title: V- ja W-luokka

text: Alusten hinta oli myös vertailukelpoinen sen ollessa 50000 puntaa halvempi kuin Marksman-luokan laivueenjohtajat ja ainoastaan noin 6000 puntaa kalliimpi kuin uudet Yarrowin telakan valmistamat M- ja R-luokkien alukset.


title: V- ja W-luokka

text: Kaksi ensimmäistä Amiraliteetin V-luokan laivueenjohtajaa tilattiin huhtikuussa 1916 Dennyn telakalta ja kolme seuraavaa heinäkuussa J. S. Whitelta ja Cammell Lairdilta. Kaikkien alusten luovutusaikatauluksi oli suunniteltu alkamaan kesäkuussa 1917.


title: V- ja W-luokka

text: Amiraliteetin V-luokan hävittäjät tilattiin heinäkuussa 1916. Luokan tilaus perustui uskoon uusien Saksan laivaston hävittäjien paremmuudesta palveluksessa oleviin aluksiin nähden. Luokan 23 alusta olivat kopioita Amiraliteetin V-luokan laivueenjohtajista, mutta niitä ei rakennettu laivueenjohtajiksi, jolloin niiden majoituskapasiteettia voitiin rajoittaa sekä komentosiltaa pienentää. Alusten siltarakenteita vahvistettiin, jolloin kangasverhoillut osat korvattiin teräslevyillä.


title: V- ja W-luokka

text:
Vaikka kaikki luokan alukset oli varustettu kahdella kaksiputkisella torpedoputkella niin niiden etummaiset putket vaihdettiin 1921 kolmiputkiseen ja vuonna 1923 pääosalla aluksista korvattiin myös taaempi kolmiputkisella.
Poikkeuksena olivat "HMS Vimy", "HMS Vanoc", "HMS Velox", "HMS Versatile" ja "HMS Vortigern", joilla ainoastaan etummaiset putket vaihdettiin.


title: V- ja W-luokka

text: "HMS Vanquisher", "HMS Vanoc", "HMS Velox", "HMS Vehement", "HMS Venturous", "HMS Versatile", "HMS Vimiera", "HMS Vittoria" ja "HMS Vortigern" valmistettiin siten, että alukset voitiin muuttaa miinalaivoiksi 24 tunnissa korvaamalla torpedoputket ja Y-torni 60 miinalla. Alusten takakannella oli valmiina kiinteät miinakiskot.


title: V- ja W-luokka

text: Tammikuussa 1918 luokan aluksista yksi Suuren laivaston 11. Hävittäjälaivueessa, 14 alusta 13. Hävittäjälaivueessa ja miinoituskykyiset 20. Hävittäjälaivueessa. Useat luokan aluksista palvelivat Itämerellä 1919-1920 ja vuonna 1921 aluksista 18 oli sijoitettuna Atlantin laivaston 1., 2., 5. ja 6. Hävittäjälaivueisiin sekä viisi alusta Rosythiin 9. Hävittäjälaivueeseen.


title: V- ja W-luokka

text: Itämerellä "HMS Vittoria" joutui 1919 sukellusvene "Panteran" upottamaksi. "HMS Vectis", "HMS Venturous" ja "HMS Violent" luovutettiin 1936-1937 romutettavaksi osana "RMS Majesticin" rahoitusta.


title: V- ja W-luokka

text: Amiraliteetin W-luokan hävittäjiin kuului 21 alusta, jotka tilattiin 9. joulukuuta 1916. Kaksi Yarrowin telakalta ("HMS Wayfarer" ja "HMS Woodpecker") tilattua kuitenkin peruutettiin huhtikuussa 1917 ja ne korvattiin kahdella Yarrowin S-luokan aluksella ("HMS Tomahawk" ja "HMS Torch").


title: V- ja W-luokka

text: Luokan alukset olivat lähestulkoon suoria kopioita edeltäneestä Amiraliteetin V-luokasta. Tärkein muutos oli kaksiputkisten torpedoputkien korvaaminen kolmiputkisilla. Samoin alusten mastoa korotettiin.


title: V- ja W-luokka

text: Luokan alukset selvisivät ensimmäisestä maailmansodasta ja sotien välillä tuhoutui ainoastaan "HMS Walrus", joka ajautui helmikuussa 1938 karikkoon irrottuaan hinauskäydestä.


title: V- ja W-luokka

text: Thornycroftin V- ja W-luokkiin kuului kumpaankin kaksi hävittäjää, jotka valmisti John I. Thornycroft and Company Limited Amiraliteetin suunnitelmien pohjalta. Alukset tilattiin pareittain 30. heinäkuuta ja 9. joulukuuta 1916. Alukset on erotettavissa Amiraliteetin aluksista korkeammasta vedestä nousevasta rungosta sekä lyhyemmästä mastosta sekä Thornycroft tyyppisistä savuhormeista.


title: V- ja W-luokka

text: Thornycroftin paranneltu W-luokka oli Thornycroftin omaa suunnittelua, joka pohjautui Thornycroftin V- ja W-luokista saatuihin kokemuksiin. Luokan kaksi alusta tilattiin tammikuussa 1918 saman aikaisesti Amiraliteetin parannellun W-luokan kanssa.


title: V- ja W-luokka

text: Amiraliteetin parannellun W-luokan hävittäjät tilattiin kahdessa erässä 1918. Luokan aluksilla käyttöön otettiin uudet 4,7 tuuman BL Mk I tykit.


title: V- ja W-luokka

text: Ensimmäiset neljätoista alusta tilattiin tammikuussa 1918 samalla kun Thornycroftilta tilattiin kaksi alusta. Tilauksen aluksista peruutettiin seitsemän:


title: V- ja W-luokka

text: Toisen erän 38 alusta tilattiin huhtikuussa, mutta aluksista valmistui ainoastaan seitsemän loppujen tultua peruutetuiksi.


title: V- ja W-luokka

text: Vanhentuvien V- ja W-luokkien alusten romuttaminen keskeytettiin 1937, kun sodan uhka Euroopassa kasvoi samalla tehtiin päätös alusten muuttamisesta nopeiksi saattuehävittäjiksi. Toisen maailmansodan puhkeaminen lopetti aikaa vievien muutostöiden tekemisen, mutta siitä huolimatta monet alukset muutettiin saattuetehtäviin.


title: V- ja W-luokka

text: Amiraliteetti aloitti 1937 ilmatorjunta-aluksiksi soveltuvien sluuppien tuotannon havaittuaan pitkän kantaman ilmatorjunnan puutteet aluksilla. Hankkeeseen liittyen päätettiin muuttaa jo vanhentuneet V- ja W-luokkien alukset ilmapuolustuskykyisiksi saattajiksi. Alukset olivat kelvottomia laivaston suoja-aluksiksi, mutta ne olivat kuitenkin muuten käyttökelpoisia.


title: V- ja W-luokka

text: Aluksilta poistettiin niiden nelituumaiset Mk V tykit sekä etukannen rakenteet poistettiin. Alusten komentosiltaa laajennettiin sekä siihen asennettiin tulenjohtojärjestelmä HACS. Alusten kumpikin torpedoputkisarja poistettiin ja niistä etummainen korvattiin nostettaville alustoille sijoitetuilla nelipiippuisilla puolentuuman (12,7 mm) konekivääreillä. "HMS Whitleylle", "HMS Vegalle" ja "HMS Woolstonille" asennettiin konekiväärit peräkkäin vasemmalle kyljelle. Aluksista kuitenkin "HMS Vegan" asennettiin myöhemmin samoin kuin pääosalla aluksista.


title: V- ja W-luokka

text: Alusten sodanalusta alkaen lähes tehottamat konekiväärit poistuivat 1942 alkaen, kun ne korvattiin 20 millimetrin Oerlikon tykeillä. Samalla ilmatorjunta-aseistusta vahvennettiin asentamalla lisätykit komentosillan sivuistoille rakennetuille tasanteille.


title: V- ja W-luokka

text: Etummainen kaksiputkinen nelituumainen suurella korkeuskulmalla varustettu torni asennettiin korokkeelle, jota ympäröi teräksinen reunus. Taaempi torni asennettiin takakannen rakenteiden päälle. "HMS Woolstonille" asennettiin kuitenkin ainoastaan kaksi yksiputkista 12 naulan tykkiä nelituumaisten tornien sijasta.


title: V- ja W-luokka

text: Alukset varustettiin tutkilla niin pian kuin niitä oli saatavilla. Tykistön tulenjohtotutkana oli HACS:iin kytketty tyypin 285 tutka sekä tyypin 286 tutka etumastossa. Jälkimmäinen tutka korvattiin myöhemmin tyypin 291 tutkalla. Sukellusveneiden radioliikenteen seurantajärjestelmä sijoitettiin mahdollisesti ainoastaan "HMS Valorousille".


title: V- ja W-luokka

text: Kymmenen aluksen muutostyöt aloitettiin ennen sodan syttymistä. "HMS Vanityn", "HMS Verdunin", "HMS Wolfhoundin", "HMS Wryneckin" ja "HMS Viceroyn" muutostyöt olivat alkamassa tai aloittamatta sotatoimien alkaessa. "HMS Whitley", joka oli muutoksen prototyyppinä, valmistui lokakuussa 1938. Sen lisäksi ainoastaan kesäkuussa 1939 valmistunut "HMS Valorous" oli palannut muutostöistä ennen sodan syttymistä. Viimeisen "HMS Viceroyn" muutostyöt alkoivat toukokuussa 1940 ja se palasi palvelukseen tammikuussa 1941.


title: V- ja W-luokka

text: Alukset oli suunniteltu Suuren laivaston suojaamiseen Pohjanmerellä, jolloin alusten nopeus oli merkittävämpää kuin niiden toimintamatka. Alukset olivat täten soveltumattomia valtamerisaattajiksi, johon niitä suunniteltiin käytettävän tulevassa sodassa. Saattajina yli 20 solmun nopeus menetti merkitystään kaikuluotaimen lakatessa toimimasta ja toimintamatka merkitsi enemmän kuin tulivoima.


title: V- ja W-luokka

text: Aluksille rakennettiin ainoastaan yksi supistettu kattilahuone ja vapautunut tila jaettiin kahtia. Alemmasta osasta tehtiin polttoainesäiliö ja ylemmästä majoitustiloja. Alusten A- ja Y-tykkitornit poistettiin ja niiden tilalle asennettiin Hedgehog -sukellusveneentorjuntaheitin sekä syvyyspomminheittimet. Torpedoputket poistettiin ja ne korvattiin 12 naulan ilmatorjuntatykillä sekä alustoilla kahta 20 millimetrin Oerlikon ilmatorjuntatykkiä varten. Samoin komentosillalle asennettiin kummallekin puolelle 20 millimetrin ilmatorjuntatykit.


title: V- ja W-luokka

text: Aluksille asennettiin tyypin 271 pintavalvontatutka sekä tyypin 291 ilmavalvontatutka, joiden lisäksi osalle aluksista asennettiin radiosuuntimalaitteet sukellusveneiden viestiliikenteen peilaamiseksi.


title: V- ja W-luokka

text: Muutosten seurauksena alusten nopeus laski 24,5 solmuun.


title: V- ja W-luokka

text: Muunnetut alukset olivat: "HMS Vanessa", "HMS Vanoc", "HMS Vanquisher", "HMS Velox", "HMS Vesper", "HMS Versatile", "HMS Vidette", "HMS Vimy", "HMS Vivacious", "HMS Viscount", "HMS Walker", "HMS Warwick", "HMS Watchman", "HMS Westcott", "HMS Winchelsea", "HMS Wrestler", "HMS Vansittart", "HMS Venomous", "HMS Verity", "HMS Volunteer", "HMS Wanderer", "HMS Whitehall"


title: HMS Abelia

text: HMS Abelia (viirinumero K184) oli toisen maailmansodan aikana Ranskan laivastolle tilattu, mutta Britannian Kuninkaallisessa laivastossa palvellut Flower-luokan korvetti.


title: HMS Abelia

text: Alus tilattiin 8. huhtikuuta 1940 Harland and Wolffilta Belfastista Pohjois-Irlannista telakkanumerolla J3840 Ranskan laivastolle. Ranskan antauduttua Britannian hallitus lunasti 6. heinäkuuta 1940 aluksen Kuninkaalliselle laivastolle. Sen köli laskettiin 19. elokuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 28. marraskuuta 1940. Alus valmistui 3. helmikuuta 1941.


title: HMS Abelia

text: "HMS Abelia" suojasi 23. huhtikuuta 1941 Liverpoolista lähtenyttä saattuetta OB314. Alus suojasi 29. huhtikuuta - 2. toukokuuta saattuetta HX121. Alus liittyi 14. toukokuuta saattueeseen SC30 ja se saapui saattueen mukana Liverpooliin 20. toukokuuta.


title: HMS Abelia

text: "HMS Abelia" suojasi helmikuussa 1943 saattuetta SC118. Alus upotti 7. helmikuuta Saksan laivaston sukellusvene "U-6089":n.


title: HMS Abelia

text:
Saksan laivaston sukellusveneen laukaisema torpedo osui 9. tammikuuta 1944 "HMS Abeliaan" (). Alus menetti osuman seurauksena peräsimensä.
Alus myytiin 1947 ja siitä tehtiin 1948 kauppalaiva "Kraft". Se nimettiin uudelleen 1954 "Arne Skontorpiksi". Alus romutettiin 1966 Norjassa.


title: Gemini 11

text: Gemini 11 (virallisesti Gemini XI) oli Yhdysvaltain Gemini-ohjelmaan kuulunut avaruuslento, joka toteutettiin 12.–15. syyskuuta 1966. Se oli yhdeksäs miehitetty Gemini-lento. Aluksen korkeus oli alimmillaan 289,7 km ja ylimmillään 1374,1 km, mikä on ennätys ellei kuulentoja oteta lukuun. Lennon aikana Richard F. Gordon Jr. suoritti kaksi avaruuskävelyä, joista ensimmäinen kesti 33 minuuttia ja toinen 2 tuntia 8 minuuttia.


title: Etta Scollo

text: Etta Scollo (s. 27. toukokuuta 1958 Catania, Italia) on italialainen laulaja ja lauluntekijä.


title: Etta Scollo

text: Scollo syntyi Cataniassa, Italiassa, ja muutti Torinoon opiskelemaan arkkitehtuuria. Hän kuitenkin jätti opiskelut aloittaakseen työt musiikin parissa. Scollo työskenteli 1980-luvulla muun muassa Eddie Davisin ja Champion Jack Dupreen kanssa. Pian hän kiinnostui aiempaa enemmän myös pop-musiikista, ja muun muassa levytti Paul McCartneyn kappaleen "Oh! Darling" italiaksi. Scollon musiikkia on 2000-luvulla kuultu elokuvissa Bad Guy – Parittaja ja Palermo Shooting.


title: Gemini 9

text: Gemini 9A (virallisesti Gemini IX-A) oli Gemini-ohjelmaan kuulunut avaruuslento, joka suoritettiin 3. kesäkuuta 1966 – 6. kesäkuuta 1966. Eugene Cernan suoritti lennolla avaruuskävelyn, joka kesti 2 tuntia 7 minuuttia. Avaruuskävelyssä oli tarkoitus käyttää apuvälineitä, joita kutsuttiin käsitteellä AMU (Astronaut Maneuvering Unit). Kuitenkin ongelmaksi tuli painottomuus ja muita seikkoja, joten välineiden noutaminen aluksesta olisi ollut vaikeaa. Näin ollen Eugene Cernan suoritti avaruuskävelyn ilman niitä. Ongelmia oli myös järjestelmän kanssa, joka oli nimeltään ATDA (Augmented Target Docking). Tämän järjestelmän avulla yriteettiin telakoitua toiseen alukseen. Kiertoradan alin korkeus oli 158,8 km ja ylin 266,9 km.


title: Gemini 9

text: Gemini 9:n alkuperäinen miehistö, astronautit Elliot M. See Jr. ja Charles A. Bassett II saivat surmansa 28. helmikuuta 1966 heidän kaksipaikkaisen T-38 harjoitussuihkuhävittäjän törmätessä huonossa säässä Gemini-avaruusaluksia valmistavaan rakennukseen. Varamiehistön käytöstä johtuen tehtävän nimi sai A-tarkenteen.


title: Sabinianus (usurpaattori)

text: Sabinianus (200-luku jaa.) oli roomalaisen African provinssin maaherra ja prokonsuli, joka julistautui Rooman keisariksi Karthagossa vuonna 240 Gordianus III:n hallituskaudella. Hän oli toiminut konsulina vuonna 225 mutta tuntemattomat tapahtumat Gordianus III:n aikana saivat hänet tyytymättömäksi. Sabinianus ei kuitenkaan saavuttanut juurikaan kannatusta ja vallankaappaus epäonnistui naapuriprovinssin Mauretanian käskynhaltijan Faltonius Restitutianuksen väliintulon ansiosta.


title: August Jakobson

text: August Jakobson (2. syyskuuta 1904 Pärnu – 23. toukokuuta 1963 Tallinna) oli virolainen kirjailija ja valtiomies.


title: August Jakobson

text: August Jakobson syntyi työläisperheeseen. Vuosina 1926–1928 hän opiskeli Tarton yliopiston taloustieteellisessä ja vuosina 1932–1935 lääketieteellisessä tiedekunnassa. Hänen ensimmäinen romaaninsa, työläisperheen elämästä kertova "Vaeste-patuste alev" ilmestyi vuonna 1927. Kirjailijan varhaistuotannon biologis-naturalistista vaihetta edustavat romaanit "Tuhkur hobune" (”Harmaa hevonen”, 1928–1933) ja "Andruksonide suguvõsa" (”Andruksonien suku”1931–1934). Romaani "Igavesed eestlased" (”Ikuiset virolaiset”, 1937–1940) ja kertomuskokoelmat "Kotkapoeg" (”Kotkanpentu”, 1932), "Reisijad lõppjaamas" (”Pääteasemalla”, 1934), "Reamees Mattias" (”Rivimies Mattias”, 1935) kuvaavat kriittisesti sotienvälistä Viroa. Psykologista ihmiskuvausta edustavat kokoelma "Esimesed meheteod" (”Ensimmäiset sankariteot”, 1936) ja näytelmä "Viirastused" (”Haamut”, 1939).


title: August Jakobson

text: Vuodesta 1940 lähtien Jakobson työskenteli lehtimiehenä ja kirjakustantamon päätoimittajana. Vuonna 1942 hän liittyi NKP:n jäseneksi. Hän toimi Neuvostoliiton korkeimman neuvoston edustajana ja vuosina 1950–1958 Viron SNT:n korkeimman neuvoston puhemiehistön puheenjohtajana sekä Neuvostoliiton korkeimman neuvoston puhemiehistön varapuheenjohtajana.


title: August Jakobson

text: Toisen maailmansodan aikana Jakobson julkaisi kertomuskokoelmat "Tules ja veres" (”Tulessa ja veressä”, 1942) ja "Hiiglaste tee" (”Jättiläisten tie”, 1944). Viron yhteiskunnallisia ristiriitoja kuvaavat näytelmät "Elu tsitadellis" (”Elämä linnoituksessa”) ja " Võitlus rindejooneta" (”Taistelu ilman rintamaa”, molemmat 1946) palkittiin Stalin-palkinnolla. Kansainvälistä ideologista taistelua käsittelevät "Kaks leeri" (”Kaksi leiriä”, 1948), "Öö ja päeva piiril" (”Yön ja päivän rajalla”, 1950) ja "Šaakalid" (”Šakaalit”, 1951). Näytelmä "Vana tamm" (”Vanha tammi”, 1954) on suunnattu vanhentuneita perinteitä vastaan. Jakobsonin muita sodanjälkeisiä teoksia ovat draamakronikka "Tormisõlmed" (”Myrskyn solmuja”, 1962), kertomuskokoelmat "Kasvutung" (”Kasvunhalu”, 1949), "Tulikuum päev" (”Kuuma päivä”, 1949) sekä satukokoelma ”Satakieli ja vaskikäärme” ("Ööbik ja vaskuss", 1947). Jakobsonin teoksia käännettiin aikanaan useille Neuvostoliiton kielille. Vuonna 1947 hän sai Viron SNT:n kansankirjailijan arvonimen.


title: Korteniemen perinnetila

text: Korteniemen perinnetila on Tammelassa Liesjärven kansallispuistossa sijaitseva entistetty metsänvartijan tila, joka on kesäisin avoinna matkailijoiden tutustumista varten.


title: Korteniemen perinnetila

text: Metsähallitus osti Korteniemen torpan 1878 Turpoon sahalta. Silloin viimeinen torppari Kalle Lönngren ylennettiin torpparista metsänvartijaksi. Tilalle rakennettiin talo 1880-luvulla metsänvartijan asunnoksi. Hänen jälkeensä metsänvartijoina toimivat ensin hänen poikansa, sitten pojanpojat. Talo jäi asumattomaksi 1996, minkä jälkeen sille tehtiin perinnetilan hoidon erityissuunnitelma.


title: Korteniemen perinnetila

text: Talossa on tupa ja kaksi kamaria. Museovirasto vastaa tilan hoidosta ja on entistänyt sen suunnilleen sadan vuoden takaiseen asuun. Sieltä on muun muassa poistettu sähkö- ja puhelinyhteydet. Kalustuksena on talon vanhoja huonekaluja. Tilalla on kesäisin eläimiä, kuten maatiaiskanoja, lampaita, lehmiä ja hevonen. Viljelyssä on vanhaa ruiskantaa, ja viljelyssä käytetään vanhoja työmenetelmiä.


title: Korteniemen perinnetila

text: Tilalla on lisäksi runsaasti vanhoja ulkorakennuksia, ja tilalta on löydetty kivikautinen asuinpaikka.


title: Korteniemen perinnetila

text: Korteniemi on luokiteltu Museoviraston inventoinneissa 1993 ja 2009 valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Martta Kurkilahti

text: Martta Matilda Kurkilahti (o.s. "Lehtonen", e. "Tenhunen", 8. tammikuuta 1900 Helsinki – 3. marraskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen konttoristi ja poliitikko. Kurkilahti oli Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja syyskuusta marraskuuhun vuonna 1927.


title: Martta Kurkilahti

text: Lehtonen työskenteli 1920-luvulla Työläis- ja talonpoikaisnaisten lehden konttoristina ja toimittajana. Hän kuului STPV:n keskeiseen Helsingin vaalikomiteaan syyskuusta 1926 syyskuuhun 1927. Heinäkuun 1927 vaaleissa Lehtonen nousi eduskuntaan Uudenmaan läänin vaalipiiristä, mutta ura kansanedustajana jäi lyhyeksi, kun hän muutti lähes heti Kanadaan. Lehtosen menettely herätti paheksuntaa. STPV:n eduskuntaryhmän mielestä paikkaa ei tullut jättää henkilökohtaisten syiden vuoksi. Lehtonen pyysi eroa ryhmältä vasta poistuttuaan maasta. SKP:n Suomen byroon mielestä Lehtosen olisi pitänyt pyytää puolueelta lupa muuttoon. Lehtosen tilalle nousi Yrjö Lehtinen.


title: Martta Kurkilahti

text: Lehtonen-Kurkilahti työskenteli Kanadassa oikolukijana vuodet 1927–1946, kunnes palasi Suomeen.


title: Hannu Forsberg

text: Hannu Tapio Forsberg (s. 8. marraskuuta 1959 Polvijärvi) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan bassobaritoni.


title: Hannu Forsberg

text: Forsberg opiskeli laulua Joensuun konservatoriossa ja Sibelius-Akatemian oopperakoulutuksessa. Hänen opettajinaan toimivat muun muassa Jorma Elorinne, Gerhard Kahry ja Tom Krause. Vuodesta 1997 alkaen hän on kuulunut Suomen Kansallisoopperan solistikuntaan. Lisäksi hän on vieraillut muun muassa Erfurtin, Mikkelin, Oulun, Tampereen ja Vantaan oopperoissa sekä Savonlinnan Oopperajuhlilla.


title: Hannu Forsberg

text: Forsbergin esittämiä rooleja Suomen Kansallisoopperassa ovat olleet muun muassa Figaro "Figaron häissä", Alidoro "La Cenerentolassa", Oroveso "Normassa", Simana Arhippaini "Punaisessa viivassa", Don Basilio "Sevillan parturissa" ja Sarastro "Taikahuilussa".


title: Hannu Forsberg

text: Forsberg on Lappeenrannan valtakunnallisten laulukilpailujen miesten sarjan voittaja vuodelta 1992.


Pyhän Pietarin ja Paavalin luterilainen kirkko (, ) on kirkkorakennus Pietarissa, joka sijaitsee Pienen ja Ison tallikadun välisessä korttelissa osoitteessa Nevski prospekt 22–24. Lähimmät metroasemat ovat Nevski prospekt ja Gostinyi dvor. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Aleksandr Brjullov.


title: Pyhän Pietarin ja Paavalin luterilainen kirkko

text: Uusromaanista tyyliä edustava rakennus pystytettiin 1833–1838 vanhemman, vuonna 1730 avatun kirkon paikalle. Tätäkin aiemmin paikalla oli ollut Pietari Suuren käskystä 1708 perustettu puukirkko. Rakennuksessa on havaittavissa myös klassismin vaikutteita. Kirkon molemmin puolin sijaitsevat asuintalot muodostavat kirkon edustalle pienen aukion, jota reunustaa valurautainen ristikkoaita. Julkisivua koristavat keskellä holvikaari ja pylväikkö sekä reunoilla symmetriset kulmatornit. Sisäänkäyntiä vartioivat Pietarin ja Paavalin patsaat, evankelistoja kuvaavat reliefit ja katon kruunaava enkelipatsas ovat Agostino Triscornin ja Theodore Jacquesin käsialaa.


text: Kirkko kuului Pietarin toiseksi suurimmalle luterilaiselle seurakunnalle, joka koostui lähinnä saksalaisesta keskiluokasta ja baltiansaksalaisesta aatelistosta. 1900-luvun alussa seurakunnassa oli noin 15 000 jäsentä. Jumalanpalvelusten liturgisena kielenä oli saksa. Seurakunta ylläpiti erilaisia hyväntekeväisyyslaitoksia ja saksankielistä koulua Petrischulea.


text: Kirkko suljettiin vuonna 1937, minkä jälkeen sitä käytettiin varastona. Vuosina 1958–1962 se muutettiin uimahalliksi. Alkuperäinen sisustus on kokonaan tuhoutunut. Rakennus palautettiin saksalaiselle luterilaiselle seurakunnalle vuonna 1992. Pitkällisen remontin jälkeen se otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1997. Nykyään seurakunnassa on noin 600 venäjänsaksalaista jäsentä. Se kuuluu Venäjän, Ukrainan, Kazakstanin ja Keski-Aasian evankelis-luterilaiseen kirkkoon.


title: Galina Nikolajeva

text: Galina Jevgenjevna Nikolajeva (, oikealta sukunimeltään "Voljanskaja", Воля́нская; 18. helmikuuta 1911 Tomskin läänin Usmankan kylä – 18. lokakuuta 1963 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.


title: Galina Nikolajeva

text: Galina Nikolajeva syntyi opettajan perheeseen. Vuosina 1929–1935 hän opiskeli Gorkin lääketieteellisessä instituutissa, työskenteli sen jälkeen korkeakouluopettajana ja toisen maailmansodan aikana sotilaslääkärinä. Nikolajevan ensimmäiset runot ilmestyivät vuonna 1939. Vuodesta 1945 lähtien hän toimi etupäässä kirjailijana ja journalistina. Vuodesta 1954 hän kuului Neuvostoliiton ja Venäjän SFNT:n kirjailijaliittojen hallituksiin.


title: Galina Nikolajeva

text: Nikolajevan ensimmäinen romaani oli sodanjälkeisestä maatalouden jälleenrakentamisesta kertova ”Elonkorjuu” ("Žatva", 1950), josta hän sai Stalin-palkinnon. Samaa teemaa jatkaa ”Kertomus KTA:n johtajasta ja yliagronomista” ("Povest o direktore MTS i glavnom agronome", 1954). Romaani ”Insinööri Bahirev” (oik. ”Taistelu matkalla”, "Bitva v puti", 1957) kuvaa uudistajan ja vanhakantaisen puoluetyötekijän välistä kamppailua. Romaanin rakkausjuoni herätti aikanaan vilkasta keskustelua. Nikolajeva laati Stanislav Radzinskin kanssa proosateoksiinsa perustuvia näytelmiä. Hänen teoksiensa pohjalta on kuvattu myös elokuvia.


title: Fjodor Panfjorov

text: Fjodor Ivanovitš Panfjorov (; 2. lokakuuta 1896 Saratovin läänin Pavlovkan kylä – 10. syyskuuta 1960 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.


title: Fjodor Panfjorov

text: Fjodor Panfjorov syntyi köyhään talonpoikaisperheeseen. Varojen puutteen takia hän joutui jättämään kesken opiskelun Volskin opettajaseminaarissa. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hän työskenteli paikallislehden toimituksessa, NKP(b):n kihlakuntakomiteassa ja perustamassaan maatalouskommuunissa. Ensimmäiset kaunokirjalliset teokset ilmestyivät vuonna 1920. Vuonna 1926 Panfjorov liittyi NKP:hen, vuosina 1924–1931 hän työskenteli "Krestjanski žurnal" -lehden toimittajana ja vuosina 1931–1960 pienin väliajoin "Oktjabr"-kirjallisuuslehden päätoimittajana. 1920-luvulla hän toimi Venäjän proletaarikirjailijoiden yhdistyksen johdossa ja vuodesta 1934 lähtien Neuvostoliiton kirjailijaliiton hallituksen jäsenenä. Kirjailija oli 1930–1950-luvuilla myös Neuvostoliiton korkeimman neuvoston edustajana.


title: Fjodor Panfjorov

text: Panfjorovin pääteos on maatalouden kollektivisointia kuvaava laaja romaani ”Sieramäki” ("Bruski", 1928–1933). Aikanaan romaani sai viranomaisten tuen, mutta muun muassa Maksim Gorki arvosteli sitä voimakkaasti naturalismista ja vulgaarista kielenkäytöstä. Toisen maailmansodan jälkeen Panfjorov kirjoitti tendenssimäisen romaanitrilogian "Borba za mir" (”Taistelu rauhan puolesta”, 1945–1947), "V strane poveržennyh" (”Voitettujen maassa”, 1948), "Bolšoje iskusstvo" (”Suuri taide”, 1939), jonka kahdesta ensimmäisestä osasta hän sai Stalin-palkinnon. Vuosina 1953–1960 kirjoitettu trilogia "Volga matuška-reka" (”Volga, Volga, äiti armas”) häilyy Stalinin ajan arvostelun ja puolustelun välillä. Näiden myöhempien teosten taiteellista arvoa pidetään mitättömänä.


title: Kent Forsberg

text: Kent Forsberg (s. 1947) on ruotsalainen jääkiekkovalmentaja, joka on valmentanut muun muassa Ruotsin jääkiekon pääsarjassa Elitserienissä pelaavaa MODO:ta sekä Ruotsin jääkiekkomaajoukkuetta. Maajoukkueessa Forsberg on voittanut MM-kultaa (1998) ja MM-hopeaa (1997).


title: Kent Forsberg

text: Kent Forsberg on jääkiekkoilija Peter Forsbergin isä, ja heillä on yhteinen yritys Forspro, joka muun muassa valmistaa kenkiä.


title: Työväenjärjestöjen Tiedonantaja

text: Työväenjärjestöjen Tiedonantaja oli Helsingissä ilmestynyt sanomalehti, joka perustettiin 1923, kun Suomen Työmies oli lakkautettu. Lehti lakkautettiin 1930. Lehti oli Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaalijärjestön pää-äänenkannattaja.


title: Työväenjärjestöjen Tiedonantaja

text: Työväenjärjestöjen Tiedonantajaa alettiin julkaista syyskuussa 1923. Tarve uudelle lehdelle syntyi sen jälkeen, kun Suomen Sosialistinen Työväenpuolue ja sen lehdistö kiellettiin. Kevääseen 1924 asti Tiedonantaja oli ainoa laitavasemmiston päivittäinen sanomalehti. Alkuvaiheessa projektin kantava voima oli "Suomen Työmiehen" entinen päätoimittaja Väinö Vuorio apunaan Emil Paajanen.


title: Työväenjärjestöjen Tiedonantaja

text: Tiedonantajaa painettiin kommunistien omistamassa Osakeyhtiö Työn kirjapainossa, jolle lehti aiheutti huomattavia taloudellisia menetyksiä. Tiedonantajan levikki jäi pienemmäksi kuin edeltäjä Suomen Työmiehen. Se oli alussa noin 8 000 ja kesällä 1926 jo 11 250. SKP avusti Tiedonantajaa taloudellisesti, ja lehti sai varoja myös muun muassa sesonkijulkaisujen ja kalentereiden myynnistä. Tukea tuli lisäksi amerikansuomalaisilta kommunisteilta. Puolue pyrki valvomaan lehden linjaa, ja esimerkiksi Kullervo Manner vaati linjaa jyrkemmäksi kirjeessä, joka hän lähetti Pietarista lokakuussa 1923.


title: Työväenjärjestöjen Tiedonantaja

text: Vasemmiston lehtiä vastaan nostettiin 1920-luvulla usein painokanteita. Tiedonantajankin ilmestyminen estettiin muun muassa vuoden 1925 kunnallisvaalien aikaan. Kesällä 1930 viranomaiset estivät Tiedonantajan ilmestymisen lopullisesti muiden vasemmistolehtien tapaan. Viimeinen numero ilmestyi 13. kesäkuuta. Sen jälkeen kommunistit julkaisivat maanalaista SKP:n Tiedonantaja -nimistä lehteä.


title: Blero

text: Blero, oik. Blerim Muharremi, on R&B-laulaja ja tanssija. Etniseltä taustaltaan hän on Kosovon albaani.


title: Blero

text: Bleron läpimurto tapahtui vuonna 2005 singleillä "Kthehu ti " ("palaa takaisin") ja "Papritur" ("Odottamatta"). Albumi "Blero" vuodelta 2006 on ollut Blero toistaiseksi suurin menestys. Eräs hänen suosittu laulunsa on "Can't you see". Hän kihlautui 27. heinäkuuta 2009 näyttelijä Teuta Krasniqin kanssa.


title: Yhdistetyn maailmancup 2009–2010

text: Yhdistetyn maailmancup 2009–2010 alkoi 28. marraskuuta 2009 Kuusamossa ja päättyi 14. maaliskuuta 2010 Oslossa. Kauden aikana järjestettiin 19 henkilökohtaista kilpailua ja kaksi joukkuekilpailua.


title: Novosibirskin metro

text: Novosibirskin metro () on Novosibirskin maanalainen metrojärjestelmä. Sen rakentaminen aloitettiin 1979. Metrolinjoja on kaksi. Metron kokonaispituus oli 2010 noin 16 km ja asemia on 13.


title: Koveron perinnetila

text: Koveron perinnetila on kruununmetsätorppa Ikaalisissa Seitsemisen kansallispuistossa. Sen hoidosta vastaa Metsähallitus, joka osti sen takaisin valtiolle 1970.


title: Koveron perinnetila

text: Metsätorppa on perustettu 1859, ja siellä on asuttu 1960-luvulle. Sitä on entisöity lähinnä talkootyönä 1920–1930-luvun asuun. Maisemanhoito tehdään pääasiassa vanhan ajan menetelmin.


title: Rastilan kartano

text: Rastilan kartano () sijaitsee Helsingissä, Vuosaaressa. Sen omistamat maat ulottuivat aikoinaan Broäandasta Ramsinniemeen ja sillä oli neljä torppaa.


title: Rastilan kartano

text: Rastilan kartanon mailla sijaitsevat nykyään Rastilankallion, Meri-Rastilan ja Rastilan osa-alueet. Kartanon tiloissa toimii nykyään kahvila-lounasravintola Cafe Monami sekä mainostoimisto Monami Agency.


title: Rastilan kartano

text: Vanhin kartanon aluetta koskeva kirjallinen dokumentti on vuodelta 1540. Alueella oli tuolloin kolme taloa, joiden muodostamaa kylää kutsuttiin "Rassbölle"ksi. "Rass" viittaa virtaan, vesijuoksuun ja laaksoon. "Rastböle" on kirjurin huolimattomuusvirhe, josta tuli alueen virallinen nimi 1800-luvulla.


title: Rastilan kartano

text: Kartanon maiden läpi virtaa yhä Rastilanpuro, mutta maan kohoamisen vuoksi se on nykyään huomattavasti pienempi kuin keskiajalla.


title: Rastilan kartano

text: Alueen asukkaat elättivät itsensä laivureina, kalastuksella sekä maanviljelyllä.


title: Rastilan kartano

text: 1600-luvulla alueella olleet pienemmät tilat olivat hävinneet ja alueella oli vain yksi suurempi tila. Vuonna 1652 Rastila oli ratsutila eli sen piti varustaa hevonen ja sotilas kuninkaan armeijaan verohelpotusten vastineeksi.


title: Rastilan kartano

text: Vuonna 1748 ryhdyttiin rakentamaan Viaporin merilinnoitusta ja rakennustarvikkeiden kysyntä nousi Helsingin ympäristössä huippuunsa. Viaporin upseeri Jean Elfving perusti tuolloin tiiliruukin Rastilan maille.


title: Rastilan kartano

text: Carl Magnus Jägerhorn osti Rastilan kartanon vuonna 1761ja myi sen 1774 saatuaan Oulun läänin maaherran viran. Uusi omistaja oli apteekkari Wilhelm Elg. Omistajat asuivat kartanossa lähinnä kesällä uskoen viljelyn pehtorille ja hänen johtamilleen työläisille.


title: Rastilan kartano

text: 1900-luvun alussa kartanon omistama alue alkoi pienentyä, sillä se alkoi myydä maitaan helsinkiläisille huviloiden rakentamista varten. 1940-luvun loppupuolella sen alueesta lohkottiin niin sanottuja rintamamiestontteja.


title: Rastilan kartano

text: Kartanon viimeiseksi yksityiseksi omistajaksi jäi tuomari Walter Ahlqvist joka osti tilan vuonna 1912. Agronomi Gunnar Colérus vuokrasi tilan vuonna 1922 ja hoiti sitä vuonna 1935 tapahtuneeseen kuolemaansa asti. Jatkosodan aikana vuonna 1944, Helsingin suurpommitusten yhteydessä, Neuvostoliiton ilmavoimat pudottivat pommeja myös Rastilan kartanon alueelle. Ahlqvistin perikunta myi tilan vuonna 1951 Helsingin kaupungille ja maanviljelys jatkui vielä kymmenisen vuotta. Kaupantekohetkellä kartanon tiluksien laajuus oli 196 hehtaaria.


title: Rastilan kartano

text: Tilan historiallisista rakennuksista on jäljellä vielä 1800-luvun alussa rakennettu päärakennus, pehtorin talo ja punamullalla maalattu vilja-aitta, joka tosin ei enää sijaitse alkuperäisellä paikallaan.


title: Rastilan kartano

text: Puutarhasta on jäljellä sembramäntyjä, tammia, vaahteroita ja lehmuksia sekä kuusiaita.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen luonnonsuojelualue (myös Telkkämäen perinnetila tai Telkkämäen kaskiperinnetila) sijaitsee Kaavin kunnassa Pohjois-Savossa. Telkkämäen alue on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi perinnemaisemaksi.


title: Telkkämäen perinnetila

text:
Metsähallitus perusti Telkkämäen luonnonsuojelualueen vuonna 1989. Alue on muodostettu kymmenestä eri palstasta. Suojelualueen pinta-ala on yksi neliökilometri.
Alueen ytimen muodostaa perinnetila.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäessä vaalitaan perinteistä savolaista kaskikulttuuria sekä suojellaan kulttuurimaisemalle tyypillistä eliölajistoa. Vuosittain osa Telkkämäen metsistä kasketaan. Tilalla viljellään maata perinteisiä työmenetelmiä käyttäen.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen alueella on kaskettu vähintään viimeisen 300 vuoden ajan - mahdollisesti pitempäänkin, sillä Kaavin alueella on ollut pysyvää asutusta 1620-luvulta saakka.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen luonnonsuojelualue on saanut nimensä Telkkämäen tilasta (torppa), joka on sijainnut paikalla jo vuosina 1828 – 1830. Varsinainen Telkkämäen tila on perustettu vuonna 1870. Tilalla on kaskettu vielä sotienkin jälkeen. Maata on viljelty 1960-luvulle saakka.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Metsähallitus on kaskennut metsää Telkkämäessä vuodesta 1993 lähtien. Kaskiviljelyssä käytetään perinteisiä työvälineitä ja -menetelmiä. Telkkämäen maisemaan kuuluvat olennaisesti merkit alueen kaskikulttuurista: runsaiden lehtimetsien lisäksi maastossa on kiviraunioita ja nauriskuoppia.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Metsähallituksen tavoitteena on ollut polttaa Kaavin Telkkämäessä vuosittain vähintään yksi kaski. Eniten Telkkämäessä on poltettu nuorta lehtimetsää eli niin sanottuja "tavallisia kaskia". Vuonna 2000 eräässä kuusikossa poltettiin ensimmäinen "huuhtakaski" eli havumetsässä poltettu kaski. Alueella on poltettu myös "rieskakaskia". "Rieskamaa" eli "tuoreskaski" on tehty nuoreen, pensasmaiseen lehtimetsään.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Seuraavaksi kaskettavan metsän tunnistaa puista, jotka on koluttu pystyyn kuivumaan, eli niiden alaosasta on poistettu kuorikerros. Tällainen "pykälikkökaski" kaadetaan kuivumaan huhtikuussa. Tavallinen kaski kaadetaan kuivumaan heinäkuussa. Kaski poltetaan seuraavan vuoden touko-kesäkuun vaihteessa. Rieska- eli tuorekaski poltetaan samana kesänä.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Kaski sytytetään tuohilla. Ennen vanhaan kaski sytytettiin sekä kitka- että kipinätulella. Ajateltiin, että kaksi kilpailevaa tulta polttaa maan erityisen tehokkaasti. Kasken poltossa maan kamaran annetaan palaa parin sentin syvyydeltä. Polttamisen myötä puiden ja maaperän ravinteet saadaan viljelykasvien käyttöön.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäessä kasvatettava ruis on alkuperäistä kaavilaista kaskiruista, jonka siemeniä on talletettu geenipankkiin. Ruiskanta on pysynyt puhtaana ja terveenä paloviljelyn ja riiheämisen ansiosta. Rikkakasvit tai torajyvää aiheuttava sieni eivät ole selviytyneet kuumuudessa ja savussa.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Peltorukiin maatiaiskantoihin verrattuna kaskiruis on kapeatähkäisempi ja pienijyväisempi. Kaskirukiit ovat parisen viikkoa peltorukiita myöhäisempiä. Tämä on voinut aikanaan estää pelto- ja kaskirukiita risteytymästä ja sekoittumasta keskenään. Kaskiruis on herkästi karisevaa.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Kaskiruis kylvetään Telkkämäen perinnetilalla Laurin päivänä 10. elokuuta. Viljeltävä alue kynnetään "paloaatralla" ja "karhitaan risukarhilla" ennen kylvämistä. Risukarhi on tehty halkaistuista kuusista. Hevosvetoinen risukarhi kääntää kaskimaata kevyesti juuttumatta kantoihin tai kiviin.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Vanhan muistisäännön mukaan kavionalalle kylvettiin yksi tai "lötön" (tuohinen "jalkine") alalle kolme siementä. Yhdestä siemenestä versoo aikanaan jopa parikymmentä kortta. Ruis talvehtii talven kaskessa. Telkkämäessä on todettu, että rukiin talvehtimista parantaa ikiaikainen tapa polkea rukiin oraat alkutalvesta maata vasten. Tiedetään myös, että rukiin talvehtimista auttaa se, jos jänikset syövät oraan syksyllä.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Seuraavan vuoden syksyllä sato korjataan "rukiinleikkuutalkoissa": ruis leikataan sirpillä, rukiista tehdään lyhteitä, joista kootaan kuhilaita. Vilja puidaan riihessä.


title: Telkkämäen perinnetila

text:
Ennen vanhaan kaskesta otettiin yksi tai kaksi, joskus jopa kolme satoa. Ensimmäinen sato
on paras. Telkkämäessä on havaittu, että toisen vuoden sato jää noin puoleen ensimmäisestä.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Nauris on yksi Telkkämäen kaskessa kasvatettavista viljelyskasveista. Kaskinauriin vanha lajikenimi Petrovski viittaa sen kylvöajankohtaan. Juhannusviikolla Petruksen eli Petrin päivänä 29. kesäkuuta kylvetty nauris säästyy alkukesän tuholaisilta. Nauris kylvetään "töpeksimällä" eli sylkemällä. Sylki kostuttaa siemenet ja parantaa itävyyttä. Naurissato korjataan syksyllä ennen pakkasia.


title: Telkkämäen perinnetila

text:
Nauriskuopat
Ennen vanhaan nauriita varastoitiin tuoreena nauriskuoppiin, joista niitä haettiin ruokapöytään
tarpeen mukaan. Naurista varastoitiin myös haudutettuina naatteineen tai ilman naatteja. Naatit säilyivät talven yli happokäymisen ansiosta talven yli.


title: Telkkämäen perinnetila

text:
Telkkämäen tilalta on löydetty 49 aikoinaan käytössä ollutta nauriskuoppaa. Alueen nauriskuopat
ovat usein pitkänomaisia hautamaisia painanteita (pituus noin 2,5–4 m, leveys noin 1,5–2 m ja syvyys noin 0,5-0,8 m). Ne sijaitsevat yleensä kaskialueiden laitamilla, usein moreenikumpareen rinteellä tai sen laella.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen kaskiperinnetilalla kasvatetaan myös ohraa, tattaria, kauraa ja pellavaa


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäessä on ollut torppa peltoineen jo ennen 1749 alkanutta isojakoa. Telkkämäen tila erotettiin virallisesti omaksi tilakseen Mustolanmäestä 1870-luvulla, ja sinne asettui asumaan Mustolanmäen tilan poika Matti Mustonen.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Tilan rakennuksia on entistetty, muun muassa talo on kunnostettu 1900-luvun alkupuolen asuun. Useana kesänä Telkkämäen pelloilla ovat laiduntaneet maatiaisrotuiset eläimet, kuten kyytöt, suomenlampaat ja suomenhevoset. Kanat ja kukko kuuluvat myös talon kotieläimiin.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen maisema on tyypillistä 1800 – 1900 -luvun taitteen savolaista kaskimaisemaa, joka on luokiteltu arvokkaaksi perinnemaisemaksi.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Kaavin Telkkämäki sijaitsee etelä- ja keskiboreaalisen kasvillisuusvyöhykkeen rajalla. Suurin osa alueesta on tuoretta kangasmetsää tai lehtomaista kangasmetsää. Alueella virtaa kolme puroa. Niiden varrella on kosteita lehtoja. Telkkämäellä on myös vanhoja peltoja, niittyjä sekä soita, suopeltoja ja -niittyjä.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen kallioperä koostuu enimmäkseen karjalaisesta kiillegneissistä. Alueella on myös kvartsidioriittia ja vaaleaa graniittia. Telkkämäen luonnonsuojelualueella on kaksi kalliopaljastumaa. Ne sijaitsevat Makkolanmäen eteläosassa ja Pässinmäellä, joka sijaitsee Susikorven alueella.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen maasto viettää etelään ja kaakkoon. Alueen maaperä on pääosin moreenia. Alueen korkein kohta on 195 metriä merenpinnan yläpuolella. Se sijaitsee Susikorven Pässinmäellä. Matalimmat alueet (140 m mpy) ovat luonnonsuojelualueen lounaiskulmassa Matojoella ja kaakkoiskulmassa Riehtilänsuolla.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen luonnonsuojelualue on pääosin lehtipuumetsää. Tavallisimmat puulajit ovat koivu ja leppä. Alueella on myös kuivia kankaita. Kolme puroa halkovat luonnonsuojelualueen metsiä. Metsissä kasvaa mustikkaa ja metsämansikkaa.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Yleisimpiä lintuja Telkkämäessä ovat peippo, pajulintu ja mustarastas. Myös harvinaisemmat lapinuunilintu ja idänuunilintu pesivät alueella.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen maisemaan kuuluvat olennaisesti myös pienet pellot, niityt ja kedot. Luonnonsuojelualueelta on löytynyt kaikkiaan 39 erillistä kaskialuetta. Kaskeaminen, laiduntaminen ja niittäminen ovat luoneet monille eliölajeille suotuisat elinolosuhteet. Alueen vanhoilla pelloilla ja niityillä on runsas heinä- ja ruoholajisto kaskeamisen ansiosta.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen yleisimpiä kaskiaholajeja ovat


title: Telkkämäen perinnetila

text: Yleisimpiä niittykukkia ovat


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäessä kasvaa myös hirvenkello, joka on valtakunnallisesti uhanalainen laji.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Paikoin Telkkämäen peltoja reunustavat kiviaidat, joita on rakennettu vanhojen peltojen kivistä. Joissakin paikoin kiviä on koottu kasoiksi, joita kutsutaan kaskiraunioiksi tai kaskiröykkiöiksi.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen tilan ympäristöstä on löydetty kaikkiaan 976 kivenraivausröykkiötä. Kaskiröykkiöistä osa on taidokkaasti ladottuja kivikasoja, osaa voidaan luonnehtia epämääräisiksi kyhäelmiksi. Kaskiröykkiöksi voidaan lukea sellainen kiviraunio, jossa maakiven päälle on ladottu vähintään kolme kiveä. Telkkämäen luonnonsuojelualueen sammaloituneet kaskiröykkiöt ovat noin 0,3–1 metriä korkeita. Ne on kasattu maapohjalle tai maakiven päälle tai maakiven sivuun.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäen pihapiiri rakennuksineen on yleisölle avoin. Lähimaastossa on kaksi luontopolkua. Metsähallituksen opas palvelee vierailijoita kesä-elokuussa.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäkeen tutustuu vuosittain 2 000 - 3 000 vierailijaa.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Telkkämäessä järjestetään vuosittain useita erilaisia pääsymaksuttomia yleisötapahtumia. Kaskenpoltto, rukiinleikkuu ja puinti ovat yleisölle avoimia tilaisuuksia. Tilalla on järjestetty talkoita, joissa on rakennettu mm. pisteaitaa.


title: Telkkämäen perinnetila

text: Valtakunnallisena luonnonkukkien päivänä Telkkämäessä on järjestetty opastettuja kasviretkiä. Akustisen kansanmusiikin tapahtuma Puskasoitto kuuluu myös perinnetilan kesään. Telkkämäessä on jo useiden vuosien ajan heinäkuussa vietetty Suven ja runon päivää. Telkkämäessä on järjestetty myös konsertteja, valokuvanäyttelyitä ja perinnejumalanpalveluksia.


title: Fromia heffernani

text: Fromia heffernani on suklaanruskea meritähtilaji. Sen keskiosa ja sakaroiden kärjet ovat kokonaan ruskeat, sakaroiden tyvissä on vaaleita pyöreitä pilkkuja.


title: Fromia heffernani

text: Näitä meritähtiä tavataan koralliriutoilta 5–45 metrin syvyydestä Tyynenmeren keskisestä länsiosasta Filippiineiltä Salomoninsaarille ja Suurelle valliriutalle asti.


title: Archaster typicus

text: Archaster typicus on ruskeansävyinen meritähtilaji, jota tavataan indopasifisella merialueella. Se on halkaisijaltaan sakaran kärjestä toiseen noin 10 cm ja kapeasakaraisempi kuin monet muut meritähtilajit. Väri ja kuviointi vaihtelevat, ja niissä yhdistyvät ruskean ja beigen vivahteet. Laji syö detritusta eli pohjalle kertyvää eloperäistä jätettä.


title: Archaster typicus

text: Meritähden levinneisyysalueena on indopasifinen merialue Malediivelta Havaijille ja Kiinasta Australiaan.


title: Mustapyrstöpreussinahven

text: Mustapyrstöpreussinahven ("Dascyllus melanurus") on koralliahveniin kuuluva kala.


title: Mustapyrstöpreussinahven

text: Mustapyrstöpreussinahven kasvaa noin 8 cm pitkäksi. Siinä on valkoisella pohjalla neljä selvää pystyraitaa: etummainen menee silmän läpi, takimmainen pyrstössä ja kaksi muuta sillä välillä.


title: Mustapyrstöpreussinahven

text: Mustapyrstöpreussinahven elää Tyynenmeren länsiosissa Sumatralta Vanuatulle, pohjoisessa Ryūkyūsaarille, etelässä Uuteen-Kaledoniaan. Se pysyttelee suojaisissa laguuneissa, satamissa ja jokisuissa. Toisinaan sitä tavataan avomerelläkin, yleensä "Acropora"-korallien oksien joukossa.


title: Mustapyrstöpreussinahven

text: Mustapyrstöpreussinahven on parvikala, joka syö eläinplanktonia. Se on perinteisesti suosittu meriakvaariokala, mutta saattaa tulla vanhemmiten aggressiiviseksi.


title: William Joyce

text: William Joyce, kutsumanimeltään "Lord Haw-Haw", (24. huhtikuuta 1906 New York – 3. tammikuuta 1946 Lontoo) oli amerikanirlantilainen fasistipoliitikko, joka teki toisen maailmansodan aikana Saksasta käsin englanninkielisiä propagandalähetyksiä. Joyce oli Yhdysvaltain kansalainen, mutta hän asui pitkään Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja sai vuonna 1933 itselleen maan passin ilmoittamalla hakemuksessaan olevansa syntyperäinen Britannian kansalainen. Oikeudessa sodan jälkeen katsottiin, että passin hankkiminen merkitsi sitoutumista uskollisuuteen Britanniaa kohtaan, ja hänet tuomittiin kuolemaan maanpetoksesta.. Saksan kansalaisuuden Joyce sai vuonna 1940.


title: William Joyce

text: William Joycen vanhemmat olivat Michael ja Gertrude Emily Joyce. Isä Michael oli muuttanut Irlannista Yhdysvaltoihin ja saanut maan kansalaisuuden 1894. William syntyi 1906 ja kolme vuotta myöhemmin perhe muutti takaisin Irlantiin, ja sieltä Englantiin vuonna 1921. 1930-luvulla Joyce oli Oswald Mosleyn johtaman British Union of Fascists -puolueen jäsen, kunnes hän 1937 perusti oman National Socialist League -puolueen. Elokuun 26. päivä 1939 Joyce muutti Saksaan. Joycen sisar on kertonut myöhemmin, että MI5:n agentti oli antanut vihjeen suunnitteilla olevasta Joycen pidätyksestä. Hän aloitti propagandalähetykset Saksasta myöhemmin samana vuonna. Lempinimensä "Lord Haw-Haw" hän sai 18. syyskuuta 1939 julkaistusta Jonah Barringtonin kirjoittamasta Daily Express -lehden artikkelista, jossa kuvattiin propagandalähetysten tekijän yläluokkaista puhetapaa. Tuossa vaiheessa lähetyksiä kuitenkin teki vielä Norman Baillie-Stewart, jonka puhetapaan kuvaus myös paremmin sopii.


title: William Joyce

text: Viimeisen lähetyksensä Joyce teki 30. huhtikuuta 1945, ilmeisesti humalassa, lopettaen sen sanoihin "Heil Hitler ja hyvästi." Hänet saatiin kiinni 28. toukokuuta Flensburgissa lähellä Tanskan rajaa, kun kaksi polttopuita keräämässä ollutta brittisotilasta tunnisti hänet äänen perusteella. Kiinnioton yhteydessä Joyce sai luodin jalkaansa, kun toinen sotilaista oli erehtynyt luulemaan Joycea aseistetuksi tämän ottaessa henkilöllisyyspapereita taskustaan.


title: William Joyce

text: Joyce oli elokuussa 1939 uusinut passinsa vuodeksi, joten aloittaessaan propagandalähetykset myöhemmin samana vuonna passin ollessa edelleen voimassa hän syyllistyi oikeuden tulkinnan mukaan maanpetokseen, vaikkei hän ollutkaan Yhdistyneen kuningaskunnan kansalainen. Joyce tuomittiin kuolemaan, ja hänet hirtettiin 3. tammikuuta 1946.


title: Helmiherttuakala

text: Helmiherttuakala ("Centropyge vroliki") on keisarikaloihin kuuluva kala.


title: Helmiherttuakala

text: Helmiherttuakala kasvaa 12 cm pitkäksi. Sen vartalo on etuosastaan helmenharmaa, pyrstöä kohti väri tummenee ja itse pyrstö on lähes musta. Kylkievän edessä on ohut oranssi viiva.


title: Helmiherttuakala

text: Helmiherttuakala on kotoisin Tyynenmeren länsiosista.


title: Helmiherttuakala

text: Helmiherttuakala saattaa olla aggressiivinen sukulaisiaan ja muita suunnilleen saman kokoisia kaloja kohtaan. Sitä pidetään riutta-akvaarioissa, missä se tarvitsee riittävästi suojaisia koloja. Se saattaa näykkiä koralleja ja jättiläissimpukoita. Ravinnokseen se syö levää ja sen joukossa elävää eläinplanktonia.


title: 358 (mainostoimisto)

text: 358 on vuonna 2008 perustettu suomalainen mainos- ja designtoimisto, joka sijaitsee Helsingin keskustassa Korkeavuorenkadulla. . Syyskuussa 2017 toimistossa on 25 työntekijää. Toimiston perustajiin kuuluvat Juha Aalto, Verneri Leimu, Peter Barmer, Antero Jokinen, Erkki Izarra ja Ale Lauraéus. Huhtikuussa 2015 toimiston designjohtajana aloitti Mikael Kivelä. Toimiston perustajaosakas Antero Jokinen toimii myös suomen visuaalisten viestinnän suunnittelijoiden Grafia ry:n hallituksen puheenjohtajana.


title: 358 (mainostoimisto)

text: Joulukuun alussa 2016 kerrottiin toimitusjohtaja Therese Cedercreutzin vain vajaa vuoden toimitusjohtajuuden jälkeen ja perustaja Peter Barmerin lähteneen toimistosta. 358:n hallituksen puheenjohtajan Verneri Leimun mukaan toimistoon jää jäljelle ”kova ydin”. 358:n uusi toimitusjohtaja on Tomi Halonen. Halonen aloitti tehtävässä maaliskuun alussa.


title: 358 (mainostoimisto)

text: Toimiston asiakkaina on useita suomalaisia ja kansainvälisiä yhtiöitä, esimerkiksi Arla, Hartwall, Kone, Kemira, Radio Suomipop, Loop ja HSL. Nlelonen Sokos Tavaratalot


title: 358 (mainostoimisto)

text: 358 voitti HSL:n kilpailutuksen joulukuussa 2016 ja Hartela valitsi 358:n mainostoimistokumppanikseen. Marraskuussa 2016 HSL ja 358 tempaisivat, kun valtava määrä ihmisiä jonotti ämpäreitä Kampissa.


title: 358 (mainostoimisto)

text: Toimiston tunnetuimpia töitä ovat HSL:lle tehty Joukkoliikenteen kasvot -kampanja, Loop-radiokanavan lanseeraus ja lukuisat Nelosen ohjelmalanseeraukset kuten Voice of Finland. 358 oli myös vastuussa Kampin keskustaan rakennetusta miniatyyri-Ikeasta. Helmikuussa 2017 358:n suunnittelema kampanja ihmisoikeusliitolle ja HSL:lle sai paljon huomiota mediassa. Muun muassa Helsingin Sanomien pääkirjoituksessa kiiteltiin päätepysäkki syrjinnälle kampanjaa.


title: 358 (mainostoimisto)

text: 358 on voittanut useita luovan suunnittelualan palkintoja viime vuosina. Vuonna 2014 toimisto palkittiin vuoden yrityksenä Grand One -kilpailussa, Radio Loopin lanseeraus saavutti hopeisen Effien markkinoinnin tuloksellisuutta mittaavassa Effie Finland kilpailussa ja "vuoden verkkototeutus palkinnon" 2014 Radiogaalassa. 358 ja HSL ovat voittaneet myös toisessa mainonnan tuloksellisuutta mittaavassa AdProfit kilpailussa "Vuoden Kampanja" palkinnon kahtena vuotena peräkkäin, sekä 2014 että 2015. Luovan suunnittelun Vuoden Huiput 2014 kilpailussa 358 voitti kaikkiaan neljä hopeahuippua. Ja Radio Aallon "Täällä puhuu musiikki" mainoselokuva palkittiin Voitto-mainoselokuvakilpailun Gran Prix pääpalkinnolla vuoden 2015 maalikuussa. Vuoden 2017 alussa 358, ihmisioikeusliitto sekä HSL tekivät paljon meidahuomioita saaneen Päätepysäkki syrjinnälle kampanjan, joka oli muun muassa Helsingin Sanomien pääkirjoituksessa aiheena . 358 suunnitteli Arlalla Luonnollista-kampanjan syksyllä 2017.


title: 358 (mainostoimisto)

text: Ulkomaisissa kilpailuissa 358 voitti Golden Drum 2014 -kisassa hopearummun HSL:lle suunnittelemalla "Joukkoliikenteen kasvot" -kampanjalla. Radio Aalto filmi voitti hopeaa eurooppalaista luovaa suunnittelua mittaavassa Epica kilpailussa.


title: Ingvar Lidholm

text: Ingvar Natanael Lidholm (24. helmikuuta 1921 Jönköping, Ruotsi – 17. lokakuuta 2017) oli ruotsalainen säveltäjä.


title: Ingvar Lidholm

text: Lidholm opiskeli Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa viulunsoittoa ja orkesterinjohtoa sekä Hilding Rosenbergin opettamana säveltämistä. Hän suoritti jatko-opintoja Italiassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Vuosina 1947–1956 hän oli Örebron sinfoniaorkesterin johtaja. Vuoteen 1965 hän johti Ruotsin yleisradion kamarimusiikkiosastoa. Tämän jälkeen, vuosina 1965–1975, hän toimi sävellyksen professorina Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa.


title: Ingvar Lidholm

text: Lidholm on säveltänyt yhden oopperan, yhden televisio-oopperan, orkesteriteoksia, kamarimusiikkia, kantaatteja, kuoromusiikkia ja lauluja.


title: Keittiöväittely

text: Keittiöväittely oli joukko Yhdysvaltain varapresidentin Richard Nixonin ja Neuvostoliiton pääministerin Nikita Hruštšovin välillä 24. heinäkuuta 1959 käytyjä, ennalta valmistelemattomia keskusteluja. Keskustelut tapahtuivat Moskovassa, jonne Yhdysvallat olivat rakentaneet messut, joissa esiteltiin muun muassa talo, jollaiseen ”jokaisella amerikkalaisella oli varaa”. Talossa oli runsaasti työtä helpottavia ja aikaa säästäviä koneita, joiden oli tarkoitus esitellä Yhdysvaltain kapitalistisen kuluttajamarkkinan hedelmiä.


title: Keittiöväittely

text: Keittiöväittely oli Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton johtajien ensimmäinen tapaaminen vuoden 1955 Geneven huippukokouksen jälkeen. Keskusteluja käytiin messualueen useissa paikoissa, mutta ne keskittyivät mallitalon keittiöön, joka oli jaettu kahtia, jotta sitä voitiin tarkastella helpommin.


title: Keittiöväittely

text: Johtajat keskustelivat kapitalismin ja kommunismin saavutuksista vuonna 1957 tapahtuneen Sputnikin laukaisun aloittaman kylmän sodan eskaloitumisen alla. Useimmat amerikkalaiset pitivät Nixonia väittelyn voittajana. Väittely tallennettiin värilliselle videonauhalle ja keskustelun kuluessa Nixon toi esiin useita Yhdysvaltain kehittämiä tuotteita, kuten astianpesukoneet, ruohonleikkurit ja supermarketit. Nixon painotti kotitalouksissa hyödynnettäviä keksintöjä.


title: Keittiöväittely

text: Hruštšov vastasi painottamalla Neuvostoliiton keskittyvän ”tärkeisiin asioihin” luksusesineiden sijasta. Satiirinomaisesti Hruštšov kysyi Nixonilta onko olemassa konetta, joka työntää suuhun ruokaa ja painaa sen kurkusta alas. Lopulta keskustelijat tulivat siihen tulokseen, että molempien maiden tulisi olla avoimempia toisilleen.


title: Keittiöväittely

text: Mallitalon keittiön suunnitteli arkkitehti Andrew Geller.


title: Keittiöväittely

text: Yhdysvalloissa kolme suurta televisioyhtiötä näytti keskustelun heti seuraavana päivänä 25. heinäkuuta. Neuvostoliittolaiset protestoivat, koska Nixon ja Hruštšov olivat sopineet, että keskustelu näytetään samanaikaisesti sekä Yhdysvalloissa että Neuvostoliitossa. Neuvostoliitossa keskustelu näytettiin 27. heinäkuuta myöhään illalla ja vain osa Nixonin puheenvuoroista oli käännetty.


title: Keittiöväittely

text: Yhdysvaltalainen reaktio oli aluksi jakautunut. "New York Times" kuvasi tapahtumaa poliittiseksi tempuksi, mutta toisaalta "Time" ylisti Nixonia.


title: Keittiöväittely

text: Keskustelun epädiplomaattisesta luonteesta huolimatta Nixon saavutti suosiota Moskovan-vierailunsa ansiosta ja paransi huomattavasti mahdollisuuksiaan republikaanien presidenttiehdokkaaksi seuraavan vuoden presidentinvaaleihin.


title: The Slip

text: The Slip (Halo 27) on Nine Inch Nailsin kahdeksas studioalbumi, joka ilmestyi 5. toukokuuta 2008. Levyn saa ladattua ilmaiseksi yhtyeen kotisivuilta. Heinäkuussa 2008 levystä ilmestyi CD-versio, joka sisältää myös DVD:n, jossa on harjoitusliveversiot viidestä levyn kappaleesta.


title: The Slip

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 24.


title: Alho Alhoniemi

text: Alho Esa Vesa Alhoniemi (s. 14. toukokuuta 1933 Suomussalmi) on suomalainen fennougristiikan emeritusprofessori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1967. Alhoniemi toimi Turun yliopiston suomen kielen apulaisprofessorina vuosina 1969–1971 ja suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professorina vuodesta 1971 vuoteen 1996, jolloin hän jäi eläkkeelle. Alhoniemi oli Suomen Kielen Seuran esimies 1971–1979. Alhoniemi on perehtynyt erityisesti suomalais-ugrilaisten kielten syntaksiin sekä mariin ja mordvaan.


title: Alho Alhoniemi

text: Alhoniemi valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1981.


title: Alho Alhoniemi

text: Alho Alhoniemen puoliso on ollut vuodesta 1958 professori Pirkko Alhoniemi.


title: San Sebastián de los Reyes

text: San Sebastián de los Reyes on kunta Madridin itsehallintoalueella, Keski-Espanjassa. Se sijaitsee noin 18 kilometriä pohjoiseen pääkaupunki Madridista. San Sebastián de los Reyes on perustettu vuonna 1492.


title: San Sebastián de los Reyes

text: Vuoden 2016 alussa San Sebastián de los Reyesin asukasluku oli 86 206. Sen pinta-ala on 59 neliökilometriä. Väestötiheys on noin 1461 as./km².


title: Vesisenttimetri

text: Vesisenttimetri tai senttimetri vesipatsasta (tunnus cmHO) on harvemmin käytetty paineen yksikkö . Se vastaa yhden senttimetrin korkuisen vesipatsaan aiheuttamaa hydrostaattista painetta normaalissa putoamiskiihtyvyydessä vesimassan ollessa tiheimmillään eli 4 °C:n lämpötilassa .


title: Vesisenttimetri

text: Yksiköstä on ollut käytössä myös muoto millimetri vesipatsasta (tunnus mm HO tai mmvp), joka on 9,806 65 Pa eli kymmenesosa senttimetristä vesipatsasta.


National Institute of Standards and Technology (NIST) on yhdysvaltalainen kauppaministeriön alainen virasto, jonka tehtävänä on kehittää ja edistää mittaustekniikoita, standardeja ja tekniikkaa. Virasto tunnettiin vuosina 1901–1988 nimellä National Bureau of Standards (NBS).


title: National Institute of Standards and Technology

text: NISTin päämaja sijaitsee Gaithersburgissa, Marylandissä. Sillä on toimipiste myös Boulderissa, Coloradossa. NIST työllistää yhteensä 2 900 tieteilijää, insinööriä, teknikkoa ja tuki- sekä johtohenkilöä.


title: Hampurin taidehalli

text: Hampurin taidehalli () on taidemuseo, joka sijaitsee Hampurissa Saksassa. Museo on erikoistunut hampurilaiseen taiteeseen 1300-luvulla, hollantilaisiin ja 1500-1600-luvun flaamilaisiin taiteilijoihin, ranskalaiseen ja saksalaiseen 1800-luvun taiteeseen sekä nykytaiteeseen.


title: Hampurin taidehalli

text: Museo koostuu kolmesta toisiinsa liittyvästä rakennuksesta, jotka ovat Hampurin keskustassa lähellä metron pääasemaa.


title: Hampurin taidehalli

text: Ensimmäinen museorakennus rakennettiin vuosina 1863—1869. Toinen rakennus valmistui vuonna 1919. Uusin osa on ollut rakenteilla vuodesta 1976 vuoteen 1997.


title: Hampurin taidehalli

text: Ensimmäinen johtaja Alfred Lichtwark nimitettiin tehtäväänsä vuonna 1889. Lichtwark toi museolle maailmanlaajuista mainetta löytämällä uudelleen merkittävät gotiikan ajan hampurilaiset maalarit Mestari Francken ja Mestari Bertramin sekä romantiikan ajan maalarit Rungen ja Friedrichin. Hän myös hankki museoon näiden taiteilijoiden teoksia. Hän laajensi myös monien uudempien taiteilijoiden, kuten ranskalaisten impressionistien teosten kokoelmaa museossa.


title: Hampurin taidehalli

text: Lichtwarkin seuraaja Gustav Paul aloitti vuonna 1914. Hänen aikanaan museota laajennettiin uudella rakennuksella, mikä olikin tarpeen tilanpuutteen vuoksi. Muuton yhteydessä hän järjesti kokoelmat uudelleen. Uudempi ekspressionistinen taide ja modernismi ei ollut Paulin alaa, mutta siitä huolimatta hän hankki museolle Édouard Manet'n maalauksen "Nana", joka on nykyisin yksi museon kokoelmien merkittävimmistä teoksista.


title: Hampurin taidehalli

text: Museossa on merkittävä kokoelma 1800-luvun maalauksia eri taiteilijoilta, kuten Max Liebermannilta, Philipp Otto Rungelta, Caspar David Friedrichiltä ja Adolph von Menzeliltä. Gallerie der Gegenwart omistautuu moderneille taiteilijoille, kuten Pablo Picassolle, Paul Kleelle ja Max Beckmannille, sekä vuoden 1945 jälkeiselle taiteelle.


title: Hironobu Kageyama

text: Hironobu Kageyama (s. 18. helmikuuta 1961) on japanilainen laulaja. Hän on ollut aktiivinen vuodesta 1977 ja laulaa usealla eri musiikkityylillä J-rockista balladeihin. Kuusitoistavuotiaana hän perusti luokkalaistensa Hiroyuki Tanaka (basisti) ja Akira Takasaki (kitaristi) kanssa rockyhtyeen Lazy, johon he löysivät pian koulunsa rumpalin Munetaka Higuchi ja kosketinsoittajaksi Shunji Inouen. Bändin nimi on otettu Deep Purple yhtyeen kappaleesta Lazy. Bändi hajosi 1980-luvun alkupuolella ja Hironobu siirtyi soolouralle.


title: Hironobu Kageyama

text: Hänen suosionsa kasvoi rajusti kun hän siirtyi esittämään tunnusmusiikkeja Anime- sekä Tokusatsu sarjoille. Hironobu saavutti eräänlaisen kulttimaineen kun tämän tunnetuin single: Cha-La Head-Cha-La julkaistiin. Tämä kappale tunnetaan alkuperäisen Dragon Ball Z-animesarjan tunnusmusiikkina ja sarjan fanien keskuudessa häntä kutsutaan joskus lempinimellä "Mr.DBZ". Kageyama tunnetaan faniensa keskuudessa myös nimellä "Kami" tai "Kei". Hänen useita rock-kappaleitaan on käännetty väärin onomatopoeettisesti suomeksi, ja niitä esitetään YouTubessa. Japaniksi "misheard"-versiot tunnetaan nimellä "soramimi" tai "soramimi kashi". Niistä ehkä tunnetuin ja suosituin lienee "Kishin Douji ZENKI", joka on käännetty suomeksi muotoon "Kenkiin".


title: Hoboken

text: Hoboken on kaupunki New Jerseyssä Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Hudsonin piirikunnassa New Yorkin Manhattanin keskiosasta länteen Hudsonjoen länsirannalla. Hobokenissa on 40 557 asukasta (2008). Se on pinta-alaltaan 5,1 neliökilometriä ja siitä maa-alaa on 3,3 neliökilometriä.


title: Hoboken

text: Hoboken kuuluu New Yorkin metropolialueeseen. Kaupungissa pelattiin aikoinaan Yhdysvaltain ensimmäinen baseball-ottelu, ja kaupungissa on Stevens Institute of Technology, joka on Yhdysvaltain vanhimpia teknisiä yliopistoja.


title: Hoboken

text: Delawaret leireilivät nykyisen Hobokenin alueella, mutta siellä ei ollut vakituista asutusta, kun eurooppalaiset ostivat alueen. Michael Reyniersz Pauw osti delawareilta nykyisen Hobokenin ja Jersey Cityn alueen 1630.


title: Hoboken

text: Myöhemmin kaupungin alue siirtyi William Bayardin haltuun. Hän oli lojalisti, tory. Yhdysvaltain vapaussodan aikana patriootit sytyttivät Bayarin maatilan tuleen 1780. Sodan jälkeen Bayardin maaomaisuus takavarikoitiin ja myytiin 90 000 dollarilla John Stevensille, joka oli taistellut sodassa patrioottien puolella. Stevens suunnitteli Hobokenin muuttamista newyorkilaisten virkistysalueeksi. Stevens käynnisti Yhdysvaltain ensimmäisen säännöllisen höyrylauttapalvelun Hobokenista Manhattanille 1811. Hobokenissa pelattiin kesäkuussa 1846 Yhdysvaltain ensimmäinen baseball-ottelu. New York Nine voitti Knickerbockers ottelussa 23–1.


title: Hoboken

text: Hobokenia rakennettiin vilkkaasti 1800-luvulla. Rakennuttajana oli Stevensin vuonna 1838 perustama Hoboken Land & Improvement Company. Hobokenin kunta ("township") muodostettiin North Bergenistä 1849, ja kaupunginoikeudet se sai 28. maaliskuuta 1855.


title: Hoboken

text: Hoboken muuttui 1800- ja 1900-lukujen taitteessa teollisuuskaupungiksi, kun Stevensin suvun hallinnoima Hoboken Land & Improvement Company alkoi myydä maata teollisuusyrityksille. Noin 250 yritystä hankki toimitiloja Hobokenista 1900-luvun alussa ennen ensimmäistä maailmansotaa. Teollisuusalan työpaikkojen määrä kolminkertaistui vuosien 1889–1909 aikana.


title: Mountain Meadowsin verilöyly

text: Mountain Meadowsin verilöyly oli 7.–11. syyskuuta 1857 tapahtunut joukkomurha, jossa mormonien miliisin joukot hyökkäsivät Arkansasista Kaliforniaan matkalla ollutta siirtolaisten karavaania vastaan. Tapahtumat käynnistyivät hyökkäyksenä, josta kehkeytyi lopulta neljä päivää kestänyt piiritys, joka loppui, kun mormonit teloittivat jäljelle jääneet antautuneet siirtolaiset. Lähes kaikki siirtolaiset tapettiin – vain 17 alle 8-vuotiasta lasta jätettiin henkiin. Ruumiit jäivät paikoilleen kahden vuoden ajaksi, ja hengissä säilyneet lapset annettiin paikallisten mormoniperheiden kasvatettavaksi. Tapahtuma innoitti vuonna 2007 ilmestyneen elokuvan "September Dawn".


title: Mountain Meadowsin verilöyly

text: Historioitsijat pitävät tapahtumia Utahin sodan aiheuttaman sotahysterian syynä sekä joidenkin mormonivaikuttajien, kuten Brigham Youngin syynä.


title: Mountain Meadowsin verilöyly

text: Hyökkääjien tarkoituksena oli naamioida hyökkäys intiaanien toteuttamaksi, minkä takia osa heistä oli pukeutunut intiaaneiksi ja mukana oli myös paiute-intiaaneja. Isaak Haightin ja John D. Leen johtamina miliisit hyökkäsivät paikoilleen asettunutta karavaanikulkuetta vastaan, mutta hyökkäys pysähtyi siirtolaisten puolustukseen. Taistelu muuttui piiritykseksi, jonka aikana siirtolaiset saivat selville, että hyökkäyksen takana olivat mormonit eivätkä intiaanit. Tästä syystä miliisin komentaja William H. Dame määräsi kaikki siirtolaiset tapettaviksi. John D. Lee tuli kertomaan siirtolaisille, että hän oli neuvotellut aselevon intiaanien kanssa ja että siirtolaiset voisivat poistua alueelta turvallisesti. Mormonit johdattivat siirtolaiset pois heidän linnoitetuilta asemiltaan, minkä jälkeen nämä ammuttiin.


title: Mountain Meadowsin verilöyly

text: Vuonna 1859 aloitettiin liittovaltion tutkimukset asiasta. Tätä ennen tutkimuksia olivat tehneet lähinnä yksityishenkilöt. Yhdysvaltain sisällissota katkaisi tutkimukset vuosiksi 1861–1871. Vuonna 1874 tapahtumista tuomittiin yhdeksän henkilöä salaliitosta ja joukkomurhasta. Päätekijänä tuomittiin John D. Lee, joka teloitettiin ampumalla verilöylyn tapahtumapaikalla 3. maaliskuuta 1877.


title: Hoboken (täsmennyssivu)

text: Hoboken voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kriketin SM-sarja 2009

text: Kriketin SM-sarja 2009 käsitti kaksi erillistä sarjatasoa, SM50 ja SM40 -sarjat. Sarjat on nimetty ottelun maksimisyöttövuorojen (overs) mukaan. Helsinki CC voitti Suomen mestaruuden ja Vaasa CC voitti SM40 -sarjan nousten kaudelle 2010 SM50 -sarjaan.


title: Kriketin SM-sarja 2009

text:
Ottelutuloksissa lihavoitu on aloittanut sisällä, alempi lukupari ilmoittaa palot. Enemmän juoksuja tehnyt on ottelun voittaja (voitto = 8 sarjapistettä), juoksujen mennessä tasan, kyseessä on tasapeli (4 pistettä). NR = ei tulosta (4 pistettä molemmille). wet = märkä kenttä.
Espoo 11 Stars'ilta vähennetty 4 pistettä rangaistuksena (penalty).


title: Petit brabançon

text: Petit brabançon eli brabantingriffoni on Belgiasta kotoisin oleva koirarotu. Kotoisemmin tätä koiraa kutsutaan sileäkarvaiseksi griffoniksi. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 9. Petit brabançon on yksi kolmesta belgiangriffonin rotumuunnoksesta. Toiset kaksi rotumuunnosta ovat karkeakarvaiset griffon belge ja griffon bruxellois. Suomeen ensimmäiset belgiangriffonit tulivat jo 1920-luvulla, mutta varsinaiset kantagriffonit tulivat Suomeen vuonna 1958.


title: Petit brabançon

text: Petit brabançon’t ovat luonteeltaan uteliaita, terhakoita ja ystävällisiä. Ne ovat herkkähaukkuisia ja hyvin miellyttämisenhaluisia. Reippaana rotuna Griffonit ovat hyviä perhe- ja vahtikoiria, jotka sopivat niin lenkkeilijälle kuin agilitykentille. Griffoni kiintyy syvästi perheeseensä ja seuraa uskollisesti ja innokkaasti perhettään harrastuksissa ja arjessa.


title: Petit brabançon

text: Karkea- ja sileäkarvainen ovat saman rodun erilaisia karvamuunnoksia. Erivärisiä ja eri karvatyyppisiä koiria on sallittua risteyttää keskenään, joten samasta pentueesta voi esiintyä molempia karvamuunnoksia ja kaikkia värejä. Griffonit osallistuvat näyttelyyn kolmena erillisenä rotuna. Griffon belgeksi rekisteröidään karkeakarvainen joko kokonaan musta tai musta punaisin merkein (black&tan). Myös mustan ja punaruskean sekoitus rekisteröidään griffon belgeksi. Griffon bruxelloisiksi rekisteröidään karkeakarvainen ja väriltään yksinomaan punainen/punaruskea. Petit brabançoniksi rekisteröidään sileäkarvaiset griffonit väristä riippumatta.


title: Petit brabançon

text: "Petit brabançon" tarkoittaa sananmukaisesti "pientä brabantilaista", joten rodun nimi vapaasti käännettynä olisi "pienibrabantingriffoni". Muinainen Brabantin maakunta sijaitsi nykyisen Flanderin Brabantin, Vallonian Brabantin ja Brysselin alueella. Siellä tunnettiin pienikokoinen paikallinen bullenbeisser nimeltä "brabantse bullenbijter", jonka kuvaillaan olleen noin 40 cm korkea ja joka oli mm. bokserin suora kantarotu. Vaikka brabantilainen griffoni muistuttaakin tietyllä tapaa kääpiökokoista molossikoiraa, yhteyttä paikalliseen häränpurijaan ei ole toistaiseksi voitu varmentaa.


title: Petit brabançon

text: Paljon tunnustetumpi teoria onkin se, että kaikkien belgiangriffoneiden, myös sileäkarvaisen, juuret olisivat samassa rodussa: pienessä karkeakarvaisessa "smousje"-rottakoirassa, joka muistutti naapurimaan hollanninrottakoiraa. Sittemmin tämä vanha alkuperäisrotu tunnettiin nimellä "griffon d'ecurie" ("talligriffoni") ja 1800-luvulla sitä alettiin risteyttää mopsin ja kingcharlesinspanielin kanssa. Petit brabançon on perinyt punaisen ja black & tan värityksen kääpiöspanielilta, sekä lyhyen, sileän karvapeitteensä ja muut keskeiset ulkonäölliset piirteensä mopsilta.


title: Kriketin SM-sarja 2008

text: Kriketin SM-sarja 2008 käsitti kaksi erillistä sarjatasoa, SM50 ja SM40 -sarjat. Sarjat on nimetty ottelun maksimisyöttövuorojen (overs) mukaan. Helsinki CC voitti Suomen mestaruuden ja Bengal Tigers voitti SM40 -sarjan nousten kaudelle 2009 SM50 -sarjaan.


title: Kriketin SM-sarja 2008

text: Ottelutuloksissa lihavoitu on aloittanut sisällä, alempi lukupari ilmoittaa palot. Enemmän juoksuja tehnyt on ottelun voittaja (voitto = 8 sarjapistettä), juoksujen mennessä tasan, kyseessä on tasapeli (4 pistettä). NR = ei tulosta (4 pistettä molemmille).


title: Pre-Creedence

text: Pre-Creedence on The Golliwogsin (myöhemmin Creedence Clearwater Revival) vuonna 1975 julkaistu kokoelma-albumi. Materiaali on vuosilta 1964–1967.


title: Pre-Creedence

text: Albumin kaksi viimeistä kappaletta, "Porterville" ja "Call It Pretending", julkaistiin ensimmäisenä CCR-singlenä vuonna 1968.


title: Tatra 805

text: Tatra 805 oli tšekkoslovakialaisen Tatran suunnittelema kevyt nelivetoinen kuorma-auto. Kantavuudet vaihtelivat eri muunnelmien kesken 1 500 ja 2 250 kg välillä. Mallia valmistettiin sen elinkaaren aikana kaikkiaan neljällä eri tehtaalla.


title: Tatra 805

text: Aloite auton suunnittelemiseksi tuli Tšekkoslovakian auto- ja ilmailuteollisuudelta ("Československé Závody Automobilové a Letecké"; ČZAL), joka halusi nelivetoisen kevyen kuorma-auton armeijan tarpeisiin. T805 muotoutui prototyyppimalleista T803 ja T804 saatujen kokemusten perusteella. Autosta valmistui muutama prototyyppi Tatran tehtaalla Kopřivnicessa, jonka jälkeen tuotanto siirrettiin Avialle Prahaan, jotta Tatra voisi paremmin keskittyä raskaamman kaluston valmistamiseen. Sen jälkeen mallia tehtiin AZNP:n tehtaalla Mladá Boleslavissa. Mallin valmistus ei kuitenkaan istunut tehtaan valmistuslinjoille, joten tuotanto siirrettiin alle vuoden jälkeen Plzeňiin ZVIL-tehtaalle ("Závody Vladimíra Iljiče Lenina") ja sieltä takaisin Kopřivniceen.


title: Tatra 805

text: Auton voimanlähteenä oli T603A-mallin ilmajäähdytteinen, nelitahtinen V8-moottori, johon kuitenkin oli lisätty vielä toinen tuuletin. Polttoaineensyötöstä vastasi kaksikurkkuinen Solex 30 UAAIP -kaasutin. Sähköjärjestelmä oli 12-volttinen ja PAL Magnetonin valmistama. Auton huippunopeus oli 70 km/h.


title: Tatra 805

text: Kytkin oli yksilevyinen ja kuiva. Vaihteisto oli nelivaihteinen ja varustettu kaksiportaisella alennusvaihteella. Sekä etu- että taka-akseli olivat vetäviä ja niissä oli tasauspyörästöjen lukot. Molemmat akselit oli varustettu heilurityyppisellä erillisjousituksella. Autossa oli vääntösauvajousitus. Runkoratkaisuna oli Tatralle tyypillisesti keskusputkirunko, jonka päällä oli erillinen suorakaiteen muotoinen apurunko koria varten.


title: Tatra 805

text: Vaihteistossa oli kaksi ylimääräistä ulostuloakselia, joista toinen pyöritti kompressoria ja toiseen sai halutessaan kytkettyä esimerkiksi pumpun.


title: Tatra 805

text: Auton suurin nousukulma oli 69°. Suurin lähestymiskulma oli 46° ja jättökulma 52°. Näin ollen auto oli erittäin maastokelpoinen. Auto oli kuitenkin korkea ja kulki maastossa vaappuen puolelta toiselle, minkä johdosta se sai lempinimen "kačen" (ankka). Autolle ominaisesta käyntiäänestä tulivat lempinimet "Komár" (hyttynen) ja "kvíčala" (räkättirastas).


title: Tatra 805

text: Auton merkittävin asiakas oli Tšekkoslovakian asevoimat. Yleisimpiä korimalleja olivat erillisellä ohjaamolla ja pressukatteella varustettu lavamalli, josta oli myös avonaisella ohjaamolla varustettu muunnelma jonka tuulilasin sai käännettyä alas, sekä umpimalli, joita käytettiin muun muassa ambulansseina ja radioautoina.


title: Tatra 805

text: Käyttökohteet olivat erilaiset kevyet kuljetukset sekä ilmavoimien käytössä MiG-15- ja L-29-lentokoneiden siirtely lentokentillä. Alas käännettävällä tuulilasilla varustettua mallia käytettiin ilmavoimien alaisen, purjelentokoneella varustetun laskuvarjojääkäriryhmän kuljetukseen.


title: Tatra 805

text: Panssariauto OA-82 perustui T805:n tekniikkaan. Tässä mallissa moottori oli sijoitettu taakse.


title: Tatra 805

text: Autosta tehtiin erilaisiin erikoiskäyttöihin suunniteltuja sovelluksia. Siviilipuolella autoja oli esimerkiksi vapaapalokuntien käytössä ja lakaisuautoina.


title: Tatra 805

text: T805:lla kierrettiin hankalissa maastoissa ympäri maailmaa Miroslav Zikmundin ja Jiři Hanzelkan johdolla. Erikoisvalmisteisilla yksilöillä, jotka oli varustettu tehokkaammilla moottoreilla, käytiin muun muassa Lähi-idässä, Intiassa, Nepalissa, Sumatralla, Japanissa ja Neuvostoliitossa. Autoissa oli vinssit, radiolaitteet ja erilaisia tutkimusvälineitä. Ne vetivät perässään 750 kg:n painoisia perävaunuja. Matka kesti viisi ja puoli vuotta, jonka aikana ne kulkivat 76 000 km.


title: Tatra 805

text: Autot on entisöity ja ne ovat nykyään Tatran museossa Kopřivnicessa.


title: Kazakstanin vaakuna

text: Kazakstanin vaakuna on Kazakstanin tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 4. kesäkuuta 1992.


title: Kazakstanin vaakuna

text: Vaakunaan on taivaansiniselle pohjalle kuvattu kultaisella jurtan huippu, josta lähtee kultaisia säteitä. Vaakunan sivuilla on kaksi kultaista myyttista siivekästä hevosta. Vaakunan yllä on kultainen viisisakarainen tähti. Vaakunan ympyrämuoto symboloi elämää ja ikuisuutta. Jurtan huippu symboloi perheen hyvinvointia, rauhaa ja rauhallisuutta. Vaakunan väreistä kulta symboloi Kazakstanin kansan valoisaa ja selkeää tulevaisuutta ja taivaansininen symboloi halua rauhaan, suostumusta, ystävyyttä ja ihmisten yhtenäisyyttä. Vaakunan alla lukee ҚA3AҚCTAH (""Kazakstan"" kazakiksi).


title: Kriketin SM-sarja 2007

text: Vuoden 2007 Kriketin Suomen Mestaruus ratkaistiin 45 syöttövuoron (overs) peleinä.


title: William Wilberforce

text: William Wilberforce (24. elokuuta 1759 Kingston upon Hull – 29. heinäkuuta 1833 Lontoo) oli englantilainen poliitikko. Cambridgen yliopistosta valmistunut Wilberforce valittiin parlamenttiin 1780 ja hän istui siellä vuoteen 1825 saakka. Parlamenttiurallaan hän pyrki ajamaan sosiaalisia uudistuksia ja erityisesti parantamaan tehdastyöläisten asemaa. Orjakaupan kieltäviä lakialoitteita hän teki 18 vuoden ajan, kunnes laki lopulta hyväksyttiin 1807. Orjien vapauttamisesta päättänyt laki hyväksyttiin 1833, ja tuolloin jo politiikasta vetäytynyt Wilberforce kuoli pian sen jälkeen. Hänet on haudattu Westminster Abbeyhyn.


Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan tunnus. Se hyväksyttiin 23. maaliskuuta 1937 ja poistettiin käytöstä vuonna 1992.


title: Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

text: Vaakunassa on kirgiisien kansantaiteella koristeltu kehys, johon on kuvattu Tienšan-vuoristo. Kehyksen ympärillä on maatalouden tunnuksia puuvillaa ja vehnäntähkiä. Vuoriston takaa nouseva aurinko symboloi kirgiisien tulevaisuutta, sirppi ja vasara sekä punainen tähti symboloivat kommunismin voittoa ja maailmanlaajuista kommunististen maiden yhteisöä. Puuvillaa ja vehnäntähkiä kiertävässä nauhassa lukee "Kaikkien maiden työläiset, liittykää yhteen!" venäjäksi, ""Пролетарии всех стран, соединяйтесь!"", ja kirgiisiksi, ""Бардык өлкөлөрдүн пролетарлары, бириккиле!"".


Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna oli Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan tunnus. Se otettiin käyttöön vuonna 1937. Vaakunan suunnitteli graafikko Ruben Shhiyan.


title: Azerbaidžanin sosialistisen neuvostotasavallan vaakuna

text: Vaakunaan on kuvattu öljynporaustorni, joka symboloi Bakun laajoja öljykenttiä. Sen taakse on kuvattu nouseva aurinko, joka symboloi azerien tulevaisuutta. Sirppi ja vasara sekä punainen tähti symboloivat kommunismin voittoa ja maailmanlaajuista kommunististen maiden yhteisöä. Kuviota reunustaa maataloutta symboloivat vehnäntähkät ja puuvillat, joiden ympärille on kiedottu punainen nauha. Punaiseen nauhaan on kirjoitettu ""Kaikkien maiden työläiset, liittykää yhteen!"" azeriksi ""Бүтүн өлкəлəрин пролетарлары, бирлəшин!"" ja venäjäksi ""Пролетарии всех стран, соединяйтесь!"".


text: Nahitševanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta käytti vaakunanaan Azerbaidžanin SNT:n vaakunaa jossa tekstejä oli muokattu.


title: Kriketin SM-sarja 2006

text: Vuoden 2006 Kriketin Suomen Mestaruus ratkaistiin 45 syöttövuoron pelein. 11 joukkueen runkosarjan jälkeen 4 parasta pelasivat mitaleista. Mestaruus meni Tampereelle.


title: Kriketin SM-sarja 2005

text: Kriketin SM-sarjaan 2005 osallistui 9 joukkuetta.


title: Riiaistenjärvi

text: Riiaistenjärvi on Naantalissa entisen Rymättylän kunnan alueella, Otavan saarella sijaitseva pieni 44,7 hehtaarin kokoinen järvi. Järven kaakkoispuolella sijaitsee Rymättylän keskusta. Vuoden 2006 aikana järvellä tehtiin runsaita sinilevähavaintoja.


title: Riiaistenjärvi

text: Enimmillään 3,5 metriä syvä Riiaistenjärvi on itä-länsisuunnassa pitkulainen. Sen länsipäähän laskee ojan kautta Kuralanjärvi ja sen kautta myös Kuralanjärveen laskeva Tiskari. Riiaistenjärven itäpäästä on laskuoja mereen Kirkkolahteen. Järven rannat ovat enimmäkseen metsää, mutta lähettyvillä on peltoja ja korkeita kallioita. Järven koillisrantaa kulkee Seututie 189 eli Rymättyläntie. Länsipää, minne lasku-oja Kuralanjärvestä laskee, on tulva-aluetta.


title: Riiaistenjärvi

text: Riiaistenjärven pohjoisrannalla sijaitsee ajoittamaton kivirakenteinen muinaisjäännös. Järvi oli vaarassa kasvaa umpeen 2000-luvun alkupuolella, mutta maatalouden vähentyminen pelasti järven umpeenkasvamiselta.


title: Riiaistenjärvi

text: Järveen istutettiin vuonna 2005 1 360 kuhaa, sekä vuoden 2006 aikana 1 000 kuhaa ja 500 planktonsiikaa.. Järveen on tullut lisäksi ruutanoita Kuralanjärvestä, joka laskee Riiaistenjärveen.


title: Riiaistenjärvi

text: Järvellä on tehty eläinplanktonlajistoselvitys vuonna 1985.


title: Rymättylän kirkonkylä

text: Rymättylän kirkonkylä eli Rymättylän keskusta on nykyisen Naantalin kaupungin, entisen Rymättylän kunnan alueella sijaitseva taajama. Se sijaitsee Rymättylän pääsaarella Otavassa ja sitä ympäröi kolme vesistöä; itäpuolella merenlahti Kirkkolahti, lounaispuolella Kirkkojärvi ja luoteispuolella Riiaistenjärvi. Kirkonkylä toimii Rymättylän palvelukeskuksena ja se oli myös kunnan hallinnollinen keskus. Kirkonkylän pinta-ala ympäristöineen on noin 4,64 km². Alueella asui vuonna 2009 noin 800 ihmistä, mutta on suunniteltu että vuonna 2030 väkiluku olisi 1 500–1 800 henkeä.


title: Rymättylän kirkonkylä

text: Kirkonkylän rakennuskanta on lähinnä taajaan asuttua pientaloasutusta, mutta alueella on myös muutamia kerrostaloja, sekä kaupungin, seurakunnan ja yritysten palveluja, kuten Rymättylän kirkko, Rymättylän kirjasto, Rymättylän koulu, Sale, ravintola ja leipomo-kahvila sekä Rymättylän osuuspankki ja apteekki. Länsi- ja itäosassa on pienehköt yritysalueet, jossa toimii muun muassa venetehdas TerhiTec Oy, sekä Durat-kierrätysmuovista kalusteita ja desing-tuotteita valmistava Tonester Oy Ltd, jonka toiminnasta on vuosien ajan kiistelty korkeinta hallinto-oikeutta myöten.


title: Rymättylän kirkonkylä

text: Pohjoisosassa sijaitseva Jugend-tyylinen Rymättylän kunnantalo valmistui vuonna 1914. Rakennuksessa on kaksi kerrosta ja kellari, pinta-alaa lähes 500 neliötä. Nykyisin rakennus on yksityisomistuksessa.


title: Rymättylän kirkonkylä

text: Alueen keskeltä kulkee pohjois-etelä suunnassa seututie 189 eli Rymättyläntie, ja siitä erkanevat itä-länsi suunnassa maantiet 12138 ja 12139.


title: Ruhtinansalmi

text: Ruhtinansalmi on kylä Suomussalmen koillisosassa Kainuussa. Kylän keskus on Juntusranta, josta on Suomussalmen kuntakeskukseen Ämmänsaaren noin 70 kilometrin matka. Suomen ja Venäjän rajalle on vain 9 kilometrin matka.


title: Ruhtinansalmi

text: Ruhtinansalmen kylä on laaja: se ulottuu etelästä pohjoiseen 35 kilometrin matkalle. Idästä länteen tarkasteltuna kylä on 10–25 kilometrin levyinen. Idässä kylä rajoittuu Venäjään, jonka kanssa kylällä on yhteistä rajaa 55 kilometriä.


title: Jelena Dokić

text: Jelena Dokić (s. 12. huhtikuuta 1983 Osijek, Kroatia) on serbialais-australialainen tennispelaaja.


title: Jelena Dokić

text: Dokić aloitti tennisuransa Australian riveissä. Hän on ollut ammattilaispelaaja vuodesta 1998 lähtien. Vuodet 2001–2003 hän edusti Jugoslaviaa, vuodet 2003–2005 Serbia ja Montenegroa ja taas vuodesta 2006 alkaen Australiaa. Hän lopetti uransa vuonna 2014.


title: Jelena Dokić

text: Parhaimmillaan Dokić on ollut maailmanlistan sijalla neljä kaksinpelissä (elokuu 2002) ja sijalla 10 nelinpelissä (helmikuu 2002). Hän on myös voittanut monia huippupelaajia, kuten Martina Hingisin ensimmäisellä kierroksella Wimbledonissa 1999, Kim Clijstersin Zürichin avoimissa 2003 ja Venus Williamsin Italian avoimissa 2000.


title: Jelena Dokić

text: Dokić syntyi Kroatian Osijekissa, Jugoslaviassa, isänään serbialainen Damir ja äitinä kroatialainen Ljiljana. Hänen perheeseensä kuuluu myös pikkuveli, Savo. Hänen perheensä asui Osijekissa kesäkuuhun 1991 asti, kunnes he päättivät jättää maan sodan takia. He muuttivat Somboriin, Serbiaan lyhyeksi aikaa, kunnes vuonna 1994 perhe muutti Sydneyyn, Australiaan.


title: Jelena Dokić

text: Dokić voitti vuonna 1998 Yhdysvaltain avoimissa tyttöjen kaksinpeliturnauksen sekä Ranskan avointen nelinpelin parinaan Kim Clijsters. Kauden päätyttyä Dokić oli junioreiden ITF-listalla sijalla yksi ja nelinpelissä sijalla seitsemän.


title: Jelena Dokić

text: Vuonna 1999 Dokić pääsi villillä kortilla Australian avoimiin, voitti kaksi ensimmäistä kierrosta, kunnes kolmannella kierroksella hävisi maailmanlistan sen hetkiselle ykköspelaajalle, Martina Hingisille. Wimbledonissa Dokić teki lopullisen läpimurtonsa, kun hän päihitti ensimmäisellä kierroksella Martina Hingisin peräti erin 6–2, 6–0. Sillä hetkellä Dokić oli maailmanlistan sijalla 129, kun Hingis oli edelleen ykkösenä. Kauden päättyessä Dokić oli maailmanlistalla jo sijalla 43.


title: Jelena Dokić

text: Vuonna 2000 Dokićin menestys Wimbledonissa jatkui. Hän hävisi semifinaalissa Lindsay Davenportille. US Openissa Dokić pääsi neljännelle kierrokselle asti, kunnes hävisi Serena Williamsille. Vuoden 2000 kesäolympialaisissa hän hävisi pronssiottelun Monica Selesille. Kauden päättyessä Dokić oli maailmanlistalla sijalla 26.


title: Jelena Dokić

text: Toukokuussa 2001 Dokić voitti hänen ensimmäisen kaksinpeliturnauksensa, Rooman Masters-turnauksen. Myöhemmin samana vuonna Dokić selviytyi viiteen finaaliin, joista voitti kaksi, Tokion turnauksen sekä Kremlin Cupin. Kauden päättyessä Dokić oli maailmanlistalla sijalla 8.


title: Jelena Dokić

text: Huhtikuussa 2002 Dokić voitti neljännen kaksinpeliturnauksensa. Viidennen turnausvoiton hän otti Birminghamissa voittamalla Anastasia Myskinan finaalissa 6–2, 6–3. Wimbledonissa Dokić putosi jatkosta neljännelle kierroksella. Wimbledonin jälkeenkin Dokić selviytyi muutamassa turnauksessa pitkälle. Dokić taisteli semifinaaliin Bahiassa ja Tokiossa. Kauden päättyessä hänen sijoitus maailmanlistalla oli 4.


title: Jelena Dokić

text: Vuonna 2003 hänen tiet erosivat hänen valmentaja-isänsä kanssa. Hänen tennisura kärsi pahasti ja listasijoitukset alkoivat pudota. Wimbledonissa hän hävisi kolmannella kierroksella 6–4, 6–4 uudelle teini-tennistähdelle, 16-vuotiaalle Marija Šarapovalle.


title: Jelena Dokić

text: Vuoden 2004 puolessavälissä Dokić palasi takaisin perheensä luokse Serbiaan tarkoituksenaan saada elämänsä järjestykseen. Hän ei onnistunut siinä, vaan lähti myöhemmin taas Australiaan. Vuonna 2006 Dokić sai muutamiin turnauksiin villin kortin, mutta menestys turnauksissa oli vaisua, kun hän teki liikaa helppoja virheitä.


title: Jelena Dokić

text: Vuonna 2007 Dokić ei paljoa pelannut, vaan harjoitteli lähinnä ensi kautta varten päästäkseen takaisin huipulle. Vuoden 2008 Australian avoimiin Dokić pääsi villillä kortilla, mutta hävisi jo toisella kierroksella. ITF-turnausvoittoja hänelle tuli muutama kappale.


title: Jelena Dokić

text: Vuoden 2009 Australian avointen avauskierroksella Dokić päihitti Tamira Paszekin. Se oli hänen ensimmäinen Grand Slam -otteluvoittonsa vuoden 2003 jälkeen. Toisella kierroksella Dokić voitti Anna Chakvetadzen ja kolmannella Tanskan Caroline Wozniackin. Puolivälierässä kaatui Alisa Kleibanova. Lopulta Dinara Safina pysäytti Dokićin turnauksen.


title: Jelena Dokić

text: Dokićin kausi 2010 alkoi huonosti, kun Brisbanen turnauksen ensimmäisellä kierroksella hän hävisi Ana Ivanovićille tehtyään 11 kaksoisvirhettä. Australian aviomissa hän hävisi 1. kierroksella Alisa Kleibanovalle luvuin 6–1, 7–5. Ranskan avoimissa Dokićin pelit päättyivät myös avauskierroksella, kun hän hävisi Lucie Šafářoválle luvuin 6–2, 6–2.


title: Jelena Dokić

text: Vuonna 2011 Dokić hävisi Australian avointen toisella kierroksella Barbora Záhlavová-Strýcoválle. Pariisissa hän pääsi puolivälieriin ja voitti Malesian turnauksen. Ranskan avointen ensimmäisellä kierroksella hän hävisi Vera Duševinalle. 's-Hertogenboschin turnauksessa sijoittamaton Dokić selviytyi loppuotteluun, jossa hän hävisi Roberta Vincille luvuin 7–6(7), 3–6, 5–7. Ranskan avointen ensimmäisellä kierroksella Dokić hävisi kuudenneksi sijoitetulle Francesca Schiavonelle luvuin 4–6, 6–1, 3–6. Yhdysvaltain avoimissa hän voitti ensimmäisellä kierroksella Voljga Gavartsovan, mutta hävisi toisella kierroksella Jelena Jankovićille.


title: Jelena Dokić

text: Marraskuussa 2017 Dokić julkaisi kirjan, jossa hän kertoi muun muassa isänsä väkivaltaisuudesta.


title: Aarno

text: Aarno on suomalainen miehen etunimi.


title: Aarno

text: Aarno on muunnos muinaissaksalaisesta nimestä Arnold, joka tarkoittaa "kotkan tavoin hallitsevaa". Tällöin nimi olisi samaa alkuperää kuin Aarne ja Aarno. Saman nimen muunnelmia ovat myös Aarne ja Aarni, jotka tosin saattavat liittyä myös kansanperinteen tuntemaa aarteen vartijaa tarkoittavaan sanaan aarni.


title: Aarno

text: "Väestörekisterikeskuksen" mukaan on Suomessa ollut kirjoilla kesäkuun 2017 alkuun mennessä 5664 Aarno-nimistä henkilöä.


title: Naimaosa

text: Naimaosa oli ennen vuotta 1930 solmittuja avioliittoja koskeva käsite, joka tarkoitti puolison osuutta aviovarallisuuden muodostamaan pesään. Siitä säädettiin vuoden 1889 laissa aviopuolisoiden omaisuus- ja velkasuhteista. Lain mukaan puolisoilla oli yhteisomistusoikeus molempien omaisuudesta muodostuneeseen pesään. Molemmilla puolisoilla oli oikeus pesän puolikkaaseen siten, että heillä oli omistusoikeus kuhunkin pesän esineeseen. Naimaosaan ei kuitenkaan kuulunut puolisoiden yksityinen omaisuus eli ennen avioliittoa hankittu tai avioliiton aikana peritty kiinteistö maalla. Myös avioehtosopimus saattoi rajata omaisuutta yhteisomistusoikeuden ulkopuolelle.


title: Naimaosa

text: Naimaosasta tuli konkreettinen jakovaade silloin, kun puolisoille myönnettiin pesäero tai avioliitto purkautui. Tällöin naimaosa voitiin luovuttaa samoin kuin osuus jakamattomaan kuolinpesään. Naimaosa konkretisoitui, kun puolisoiden yhteinen omaisuus jaettiin. Jaon jälkeen kummallakaan puolisolla ei enää ollut esineellisiä oikeuksia tai vallintaoikeuksia toisen omaisuuteen. Ennen naimaosan konkretisoitumista sitä ei voinut luovuttaa. Naimaosasta voitiin määrätä myös testamentilla. Testamentinsaajan saannon sisältö ratkesi kuitenkin vasta pesänjaossa.


title: Juhani Rinne (arkeologi)

text: Juhani Gustav Rinne (), oli suomalainen arkeologi, joka toimi valtionarkeologina vuosina 1929–1935.


title: Juhani Rinne (arkeologi)

text: Rinteen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Heikinpoika Rinne ja Johanna Vilhelmiina Kaarlentytär. Hänen puolisonsa vuodesta 1906 oli Anna Sigrid Behrens (k. 1941). Heidän pojastaan Henrik Johan Rinteestä (s. 1920) tuli sisätauteihin erikoistunut lääkäri. Rinne valmistui filosofian kandidaatiksi 1899, tuli Muinaistieteellisen toimikunnan amanuenssiksi 1902 ja intendentiksi 1912. Filosofian lisensiaatiksi (tohtoriksi) hän valmistui 1914 ja toimi vuodesta 1917 Kansallismuseon historiallisen osaston esimiehenä. Valtionarkeologin toimen aikana vuonna 1932 Rinteelle myönnettiin professorin arvonimi.


title: Juhani Rinne (arkeologi)

text: Rinne toimi myös Suomen Muinaismuistoyhdistyksen sihteerinä ja "Suomen Museo – Finsk Museum" -julkaisun toimittajana 1902–1918. Hänen johdollaan korjattiin useita keskiaikaisia kirkkoja, kuten Kaarinan, Rymättylän, Finströmin ja Laitilan kirkot. Huomattavin oli kuitenkin hänen työnsä Turun tuomiokirkon tutkimus- ja entistämistöiden johtajana 1923-1929.


title: Juhani Rinne (arkeologi)

text: Rinteen tutkielmia


title: Juhani Rinne (arkeologi)

text: Esimerkki hänen julkaisemastaan artikkelista


title: Candle in the Wind

text: Candle in the Wind on Elton Johnin säveltämä ja esittämä kappale vuodelta 1973. Sen sanoitti Bernie Taupin. Kappale kirjoitettiin yksitoista vuotta aikaisemmin kuolleen Marilyn Monroen muistolle. Kappale julkaistiin singlenä vuonna 1974.


title: Candle in the Wind

text: Vuonna 1997 laulu uudelleensanoitettiin Prinsessa Dianan muistolle ja Elton John esitti sen hänen hautajaisissaan. Laulun single nousi listakärkeen monissa maissa, ja se saavutti paljon suuremman suosion kuin alkuperäinen laulu. Single kuuluukin nykyisin kaikkien aikojen myydyimpien joukkoon.


title: 1758 Naantali

text: 1758 Naantali on asteroidivyöhykeellä sijaitseva asteroidi. Sen löysi suomalainen tähtitieteilijä Liisi Oterma 18. helmikuuta vuonna 1942 Turussa. Se on nimetty Naantalin kaupungin mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1942 DK.


title: Datša

text: Datša () on venäläinen kesämökki tai vapaa-ajan asunto. Datša sijaitsee tavallisesti 1–2 tunnin paikallisjunamatkan päässä kaupunkiasunnolta ja on tavallisesti suhteellisen vaatimaton rakennus, mutta se voi olla myös hieno huvila.


title: Datša

text: Datša-sanan juuret ovat varhaiskeskiajan Venäjällä, jossa se tarkoitti julkisesti annettua lahjaa, mutta myöhemmin sai tarkemman merkityksen läänityksenä. Datšat säilyivät maaomaisuuden pääsääntöisenä muotona aina maaorjien vapauttamiseen asti vuonna 1861 ja samalla datša sai nykyisen merkityksensä.


title: Datša

text: Vuosina 1993–1994 tehdyn tutkimuksen mukaan joka neljännellä venäläisellä kaupunkilaisperheellä oli datša ja vaikka vain pieni osa niistä oli talvikäytössä, kesällä asuttavien datšojen omistajista yli puolet halusi tehdä niistä myös talviasuttavia.


title: Vuorijono A

text: Vuorijono A () on Etelämantereella 4 052 metrin korkeudella merenpinnasta sijaitseva ylänkö. Se on maapallon kylmin, tuulettomin ja kuivin paikka. Keskilämpötila alueella on –70 °C, eikä siellä tuule käytännössä milloinkaan. Vuorijonon yläpuolisen ilmamassan vesimäärä olisi yhteen kerättynä vähemmän kuin ihmisen hiuksen paksuus. Vuorijono A sijaitsee Australian Antarktiksen alueella noin 1 000 kilometrin päässä etelänavasta ja noin 140 kilometrin päässä kansainvälisestä robottiobservatoriosta.


title: Vuorijono A

text: Paikka löydettiin, kun yhdysvaltalaiset ja australialaiset tähtitieteilijät etsivät kaukaisia taivaankappaleita havainnoivalle teleskoopille mahdollisimman hyvää sijoituspaikkaa. Sijainti onkin maanpäälliselle teleskoopille ihanteellisin. Teleskoopin uskotaan tuottavan lähes yhtä hyviä kuvia kuin Maata kiertävän Hubble-avaruusteleskoopin. Tutkimuksen johtajan Will Saundersin mukaan Vuorijono A:lla otettujen kuvien pitäisi olla vähintään kolme kertaa tarkempia kuin muualla maapallolla otettujen.


title: Pat McGreal

text: Pat McGreal (s. 1953) on yhdysvaltalainen Aku Ankka -käsikirjoittaja. Hän on käsikirjoittanut yhdessä vaimonsa Carolin kanssa monia sarjoja. Pat kirjoittaa myös Indiana Jones-kirjoja.


title: Kamen

text: Kamen on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Westfalenin alangon eteläreunalla Ruhrin alueen itäosassa välittömästi Dortmundin koillispuolella. Kaupungin halki, keskustan eteläpuolitse virtaa 32-kilometrinen Seseke-joki. Kamenin naapurikunnat pohjoisesta myötäpäivään ovat Bergkamen, Hamm, Bönen, Unna, Dortmund ja Lünen.


title: Kamen

text: Kamenin kaupunginosat ovat Kamen-Mitte, Methler, Heeren-Werve, Südkamen, Derne ja Rottum.


title: Kamen

text: Nykyisen Kamenin alueella on ollut ihmisasutusta jo neoliittisella kaudella. Alueelta on löytynyt todisteita myös roomalaisasutuksesta kristillisen ajanlaskun alusta ja kansainvaellusten ajalta 400- ja 500-luvuilta. Varhaisin asiakirjamaininta Kamenista on vuodelta 1050. Kaupunki muodostui vähitellen useista toisiinsa kiinnikasvaneista kylistä, mikä näkyy edelleen epäsäännöllisenä ruutukaavana. Kaupunginmuuri valmistui vuonna 1243. Kamenille myönnettiin kaupunkioikeudet vuonna 1346. Keskiajan lopulla kaupungin pinta-ala oli noin 29 hehtaaria ja väkiluku noin puolitoista tuhatta. Hansa-liiton rappeutumisen myötä myös Kamenin taloudellinen merkitys alkoi vähentyä 1400-luvun lopulta alkaen. Kaupungin alennustilaa pahensivat suurpalot, joita sattui runsaasti 1400-luvulta aina 1700-luvulle. Kulkutaudit, kuten rutto, verottivat väkilukua. Kamen taantui kaupunkipahaseksi, jonka asukkaat saivat elantonsa enimmäkseen maataloudesta. Pysähtyneisyyden aika päättyi kaivosteollisuuden myötä 1800-luvulla, ja väkiluku kääntyi voimakkaaseen kasvuun. 1980-luvulla kaivosteollisuus tuli tiensä päähän.


title: Kamen

text: Pauluskirkon () hiekkakivestä rakennettu torni on peräisin 1100-luvulta, kun taas kirkon laiva edustaa uusromanttista tyyliä vuosilta 1844–1849. Pauluskirkon tornin vinosta katosta on tullut Kamenin tunnusmerkki. Weiße Straße ja Alter Markt sijaitsevat ydinkeskustassa, ja niitä reunustavat hyvinsäilyneet ristikkotalot, kuten Rathausapotheke, joka on yksi harvoja ristikkotaloja, jossa on avoin kolonnadi. Heeren-Werven kaupunginosassa sijaitsee 1606 valmistunut varhaisbarokkinen Heerenin linna (). Methlerissä sijaitsee puolestaan 1100-luvulta peräisin oleva myöhäisromanttinen hallikirkko, Margareetan kirkko (saks. "Margaretenkirche"). Se on rakennettu vanhemman kirkon raunioille, joiden alkuperä ulottuu luultavasti 1000-luvun vaihteeseen.


title: Kamen

text: Vuonna 1846 valmistunut Seseke-joen silta (, jota kutsutaan myös nimellä "Fünf-Bogen-Brücke") kuuluu Saksan vanhimpiin yhä käytössä oleviin rautatiesiltoihin. Seseken silta ja Karl Friedrich Schinkelin luonnoksen pohjalta rakennettu Kamenin rautatieasema (1848) sijaitsevat Ruhrin alueen teollista historiaa esittelevän Route der Industriekultur -reitin varrella, joka puolestaan on osa laajempaa temaattista kokonaisuutta nimeltään Euroopan teollisen perinteen reitti, (, ).


title: Kamen

text: Kamen on tunnettu gastronomiastaan. Keskustan baarit, ravintolat ja kapakat houkuttelevat asiakkaita myös kaupungin ulkopuolelta. Kaivosyhtiö Bergwerk Ostin ("Zeche Monopol") entiselle sijaintipaikalle on rakennettu teknologiapuisto. Yhdysvaltalaisella monialayritys 3M:llä ja saksalaisella Kettlerillä on tuotantolaitoksia Kamenissa. Rautatieaseman ympäristössä puolestaan sijaitsee muun muassa hammaspyörävalmistaja Lechleitnerin tuotantolaitos. Keskikaupungilla on vuonna 1857 perustetun säästökassan (Städtische Sparkasse) pääkonttori. Sportzentrum Kaiserau on taasen valtakunnallisesti tunnettu jalkapalloilijoiden ja yleisurheilijoiden harjoittelukeskus.


title: Kamen

text: Kamenin kautta kulkee rautatie Dortmund–Hamm. Etäisyys Dortmundin päärautatieasemalta Kamenin asemalle on 16 kilometriä ja Kamen-Methlerin asemalle puolestaan 12 kilometriä. Kamen tunnetaan vilkkaasta moottoritieristeyksestään, Kamener Kreuzista, jossa yhtyvät moottoritiet A 1 (Lyypekki–Saarbrücken) ja A 2 (Oberhausen–Berliini). Risteys sijaitsee keskustan koillispuolella. Kaupunkialueen halki kulkevat valtatiet B 61 ja B 233. Kamenin sisäistä julkista liikennettä hoitavat useat bussilinjat.


title: Kamen

text: Kamenissa syntyneitä tunnettuja henkilöitä ovat muun muassa:Lisäksi kaupungissa ovat vaikuttaneet muun muassa teologi Hermann Hamelmann (1526–1595) sekä teologi ja kirjailija Anton Praetorius (1560–1613).


title: Jack Wild

text: Jack Wild (30. syyskuuta 1952 – 1. maaliskuuta 2006) oli brittiläinen näyttelijä. Hän esiintyi musikaalissa "Oliver!" (1960) ja myöhemmin siitä tehdyssä elokuvaversiossa ("Oliver!", 1968). Vuonna 1969 hän sai esiintymisestään elokuvaversiossa parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuuden. Lisäksi hän sai samasta elokuvasta Bafta- ja Golden Globe -ehdokkuudet.


title: Jack Wild

text: Wild esiintyi myöhemmin muun muassa elokuvassa "Melody – suloinen ensirakkaus" (1971). Hän oli 1970–1980-luvuilla naimisissa Gaynor Jonesin kanssa, mutta erosi. Vuodesta 2005 kuolemaansa hän oli naimisissa Claire Hardingin kanssa.


title: Jack Wild

text: Wild oli tupakoitsija ja alkoholiongelmainen. Hänellä oli myös diabetes. Hän saavutti raittiuden, mutta sairastui suusyöpään, joka todettiin vuonna 2001. Vuonna 2004 häneltä poistettiin kieli ja kurkunpää. Hän kuoli vuonna 2006 kyseiseen syöpään 53-vuotiaana. Hän oli uudestisyntynyt kristitty.


title: Emil Viljanen

text: Emil Viljanen (alk. Järventausta; 10. elokuuta 1874 Mouhijärvi – 20. tammikuuta 1954 Tampere) oli suomalainen puuseppä, ammattiyhdistysmies, toimitusjohtaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja.


title: Emil Viljanen

text: Viljasen vanhemmat olivat torppari Vilhelm Järventausta ja Augusta Charlotta Sandelin. Hän oli ensin renkinä neljän vuoden ajan 1888–1892 ja toimi sitten puuseppänä 1893–1904. Viljanen oli Sanomalehti Oy:n taloudenhoitajana Tampereella 1905 ja sen jälkeen Suomen paperiteollisuustyöväen liiton sihteerinä ja toimistonhoitajana Tampereella vuosina 1906–1918. Hän oli myös Suomen maanvuokraajain liiton rahastonhoitajana ja Tampereen työväenyhdistyksen puheenjohtajana. Viljanen toimi huhtikuussa 1907 Tampereen työväentalossa pidetyn Suomen Ammattijärjestön perustavan kokouksen puheenjohtajana.


title: Emil Viljanen

text: Vuonna 1917 Viljasesta tuli Tampereen kaupungin työvälitystoimiston johtaja. Suomen sisällissodan aikana Viljanen oli Tampereen väliaikaisen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vaikka hän ei hyväksynytkään punaisten kapinaa. Sodan jälkeen Vijanen menetti työnvälitystoimiston johtajan virkansa mutta häntä ei muuten rangaistu. Viljanen valittiin vuoden 1919 kunnallisvaaleissa Tampereen kaupunginvaltuustoon ja hän toimi myös vuoden ajan valtuuston puheenjohtajana. Viljanen oli sitten Tampereen kaupungin köyhäinhoidon esimiehenä ja myöhemmin huoltotoimen toimitusjohtajana 20 vuoden ajan 1920–1940. Tässä toimessa "pääköyhäksi" kutsuttu Viljanen herätti usein ristiriitoja ja häntä epäiltiin muun muassa väärinkäytöksistä 1930-luvun alun lamavuosina.


title: Emil Viljanen

text: Viljanen oli SDP:n kansanedustajana 1914–1917 ja 1919–1922 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi myös Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 1919–1920, Työläisten keskusliiton johtokunnan varapuheenjohtajana sekä kuului Sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon ja Osuusliike Voiman hallintoneuvostoon.


title: Emil Viljanen

text: Emil Viljanen oli naimisissa vuodesta 1899 Stella Hilda Elisabet Luodon kanssa.


title: Derek Holmes

text: Derek Holmes (s. 1939) on entinen kanadalainen jääkiekkovalmentaja. Hän oli Suomen jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja kaudella 1960–1961. Holmes valittiin jääkiekon IIHF Hall of Fameen taustavaikuttajana vuonna 1999 Hän toimii nykyään pelaaja-agenttina.


title: Uljas (lehti)

text: Uljas on Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunnan julkaisema opiskelijalehti, jonka levikki on 10 000 kappaletta. Lehden julkaiseminen aloitettiin vuoden 2009 alussa, vuosi sen jälkeen Kuopion ja Joensuun yliopistot yhdistettiin Itä-Suomen yliopistoksi. Lehden päätoimittajana toimii Jussi Turunen.


title: Lars Pettersson (taidehistorioitsija)

text: Lars ”Lasse” Karl Johan Pettersson (12. elokuuta 1918 Ruovesi – 4. huhtikuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen taidehistorioitsija, joka tutki Suomen vanhaa kirkko- ja linna-arkkitehtuuria. Hän laati pro gradu -työnsä Suomen puukirkkojen arkkitehtuurista, ja jatkosodan aikana hänet komennettiin Itä-Karjalan Äänisniemelle, jonka kirkollista arkkitehtuuria hän tutki sodan aikana. Petterson ja hänen työtoverinsa Tieteellisessä Itä-Karjalan toimikunnassa saivat laadituksi arkkitehtuuripiirrokset 24 puukirkosta ja 97 tšasounasta. Vain yksi kirkko ja yksi tšasouna jäivät tutkimatta. Sodan jälkeen Petterson kirjoitti tämän materiaalin pohjalta väitöskirjan, joka valmistui vuonna 1950.


title: Lars Pettersson (taidehistorioitsija)

text: Petterson toimi Helsingin yliopiston taidehistorian professorina vuosina 1951–1981.


title: Lars Pettersson (taidehistorioitsija)

text: Lars Pettersson tunnetaan etenkin laajasta tutkimustyöstään Suomen 1600- ja 1700-luvun kansanmestarien puukirkkoarkkitehtuurin ja kirkkomaalauksen alalla. Pettersson oli Suomenlinnan museon intendentti kahteen otteeseen 1940-luvulla ja 1950-luvun vaihteessa. Hän oli myös Suomen muinaismuistoyhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1968–1973.


title: Lars Pettersson (taidehistorioitsija)

text: Museonjohtaja Susanna Pettersson on hänen lapsenlapsensa.


title: Antonio Margarito

text: Antonio Margarito Montiel (s. 18. maaliskuuta 1978 Torrance, Kalifornia, Yhdysvallat) on meksikolainen ammattilaisnyrkkeilijä. Hän on pitänyt eri aikoina hallussaan sekä WBA-, IBF- että WBO-liittojen välisarjan maailmanmestaruuksia.