title: Ota vaatteet pois

text: Ota vaatteet pois on Kikan albumi vuodelta 1994. Levyn julkaisun jälkeen Kikalla oli kuuden vuoden julkaisutauko. Levy jäikin hänen toiseksi viimeiseksi studiolevyksi.Levyn kappaleiden itseasialliset säveltäjät ja sanoittajat ovat piiloutuneet taiteilijanimien taakse; "Sipi Castrén" on Juha "Watt" Vainion pojan Ilkka Vainion taiteilijanimi, "Inari Katramo" on Veikko Samulin taiteilijanimi, ja "Kristiina Sydänmaa" on vuorostaan Risto Asikaisen taiteilijanimi. Tämän lisäksi Veikko Samuli mainitaan levyllä sekä omalla että taiteilijanimellään.


title: Worth

text: Worth on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Ucarin piirikunta

text: Ucarin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1939 perustetun piirin pinta-ala on 853 neliökilometriä. Asukkaita on 78 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Ucarin piirikunta

text: Ucarin piiri sijaitsee Azerbaidžanin keskiosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Göyçayn, idässä Kürdəmirin, etelässä Zərdabin ja lännessä Ağdaşin piireihin.


title: Ucarin piirikunta

text: Piirin keskus on Ucarin kaupunki, josta on 234 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Kuntia ja kyliä on molempia yhteensä 29. Kaupunkiväestön osuus on 21,6 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 99,7 % asukkaista on azereja.


title: Ucarin piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie. Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut puuvillan ja viljan viljelyyn sekä karjanhoitoon. Lisäksi on elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.


title: Ucarin piirikunta

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Yeni söz" (”Uusi sana”).


title: Kürdəmirin piirikunta

text: Kürdəmirin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 1631,5 neliökilometriä. Asukkaita on 104 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Kürdəmirin piirikunta

text: Kürdəmirin piiri sijaitsee Azerbaidžanin keskiosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Göyçayn, İsmayıllın ja Ağsun, idässä Hacıqabulin ja Sabirabadin, etelässä İmişlin sekä lännessä Zərdabin ja Ucarin piireihin.


title: Kürdəmirin piirikunta

text: Piirin keskus on Kürdəmirin kaupunki, josta on 189 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Muita huomattavampia paikkakuntia ovat Karrarin ja Qarabucaqin taajamat. Kuntia on yhteensä 61 ja kyliä 58. Kaupunkiväestön osuus on 20,2 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 99,5 % asukkaista on azereja.


title: Kürdəmirin piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie. Tärkein elinkeino on maatalous.


title: Kürdəmirin piirikunta

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Kürdəmir".


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Vuoden 1961 kirjastolaki oli Suomessa vuonna 1962 voimaan tullut kirjastoja koskeva laki. Se oli merkittävä muutos Suomen kirjastolainsäädännössä ja korvasi vuoden 1928 vanhentuneen kirjastolain, jossa oli katto valtionavun määrälle. Vuoden 1961 kirjastolaissa valtionapua kirjastoille nostettiin: maalaiskunnat saivat kaksi kolmasosaa ja kauppalat ja kaupungit yhden kolmasosan kirjastomenoista. Lisäksi laissa osoitettiin valtionapuja kirjastohuoneistojen rakentamiseen ja kunnostamiseen. Laki oli puhdas valtionapulaki ja valtion kirjastomenot nousivat lain vaikutuksesta välittömästi yli seitsenkertaisiksi. Laki loi pohjan kunnallisten kirjastojen kehittymiselle ja vähensi alueellisia eroja. Lain vaikutuksesta maaseudulle syntyi nykyisenlainen kunnankirjastojen järjestelmä ja kirjastoautoja alettiin käyttää yleisesti. Vuoden 1961 lain korvasi vuoden 1986 kirjastolaki.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Suomen kunnallisilla kirjastoilla on ollut vuodesta 1928 lähtien oma kirjastolaki. Tuon ensimmäisen lain nimi oli Kansankirjasto-laki. Suomen eduskunta hyväksyi istunnossaan 13. marraskuuta 1945 hallitukselle suunnatun toivomuksen, joka johti vanhentuneen kansankirjastolain perusteelliseen uudistamiseen ja lopulta monien vaiheiden jälkeen vuoden 1961 kirjastolakiin. Tällä välin eduskunnan asettamat toimikunnat ja komiteat tekivät ehdotuksia ja lausuntoja kirjastoista. Ne ehdottivat ylhäältä johdettua yleisten (kunnallisten) kirjastojen tiukkaa järjestelmää, jossa kouluhallituksella olisi keskeinen asema. Näin ollen kirjastontarkastajat toimisivat kouluhallituksen alaisuudessa. Lakiehdotukseen sisältyi myös velvoitus kunnille ylläpitää yleistä kirjastoa, eli kirjastopakko. Lisäksi esimerkiksi kirjastohuoneiden minimipinta-alaa ehdotettiin. Osa ehdotuksista toteutui vuoden 1961 kirjastolaissa. Kuntia opetettiin 1950-luvulla hakemaan valtion apua oikein. Kirjastojen lukumäärä kasvoi nopeasti ja ongelmaksi muodostuivat lähinnä tilakysymykset.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Eduskunta hyväksyi 14. maaliskuuta 1961 hallituksen esityksen kirjastolaiksi [AsK 235/3.5.1961]. Eduskunnan sivistysvaliokunnalla oli ratkaiseva osa lain käsittelyssä, ja eduskunta teki hallituksen esitykseen muutamia muutoksia. Samalla hyväksyttiin laki [AsK 236/3.5.1961], jonka mukaan kirjailijoille ja kääntäjille tuli maksaa avustusta ja apurahoja, koska heidän töitään pidettiin maksuttomasti käytettävissä yleisissä kirjastoissa. Tämä laki harkinnanvaraisista ”kirjastoapurahoista” on vielä muutettuna voimassa, mutta uusia kirjastolakeja on säädetty vuosina 1986 ja 1998.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Vuoden 1961 kirjastolaissa valtionavut nostettiin samalle tasolle kuin kansakoulutoimelle annettavat: maalaiskunnat saisivat kaksi kolmasosaa ja kauppalat ja kaupungit yhden kolmasosan kirjastojensa todellisista ja hyväksytyistä lain kuudennessa pykälässä luetelluista menoista. Eduskunta nosti myös maakuntakirjastoa ylläpitävien kaupunkien lisäavustuksen kahdesta kolmeen miljoonaan markkaan ja siihen liittyvän asukaskohtaisen valtionavun neljästä kymmeneen markkaan.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Laitoskirjastot alkoivat saada erityistä valtionapua, joka kattoi 90 prosenttia niiden menoista. Myös kirjastoautot ja -veneet mainittiin lopullisessa laissa, vaikka ne eivät olleet mukana hallituksen esityksessä. Laki osoitti valtionapuja myös kirjastohuoneistojen rakentamiseen ja kunnostamiseen. Kirjastopakkoa ei kuitenkaan lakiin sisällytetty. Lain säätämisen aikoihin jokaisessa Suomen kunnassa oli jo kirjasto.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Vuonna 1962 voimaan tulleen kirjastolain mukaan kirjastojen tuli tyydyttää kirjastolaitokselle ominaisin toimintamuodoin yleistä sivistystarvetta ja lukuharrastusta (tämä ”tarkoituspykälä” tosin ei ollut laissa vaan sen soveltamiseksi vuonna 1962 annetussa kirjastoasetuksessa AsK 268/30.3.1962). Kirjastojen piti toimia tarkoituksenmukaisissa huoneistoissa ja kirjastojen tuli vastata määrältään ja laadultaan kunnan suuruuden ja väestöaineksen sekä kielisuhteiden edellyttämää kirjaston tarvetta. Kirjavarastoja tuli myös kartuttaa. Kunnan jäseniltä ei saanut periä maksuja kirjaston käyttämisestä ja kirjastojen tuli olla auki kouluhallituksen antamien ohjeiden mukaan. Kirjastoilla tuli olla tarvittava määrä kirjastoammatillisia virkoja, joiden kelpoisuudesta määrättiin kirjastoasetuksessa. Näitä säädöksiä kuntien tuli noudattaa, jotta se sai valtionosuutta.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Kouluhallituksen käytössä oleva äärimmäinen sanktio oli valtionavun menetys kirjastolta. Kirjastotoimen hallinto siirtyi nyt entistä suorempaan kouluhallituksen alaisuuteen, ja kirjastotoimisto tuli suoraan kouluhallituksen alaiseksi toimistoksi vapaan kansansivistystyön osastoon. Valtion kirjastotoimikunnan tilalle tuli eri tahoja edustava Kirjastoasiain neuvottelukunta, jolla ei kuitenkaan ollut muuta kuin aloitevaltaa.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Kirjastontarkastajilla oli keskeinen asema lain soveltamisessa. Vuonna 1961 kirjastotarkastajien kokouksessa hyväksyttiin kirjastotoiminnalle joukko normeja minimitavoitteiksi: nidemäärä asukasta kohti (3), minimi aukioloaika viikossa (6 tuntia), lainaajien osuus väestöstä maaseudulla (20 %), lainojen määrä asukasta kohti (3) ja kirjahankintamääräraha asukasta kohti (300 mk). Normeihin kuului myös suositus, että päätoiminen viranhaltija olisi oltava aina 15 000 vuosilainaa kohti, kun olosuhteet sen sallivat. Vuosilainojen määrää jouduttiin kuitenkin jo vuonna 1963 tarkistamaan ylöspäin, koska kirjastojen lainausmäärät kasvoivat nopeasti. Myös päätoimisten virkojen perustamista oli tasaannutettava.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Kirjastotoimiston ja -tarkastajien neuvottelut normeista olivat merkittäviä, sillä ne olivat pohjustustyötä valtioneuvoston, opetusministeriön ja kouluhallituksen päätöksille monista kirjastoille ratkaisevan tärkeistä asioista, kuten aukioloajoista, AV-välineiden hankinnasta, henkilökunnan palkkauksesta ja kirjastotilojen suuruudesta.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Vuoden 1961 kirjastolaki lisäsi valtion menoja. Valtion kirjastomenot nousivat vuodesta 1961 vuoteen 1962 yli seitsenkertaisesti. Laki oli puhtaasti valtionapulaki, pääosin rahaa ja sen käytön valvontaa koskeva. Puhkaisemalla vuoden 1928 lain asettaman valtionapukaton se oli kuitenkin suuri edistysaskel aiempaan verrattuna. Se loi pohjan kunnallisten kirjastojen kehittymiselle ja vähensi alueellisia eroja. Vanha kirjastolaki oli kohdellut kaltoin nimenomaan köyhiä suuria kuntia. Uusi laki synnytti erityisesti maaseudulle nykyisenlaisen kunnankirjastojen järjestelmän.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Kirjastojen tarjonta ja käyttö kasvoivat varsinkin maaseudun kirjastoissa. Keskikokoisissa ja suurissa maaseudun kunnissa oli 1980-luvun alkaessa lähes poikkeuksetta kirjastoauto ja päätoiminen kirjastonhoitaja, joskin usein epäpätevä. Kirjastohuoneistoista suuri osa uusittiin ja kirjaston käyttö muuttui myös laadullisesti. Äänite- ja lehtikokoelmat tulivat kirjojen rinnalle. Mitä enemmän oli rahaa käytettävänä sitä suuremmat olivat myös lainausmäärät. Yleisten kirjastojen kotilainojen määrä kaksinkertaistui 1970-luvun aikana. Kaupunkien ja muiden kuntien välinen ero asukasta kohti lainattujen kirjojen määrässä tasoittui 1980-luvun alkuun mennessä.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Kunnat ryhtyivät 1960-luvulla hankkimaan autoja ja perustamaan kirjastoja esimerkiksi sairaaloihin, kun kirjastoautot ja laitoskirjastot alkoivat saamaan valtionosuutta. Kirjastoautot merkitsivät monien sivukirjastojen lakkauttamista ja sitä kautta lukuisten epäpätevien sivutoimisten kirjastonhoitajien poistumista työmarkkinoilta. Vuonna 1963 kirjastoautoja oli koko maassa vain 2, mutta vuosikymmenen loppuun mennessä niitä oli jo lähes 90. Kirjastoautojen ansiosta palvelupisteiden määrä kuitenkin moninkertaistui.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Maanlaajuisen kirjastoverkon kehitys ei lähtenyt käyntiin niin nopeasti kuin oli odotettu. Ensimmäisten maakuntakirjasto-oikeuksien antamista vuonna 1962 Joensuun kaupunginkirjastolle seurasi neljän vuoden tauko, ennen kuin valtion tulo- ja menoarvioon saatiin varat seuraavaa varten. Vuosikymmenen loppuun mennessä oli saatu toimintaan vasta viisi alueellista keskuskirjastoa.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Vuoden 1961 laki ei kyennyt tasoittamaan aivan kaikkia kuntien välisiä eroja, ja jotkin kunnat eivät edes päässeet kehityksen alkuun. Maaseudun kirjastojen keskinäinen eriarvoisuus lisääntyi, ja yleisestä tasosta jäivät jälkeen pienet alle 3 000 asukkaan kunnat, joissa oli sivutoiminen kirjastonhoitaja. Valtionapujen saamista säätelevä järjestelmä oli liian yksityiskohtainen ja teetti paljon työtä sekä kunnissa että valtion kirjastohallinnon piirissä. Valtion viranomaiset saattoivat myös yksipuolisella päätöksellä kieltää valtionavun tietyiltä kirjoilta ja kirjailijoilta.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Suomessa kunnalliset kirjastot saivat vuosien 1962–1992 välisenä aikana jatkuvaa, poikkeuksellisen suurta valtionosuutta sekä käyttökustannuksiin että rakentamiseen suoraan kirjastoille osoitettuna. Valtion tuki kohdistui etenkin pieniin ja vähävaraisiin kuntiin. Käytännön vaikutuksiltaan merkittävimmät muutokset kunnallisten kirjastojen toimintaan olivat vuonna 1962 voimaan tulleet kirjastolaki ja -asetus, minkä jälkeen kunnalliset kirjastot kehittyivät tasaisesti aina 1990-luvun alun lamaan asti. Vuoden 1961 lain korvasi vuoden 1986 kirjastolaki.


title: Vuoden 1961 kirjastolaki

text: Myöhempiä yleisiä kirjastoja koskevia lakeja ovat olleet muun muassa valtionosuuslaki 1978, vuoden 1986 kirjastolaki, vuoden 1992 valtionosuusuudistus ja vuoden 1998 kirjastolaki. Vuoden 2010 alussa tuli voimaan muun muassa henkilöstön kelpoisuutta koskeva asetus. Myös Euroopan unionin kirjastomietintöjä ja päätöslauselmia voidaan soveltaa Suomessa. Päätöslauselmat sisältävät sekä suosituksia jäsenmaille että pyyntöjä komissiolle. Tarkempia ohjeita on annettu kirjastoasetuksilla ja opetusministeriön määräyksillä. Valtionosuudesta on säädetty vuodesta 1979 alkaen erillisellä valtionosuuslailla. Suomen yleisten kirjastojen maksuttomuuden pitkä perinne alkoi vuoden 1928 kansankirjastolaista. Tieteellisillä kirjastoilla sen sijaan ei ole kaikkia kirjastoja koskevaa yhteistä lakia.


title: Koripallon I-divisioona-kausi 2010–2011

text: Kausi 2010–2011 oli koripallon I-divisioonan 36. kausi. Se pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjanousijoina kauteen lähtivät Säynätsalon Riento sekä Tompan Pojat.


title: Koripallon I-divisioona-kausi 2010–2011

text: "Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P/O = Tehdyt pisteet ottelua kohti, P/O- = Päästetyt pisteet ottelua kohti, PST = Pisteet"


title: Hacıqabulin piirikunta

text: Hacıqabulin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1990 perustetun piirin pinta-ala on 1641,4 neliökilometriä. Asukkaita on 66 300 henkeä (vuonna 2010).


title: Hacıqabulin piirikunta

text: Hacıqabulin piiri sijaitsee Azerbaidžanin itäosassa Kaukasusvuoriston reunalla. Se rajoittuu pohjoisessa Ağsun, Şamaxın, Qobustanin ja Abşeronin piireihin, idässä Bakun kaupunkialueeseen, etelässä Salyanin ja Sabirabadin piireihin sekä Şirvanin kaupunkiin ja lännessä Kürdəmirin piiriin.


title: Hacıqabulin piirikunta

text: Piirin keskus on Hacıqabulin kaupunki (entinen "Qazıməmməd"). Toinen merkittävämpi paikkakunta on Muğanin kaupunkimainen taajama. Kuntia on yhteensä 25, taajamia 5 ja kyliä 25. Kaupunkiväestön osuus on 51,6 % (vuonna 2010).


title: Hacıqabulin piirikunta

text: Aikaisemmin seudulla oli huomattava venäläisvähemmistö (12,4 % vuonna 1959). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 99,0 % asukkaista on azereja.


title: Hacıqabulin piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie. Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viljan, rehukasvien, hedelmien ja vihannesten viljelyyn.


title: Hacıqabulin piirikunta

text: Nähtävyyksistä huomattavin on 1000–1300-luvuilla rakennettu Pir Hüseynin palatsi.


title: Hacıqabulin piirikunta

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Hacıqabul".


title: Vanadyyliasetyyliasetonaatti

text: Vanadyyliasetyyliasetonaatti eli vanadiini(IV)oksobis(asetyyliasetonaatti) (VO(CHO)) on kompleksiyhdiste, joka koostuu vanadyyliryhmästä ja vanadiiniatomiin koordinoituneesta kahdesta asetyyliasetonaatti-ionista. Yhdisteestä käytetään usein lyhennettä VO(acac). Vanadyyliasetyyliasetonaattia käytetään orgaanisessa synteesissä katalyyttinä.


title: Vanadyyliasetyyliasetonaatti

text: Vanadyyliasetyyliasetonaattia valmistetaan vanadyylisulfaatista ja asetyyliasetonista tai vaihtoehtoisesti kuumentamalla divanadiinipentoksidin etanoliliuosta rikkidioksidin ja asetyyliasetonin kanssa. Rikkidioksidi toimii reaktiossa pelkistimenä.


title: Vanadyyliasetyyliasetonaatti

text: Vanadyyliasetyyliasetonaatissa vanadiini on viisikoordinoitunut ja muodostaa kaksoissidoksen happiatomiin ja koordinaatiosidoksen kahden asetyyliasetonaatti-ionin happiatomien kanssa. Rakenne on neliöpohjainen pyramidi ja vanadiinin ja happiatomin välinen sidos on 157–158 pm pitkä ja ekvatoriaaliset koordinaatiosidokset hieman tätä pidempiä.


title: Vanadyyliasetyyliasetonaatti

text: Vanadyyliasetyyliasetonaattia käytetään orgaanisessa kemiassa hapettamaan yhdisteitä tert-butyylihydroperoksidin kanssa käytettynä. Sitä käytetään muun muassa allyylisten alkoholien hapetukseen, jolloin reaktiotuotteena muodostuu epoksidi. Reaktio on hyvin stereoselektiivinen ja tuottaa suurimmaksi osaksi cis-epoksidin. Toinen usein epoksidoinneissa käytettävä yhdiste m-CPBA tuottaa pääasiassa trans-epoksideja. Vanadyyliasetyyliasetonaatin ja tert-butyylihydroperoksidin yhdistelmää käytetään myös hapetettaessa tertiäärisiä amiineja amiinioksideiksi ja sulfideja sulfoksideiksi. Yhdisteen käyttöä epäsymmetrisen hapetuksen katalyyttinä on myös tutkittu.


title: Vanadyyliasetyyliasetonaatti

text: Eräiden muiden vanadiiniyhdisteiden ja kompleksien tavoin vanadyyliasetyyliasetonaatti stimuloi kahden sokeriaineenvaihduntaan vaikuttavan entsyymin proteiinikinaasi B:n ja glykogeenisyntaasikinaasi-3:n fosforyloimista ja inhiboi tyrosiinifosfataasientsyymiä. Täten se toimii insuliinia matkivana yhdisteenä ja sen ja muiden vastaavien aineiden käyttöä diabeteksen hoidossa tutkitaan. Vanadyyliasetyyliasetonaatin on todettu aktivoivan entsyymien fosforylaatiota yhtä voimakkaasti kuin, jos insuliinikonsentraatio olisi 100 nM.


title: Herkut lisukkeineen

text: Herkut lisukkeineen on Kikan studioalbumi vuodelta 2000. Levy jäi hänen viimeiseksi studiolevyksi.Levyn kappaleiden itseasialliset säveltäjät ja sanoittajat ovat piiloutuneet taiteilijanimien taakse; "Kirsi Sunila" on Juha Vainion taiteilijanimi, "Inari Katramo" on Veikko Samulin taiteilijanimi, ja "S. Takkinen" on Pauli Hanhiniemi. "M. K. Mansikki", "V.T. Solmio", ja "T.J. Untamo" ovat myös taiteilijanimiä. Sukkula Venukseen (unplugged) oli Kikan omien sanojen mukaan "kunnianosoitus" vanhoille tekijöille, ja siksi se oli laitettu albumille.


title: Herkut lisukkeineen

text: Albumilta julkaistiin kaksi singleä, "Hän on Kultaa!" ja nimikkokappale "Herkut Lisukkeineen", joka jäi Kikan toiseksi viimeiseksi julkaisuksi. Tämän jälkeen julkaistiin ainoastaan single "Moottoripyörä on moottoripyörä" vuonna 2002, joka jäi Kikan viimeiseksi julkaisuksi.


title: PPI-lääkkeet

text: PPI-lääke (Proton-Pump Inhibitor) tarkoittaa lääkettä, joka vaikuttaa protonipumppuun. Protonipumpun estäjälääke vaikuttaa mahalaukun limakalvolla olevan parietaalisolun protonipumppuun ja vähentää suolahapon eritystä (happosalpaajalääke).


title: PPI-lääkkeet

text: PPI-lääkkeitä käytetään muun muassa refluksitaudissa ja mahahaavataudeissa, koska PPI-lääkkeet vähentävät huomattavasti suolahapon eritystä.


title: PPI-lääkkeet

text: PPI-lääkkeet saattavat lisätä iäkkäillä sairastumista dementiaan.


title: PPI-lääkkeet

text: PPI-lääkkeitä ovat:


title: Zərdabin piirikunta

text: Zərdabin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 860 neliökilometriä. Asukkaita on 53 000 henkeä (vuonna 2010).


title: Zərdabin piirikunta

text: Zərdabin piiri sijaitsee Azerbaidžanin keskiosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Ucarin, idässä Kürdəmirin, etelässä İmişlin, Beyləqanin ja Ağcabədin sekä lännessä Bərdən ja Ağdaşin piireihin. Etelärajalla virtaa Kurajoki.


title: Zərdabin piirikunta

text: Piirin keskus on Zərdabin kaupunki, josta on 231 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Toinen merkittävämpi paikkakunta on Bəyimlin taajama. Kuntia on yhteensä 41 ja kyliä 40. Kaupunkiväestön osuus on 21,1 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 99,8 % asukkaista on azereja.


title: Zərdabin piirikunta

text: Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on keskittynyt viljan ja puuvillan viljelyyn.


title: Zərdabin piirikunta

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Əkinçi" (”Kyntäjä”).


title: Uuden-Seelannin maanjäristys 1931

text: Uuden-Seelannin maanjäristys 1931 tapahtui Uudessa-Seelannissa paikallista aikaa tiistaina 3. helmikuuta 1931 kello 10:47 (UTC+12) tappaen 256 ihmistä ja tuhoten Hawke's Bayn alueen maakuntaa. Järistys on Uuden-Seelannin tappavin luonnonkatastrofi. Sen keskus oli noin 20 kilometriä pohjoiseen Napierin satamakaupungista.


title: Uuden-Seelannin maanjäristys 1931

text: Järistys kesti kaksi ja puoli minuuttia ja sen voimakkuus oli noin M 7,4. Järistystä seuraavina viikkoina havaittiin 525 jälkijäristystä.


title: Arvo Sainio

text: Arvo Robert Sainio (30. heinäkuuta 1921 Lokalahti – 23. lokakuuta 1984 Uusikaupunki) oli suomalainen poliitikko.


title: Arvo Sainio

text: Sainio toimi kolmen vuoden ajan Turun läänin eteläisen vaalipiirin kansanedustajana, tammikuusta 1972 syyskuuhun 1975. Hänet valittiin eduskuntaan Suomen Maaseudun Puolueen ehdokkaana, mutta hän siirtyi vuosi myöhemmin, tammikuussa 1973, Suomen kansan yhtenäisyyden puolueen eduskuntaryhmään. Sainio teki tuolloin niin sanotun kolmiloikkansa siirtymällä ensin SMP:stä SKYPiin, sitten takaisin ja vielä uudestaan SKYPiin. Sainio oli eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunnan ja puolustusasiainvaliokunnan jäsen. Hän vaikutti poliittisella urallaan myös Lokalahden kunnallispolitiikassa. Hänen muihin luottamustehtäviinsä kuului muun muassa valtion urheiluneuvoston jäsenyys.


title: Arvo Sainio

text: Sainio kuului nuoruudessaan kotikuntansa Lokalahden suojeluskuntaan. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Turun yhteiskoulusta vuonna 1942, kävi kadettikoulun vuosina 1943–1944 ja toimi vuosina 1944–1947 joukkueenjohtajana Jalkaväkirykmentti 9:ssä ja komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 8:ssa (nyk. Karjalan Prikaati). Sainio haavoittui kolmesti jatkosodan loppuvaiheissa vuonna 1944. Hän erosi puolustusvoimien palveluksesta luutnanttina vuonna 1947 ja vuonna 1976 hänet ylennettiin reservin majuriksi. Vuodesta 1947 Sainio toimi myös maanviljelijänä synnyinkunnassaan Lokalahdella.


title: Arvo Sainio

text: Sainio oli vuodesta 1944 naimisissa Enne Sainion (ent. Kortetmäki-Tommila) kanssa. SMP:n seuraajapuolueen Perussuomalaisten kansanedustajaksi vuonna 2011 valittu, aiemmin kehonrakentajana tunnetuksi tullut Ritva ”Kike” Elomaa on heidän tyttärensä.


title: Seututie 113

text: Seututie 113 oli vuoteen 1996 asti Espoon Kivenlahdesta Kauklahden, Lapinkylän ja Siuntion kirkonkylän kautta Virkkalaan kulkenut tie. Vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa se numeroitiin yhdystieksi 1130.


title: Seututie 113

text: Ennen kuin tie sai tämän seututienumeron, se oli ollut osa kantatietä 51. Porkkalan vuokra-alueen palauduttua Suomelle kantatie 51 siirrettiin kulkemaan Kirkkonummen ja Inkoon kautta Karjaalle ja tien vanha osuus Kivenlahdesta Virkkalaan sai seututienumeron 113.


title: Seututie 153

text: Seututie 153 oli vuoteen 1996 asti Sipoon Savijärveltä Hinthaaran kautta Porvooseen kulkenut tie. Vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa seututie 153 muutettiin Yhdystieksi 1531.


title: Seututie 136

text: Seututie 136 oli vuoteen 1996 asti Hyvinkäältä Kytäjän kautta Läyliäisiin kulkenut tie. Vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa tie uudelleennumeroitiin Yhdystieksi 1361 sen liikenteellisen merkityksen vähennyttyä.


title: Seututie 137

text: Seututie 137 oli vuoteen 1996 asti Helsingistä Tuusulan kautta Hyvinkäälle kulkenut tie. Tien eteläinen osa Helsingistä Tuusulaan oli jo tuolloin Tuusulanväylää. Vuoden 1996 tienumerointiuudistuksessa tie muutettiin Kantatieksi 45 sen liikenteellisen merkityksen lisäännyttyä.


title: John McMurtrie

text: John McMurtrie (s. 1969) on brittiläinen musiikkivalokuvaaja. Hän on tunnettu hänen silmiinpistävistä muotokuvista, joissa on muusikoita raskaan rockin saralta. Hän on Iron Maidenin virallinen valokuvaaja.


title: Rucka Rucka Ali

text: Rucka Rucka Ali (s. 27. tammikuuta 1987) on amerikkalainen räppäri, laulaja, radiopersoona ja koomikko, joka tunnetaan lähinnä parodioistaan YouTubessa. Ruckan parodiat ovat useiden mielestä loukkaavia. Ruckan kappaleita poistetaan toistuvasti YouTubesta, mutta hänen faninsa, Nuckat, lataavat niitä uudelleen.


title: Rucka Rucka Ali

text: Rucka Rucka Alin huumori on saanut hyvin paljon vaikutteita komediaohjelmista, kuten South Parkista. Hänen parodiansa ovat monien mielestä hyvin rasistisia ja loukkaavia, mikä on aiheuttanut todella kovaa kritiikkiä. Hän parodioi stereotypioita, rasismia, uskontoja, julkkiksia (esim. Justin Bieber), valtioita, kulttuureja, aatteita ja ideologioita.


title: Rucka Rucka Ali

text: YouTube on yleensä poistanut kaikki Rucka Rucka Alin YouTubeen lataamat videot, mutta Ruckan fanit ovat ladanneet ne uudelleen. Tämän vuoksi videoita on mahdotonta kokonaan poistaa YouTubesta.


title: Rucka Rucka Ali

text: StudioalbumitJoulualbumitParodiatYhteistyökappaleetVierasartistina


title: Jane’s Addiction (albumi)

text: Jane’s Addiction on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Jane’s Addiction livealbumi. Albumi on myös yhtyeen ensimmäinen julkaisu. Se nauhoitettiin 20. syyskuuta 1987 The Roxy -yökerhossa tehdyn live-esiintymisen yhteydessä. Albumilla kuultavat kappaleet on kuitenkin nauhoitettu myöhemmin The Edge Studios -studiossa ja yleisön ääni konsertissa Los Lobosissa. Esitys oli jaettu kahteen osaan. Aluksi yhtye esitti seitsemän kappaletta akustisesti, jonka jälkeen se esitti 15 kappaletta sähköisesti. Kummaltakin osuudelta otettiin materiaalia albumille, vaikka kaikki esitetyt kappaleet eivät päätyneet albumille.


title: Jane’s Addiction (albumi)

text: Albumin kappaleet ”Jane Says” ja ”Pigs in Zen” löytyvät myös yhtyeen ensimmäiseltä studioalbumilta Nothing's Shocking, joka on yhtyeen seuraava julkaisu.


title: Jane’s Addiction (albumi)

text: Kappale ”Rock & Roll” on cover-versio The Velvet Undergroundin kappaleesta ja kappale ”Sympathy for the Devil” on cover-versio The Rolling Stonesin kappaleesta. Albumilla kappale on nimellä ”Sympathy”.


title: Jane’s Addiction (albumi)

text: Albumin levy-yhtiönä toimi Triple X Records, vaikka yhtye solmi sopimuksen Warner Brosin kanssa jo vuonna 1986.


title: B-tyypin natriureettinen peptidi

text: B-tyypin natriureettinen peptidi (BNP) on natriumin virtsaan erittymistä lisäävä peptidi.


title: B-tyypin natriureettinen peptidi

text: Alun perin BNP eristettiin sian aivoista, mistä englanninkielinen nimi "brain natriuretic peptide" johtuu. BNP:tä esiintyy ihmisellä enimmäkseen sydänkammioiden lihaksessa. BNP ja sen esiaste NTproBNP (=proBNP) voidaan mitata verestä. Sydämen vajaatoiminnan yhteydessä BNP-arvo kohoaa, mutta arvo voi olla kohtalaisesti koholla ilman vajaatoimintaa esimerkiksi eteisvärinässä tai aorttaläpän ahtaumassa. Sydämen vajaatoiminnan yhteydessä BNP-arvo on sitä korkeampi mitä vaikeampi vajaatoiminta on. BNP:n avulla voidaan erottaa sydänperäinen hengenahdistus keuhkoperäisestä. Normaalin BNP-arvon yläraja on 100 nanogrammaa litrassa. Kun NTproBNP arvo on alle 300 nanogrammaa litrassa, se sulkee pois äkillisen sydämen vajaatoiminnan.


title: B-tyypin natriureettinen peptidi

text: Sydämen vajaatoiminnassa sydänlihassolut syntetisoivat natriureettisia peptidejä ANP:tä (eteispeptidi) ja BNP:tä (= B-tyypin natriureettinen peptidi). Tämä johtuu vasemman kammion täyttöpaineen noususta, reniini-angiotensiini-järjestelmän ja sympaattisen hermoston aktivaatiosta. Kun ANP ja BNP vapautuvat verenkiertoon, ne vaikuttavat hormonin tavoin kohde-elimessä esimerkiksi lisäämällä verisuonten seinämien relaksaatiota ja veden ja suolan eritystä munuaisissa. BNP ei kerry merkittävässä määrin erityisiin varastojyväsiin. BNP:n määrittäminen toimii seulontakokeena potilailla, joilla sydämen vajaatoimintadiagnoosi on epävarma. Vajaatoimintaa ei ole, jos tulos on negatiivinen. Positiivinen tulos on aina syy jatkotutkimuksille, kuten sydämen kaikukuvaukselle. Veriplasman BNP-pitoisuus pienenee, jos potilaalla on vasemman kammion kuormitusta vähentävä lääkehoito. Lääkehoito täytyy ottaa huomioon, kun tuloksia arvioidaan.


title: HMS Amaranthus

text: HMS Amaranthus (viirinumero K17) Britannian Kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetti. Alus tilattiin 21. syyskuuta 1939 Fleming and Fergusonilta Paisleysta Skotlannista. Sen köli laskettiin 4. toukokuuta 1940 telakkanumerolla 563 ja alus laskettiin vesille 17. lokakuuta. Alus valmistui 12. helmikuuta 1941.


title: HMS Amaranthus

text: Alus myytiin 1946 Wheelock Marden and Companylle Hongkongiin ja siitä tehtiin kauppalaiva nimen säilyessä. Se romutettiin toisella neljänneksellä 1953 Hongkongissa.


title: Episykloidi

text:
Geometriassa episykloidi on tasokäyrä, joka syntyy ympyrän kehällä olevan pisteen piirtämänä ympyrän vieriessä ilman luistoa toista ympyrää pitkin.
Jos pienemmän ympyrän säde on "r" ja isomman ympyrän säde "R" = "kr", niin parametriesitys on seuraava:


title: Episykloidi

text: tai:


title: Episykloidi

text: Jos "k" on kokonaisluku niin käyrä sulkeutuu kun pikkuympyrä on vierinyt isomman ympyrän ympäri yhden kierroksen.


title: Episykloidi

text: Jos "k" on rationaaliluku, niin yksinkertaistaen k = p/q eli käyrä sisältää p kulmaa.


title: Episykloidi

text: Jos "k" on irrationaaliluku, ympyrä ei koskaan sulkeudu.


title: Episykloidi

text: Sykloidin ja hyposykloidin tavoin episykloidi on vierintäkäyrä. Samalla se on epitrokoidin erikoistapaus.


title: Episykloidi

text: Episykloidi yhdellä kulmalla on kardioidi.


title: Episykloidi

text: Episykloidi kahdella kulmalla on neproidi.


title: Episykloidi

text: Episykloidi ja sen evoluutta ovat toistensa kaltaisia.


title: Punaista ja mustaa (vuoden 1954 elokuva)

text: Punaista ja mustaa on Claude Autant-Larain ohjaama ranskalais-italialainen elokuva vuodelta 1954. Draamaelokuvan tapahtumat sijoituvat 1830-luvun Ranskaan. Se perustuu Stendhalin samannimiseen romaaniin. Elokuvan käsikirjoituksesta vastasivat ohjaaja Lara sekä Jean Aurenche ja Pierre Bost. Elokuvan pääosissa ovat Gérard Philipe, Antonella Lualdi ja Danielle Darrieux.


text: Suomessa Philipe sai tästä sekä elokuvasta "Monsieur Ripois" miespääosan ulkomaan Jussi-palkinnon vuonna 1955.


title: Khloé Kardashian

text: Khloé Alexandra Kardashian (s. 27. kesäkuuta 1984) on yhdysvaltalainen televisiopersoona ja Kris Jennerin ja Robert Kardashianin tytär. Hänet tunnetaan parhaiten tv-sarjoista "E! Rikkaat Kardashianit" ("Keeping Up with the Kardashians") ja "Kourtney and Khloé Take Miami". Hän omistaa siskojensa Kim Kardashianin ja Kourtney Kardashianin kanssa vaateliike Dashin.


title: Khloé Kardashian

text: Kardashian syntyi Los Angelesissa, Kaliforniassa. Hän on Kris Jennerin ja Robert Kardashianin kolmas lapsi ja hänellä on kaksi vanhempaa sisarusta Kim Kardashian ja Kourtney Kardashian, nuorempi veli Rob Kardashian sekä kaksi sisarpuolta Kendall Jenner ja Kylie Jenner. Kardashianin isä Robert Kardashian tuli aikoinaan tunnetuksi O. J. Simpsonin asianajajana. Kardashianin vanhemmat erosivat vuonna 1989 ja Kris äiti menikin uudelleen naimisiin olympiavoittaja Caitlyn Jennerin (silloin Bruce Jenner) kanssa. Pari erosi vuonna 2015. Robert-isä kuoli vuonna 2003 syöpään. Omien sisarusten lisäksi uusperheeseen kuuluu Caitlynin lapset Cassandra Marino, Burt Jenner, Brandon Jenner ja Brody Jenner.


title: Khloé Kardashian

text:
Kardashian kävi teini-ikäisenä sisarustensa tavoin Marymount High Schoolia, joka on roomalaiskatolinen tyttökoulu Los Angelesissa. Hän kuitenkin jätti koulun kesken ja aloitti kotikoulun, jostai sai myöhemmin GED:n 17-vuotiaana. Kardashian tuli julkisuuteen vuonna 2007, kun heidän perheensä sai oman tosi-tv-sarjan E! Rikkaat Kardashianit. Kardashian on myös mukana sarjasta poikineissa Spin-off-sarjoissa. Kardashian on myös mukana perheensä muotiyrityksessä nimeltä Dash heidän myymälöitään on mm Los Angelesissa, Miamissa ja New Yorkissa. Hän on ollut mukana monissa tosi-tv -sarjoissa, muun muassa Diili-ohjelman julkkisversiossa. Vuonna 2012 hän juonsi X FActor USA -ohjelmaa Mario Lopezin kanssa.Vuonna 2001 Kardashian joutui auto-onnettomuteen, jonka seurauksena hän sai aivovamman joka aiheuttaa pitkäaikaista muistinmenetystä.
Syksyllä 2009 Kardashian avioitui NBA:ssa pelaavan Lamar Odomin kanssa. Vuonna 2013 Kardashian haki miehestään avioeroa ensimmäisen kerran. Pian tämän jälkeen Kardashian alkoi seurustella räppäri French Montanan kanssa. Lopulliset avioeropaperit Odom ja Kardashian kirjoittivat vuonna 2015, mutta avioeron saanti keskeytyi Odomin jouduttua onnettomuuteen. Lopulta Kardashian perui kokonaan avioeroaikomuksensa, kunnes jätti lokakuussa 2016 avioerohakemuksen uudelleen. Ero astui virallisesti voimaan joulukuussa 2017.


title: Khloé Kardashian

text: Vuonna 2016 Kardashian alkoi seurustella Tristan Thompsonin kanssa, jolla on Prince-poika edellisestä suhteestaan. Kardashian synnytti tyttövauvan, True Thompsonin 12. huhtikuuta 2018.


title: Mustalinnunherne

text: Mustalinnunherne ("Lathyrus niger") on Euroopassa kasvava monivuotinen lehtojen nätkelmälaji. Suomessa laji on harvinainen ja rauhoitettu Ahvenanmaalla.


title: Mustalinnunherne

text: Mustalinnunherne kasvaa 30–80 cm korkeaksi. Varsi on lähes kalju, pysty, sirottavahaarainen ja siipipalteeton. Lehdet ovat 2–4 parisia ja kärhettömiä. Lehden lehdykät ovat soikeita ja otakärkisiä. Korvakkeet ovat kapeita. Kukinto on 2–10-kukkainen terttu. Kukat ovat aluksi punaisia, mutta vanhemmiten niistä tulee sinisiä. Teriö on 10–15 mm pitkä. Mustalinnunherne kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Siemenet kypsyvät 3,5–6 cm pitkässä kaljussa, mustassa palossa. Suomen- ja latinankielisen nimensä mustalinnunherne on saanut siitä, että kuivuessaan koko kasvista tulee musta.


title: Mustalinnunherne

text: Mustalinnunherne on myrkyllinen.


title: Mustalinnunherne

text: Mustalinnunherne on eurooppalainen laji, jota tavataan Keski-Euroopasta Ukrainaan ja Länsi-Venäjälle. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Keski-Italiaan ja -Kreikkaan, pohjoisessa Norjan, Ruotsin ja Suomen eteläosiin sekä Baltian maihin. Lisäksi lajia on tavattu Turkista ja muutamin paikoin Pohjois-Afrikassa. Suomessa mustalinnunhernettä tavataan lähinnä kolmella erillisellä alueella: Ahvenanmaalla, Etelä-Hämeessä sekä Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan rajamailla. Suurimmat keskittymät ovat kahdessa ensiksi mainitussa.


title: Mustalinnunherne

text: Mustalinnunherne viihtyy Suomessa kallionaluslehdoissa ja tuoreissa, valoisissa metsissä.


title: Kardioidi

text: Kardioidi (kreikan sanasta καρδία ’sydän’) on tasokäyrä, jonka piirtää ympyrän kehälle laitettu piste kun ympyrä vierii samansäteisen ympyrän kehää pitkin. Se on limaçon-käyrän erikoistapaus ("r" = "d") ja se voidaan määritellä yksikulmaiseksi episykloidiksi. Se on tyypiltään sinimuotoinen spiraali ja käänteinen käyrä paraabelille.


title: Kardioidi

text: Käyrän nollapiste sijaitsee paikallaan pysyvän ympyrän keskipisteessä. Jos ympyrän keskipiste on origossa ja sen säde on "a", kardioidin parametriesitys on:


title: Kardioidi

text: Sama kompleksitasossa:


title: Kardioidi

text:
Jos parametri "t" eliminoidaan yhtälöstä, saadaan kardioidin yhtälöksi
tai kompleksitasossa


title: Kardioidi

text: Kardioidin sulkema alue voidaan laskea polaariesityksellä:


title: Kardioidi

text: ja myös kardioidin kaaren pituus voidaan laskea tarkasti. Kokonaispituus L on:


title: Avispa Fukuoka

text: Avispa Fukuoka () on jalkapalloseura Fukuokan kaupungista Japanista. Joukkue pelaa J. Leaguessa, maan korkeimmalla sarjatasolla. Sen paras sijoitus korkeimmalla sarjatasolla on 12. sija vuodelta 2000.


title: Ratsastus kesäolympialaisissa 1952 – kouluratsastuksen joukkuekilpailu

text: Helsingin olympiakisojen kouluratsastukseen osallistui 8 joukkuetta. Kilpailu käytiin 28.-29. heinäkuuta henkilökohtaisen kilpailun yhteydessä. Joukkueen tulos saatiin laskemalla yhteen kolmen jäsenen pistemäärä.


text: = naisurheilija.


title: DNEL

text: DNEL () eli johdettu vaikutukseton altistumistaso tai annostaso on kemikaalien arvo, joka ilmoittaa, minkä kokoista annosta voidaan pitää turvallisena ihmiselle. Euroopan unionin REACH-asetuksen mukaan jokaiselle kemikaalille on määriteltävä DNEL-arvo kemikaalin rekisteröinnin yhteydessä.


title: Aurinko ja kuu

text: Aurinko ja kuu ( on Vonda N. McIntyren vuonna 1997 ilmestynyt romaani. Teos on ilmestynyt suomeksi vuonna 2005 Liken kustantamana Paula Merjamaan käännöksenä.


title: Aurinko ja kuu

text: Kirja on voittanut Nebula-palkinnon.


title: Durumvehnä

text: Durumvehnä, "makaronivehnä", "kovavehnä" eli "lasivehnä" ("Triticum durum") on vehnien sukuun kuuluva viljalaji. Sitä viljellään etupäässä Välimeren maissa ja käytetään makaronin ja muiden pastojen valmistukseen. Maailman vehnäsadosta durumvehnää on noin 10 prosenttia.


title: Durumvehnä

text: Durumvehnä on läheistä sukua emmervehnälle, jonka alalajinakin ("Triticum turgidum" subsp. "durum") sitä on toisinaan pidetty. Emmervehnän tavoin durumvehnäkin on tetraploidinen, ja sillä on 28 kromosomia, kun taas eniten viljelty vehnälaji, leipävehnä on heksaploidinen ja sillä on 42 kromosomia. Emmervehnästä poiketen durumvehnä on kuitenkin paljasjyväinen, eli sen jyvä irtoaa helposti sitä suojaavista helpeistä ja tähkylää suojaavista kaleista, mikä seikka huomattavasti helpottaa sadonkorjuuta.


title: Durumvehnä

text: Durumvehnä vaatii runsaasti lämpöä, ja sitä viljellään kevät- ja syysviljana.


title: Danielle Trussoni

text: Danielle Anne Trussoni (s. 9. marraskuuta 1973 La Crosse, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut paitsi kirjoja myös artikkeleita useisiin lehtiin, kuten New York Times Magazineen, Telegraph Magazineen ja kirjallisuuslehteen New York Times Book Review.


title: Danielle Trussoni

text: Trussoni asui vanhempiensa avioeron jälkeen isänsä kanssa, vaikka hänet ja hänen nuorempi veljensä ja sisarensa oli määrätty äidille. Esikoiskirjassaan "Falling Through the Earth: A Memoir" hän yrittää ymmärtää Vietnamin sodassa tunnelirottana palvelutta isäänsä. Hän pyrkii selvittämään mitä tapahtui sille miehelle, joka isä oli ollut ennen sotaa. Hän käy Vietnamissa niillä paikoilla, joissa hänen isänsä oli, ymmärtääkseen miksi tästä tuli alkoholisti, miksi perhe hajosi. New York Times on valinnut kirjan yhdeksi vuoden 2006 kymmenestä parhaasta kirjasta.


title: Danielle Trussoni

text: Trussonin toinen kirja, esikoisromaani "Enkelioppi" (2010, suomeksi 2011) nousi ilmestyttyään myyntilistojen kärkeen, ja siitä on tekeillä elokuva, jonka ohjaa Marc Forester.


title: Syylälinnunherne

text: Syylälinnunherne ("Lathyrus linifolius", myös "L. montanus") on Euroopassa kasvava, keväällä kukkiva lehtojen nätkelmälaji. Suomessa lajia tavataan lähinnä maan eteläosissa.


title: Syylälinnunherne

text: Monivuotinen syylälinnunherne kasvaa 15–30 cm korkeaksi. Jokseenkin kalju varsi on pysty ja siipipalteinen. Lehdet ovat 2–4-parisia ja kärhettömiä. Lehdykät ovat soikeita tai suikeita ja tylppiä. Korvakkeet ovat isoja. Kukinto on 2–6-kukkainen terttu. Kukat ovat kukinnan alussa sinipunaisia, mutta muuttuvat lopulta sinisiksi. Teriö on kooltaan 10–16 mm pitkä. Syylälinnunherne kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Siemenet kypsyvät 2,5–4,5 cm pitkässä kaljussa, punaruskeassa palossa. Laji on lievästi myrkyllinen.


title: Syylälinnunherne

text: Suomessa lajista tunnetaan kaksi muunnosta: var. "linifolius" ja var. "montanus". Muunnokset eroavat toisistaan lehdyköiden muodossa ja koossa. Ensin mainitun lehdykät ovat suikeita ja 2–4 mm leveitä, jälkimmäisen soikeita ja 5–15 mm leveitä.


title: Syylälinnunherne

text: Syylälinnunherne on eurooppalainen laji, jota tavataan Pohjois-Espanjasta Serbiaan, Unkariin ja Puolaan saakka. Pohjoisessa lajia kasvaa Baltiassa sekä Keski-Norjassa, -Ruotsissa ja -Suomessa saakka. Laji on tavallinen myös Britteinsaarilla. Suomessa syylälinnunhernettä tavataan pääasiassa Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla ja Hämeessä. Tulokkaana lajia on tavattu myös muualta Suomea, muun muassa Vaasan seudulta ja Itä-Suomesta. Pohjoisin havainto on Kuusamosta. Yleisin laji on maan lounaisosissa.


title: Syylälinnunherne

text: Syylälinnunherne viihtyy lehdoissa, kuivissa, ruohoisissa metsissä sekä pensaikoissa.


title: Syylälinnunherne

text: Syylälinnunherneen tärkkelyspitoisia juurimukuloita on käytetty ainakin Ruotsissa hätäravintona.


title: Jimmie Ericsson

text: Sven Jimmie Ericsson (s. 22. helmikuuta 1980 Skellefteå, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari. Hän teki sopimuksen KHL-seura SKA Pietariin kaudeksi 2014–2015, edustettuaan Skellefteå AIK:ta edelliset kahdeksan kautta. Suhteellisen isokokoinen Ericsson osaa pelata sekä keskellä että laidassa. Hänen vahvuuksiin kuuluu kahden suunnan pelaaminen, johtajuus, laukaus ja maalille ajaminen. Ericsson oli ennen kautta 2013–2014 Skellefteån seurahistorian kaikkien aikojen neljänneksi eniten runkosarjaotteluita (467) pelannut ja kolmanneksi eniten jäähyminuutteja (583) kerännyt pelaaja.


title: Jimmie Ericsson

text: Ericsson on HC Vita Hästenin kasvatti. Hän kuitenkin pelasi kaksi ensimmäistä miesten peliään kaudella 1998–1999 Södertälje SK:ssa, Ruotsin I-divisioonassa. Vuodet 1999–2002 Ericsson pelasi samaa sarjaa kasvattajaseurassaan Vita Hästenissä. Kaudeksi 2001–2002 hän siirtyi sarjatasoa ylemmäs HockeyAllsvenskaniin ja Skellefteå AIK:n joukkueeseen. Ericssonin tulokaskausi toi 39 ottelussa tehot 6+11=17. Kaudella 2002–2003 pisteitä tuli 25, mutta jäähyminuutteja 126, jotka riittivät runkosarjan jäähypörssin viidenteen sijaan. Ericsson edusti Skellefteåta kevääseen 2005 saakka. Joukkue pääsi hänen jokaisena kolmena kautenaan siellä Elitserienin karsintoihin mutta, sarjanousu jäi vielä saavuttamatta.


title: Jimmie Ericsson

text: Kaudeksi 2005–2006 Ericsson siirtyi Elitserienin nousijajoukkue Leksands IF:n riveihin. Tulokaskausi Elitserienissä toi 40 runkosarjassa tehot 3+6=9. Joukkue putosi keväällä 2006 takaisin HockeyAllsvenskaniin, mutta Ericsson jatkoi Elitserien-uraansa Skellefteå AIK:ssa, joka nousi kaudeksi 2006–2007 Ruotsin pääsarjaan. Hän on edustanut joukkuetta tuosta kaudesta lähtien. Ericsson oli kaudella 2009–2010 Anders Söderbergin jälkeen Skellefteån toiseksi paras maalintekijä ja joukkueen sisäisessä pistepörssissä hän oli toinen Söderbergin ja Christian Söderströmin kanssa. Maaliskuussa 2010 Ericsson teki peräti viisivuotisen jatkosopimuksen Skellefteån kanssa.


title: Jimmie Ericsson

text: Kaudella 2010–2011 Ericsson voitti kolmella osumallaan liigan alivoimamaalipörssin ja Elitserien-hopeaa keväällä 2011. Kaudella 2011–2012 hän nousi Skellefteån kapteeniksi. Hän voitti Elitserien-hopeaa myös keväällä 2012. Kaudella 2012–2013 Ericsson teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 8+27=35. Hän johdatti Skellefteån kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuteen. Ericsson palkittiin koko kauden parhaana pelaajana Guldpuckenilla. Hänelle tarjottiin kauden jälkeen kaksisuuntaista sopimusta useaan NHL-joukkueeseen, mutta Ericsson kuitenkin kieltäytyi kaikista tarjouksista vedoten haluun solmia yksisuuntaisen sopimuksen. Ericsson kipparoi seuran toiseen peräkkäiseen mestaruuteen kaudella 2013–2014.


title: Jimmie Ericsson

text: Ericsson voitti maailmanmestaruuden vuonna 2013, MM-hopeaa vuonna 2011 ja pronssia vuonna 2010.


title: Jimmie Ericsson

text: Ericssonin pikkuveli on NHL-joukkue Detroit Red Wingsin puolustaja Jonathan Ericsson. Veljekset pelasivat yhdessä vuoden 2010 MM-kilpailuissa. Nuorempi pikkuveli Jesper pelaa Ruotsin III-divisioonaa IK Gutsissa. Heidän isänsä Sven Eriksson pelasi myös Elitserien-tasolla.


title: Saarenmaan valloitus

text: Saarenmaan valloitus tapahtui Baltian ristiretkien lopussa vuonna 1227. Saarenmaalle hyökänneet ristiretkeläiset kukistivat Saarenmaan viimeisenä vapaana virolaisena alueena ja kastoivat paikalliset kristinuskoon. Valloituksen jälkeen Saarenmaa jaettiin Kalparitariston ja Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnan kesken.


title: Saarenmaan valloitus

text: Tanska oli yrittänyt saada Saarenmaan haltuunsa vuonna 1222, mutta se menetti sen hallinnan virolaisten suuressa kapinassa samana vuonna. Virolaiset vapauttivat koko Viron lukuun ottamatta Tallinnaa, mutta saksalaiset kukistivat kapinan vuonna 1224. Kapinan kukistumisen jälkeen Saarenmaa oli ainoa vapaa virolainen alue.


title: Saarenmaan valloitus

text: Saarenmaan valloittamiseksi saksalaiset ristiretkeläiset kokosivat Pärnunjoen suulle suuren sotajoukon vuoden 1227 alussa. Sotajoukkoon kuului noin 20 000 miestä, ja joukkojen muodollisena ylijohtajana toimi paavin alilegaatti Johannes. Saksalaisten lisäksi sotajoukkoihin kuului heidän valloittamiltaan alueilta tulleita liiviläisiä, lättiläisiä ja virolaisia. Joukot hyökkäsivät jäätyneen meren yli ja valloittivat ensin Muhulla sijainneen linnan. Tämän jälkeen he valloittivat Valjalan linnan, joka oli Saarenmaan kookkain ja merkittävin linna. Linnan antautumisen jälkeen sinne kokoontuneet virolaiset kastettiin.


title: Saarenmaan valloitus

text: Saarenmaan valloituksen jälkeen Riian piispa Albert von Buxhövden perusti Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnan, ja valloitetut alueet jaettiin sen ja kalparitariston kesken. Ritaristo sai alueista kolmanneksen, ja se velvoitettiin puolustamaan vastaperustettua hiippakuntaa.


title: Poistoilmalämpöpumppu

text: Poistoilmalämpöpumppu (lyhenne PILP) ottaa lämmitysenergiaa talosta poistettavasta ilmasta. Lämpöpumppu siirtää lämmön tuloilmaan, lämpimään käyttöveteen ja/tai vesikiertoiseen lämmitysjärjestelmään. Järjestelmä vaatii, että ilmaa vaihdetaan aina riittävästi. Poistoilmalämpöpumpulla toteutetaan myös rakennuksen ilmanvaihto. Yleensä poistoilmalämpöpumppua ei käytetä yksin vaan mukana on vähintään yksi apulämmitin.


title: Poistoilmalämpöpumppu

text: Koska lämmönlähteenä on aina talon noin 21-asteinen sisäilma, poistoilmalämpöpumppu tuottaa lämpöä vuodenajasta ja ulkolämpötilasta riippumatta vakioteholla. PILP on ilmanvaihtojärjestelmien suhteen mukautuvainen, ja siksi se on mahdollista asentaa myös vanhoihin rakennuksiin vähäisin muutoksin.


title: Craig Fairbrass

text: Craig Fairbrass (s. 1964 Stepney, Lontoo) on englantilainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa elokuvassa "Cliffhanger – kuilun partaalla" (1993). Hän myös osallistui "" -videopelin tekemiseen, jossa hän ääninäyttelee englantilaista erikoisjoukon sotilasta Ghostia.


title: Mjory

text: Mjory () eli Miory (, ) on pieni kaupunki ja hallintopiiri Valko-Venäjän Vitsebskin alueen luoteisosissa. Vuoden 2009 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 8 188. Koko hallintopiirin asukasluku 24 364 sisälsi Mjoryn kaupungin ohella ympäröivän maaseudun asukkaat ja Dzisnan pikkukaupungin piirin pohjoisrajana toimivan Väinäjoen rannalla.


title: Mjory

text: Satelliittikuvista näkyy, että noin 5 kilometriä Mjoryn kaupungin koillispuolella sijaitsee sotilaslentokenttä.


title: Mjory

text: Soistaan tunnettu Jelnjan hydrologinen suojelualue, joka sijaitsee pääosin Mjoryn hallintopiirissä, on eräs kansainvälisesti tunnetuimpia Ramsarin sopimuksen mukaisia vesiperäisiä suojelualueita Valko-Venäjällä.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksan kulttuuri ja kulttuuripolitiikka on vahvasti alueellista, osavaltiohallitusten johtamaa ja paikallisia ominaispiirteitä korostavaa. Liittovaltion hallituksessa on ollut kulttuuri- ja mediaministeri vasta vuodesta 1998 alkaen.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksalaiset kutsuvat itseään kirjojen kansakunnaksi tai ”runoilijoiden ja ajattelijoiden maaksi” (”Das Land der Dichter und Denker”). Maailman suurin vuosittainen kirja-alan tapahtuma, Frankfurtin kirjamessut, järjestetään Saksassa. Saksassa ilmestyy vuosittain noin 95 000 kirjaa. Kymmenen saksalaista kirjailijaa on palkittu Nobelin kirjallisuuspalkinnolla: Theodor Mommsen (1902), Rudolf Eucken (1908), Paul Heyse (1910), Gerhart Hauptmann (1912), Thomas Mann (1929), Hermann Hesse (1946), Nelly Sachs (1966), Heinrich Böll (1972), Günter Grass (1999) ja Herta Müller (2009).Saksassa pienissäkin kaupungeissa on oma teatteri; kaiken kaikkiaan maassa lasketaan olevan 300 teatteria. Tunnetuimpia niistä ovat Deutsches Theater Berliinissä, Münchner Kammerspiele Münchenissä ja maan vanhin paikallisteatteri Nationaltheater Mannheim Mannheimissa. Monien teatterien yhteydessä toimii ooppera, joskus myös baletti. Berliinissä sijaitseva Volksbühne on puolestaan profiloitunut yhtenä nykyteatterin ja kokeilevan draaman keskuksista Euroopassa.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksan teatterihistorian suurimpiin hahmoihin kuuluu Bertolt Brecht, yksi 1900-luvun merkittävimpiä teatteriteoreetikoista, näytelmäkirjailijoista ja ohjaajista. Hänen teoreettinen pääteoksensa on "Aikamme teatterista: epäaristotelisestä dramatiikasta", jossa hän esittelee oma teatterikäsityksensä, eeppisen teatterin peruspilarit. Toinen merkittävä teatterin ja näytelmäkirjallisuuden uudistaja oli Heiner Müller (1929–1995), jonka pääteos "Germania – Kuolema Berliinissä" purkaa jakautuneen Saksan aikaa 1900-luvulla yhdistäen sitä maan varhaishistoriaan.


title: Saksan kulttuuri

text: Nykyisistä teatterintekijöistä nimekkäimpiä on Volksbühnen johtaja ja pääohjaaja Frank Castorf. Saksassa vaikuttaa myös useita nykyhetken kansainvälisesti tunnetuimmista nykydramaatikoista, heistä ehkä tunnetuimpana René Pollesch, jonka näytelmiä on esitetty Suomessakin.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksan maine musiikkimaana perustuu ennen kaikkea taidemusiikin säveltäjiin. Maassa toimii 130 sinfoniaorkesteria; niistä kuuluisin on Berliinin filharmonikot, jota johtaa tällä hetkellä brittiläinen Sir Simon Rattle.


title: Saksan kulttuuri

text: Barokin jättiläinen oli saksalainen Bach. Omana aikanaan Bachia suositumpia olivat kuitenkin maanmiehet Händel ja Telemann. Klassismin ja romantiikan vaihteen nero oli Beethoven, joka luetaan Bachin ja itävaltalaisen Mozartin ohella usein kolmen suurimman säveltäjän joukkoon. Ystävykset Schumann ja Mendelssohn olivat täysromantiikan suurimpia nimiä. Myöhemmän romantiikan konservatiivisempaa siipeä edusti Brahms, josta Schumann oli povannut uutta Beethovenia. Romantiikan suurin saksalainen oopperasäveltäjä oli uudistushenkinen Wagner, jonka jalanjäljissä kulki myöhäisromantiikan suurmies, oopperoistaan ja sävelrunoistaan tunnettu Richard Strauss. Nykymusiikin vahvoista saksalaisnimistä suurimpana on pidetty Karlheinz Stockhausenia.


title: Saksan kulttuuri

text: Jo 1960-luvulta asti on puhuttu ”krautrockista” viitaten saksalaiseen rockiin. Saksalainen Can oli 1970-luvun taiderockin kärkinimiä. Selvästi merkittävämpi panos populaarimusiikin kehitykseen oli kuitenkin 1970-luvun alussa pinnalle tulleilla esittäjillä, Kraftwerk, Tangerine Dream ja Klaus Schulze, jotka ovat kaikki olleet keskeisiä pioneerejä elektronisen musiikin alalla. Saksassa on ollut myös vahva teknokulttuuri, joka näkyi esimerkiksi Love Parade -tapahtumien kautta. 1970-luvulla perustettu rock-yhtye, Scorpions, on maailmalla eniten suosiota saanut saksalainen ryhmä. Myöhempiä tunnettuja saksalaisyhtyeitä ovat esimerkiksi 1990-luvulla tunnetuksi tullut metalliyhtye Rammstein sekä 2000-luvulla rock-yhtye Tokio Hotel.


title: Saksan kulttuuri

text: Suosittua maassa on myös saksankielinen schlager-musiikki, joka vastaa Suomen iskelmämusiikkia.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksalainen elokuva sai kansainvälistä suosiota jo mykkäelokuvan aikana: muun muassa Fritz Lang sekä itävaltalaissyntyinen, mutta Saksassa useita uransa merkittävimmistä teoksista ohjannut F. W. Murnau kuuluvat lajin suurten mestareiden joukkoon. Langin merkittävimpiin Saksassa tekemiin elokuviin kuuluvat innovatiivinen, taloudellisesti flopannut mutta sittemmin klassikon asemaan noussut tieteiseepos "Metropolis" sekä lastenmurhaajasta kertova jännityselokuva "M – kaupunki etsii murhaajaa". Murnaun elokuvista kenties parhaiten muistetaan vampyyrielokuva "Nosferatu". Sekä Lang että Murnau siirtyivät sittemmin ohjaamaan Yhdysvaltoihin.


title: Saksan kulttuuri

text: 1920–1930-luvulla saksalaisessa elokuvassa vaikutti vahvasti ekspressionistinen suuntaus. Lajin elokuvista kenties suurimmaksi klassikoksi Murnaun "Nosferatun" lisäksi on noussut Robert Wienen "Tri Caligarin kabinetti". 1920-luvulla myös realistisesti yhteiskunnallisia teemoja käsittelemään pyrkinyt "Neue Sachlichkeit" -suuntaus nousi merkittäväksi erityisesti Georg Wilhelm Pabstin myötä. Ensimmäinen saksalainen äänielokuva, itävaltalaisen Josef von Sternbergin ohjaama "Sininen enkeli" (1930), puolestaan esitteli tulevina vuosikymmeninä legendaksi nousseen saksalaisen elokuvatähden, Marlene Dietrichin.


title: Saksan kulttuuri

text:
Kansallissosialismin aikana useat saksalaiset elokuvantekijät lähtivät maanpakoon. Aikakauden propagandan sävyttämistä elokuvista Leni Riefenstahlin teokset, kuten "Tahdon riemuvoitto" ja "Olympia", ovat jääneet ennen kaikkea visuaalisten ansioidensa vuoksi elokuvahistoriaan. 1950-luvulla saksalaisen elokuvan kansainvälinen suosio hiipui. Aikakaudella tuotettiin erityisesti melodraamoja, komedioita ja musikaaleja. Ajan merkittävimpiin saksalaisiin elokuviin kuuluu Oscar-ehdokkaana ollut Bernhard Wickin "Silta" (1959).
Rainer Werner Fassbinderin sukupolvea (1960-luvulta 1970-luvulle) kutsutaan nimellä Uusi saksalainen elokuva. Fassbinderiä pidetään yhtenä elokuvahistorian merkittävimmistä ohjaajista. Hänen laajan tuotantonsa tunnetuimpiin töihin kuuluvat muun muassa Alfred Döblinin romaaniin perustuva televisiosarja "Berlin Alexanderplatz" sekä elokuvat "Veronika Vossin kaipuu", "Maria Braunin avioliitto", "Pelko jäytää sielua" ja "Kauppias kaiken aikaa".


title: Saksan kulttuuri

text: Sekä dokumentteja että fiktiota ohjannut Werner Herzog on elävistä saksalaisista ohjaajista merkittävimpiä. Kenties tunnetuimpia hänen töistään ovat näyttelijä Klaus Kinskin kanssa tehdyt elokuvat sekä palkittu dokumentti "Grizzly Man". Saksalainen elokuva on ollut uudessa nousussa 2000-luvulla: Caroline Link sai vuonna 2002 parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarin elokuvallaan "Jossain Afrikassa" ja vuonna 2006 Florian Henckel von Donnersmarck elokuvalla "Muiden elämä".


title: Saksan kulttuuri

text: Elokuvamaailman tunnetuimpiin tapahtumiin kuuluvia Berliinin elokuvajuhlia on järjestetty vuodesta 1951.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksalainen kuvataide on jäänyt maailmalla kirjallisuuden ja musiikin varjoon. Maassa on kuitenkin 500 taidemuseota, ja tunnettuja taiteilijoita sekä hyvin varhaiselta ajalta (Albrecht Dürer, Hans Holbein nuorempi) että modernimmilta aikakausilta (Paul Klee, Max Liebermann, Caspar David Friedrich, Max Ernst, Joseph Beuys). Kasselissa on järjestetty vuodesta 1955 lähtien viiden vuoden välein laaja nykytaiteen näyttely documenta. Arkkitehdit Walter Gropius, joka perusti Bauhaus -liikkeen ja Ludwig Mies van der Rohe, jonka tunnetuimmat työt on toteutettu Yhdysvalloissa, ovat olleet 20. vuosisadan merkittävimpiä saksalaisen arkkitehtuurin tekijöitä.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksassa ilmestyy päivittäin 350 sanomalehteä, joista kymmenen leviää koko maahan. Niistä ehdottomasti suurin on Bild, jonka levikki on 3,6 miljoonaa maan kaikkien lehtien yhteenlasketusta 24 miljoonasta. Suurimpia aikakaus- ja sanomalehtiä ovat Bild, Focus, Frankfurter Allgemeine Zeitung, Frankfurter Rundschau, Handelsblatt, Der Spiegel, Stern, Süddeutsche Zeitung, Der Tagesspiegel, Die Welt ja Die Zeit.


title: Saksan kulttuuri

text: Suurimpia julkisia televisioyhtiöitä ovat ARD ja ZDF, yksityisiä RTL, Sat1 ja ProSieben.


title: Saksan kulttuuri

text: Urheilulla on merkittävä asema saksalaisten elämässä. Urheiluseuroissa on 27 miljoonaa jäsentä ja lisäksi 12 miljoonaa harrastaa liikuntaa omatoimisesti. Jalkapallo on Saksassa suosittu urheilumuoto. Jalkapallon harrastajia on jalkapalloliitossa 6,3 miljoonaa. Bundesliiga on maailman toiseksi suurin urheilun ammattilaisliiga. Tunnettuja saksalaisia jalkapalloilijoita ovat Rudi Wöller, Franz Beckenbauer, Gerd Müller, Jürgen Klinsmann, Miroslav Klose, Lothar Matthäus ja Oliver Kahn. Saksa on voittanut jalkapallon arvokisaturnauksissa MM- ja EM-kisoissa useita mestaruuksia ja mitaleita. Saksa on voittanut jalkapallon maailmanmestaruuden 1954, 1974, 1990, 2014 ja jalkapallon Euroopan mestaruuden 1972, 1980 ja 1996. Autourheilussa saksalaiset ovat menestyneet hyvin Formula-luokassa. Muita suosittuja urheilulajeja ovat käsipallo, lentopallo, koripallo, jääkiekko ja tennis.


title: Saksan kulttuuri

text: Heidelbergin yliopisto on perustettu 1386. Se on siten Saksan vanhin yliopisto ja yksi Euroopan vanhimmista. Maan opiskelijamäärältään suurin yliopisto on Hagenin etäyliopisto. Saksassa toimii yhteensä 376 korkeakoulua.


title: Saksan kulttuuri

text: Tunnettuja yliopistoja ovat muun muassa:


title: Saksan kulttuuri

text: Tunnettuja teknillisiä yliopistoja ovat muun muassa:


title: Saksan kulttuuri

text:
Lukuisat saksalaiset tutkijat ovat saaneet Nobel-palkinnon. Tunnetuimpia heistä olivat Max Planck (fysiikka, 1918), Albert Einstein (fysiikka, 1921), Werner Heisenberg (fysiikka, 1932) ja Otto Hahn (kemia, 1944).
Saksalainen keittiö kattaa joukon paikallisia ja alueellisia erikoisuuksia, mutta myös koko saksankieliselle alueelle tyypillisiä yhteisiä piirteitä on. Monet historialliset henkilöt, jotka eivät varsinaisesti olleet saksalaisia, elivät saksalaisen kulttuurin vaikutuspiirissä ja jättivät siihen jälkensä.


title: Saksan kulttuuri

text: Saksan kieli on noin sadalla miljoonalla puhujallaan Euroopan unionin yleisin äidinkieli vastaten noin 18 prosenttia väestöstä. Saksa on myös englannin jälkeen toiseksi yleisin vieras kieli, noin 14% EU:n väestöstä osatessa sitä. Saksa oli ennen lingua franca Keski-, Itä- ja Pohjois-Euroopassa sekä pitkään tärkeä kieli myös tiedemaailmassa. Saksa on virallinen pääkieli Saksassa, Itävallassa ja Liechtensteinissa sekä virastokieli Belgiassa, Luxemburgissa, Sveitsissä ja Italian Etelä-Tirolissa.


title: Saksan kulttuuri

text: Unescon Maailmanperintöluettelossa on Saksasta yli kolmekymmentä kohdetta.


title: Summer Wars

text: Summer Wars on vuonna 2009 valmistunut japanilainen animoitu tieteiselokuva, jonka on ohjannut Mamoru Hosoda ja kirjoittanut Satoko Okudera Hosodan aiheen pohjalta.


title: Summer Wars

text: Matemaattisesti lahjakas lukiolaispoika Kenji ja hänen nörttiystävänsä ovat uppoutuneet Oz-nimiseen virtuaalimaailmaan. Kesälomalla sievä Natsuki pyytää Kenjiltä apua ja ihastunut poika suostuukin, vaikka ei tarkkaan tiedäkään mihin. Tyttö vie Kenjin juhlimaan isoäitinsä 90-vuotispäiviä. Suureen naganolaiseen taloon on kokoontunut koko Natsukin suku.


title: Summer Wars

text: Tapahtumat saavat dramaattisen käänteen, kun Kenji yrittää ratkaista saamansa mystisen numerokoodin arvoitusta. Hän tulee vahingossa ladanneeksi Ozin tuhoavan koodin nettiin; Ozin virtuaaliympäristön romahtaessa alkaa kuitenkin todellinenkin maailma natista liitoksissaan.


title: Puuttumattomuusperiaate

text: Puuttumattomuusperiaate on Suomen oikeusjärjestyksessä yleisesti noudatettu periaate, jonka mukaan tuomioistuimet eivät ota tutkittavakseen väitteitä, jotka perustuvat lain tai hyvän tavan vastaisiin oikeustoimiin tai sopimusehtoihin.


title: Puuttumattomuusperiaate

text: Lainvastaisia ja hyvän tavan vastaisia oikeustoimia ja sopimusehtoja on yleisesti pidetty pätemättöminä. Lähtökohta on, ettei sellaisia sopimuksia voida määrätä täytettäviksi eivätkä niihin perustuvat vaatimukset muutoinkaan saa oikeussuojaa, vaan niiden osalta noudatetaan niin sanottua puuttumattomuusperiaatetta. Tämä tarkoittaa sitä, että tuollaiseen sopimukseen perustuvaa saatavaa ei voida periä oikeusteitse. Vastaavasti oikeuskeinot eivät ole yleensä käytettävissä myöskään mahdollisesti jo suoritettujen maksujen takaisin saamiseksi edes siinä tapauksessa, että toinen osapuoli jättää hyvän tavan vastaisen sopimuksen mukaisen oman suoritusvelvollisuutensa täyttämättä.


title: Haaste

text: Haaste on oikeudenkäyntiin liittyvä termi. Haasteella tarkoitetaan vastaajalle annettua kehotusta vastata kirjallisesti kanteeseen tai syytteeseen tai saapua oikeuden istuntoon. Tuomioistuin antaa haasteen vastaajalle sekä siviiliasioissa että rikosasioissa.


title: Haaste

text: Kaikissa oikeuden antamissa haasteissa on aina seuraavat perusasiat:


title: Haaste

text:
Kaikille haasteille yhteisten perustietojen lisäksi "siviiliasioissa" annetussa haasteessa vastaajaa kehotetaan vastauksessaan:
Käräjäoikeus voi lisäksi kehottaa vastaajaa lausumaan vastauksessaan jostakin erityisestä kysymyksestä.


title: Haaste

text: Kaikille haasteille yhteisten perustietojen lisäksi "rikosasioissa" annetussa haasteessa yleisesti kehotetaan vastaajaa:


title: Kalevi Helo

text: Kalevi Helo (s. 1975) on tamperelainen poliitikko, joka toimi vuonna 2009 perustetun Vapauspuolueen puheenjohtajana vuoteen 2011 asti. Helo pitää internetsivuillaan blogia ja hän oli vuoden 2011 eduskuntavaalien ehdokkaana Pirkanmaan vaalipiirissä.


title: JCVD

text: JCVD on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut belgialais-luxemburgilais-ranskalainen rikoskomediaelokuva. Elokuvan on ohjannut Mabrouk El Mechri ja käsikirjoittanut Christophe Turpin. Pääosissa näyttelivät muun muassa Jean-Claude Van Damme, François Damiens, Zinedine Soualem, Karim Belkhadra ja Jean-François Wolff.


title: JCVD

text: Suomessa elokuva sai ensi-iltansa Night Visions -elokuvajuhlissa 4. huhtikuuta 2009.


title: JCVD

text: Van Damme on joutunut urallaan pohjamutiin. Hän on joutunut rahapulaan ja oikeuteen lapsensa huoltajuuskiistan vuoksi. Van Dammen agenttikaan ei löydä hänelle kunnon roolia Steven Seagalin vietyä häneltä elokuvaroolin nenän edestä. Van Damme päättää palata takaisin Belgiaan selvittämään tilanteensa. Matkalla hän poikkeaa postissa hakemaan kirjekuoressa tulleet rahat. Epäonnekseen posti on ryöstäjien hallussa ja Van Damme joutuu muiden siviilien ohella panttivangiksi. Ryöstäjät päättävät käyttää näyttelijää hyväkseen ja antavat hänen puhua puhelimen kautta lunnaita roistoille. Tämä saa poliisit ja median luulemaan Van Dammen olevan postiryöstön takana.Elokuva herätti pääosin positiivista palautetta, ja muun muassa Time-aikakauslehti piti Van Dammen näyttelijäsuoritusta vuoden 2008 toiseksi parhaana elokuvaroolisuorituksena heti Heath Ledgerin jälkeen.


title: JCVD

text: Elokuvan kuvauspaikkoina olivat Bryssel ja Schaerbeek, Belgiassa ja Luxemburg.


title: Aeroekologia

text: Aeroekologia () on monitieteellinen tutkimusala, jossa analysoidaan ekologian, meteorologian, fysiikan sekä tietokonemallinnuksen avulla lintujen, hyönteisten, lepakoiden, siitepölyn ja mikrobien riippuvaisuutta alimmista ilmakehän kerroksista. Aeroekologia eli ilmakehän ekologia on uusi tapa tutkia eri lajien liikkeitä ja muuttoa sekä sairauksien leviämistä. Samalla voidaan analysoida ja mallintaa itse ilmakehääkin.


title: Aeroekologia

text: Käsitteen on tehnyt tunnetuksi Bostonin yliopiston biologian professori Thomas H. Kuntz. Tutkijat hyödyntävät säätutkaverkostoja ja yksittäisiä tutkia paikantaakseen lintu- ja lepakkoparvet. Myös infrapunakameroita käytetään ja yksittäisiin lepakoihin voidaan kiinniittää radiovastaanottimia. Esimerkiksi lepakoiden liikkeistä saadulla tiedolla analysoidaan viljelysmaiden vuodenaikaista ja vuosittaista muuttumista ilmastonmuutoksen edetessä.


title: Kolmiodraama (yhtye)

text: Kolmiodraama on kolmihenkinen espoolainen rap-yhtye. Yhtyeeseen kuuluvat MC:t Bloge ja Oiva Vedätys sekä tuottaja Rammu. Yhtyeen taustajoukoissa pyörii myös tuottaja Eemo1. Kolmiodraama on julkaissut yhteensä neljä omakustannealbumia ja julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa "Jotain tasottavaa" Karma Musiikin kautta huhtikuussa 2011.


title: Kolmiodraama (yhtye)

text: Kolmiodraaman perustajajäsenet Bloge ja Oiva Vedätys tutustuivat lukiossa kummankin asuessa Kirkkonummella. He aloittivat musiikin tekemisen vuosituhannen vaihteessa. He saivat mukaansa kolmannenkin jäsenen tuottajaksi, joka kuitenkin jättäytyi pois alkuvaiheilla. Bloge ja Oiva Vedätys jatkoivat musiikin tekoa duona käyttäen kuitenkin nimeä Kolmiodraama. He ehtivät julkaista yhden sinkun ja kolme omakustannealbumia kahdestaan, kunnes alun perin Pieksämäeltä kotoisin oleva Rammu liittyi yhtyeen uudeksi tuottajaksi 2006. Vaikka Rammu on yhtyeessä tuottajan roolissa, syntyvät Kolmiodraaman kappaleiden taustat enimmäkseen kaikkien kolmen jäsenen yhteistyönä. Eemo1:sen välityksellä yhtye päätyi lopulta Karma Musiikille, jonka kautta yhtyeen ensimmäisen studioalbumi "Jotain tasottavaa" julkaistiin 18. huhtikuuta 2011.


title: Taistelija (vuoden 2010 elokuva)

text: Taistelija "(The Fighter)" on 2010 ensi-iltansa saanut David O. Russellin ohjaama urheilu- ja draamaelokuva. Sen pääosissa ovat Mark Wahlberg, Christian Bale ja Amy Adams. Elokuva keskittyy ammattilaisnyrkkeilijä Micky Wardin (Wahlberg) elämään ja hänen velipuolensa ja valmentajansa Dicky Eklundin (Bale) väleihin. Amy Adams esittää Wardin tyttöystävää.


title: Taistelija (vuoden 2010 elokuva)

text: "Taistelija" on Russellin ja Wahlbergin kolmas yhteistyöelokuva. Aiemmat ovat "Kolme kuningasta" ja "I Heart Huckabees".


title: Taistelija (vuoden 2010 elokuva)

text: Elokuva sai seitsemän Oscar-ehdokkuutta: paras elokuva, paras ohjaus, paras miessivuosa (Christian Bale), naissivuosa (Amy Adams ja Melissa Leo), leikkaus ja paras alkuperäinen käsikirjoitus. Se voitti mies- ja naissivuosan palkinnot, joista jälkimmäisen sai Melissa Leo.


title: Jotain tasottavaa

text: Jotain tasottavaa on rap-yhtye Kolmiodraaman ensimmäinen virallinen studioalbumi. Se julkaistiin 18. huhtikuuta 2011 Karma Musiikin kautta. Albumin kappaleista "Lämmintä bissee ja kylmii naisii" ja "Meni vähän vituiks" on kuvattu musiikkivideot. Kumpikin video julkaistiin helmikuussa 2011. Levyn kansitaiteesta vastaa Samuli Lindberg.


title: Nälkämaan AG

text: Nälkämaan AG on rap-duo Mac Buenon & DJ Tatcin ensimmäinen virallinen studioalbumi. Sen julkaisi 3rd Rail Music 20. huhtikuuta 2011. Levyn tuotannosta vastaa kokonaan DJ Tatc, paitsi kappaleen "Hasisnippejä & kromipiissejä", jonka tuotannosta vastaa DJ Tatcin lisäksi Kummisetä. Suomenkielinen gangsta-rap -sivusto Redrum-187 julkaisi kappaleen "87250" ilmaisladattavaksi sivustollaan. Albumin kannen on taiteillut Mac Bueno. Albumin kappaleesta "Kova laki" tullaan julkaisemaan musiikkivideo.


title: Nälkämaan AG

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 49.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland (suom. Kaksikielisen Suomen säätiö) on vuonna 2002 perustettu suomalainen säätiö. Sen päätoimiala on palvella tutkimusta ja kulttuuria. Käytännössä säätiön pääasiallinen tehtävä oli ohjata rahoitusta Ruotsalaiselle kansanpuolueelle (RKP); viimeisinä vuosina summa oli noin 1,6 miljoonaa euroa vuodessa.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Puoluelain muutos vuonna 2010 rajoitti samalta lahjoittajalta vuosittain vastaanotettavan summan 30 000 euroon. Ennen kuin laki tuli voimaan, Tvåspråkiga-säätiö tyhjensi kassansa RKP:lle, joka sai noin 3,3 miljoonan euron kertalahjoituksen. Puoluesihteeri Johan Johanssonin mukaan se riittäisi noin kahden vuoden menoihin. Jatkossa RKP:n rahoitus hoidetaan puoluetta lähellä olevasta tukisäätiöstä, Fonden för intressebevakning av det svenska i Finlandista.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finlandin merkittäviä rahoittajia ovat olleet Svenska kulturfonden, Konstsamfundet ja Stiftelsen Tre Smeder. Myös kaksikielisyyttä tukevat yritykset ovat rahoittaneet Tvåspråkiga-säätiötä. Säätiön hallitus ei ole halunnut kertoa ykstyisten rahoittajien nimiä; hallituksen silloisen puheenjohtajan Stig Gustavsonin mukaan rahoittajien paljastamiselle ei ollut perusteita, sillä rahoittaja ei voi ostaa säätiön kautta vaikutusvaltaa RKP:hen. Välissä on säätiön hallitus, joka vastaa rahankäytöstä.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Puoluelain muutos vuonna 2010 muutti myös säätiön toimintaa merkittävästi. Säätiön aikaisempi hallitus erosi; siihen olivat kuuluneet puheenjohtaja Stig Gustavsonin lisäksi Ole Norrback, Pär Stenbäck, Stig Stendahl, Christoffer Taxell ja Björn Wahlroos.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Vuosina 2008-2011 Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland-säätiön osoite on ollut Fiskarsin johtaja Stig Stendahlin Puistokadun osoitteessa 'care of'- eli c/o-osoitteena Helsingissä.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Vuoden 2012 alusta lukien säätiön hallitukseen ovat kuuluneet kamarineuvos Henry Wiklund puheenjohtajana ja Jannica Fagerholm Signe ja Ane Gyllenbergin säätiöstä, hallitusammattilainen Carola Teir-Lehtinen, johtaja Susanna Korpivaara lääkeyhtiö GlaxoSmithKlinestä ja toimitusjohtaja Jan-Erik Stenman Veritaksesta.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Henry Wiklundin mukaan säätiön tarkoitus on edelleen pysytellä lähellä politiikkaa ja tukea ruotsin kielen asemaa julkisella sektorilla.


title: Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland

text: Presidentinvaaleissa 2012 säätiö lahjoitti ennakkoilmoitusten mukaan 300 000 euroa Eva Biaudet’n ja 26 000 euroa Paavo Lipposen kampanjoihin.


title: Sotasairaala

text: Sotasairaala on sairaala, jossa hoidetaan ensisijaisesti sodassa haavoittuneita. Nimitys vittaa sodan aikana toimivaan organisaatioon. Rauhanaikaisesta sodassa vammautuneiden hoitolaitoksesta on käytetty ainakin nimitystä sotavammasairaala.


title: Sotasairaala

text: Jatkosodan aikana Suomessa oli noin 50 sotasairaalaa, joiden ohella myös 29 kenttäsairaalaa ja 10 sairasjunaa. Tällaisissa junissa kuljetettiin noin 237 000 potilasta. Niistä oli merkittävä apu sota- ja kenttäsairaaloiden välisenä yhdyssiteenä. Etulinjojen tuntumassa oli joukkosidontapaikka (JSp).


title: Sotasairaala

text: Päämajassa lääkintähuollon johtajana toimi lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahti. Lääkäreitä oli sotien aikana noin 1 400, mutta tarve olisi ollut moninkertainen. Sairaanhoitajia oli puolustusvoimien palveluksessa noin 5 500. Lisäksi oli lääkintälottia.


title: Sotasairaala

text: Sotasairaala oli haavoittuneen toipumisen kannalta tärkeä paikka. Niistä siirryttiin edelleen kuntoutukseen, kotiin ja työelämään. Jotkin sairaalat erikoistuivat tiettyjen vammojen hoitoon. Vammoista tavallisimpia olivat käsi- ja jalkavammat sekä keskikehon vammat. Hoito kesti usein pitkän aikaa. Ilmapiirin kohottamiseksi järjestettiin viihdytys- ja aseveli-iltoja sekä askartelua. Henkilökunta oli kovassa paineessa, kun esimerkiksi yhdellä kertaa saapui kokonainen sairasjunallinen hiljaisia ja tuskaisia haavoittuneita.


title: Américo

text: Américo, koko nimeltään Domingo Johnny Vega Urzúa (s. 24. joulukuuta 1977 Arica, Chile), on chileläinen laulaja.


title: Enkelioppi (kirja)

text:
Enkelioppi () on Danielle Trussonin esikoisromaani vuodelta 2010. Teoksen on suomentanut Sirkka Aulanko, ja se ilmestyi suomeksi vuonna 2011 Tammen kustantamana.
Kirja oli nähtävänä usealla kustantajalla, ja lopulta se päätyi Viking Pressille reilusti kuusinumeroisella summalla. Myös elokuva-ala kiinnostui teoksesta, ja sopimuksen sai Columbia Pictures. Elokuvan ohjaa Marc Forster.


title: Enkelioppi (kirja)

text: Romaani kertoo langenneista enkeleistä ja niiden ja ihmisten yhteisistä jälkeläisistä nefileistä, jotka Raamatun Vanhan testamentin 1. Mooseksen kirjan 6. luku kuvaa muinaisajan kuuluisiksi sankareiksi mutta jotka Trussonin käsissä ovat muuttuneet kauniiksi hohtaviksi hirviöiksi.


title: Enkelioppi (kirja)

text: Tarinassa newyorkilainen nunna tietämättään sytyttää uudelleen enkelitutkijoiden ja heidän vastapuolensa, ihmisten ja langenneiden enkelien nefileiksi kutsuttujen jälkeläisten välisen vanhan sodan. Tarinaan sekoittuu vanhoja raamatunkohtia, Orfeukseen liittyvää kreikkalaista muinaistarustoa ja kapinaenkelien lankeemusta.


title: Enkelioppi (kirja)

text: Enkelitutkijoilla on hallussaan aarre, jonka kauniit mutta kylmät nefilit tarvitsevat asemansa vahvistamiseksi. Evangeline on osallinen taistelussa, jossa ratkaistaan ihmiskunnan tulevaisuus."New York Timesin" kriitikon mukaan "Enkelioppi" on "äärettömän älykäs trilleri", lähempänä Umberto Ecoa kuin Dan Brownia.


title: Suora lähetys (Problemsin albumi)

text: Suora lähetys on suomalaisen Problems?-yhtyeen 12. albumi. Se on ensimmäinen pelkästään live-taltiointia sisältävä Problems?-levy. Levy julkaistiin 2. maaliskuuta 2011.


title: Kaulushai

text: Kaulushai ("Chlamydoselachus anguineus") on kaulushaikaloihin kuuluva syvissä vesissä elävä kalalaji. Se on ainoa nykyään elävä laji kaulushaiden heimossa ("Chlamydoselachidae").


title: Kaulushai

text: Suurin tavattu kaulushai oli 196 cm pitkä. Naaraat ovat suurikokoisempia kuin koiraat, jotka harvoin kasvavat yleensä 73–97 cm:n mittaisiksi. Väriltään kala on harmahtavan ruskea. Kidusaukkoja sillä on kuusi ja kiduskansissa on röyhelöiset nahkareunukset. Selkäeviä kaulushailla on yksi, joka on pienikokoinen ja sijaitsee lähellä pyrstöä. Pyrstö on pitkä. Kaulushain rintaevät ovat pienet ja pyöreät ja peräevä suurikokoinen. Kaulushain hampaat ovat kolmikärkiset ja samanlaiset sekä ylä- että alaleuassa. Niitä on yhteensä noin 300 jakaantuneena 25 riviin. Kuono lajilla on lyhyt ja alaleuka hyvin pitkä.


title: Kaulushai

text: Kaulushain lisääntymisestä ei tiedetä paljoa. Lisääntymiskausi on todennäköisesti ympäri vuoden ja koiras- ja naaraskaulushait ovat yhdessä vain parittelun ajan. Laji on ovovivipaarinen eli synnyttää eläviä poikasia, joita voi olla 2–12. Nuoret kaulushait ovat syntyessään noin 40 cm pitkiä ja kohdussa ollessaan käyttävät ravintonaan ruskuaista. Eräiden arvioiden mukaan kaulushainaaraan raskausaika voi kestää jopa 42 kuukautta eli kolme ja puoli vuotta, mikä on pisin raskausaika kaikista selkärankaisista eläimistä. Kaulushain eliniästä ei ole varmoja tietoja mutta joidenkin lähteiden mukaan se voi elää 25-vuotiaaksi


title: Kaulushai

text: Kaulushaita tavataan laikuttaisesti ympäri valtameriä. Sitä tavataan Pohjois-Norjan rannikolta, Afrikasta Namibian ja Angolan rannikoilta, Etelä-Amerikasta Atlantin ja Tyynenmeren rannikkoseuduilta, Pohjois-Amerikasta, Australian ja Uuden-Seelannin lähistöiltä ja Japaninmerestä. Kaulushai elää syvissä vesissä yleensä 100–1 500 metrin syvyydellä merenpinnasta. Laji liikkuu verkkaisesti ja etsii ravinnokseen mustekaloja ja muita nilviäisiä ja kaloja.


title: Kaulushai

text: Kaulushai on pääosassa esiintymisaluettaan harvinainen, mutta IUCN luokittelee sen kannan elinvoimaiseksi, koska sille ei ole tällä hetkellä suuria uhkia. Toisinaan niitä saadaan sivusaaliina kalastettaessa trooleilla ja niiden liha on syötävää.


title: Kaulushai

text: Vaikka laji tulee harvoin merien pintakerroksiin, eräät tutkijat arvelevat, että kaulushaihavainnot voisivat olla yksi syy merikäärmetarinoille erikoisen pitkulaisen ulkomuotonsa vuoksi.


title: Monotropa uniflora

text: Monotropa uniflora on Amerikassa ja Aasiassa kasvava monivuotinen, ruohovartinen loiskasvi, joka kuuluu mäntykukkien sukuun ja kanervakasvien heimoon.


title: Monotropa uniflora

text: "M. unifloralla" on hyvin hento varsi, joka kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Koko kasvi on vahamaisen läpikuultava ja täysin lehtivihreätön ja väritykseltään aavemaisen valkoinen tai vaaleanpunainen. Sillä on suomumaiset ja mustapilkkuiset lehdet, jotka ovat kiinni kukintovarressa.


title: Monotropa uniflora

text: "M. uniflora" kukkii alkukesästä alkusyksyyn. Sen kukinnossa on vain yksi viisiterälehtinen kukka, mistä kertoo myös lajin latinankielinen nimi "uniflora". Samasta juurakosta kohoaa tavallisesti useampia varsia, joihin on puhjennut jo kukka niiden ilmestyessä maasta. Aluksi kukka nuokkuu alaspäin mutta kohoaa vähitellen vaakasuoraan ponsien ja luotien kehittyessä. Se on kohottautunut täysin pystyyn ennen siemenkodan kypsymistä. Kota halkeaa kärjestään, jolloin siemenet pääsevät varisemaan maahan siihen avautuneista raoista. Tämän jälkeen kasvi lakastuu ja mustuu, mutta jää törröttämään pystyyn.


title: Monotropa uniflora

text: "M. uniflora" kehittyi todennäköisesti jo jurakauden aikana Lauraasian mantereella, mikä selittäisi sen poikkeuksellisen laajan levinneisyysalueen. Amerikassa se kasvaa Yhdysvaltojen ja Kanadan itäosien lehtimetsissä, Väli-Amerikan korkeilla ja viileillä vuorenrinteillä sekä Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Aasiassa se on levinnyt Japaniin, Kiinaan ja Himalajan Etelä-Aasian puoleisiin osiin.


title: Monotropa uniflora

text: "M. uniflora" elää vanhoissa, kosteissa ja varjoisissa metsissä. Se saa kaiken ravintonsa loisimalla haperoilla, jotka elävät puolestaan symbioosissa puiden kanssa.


title: Salisbury (Massachusetts)

text: Salisbury on kunta Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Essexin piirikunnassa, Massachusettsissa. Kunta on pinta-alaltaan 46,2 neliökilometriä ja siellä asui vuoden 2000 väestonlaskennan mukaan 7 827 asukasta. Salisbury sijaitsee Merrimackjoen ja Atlantin rannalla. Se asutettiin vuonna 1638 ja sitä kutsuttiin Colchesteriksi. Vuonna 1640 se sai kunnallisoikeudet, ja se nimettiin Salisburyksi.


title: Belgian tienumerointijärjestelmä

text: Belgian tienumerointijärjestelmässä moottoritiet numeroidaan tunnuksella A, valtatiet ja maantiet tunnuksella N ja kehätiet tunnuksella R.


title: Belgian tienumerointijärjestelmä

text: Belgiassa kulkevat seuraavat tiet:


title: Rosenberg

text: Rosenberg voi tarkoittaa seuraavia:


title: Season Film Festival

text: Season Film Festival (ent. Artisokka Film Festival) on Helsingissä järjestettävä laatuelokuvien elokuvajuhla. Juhla keskittyi aiemmin uuteen naiselokuvaan ja sen tekijöihin, mutta muutti keväästä 2013 lähtien linjansa yleiseksi. Lisäksi festivaalilla on ennakkonäytöksiä myöhemmin teatterilevitykseen tulevista elokuvista.


title: Season Film Festival

text: Elokuvajuhlan järjestää Helsinki International Film Festival – Rakkautta & Anarkiaa ry. Elokuvajuhla järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001. Festivaali on tunnettu aikaisemmin myös nimillä "Artisokka - Helsinki Woman Film Festival" ja "Nainen vai Artisokka - Women´s Film Festival". Festivaali saa tukea Elokuvataidetoimikunnalta, Helsingin kulttuurikeskukselta, Uudenmaan taidetoimikunnalta ja British Councililta.


title: Neproidi

text: Neproidi on tasokäyrä, joka on samalla episykloidin erikoistapaus.


title: Neproidi

text: Parametriesitys neproidille, kun kulmat ovat "x"-akselilla:


title: Neproidi

text: Tai jos kulmat halutaan "y"-akselille:


title: Neproidi

text: Suorakulma koordinaatistossa neproidin yhtälö on:


Neproidi


title: Neproidi

text: Neproidin kaaren pituus ja pinta-ala ovat:


title: Neproidi

text: Säteen kaarevuus on:


title: Diplomaattinen tunnustaminen

text: Tunnustaminen on kansainvälisessä oikeudessa uuden valtion olemassaolon toteaminen toisten valtioiden taholta. Se voi olla oikeudellisesti pysyvä De jure tai valtion olemassaolo voidaan todeta esimerkiksi solmimalla diplomaattiset suhteet uuteen valtioon. Tosiasiallinen tunnustaminen eli De facto on luonteeltaan väliaikainen ja varauksellinen.


title: Diplomaattinen tunnustaminen

text: Puhutaan myös hallituksen tunnustamisesta valtiossa poliittisen vallankaappauksen jälkeen. Voidaan tunnustaa myös kaksi keskenään sotaa käyvää maata kansakunniksi.


title: Tuusulan Rantatie

text: Rantatie (myös Tuusulanjärven rantatie tai Tuusulan Rantatie) on noin neljä kilometriä pitkä museotie Tuusulassa. Se on aikoinaan ollut osa Helsingistä Heinolaan johtaneesta päätiestä, mutta parhaiten se tunnetaan tien varteen 1900-luvun alussa muodostuneesta Tuusulanjärven taiteilijayhteisöstä. Rantatie kulkee Tuusulanjärven itärannan suuntaisesti noin 100-200 metrin päässä rannasta ja johtaa Tuusulan kirkonkylästä lähelle Järvenpään rajaa. Se liittyy molemmissa päissään Järvenpääntiehen (seututiehen 145), joka myös kulkee järven suuntaisena, mutta hieman kauempana sen rannasta.


title: Tuusulan Rantatie

text: Nykyisen Rantatien paikalla on todennäköisesti ollut paikallinen tie jo ennen vuotta 1643, jolloin Tuusulan kirkko rakennettiin.. Vuonna 1680 sen paikalle päätettiin Helsingin porvarien pyynnöstä rakentaa Hyrylästä Mäntsälään johtanut maantie, joka yhdisti toisiinsa vanhemmat, Helsingistä (alun perin Helsingin pitäjän kirkonkylästä) Hyrylän kautta Hämeenlinnaan sekä Porvoosta Mäntsälän kautta Hollolaan johtaneet tiet. Tämä tie, joka tunnettiin myös "Ohkolan maantienä", muodosti entistä suoremman liikenneyhteyden Helsingin ja Itä-Hämeen välille. Vanhin säilynyt kartta, johon tie on merkitty valmiina, on vuodelta 1693.


title: Tuusulan Rantatie

text: Kun Suomen tienumerointijärjestelmä vuonna 1938 otettiin käyttöön, Rantatiestä tuli osa valtatietä 5, joka johti Helsingistä Lahden, Mikkelin, Kuopion ja Kuusamon kautta Kemijärvelle. Jo samoihin aikoihin alettiin Hyrylän ja Järvenpään välille kuitenkin suunnitella uutta, suorempaa tietä. Uusi tie, hieman idempänä kulkeva Järvenpääntie, rakennettiinkin 1950-luvun lopulla ja valmistui vuonna 1959.. Samoihin aikoihin rakennettiin myös Keravan ja Järvenpään itäpuolitse kulkeva Lahdentie, jota pitkin valtatie 5 siirrettiin kulkemaan. Täten Rantatie jäi sivutieksi, jolla nykyisin on paikallistienä tienumero 11609, mutta tätä numeroa ei tien varrella ole merkitty opasteisiin.


title: Tuusulan Rantatie

text: Rantatie oli soratie vuosiin 1978–1979 saakka, jolloin se asfaltoitiin. Museotieksi Rantatie julistettiin vuonna 1982.


title: Tuusulan Rantatie

text: Rantatien jatkeeksi käsitetään nykyisin usein "Kirkkotie", joka johtaa Tuusulan kirkonkylästä Tuusulanjoen ylittävälle Koskensillalle ja jonka varrella Tuusulan kirkko sijaitsee. Sekin on ollut olemassa jo 1700-luvulla, mutta pohjoisinta osaansa lukuun ottamatta se ei ole koskaan ollut osa osa vanhaa päätietä, joka Hyrylän ja kirkonkylän välillä Hyökkälän kautta nykyisen Mahlamäentien kohdalla.


title: Tuusulan Rantatie

text: Rantatie tunnetaan parhaiten sen varsille 1900-luvun alussa muodostuneesta Tuusulanjärven taiteilijayhteisöstä. Jo ennen taiteilijayhteisön muodostumista, vuonna 1872, Aleksis Kivi vietti tien varrella sijainneessa, hänen veljensä asuttamassa mökissä elämänsä viimeiset kuukaudet maaliskuun alusta vuoden viimeisen päivän aamuvarhaiseen.


title: Tuusulan Rantatie

text: Rantatien taiteilijayhteisön perusti Juhani Aho vuokratessaan keväällä 1897 nykyisestä Järvenpäästä Vårbackan talon. Rantatien varrella asuivat ja tekivät työtä muun muassa Pekka Halonen ja J. H. Erkko. Lisäksi sen läheisyydessä Järvenpään puolella, mutta alkujaan saman tien varrella, ovat asuneet Jean Sibelius, Eero Järnefelt ja Venny Soldan-Brofeldt.


title: Tuusulan Rantatie

text: Edellä mainittujen pysyvästi alueella asuneiden taiteilijayhteisön jäsenten lisäksi Rantatien huviloissa asui ja vieraili lukuisa joukko kulttuurihenkilöitä. Merkittävänä oleskelupaikkana toimi muun muassa Syväranta, jonka 1900-luvun alkuvuosina omisti venäläinen nimineuvos K.K. Uschkoff. Hänen luonaan nähtiin usein venäläistä yläluokkaa sekä taiteilijoita, muun muassa kirjailija Maksim Gorki ja oopperalaulaja Fjodor Šaljapin. Myöhemmin huvila toimi suomalaisten sanomalehtimiesten lepokotina, jossa asustelivat muun muassa Eino Leino, Uuno Kailas, Olavi Paavolainen ja Einari Vuorela. – Vuonna 1947 tulipalossa tuhoutumisen jälkeen uudelleen rakennetussa huvilassa toimii nykyisin Lottamuseo.


title: Tuusulan Rantatie

text: Syvärannan ja sen kanssa Rantatien vastakkaisella puolella sijaitsevan Onnelan historiat liittyvät läheisesti toisiinsa. 1920-luvulla Onnelassa pidettiin täysihoitolaa, jossa tulevaisuuttaan etsivien venäläisten emigranttien lisäksi asusti ja vieraili lukuisa joukko suomalaisia kulttuurihenkilöitä. Nykyisin Onnela toimii Näkövammaisten Keskusliiton loma- ja kurssikeskuksena.


title: Tuusulan Rantatie

text: Suomen lääketieteen isänä tunnetun arkkiatri Otto E. A. Hjeltin 1860-luvulla kesähuvilakseen rakennuttama ja 1881 talviasuttavaksi kunnostama Lepola sijaitsi Aholan ja Suvirannan välissä. Valtioneuvos E. N. Setälän omistukseen vuonna 1922 siirtyessään se sai nimen Toimela. Huvila tuhoutui tulipalossa kirjastosiipeä lukuun ottamatta vuonna 1943.


title: Tuusulan Rantatie

text: Nykyisin Järvenpäässä sijaitsevat Ahola ja Ainola sekä Tuusulassa Rantatien varrella sijaitsevat Erkkola, Halosenniemi ja Syväranta ovat museoita. Rantatien eteläpäässä sijaitsee Krapin tila, joka toimii hotellina ja ravintolana.


title: Tuusulan Rantatie

text: Rantatien varrella, Halosenniemen eteläpuolella on myös Puolustusvoimien käytössä oleva kasarmialue, joka tunnetaan Taistelukoulun alueena. Suojeluskuntajärjestö osti paikalla sijainneen vanhan huvilan vuonna 1921, minkä jälkeen siellä toimi Suojeluskuntain päällystökoulu vuoteen 1944 saakka. Myöhemmin Taistelukoulu toimi alueella vuosina 1949-1992, kunnes se muutettiin osaksi Maanpuolustuskorkeakoulua. Nykyään siellä toimivat Maanpuolustuskorkeakoulun Täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskus, Etelä-Suomen sotilasläänin Itä-Uudenmaan Aluetoimisto ja Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen Uudenmaan piiritoimisto.


title: Musta lauantai

text: Musta lauantai oli Apiassa Samoalla 28. joulukuuta 1929 sattunut yhteenotto Mau-liikkeen mielenosoittajien ja saarta tuolloin hallinneen Uuden-Seelannin poliisin välillä. Yhteenotto johti yhden poliisin ja 11 samoalaisen mielenosoittajan kuolemaan. Mustan lauantain seurauksena Mau-liikkeen kannattajia pidätettiin ja liike hajosi väliaikaisesti.


title: Musta lauantai

text: Mau oli 1900-luvun alussa Samoalla vaikuttanut alueen itsenäisyyttä ajava poliittinen liike. Se oli 1920-luvun loppupuolella kiihdyttänyt poliittista toimintaansa. Mau-liike oli myös kasvattanut suosiotaan ja sitä kannatti eri arvioiden mukaan kaksi kolmesta tai jopa 90 % väestöstä. Liikkeen johtohahmoja oli Olaf Nelson. Mau-liike järjesti laajaa passiivista vastarintaa Uuden-Seelannin hallintoa vastaan. Kun Mau-liikkeen kannattajat olivat estäneet ulkomaalaisten liikkeiden toiminnan Samoan pääkaupungissa Apiassa, alueen uusiseelantilainen hallintovirkamies George Richardson kutsui helmikuussa 1928 paikalle kaksi laivaston sota-alusta ja merijalkaväkeä. Mau-liikkeen jäseniä pidätettiin, mutta vangit jouduttiin vapauttamaan koska vankileirit ylikuormittuivat. Richardson lähti Samoalta huhtikuussa 1928 ja hänen tilalleen tuli Stephen Allen. Allen uskoi Mau-liikkeen kuihtuvan itsestään, mutta jännitteet Samoalla säilyivät. Vuonna 1928 poliisin ja Mau-liikkeen välillä oli kaksi väkivaltaista yhteenottoa.


title: Musta lauantai

text: Lauantaiaamuna 28. joulukuuta 1929 Mau-liikkeen jäseniä saapui Apiaan sitä ympäröivistä kylistä. Kerääntyminen oli järjestetty kahden Uuteen-Seelantiin karkotetun Mau-liikkeen jäsenen paluun kunniaksi. Mau-liikettä oli ennalta varoitettu siitä, että sen etsintäkuulutetut jäsenet pidätettäisiin. Samoalaisten tullessa Apian oikeustalon ohi poliisi päätti yrittää liikkeen sihteerin pidätystä. Samoalaiset vastustivat poliisia ja tilanne kärjistyi kahakaksi. Paikalle saapui aseistautuneita poliiseja jotka ampuivat mielenosoittajia mahdollisesti haavoittaen ja tappaen useita. Poliisi joutui kuitenkin perääntymään kohti läheistä poliisiasemaa ja heidän perääntyessään väkijoukko hakkasi yhden poliisin kuoliaaksi. Poliisiasemalle saapuneet poliisit tulittivat väkijoukon päiden yli aseman parvekkeelta konekiväärillä. Lopulta aseman polttamista pelänneet kolme poliisia avasivat kivääritulen suoraan väkijoukkoon. Syntyi paniikki ja väkijoukossa olleista muun muassa samoalainen päällikkö Tupua Tamasese Lealofi III haavoittui kuolettavasti hänen yrittäessään rauhoittaa tilannetta. Yhteensä tulituksessa kuoli 11 samoalaista ja haavoittui 30.


title: Musta lauantai

text: Tapauksen jälkeen lamaani John Luxford totesi mielenosoittajien kuolinsyyn olleen poliisin kivääritulitus. Hänen mukaansa konekiväärillä ei oltu ammuttu väkijoukkoon. Edelleen hänen mukaansa poliisin tuliaseiden käyttö oli oikeutettua. Vuoden 1930 puolella Mau-liike julistettiin kumoukselliseksi. 1 500 liikkeen kannattajaa hajaantui saarelle ja heitä etsittiin merijalkaväen voimin. Maaliskuussa Mau-liike suostui hajottamaan toimintansa. Viranomaisten toiminta mustan lauantain jälkeen syvensi entisestään samoalaisten kokemaa epäluottamusta viranomaisiin.


title: Sinisen timantin tapaus

text: Sinisen timantin tapaus on selkkaus, joka on hiertänyt Saudi Arabian ja Thaimaan välejä yli 20 vuotta.


title: Sinisen timantin tapaus

text: Tapaus sai alkunsa vuonna 1989, kun prinssi Faisal Fahd Abdulazizin palatsissa puutarhurina työskennellyt thaimaalainen Kriangkrai Techamong varasti palatsista suuren määrän jalokiviä. Saaliiseen kuului myös erittäin arvokas sininen timantti. Techamong pakeni Thaimaahan ja sai myytyä korut. Hänet pidätettiin vuonna 1990, ja Thaimaa palautti jalokivet Saudi-Arabiaan. Kriangkrai Techamong tuomittiin viideksi vuodeksi vankeuteen.


title: Sinisen timantin tapaus

text: Saudi-Arabialaiset kuitenkin totesivat pian, että osa koruista oli edelleen kateissa ja suurin osa palautetuista oli väärennöksiä. Saudi-Arabia vaati Thaimaalta toimia korujen palauttamiseksi ja lähetti myös Bangkokiin useita henkilöitä selvittämään asiaa. Vuonna 1990 kolme saudidiplomaattia ja yksi liikemies surmattiin hämärissä olosuhteissa. Myös yksi thaimaalainen poliisi murhattiin. Saudi-Arabia syytti Thaimaan poliisia sekaantumisesta jalokivien piilotukseen, ja lopetti työlupien myöntämisen thaimaalaisille.


title: Sinisen timantin tapaus

text: Vuonna 1995 tapaukseen liittyneen jalokivivälittäjän vaimo ja poika murhattiin. Poliisikomentaja Chalor Kerdthes tuomittiin sittemmin elinkautiseen vankeusrangaistukseen murhista. Vuonna 2010 viisi poliisia sai syytteen saudiliikemiehen murhasta.


title: Nollegee

text: Nollegee on rap-duo Mac Buenon & DJ Tatcin ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin toukokuussa 2008 omakustanteena OKC Productionzin kautta. Albumin tuotannosta vastaa kokonaan DJ Tatc. Kappaleesta "Macmutsinnussijabueno" on julkaistu musiikkivideo.


title: Tunnustus

text: Tunnustus on oikeudenkäyntiin liittyvä oikeustieteellinen termi. Tunnustus tai tunnustaminen tarkoittaa Suomessa asianosaisen (kantajan tai vastaajan) antamaa lausumaa siitä, että jokin vastapuolen väittämä, asianosaiselle epäedullinen seikka on tosi.


title: Tunnustus

text: Jos asianosainen on asiassa, jossa "sovinto on sallittu" (dispositiiviset asiat), oikeudessa tunnustanut jonkin seikan, niin tunnustus on hänen osaltaan sitova. Jos asianosainen peruuttaa tunnustuksen, tuomioistuin ratkaisee – asianosaisen peruutuksen syyksi esittämien perusteiden ja muiden asianhaarain nojalla – mikä vaikutus tunnustuksella on todisteena.


title: Tunnustus

text: Asiassa, jossa "sovinto ei ole sallittu" (indispositiiviset asiat), tuomioistuin ratkaisee, mikä vaikutus asianosaisen tunnustuksella on todisteena. Tällaisissa asioissa tunnustus ei tule automaattisesti riidattomaksi, vaan tuomarin tulee ratkaista tunnustuksen todistusvoima. Hän voi käyttää vapaata todistusharkintaa asiaa ratkaistessaan.


title: Tunnustus

text: Tunnustaminen () on oikeuskielessä eri asia kuin myöntäminen (). Käytännössä nämä termit usein sekoitetaan keskenään, vaikka niillä on selvä merkitysero. Usein puhutaan jonkun tosiseikan myöntämisestä vaikka tarkoitetaan sen tunnustamista.


title: Harry Baals

text: Harry William Baals (16. marraskuuta 1886 – 9. toukokuuta 1954) oli Fort Waynen kaupungin republikaaninen pormestari Indianan osavaltiossa vuosina 1934–1947 ja vuodesta 1951 kuolemaansa saakka.


title: Harry Baals

text: Virkakautensa aikana Baals alensi veroja ja rakennutti kaupunkiin maanalaisen viemäröintijärjestelmän ja jätevedenpuhdistamon, joka on edelleen käytössä. Hänen kunniakseen nimettiin postuumisti katu (Harry Baals Drive), mutta sen nimi lyhennettiin myöhemmin muotoon H. W. Baals Drive.


title: Harry Baals

text: Vuoden 2011 alussa kaupungin viranomaiset järjestivät nettiäänestyksen uuden hallintorakennuksen nimestä, ja "Harry Baals Government Center" sai yli 90% äänistä. Fort Waynen varapormestari kuitenkin sanoi, ettei rakennusta luultavasti nimetä Baalsin mukaan, koska "hän ei ole niin tunnettu Fort Waynen ulkopuolella".


title: Harry Baals

text: Baalsin jälkeläiset ovat alkaneet käyttää nimestään ääntämismuotoa 'Bales'. Hänen maalliset jäännökset on siunattu Lindenwoodin hautausmaalle Fort Waynen kaupungissa. Hän kuoli munuaistulehdukseen vuonna 1954.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Lakimiesliiton Kustannus on perinteinen suomalainen juridisen kirjallisuuden kustantaja, joka perustettiin vuonna 1958.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Kirjojen kustantaminen on kuulunut Lakimiesliiton toimintaan jo vuodesta 1948, jolloin julkaistiin Viljo Linnin kirjoittama Kunnallisverotuksen opas. Lakimiesliiton hallituksen piirissä alettiin 1950-luvulla pohtia kustannustoiminnan laajentamista ja sen toteuttamiseksi tarpeellisen kustannusosakeyhtiön perustamista. Monien valmisteluvaiheiden jälkeen Lakimiesliiton Kustannus Oy perustettiin vuonna 1958.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: 1980-luvulla Lakimiesliitossa erotettiin kollektiivinen edunvalvonta ja taloudellinen toiminta toisistaan. Vuonna 1979 tehdyllä liiton hallituksen päätöksellä päätettiin painottaa Lakimiesliiton Kustannus Oy:n toimintaa liiketaloudelliseen suuntaan. Alun perinhän yhtiön tarkoituksena ei ollut liiketoiminta sanan varsinaisessa merkityksessä. Alkuperäisessä yhtiöjärjestyksessä todettiin, että yhtiö toimii aatteellisella pohjalla taloudellista etua tavoittelematta.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Vuoden 1983 alusta kustannusyhtiölle siirrettiin myös koulutuskeskuksen toiminta ja markkinointi. Vuoteen 1983 mennessä Lakimiesliiton perinteinen kustannus- ja koulutustoiminta oli kokonaisuudessaan keskitetty Suomen Lakimiesliiton Kustannus Oy:hyn.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Lakimiesliiton omistaman yhtiön liiketoiminta kehittyi voimakkaasti erityisesti 27. maaliskuuta 1986 jälkeen, jolloin nimi muuttui Kauppakaariyhtymäksi ja yhtymään liitettiin yritysostojen kautta muita yhtiöitä.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Kauppakaari Oyj yhdistyi osakevaihdolla vuonna 2000 Talentum Oyj:öön ja siitä tuli Talentumin tytäryhtiö. Samalla siirtyivät Talentumille määräaikaisella sopimuksella aputoiminimet ja tavaramerkit, ”Lakimiesliiton Koulutus” ja ”Lakimiesliiton Kustannus”. Kustannustoiminta oli tässä tilanteessa ulkoistettu kokonaan Lakimiesliiton ulkopuolelle. Ajan mittaan tämä ratkaisu kuitenkin alettiin kokea ongelmalliseksi etenkin jäsenpalvelun kannalta. Lakimiesliitossa alettiin etsiä muita vaihtoehtoja ja ratkaisuksi löytyikin yhteistyö toisen jäsenpalveluja omakustannushintaan tuottavan järjestön kanssa.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Suomen Lakimiesliiton aputoiminimet ja tavaramerkit ”Lakimiesliiton Koulutus” ja ”Lakimiesliiton Kustannus” siirtyvät pitkäaikaisella sopimuksella Helsingin seudun kauppakamarille 1. tammikuuta 2009.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Lakimiesliiton Kustannus on nykyään aktiivinen ja näkyvä juridiikkaan keskittyvä ammattikirjallisuuden kustantaja, joka julkaisee vuosittain kymmeniä teoksia yhteistyössä Lakimiesliiton kanssa. Kirjoja kustannetaan kaikilta oikeudenaloilta ja myös väitöskirjat kuuluvat Lakimiesliiton Kustannuksen kustannusohjelmaan. Teoksia myydään kirjakauppojen lisäksi verkkokaupassa sekä osoitteessa Kalevankatu 12, Helsinki, sijaitsevassa kustantajan kirjamyymälässä.


title: Lakimiesliiton Kustannus

text: Lakimiesliiton 60-vuotiaalla julkaisu- ja koulutustoiminnalla uusia haasteita ja mahdollisuuksia (artikkeli, LakimiesUutiset)


title: Lakimiesliiton Kustannus

text:
Lakimiesliiton Kustannus
Lakimiesliitto
Helsingin seudun kauppakamari
Lakimiesliiton Koulutus


title: Vetelin lukio

text: Vetelin lukio oli Vetelin keskustassa sijaitseva toisen asteen oppilaitos.


title: Vetelin lukio

text: Veteliin ryhdyttiin perustamaan oppikoulua jo 1930-luvun jälkipuoliskolla, koska lähin oppikoulu oli Kokkolassa. Vetelin yhteiskoulun kannatusyhdistys perustettiin 25. heinäkuuta 1937, ja koulusta suunniteltiin kolmiluokkaista. Kouluun saatiin valtioneuvoston lupa vasta vuonna 1945, kun suojeluskunnat oli määrätty lakkautettavaksi ja Vetelin suojeluskunnan omaisuus, mm. Suojala-niminen rakennus, päätettiin luovuttaa Vetelin kunnalle koulukäyttöön. Vuodenvaihteessa 1948–1949 koulun ylläpito-oikeus siirtyi kunnalta kannatusyhdistykselle.


title: Vetelin lukio

text: Keväällä 1949 Vetelin oppikoulu sai oikeuden antaa keskikoulun päästötodistuksia, sillä koulusta oli tullut neliluokkainen.


title: Vetelin lukio

text: Uusi koulutalo Kaskela rakennettiin vuosina 1955–1956 Suojalan viereen.


title: Vetelin lukio

text: Kannatusyhdistys päätti vuonna 1955 anoa lukio-opetusoikeutta, ja oikeus myönnettiin vuonna 1956, vaikka kouluhallitus oli suhtautunut hankkeeseen nihkeästi. Ensimmäiset ylioppilaat – kaikkiaan 16 – valmistuivat keväällä 1959.


title: Vetelin lukio

text: 1960-luvun alussa alettiin suunnitella uutta koulurakennusta, mutta hanke venyi, ja uusi rakennus Tietola valmistui vasta joulukuussa 1966. Koulun ylläpito siirtyi kannatusyhdistykseltä Vetelin kunnalle vuonna 1967. Kannatusyhdistykselle oli kertynyt suuret velat.


title: Vetelin lukio

text: Vetelissä siirryttiin peruskoulujärjestelmään elokuussa 1974, ja koulun nimi muuttui tuolloin Vetelin lukioksi; se oli kuitenkin vuoteen 1985 saakka osa kunnan koululaitosta. Oppilasmäärät olivat suurimmillaan 1970-luvun lopulla: syksyllä 1978 lukion 1. luokan aloitti 148 oppilasta. Kurssimuotoiseen opetukseen siirryttiin syksyllä 1982 ja luokattomaan lukio-opetukseen syksyllä 1995. Tietola-rakennus kunnostettiin vuosina 2002–2003. Vuonna 2006 lukion 50-vuotisjuhlien kunniaksi julkaistiin historiikki ja opiskelijamatrikkeli "Koulutietä 50 vuotta: Vetelin lukio 1956–2006".


title: Vetelin lukio

text: Vetelin lukio lakkautettiin keväällä 2018 pienentyneiden opiskelijamäärien takia.


title: Stig Gustavson

text: Stig Gunnar Gustavson (s. 17. kesäkuuta 1945 Tukholma, Ruotsi) on vuorineuvos, diplomi-insinööri ja talouselämän vaikuttaja. Gustavson toimi "KCI Konecranes Internationalin" (myöh. Konecranes) toimitusjohtajana 1994–2005 ja hallituksen puheenjohtajana 2005–2016.


title: Stig Gustavson

text: Gustavson on toiminut myös Arcada-säätiössä (Stiftelsen Arcada) sekä Stiftelsen för det tvåspråkiga Finland -säätiön puheenjohtajana. Gustavsonia on luonnehdittu ruotsalaisen rahan luottomieheksi, sillä hän on toiminut paljon ruotsalaisten pääomasijoittajien kanssa. Suomen Liikemiesyhdistys valitsi Gustavsonin vuoden liikemieheksi 2001. Häntä on pidetty monipuolisena liiketoiminnan osaajana, jota on kuvailtu sanoilla helposti lähestyttävä, energinen, selkeä, selväjärkinen, nopealiikkeinen ja kärsimätön. Johtajana hän on avoin, mutta myös särmikäs, itsevarma ja kova, hänen tavoitteensa ei ollut olla rakastettu johtaja, vaan kunnioitettu johtaja.


title: Stig Gustavson

text: Stig Gustavson syntyi suomalaiseen perheeseen Tukholmassa, mutta muutti jo kuukauden ikäisenä Helsinkiin. Gustavson harrasti aktiivisesti partiotoimintaa ja politiikkaa ja liittyi ruotsalaisen kansanpuolueen jäseneksi, mutta poliitikon uran sijaan hän seurasi isänsä Gunnar Gustavsonin perässä tekniselle alalle. Hän valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1971. Opiskeluaikanaan Gustavson osallistui aktiivisesti ylioppilaskunnan hallituksen toimintaan vastaten talousasioista.


title: Stig Gustavson

text: Uransa Gustavson aloitti Wärtsilän tehtaanjohtajana Nuutajärven lasitehtaassa ja Järvenpään emalitehtaassa 1970–1976, mistä hän siirtyi Raha-automaattiyhdistykseen ja Sponsor Oy:öön. Toimitusjohtajan ura alkoi ruotsalaisessa Bruun System Ab:ssä 1979. Forrex Oy:n toimitusjohtajasta hän siirtyi 1982 Koneen Roxon-yksikön johtajaksi.