti tapahtui 4. syyskuuta 2009 alle 21-vuotiaiden EM-karsinnassa Englantia vastaan. Aliju on myös tämän joukkueen varakapteeni, vaikka edustuksia on loukkaantumisten takia kertynyt vasta yksi.


title: Arthur Jensen

text: Arthur Robert Jensen (24. elokuuta 1923 San Diego, Yhdysvallat – 22. lokakuuta 2012 Kelseyville, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tunnetaan älykkyyttä koskevista tutkimuksistaan. Kuollessaan hän oli kasvatuspsykologian emeritusprofessori Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä.


title: Arthur Jensen

text: Jensen julkaisi yli 400 tieteellistä artikkelia. Hän kuului "Intelligence" ja "Personality and Individual Differences" -tiedejulkaisujen toimituskuntiin.


title: Arthur Jensen

text: Jensen tunnetaan tutkimuksistaan, joiden mukaan älykkyysosamäärä on vahvasti perinnöllinen ominaisuus. Hänen näkemyksensä mukaan myös rotujen väliset älykkyyserot selittyvät pääosin geneettisillä tekijöillä. Jensen korosti yleisälykkyyden merkitystä yksilön toimintakyvyn keskeisenä määrittäjänä.


title: Vulcan (Kanada)

text: Vulcan on Kanadassa, Albertan provinssissa sijaitseva kaupunki. Kaupunki sijaitsee samannimisessä kunnassa eteläisessä Albertassa, Calgaryn ja Lethbridgen kaupunkien puolimatkassa. Vulcanin väkiluku on 1 940 (2006). Kaupungin pääasiallisena työllistäjänä on maatalous. Alueen tärkeimmät viljakasvit ovat vehnä, rypsi ja ohra.


title: Vulcan (Kanada)

text: Kaupungin nimesi Canadian Pacific Railwayn maanmittaaja vuonna 1915, roomalaisen Vulcan tulenjumalan mukaan. Vuonna 1926 tornado tuhosi suuren osan kaupunkia.


title: Vulcan (Kanada)

text: Kaupungin nimestä johtuen se on ollut suosittu matkailukohde. Kaupungissa vierailee vuosittain paljon Star Trek -turisteja.


title: Håkan Streng

text: Håkan Ralf Streng (s. 21. tammikuuta 1947) on suomalainen laulaja, säveltäja ja sanoittaja, joka on laulanut myös Trio Saludo -lauluyhtyeessä.


title: Jiri Nikkinen

text: Jiri-Juhani Nikkinen (s. 10. marraskuuta 1965 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan Cliftersin laulajana ja kitaristina. Hän on myös luonut soolouraa ja sanoittanut lauluja muille. Jiri toimii yrittäjänä Beatnik Musiikki Oy:ssä joka toimii äänitysstudiona ja ohjelmatoimistona mm. Jirin omille kokoonpanoille.


title: Jiri Nikkinen

text: Cliftersin ensimmäinen single ilmestyi vuonna 1984. Yhtyeen jäätyä tauolle Nikkinen oli perustamassa lyhytaikaiseksi osoittautunutta Revolver-yhtyettä, jolta julkaistiin levyt "Revolver" (1994) ja "Materiaa" (1995). Hän teki myös kaksi soololevyä, "Läpinäkyvää" (1998) ja "Sähköä" (2000).


title: Jiri Nikkinen

text: Cliftersin sanoituksista vastasi pääasiassa Jaana Rinne. Nikkinenkin alkoi hiljakseen sanoittaa kappaleita ja hän onkin omien projektiensa lisäksi saanut paljon sanoituksia muiden artistien levyille. Näistä tunnetuin lienee Syksyn Sävel -kilpailun vuonna 1998 voittanut "André". Sen sävelsi Kari Litmanen ja esitti Marita Taavitsainen.


title: Jiri Nikkinen

text: Nikkinen suomensi myös Salatuissa elämissä soineen tunnuskappaleen "Tunteisiin" vuonna 1999 ruotsinkielisestä "Jag vill"-kappaleesta, ja suomennetun version esitti ensimmäisenä Anna Hanski. Myös Jore Marjaranta on esittänyt kappaleen.


title: Jiri Nikkinen

text: Nyt-albumin kappaleet ovat Jiri Nikkisen sanoittamia. Vuonna 2007 ilmestyneen Bang Bang-albumin kappaleista suurin osa on Jiri Nikkisen säveltämiä ja sanoittamia.


title: Jiri Nikkinen

text: Clifters on keikkaillut ja tehnyt levyjä harvakseltaan myös 2000-luvulla. Nikkinen on esiintynyt monissa Beatles-aiheisissa projekteissa.


title: Jiri Nikkinen

text: Vuonna 2001 Jiri Nikkinen vieraili Agentsin julkaisemalla Laulava Sydän – The Beatles -kokoelmalevyllä jossa hän esittää kappaleet "Help!", "Norjan puu" ja "Elekieltä". Lisäksi hän on ollut mukana Laulava sydän-ohjelmassa.


title: Jiri Nikkinen

text: 2010-luvulla Jiri on tehnyt keikkoja omien kokoonpanojen sekä Lahden kaupunginteatterin näyttelijöistä koostuvan The Beatles Story Bandin kanssa. Lisäksi Clifters teki keikkoja vuoteen 2012 asti jolloin Clifters meni jälleen kerran tauolle. Jiri esittää usein omilla keikoilla coverkappaleita, joista osa on Beatlesin tuotannosta.


title: Jiri Nikkinen

text:
Vuonna 2015 Jiriltä ilmestyi uusi single "Luullut oon, että asioilla on tapana järjestyä".
Single oli mukana Soundi-lehden Perjantaibiisisarjassa. Levy-yhtiönä toimi KHY Suomen musiikki. Samana vuonna julkaistiin myös "Heitä pois huolesi"-single ja vuonna 2017 uusin soololevy Viides ilmansuunta.


title: Jiri Nikkinen

text: Vuodesta 2010 asti Jiri on keikkaillut aktiivisesti yhtyeensä "Jiri Nikkinen The Beatles Tribute Band" kanssa niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Yhtyeen muita jäseniä ovat Jiri Bertula (basso, taustalaulu), Juha Heikkilä (koskettimet, taustalaulu) ja Jarkko Rantanen (rummut).


title: Jiri Nikkinen

text: Nikkisellä on kolme lasta, jotka kaikki ovat poikia (Jirka, Miska ja Saska).


title: Jiri Nikkinen

text: Nikkinen on eronnut ex-puolisostaan ja elää nyt uudessa suhteessa.


title: Forex

text: Forex voi viitata seuraaviin:


title: Kuittaus

text: Kuittaus tarkoittaa sopijapuolten saamisten käyttämistä puolin ja toisin velkojen maksuksi. Kuittauksessa saamisoikeus lakkaa siltä osin kuin saaminen kattaa velkaa. Kuittaantuvia saamisia nimitetään pääsaatavaksi ja vastasaatavaksi, joka on kuittausilmoituksen tehneen saaminen. Kuittaus toteutetaan osapuolten sopimalla tavalla. Vapaaehtoinen kuittaus toteutuu sopimuksen määrittelemällä tavalla, ellei sivullisen tahon etu rajoita sopimusvapautta. Kuittausmenettelyn hyvinä puolina pidetään suoritustavan mukavuutta, nopeutta, perinnän varmuutta ja yksinkertaisuutta. Kuittausta haluavan ei tarvitse turvautua viranomaisten apuun eikä pääse syntymään tilannetta, että oman velkansa maksettuaan jäisi ilman vastapuolen suoritusta. Siksi kuittaus on suosittu perimiskeino.


title: Kuittaus

text: Pakollinen eli lakiperusteinen kuittaus voidaan toteuttaa vastoin toisen osapuolen tahtoa yksipuolisella tahdonilmaisulla, kuittausilmoituksella. Se on vapaamuotoinen ja saapumismääräinen oikeustoimi. Pakollinen kuittaus saattaa olla defensiivistä, jolloin kuittauksella pyritään estämään vastapuolen perimistoimet, tai offensiivistä, jolloin kuittaus tehdään ennen toisen osapuolen perimistoimia. Kuittaus tulee voimaan sinä hetkenä, jolloin vastapuoli on voinut saada kuittausilmoituksen tietoonsa. Myös koronmaksuvelvollisuus alkaa tästä hetkestä. Oikeudenkäynnissä kuittausta voidaan vaatia väitteenä tai vastakanteena ja se on myös mahdollista toteuttaa vasta täytäntöönpanon yhteydessä eli konkurssissa ja ulosmittauksessa. Jos velan maksaa vaikka se olisi mahdollista kuitata, maksua ei voi saada takaisin edunpalautuksena.


title: Kuittaus

text: Pakollisen kuittauksen toteuttaminen edellyttää, että saamiset ovat vastakkaisia ja samanlaatuisia sekä että vastasaatava on perimiskelpoinen. Jos edellytykset ovat olemassa, niin kumpi tahansa osapuolista voi vaatia kuittausta. Kun saamiset ovat vastakkaisia, niin pääsaamisen velallinen on vastasaatavan velkoja ja pääsaatavan velkoja on vastasaatavan velallinen. Saamisten ei tarvitse olla vastakkaisia alusta alkaen, vaan riittää, että ne ovat vastakkaisia kuittaushetkellä.


title: Kuittaus

text: Seuraaja ei yleensä saa edeltäjäänsä parempaa oikeutta. Sääntö toteutuu esimerkiksi yhtiöiden sulautumisessa ja henkilön kuollessa. Velallinen saa velkojan kuoltua vaatia kuittausta perikunnalta samoin edellytyksin kuin hän olisi vaatinut perittävältäkin. Avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön vastuunalainen yhtiömies vastaa yhtiön velasta myös henkilökohtaisesti. Yhtiö ei sen sijaan vastaa yhtiömiehen velasta. Kuittauksen yhteydessä oikeushenkilöä pidetään yhtenä oikeussubjektina.


title: Kuittaus

text: Koska kuitattavien saamisten tulee olla samanlaatuisia ja yhtä hyviä, kuitataan yleensä vain rahavelkoja. Valuuttojen käyttöä kuittaukseen rajoittaa se, että kuittausilmoituksen tekijällä tulee olla oikeus muuntaa saatava samaksi valuutaksi siten, kuin velkakirjalaki säätää. Vastasaamisen perimiskelpoisuus edellyttää, että vastasaatava on erääntynyt kuittausilmoitusta tehtäessä. Poikkeuksen tekee kuittaus konkurssissa, jossa saatavaa voi valvoa ja käyttää kuittaukseen, vaikka se ei ole erääntynyt. Pelivelkaa ei voi käyttää kuittauksessa, koska se on kannekelvoton saatava.


title: Päätöstaulu

text: Päätöstaulu on visuaalinen tapa kuvata eri toimintojen tai toimenpiteiden vaikutuksia erilaisilla ehdoilla. Se soveltuu käytettäväksi niin projektinhallinnan, ohjelmoinnin kuin testauksen suunnittelunkin yhteydessä.


title: Päätöstaulu

text: Päätöstaulu on rakenteeltaan taulukko, joka muodostuu neljästä eri osasta. Taulukko voidaan jakaa kahtia sekä vaaka- että pystysuunnassa.


title: Päätöstaulu

text: Vaakasuunnassa jaettaessa taulukon yläosa koostuu tutkittavista ehdoista ja alaosa suoritettavista toimenpiteistä.


title: Päätöstaulu

text: Pystysuunnassa jaettaessa taulukon vasemmalle puolelle sijoitetaan vaihtoehdot. Ylempään osioon listataan ehdot (esim. paino < 80) ja alempaan osioon toimenpiteet (esim. lääkitys 1). Taulukon oikealle puolelle sijoitetaan arvot. Ylempään osioon merkitään tutkittavien ehtojen arvot (esim. k/e) ja alempaan osioon suoritettavien toimenpiteiden arvot (esim. x). Ehtojen ja toimenpiteiden arvot ovat tyypillisesti muotoa tosi/epätosi (true/false), kuten esimerkistä käy ilmi.


title: Päätöstaulu

text: Käytettäessä päätöstaulua testauksen yhteydessä korvataan ehdot syötteillä ja toimenpiteet tuloksilla.


title: Päätöstaulu

text: Päätöstaulun ehtorivejä laadittaessa on huolehdittava, että kaikki eri ehtojen kombinaatiot tulevat katettua. Taulukkoon kannattaa lisätä myös rivi "ei toimintoa", jolloin varmistetaan, että toimintojen poisjättäminen on tarkoituksellista eikä virhe.


title: Päätöstaulu

text: Päätöstaulu lääkityksen valitsemiseksi potilaalle..


title: Määrähinta

text: Määrähinta on tavaran tai palvelun tuottajan tai tukkukauppiaan jälleenmyyjälle määräämä hinta tai vastike. Jälleenmyyjän on käytettävä määrähintaa myydessään tai vuokratessaan hyödykkeitä. Suomessa alimman ja ylimmän sallitun myyntihinnan käyttäminen on kielletty kilpailunrajoituslailla (480/1992, 4 §), jonka rikkomisesta voidaan asettaa kilpailunrikkomismaksu (seuraamusmaksu). Määrähinnan käytön kieltäminen ei estä käyttämästä ohjeellisia hintoja, yksinmyyntisopimuksia tai muunlaista tarjonnan rajoittamista. Alimman sallitun myyntihinnan käytöllä pyritään estämään jälleenmyyjien välinen hintakilpailu ja varmistamaan näiden mielenkiinto tuotteen kauppaamiseen. Ylimmällä sallitulla myyntihinnalla pyritään vaikuttamaan jälleenmyyjien korkeaksi kohonneisiin hintoihin tuotteen menekin edistämiseksi.


title: Mutsuo Toi

text: Mutsuo Toi (; 5. maaliskuuta 1917 – 21. toukokuuta 1938) oli japanilainen spree killer Hän tappoi ennen itsemurhaansa kolmekymmentä ihmistä kotikylässään Kaiossa lähellä Tsuyamaa (Okayaman prefektuuri). Noin puolet pienen yhteisön asukkaista siis kuoli joukkomurhassa.


title: Mutsuo Toi

text: Toi katkaisi sähköjohdon illalla 20. toukokuuta 1938, mikä jätti kylän pimeäksi. Yöllä hän surmasi ensin 76-vuotiaan isoäitinsä. Sen jälkeen hän meni naapuriensa asuntoihin ja tappoi heitä 29, joista 27 kuoli tapahtumapaikalla ja kaksi vammoihinsa myöhemmin. Murha-aseinaan Toi käytti haulikkoa, samuraimiekkaa ja kirvestä. Lopulta hän ampui itsensä.


title: Mutsuo Toi

text: Toi jätti useita itsemurhaviestejä. Hänellä oli todettu tuberkuloosi toukokuussa 1937. Hän joutui kylän naisten torjumaksi ja päätti kostaa. Isoäitinsä hän tappoi, jottei tämän olisi tarvinnut kärsiä häpeää.


title: Martti Raevaara

text: Martti Raevaara (s. 1955) on suomalainen taidekasvatuksen professori.


title: Martti Raevaara

text: Raevaara valmistui taiteen lisensiaatiksi vuonna 1999 Taideteollisesta korkeakoulusta (TaiK), jossa hän on työskennellyt vuodesta 1983 lähtien.


title: Martti Raevaara

text: 25. syyskuuta 2009 Raevaara nimitettiin Aalto-yliopiston toiseksi akateemisten asioiden vararehtoriksi. Hänen viisivuotinen kautensa alkoi 1. lokakuuta 2009. Sitä ennen hän oli TaiKin vararehtori. Lisäksi hän on ollut Virt@ -koulutusohjelman johtajana.


title: Bundesautobahn 2

text: Bundesautobahn 2 (BAB 2), lyhyemmin Autobahn 2 (A 2), on 486 kilometriä pitkä länsi–itäsuuntainen moottoritie Saksassa. BAB 2 yhdistää Ruhrin alueen ja Berliinin. Sen reitti kulkee Oberhausenista Ruhrin alueen pohjoisosan, eteläisen Münsterlandin, Ostwestfalenin ja Weserberglandin kautta Hannoveriin ja edelleen Magdeburgin kautta Berliinin läntiselle kehätielle Dreieck Werderin risteykseen. Väylä sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Ala-Saksin, Saksi-Anhaltin ja Brandenburgin osavaltioissa.


title: Bundesautobahn 2

text: Keskeisenä länsi–itäsuuntaisen liikenteen akselina A 2 on eräs Saksan vilkkaimmista moottoriteistä. Puolalaisten tienkäyttäjien osuus A 2:lla on melko suuri, joten se on saanut lempinimen "Warschauer Allee" ("Varsovan puistotie"). A 2 risteää Kamenissa moottoritie A 1:n kanssa ja Hannoverissa puolesta A 7:n kanssa. A 2:n on määrä olla koko matkaltaan kuusikaistainen vuoden 2010 loppuun mennessä.


title: Bundesautobahn 2

text: Moottoritie A 2:n suunnittelu aloitettiin vuonna 1933. Se linjattiin Ruhrin alueen pohjoisosaan, jossa piti kuitenkin välttää alueita, joilla maanpinta oli vajonnut kaivostoiminnan vuoksi. Itäisessä Westfalenissa tie linjattiin asutuksen painopisteiden kautta. Hannoverissa tie aiottiin rakentaa kaupungin eteläpuolitse, mutta koska lentoasema sijaitsi kaupungin pohjoispuolella, moottoritie linjattiin sitä kautta. Hannover oli 1930-luvulla Saksan lentoliikenteen solmukohta. Osuudella Hannoverista Berliiniin oli kolme eri reittivaihtoehtoa. Pohjoinen kulki Stendalin kautta. Keskimmäinen kulki Genthinin ja Brandenburg an der Havelin kautta. Lopulta päädyttiin eteläiseen vaihtoehtoon, sillä pohjoisemmat reitit sijaitsivat melko harvaanasutuilla alueilla ja niillä oli hyvät rautatieyhteydet. Lisäksi keskimmäisellä reitillä sijaitsi runsaasti järviä ja suoalueita. Eteläisen reittivaihtoehdon kautta oli myös mahdollisuus jatkaa moottoritietä Breslaun tai Frankfurt an der Oderin kautta Varsovaan.


title: Bundesautobahn 2

text: Moottoritiestä suunniteltiin alun perin kaksikaistainen suuntaansa. Kaistojen leveys oli 3,75 metriä. Ajoradat erotettiin toisistaan 4,2 metriä leveällä keskikaistalla. Kaikkiaan tien leveydeksi pientareineen tuli 24 metriä. Lukuun ottamatta Teutoburgin metsän halki kulkevaa osuutta tien vähimmäisnopeusrajoitukseksi kaavailtiin 160 km/h.


title: Bundesautobahn 2

text: Rakentaminen aloitettiin saman aikaisesti kahdessatoissa paikassa. Ensimmäisenä avattiin 32-kilometrinen osuus Braunschweig-Westin ja Lehrten välillä 5. huhtikuuta 1936. Osuudet Hannover-Ost–Lehrte (10 km), Braunschweig-Ost–Helmstedt (43 km) ja Werder–Burg (85 km) avattiin 17. elokuuta samana vuonna. Moottoritie Berliinin kehätieltä Hannoveriin oli valmis, kun 55-kilometrinen osuus Burgista Helmstedtiin avattiin 10. tammikuuta 1937. Lännessä avattiin osuus Düsseldorfista Recklinghauseniin 17. joulukuuta samana vuonna. Kamenin risteys, joka yhdistää moottoritiet A 1 ja A 2, otettiin käyttöön 12. marraskuuta 1938. Samana päivänä piti avata osuus Gütersloh–Bielefeld, mutta Teutoburgin metsässä tapahtuneen maanvyörymän takia se avattiin vasta 15. joulukuuta. Myös osuus Bad Salzuflen–Herford avattiin tuolloin. Hieman aiemmin oli otettu käyttöön osuus Bad Nenndorf–Hannover, joten avaamatta oli enää osuus Bad Salzuflen–Bad Nenndorf. Se saatiin valmiiksi toisen maailmansodan alkamisen jälkeen 23. syyskuuta 1939, tosin yksikaistaisena suuntaansa.


title: Bundesautobahn 2

text: DDR:n aikana moottoritie A 2:n itäinen osuus yhdisti Saksan liittotasavallan ja Länsi-Berliinin. Sen reitillä sijaitsi jaetun Saksan merkittävin rajanylityspaikka, Helmstedt-Marienborn (Grenzübergang Helmstedt-Marienborn). Entisen DDR:n alueella sijainnut osuus A 2:sta peruskorjattiin 1990-luvulla.


title: Bundesautobahn 2

text: Kamenin risteys (Kamener Kreuz) on Saksan toiseksi vanhin apilanlehtimallinen moottoritieristeys, mutta sen alkuperäinen malli muutettiin 2000-luvun peruskorjauksessa. Risteysalue kuusikaistaistettiin, ja siihen sisällytettiin kaksikaistainen ramppi, jota pitkin A 2:ta lännen suuntaan ajava liikenne järjestyy A 1:n etelään vievälle ajoradalle. Ramppi alittaa A 1:n ja ylittää A 2:n, jonka jälkeen siihen yhtyy A 2:n idänsuuntaisen ajoradan A 1:n eteläsuuntaiseen ajorataan yhdistävä ramppi. Myös A 1:n pohjoiseen vievän ajoradan ja A 2:n itään vievän ajoradan yhdistävä ramppi kaksikaistaistettiin.


title: Bundesautobahn 2

text: Moottoritie A 2:n erikoisuuksia on muun muassa Dortmund-Lanstropin liittymä, joka johtaa ainoastaan kaatopaikalle Dortmundin koillispuolella. Saman liittymän läheisyydessä, noin 400 metrin päästä moottoritieltä sijaitsee teräksinen vesitorni Lanstroper Ei ("Lanstropin muna"), jossa munaa muistuttava teräksinen vesisäiliö on asennettu teräskehikon päälle. Tarkkaan ottaen "Lanstropin muna" sijaitsee Dortmundin Grevelin kaupunginosassa, vaikka se on nimetty Lanstropin kaupunginosan mukaan. Vesitornimallin kehittäjä oli dortmundilaisinsinööri August Klönne (1849–1908). Paikallinen teräsrakenneyritys Aug. Klönne rakensi vesitornin vuosina 1904 ja 1905 professori Georg Barkhausenin piirustusten pohjalta. "Lanstropin munan" korkeus on 57 metriä ja paino 180 tonnia. Vesitorni poistettiin käytöstä vuonna 1981, ja se on ollut suojelukohde vuodesta 1985.


title: Bundesautobahn 2

text: Moottoritie A 2:n viherkaista on suhteellisen leveä, suurimmaksi osaksi neljästä viiteen metriä. Bad Oeynhausenin risteyksen kohdalla viherkaistan leveys on useita kymmeniä metrejä. Gelsenkirchen-Erlen kaupunginosaan valmistui vuonna 2007 moottoritien ylittävä vihersilta, joka kuuluu puistokokonaisuuteen. BAB 2:n lukuisista silloista pisin on Elbebrücke Hohenwarthe, Elben ylittävä 1 170-metrinen silta Hohenwarthessa, Saksi-Anhaltissa. Hohenwarthen silta rakennettiin 1994–1997, sen leveys on 2 × 19,25 metriä.


title: Bundesautobahn 2

text: Saksan ensimmäinen evankelinen moottoritiekirkko vihittiin käyttöön helluntaina 1959 Exterin liittymän lähellä Vlothon kaupungissa Nordrhein-Westfalenin koilliskulmalla.


title: Jorma Kyyrä

text: Jorma Kyyrä (s. 1961) on Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulun sähkötekniikan ja automaation laitoksen johtaja. Hän on työskennellyt Teknillisessä korkeakoulussa vuodesta 1985 ja toiminut muun muassa elektroniikan, tietoliikenteen ja automaation tiedekunnan (nykyään sähkötekniikan korkeakoulu) dekaanina 2008-2009 sekä lokakuusta 2009 vuoden 2011 loppuun Aalto-yliopiston Infrastruktuuri, kiinteistöt ja IT -alueen vararehtorina. Kyyrä on väitellyt tohtoriksi sähkötekniikasta ja toiminut tehoelektroniikan professorina vuodesta 1996 alkaen. Lisäksi hänellä on lukuisia kansainvälisiä alan jäsenyyksiä ja julkaisuja.


title: HMS Theseus

text: HMS Theseus on ollut usean Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Stream processing

text: Stream processing on SIMD-malliin perustuva ohjelmointiparadigma, jonka avulla eräät sovellukset pystyvät ratkaisemaan rinnakkaislaskennan haasteita. Paradigman mukainen ohjelmistorajapinta tarjoaa sovelluskehittäjälle mahdollisuuden käyttää raskasta laskentaa vaativissa operaatioissa hyväkseen esimerkiksi grafiikkakortin liukulukuyksiköitä kehittäjälle läpinäkyvän laitteistorajapinnan kautta. OpenCL ja CUDA ovat Stream processing -ohjelmistorajapintoja.


title: Olivia Rogowska

text: Olivia Rogowska (s. 7. kesäkuuta 1991 Melbourne) on australialainen tennispelaaja. Hän on parhaimmillaan sijoittunut WTA-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 108 ja nelinpelissä sijalle 94. Hän on selviytynyt kolme kertaa Grand Slam -turnauksessa toiselle kierrokselle.


title: Olivia Rogowska

text: Joulukuussa 2008 Rogowska voitti Sorrennon ITF-kaksinpeliturnauksen.


title: Olivia Rogowska

text: Ensimmäisen kerran WTA-kaksinpeliturnauksen pääsarjaan Rogowska osallistui Hobartissa tammikuussa 2009. Hän hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Anastasija Pavljutšenkovalle. Australian avoimissa 2009 hän hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Alona Bondarenkolle.


title: Olivia Rogowska

text: Ranskan avointen 2009 ensimmäisellä kierroksella Rogowska voitti Marija Kirilenkon, mutta hävisi toisella kierroksella Kateryna Bondarenkolle. Yhdysvaltain avoimissa 2009 hän hävisi turnauksen ykkössijoitetulle Dinara Safinalle lukemin 7–6(5), 2–6, 4–6.


title: Olivia Rogowska

text: Australian avoimissa 2010 hän hävisi avauskierroksella Sorana Cîrstealle ja Australian avoimissa 2011 Jevgenia Rodinalle.


title: Troika (tanssi)

text: Troika on venäläinen kansantanssi jossa mies tanssii kahden naisen kanssa. Venäjän sana Troika tarkoittaa rekeä vetävää kolmea hevosta josta tanssi on saanut nimensä.


title: Jarmo Rissanen

text: Jarmo Rissanen (s. 6. heinäkuuta 1979) on suomalainen maantiepyöräilijä.


title: Jarmo Rissanen

text: Rissanen sijoittui MM-kilpailujen aika-ajossa 59:nneksi Stuttgartissa 2007 ja 61:nneksi Mendrisiossa 2009. Aika-ajon Suomen-mestaruuden hän on voittanut 2009. Lisäksi hän on saanut SM-hopeaa 2005, 2006, 2007, 2010 ja 2012 sekä pronssia 2008 ja 2013. Hän voitti Saaremaa Velotour -kilpailun viidentenä etappina ajetun aika-ajon 2007.


title: Jarmo Rissanen

text: Rissanen on myös uransa lopettanut maastohiihtäjä. SM-kilpailujen henkilökohtaisilla matkoilla hän on ollut parhaimmillaan kahdeksas 50 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Kontiolahdella 2010. Oulun Hiihtoseuran joukkueessa Rissanen on saavuttanut SM-pronssia viestissä Kontiolahdella 2013 ja Rukalla 2015.


title: Bruno Nurmi

text: Bruno Bernhard Nurmi (2. toukokuuta 1891 Helsinki – 2. huhtikuuta 1940 Mikkeli) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Bruno Nurmi

text: Nurmen vanhemmat olivat Keiteleeltä kotoisin ollut vaatturimestari Matti Hiskias Nurmi ja Aino Helena Back. Perhe muutti pian Helsingistä Viipuriin jonne isä Matti perusti vaatturinliikkeen. Bruno kävi Viipurin suomalaista reaalilyseota mutta hän joutui eroamaan koulun 8. luokalta 1912 sairastuttuaan tuberkuloosiin. Nurmi ehti käydä myös kolmen lukukauden ajan Viipurin Musiikinystävien orkesterikoulua opiskellen viulunsoittoa.


title: Bruno Nurmi

text: Bruno Nurmi oli Viipuri-lehden toimittajana 1915–1917, Itä-Suomen Työmiehen ulkomaantoimittajana ja toimitussihteerinä 1918–1919 sekä Mikkelin Sanomien toimitussihteerinä ja pakinoitsijana 1919–1923. Hän toimi myös Mikkelin Sanomien ja Länsi-Savo-lehden musiikkiarvostelijana.


title: Bruno Nurmi

text: Nurmi oli välillä pankkialalla Savo-Karjalan Osake-Pankin Mikkelin konttoriin prokuristina ja varajohtajana 1923–1927 mutta hän palasi sitten lehtialalle toimien Länsi-Savo-lehden toimitussihteerinä 1927–1930. Näihin aikoihin Nurmi teki myös kuuden kuukauden opintomatkan Ranskaan. Viimeksi Bruno Nurmi piti omaa paperikauppaa Mikkelissä. Hänellä oli useita luottamustehtäviä mikkeliläisissä yhdistyksissä; hän oli muun muassa "Mikkelin Vähittäiskauppiasyhdistyksen" sihteerinä, "Saimaan Matkailuvaltuuskunnan" edustajana, "Mikkelin Sanomalehtimiesyhdistyksen" rahastonhoitajana ja Suomen Matkailuyhdistyksen Mikkelin osaston puheenjohtajana.


title: Bruno Nurmi

text: Talvisodan aikana Nurmi vilustui pahoin Mikkelin pommitusten aikana 5. tammikuuta 1940. Hän kuoli pitkään sairastettuaan huhtikuun alussa 1940 48-vuotiaana.


title: Bruno Nurmi

text: Nurmen tunnetuin teos on vuonna 1923 julkaistu säveltäjä Richard Wagnerin elämäkerta jonka viimeistelyyn hän sai apua professori Ilmari Krohnilta. Nurmi kirjoitti myös pari huvinäytelmää sekä suomensi saksalaista ja ranskalaista kirjallisuutta.


title: Jutazan piiri

text: Jutazan eli Yutazın piiri (, tataariksi Ютазы районы, "Yutazı rayonı") on kunnallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan kaakkoisosassa Baškortostanin vastaisella rajalla. Piiri on perustettu vuonna 1991 erottamalla sen alue Bavlyn piiristä. Sen pinta-ala on 759 neliökilometriä ja asukkaita on 22 700 henkeä (vuonna 2009).


title: Jutazan piiri

text: Hallinnollinen keskus on Urussun kaupunkimainen taajama. Sen lisäksi piiriin kuuluu 10 maalaiskuntaa: Absaljamovo, Akbaš, Bairjaka, Bairjaki-Tamak, Dym-Tamak, Jutaza, Karakašly, Staryi Karazirek, Staryje Urussy ja Taš-Kitšu (keskuspaikka Malyje Urussu).


title: Jutazan piiri

text: Piirissä on sähkövoimala, rakennustarviketeollisuutta ja kemian tehdas. Maatalous tuottaa viljaa, maitoa ja lihaa. Urussun kautta kulkee Uljanovskin ja Tšišmyn välinen rautatie.


title: Apu (ratsastus)

text: Apu on merkki, jonka ratsastaja antaa hevoselle osoittaakseen, mitä tämän tulisi tehdä. Avut voidaan jakaa "luonnollisiin" ja "keinotekoisiin".


title: Apu (ratsastus)

text: Luonnolliset avut ratsastaja voi toteuttaa ilman apuvälineitä omalla ruumiillaan. Minkä tahansa avun väärinkäyttö voi olla hevosen koulutuksen kannalta haitallista, mutta hevosen suun herkkätuntoisuuden vuoksi kovia tai karkeaotteisia käsiä pidetään yleensä pahimpana virheenä, jonka ratsastaja voi apujen käytössä tehdä. Luonnolliset avut annetaan pohkeilla ja reisillä (niin kutsuttu yläpohje), käsillä, istunnalla ja äänellä.


title: Apu (ratsastus)

text: Kaikkia apuja käytetään tilanteesta riippuen laajalla skaalalla hyvin kevyestä hyvin voimakkaaseen. Täytyy kuitenkin muistaa, ettei laiskemmanpuoleistakaan hevosta tarvitse koskaan potkaista, vaan yleensä on hyvä palata kevyisiin apuihin ja korjata tekniikka jolla avut on annettu.


title: Apu (ratsastus)

text: Myös jalkojen, istunnan ja käsien asennot vaihtelevat riippuen ratsusta ja halutusta vaikutuksesta. Esimerkiksi pohkeen asento on erilainen laukannostossa, hevosen taivutuksessa ja takaosan muodon kohennuksessa.


title: Apu (ratsastus)

text: Hevosta koulutettaessa pyritään aina siihen, että se vastaa pienimpiin mahdollisiin apuihin sen sijaan, että ratsastaja joutuisi käyttämään apuja ronskisti saadakseen hevosen reagoimaan. Tästä syystä pitkälle koulutetut hevoset voivat olla vaikeita ratsastaa, sillä ne reagoivat ratsastajan pieniinkin liikkeisiin satulassa. Ne luulevat ratsastajan virheitä (esimerkiksi reisien puristusta tai horjahdusta) ohjeiksi ja toimivat koulutuksensa mukaan. Ratsastajan on varmistuttava aina siitä, ettei hevosen "tottelemattomuus" johdu hänen omista virheistään.


title: Apu (ratsastus)

text: Ratsastajan koulutuksessa pyritään siihen, että hän oppii käyttämään eri apuja toisistaan riippumatta. Ratsastajan ensimmäinen tavoite on oppia ratsastamaan "häiritsemättä" hevosta siten, että hän istuu satulassa rennosti ja tasapainossa, pitää tasaisen kuolaintuntuman ja kykenee pitämään pohkeensa kiinni hevosen kyljessä. Vasta tämän opittuaan ratsastaja voi alkaa ohjata hevosta siten, että auttaa tätä.


title: Apu (ratsastus)

text: Apujen käytössä pyritään myös niiden hetkellisyyteen. Hevonen pysyy herkkänä avuille ja ymmärtää ratsastajaansa parhaiten, kun avun käyttö loppuu heti hevosen reagoitua siihen toivotulla tavalla ja suoritettua halutun liikkeen. Esimerkiksi pohkeen puristuksen tulisikin loppua heti, kun hevonen on siirtynyt haluttuun nopeampaan askellajiin, ja samoin käsillä ja ohjalla tehtävän pidätteen myödätä heti kun hevonen on siirtynyt toivottuun hitaampaan askellajiin tai pysähtynyt. Avuilla pyydetäänkin yleensä nimenomaan muutosta senhetkiseen liikkeeseen; niillä muistutetaan sen jatkamisesta vain siinä tapauksessa, että hevonen tuntuu olevan aikeissa hidastaa tai nopeuttaa vauhtiaan tai lopettaa pyydetyn liikkeen ennen aikojaan. Jos hevonen reagoi apuun liian voimakkaasti eli esimerkiksi lisää vauhtiaan liikaa, ratsastajan tulee muistaa hevosen kuitenkin reagoineen periaatteessa oikein. Paras tapa korjata tilanne onkin keskeyttää ei-toivottu liike tai askellaji rauhallisesti ja pyytää haluttua asiaa uudelleen, tällä kertaa varovaisemmin tai selvemmin. Koulutuksellisista syistä ei koskaan ole mielekästä rangaista hevosta liian innokkaasta reaktiosta ratsastajan apuihin tai siitä, ettei se ymmärrä mitä siltä halutaan.


title: Apu (ratsastus)

text: Pohkeen tulisi istunnan ohella olla tärkein apu. Pohkeet hallitsevat hevosen takaosaa ja ohjaavat sitä liikkumaan eteenpäin, käyttämään enemmän voimaa, astumaan sivuittain ja taipumaan oikein. Pohje on tärkein hevosta eteenpäin ajava apu, mutta erittäin tärkeä myös kokoamisessa, hidastamisessa sekä pysädyksessä. Jos pohje on liian irtonainen kyljestä, ei istuntaa voida käyttää oikein ja varsinkin kuumempi hevonen sivuuttaa tällöin hidastavat avut.


title: Apu (ratsastus)

text: Eurooppalaistyyppisessä ratsastuksessa pohje sijoittuu normaaliasennossa hiukan satulavyön taakse ja kantapää on osapuilleen samalla pystysuoralla linjalla ratsastajan vartalon keskilinjan kanssa. Sitä ei tästä asennosta ole tarkoituksenmukaista siirtää enempää kuin noin kymmenen senttiä eteen- eikä taaksepäin silloinkaan, kun pohjetta käytetään edessä tai takana.


title: Apu (ratsastus)

text: Molempien pohkeiden tasainen puristus hevosen kylkiin perusasennossa kehottaa hevosta lisäämään vauhtia tai siirtymään nopeampaan askellajiin (kuten käynnistä raviin). Riippuen samanaikaisten pidättävien apujen (istunta ja kädet) voimakkuudesta pohkeet voivat pyytää hevoselta myös lennokkuutta, kokoamista tai peruutusta. Peruutusta pyytäessään ratsastaja pyytää pohkeilla liikettä, mutta suuntaa askeleen sitten taakse kevyin ohjasottein, jolloin hevonen peruuttaa. Ensin tulee aina pohje, sitten ohja. Ennen peruutusta hevosen on oltava hyvin avuilla, joten aloittelijoille peruutus on turhan vaikea liike oikein suoritettuna. Peruuttamisen pyytäminen vetämällä ohjia on väärin, eikä hevonen voi silloin liikkua rennosti ja halukkaasti vaan vastustelee peruutusta.


title: Apu (ratsastus)

text: Kun toinen pohje on perusasennossa tai hieman sen takana ja puristaa hieman toista pohjetta enemmän, hevosen tulisi "väistää" pohkeen painetta astumalla sivulle. Riippuen pidättävien apujen käytöstä tätä voidaan käyttää erilaisiin sivuttaisliikkeisiin kuten pohkeenväistöön, käännökseen etu- tai takaosalla tai piruettiin.


title: Apu (ratsastus)

text: Kun toinen pohje on taaempana mutta passiivinen tukevassa roolissa ja toinen pohje perusasennossa mutta aktiivinen, hevosen tulisi taipua jälkimmäisen suuntaan aktiivisen pohkeen ympärille. Esimerkiksi ympyrää myötäpäivään ratsastettaessa ratsastaja pitää vasemman eli ulkopohkeensa hieman taaempana ja käyttää sisäpohjettaan aavistuksen edempänä pyytääkseen hevosta taipumaan ympyrän kaarelle. Tämä pohjeapu on tärkeä myös, kun pyritään taipumista vaativiin liikkeisiin kuten taivutusväistöihin tai piruettiin.


title: Apu (ratsastus)

text: Laukkaa nostettaessa hevosta valmistellaan ensin puolipidätteellä (istunta tiivistyy, pohje kiinni, mahdollisesti kevyt ohjasote ylöspäin) ja kun hevonen kevenee, siirretään ulkopohjetta pari senttiä taakse, ja sisäpohkeella annetaan varsinainen laukannostomerkki puristaen.


title: Apu (ratsastus)

text: Käsi- eli ohjasavut vaikuttavat hevoseen ohjien ja kuolaimen välityksellä. Ne hallitsevat lähinnä hevosen päätä ja kaulaa, muuta ruumista eivät juurikaan. Useimmiten pohkeiden ja joissakin tapauksissa (kuten kouluratsastuksessa) myös istunnan tulisi olla tärkeimmät avut. Monet aloittelijat käyttävät käsiapuja ylen määrin ennen kuin oppivat käyttämään hienovaraisempia keinoja ja kääntämään ja hidastamaan hevosta pohje- ja istunta-avuin. Parhaat ratsastajat voivat ratsastaa hyvinkoulutettuja hevosia jopa ilman suitsia käyttäen pelkkiä pohje- ja istunta-apuja.


title: Apu (ratsastus)

text: Ohjasapuja käytetään kolmeen tarkoitukseen. Yksinkertaisimmat ovat ohjaspidätteet, jotka rajoittavat tai pysäyttävät eteenpäin suuntautuvaa liikettä, sekä kääntävät avut, joilla tuetaan taivutuksia, kaartuvia liikkeitä ja käännöksiä. Etenkin kouluratsastuksen korkeammilla tasoilla tärkein käyttö ohjasavuille on asetusten ohella täydentää istunta-apuja, jotka kehottavat hevosta kohentamaan ja pyöristämään ryhtiään.


title: Apu (ratsastus)

text: Pidätteessä molemmat kädet pidättävät yhtä aikaa taaksepäin; kokemattomat ratsastajat suoranaisesti vetävät ohjista hieman, kokeneet käytännössä vain sulkevat nyrkkinsä napakasti ohjan ympärille ja lakkaavat myötäilemästä kädellä hevosen kaulan ja pään liikettä. Ratsastajan käyttämästä voimasta riippuen pidäte voi pyytää hevosta pysähtymään, siirtymään hitaampaan askellajiin, peruuttamaan tai tuomaan takajalkojaan enemmän alleen. Pidätettä tulisi tukea pohjeavuin ja istunnalla, sillä mikäli ratsastaja pidättää hevosta käyttäen pelkkiä käsiään ilman pohjetta, hän saa hevosen etupainoiseksi ja siirtymisestä tulee tasapainoton, vino ja töksähtävä. Jokaisen ratsastajan on opittava tasapaino käden ja pohkeen käytössä - useimmiten aloittelijat pysäyttävät hevosen vain vetämällä ohjista.


title: Apu (ratsastus)

text: Kun toisella ohjalla vaikutetaan enemmän kuin toisella, apu ohjaa hevosta tähän suuntaan. Ohjaavia käsiapuja on kolme päätyyppiä, joissa sisäpuolen ohja kehottaa hevosta käännökseen. Kaikissa tapauksissa tulisi kuitenkin säilyttää ulko-ohjan tasainen tuki, jotta hevosen lavat pysyvät suorassa ja sen liike säilyy.Mikäli ratsastaja nostaa käsiään (nostava ohjasote), kuolain vaikuttaa hevosen hammasloman sijasta enimmäkseen sen huuliin. Näin menetellään silloin tällöin koulutustarkoituksessa, mutta tällainen ohjasote on lyhytaikainen ja tilapäinen.


title: Apu (ratsastus)

text: Luja toispuoleinen veto toisen käden ottaessa tukea hevosen sä'ästä on hätäkeino, kun ratsastajan hallinnasta riistäytynyt hevonen ei pysähdy muilla konsteilla. Avun tavoite on hevosen päätä kääntämällä ohjata liike pienenevälle ympyrälle, jolloin hevosen on tasapainonsa säilyttääkseen hidastettava.


title: Apu (ratsastus)

text: Lännenratsastuksessa käytetään niin kutsuttua kaulaohjausta ("neck rein"), jossa molempia ohjia samassa kädessä pitävä ratsastaja siirtää ohjakättään sivulle siihen suuntaan johon on tarkoitus kääntyä; lännenhevoset koulutetaan väistämään kaulaansa koskettavaa ohjaa kääntymällä. Kuolain ei tällöin vaikuta asiaan, eikä lännenhevosta yleensä ratsastetakaan ohjat kuolaintuntumalla silloinkaan, kun suitsiin ylipäätään kuuluu kuolain. Tätä apua käytetään joskus myös eurooppalaistyylin ratsastuksessa.


title: Apu (ratsastus)

text: Kuten pohjeavuissa, käsiavun voimakkuus määrää sen vaikutuksen. Kevyt ja hetkellinen pohkeen tukema pidäte ohjalla on niin kutsuttu puolipidäte, joka lähinnä kokoaa hevosta ja valmistelee kohta seuraavaa siirtymistä tai muuta tehtävää herättämällä hevosen huomion, ja voimakkaampi (yleensä myös pitkäkestoisempi tai toistuva) pidäte pyytää hevosta selvästi hidastamaan tempoaan, vaihtamaan hitaampaan askellajiin tai pysähtymään.


title: Apu (ratsastus)

text: Istunnan määritelmästä on mielipide-eroja, mutta useimmiten sen katsotaan käsittävän ratsastajan lantion ja istuinluut sekä reidet, joiden kaikkien on oltava liikkuvia ja tasapainossa voidakseen myötäillä ratsun liikettä. Istunta on avuista vaikeimmin kehitettäviä, koska ratsastajan on ensin opittava rentoutumaan ja istumaan hevosen selässä hytkymättä ja poukkoilematta. Vasta tämän jälkeen istuntaa voi kehittää apuna. Ihmisen painopiste sijaitsee hieman lantion yläpuolella. Kääntämällä lantiotaan hieman taaksepäin (vetäen vatsaa sisään pitäen ylävartalon silti "pitkänä") ratsastaja siirtää painopistettään, ja hevonen hidastaa tai pysähtyy. Työntämällä lantiotaan hieman eteenpäin ratsastaja rohkaisee painopisteen siirtämisellä hevosta liikkumaan eteenpäin.


title: Apu (ratsastus)

text: Yleensä istunta satulassa on neutraali ja vain myötää hevosen liikkeitä pidättämättä tai hoputtamatta. Yleensä ratsastajan lantion tulisi vastata hevosen lantion asentoa ja hartioiden hevosen lapojen asentoa. Näin ratsastaja voi myödätä liikettä oikein, pysyä tasapainossa ja ohjata hevosta vähimmällä vaivalla.


title: Apu (ratsastus)

text: Istuntaa voidaan käyttää pidättävänä apuna keskeyttämällä hetkeksi sen hevosta myötäilevä liike. Tähän liitetään usein käsi- ja pohjeapuja.


title: Apu (ratsastus)

text: Painon siirtäminen enemmän toiselle istuinluulle rohkaisee hevosta taipumaan. Tähän tulisi aina liittää pohjeavut niin, että sisäpohje kehottaa hevosta taipumaan ja ulkopohje pitää liikettä yllä. Myös kädet pyytävät taipumista suoralla tai epäsuoralla ohjasavulla. Tätä apuyhdistelmää käytetään muun muassa vaativammassa pohkeenväistössä, jossa ulkopohje pyytää hevosta astumaan ristiin, sisäohja tukee sivuliikettä, ja sisäpuolen istuinluu ja pohje ylläpitävät taivutusta liikkeen suunnassa.


title: Apu (ratsastus)

text: Toinen istuinluu voi myös painaa eteen ja sivulle rohkaistaessa hevosta nostamaan laukan. Istunta-apua tukevat asianmukaiset käsi- ja pohjeavut.


title: Apu (ratsastus)

text: Istuntaa voi käyttää myös eteenpäin ajavana apuna. Tällöin ratsastaja siirtää lantiotaan ja painaa istuinluitaan satulaan samaan tapaan kuin otettaessa vauhtia keinussa. Tätä tekniikkaa ei yleensä pidetä suositeltavana, koska sitä pidetään epämiellyttävänä hevoselle ja vahingollisena ratsastajan joustavuudelle. Pohkeiden tulisi olla tärkein ajava apu.


title: Apu (ratsastus)

text: Ääntä tulisi ratsastettaessa käyttää apuna mahdollisimman vähän, mutta se voi hyvin käytettynä olla erinomainen keino kommunikoida hevosen kanssa. Ääntä käytetään joskus moitteena (esimerkiksi tiukka "hyi!") tai yleisemmin hevosta kehuttaessa. Tietyt äänet kuten kielen naksautus voivat auttaa rohkaisemaan hevosta eteenpäin, ja rauhoittavat äänet voivat rauhoittaa hermostunutta tai kimmastunutta hevosta. On kuitenkin huomattava, että tiettyjen lajien kilpailuissa (kuten kouluratsastuskilpailuissa) äänen käytöstä saa virhepisteitä, ja monissa muissakaan lajeissa äänen liikakäyttöä ei pidetä asianmukaisena. Ääniavut ovat kuitenkin erittäin yleisiä liinajuoksutuksessa.


title: Apu (ratsastus)

text: Hevoset oppivat helposti sanallisia käskyjä kuten "seis" tai "ravia". Sanojen merkityksellä ei ole väliä, kunhan niitä käytetään johdonmukaisesti. Äänen sävyllä ja painotuksella voi kuitenkin olla vaikutusta. Rauhallinen ääni tehostaa hidastuskäskyjä, ja innokas ääni voi voimistaa eteenpäin ajavia apuja. Hellä äänensävy sopii hevosen kehumiseen ja ärähtävä tai muriseva sävy torumiseen. Ääniavut (kuten mitkä tahansa avut) voivat kuitenkin kuitenkin menettää tehonsa liikakäytössä. Ratsastettaessa onkin parasta käyttää mieluummin pohjetta, käsiä ja istuntaa kuin ääntä. Ratsuksi koulutettavalle hevoselle opetetaan usein ensin liinajuoksutuksessa sanalliset komennot siirtyä eri askellajeihin tai pysähtyä, ja samoja komentoja käytetään aluksi myös ratsastajan istuessa satulassa yhdistäen ne muihin apuihin, kunnes ääntä ei enää tarvita.


title: Apu (ratsastus)

text: Ratsastuskoulujen tuntihevoset kuulevat ratsastuksenohjaajan tai -opettajan oppilaille suunnatut ohjeet ja tottelevat helposti pikemminkin näitä komentoja kuin ratsastajaa, mikä saattaa antaa väärän vaikutelman siitä, etta oppilas hallitsisi ratsunsa. Samoin jotkin kokeneet näyttelyhevoset tottelevat pikemminkin äänentoiston kaiuttamia kehotuksia vaihtaa askellajia kuin omia ratsastajiaan tai taluttajiaan. Kokenut ratsastaja pitääkin huolta, että hevonen todella odottaa ja kuuntelee hänen apujaan eikä suorita siirtymisiä ja liikkeitä muiden sanallisista komennoista sen kummemmin kuin vanhasta muististakaan.


title: Apu (ratsastus)

text: Keinotekoiset avut ovat välineitä, joita ratsastaja käyttää tehostaakseen luonnollisia apuja tai pitääkseen hevosen kurissa. Niitä ei tulisi käyttää liikaa, koska tämä saattaa johtaa hevosen turtumiseen luonnollisillekin avuille ja saattaa aiheuttaa hevosessa pelkoa ja epäluottamusta ihmisiä kohtaan. Keinotekoisten apujen äärimmäinen käyttö saattaa täyttää eläinrääkkäyksen tuntomerkit, ja monilla hevosurheilujärjestöillä on tiukat säännöt niiden käyttöä koskien.


title: Apu (ratsastus)

text: Yleisin keinotekoinen apu on päitsien tai suitsien kanssa käytettävä kuolain tai hackamore, joiden avulla ratsastaja voi käsillään vaikuttaa hevosen suuhun ja turpaan. Riippuen mallista ja ratsastajan taidoista näiden välineiden vaikutus voi vaihdella hyvin lempeästä erittäin ankaraan. Jotkin hevoset voidaan kouluttaa työskentelemään ilman suitsia, mutta näin menetellään yleensä vain näytöstarkoituksessa rajatulla alueella. Ratsastaminen ilman suitsia voi olla vaarallista erityisesti avoimessa maastossa, jos hevonen säikkyy tai pyrkii karkuun, koska koulutettukin hevonen on saaliseläin ja saattaa koulutuksestaan huolimatta paeta paniikinomaisesti.


title: Apu (ratsastus)

text: Kannukset kiinnitetään ratsastajan saappaisiin. Niitä käytetään tehostamaan pohjeapuja, ei rangaistusvälineinä. Kannusta voidaan käyttää monin erin tavoin kevyestä hipaisusta terävään näpäytykseen. Vain istuntansa ja pohkeensa hyvin hallitsevien kokeneiden ratsastajien tulisi käyttää kannuksia. Oikein käytettynä ne tehostavat pohjeapuja siten, että ratsastajan tarvitsee käyttää pohjetta vain hyvin hienovaraisesti eikä hän näytä tekevän jaloillaan juuri mitään.


title: Apu (ratsastus)

text: Vaikka näkemys siitä mikä voima kannusten käytössä lasketaan rääkkäykseksi vaihtelee, kannuksia ei ainakaan saisi käyttää siten, että niistä tulee hevosen kylkiin haavoja. Hevosen kyljillä kannuksen käyttöalueella kasvavaa valkoista arpikarvaa ei katsotakaan hyvällä. Monilla ratsastusjärjestöillä on tiukat säännöt koskien kannusten käyttöä, muotoa (yleisimmin sallitaan tylppäkärkiset kannukset) ja sallittua pituutta. Pyörälliset kannukset eli kannukset, joiden päissä on pienet pyörivät levyt voivat järjestöstä riippuen olla sallitut. Lännenratsastuksessa tällaiset rullapäiset kannukset ovat melko yleisiä.


title: Apu (ratsastus)

text: Piiska on raippaa pidempi ja taipuisampi, ja siinä on päässä siima. Piiskaa käytetään tarvittaessa korostamaan ratsastajan apuja ja kohdistamaan niitä tiettyyn ruumiinosaan. Piiskaa voidaan käyttää myös hevosen koulutuksessa esimerkiksi opetettaessa askellajien kokoamista tai esimerkiksi piaffen kaltaisia liikkeitä joko ratsailta tai maasta käsin. Tällöin sillä kosketetaan hevosta kevyesti. Piiskan pituus mahdollistaa esimerkiksi hevosen jonkin jalan koskettamisen satulastakin käsin, jolloin hevonen ymmärtää siirtää juuri tätä jalkaa. Hevonen totutetaan piiskaan ja opetetaan reagoimaan siihen oikein (eli esimerkiksi siirtämään kosketettua jalkaa tai lisäämään vauhtia) koulutuksen alkuvaiheissa palkitsemalla halutunlaisista reaktioista.


title: Apu (ratsastus)

text: Piiskan ohuuden, taipuisuuden ja pitkän varren vuoksi sillä lyöminen aiheuttaa varsin terävää kipua. Piiskalla lyöminen ei myöskään ole tarkoituksenmukaista; kosketus tai korkeintaan napautus piiskan varrella riittävät kohdistamaan avun tai tehostamaan sitä. Sekä piiskaa että raippaa pidetään ratsastaessa normaalisti sisäkädessä lepäämässä takaviistoon reittä vasten. Tästä asennosta pieni ranneliike tuottaa tarvittaessa sopivan tehostenapautuksen pohkeen taakse.


title: Apu (ratsastus)

text: Piiskoja on erilaisia:


title: Apu (ratsastus)

text: Raippa on lyhyt (noin 60 cm), jäykkä piiska, jossa on usein päässä läppä. Ratsastaja napauttaa raipalla pohkeen taakse tai hevosen lavalle tehostaakseen pohjeapuja, jos hevonen ei reagoi. Raippaa saatetaan käyttää myös kurinpitoon esimerkiksi silloin, kun hevonen kieltäytyy hyppäämästä esteen yli; tällöinkään raipalla "hakkaamisesta" ei ole hyötyä, vaan tottelemattomuutta välittömästi seuraavan napautuksen tulisi riittää kertomaan hevoselle, ettei se toiminut halutulla tavalla. Hevonen ei ylipäätään osaa yhdistää rangaistusta tiettyyn tapahtumaan, jollei se seuraa silmänräpäyksellisen välittömästi, ja koulutuksellisestikin on yleensä tarkoituksenmukaisempaa tehdä hevoselle helpoksi tehdä mitä siltä pyydetään ja vaikeaksi se, mitä ei haluta.


title: Apu (ratsastus)

text: Useimmilla ratsastusjärjestöillä on raipan käyttöä ja enimmäispituutta koskevia sääntöjä. Säännöt kattavat useimmiten myös sen, kuinka monta kertaa raippaa saa kilpailun aikana käyttää, mihin hevosen osiin sitä saa käyttää (useimmat säännöt kieltävät raipan käytön missään hevosen pään lähettyvilläkään), ja missä tilanteissa sitä saa käyttää (esimerkiksi käyttö esteellä kieltäytymisen jälkeen sallitaan, mutta radalta poistumisen jälkeen "rangaistuksena" huonosta suorituksesta ei). Moni esteratsastaja käyttää raippaa satunnaisesti esteen lähestymisen loppuvaiheessa, jos hevonen ei tunnu olevan tulossa esteelle riittävän halukkaasti tai tarmokkaasti, mutta kilpailuissa tällainen tehostekäyttö joka esteellä johtaa hylkäykseen.


title: Apu (ratsastus)

text: Vaikka nykyisin ja varsinkin kilpailuissa käytetään lähes poikkeuksetta teollisesti valmistettua raippaa, tarvittaessa tilapäisraipaksi käy aivan hyvin sopivan pituinen ja paksuinen puunoksa, josta on karsittu enimmät lehdet ja haarat.


title: Kauko Valta Ylänne

text: Kauko Valta Ylänne (9. huhtikuuta 1927 Tuusula – 4. joulukuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja näytelmäkirjailija.


title: Kauko Valta Ylänne

text: Ylänne pääsi ylioppilaaksi 1947 Riihimäen lyseosta ja valmistui Helsingin opettajakorkeakoulusta opettajaksi 1950. Hän toimi Ruskeasuon koulun opettajana 1952–1984.


title: Kauko Valta Ylänne

text: Ylänne kirjoitti nuortenkirjoja ja koululaisnäytelmiä. Kirjojen "Vankilan varjossa" ja "Ympyrä sulkeutuu" tapahtumapaikkana oli Riihimäen vankila jossa Ylänteen isä oli toiminut vartiopäällikkönä.


title: HMS Powerful

text: HMS Powerful on ollut kolmen Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen ja kahden tukikohdan nimenä:


title: Vilho Nenonen (kirjailija)

text: Vilho Matias Nenonen (19. joulukuuta 1896 Helsinki – 13. joulukuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Vilho Nenonen (kirjailija)

text: Nenosen vanhemmat olivat konemestari Matti Nenonen ja Maria Wilhelmiina Krusmark. Hän kävi oppikoulua ja opiskeli Sortavalan opettajaseminaarissa 1924–1926. Nenonen oli Helsingin Sanomien toimitusharjoittelijana, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainon oikolukijana 1918–1920 ja hän toimi kansakoulunopettajana Leppävirralla 1923–1926, Valkjärvellä 1926–1927, Säräisniemellä 1939–1940 sekä muun muassa Kuusamossa, Mäntyharjulla ja Pyhtäällä. Hän oli sittemmin vapaa kirjailija ja sanomalehtimies.


title: Pertti Lähteenmäki

text: Pertti Lähteenmäki on suomalainen sanoittaja ja muusikko. Hän on sanoittanut 1980-luvun puolesta välistä 1990-luvun alkuun kappaleet ”Merimies”, ”Näätkö sateen laantuvan”, ”Sun kuvaasi kankaalle maalaan”, ”Sydän tietää”, ”Tuulet nuo kantaa” ja ”Viisi peninkulmaa”. Hän on myös sanoittanut levytetyt kappaleet ”Jos aikaa vaan saan”, ”Ei koskaan rakastaa voi liikaa”, ”Tule luokseni mun taas koko elämän” ja ”Lapsuuden usko”. Hän on myös soittanut bassoa ja laulanut Markku Suominen Band -yhtyeen levyllä "Soittorasia".


title: Valko-Venäjän koripallomaajoukkue

text: Valko-Venäjän koripallomaajoukkue edustaa Valko-Venäjää koripallon arvokisoissa.


title: Valko-Venäjän koripallomaajoukkue

text: Maa edusti Neuvostoliiton koripallomaajoukkuetta aina vuoteen 1992 saakka, jolloin Valko-Venäjä itsenäistyi. Tämän jälkeen Valko-Venäjä ei ole päässyt kertaakaan koripallon arvokisoihin.


title: Juhani Koppelomäki

text: Juhani Armas Koppelomäki (6. marraskuuta 1936 Teuva – 13. huhtikuuta 1980 Teuva) oli suomalainen shakkitehtävien laatija ja dekkarikirjailija.


title: Kauko Kauppinen

text: Kauko Kalervo Kauppinen (s. 12. tammikuuta 1940 Vihti) on suomalainen entinen koripalloilija.


title: Kauko Kauppinen

text: Kauppinen kuului Suomen koripallomaajoukkueeseen, joka edusti maata Tokion olympialaisissa 1964. Suomessa 187 cm pitkä Kauppinen edusti Helsingin NMKY:tä.


title: Eero Salonen

text: Eero Ilmari Salonen (25. heinäkuuta 1932 Helsinki – 22. toukokuuta 2006 Thaimaa) oli suomalainen koripalloilija.


title: Eero Salonen

text: Salonen kuului Suomen koripallomaajoukkueeseen, joka edusti maata Helsingin olympialaisissa 1952. Suomessa 180 cm pitkä Salonen edusti Helsingin Jyryä.


title: Swiftsure-luokka (taistelulaiva)

text: Swiftsure-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka. Alukset olivat Chilen hallituksen tilaamia, mutta Britannian hallitus lunasti alukset ennen niiden valmistumista.


title: Swiftsure-luokka (taistelulaiva)

text: Chile ja Argentiina olivat vuoden 1901 lopulla sodanpartaalla, jolloin Chile huolestui laivastonsa kyvystä vastata Argentiinan laivaston Italiasta tilattujen panssariristeilijöiden ARA "Rivadavian" ja ARA "Morenon" aiheuttamaan uhkaan. Sir Edward Reed, joka oli Chilessä terveydellisistä syistä, tapasi Chilen laivaston edustajia. Tapaamisissa tuotiin esille mahdollisuus joko ostaa tai valmistaa kaksi nopeaa vahvasti aseistettua taistelulaivaa Britanniasta. Ostamisesta luovuttiin, jolloin Reediä pyydettiin suunnittelemaan ja tilaamaan kaksi alusta. Chile tilasi 26. helmikuuta 1902 "Constituciónin" Armstrong Whitworthin Elswickin telakalta ja "Libertadin" Vickersin Barrow-in-Furnessin telakalta.


title: Swiftsure-luokka (taistelulaiva)

text: Kriisi Argentiinan kanssa hiipui ja Argentiina suostui asettamaan panssariristeilijänsä myyntiin. Chilen taloudelliset mahdollisuudet tilaamiensa taistelulaivojen lunastamiseksi heikkenivät maan talousongelmien vuoksi ja Chile asetti alukset myyntiin alkuvuodesta 1903. Britannian hallituksen pelätessä,että Venäjä ostaa alukset se itse esitti alusten lunastamista. Britannian hallitus osti keskeneräiset alukset 3. joulukuuta 1903 Chileltä 2432000 punnalla. Alukset valmistuivat kesäkuussa 1904, jolloin ne liitettiin Britannian Kuninkaalliseen laivastoon nimillä "HMS Switfsure" ja "HMS Triumph".


title: Swiftsure-luokka (taistelulaiva)

text: Alusten aseistus oli muita Kuninkaallisen laivaston taistelulaivoja keveämpi. Aluksilla oli 10 tuuman pääaseet eikä standardin mukaisia 12 tuumaisia. Apuaseina oli kymmenen 7,5 tuumasta tykkiä, vaikka normaalisti käytettiin 6 tuumaisia.


title: Swiftsure-luokka (taistelulaiva)

text: Alusten suoja oli keveämpi kuin muilla tasitelulaivoilla, koska Chilen hallituksen vaatimuksena oli ollut pienehkö uppouma. Alusten kyljissä oli seitsemän tuuman panssarivyö ja tornien suojana oli 10 tuumaa terästä.


title: Swiftsure-luokka (taistelulaiva)

text: Aluksiin asennettiin 12 kappaletta laajaputkisia hiiltä polttavia Yarrow-kattiloita, joihin kytkettiin kolme sylinteriset höyrykoneet kaksine akseleineen. Alusten hiilivarastot mahdollistivat 6250 merimailin toimintasäteen 10 solmun nopeudella.


title: Petšenga

text: Petšenga (Пе́ченга) on seuraavien kohteiden venäjänkielinen nimitys:


title: Metsäjärvi

text: Metsäjärvi tarkoittaa seuraavia järviä:


title: Vysšaja Liga -kausi 2009–2010

text: Vysšaja Liga -kausi 2009–2010 on Venäjän toiseksi korkeimman jääkiekkosarjan Vysšaja Ligan 18. kausi. Runkosarja alkoi 12. syyskuuta 2009 ja ratkaiseva finaaliottelu pelattiin 27. huhtikuuta 2010.


title: Vysšaja Liga -kausi 2009–2010

text: Talouden huonot näkymät johti lukuisiin joukkuemuutoksiin sarjassa. Kapitan Stupino ilmoitti jättävänsä kauden väliin, HK Belgorod ja HK Sary-Arka Karaganda vetivät ykkösjoukkueensa pois sarjasta ja HK Dmitrov ja Metallurg Serov lopettivat toimintansa. Joukkuemäärä laski kuudella edelliskauden 33:sta.


title: Vysšaja Liga -kausi 2009–2010

text: Liigan mestaruuden voitti Jugra Hanty-Mansijsk, jolle mestaruus oli seurahistorian toinen ja samalla toinen perättäinen.Liigan sarjajärjestelmä on monimutkainen. Liiga on jaettu kolmeen divisioonaan: läntiseen, keskiseen ja itäiseen ja runkosarjassa pelataan vain divisioonan sisäisiä pelejä. Runkosarja on jaettu kahteen vaiheeseen. Vuoden vaihteen jälkeen alkaa toinen vaihe, joka pelataan edelleen divisioonittain. Jokainen joukkue etenee toiseen vaiheeseen ja kohtaavat toisensa kerran. Paremmin runkosarjassa sijoittunut joukkue saa pelata kohtaamisen kotiareenallaan.


title: Vysšaja Liga -kausi 2009–2010

text: Lopullisissa tuloksissa joukkueet laitettaan paremmuusjärjestykseen, ja jokaisen divisioonan kolme parasta etenee suoraan toiselle kierrokselle. Kolme heikoitensijoittunutta ei pääse jatkoon. Pudotuspelit alkavat karsintakierroksella, jossa sijat 9-24 ratkaisevat varsinaisten pudotuspelien joukkueet. Pudotuspeleissä jatkoon pääsee kolmella voitolla.


title: Vysšaja Liga -kausi 2009–2010

text: "Lähde:"


title: Tänään ei huomista murehdita

text: Tänään ei huomista murehdita on Lauri Tähkä & Elonkerjuun kuudes albumi, joka julkaistiin 16. syyskuuta 2009. Levyn ensimmäinen single "Suudellaan" julkaistiin radioissa 15. kesäkuuta 2009. Suuresta ennakkokysynnästä johtuen sinkku julkaistiin myös kaupallisesti, sekä digitaalisesti, että perinteisenä cd-formaattina heinäkuun alussa. Se myi platinaa julkaisupäivänään. Albumi oli vuoden 2009 Suomen myydyin kotimainen albumi 66 377 myydyllä kappaleella. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 1.


title: Tänään ei huomista murehdita

text: Uuden albumin myötä yhtye lähti kattavalle kiertueelle 1. lokakuuta 2009.


title: Tänään ei huomista murehdita

text: Säv. & san. Lauri Tähkä, paitsi "Rakasta mua" ja "Hätäästä elämää" säv. & san. Simo Ralli. Sovitukset Elonkerjuu & Riku Mattila.


title: Murmanskin alueen hallinnollinen jako

text: Murmanskin alue jakautuu hallinnollisesti 12 kaupunkipiirikuntaan, joista viisi on suljettuja alueita, sekä viiteen kunnallispiiriin, joihin kuuluu 13 kaupunkikuntaa ja 10 maalaiskuntaa.


title: Murmanskin alueen hallinnollinen jako

text: Kaupunkipiirikunnat


title: Murmanskin alueen hallinnollinen jako

text:
1. Murmansk (Мурманск)
3. Apatity (Апатиты)
4. Kirovsk (Кировск)
5. Montšegorsk (Мончегорск)
6. Olenegorsk (Оленегорск)
8. Poljarnyje Zori (Полярные Зори)
9. Kouteron piiri (Ковдорский район, "Kovdorski raion")


title: Murmanskin alueen hallinnollinen jako

text: Suljetut kaupunkipiirikunnat


title: Murmanskin alueen hallinnollinen jako

text:
2. Aleksandrovsk (Александровск)
7. Ostrovnoi (Островной)
10. Zaozersk (Заозерск)
11. Severomorsk (Североморск)
12. Vidjajevo (Видяево)


title: Murmanskin alueen hallinnollinen jako

text: Kunnallispiirit


title: Murmanskin alueen hallinnollinen jako

text:
A. Kantalahden piiri (Кандалакшский район, "Kandalakšski raion")
B. Kuolan piiri (Кольский район, "Kolski raion")
C. Lovozeron piiri (Ловозерский район, "Lovozerski raion")
D. Petsamon piiri (Печенгский район, "Petšengski raion")
E. Turjan piiri (Терский район, "Terski raion")


title: Pesäpallon B-sarja 1932

text: Pesäpallon B-sarja 1932 pelattiin pudotuspeli systeemillä kahdeksan aluemestarin kesken. B-mestaruuden voitti Helsingin Pallonlyöjät. ' Pyrintö voitti 1.ottelun 5-4, mutta SMJ teki protestin, joka hyväksyttiin ja peli pelattiin uudelleen.


title: Pesäpallon B-sarja 1932

text: Helsingin Pallonlyöjät ja Enso nousivat Suursarjaan 1933.


title: Merijärvi (Masku)

text: Merijärvi on pieni 22,8 hehtaarin järvi Maskun ja Naantalin kuntien rajalla, Askaisten taajamassa. Järven suurin syvyys on noin 4 metriä, valuma-alue 173,5 hehtaaria, arvioitu tilavuus 540 000 m³, saapuvan veden määrä 451 100 m³/vuosi ja viipymä 1,2 vuotta.


title: Merijärvi (Masku)

text: Järven etelä-, luoteis- ja pohjoispuolella on peltoja, itä- ja länsipuolella kalliometsää sekä soita. Järvenrannalla on muutamia taloja. Järven lasku-oja virtaa peltojen läpi etelään Raudustenselälle mereen. Koska lähellä sijaitsee järveen vetensä laskevia soita, on luultavasti niiden takia järvellä havaittu hajuhaittoja ja todennäköisesti humusaineiden aiheuttamaa näkösyvyyden heikkenemistä. Järven länsireunaa kulkee yhdystie 1930 eli Velkuantie.


title: Merijärvi (Masku)

text: Järven laskuoja perattiin vuonna 2000, jotta veden pinta pysyisi normaalitasolla ja veden vaihtuvuus olisi suurempi. Osa ojasta kuitenkin sortui ja vedenpinnan taso jäi korkeaksi.


title: Anastasija Sevastova

text: Anastasija Sevastova (s. 13. huhtikuuta 1990 Liepāja) on latvialainen tennispelaaja. Hän on parhaimmillaan sijoittunut WTA-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 11 ja nelinpelissä sijalle 56. Hän on selviytynyt parhaimmillaan Grand Slam -turnauksessa Yhdysvaltain avoimissa välieriin 2018 sekä puolivälieriin 2016 ja 2017. Ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa hän saavutti Estorilissa toukokuussa 2010. Tämän jälkeen hän on voittanut myös Mallorcalla 2017 ja Bukarestissa 2018. Sevastova ehti jo kertaalleen lopettaa uransa, kunnes päätti vielä vuonna 2015 palata tennisammattilaiseksi.


title: Anastasija Sevastova

text: Uransa ensimmäisen WTA-kaksinpeliturnauksen Sevastova pelasi Istanbul Cupissa 2007. Ensimmäisellä kierroksella hän voitti Nastassja Jakimavan lukemin 6–1, 6–3, mutta hävisi toisella kierroksella turnauksen viidenneksi sijoitetulle Alona Bondarenkolle lukemin 4–6, 6–3, 6–7(5).


title: Anastasija Sevastova

text: Ranskan avointen 2009 pääsarjaan hän selviytyi karsintojen kautta, mutta hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Melinda Czinkille lukemin 6–3, 4–6, 1–6. Wimbledonin 2009 ensimmäisellä kierroksella hän hävisi Kateryna Bondarenkolle. Yhdysvaltain avoimissa 2009 hän voitti ensimmäisellä kierroksella Tamarine Tanasugarnin lukemin 6–3, 7–5. Toisella kierroksella hän hävisi turnauksen kuudenneksi sijoitetulle Svetlana Kuznetsovalle lukemin 4–6, 2–6.


title: Anastasija Sevastova

text: Australian avoimissa 2010 hän hävisi avauskierroksella Anastasija Pavljutšenkovalle. Maaliskuussa Monterreyn WTA-turnauksen avauskierroksella hän voitti maailmanlistan yhdeksänneksi sijoitetun Jelena Jankovićin. Hän tippui lopulta välierissä hävittyään Anastasija Pavljutšenkovalle. Ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa hän saavutti toukokuussa Estorilissa voittamalla finaalissa Arantxa Parra Santonjan lukemin 6–2, 7–5. Ranskan avoimissa 2010 Sevastova hävisi ensimmäisellä kierroksella Johanna Larssonille luvuin 6–2, 6–2. Wimbledonissa hän hävisi avauskierroksella Justine Heninille. Yhdysvaltain avoimissa 2010 hän voitti avauskierroksella Regina Kulikovan, joka luovutti toisessa erässä. Toisen kierroksen ottelunsa hän hävisi Svetlana Kuznetsovalle edellisen vuoden tapaan.


title: Anastasija Sevastova

text: Vuoden 2011 Australian avoimissa Sevastova voitti Polona Hercogin, Yanina Wickmayerin ja Vesna Manasievan, kunnes hävisi neljännellä kierroksella maailmanlistan ykköselle, Caroline Wozniackille. Monterreyssa hän pääsi puolivälieriin asti, jossa hävisi ykköseksi sijoitetulle Jelena Jankovićille. Ranskan avoimissa hän hävisi ensimmäisellä kierroksella Lucie Hradeckálle ja Wimbledonissa Sabine Lisickille. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi myös ensimmäisen kierroksen ottelunsa.


title: Anastasija Sevastova

text: Vuonna 2012 Sevastova joutui jättämään väliin neljä ensimmäistä kuukautta loukkaantumisen vuoksi eikä yltänyt vuoden aikana WTA-turnauksissa ensimmäistä kierrosta pidemmälle. Vuonna 2013 hänen paras saavutuksensa oli puolivälieriin pääsy Pattaya Cityllä. Toukokuussa 2013 hän ilmoitti lopettavansa uransa. Hän palasi kentille 2015 ilman listasijoitusta, mutta loppuvuodesta hän oli jo listasijalla 110. Parhaimpina saavutuksina välieräpaikka Florianopoliksessa ja puolivälieräpaikka Moskovassa.


title: Hiski Mikkonen

text: Hiski Mikkonen (2. helmikuuta 1891 Keitele – 15. kesäkuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja kirjailija.


title: Hiski Mikkonen

text: Mikkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Hiskias Mikkonen ja Potentia Laukkanen. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun suomalaisesta klassisesta lyseosta 1913 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta 1925. Kirurgiaan Mikkonen erikoistui 1933. Hän toimi Rääkkylän kunnanlääkärinä 1925–1928, Kuopion lääninsairaalan vapaaehtoisena apulaislääkärinä 1928–1929 ja apulaislääkärinä 1929–1932, Helsingin yleisen sairaalan kirurgisen osaston vapaaehtoisena apulaislääkärinä 1932–1933, Marian sairaalan kirurgisen osaston apulaislääkärinä 1933–1936, Uudenkaupungin kaupunginlääkärinä 1936–1947, Uudenkaupungin seudun sairaalan ylilääkärinä 1930–1960 ja yksityislääkärinä vuodesta 1960. Sodissa Mikkonen oli sotasairaalan ja sotavammasairaalan lääkäri, sotilasarvoltaan hän oli lääkintäkapteeni (1941).


title: Hiski Mikkonen

text: Lääketieteellisten julkaisujen, aikakauslehti- ja sanomalehtiartikkeleiden sekä joidenkin muiden tekstien ohella Mikkonen julkaisi novellikokoelman ja romaanin:


title: Projektipäällikkö

text: Projektipäällikkö tarkoittaa projektinhallinnan ammattilaista, esimerkiksi työprojektin johtajaa tai vastuuhenkilöä. Projektipäällikkö on vastuussa projektin tavoitteiden saavuttamisesta. Hän ei yleensä osallistu projektin varsinaisten tehtävien tekemiseen, vaan projektipäällikön pääasialliset tehtävät ovat yleensä selkeiden ja saavutettavien projektitavoitteiden määrittely, projektin vaatimusmäärittely, kommunikointi sidosryhmien välillä, eri osapuolten yhteistyön varmistaminen sekä projektin ajan, kustannusten ja laadun valvonta. Usein projektipäällikkö myös toimii asiakkaan edustajana.


title: Projektipäällikkö

text: Projektipäällikkö vastaa projektisuunnitelman laatimisesta ja projektin operatiivisesta johtamisesta hyväksytyn projektisuunnitelman mukaan. Projektipäällikkö ohjaa projektiryhmän työskentelyä ja raportoi projektin etenemisestä projektin omistajalle ja ohjausryhmälle.


title: Projektipäällikkö

text: Projektipäälliköitä työskentelee monilla aloilla, tyypillisesti esimerkiksi rakennusalalla, arkkitehtuurissa, tietoliikenteessä tai ohjelmistokehityksessä. Projektipäälliköiden koulutustaustat vaihtelevat suuresti. Yleisimpiä ovat tekniikan ja tietotekniikan alan korkeakoulututkinnot.


title: Projektipäällikkö

text: Ohjelmistokehityksen projektipäällikkö jakaa monet taitonsa ja velvollisuutensa muiden alojen kollegoidensa kanssa. Tavallisten projektinhallinnan tietojen ja taitojen lisäksi ohjelmistokehityksen projektipäälliköllä on usein kokemusta ohjelmistokehityksestä. Monilla ohjelmistokehityksen projektipäälliköillä on tutkintoja tietojenkäsittelytieteestä tai tietotekniikasta, ja he ovat usein työskennelleet alalla ohjelmistoinsinööreinä.


title: Projektipäällikkö

text: Perinteisesti ohjelmistokehityksen projektipäälliköt ovat käyttäneet raskaampia suunnittelumalleja kuten vesiputousmallia, mutta erityisesti viime aikoina myös ns. ketterät suunnittelumenetelmät kuten DSDM, Scrum ja XP ovat kasvattaneet suosiotaan. Ohjelmistojen tuotantoon liittyvään epävarmuuteen perustuen nämä projektinhallintamenetelmät suosivat ohjelmistokehityksen jakamista pienempiin lyhytkestoisiin vaiheisiin.


title: Projektipäällikkö

text: Ohjelmistokehityksen projektipäällikön tulisi myös tuntea ohjelmistokehityksen elinkaari, joka yleensä vaatii tietämystä mm. vaatimusmäärittelystä, ohjelmistotuotannosta ja tietokannoista. Tämä on yleensä seurausta yllämainituista opinnoista ja kokemuksesta, eikä ohjelmistokehityksen projektipäälliköille vielä ole yleisesti hyväksyttyä kelpuutuksen antavaa tutkintoa.


title: Tikapuuhermosto

text: Tikapuuhermosto on alkeellinen hermosto ja sitä tavataan yksinomaan vain selkärangattomilla eläimillä, kuten madoilla ja eri niveljalkais-ryhmillä. Yleensä tikapuuhermoston omaavilla eläimillä ei ole aivoja tai ei kovin kehittyneitä sellaisia. Hermosolmukkeet eli gangliot ovat yleensä eläinten aivojen korvike.


title: Kurzer 8 cm Granatwerfer 42

text:
Kurzer 8 cm Granatwerfer 42 (tunnetaan myös lyhyemmällä nimellä Kz 8 cm GrW 42) oli Wehrmachtin käyttämä kevyt 81 mm kranaatinheitin toisessa maailmansodassa. Heitin oli käytännössä lyhyemmällä putkella varustettu kevennetty versio Wehrmachtin yleisimmästä kranaatinheittimestä 8 cm Granatwerfer 34:stä. Keveytensä ansiosta se sopi muun muassa laskuvarjojääkäreiden käyttöön. Se myös korvasi alitehoiseksi todetun 50 mm 5 cm Granatwerfer 36 -pienoisheittimen muiden joukkojen kalustossa.
Kurzer 8 cm Granatwerfer 42 oli purettavissa kuljetusta varten kolmeen osaan (putki, vastin, tuki).


title: Granatwerfer 42

text: Granatwerfer 42 (tunnetaan myös lyhyemmällä nimellä 12cm GrW 42) oli Wehrmachtin käyttämä raskas kranaatinheitin toisessa maailmansodassa.


title: Granatwerfer 42

text: Granatwerfer 42 oli 120 millimetrin kranaatinheitin, joka kehitettiin vuonna 1941. Heittimen oli tarkoitus tarjota saksalaisille jalkaväenjoukoille tulivoimaisemman vaihtoehdon silloin yleisesti käytössä olleelle 81,4 millin kaliiperiselle 8 cm Granatwerfer 34 -kranaatinheittimelle. Käytännössä heitin oli kopio neuvostoliittolaisesta 120 millimetrin raskaasta kranaatinheittimestä PM 38:sta, joita saksalaiset olivat saaneet sotasaaliiksi ja ottaneet käyttöön itärintamalla.


title: Granatwerfer 42

text: Rakenteeltaan Granatwerfer 42 koostui pohjalevystä, putkesta ja putkea tukevasta kolmijalasta. Ase painoi noin 280 kiloa ja painosta johtuen siinä oli kahdella pyörällä varustettu akseli, jonka varassa ase saatettiin hinata taistelupaikalle. Ennen heittimen käyttöä akseli irrotettiin.


title: Kärhöt

text: Kärhöt ("Clematis") on leinikkikasvien ("Ranunculaceae") heimoon kuuluva suku. Kärhöt ovat suosittuja koristekasveja ja suvun lajeista on jalostettu runsaasti lajikkeita.


title: Kärhöt

text: Kärhöt ovat monivuotisia ja kesävihantia puuvartisia tai ainakin tyvestä puutuneita köynnöksiä. Lehdet ovat vastakkaisia, korvakkeettomia ja kerrannaisia. Kasvit ovat yksikotisia ja kukat kaksineuvoisia. Kukissa on tavallisesti neljä teriömäistä kehälehteä. Heteitä on paljon. Hedelmä on pähkylä, joka on tavallisesti lenninhaivenellinen.


title: Kärhöt

text: Kärhöjen tuholaisena on Suomeen levinnyt viime vuosina kärhöpistiäinen ("Eurhadinoceraea ventralis").


title: Kärhöt

text: Koristekasvina tunnettuja lajeja:


title: Kärhöt

text: Muita lajeja:


title: Siperianjokilohi

text: Siperianjokilohi ("Hucho taimen") on suurin lohien heimon ("Salmonidae") kaloista. Useimmissa kielissä, mm. venäjässä, ruotsissa, saksassa, ranskassa ja englannissa se tunnetaan nimellä "taimen", mutta sillä ei ole mitään tekemistä suomessa taimeneksi kutsutun lajin ("Salmo trutta") kanssa. Siperianjokilohi voi kasvaa yli 1,5-metriseksi ja satakiloiseksi.


title: Siperianjokilohi

text: Siperianjokilohi on Euraasian itäosien sisävesien kala, jonka levinneisyys ulottuu Euroopan-puoleisen Venäjän itäosista Tyynenmeren rannikolle. Se elää Jäämereen laskevissa vesistöissä Petšorasta Janajoelle sekä Volgassa ja muissa Kaspianmeren joissa. Itä-Aasiassa se elää myös Tyyneenmereen laskevissa joissa, erityisesti Amurissa ja Ussurissa, myös Mongolian ja Kiinan alueella.


title: Siperianjokilohi

text: Keski-Euroopassa siperianjokilohen korvaa lähisukuinen tonavanjokilohi ("Hucho hucho"), ja jotkut pitävät sitä tämän alalajina ("Hucho hucho taimen").


title: Siperianjokilohi

text: Siperianjokilohi elää etenkin suurissa, vahvasti virtaavissa joissa, mutta myös kylmissä järvissä. Se tekee jokseenkin lyhyitä kutuvaelluksia, muttei koskaan laskeudu mereen. Kutu tapahtuu pienissä matalissa sivujoissa toukokuulla.


title: Siperianjokilohi

text: Siperianjokilohi on kalaa syövä petokala, mutta voi saalistaa myös nisäkkäitä ja lintuja. Se on urheilu- ja salakalastuksen haluttu kohde, muttei taloudelliseti kovin tärkeä ruokakala. Sen ympärille pyritään kehittämään pyydä- ja päästä –kalastukseen perustuvaa ekoturismia.


title: Tauno Koistinen

text: Tauno Tapio Koistinen (23. joulukuuta 1918 – 5. kesäkuuta 1977) oli suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja.


title: Tauno Koistinen

text: Keskustukena pelannut Koistinen edusti koko uransa ajan Vaasan Palloseuraa vuosina 1938–1952. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1945 ja 1948. Kaikkiaan Koistinen pelasi 13 kauden aikana 130 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki yhden maalin.


title: Tauno Koistinen

text: Koistinen pelasi maajoukkueessa vuosina 1945–1947 kuusi maaottelua.


title: Tauno Koistinen

text: Pelaajauran loppuvaiheilla Koistinen ryhtyi myös valmentamaan. Hän toimi muun muassa VPS:n päävalmentajana 1950 ja 1952–1953.


title: Mobile Horror

text: Mobile Horror on Juha Jokelan kirjoittama näytelmä, josta on tehty myös Mikko Kuparisen ohjaama TV-elokuva. Se sai ensi-iltansa Teatteri Jurkassa 6. helmikuuta 2003.


title: Pertti Koivisto

text: Pertti Koivisto (s. 8. joulukuuta 1924) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Pertti Koivisto

text: Puolustajana pelannut Koivisto nousi Kotkan Kirin edustusjoukkueeseen 1948. Hän siirtyi 1949 Kotkan Työväen Palloilijoihin, jossa hän pelasi vuonna 1957 päättyneen uransa loppuun asti. Koivisto voitti KTP:ssa Suomen mestaruuden 1951 ja 1952. Kaikkiaan Koivisto pelasi 10 kauden aikana 154 pääsarjatason ottelua.


title: Pertti Koivisto

text: Koivisto pelasi maajoukkueessa vuosina 1951–1955 kaksi A-maaottelua ja yhdeksän B-maaottelua.


title: Einstossflammenwerfer 46

text: Einstossflammenwerfer 46 oli saksalainen toisen maailmansodan aikana suunniteltu liekinheitin. Ase suunniteltiin mahdollisimman halvaksi ja sarjatuotantoon sopivaksi. Se oli kertakäyttöinen ja pystyi ampumaan noin puoli sekuntia kestävän tulipurkauksen 27 metrin etäisyydelle.


title: Einstossflammenwerfer 46

text: Einstossflammenwerfer 46:n pääkäyttäjäkunnaksi suunniteltiin Volkssturm- ja Werwolf-joukkoja, mutta myös saksalaiset laskuvarjojääkärit käyttivät sitä.


title: Uusmaurilainen tyyli

text: Uusmaurilainen tyyli on länsimaisessa arkkitehtuurissa vaikuttanut suuntaus, joka oli osa 1800-luvun orientalismia ja romanttista kiinnostusta kaikkea historiallista ja vierasta kohtaan. Se haki vaikutteita islamilaisen maailman arkkitehtuurista, etenkin Espanjaa hallinneiden maurien tärkeimmistä rakennuksista, Granadan Alhambrasta ja Sevillan Alcázarista. Näin ollen se kuuluu kertaustyyleihin.


title: Uusmaurilainen tyyli

text: Uusmaurilainen tyyli ei koskaan noussut länsimaissa yhtä vallitsevaksi kuin muut kertaustyylit. Tyyliä käytettiin erityisissä rakennuksissa, kuten synagogissa kautta Euroopan sekä joissakin teattereissa.


title: Andienhirvi

text: Andienhirvi eli guemuli ("Hippocamelus antisensis") on uhanalainen hirvieläin, joka elää Perun ja Bolivian Andeilla, Chilen pohjoisosassa sekä Luoteis-Argentiinassa. Se painaa 45–65 kg ja sen korkeus on 70–80 cm.


title: Andienhirvi

text: Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus andienhirven uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "perunhemuli".


title: Wasteland Discotheque

text: Wasteland Discotheque on tanskalaisen Raunchyn neljäs albumi, joka julkaistiin 30. kesäkuuta 2008.


title: Hooley Smith

text: Reginald ”Hooley” Smith (7. tammikuuta 1903 – 24. elokuuta 1963) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka edusti ammattilaisena Ottawa Senatorsia, Montreal Maroonsia, Boston Bruinsia ja New York Americansia. Hän saavutti NHL-mestaruus Stanley Cupin kahdesti.


title: Hooley Smith

text: NHL-urallaan hän pelasi 715 runkosarjaottelua, joissa teki 200 maalia ja antoi 225 syöttöä (425 tehopistettä). Jäähyminuutteja kertyi 1 013.


title: Torsö (Tammisaari)

text: Torsö on Raaseporissa sijaitseva saari. Torsön väestö on suurin osin ruotsinkielistä. Torsöhön kuljetaan Skåldön lossilla joka kulkee saaren ja mantereen väliä 19 tuntia vuorokaudessa, tarvittaessa myös muina aikoina. Torsössä sijaitsee myös Kemianliiton Ängesholmenin lomakylä, josta liiton jäsenet voivat vuokrata itselleen mökin kesällä.


title: Bars-luokan sukellusveneet

text:
Bars-luokan sukellusveneet olivat 24 Venäjän keisarikunnan laivaston sukellusvenettä, jotka rakennettiin 1914–1917. Aluksista kahdeksantoista tilattiin osana vuoden 1912 laivasto-ohjelmaa. Näistä kaksitoista sijoitettiin Itämeren laivastoon ja loput Siperian laivueelle, jonka alukset liitettiin maaliskuussa 1915 Itämeren laivastoon. Vuoden 1914 laivasto-ohjelmaan sisällytettiin kuusi luokan alusta, jotka sijoitettiin Mustanmeren laivastoon.
Luokan alukset olivat tyypiltään niin kutsuttua Bubnov-tyyppiä, jotka perustuivat Morž-luokkaan lisättynä keskilaivaan kolmen jalan lisäkappale. Alukset olivat yksirunkoisia, mikä rajoitti niiden sukellussyvyyttä. Bubnovin tyyppinä aluksilla ollut vesitiiviitä väliseiniä, painolastitankit täytettiin pumppaamalla, mikä aiheutti sukellusajan kasvamisen aina kolmeen minuuttiin. ei


title: Bars-luokan sukellusveneet

text: Luokan alukset kärsivät myös tarpeellisten dieselmoottoreiden saatavuudesta, minkä seurauksena ainoastaan kahteen alukseen asennettiin suunnitellut koneet. Muihin asennettiin kaksi jokitykkiveneistä poistettua 250 hevosvoiman moottoria, kaksi paikallista tuotantoa olevia 240 hevosvoiman moottoreita tai maahan tuotettu 420 hevosvoiman moottori. Nämä vaihtoehtoiset voimanlähteet mahdollistivat 13-11,5 solmun nopeuden pinnalla alkuperäisen 18 solmun sijaan.


title: Bars-luokan sukellusveneet

text: Luokan nimikkoalus "Bars" upposi 25. toukokuuta 1917 ja sen uskottiin uponneen jonnekin myöhemmän Viron tasavallan aluevesille. Alus kuitenkin löytyi 10. syyskuuta 2009 Gotska Sandön koillispuolelta Ruotsin talousvyöhykkeeltä.


title: Sargo-luokka

text: Sargo-luokka oli Yhdysvaltain laivaston sukellusveneluokka, jonka muodostaneet kymmenen sukellusvenettä laskettiin vesille 1938-1939. Ne olivat ensimmäisiä Yhdysvaltain sukellusveneitä, jotka osallistuivat toiseen maailmansotaan Japanin hyökättyä Pearl Harborin laivastotukikohtaan 7. joulukuuta 1941.


title: Sargo-luokka

text:
Luokan sukellusvene "USS Swordfish" oli ensimmäinen japanilaisen laivan upottanut Yhdysvaltain laivaston alus toisessa maailmansodassa. Yhteensä Sargo-luokan sukellusveneet upottivat 73 alusta mukaan lukien yhden japanilaisen sukellusveneen.
"USS Sailfish" upotti 3. joulukuuta 1943 keisarillisen Japanin laivaston lentotukialus "Chūyōn", joka kuljetti kahtakymmentäyhtä pelastettua "USS Sculpinin" miehistön jäsentä, joista vain yksi selvisi hengissä. "USS Sculpin" oli 1939 avustanut haaksirikkoutunutta "USS Squaluksen", joka myöhemmin nostettiin ja nimettiin uudelleen "USS Sailfishiksi".


title: Ala-Honkajoki

text: Ala-Honkajoki (myös Lemppu) on kylä Kankaanpäässä Satakunnassa. Se sijaitsee 8 kilometriä Kankaanpään keskustasta luoteeseen, eli Kauhajoen suuntaan. Asukkaita on n. 600. Ala-Honkajoki muodostuu Koukunkylän, Ristilänperän, Lamminkylän, Viidanperän ja Alhonjärven alueista. Kylässä toimi Laurin koulu. Karvianjoki virtaa kylän halki.


title: Elektrėnai

text: Elektrėnai on kaupunki Liettuan kaakkoisosassa, Vilnan läänissä, Vilnan ja Kaunaksen välissä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 13 663 asukasta.


title: Elektrėnai

text: Kaupungin nimi "Elektrėnai" viittaa käsitteeseen "sähkö". Nimitys on peräisin kaupunkiin rakennetusta sähköä tuottavasta lämpövoimalasta.


title: Elektrėnai

text: Elektrėnain asuinpaikka perustettiin vuonna 1961 paikallisen lämpövoimalan työntekijöille. Voimalan rakentamisesta päätettiin vuonna 1960 ja sitä rakennettiin vuoteen 1972 asti. Elektrėnain voimala on teholtaan 1 800 megawatin voimala, jossa poltetaan raskasta öljyä, luonnonkaasuja ja Venezuelasta tuotavaa bitumipohjaista orimulsionia. Kaupunginoikeudet Elektrėnai sai vuonna 1962.


title: Elektrėnai

text: Elektrėnai on Liettuan vahvimpia jääkiekkokaupunkeja. Tunnetuimmat Elektrėnailaiset pelaajat ovat Darius Kasparaitis ja Dainius Zubrus. Elektrėnain kaupunki on vuonna 2000 perustetun Elektrėnain kunnan pääkaupunki. Kunta onkin Liettuan yksi uusimmista kunnista.


title: Scott Simon

text: Scott Simon on yhdysvaltalainen radio- ja televisiotoimittaja ja kirjailija, joka nykyään isännöi National Public Radion esittämää "Weekend Edition Saturday" -ohjelmaa. Hänet lukuisten palkintojensa joukossa ovat muun muassa vuonna 1989 saatu Peabody-palkinto ja dokumenttielokuvasta "The Patterson Project" saatu Emmy-palkinto vuodelta 1982.


title: Houngan

text: Houngan on uskonnollinen termi, joka tarkoittaa miespappia voodoossa. Naispappi tunnetaan voodoossa nimellä mambo. Voodoopappien eli hounganien uskotaan voivan muuttaa ihminen zombiksi. Termi "houngan" on johdettu Bantikielten sanasta "nganga".


title: Houngan

text: On olemassa kahdenarvoisia hounganeja. Houngan kulkee hyvää eli "oikean käden tietä", mutta hän voi valita myös "vasemman käden tien". Tuolloin hänestä tulee bokor, eräänlainen velho, jolle Baron Samedi on ylin jumaluus. Bokor ei välttämättä ole paha, mutta tuntee myrkkyjen ja tuhoavan magian salat. Korkea-arvoisempi houngan on voodoon papiston korkea-arvoisin jäsen.


title: Prokrustes

text: Prokrustes (, ”venyttäjä”) tai Prokoptes (”lyhentäjä”) oli kreikkalaisessa mytologiassa Attikasta kotoisin olleen Damastes- tai Polypemon-nimisen maantierosvon ja sepän liikanimi. Hän oli Poseidonin poika, joka kutsui ohikulkijoita Eleusiin ja Ateenan välisellä tiellä joen varrella asettumaan vuoteelleen.


title: Prokrustes

text: Mikäli vieras osoittautui liian lyhyeksi sänkyyn, Prokrustes sitoi alasimet tämän jalkoihin, kunnes uhri oli venynyt täyttämään koko vuoteen. Liian pitkiltä vierailtaan hän amputoi ylimenevän osuuden. Prokrustes toi vieraalle aina sellaisen vuoteen, ettei se ollut tälle sopivankokoinen.


title: Prokrustes

text: Prokrusteen piinasi matkalaisia siihen saakka, kunnes hän kohtasi Troizenista Ateenaan matkalla olleen Theseuksen, joka imitoiden Heraklesta rankaisi Prokrustesta sovittamalla hänet itsensä sänkyynsä.


title: Prokrustes

text: Prokrusteen vuoteella tarkoitetaan myytin mukaisesti mielivaltaista normia, johon siihen sopimaton asia mukautetaan ilman perusteltavissa olevaa syytä.


title: Chris Cole

text: Chris Cole (s. 10. maaliskuuta 1982 Statesville, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ammattilaisrullalautailija. Hän on voittanut kaksi kertaa peräkkäin X Gamesin rullalautailun street-sarjan mestaruuden. Cole on yksi maailman arvostetuimmista skeittaajista ja on muun muassa voittanut Battle at the berrics-kisan. Hän on myös skeitannut Children Of Bodomin Was It Worth It? -musiikkiviedossa.


title: Eva Simons

text: Eva Simons (s. 27. huhtikuuta 1984) on alankomaalainen laulaja. Hän on syntynyt Amsterdamissa. Vuonna 2004 hän oli mukana voittamassa kotimaansa Popstars-kilpailua osana yhtyettä, tyttöbändiä Raffish. Simonsin sooloura sai alkunsa vuonna 2009 hänen julkaistessaan ensimmäisen singlensä ”Silly Boy”. Kappaletta välitettiin eteenpäin virheellisesti esimerkiksi Youtubessa Rihannan ja Lady Gagan yhteistyön tuloksena. Virhe korjattiin kuitenkin pian ja Eva Simons on todennut olevansa todella imarreltu siitä, että joku voi kuvitella hänen työtään esimerkiksi Rihannan musiikiksi. Simonsilla on levytyssopimus EMI-levy-yhtiön kanssa. Simonsilta ilmestyi tanssittava pop-henkinen CD vuoden 2010 lopussa.


title: Juho (kirjasarja)

text: Juho-kirjasarja on Juhani Syrjän vuosina 1998–2001 kirjoittama palkittu monologiromaani, joka kertoo kirjailijan isän Juho Syrjän (1900–1984) elämästä osissa "Juho 18 (1998)", "Juho 19-33" (1999), "Juho 34-63" (2000) ja "Juho 63-84" (2001). Vuonna 2008 sarja ilmestyi yhteisniteenä nimellä "Juho".


title: Juho (kirjasarja)

text: Romaanissa Juhon elämää seurataan alkaen Suomen kansalaissodasta, jossa punakaartiin kuulunut Juho joutuu vankileirille. Kun Juhon lapsista tulee kirjailijoita, tutustuu Juho myös näiden tamperelaisiin kirjailitovereihin. Vanhana hän ehtii nähdä lapsenlapsiaan tunnettuina muusikoina.


title: Juho (kirjasarja)

text: Juho Syrjän seitsemästä lapsesta ovat tunnettuja kirjailijat Jaakko Syrjä ja Juhani Syrjä sekä graafikko Seppo Syrjä. Muista lapsista Lauri Syrjä toimi palopäällikkönä Porissa, Pertti Syrjä palomestarina Tampereella ja palomiehen uraa Tamperella kokeillut Hannu Syrjä opiskeli lääkäriksi.


title: Juho (kirjasarja)

text: Jaakko Syrjän kautta Juho Syrjä tutustui tämän kirjailijatoveriin Väinö Linnaan, joka sittemmin käytti Juho Syrjän kertomia tapahtumia vuodelta 1918 aineksina romaanissaan "Täällä Pohjantähden alla", ja tuli sekä yhdessä Linnan kanssa että erikseen myös suomen kielen tutkija Pertti Virtarannan haastattelemaksi.


title: Juho (kirjasarja)

text: Jaakko Syrjän ja kirjailija Kirsi Kunnaksen poikia ovat muusikot Martti Syrjä ja Mikko Syrjä. Seppo Syrjän poika on muusikko Aku Syrjä. Romaanissa Juho Syrjän henkilöhahmo kommentoi sekä poikiensa Jaakon ja Juhanin kirjallista tuotantoa että pojanpoikiensa Martti, Mikko ja Aku Syrjän perustaman Eppu Normaali -yhtyeen musiikkia.


title: Punatorvijäkälä

text: Punatorvijäkälä ("Cladonia coccifera") on torvijäkälä, jonka itiölavat ovat kirkkaan punaiset.


title: Punatorvijäkälä

text: Punatorvijäkälän kasvullinen sekovarsi on suurisuomuinen. Sen pikarinmalliset podeetiot ovat noin 3 cm korkeita ja pikarin halkaisija on yleensä alle senttimetrin. Torven pinta on yläosasta jyväksinen ja pyöreäsuomuinen. Punatorvijäkälän kotelomaljat ovat punaisia. Muita Suomessa kasvavia torvijäkäliä, joilla on punaiset itiölavat: koreatorvijäkälä ("Cladonia bellidiflora"), kalliotorvijäkälä ("Cladonia borealis"), paasitorvijäkälä ("Cladonia diversa"), helotorvijäkälä ("Cladonia floerkeana"), tappitorvijäkälä ("Cladonia macilenta"), vihertorvijäkälä ("Cladonia metacorallifera") ja suppilotorvijäkälä ("Cladonia pleurota").


title: Punatorvijäkälä

text: Punatorvijäkälä on yleinen koko Suomessa. Sitä tavataan myös ympäri maailmaa Etelämannerta lukuun ottamatta.


title: Punatorvijäkälä

text: Punatorvijäkälää tavataan kuivista kangasmetsistä sekä kallioilta. Se voi kasvaa myös lahopuulla..


title: Taivalkosken voimalaitos

text: Taivalkosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Keminmaassa.


title: Taivalkosken voimalaitos

text: Voimalaitos on toistaiseksi viimeinen Kemijoen pääuomaan rakennettu voimala. Se rakennettiin vuosina 1972–1976. Voimalaitostyömaalla oli töissä enimmillään noin 830 henkeä. Laitoksen suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikköinä diplomi-insinööri Reijo Hanhinen ja insinööri Erkki Laakso.


title: Taivalkosken voimalaitos

text: Voimalaitoksen alueella on maapatoa 591 metriä, suurin korkeus 29 metriä, ja betonipatoa 148 metriä. Voimalaitoksessa on viisi tulva-aukkoa ja sen putouskorkeus on 14,5 metriä. Kolmessa pystyakselisessa koneessa on Kaplan-turbiinit, jotka tuottavat tehoa yhteensä 133 MW eli jokainen 44,3 MW. Turbiinien juoksupyörän halkaisija on 6,756 metriä ja pyörimisnopeus 88,2 kierrosta minuutissa. Koneistot kunnostettiin vuosina 1998–1999, jolloin niiden teho nousi yhteensä 18 MW. Keskivesiolosuhteissa Taivalkosken vuotuinen energiantuotto on 529 GWh, kun rakennusvirtaama on 1110 kuutiometriä vettä sekunnissa.


title: Taivalkosken voimalaitos

text: Voimalaitoksen alakanava on kilometrin pituinen, ja sen pohjan leveys on 50 metriä.


title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Petäjäskosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Rovaniemellä, noin 85 kilometriä jokisuusta ylävirtaan. Voimalaitokseen liittyvä patoallas ulottuu lähes Rovaniemelle asti.