title: Suomen virolaiset

text: Viron itsenäisyyden palautuminen 1991, Viron liittyminen EU:n jäseneksi 2004 sekä erityisesti työvoiman liikkuvuuden rajoituksien poistuminen 2006 johtivat Suomen virolaisyhteisön räjähdysmäiseen kasvuun. Kun vuonna 1990 viron kielen oli ilmoittanut äidinkielekseen 1394 Suomen asukasta, vuonna 2000 Suomen vironkielisten määrä oli jo ylittänyt 10 000:n rajan ja lähestyy nyt 50 000:n rajaa; luultavasti Suomessa työssä ainakin tilapäisesti käy vielä enemmän virolaisia kuin Tilastokeskuksen asukastiedoista näkyy. Virolaiset ovat kielen perusteella venäjänkielisten jälkeen Suomen toiseksi suurin muuttoperäinen uusvähemmistö, kansalaisuuden perusteella kaikkein suurin. Suomen virolaisyhteisö on läntisen maailman ulkovirolaisista yhteisöistä kenties suurin ja joka tapauksessa nopeimmin kasvava.


title: Suomen virolaiset

text: Suomen virolaisista suurin osa on työikäisiä ensimmäisen polven maahanmuuttajia, ja monet heistä työskentelevät rakennus-, kuljetus-, hoiva-, palvelu- tai terveydenhoitoalalla. Jotkut heistä pitävät Suomessa oleskeluaan väliaikaisena.


title: Suomen virolaiset

text: Suomen virolaisilla on nykyään jonkin verran omaa järjestö- ja harrastustoimintaa: esimerkiksi viime vuosina on järjestetty Suomen virolaisten juhannusjuhlia, ja vironkielisiä laulunharrastajia kokoaa sekakuoro "Siller". Vironkielinen luterilainen seurakuntatyö toimii Helsingissä Alppilan kirkon yhteydessä. Helsingissä annetaan virolaisille lapsille vironkielistä kouluopetusta Latokartanon peruskoulussa, ja pääkaupunkiseudulla toimii vironkielinen Anni-lastentarha. Suomenvirolaisten mediatoiminta oli pitkään blogien ja Facebook-ryhmien varassa, nyttemmin Suomessa toimii myös vironkielinen radioasema "Finest FM."Suomen virolaisten liiton "(Soome eestlaste liit)" Facebook- ja verkkosivu


title: Suomen virolaiset

text: Suomen Viro-yhdistysten liitto


title: Suomen virolaiset

text: Anniste, Kristi & Tiit Tammaru: Ethnic differences in integration levels and return migration intentions: A study of Estonian migrants in Finland. "Demographic Research" 30: 13 (2014). https://www.demographic-research.org/Volumes/Vol30/13/


title: Suomen virolaiset

text: Kauber, S. (2015). Transnational material practices of Estonians in Finland. Helsingin yliopisto, valtiotieteellinen tiedekunta, sosiaalitieteiden laitos. Pro gradu-tutkielma. http://urn.fi/URN:NBN:fi:hulib-201703273130


title: Suomen virolaiset

text: Praakli, Kristiina (2017). "Viron kieli Suomessa: ELDIA-projektin tuloksia." http://phaidra.univie.ac.at/o:591056


title: Suomen virolaiset

text: Vanala, Hanna-Liina (2012). Koti Virossa, työ Suomessa. Tutkimus Suomessa työssäkäyvien virolaisten ylirajaisesta arjesta kahden maan välillä. Pro gradu -tutkielma, Helsingin yliopisto. http://urn.fi/URN:NBN:fi-fe201206196048


title: Unk

text: Anthony Platt (s. 26. marraskuuta 1982), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Unk, on yhdysvaltalainen DJ ja rap-artisti Georgian Atlantasta.


title: Unk

text: Anthony Platt syntyi 26. marraskuuta 1982. Tavattuaan DJ Jellyn ja DJ Montayn, hän liittyi heidän Southern Style DJs -nimisenn DJ-lähipiiriin. Unk esiintyi koulujen juhlissa ja muissa samankataisissa tapahtumissa ympäri Georgiaa. Vuonna 2000 Big Oomp pyysi Unkin tämän Big Oomp Recordsille ja Unk suostui.


title: HMS Black Prince

text: HMS Black Prince on ollut viiden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Dem Franchize Boyz

text: Dem Franchize Boyz (lyhennetty joskus DFB) on yhdysvaltalainen Atlantasta kotoisin oleva hip hop-yhtye. Yhtyeen jäsenet ovat: Parlae (oik. Maurice Gleaton), Pimpin' (Jamal Willingham), Jizzal Man (Bernard Leverette) ja Buddie (Gerald Tiller).


title: Dem Franchize Boyz

text: Yhtye aloitti Universal Recordsilla vuonna 2004. Samana vuonna julkaistiin yhtyeen debyyttialbumi, joka kantoi yhtyeen nimeä. Albumilta julkaistiin singlenä yhtyeen ensimmäinen hitti "White Tee". Hip hop-tuottaja Jermaine Dupri teki Dem Franchize Boyzin "Oh I Think They Like Me" -kappaleesta remix-version. Kappaleen nimi oli vain "I Think They Like Me". Remix veriolla räppäsi Duprin lisäksi Bow Wow ja Da Brat. Kappale sijoittui Billboard R&B-listan huipulle. Myöhemmin So So Def -levy-yhtiö julkaisi Franchize Boyzin toisen "On Top of Our Game" -nimisen albumin. Tältä albumilta julkaistiin singlenä "Lean Wit It, Rock Wit It". Kappale oli sanp musiikin uranuurtajia. Yhtyyen jäsen Parlae pidätettiin, kun poliisi löysi yhtyeen studiosta huumeita, aseita ja rahaa. Yhtye oli mukana myös R&B-laulaja Monican "Everytime tha Beat Drop" -kappaleella. Kolmas studioalbumi "Our World, Our Way" julkaistiin syyskuussa 2008.


title: Suoritushäiriö

text: Suoritushäiriö tarkoittaa sopimusoikeudessa sellaista tilannetta, jossa suoritus ei tapahdu sopimuksen mukaisesti tai sopimussuhteen kehittyminen ei ole normien mukaista. Näin lavea määritelmä sisältää myös tapaukset, joissa häiriö ei johdu siitä sopijapuolesta, jonka suorituksessa häiriö ilmenee. Sitäkään ei edellytetä, että toisella osapuolella olisi häiriön vuoksi oikeusseuraamusvaade.


title: Suoritushäiriö

text: Suoritushäiriö voi johtua sopimussidonnaisuuden häiriöstä, jolloin sopimussidonnaisuutta ei ole syntynyt tai pätevästi syntynyt sidonnaisuus on rauennut. Toisaalta häiriö voi johtua sopimusrikkomuksesta, jolloin pätevästi syntyneen sopimussuhteen kehityksessä ilmenee normien rikkomista, mutta sopimussidonnaisuus jatkuu kuitenkin edelleen. Suoritushäiriöt jaotellaan alku- ja jälkiperäisiin suoritushäiriöihin. Alkuperäisessä suoritushäiriössä häiriö on vaikuttanut jo sopimusta solmittaessa. Jälkiperäinen suoritushäiriö on esimerkiksi pätevässä sopimussuhteessa tapahtunut sopimusrikkomus. Suoritushäiriöiden jaottelu jäsentää ilmiötä, mutta se ei sovellu oikeudellisen päättelyn perustaksi.


title: Suoritushäiriö

text: Alkuperäinen suoritushäiriö voi johtua sopimuksen teossa ilmenneestä virheestä. Lainsäädännössä on säännelty esimerkiksi sopijapuolten tahdonilmaisujen vaihtamista (oikeustoimilaki, 228/1929, 1 luku), oikeustoimen muotoa (maakaari, 540/1995, 2 luku) sekä pakottamista, harhaanjohtamista ja erehdystä (oikeustoimilaki, 228/1929, 3 luku). Jos sopijapuolen valtuutettuna toimiva henkilö ylittää toimivaltansa sopimusta tehtäessä, on kyseessä oikeustoimen tahdonmuodostusta koskeva puute. Pätemättömiä ovat oikeustoimet, joita aviopuoliso tekee ilman toisen puolison suostumusta. Jälkiperäinen suoritushäiriö voi johtua olosuhteiden muuttumisesta sopimuksenteon jälkeen. Sopimussidonnaisuus estää kuitenkin sen, ettei sopijapuoli voi irtautua velvoitteistaan ilman pätevää perustetta, kuten vaikkapa vastapuolen sopimusrikkomuksesta johtuvaa sopimuksen purkuoikeutta.


title: Suoritushäiriö

text: Sekä alku- että jälkiperäinen suoritushäiriö voi johtaa sopimuksen sovitteluun erityisesti silloin, kun kyseessä on kohtuullisuuteen vaikuttava seikka. Pätevässä sopimussuhteessa tapahtuvasta sopimusrikkomuksesta seuraa tavallisesti velvoitteiden tehosteiden käyttöönotto. Tehosteita ovat muun muassa hinnanalennus, luontoissuorituksen vaatiminen, pidättämisoikeus, vahingonkorvaus ja sopimuksen purku. Sopimuksen sitovuutta rajoittavina tekijöinä voivat tulla kyseeseen vaikkapa ylivoimainen este, liikavaikeus, mahdottomuus ja sosiaalinen suorituseste.


title: Lentokonetehtaan rata

text: Lentokonetehtaan rata oli Suomen rataverkkoon kuulunut sivurataosuus, joka sijaitsi Tampereen ja Pirkkalan rajalla. Rata alkoi Lempäälän puolelta Sääksjärven liikennepaikalta ja kulki pohjoiseen päin Helsingin ja Tampereen välisen pääradan rinnalla aina Peltolammin korkeudelle saakka. Erottuaan pääradasta rata kulki sitten Pirkkalan Toivion ja Partolan kautta Härmälässä Pyhäjärven rannalla sijainneen Valmet Oy:n lentokonetehtaan alueelle. Radasta erkaantui myös sivuraide SOK:n varastolle Sarankulmaan. Rata purettiin 1999–2000 samassa yhteydessä, kun Tampereen ja Sääksjärven välille rakennettiin kolmas raide.


title: Lentokonetehtaan rata

text: Lentokonetehtaan rataa käytettiin Valmetin lentokonetehtaan kuljetuksiin. Rataa pitkin kuljetettiin maailmalle tehtaalta valmistuneet veturit ja muu kiskokalusto. Lentokonetehtaan historia alkoi vuodesta 1936, kun "Valtion Lentokonetehdas" siirrettiin Tampereelle. Sodan jälkeen tehdas alkoi valmistaa rautatiekalustoa. Tehtaalla rakennettiin 1950-luvulta 1970-luvulle Hr11-, Dr12-, Dr13-, Dr16-, Sv11-, Dv11-, Dv12-, Dv15- ja Dv16-veturisarjoja, Dm3-, Dm4-, Dm6-, Dm7-, Dm8- ja Dm9-dieselmoottorijunia, Sm1- ja Sm2-sähköjunia, M100-sarjan metrojunia sekä Helsinkiin raitiovaunuja.


title: Lentokonetehtaan rata

text: Nykyisin entisen lentokonetehtaan tiloissa toimii Cargotecin konttilukkitehdas ja muita yrityksiä.


title: Taulustolaitos

text: Taulustolaitos eli tabellilaitos () on 1749–1858 koottu Ruotsin väestötilastojen järjestelmä. Se on ensimmäinen koko valtion tiedot sisältävä väestötilasto. Se on maailman vanhin lajissaan. Tilastojen laadintaa johti 1756 perustettu tabellikomissio. Tilastojen tietojen kerääminen oli monivaiheinen tapahtumasarja. Aluksi papisto laati kirkonkirjojen perusteella taulukon seurakunnan asukkaista. Seurakuntien taulukkojen avulla tehtiin yhdistelmätaulukko rovastikunnittain ja näiden avulla hiippakunnittain, sitten lääneittäin ja lopuksi koko Ruotsista.


title: Taulustolaitos

text: Taulukkoja laadittiin sekä väestömuutoksista että väkiluvusta ja väestön rakenteesta. Väestömuutostaulukot sisälsivät tiedot syntyneistä, vihityistä ja kuolleista sekä myöhemmin myös muuttaneista. Väestötaulukot ryhmittelivät kansan ammatin, iän, siviilisäädyn ja sukupuolen mukaan sekä myöhemmin vielä kielen, syntymäpaikan ja koulutuksen mukaan. Väestötilasto laadittiin aluksi vuosittain, 1751 alkaen joka kolmas vuosi, 1775 lähtien joka viides vuosi ja 1880 alkaen joka kymmenes vuosi. Vuonna 1858 tilastoja alkoi laatia Statistiska centralbyrån. Suomen ja Ruotsin eron jälkeen Suomen tilastoja laati senaatin kamari- ja tilintekotoimituskunta, jolta tehtävä siirrettiin 1865 väliaikaiselle tilastolliselle toimistolle. Siitä muodostettiin 1884 Tilastollinen päätoimisto, josta 1971 tuli Tilastokeskus.


Tämä Luettelo Calder Cupin voittaneista pelaajista. Jääkiekkopalkinto Calder Cupista on pelattu vuodesta 1937 lähtien. Se on AHL:n mestaruuspalkinto, joka annetaan pudotuspelit voittaneelle joukkueelle.


title: Luettelo Calder Cupin voittaneista pelaajista

text: Luettelossa olevat ovat voittaneet palkinnon pelaajina. Valmentajina, tai muissa tehtävissä palkinnon voittaneita ei luetella tässä. Calder Cup -pokaalissa on kaiverrettuna kahdenkymmenen viimeisimmän voittajajoukkueen pelaajien ja johtoryhmän nimet.


title: Luontoisetu

text: Luontoisetu on jonakin muuna vastikkeena kuin rahana maksettava palkka tai rahapalkan lisäksi suoritettava etu. Luontoisetuja ovat esimerkiksi asunto-, auto-, puhelin- ja ravintoetu. Nämä edut otetaan työ- tai virkasuhteessa olevan henkilön verotuksessa huomioon rahamääränä, jonka suuruus vahvistetaan vuosittain.


title: Luontoisetu

text: Vuoden 1922 työsopimuslain mukaan työsuhteessa olevan työntekijän palkka voitiin maksaa luontoisetuna, eli asuntoetuna. Vuoden 1970 työsopimuslain (320/1970, 18 §) mukaan luontoisedut saivat olla vain osa palkasta tai palkan lisänä. Metsä- ja lauttaustyöväen yhteisasunnoista 1947 säädetyssä laissa määrättiin, ettei erikseen miehille ja naisille tarkoitettuun yhteisasuntoon majoitetulta saanut ottaa maksua eikä muuta vastiketta. Aiemmin myös valtion virassa tai toimessa olleen henkilön oli asuttava hänelle varatussa asunnossa, ellei toimialan ministeriö myöntänyt lupaa asua muualla. Myös evankelis-luterilaisen kirkon papiston ja kanttorien sekä maaseudun kansakoulunopettajien luontoisetuna oli asunto. Valtion ja kuntien virkamiehet sekä myöhemmin myös kansakoulunopettajat joutuivat maksamaan luontoiseduistaan vastiketta.


title: Tuttu Tarkiainen

text: Tuttu Viljo Tarkiainen (9. joulukuuta 1912 Helsinki – 29. lokakuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteilijä ja professori.


title: Tuttu Tarkiainen

text: Tarkiaisen vanhemmat olivat kirjailija Maria Jotuni ja kirjallisuudentutkija Viljo Tarkiainen. Tarkiainen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1930, valmistui filosofian maisteriksi 1932 ja väitteli tohtoriksi 1938 tasavallan presidentin asemasta. Hän työskenteli vuosina 1934–1944 Suomen ulkoministeriössä ja toimi lähetystöattaseana Moskovassa 1936–1938, ministeriön jaostosihteerinä 1938–1943 sekä lähetystösihteerinä Roomassa 1943–1944. Sodan jälkeen hän oli muutaman vuoden ajan liike-elämän palveluksessa, Suomen Puunjalostusteollisuuden keskusliiton kauppapoliittisen osaston päällikkönä 1944–1945 ja Enso-Gutzeitin kauppapoliittisena neuvonantajana 1945–1948. Sen jälkeen hän oli FAO:n virkailijana Washigntonissa ja Roomassa 1949–1952. Suomeen palattuaan Tarkiainen siirtyi akateemiselle uralle. Hän oli Yhteiskunnallisen korkeakoulun valtio-opin professorina 1952–1965 ja samalla koulun rehtorina 1954–1956 sekä yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaanina 1954 ja 1963–1965. Helsingin kauppakorkeakoulussa hän oli valtio-opin dosenttina 1954–1965 ja henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina vuodesta 1965 kuolemaansa asti.


title: Tuttu Tarkiainen

text: Tarkiainen kuului Suomen valtuuskuntaan kauppaneuvotteluissa Pariisissa vuonna 1942 ja Kööpenhaminassa 1947. Hän oli jäsenenä vuoden 1956 YK:n yleiskokouksen Suomen-valtuuskunnassa ja oli Suomen YK-liiton puheenjohtajana 1956–1959.


title: Tuttu Tarkiainen

text: Tarkiainen oli yhtenä kirjoittajana 12-osaisessa teoksessa "Suomen kansanedustuslaitoksen historia".


title: Tuttu Tarkiainen

text: Historiantutkija Kari Tarkiainen on Tuttu Tarkiaisen veljenpoika.


title: Arvo Laro

text: Arvo Vihtori Laro (sukunimi vuoteen 1934 "Lindholm"; 23. joulukuuta 1909 Tampere – 29. elokuuta 1968 Mikkeli) oli suomalainen filosofian maisteri, toimittaja, lehtori ja kirjailija.


title: Arvo Laro

text: Laro oli toimittajana muun muassa tamperelaisessa Aamulehdessä. Hän oli sitten äidinkielen lehtorina vuodesta 1951 alkaen aluksi Lappeenrannassa ja sitten Mikkelissä.


title: Heikki Taskinen

text: Heikki Taskinen voi viitata ainakin seuraaviin suomalaisiin:


title: Kukkasen koulu

text: Kukkasen peruskoulu sijaitsee Nastolan kirkonkylällä. Vuonna 2017 Männistön koulun oppilaat ja opettajat siirrettiin Kukkasen koulun tiloihin. Lukuvuoden 2017- 2018 alkaessa oppilasmäärä Kukkasen koulussa oli noin 450 oppilasta. Kukkasen koulun rehtorina on vuodesta 2008 asti toiminut Sanna Ainola.


title: Eino Kauppinen

text: Eino Ilmari Kauppi (sukunimi vuosina 1920–1988 Kauppinen; 26. helmikuuta 1910 Helsinki – 1. kesäkuuta 2001 Espoo) oli suomalainen professori ja kirjallisuudentutkija.


title: Eino Kauppinen

text: Kauppisen vanhemmat olivat rautatieläinen Matti Kauppinen ja Ida Vilhelmiina Aaronintytär Koskela. Hän pääsi ylioppilaaksi 1930 Helsingin suomalaisesta yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatin tutkinnon 1940, sai maisterin arvon 1943 sekä valmistui lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1952.


title: Eino Kauppinen

text: Kauppinen oli Kustannusliike Suomen kauppa ja teollisuus Oy:n (Sininen Kirja Oy) palveluksessa 1938–1939 ja Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n palveluksessa 1940–1941. Sodan aikana hän oli työssä valtion tiedoituslaitoksessa 1941–1945 ja sodan jälkeen Kauppinen toimi kustannusliike Otavan kustannusvirkailijana 1946–1967. Hän oli yhteiskunnallsessa korkeakoulussa ja sittemmin Tampereen yliopistossa kirjallisuudenhistorian vt. professorina 1953–1957, sanomalehtiopin dosenttina 1954, sanomalehtiopin vt. professorina 1954–1955 ja 1959 sekä kotimaisen kirjallisuuden vt. professorina 1965–1967 ja professorina 1967.


title: Eino Kauppinen

text: Kauppinen oli Aleksis Kiven seuran sihteeri ja johtokunnan jäsen 1943–1949, Pentti Haanpään seuran johtokunnan jäsen vuodesta 1956 ja valtion kirjallisuuslautakunnan jäsen 1957–1959.


title: Eino Kauppinen

text: Kauppinen tutki erityisesti Aleksis Kiven ja Pentti Haanpään elämää ja tuotantoa.


title: Duke of Edinburgh -luokka (risteilijä)

text: Duke of Edinburgh -luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston kuuden aluksen muodostama panssariristeilijäluokka. Luokan alukset laskettiin vesille 1904 ja 1905. Luokan alukset jaetaan usein kahteen alaluokkaan apuaseiden mukaan. Kaksi ensimmäistä alusta muodostavat varsinaisen Duke of Edinburgh -luokan ja loput neljä Warrior-luokan.


title: Duke of Edinburgh -luokka (risteilijä)

text: Alusluokka oli ensimmäinen Philip Wattsin ollessa laivaston rakennusviraston johtajana ().


title: Duke of Edinburgh -luokka (risteilijä)

text: Luokan pääaseina olivat kuusi 9,2 tuuman tykkiä, joista neljä oli asennettu yläkannen kulmiin ja loput kaksi keulakannelle ja perään. Kahdessa ensimmäisessä apuaseina oli viisi kuuden tuuman tykkiä kummallekin kyljelle. Muina aseina olivat kaksikymmentä kolminaulaista yläkannelle mastojen ympärille ryhmitettyä tykkiä. Loppujen neljän apuaseina olivat kaksi 7,5 tuuman tykkiä kummallakin laidalla.


title: Duke of Edinburgh -luokka (risteilijä)

text:
"HMS Natal" tuhoutui räjähdyksessä joulukuussa 1915, minkä syynä pidetään viallisen kordiitin itsesyttymistä. "HMS Duke of Edinburgh", "HMS Black Prince" ja "HMS Warrior" ottivat osaa Skagerrakin taisteluun 1. Risteilijäviirikössä, jolloin kaksi viimeksi mainittua upposi joko taistelussa tai saamiensa vaurioiden vuoksi. "HMS Cochrane" ja "HMS Achilles" kuuluivat 2. Risteilijäviirikköön. "HMS Achilles" oli taistelun aikana telakalla huollettavana. "HMS Cochrane" ajoi matalikolle marraskuussa 1918 Mersey-joella, minkä jälkeen se romutettiin korjauskelvottomana. Viimeiset luokan alukset romutettiin 1921.
* = arvioitu hinta aseistettuna


title: UFO (televisiosarja)

text: UFO on brittiläinen tieteissarja, jota ITV esitti 1970–1971. Sarjan loivat aikaisemmin muun muassa Myrskylinnuista vastanneet aviopari Gerry ja Sylvia Anderson.


title: UFO (televisiosarja)

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1980, jolloin SHADO-ryhmä taistelee ulkoavaruudesta tulleita muukalaisia vastaan.


title: Kolmilammin tanssilava

text: Kolmilammin tanssilava on Kolmilammin rannalla Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Turkhaudan kylässä sijaitseva tanssilava. Tanssilava on toiminnassa kesäisin toukokuusta elokuuhun. Alueelta löytyy lisäksi kaakkoisen lammen rannalla uimaranta, wc ja kahvio .


title: The Edge of Night

text: The Edge of Night oli yhdysvaltalainen saippuasarja, jota esitettiin 1956–1984. Sarjan loi Irving Vendig, joka aikaisemmin oli ollut "Perry Mason" -radiosarjan pääkäsikirjoittajana. Sarjan tapahtumat sijoittuivat kuvitteelliseen Monticellon kaupunkiin.


title: The Edge of Night

text: "The Edge of Night" oli monista muista päiväaikaan lähetettävistä saippuasarjoista poiketen hyvin rikospainotteinen. Sarjan seuraajista 50 prosenttia oli miehiä, mikä on ennätys television päiväsarjojen kohdalla. Vaikka sarjan katsojaluvut eivät olleet erityisen korkeat, sen katselijauskollisuus oli suuri. Sarjaa esitettiin ensin CBS-kanavalla ja vuodesta 1975 lähtien ABC-kanavalla.Yhteensä sarjaa esitettiin 7240 jaksoa.


title: Arethusa-luokka (1913)

text: Arethusa-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut kevyt risteilijäluokka, johon kuului kahdeksan alusta. Alusluokka tilattiin syyskuussa 1912, ja sen alusten palveluspaikaksi oli suunniteltu Pohjanmeri. Luokan alukset olivat ensimmäiset brittiläiset risteilijät, joissa käytettiin polttoaineena ainoastaan öljyä ja joihin oli asennettu kevyemmät hävittäjätyyppiset koneet.


title: Arethusa-luokka (1913)

text: Aluksissa oli kolme savuhormia, joista keskimmäinen oli paksuin. Niiden suunnittelu perustui aiempiin tiedusteluristeilijöihin, jotka oli suunniteltu toimimaan hävittäjien kanssa Pohjanmerellä. Aluksiin kuitenkin tehtiin parannuksia, kuten vahvistettiin kylkien suojaa niin kuin edeltäneessä Town-luokassa, mutta niissä palattiin seka-aseistukseen.


title: Arethusa-luokka (1913)

text: Sodan aikana aluksille lisättiin toiset kaksi 21 tuuman torpedoputkea, ja niiden ilmatorjunta-aseistusta vahvennettiin. Aluksille asennettiin myös miinanlaskukalusto. Viidestä luokan aluksesta poistettiin perästä kaksi neljän tuuman tykkiä, jotka korvattiin yhdellä kuuden tuuman tykillä.


title: Sulevi Manninen

text: Kaarlo Otto Sulevi Manninen (24. marraskuuta 1909 Helsinki – 10. helmikuuta 1936 Hämeenlinna) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä.


title: Sulevi Manninen

text: Sulevi Mannisen vanhemmat olivat runoilija, suomentaja Otto Manninen ja kirjailija Anni Swan. Hänen veljiään olivat Antero Manninen ja Mauno Manninen. Manninen tuli ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1927 ja filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1933. Hän opiskeli ranskan kieltä Pariisissa ja Genevessä syksyllä 1927.


title: Sulevi Manninen

text: Manninen suomensi Molièren näytelmän "Sievistelevät hupsut" ja "Luulosairas" ja Ferdinand Brucknerin näytelmän "Elisabeth". Hänen ainoa runokokoelmansa "Levoton päivä" (WSOY, 1936) julkaistiin postuumisti.


title: Intian lippu

text: Intian lippu on yksi Intian tasavallan kansallistunnuksista. Se otettiin nykyisessä muodossaan käyttöön perustuslakia säätävässä kokouksessa 22. heinäkuuta 1947, 24 päivää ennen Intian itsenäistymistä 15. elokuuta 1947.


title: Intian lippu

text: Lippu perustuu Pingali Venkayyan suunnittelemaan Intian kongressipuolueen lippuun. Lippu on vaakasuuntainen trikolori, jonka värit ovat ylhäältä alkaen oranssi, valkoinen ja vihreä. Lipun keskellä on tummansininen 24-pinnainen pyörä, "Ashoka Chakra".


title: Buzuluk

text: Buzuluk () on kaupunki Orenburgin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan sivujoen Samaran varrella 246 kilometriä Orenburgista luoteeseen. Kaupunki on Buzulukin piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Sen kautta kulkee Samaran ja Orenburgin välinen rautatie. Asukkaita on 88 900 henkeä (vuonna 2008).


title: Buzuluk

text: Buzulukin linnoitus perustettiin samannimisen joen suuhun vuonna 1736. Vuonna 1781 siitä tuli kaupunki ja Ufan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Vuonna 1804 kaupunki liitettiin Orenburgin ja vuonna 1851 Samaran lääniin. Buzulukissa oli Jumalanäidin naisluostari ja Kristuksen kirkastumisen miesluostari. Kaupunki oli tunnettu siellä valetuista kirkonkelloista.


title: Buzuluk

text: Nykyään Buzulukissa on koneenrakennus- ja kevyttä teollisuutta. Lähistöllä tuotetaan öljyä. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsee Buzulukski bor -niminen kansallispuisto.


title: Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1939

text: Vuoden 1939 koripallon EM-kisat järjestettiin Liettuassa 21.–28. toukokuuta. Kisat järjestettiin kolmannen kerran. Kisojen mestaruuden voitti Liettua.


title: Antero Manninen

text: Swan Ohto Antero Manninen (10. marraskuuta 1907 Helsinki – 18. syyskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen hallintovirkamies, suomentaja ja tietokirjailija, joka tunnettiin myös radion tietokilpailujen Herra X:nä.


title: Antero Manninen

text: Antero Mannisen vanhemmat olivat runoilija, suomentaja Otto Manninen ja kirjailija Anni Swan. Hänen veljiään olivat Sulevi Manninen ja Mauno Manninen. Antero Mannisen poika on historiantutkija Ohto Manninen ja tytär kirjailija Hellevi Arjava (o.s. Manninen).


title: Antero Manninen

text: Antero Manninen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1925 ja suoritti filosofian lisensiaatin tutkinnon vuonna 1953.


title: Antero Manninen

text: Manninen suomensi Rudyard Kiplingin runoja ("Valkoisen miehen taakka"), mutta ennen kaikkea hänet tunnetaan tietokirjallisuuden suomentajana. Hänen suomennoksiaan ovat muun muassa H. Peter Krosbyn "Kekkosen linja: Suomi ja Neuvostoliitto 1944–1978", Anthony F. Uptonin "Vallankumous Suomessa 1917–1918" osat 1-2, Fridtjof Nansenin "Yön ja jään matka" sekä Jacob Bronowskyn "Ihmisen vaiheet".


title: Antero Manninen

text: Manninen työskenteli Helsingin yliopistossa hallintotehtävissä. Vuonna 1953 hän oli perustamassa yliopistolle omaa "Yliopisto"-nimistä tiedotuslehteä.


title: Antero Manninen

text: Manninen oli Herra X:nä Suomen ensimmäisessä radiotietokilpailusarjassa, jonka ensimmäisen jakson Yleisradio lähetti 11. joulukuuta 1941. Kilpailun isä ja ideoija oli sittemmin elokuvaohjaajana tunnetuksi tullut Armand Lohikoski. Herra X:n henkilöllisyys paljastui vasta toistakymmentä vuotta myöhemmin. Herra X kilpaili sarjan ohjelmissa viittä vaihtuvaa kilpailijaa vastaan, jotka myös toimivat salanimillä. Viimeinen Herra X -tietokilpailu käytiin 11. maaliskuuta 1956. Myöhemmin Manninen oli radion Viisasten kerhon jäsenenä.


title: Yksityisyys

text: Yksityisyys tarkoittaa luonnollisen henkilön oikeutta suojautua ulkopuoliselta puuttumiselta. Se voi tarkoittaa myös niitä käytännön mahdollisuuksia, joiden avulla henkilö kykenee suojautumaan ulkopuolisten puuttumiselta. Oikeutta yksityisyyteen pidetään yhtenä ihmisoikeuksista ja siitä säädetään Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 12. artiklassa.


title: Yksityisyys

text: Vuonna 2013, tietovuotaja Edward Snowden sanoi Channel 4 -tv-kanavan lähetyksessä, että "meillä on taskuissamme laitteita, jotka seuraavat kulkuamme kaikkialle. Tänään syntyvä lapsi kasvaa ilman mitään käsitystä yksityisyydestä." Snowdenin mukaan nykymaailmassa varttuvat eivät ymmärrä, mitä merkitsee yksityinen hetki tai tallentamaton ajatus. "Tämä on ongelma, koska yksityisyydellä on väliä. Yksityisyys auttaa meitä määrittelemään sen, keitä me olemme ja keitä me haluamme olla", Snowden sanoi.


title: Yksityisyys

text: Suomessa yksityisyys on perustuslain turvaama oikeushyvä. Sen läheisoikeuksia on muun muassa kotirauha ja kirjesalaisuus. Yksityisyyden arvostus perusoikeutena on kasvanut 2000-luvulla ja asiaan liittyvä lainsäädäntö on herättänyt huomiota.


title: Yksityisyys

text: Yksityisyyden suojasta määrätään useilla laeilla, esimerkiksi henkilötietolaki (ent. henkilörekisterilaki) ja Laki yksityisyyden suojasta työelämässä.


title: Yksityisyys

text: Yksityisyyden käsitettä ei ole Suomessa määritelty missään laissa tai säädöksessä. Ensimmäisen kerran yksityisyyden käsite omaksuttiin vuoden 1988 henkilörekisterilakiin. Henkilötietolain perusteluissa todetaan yksityisyyden suojan voivan ilmetä eri tilanteissa eri tavoin.


title: Yksityisyys

text: Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) on antanut v. 2014 Suomea koskevan tuomion, jonka mukaan Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklassa turvattua oikeutta yksityiselämän kunnioittamiseen oli loukattu.


title: Yoshi’s Cookie

text: Yoshi’s Cookie () on Nintendon julkaisema pulmapeli, joka on julkaistu NES ja Game Boy -pelikonsoleille. Pelin kehittänyt Bullet-Proof Software julkaisi pelin myöhemmin myös Super Nintendo Entertainment Systemille.


title: Yoshi’s Cookie

text: Pelissä on tarkoitus järjestellä pelikentällä olevia keksejä siten, että yhteen riviin tulee vain yhdenlaisia pikkuleipiä.


title: Iiro Luoto

text: Iiro Luoto (s. 8. lokakuuta 1984 Espoo) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Nykyään hän pelaa Helsinki Roostersissä Vaahteraliigassa, Suomessa.


title: Iiro Luoto

text: Luoto on aloittanut uransa Helsinki Roostersissa. Hän eteni kansainväliseen NFL Europa -liigaan, jossa pelasi kolme kautta vuosina 2004–2006. Vuonna 2006 Luoto voitti Frankfurt Galaxyssa sarjan mestaruuden eli World Bowlin. Vuonna 2007 Luoto oli New York Jetsin harjoitusjoukkueessa, jossa paikka ei auennut ja hän palasi Suomeen Helsinki Wolverinesiin. Kaudet 2009 ja 2010 hän edusti Porvoon Butchersia.


title: Iiro Luoto

text: Vuonna 2011 Luoto siirtyi Sveitsin pääsarjaan Calanda Broncosiin. Kahden vuoden jälkeen Luoto palasi Suomeen ja siirtyi helmikuussa 2013 Helsinki Wolverinesiin. Seuraavana kautena hän palasi Roostersiin.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Town-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ja Australian laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut kevyt risteilijäluokka, jonka muodosti viisi alaluokkaa ja yhteensä kaksikymmentäyksi alusta. Alukset oli suunniteltu merireittien valvontaan brittiläisen imperiumin osien välillä. Ne oli alun perin luokiteltu toisen luokan risteilijöiksi.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Bristol-luokan viisi alusta tilattiin osana vuoden 1909 laivasto-ohjelmaa, ja ne otettiin palveluskäyttöön vuoden 1910 lopulla. Alukset olivat 138 metriä pitkiä, ja niiden uppouma oli 5300 tonnia. Alusten mataluus korjattiin seuraavissa luokissa.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Luokan alusten pääaseina oli kaksi kuuden tuuman tykkiä, joista toinen oli sijoitettu keulaan ja toinen perään. Apuaseina oli kymmenen nelituumaista yksittäin torneihin asennettuina. Ilmatorjunta-aseistuksena aluksilla oli neljä kolminaulaista tykkiä ja neljä Maxim-konekivääriä.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana aluksille asennettiin yksi kolmen tuuman QF 20 cwt -tykki.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Weymouth-luokan neljä alusta tilattiin osana vuoden 1910 laivasto-ohjelmaa, ja ne otettiin palveluskäyttöön 1911-1912. Alukset poikkesivat edeltäneestä luokasta ainoastaan hieman. Aluksille asennettiin kahdeksan kuuden tuuman tykkiä ja niiden apuaseina oli neljä kolmennaulan tykkiä.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Luokan alukset kokivat sodan aikana runsaasti muutoksia. Aluksille muun muassa asennettiin kolmen tuuman QF-ilmatorjuntatykki. Samoin luokka oli ensimmäinen, jolle asennettiin lentokoneet, vaikkakin ainoastaan lentoonlähtö oli mahdollista.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Chatham-luokan kuusi alusta tilattiin osana vuoden 1911 laivasto-ohjelmaa ja ne otettiin palvelukseen 1912-1916. Luokan aluksista kolme siirrettiin Australian laivastolle, jossa luokan alukset muodostivat Sydney-luokan. Luokan alusten kannen panssarointia heikennettiin, jotta niihin voitiin asentaa panssarivyöt kylkiin. Alusten aseistuksena oli kahdeksan kuuden tuuman tykkiä. Aluksille ei asennettu varsinaisesti apuaseita, vaan niille asennettiin neljä kolmennaulan ilmatorjuntatykkiä.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Luokan aluksille asennettiin lisäksi toiset neljä kolminaulaista sodan aikana.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Birmingham-luokan neljä alusta tilattiin osana vuoden 1912 laivasto-ohjelmaa ja ne otettiin palvelukseen 1914. Luokan aluksista yksi siirrettiin Australian laivastolle. Luokan alukset olivat toisinto edeltäneestä Chatham-luokasta lukuun ottamatta toisen 6 tuuman tykin asentamista etukannelle tulivoiman kasvattamiseksi keulan suuntaan. Lisäksi keulan kulmaa muutettiin roiskeiden vähentämiseksi.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Kreikan laivaston brittiläinen esikuntapäällikkö kontra-amiraali Sir Mark Kerr ehdotti 1912 ajanmukaisen laivueen luomista pitkien rannikkojen sekä suuren kauppalaivaston suojaksi. Kerrin ehdotus sisälsi hävittäjiä sekä sukellusveneitä suojaamaan saaristoa sekä niiden tueksi ilmavoimat tiedustelijoiksi ja kevyet risteilijät tykistöaluksiksi tukemaan maavoimia. Tästä kaukonäköisestä esityksestä huolimatta Kreikan hallitus päätti tilata Saksasta taisteluristeilijän ja Ranskasta taistelulaivan. Tilauksista huolimatta 1914 alussa tehtiin uusi tilaus Britannialle kahdesta risteilijästä ja neljästä hävittäjästä. Tilaus kohdistettiin vastaperustetulle Coventry Syndikaatille, joka oli John Brownin, Fairfieldin, Cammell Lairdin ja Coventry Ordnance Worksin liittoutuma.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Risteilijät perustuivat Chatham- ja Birmingham-luokkien aluksiin, mutta niiden pääaseiksi valittiin Coventry Ordnance Worksin 5,5 tuuman 50 kaliiperin tykit. Tykit olivat noin 13 cwt:tä keveämpiä kuin Kuninkaallisen laivaston käyttämät 6 tuuman Mk XII -tykit, jolloin niitä voitiin asentaa kymmenen. Tykkien 85-paunaiset kranaatit olivat helpompia käsitellä, mikä lisäsi tulinopeutta ja niiden kantama ja läpäisykyky olivat ainoastaan hieman heikommat kuin kuusituumaisilla. Toinen uudistus oli 12-naulaisten ilmatorjuntatykkien asentaminen, jolloin aluksista tuli maailman ensimmäiset ilmatorjunta-asein varustetut pinta-alukset. Nopeusvaatimuksen (26,5 solmua) täyttämiseksi alukset muutettiin puhtaasti öljyä polttaviksi.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Kreikan hallitus maksoi alusten varustamista alkuvuoteen 1915, jolloin "Antinavarhos Kontoutiotis" oli laskettu vesille ja brittihallituksen toiveet nopeasta voitosta oli haihtuneet. Amiraliteetin hankintaosastonpäällikkö suositti, että hallitus lunastaisi puolivalmiit alukset sekä 38 kappaletta 5,5 tuuman tykkejä ammuksineen. Aluksille määrättiin uudet nimet ja määräys lähetettiin Cammell Lairdille siirtää piirustukset ja suunnitelmat.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: Alusten vastatessa aseistusta lukuun ottamatta lähes täysin Amiraliteetin vaatimuksia ei ollut tarvetta aloitta suuria muutostöitä. Muutostöistä merkittävin oli kahden vedenalaisen Elswick-tyyppisen torpedoputken vaihtaminen Amiraliteetti-mallisiksi. Samoin 12 naulan ilmatorjuntatykkiä ei ollut saatavilla, joten sen tilalle asennettiin Vickersin kolminaulainen.


title: Town-luokka (risteilijä, 1910)

text: "HMS Birkenhead" varustettiin 1918 lentoonlähtöalustalla, joka asennettiin sillan etupuolelle. Samoin alukselle asennettiin valvontapalloa varten vinssi sillan takapuolelle. "HMS Chester" varustettiin 1918 miinanraivauskalustolla.


title: Monica (laulaja)

text: Monica Denise Brown (os. Arnold, s. 24. lokakuuta 1980 Atlanta, Georgia) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja näyttelijä.


title: Simo Saloranta

text: Simo Sakari Saloranta (12. joulukuuta 1934 Lieto – 8. marraskuuta 2017 Raisio) oli suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Simo Saloranta

text: Saloranta sijoittui Rooman 1960 olympialaisten 10 000 metrin juoksussa 21:nneksi. Hän karsiutui 5 000 metrin juoksun alkuerissä sekä Rooman että neljä vuotta myöhemmin Tokion olympialaisissa. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa 5 000 metrillä vuonna 1961 ja 10 000 metrillä vuonna 1963. Hän edusti Suomea 20 maaottelussa vuosina 1959–1965 ja saavutti niissä yhteensä seitsemän henkilökohtaista voittoa.


title: Simo Saloranta

text: Seuratasolla ”Simppa” Saloranta edusti Liedon Parmaa, Naantalin Löylyä ja Turun Urheiluliittoa. Hän voitti Suomen mestaruuden 5 000 metrillä vuosina 1961, 1963 ja 1964, 10 000 metrillä vuonna 1960 sekä 4 × 1 500 metrin viestijuoksussa vuonna 1964. Hän saavutti 5 000 metrillä SM-hopeaa vuosina 1959 ja 1960 sekä SM-pronssia vuonna 1962. Hän oli kolmas 14 minuutin rajan 5 000 metrin juoksussa alittanut suomalainen. Hän juoksi 2 000 metrillä Suomen ennätyksen 5.11,2 vuonna 1965.


title: V.I.C.

text: Victor Grimmy Owusu (s. 20. heinäkuuta 1987 Queens, New York, New York) on yhdysvaltalainen rap-artisti.


title: V.I.C.

text: V.I.C. syntyi New Yorkin Queensissä 20. heinäkuuta 1987. Hänen äitinsä oli newyorkilainen ja isänsä ghanalainen. Kymmenenvuotiaana Victor teki koulussa rapin huumausaineista. Pian hän muutti perheinnen Atlantaan. Siellä hän työskenteli parturina ennen rap-uraansa. V.I.C. on kristitty. Hänen debyyttialbuminsa "Beast" julkaistiin elokuussa 2008. Albumin ensimmäinen single ”Get Silly” sijoittui Rhythmic Top 40-listan 25. sijalle. Singlen tuotannosta vastasi Soulja Boy. Yhtyeen albumi"Revenge of the Beast" julkaistaan vuonna 2013.


title: Arosinappiperhonen

text: Arosinappiperhonen ("Pieris chloridice") on kaaliperhosten heimoon kuuluva keskikokoinen päiväperhonen.


title: Arosinappiperhonen

text: Arosinappiperhosen etusiiven pituus on yleensä 20–22 mm. Siipien yläpinnan pohjaväri on valkoinen. Koiraiden etusiiven yläpuolen mustat kirjaukset ovat niukkoja ja takasiiven yläpuolella ei ole kirjauksia. Naarailla siipien yläpinnan kirjaukset ovat laajempia kuin koirailla.


title: Arosinappiperhonen

text: Arosinappiperhonen muistuttaa sinappiperhosta ("Pieris daplidice"). Pohjois-Amerikassa esiintyvää lajia "Pontia beckerii" on toisinaan pidetty arosinappiperhosen alalajina.


title: Arosinappiperhonen

text: Arosinappiperhonen esiintyy Euroopan kaakkois- ja itäosista Vähään-Aasiaan, Irakiin, Iraniin ja idässä Mongoliaan saakka. Lajia on tavattu Suomessa ainoastaan vuonna 1970, jolloin se esiintyi vaeltajana laajan sinappiperhosen ("Pieris daplidice") vaelluksen yhteydessä.


title: Arosinappiperhonen

text: Arosinappiperhosen elinympäristöä ovat niityt, puutarhat ja myös kuivat arot ja kivikkoiset vuoristoniityt.


title: Arosinappiperhonen

text: Lentoaika on huhtikuusta alkaen läpi kesän ainakin kahtena sukupolvena. Laji talvehtii kotelona. Suomeen vaeltaneet yksilöt on tavattu heinäkuun loppupuolella ja elokuun alussa.


title: Arosinappiperhonen

text: Toukan ravintokasveja ovat pernaruohot ("Sisymbrium") ja litutillit ("Descurainia").


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloite on aloite, jonka tietty määrä kansalaisia voi tehdä saadakseen valtion, alueen tai kunnan päätöksentekoelimet toimimaan aloitteessa määritellyllä tavalla, esimerkiksi säätämään tietyn lain tai päättämään joihinkin toimenpiteisiin ryhtymisestä. Kansalaisaloite joka velvoittaa päätöksentekijöitä toimimaan aloitteen mukaisesti tai johtaa aloitetta käsittelevään kansanäänestykseen on suoran demokratian toimintamekanismi.


title: Kansalaisaloite

text: Suomessa kansalaisaloite on 1. maaliskuuta 2012 voimaan tulleen kansalaisaloitelain tarkoittama kansalaisten tekemä lainsäädäntöaloite, jolla äänioikeutetut Suomen kansalaiset voivat saada lakiehdotuksen tai ehdotuksen lainvalmisteluun ryhtymisestä eduskunnan käsiteltäväksi, mikäli vähintään 50 000 kansalaista, eli noin 1,2 prosenttia äänioikeutetuista, kannattaa aloitetta. Ensimmäinen 50 000 allekirjoittajan rajan ylittänyt ja eduskuntakäsittelyyn luovutettu kansalaisaloite vaati turkistarhauksen lakkauttamista. Aloite jätettiin eduskuntaan 5. maaliskuuta 2013.


title: Kansalaisaloite

text: Muita suomalaisille tarjolla olevia aloitekanavia ovat kuntalaisaloite ja eurooppalainen kansalaisaloite.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteen muodollisena vireillepanijana on yksi tai useampi äänioikeutettu Suomen kansalainen.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloite voi sisältää joko lakiehdotuksen tai ehdotuksen lainvalmisteluun ryhtymisestä (toimenpidealoite). Perustuslaissa säädetään kansalaisaloitteiden kohdentumisesta lainsäädäntöasioihin. Lain mukaan aloitteen tulee koskea yksittäistä asiaa. Käytännössä esimerkiksi aloite ”Henkilökohtaisen vapauden ja koskemattomuuden puolesta” sallittiin, vaikka se sisälsi asioita nuuskan sallimisesta ympärileikkausten kieltoon.


title: Kansalaisaloite

text:
Muut eduskunnan toimivaltaan kuuluvat asiat jäävät aloiteoikeuden ulkopuolelle. Aloite voi koskea voimassa olevan lainsäädännön muuttamista tai kumoamista taikka kokonaan uuden lain säätämistä jostakin asiasta. Merkittävimpiä aloiteoikeuden ulkopuolelle jääviä asiaryhmiä ovat kansainvälisten velvoitteiden hyväksyminen ja niiden irtisanomisen hyväksyminen sekä valtion talousarvioasiat. Aloiteoikeuden piiriin kuuluvat kuitenkin myös sellaiset lainsäädäntöasiat, joilla on vaikutuksia valtion talousarvioon. Esimerkiksi uskontoja ja
katsomuksia koskeva Yhdenvertainen Suomi -aloite sisälsikin ehdotuksen mm. valtionkirkkojen yhteisövero-osuuden poistamisesta, mutta
ei voinut sisältää ehdotusta pienuskontojen suoran valtiontuen poistamiseksi, koska viimeksimainittua ei säädetä laissa.


title: Kansalaisaloite

text:
Käytännössä on hyväksytty myös satelliittipaikannukseen pohjautuvaa autoverotusta vastustava aloite ”Vapaus liikkua ilman viranomaisseurantaa on
säilytettävä”. Tämän aloitteen hyväksyminen olisi tarkoittanut nykytilanteen jatkamista, ei minkään olemassaolevan lain muuttamista tai kumoamista, eikä uuden lain säätämistä.


title: Kansalaisaloite

text:
Melko pian lain hyväksymisen jälkeen avattiin oikeusministeriön ylläpitämä kansalaisaloite.fi-sivusto, jossa sekä aloitteiden avaaminen
että kannattaminen onnistuu sähköisesti ja maksutta. Sivuston käyttö ei ole välttämätöntä, mutta käytännössä aloitteet on tehty
nimenomaan sen avulla. Tällä hetkellä (joulukuu 2017) sivustolla on laadittu yli 670 aloitetta. Vaaditun määrän allekirjoituksia keränneitä aloitteita sivustolla oli 18.


title: Kansalaisaloite

text: Vertailun vuoksi Suomessa hallitus antaa eduskunnalle vuosittain 220–300 hallituksen esitystä, ja kansanedustajien tekemiä lakialoitteita valmistuu 150–200. Lakialoitteista vuosittain vain muutama etenee laiksi asti. Lakialoitteiden lisäksi kansanedustajat voivat myös tehdä toimenpidealoitteita, toivomusaloitteita, keskustelualoitteita, talousarvioaloitteita, lisätalousarvioaloitteita ja raha-asia-aloitteita.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitetta eli ”välitöntä lakien esittämisoikeutta” kansalaisille esitti ensimmäisenä Suomessa Suomen Sosialidemokraattinen Puolue vuonna 1903 Forssan ohjelmassa, joka mukaili pitkälti aikaisemmin julkaistua Erfurtin ohjelmaa. Kansalaisten aloiteoikeutta on myös esittänyt Suomen kansanvaltuuskunta antaessaan ehdotuksen Suomen perustuslaiksi vuonna 1918. Kansalaisaloitetta on sittemmin ehdottanut Suomeen ainakin Demokraattinen Vaihtoehto, joka mainitsee asiasta perustamisjulistuksessaan. Kansalaisaloite tuli voimaan 1. maaliskuuta 2012 95 vuotta kansanvaltuuskunnan ehdotuksen jälkeen.


title: Kansalaisaloite

text: Suomen ensimmäinen, hyväksytysti 50 000 allekirjoittajan vähimmäisrajan ylittänyt kansalaisaloite luovutettiin eduskuntakäsittelyyn 5. maaliskuuta 2013. Ensimmäinen, suomalaisten eläinsuojelu- ja ympäristöjärjestöjen vuonna 2012 keräämä kansalaisaloite koski turkistarhauksen lakkauttamista Suomessa. Väestörekisterikeskuksen mukaan kansalaisaloite keräsi 69 381 hyväksyttyä allekirjoittajaa. Eduskunta äänesti ensimmäisestä kansalaisaloitteesta 19. kesäkuuta 2013. Aloite turkistarhauksen lakkauttamiseksi hylättiin äänin 146–36 (tyhjiä 3, poissa 14). Vuonna 2013 yhteensä neljä kansalaisaloitetta saavutti riittävän määrän allekirjoituksia. Nämä käsittelivät tekijänoikeuslakia, avioliittolakia, ruotsin kielen valinnaisuutta ja energiatodistuslakia. Kansalaisaloite tasa-arvoisen avioliittolain puolesta toteutettiin Tahdon2013-kampanjana, joka keräsi yhteensä ennätykselliset 166 851 allekirjoitusta.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitetta tukevat allekirjoitukset (kannatusilmoitukset) kerätään paperimuodossa tai sähköisesti tietoverkossa, oikeusministeriön ylläpitämän verkkopalvelun kautta. Kannatusilmoitukset on kerättävä kuuden kuukauden kuluessa aloitteen päiväyksestä.


title: Kansalaisaloite

text: Edustaja toimittaa kannatusilmoitukset Väestörekisterikeskukselle, joka tarkastaa niiden oikeellisuuden ja kelpoisuuden, sekä vahvistaa hyväksyttyjen kannatusilmoitusten määrän. Väestörekisterikeskus käynnistää tarkastustoimenpiteet vain, mikäli kannatusilmoituksia ilmoitetaan olevan vähintään 50 000


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteen edustaja toimittaa kansalaisaloitteen ja Väestörekisterikeskuksen päätöksen eduskunnalle. Ellei aloitetta ole toimitettu eduskunnalle kuuden kuukauden sisällä Väestörekisterikeskuksen päätöksestä, se raukeaa.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitteen muoto (lakiehdotus tai toimenpidealoite) määrittää sen käsittelyjärjestyksen eduskunnassa. Lakiehdotuksen sisältävä kansalaisaloite käsitellään lakiehdotuksen käsittelystä säädetyssä järjestyksessä, eli samalla tavalla kuin hallituksen esitykset. Ehdotus lainvalmisteluun ryhtymisestä (toimenpidealoitteet) käsitellään ainoan käsittelyn asiana. Jos lisäksi lakiehdotuksen hyväksyminen edellyttäisi vielä laajaa jatkovalmistelua, eduskunta voi niin halutessaan tehdä kansalaisaloitteen pohjalta päätöksen, jossa valtioneuvosto edellytetään valmistelemaan asiasta hallituksen esitys. Käsiteltäessä kansalaisaloitetta valiokunnissa on eduskunnan varattava aloitteen tekijöiden edustajille tilaisuus tulla kuulluiksi.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitteen yhdenmukaisuus perustuslain taikka kansainvälisten ihmisoikeuksien tai muiden Suomen kansainvälisten velvoitteiden kanssa jää eduskunnan arvioitavaksi aloitteen käsittelyssä samalla tavoin kuin muissakin lainsäädäntöasioissa. Perustuslain 74 §:n mukaan eduskunnan perustuslakivaliokunnan tehtävänä on antaa lausuntonsa sen käsittelyyn tulevien lakiehdotusten ja muiden asioiden perustuslainmukaisuudesta ja suhteesta kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin. Eduskunnan käsittelylle ei aseteta erityisiä aikamääreitä.


title: Kansalaisaloite

text: Suomen perustuslakiin lisättiin 4.11.2011 uusi kolmas momentti 53. pykälään:


title: Kansalaisaloite

text: Vuonna 2008 tammikuussa käynnistyneessä perustuslain tarkistamishankkeessa (ks. Christoffer Taxellin perustuslain tarkistamiskomitea) selvitettiin suoran demokratian asemaa osana valtiollista järjestelmää sekä erilaisia vaihtoehtoja suoran demokratian edistämiseksi. Perustuslain toimivuutta ja muutostarpeita arvioinut Perustuslaki 2008 -työryhmä totesi muistiossaan seuraavaa: ”Suoraa demokratiaa valtiollisella tasolla koskevat ratkaisut edellyttävät uudelleen arviointia. Suoran demokratian kehittämisen tavoitteena tulee olla myös edustuksellisen järjestelmän vahvistaminen. Valtiosäännön täydentäminen kansanaloitteella voi olla periaatteelliselta kannalta merkittävämpi askel kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien kehittämisessä kuin kansanäänestyksen tuloksen oikeudellinen sitovuus, joka ei välttämättä käytännössä merkitsisi suurtakaan muutosta nykytilaan. Perustuslain arviointihankkeen yhteydessä on harkittava kansanaloitejärjestelmän käyttöönottoa. Luontevin vaihtoehto voisi olla niin sanottu sisällöllinen kansanaloite.”


title: Kansalaisaloite

text: Valtioneuvoston 30 päivänä lokakuuta 2008 asettama perustuslain tarkistamiskomitea ehdotti mietinnössään, että kansalaisten osallistumisoikeuksia valtiollisella tasolla täydennettäisiin sisällöllisellä kansalaisaloitteella. Ehdotuksen mukaan 50 000 äänioikeutetulla Suomen kansalaisella olisi oikeus tehdä eduskunnalle aloite lain säätämiseksi sen mukaan kuin lailla säädetään.


title: Kansalaisaloite

text: Hallitus antoi toukokuussa 2010 eduskunnalle esityksen perustuslain muuttamiseksi (HE 60/2010 vp), jonka eräänä kohtana oli kansalaisaloite komitean ehdotuksen mukaisesti. Esityksen mukaan kansalaisaloite olisi uusi edustuksellista demokratiaa täydentävä kansalaisten vaikuttamiskeino, joka tarjoaisi äänestäjille mahdollisuuden vaikuttaa suoraan poliittisen päätöksenteon asialistaan ja saada aloitteensa eduskunnan käsiteltäväksi. Eduskunta hyväksyi perustuslain muutosesityksen lepäämään ensimmäisiin eduskuntavaalien jälkeisiin valtiopäiviin (LJL 3/2011 vp). Perustuslain muutos tuli voimaan 1. maaliskuuta 2012.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitelaki sisältää tarkemmat säännökset aloitteen tekemiseen liittyvästä menettelystä.


title: Kansalaisaloite

text:
Eduskunnalle luovutettujen kansalaisaloitteiden tulee kerätä vähintään 50 000 Väestörekisterikeskuksen hyväksymää allekirjoitusta puolen vuoden kuluessa kansalaisaloitteen aloituspäivämäärästä.
Valtio-opin professori Jan Sundbergin mukaan kansalaisaloitteet herättävät keskustelua ja voisivat ehkä joskus tulevaisuudessa johtaa suoraan kansanäänestyksiin.


title: Kansalaisaloite

text: Kansainvälisesti kansalaisaloitteella voidaan tarkoittaa sekä kansalaisten aloitetta kansanäänestyksen järjestämiseksi jostakin asiasta että sellaista aloitetta, jolla kansalaiset voivat saada haluamansa asian edustuksellisen toimielimen käsiteltäväksi. Tässä tarkastelussa keskitytään jälkimmäiseen, niin sanottuun sisällölliseen kansalaisaloitteeseen ("agenda initiative"), jossa aloitteen kohteena oleva asia saatetaan parlamentin käsiteltäväksi ja päätettäväksi eikä menettelyyn kytkeydy kansanäänestyksen järjestämistä asiasta.


title: Kansalaisaloite

text: Tarkastelu kohdistuu aloitejärjestelmiin valtiollisella (kansallisella) tasolla. Useissa maissa, Suomi mukaan lukien, on olemassa kunnallisen tai alueellisen tason kansalaisaloitejärjestelmiä, mutta näitä aloitemenettelyjä ei seuraavassa käsitellä.


title: Kansalaisaloite

text: Tarkastelu kohdistuu eurooppalaisiin kansalaisaloitejärjestelmiin. Läntisen Euroopan maista tarkasteluun on otettu kaikki ne valtiot, joissa on sisällöllinen kansalaisaloite valtiollisella tasolla. Aloitteiden muodot ja menettelyt vaihtelevat Euroopassa maittain paljon. Eräissä maissa, kuten Itävallassa, kansalaisaloitejärjestelmä on ollut valtiollisella tasolla käytössä jo pitkään. Euroopassa on myös melko uusia kansalaisaloitejärjestelmiä. Tällaisia ovat Alankomaiden ja niin sanottujen uusien demokratioiden järjestelmät. Kansalaisaloitejärjestelmän yleistyminen liittyy pyrkimykseen lisätä kansalaisten suoran vaikuttamisen mahdollisuuksia.


title: Kansalaisaloite

text: Sveitsissä kansalaisaloite kytkeytyy vahvasti kansanäänestysinstituutioon eikä se siten rinnastu nyt tarkasteltavana olevaan sisällölliseen kansalaisaloitteeseen. Italiassa on sekä kansanäänestykseen liittyvä kansalaisaloite että sisällöllinen kansalaisaloite, joista ensin mainittu on kuitenkin instituutiona valtiollisessa järjestelmässä merkittävämpi. Puolan ja Unkarin lisäksi myös useimmissa muissa Keski- ja Itä-Euroopan uusissa demokratioissa on käytössä sisällöllinen kansalaisaloite. Muissa pohjoismaissa ei tällä hetkellä ole sisällöllisen kansalaisaloitteen järjestelmiä valtiollisella tasolla.


title: Kansalaisaloite

text: Alankomaissa kansalaisaloitteen tekemisestä säädetään parlamentin työjärjestyksessä. Kansalaisaloitteelle ("burgerinitiatief") vaaditaan 40 000 allekirjoitusta eli hiukan yli 0,2 prosenttia äänioikeutetuista. Aloiteoikeus kuuluu parlamenttivaaleissa äänioikeutetuille Alankomaiden kansalaisille. Aloitteeseen osallistuvien henkilöiden on allekirjoitettava aloite sekä ilmoitettava nimensä, syntymäaikansa ja se, että ovat Alankomaiden kansalaisia.


title: Kansalaisaloite

text: Allekirjoitusten keräämiselle ei ole määräaikaa eikä aloitteiden rekisteröimiselle pakollista menettelyä. Viranomaiset eivät osallistu allekirjoitusten keräämisvaiheeseen, eikä mitään tarkastuksia siten suoriteta tässä vaiheessa. Parlamentti tarkastaa jälkikäteen satunnaisotannoin, että allekirjoittajat ovat äänioikeutettuja. Tämä tarkistetaan henkilötodistusten kopioista, jotka allekirjoittajien pyydetään lähettämään. Alankomaissa ei ole toistaiseksi tehty kansalaisaloitteita, joissa tuenilmausten kerääminen olisi toteutettu kokonaan sähköisesti tietoverkossa. Niissä tapauksissa, joissa osa tuenilmauksista on ollut sähköisessä muodossa, on osaa näistä allekirjoittajista pyydetty toimittamaan tietonsa myös paperilla. Jos riittävä osuus allekirjoittaneista toimii näin asetetussa määräajassa, pidetään tuenilmauksia pätevinä.


title: Kansalaisaloite

text: Aloite voi olla muodoltaan lakiehdotus tai toimenpidealoite, kunhan sen tavoite on ilmaistu selkeästi ja esityksellä on riittävät perustelut. Aloitteen aiheen on kuuluttava parlamentin päätösvaltaan. Aloite ei saa koskea asiaa, josta parlamentti on tehnyt päätöksen edellisen kahden vuoden kuluessa, elleivät olosuhteet ole olennaisesti muuttuneet.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitteen virallinen käsittely alkaa siitä, kun se on toimitettu parlamentille. Parlamentti tutkii siten aloitteen käsiteltäväksi ottamisen edellytykset vasta sen jälkeen, kun allekirjoitukset on jo kerätty. Parlamenttikäsittelylle ei ole asetettu määräaikaa. Parlamentin kirjallisten aloitteiden ja kansalaisaloitteiden valiokunta ("Commissie Verzoekschriften en Burgerinitiatieven") tarkastaa, että edellytykset aloitteen käsiteltäväksi ottamiseksi täyttyvät. Valiokunta esittää näkemyksensä parlamentille virallisessa raportissa, jossa se tekee esityksen aloitteen käsiteltäväksi ottamisesta. Raportti julkaistaan ja toimitetaan myös aloitteen tekijöiden edustajille. Parlamentti tekee päätöksen jokaisesta käsittelyyn otetusta aloitteesta. Menettelyssä on mahdollista kutsua aloitteen tekijöiden edustajat suullisesti kuultaviksi parlamenttiin.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitejärjestelmä on ollut Alankomaissa käytössä vuodesta 2006 alkaen. Vuoden 2008 toukokuuhun mennessä oli tehty ainoastaan kolme aloitetta, joista vain yksi täytti edellytykset ja otettiin käsiteltäväksi. Vuonna 2008 suoritetun arvioinnin perusteella päätettiin, että sähköiset allekirjoitukset hyväksytään paperisten ohella ja että aloitetta käsittelevässä parlamentin täysistunnossa täytyy olla läsnä joko asianomainen ministeri tai valtiosihteeri.


title: Kansalaisaloite

text: Espanjassa kansalaisaloitteesta säädetään perustuslaissa ja sitä täydentävässä niin sanotussa orgaanisessa laissa vuodelta 1984. Aloitteen saaminen parlamentin käsiteltäväksi edellyttää 500 000 allekirjoitusta eli noin 1,5 prosenttia äänioikeutetuista. Aloitteen voivat tehdä vaaliluetteloon merkityt täysi-ikäiset Espanjan kansalaiset. Aloitteen täytyy sisältää jäsennelty lakiehdotus perusteluineen sekä aloitteen vireillepanijoiden täydelliset nimet ja henkilötiedot. Aloitteen vireillepanevalle kansalaiskomitealle ("comisión promotora") asetetaan useita tehtäviä vuoden 1984 laissa, mutta itse komiteasta ei ole nimien ilmoittamisvelvollisuutta pidemmälle menevää sääntelyä.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitteen on oltava sopusoinnussa perustuslain säännösten kanssa eikä se siten voi kohdistua perustuslain muuttamiseen. Aloitetta ei voi myöskään tehdä perustuslakia täydentävistä, perustuslain ja tavallisen lain väliin säädöshierarkkisesti sijoittuvista niin sanotuista orgaanisista laeista eikä verotusta koskevista tai kansainvälisiin asioihin liittyvistä laeista taikka armahduksista. Aloite ei voi myöskään koskea valtion budjettia, josta päätetään parlamentissa lakimuodossa.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitemenettely käynnistetään antamalla aloite parlamentin puhemiehistölle, joka ratkaisee 15 päivän kuluessa, voidaanko aloite ottaa käsiteltäväksi. Hylkäämiseen voi johtaa edellä mainittu kielletty aihe tai aloitteen puutteellisuus. Samoin hylkääminen voi seurata siitä, että sama asia on edustajainhuoneessa tai senaatissa parhaillaan käsiteltävänä tai että aiemmin samoilla valtiopäivillä on käsitelty samansisältöinen aloite. Kielteisestä päätöksestä voi valittaa perustuslakituomioistuimeen.


title: Kansalaisaloite

text: Allekirjoitusten kerääminen voi alkaa vasta sen jälkeen, kun puhemiehistö on hyväksynyt aloitteen käsiteltäväksi. Tieto hyväksymisestä annetaan keskusvaalilautakunnalle, joka valvoo allekirjoitusten keräämistä. Aikaa allekirjoitusten keräämiselle on yhdeksän kuukautta hyväksymispäätöksestä. Aikaa voidaan pidentää puhemiehistön hyväksymän erittäin painavan syyn perusteella kolmella kuukaudella. Allekirjoittajat ilmoittavat nimensä, henkilötodistuksensa numeron sekä sen kunnan, jossa ovat merkittynä vaaliluetteloon. Allekirjoituksen tulee olla notaarin, tuomioistuimen sihteerin tai sen kunnan sihteerin, jonka vaaliluetteloon allekirjoittaja on merkitty, varmentama. Varmennusoikeus voidaan antaa myös valantehneille vireillepanevan komitean nimittämille vapaaehtoisille kerääjille. Tämä on käytännössä yleisin menettelytapa. Vuodesta 2006 alkaen allekirjoituksen on lain mukaan voinut tehdä myös sähköisessä muodossa siten kuin siitä erikseen säädetään. Allekirjoitustietojen tarkastaminen on keskusvaalilautakunnan vastuulla.


title: Kansalaisaloite

text: Kun vaadittava määrä nimiä on kerätty, aloitetaan menettely asian saamiseksi parlamenttikäsittelyyn. Sen jälkeen, kun vähintään 500  000 allekirjoittajan nimet on varmistettu, parlamentin puheenjohtajisto julkistaa aloitteen ja lisää sen kuuden kuukauden kuluessa täysistunnon esityslistalle. Parlamentin ohjesäännön mukaisesti myös aloitteen vireillepanijoiden edustaja voi osallistua käsittelyyn. Aloitteen käsittely jatkuu tarvittaessa parlamentin hajottamisen tai vaalikauden loppumisen yli. Jos aloite tulee parlamentissa käsiteltäväksi, voivat aloitteen tekijät vaatia valtiolta korvausta nimien keräämisestä aiheutuneista kustannuksista, kuitenkin enintään 300 000 euroa.


title: Kansalaisaloite

text: Espanjassa on pantu vireille kaikkiaan 45 kansalaisaloitetta, joista kuitenkin suurin osa on kaatunut sisällöllisiin rajoituksiin tai ei ole saanut riittävästi allekirjoituksia. Suuri osa aloitteista on koskenut työelämän sääntelyä tai sosiaaliturvaa. Ainoastaan yksi aloite on toistaiseksi johtanut lainsäädäntömuutoksiin.


title: Kansalaisaloite

text: Iso-Britanniassa sähköiseen kansalaisaloitteeseen tarvitaan 100 000 allekirjoitusta (0,2 prosenttia äänioikeutetuista), jotta parlamentin alahuone harkitsee keskustelua aiheesta. Jos aloite kerää 10 000 allekirjoitusta, asianomainen valtion taho antaa aloitteelle vastauksen. Aloitteet voivat olla voimassa enintään vuoden.


title: Kansalaisaloite

text: Italian perustuslain 71 artiklan mukaan vähintään 50 000 äänioikeutettua Italian kansalaista voi tehdä lakiehdotuksen jommallekummalle parlamentin kamareista, edustajainhuoneelle tai senaatille. Kyse on luonteeltaan sisällöllisestä kansalaisaloitteesta. Vaadittujen allekirjoitusten määrä vastaa noin 0,08 prosenttia äänioikeutetuista. Aloite tulee laatia lakiehdotuksen muotoon ja se pitää perustella. Italiassa käydään oikeustieteellisen tutkimuksen piirissä keskustelua siitä, onko aloitteille olemassa sisällöllisiä rajoituksia vai ei.


title: Kansalaisaloite

text: Aikaa allekirjoitusten keräämiseen on kuusi kuukautta ennen aloitteen luovuttamista parlamentille. Aloitteesta ei seuraa mitään velvoitteita parlamentille eli parlamentti ei ole velvollinen keskustelemaan tai äänestämään aloitteesta.


title: Kansalaisaloite

text: Viimeisten 62 vuoden aikana parlamentille on tehty 253 kansalaisaloitetta. Aloitteiden vuosittainen määrä on ollut kasvussa, erityisesti 1990-luvulla. Vain pieni osuus aloitteista on johtanut lainsäädäntötoimiin. Yleisin aloitetyyppi on ollut jonkin pienen ryhmän taloudellisia etuja koskeva, yleiseltä merkitykseltään vähäinen aloite. Aloitteen taustalla on usein järjestäytynyt väestöryhmä kuten poliittinen puolue, ammattiyhdistys tai uskonnollinen järjestö.


title: Kansalaisaloite

text: Lisäksi Italian perustuslaki tuntee viisi erilaista kansanäänestysmenettelyä. Näistä merkittävin on niin sanottu kumoava kansanäänestys, jossa on kyse mahdollisuudesta järjestää kansanäänestys normaalissa järjestyksessä hyväksytyn ja voimassa olevan lain tai hallituksen asetuksen kumoamisesta ("referendum abrogativo"). Kumoava kansanäänestys on järjestettävä, jos sitä vaatii vähintään 500 000 äänioikeutettua kansalaista tai vähintään viisi maakuntaneuvostoa. Äänestystuloksen pätevyys edellyttää, että yli puolet äänioikeutetuista äänestää. Verotusta, budjettia tai armahdusta koskevista laeista kansanäänestystä ei voi järjestää. Lisäksi kansainvälisten sopimusten ratifiointi ja Italian liittyminen kansainvälisiin tai ylikansallisiin organisaatioihin on rajattu kansanäänestyksen ulkopuolelle.


title: Kansalaisaloite

text: Tämä kansanäänestystyyppi ei ole ainoastaan päätöksentekoa kontrolloiva väline, vaan sen avulla on myös nostettu asioita poliittiseen päätöksentekoon. Esimerkiksi vanhentuneen lainsäädännön uudistamistarve voi olla kumoavan kansanäänestyksen kohteena. Vuosina 1970–2009 tehdyistä 144 aloitteesta kumoavan kansanäänestyksen järjestämiseksi valtaosa on ollut kansalaisaloitteita.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteella (Volksbegehren) on Itävallassa pitkät perinteet. Se sisällytettiin ensimmäisen kerran perustuslakiin vuonna 1920. Ensimmäiset parlamenttikäsittelyyn edenneet aloitteet tehtiin kuitenkin vasta 1960-luvulla. Menettelyn tarkempi sääntely perustuu nykyisin erilliseen kansalaisaloitetta koskevaan lakiin vuodelta 1973.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteen voi panna vireille 0,1 prosenttia Itävallan äänioikeutetuista kansalaisista eli noin 8 000 henkilöä. Aloitteen saamiseksi parlamentin käsittelyyn vaaditaan kuitenkin 100 000 tuenilmausta (n. 1,2 prosenttia äänioikeutetuista). Tähän lukuun voidaan laskea vireillepanijat mukaan. Alun perin aloitteelle edellytettiin 200 000 allekirjoittajaa, mutta vuonna 1981 perustuslain muutoksella määrä laskettiin 100 000 allekirjoittajaan menettelyn helpottamiseksi. Vuoteen 1998 saakka myös kahdeksan parlamentin jäsentä sai tehdä kansalaisaloitteen.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitteen aiheen tulee kuulua liittovaltion säädösvaltaan. Se voi koskea uuden lain säätämistä tai voimassa olevan lain muuttamista taikka kumoamista. Aloite voi koskea perustuslakia eikä sen tarvitse olla sisällöltään yhdenmukainen Euroopan unionin oikeusjärjestyksen tai Itävallan kansainvälisten velvoitteiden kanssa, sillä aloitteen sisältö arvioidaan näiltäkin osin vasta myöhemmin parlamenttikäsittelyssä. Aloite ei kuitenkaan saa vaarantaa vuoden 1947 kieltolain ("Verbotsgesetz") noudattamista, jolla pyritään estämään kansallissosialismin nousua. Aloite voidaan esittää lakiehdotuksen muodossa tai yleisemmässä, toimenpidealoitteeseen rinnastuvassa muodossa. Aloitteella ei ole tarkkoja muotomääräyksiä, vaan lyhyt ehdotus perusteluineen riittää.


title: Kansalaisaloite

text: Hakemus aloitteen vireille panemiseksi tehdään liittovaltion sisäasiainministeriölle. Siinä pitää nimetä valtuutettu ja hänen sijaisensa, jotka myös allekirjoittavat hakemuksen. Hakemukseen liitetään aloitteen perustelut sekä enintään kahden vuoden aikana kerätyt tuenilmaukset 0,1 prosentilta rekisteröityneistä äänioikeutetuista, maassa vakinaisesti asuvista Itävallan kansalaisista. Sisäasiainministeriön on tehtävä päätös aloitteesta kolmen viikon kuluessa. Muodollisten vaatimusten täyttyessä aloite on hyväksyttävä allekirjoitusten keräyksen käynnistymiseksi. Samalla päätetään allekirjoitusten keräämisajasta eli niin sanotusta merkitsemisajasta, jolloin kansalaiset voivat käydä allekirjoittamassa aloitteen. Allekirjoittaminen tapahtuu pääsääntöisesti kahdeksana peräkkäisenä päivänä. Aloitteen vireillepanijoita edustava valtuutettu ilmoittaa, tapahtuuko allekirjoittaminen kaikissa kunnissa vai vain osassa niistä.


title: Kansalaisaloite

text: Merkitsemisen järjestävät niin sanotut merkitsemisviranomaiset eli käytännössä kunnat, joiden määräämissä virastoissa aloitteen voi allekirjoittaa. Merkitsemisen kustannuksista vastaa sisäasiainministeriö, joka korvaa kunnille merkitsemiskustannukset. Valtuutetun on suoritettava ennen merkitsemisen aloittamista ministeriölle 2 500 euron käsittelymaksu, jonka hän saa kuitenkin viisinkertaisena takaisin, jos aloite päätyy parlamentin käsiteltäväksi.


title: Kansalaisaloite

text: Allekirjoituskelpoisia ovat ne 16 vuotta täyttäneet parlamenttivaaleissa äänioikeutetut Itävallan kansalaiset, joiden pääasiallinen asuinpaikka on Itävallassa. Äänioikeusikä laskettiin Itävallassa 16 vuoteen vuonna 2007. Tuenilmaukseen sisällytetään henkilön etu- ja sukunimi, syntymäaika, osoite sekä omakätinen allekirjoitus. Allekirjoittajan on myös esitettävä henkilöllisyyden todistava asiakirja. Kuntien viranomaiset tarkistavat allekirjoittajien äänioikeuden vaaliluetteloista. Merkitsemisajan päätyttyä viranomaiset toteavat pätevien allekirjoitusten lukumäärän ja ilmoittavat sen oman alueensa vaaliviranomaiselle, joka puolestaan vahvistaa tiedon ja välittää sen liittovaltion keskusvaalilautakunnalle. Liittovaltion keskusvaalilautakunnan on toimitettava parlamentille kaikki aloitteet, joita vähintään 100 000 äänestäjää tai 1/6 äänestäjistä kolmessa osavaltiossa on kannattanut. Aloitteeseen liittyvistä viranomaispäätöksistä voi valittaa perustuslakituomioistuimeen.


title: Kansalaisaloite

text: Liittoparlamentilla on velvoite ottaa aloite käsiteltäväksi, mutta sen ei tarvitse tehdä aloitteesta nimenomaista päätöstä. Parlamentin työjärjestyksen mukaan kansalaisaloitteella on parlamenttikäsittelyssä etusija verrattuna hallituksen esityksiin ja parlamentin jäsenten aloitteisiin. Aloitteen käsittely täytyy aloittaa parlamentissa kuukauden kuluessa, ja aloitteen vireillepanijoiden edustajaa on kuultava parlamenttikäsittelyn aikana. Valiokunta voi käsitellä aloitetta enintään neljä kuukautta, jonka jälkeen sen on tehtävä ehdotuksensa täysistunnolle. Aloite raukeaa, jos sitä ei ehditä käsitellä vaalikauden aikana.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteita tehdään Itävallassa nykyisin lähes vuosittain. Tähän mennessä 33 aloitetta on hyväksytty merkitsemismenettelyyn, ja näistä ainoastaan kaksi ei lopulta ylittänyt vaadittua allekirjoitusten määrää. Aloitteet eivät ole yleensä suoraan johtaneet uuteen lainsäädäntöön. Ensimmäiset kolme aloitetta 1960-luvulla toteutuivat myöhemmissä lainsäädäntömuutoksissa (Itävallan yleisradioyhtiö 1964, 40-tuntinen työviikko 1969, 13. kouluvuoden poistaminen 1969). Sisällöltään aloitteet ovat kohdistuneet muun muassa sosiaalipolitiikkaan, koulujärjestelmään ja muihin julkisiin palveluihin, ympäristön- ja terveydensuojeluun, ydinvoimaan ja EU-kysymyksiin sekä maanpuolustukseen.


title: Kansalaisaloite

text: Nykyisin kansalaisaloitteiden taustayhteisöinä toimivat yleensä poliittiset puolueet. Aloiteinstituutio on Itävallassa muotoutunut voimakkaasti oppositiopolitiikan välineeksi.


title: Kansalaisaloite

text: Oikeudesta tehdä kansalaisaloite säädetään Portugalin perustuslaissa ja sitä täydentävässä kansalaisten lakialoitteita koskevassa laissa vuodelta 2003. Aloitteen tekemiseen vaaditaan tuenilmaus 35 000 allekirjoittajalta. Aloiteoikeus on äänioikeutetuilla ja vaalirekisterissä olevilla Portugalissa tai ulkomailla asuvilla Portugalin kansalaisilla.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitteen sisällön tulee kuulua parlamentin lainsäädäntövaltaan. Aloitteen tulee sisältää selkeästi määritelty lainsäädäntöesitys. Aloite ei saa kuitenkaan koskea perustuslain muuttamista, perustuslain mukaan hallituksen toimivaltaan tai Madeiran ja Azorien alueellisille parlamenteille kuuluvia kysymyksiä, parlamentin ehdottomaan toimivaltaan kuuluvia kysymyksiä, armahduksia tai budjettikysymyksiä. Aloite ei saa myöskään loukata perustuslakia tai sen henkeä. Hylättyä aloitetta ei voi myöskään tuoda uuteen käsittelyyn saman istuntokauden aikana.


title: Kansalaisaloite

text: Aloite tehdään parlamentin puhemiehelle. Se sisältää aloitteen allekirjoituksineen (vähintään 35 000 allekirjoittajaa henkilötietoineen), aloitteen keskeisiä tavoitteita, perusteluja ja vaikutuksia esittelevän selvityksen sekä listan aloitteen vastuuhenkilöistä eli kansalaiskomiteasta, johon kuuluu vähintään viisi ja enintään kymmenen henkilöä. Aloitemenettelyyn ei kuulu mitään ennakollista kontrollia, ja allekirjoitukset tarkistetaan jälkikäteen. Parlamentin puhemies voi hylätä aloitteen, mikäli se ei täytä laissa määriteltyjä ehtoja. Puhemiehen hyväksymä aloite siirretään asianomaiselle valiokunnalle, jonka tulee 30 päivän kuluessa antaa siitä tarvittava selonteko tai lausunto.


title: Kansalaisaloite

text: Pääsäännön mukaan aloite raukeaa parlamentin toimikauden päättyessä. Mikäli parlamentti ei ole ehtinyt äänestää aloitteesta ennen toimikautensa päättymistä, voi aloitteesta vastaava komitea esittää sen uutta käsittelyä seuraavalle parlamentille, jos aloitteen tekemisestä on kulunut alle vuosi. Kansalaisaloitteen parlamenttikäsittely noudattaa samaa lainsäädäntömenettelyä kuin muutkin lakiesitykset parlamentissa.


title: Kansalaisaloite

text: Puolassa oikeus kansalaisaloitteen tekemiseen perustuu vuoden 1997 perustuslakiin ja kansalaisaloitelakiin vuodelta 1999. Perustuslain mukaan 100 000 äänioikeutetulla kansalaisella on oikeus tehdä parlamentille lakialoite.


title: Kansalaisaloite

text: Aloiteprosessi on kaksivaiheinen. Aloite saadaan vireille 1 000 allekirjoituksella. Aloitteen saaminen parlamentin käsittelyyn edellyttää vielä vähintään 99 000 allekirjoitusta lisää. Vaatimus 100 000 allekirjoittajasta merkitsee Puolassa 0,3 prosenttia äänioikeutetuista.


title: Kansalaisaloite

text: Aloiteoikeus on äänioikeutetuilla Puolan kansalaisilla. Aloiteoikeus koskee kaikkia lakeja lukuun ottamatta perustuslakia, valtion talousarviota ja valtion velanottoon tai valtion vakuuksiin liittyviä lakeja. Näissä asioissa aloiteoikeus on ainoastaan maan hallituksella. Myöskään parlamentin sisäistä järjestäytymistä ja menettelytapoja koskeva sääntely ei voi olla kansalaisaloitteen kohteena. Muita sisällöllisiä rajoituksia aloiteoikeudelle ei ole. Aloite voi koskea myös asiaa, joka on parhaillaan tai on jo ollut parlamentin käsiteltävänä.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitetta koskevat samat muotovaatimukset kuin muitakin lakialoitteita eli sen tulee sisältää lakiehdotus perusteluineen, arviointi lain vaikutuksista sekä ehdotus lain rahoituksen järjestämisestä. Lisäksi tulee osoittaa aloitteen yhdenmukaisuus Euroopan unionin lainsäädännön kanssa. Valtaosa kansalaisaloitteista ei menettelyn alkuvaiheessa täytä näitä vaatimuksia, ja ennakkohyväksynnän saaminen edellyttää usein vielä aloitteen jatkovalmistelua.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteen tekemistä varten on muodostettava niin sanottu lakialoitekomitea, jonka jäseninä tulee olla vähintään 15 äänioikeutetuksi rekisteröityä Puolan kansalaista. Komitean on valittava keskuudestaan itselleen edustaja. Komitea voi edistää ainoastaan yhtä aloitetta kerrallaan.


title: Kansalaisaloite

text: Komitean on kerättävä tuenilmaukset vähintään 1 000 rekisteröidyltä äänioikeutetulta ennen aloitteen toimittamista parlamentin puhemiehelle. Jos aloite täyttää muodolliset vaatimukset, parlamentin puhemies hyväksyy aloitteen jatkomenettelyyn. Ennen hyväksyntää puhemies voi pyytää parlamentin lainsäädäntövaliokunnalta lausunnon aloitteesta. Aloitteiden perustuslainmukaisuutta ei kuitenkaan voida tässä vaiheessa varmistaa, sillä perustuslakituomioistuimella ei ole toimivaltaa aloitteiden arvioinnissa.


title: Kansalaisaloite

text: Lakialoitekomitealla on 14 vuorokautta aikaa korjata ennakkohyväksymismenettelyssä havaitut mahdolliset puutteet. Puhemiehen päätöksestä voidaan valittaa korkeimpaan oikeuteen.


title: Kansalaisaloite

text: Komiteasta tulee oikeushenkilö, kun aloite on saanut parlamentin puhemiehen ennakkohyväksynnän. Aloitetekstiin ei voi enää tässä vaiheessa tehdä muutoksia. Ennakkohyväksynnän jälkeen komitea voi aloittaa allekirjoitusten keräyksen, järjestää aloitteesta tiedotuskampanjan sekä ilmoittaa paikat, joissa kansalaiset voivat tutustua aloitteeseen. Aikaa allekirjoitusten keräämiselle on kolme kuukautta. Vain vajaa puolet tähänastisista aloitekomiteoista on onnistunut keräämään vaaditun määrän allekirjoituksia säädetyssä kolmessa kuukaudessa. Allekirjoittajan on ilmoitettava nimensä, osoitteensa ja henkilötunnuksensa.


title: Kansalaisaloite

text: Kun vaadittu määrä tuenilmauksia on saatu kerättyä, komitean edustaja luovuttaa aloitteen ja allekirjoitukset parlamentin puhemiehelle. Jos allekirjoituksia ei kerry määräajassa riittävästi, komitea lakkaa olemasta oikeushenkilö. Parlamentti voi tarkistuttaa vaalilautakunnalla allekirjoitusten lukumäärän ja oikeellisuuden 21 vuorokauden sisällä, jos syntyy epäilys väärinkäytöksistä. Aloitekomitean on myös annettava julkinen selvitys aloitteen rahoituksesta valtiovarainministeriölle. Ulkomaisen rahoituksen hankkiminen aloitteen tekemistä varten on kielletty.


title: Kansalaisaloite

text: Puolassa on säännelty myös kansalaisaloitteen parlamenttikäsittelyä. Aloite tulee ottaa parlamentissa käsiteltäväksi kolmen kuukauden kuluessa sen jättämisestä puhemiehelle. Komitean edustaja voi myös osallistua tarkkailijana parlamenttikäsittelyyn. Parhaillaan on vireillä lainmuutos, jossa laajennettaisiin jo nykyisinkin voimassa olevaa mahdollisuutta jatkaa kansalaisaloitteen parlamenttikäsittelyä vaalikauden yli. Pääsääntönä asioiden parlamenttikäsittelyssä on keskeneräisen asian raukeaminen vaalikauden lopussa. Lainmuutoksessa asetettaisiin kansalaisaloitteen parlamenttikäsittelyn kestolle myös aikaraja.


title: Kansalaisaloite

text: Vuosien 1999–2009 välisenä aikana on ennakkohyväksynnän läpäissyt 61 kansalaisaloitetta, joista 24 aloitteessa onnistuttiin keräämään vaadittu määrä hyväksyttyjä allekirjoituksia. Näistä 24 parlamenttikäsittelyyn edenneistä aloitteista seitsemän johti lainsäädännön muutoksiin, kolme hylättiin ja 14:n käsittely ei ole vielä päättynyt tai aloite on rauennut. Kansalaisaloitteet ovat kohdistuneet muun muassa sosiaali- ja terveysalaan, työelämän sääntelyyn ja koulujärjestelmään. Jotkin aloitteet ovat koskeneet selkeästi alueellisia intressejä tai tiettyä ammattiryhmää. Valtaosa aloitteista on koskenut voimassa olevan lainsäädännön muutoksia, ei siis kokonaan uusia lakeja.


title: Kansalaisaloite

text: Unkarin perustuslaki vuodelta 1989 sisältää useita suoran demokratian mekanismeja. Jo ennen uutta perustuslakia säädettiin laki kansanäänestyksistä ja kansalaisaloitteista, jota tarkistettiin vuonna 1997 perustuslain muutoksen yhteydessä menettelyllisten epäselvyyksien poistamiseksi.


title: Kansalaisaloite

text: Sisällöllisen kansalaisaloitteen tekemiseksi parlamentille Unkarissa vaaditaan 50 000 allekirjoitusta eli noin 0,6 prosenttia äänioikeutetuista. Unkarin perustuslaki tuntee myös kansalaisaloitemenettelyn, jossa vähintään 100 000 kansalaista voi tehdä parlamentille kansalaisaloitteen ja parlamentti voi päättää järjestää asiasta sitovan tai neuvoa-antavan kansanäänestyksen.


title: Kansalaisaloite

text: Seuraava tarkastelu kohdistuu pelkästään parlamenttikäsittelyyn johtavaan sisällölliseen kansalaisaloitteeseen, johon ei siis liity kansanäänestysmahdollisuutta.


title: Kansalaisaloite

text: Sisällöllisessä kansalaisaloitteessa aloiteoikeutettuja ovat Unkarin äänioikeutetut kansalaiset. Aikaa allekirjoitusten keräämiselle on kaksi kuukautta.


title: Kansalaisaloite

text: Aloitteen pitää kuulua parlamentin toimivaltaan sekä sisältää tarkasti ja yksiselitteisesti parlamentin keskusteluun saatettava kysymys. Lain mukainen kahden kuukauden keräysaika käynnistyy siitä, kun kansallinen vaalilautakunta hyväksyy allekirjoituslomakkeen. Lomake voidaan hylätä, jos aloite ei kuulu parlamentin toimivaltaan, kysymyksen muotoilu ei ole lain säännösten mukainen tai allekirjoituslomakkeet eivät muutoin vastaa vaatimuksia. Tämä aloitteen ennakkotarkastusmenettely otettiin käyttöön vuoden 1997 lainmuutoksella. Sillä haluttiin estää allekirjoitusten keräys sellaisille aloitteille, jotka eivät täytä lain vaatimuksia ja joita ei voida ottaa parlamentin käsiteltäväksi.


title: Kansalaisaloite

text: Allekirjoitusten keräyksen jälkeen aloite toimitetaan kansalliselle vaalilautakunnalle, joka tarkastaa allekirjoitukset. Vaalilautakunnan puheenjohtaja ilmoittaa parlamentin puhemiehelle aloitteen tarkastuksen tuloksen. Jos edellytykset eivät täyty, tästä ilmoitetaan aloitteen tekijöille. Jos edellytykset täyttyvät, puhemiehen on tehtävä aloitteesta ilmoitus tiedonsaamista seuraavana täysistuntopäivänä. Vaalilautakunnan päätöksistä voidaan valittaa perustuslakituomioistuimeen.


title: Kansalaisaloite

text: Parlamentin on otettava aloite esityslistalleen ja päätettävä asiasta kolmen kuukauden kuluessa aloitteen ilmoittamisesta täysistunnolle. Parlamentin käsittelyyn on edennyt kaikkiaan 11 aloitetta, joista useimmat ovat olleet erilaisten kansalaisjärjestöjen alullepanemia. Kaksi kansalaisaloitetta on parlamentissa hyväksytty (eläintensuojelu ja julkisen sektorin palkat), ja kaikki muut aloitteet parlamentti on hylännyt. Sisällöllisen kansalaisaloitteen merkitys Unkarissa on jäänyt vähäiseksi.


title: Kansalaisaloite

text: Suoralla demokratialla on Sveitsissä pitkät ja vahvat perinteet, vaikkakin Sveitsin valaliitto perustettiin alun perin edustukselliseksi järjestelmäksi. Kansalaisaloite otettiin käyttöön jo vuonna 1891. Seuraavassa käsitellään Sveitsin nykyistä, kansanäänestyksen järjestämiseen kytkeytyvää kansalaisaloitemenettelyä, joka ei sinällään rinnastu edellä tarkasteltuihin sisällöllisiin kansalaisaloitteisiin. Sveitsissä on ollut aikaisemmin käytössä myös puhtaasti sisällöllinen kansalaisaloite, mutta siitä on luovuttu.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteen tekemiseen vaaditaan 100 000 allekirjoitusta (1,8 prosenttia äänioikeutetuista), jotka on kerättävä 18 kuukauden aikana. Kansallisen kansalaisaloitteen pitää koskea perustuslain tai sen osan muuttamista. Tätä vaatimusta tulkitaan käytännössä melko väljästi. Aloite voi sisältää ehdotetun uuden perustuslain säännöksen tai muutosvaatimuksen ilman säädösehdotusta. Kunta- ja kantonitasolla kansalaisaloite on käytettävissä myös muun tasoisten lainsäädäntömuutosten ehdottamiseen.


title: Kansalaisaloite

text: Parlamentti voi todeta aloitteen pätemättömäksi ainoastaan silloin, jos sen muoto on virheellinen tai se loukkaa kansainvälisen oikeuden velvoittavia normeja. Tämä on kuitenkin hyvin harvinaista. Toistaiseksi vain neljä aloitetta on todettu pätemättömiksi. Parlamentti voi myös muotoilla vastaehdotuksen aloitteelle, jolloin kansanäänestys järjestetään sekä kansalaisaloitteesta että parlamentin vastaehdotuksesta.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitteen käsittelyn käynnistää aloitekomitea, johon tulee kuulua vähintään 7 ja enintään 27 äänioikeutettua Sveitsin kansalaista. Komitea saattaa aloitteen tekstin esitarkastukseen liittokanslerinvirastoon, missä tarkastetaan, että aloite täyttää muodolliset edellytykset. Samoin esitarkastuksessa tarkastetaan allekirjoituslistojen vaatimustenmukaisuus. Tämän jälkeen allekirjoitusten keräämisen alkamisajankohta julkaistaan virallisessa lehdessä, mistä alkaa kulua laissa määritelty 18 kuukauden määräaika. Kerätyt nimilistat toimitetaan kunkin kunnan viranomaisille, jotka tarkastavat allekirjoitusten pätevyyden. Tarkastetut listat toimitetaan liittokanslerinvirastoon, jossa todetaan virallinen keräystulos. Jos allekirjoituksia on riittävä määrä, tulee aloite muodollisesti vireille.


title: Kansalaisaloite

text: Hallituksen on lausuttava kantansa aloitteen johdosta vuoden kuluessa sen vireilletulosta. Parlamentin on otettava aloite käsittelyynsä kahden ja puolen vuoden kuluessa. Mahdollinen vastaehdotus pidentää käsittelyaikaa. Päteväksi todettu aloite on vietävä muuttamattomana kansanäänestykseen. Aloitekomitea voi peruuttaa aloitteen ennen kuin hallitus on tehnyt päätöksen kansanäänestyksen ajankohdasta.


title: Kansalaisaloite

text: Suoran demokratian mekanismeilla on tärkeä asema Sveitsin poliittisessa järjestelmässä. Edellä kuvattu kansalaisaloitemenettely on ollut myös puolueille keskeinen politiikkaväline. Vuosien 1891–2010 aikana on käynnistetty 378 kansalaisaloitetta, ja niistä on järjestetty 174 kansanäänestystä. Vaikka toistaiseksi vain 18 aloitetta on lopulta hyväksytty kansanäänestyksessä, on aloitemenettelyllä ollut tärkeä rooli uusien asioiden tuomisessa päätöksenteon ja poliittisen keskustelun kohteeksi. Toisaalta kansalaisaloitetta on kritisoitu siitä, että se voi kohdistua ainoastaan perustuslain säännöksiin.


title: Kansalaisaloite

text: Useissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa on nykyisin valtiollisella tasolla kansalaisaloitejärjestelmä, jossa tietty määrä äänioikeutettuja kansalaisia voi tehdä parlamentille aloitteen ja saada siten haluamansa asian parlamentin käsiteltäväksi. Kansalaisaloiteinstituution muodot vaihtelevat maittain merkittävästi eikä Euroopassa ole osoitettavissa vallitsevaa, yhdensuuntaista mallia, jonka pohjalta kansalaisaloite olisi perusteltua Suomessa järjestää.


title: Kansalaisaloite

text: Aloiteoikeudesta säädetään tarkastelluissa maissa perustuslain tasolla. Vain Alankomaissa järjestelmä perustuu kokonaan alempaan sääntelyyn, parlamentin työjärjestykseen. Perustuslaissa säädetään yleensä vaadittavasta äänioikeutettujen allekirjoittajien määrästä, aloitteen osoittamisesta parlamentille sekä aloitteen kohdentumisesta lainsäädäntöasioihin tai muihin parlamentin toimivaltaan kuuluviin asioihin samoin kuin mahdollisista muista aloitteen sisällöllisistä rajoituksista. Muilta osin aloitejärjestelmästä säädetään yleensä perustuslakia alemmalla tasolla.


title: Kansalaisaloite

text: Sääntelyn laajuus tai yksityiskohtaisuus vaihtelee. Alankomaissa aloiteinstituutio rakentuu hyvin suppean sääntelyn varaan, kun taas useissa muissa maissa aloitemenettelyn yksityiskohdista säädetään seikkaperäisesti omassa laissaan.


title: Kansalaisaloite

text: Aloiteoikeus on osoitettu kyseessä olevan maan äänioikeutetuille kansalaisille. Vaadittu allekirjoittajien määrä vaihtelee maittain. Espanjassa vaatimus 500 000 allekirjoituksesta vastaa noin kahta prosenttia äänioikeutetuista, kun taas Puolassa vaatimus on merkittävästi matalampi, 100 000 allekirjoitusta eli 0,3 prosenttia äänioikeutetuista.


title: Kansalaisaloite

text: Sisällöllisessä kansalaisaloitteessa on yleensä kyse lainsäädäntöaloitteesta. Alankomaissa ja Unkarissa aloitteen voi tehdä muustakin parlamentin toimivaltaan kuuluvasta asiasta. Eräissä maissa edellytetään, että aloite on laadittu lakiehdotuksen muotoon (mm. Espanja, Italia ja Puola). Muissa maissa aloitteen vireillepanijat voivat laatia lainsäädäntöaloitteen myös yleisempään, toimenpidealoitteen kaltaiseen muotoon.


title: Kansalaisaloite

text: Aloiteoikeudelle on eräissä maissa asetettu erilaisia sisällöllisiä rajoituksia. Esimerkiksi Puolassa aloite ei voi koskea perustuslakia, valtion talousarviota ja valtion velanottoon tai valtion vakuuksiin liittyviä lakeja. Myös Portugalissa ja Espanjassa aloitteen on oltava perustuslainmukainen eikä se siten voi kohdistua perustuslain muuttamiseen. Muita aloiteoikeuden ulkopuolelle rajattuja asiaryhmiä voivat olla esimerkiksi kansainväliset asiat, verotus, valtion talousarvio, armahdukset ja niin sanotut orgaaniset lait (perustuslain ja tavallisen lain väliin säädöshierarkkisesti sijoittuva laki).


title: Kansalaisaloite

text: Eräissä maissa aloitemenettelyyn sisältyy aloitteen ennakollinen tarkastus, jossa arvioidaan, täyttääkö aloite laissa säädetyt vaatimukset. Vasta tämän vaiheen jälkeen käynnistyy allekirjoitusten varsinainen keräys. Tällainen ennakollinen tarkastus on esimerkiksi Itävallassa, Espanjassa, Unkarissa ja Puolassa. Tarkastuksessa tehdyistä hylkäävistä päätöksistä voidaan valittaa perustuslakituomioistuimeen (Itävalta, Espanja ja Unkari) tai korkeimpaan oikeuteen (Puola). Alankomaissa, Italiassa ja Portugalissa ei ole ennakkotarkastusta, vaan aloite toimitetaan suoraan parlamentille allekirjoitusten keräyksen päätyttyä.


title: Kansalaisaloite

text: Eräissä maissa edellytetään erityisen kansalaiskomitean perustamista aloitteen tekemistä varten (Espanja, Portugali ja Puola).


title: Kansalaisaloite

text: Useissa maissa allekirjoitusten keräysaikaa on rajoitettu (Espanja, Italia, Itävalta, Puola ja Unkari). Keräysaika vaihtelee kahdeksasta päivästä yhdeksään kuukauteen.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloite käsitellään parlamentissa pääsääntöisesti yleisten käsittelysääntöjen mukaisesti. Aloitteen parlamenttikäsittelylle on joissakin maissa säädetty aikarajoja esimerkiksi käsittelyn aloittamisajankohdan tai käsittelyn keston osalta (Itävalta, Portugali, Unkari ja Puola). Itävallassa ja Espanjassa on säädetty valtion taloudellisesta tuesta aloitteen tekijöille, jos aloite etenee parlamenttikäsittelyyn.


title: Kansalaisaloite

text: Käytännössä kansalaisaloitteiden vaikutukset lainsäädäntöön ovat jääneet rajallisiksi, sillä aloitteet johtavat lainsäädännön muutoksiin melko harvoin. Tältä osin voidaan nähdä jonkin verran vaihtelua eri maiden välillä. Itävallassa ja Puolassa sisällöllinen kansalaisaloite on saanut ehkä vahvimman aseman.


title: Kansalaisaloite

text: Kansalaisaloitejärjestelmän merkitys ei kuitenkaan tyhjene pelkästään aloitteiden pohjalta tehtyjen päätösten määrään, vaan aloiteinstituutiolla voi olla muitakin yhteiskunnalliseen päätöksentekoon, poliittiseen järjestelmään ja julkiseen keskusteluun sekä kansalaisyhteiskuntaan kohdistuvia vaikutuksia.


title: Reijo Höykinpuro

text: Reijo Untamo Höykinpuro (s. 16. elokuuta 1933 Alajärvi) on entinen suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Reijo Höykinpuro

text: Höykinpuro karsiutui Rooman 1960 olympialaisissa 5 000 metrin juoksun alkuerissä. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa 5 000:lla ja 10 000 metrillä vuonna 1961 sekä saavutti pronssia 5 000 metrillä vuonna 1963. Hän edusti Suomea 19 maaottelussa vuosina 1958–1963.


title: Reijo Höykinpuro

text: Seuratasolla Höykinpuro edusti muun muassa Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden maastojuoksussa vuonna 1959, 5 000 metrillä vuosina 1960 ja 1962 sekä 10 000 metrillä vuonna 1962. Hän saavutti SM-hopeaa 5 000 metrillä ja maastojuoksussa vuonna 1963 sekä SM-pronssia 5 000 metrillä vuonna 1958. Hän oli toinen 14 minuutin rajan 5 000 metrin juoksussa alittanut suomalainen. Hän juoksi 3 000 metrillä Suomen ennätyksen 8.01,4 vuonna 1960.


title: Reijo Höykinpuro

text: Reijo Höykinpuron nuoremmat veljet Pekka ja Paavo Höykinpuro kilpailivat myös kestävyysjuoksussa.


title: Pieni runotyttö

text: Pieni runotyttö on kanadalaisen kirjailijan L. M. Montgomeryn luoma klassikkoteos.


title: Pieni runotyttö

text:
Huom. alla oleva viittaa koko kirjasarjan tapahtumiin, ei vain tähän teokseen.
Kirjan päähenkilö on Emilia Byrd Starr, nuori tyttö joka jää orvoksi. Kukaan Emilian sukulaisista ei haluaisi tyttöä taakakseen, joten he arpovat hatusta vetämällä tytön tulevan kodin. Emilia päätyy Uuteen Kuuhun Blair Wateriin Elisabet-tädin, Laura-tädin ja Jimmy-serkun holhoukseen.


title: Pieni runotyttö

text: Emilia saa koulussa ystäviä, mutta ensimmäiset osoittautuvatkin epäluotettaviksi. Esimerkiksi Rhoda Stuart pettää Emilian syntymäpäiväkutsujensa kautta. Ilse, Teddy ja myöhemmin myös Uuden Kuun renkipoika Perry tulevat Emilialle erittäin tärkeiksi. Emilia myös rakastuu Teddyyn ja vaikuttaakin siltä, että myös Teddyllä olisi tunteita tyttöä kohtaan.


title: Pieni runotyttö

text: Emilialla on lahjakas kirjoittaja, ja jo varsin nuorena hän lähettää tekstejään lehtiin julkaistaviksi. Elisabet-täti kuitenkin kieltää kirjoittamisen. Emilia saa lähteä jatko-opistoon, Shrewsburyynkin vain sillä ehdolla, ettei kirjoita enää yhtään epätodellista, fiktiivistä tekstiä.


title: Pieni runotyttö

text: Myöhemmin Emilia kuitenkin jatkaa kirjoittamista. Lehdet palauttavat hänen kirjoituksiaan eikä kustantaja suostu julkaisemaan hänen ensimmäistä romaaniaan "Unelmien kauppiasta". Dean Priest, joka pelasti aikoinaan Emilian hengen, kuitenkin auttaa häntä hankalina hetkinä ja Emilia kihlautuu Deanin kanssa, Teddyn lähdettyä Montrealiin ja myöhemmin Eurooppaan opiskelemaan piirustusta.


title: Pieni runotyttö

text: Dean ja Emilia sisustavat Fred Blairin "autiota taloa", mutta pari kuukautta ennen häitä Emilia ymmärtää rakastavansa Teddyä, eikä voi mennä naimisiin Deanin kanssa. Kun Ilse ja Teddy ilmoittavat kihlauksestaan, Emilia murtuu, mutta suostuu silti parhaan ystävänsä Ilsen morsiusneidoksi. Emilia kärsii esittäessään iloista ja kuunnellessaan Ilsen selityksiä hääjuhlista. Hääpäivä koittaa, mutta Ilse saa tietää Perryn jääneen auton alle. Hän karkaa ikkunasta Perryn luo sairaalaan ja häät peruutetaan. Lopuksi Emilia ja Teddy menevät naimisiin selvitettyään väärinkäsitykset.


title: Pieni runotyttö

text: Runotytöstä on tehty myös televisiosarja. Siinä pääosaa näyttelee Martha MacIsaac.


title: Maitotiiviste

text: Maitotiiviste on, toisin kuin maitojauhe, nestemäinen tuote. Se valmistetaan poistamalla vesi vain osittain maidosta. Suomessa maitotiivisteet jaetaan EU:n määräykset huomioon ottaen seuraavasti (2007).


title: Maitotiiviste

text: Sokeroimattomat maitotiivisteet


title: Maitotiiviste

text: Sokeroidut maitotiivisteet


title: Maitotiiviste

text: Kaikissa näissä vähintään 20 % pitää olla maidon kuiva-ainetta. Sallittuja lisäaineita ovat muun muassa eräät vitamiinit ja kivennäisaineet sekä sakkaroosi (sokeri). Valmistuksen yhteydessä maitotiivisteeseen voidaan lisätä kermaa, kokonaan kuivattua maitoa tai molempia, aivan kuten myös raaka-aineiksi luokiteltavia maidon ainesosia. Maitotiivisteiden säilöminen tulee toteuttaa joko lämpökäsittelyllä tai sokeroinnilla.


title: Pekka Höykinpuro

text: Pekka Höykinpuro (s. 17. tammikuuta 1935 Alajärvi) on entinen suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Pekka Höykinpuro

text: Jyväskylän Kenttäurheilijoita edustanut Höykinpuro voitti Suomen mestaruuden maastojuoksun pitkällä matkalla vuonna 1959. Hän saavutti SM-pronssia maastojuoksun lyhyellä matkalla vuonna 1957 ja 1 500 metrillä vuonna 1960. Hän edusti Suomea kolmessa maaottelussa vuosina 1958–1959.


title: Pekka Höykinpuro

text: Pekka Höykinpuron vanhempi veli Reijo Höykinpuro oli kestävyysjuoksussa olympiaedustaja ja moninkertainen Suomen-mestari. Pekka Höykinpuron kaksosveli Paavo Höykinpuro saavutti maastojuoksussa nuorten Suomen-mestaruuden vuonna 1954.


title: Pekka Höykinpuro

text: Pekka Höykinpuro oli ammatiltaan poliisi.


title: Älä kysy kuolleilta, he sanoivat

text: Älä kysy kuolleilta, he sanoivat on Eleanoora Rosenholmin toinen, vuonna 2008 julkaistu studioalbumi.


title: Älä kysy kuolleilta, he sanoivat

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 17.


title: Älä kysy kuolleilta, he sanoivat

text: Albumin ovat säveltäneet Mika Rättö, Pasi Salmi ja Noora Tommila, Olli Joukio, Tuomas Niskanen, Alpo Nummelin, Jussi Reunamäki ja Turo Sinkkonen. Levyllä esiintyy edellisten lisäksi virailijana myös Harri Sippola. Kappaleet on sanoittanut Mikä Rättö.


title: Älä kysy kuolleilta, he sanoivat

text: Albumin ovat äänittäneet, miksanneet ja masteroineet Pasi Salmi, Sami Sänpäkkilä ja Mika Rättö SS-Palace-studiolla.


title: Älä kysy kuolleilta, he sanoivat

text: Albumi on julkaistu Fonal Records -levy-yhtiölle.


title: Pesäpallon SM-sarja 1942

text: Vuoden 1942 pesäpallon SM-sarjaan osallistui vain neljä edellisvuoden yhdestätoista joukkueesta: Helsingin Pallonlyöjät, Riihimäen Pallonlyöjät, Toijalan Pallo-Veikot ja Haminan Palloilijat. Välisarjasta nostettiin lisäksi kaksi joukkuetta: Seinäjoen Maila-Jussit ja Valtion Lentokonetehtaan joukkue Tampereelta. Pallo-Toverit palasi myös sarjatoimintaan, jossa seuraa ei vuoden 1939 jälkeen ollut nähty. Sarja nimettiin poikkeuksellisista oloista johtuen Sotasarjaksi. Lentokonetehtaan joukkue voitti mestaruuden ja sai nimensä viralliseen mestariluetteloon. Kausi oli SM-sarjan 20. loppuun viety kausi.


title: Pesäpallon SM-sarja 1942

text: Sarjasta ei pudotettu yhtään joukkuetta, mutta vuoden 1943 sarjaan nostettiin lisäksi Kouvolan Pallonlyöjät ja Työväen Mailapojat Helsingistä, josta tuli näin ollen ensimmäinen TUL:n seura, joka osallistui PPL:n Mestaruussarjaan.


title: Rochefort (panimo)

text: Rochefort-panimo () on belgialainen trappistien panimo, jonka valmistamia ovat oluet Rochefort 6 (7,5 %), Rochefort 8 (9,2 %) ja Rochefort 10 (11,3 %). Olutta on tehty Notre-Dame de Saint-Rémyn luostarissa lähellä Rochefortia ainakin vuodesta 1595.


title: Rochefort (panimo)

text: Alkosta ovat saatavilla oluet Rochefort 6, 8 ja 10.


title: Rochefort

text: Rochefort voi viitata useisiin asioihin:


title: Niilo Koivunalho

text: Niilo Koivunalho (15. heinäkuuta 1902 Tarvasjoki – 8. tammikuuta 1971) oli suomalainen keskimatkojen juoksija.


title: Niilo Koivunalho

text: Koivunalho voitti 1 500 metrin Suomen-mestaruuden Kalevan kisoissa 1925 ja sijoittui hopealle 1929. Maastojuoksun SM-kilpailuissa 1925 hän sijoittui toiseksi 10 kilometrin matkalla.


title: Niilo Koivunalho

text: Koivunalho edusti Tarvasjoen Urheilijoita. Vuonna 1926 hän siirtyi Turun Urheiluliittoon ja saavutti tällöin maailmanennätyksen 4×1 500 metrin viestijuoksussa.


title: Kuvandyk

text: Kuvandyk () on kaupunki Orenburgin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Uralin eteläosassa Sakmarajoen varrella 194 kilometriä Orenburgista itään. Kaupunki on Kuvandykin piirin keskus. Sen kautta kulkee Orenburgin ja Orskin välinen rautatie. Asukkaita on 28 300 henkeä (vuonna 2008).


title: Kuvandyk

text: 1800-luvun lopulla muuttaneet venäläiset ja ukrainalaiset uudisasukkaat perustivat paikalle Pokrovkan kylän. Vuonna 1915 sen kautta vedettiin rautatie, ja paikallinen asema sai nimen Kuvandyk. Asemataajamasta tuli kaupunki vuonna 1953. Tärkeimmät tuotantolaitokset ovat Rusalin kryoliittitehdas ja OAO Dolinan konepaja.


title: Lounais-Suomen Jätehuolto

text: Lounais-Suomen Jätehuolto Oy eli LSJH (31. elokuuta 2015 saakka Turun Seudun Jätehuolto Oy, TSJ) on Varsinais-Suomessa 17 kunnan omistama kunnallinen liikelaitos, joka huolehtii kuntien lakisääteisiä jätehuollon organisointi-, käsittely- ja neuvontatehtävistä. LSJH:n toimialueella oli vuonna 2015 noin 415 000 asukasta ja 35 000 vapaa-ajan asuntoa. TSJ muodostettiin vuonna 2003 Turun jätelaitoksesta, Lounaisrannikon jätehuollosta ja Paraisten jätelaitoksesta. 1. syyskuuta 2015 TSJ:n liitettiin Salon seudun kuntien jätehuolto yhtiö Rouskis Oy, jolloin Turun Seudun Jätehuolto muutti nimensä Lounais-Suomen Jätehuolloksi.


title: Lounais-Suomen Jätehuolto

text: Jätehuoltoyhtiön osakkaina on 17 kuntaa: Turku, Salo, Aura, Kaarina, Lieto, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Parainen, Pöytyä, Raisio, Rusko, Paimio, Sauvo ja Kemiönsaari. Ennen vuoden 2015 liitosta kuntia oli 14: Aura, Kaarina, Lieto, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Parainen, Pöytyä, Raisio, Rusko, Tarvasjoki ja Turku, sekä asukkaita toimialueella noin 318 000. Vuonna 2003 perustetun TSJ:n perustajakunnat olivat Turku, Kaarina, Raisio, Naantali, Masku, Parainen, Lieto ja Piikkiö.


title: Lounais-Suomen Jätehuolto

text: TSJ julkaisi kaksi kertaa vuodessa ilmestyvää "Entisestä Enemmän" -lehteä suomeksi ja ruotsiksi.


title: Lounais-Suomen Jätehuolto

text: Turun Seudun Jätehuolto toimitti poltettavan jätteen Turussa sijaitsevalle Orikedon jätteenpolttolaitokselle. Laitos pystyi käsittelemään Turun seudun polttokelpoisesta yhdyskuntajätteestä 75 prosenttia, eli lähes 50 000 tonnia vuosittain. Polttolaitos lopetti toimintansa 31. joulukuuta 2014 ympäristöluvan umpeuduttua. Laitos purettiin vuoden 2015 aikana. Polttolaitoksen yhteydessä sijaitsi myös TSJ:n Orikedon vastaanottoasema, joka palveli yhdyskuntajätettä tuovia suurasiakkaita.


title: Lounais-Suomen Jätehuolto

text: Syksyllä 2017 uutisoitiin Lounais-Suomen jätehuollon ja Salon Kaukolämpö Oy:n suunnittelevan jätteenpolttolaitoksen rakentamista Salon Korvenmäkeen vuodeksi 2020. Voimala tuottaisi sähköä ja lämpöä Salon seudun kaukolämpöverkkoon. Laitos polttaisi vuodessa 90 000–120 000 tonnia jätettä. Ekokem Oyj:n (vuodesta 2017 Fortum Waste Solutions Oy) noin 100 miljoonan euron Korvenmäen jätteenpolttolaitos piti valmistua jo vuonna 2018, mutta korkeimpaan hallinto-oikeuteen edennyt valitusprosessi kaatoi hankkeen.


title: Lounais-Suomen Jätehuolto

text: Jo vuonna 2010 Turun Seudun Jätehuolto vei Ruotsin Norrköpingiin laivalla 3 500 tonnia polttokelpoista jätettä. TSJ:n tavoitteena oli nostaa polttokelpoisen jätteen hyötykäyttöä uuden jätteenpolttolaitoksen viivästymisestä huolimatta. Polttokelpoista jätettä viedään Ruotsiin, koska Suomesta ei löydy tarvittavaa kapasiteettia polttokelpoisen jätteen käsittelyyn. TSJ:n yhteistyökumppanina toimi E.ON Värme Sverige Ab, joka tuottaa kaukolämpöä, sähköä ja prosessihöyryä teollisuudelle Norrköpingin Händelön jätevoimalassa. Polttokelpoista jätettä kuljetetaan myös Riihimäen ja Kotkan jätevoimaloihin noin 10 000 tonnia vuodessa, uutisoitiin vuonna 2010. Vuonna 2017 LSJH:n alueella tuotettiin noin 95 000 tonnia polttokelpoista yhdyskuntajätettä. Sitä vietiin Fortumin voimaloihin Tukholmaan ja Riihimäelle. Myös Vantaalle toimitetiin polttokelpoista jätettä ja vuonna 2018 sitä on tarkoitus viedä Viroon Tallinnaan.


title: Lounais-Suomen Jätehuolto

text: LSJH:n jätekeskukset ja lajitteluasemat vuonna 2017:


Tämä on Luettelo Stanley Cupin voittaneista pelaajista. Stanley Cupista on pelattu vuodesta 1893 lähtien ja sitä pidetään yhtenä jääkiekkoilun arvostetuimmista seurajoukkuepalkinnoista. Nykyään se on NHL:n mestaruuspalkinto, joka annetaan pudotuspelit voittaneelle joukkueelle.


title: Luettelo Stanley Cupin voittaneista pelaajista

text: Luettelossa olevat ovat voittaneet palkinnon pelaajina. Valmentajina, tai muissa tehtävissä palkinnon voittaneita ei luetella tässä. Stanley Cup -pokaaliin on kaiverrettu voittajajoukkueiden pelaajien ja johtoryhmän nimet.


text: Montreal Canadiensin Henri Richardilla on eniten Stanley Cup -voittoja pelaajana, 11 kappaletta. Kymmenen kertaa Cupin ovat voittaneet Montrealin Jean Béliveau ja Yvan Cournoyer ja yhdeksän kertaa Claude Provost.


text: Red Kelly on voittanut Stanley Cupin kahdeksan kertaa, mutta hän on eniten voittoja kerännyt pelaaja, joka ei ole koskaan pelannut Montreal Canadiensissa.


text: Jack Marshall on ainoa pelaaja, joka on voittanut Stanley Cupin neljässä eri joukkueessa. Claude Lemieux on ainoa, joka on vuoden 1962 jälkeen voittanut Cupin peräkkäisinä vuosina kahdessa eri seurassa.


text: Luettelossa ovat Stanley Cup -pokaaliin kaiverrettujen pelaajien nimet. Ennen vuotta 1977 pelaajan piti pelata pudotuspeleissä, jotta hän sai nimensä Stanley Cupiin. Vuodesta 1977 lähtien pelaajan on pitänyt pelata puolet runkosarjan otteluista tai yhdessä Stanley Cup finaalissa, jotta hänen nimensä voidaan kaivertaa Stanley Cupiin. Sääntöä kuitenkin sovelletaan tapauskohtaisesti.


text: Alkujaan Stanley Cup oli haastepalkinto ja hallitsevan mestarin saattoi haastaa samana vuonna useampi joukkue ja siten hallitseva mestari saattoi puolustaa ensin Stanley Cupia menestyksekkäästi, mutta hävitä sen seuraavalle haastajalle. Vuosina 1896, 1899, 1902, 1903, 1906, 1907 ja 1910 kävi näin. Luettelossa myös onnistunut Stanley Cupin puolustus on laskettu voitoksi. Vuodesta 1914 lähtien Stanley Cup on ollut Pohjois-Amerikan jääkiekon pääsarjojen kiertopalkinto.


title: Pääsihteeri

text: Pääsihteeri on johtohenkilö tietyissä organisaatioissa kuten puolueissa. Pääsihteeri on järjestön toimeenpaneva elimen, sihteeristön johtaja.


title: Pääsihteeri

text: Esimerkiksi YK:n ja Naton johtohenkilöt ovat pääsihteereitä. Myös monilla muilla monenkeskisillä, monista valtioista muodostuvilla organisaatioilla on pääsihteereitä. Tämä korostaa järjestön monikansallista luonnetta ja sitä, että lopullinen päätöksenteon oikeus on jäsenvaltioilla.


title: Pääsihteeri

text: Suomessa joillain kansalaisjärjestöillä on pääsihteeri.


title: Senoit

text: Senoit ovat yksi Malesian alkuperäiskansoista. Termiä käytetään sateenvarjonimityksenä useammalle erilliselle ryhmälle, joita yhdistää kaskiviljely elinkeinona sekä aslialaisiin kieliin lukeutuvat senoikielet. Myös semangit puhuvat keski-aslialaisia kieliä, mutta heidät luetaan erilliseksi ryhmäkseen. Senoista ja muista Malakan niemimaan alkuperäiskansoista käytetään yleisnimitystä orang aslit.


title: Senoit

text: Senoihin lukeutuvat semait, temiarit, jah hutit, che wongit, semelait, semoq berit ja btsisit. Suurin osa senoista elää vuoristosademetsäalueella, joka kulkee Malakan niemimaan poikki pohjois-eteläsuunnassa. Temiareja on eteläisessä Kelantanissa ja pohjoisessa Perakissa. Semait asuttavat Pahangia ja kaakkois-Perakia. Muut ryhmät asuvat Pahangissa. Senoita oli vuonna 1983 yhteensä noin 25 000 ja heidän määränsä on kasvanut sittemmin nopeasti.


title: Senoit

text: Senoiden esi-isät saapuivat Malakan niemimaalle 10 000–8 000 vuotta sitten mahdollisesti sekoittuen jo paikalla olleiden semangien kanssa. Malaijit saapuivat myöhemmin ja kävivät alun perin kauppaa alkuperäisväestön kanssa eläen näiden kanssa rinnakkain suhteellisen rauhallisesti. Kun alueelle alkoi syntyä malaijivaltioita, senoista tuli ensin näiden alamaisia ja malaijien käännyttyä islamiin heistä tuli lisäksi paheksuttuja vääräuskoisia. Pakanoina senoit joutuivat orjakauppiaiden kohteeksi. Senoista toisinaan käytetty nimitys "sakai" tarkoittaakin vääräuskoista orjaa. Vaikean historian takia senoiden suhteet malaijiväestöön ovat edelleen varaukselliset.