title: Juha Rannikko

text: Juha Sakari Rannikko (s. 23. joulukuuta 1955 Hämeenlinna) on suomalainen vara-amiraali. Rannikko on entinen Pääesikunnan päällikkö. Hän työskenteli aiemmin Suomen merivoimien komentajana 1.7.2009 – 31.8.2011 välisen ajan.


title: Juha Rannikko

text: Aiemmalla uralla hän on toiminut muun muassa puolustusvoimien sotatalouspäällikkönä (aik. huoltopäällikkö), vanhempana osastoupseerina Puolustusministeriössä sekä mm. toimialajohtajana ja osastopäällikkönä Merivoimien Esikunnassa. Hän on suorittanut Merisotakoulun merikadettikurssin vuosina 1975–1978.


title: Juha Rannikko

text: Rannikko toimi Pääesikunnan päällikkönä 1. lokakuuta 2011 - 31. joulukuuta 2015.


title: Juha Rannikko

text: Komentajan arvoon hänet ylennettiin 1995.


title: Juha Rannikko

text: Rannikko on naimisissa. Hänen isänsä oli maavoimien upseeri evp kenraaliluutnantti Erkki Rannikko (1933 - 2010).


title: Lisa Backwell

text: Lisa Backwell (s. 28. lokakuuta 1990 Bristol, Englanti) on brittiläinen näyttelijä. Backwell tunnetaan muun muassa sarjasta "Skins – liekeissä", jossa hän esittää Pandora Moonia.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896

text: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896 käytiin 9. – 11. huhtikuuta Ateenan Panathinaïkó-stadionilla. Voimistelussa järjestettiin kahdeksan kilpailua, joista kaikki olivat miehille. Kilpailuun osallistuneet urheilijat olivat pääasiassa saksalaisia ja kreikkalaisia, muista maista tuli vain muutamia urheilijoita. Kaikkien kilpailuihin osallistuneiden kreikkalaisurheilijoiden nimet eivät ole säilyneet.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896

text: Kilpailuihin osallistui urheilijoita yhdeksästä maasta.


title: Ollie Barbieri

text: Ollie Barbieri (s. 12. marraskuuta 1991 Bath, Englanti) on brittiläinen näyttelijä, joka tunnetaan televisiosarjasta "Skins – liekeissä". Hän näytteli sarjassa JJ Jonesia kolmannella ja neljännellä tuotantokaudella 2009–2010. Barbieri on esiintynyt myös brittiläisessä komediaelokuvassa "Anuvahood" (2011).


title: Eloise Hawking

text: Eloise Hawking on fiktiivinen hahmo televisiosarjassa "Lost". Häntä näyttelee Fionnula Flanagan. Hänen nuorempia versioitaan ovat näytelleet Alice Evans ja Alexandra Krosney. Hahmo esiintyy yhdessä jaksossa kaudella 3 ja neljässä kaudella 5.


title: Eloise Hawking

text: Eloise Hawking on entinen Toisten heimon jäsen ja Faradayn äiti. Vuonna 1954, kun Eloise on 17-vuotias, hän komentaa pientä ryhmää, joka vangitsee tulevaisuudesta saapuneet Faradayn, Charlotten ja Milesin. Eloise epäilee heidän olevan Yhdysvaltain armeijan sotilaita, vaikka he väittävät olevansa tiedemiehiä. Eloise johdattaa heidät leiriinsä jättäen heidät Richardin huostaan. Richardin vakuututtua Faradayn puheista, hän käskee Eloisen johdattaa Faraday vetypommin luo purkamaan sen. Eloise epäilee edelleen Faradayn aikeita, mutta päästää tämän kuitenkin pommin luo. Faraday käskee Eloisea sanomaan Richardille, että pommi on haudattava maan alle. Samalla Sawyer ja Juliet väijyttävät Eloisen ja riisuvat tämän aseista. Faraday sanoo Eloiselle olevansa tulevaisuudesta mutta ennen pitempää keskustelua aikahyppy tapahtuu, aiheuttaen Faradayn ja muiden katoamisen.


title: Eloise Hawking

text: Vuonna 1977 Sawyerin ja Katen tuotua vakavasti haavoittuneen Benin Richardille, yksi Toisista sanoo Richardille ettei tämän pitäisi pelastaa Beniä kysymättä ensin Eloiselta. Richard sanoo hänelle ettei hän enää vastaa tästä Ellielle ja Widmorelle. Usean päivän kuluttua Faraday saapuu Toisten leiriin ja vaatii saada puhua Eloiselle. Richard valehtelee ettei Eloise ole paikalla, mutta Faraday ei usko häntä. Faraday uhkaa ampua Richardin, mutta paikalle saapuva Eloise ampuu Faradayta selkään. Faraday sanoo Eloisen tienneen tästä koko ajan ja silti oli lähettänyt Faradayn saarelle. Eloisen kysyttyä kuka hän on, Faraday hetkeä ennen kuolemaansa sanoo olevansa hänen poikansa.


title: Eloise Hawking

text: Eloise ottaa haltuunsa Faradayn päiväkirjan ja sivun, johon tämä on kirjoittanut tulevaisuudessa. Eloise järkyttyy tajuttuaan tekstin olevan hänen käsialaansa. Widmore saapuu leiriin ja vangitsee Jackin sekä Katen ja vie nämä Eloisen telttaan. Eloise sanoo Jackille, että mies jonka hän ampui, pyysi häntä hautaamaan vetypommin maahan 23 vuotta aiemmin. Jack sanoo Eloiselle, että räjäyttämällä kyseisen vetypommin hän voi muuttaa tulevaisuutta ja peruuttaa Faradayn kuoleman. Eloise lupaa auttaa Jackiä aikeessaan ja lähtee Richardin sekä Erikin kanssa hakemaan pommia. Matkalla Sayid ampuu Erikin, ja Kate kieltäytyy auttamasta Jackiä. Eloise ja Sayid sukeltavat vedenalaisiin tunneleihin ja saapuvat huoneeseen, jonne pommi on piilotettu. Faradayn päiväkirjan ohjeiden avulla Sayid onnistuu irrottamaan pommin ytimen. He saapuvat paikkaan parakkien alla, ja Richard hajottaa seinän mikä paljastaa reitin Horacen talon kellariin. Eloise vaatii saada johtaa heidät parakkien läpi, mutta Richard tainnuttaa Eloisen sanoen suojelevansa johtajaansa ja Jackin sekä Sayidin olevan omillaan.


title: Eloise Hawking

text: Myöhemmin tuntemattomista syistä Eloise lähtee saarelta ja muuttaa Essexiin, Massachusettsiin, jossa hän synnyttää poikansa Daniel Faradayn ja kasvattaa tätä yksin, ollen tietoinen tämän kohtalosta. Syy, miksi Widmore ei saanut kasvattaa Danielia, on tuntematon.


title: Eloise Hawking

text:
Danielin varttuessa Eloise huomaa hänen soittavan pianoa kauniisti. Eloise neuvoo Danielia olemaan tuhlaamatta aikaansa muuhun joutavuuksiin, kuten musiikkiin. Eloise sanoo Danielilla olevan tieteellinen mieli, minkä hänen täytyy omistaa kokonaan tieteelle ja sanoo työnsä olevan pitää hänet sillä tiellä ilman aikaa häiriötekijöille. Daniel väittää voivansa järjestää aikaa, mutta Eloise sulki pianon.
Useita vuosia myöhemmin Eloise on läsnä Faradayn valmistuttua Oxfordin yliopistosta. Faraday esittelee Eloiselle tyttöystävänsä Theresan. Eloise pyytää Faradayta päivälliselle ilman Theresaa. Faradayn protesteista huolimatta Theresa päästää hänet Eloisen kanssa ravintolaan. Ravintolassa Faraday ilmaisee tyytymättömyytensä Eloisen käytökselle Theresaa kohtaan. Eloise sanoo, ettei Faradaylla ole aikaa naisille ja että tämän täytyy keskittyä kokonaan työhönsä. Faraday mainitsee saaneensa apurahan Widmorelta, mistä Eloise heltyy pyytäen anteeksi sanoen ettei hän tullut riitelemään Faradayn kanssa. Ennen lähtöään hän antoi Faradaylle lahjan, joka paljastuu päiväkirjaksi.


title: Eloise Hawking

text: Eloise työskentelee korukaupassa, jonne Desmond saapuu ostamaan kihlasormusta Pennylle. Eloisen näytettyä hänelle sormusta, Desmond sanoo ottavansa sen, mikä surettaa Eloisea, joka sanoo ettei tämän kannata ottaa sitä. Desmondin kieltäydyttyä palauttamasta sormusta, Eloise kertoo tietävänsä Desmondin nimen, ja että Desmond rikkoo Pennyn sydämen ja että hän ei mene naimisiin Pennyn kanssa. Eloise sanoo Desmondin matkaavan saarelle painamaan näppäintä kolmen vuoden ajan ennen kuin tämä kääntää hätäavainta ja ellei hän tee niin, kaikki kuolevat. Desmond ei edelleenkään palauta sormusta, minkä vuoksi Eloise lähtee kävelylle hänen kanssaan. Samalla työmaalta kuuluu kova ääni, ja Desmond huomaa miehen, jonka Eloise aiemmin väitti joutuneen onnettomuuteen ja kuolleen. Desmondin kysyy miksei Eloise varoittanut miestä aiemmin. Eloise sanoo, että tässä tapauksessa mies olisi jäänyt auton alle tai murtaut niskansa suihkussa. Eloise kertoom, että universumilla on kyky korjata kurssinsa, ja ettei kuolemaa voi välttää. Ennen lähtöään Eloise sanoo Desmondille napin painamisen olevan ainoa suuri teko hänen elämässään.


title: Eloise Hawking

text: Vuonna 2004 Eloise vierailee Faradayn luona Essexissä. Faraday soittaa pianoa Eloisen saapuessa. Hän kysyy, oliko Faradaylle tarjottu työtä, mihin Daniel vastaa myöntävästi mutta sanoo olevansa kyvytön työskentelemään muistinmenetyksensä takia. Myöhemmin Widmore tarjosi Faradaylle työtä, minkä Eloise kehotti hyväksymään.


title: Eloise Hawking

text: Vuonna 2007 Oceanicin kuutosten pelastuttua saarelta Eloise ja Ben yrittivät saada heidät palaamaan saarelle. Eloise työskentelee , joka ennustaa missä saari tulee olemaan. Eloise sanoo Benille tällä olevan vain 70 tuntia aikaa palata saarelle ja ettei tämä saa epäonnistua. Myöhemmin Ben palaa mukanaan Jack, Sun ja Desmond. Eloise kertoo asemasta Jackille ja sanoo laskeneensa ”ikkunan” sulkeutuvan 36 tunnin kuluessa. Eloise sanoo, että Jackin ja tämän ystävien tulee olla Ajira Airwaysin lennolla, joka kulkee ”ikkunan yli”. Jälkeenpäin hän puhuu yksityisesti Jackin kanssa kertoen Locken kuolemasta ja antaen tämän itsemurhailmoituksen Jackille. Hän sanoo, että Ajiran onnettomuuden tulee muistuttaa mahdollisimman paljon lennon 815 onnettomuutta. Eloise käskee Jackin antaa Lockelle jotain isälleen kuulunutta. Jackin näytettyä pettyneeltä, Eloise sanoo sitä kutsuttavan kohtaloksi.


title: Eloise Hawking

text: Seuraavana päivänä Eloise vierailee Desmondin luona sairaalassa. Eloise keskustelee Pennyn kanssa pyytäen anteeksi kaikkea tapahtunutta. Pennyn kysyttyä mitä tapahtuu seuraavaksi, Eloise vastasi ensimmäistä kertaa elämässään, ettei tiedä. Lähdettyään hän kohtaa Widmoren, joka sanoo ettei uskalla tavata Pennyä, sanoen sen olleen uhraus jonka hän teki. Eloise suuttuu kieltäen puhumasta uhrauksesta viitaten siihen, että hän lähetti Faradayn saarelle kuolemaan. Widmoren huomautettua Faradayn olleen hänenkin poikansa, Eloise lyö häntä ja lähtee pois.


title: Eloise Hawking

text: Vaihtoehtoisessa aikajanassa Eloise on naimisissa Charles Widmoren kanssa. Eloise palkkaa Charlien bändin Drive Shaftin pitämään hyväntekeväisyyskonsertin yhdessä poikansa Danielin kanssa museossa. Desmondin epäonnistuessa viemään Charlieta Eloisen luo, Charles määrää Desmondin selittämään asian Eloiselle henkilökohtaisesti. Desmond kohtaa Eloisen ja selittää tälle tilanteen. Eloise ymmärtää ja antaa anteeksi Desmondille. Desmondin kuultua nimen Penny Milton vieraslistassa, Eloise ei anna Desmondin katsoa listaa koska ”hän ei ole valmis”. Eloise neuvoo Desmondia lopettamaan etsimisensä sanoen sen olevan ”väkivaltaista”.


title: Eloise Hawking

text: Myöhemmin Eloise kohtaa Desmondin konsertissa nuhdellen tätä siitä, ettei tämä ollut kuunnellut Eloisen puheita. Eloise pelkää, että jos Daniel saisi tietää entisestä elämästään, hän joutuisi myös siirtymään eteenpäin selviytyneiden kanssa. Desmond kuitenkin lupaa, ettei hän ota Danielia mukaan. On tuntematonta, siirtyikö Eloise myöhemmin eteenpäin Danielin ja Widmoren kanssa.


title: Openworld

text: Openworld eli Openworld Adventure Network on Suomessa vuonna 2000 perustettu matkailuun, ulkoilmaelämään, kiipeilyyn, retkikuntiin ja kestävään kehitykseen keskittynyt yhteisö ja verkkolehti.


title: Openworld

text: Kierrettyään Lähi-idän alueella yhteisön perustajajäsenet Juha Viitala ja Kalle Viira halusivat keväällä 1997 perustaa yhteisön helpottamaan omatoimimatkailua ja yleensä maailman avartamista. Myöhemmin mukaan on matkailun ja kulttuurivaihdon lisäksi tullut ulkoilmaelämään ja muun muassa kiipeilyyn liittyviä teemoja.


title: Openworld

text: Openworld Adventure Networkin julkinen käynnistys tapahtui vuonna 2001, kun perustajakaksikko kiersi maailman ympäri vuodessa ja raportoi matkan tapahtumia MTV3 Internetissä. Sivusto oli yksi ensimmäisistä matkablogeista. Vuonna 2006 avautui Openworld.fi-sivusto, joka matkailun lisäksi käsittelee muun muassa kiipeilyä, retkeilyä, retkikuntia ja seikkailu-urheiluun liittyviä asioita.


title: Openworld

text: Openworld-yhteisö on järjestänyt matkavalokuvanäyttelyjä, seikkailumatkoja, kursseja , retkiä ja tapahtumia. Vuonna 2008 Openworld Adventure Network toi Yhdysvalloista Reel Rock Tourin Suomeen.


title: Peuravuono

text: Peuravuono () on vuono Barentsinmeren rannikolla Petsamon kaupunkikunnan pohjoisosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Vuono sijaitsee Petsamonvuonon länsipuolella, suunnilleen Petsamonvuonon ja Norjan rajan puolivälissä.


title: Peuravuono

text: Vuono kuuluu Suomen vuonna 1944 Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan alueeseen. Vuonon pohjukassa sijaitsi Peuravuono-niminen kylä, josta käytettiin myös nimeä "Kokko".


title: Peuravuono

text: Peuravuonon alueella toimi lyijykaivos vuosina 1875-1909.


title: Adrianmeren liiga 2005–2006

text: Kausi 2005–2006 oli viides kausi, jolloin pelattiin Adrianmeren liigan mestaruudesta. Teemu Rannikko oli kauden aikana ainoa suomalainen, joka pelasi sarjaa. Hänen joukkueensa oli KK Union Olimpija. Kauden voitti KK FMP.


title: Vesisara

text: Vesisara ("Carex aquatilis") on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon kuuluva kasvilaji, jota voi tavata pienistä lammista ja järvien rannoilta. Vesisara voidaan jakaa kahteen alalajiin: taigavesisara ("Carex aquatilis" subsp. "aquatilis") ja tundravesisara ("Carex aquatilis" subsp. "stans").


title: Vesisara

text: Vesisara muistuttaa paljolti viiltosaraa ("Carex acuta"), mutta sen lehtien poikkileikkaus on erilainen: vesisaran lehtien reunat ovat ylöspäin taipuineita, kun taas viiltosaralla ne ovat alaspäin kääntyneitä. Vesisaralla on viiltosaran tapaan erilliset hede- ja emitähkät, jotka ovat tavallisesti väriltään tummia. Kukinnan aikaan emien ja heteiden osat tulevat tummien tähkäsuomujen väleistä näkyviin. Vesisara on tuulipölytteinen ja se kukkii kesä-heinäkuussa. Vesisara ja viiltosara voivat kasvaa samalla kasvupaikalla toistensa seassa ja toisinaan ne voivat risteytyä keskenään.


title: Vesisara

text: Suomessa vesisaraa kasvaa lähes koko maassa, yleisimmin Pohjois-Suomessa. Ahvenanmaalla ja Kaakkois-Suomessa vesisara on jo melko harvinainen.


title: Turku 1800-luvulla

text: Turussa ei ryhdytty minkäänlaiseen vastarintaan venäläisten marssiessa kaupunkiin lokakuussa 1809 Suomen sodan yhteydessä. Elämä Turussa jatkui miehityksestä huolimatta rauhallisena. Turun hovioikeus jatkoi venäläisten saapuessa istuntoaan ja myöhemmin keväällä Turun piispa Jacob Tengström ja Turun akatemian opettajakunta vannoivat uskollisuudenvalan keisarille.


title: Turku 1800-luvulla

text: Ruotsin hävittyä sodan Venäjän kanssa ja luovutettua Suomen alueen Haminan rauhassa, Turusta tuli 1809 Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon sijoituspaikka eli autonomisen Suomen pääkaupunki. Turussa oli historiallisen asemansa vuoksi entuudestaan tärkeitä virastoja. Turun tuomiokapituli ja piispa olivat maan johtava kirkollinen auktoriteetti. Turussa sijaitsi yliopisto, ja kaupunki oli Suomen kaupan ja merenkulun keskus.


title: Turku 1800-luvulla

text: Pääkaupunki siirrettiin kuitenkin Helsinkiin vuonna 1812, koska keisari Aleksanteri I:n mielestä Turku oli ruotsalaismielinen ja liian lähellä entistä emämaata. Myöhemmin Carl Erik Mannerheim, jota pidetään Suomen ensimmäisenä pääministerinä, kommentoi muistelmissaan, että pääkaupungin siirtäminen Turusta Helsinkiin oli hänen mielestään virhe, johon olivat vaikuttaneet suomalaiset "onnenonkijat ja projektimaakarit". Kaupunki säilytti kirkollisen keskuksen asemansa, ja vuonna 1817 Turun hiippakunta muutettiin arkkihiippakunnaksi.


title: Turku 1800-luvulla

text: Suomen pääkaupunkina Turku ehti virallisesti olla vain kolme vuotta, mutta suurimpana kaupunkina Turku pysyi vielä parikymmentä vuotta tämän jälkeen. Uuden pääkaupungin suunnittelijaksi valittiin arkkitehti C. L. Engel ja viimeisetkin Turkuun jääneet virastot siirrettiin Helsinkiin Turun palon (1827) jälkeen. Turun akatemia, joka oli vielä tuolloin maan ainoa yliopisto, siirrettiin Helsinkiin 1828. Se nimettiin samalla uudelleen "Suomen Keisarilliseksi Aleksanterin Yliopistoksi" ja myöhemmin Suomen itsenäistyttyä siitä tuli Helsingin yliopisto.


title: Turku 1800-luvulla

text: Pohjoismaiden historian tuhoisimman kaupunkipalon jälkeen uuden asemakaavan Turkuun laati Carl Ludvig Engel. Uusi asemakaava oli aikaisempaa väljempi ja paloturvallisempi. Jälleenrakennuksen jälkeen kaupunki oli arkkitehtuuriltaan Euroopan yhtenäisimpiä kokonaisuuksia. 1800-lukua leimasi kaupungin uuden nousun lisäksi kansallinen herätys, fennomania. Perusta liikkeelle oli niin sanotussa Turun romantiikassa.


title: Turku 1800-luvulla

text: 1800-luvun puolivälissä Turku oli Helsingin rinnalla Suomen merkittävin käsityöläiskaupunki. 1870-luvulle mennessä oli kaupunkiin alkanut jo muodostua suuria käsityötehtaita, manufaktuureja. Vuonna 1880 Turusta tuli Suomen ensimmäinen raitiotiekaupunki, kun sinne rakennettiin hevosraitiotie. Raitiotie lakkautettiin jo vuonna 1892 kannattamattomana. Raitiovaunut kuitenkin palasivat kaupunkiin vuonna 1908, jolloin Turkuun perustettiin sähköraitiotieverkosto. Raitiotiet säilyivät Turussa aina 1970-luvulle asti. Turun lisäksi Suomessa on kautta aikain ollut kaksi muuta raitiotiekaupunkia, Helsinki ja Viipuri.


title: Turku 1800-luvulla

text: Teollinen vallankumous höyry- ja sähkökoneineen koettiin Turussa vasta vuoden 1900 tienoilla. Ensimmäinen maailmansota tarjosi kaupungin teollisuudelle piristysruiskeen, sillä vientivaikeudet koskivat kovimmin metsäteollisuutta, jota Turussa ei liiemmin ollut ja Turkuun oli helppo saada kipeästi kaivattuja raaka-aineita puolueettomasta Ruotsista.


title: Turku 1900-luvulla

text: Heti Suomen itsenäistymisen jälkeen alkaneessa Suomen sisällissodassa Turku oli muiden suurten kaupunkien tapaan punaisten hallinnon alla. Turun ja Porin läänissä surmattiin vuosien 1914-1922 välisenä aikana yhteensä 8076 ihmistä, mikä oli Hämeen jälkeen lääneistä eniten. Turussa surmansa sai 586 ihmistä, mikä oli Helsingin, Tampereen ja Viipurin maalaiskunnan jälkeen suomen neljänneksi suurin määrä. Kevään 1918 aikana Turussa olleet punaiset vetäytyivät.


title: Turku 1900-luvulla

text: Turku kärsi pahoja vaurioita toisen maailmansodan pommituksissa. Talvisodassa Turku oli satamansa johdosta Suomen toiseksi pommitetuin kaupunki Viipurin jälkeen. Pommituksissa kuoli 52 ja haavoittui 151 henkeä. Presidentti, marsalkka Mannerheim oli sodan jälkeen sitä mieltä, että pääkaupunki pitäisi siirtää Helsingistä Turkuun, sillä Suomi joutui Moskovan välirauhassa vuonna 1944 luovuttamaan aivan Helsingin vierestä Porkkalan Neuvostoliitolle tukikohdaksi.


title: Turku 1900-luvulla

text: Jatkosodan pommituksissa osansa sai muun muassa Turun linna, jonka keskelle putosi palopommi juuri sen jälkeen, kun linnan perusteellisesta korjauksesta oli ehditty sopia. Turku ei enää jatkosodan pommituksissa vaurioitunut yhtä pahasti kuin Helsinki, mutta esimerkiksi Martin alue kärsi merkittävää tuhoa. Sota-ajan erityispiirteisiin Turussa lukeutui Iso-Heikkilässä sijainnut "Pikku-Berliiniksi" kutsuttu saksalainen varuskunta, jonka asukkaiden tiedetään ajoittain tuottaneen harmia Turun pienelle juutalaisyhteisölle.


title: Turku 1900-luvulla

text: Vielä 1930-luvulla Turkuun kuului lähes yksinomaan kantakaupungin ruutukaava-alue. Sitä ympäröineet Aurajoen pohjois- tai länsipuoliset alueet kuuluivat Maariaan, etelä- tai itäpuoliset Kaarinaan. Vuonna 1939 Turkuun liitettiin osa Kaarinan ja vuonna 1944 osa Maarian kunnasta. Näissä liitoksissa molempien kuntien kirkonkylätkin liitettiin Turkuun, samoin kuin Nummenmäen, Vähä-Heikkilän ja Raunistulan taajaväkiset yhdyskunnat, joista Raunistula oli kuulunut Maariaan, muut Kaarinaan.


title: Turku 1900-luvulla

text: Vuonna 1967 Turkuun liitettiin loputkin Maarian kunnasta, vuotta myöhemmin Kakskerran saaristokunta ja vuonna 1973 Paattisten kunta. Raisiosta Turkuun on liitetty Mälikkälän, Pahaniemen, Artukaisten, Pansion ja Pernon kaupunginosat. Viimeisimpänä näistä liitettiin Perno alueelle rakennettavan Wärtsilän telakan vuoksi.


title: Turku 1900-luvulla

text: 1960- ja 70-luvut olivat voimakkaan asukasluvun kasvun aikaa, mikä johti tiheään asuttujen lähiöitten, kuten Varissuon ja Runosmäen, rakentamiseen.


title: Turku 1900-luvulla

text: Turun politiikalle on ollut sen historian aikana ominaista jatkuva rakennemuutos. 1920-luvulla kaupunkia hallitsi vielä kolme yhtä suurta puoluetta: RKP, SDP ja Kansanpuolue. 1940-luvun lopulla RKP:n kannatus oli laskenut vastaamaan ruotsinkielisen väestön määrää kaupungissa ja vasemmistopuolueiden kannatus oli noussut lähelle 60 prosenttia. Suurimpana puolueena oli pitkään Kansandemokraatit, mutta myös kommunistien jyrkällä siivellä, taistolaisilla, oli vahva asema Turun hallinnossa. 1970-luvulta lähtien Turun politiikkaa alkoi hallita Kokoomuksen ja SDP:n liittouma, eli niin sanottu aseveliakseli, ja kansandemokraatit menettivät 1970-luvulta alkaen kannatustaan. Puolue häipyi kokonaan poliittiselta kartalta 1980-luvun lopussa, mutta sen seuraajalla Vasemmistoliitolla on kaupungissa laajahko kannatus. 2000-luvun merkittäviä kunnallispoliittisia ilmiöitä ovat olleet Vihreiden nousu sekä Vihreiden, Keskustan ja RKP:n neuvottelurintaman syntyminen.


title: Turku 1900-luvulla

text: Vuonna 1965 tehtiin päätös, jonka mukaisesti raitiotiet lakkautettiin Turussa vuoteen 1972 mennessä kokonaan. Tällöin Turku menetti toimivan, koko keskeisen kaupunkialueen kattavan liikennejärjestelmän, minkä takia monet ovatkin pitäneet raitioteiden lakkauttamista virheenä.


title: Turku 1900-luvulla

text: Sodan jälkeen Turun keskustasta on purettu monia vanhoja rakennuksia ja tilalle rakennettu moderneja kerrostaloja. Nykyään on pääosin alettu varjella niitä rakennuksia, joita 1800-luvulta ja 1900-luvun alusta vielä on jäljellä. 2000-luvulle tultaessa kaupungin väestönkasvu on tasoittunut.


title: Turku 1900-luvulla

text: Turku oli 1900-luvulla yksi Suomen merkittävimmistä teollisuuskaupungeista. Erityisen vahvoja kaupungissa olivat laivanrakennus ja muu metalliteollisuus, vaatetusteollisuus ja elintarviketeollisuus.


title: Turku 1900-luvulla

text: Vuonna 1937 Korppolaismäkeen Aurajoen suulle valmistui Crichton-Vulcanin uusi sulkutelakka, joka laajeni pian Andros-yhtiön aloittamalla moottorituotannolla. 1930-luvulta alkaen turkulainen meriteollisuus ajautui vähitellen Wärtsilän omistukseen. Kaikkiaan 178 sotakorvausaluksen tekemiseksi perustettiin Pansioon vuonna 1945 Oy Laivateollisuus Ab, jonka Valmet osti 1973. Wärtsilälle siirtynyt Laivateollisuus lopetettiin 1988, samoin kuin Aurajoessa sijainneet telakat, mutta niiden tilalle valmistui 1970-luvulla Pernon telakka, nykyinen Meyer Turku. Wärtsilä siirsi laivamoottorituotannon Korppolaismäestä Italian Triesteen 2000-luvun alkuvuosina.


title: Turku 1900-luvulla

text: Vaatetusteollisuudessa turkulaisyritysten osuus oli Suomen vaatetuotannosta sotien jälkeen huomattava, suurimpina yrityksinä Turun verkatehdas, Barker-Littoinen, Kestilän Pukimo, Silo ja Oy Rönkä Ab. Suuri osa viennistä suuntautui Neuvostoliittoon, mistä syystä useimmat vaatetehtaat joutuivat lopettamaan idänkaupan loppuessa 1990-luvun vaihteessa.


title: Turku 1900-luvulla

text: Elintarviketeollisuudessa merkittävimpiä turkulaistehtaita olivat Huhtamäki-yhtymän yksiköt Jalostaja, Marli, Hellas ja Ipnos. Lihanjalostusta harjoittivat Kupittaalla Lounais-Suomen Osuusteurastamo ja OTK.


title: Turku 1900-luvulla

text: Turussa toimi 1950-luvulla kolme polkupyörien ja mopojen tekijäyritystä: Tunturi, Pyrkijä ja Suomen ensimmäinen polkupyöränvalmistaja, vuonna 1904 aloittanut Suomen Polkupyörä- ja Konetehdas. Elektroniikkateollisuutta edustivat Asa-Radio ja yhä toimiva Teleste, lääke- ja kemianteollisuutta Leiras, Fincos ja Farmos. Alueen runsaisiin savivaroihin perustuvia tehtaita olivat Kupittaan Savi, Pukkilan kaakelitehdas ja Wärtsilän omistama Turun Posliinitehdas.


title: Twisted Pixel Games

text: Twisted Pixel Games on yhdysvaltalainen tietokonepelejä kehittävä yritys eli pelitalo. Sen perustivat vuonna 2006 pitkään pelialalla toimineet Michael Wilford, Frank Wilson ja Josh Bear. Twisted Pixel tunnetaan parhaiten Xbox Live Arcade -peleistään "The Maw" ja "'Splosion Man". Lisäksi se on ollut mukana kehittämässä Midwayn julkaisemia urheilupelejä "" ja "".


title: OMX Iceland 15

text: OMX Iceland 15 (lyhyemmin ICEX15) oli islantilainen osakeindeksi, johon kuului 15 Islannin pörssin markkina-arvoltaan suurinta yritystä. OMX Iceland 15 -lista aloitti päivittäisen toimintansa vuonna 1998, aloittaen 1000 pisteestä.


title: OMX Iceland 15

text: OMX Iceland 15 kärsi suurista menetyksistä vuoden 2008 finanssikriisin seurauksena. Vaihto jouduttiin keskeyttämään kolmeksi päiväksi, jotka olivat 9. lokakuuta, 10. lokakuuta ja 13. lokakuuta. Heti keskeytyksen jälkeen OMX Iceland 15 romahti yli 77 %. Indeksin käyttö lopetettiin heinäkuussa 2009 ja se korvattiin OMX Iceland 6-indeksillä.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896 – miesten rekki

text: Miesten rekki kesäolympialaisissa 1896 käytiin 9. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui kuusitoista voimistelijaa neljästä eri valtiosta. Tuomaristo ilmoitti heistä kaksi parasta, voittajaksi valittiin Saksan Hermann Weingärtner ja toiseksi hänen maanmiehensä Alfred Flatow.


title: Färsaarten käsipallomaajoukkue

text: Färsaarten käsipallomaajoukkue edustaa Färsaaria miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Färsaarten käsipalloliitto.


title: Färsaarten käsipallomaajoukkue

text: Färsaarten maajoukkue on osallistunut aktiivisesti lajin arvoturnausten karsintoihin. Vuoden 2010 EM-kilpailujen karsinnoissa Färsaaret oli lohkonsa kuudes ja viimeinen häviten kaikki ottelunsa maalierolla 212–346.


title: Jussi Halme

text: Jussi Halme -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896 – miesten nojapuut

text: Miesten nojapuiden voimistelukilpailu vuoden 1896 kesäolympialaisissa käytiin 10. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui 18 voimistelijaa viidestä eri valtiosta. Tuomarit julkistivat voittajaksi Saksan Alfred Flatowin ja toiseksi Sveitsin Louis Zutterin.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896 – miesten hyppy

text: Miesten hyppy kesäolympialaisissa 1896 käytiin 9. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui 15 voimistelijaa viidestä eri valtiosta ja sen voitti Saksan Carl Schuhmann.


title: Jussi Halme (muusikko)

text:
Jussi Halme (oik. Marko-Jussi Halme) (s. 6. heinäkuuta 1961 Tampere) on suomalainen pianisti, kosketinsoittaja, säveltäjä ja sovittaja.
Jussi Halme syntyi Tampereella musikaaliseen perheeseen. Hänen äitinsä Laila Halme oli tunnettu iskelmälaulaja 1950- ja 1960-luvuilla ja esiintyi tuolloin maan parhaiden tanssiorkesterien solistina. Laila Halme levytti noin 30 kappaletta 1950- ja 1960-luvuilla ja edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1963 "Muistojeni laulu" -kappaleella.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Jussi Halme aloitti pianonsoiton opinnot 6-vuotiaana ja kiinnostui 1970-luvun alussa sähköisistä kosketinsoittimista ja niiden soittajista. Hänen esikuvikseen tulivat erityisesti tummaihoiset amerikkalaiset kosketinsoittajat kuten George Duke, Herbie Hancock ja Lonnie Liston Smith. 13-vuotiaana Halme osti sähköpianon ja aloitti sillä harjoittelun. 1970-luvun puolivälissä hän ryhtyi säveltämään omia kappaleita. Pian hän kasasi Zambas-yhtyeen, joka soitti fuusiojazzia. Yhtyeen jäsenet olivat nuoria tamperelaisia muusikoita, jotka olivat tutustuneet toisiinsa opiskellessaan musiikkiopistoissa. Halme opiskeli Pirkanmaan musiikkiopistossa ja Oulunkylän Pop/jazz-opistossa.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Kesällä 1979 Zambas esiintyi Tavastialla Helsingissä sekä Pori Jazzissa. Helsingin Sanomien arvioissa nostettiin Halme esille yhtyeen parhaana solistina. Hän sai kehuja lehdessä myös omien kappaleiden säveltämisestä. Pori Jazzin perinteisissä jameissa Zambas-yhtyeen jäsenet pääsivät soittamaan yhdessä Art van Dammen ja Rhoda Scottin kanssa.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: 18-vuotiaana Halme liittyi Markku Aron taustayhtyeen kosketinsoittajaksi. 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa Halme keikkaili Aron bändin lisäksi Karma-yhtyeen riveissä. Aro ja Karma esiintyivät tuolloin ympäri Suomea tanssilavoilla ja ravintoloissa. Karma oli suosittu esiintyjä myös yökerhoissa ja risteilyaluksilla. Halme esiintyi Karman riveissä useita kertoja Ruotsissa ja Norjassa ja jopa neljä kuukautta Libanonin pääkaupungissa Beirutissa, jonne Karma sai kiinnityksen paikalliselle kasinolle. Halme soitti Karmassa kosketinsoittimia ja valitsi myös yhtyeen ohjelmistoon kappaleita.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Halme soitti ensimmäisen viiden ammattilaisvuotensa aikana lähes tuhat keikkaa. Keikkailun ohella Halme alkoi saada työtarjouksia studioäänityksiin ja televisio-ohjelmiin, joissa soitti 1980-luvulla usein orkesteri. Vuonna 1983 hän päätti lopettaa kiertämisen ja keskittyä säveltämiseen sekä studiotöihin. Hän oli avustanut laulaja ja studionomistaja Mika Sundqvistia tämän MSL-Studiossa Lempäälässä ja saanut sen myötä kokemusta studiossa työskentelystä.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Vuonna 1983 Halme julkaisi ensimmäisen soololevynsä, joka oli omakustannesingle "Funny Funk / Autumn Gold""." Levy sisälsi kaksi Halmeen instrumentaalista, jazz-funk-tyylistä sävellystä. Halme tarkoitti levyn käyntikortikseen, jonka avulla hän halusi saada lisää töitä säveltäjänä, sovittajana ja tuottajana. Levyllä soittivat Halmeen lisäksi kolme hänen entistä bändikaveriaan Zambas-yhtyeen ajoilta.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Halme toivoi saavansa mahdollisuuden tehdä kokonainen albumi "Funny Funkin" tyylistä instrumentaalimusiikkia, mutta hän ei yrityksistään huolimatta saanut levytyssopimusta. Hänelle sanottiin levy-yhtiöistä, että hänen sävellystensä pitäisi olla kaupallisempia, mikä tarkoitti iskelmätyylisempää soinnutusta ja suomenkielisten lauluosuuksien lisäämistä instrumentaalikappaleisiin. Halme ei halunnut tehdä näin, koska hänen sävellystensä pointti olisi tällä tavoin kadonnut.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Vuonna 1984 Halme avusti Mika Sundqvistia tämän soololevyllä "Sade" ja työskenteli sekä studiossa että televisiossa. Vuonna 1985 hän tuotti discotyylisen singlen "Manhattan Club", joka oli tunnuskappale Tampereella sijainneelle Manhattan-discolle. Disco tarvitsi tunnuskappaletta ja palkkasi Halmeen tekemään sellaisen. Singleä ei myyty missään, vaan sitä jaettiin ilmaiskappaleena muun muassa Manhattanin tiskijukille ja kanta-asiakkaille. Manhattanin dj:t soittivat Halmeen kappaleen jokaisen illan aluksi sekä päätteeksi. Halme yritti myydä kappalettaan suomalaisille levy-yhtiöille ehdottaen, että lauluun voitaisiin tehdä uudet sanat ja se voitaisiin julkaista tavallisille äänitemarkkinoille, mutta mikään yhtiö ei halunnut julkaista sitä.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Vuonna 1985 Halme ryhtyi myös tekemään musiikkia englantilaisen dj:n Lori St. Johnin kanssa. St. John asui ja työskenteli tuolloin Suomessa. Halme ja St. John tekivät yhdessä kappaleen "Tic-Toc-Tic-Toc" ja osallistuivat sillä Kevään sävel -kilpailuun keväällä 1985. Televisiojulkisuus johti levytyssopimukseen VIP-Music-yhtiön kanssa. Yhtiö julkaisi duolta "Jussi Halme & Lori St. John" -nimisen albumin vuonna 1985.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Vuosina 1985–87 Halme osallistui laulukilpailuihin myös soololaulajana. Syksyllä 1985 hän pyrki Syksyn Säveleen omalla sävellyksellään "Aika rakkauden", mutta ei päässyt sillä finaaliin. Hän voitti vuonna 1985 kuitenkin Emma-patsaan sävellystöistään. Keväällä 1986 Halme osallistui Kevään Säveleen sävellyksellään "Joki elämän." Vuoden päästä hän osallistui Suomen euroviisukarsintoihin kutsuttuna säveltäjänä. Niissä hän lauloi duona Helena Millerin kanssa sävellyksensä "Hei, me lennetään", ja syksyllä 1987 Halme pääsi Syksyn Sävelen loppukilpailuun kappaleella "Rakkauteni meri." Halme ei kuitenkaan pitänyt itseään varsinaisesti laulajana, eikä esiintynyt television ja studioiden ulkopuolella. Vuonna 1990 Halme osallistui toistaiseksi viimeistä kertaa Eurovision laulukilpailujen karsintaan sävellyksellään "Katsot yötä tummaa".


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Sooloesiintymisten lisäksi Halme sävelsi ja tuotti musiikkia muille artisteille. Suomessa asuva ja työskentelevä englantilainen laulaja ja dj Caron Barnes levytti vuonna 1986 singlen "Boy Can't You See / Dancing In The Night", jonka molemmat puolet olivat Halmeen sävellyksiä ja sovituksia. Singlen julkaisi suomalainen Megafon Records -yhtiö, joka julkaisi myös albumin Caronilta. Albumi äänitettiin Tukholmassa ja sen tuotti Ulf Wahlberg, joka oli tullut tunnetuksi ruotsalaisen syntikkapopyhtyeen Secret Servicen jäsenenä. Halmeen Barnesille kirjoittamat kappaleet pääsivät mukaan albumille, ja Halme osallistui niiden tuottamiseen Tukholmassa.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Vuonna 1987 Halme tuotti albumin laulaja Helena Millerille, joka oli laulanut jo Halmeen "Manhattan Club" -singlellä. 1980-luvun loppua kohti Halme teki musiikkia yhä enemmän televisioon ja mainoksiin. Paikallisradioiden ja kolmannen tv-kanavan myötä tarve mainos- ja tunnusmusiikille oli kasvanut Suomessa, ja Halmetta alettiin pyytää tekemään sävellyksiä suurten suomalaisyhtiöiden mainoksiin ja suosittuihin televisio-ohjelmiin. Halme on säveltänyt tunnusmusiikin esimerkiksi ohjelmiin Hyvät herrat, Kaikki kotona, Kolmosvisa, Onnenpyörä, Se on siinä ja Älä katso.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Televisio tilasi Halmeelta myös kokonaisia lauluja. Vuonna 1991 lähetetyssä "Helmenkalastajat-"ohjelmassa hänen Laila-äitinsä haastatteli ihmisiä, ja ohjelman yhtenä osiona oli jokaisessa ohjelmassa esitettävä uusi laulu, jonka Jussi Halme oli säveltänyt ja sovittanut hänen äitinsä kirjoittamiin sanoituksiin. "Helmenkalastajat-"ohjelmaan tehtyjä lauluja ei koskaan levytetty, mutta Halme säästi nauhat myöhempää käyttöä varten, ja laulut julkaistiin digitaalisesti vuonna 2018.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Halme on 1980-luvulta lähtien säveltänyt levytettyjä lauluja tunnetuille kotimaisille artisteille kuten Kikka, Timo Tervo, Antero Mertaranta, Pate Mustajärvi, Mika Sundqvist sekä monet muut.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Halme säveltää ja tuottaa musiikkia edelleen. Marraskuussa 2018 alankomaalainen Chillhop Records julkaisi kansainvälisille markkinoille "Brazil"-kappaleen, jonka Halme teki yhteistyössä suomalaisten rap-tuottajien Monman ja Mishan kanssa. Halme säveltää ja tuottaa musiikkia myös pojalleen, joka on rap-artisti Nuari Verbaali. Halmeen oma yhtye Jussi Halme Groove Band esiintyy aika ajoin esittäen pääosin Halmeen omaa tuotantoa.


title: Jussi Halme (muusikko)

text: Kaikki Halmeen 1980-luvulla tekemät singlet julkaistiin digitaalisesti uudelleen vuonna 2018. Tammikuussa 2019 Svart Records julkaisi tupla-lp:n ja cd:n "Funny Funk'N'Disco 1983–2018", johon on koottu Halmeen tuotantoa vuosilta 1983–2018. Kokoelman kaksi uutta kappaletta olivat ennen julkaisemattomia, ja Halme oli tehnyt ne yhteistyössä nuorempien suomalaislaulajien ja -tuottajien kanssa. "Is It You" -kappaleella laulavat tamperelaiset Minni ja Sissi Uotinen, "Funny Funk 2018" -kappaleen ovat tuottaneet Misha, Monma ja 6mäki.


title: Kreikan käsipallomaajoukkue

text: Kreikan käsipallomaajoukkue edustaa Kreikkaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Kreikan käsipalloliitto. Joukkueen kotipelien peliasu on haaleansinisiä numeroita lukuun ottamatta kokovalkoinen.


title: Kreikan käsipallomaajoukkue

text: Kreikan maajoukkueen ensimmäinen arvokisaedustus tapahtui Ateenan kotikisoissa 2004, jolloin maa pääsi isäntänä turnaukseen ilman karsintaa. Maajoukkue selviytyi kuitenkin jopa hiemen yllättäen kuudenneksi kahdentoista joukkueen turnauksessa. Maailmanmestaruuskilpailuihin Kreikka osallistui ensimmäisen ja tähän asti ainoan kerran seuraavana vuonna, tuloksena jälleen kuudes sija.


title: Volmar Nyström

text: Volmar Into Nyström () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan sähköttäjänä.


title: Volmar Nyström

text: Nyströmin vanhemmat olivat kirkkoherra Onni Kanutus Nyström ja Elin Maria Rönneberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Laina Maire Pohjanheimon kanssa. Hän kävi seitsemän luokkaa Hämeenlinnan suomalaista yhteiskoulua.


title: Volmar Nyström

text: Nyström työskenteli sähköttäjänä valtionrautateillä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 24. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet siirrettiin sairauden tähden pataljoonan täydennysjoukkoon 19. toukokuuta 1917.


title: Volmar Nyström

text: Nyström astui Suomen armeijan palvelukseen vänrikiksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan sähköttäjäksi aluksi Mikkelin radioasemalle, josta hänet siirrettiin myöhemmin Tampereen radioasemalle.


title: Volmar Nyström

text: Nyström palveli sisällissodan jälkeen Maarianhaminan radioasemalla, josta hänet siirrettiin lokakuussa 1919 Sortavalan ja helmikuussa 1921 Viipurin radioaseman päälliköksi. Viipurista hänet siirrettiin elokuussa 1921 kenttäradiokomppanian ja lokakuussa 1922 Hangon radioaseman päälliköksi. Hangosta hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1925 Suomenlinnan paikalliskomppanian päälliköksi, josta hänet siirrettiin 13. heinäkuuta 1927 Suomen valkoisen kaartin 2. komppanian varapäälliköksi, jonka päällikkyyden hän vastaanotti 25. huhtikuuta 1928. Armeijasta hän erosi sairauden tähden 11. toukokuuta 1928. Hän kuoli keuhkotautiin 20. tammikuuta 1929.


title: Valter Nyström (jääkäri)

text: Valter Erik Nyström () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan konekiväärikomppaniassa.


title: Valter Nyström (jääkäri)

text: Nyströmin äiti oli Emilia Fredrika Nyström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Sigrid Irene Åströmin kanssa, josta hän erosi vuonna 1926 ja avioitui uudelleen vuonna 1927 Maria Wolotisen kanssa. Hän kävi kansakoulua ja kolme luokkaa Helsingin ruotsalaista yhteiskoulua sekä suoritti yksityisesti kuudennen luokan Nya svenska läroverket i Helsingfors-nimisessä oppilaitoksessa vuonna 1921. Hän suoritti taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1926.


title: Valter Nyström (jääkäri)

text: Nyström liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 9. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Valter Nyström (jääkäri)

text: Nyström astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 13. huhtikuuta 1918 pataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Kämärällä sekä Viipurissa, missä hän haavoittui pahasti 26. huhtikuuta 1918.


title: Valter Nyström (jääkäri)

text: Nyström palveli sisällissodan jälkeen nuorempana upseerina Kaartin jääkäripataljoonan 2. komppaniassa. Kaartista hänet siirrettiin 10. joulukuuta 1918 nuoremmaksi upseeriksi Suomen valkoisen kaartin 2. komppaniaan. Valkoisessa kaartissa hän hoiti useita kertoja komppanianpäällikön tehtäviä eri komppanioissa. Nyström erosi armeijasta 27. heinäkuuta 1922. Armeijan jälkeen hän astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. tammikuuta 1924 ja hänet sijoitettiin Uudenmaan eteläisen suojeluskuntapiirin (Nylands södra skyddskärsdistrikt) III alueen päälliköksi. Suojeluskunnista hän erosi 1. kesäkuuta 1927, jonka jälkeen hän toimi liikemiehenä Helsingissä. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Fuck...I'm Dead

text: Fuck...I'm Dead (usein lyhennetty FID tai F.I.D.) on australialainen death-grind -yhtye.


title: Fuck...I'm Dead

text: Fuck...I'm Dead perustettiin vuoden 2000 toukokuussa Melbournessa, Victorian osavaltiossa. Sen alkuperäiseen kokoonpanoon kuului laulaja Jay Jones, basisti Tom Raetz ja kitaristi Dave Hill, joka myös ohjelmoi kappaleiden rummut. Yhtyeen ensimmäinen julkaisu oli sen nimeä kantava kahdeksan kappaletta sisältävä demo, joka julkaistiin kitaristi Dave Hillin No Escape Records -levy-yhtiön kautta. Demoa painettiin yhteensä vain 100 kappaletta. Demon julkaisun myötä saksalainen Sanitys Dawn -yhtye kiinnostui yhtyeestä ja julkaisi Fuck...I'm Deadin kanssa yhteisalbumin. Tämän jälkeen Fuck...I'm Dead on julkaissut yhden täyspitkän albumin, yhden split -albumin Engorgedin kanssa ja live -DVD:n.


title: Karl Nyström

text:
Karl Edvard Nyström () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa radioaseman päällikkönä.
Nyströmin vanhemmat olivat kupariseppä Fredrik Salomon Nyström ja Edla Amanda Sandström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Sigrid Maria Adelia Johanssonin kanssa. Hän kävi Kokkolan ruotsalaista yhteiskoulua, jonka 8. luokalta hän erosi. Hän suoritti sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925.


title: Karl Nyström

text: Nyström työskenteli sähköttäjänä Lennätinlaitoksessa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 4. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoona tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Libaussa järjestetyille erikoiskursseille (Sprenkommando Polangen|pommarikurssi).


title: Karl Nyström

text: Takaisin Suomeen Nyström saapui aselaiva S/S Equityn toisella retkellä Aspuskäriin Merikarvialle 8. joulukuuta 1917. Merikarvialta hän matkusti Vaasaan, missä hän koulutti paikallisia ja lähiympäristön suojeluskuntajoukkoja muun muassa Maksamaalla. Hän osallistui sisällissodan puhjettua Gerbyn kolonnan varajohtajana Vaasan valtaukseen. Vaasan valtauksen jälkeen hänet määrättiin 7. helmikuuta 1918 alkaen Vaasan radioaseman sähköttäjäksi, josta hänet siirrettiin Päämajan sähköttäjäksi Mikkeliin 24. huhtikuuta 1918. Mikkelistä hänet siirrettiin 2. toukokuuta 1918 Viipurin radioaseman päälliköksi.


title: Karl Nyström

text: Sisällissodan jälkeen Nyström jatkoi palvelustaan Viipurin radioaseman päällikkönä, kunnes 1. elokuuta 1918 hänet siirrettiin kenttäradiokomppanian päälliköksi ja edelleen 1. syyskuuta 1921 alkaen Radiopataljoonan väliaikaiseksi komentajaksi. Armeijasta hän erosi 28. toukokuuta 1926, jonka jälkeen hän työskenteli myyjänä Reko Oy:n palveluksessa vuosina 1927–1928. Myöhemmin hän työskenteli muun muassa Constructor Oy:n palveluksessa varastonhoitajana vuosina 1934–1935.


title: Karl Nyström

text: Nyström osallistui talvisotaan aluksi IV Armeijakunnan esikunnassa, josta hänet siirrettiin myöhemmin Rannikkopataljoona 4:ään ja edelleen apulaispäälliköksi Viestikoulutuskeskukseen. Välirauhan aikana hän toimi toimistoupseerina Kotijoukkojen esikunnassa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Viestikoulutuskeskukseen, josta hänet siirrettiin myöhemmin Henkilötäydennyskeskus 2:een. Vielä ennen ensimmäisen sotavuoden päättymistä hänet siirrettiin Viestikoulutuskeskukseen Radiopataljoonan komentajaksi. Hänet vapautettiin sotapalveluksesta vuonna 1942, jonka jälkeen hän työskenteli Kone ja Silta Oy:n palveluksessa sekä liikemiehenä Helsingissä. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Lewis Korir

text: Lewis Kiprono Korir (s. 1. kesäkuuta 1986 Keiyo) on kenialainen kestävyysjuoksija, joka asuu ja kilpailee osan vuodesta Suomessa. Kristiinankaupunkilaista IF Länkeniä edustavaa Koriria valmentaa Antti Lähteenmäki.


title: Lewis Korir

text: Kori viettää kesät Harjavallassa yhdessä toisen kenialaisjuoksijan ja seuratoverinsa Willy Rotichin kanssa.


title: Lewis Korir

text: Korir kilpaili ensimmäisen kerran Suomessa vuonna 2007 Tampereen Eliittikisoissa ja siirtyi seuraavana kesänä edustamaan Turun Urheiluliittoa. Hän sai edustusoikeuden SM-kisoihin vuonna 2009, mutta voitettuaan Espoon Kalevan kisoissa 5 000 ja 10 000 metrin matkat sekä vielä myöhemmin maratonin SM-kullan Jyväskylässä muutettiin edustusoikeussääntöjä seuraavaksi vuodeksi. Näin Korir ei saanut osallistua Kalevan kisoihin kahteen vuoteen, kunnes edustusoikeus palautettiin vuonna 2012. Hän on sittemmin voittanut SM-kultaa sekä 5 000 että 10 000 metrin matkalla vuosina 2012, 2013 ja 2014.


title: Lewis Korir

text: Huhtikuussa 2012 Korir voitti maantiejuoksun Suomen-mestaruuden. Saman vuoden maastojuoksun SM-kilpailuissa Korir voitti miesten molemmat matkat. Ennen häntä vain Jussi Utriainen oli vuonna 2004 kyennyt voittamaan samoissa kisoissa kummatkin matkat. Vuosina 2013 ja 2014 maastojuoksun SM-kilpailuissa Korir voitti jälleen sekä lyhyen että pitkän matkan. Vuonna 2014 Korir siirtyi edustamaan IF Länkeniä. Hänellä ei edelleenkään ole edustusoikeutta maaotteluihin, eikä myöskään Suomen kansalaisuuden puuttuessa kansainvälisiin arvokilpailuihin.


title: Erkki Nuottimäki

text: Erkki Emil Nuottimäki () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana.


title: Erkki Nuottimäki

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Kustaa Nuottimäki ja Miina Laakso. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Lyyli Telenin kanssa. Hän kävi kolme luokkaa kansakoulua. Hän suoritti Kengitysseppäkoulun Turussa vuonna 1923 ja sen täydennyskurssin samassa koulussa vuonna 1931.


title: Erkki Nuottimäki

text: Nuottimäki työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 29. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän osallistui pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Libaussa vuonna 1917 järjestetyille kengitysseppäkursseille.


title: Erkki Nuottimäki

text: Nuottimäki astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Kauksamossa, Kivennavalla ja Raivolassa sekä Inon saartoon.


title: Erkki Nuottimäki

text: Nuottimäki siirrettiin sisällissodan jälkeen 15. heinäkuuta 1918 alkaen koulutusaliupseeriksi Pioneerikoulutuspataljoonan 4. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 25. helmikuuta 1919, jonka jälkeen hän hoiti kotitaloaan Kortesjärvellä vuosina 1919 – 1923. Takaisin armeijan palvelukseen hän astui 1. maaliskuuta 1923 ja hänet sijoitettiin kengityssepäksi Tampereen rykmentin III pataljoonaan, josta hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1928 alkaen rykmentin kengitys- ja kuormastosepäksi ja toimi tehtävässä aina talvisotaan saakka.


title: Erkki Nuottimäki

text: Nuottimäki komennettiin sodan puhjettua 2. Prikaatin 3. pataljoonaan. Hän erosi vakinaisesta vuonna 1941 ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä Hollolassa. Hänet haudattiin Kortesjärvelle.


title: Solki

text: Solki on metallikappale, jota käytetään asioiden kuten vyön kiinnittämiseen. Solkia käytettiin rautakaudella vaateiden kiinnittämiseen laajemmin. Koristelliset solkia on löydetty useista rautakautisista haudoista, esimerkiksi näyttävä Tytärsaaren solki.


title: Solki

text: Nikkelinen vyönsolki voi aiheuttaa allergisia reaktioita.


title: Solki

text: Solkia käytettiin antiikin Kreikassa ja Roomassa erityisesti sotilasvarusteissa ja aseissa, esimerkiksi miekan vyölle kiinnittämiseen. Monissa kielissä solkea tarkoittava sana (esimerkiksi ) pohjautuu vulgaarilatinan sanaan "buccula", joka tarkoittaa pientä suuta.


title: San Miguel de Allende

text: San Miguel de Allende on kaupunki Meksikossa, Guanajuaton osavaltiossa. Se on samannimisen kunnan keskuspaikka. San Miguel de Allenden kaupungissa on 62 034 asukasta. Kaupunki on nimetty sen perustaneen fransiskaanimunkki Juan de San Miguelin ja Meksikon vapaussotaan osallistuneen Ignacio Allenden mukaan.


title: Matthew & Son

text:
Matthew & Son on brittiläisen laulaja-lauluntekijä Cat Stevensin debyyttialbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 1967.
Sille sisältyvät muun muassa hitit "Matthew and Son" ja "I Love My Dog". "Here Comes My Baby" nousi The Tremeloesin cover-versiona brittilistan sijalle 4 helmikuussa 1967.


title: Matthew & Son

text:
A-puoli
B-puoli


title: Jone Ullakko

text:
Jone Ullakko (oik. Jouni Tapani Ullakko) on suomalainen multi-instrumentalisti muusikko, joka vaikutti basistina vuoden 1983 Rock SM -kilpailuissa hopeaa voittaneessa Chapter One -yhtyeessä. Oman Jone -yhtyeensä jälkeen hän soitti Johnny Lee Michaels and the Androids (myöh. Androids)-yhtyeessä.
Ullakko osallistui Eurovision laulukilpailun 1990 karsintaan kappaleella "Jälkeesi sun".
Tämän jälkeen Ullakko siirtyi Jone's Bros -yhtyeeseen. Jone's Bros -yhtye on julkaissut kolme pitkäsoittoa: The Jone's Bros 1995, Dirty Movies 1997 ja Oldschool 2006 sekä EP:n 4 sides of the story 1999 sekä keikkaillut aktiivisesti vuodesta 1990 alkaen.
Ullakko on ollut myös mukana Smurffit-levyillä yhtenä esiintyjänä.
Lisäksi hän on ollut äänittäjäna ja tuottajana useilla suomalaisilla levyillä mm. Esa Kaartamo - Etäisyys (1993), Aki Sirkesalo - Mielenrauhaa (1996), Anita Pajunen - Neon Enkeleitä (1996).
Jone Ullakon tuotantoa ovat mm. vuoden 1994 Helsingin yleisurheilun EM-kisojen tunnusmusiikki, vuoden 1997 jääkiekon MM-kisojen fanfaarit sekä vuoden 2001 Lahden hiihdon MM-kisojen tunnusmusiikki.


title: Veli (täsmennyssivu)

text: Veli voi tarkoittaa:


title: Steve Talley

text:
Steve ”Stevie” Talley (s.12. elokuuta 1981) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli Dwight Stifleriä American Pie -sarjaan kuuluvissa suoraan DVD:lle julkaistuissa elokuvissa "" (2006) ja "" (2007). Talley on näytellyt myös lyhytkestoisissa rooleissa useissa televisiosarjoissa mm. Criminal Minds-FBI-tutkijat.
Hän on mukana myös virvoitusjuoma Pepsin mainoksissa.


title: Steve Talley

text: Talley syntyi Indianapolisissa, Indianassa. Hän meni oli naimisissa Lindsay Talleyn ja heillä on yksi tytär. Steve meni uusiin naimisiin vuonna 2015 Lyndon Smithin kanssa.


title: Suuli

text: Suuli on länsisuomalainen murresana, joka tarkoittaa puurakenteista latoa, heinäsuojaa, työkalu- tai venevajaa tai muuta vastaavaa varasto- ja piharakennusta. Sanan alkuperänä on ruotsin kielen suojaa ja katosta tarkoittava sana "skjul".


title: Suuli

text: Suulin ja ladon ero voi paikoin olla se, että suuli on pystylaudoitettu. Suuleissa on usein ollut myös lattia, joko osittainen tai kokoala, kun taas lato on rakennettu hirrestä ja hirret ovat vaaka-asennossa. Ladoissa ei välttämättä ole lattiaa.


title: Suuli

text: Suuli-sanaa käytetään Satakunnassa, Varsinais-Suomessa, Pirkanmaan länsiosissa sekä myös osassa Lounais-Hämettä. Sana on erittäin yleinen juuri Satakunnassa ja läntisen Pirkanmaan kunnissa. Niissä se on puhekielessä, sekä usein myös kirjoitetussa tekstissä, korvannut lähes kokonaan lato- ja vaja-sanojen käytön.


title: Mustaruutiase

text: Mustaruutiase on mustaruudilla toimiva, suustaladattava pistooli tai kivääri joita käytettiin tuliaseiden alkuaikoina, ennen patruunan keksimistä. Mustaruutiaseissa mustaruuti ja kuula pujotetaan piipun etupuolelta piippuun, ja sytytetään piipun takaosan pienen reiän kautta, kytevän lunttunarun avulla, piikiven aiheuttamalla kipinällä tai erillisellä nallilla.


title: Mustaruutiase

text: Mustaruutiaseilla järjestetään yhä ammuntakilpailuja.


title: Ravintolavaunu

text: Ravintolavaunu on junaan liitetty ravintola- ja kahvilapalveluja matkustajille tarjoava vaunu. Ravintolavaunun yhteydessä on toisinaan myös tupakointitila. Lyhyempien matkojen kaukojunissa ravintolavaunun sijasta junassa voi olla kärrymyyntiä tai kahvilavaunu, jonka tuotevalikoima yleensä on ravintolavaunua suppeampi, tai baari-/pubivaunu.


title: Ravintolavaunu

text: Neuvostoliitossa ja nykyäänkin Venäjän rautateillä ravintolavaunussa voidaan tarjota täydellinen ateriakokonaisuus alkupaloista keittoon, pääruokaan ja jälkiruokaan väkevinkin alkoholijuomin. Se muistuttaa pistäytymispaikan sijaan täyden ravintolaillan viettämistä. Neuvostoliiton rautateillä matkustajajunanvaunut ja ravintolavaunut oli valmistettu Saksan demokraattisessa tasavallassa.


title: Ravintolavaunu

text: Suomen ensimmäisenä ravintolavaunuyrittäjänä oli belgialainen Compagnie Internationale des Wagons-Lits. Sen rinnalla ryhtyi junatarjoilua harjoittamaan Matkaravinto Oy vuonna 1938. Wagons-Lits vetäytyi Suomesta 1950-luvun lopussa, ja sen tilalle tuli kilpailijaksi kotimainen ravintoloitsija Suomen Ravintolavaunu Oy vuonna 1959. Sekä Matkaravinnon että Suomen Ravintolavaunun toiminta jatkui 1970-luvun lopulle, jolloin näiden tilalle VR ja Yhtyneet Ravintolat Oy perusti yhteisyrityksen "Liikenneravintolat Oy", nykyisen Avecran.


title: Ravintolavaunu

text: Avecra Oy on VR Osakeyhtiön ja Rail Gourmet Groupin omistama ravintolayhtiö. Avecralla on useita toimipisteitä myös rautatieasemilla ja se vastaa päivittäin yli 160 kaukojunan ravintolapalveluista.


title: Ravintolavaunu

text: VR:llä on kalustossaan useita erityyppisiä, kahvila- ja ravintolapalveluita tarjoavia vaunuja, joista osa on reittiliikenteessä ja osa vain tilauskäytössä (mm. klubivaunu, diskovaunu). Suomessa ravintolavaunuissa on myös A-oikeudet, kärrymyynnissä B-oikeudet.


title: Ravintolavaunu

text: Lyhyempien matkojen kaukojunissa (esim. Helsinki–Turku-välillä) ravintolavaunun sijasta junassa voi olla kahvilavaunu, jonka tuotevalikoima yleensä on ravintolavaunua suppeampi, tai baari-/pubivaunu. Pelkkiä 2-kerrosvaunuja sisältävässä InterCity-junassa ei ole ravintolavaunua, vaan kärrymyynti. Suomessa jokaisessa junatyypissä on hieman erilainen tuotevalikoima ja konsepti, Pendolinoissa ravintolan nimi on "Prego" (ital. "ole hyvä") ja junan alkuperämaan mukaan italialaistyylinen sisustus sekä myynnissä esim. italialaista olutta.


title: Guinea-Bissaun lippu

text: Guinea-Bissaun lippu on Guinea-Bissaun tasavallan virallinen lippu. Se otettiin käyttöön 24. syyskuuta 1973, jolloin maa julistautui Portugalista itsenäiseksi.


title: Guinea-Bissaun lippu

text: Lipun pohjana on maan valtapuolueen PAIGC:n (Partido Africano para a Independencia da Guine e Cabo Verde) puoluelippu, josta puolueen nimilyhenne on poistettu. Tämä puolue oli valtion alkuvaiheessa ainoa sallittu puolue. Nyttemmin Guinea-Bissaussa on monipuoluejärjestelmä. PAIGC:n lippu puolestaan pohjautui Ghanan lippuun, jossa ensimmäisenä vuonna 1957 käytettiin panafrikkalaisena tunnettua väriyhdistelmää punainen, keltainen, vihreä ja musta. Ghanalaisen tulkinnan mukaan musta tähti kuvaa Afrikan yhtenäisyyttä, ja punainen edustaa itsenäisyystaistelua ja siinä vuodatettua verta. Keltainen symboloi kultaa ja mineraalirikkausia ja vihreä sademetsiä ja luontoa.


title: Guinea-Bissaun lippu

text: Kehitelmänä edellisestä Guinea-Bissaun lipun punaisen katsotaan edustavan kansan uurastusta ja kärsimystä siirtomaakaudella ja uhrausta vapaustaistelussa. Musta tähti symboloi Afrikkaa ja sen mustia ihmisiä, sekä Afrikan kansojen ihmisarvoa, vapautta ja rauhaa. Keltainen Auringon ja elämän energian väri kuvastaa virallisen tulkinnan mukaan työn hedelmiä ja hyvinvointia tuovaa satoa. Vihreä edustaa (maan eteläosien) trooppista luontoa ja on toivon väri.


title: Fernanda Urrejola

text: Fernanda Loreto Urrejola Arroyo (s. 24. syyskuuta 1981 Santiago de Chile) on chileläinen näyttelijä. Hän on näytellyt televisiossa, elokuvissa ja teatterissa.


title: Fernanda Urrejola

text: Fernanda aloitti uransa näyttelemällä telenoveloissa "16" ja "Destinos Cruzados". Myöhemmin hän näytteli suosittua roolihahmoa telenovelassa "Corazón de María". Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli elokuvassa "Perjudícame Cariño".


title: Juho Eerola

text: Juho Seppo Antero Eerola (s. 24. helmikuuta 1975 Kymi) on suomalainen poliitikko ja perussuomalaisten kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäistä kertaa vuoden 2011 vaaleissa.


title: Juho Eerola

text: Eerola on kuulunut perussuomalaisten puheenjohtajistoon vuodesta 2011 alkaen, ensin toisena varapuheenjohtajana ja vuosina 2013–2015 kolmantena varapuheenjohtajana, kunnes hävisi Sebastian Tynkkyselle. Vuosina 2008–2009 Eerola toimi Kymen Perussuomalaisten puheenjohtajana ja 2009–2011 Kotkan Perussuomalaisten puheenjohtajana. Eerola valittiin Kotkan kaupunginvaltuustoon vuoden 2008 kuntavaaleissa kolmanneksi suurimmalla äänimäärällä (822 ääntä). Hänet valittiin uudelleen vuonna 2012, jolloin hän sai Pentti Tiusasen jälkeen toiseksi eniten ääniä Kotkassa, 1054 ääntä. Vuodesta 2013 hän on toiminut valtuuston kolmantena varapuheenjohtajana.


title: Juho Eerola

text: Eerola on ollut perussuomalaisten jäsen vuodesta 2006. Hän oli ensimmäistä kertaa ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, muttei saanut paikkaa 961 henkilökohtaista äänellä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi 5 350 henkilökohtaisella äänellä, mikä oli Kymen vaalipiirin seitsemänneksi suurin äänimäärä. Hän oli yksi Jussi Halla-ahon ennen vaaleja suosittelemista niin sanotulle ”Halla-ahon listalle” kuuluneista ehdokkaista. Hän asettui ehdolle myös vuoden 2014 eurovaaleissa.


title: Juho Eerola

text: Eduskunnassa Eerola on suuren valiokunnan jäsen sekä sivistysvaliokunnan ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan varajäsen. Hän kuuluu Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskuntaan ja on neuvoston vuonna 2012 perustetun Vapaa Pohjola -ryhmän puheenjohtaja.


title: Juho Eerola

text: Marraskuussa 2011 kävi ilmi, että Eerolan eduskunta-avustaja Ulla Pyysalo oli noin vuotta aiemmin hakenut uusnatsistiseksi kuvatun Suomen vastarintaliikkeen jäsenyyttä. Pyysalon mukaan myös Eerola oli tietoinen asiasta. Asian tultua ilmi Pyysalo ilmoitti ensin eroavansa avustajan paikalta suojellakseen perussuomalaisten mainetta, mutta jatkoi lopulta tehtävässään. Eerolan avustaja on sittemmin vaihtunut.


title: Juho Eerola

text: Syyskuussa 2016 hän nousi hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi.


title: Juho Eerola

text: Eerola ilmoitti vuonna 2018 joutuneensa seksuaalisen häirinnän kohteeksi eduskunnassa kolme kertaa ensimmäisellä edustajakaudellaan 2011–2015.


title: Juho Eerola

text: Eerola syntyi Kymin kunnassa Laajakosken kylässä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Karhulan lukiosta. Ammattikoulutukseltaan hän on lähihoitaja. Eerola on työskennellyt tulkkikoordinaattorina Kotkan maahanmuuttopalveluissa ja yrittäjänä ravintola-alalla, sekä mielenterveyshoitajana Laajakosken mielisairaalassa. Hänellä on kaksi lasta. Eerola kuuluu evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Hän on harrastanut rugbya Griffins RFC Kotka -joukkueessa. Lisäksi hän harrastaa laulua mieskuoro Kotkan Laulumiehissä.


title: Juho Eerola

text: Eerola on Suuri Tuntematon -rockyhtyeen solisti. Yhtyeen debyyttialbumi "Kahdeksasosa" julkaistiin marraskuussa 2013. Yhtyeen musiikkivideo "Röyhkeä" aiheutti kohua ilmestyessään elokuussa 2016 ja syyskuussa perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Sampo Terho kertoi todenneensa yhdessä Eerolan kanssa ettei vastaavanlaisella videolla esiintyminen ole soveliasta jatkossa Eerolan siirtyessä hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi. Videolla esiintyy muun muassa huumeiden käyttöä, alastomuutta ja seksuaalisia viittauksia.


title: Juho Eerola

text: Eerola oli Suomen Sisun jäsen, mutta erosi yhdistyksen jäsenyydestä koettuaan, että siitä tehtiin lyömäase häntä ja perussuomalaisia vastaan.


title: Kymen Perussuomalaiset

text: Kymen Perussuomalaiset on Kymen vaalipiirissä toimiva Perussuomalaisten piiriyhdistys. Sen puheenjohtaja on Ilpo Heltimoinen. Perussuomalaisilla on Kymen vaalipiirissä 25 kunnanvaltuutettua ja he ovat edustettuina kymmenessä Kymen vaalipiirin 18 kunnasta. Eduskuntavaaleissa 2011 Perussuomalaiset olivat Kymen vaalipiirin toiseksi suurin puolue.


title: Winnipeg/St. Andrewsin lentoasema

text: Winnipeg/St. Andrewsin lentoasema () on lentoasema Kanadan Manitoban provinssissa St. Andrewsin maalaiskunnassa, noin 19 km Winnipegin kaupungista koilliseen. Kentän omistaa St. Andrewsin maalaiskunta ja sitä ylläpitää kunnan omistama St. Andrews Airport Inc. yhtiö. Vuonna 2008 lentoasema oli lentokoneiden määrällä mitattuna Kanadan 20. vilkkain lentoasema.


title: Winnipeg/St. Andrewsin lentoasema

text: Lentoasema rakennettiin vuonna 1962 helpottamaan Winnipegin kansainvälisen lentoaseman liikennettä. St. Andrewsiin siirtyi lentokoulutustoiminta ja suurin osa Winnipegin alueen pienkone liikenteestä.


title: Brandonin lentoasema

text: Brandonin lentoasema (, tunnetaan myös nimillä "Brandon Municipal Airport" ja "McGill Field") on lentoasema Kanadan Manitoban provinssissa, noin 7,4 km Brandonin kaupungista pohjoiseen. Kentän omistaa ja sitä ylläpitää Brandonin kaupunki.


title: Brandonin lentoasema

text: Brandonin lentoasemalle asennettiin 1,6 miljoona kanadan dollaria maksanut ILS mittarilähestymisjärjestelmä vuoden 2010 aikana ja sen toimivuutta tarkastettiin elokuussa 2010.


title: Edsel Ford

text: Edsel Bryant Ford oli Ford Motor Companyn perustajan, Henry Fordin ainoa jälkeläinen. Edsel toimi yhtiön pääjohtajana vuodesta 1919 vuoteen 1943.


title: Edsel Ford

text: Edsel Fordia pystyi hyvällä syyllä kutsumaan uuden aikakauden lapseksi. Hänen syntymänsä aikaan maailmalla alkoi kuulua ääni, jonkalaista ei siihen mennessä moni ihmiskorva ollut kuullut, polttomoottorin ääni. Edsel oli kuusiviikkoinen hänen isänsä koekäyttäessä ensimmäistä moottoriaan perheen asunnossa. Ja hän ei ollut vielä kolmeakaan vuotta vanha, kun hän oli mukana isänsä auton koeajolla, heinäkuun 4. päivänä vuonna 1896. Lapsena Edsel oli hyvin vahvasti kiinnostunut autoista ja niiden muodoista. Ei liene vain sattumaa, että hänen varhaiset autoja esittävät piirrustuksensa ovat vuodelta 1903, Ford Motor Companyn perustamisvuodelta.


title: Edsel Ford

text: Pienenä koululaisena, "Detroit University Schoolissa", Edsel kirjoitti esseitä autoista ja niiden valmistamisesta. Hän vietti koulun jälkeen aikaa Fordin tehtaiden toimistolla, liimaten postimerkkejä kirjeisiin ja juosten pikku askareita. 12-vuotiaana Edsel sai ensimmäisen oman auton, Malli N Runaboutin. Tästä kolhosta autosta hän alkoi muovaamaan hienostuneemman näköistä. Edselillä oli silmää kauneudelle ja näkemys siitä, miltä auton tulee näyttää. Hän toteutti näitä visioitaan useassa itse muovaamassaan mallissa. Edsel Ford voidaan nähdä sekä teollisen muotoilun että yksilöllisen kustomoinnin edelläkävijänä. Edsel lopetti koulunkäynnin vuonna 1912, siirtyäkseen isänsä yhtiön palvelukseen. Hän aloitti yhtiössä sihteerinä vuonna 1915. Lokakuun 1. päivänä vuonna 1916 hän avioitui tavaratalonomistaja J.L. Hudsonin tyttären Eleanor Lowtian Clayn (1896–1976) kanssa. Heille syntyi neljä lasta: Henry Ford II (1917–1987), Benson Ford (1919–1978), Josephine Clay Ford (1923–2005) ja William Clay Ford (s. 1925). Kotinsa he perustivat silloisen Detroitin ulkopuolelle, Indian Villageen.


title: Edsel Ford

text: Edsel omasi enemmän kiinnostusta näyttäville autoille kuin isänsä Henry. Tämä oli todennäköisesti yhtenä vaikuttimena hänen hankkiessaan Lincoln Motor Companyn Fordin omistukseen vuonna 1922. Edselin mieltymys urheiluautoihin näkyi myös hänen omissa autovalinnoissaan. Hän mm. osti ensimmäisen Yhdysvaltoihin tuodun MG:n. Vuonna 1932 hänen omistuksessaan oli alumiinipellistä erikoistyönä häntä varten valmistettu veneperäinen speedster, jonka suunnittelusta vastasi Fordin ensimmäinen varsinainen designeri, E.T. (Bob) Gregorie. Tässä autossa oli monia design-kikkoja, joita ei siihen aikaan vielä yleisesti autonvalmistuksessa käytetty ja monia niistä on sovellettu mukaeltuna Fordin myöhemmin valmistamissa malleissa. Tässä autossa oli voimanlähteenä Fordin upouusi sivuventtiili-V8, joka oli ensimmäinen hinnaltaan edullinen massavalmistettu V8-moottori. Monet alan harrastajat sekä autohistorioitsijat pitävät tätä Edsel Fordin '32 Speedsteriä kaikkien aikojen ensimmäisenä "Hot Rod"-autona. Kaksi vuotta myöhemmin Edsel suunnitteli uuden, matalalinjaisella alumiinikorilla varustetun speedsterin. Tämä kustom-malli antoi monia vaikutteita ensimmäiselle Lincoln Continentalille.


title: Edsel Ford

text: Tultuaan nimetyksi Fordin pääjohtajaksi, Edsel puhui jatkuvasti tuoreemman mallin tarpeesta, korvaamaan jo tuolloin ikääntynyt Malli T, mutta yhtiössä todellista päätösvaltaa käyttänyt Henry Ford tyrmäsi toistuvasti tällaiset ehdotukset. 1920-luvun lopulla markkinaosuuksien hupeneminen pakotti Henryn vihdoin taipumaan uuden mallin kehittämiseen.


title: Edsel Ford

text: Henry Ford vastasi uuden, vuonna 1927 esitellyn, Malli A:n teknisestä puolesta kun taasen korin design on Edselin, sekä yhtiön unkarilaissyntyisen suunnittelijan, József Galambin käsialaa. Edsel taivutteli isänsä hyväksymään uuteen malliin kaikkiin neljään pyörään vaikuttavan mekaanisen jarrujärjestelmän sekä autonvalmistamisen valtavirtausta edustaneen siirtopyörävaihteiston, Fordin perinteisesti käyttämän planeettavaihteiston sijalle. Näistä aineksista syntyi Malli-A, joka oli täydellinen menestys. Neljän valmistusvuotensa aikana sitä myytiin neljä miljoonaa kappaletta.


title: Edsel Ford

text: Yhtiön pääjohtajana Edsel Ford oli usein eri mieltä isänsä kanssa ja tämän takia hän joutui myös usein isänsä jyräämäksi ja nöyryyttämäksi. Isän ja pojan suhde oli kyllä läheinen, mutta myös täynnä valtakamppailua. Vaikka Henry käytännössä sanoi Ford Motor Companyssa viimeisen sanan, onnistui Edsel usein vastavetona tekemään päätöksiin viime hetken muutoksia. Hän mm. perusti Mercury-automerkin ja Lincoln Zephyr- sekä Lincoln Continental-mallit ovat pitkälti hänen visioimiaan. Hänen ansiokseen on luettavissa myös Ford Motor Companyn panostaminen Amerikan ulkopuolisiin tehtaisiin sekä mallien modernisointi mm. hydraulisilla jarruilla.


title: Edsel Ford

text: Edsel Ford oli IG Farbenin kokonaan omistaman Yhdysvaltain-tytäryhtiön hallituksessa.


title: Edsel Ford

text: Edsel Ford menehtyi mahasyöpään kotonaan "Gaukler Pointissa", Michiganin Grosse Pointe Shores:ssa, 49 vuoden ikäisenä, vuonna 1943. Hänet on haudattu Detroitin "Woodlawn Cemetery" -hautausmaalle. Edselin kuoleman jälkeen hänen isänsä palasi takaisin Ford Motor Companyn johtoon. Edsel oli isänsä kanssa perustanut seitsemän vuotta aiemmin "Ford Foundation" -säätiön, joka rahoittaa pyrkimyksiä, jotka tähtäävät demokratian vahvistamiseen, taloudelliseen kehitykseen, koulutuksen kehittämiseen, median, taiteen ja kulttuurin tukemiseen sekä ihmisoikeuksien vahvistamiseen. Tälle säätiölle testamentattiin kaikki Edselin äänioikeudettomat Ford Motor Companyn osakkeet.


title: Edsel Ford

text: Kaikki Edselin ja Eleanorin neljä jälkeläistä saivat huomattavan osan yhtiön äänivaltaisia osakkeita ja kaikki heidän kolme poikaansa myös työskentelivät yhtiön palveluksessa. Henry Ford II astui isoisänsä tilalle yhtiön johtoon syyskuun 21. päivänä, vuonna 1945. Hänet muistetaan eritoten yhtiön pelastajana aikakautena, jolloin Ford menetti kymmenen miljoonaa senaikaista dollaria kuukaudessa. Yksi Henry Ford II:n ensimmäisiä toimia oli yhtiön johtokunnassa olleen, väkivaltaista turvaosasto "Service Departmentia" johtaneen ja myös Edsel Fordia alentuvasti kohdelleen Harry Bennettin erottaminen. Edselin leski Eleanor syytti suoraan Bennettiä syypääksi Edselin kuolemaan, koska tämä oli sekä Henry Fordin oikeana kätenä että turvaosaston väkivaltaisena ja röyhkeänä johtajana jatkuvasti aiheuttanut hankaluuksia ja vastoinkäymisiä Edselille. Henry Ford II pestasi vuonna 1946 yhtiön johtoon joukon sodassa palvelleita entisiä armeijan nuoria upseereita. Tämä "Whiz Kids" -nimellä kulkenut ryhmä toi autoteollisuuden maailmaan ja yhtiön operatiiviseen johtoon sotavoimien käsitteen operaatioanalyysi.


title: Edsel Ford

text: Edsel Ford oli yksi merkittävimmistä taiteentukijoista Detroitin historiassa. Toimiessaan Detroitin Taidetoimikunnan (Detroit Arts Commission) johtajana hän antoi meksikolaiselle kuvataiteilija Diego Riveralle tehtäväksi Detroitin Taideoppilaitoksen (Detroit Institute of Arts, DIA) seinien kuvittamisen, tämän tuloksena syntyi kuuluisa "Detroit Industry" -seinämaalaus. Edsel oli myös afrikkalaisen taiteen ihailija ja hänen kokoelmansa muodostavat DIA:n afrikkalaisen taiteen kokoelman perustan. Hänen kuolemansa jälkeen Fordin perhe jatkoi merkittävällä tavalla taiteiden tukemista.


title: Edsel Ford

text: Edsel rahoitti myös tutkimusretkikuntia. Hän toimi päärahoittajana amiraali Richard E. Byrdin vuonna 1926 pohjoisnavalle tapahtuneella lennolla. Myös Byrdin Etelänapamantereelle suuntautuneet matkat olivat Edselin rahoittamia. Byrd nimesi hänen mukaansa Antarktiksen Edsel Fordin vuoret.


title: Edsel Ford

text: Kaksi Dearbornin "high schoolista" on nimetty Edsel Fordille: "Edsel Ford High School" ja "Fordson High School". Fordson oli traktorimerkki, jota valmisti itsenäisenä yhtiönä toiminut Henry Ford & Son, joka yhdistettiin Ford Motor Companyyn vuonna 1920. Yhdysvaltain valtatieverkkoon kuuluva "Interstate 94" on Detroitin Metropolialueella nimetty "Edsel Ford Freewayksi".


title: Edsel Ford

text: Syyskuussa 1957 Ford Motor Company julkisti uuden automerkin nimeltään Edsel. Ikävä kyllä, parhaiten Edsel tässä yhteydessä muistetaan Fordin täydellisenä epäonnistumisena. Merkin myynti ei ollut tuloksellista ja sen valmistus lopetettiin jo vuonna 1960, pian uusien mallien esittelyn jälkeen.


title: Smaragdiboa

text: Smaragdiboa, smaragdipuuboa eli vihreä puuboa ("Corallus caninus") on jättiläiskäärmeiden heimoon kuuluva myrkytön kuristajakäärme. Lajia pidetään yleisesti lemmikkinä ja eläintarhoissa.


title: Smaragdiboa

text: Smaragdiboa kasvaa enintään noin 2,2 m pitkäksi. Vartalo on rakenteeltaan hento ja litteä, häntä on pitkä.


title: Smaragdiboa

text: Selän väritys vaihtelee smaragdinvihreästä vaaleanvihreään. Kyljissä on keltaista väriä ja vatsapuolella hieman valkoista, myös selässä on valkoisia kuvioita. Nuorten väritys on aluksi oranssinpunainen ja siinä on valkoisia laikkuja, mutta väri muuttuu vihreäksi yhdeksän kuukauden iässä. Aikuisten vanhetessa vihreä väri tummuu. Smaragdiboan ominaisuudet vaihtuvat elinalueesta riippuen, esimerkiksi Amazon-joen yksilöt kasvavat suurimmiksi, ja Perun eteläosan yksilöt ovat muita tummempia. Lajin voi sekoittaa helposti vihreään puupytoniin ("Morelia viridis"), joka elää kuitenkin eri mantereella. Vihreän puupytonin erottaa smaragdiboasta esimerkiksi siten, että puupytonilla pään päällä on turkoosinsinisiä laikkuja. Tällainen samankaltaisuus johtuu konvergentistä evoluutiosta.


title: Smaragdiboa

text: Smaragdiboaa tavataan Etekä-Amerikassa Amazonin valuma-alueella Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa, Pohjois-Boliviassa, Brasiliassa, Venezuelassa, Guyanassa, Surinamessa ja Ranskan Guyanassa.


title: Smaragdiboa

text: Smaragdiboan elinympäristöä ovat sademetsät 1 000–2 000 metrin korkeudessa. Laji on yöeläin, ja se on taitava kiipeilijä joka saalistaa puissa.


title: Smaragdiboa

text: Smaragdipuuboa tappaa saaliinsa kuristamalla. Smaragdiboa syö pääasiassa pieniä nisäkkäitä, mutta myös pieniä lintuja, liskoja ja sammakoita. Nuorten yksilöiden ja poikasten tiedetään syövän pieniä liskoja ja sammakoita.


title: Smaragdiboa

text: Smaragdiboa on ovovivipaarinen, naaraat tekevät yleensä 6–14 poikasta, joskus enemmänkin. Vastasyntyneet ovat 40–50 cm pitkiä, ja painavat 20-50 grammaa. Ne ovat väriltään punaruskeita, mutta muuttuvat aikuisen värisiksi 12 kuukauden kuluessa. Koiraat saavuttavat sukukypsyyden 3–4-vuotiaina, naaraat 4–5-vuotiaina. Lisääntymisaika on pääasiassa huhti-heinäkuussa, mutta pariutuminen on mahdollista ympäri vuodenkin.


title: Smaragdiboa

text: Laji elää vankeudessa enintään 15 vuoden ikäiseksi.


title: Smaragdiboa

text: Smaragdiboan suurin vihollinen ihmisen ohella on pikkuharpyija ("Morphnus guianensis"). Smaragdiboat pystyvät kuitenkin piiloutumaan hyvin puiden lehvästöön vihreän värinsä avulla.


title: Emmabodan kunta

text: Emmabodan kunta () on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Emmaboda.


title: Emmabodan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 689,54 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 090 henkeä (31.12.2015).


title: Emmabodan kunta

text: Emmaboda on osa Glasriket-nimistä lasiteollisuudesta tunnettua seutua Kronobergin läänin ja Kalmarin läänin välisellä raja-alueella.


title: Emmabodan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 21,15 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Emmabodan kunta

text: Ennen vuotta 1863 kunnan alueella sijaitsi kolme pitäjää: Algutsboda, Långasjö ja Vissefjärda. Vuonna 1930 osa Vissefjärdasta erotettiin Emmabodan kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Långsjö ja Älmeboda yhdistettiin Älmebodan "suurkunnaksi". Emmabodan kauppalaan, Algutsbodaan ja Vissefjärdaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1969 Algutsboda ja Vissefjärda kuitenkin liitettiin Emmabodan kauppalaan. Vuonna 1971 Älmebodaan kuulunut Långasjön seurakunta ja Emmabodan kauppala yhdistyivät nykyiseksi Emmabodan kunnaksi. Algutsboda ja Långasjö kuuluivat ennen Emmabodaan liittämistään Kronobergin lääniin, mutta liitoksen yhteydessä ne siirrettiin Kalmarin lääniin.


title: Emmabodan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Emmabodan kauppalan vaakuna. Myös Algutsbodan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Emmabodan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 105 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Emmabodan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 147 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Emmabodan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 161 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 106 000 kruunua.


title: Emmabodan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Emmabodan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Emmabodan kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 705 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Emmabodan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Eriksmålan taajaman nimenä on joskus ollut myös Åfors.


title: Emmabodan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Emmabodan kunta

text: Lindås on sittemmin kasvanut yhteen Emmabodan taajaman kanssa.


title: Emmabodan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Emmabodan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Emmabodan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Emmabodan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Emmabodan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Emmabodan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Emmabodan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Emmaboda

text: Emmaboda on samannimisen Emmabodan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 824 asukasta.


title: Emmaboda

text: Emmaboda oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.


title: Guy Mairesse

text: Guy Mairesse (10. elokuuta 1910 – 24. huhtikuuta 1954) oli ranskalainen Formula 1 -kuljettaja.


title: Guy Mairesse

text: Mairesse kilpa-ajajan ura alkoi 1930-luvulla, kun hän toimi kuorma-autonkuljettajana sekä rekkakalustoyrityksen omistajana. Vuonna 1948 hän hankki Delahayen valmistaman auton ja ajoi Grand Prix -kisoja. Vuonna 1949 hän voitti Talbot-Lagon autolla Frontières -osakilpailun. Mairesse osallistui saman vuonna myös Le Mansin 24 tunnin ajoihin, mutta keskeytti moottoririkkoon.


title: Guy Mairesse

text: Hän osallistui Talbot-Lagolla kolmeen Formula 1 -osakilpailuun kausilla 1950–51 eikä saavuttanut pisteitä. Hän keskeytti vuoden 1950 Italian GP:ssä. Saman vuoden Le Mansin ajoissa hän ajoi toiseksi yhdessä Pierre Meyratin kanssa. Kaudella 1951 hän ajoi Sveitsin ja Ranskan GP:ssä, joista parhain tulos oli Ranskan osakilpailun yhdeksäs sija. Vuoden 1951 Le Mansin ajoissa hän ja Meyrat sijoittuivat jälleen toiseksi. Mairesse siirtyi lyhyen F1-uransa jälkeen ajamaan urheiluautoja, jolloin vuodet 1952-53 Le Mansin ajoissa päättyivät keskeytyksiin. Mairesse kuoli Coupe de Paris -kilpailun harjoituksissa Montlhéryssä vuonna 1954, kun hän törmäsi seinään yritettyään väistää toista autoa.


title: Damien Magee

text: Damien Magee (s. 17. marraskuuta 1945 Belfast) on entinen brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahteen Formula 1 -osakilpailuun kausilla 1975–1976. Hän oli 14. Ruotsin GP:ssä 1975 korvaten loukkaantunutta Arturo Merzariota. Seuraavana vuonna hän karsiutui Ranskan GP:stä. Hän ei saavuttanut pisteitä urallaan.


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboa kasvaa 1,5–2 metrin mittaiseksi. Aikuinen voi painaa ainakin 6 kg.


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboa on saanut nimensä kauniisti kiiltelevästä nahastaan, joka taittaa valoa sateenkaaren väreissä. Selkä on ruskea, ja siinä on mustareunaisia keltaisia täpliä. Pää on päältä ruskea, ja siinä on mustia juovia. Vatsa ja kyljet ovat valkoiset, ja kyljissä on mustia täpliä.


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboaa tavataan Etelä- ja Väli-Amerikassa. Sen levinneisyysalue ulottuu Andien itäpuolelle Kolumbiassa, Venezuelassa, Guyanassa, Surinamessa, Ranskan Guyanassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Perussa, Boliviassa, Paraguayssa ja pohjoisessa Argentiinassa (Chacon, Córdoban, Corrientesin, Formosan, Saltan, Santiago del Esteron ja Tucumánin maakunnissa). Väli-Amerikassa sitä tavataan Costa Ricassa ja Panamassa.


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboan elinympäristöä ovat sademetsät ja muut kosteat metsät. Laji on kiipeilevä, mutta se voi viettää aikaa myös piiloutuneena aluskasvillisuuden joukkoon.


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboa on jakautunut yhdeksään alalajiin. Ne ovat:


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboa on kauniin värinsä takia suosittu lemmikki. Se on yleinen näky eläinkaupoissa. Nuoret yksilöt ovat aggressiivisia, mutta rauhoittuvat iän myötä. Terraarion pohja-alan pitää olla vähintään 100 × 40 cm, pohjamateriaalina kostea turve. Kosteusprosentin pitää olla 80–90 %.


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboat syövät pääasiassa jyrsijöitä, muita pieniä nisäkkäitä, pieniä lintuja, ja pieniä matelijoita.


title: Sateenkaariboa

text: Sateenkaariboat tulevat sukukypsiksi 2,5–4 vuoden ikäisinä. Lisääntymisaika on talvella. Kantoaika kestää 115–135 vuorokautta, ja poikasia syntyy kerralla 1–40, joskus enemmänkin.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1896 – miesten hevonen

text: Miesten hevonen kesäolympialaisissa 1896 käytiin 9. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui 15 voimistelijaa viidestä eri valtiosta. Tuomaristo arvioi parhaaksi sveitsiläisen Louis Zutterin ja toiseksi Saksan Hermann Weingärtnerin.


title: Rami Hammar

text: Rami Hammar (s. 23. elokuuta 1943 Kalajoki) on suomalainen kitaristi.


title: Rami Hammar

text: 1960-luvulla Hammarin yhtyeitä olivat rockin SM-kisoissa menestynyt ja Kaleidoskoopin kuuntelijaäänestyksen voittanut Sailors, Tango Kitarat ja Raimons. Seuraavalla vuosikymmenellä hän soitti monissa tanssiyhtyeissä. 1980-luvulla Hammarin pidempiaikaisempi kokoonpano oli Rami Hammar & The Riders, jolta on ilmestynyt iskelmiä rautalankaversioina sisältäneet albumit vuosina 1981, 1988 sekä 2002. Vuonna 1987 Hammar sijoittui Syksyn Sävelessä viidenneksi kappaleellaan "Kun sarastaa". 1990-luvulla Hammar muutti Ivaloon, jossa toimi kullankaivajana ja keikkaili Moonstar-yhtyeensä kanssa. 2000-luvulla Hammar on muun muassa keikkaillut uudelleen elvytetyn The Sailors -yhtyeensä kanssa.


title: Haimoo

text: Haimoo on Vihdin kunnan koillisosassa sijaitseva kylä ja taajama. Haimoon kylässä asuu noin 870 henkeä, ja Haimoon taajamassa puolestaan oli vuoden 2011 lopussa 380 asukasta. Haimoo on tunnettu etenkin hevosista ja kauniista harjumaisemista. Haimoossa on oma peruskoulu ja urheilukenttä. Kylä sijoittuu Hanko–Hyvinkää -tien ja seututien 120 eli vanhan Porintien väliselle alueella. Haimoosta on noin 50 kilometrin matka Helsingin keskustaan.


title: Katso ihmistä!

text: Katso ihmistä! () on Michael Moorcockin tieteisromaani. Alun perin teos ilmestyi pienoisromaanina vuonna 1966 "New Worlds" -lehdessä. Pienoisromaani sai vuonna 1967 Nebula-palkinnon. Myöhemmin Moorcock laajensi teoksen romaaniksi, joka ilmestyi vuonna 1969.


title: Katso ihmistä!

text: Romaani on eksistentialistinen tarina Karl Glogauerista, joka aikamatkustaa vuodesta 1970 vuoteen 28 toivoen kohtaavansa historiallisen Jeesuksen.


title: Katso ihmistä!

text: Kirjan uusintapainos on ilmestynyt muun muassa SF Masterworks -sarjassa.


title: Katso ihmistä!

text: "Katso ihmistä!" oli ehdolla vuoden 2010 Tähtivaeltaja-palkinnon saajaksi.


title: The Weather Girls

text: The Weather Girls on yhdysvaltalainen tyttöbändi, joka perustettiin vuonna 1977. Yhtye tunnetaan vuoden 1982 hittikappaleestaan "It's Raining Men", jota seurasi debyyttialbumi "Success".


title: The Weather Girls

text: Alkuperäinen duo hajosi vuonna 1988. Armstead perusti The Weather Girlsin uudelleen vuonna 1990 tyttärensä Dynelle Rhodesin kanssa. Armstead kuoli vuonna 2004. Nykyiset jäsenet ovat Dynelle Rhodes ja Dorrey Lynn Lyles.


title: The Getaway

text: The Getaway tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Delta (baryoni)

text: Delta-baryonit ovat ryhmä baryoneja, joiden spin on 3/2 ja outous nolla. Ne ovat suhteellisen kevyitä baryoneja, joiden massa on noin 1232 Mev/c, ja niissä on ainoastaan ylös- ja alas-kvarkkeja (u ja d). Deltabaryoneja on neljä lajia, joiden varaukset ovat välillä −1 ... 2 alkeisvarausyksikköä. Tämän mukaisesti niille käytetään merkintöjä Δ, Δ, Δ js Δ.


title: Delta (baryoni)

text: Kaikki deltabaryonit ovat hyvin lyhytikäisiä. Ne hajoavat vahvalla vuorovaikutuksella nukleoniksi, siis protoniksi tai neutroniksi sekä pioniksi. Harvemmin ja paljon hitaammin saattaa Δ hajota myös protoniksi ja fotoniksi sekä Δ vastaavasti neutroniksi ja fotoniksi.


title: Delta (baryoni)

text: Koska delta-baryonien spin on 3/2, on niissä kaikkien kolmen kvarkin spinien oltava samansuuntaiset, toisin kuin protonissa ja neutronissa, joissa yhden kvarkin spinin suunta on päinvastainen kuin muiden niin, että hiukkasen kokonaisspin on 1/2. Spin onkin ainoa kvanttiluku, joka oleellisesti erottaa Δ- ja Δ-hiukkaset protonista ja neutronista.


title: Delta (baryoni)

text: Koska ylös-kvarkin varaus on +2/3 ja alas-kvarkin −1/3 alkeisvarausta, voi näistä muodostuvien kolmen kvarkin yhdistelmien varaus vaihdella −1:stä +2:een. Näistä jokaisella on myös antihiukkanen, joka muodostuu vastaavista antikvarkeista. Δ -hiukkasen varaus, +2, on hiukkasfysiikassa varsin poikkeuksellinen, ja se olikin tärkeimpiä vihjeitä, joiden pohjalta kvarkkimalliin päädyttiin.


title: Hariolax

text: Hariolax (Jukka Koivisto & Hariolax) oli humoristista iskelmämusiikkia esittänyt suomalainen yhtye. Myöhemmin lauluntekijänä tunnetuksi tullut Jukka Koivisto liittyi Raumalla 1970-luvun puolivälissä Hariolaxiin, joka oli perustettu aiemmin toimineen Toke Hariolan yhtyeen jatkajaksi. Koivisto toimi yhtyeen laulusolistina, muut perustajajäsenet olivat Hannu "Tunnu" Pärssinen (basso), Harri Korhonen (kitara), Arto Mäkelä (urut). Sakari Suoknuuti (rummut) ja Kari Lehtomäki (trumpetti). Myöhemmin kitaristiksi vaihtui Jyrki Lehti ja rumpaliksi Timo Koskinen. 1980-luvun alussa yhtyeeseen liittyi toiseksi puhallinsoittajaksi Reijo "Takku" Ylinen.


title: Hariolax

text: Vuonna 1980 Hariolax julkaisi ensimmäisen eponyymin albuminsa. Vuonna 1984 Hariolax osallistui Syksyn Säveleen kappaleella "Sot sot sot" ja julkaisi sen myötä toisen albuminsa. Levyn suosituimmaksi kappaleeksi nousi "Hawaijin yö" ja albumi myi yli 15 000 kappaletta. Hariolax oli mukana myös vuosien 1986 ja 1987 Syksyn Sävelissä lauluilla "Salaperäinen nainen" ja "Oi Isabella", jotka ovat mukana yhtyeen kolmannella ja viimeiseksi jääneellä albumilla "Ne naiset". Hariolax-nimi lakkasi olemasta vuonna 1991, mutta sitä seuranneessa Jukka Koivisto Bandissa soittavat osin samat muusikot.


title: FC Kuressaare

text: FC Kuressaare on virolainen jalkapalloseura, joka pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Meistriliigassa. Se on kotoisin Kuressaaresta ja pelaa kotiottelunsa Kuressaare Linnastaadionilla. Seura on perustettu vuonna 1997.


title: Sextus Julius Caesar (konsuli 91 eaa.)

text: Sextus Julius Caesar (kuoli 90 eaa. tai 89 eaa., joissan lähteissä "Lucius Julius Caesar") oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli diktaattori Julius Caesarin setä.


title: Sextus Julius Caesar (konsuli 91 eaa.)

text: Sextus Julius Caesarista tiedetään hyvin vähän. Hän oli luultavasti preettori vuonna 94 eaa. setänsä Lucius Julius Caesarin kanssa. Tämän jälkeen hän oli ehkä maaherrana jossain provinssissa ennen kuin palasi Roomaan vuonna. Sextus Julius Caesar oli konsuli vuonna 91 eaa. Tuolloin Italiassa syttyi niin sanottu Liittolaissota. Sextus Julius Caesar hävisi yhden taistelu samnilaisia vastaan ja kuoli vuonna 90 eaa. tai 89 eaa. Asculumin piirityksessä.


title: Studio Tan (Palefacen albumi)

text: Studio Tan on rap-artisti Palefacen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 10. huhtikuuta 2007. Albumilta julkaistiin singlet "Hellsinki Freezes Over" ja "Gently".


title: Studio Tan (Palefacen albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 37.


title: Gaius Julius Caesar Strabo

text: Gaius Julius Caesar Strabo oli roomalainen poliitikko. Hänen veljensä Lucius Julius Caesar oli merkittävä poliitikko. Strabo eteni urallaan aina ediiliksi asti. Hän oli diktaattori Julius Caesarin isän setä.


title: Gaius Julius Caesar Strabo

text: Strabon ensimmäinen poliittinen tehtävä oli jäsenenä komiteassa jonka tuli valvoa "Lex frumentaria" -lain toimeenpanoa vuonna 103 eaa. Strabosta tuli pontifex vuonna 99 eaa., kvestori 96 eaa. ja ediili vuonna 90 eaa.


title: Gaius Julius Caesar Strabo

text: Sullan kaapattua vallan Strabo yritti päästä valituksi konsuliksi, vaikka cursus honorumin mukaan hänen olisi tullut olla preettori ennen tätä virkaa. Sulla kannatti ilmeisesti Strabon aikomusta. Sullan lähti sotimaan Mithridates VI:ta vastaan vuonna 87 eaa. Sullan vihollinen Marius palasi Roomaan ja hänen veljensä Lucius tapettiin seuranneissa mellakoissa.


title: Gaius Julius Caesar Strabo

text: Strabo tidetään kirjoittaneen kolme tragediaa, ja hänet tunnettiin humoristisena oraattorina.


title: Uruguayncimarrón

text: Uruguayncimarron ("cimarrón uruguayo") on uruguaylainen koirarotu. "Cimarrón" tarkoittaa villiä, mikä viittaa sen alkuperään.


title: Uruguayncimarrón

text: Uruguayncimarron on erittäin voimakasrakenteinen lyhytkarvainen molossikoira, jonka tulee olla rungoltaan suorakulmion muotoinen. Korvat typistetään sen kotimaassa samaan tapaan pyöreäkärkisiksi kuin são miguelinfilalla. Häntä joko typistetään varsin lyhyeksi tai jätetään kokonaan typistämättä. Yleisin väritys on brindle, mutta myös fawn hyväksytään kaikissa sävyissään. Tumma tai musta maski sallitaan. Fawn-värisillä yksilöillä sallitaan mustat vivahteet. Uroksen ihannesäkäkorkeus on 58-61 cm ja nartun 55-58 cm, mutta molemmilla sallitaan 2 cm:n vaihtelu mainituista mitoista. Uros painaa 38-45 kg ja narttu 33-40 kg.


title: Uruguayncimarrón

text: Rotu polveutuu samoista espanjalaisista karjakoirista kuin são miguelinfila ja kanariandoggi, minkä vuoksi se muistuttaakin niitä ulkonäöllisesti. Se on kuitenkin alun perin syntynyt luonnonvalinnan tuloksena ilman ihmisen jalostusta. Tietyllä maantieteellisellä alueella kehittyi melko homogeeninen koirakanta, jonka yksilöt elivät suurissa villikoiralaumoissa. Rodun lukumäärä kääntyi 1900-luvulla laskuun, sillä tuhansia koiria ammuttiin niiden uhatessa ihmisiä ja karjaa. Se katosi kaupunkien ympäristöltä, mutta maatilojen omistajat huolehtivat siitä ja käyttivät sitä vahtikoirana.


title: Uruguayncimarrón

text: Vuoden 1969 Melon näyttelyyn osallistui huomattava määrä uruguayncimarroneja, ja Montevideon näyttelyssä luvuksi arvioitiin nelisenkymmentä yksilöä. Kotimaansa ulkopuolella niitä on nykyisin muun muassa Ruotsissa ja Tšekissä. Suomeen on rekisteröity tähän mennessä 13 yksilöä, ja yksi pentuekin on syntynyt Maxento-kenneliin.


title: Islannin pörssi

text: Islannin pörssi (islanniksi "Kauphöll Íslands") tai ICEX perustettiin vuonna 1985 useiden pankkien ja välitysliikkeiden liityttyä yhteen Islannin keskuspankin aloitteesta. Vaihto pörssissä alkoi 1986 Islannin valtion velkakirjoilla, osakevaihto käynnistyi vuonna 1990. Osakekauppa kasvoi sen jälkeen hyvin nopeasti. Islannin verrattain pienen talouden vuoksi pörssiin listatut yhtiöt ovat pieniä. Pörssi kuuluu OMX-yhtiölle, jonka taas omistaa NASDAQ OMX Group.


title: Islannin pörssi

text: OMX kirjoitti aiesopimuksen Islannin pörssin ostosta syyskuussa 2006. Sopimuksessa sovittiin Islannin pörssin ja Islannin arvopaperikeskuksen omistavan Eignarhaldsfelagid Verdbrefathingin myymisestä OMX:lle.


title: Islannin pörssi

text: Islannin pörssi joutui lopettamaan kaiken pörssikaupan kolmeksi päiväksi, kun Islannin rahoitustarkastus otti haltuunsa Kaupthingin ja Glitnirin. Kaupankäynti oli keskeytettynä 9.–10. lokakuuta ja 13. lokakuuta 2008.


title: Kirsti Suonio

text: Kirsti Suonio (alkujaan Hilda Kristina Kjäll, myöh. Sainio; 24. heinäkuuta 1872 Helsinki – 7. marraskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli Suomen Kansallisteatterissa vuodesta 1891 vuoteen 1930. Komediennena tunnettu Suonio hurmasi yleisönsä sekä keveissä huvinäytelmissä että maailmankirjallisuuden klassikoissa. Hänelle tyypillisiä rooleja olivat juurevat slaavilaiset naishahmot ja rempseät muijaosat. Hän tulkitsi menestyksellisesti eritoten Maria Jotunin näytelmien naishahmoja. Suonio teki myös kehutun luonnetutkielman "Rouva Suorasuusta".


title: Kirsti Suonio

text: Kirsti Suonio jäi varhain orvoksi, sillä hänen äitinsä Erika Wass ja hänen veljensä kuolivat isorokkoon vuonna 1873 ja hänen isänsä Erik Johan Kjäll muutamaa vuotta myöhemmin. Tulevan näyttelijättären ja hänen kahden siskonsa kasvatusäiti oli Maria Gustava Domander. Kansakoulun jälkeen Suonio opiskeli latojaksi, mutta lääkäri neuvoi häntä luopumaan ammatista. Päästäkseen näyttelijäksi hän hakeutui Kaarlo Bergbomin puheille, ja 17. joulukuuta 1890 hänet hyväksyttiin harjoittelijaksi Suomalaiseen Teatteriin. Bergbomin sisarkaartin lisäksi Suonio sai opetusta muun muassa näyttelijä-opettaja Kaarola Avellanilta ja koulunjohtaja Matilda von Troililta.


title: Kirsti Suonio

text: Vuonna 1895 Kirsti Suonio avioitui näyttelijä-laulaja Evert Suonion kanssa. Ennen avioliittoaan näyttelijätär oli käyttänyt sukunimeä Sainio. Samana vuonna tuore pariskunta teki opintomatkan Keski-Eurooppaan. Päinvastoin kuin monet kollegansa, Kirsti Suonio ei luopunut näyttelijänurastaan perheen perustamisen jälkeen. Suonioille syntyi neljä lasta: Ida Kaarina (1895), Aatto Antero (1897), Anja Kyllikki (1898) ja Martta Johanna (1899). Avioliitto Evert Suonion kanssa päättyi eroon vuonna 1915.


title: Kirsti Suonio

text: Suoniolla oli läheiset välit Bergbomin sisaruksiin. Sisarusten kuoleman jälkeen hän edusti Suomen Kansallisteatterissa niin sanottua ”vanhaa kaartia”, joka ylläpiti Bergbomien taiteellista perintöä. Suonio oli kuulu ”mittavista fyysisistä ulottuvuuksistaan”; hän sairasti diabetesta, mutta jatkoi herkuttelua siitä huolimatta.


title: Kirsti Suonio

text: 1900-luvun ensi kymmennellä Suonio näytteli menestyksellisesti muun muassa komedioissa "Avioeron selkkaukset", "Baldevinin häät" ja "Mustasukkainen". Australialaissyntyisen Charles Haddon Chambersin huvikappaleessa "Kyynelten hirmuvalta" kevätkaudella 1903 Suonio tulkitsi kirjailijanvaimoa. Hänen puolisonsa Evert Suonio puolestaan näytteli itse kirjailijaa. Syyskaudella 1915 Kirsti Suonio teki erinomaisen roolisuorituksen Raisa Pavlovnan osassa Aleksandr Ostrovskin näytelmässä "Metsä". Olaf Homén kirjoitti Suonion tulkinnasta: ” --- siinä on vältetty kaikki lähellä tarjoutuva liioittelu ja että tulkinta oli tehty sisästäpäin, henkilön olemuksen oikeasta käsittämisestä alkaen”. Myös V. A. Koskenniemi kiitti Suonion ”suurta taituruutta ja teknistä varmuutta”. Ilmari Räsänen arvioi Suonion Raisa-tutkielman niin ikään taiteelliseksi voitoksi.


title: Kirsti Suonio

text: Eino Kaliman keväällä 1921 ohjaamassa Gabryela Zapolskin näytelmässä "Rouva Dulskan moraali" Suoniolla oli nimiosa. Bernard Shaw’n kappaleessa "Suuri Katariina" (1922) hän tulkitsi keisarinnaa ”mehevään tapaansa”.


title: Kirsti Suonio

text: Suoniolla oli keskeinen osa kaikissa Maria Jotunin näytelmien ensi-illoissa. "Miehen kylkiluun" Amalian Jotuni kirjoitti tiettävästi juuri Suoniota ajatellen. Rooli oli eräs Suonion merkittävistä näyttämötaiteellisista voitoista. Amalian ohella hän tulkitsi lukuisia kertoja Maija Rivakkaa suosikkikappaleessa "Tukkijoella". Hänen uransa alkuaikojen menestysrooli oli nimiosa Victorien Sardoun näytelmässä "Rouva Suorasuu" ("Madame Sans-Gêne"). Sen hän näytteli myös erojuhlassaan vuonna 1930. Vuosina 1926 ja 1930 Suonio teki esiintymismatkan Pohjois-Amerikan suomalaisten pariin.


title: Kirsti Suonio

text: Suonio näytteli kuudessa mykkäelokuvassa 1919–1928 ja dokumentissa "Polyteekkarifilmi" 1924. Erityisen onnistuneita roolisuorituksia olivat Martan osa Erkki Karun "Nummisuutarit"-filmatisoinnissa ja Maijan osa elokuvassa "Tukkijoella". Suonio oli mukana myös äänielokuvassa: 1930-luvun puolivälissä hänellä oli sivuroolit Valentin Vaalan komedioissa "Kaikki rakastavat" ja "Vaimoke".


title: Kirsti Suonio

text: Vuonna 1940 WSOY julkaisi Suonion elämäkerran "Kirsti Suonio kertoilee".


title: Kawakaminkoira

text: Kawakaminkoira ("kawakami-ken") on japanilainen koirarotu.


title: Kawakaminkoira

text: Suuri pää suhteessa runkoon ja tummat, punaiseen vivahtavat silmät ovat kawakaminkoiran tunnusomaimmat piirteet. Sen häntä on vahva ja tuuhea ja yltää miltei kintereisiin asti. Väritys vaihtelee suuresti: mm. punaseesami, mustaseesami, valkoseesami, valkoinen ja punainen ovat mahdollisia. Säkäkorkeus on 35-45 cm. Punaiset yksilöt tuovat helposti mieleen suomenpystykorvan.


title: Kawakaminkoira

text: Kawakaminkoira antaa vaikutelman varautuneesta voimakkuudesta ja omanarvontunnosta. Se on kuitenkin ystävällinen.


title: Kawakaminkoira

text: Rotu on kotoisin Naganon prefektuurista Kawakamin kylästä, ja legendan mukaan se polveutuu Chichibu-vuoriston susista, joita metsästäjät kesyttivät. Se on nykyisen shiban kantarotu ja sitä voidaan pitää yhtenä shiban "shinshu"-linjan muunnoksista.


title: Kawakaminkoira

text: Takaoka, Kazuya ja Kuru, Sachiko: "Dog - The Graphics of Japanese Dog"


title: Possujuna

text: Possujuna on Särkänniemen pienille lapsille suunnattu laite, juna, joka vie matkustajansa pienelle junamatkalle Possulaan, ja turvallisesti takaisin Kärsänniemen päätepysäkille.


title: Jaakonmarkkinat

text: Jaakonmarkkinat on alun perin keskiajalta, ja sittemmin vuodesta 1976 lähtien järjestetty markkinatapahtuma Naantalissa. Keskiajalla se pidettiin Rymättylän kirkolla, nykyään sen lähellä Rymättylän keskustassa vuosittain heinäkuun puolessa välissä. Perinteisen markkinaohjelman lisäksi järjestetään muun muassa musiikkia ja tanssit. Vuoden 2009 tapahtumassa vieraili arviolta noin 6 000 kävijää, samoin kuin aikaisempinakin vuosina.


title: Antero Suonio

text: Aatto Antero Suonio (22. helmikuuta 1897 Helsinki – 13. helmikuuta 1944 Sortavala) oli suomalainen oopperalaulaja ja näyttelijä. Äänialaltaan hän oli tenori. Ravintolamuusikkona aloittanut Suonio toimi oopperataiteen parissa solistina ja ohjaajana. Kotimaansa lisäksi hän sai mainetta muualla Euroopassa. Hänellä oli laaja koulutustausta ja monipuolinen kielitaito, hän suomensi useita ooppera- ja operettiteoksia. Puhenäytelmän alalla Suonio työskenteli paitsi näyttelijänä, myös ohjaajana.


title: Antero Suonio

text: Antero Suonion vanhemmat olivat näyttelijä-laulaja Evert Suonio ja näyttelijä Kirsti Suonio. Hänellä oli kolme sisarta: Ida Kaarina (1895), Anja Kyllikki (1898) ja Martta Johanna (1899). Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1915. Antero Suonio valmistui ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1917. Saman vuoden syksyllä hän aloitti opinnot Teatterikoulussa. Suonio suoritti opintoja myös Helsingin yliopistossa; hänen aineitaan olivat muun muassa estetiikka ja kielet. Lisäksi hän opiskeli laulua, muun muassa Väinö Solan opastuksella. Suonio opiskeli myös kotimaansa ulkopuolella; Saksassa vuosina 1920–1921 ja 1922 sekä Italiassa 1924 ja 1925. Vuonna 1927 hänelle myönnettiin Valtion apuraha, jonka turvin hän suoritti opintoja edelleen Suomessa.