title: Fernando de Rojas

text: Fernando de Rojasin elinaikana kaikki "Celestinan" painokset ilmestyivät vailla tekijänsä nimeä. Rojas oli kuitenkin piilottanut nimensä teoksen esipuheessa olevaan akrostikon-muotoiseen runoon. Esipuheessaan hän kertoo "löytäneensä" ensimmäisen näytöksen tekstin viettäessään lomaa ystäviensä luona ja kirjoittaneensa sen inspiroimana ensimmäisen painoksen 15 muuta näytöstä seuraavien parin viikon aikana. Rojas arvailee alkusanoissaan ensimmäisen näytöksen tekijää, mutta jättää kysymyksen avoimeksi. Nykyisin ollaan useimmiten sitä mieltä, että Rojas johdattaa lukijan huomiota tarkoituksellisesti poispäin omasta tekijyydestään.


title: Fernando de Rojas

text: Esipuhe paljastaa tekijän olleen kiinnostunut luonnontieteistä. Aikalaisekseen poikkeuksellisella tavalla hän vetääkin yhteyksiä viettien vallassa toimivien ihmisten, sekä eläinten käyttäytymisen ja luonnonilmiöiden välille. Yleisesti ottaen voidaan havaita, että "Celestina" on lukeneen ja kulttuurinsa syvästi tunteneen miehen tekoa.


title: Fernando de Rojas

text: "Celestinan" varsinainen juoni on suhteellisen yksinkertainen. Tarina etenee fragmentaarisesti, pelkästään henkilöiden replikoinnin varassa. Karannutta metsästyshaukkaansa etsiskelevä aatelisnuorukainen Calisto tapaa vahingossa rikkaan ja ylhäisen Melibean tämän puutarhassa. Calisto rakastuu silmittömästi, mutta Melibea torjuu hänen lähentelynsä. Caliston epärehellinen palvelija Sempronio käyttää tilaisuutta hyväkseen ja ehdottaa Calistolle, että tämä käyttäisi hyväkseen noidan mainetta nauttivan vanhan parittajaeukko Celestinan apua. Sempronio lupautuu järjestämään tapaamisen ja sopii salassa jakavansa Calistolta saamansa tuotot Celestinan kanssa. Yhdessä parivaljakko houkuttelee juoneen mukaan myös Caliston toisen palvelijan, vastahakoisen Pármenon. Pármeno pyrkii aluksi toimimaan isäntänsä parhaaksi, mutta saadessaan järkipuheidensa vastineeksi vain vihanpuuskia ja halveksuntaa isännältään, hän liittyy katkeroituneena salaliittolaisiin.


title: Fernando de Rojas

text: Celestina onnistuu kääntämään Melibean pään, ja nuoret alkavat tapailla toisiaan salassa. Celestina yrittää pitää Calistolta saamansa palkkion itsellään, ja tästä vihastuneina Sempronio ja Pármeno surmaavat hänet riitelyn tuoksinassa. Palvelijat tekevät kauhuissaan itsemurhan, kun heitä tullaan hakemaan hirtettäviksi Celestinan murhasta syytettyinä. Sempronion ja Pármenon tyttöystävät, Celestinan ilotyttöinä työskentelevät Areúsa ja Elicia päättävät kostaa miesten kuoleman Calistolle ja Melibealle.


title: Fernando de Rojas

text: Calisto ja Melibea kohtaavat öisessä puutarhassa, mutta muurin toisella puolella paikalle saapuvat Arúsan ja Elician palkkaamat murhamiehet ja hyökkäävät Caliston mukaan ottamien palvelijoiden kimppuun. Calisto lähtee auttamaan väkeään, suistuu alas tikapuilta ja kuolee. Kun Melibea saa kuulla Caliston menehtyneen, hän kertoo kaiken isälleen ja hyppää sen jälkeen korkeasta tornista kuolemaansa.


title: Fernando de Rojas

text: "Celestinan" suorasukaista realismia on usein varhaisemmissa yhteyksissä paheksuttu. Kuitenkin juuri tämä sievistelystä ja kiertelystä paljaaksi riisuttu ihmiskuvaus tekee kirjan hahmoista uskottavia ja inhimillisiä. Teoksen vahvin ja omintakeisin puoli on nimenomaan pelkkien repliikkien kautta muotoutuvassa elävässä luonnekuvauksessa. Siinä missä ylemmän luokan jäsenet puhuvat hienostuneesti ja Caliston tapauksessa suorastaan koomisen kirjallisesti, alempien luokkien puheenparsi on rehevää ja värikästä. Espanjalaisen proosadialogin piirissä Fernando de Rojasia pidetäänkin alansa ensimmäisenä todellisena mestarina.


title: Valter Forsius

text: Valter Woldemar Forsius (1856–1939) oli suomalainen opettaja, aistivialliskoulujentarkastaja ja kouluneuvos.


title: Valter Forsius

text: Forsius valmistui filosofian maisteriksi opiskeltuaan luonnontieteitä Helsingin yliopistossa. Hän toimi ensin Porvoon kouluissa opettajana ja oli 1890–1892 Porvooseen perustetun Suomen ensimmäisen ruotsinkielisen kansanopiston johtaja. Sen jälkeen 1892 hänestä tuli tarkastaja kouluhallitukseen, ja kouluneuvos hän oli 1918–1925. Aistivialliskoulujen Lehden toimittaja hän oli 1892–1919.


title: Elisabet Stuart

text: Elisabet Stuart (19. elokuuta 1596 – 13. helmikuuta 1662) oli Englannin kuningas Jaakko I:n ja Anna Tanskalaisen ainoa aikuisuuteen asti selvinnyt tytär. Hänet nimettiin kuningatar Elisabet I:n mukaan. Elisabet Stuartin isä oli alkujaan Skotlannin kuningas, mutta peri myös Englannin valtaistuimen vuonna 1603. Elisabet avioitui Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik V:n kanssa vuonna 1613. Englanti joutui Elisabetin avioliiton takia mukaan kolmikymmenvuotiseen sotaan, jonka aikana hänen puolisonsa Fredrik oli lyhyesti myös Böömin kuninkaana talvella 1619–1620. Elisabet synnytti kaikkiaan 13 lasta. Yksi lapsista oli Sofia, joka julistettiin myöhemmin Englannin kruununperijäksi, kun parlamentti määräsi valtaistuimelle nousevaksi Jaakko I:n protestanttisen jälkeläisen. Sofia kuitenkin kuoli ennen kuin serkuntyttärensä Kuningatar Anna, joten hänen poikansa Yrjö peri vaatimuksen ja nousi vuonna 1714 Iso-Britannian valtaistuimelle. Samalla Hannover-suku nousi valtaan, kun Stuartit oli syrjäytetty valtaistuimelta. Näin Elisabet on kaikkien myöhempien brittimonarkkien esiäiti tyttärenpoikansa kautta. Elisabet kuoli Lontoossa vuonna 1662 ollessaan veljenpoikansa Kaarle II:n vieraana.


title: Qaasuitsup

text: Qaasuitsup on entinen Grönlannin kunta, joka perustettiin kuntauudistuksen yhteydessä vuonna 2009. Siellä oli vuonna 2008 noin 18 000 asukasta. Sen keskuspaikkana toimi Ilulissat. Kunnan vaakunan on suunnitellut taiteilija Kristian Fly. Kunta jaettiin vuoden 2018 alussa Qeqertalikin ja Avannaatan kunniksi.


title: Kuurojen ja sokeain koulu

text: Kuurojen ja sokeain koulu, entinen Suomen Aistivialliskoulujen lehti ("Tidskrift för abnormskolorna i Finland"), on vuonna 1892 perustettu Suomen Aistivialliskoulujen opettajaliiton julkaisema lehti. Vuonna 1931 sen nimeksi tuli "Kuuromykkäin- ja sokeainkoulu", ja nykyisin lehden nimi on "Kuurojen ja sokeain koulu" (ISSN 2242-0649). Sen päätoimittaja on Tuomo Alfthan.


title: Kuurojen ja sokeain koulu

text: Lehden nimikkeitä ovat olleet myös "Suomen aistivialliskoululehti" ja "Aistivialliskoululehti". Lehden julkaisija on ollut vuodesta 1993 Kuurojen ja sokeain opettajain liitto, nykyiseltä nimeltään KSOLLI ry. Vuodesta 2006 lähtien lehti on ilmestynyt vain verkossa.


title: Sermersooq

text: Sermersooq on Grönlannin kunta. Se perustettiin vuoden 2009 kuntauudistuksen yhteydessä. Sermersooqin keskuspaikka on Nuuk.


title: Kujalleq

text: Kujalleq on yksi Grönlannin kunnista ja se perustettiin kuntauudistuksen yhteydessä vuonna 2009. Sen keskuspaikkana toimii Qaqortoq.


title: Qeqqata

text: Qeqqata on yksi Grönlannin kunnista. Se perustettiin vuoden 2009 kuntauudistuksen yhteydessä. Kunnan keskuspaikkana toimii Sisimiut.


title: Casper

text: Casper voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Isoglossi

text: Isoglossi (kutsutaan myös heteroglossiksi) on maantieteellinen raja tietyn kielellisen ominaisuuden, kuten vokaalin ääntämisen, sanan merkityksen tai käyttöä joissakin syntaktisessa ominaisuudessa. Pää-murteet tyypillisesti rajoittuvat isoglossi-ryhmiin, esimerkiksi Benrathin linja erottaa yläsaksan muista länsigermaanisista kielistä, ja La Spezia-Rimini Linja jakaa pohjoisen Italian murteet Keski Italian murteista. Kuitenkin yksittäisen isoglossi ei välttämättä liity kielirajoihin.


title: Isoglossi

text: Yksi tunnetuimmista isoglosseista on indoeuroopalaisten kielten kentum-satem -isoglossi.


title: Isoglossi

text: Samantapainen kuin isoglossi on isografi joka tarkoittaa vaihtelua kirjoitusjärjestelmissä. Molemmat käsitteet ovat käytössä myös historiallisessa kielitieteessä.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text: Dracula, paholaisen lähettiläs (myös pelkästään Paholaisen lähettiläs; ) on vuonna 1970 ensi-iltansa saanut Peter Sasdyn ohjaama brittiläinen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Christopher Lee, Geoffrey Keen ja Gwen Watford. Kauhuelokuva on Hammer Film Productionsin tuottama.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text:
Arvossa pidetty herrasmieskolmikko on kyllästynyt tylsään ja tavalliseen elämäänsä, joka sisältää pääasiassa juopottelua ja ilotaloissa juoksemisesta. Kuin kohtalon johdatuksesta kolmikko tutustuu lordi Courtleyhin (Ralph Bates), mustan magian harjoittajaan, joka lupaa heille piristystä elämään. Lordin avulla he hankkivat kreivi Draculan (Christopher Lee) viitan, amuletin sekä putkilollisen tämän verta ja päättävät herättää kreivin henkiin. Viime hetkillä kolmikko perääntyy suunnitelmasta, mutta lordi on jo suorittanut Draculan manauksen tuhoisin seurauksin...
"Paholaisen lähettilään" käsikirjoituksen laati Anthony Hinds (nimellä John Elder), ja tuottajana toimi Aida Young. Bram Stoker loi kreivi Draculan omaan romaaniinsa, joka ilmestyi vuonna 1897.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text: "Dracula, paholaisen lähettiläs" on kuvattu Technicolor-menetelmää käyttäen. Elokuvaa kuvattiin Englannin Hertfordshiren Borehamwoodissa sijaitsevalla Elstree Studiosilla ja Scratchwoodissa sekä Lontoon Highgatessa ja Totteridgessa.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text: Elokuva alun perin käsikirjoitettiin kokonaan ilman Draculaa, kuten vuonna 1960 ilmestynyt "The Brides of Dracula", johtuen Christopher Leen vastahakoisuudesta uusia rooli. Tuottajatkaan eivät odottaneet pystyvänsä vakuuttamaan häntä. Ralph Bates olisi ilman Draculaa näytellyt pääosan. Käsikirjoitus laadittiin uudelleen Draculan kanssa sen jälkeen kun tuottajat vihdoinkin saivat houkuteltua Leen takaisin rooliin kun Warner-Seven Arts kieltäytyi tukemasta elokuvaa, jos Lee ei osallistuisi elokuvaan. Leen palkankorotusvaatimukset olivat myös yhtenä tekijänä.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text: Vincent Pricen oli alun perin tarkoitus näytellä yhtä kevytmielistä brittiläisherraa, mutta joutui jättäytymään pois kun elokuvan budjettia leikattiin.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text: Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 64 prosentin "tuore"-arvosana, joka perustuu 11 arvosteluun. Internet Movie Databasessa elokuva on saanut 6.2/10.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text: "Dracula, paholaisen lähettiläs" sai ensi-iltansa Isossa-Britanniassa 7. toukokuuta vuonna 1970. Yhdysvalloissa elokuva ilmestyi teattereihin 7. kesäkuuta 1970. Warner Bros. toimi elokuvan levittäjänä vuonna 1970. Suomeen elokuva ei päässyt teatterilevitykseen, sillä Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle 1970 elokuvalle ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten sitä ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä välittää. Se esitettiin kuitenkin televisiossa 26. kesäkuuta vuonna 1991. Suomessa elokuvalla on nykyisin K-18 ikärajana, joka päätettiin 3. toukokuuta vuonna 2005.


title: Dracula, paholaisen lähettiläs

text: "Dracula, paholaisen lähettiläs" julkaistiin DVD:lle vuonna 2004. Elokuva on julkaistu 6. marraskuuta 2007 Dracula-elokuvien "Dracula", "Dracula on noussut haudastaan" ja "Draculan kosto" yhdessä neljän osan DVD-julkaisussa.


title: Saint Louis (täsmennyssivu)

text: Saint Louis tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Carl Rudolf Forsman

text: Carl Rudolf Forsman (15. elokuuta 1802 Veteli – 29. heinäkuuta 1882 Vaasa) oli suomalainen rovasti, rehtori ja Tammikuun valiokunnan jäsen.


title: Carl Rudolf Forsman

text: Forsmanin vanhemmat olivat Vähänkyrön kirkkoherra Zachris Forsman (1763–1839) ja Eva Aurora Estlander. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1820. Forsman vihittiin papiksi 1823 ja hän valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi Turun akatemiasta 1827. Forsmanista tuli teologian kunniatohtori 1864 ja riemumaisteri 1877.


title: Carl Rudolf Forsman

text:
Forsman oli Vähänkyrön kirkkoherran apulaisena vuodesta 1823. Vaasan triviaalikoulun vt. ylempänä kollegana vuodesta 1829 ja sitten Porin triviaalikoulussa vt. apologistana 1831, vakinaisena apologistana 1832–1833, vt. ylempänä kollegana 1833 ja vt. konrehtorina vuodesta 1833. Turun triviaalikoulussa hän toimi vt. konrehtorina 1836–1837, vt. rehtorina 1837 sekä konrehtorina 1837–1839 ja samalla Turun lukion vt. historian lehtorina 1837–1838. Hän oli sen jälkeen Porin triviaalikoulun vt. rehtorina 1839, Hämeenlinnan triviaalikoulun (sittemmin yläalkeiskoulun) rehtorina 1839–1845 ja Turun yläalkeiskoulun rehtorina vuodesta 1845. Ilmajoen kirkkoherraksi Forsman valittiin 1850 ja hän astui virkaan 1852 saaden samana vuonna rovastin arvon. Forsman oli vt. lääninrovastina 1852 ja 1854–1856 sekä vakinaisena lääninrovastina 1856–1878.
Forsman oli Tammikuun valiokunnan jäsenenä 1862. Hän oli puhujana pappeinkokouksessa Turussa 1842 ja toimi synodaaliväitöksen preeseksenä 1859. Forsman julkaisi ensimmäisen suomenkielisen synodaaliväitöskirjan "Pyhäin palveluksesta", 1859.


title: Carl Rudolf Forsman

text: Forsman oli naimisissa vuodesta 1837 Sofia Charlotta Björnberg (k. 1904) kanssa. Heidän lapsiaan olivat kansakouluntarkastaja Kaarlo Waldemar Forsman (1837–1922), Helsingin teollisuuskoulun rehtori William Vindician Forsman (1844–1914) ja Ähtävän kirkkoherra Ivar Rudolf Forsman (1857–1911).


title: San Luis

text: San Luis tarkoittaa seuraavia:


title: Eino Forsman

text: Johan Eino Ilmari Forsman (19. maaliskuuta 1879 Turku – 12. elokuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän toimi Helsingissä kunnallisraatimiehenä vuosina 1935–1949. Forsman suunnitteli erityisesti sairaala- ja parantolarakennuksia, joista merkittävimpiä ovat Helsingissä Laakson tuberkuloosisairaala ja Invalidisäätiön sairaala sekä Siilinjärvellä sijaitseva Tarinaharjun parantola. Myös Helsingin konservatorio (nyk. Sibelius-akatemia) ja Pohjanmaan museo Vaasassa ovat hänen suunnittelemiaan.


title: Eino Forsman

text: Kangasalla sijaitseva Pikonlinnan tuberkuloosisairaala (rak. 1931) ja sairaalan yhteyteen rakennetut viisi suurta asuinrakennusta ovat Forsmanin suunnittelemat. Pikonlinnan rakennukset edustavat klassista tyyliä, paitsi ylilääkärin taloksi suunniteltu Tietola edustaa funktionalismia.


title: Eino Forsman

text: Forsmanin isä oli juristi, hovioikeuden presidentti Ernesti Forsman. Vuosina 1907–1915 hän oli naimisissa näyttelijä Ester Niskan kanssa. vuodesta 1915 Aina Geja Maria Geitelin kanssa (k. 1950).


title: Glenn McQueen

text: Glenn John McQueen (24. joulukuuta 1960 – 29. lokakuuta 2002) oli kanadalainen tietokoneanimaattori sekä valvoja Pixarin animaatiostudiossa.


title: Glenn McQueen

text: Ennen siirtymistään Pixarille McQueen työskenteli tietokoneteknologiaan erikoistuneessa laboratoriossa New Yorkissa. Siellä hän toimi johtajana 3D -tuotanto-osastolla, joka valmisti elokuvatehosteita, TV-mainoksia ja tieteellistä grafiikkaa.


title: Glenn McQueen

text: McQueen liittyi "Pacific Data Images" -tietokonetuotantoyhtiöön vuonna 1991, ja oli sen alkuperäinen jäsen. Hän oli mukana PDI:n elokuvaprojekteissa "The Last Halloween", "Slide Show", "Sleepwalkers" ja "Angels in the Outfield".


title: Glenn McQueen

text: Vuonna 1994 hän siirtyi Pixarin animaatiostudiolle, osittain kiinnostuksestaan tekeillä olevaan "Toy Story" -elokuvaan, osittain kunnioituksestaan Pixar-animaatiostudion perustajaan John Lasseteriin. McQueen toimi animaation valvojana Pixarin varhaisissa menestyselokuvissa, kuten "Toy Story – leluelämää", "Ötökän elämää", "Toy Story 2" ja "Monsterit Oy".


title: Glenn McQueen

text: McQueen oli naimisissa kaksi kertaa. Hänellä on toisesta avioliitosta yksi tytär.


title: Glenn McQueen

text: Glenn McQueen kuoli melanooma-syöpään vain 41-vuotiaana Kaliforniassa lokakuussa 2002, kesken "Nemoa etsimässä" -seikkailuanimaation filmauksen. Yhdysvalloissa suurmenestykseksi noussut elokuva tuli ensi-iltaan 30. toukokuuta 2003. Elokuva on osoitettu McQueenille, hänet mainitaan ennen elokuvan lopputekstejä. Entiset kollegat kunnioittivat hänen muistoaan myös nimeten päähenkilön hänen mukaansa ("Salama McQueen") Pixarin elokuvassa "Autot", joka tuli ensi-iltaan vuonna 2006. Jatko-osa "Autot 2" sai ensi-iltansa 2011.


title: Glenn McQueen

text: PDIPixar


title: Major League Baseball -kausi 1890

text: Major League Baseball -kausi 1890 käsitti kolme erillistä liigaa. Vuodesta 1876 toiminut National League, 1882 aloittanut American Association ja ainoan kautensa historiassa pelannut Players League. Players Leaguen perusti Brotherhood of Professional Base-Ball Players, urheilun ensimmäinen pelaajien liitto. New York Giantsilla oli joukkueet sekä National Leaguessa että Players Leaguessa. Kauden päätteeksi NL:n ja AA:n mestarit kohtasivat seitsemän ottelun sarjassa, jossa voitot tasattiin 3-3 yhden ottelun jäätyä ratkaisemattomaksi. Players Leaguen voittajaa vastaan eivät muut liigamestarit pelanneet. Seuraavalle kaudelle PL:n pelaajat palasivat takaisin alkuperäisiin joukkueisiinsa. Brooklyn Bridegroomsista tuli ensimmäinen joukkue, joka voitti kahden eri Major Leaguen mestaruuden peräkkäisillä kausilla, AA:n 1889 ja nyt NL. Boston Redsistä tuli heti perään toinen, kun se nyt voitti Players Leaguen ja seuraavalla kaudella AA:n.


title: Major League Baseball -kausi 1890

text: American Association -liigassa aloitti Brooklyn Gladiators -joukkue, joka pelasi 100 liigaottelua, viimeisen 25. elokuuta. Tämän jälkeen se korvattiin Baltimore Oriolesin joukkueella, joka oli poistettu liigasta edellisen kauden jälkeen. Orioles pelasi ensimmäisen ottelunsa 27. elokuuta ja kauden loppuun mennessä se ennätti pelata vain 38 ottelua.


title: Johan William Forsman

text: Johan William Forsman (1788–1883) oli suomalainen juristi. Hän oli vuodesta 1822 Iisalmen tuomiokunnan tuomari ja vuodesta 1827 Ala-Karjalan tuomiokunnan tuomari. Hänet kutsuttiin 1839 senaatin oikeusosaston jäseneksi, ja vuosina 1856–1862 hän toimi Vaasan hovioikeuden presidenttinä. Hän sai aatelisarvon 1856 ja oli valtiopäivillä 1863–1864 ja 1867.


title: Schweizerische Nordostbahn

text: Schweizerische Nordostbahn (NOB) on entinen, sveitsiläinen rautatieyhtiö, joka toimi vuonna 1853-1901. Yhtiö aloitti toimintansa 1.7.1853 Schweizerische Nordbahnin (SNB) sekä Bodensee- ja Rheinfallbahnin fuusioituessa. Toiminta loppui 31.12.1901, jolloin NOB:n toiminta siirtyi vastaperustetulle valtiolliselle Schweizerishe Bundesbahnille (SBB).


title: Schweizerische Nordostbahn

text: NOB toimi Koillis-Sveitsissä ja se oli aikanaan Sveitsin suurin rautatieyhtiö. Toiminnan päättyessä rataverkon pituus oli 853 km.


title: Puolarmetsä

text: Puolarmetsä () on omakotitaloalue Espoossa.


title: Puolarmetsä

text: Puolarmetsässä sijaitsi ennen Puolarmetsän sairaala. Homeongelmista kärsineen sairaalan purkutyöt aloitettiin vuoden 2017 alkupuolella. Toiminnot siirrettiin Jorvin sairaalaan.


title: Puolarmetsä

text: Puolarmetsään pääsee seuraavilla busseilla: 125 Tapiola-Espoonlahti, 125N Kamppi-Latokaski, 134N Kamppi-Tuomarila, 531 Tiistilä-Jorvi.


title: Ernesti Forsman

text: Ernst Emil (Ernesti Eemil) Forsman (26. toukokuuta 1843 Vaasa – 26. syyskuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän oli lainvalmistelukunnan jäsen 1885–1900. Hän osallistui erityisesi ulosottolain säätämiseen ja julkaisi sen selityksineen. Hän oli valtiopäivillä porvarissäädyssä 1891. Vuonna 1900 hänestä tuli hovioikeudenneuvos Turkuun, samana vuonna senaatin oikeusosaston jäsen, ja hän oli Viipurin hovioikeuden presidentti 1903–1906.


title: Ernesti Forsman

text: Hänen veljiään olivat professori Jaakko Forsman ja valtioneuvos Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen.


title: Tinhosa Pequena

text: Tinhosa Pequena on saari São Tomé ja Príncipessä Guineanlahdessa Atlantin valtameressä. Tinhosa Pequena yhdessä suuremman Tinhosa Granden ja yhden pienemmän saaren kanssa muodostaa Tinhosasaarten () saariryhmän, joka sijaitsee 22 kilometrin päässä suuresta Príncipen saaresta lounaaseen. Pinta-alaa saarella on kolme hehtaaria. Tinhosa Pequena on karu kalliosaari, jolla ei ole kasvillisuutta. Saaren korkein kohta on 65 metriä merenpinnan yläpuolella. Jyrkkien rinteiden vuoksi Tinhosa Pequenalle on mahdotonta rantautua.


title: Tinhosa Pequena

text: Tinhosa Pequena kuuluu Tinhosasaarten muodostamaan 23 hehtaarin suuruiseen kansainvälisesti tärkeään lintualueeseen (IBA). Tinhosasaarilla on Guineanlahden suurimpia merilintuyhdyskuntia. Alueella pesii esimerkiksi tuhansia pareja ruskosuulia, tummaruskotiiroja, ruskotiiroja ja nokitiiroja. Lisäksi säännöllisesti alueella pesii ainakin pieniä määriä pikkutropiikkilintuja. Ohjasnokitiiran ja madeirankeijun tiedetään vierailevan alueella, mutta niiden pesinnästä ei ole saatu todisteita. Alueella vierailevia lintulajeja ovat muun muassa atlantinfregattilintu, punajalkasuula, naamiosuula ja suomutropiikkilintu. Alue ei ole suojeltu, vaikka ehdotuksia sen suojelemiseksi on tehty jo vuodesta 1973 saakka. Tinhosa Pequenan ympäröimillä vesialueilla on runsaasti kalaa, minkä ansiosta príncipeläiset kalastajat kalastavat säännöllisesti siellä.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Gammelstadin kirkkokylä () on Luulajan kunnassa, Gammelstadin taajamassa Luulajan taajamasta noin kymmenen kilometriä luoteeseen sijaitseva kirkkokylä. Se on Ruotsin parhaiten säilynyt ja koko Skandinavian mittakaavassa ainutlaatuinen esimerkki perinteisestä kirkkokylästä. Kirkkokylässä on 424 kirkkotupaa sekä porvariston asuma-alue. Kohde hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1996. Maailmanperintöalueeseen kuuluu myös vuonna 1492 käyttöön otettu Alaluulajan keskiaikainen kirkko. Kuten kirkkokylissä yleensäkin, kirkon ympärille rakennettuja kirkkotupia käytettiin kauempaa tulevien kirkossakävijöiden majoitukseen, koska pitkien välimatkojen ja hankalien matkustusolosuhteiden takia he eivät ehtineet palata kotiin saman päivän aikana.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Maailmanperintöstatus tuo Gammelstadin taajamalle paljon näkyvyyttä ja kehittämismahdollisuuksia, mutta se vaatii myös hyvin organisoitua hallintoa. Kirkkokylässä käy vuosittain yli satatuhatta matkailijaa. Alueella on ravintola-, kahvila- ja majoituspalveluita. Kirkkokylän laidalla sijaitsee myös Hägnanin ulkoilmamuseo, jonne on sijoitettu eri puolilta Norrbottenia peräisin olevia rakennuksia.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Luulajan Gammelstadin kirkkokylän maailmanperintökohde koostuu Alaluulajan kirkosta, sitä ympäröivästä kirkkokylästä, vanhoista kortteleista, historiallisista julkisista rakennuksista ja osasta myöhemmin rakennettuja pysyviä asuinrakennuksia. Kirkkokyläperinne, johon kuuluu yöpyminen kirkkotuvissa kirkkovierailujen yhteydessä on olennainen osa kohteen maailmanperintöasemaa. Unescon mukaan kohde yhdistää kaupunkimaisen ja maalaiskylien elämän erityisellä tavalla ja kirkkokyläperinne on onnistuttu säilyttämään elinvoimaisena ja autenttisimpana suhteessa muihin säilyneisiin kirkkokyliin.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text:
Kirkkokylässä on 424 kirkkotupaa, jotka on jaettu 555 erilliseen huoneeseen. Kirkkotupien välissä on kapeita kujia, jotka antavat kylälle erikoisen ja elävän muodon. Kirkkotuvat on tarkoitettu tilapäiseen majoittumiseen, eikä niissä asuta pysyvästi. Perinteisesti kirkkokylässä yöpyivät talonpojat käydessään jumalanpalveluksissa, markkinoilla, käräjillä ja veronkeräämisen yhteydessä. Kirkollisten juhla-aikojen yhteydessä kirkkokylässä vietettiin useampiakin vuorokausia. Muina aikoina kirkkotupien ikkunaluukut olivat kiinni ja kylän kadut ja torit olivat lähes autioita. Kirkkokyläelämän kahden luonteen ja ajanjaksojen vaihtelun kontrasti oli valtaisa – vallitsevan autiuden ja hiljaiselon katkaisivat lyhyet ja intensiiviset purskaukset kaupunkimaista elämää. Kirkkotupien käyttöperinne on säilynyt Gammelstadissa jo 400 vuotta, mikä on ainutlaatuista Ruotsin kirkkokylien joukossa. Perinne on vaikuttanut myös huomattavasti kylän koko elämäntapaan ja rakennustyyliin.
Kaikki kirkkotuvat on rakennettu puusta. Lähes kaikki tuvat ovat yksikerroksisia, vain kourallinen kaksikerroksisia. Tuvat on maalattu punaisiksi, ovien ja ikkunoiden karmit valkoisiksi. Kirkkotupien ovien ja ikkunaluukkujen ulkonäkö voi vaihdella. Useimmissa ovissa on pyramidimainen motiivi, mikä kuvaa alttaria ja sillä palavaa uhritulta. Kirkkotupien alkuperäiset katot oli rakennettu puusta. Peltikattorakenteiden yleistyttyä enemmistö kattorakenteista on nykyisin peltiä, mikä on myös hyväksytty perinteisten kattomateriaalien joukkoon. Vaikka tuvat näyttävät ulospäin lähes identtisiltä, niiden huonejärjestys ja pohjaratkaisut vaihtelevat. Tavallisesti tuvissa on ainakin tilava keittiö, jossa on myös nukkumapaikkoja () sekä eräänlainen kuisti. Jotkut tuvat on rakennettu yhteen, ja ne jakavat yhden ulkoseinän.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Vuonna 1492 käyttöön vihitty Alaluulajan kirkko on lajityyppinsä suurin pohjoisessa Skandinaviassa. Kirkon koristelivat tukholmalaiset taiteilijat. Vuonna 1852 käyttöönotettu kellotapuli on rakennettu kirkosta hieman erilleen, mikä on poikkeuksellista Norrbottenin alueella.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Muita huomattavia rakennuksia alueella ovat 1600-luvun porvaristokaupunginosassa kirkosta itään sijaitsevat lääkärin vastaanottona, kouluna ja majatalona toiminut "Gästgarden", "Borgmästargården" sekä "Kaptensgården". Nykyisin nämä talot ovat yksityisomistuksessa. "Margaretas Wärdshus" rakennettiin 1800-luvun alkupuolella. Se oli alkujaan suuren kauppamaatilan päärakennus, ja nykyään se on ravintola. Heti kirkon eteläpuolella sijaitsee 1790 rakennettu pitäjänmakasiini ("Sockenmagasinet"), jonne varastoitiin muun muassa talonpoikien maksamat papin palkat. Sitä käytettiin myös siemenviljan varastointiin huonojen satovuosien varalle. Vuonna 1754 rakennettua pitäjätaloa ("Sockenstugan") on käytetty muun muassa käräjäsalina, huoltorakennuksena, kunnan konttoritiloina ja kokoushuoneena. Nykyisin talossa on seurakunnan ylläpitämä kahvila. Separatistitaloa ("Separatiststugan") käyttivät 1800-luvun alussa kirkosta erkaantuneet ”separatistit”, jotka vastustivat kirkon uusia opillisia kirjoja ja järjestivät omia hengellisiä kokouksiaan. Alun perin kestikievarina (1806–1908) ja sittemmin baptistikirkkona toimineessa "Betelkapelletissa" sijaitsee nykyisin matkailupalveluiden keskus, kahvio ja näyttelytila.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Ensimmäiset merkit Gammelstadin kirkonmäen asutuksesta on ajoitettu 1100-luvulle, jolloin alue oli pienehkö saari Luulajanjoen suulla. Alueelta on löydetty jäänteitä laitureista ja yksinkertaisista rakennuksista. 1200-luvulle ajoitettuja löytöjä on enemmän, ja alueen on arveltu tuolloin vakiinnuttaneen strategisen asemansa kolmen vesireitin risteyskohtana. Luulajanjoki yhdisti rannikon sisämaahan, ja Pohjanlahden rannikkoa pitkin merenkulkijoita tuli niin Tukholmasta kuin Suomesta ja Venäjältäkin. Paavi oli määrännyt samoihin aikoihin uusia paastosäännöksiä, minkä johdosta kalan kysyntä ja vienti Keski-Eurooppaan kasvoi merkittävästi. Kalakaupan pohjalta syntyneitä markkinoita lienee pidetty jo 1200-luvun lopulla.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Alaluulajan kivikirkon paikalla aluksi olleista kirkkorakennuksista ei ole säilynyt juurikaan tietoa. Kirkko alkoi lähettää alueelle pappeja vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan jälkeen. Ruotsin valtio jakoi kirkon ja aatelin suurmiehille Luulajanjokilaaksosta läänityksiä vuonna 1327. Läänitysten tarkoituksena oli kolonisoida jo tuolloin jonkin verran asutettu jokilaakso ja sen ympäristö perustamalla alueelle hallinnollinen pitäjä ja kirkko sekä alkaa kerätä veroja. Luulajan pitäjä, jonka tärkein markkinapaikka ja keskus kirkonmäki oli, kattoi aluksi lähes koko nykyisen Norrbottenin läänin, pinta-alaltaan noin Benelux-maiden kokoisen alueen. Svenaldin testamentti -nimisen dokumentin mukaan ensimmäinen jumalanpalvelus Luulajassa pidettiin 1339, jolloin paikalla oli luultavasti jo yksinkertainen puukirkko. Pappila kirkon vieressä on ollut nykyisellä paikallaan 1370-luvulta lähtien. Keskiaikaista kivikirkkoa eli nykyistä Alaluulajan kirkkoa alettiin rakentaa 1300–1400-lukujen vaihteessa ja se vihittiin käyttöön vuonna 1492. Luulajan pitäjä jaettiin pienempiin osiin vuonna 1470. Vuoden 1543 verotuslistojen mukaan pitäjässä oli 47 kylää ja yhteensä noin 400 maatilaa ja alue oli tuolloin Ruotsin vauraimpia.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Ensimmäinen dokumentoitu maininta Luulajan pitäjän kirkkokylästä ja Ruotsin kirkkokylistä yleensäkin on vuoden 1600 joululta. Johannes Bureus vieraili tuolloin pitäjässä ja kuvaili kirkonmäellä sijaitsevaa kirkkokylää seuraavasti: ”Kaikilla talonpojilla on omat kirkkotupansa kirkon vieressä, paikassa nimeltä ’’Bärghet’’, 2, 3, 4, tai 5 jokaisessa tuvassa. He tulevat sinne joka lauantai […] ja lähtevät kotiinsa joko sunnuntai-iltana tai maanantaina.” Bureus ei kuitenkaan maininnut, kuinka vanha kirkkokyläperinne oli hänen tehdessään muistiinpanonsa. Kirkkohistorian mukaan tarve kirkkotuville kehittyi viimeistään 1500-luvun jälkipuoliskolla, ellei aiemminkin. Bureuksen muistiinpanoista ja pitäjän väkiluvusta on voitu päätellä, että vuonna 1600 kirkkotupien määrä oli 200–300. Kirkon ympärillä pitäjän keskellä ei kuitenkaan ollut pappilaa lukuun ottamatta vakituista asutusta edes 1500-luvun loppuun mennessä. Kirkkokylä siis rakennettiin välittömästi kirkon ympärille ilman, että se kehittyi sinänsä minkään muun olemassa olevan rakennuskannan yhteyteen.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text:
Kirkkokylän syntyyn vaikutti kolme tekijää. Kirkon ympärillä oli markkinapaikka ja kaupantekijät tarvitsivat yöpymispaikkoja. Kirkkokyläksi kehityttyään Luulajan pitäjänkeskuksesta tuli virallisesti kaupankäyntierioikeudet saanut kaupunki () vuonna 1621. Kyseisellä säädöksellä pyrittiin keskittämään ja kontrolloimaan tiukemmin alueella käytävää kauppaa. Rahvas tarvitsi myös kirkkotalleja hevosilleen kirkkokäyntien yhteydessä. Kolmantena syynä oli Ruotsissa 1500- ja 1600-luvuilla yleistynyt kirkossakäyntivelvollisuus. Kirkossakäynti oli pakollista 1500- ja 1600-luvun lakien mukaan sunnuntaisin ja tärkeimpinä kirkkopyhinä. Vuonna 1681 pohjois-Norlannin alueen suhteen säädettiin erityisesti, että kymmenen kilometrin säteeltä ihmisten tuli käydä kirkossa joka sunnuntai, kahdenkymmenen kilometrin säteeltä joka toinen sunnuntai ja kolmenkymmenen kilometrin päästä joka kolmas sunnuntai ja niin edelleen. Tärkeimpinä kirkkopyhinä ja rukouspäivinä tuli kaikkien paitsi karjanhoidon kannalta välttämättömiä tehtäviä suorittavien olla paikalla. Tärkein tekijä kirkkokylän syntyyn olivat siten yleisesti Norrbottenin pitkät välimatkat ja yöpymistarve.
Kirkkotuvat ryhmittyivät omistajiensa kotikylien mukaan. Tietystä osasta pitäjää kirkkoon tulevat talonpojat rakensivat kirkkotupansa kirkosta katsottuna kotikylänsä suuntaan. Täten kirkkokylä heijasti ja edelleen heijastelee pitäjän kylärakennetta. Kirkkokylän asemakaava ja sisääntulotiet leviävät jokaiseen ilmansuuntaan. Kaupankäyntierioikeuksien yhteydessä vuonna 1621 Luulajan porvarit ehdottivat omaa kaavaa markkina-alueelle. Porvarien tontit sijoitettiin kirkon koillispuolella sijaitsevalle alueelle, jonka rakenne eroaakin muista kirkkokylän osista huomattavasti. Alue kehittyi kuitenkin nimenomaan kirkkokyläksi ennemmin kuin tavanomaiseksi markkinapaikaksi. Tämä johtui maankohoamisesta, mikä teki vanhan sataman käyttökelvottomaksi jo 1600-luvun alkupuolella varsin pian kaupankäyntierioikeuksien virallistamisen jälkeen. Pitäjän kaupankäynnin keskus ja satama jouduttiin siten siirtämään Luulajan kaupungin nykyiselle paikalle vuonna 1649. Tämän jälkeen aluetta vanhan pitäjänkirkon ympärillä alettiin kutsua nimillä "Luleå gamla stad" eli Luulajan vanha kaupunki tai "Gammelstaden".


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Kirkkokylän maat olivat kirkon omistuksessa, joten kirkkotupien omistajat eivät omistaneet tontteja, eivätkä omista niitä nykyisinkään. Kylän porvaritkaan eivät omistaneet rakennustensa alla olevia tontteja aluksi. Jonkin ajan kuluttua muutamat tilanomistajat ja porvarit saivat joihinkin maa-alueisiin lainhuudatuksen ja kirkon maiden keskellä on edelleen yksityisomistuksessa olevia alueita. Kun Luulajan uuden kaupungin asema kaupallisena keskuksena vakiintui 1700-luvun alussa, monet porvarit myivät tonttinsa vanhasta kaupungista. Aikoinaan vanhaan satamaan ja markkinapaikalle johtaneet vesireitit alkoivat kasvaa umpeen maankohoamisen vuoksi, ja yhä kapeampia ja matalampia kanavia käyttivät enää kirkkomatkalla olevat talonpojat. Maankohoaminen kuitenkin edisti maanviljelystä, koska uusia niittyjä syntyi kirkon ja siitä etääntyvien vesialueiden välille. Kaupungin ja porvarien muuttaminen uuteen Luulajaan vapautti myös tilaa uusille kirkkotuville läheltä kirkkoa.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Venäläiset sotajoukot toimivat Luulajan alueella vuonna 1716, jolloin Luulajan uusi kaupunki kärsi pahoja vaurioita. Vanhassa kaupungissa pitäjän väestö oli keskittynyt puolustamaan kirkon ympäristöä, ja kirkkokylä säästyi pahemmilta vaurioilta. Vuonna 1721 venäläinen laivasto-osasto poltti Ruotsin rannikkokaupunkeja, aina Piitimeen saakka, jolloin venäläiset polttivat muun muassa Öjebynin kirkkokylän. Rauhanneuvottelut alkoivat juuri ennen kuin venäläiset ehtivät Luulajaan saakka.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Luulajan uuden kaupungin aseman vakiinnuttua 1700-luvulla Gammelstad pysyi kuitenkin pitäjän hallintokeskuksena ja sen rooli pysyi suhteellisen muuttumattomana yli kahdensadan vuoden ajan. Pitäjän koko väestömäärän kasvun myötä myös kirkkokylä kasvoi nopeasti 1700-luvun ajan ja säilyi uskonnollisena keskuksena, paikallisena markkinapaikkana ja tietyssä mielessä perinteitä vaalivana Luulajan jokilaakson maalaiskylien sosiaalisena keskuksena. Porvaristo ja muu uudistusmielisempi kaupunkiväestö puolestaan siirtyivät pääosin Luulajan uuteen kaupunkiin.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Venäläiset sotajoukot miehittivät Luulajan kyliä useiden kuukausien ajan vuonna 1809. Joukkoja oli myös sijoitettu runsaasti kirkkokylään ja majoitettu kirkkotupiin. Poistuessaan sotajoukot hajottivat useita kirkkotupia, joiden puuainesta he käyttivät Luulajanjoen yli rakennettuun lauttasiltaan. Monet aikalaiset todistivat venäläisten jättäneen kirkkokylän hyvin epäsiistiin kuntoon. Suurin osa kirkkotuvista säilyi kuitenkin ehjänä.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Vuonna 1817 kirkkokylästä piirrettiin ensimmäinen yksityiskohtainen kartta, josta käy ilmi, että ¾ vanhojen maalaiskylien asukkaista omisti oman kirkkotupansa. Uuden Luulajan kaupungin asukkaista vain joka neljännellä oli kirkkotupa. Alueen sosiaalinen eriytyminen heijastui täten myös kirkkokylän omistussuhteissa. Vuonna 1817 kirkkokylässä oli 484 kirkkotupaa, jotka oli jaettu 691 omistajan kesken. Kirkkotupa-alueen ulkolaidoilla oli 359 kirkkotallia, joista useat oli jaettu useamman kirkkotuvan omistajan kesken. Kirkkokylän alueella oli noin 60 vakituista asuintaloa.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Luulajan pitäjä jaettiin pienempiin osiin vuonna 1832, mistä johtuen joitakin kirkkotupia purettiin. Tilalle rakennettiin kuitenkin uusi tupia, ja samaan aikaan myös pysyvän asutuksen määrä kirkkokylässä kasvoi. Kirkkokylästä muodostui tärkeä sosiaalisen elämän keskus, jonka rooli säilyi kirkossakäyntivelvollisuuden lakkauttamisen jälkeenkin 1800-luvulla. Kirkkokylällä kuultiin uutiset, käytiin markkinoilla, ja nuoriso tapasi siellä tulevia aviopuolisoitaan; elämä siellä olikin yleensä huomattavasti kotikyliä vilkkaampaa. 1800-luvulla tuli tavaksi, että joinakin kirkkopyhinä nuoriso asui kirkkokylässä, toisina pyhinä vanhemmat ihmiset. Konfirmaatioon valmistautuminen kesti kahdesta kolmeen viikkoa, jolloin nuoret asuivat kirkkotuvissa yleensä jonkin vanhemman sukulaisen valvovan silmän alla. Kirkkotupien omistajat myös saattoivat lainata tupiaan vähempivaraisille kotikylänsä asukkaille tarpeen vaatiessa.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text:
Vuonna 1864 Ruotsissa tuli voimaan elinkeinovapaus, minkä jälkeen kirkkotupien omistajat alkoivat tarjota erilaisia palveluita kirkossakävijöille. Esimerkkejä olivat hääjuhlien järjestelyt ja hautajaispidot. Kirkkokylään perustettiin kahviloita, hotelleja ja pieniä liikkeitä, kuten rautakauppa, asusteliikkeitä, kampaamo, valokuvausliike, sekä hautaustoimisto. Vaikka Luulajan varsinainen uusi kaupunki oli palveluiltaan huomattavasti monipuolisempi, riittivät vanhan kaupungin kirkkokylän palvelut useimmille maaseudun talonpojille kirkossakäyntien yhteydessä.
Pohjois-Ruotsin malmirautatie rakennettiin 1800-luvun lopulla vain 500 metrin päähän kirkkokylästä ja liikenneyhteydet paranivat merkittävästi. Kirkkokylän toiminnot pysyivät kuitenkin varsin pitkään lähes muuttumattomina. Kirkkokylä sai sille nykyisin tunnusomaisen punavalkoisen värityksensä myös vasta 1800-luvulla. Alun perin, pitkälle 1800-luvulle saakka, valtaosa kirkkotuvista ja talleista olivat olleet maalaamattomia, ruskeanharmaita puurakennuksia, joiden ovet ja ikkunaluukut tosin oli maalattu valkoisiksi.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Kirkkokylän kehitys taantui 1900-luvun alussa. Yksityisautoilun ja linja-autoyhteyksien yleistyessä 1920-luvulla kylän kestikievari alkoi menettää asiakkaita ja kirkkotallien määrä väheni nopeasti. Vuonna 1932 oli jäljellä enää 80 kirkkotallia, joista nykyaikoihin on säästynyt kuusi. 1930-luvulla kirkkotuvissa oli yhteensä 564 majoituskäyttöön soveltuvaa huonetta, kamaria. 1930-luvulla alueelle vahvistettiin kaava, jossa uudet asuinrakennukset sijoitettiin kirkkokylän ulkolaitamille. Gammelstadin alueen asutuksen kehittyminen ja asukasmäärän lisääntyminen keskittyi 1900-luvulla kokonaisuutena lähes täysin parin kilometrin päähän kirkkokylästä Stadsönin alueelle, jota oli aiemmin käytetty kirkkokylän talonpoikien peltoina ja niittyinä. Stadsönin asukasmäärä nousi 6 000:een ja sinne rakennettiin kouluja, pienyrityksiä ja kauppoja. Kirkkokylässä ja sen yhteydessä olevilla asuinalueilla puolestaan oli vain noin 700 pysyvää asukasta, joista vajaat 250 asui kirkkokylän alueella. Vakituisen asutuksen määrää kirkkokylän alueella voi verrata siihen, että vuosisadan lopulla 424 kirkkotuvan omistajia ja osaomistajia on yli tuhat.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text:
Kirkkokylää uhkasi 11. joulukuuta 1940 suuri tulipalo, joka sai alkunsa apteekkirakennuksesta. Kirkosta pohjoiseen päin sijainnut suuri neliskulmainen kortteli, johon kuului asuintaloja, liikehuoneistoja ja 19 kirkkotupaa paloi maan tasalle. Vesipula ja erittäin kylmä sää haittasi sammutustoimia. Kirkon katon terva alkoi sulaa tulipalon kuumuudessa. Toisen maailmansodan aikana Ruotsissakin vallinneen joukkojen liikekannallepanon vuoksi kirkkokylässä oli sijoitettuna suuri sotilasosasto, minkä on arveltu pelastaneen kylän suuremmalta katastrofilta. Sotilaat kykenivät räjäyttämään leveän palokujan, mikä suojasi muun kirkkokyläalueen. Uusi asemakaava ja suunnitelma paloalueen jälleenrakentamiseksi hyväksyttiin 1941. Uusi kaava pysyi uskollisena alueen yleisilmeelle. Kirkkotupia käytettiin jossain määrin perinteiseen tapaan aina 1950-luvulle saakka.
Kirkkokylän kehittyminen ja suojelu kääntyi suotuiseen suuntaan 1960-luvulta lähtien. 1960-luvun vaihteessa alueelta purettiin joitakin vanhoja taloja, kuten vanha postitalo (1959) ja vuoden 1940 palossa vaurioita kärsinyt kestikievari (1962). 1960-luvulla aloitettiin myös uuden asemakaavan suunnittelu, Luulajanjoen vieressä oleville vanhoille niityille alettiin rakentaa, ja ensimmäiset ajatukset alueen hyödyntämisestä matkailukohteeksi esitettiin. Vuoden 1971 kaupunkisuunnitelmassa Ruotsin Riksantikvarieämbetet määritteli kirkkokylän valtakunnallisesti korvaamattomaksi kulttuurihistorialliseksi alueeksi. Kun kirkkotupien ylläpito vaikeutui iäkkäämmille tuvanomistajille, Ruotsin valtio alkoi tukea Gammelstadin ja muidenkin Ruotsin kirkkokylien korjaustoimia. Omistajien kiinnostus kirkkotupiin elpyi, ja niiden rapistuminen pysähtyi. Perusteelliset suunnitelmat alueen säilyttämiseksi ja ylläpitämiseksi tehtiin 1980-luvulla. Kirkkokylän rakennusten lopullinen purkamiskielto vahvistettiin 1995 ja kohde valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon 1996.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Unescon vuonna 2006 tekemässä maailmanperintökohteen kymmenvuotisarvioinnissa todettiin kirkkotupien omistajien olevan hyvin tietoisia alueen erityislaatuisesta kulttuurihistoriallisesta arvosta. Myös matkailijoiden määrä alueelle oli kasvussa ja matkailupalveluita kehitettiin. Julkisten tilojen ja rakennusten ylläpito oli parantunut ja yhteistyö eri viranomaisten, järjestöjen ja omistajien välillä sujui erittäin hyvin, mitä Unesco piti olennaisena menestystekijänä alueen kulttuurihistoriallisten arvojen säilyttämiseksi myös jatkossa. Kiinnostus kirkkotupien omistamiseen Gammelstadissa on kasvanut, ja niiden hinnat ovat nousseet jatkuvasti. Tupien omistajat ovat myös ottaneet jälleen yhä enemmän vastuuta tupiensa ylläpidosta. Kirkkotuvissa yövytään yhä, joskin enimmäkseen kesäisin seurakunnan konfirmaatiotoimintaan liittyen. Aina riskiksi todetun tulipalovaaran ohella perinteiden säilyttäminen nähtiinkin tulevaisuuden kannalta vakavimpana haasteena ja Unescon mukaan perinteiden vaalimistraditioita olisi entisestään kehitettävä ja kirkkotupien omistajien yhteistyötä asiassa parannettava.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Toisaalta kirkkotupien ylläpitäminen sinänsä voi yhä olla haasteellista, ja huonokuntoisiakin kirkkotupia on nähtävissä. Esimerkiksi kuolinpesien tai muutoin kauempana kirkkokylästä asuvien henkilöiden omistukseen siirtyneet ja vanhojen leskien omistamat kirkkotuvat saattavat kärsiä kiinnostuksen tai voimien puutteesta johtuvasta ylläpidon laiminlyönnistä. Pakkokeinot tupien ylläpitoon ovat myös hankalia, koska ne lasketaan irtaimeksi omaisuudeksi kirkon omistaessa tonttimaan niiden alla. Tupien myynti niiden aktiivisesta omistamisesta kiinnostuneille ihmisille nähdäänkin tehokkaana keinona varmistaa niiden ylläpito myös jatkossa.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text:
Maailmanperintöstatus tuo kirkkokylälle paljon näkyvyyttä ja kehittämismahdollisuuksia, mutta myös velvollisuuksia, mitkä vaativat hyvin organisoitua ja säädeltyä hallintoa. Maailmanperintökohteen hallinnon eri osapuolia ovat muun muassa alueella toimivat yrittäjät, vakituiset asukkaat, kirkkotupien omistajat, Luulajan kunta, Norrbottenin lääninhallitus, Alaluulajan seurakunta, Alaluulajan kotiseutuyhdistys (), Norrbottenin museo ja Trafikverket. Kohteen ylläpitoa ja kehittämistä säätelee myös joukko lakeja ja asetuksia.
Vanhimmat yleisestikin kirkkokylien kehittämistä koskevat säännökset ovat vuosilta 1817 ja 1849 peräisin olevat kuninkaalliset kirjeet. Niissä määritellään, että uusien rakennusten rakentaminen ei voi tapahtua ilman lääninhallituksen lupaa. Samaten kaupankäynti on kiellettyä markkina-aikojen ulkopuolella. Kirjeiden pohjalta kirkkotupien käyttö on edelleen rajoitettu vain tilapäisasumiseen. Ne ovat myös pohjana Alaluulajan seurakunnan ja kirkkotupien omistajien välille solmittaville maanvuokrasopimuksille. Yleisesti alueen kehittämistä ja käyttöä säätelevät Ruotsin valtion vuonna 1985 ratifioimat Unescon sopimukset maailmanperintökohteista vuodelta 1972 ja Ruotsin kansalliseen lainsäädäntöön sisältyvät kulttuurihistoriallisia suojelukohteita, kulttuurikohteiden ympäristönsuojelua ja tielain kulttuurikohteita koskevat erityissäännökset.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Vähintään neljä kertaa vuodessa kokoontuva Gammelstadin kirkkokyläneuvosto () kokoaa yhteen maailmanperintökohteeseen liittyvät eri osapuolet. Neuvosto on keskustelu- ja yhteistyöorganisaatio, joka käsittelee maailmanperinnön hallintoon, kulttuuriympäristön jatkuvuuden turvaamiseen, kirkkokyläperinteeseen ja kohteen matkailun kehittämiseen liittyvät kysymykset. Kirkkokyläneuvosto toimii myös hallintoneuvostona, jota Unesco yleensäkin vaatii maailmanperintökohteilta. Neuvostoon kuuluu edustus Luulajan kunnasta (2 edustajaa), Alaluulajan seurakunnasta (2 edustajaa), ’’Nederluleå kyrkstuguägarföreningistä’’ (2 edustajaa), Norrbottenin lääninhallinnosta, ’’Kyrkbyns intresseföreningistä’’ sekä Alaluulajan kotiseutuyhdistyksestä. Kirkkokyläneuvoston puheenjohtajana toimii Luulajan kunnan kulttuurijohtaja. Päätoiminen maailmanperintökohteen koordinaattori () toimii neuvoston sihteerinä. Eri osapuolet ovat sitoutuneet yhteisesti kaksiosaiseen hallintosuunnitelmaan (), joka on kirkkokylän koordinoidun ylläpidon ja kehittämisen perusta. Hallintosuunnitelman 1. osa kuvaa maailmanperintökohteen universaaleja arvoja, priorisoi pitkän aikavälin kehittämiskohteita ja määrittelee eri osapuolten vastuualueet. Hallintosuunnitelman 2. osa sisältää konkreettiset lyhyemmän aikavälin kehittämistoimenpiteet aikatauluineen ja niihin osallistuvien osapuolten vastuualueet.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text:
Kirkkokylän maankäyttöä ja rakentamista säätelemään on kehitetty yksityiskohtainen suunnitelma (). Se määrittelee tarkoin erityyppisiä rakennuksia sekä yleisiä alueita, kuten puistoja ja teitä, varten määritellyt maa-alueet. Suunnitelma määrittelee myös, millä edellytyksillä tietyillä alueilla saa rakentaa tai muuttaa jo olemassa olevia rakennuksia. Kulttuurihistoriallisesti tärkeiden rakennusten ylläpitotoimet koordinoidaan myös yksityiskohtaisen suunnitelman pohjalta. Kirkkokylän ulkonäön ja yleisilmeen säilyttämiseksi puolestaan on muodostettu yksityiskohtainen esteettinen ohjelma (), joka toimii käsikirjana kirkkokylän toimijoille. Ohjelma säätelee kirkkokylän katujen käyttöä, valaistusta, pysäköintijärjestelyjä, torin käyttöä, alueen puistoja ja istutuksia, tonttirajojen merkintää, kyltitystä, ja eräitä yksittäisiä asioita, kuten puutarhakalusteiden käyttöä ulkosalla ja lisärakennuksia.
Yksityishenkilöiden omistamia kirkkotupia voidaan myydä kuten kiinteistöjä ja niitä voi olla myynnissä esimerkiksi paikallisten kiinteistönvälittäjien kautta. Norrbottenin läänin hallinnon täytyy hyväksyä uusi omistaja, koska yhdellä omistajalla voi olla hallussaan kerrallaan vain yksi kirkkotupa. Kirkkotuvan omistajan on myös solmittava maankäyttölupasopimus Alaluulajan seurakunnan kanssa. Vuonna 2012 kirkkotupien hinnat vaihtelivat 40 000 ja 100 000 kruunun välillä tavallisimman hinnan ollessa 50 000 kruunun tienoilla.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Kirkkotupien omistukseen ja yksityiskäyttöön liittyy myös monia erikoissääntöjä. Kirkkotuvan omistajan on asuttava Luulajan kunnassa, mutta ei itse kirkkokylässä. Tuvissa voidaan yöpyä vain viikonloppuisin ja kirkkopyhinä. Säädöksellä pyritään välttämään kirkkotupien muodostuminen kesämökeiksi tai pysyviksi asumuksiksi. Tupiin ei saa asentaa kiinteitä puhelimia eikä televisioantenneja. Tupien ympärille ei saa tehdä istutuksia eikä avotulen tekoa alueella sallita palovaaran takia. Kirkkotupien omistajille on myös kehitetty käsikirja tupien ylläpidosta, joka määrittelee yksityiskohtaiset säännökset, rajoitukset ja ylläpito-ohjeet koskien tupien julkisivua, ovia, ikkunoita, ikkunaluukkuja ja -lautoja, katto- ja seinärakenteita, savupiippuja, perustuksia, porraskiviä ja jopa tupien numerokylttien ulkonäköä. Kirkkotupien omistajien yhdistys, "Nederluleå kyrkstuguägarförening", tarjoaa kursseja, kokoontumisia ja asiantuntijaresursseja, joiden tavoitteena on opastaa ja konkreettisesti tukea kirkkotupien asianmukaista ja säännöllistä ylläpitoa sekä edistää yleensäkin sosiaalista kanssakäymistä omistajien välillä.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Gammelstadin kirkkokylässä käy vuosittain noin 100 000 (2003) – 145 000 (2005) matkailijaa. Valtaosa matkailijoista vierailee alueella kesäaikaan, ja lähes puolet heistä tulee Ruotsin ulkopuolelta.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Alueelle on vapaa pääsy, mutta ryhmät voivat myös varata maksullisia palveluja, kuten opastettuja kierroksia ja käsityöläisnäytöksiä. Alaluulajan kirkossa pidetään jumalanpalveluksia, konsertteja ja muitakin tapahtumia. Se on myös avoinna maanantaista keskiviikkoon joitakin tunteja päivässä. Nederluleå hembygdsföreningin omistama kirkkotupa numero 253–254 on avoinna yleisölle ennalta sovittuihin opastettuihin kierroksiin sisältyen sekä kesäaikana päivittäin tapahtuvina opastettuina kierrosaikoina. Matkailukeskuksessa on myös erilaisia näyttelyitä, ja siellä voi katsella alueen historiasta kertovia filmejä. Ennakkotilauksesta myös erilaiset kokous- ja konferenssipalvelut sekä muutkin matkailupalvelut, kuten hevosajelut ovat mahdollisia. Alueella sijaitsee kahviloita, ravintoloita sekä joitakin yöpymismahdollisuuksia maatilamajoituksessa ja matkustajakodissa.


title: Gammelstadin kirkkokylä

text: Kirkkokylän laidalla sijaitsee Hägnanin kulttuuri- ja luonnontieteellinen ulkoilmamuseo, jonka alueelle on tuotu kulttuurihistoriallisesti arvokkaita eri puolelta Norrbottenia peräisin olevia rakennuksia. Kesäisin museon alueella on ajanmukaisiin asuihin pukeutuneita piikoja ja renkejä, jotka esittelevät kävijöille rannikkoseudun ihmisten arkipäivää sata vuotta sitten. Kesäisin Hägnanin museoalueella on myös ohjelmaa ja erilaisia näytöksiä, kuten heinäntekoa, maalaishäät sekä kylämarkkinat.


title: Karl Forsström

text: Karl Teodor Forsström (7. helmikuuta 1850 Förby, Särkisalo – 27. huhtikuuta 1912 Särkisalo) oli suomalainen merikapteeni, joka aloitti kalkkikiven teollisen jalostuksen Suomessa.


title: Karl Forsström

text: Forsströmin vanhemmat olivat Carl Enok Forsström (1829–1895) ja Gustava Erika Troberg (1827–1888). Hän oli naimisissa vuodesta 1872 Olivia Gustava Eklundin (1847–1922) kanssa.


title: Karl Forsström

text: Forsström osti vuonna 1873 Karlbergin maatilan Särkisalosta ja harjoitti maanviljelyn ohella maakauppaa ja meijeritoimintaa. Hän perusti vuonna 1881 Särkisalon Isoonluotoon Förbyn kalkkikivikaivoksen (Oy Karl Forsström Ab) ja kalkkitehtaan. Forsström harjoitti ensimmäisenä Suomessa teollista kalkinpolttoa. Hän perusti myös vuonna 1897 Lohjan Kalkkitehdas Oy:n jota johtamaan siirtyi hänen poikansa Petter Forsström. Kaivostoiminta Särkisalossa päättyi 2009.


title: Karl Forsström

text: Vuorineuvos Petter Forsströmin lisäksi Karl Forsströmin toinen poika oli Oy Karl Forsström Ab:n toimitusjohtaja, insinööri Bror Karl Fredrik Forsström (1874–1947). (.


title: Okamonnit

text: Okamonnit, aikaisemmalta nimeltään kaivautujamonnit (Doradidae) on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Etelä-Amerikasta. Eräitä heimon lajeja pidetään akvaariokaloina.


title: Okamonnit

text: Okamonnien heimoon kuuluu lähteestä riippuen 30–35 sukua ja 72–90 lajia. Suurin osa heimon lajeista on kooltaan noin 10–cm pitkiä. Pienin laji lyyraokamonni ("Physopyxis lyra") kasvaa harvoin yli 3,5 cm, suurimmat lajit, kuten voivat saavuttaa jopa 100–120 cm:n pituuden. Tällaisia ovat esimerkiksi kiviokamonni ("Lithodoras dorsalis") ja mustaokamonni ("Oxydoras niger"). Ruumiinrakenteeltaan okamonnit ovat tukevahkoja ja heimon kaloille tyypillistä on kyljen luulevyt, joissa on piikkejä. Myös selkä- ja rintaevissä on piikit ja useimmilla lajeilla on rasvaevä. Okamonnilajien kuonossa on 3 viiksisäieparia. Okamonnit voivat tuottaa uimarakollaan raakkuvia tai kurnuttavia ääniä, kun ne nostetaan ylös vedestä.


title: Okamonnit

text: Okamonnilajeja tavataan Etelä-Amerikasta Atlanttiin laskevista joista. Suurin osa lajeista elää Perussa, Brasiliassa ja Guyanassa sekä Ranskan Guayanassa. Heimon kalat ovat pääasiassa yöaktiivisia. Okamonnilajien ravintoa ovat maatuva kasviaines, vetten tippuvat hedelmät, vesihyönteiset, nilviäiset ja pienemmät kalat. Niiden lisääntymisbiologia on huonosti tummettua.


title: Puolarmaarin ryhmäpuutarha

text: Puolarmaarin ryhmäpuutarha sijaitsee Espoon Olarissa.


title: Puolarmaarin ryhmäpuutarha

text: Puolarmaarin ryhmäpuutarha on Espoon ensimmäinen, vuonna 1992 valmistunut ryhmäpuutarha, jossa on 145 puutarhamökkiä, kooltaan noin 30–45 neliömetriä. Mökeissä on sähkölämmitys ja vesijohto. Puutarhakylä on julkisella liikenteellä tavoitettava lomamökkikylä, jossa jokaisella on mahdollisuus puutarhanhoitoon. Kylän perukassa on viljelypalstoja, joista kyläläisiltä ylijäävät vuokrataan espoolaisille.


title: Puolarmaarin ryhmäpuutarha

text: Puutarhakylän ympäristö on puistoaluetta. Aluetta kiertää talvisin hiihtolatu, joka liittyy Espoon keskuspuiston latuverkostoon. Alueen sisääntulon vieressä oleva Akilleksen maja toimii talvisin hiihtomajana.


title: Saint Helena (täsmennyssivu)

text: Saint Helena tarkoittaa seuraavia:


title: Jalkapallon Suomensarjan kausi 1954

text:
Suomensarjan kausi 1954 oli Suomen toiseksi korkein sarjataso Suomessa kaudella 1954. Sarjassa pelasivat Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton joukkueet yhdessä. Yhteistoiminta käsitti jo kolme ylintä sarjatasoa.
Lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi mestaruussarjaan ja kummankin lohkon 2 viimeistä putosi maakuntasarjaan.


title: Emil Forsström

text: Emil Ferdinand Forsström (12. helmikuuta 1866 Ristiina – 18. toukokuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen juristi ja kuoronjohtaja.


title: Emil Forsström

text: Forsströmin vanhemmat olivat laamanni Karl Ferdinand Forsström ja Gustava Agata Åberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1885 ja hän suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1893. Forsström sai varatuomarin arvon 1896.


title: Emil Forsström

text: Forsström erotettiin vuonna 1916 Viipurin hovioikeuden asessorin virasta, kun hän muiden kanssa vastusti niin sanottua yhdenvertaisuuslakia. Hän joutui Pietariin Krestyn vankilaan kahdeksaksi kuukaudeksi. Vuodet 1917–1919 hän oli Viipurissa hovioikeudenneuvos ja sen jälkeen 1920–1927 Helsingin raastuvanoikeuden vanhempi oikeusneuvosmies.


title: Emil Forsström

text: Forsström oli Ylioppilaskunnan Laulajien johtaja 1889–1891 ja Suomalaisen oopperan johtokunnan puheenjohtaja 1918.


title: Emil Forsström

text: Forsström oli naimisissa vuodesta 1897 Fanny Charlotta Kyanderin kanssa. Heidän poikansa oli Yleisradion teknillinen johtaja Paavo Arni, vuoteen 1933 Forsström.


title: Suurnopeusjunarata Peking–Hongkong

text: Suurnopeusrata Peking–Hongkong on Pekingin ja Hongkongin välillä Kiinassa kulkeva maailman pisin suurnopeusjunarata. Pekingin ja Kantonin välinen osuus avattiin liikenteelle Mao Zedongin syntymäpäivänä 26. joulukuuta 2012, kun Zhengzhou–Peking-osuus valmistui. Pekingin ja Kantonin välinen osuus on 2 298 kilometriä pitkä ja siinä on 35 asemaa. Junamatka Pekingistä Kantoniin kesti aiemmin 22 tuntia. Uuden radan myötä matka taittuu noin 8 tunnissa.


title: Suurnopeusjunarata Peking–Hongkong

text: Alkuvaiheessa junat kulkevat pääosassa rataa 300 tuntikilometrin maksiminopeudella, joskin rata on suunniteltu nopeudelle 350 km/h. Kantonin sekä Hongkongin Kowloonin-aseman välinen osuus avataan suunnitelmien mukaan vuonna 2015.


title: Filip Forstén

text: Filip August Karl Forstén (1852–1932) oli suomalainen laulaja, baritoni. Hän opiskeli ulkomailla ja esiintyi Lontoossa 1877, Etelä-Amerikassa 1878–1879. Hän oli kiinnitettynä Maltan oopperaan 1880 ja Tukholman oopperaan 1883–1887. Hän oli mukana August Fredrik Arppen oopperaseurueessa Helsingissä 1888 ja vieraili sen jälkeen useissa Euroopan maissa muun muassa Pauline Luccan kanssa. Hän toimi Wienin konservatorion professorina 1894–1929. Viimeiset vuotensa hän asui Viipurissa.


title: Wu Yi

text: Wu Yi (s. 1938 Wuhan, Hubei) on kiinalainen poliitikko, joka toimi yhtenä neljästä varapääministeristä Huang Jun, Zeng Peiyanin ja Hui Liangyun kanssa vuosina 2003–2007. Forbes-lehti on pitänyt häntä toiseksi vaikutusvaltaisimpana naisena useana vuotena 2000-luvulla.


title: Austin Mahone

text: Austin Mahone (s. 4. huhtikuuta 1996 San Antonio, Texas) on yhdysvaltalainen poplaulaja, joka nousi julkisuuteen vuonna 2011 internetiin lataamiensa musiikkivideoiden ansiosta.


title: Austin Mahone

text: Mahonen esikoissingle ”11:11” julkaistiin ystävänpäivänä helmikuussa 2012. Toinen single "Say Somethin" julkaistiin elokuussa 2012. Muita hänen tunnettuja kappaleitaan ovat ”What About Love”, ”Banga! Banga!”, ”Say You're Just A Friend”, ”Heart In my Hand”, ”MMM Yeah” ja ”U”. Mahonen EP julkaistiin toukokuussa 2014.


title: Austin Mahone

text: 2016 joulukuun 30. päivänä Mahone julkaisi mixtapen/EP:n nimeltä ForMe+You. Mukana on tuttuja nimiä; Pitbull, Juicy J ja 2 Chainz.


title: Austin Mahone

text: Mahone ja hänen ystävänsä Alex Constancio alkoivat ladata yhdessä videoita YouTubeen kesällä 2010. Seuraavan vuoden tammikuussa seurasivat musiikkivideot, joiden mukana suosio kasvoi. Mahonea on kutsuttu uudeksi Justin Bieberiksi. Lokakuussa 2011 Mahone tekikin Bieberin kappaleesta ”Mistletoe” coverversion, jota katsottiin miljoonia kertoja.


title: Austin Mahone

text: Mahonen ensimmäinen single ”11:11” nousi sijalle 19 Billboardin "Top Heatseekers" -musiikkilistalla. Hänen toinen singlensä ”Say Somethin'” sijoittui sijalle 34 Billboardin "Mainstream Top 40" -listalla.


title: Austin Mahone

text: Mahonen isä teki itsemurhan poikansa ollessa 16 kuukauden ikäinen.


title: Gunnar Fougstedt

text: Gunnar Fougstedt ['fuːgstet] (31. elokuuta 1908 Raisio – 21. joulukuuta 1986 Helsinki) oli Helsingin ruotsalaisen kauppakorkeakoulun tilastotieteen professori vuosina 1958–1972. Ennen professoriksi nimitystä hän työskenteli vuosina 1935–1958 Tilastollisessa päätoimistossa, vuodesta 1954 osastopäällikkönä. Hän väitteli valtiotieteen tohtoriksi vuonna 1952 aiheenaan suomen ruotsinkielisten väestökehitys vuosina 1936–1945.


title: Gunnar Fougstedt

text: Hänen veljensä oli säveltäjä Nils-Eric Fougstedt.


title: Tykistön tarkastaja

text: Tykistön tarkastaja, aikaisemmin kenttätykistön tarkastaja on tykistö-aselajin koulutuksen tasoa valvova sekä aselajin kehittämisestä ja suorituskyvystä vastaava upseeri Suomen puolustusvoimissa. Tykistön tarkastajana toimii 1. tammikuuta 2016 alkaen eversti Pasi Pasivirta


title: Tykistön tarkastaja

text: Tehtävän perusti Suomen puolustusvoimiin C. G. E. Mannerheim tavoitteenaan ryhdistää tykistö omaksi ja tehokkaaksi aselajiksi. Tehtävä oli alkujaan tykistöjoukkojen muodostamisen suunnittelu, käskyttäminen sekä itse perustamisen johtaminen.


title: Tykistön tarkastaja

text: Tunnetuimpia tehtävän hoitajia on ollut ns. tykistökenraali Vilho Nenonen, jota pidetään suomalaisen kenttätykistön isänä.


title: Tykistön tarkastaja

text: Tykistön tarkastaja on muutaman viime vuoden ajan palvellut Maavoimien Esikunnan suunnitteluosastolla Mikkelissä. Aikaisemmin tehtävä oli sijoitettuna Pääesikuntaan.


title: Tykistön tarkastaja

text: Tykistön tarkastaja osallistuu mm. Rovajärven ampuma-alueella järjestettäviin tykistöharjoituksiin.Useat tykistön tarkastajista ovat palvelleet aikaisemmin Tykistöprikaatin komentajina.


title: Nokia 8110

text: Nokia 8110 on Nokian mustavalkonäytöllä varustettu vuonna 1996 julkaistu matkapuhelin.


title: Nokia 8110

text: Liukukannella varustetun puhelimen muotoilusta oli päävastuussa Nokian silloinen muotoilujohtaja Frank Nuovo. Kaarevan muotonsa ja keltaisen värivaihtoehtonsa takia puhelin sai pian lempinimen ”banaanipuhelin”.


title: Nokia 8110

text: Puhelin oli näkyvästi esillä elokuvassa Matrix.


title: Tunturisykeröparta

text: Tunturisykeröparta ("Tolypella canadensis") on näkinpartaislevien (Charophyta) kaareen kuuluva levälaji. Sitä esiintyy Euraasiassa Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä, Pohjois-Amerikassa Kanadassa, Alaskassa ja Grönlannissa. Se kasvaa kylmävetisissä niukkaravinteisissa järvissä ja joissa. Koska kasvupaikat ovat kirkasvetisiä, tunturisykeröpartaa on löydetty jopa 9-13 metrin syvyydestä.


title: Tunturisykeröparta

text: Tunturisykeröparta kasvaa 4-30 cm korkeaksi. Se muistuttaa rakenteeltaan näkinpartaisleviä, mutta on varreltaan jäykkä. Tunturisykeröparta on monivuotinen, ja muodostaa itiöpesäkkeitä vain silloin tällöin.


title: Tunturisykeröparta

text: Laji on Suomen uhanalaisuusluokituksessa silmälläpidettävä laji (NT).


title: Nokia 8250

text: Nokia 8250 on Nokian vuonna 2000 julkaistu matkapuhelin.


title: Nokia 8310

text: Nokia 8310 on Nokian mustavalkonäytöllä varustettu vuonna 2001 julkaistu matkapuhelin.


title: Nokia 8310

text: 8310-malli oli ensimmäinen, joka tarjosi GPRS-tiedonsiirtomahdollisuuden.


title: Nokia 8800

text: Nokia 8800 on Nokian vuonna 2005 julkaistu matkapuhelin.


title: Nokia 8810

text: Nokia 8810 on Nokian vuonna 1998 julkaistu matkapuhelin. Sillä oli lempinimi "Zippo"


title: Nokia 8850

text: Nokia 8850 on Nokian vuonna 1999 julkaistu matkapuhelin.


title: Patrick Peterson

text: Patrick De’mon Peterson (s. 11. heinäkuuta 1990, Fort Lauderdale, Florida) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan kulmapuolustaja. Hän pelaa tällä hetkellä NFL-liigan Arizona Cardinalsissa.


title: Patrick Peterson

text: Louisianan osavaltionyliopiston joukkueessa yliopistojalkapalloa pelannut Peterson oli NFL:n varaustilaisuuden viides varaus vuonna 2011.


title: Patrick Peterson

text: Peterson kertoi huhtikuussa 2015 sairastavansa diabetestä.


title: Nokia 8855

text: Nokia 8855 on Nokian vuonna 2002 julkaistu matkapuhelin.


title: Nokia 8890

text: Nokia 8890 on Nokian vuonna 2000 julkaistu matkapuhelin.


title: Jalkapallon Suomensarjan kausi 1955

text:
Suomensarjan kausi 1955 oli Suomen toiseksi korkein sarjataso Suomessa kaudella 1955. Työväen Urheiluliiton 107 seuraa liittyi suoraan Palloliiton jäseniksi, jolloin lopultakin kaikki jalkapalloseurat toimivat saman liiton alaisuudessa. Suomensarja pelattiin vanhaan tapaan kahdessa kymmenen joukkueen lohkossa.
Lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi mestaruussarjaan ja kummankin lohkon 2 viimeistä putosi maakuntasarjaan.


title: Nokia 8910

text: Nokia 8910 on Nokian vuonna 2000 julkaistu matkapuhelin.


title: Evan Longoria

text: Evan Michael Longoria (s. 7. lokakuuta 1985 Downey, Kalifornia) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka pelaa tällä hetkellä MLB-liigan San Francisco Giantsissa. Vuodet 2008–2017 hän edusti Tampa Bay Raysiä. Hänen ulkopelipaikkansa on kolmosvahti.


title: Evan Longoria

text: Aiemmin Long Beachin osavaltionyliopistossa pelannut Longoria on vuoden 2006 kolmas varaus.


title: Evan Longoria

text: Longoria on edennyt urallaan kerran MLB:n loppuotteluihin World Seriesiin. Tämä tapahtui Longorian tulokaskaudella 2008, jolloin hänet valittiin myös American Leaguen vuoden tulokkaaksi. World Seriesissä vastustaja Philadelphia Phillies kuitenkin osoittautui Tampa Baytä vahvemmaksi joukkueeksi ja vei mestaruuden.


title: Adam Fredenstierna

text: Adam Fredenstierna ent. "Schütz" (1685 Viipuri – 1772 Tukholma) oli suomalais-ruotsalainen virkamies. Hän oli Turun hovioikeuden asessori vuodesta 1721, siirtyi Svean hovioikeuteen 1728, jossa hän kohosi 1736 hovioikeudenneuvokseksi. Hän oli myssypoliitikkona yhteydessä Venäjän lähettilääseen ja ehdotti erityisten Suomen valtiopäivien koollekutsumista. Hänet nimitettiin 1755 oikeuskansleriksi, 1758 Turun hovioikeuden presidentiksi ja 1768 Svean hovioikeuden presidentiksi.


title: Huollon tarkastaja

text: Huollon tarkastaja on huollon eri aselajien koulutuksen tasoa valvova sekä aselajien kehittämisestä ja suorituskyvystä vastaava upseeri Suomen puolustusvoimissa. Huollon tarkastajana toimii vuonna 2012 eversti Risto Kosonen.


title: Huollon tarkastaja

text: Huollon tarkastaja palvelee Maavoimien Esikunnan huolto-osastolla Mikkelissä. Aikaisemmin tehtävä oli sijoitettuna Pääesikunnan maavoimaosastolle. Huollon tarkastaja on samalla huolto-osaston päällikkö Maavoimien Esikunnassa. Vuodesta 2015 alkaen Huollon tarkastaja on samalla myös maavoimien huoltopäällikkö.


title: Huollon tarkastaja

text: Huollon tarkastajan vastaa huoltoaselajin ja kenttähuollon kehittämisestä koko puolustusvoimissa. Hän ohjaa huollon ja logistiikan joukkotuotantoa, vastaa kenttähuoltojoukkojen kehittämisestä ja varustamisesta. Huollon tarkastaja toimii yhteistyössä Pääesikunnan logistiikkapäällikön, ilma- ja merivoimien huoltopäälliköiden kanssa puolustusvoimien logistiikan ja huollon kehittämisessä. Logiikan ja huollon kehittäminen käsittää täydennykset, kuljetukset, kunnossapidon, lääkintähuollon ja huoltopalvelut.


title: Kristofer Freidenfelt

text: Kristofer Freidenfelt t. Christoffer Freudenfeldt (1687–1743) oli suomalais-ruotsalainen sotilas. Hän osallistui 1741-1743 hattujen sotaan Smoolannin ratsurykmentin komentajana. Helsingin antauduttua hän puolusti Länsipohjaa. Marraskuussa 1742 hän kävi Kemissä olevan kasakkaosaston kimppuun ja vei venäläisten varastot. Seuraavana keväänä hän karkotti venäläiset Iistä ja tuli lähelle Oulua Kelloon. Hän yritti purjehtia Hailuotoon venäläisen partion perässä, mutta laiva joutui ajojäihin ja Freidenfelt hukkui.


title: Laurent Robert

text: Laurent Robert (s. 21. toukokuuta 1975 Réunion) on ranskalainen entinen jalkapalloilija.


title: Laurent Robert

text: Robert pelasi uransa parhaat vuodet Paris Saint-Germainissa sekä Englannin Valioliigan Newcastlessa, jota hän edusti yhteensä viiden kauden ajan.


title: Laurent Robert

text: Ranskan maajoukkueessa Robert esiintyi yhdeksän kertaa vuosina 1999–2001. Vuonna 2001 hän oli mukana voittamassa FIFA:n järjestämää Confederations Cupia.


title: Nokia 7200

text: Nokia 7200 on Nokian vuonna 2003 julkistama matkapuhelin.


title: Nokia 7200

text: Puhelin esiteltiin 28. lokakuuta 2003 Ranskan Nizzassa ja Australian Brisbanessa. Se tuli myyntiin Euroopassa vuoden 2004 alkupuolella.


title: Nokia 7200

text: Nokia 7200 on taitettava eli ns. simpukkamallinen kaksitaajuuspuhelin, jossa on GPRS/EDGE -tiedonsiirtomahdollisuus, jolloin tiedonsiirtonopeus oli verkosta riippuen jopa 177,6 kilotavua sekunnissa. Sen muita ominaisuuksia oli FM-radio.


title: Nokia 7200

text: Uutta Nokia 7200:n muotoilussa olivat kangassomisteet. Myyntipakkauksesta löytyi myös rannehihna ja pehmeä kankainen säilytyspussi. Käyttäjät voivat myös ladata 7200-malliin sen muotoiluteemaan liittyviä taustakuvia ja näytönsäästäjiä.


title: Nokia 7200

text: Nokia 7200 oli ensimmäinen Nokia-puhelin, joka tarjosi ns. presence-pikaviestinominaisuudet dynaamisen käyttäjäprofiilin luomiseen. Niiden avulla käyttäjä voi kätevästi ilmoittaa lähipiirilleen, missä on ja mitä on tekemässä.


title: Janna Syvänoja

text: Janna Syvänoja (s. 3. maaliskuuta 1960 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija ja muotoilija. Hän opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa huonekalu- ja sisustussuunnittelua vuosina 1982–1993. Syvänojan laajan ja omintakeisen tuotannon kirjo ulottuu koruista maataide- ja tilateoksiin. Teostensa materiaaleina hän on käyttänyt muun muassa erilaista pois heitettyä tavaraa, kuten puhelinluetteloita, sanakirjoja, sanomalehtiä ja muuta vanhaa käyttöpaperia, hevosen jouhia, koivun tuohta ja vanhoja silmälasien linssejä. Hänen muotokieltään on luonnehdittu orgaaniseksi, puhuttelevaksi ja herkäksi.


title: Janna Syvänoja

text: Vuonna 2004 Syvänoja palkittiin Torsten ja Wanja Söderbergin palkinnolla ("Nordiskt Design- och Konsthantverkspris" 2004) ja vuonna 2011 Ornamo valitsi hänet vuoden taiteilijaksi. Vuonna 2012 hänelle myönnettiin Prinssi Eugenin mitali. Syvänojan taiteesta on tehty myös Ville Suhosen ohjaama dokumentti "Katoavat hetket" (1997).


title: Nokia 7210

text: Nokia 7210 on Nokian vuonna 2002 julkaistu matkapuhelin.


title: Pioneeritarkastaja

text: Pioneeritarkastaja, nykyään pioneeri- ja suojelutarkastaja on pioneeri- ja suojeluaselajien koulutuksen tasoa valvova sekä aselajien kehittämisestä vastaava upseeri Suomen puolustusvoimissa. Pioneeri- ja suojelutarkastajana toimii elokuusta 2017 alkaen eversti Matti Lampinen.


title: Pioneeritarkastaja

text: Tehtävässä toimiva, yleensä everstin arvoinen upseeri palvelee Maavoimien Esikunnan suunnitteluosastolla Mikkelissä. Aikaisemmin tehtävä oli sijoitettuna Pääesikunnan maavoimaosastolle ja sitä ennen pioneeriosastolle.


title: Missourin yliopisto

text: Missourin yliopisto on julkinen yliopisto Columbiassa, Missourin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yliopisto on perustettu vuonna 1839, ja syksyllä 2010 siellä opiskeli yli 30 000 opiskelijaa.


title: Missourin yliopisto

text: NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa yliopistoa edustavat Missouri Tigersin nimellä kulkevat joukkueet, jotka pelaavat SEC-konferenssissa. Missouri liittyi konferenssiin yhdessä Texas A&M:n kanssa vuonna 2012.


title: Missourin yliopisto

text: Vuonna 2015 Missourin yliopiston opiskelijat osoittivat mieltään eri rotuisten opiskelijoiden epätasa-arvoisen kohtelun takia, minkä seurauksena yliopiston ylintä johtoa erosi tehtävistään. Samalla yliopiston maine kärsi, ja tulevien vuosien hakijamäärä laski kahdessa vuodessa 35 prosentilla.


title: Missourin yliopisto

text: Missourin yliopistolla on yhteistyötä suomalaisen Seinäjoen ammattikorkeakoulun kanssa. SeAMK:n rehtori Tapio Varmola oli syksyllä 2009 yliopistossa ASLA-Fulbright-stipendiaattina tutustumassa korkeakoulujen kansainvälistämiseen. Yhdessä Saksan Baijerissa toimivan Aschaffenburgin ammattikorkeakoulun kanssa MU ja SeAMK ovat vuodesta 2016 asti järjestäneet vuosittain viikon mittaisen Global Master School -opintojakson.


title: Nokia 7250

text: Nokia 7250 on Nokian vuonna 2003 julkaistu matkapuhelin. Puhelimen toinen versio on 7250i, jossa on enemmän muistia ja useampia värivaihtoehtoja. 7250i:n värivaihtoehtoja ovat sininen, luumu, ruskea, oliivi, harmaa ja vihreä.


title: Tinhosa Grande

text: Tinhosa Grande on saari São Tomé ja Príncipessä Guineanlahdessa Atlantin valtameressä. Tinhosa Grande yhdessä pienemmän Tinhosa Pequenan ja yhden pienemmän saaren kanssa muodostaa Tinhosasaarten () saariryhmän, joka sijaitsee 22 kilometrin päässä suuresta Príncipen saaresta lounaaseen. Pinta-alaa saarella on 20 hehtaaria. Tinhosa Grande on karu kalliosaari, jolla ei ole kasvillisuutta. Saaren korkein kohta on 56 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Tinhosa Grande

text: Tinhosa Grande kuuluu Tinhosasaarten muodostamaan 23 hehtaarin suuruiseen kansainvälisesti tärkeään lintualueeseen (IBA). Tinhosasaarilla on Guineanlahden suurimpia merilintuyhdyskuntia. Alueella pesii esimerkiksi tuhansia pareja ruskosuulia, tummaruskotiiroja, ruskotiiroja ja nokitiiroja. Lisäksi säännöllisesti alueella pesii ainakin pieniä määriä pikkutropiikkilintuja. Ohjasnokitiiran ja madeirankeijun tiedetään vierailevan alueella, mutta niiden pesinnästä ei ole saatu todisteita. Alueella vierailevia lintulajeja ovat muun muassa atlantinfregattilintu, punajalkasuula, naamiosuula ja suomutropiikkilintu. Alue ei ole suojeltu, vaikka ehdotuksia sen suojelemiseksi on tehty jo vuodesta 1973 saakka. Tinhosa Granden ympäröimillä vesialueilla on runsaasti kalaa, minkä ansiosta príncipeläiset kalastajat kalastavat säännöllisesti siellä. Kalastajat toisinaan myös metsästävät nuoria ruskosuulia ruoaksi tai myytäväksi Príncipen pääkaupungissa Santo Antóniossa.


title: Tinhosa Grande

text: Tinhosa Grandella on pieni laituri, jonka ansiosta saarelle voi rantautua. Saarelle rakennettiin 1990-luvun puolivälissä majakka.


title: Betty Fisher

text: Betty Fisher ("Betty Fisher et autres histoires") on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Claude Millerin ohjaama ranskalainen elokuva.


title: Betty Fisher

text: Alun takaumassa pieni ranskalaistyttö on junassa äitinsä kanssa. Yhtäkkiä äiti sekoaa ja hyökkää tytön kimppuun.


title: Betty Fisher

text: Tyttö on suurmenestyksen saavuttanut kirjailija Betty Fisher (Sandrine Kiberlain). Seuraavassa kohtauksessa hän seisoo pienen poikansa Josephin kanssa lentokentällä odottamassa vieraakseen Bettyn äitiä Margotia (Nicole Garcia). Tämä on todellisuudentajunsa kadottanut, itsekeskeinen psykopaatti, jonka äkilliset, väkivaltaiset kohtaukset pysyvät kurissa vain lääkityksen avulla.


title: Betty Fisher

text: Poika Joseph kuolee onnettomuudessa, ja Betty menettää elämänhalunsa. Tämä käynnistää hallitsemattoman tapahtumaketjun. Bettyn sairas äiti haluaa auttaa ja kidnappaa kadulta pienen pojan, joka on kuin ilmetty Joseph. Tämä pieni poika, arka Jose, joutuu kahden epätasapainoisen naisen riepoteltavaksi.


title: Jalkapallon I divisioonan kausi 1973

text: Jalkapallon I divisioonan kausi 1973 oli Palloliiton liittohallituksen marraskuussa 1971 tekemällä päätöksellä perustetun valtakunnallisen I divisioonan ensimmäinen kausi. Kauteen 1972 saakka toinen sarjataso oli pelattu alueellisissa lohkoissa Suomensarjassa (1936–1969) ja II divisioonassa (1970–1972). Kaudella 1973 I divisioona pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana.


title: Jalkapallon I divisioonan kausi 1973

text: I divisioonan voitti MiPK, ja joukkue nousi kaudeksi 1974 Mestaruussarjaan. Toiseksi sijoittunut Haka nousi myös suoraan. Viimeisiksi sijoittuneet PoPS, RPallo ja Jaro putosivat II divisioonaan. I divisoonan maalikuninkuuden kaudella 1973 voitti Hakan Matti Paatelainen 21 maalilla. I divisioonan yleisömäärä kaudella 1973 oli yhteensä 123 150 henkeä eli keskimäärin 933 katsojaa ottelua kohti.


title: Jalkapallon I divisioonan kausi 1973

text: I divisioonaan osallistui 12 joukkuetta, joista yhdeksän kauden 1972 II divisioonasta ja kolme putoajaa kauden 1972 Mestaruussarjasta. Mestaruussarjassa viimeiseksi sijoittuneet HIFK, VPS ja Haka putosivat suoraan.


title: Jalkapallon I divisioonan kausi 1973

text: (M) = Mestari; (N) = Nousija; (P) = Putoaja


title: Soju

text: Soju () on korealainen, yleensä riisistä tislaamalla valmistettava viina. Maultaan se vastaa hieman votkaa, mutta se on kuitenkin huomattavasti makeampaa, sillä siihen lisätään valmistuksessa sokeria. Soju nautitaan yleensä sellaisenaan lasista tai pullosta.


title: Soju

text: Useimmat soju-laadut tehdään Etelä-Koreassa. Riisin lisäksi sojua valmistetaan myös perunasta, ohrasta, vehnästä tai bataatista. Kirjaimellisesti käännettynä soju tarkoittaa "paloviinaa".


title: Soju

text: Näöltään juoma on väritöntä, ja vahvuus vaihtelee 16,7 % ja 45 % välillä. Yleisimmin sitä myydään kuitenkin 20 % vahvuisena.


title: Soju

text: Soju on Etelä-Koreassa erittäin suosittu alkoholijuoma. Vaikkakin viime aikoina olut, viini ja viski ovat kasvattaneet suosiotaan, on soju pysynyt kulutetuimpana juomana sen halvan hinnan ja helpon saatavuuden ansiosta. Vuonna 2004 Etelä-Koreassa myytiin yli kolme miljardia pulloa sojua. Vuonna 2006 puolestaan arvioitiin, että keskimäärin jokainen yli 20-vuotias eteläkorealainen kulutti vuodessa yli 90 pulloa sojua.


title: Institut supérieur de gestion

text: Institut supérieur de gestion on Ranskassa Pariisissa toimiva vuonna 1967 perustettu kauppakorkeakoulu. Sen toimintaa rahoittaa IONIS Education Group.


title: Lorenzo Lotto

text: Lorenzo Lotto (1480 Venetsia – 1556 tai 1557 Loreto) oli italialainen taidemaalari. Hän oli kotoisin Venetsiasta, mutta matkusteli ympäri Italiaa etsien mesenaatteja. Lotto jäi kuitenkin muiden aikansa renessanssitaidemaalareiden, kuten Tizianin varjoon. Lotto vetäytyi lopulta Loreton luostariin, missä hän kuoli unohdettuna. Vasta 1890-luvulla kriitikot nostivat hänet suurten taidemaalareiden joukkoon. Hänen teoksiaan on nähtävillä muun muassa Jesissä Pianettien palatsissa sijaitsevassa taidemuseossa, "Pinacoteca Civica"ssa.


title: Lorenzo Lotto

text: Lotto teki maalaustöiden ohella myös intarsioita.


title: Vaahteraliigan kausi 1983

text: Vaahteraliigan kausi 1983 oli Vaahteraliigan historian neljäs kausi. Joukkueiden määrä oli kasvanut viime vuodesta, joten Suomeen perustettiin I-divisioona. SM-tasolla saivat jatkaa viime kauden ylemmän jatkosarjan joukkueet sekä alemman jatkosarjan kolme parasta.


title: Vaahteraliigan kausi 1983

text: Vaahteraliigan runkosarjassa kahdeksan joukkuetta pelasivat yksinkertaisen sarjan. Pudotuspeleihin etenivät kuusi parasta joukkuetta. Hallitseva mestari Helsinki Roosters uusi mestaruutensa voittamalla Polin finaalissa.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1978–1979

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1978–1979 Nokian Urheilijat voitti seuran kuudennen Suomen mestaruuden. Vain Helsingin Työväen Uimarit oli aikaisemmin pystynyt voittamaan nimiinsä kuusi mestaruutta. Hopeaa voitti Lahden Sampo ja pronssia Playhonka Espoosta.


text: Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka neljä parasta selviytyivät jatkosarjaan. Myös jatkosarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana. Jatkosarjan kaksi parasta pääsivät loppuottelusarjaan ja kaksi viimeistä pronssiotteluihin. Molemmat pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä


text: Seuraavalle kaudelle sarjaa laajennettiin kymmenen joukkueen sarjaksi. SM-sarjasta putosivat Kankaantaan Kisa Nokialta sekä Helsingin Jyry ja siihen nousivat Hyvinkään Tahko, Ilomantsin Urheilijat, Kotkan Työväen Palloilijat ja Työväen Maila-Pojat Helsingistä.


text: Loppuottelut


text: Pronssiottelut


title: Maurizio Lucidi

text: Maurizio Lucidi (1932 Firenze – 2005 Rooma) oli italialainen elokuvaohjaaja, leikkaaja ja käsikirjoittaja.


title: Maurizio Lucidi

text: Lucidi työskenteli aluksi leikkaajana sekä muun muassa Pier Paolo Pasolini apulaisohjaajana elokuvassa "Matteuksen evankeliumi". Hänen ensimmäinen oma ohjaustyönsä oli "La sfida dei giganti" (”Jättiläisten haaste”) vuonna 1965. Myöhemmin hän ohjasi muun muassa spaghettiwesternejä ja sotaelokuvia sekä työskenteli televisiossa. Lucidi tunnetaan myös taitelijanimellä "Maurice Bright".


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1976–1977

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1976–1977 Lahden Sampo voitti seuran neljännen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Nokian Urheilijat ja pronssia Karhun Pojat Helsingistä. Sampo voitti loppuottelusarjan 2–1.


text: Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja Karhun Pojat ja sarjan neljäs Nokian Urheilijat sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Playhonka ja Lahden Sampo. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.


text: SM-sarjasta putosivat Roihuvuoren Roihu Helsingistä sekä Virtain Urheilijat. Uusina joukkueina SM-sarjaan nousivat toinen nokialaisjoukkue Kankaantaan Kisa sekä helsinkiläinen Torpan Pojat.


title: Pasi ja Pekka (albumi)

text: Pasi ja Pekka on samannimisen lauluduon vuonna 1974 ilmestynyt ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt albumi. Albumille on koottu kaikki duon siihenastiset, aikaisemmin singleinä ilmestyneet levytykset vuosilta 1970-1974. Pasi ja Pekka osallistuivat albumin kappaleella ”Tyttö pieni” vuoden 1970 Syksyn sävel -kilpailuun, sijoittuen kymmenenneksi. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Jukka Kuoppamäki, joka on myös levyttänyt kappaleesta oman versionsa.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1974–1975

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1974–1975 Nokian Urheilijat voitti seuran kolmannen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Tapion Honka Espoosta ja pronssia Työväen Maila-Pojat Helsingistä. Nokian Urheilijat voitti loppuottelusarjan 2–1.


text: Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja Nokian Urheilijat ja sarjan neljäs Työväen Maila-Pojat sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Tapion Honka ja Karhun Pojat. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.


text: SM-sarjasta putosivat Jyväskylän Kiri ja Tampereen Ilves. Uusina joukkueina SM-sarjaan nousivat lahtelainen koulujoukkue Launeen yhteislyseon urheilijat, sekä Nokian Urheilijoiden kakkosjoukkue.


title: Steffen Søberg

text: Steffen Kent Søberg (s. 6. elokuuta 1993 Oslo, Norja) on norjalais-yhdysvaltalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa GET-ligaenin Vålerenga IF:ssä.


title: Steffen Søberg

text: Søberg on Manglerud Starin kasvatti. Hän debytoi miesten peleissä jo 16-vuotiaana kaudella 2009–2010, jolloin Søberg pelasi Manglerudin kakkosjoukkueessa 17 runkosarjaottelua sekä kolme runkosarja- ja neljä playoff-ottelua sen GET-liigajoukkueessa. Hän jakoi kevään 2010 pudotuspeleissä Manglerudin torjuntavastuun Linus Fernströmin kanssa. GET-liigan tulokaskaudellaan 2010–2011 Søberg pelasi 27 runkosarjaottelua ja kantoi suurimman osan joukkueen torjuntavastuusta runkosarjassa.


title: Steffen Søberg

text: Washington Capitals varasi Søbergin kaikkien aikojen ensimmäisenä norjalaismaalivahtina NHL:ään neljännellä kierroksella 117. pelaajana kesällä . Samana kesänä hänet varasi myös WHL-joukkue Swift Current Broncos kuudentena pelaajana ja ensimmäisenä maalivahtina . Søbergin oli tarkoitus siirtyä joukkueeseen kaudeksi 2011–2012, mutta hän palasi koti-ikävään ja henkilökohtaisiin syihin vedoten kotimaahansa jo harjoituskaudella, syyskuussa 2011. Koska Broncos oli hankkinut jo Søbergin oikeudet, hän oli kokonaan pelaamatta ennen joulutaukoa, kunnes Washington Capitals tuki Søbergin päätöstä palata Norjaan. Hän nousi kevätkaudella Manglerudin ykkösvahdiksi, mutta joukkue kuitenkin karsiutui kauden päätteeksi.


title: Steffen Søberg

text: Kaudeksi 2012–2013 Søberg siirtyi Vålerenga IF:ään. Hän torjui joukkueen kauden päätteeksi hopealla ja Søberg valittiin GET-ligaenin tähdistökentälliseen. Myös kausi 2013–2014 päättyi hopeaan.


title: Steffen Søberg

text: Søberg edusti Norjaa MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017. Vuosien 2013 ja 2015 turnauksissa hän toimi joukkueen kolmosmaalivahtina ja toimi ensimmäiseä mainitussa vain luukkuvahtina yhdessä ottelussa. Vuoden 2014 turnauksessa Søberg lähinnä jakoi torjuntavastuun Lars Haugenin kanssa ja sai tililleen kolme ottelua. Vuoden 2016 turnauksessa Søberg pelasi alkulohkon kaksi viimeistä ottelua. Hän toimi myös Norjan kolmosmaalivahtina Sotšin olympiakisoissa 2014, jolloin Søberg puki yhteen otteluun.


title: Steffen Søberg

text: Søberg pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2011 ja 2013, joista jälkimmäinen turnaus eteni I-divisioonassa. Vuoden 2011 turnauksessa hän jakoi Norjan torjuntavastuun Lars Voldenin kanssa. Vuoden 2013 turnauksessa Søberg torjui Norjalle kultaa ja oli nostamassa joukkuetta seuraavaksi vuodeksi pääsarjaan. Hänellä oli koko turnauksen paras torjuntaprosentti (95,1) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.38). Søberg valittiin myös Norjan parhaaksi pelaajaksi.


title: Steffen Søberg

text: Søberg edusti Norjaa myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2010 ja 2011. Hän toimi koko vuoden 2010 I-divisioonan turnauksen ajan Norjan kakkosmaalivahtina Lars Voldenille, eikä saanut peliaikaa. Søberg voitti kuitenkin A-lohkon kultaa ja oli nostamassa joukkuetta pääsarjaan vuoden 2011 turnaukseen. Hän toimi siinä Norjan ykkösmaalivahtina ja palkittiin joukkueensa yhtenä kolmesta parhaasta pelaajsta, mutta joukkue putosi turnauksen päätteeksi takaisin I-divisioonaan.


title: Steffen Søberg

text: Søbergin pikkuveli Markus pelaa hyökkääjänä Steffenin joukkuetoverina Vålerengassa. Hänellä on Columbus Blue Jacketsin NHL-varaus vuodelta . Heidän äitinsä on kotoisin Yhdysvalloista.


title: Within You Without You

text: ”Within You Without You” on George Harrisonin kirjoittama ja The Beatles -yhtyeen esittämä musiikkikappale vuonna 1967 julkaistulta albumilta "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band". Se on levyn kahdeksas raita ja ainoa, jonka on kirjoittanut joku muu kuin John Lennon tai Paul McCartney. Se valmistui albumin kappaleista viimeisenä.


title: Within You Without You

text: Kappale sisältää vahvoja vaikutteita intialaisesta musiikista. Siinä kuullaan lukuisia intialaisia soittimia, kuten sitaria ja tamburaa. Harrison on ainoa kappaleessa soittava Beatles-jäsen, muut ovat vierailevia muusikoita. Lennon piti kappaletta eräänä Harrisonin parhaista.


title: Within You Without You

text: ”Within You Without You” oli Harrisonin järjestyksessään toinen intialaistyylinen kappale, ensimmäinen oli "Revolver"-albumilla julkaistu ”Love You To”.


title: Within You Without You

text: Kappaleen synty ajoittuu helmikuun loppuun 1967, jolloin Harrison vieraili ystävänsä Klaus Voormannin luona. Päivällisen ja kannabiksenpolton jälkeen Harrison kirjoitti ”Within You Without Youn” Voormanin harmonilla. Laulu perustui erääseen Harrisonille sitarinsoittoa opettaneen Ravi Shankarin kappaleeseen. Kyseinen kappale oli puolen tunnin mittainen, mutta Harrison lyhensi sen hieman yli kuuteen minuuttiin. ”Within You Without Youn” lopulliseksi pituudeksi tuli editoinnin myötä hieman yli viisi minuuttia.


title: Within You Without You

text: Harrison kaavaili kappaleen länsimaiseksi muunnelmaksi perinteisestä intialaisesta ragasta. Hän kirjoitti kappaleen kolmeen erilliseen osaan, jotka oli tarkoitus äänittää erikseen.


title: Within You Without You

text: Alun perin Harrison työsti albumille kappaletta ”Only a Northern Song”. Se äänitettiin 13. ja 14. helmikuuta, mutta tuottaja George Martin ei ollut siihen tyytyväinen, joten hän kehotti Harrisonia tekemään paremman kappaleen. ”Only a Northern Song” julkaistiin lopulta vuoden 1969 alussa "Yellow Submarine" -soundtrack-albumilla.


title: Within You Without You

text: Kappale äänitettiin EMI Studiosin kakkosstudiossa Lontoossa keskiviikkona 15. maaliskuuta. George Harrisonin ja tamburaa soittaneen Neil Aspinallin lisäksi kappaleessa esiintyi useita Asian Music Circle -yhdistyksestä palkattuja muusikoita, joiden henkilöllisyys ei ole tiedossa. Vaikka Harrison oli aikeissa äänittää kappaleen kolmessa erillisessä osassa, pohjaraita saatiin valmiiksi vain yhdellä otolla. Tamburat tulivat ensimmäiselle raidalle, raidalle kaksi laitettiin tabla ja swarmandal, neljännelle raidalle puolestaan päämelodiaa soittava dilruba.


title: Within You Without You

text: Studiossa oli läsnä myös Peter Blake, jonka tehtäväksi oli annettu "Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band" -albumin kansitaiteen tekeminen:


title: Within You Without You

text: Kappaleen työstämistä jatkettiin 22. maaliskuuta, jolloin 15. maaliskuuta tehdyn nauhoituksen kolmannelle raidalle lisättiin kaksi ylimääräistä dilrubaa. Niitä soitti sessiomuusikko, jonka henkillölisyyttä ei tiedetä. Nauhuri pyöri 52½ kierroksen nopeudella tavanomaisen 50 sijaan, mikä hidasti sävelkorkeutta. Samassa sessiossa tehtiin myös pelkistetty miksaus, jossa dilrubat siirrettiin toiselle ja loput soittimet ensimmäiselle raidalle. Lopuksi tehtiin monomiksaus demoa varten.


title: Within You Without You

text: 3. huhtikuuta nauhan kolmannelle raidalle lisättiin George Martinin ohjaamat kahdeksan viulua ja kolme selloa. Tämä sessio järjestettiin poikkeuksellisesti ykkösstudiossa. Kappale työstettiin loppuun 4. huhtikuuta, jolloin kakkosstudion tarkkaamossa tehtiin lopulliset miksaukset. Monomiksauksen tekeminen oli aloitettu jo edellisenä päivänä.


title: Within You Without You

text:
”Within You Without You” valmistui albumin kappaleista viimeisenä.
”Within You Without You” on intialaistyylinen kappale, ja se on perustuu maan musiikille tyypilliseen tapaan bordunasävelelle. Kappale oli yhtyeen – ja Harrisonin – järjestyksessään toinen intialaisesta musiikista vaikutteita saanut laulu. Ensimmäinen oli ”Love You To”, joka ilmestyi vuonna 1966 albumilla "Revolver".


title: Within You Without You

text: Kappale on yhtyeen ainoa, joka koostuu vain yhdestä soinnusta. Se on myös ainoa, jossa Harrison on ainoa Beatles-jäsen.


title: Within You Without You

text: ”Within You Without You” päättyy naurunpurskahduksiin, jotka olivat peräisin studioiden kokoelmista. Kappaleen stereo- ja monoversioissa niiden äänet ovat erilaiset.


title: Within You Without You

text: Kappaleen tahtilaji on 4/4 ja sävellaji C# (modaalinen). Alun perin studiossa kappale soitettiin C:stä, mutta nauhaa nopeutettiin laulua nauhoittaessa. Se etenee seuraavasti:


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1973–1974

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1973–1974 Nokian Urheilijat voitti seuran toisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat ja pronssia Karhun Pojat, molemmat Helsingistä. Nokian Urheilijat voitti loppuottelusarjan 2–1.


text: Runkosarja pelattiin seitsemän joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja Nokian Urheilijat ja sarjan neljäs Tapion Honka sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Karhun Pojat ja Työväen Maila-Pojat. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.


text: SM-sarjasta ei pudonnut yksikään joukkue. Sarjaa laajennettiin seuraavaksi kaudeksi Tampereen Ilveksellä.


title: Elektroniikkalaitos

text: Elektroniikkalaitos (lyh. "EL"), aikaisemmalta nimeltään Elektroniikkakeskuskorjaamo (ElKeskKmo), oli vuoden 2008 loppuun asti toiminut Suomen puolustusvoimien laitos. Sen toimialaan kuului elektronisten laitteiden ja tietoteknisten järjestelmien huolto- ja korjaustoiminta sekä muut keskusvarikolle kuuluvat tehtävät.


title: Elektroniikkalaitos

text: Elektroniikkalaitos sijaitsi Riihimäellä Riihimäen varuskunnassa ja sen varhaisimmat muodot oli perustettu kesäkuussa vuonna 1960.


title: Elektroniikkalaitos

text: Laitos oli osa Puolustusvoimien Materiaalilaitosta ja 1. tammikuuta 2008 – 31. joulukuuta 2008 osa perustettua Maavoimien materiaalilaitosta. Se toimi aikaisemmin nimellä Viestikeskuskorjaamo (VKeskKmo).


title: Elektroniikkalaitos

text: Juupajoen Lylyssä sijainnut Lylyn Varikko (entinen Lylyn Viestivarikko, LyVV) kuului Elektroniikkalaitoksen organisaatioon korjaamotoimintojen osalta.


title: Elektroniikkalaitos

text: Puolustusvoimien strateginen kumppaniyritys Millog Oy otti laitoksen tehtävät ja Lylyn toimipisteen hoitaakseen perustamisensa myötä 1.1.2009. Riihimäen yksikön päällikkönä toimii Pertti Tenhunen.Laitoksen perinnejoukko-osasto on Maavoimien Pääviestikorjaamo, joka sijaitsi Lylyssä.


title: Elektroniikkalaitos

text: Laitoksen johtajana ovat toimineet:


title: Sven-Gunnar Larsson

text: Sven-Gunnar Larsson (s. 10. toukokuuta 1940) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti.


title: Sven-Gunnar Larsson

text: Seurajoukkuetasolla Larsson edusti lähes koko uransa Örebro SK:ta. Marraskuussa 1963 hän teki amatöörisopimuksen Englannin korkeimmalla sarjatasolla 1. divisioonassa pelanneen Stoken kanssa. Englannin jalkapalloliitto esti kuitenkin Larssonin pelaamisen ja hänen ainoaksi esiintymisekseen Stoken paidassa jäi ystävyysottelu Moskovan Dynamoa vastaan.


title: Sven-Gunnar Larsson

text: Larsson pelasi Ruotsin jalkapallomaajoukkueessa 27 ottelua. Hän oli mukana MM-kilpailuissa vuosina 1970 ja 1974. Vuoden 1970 Meksikon kisoissa Larsson pelasi kaksi ottelua. 1974 hän oli koko turnauksen ajan kakkosmaalivahtina.


title: Sven-Gunnar Larsson

text: Sven-Gunnar Larsson päätti uransa vuonna 1977 Suomessa Grankulla IFK:n joukkueessa, jonne hän päätyi seuran puheenjohtajana toimineen Ove Rehnin suhteiden avulla. Larsson korvasi GrIFK:n loukkaantuneen ykkösmaalivahdin ja pelasi kauden viisi viimeistä ottelua seuran noustessa I divisioonaan.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1972–1973

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1972–1973 Jyväskylän Kiri voitti seuran toisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Nokian Urheilijat ja pronssia Työväen Maila-Pojat Helsingistä. Kiri voitti loppuottelun lukemin 53:46.


text: Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka neljä parasta joukkuetta selviytyivät loppusarjaan. Myös loppusarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana. Loppusarjan voittaja Nokian Urheilijat ja sarjan toiseksi sijoittunut Jyväskylän Kiri ratkaisivat mestaruuden yhdessä loppuottelussa.


text: SM-sarjasta putosivat Tampereen Ilves sekä Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta. Kun sarjaan nousi ainoastaan Tapion Honka Espoosta, pelattiin seuraava kausi seitsemällä joukkueella.


text: Loppuottelu


title: Kyrklandet

text: Kyrklandet on Norrskatan ohella toinen Korppoon pääsaarista Paraisten kunnassa Varsinais-Suomessa. Saarelle on lauttayhteys. Kyrklandetin koko on 64 neliökilometriä ja siellä on 656 vakituista asukasta. Kesäasukkaita saarella on 2 152.


title: Kyrklandet

text: Kyrklandetilla on kaksi järveä, Korpoträsket ja Retais träsk. Saari sijaitsee hyvin lähellä Nauvon pääsaarta Storlandetia, joiden välillä on kapea salmi Storströmmen. Saarella sijaitsee Korppoon kirkko sekä Gyltöhön vievä silta.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1971–1972

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1971–1972 Nokian Urheilijat voitti seuran ensimmäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat ja pronssia Karhun Pojat, molemmat Helsingistä.


text: Runkosarja pelattiin seitsemän joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka neljä parasta joukkuetta selviytyivät loppusarjaan. Myös loppusarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana.


text: SM-sarjasta ei pudonnut yhtäkään joukkuetta. Seuraavalle kaudelle sarjaa laajennettiin Launeen yhteislyseon urheilijoiden joukkueella Lahdesta.


title: Konstantin Vyrupajev

text: Konstantin Grigorjevitš Vyrupajev (, 10. lokakuuta 1930 Irkutsk, Venäjän SFNT – 31. lokakuuta 2012 Irkutsk, Venäjä) oli Neuvostoliittoa urheilu-urallaan edustanut kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.


title: Konstantin Vyrupajev

text: Kreikkalais-roomalaisen painin 57-63 kilogramman painoluokissa kilpaillut Vyrupajev voitti olympiakultaa Melbournessa 1956 ja olympiapronssia Roomassa 1960. Maailmanmestaruuskilpailuissa Vyrupajev saavutti hopeaa Toledossa 1962.


title: Konstantin Vyrupajev

text: Vyrupajev kuoli Irkutskissa 31. lokakuuta 2012, 82-vuotiaana.


title: Ove H. Rehn

text: Ove Harald Rehn (9. helmikuuta 1933 Siuntio – 28. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen ekonomi ja jalkapallovaikuttaja.


title: Ove H. Rehn

text: Hän toimi Suomen Palloliiton puheenjohtajana vuosina 1974–1975. Rehn oli entisen puolustusministerin ja presidenttiehdokkaan Elisabeth Rehnin puoliso, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1955. Svenska handelshögskolanista diplomiekonomiksi valmistunut Rehn teki työuransa liike-elämässä. Hän työskenteli muun muassa toimitusjohtajana Lundia-yhtiön palveluksessa sekä johti omaa maahantuontiyritystä.


title: Ove H. Rehn

text: Ove Rehn oli innokas naisjalkapalloilun puolestapuhuja aikana, jolloin laji otti Suomessa ensiaskeleitaan naisten harrastamana. Palloliiton puheenjohtajuuden lisäksi hän toimi myös Suomen jalkapallomaajoukkueen joukkueenjohtajan tehtävässä. Lisäksi Rehn oli useaan otteeseen Grankulla IFK:n puheenjohtajana.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1970–1971

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1970–1971 Jyväskylän Kiri voitti seuran ensimmäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat Helsingistä ja pronssia Nokian Urheilijat.


text: Sarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Siitä putosivat Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta sekä Pantterit Helsingistä. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousi ainoastaan Torpan Pojat Helsingistä, joten seuraava kausi pelattiin seitsemällä joukkueella.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1969–1970

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1969–1970 Lahden Sampo voitti seuran kolmannen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Työväen Maila-Pojat Helsingistä ja pronssia Jyväskylän Kiri.


text: Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, jonka neljä parasta joukkuetta selviytyivät jatkosarjaan. Myös jatkosarja pelattiin kaksinkertaisena sarjana. SM-sarjasta putosi Helsingin Visa ja seuraavaksi kaudeksi siihen nousi Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta.


title: Erhard Wunderlich

text: Erhard "Sepp" Wunderlich (14. joulukuuta 1956 Augsburg – 4. lokakuuta 2012 Köln, Saksa) oli Länsi-Saksaa urheilu-urallaan edustanut käsipalloilija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.


title: Erhard Wunderlich

text: Wunderlich kuului Länsi-Saksan olympiahopeaa Los Angelesissa 1984 ja maailmanmestaruuden Tanskassa 1978 saavuttaneisiin joukkueisiin. Los Angelesissa hän pelasi kuudessa ottelussa tehden yhteensä 22 maalia.


title: Erhard Wunderlich

text: Wunderlich kuoli syöpään 4. lokakuuta 2012, 55-vuotiaana.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1977–1978

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1977–1978 Nokian Urheilijat voitti seuran viidennen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Lahden Sampo ja pronssia Playhonka Espoosta. Nokian Urheilijat voitti loppuottelusarjan puhtaasti voitoin 2–0.


text: Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Runkosarjan neljä parasta joukkuetta jatkoivat ylempään jatkosarjaan ja neljä seuraavaa alempaan jatkosarjaan, jotka myös pelattiin kaksinkertaisina sarjoina. Ylemmän jatkosarjan joukkueet pelasivat keskenään pudotuspelit.


text: Ylemmän jatkosarjan voittaja pelasi välierissä sarjan neljänneksi sijoittunutta joukkuetta vastaan. Toinen ottelupari olivat ylemmän jatkosarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet joukkueet. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.


text: SM-sarjasta putosi kaksi helsinkiläisjoukkuetta, Työväen Maila-Pojat ja Torpan Pojat. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousivat Roihuvuoren Roihu Helsingistä sekä Turun Riento.


title: Darkend

text: Darkend (tai Dark End) on italialainen sinfoninen black metal-yhtye. Darkend vieraili Suomessa ensi kertaa Creatures From the Black Abyss-kiertueella 15.11 Tampereen Klubilla ja 16.11.2012 Helsingissä Nosturissa. Darkendin live-esiintyminen on vahvasti visuaalista ja rituaalinomaista, ja ottaa vaikutteita mm. katolisen kirkon seremonioista. Yhtye viittaakin konsertteihinsa usein termillä "rituaali".


title: Darkend

text: Yhtye on alkanut itse kutsua musiikkiaan genretermillä "Extreme Ritual Metal" sillä tarkoituksella, että termi kuvaa yhtyeen musiikillista ja visuaalista antia mahdollisimman tarkasti.


title: Darkend

text:
Darkendin perustivat vuonna 2006 kitaristi Imajes ja rumpali Valenz. Tänä vuonna vaihtuvaan kokoonpanoon liittyi kosketinsoittaja Antarktika, ja bändi teki ensimmäiset keikkansa. Ensimmäinen kokopitkä albumi "Damned Woman And A Carcass" julkaistiin vuonna 2007. Solistin puuttuessa Valenz vastasi albumin laulusta.
Huhtikuussa 2007 Animæ liittyi bändiin solistina. Samana vuonna Nekromantik Records otti "Damned Woman And A Carcass":in julkaistavakseen, ja levy keräsi paljon positiivisia arvosteluita. Muutaman kuukauden jälkeen ranskalainen Dead Sun Records julkaisi remasteroidun version levystä jakoalueenaan Eurooppa ja Pohjois-Amerikka.


title: Darkend

text: Vuonna 2008 yhtye keikkaili kotimaassaan Italiassa, ja esiintyi mm. Mardukin, Vaderin, Impaled Nazarenen ja Stormlordin kanssa.


title: Darkend

text: Vuonna 2009 bändi alkoi levyttää toista levyään, nimeltään "Assassine". Bändin kokoonpano muuttui jälleen, kun Specter liittyi basistiksi ja Ashes kitaristiksi. Assassine julkaistiin vuonna 2010 Crash & Burn Recordsin alla.


title: Darkend

text: Toukokuussa 2011 Darkend teki ensimmäisen kiertueensa Euroopassa Rotting Christin kanssa. Syyskuussa bändi otti osaa "Lux Mundi World Tour":iin Samaelin, Melecheshin ja Keep of Kalessin:in lämmittäjäesiintyjänä. Lokakuussa Nothingness korvasi Imajesin kitaristina, jolloin yhtye sai nykyisen kokoonpanonsa.


title: Darkend

text: Maaliskuussa 2012 "Grand Guignol - Book I" julkaistiin rajoitettuna erityispainoksena Arcane Withcraft Coven-levy-yhtiön avustuksella.


title: Darkend

text: Marraskuussa 2012 Darkend oli mukana Euroopan kiertueella nimeltä Creatures From the Black Abyss Tour, Cradle of Filthin, Rotting Christin ja God Seedin kanssa.


title: JK Racing Asia Series -kausi 2012

text: JK Racing Asia Series -kausi 2012 oli JK Racing Asia Series-sarjan toinen kausi. Kausi alkoi Malesian Kuala Lumpurista ja päättyi Intian New Delhissä. Sarjan mestaruuden voitti eteläafrikkalainen Aston Hare. Toiseksi sijoittui malesialainen Nabil Jeffri ja kolmanneksi malesialainen Afiq Ikhwan.