title: Boråsin kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Boråsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Bollebygdin kunta sisältyy Boråsin tuloksiin vuosina 1973–1991.


title: Boråsin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Boråsin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Boråsin kunta

text: Asteriskilla (*) merkitty Sexdregan seurakunta kuuluu osittain Boråsin kuntaan ja osittain Svenljungan kuntaan.


title: Boråsin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Bollebygdin kunta on vielä osa Boråsin kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Göteborgin kunta

text: Göteborgin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan ja Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Göteborg.


title: Göteborgin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 447,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 548 190 henkeä (31.12.2015).


title: Göteborgin kunta

text: Göteborgin kunta on väkiluvultaan Ruotsin toiseksi suurin. Göteborg sijaitsee Ruotsin länsirannikolla Götajoen suussa Kattegatin itärannalla. Kunnan keskustaajamassa Göteborgissa asuu pääosa kunnan väestöstä ja se ulottuu myös naapurikuntien alueelle.


title: Göteborgin kunta

text: Göteborgista ja monista sen naapurikunnista muodostuvassa Suur-Göteborgissa on noin 920 000 asukasta.


title: Göteborgin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 30,82 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Göteborgin kunta

text: Ensimmäinen Göteborgin kaupunki perustettiin Hisingenille Götajoen rannalle. Kuningas Kaarle IX antoi kaupungille väliaikaiset kaupunginoikeudet vuonna 1603 ja pysyvät vuonna 1607. Tanskalaiset polttivat kaupungin jo vuonna 1611. Uusi eli nykyinen Göteborgin kaupunki sai kuningas Kustaa II Aadolfilta väliaikaiset kaupunginoikeudet vuonna 1619 ja pysyvät vuonna 1621.


title: Göteborgin kunta

text: Vuoden 1862 laki kunnallishallinnosta kaupungeissa (ruots. "Förordning om kommunalstyrelse i stad" (SFS 1862:14)) astuttua voimaan 1.1.1863 Göteborgista muodostettiin oma kaupunkikunta. Kaupunkiin liitettiin vuosien saatossa useita ympäröiviä maalaiskuntia:


title: Göteborgin kunta

text: Vuonna 1971 Göteborgin kaupunki muutettiin Göteborgin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun siihen liitettiin Askimin ja Styrsön kunnat sekä Hisingenin saarella sijainnut Rödbon seurakunta, joka oli aiemmin kuulunut Kungälvin kuntaan.


title: Göteborgin kunta

text: Göteborgin kunta ei Malmön kunnan tavoin kuulunut aiemmin mihinkään maakäräjäkuntaan, vaan kunta huolehti itse maakäräjäkunnille kuuluvista tehtävistä, kuten paikallisliikenteestä ja terveydenhuollosta. Vasta vuonna 1998 kunta liittyi osaksi vastaperustettua Länsi-Götanmaan läänin maakäräjäkuntaa.


title: Göteborgin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 7 399 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Göteborgin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 12,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 13 368 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Göteborgin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 698 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 27 000 kruunua.


title: Göteborgin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Göteborgin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Göteborgin kunta

text: Kunnassa on 22 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 98,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 890 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Göteborgin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Göteborgin taajamassa on 549 839 asukasta, ja se kuuluu myös Härrydan kuntaan, Mölndalin kuntaan ja Partillen kuntaan. Koko Billdalin taajamassa on 10 289 asukasta, ja se kuuluu osin myös Kungsbackan kuntaan. Koko Gundal och Högåsin taajamassa on 384 asukasta, ja se kuuluu myös Kungsbackan kuntaan ja Mölndalin kuntaan. Hjuvikin taajaman nimenä on joskus ollut myös Hästevik.


title: Göteborgin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Göteborgin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Göteborgin taajaman kanssa.


title: Göteborgin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Göteborgin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Tråkärrslätt kuuluu osin myös Mölndalin kuntaan.


title: Göteborgin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Göteborgin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Göteborgin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Göteborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Göteborgin kunta

text: Göteborgin kunta on jaettu kaupunginosalautakuntiin (ruots. "stadsdelsnämnd"). Ennen vuotta 2010 lautakuntia oli seuraavat 21 kappaletta:


title: Göteborgin kunta

text: Niistä Södra Skärgården sijaitsi Styrsön saaristossa. Vuoden 2010 alussa Frölundan ja Högsbon kaupunginosalautakunnat yhdistettiin Frölunda-Högsbon kaupunginosalautakunnaksi.


title: Göteborgin kunta

text:
Vuoden 2011 alusta lähtien kaupunginosalautakuntia vähennettiin, jolloin niitä jäi jaljelle vain kymmenen kappaletta. Ne ovat
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Göteborgin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Göteborgin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Skövden kunta

text: Skövden kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Skövde.


title: Skövden kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 673,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 53 555 henkeä (31.12.2015).


title: Skövden kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 235,51 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Skövden kunta

text: Nykyinen Skövden kunta koostuu vanhasta Skövden kaupungista ja 28 entisestä maalaiskunnasta. Ensimmäinen kuntaliitos tapahtui vuonna 1914, jolloin Skövden maalaiskunta liitettiin kaupunkiin.


title: Skövden kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Skövden kunta

text: Lisäksi Skövden kaupunkiin liitettiin aiemmat kunnat Ryd, Våmb ja Öm. Nykyinen Skövden kunta muodostettiin yhdistämällä kaupunki ja edellä mainitut viisi maalaiskuntaa vuonna 1971. Ainoa poikkeus oli Värsåsiin kuulunut Mofallan seurakunta, joka liitettiin Hjon kuntaan.


title: Skövden kunta

text: Skövden kaupungilla oli aikaisemmin vähän toisenlainen vaakuna kuin nykyään.


title: Skövden kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 153 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Skövden kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 769 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Skövden kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 190 649 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 69 000 kruunua.


title: Skövden kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Skövden kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Skövden kunta

text: Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 594 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Skövden kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Skövden kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Skövden kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Skövden kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Skövden kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Skövden kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Skövden kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Skövden kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Skövden kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Trollhättanin kunta

text: Trollhättanin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Trollhättan.


title: Trollhättanin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 409,86 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 092 henkeä (31.12.2015).


title: Trollhättanin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 96,16 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 23,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Trollhättanin kunta

text: Vuonna 1860 perustettiin Trollhättanin pitäjä erottamalla se Gärdhemin pitäjästä. Vuonna 1863 nykyisen Trollhättanin alueen kahdeksasta pitäjästä perustettiin kahdeksan maalaiskuntaa (Trollhättan, Gärdhem, Åsaka, Björke, Fors, Rommele, Upphärad ja Lagmansered). Lisäksi perustettiin kaksi kuntaa (Vassända-Naglum ja Mellby), joka kuuluvat nykyään vain osittain Trollhättaniin.


title: Trollhättanin kunta

text: Vuonna 1916 Trollhättanin maalaiskunta muutettiin Trollhättanin kaupungiksi, johon liitettiin myös osia naapurikunnista. Gärdhemistä liitettiin muun muassa Skoftebyn, Västra Tunhemistä Stallbacka ja Vassanda-Naglumista muun muassa Strömslund. Vuonna 1920 Västra Tunhemistä liitettiin kaupunkiin vielä Malöga ja Hedeäng. Vassända-Naglumin kunta lakkautettiin vuonna 1945, jolloin sen eteläosa liitettiin Trollhättanin kaupunkiin.


title: Trollhättanin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Trollhättanin kunta

text: Vuonna 1967 Södra Vänen maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon, jolloin Trollhättanin kaupunki muutettiin Trollhättanin kunnaksi. Samalla suurin osa Flundren maalaiskunnasta liitettiin Trollhättaniin (Åsbräcka liitettiin Lilla Edetin kuntaan). Vuonna 1974 Trollhättanin kuntaan liitettiin vielä Lagmanseredin seurakunta jaetusta Bjärken kunnasta.


title: Trollhättanin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 342 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Trollhättanin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 140 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Trollhättanin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 183 562 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.


title: Trollhättanin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Trollhättanin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Trollhättanin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 206 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Trollhättanin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Trollhättanin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Trollhättanin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Trollhättanin taajaman kanssa.


title: Trollhättanin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Trollhättanin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Båberg + Kvarntorp kuuluu osin myös Vänersborgin kuntaan.


title: Trollhättanin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Trollhättanin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Trollhättanin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Trollhättanin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Trollhättanin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Trollhättanin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Trollhättanin kunta

text: Asteriskilla (*) merkitty Bjärken seurakunta kuuluu osittain Trollhättanin kuntaan ja osittain Alingsåsin kuntaan.


title: Trollhättanin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Uddevallan kunta

text: Uddevallan kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Uddevalla.


title: Uddevallan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 637,66 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 54 180 henkeä (31.12.2015).


title: Uddevallan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 80,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Uddevallan kunta

text: Vuoden 1862 kuntauudistuksen astuessa voimaan nykyisen Uddevallan kunnan alueella sijaitsi Uddevallan kaupunki ja 11 pitäjää, joista tehtiin maalaiskuntia. Vuonna 1944 Bäven maalaiskunta liitettiin Uddevallan kaupunkiin.


title: Uddevallan kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Uddevallan kunta

text: Uddevallan kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa edellä mainitut kunnat yhdistettiin kaupungin kanssa nykyiseksi Uddevallan kunnaksi. Osa Skaftöstä (Grundsund ja Fiskebäckskil) liitettiin kuitenkin Lysekilin kuntaan.


title: Uddevallan kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Uddevallan kaupungin vaakuna. Myös Ljungskilen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Uddevallan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 572 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Uddevallan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 784 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Uddevallan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 052 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 62 000 kruunua.


title: Uddevallan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Uddevallan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Uddevallan kunta

text: Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 12 071 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Uddevallan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Svenshögenin taajamassa on 421 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Stenungsundin kuntaan. Herrestadin taajaman nimenä on joskus ollut myös Kissleberg.


title: Uddevallan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Uddevallan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Skaveröd kuuluu osin myös Munkedalin kuntaan ja Tegen + Grötån osin myös Stenungsundin kuntaan.


title: Uddevallan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Uddevallan kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Uddevallan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Uddevallan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Uddevallan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Uddevallan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Uddevallan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Al-Anfal

text: Al-Anfal (, ) on Koraanin kahdeksas suura. Se sisältää 75 jaetta ja on Medinan kauden suura, kirjattu välittömästi Badrin taistelun jälkeen. Suura on saanut nimensä ensimmäisessä jakeessa mainitusta pääteemasta, sotasaaliitten jaosta. Tämän lisäksi keskeisenä aiheena on myös Badrin taistelu, vaikka suura ei mainitse sitä nimeltä.


title: Al-Anfal

text: Suura määrittelee khums-nimellä ("viidennes") tunnetun veron.


title: Kirgisian jalkapallomaajoukkue

text: Kirgisian jalkapallomaajoukkue edustaa Kirgisian tasavaltaa miesten kansainvälisessä jalkapalloilussa.


title: Kirgisian jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkue ja sitä hallinnoiva Kirgisian jalkapalloliitto perustettiin vuonna 1992 Kirgisian itsenäistyttyä Neuvostoliitosta. Ensimmäisen maaottelunsa Kirgisia pelasi Uzbekistania vastaan 23. elokuuta 1992.


title: Kirgisian jalkapallomaajoukkue

text: Kirgisia ei ole osallistunut maailman- tai Aasian-mestaruuskilpailuihin. Joukkueen paras sijoitus FIFA-rankingissa on 119. (elokuu 2008).


title: Hyytelö

text: Hyytelö on läpinäkyvää, puolijähmeää ainetta: jähmeämpää kuin neste mutta herkkäliikkeisempää kuin kiinteät aineet. Se sisältää yleensä runsaasti vettä ja vähän rasvaa. Kosmetiikassa käytettyjä hyytelöitä kutsutaan usein geeleiksi.


title: Hyytelö

text: Ruoanlaitossa hyytelön valmistukseen käytetään joko eläinperäistä liivatetta tai kasvisperäisiä aineita, kuten agar tai inuliini. Runsaasti pektiiniä sisältävät happamat marjat voivat hyytelöityä ilman apuaineitakin. Aladobi on erityisnimitys lihahyytelölle.


title: Armenian jääkiekkoliiga

text: Armenian jääkiekkoliiga on Armenian jääkiekon korkein sarjataso.


title: Eero Sopanen

text: Eero Sopanen (10. joulukuuta 1911 Sääminki – 8. marraskuuta 1987 Helsinki) oli helsinkiläinen Siiloan-seurakunnan johtaja ja liikemies. Sopanen oli kiistelty hengellinen johtohahmo, joka sai 1970- ja 1980-luvuilla huomiota tiedotusvälineissä.


title: Eero Sopanen

text: Sopanen osallistui sotatoimiin Lapin rintamalla, jossa haavoittui päähän. Hänen kaksi veljeään kuolivat sodassa. Hän oli nuorena innokas urheilun harrastaja, myöhemmin hän toimi yrittäjänä.


title: Eero Sopanen

text: Sopanen perusti vuonna 1969 opiltaan helluntailaisen, mutta varsinaisen helluntailiikkeen ulkopuolisen Siiloan-seurakunnan, jossa avustajineen suoritti tuhansia kasteita. Siiloanin ulospäin suuntautuva toiminta näkyi Helsingin katukuvassa muun muassa jatkuvana lentolehtisten jakeluna. Jäseniksi liitettiin Sopasen elinaikana joka vuosi useita satoja henkilöitä. Kymmeniä Sopasen puheita julkaistiin C-kasetteina ja painotuotteina.


title: Eero Sopanen

text: Eero Sopasen terveys alkoi pettää lopullisesti sen jälkeen kun hän joutui raa'an pahoinpitelyn kohteeksi kotiovellaan. Hän menehtyi keuhkokuumeeseen isänpäivänä 1987. Hänet on haudattu Vantaalle Honkanummen hautausmaalle.


title: Martti Matilainen

text: Martti Matilainen (18. syyskuuta 1907 Iisalmi – 20. lokakuuta 1993 Valkeakoski) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa olivat 1 500 metrin juoksu ja 3 000 metrin estejuoksu.


title: Martti Matilainen

text: Matilainen sijoittui 3 000 metrin estejuoksussa neljänneksi sekä Los Angelesin 1932 olympialaisissa että Berliinin 1936 olympialaisissa. Los Angelesissa juostiin toimitsijoiden virheen vuoksi yksi kierros liikaa, ja Matilainen menetti mitalimahdollisuutensa kaatumiseen tällä ylimääräisellä kierroksella. Hän sijoittui Torinon EM-kilpailuissa 1934 kuudenneksi 1 500 metrin juoksussa. Hän edusti Suomea kuudessa maaottelussa ja saavutti kolme lajivoittoa.


title: Martti Matilainen

text: Seuratasolla Matilainen edusti Iisalmen Visaa, Helsingin Kisa-Veikkoja, Vuoksenniskan Urheilijoita ja Valkeakosken Hakaa. Hän voitti Suomen mestaruuden 1 500 metrillä vuosina 1934 ja 1936, 3 000 metrin esteissä vuonna 1934 sekä 4 × 800 metrillä vuonna 1937. Hän saavutti SM-hopeaa esteissä vuosina 1933, 1936 ja 1939 sekä SM-pronssia esteissä vuonna 1938 ja 1 500 metrillä vuosina 1937 ja 1938.


title: Martti Matilainen

text: Matilainen oli ammatiltaan kauppias. Hän oli Mestariurheilijat-kerhon perustajajäseniä. Hänen veljistään Jukka Matilainen ja Kalle Matilainen olivat myös yleisurheilun olympiaedustajia sekä Erkki Matilainen taidemaalari ja pikajuoksun SM-mitalisti. Hänen vävynsä Pekka Vasala voitti olympiakultaa 1 500 metrin juoksussa.


title: Kalle Matilainen

text: Kalle Aukusti Matilainen (28. syyskuuta 1899 Mikkeli – 28. kesäkuuta 1985 Iisalmi) oli suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Kalle Matilainen

text: Matilainen sijoittui 10 000 metrin juoksussa kahdeksanneksi Amsterdamin 1928 olympialaisissa. Hän edusti Suomea kolmessa Ruotsi-maaottelussa vuosina 1925–1929 ja saavutti yhden lajivoiton.


title: Kalle Matilainen

text: Seuratasolla Matilainen edusti Iisalmen Visaa. Hän voitti Suomen mestaruuden 5 000 metrillä vuonna 1925 sekä 10 000 metrillä vuosina 1927 ja 1931. Hän saavutti SM-hopeaa maastojuoksussa vuonna 1926 ja 5 000 metrillä vuonna 1929. Hän saavutti SM-pronssia 5 000 metrillä vuosina 1924 ja 1926 sekä 10 000 metrillä vuosina 1924 ja 1929.


title: Kalle Matilainen

text: Matilainen toimi Iisalmen Visan luottamustehtävissä 24 vuotta, joista kolme vuotta puheenjohtajana. Hän toimi myös Suomen Ladun johtokunnassa. Hänen veljistään Jukka Matilainen ja Martti Matilainen olivat myös yleisurheilun olympiaedustajia sekä Erkki Matilainen taidemaalari ja pikajuoksun SM-mitalisti.


title: Pakokaasun takaisinkierrätys

text: Pakokaasun takaisinkierrätys eli EGR-järjestelmä, joka tulee sanoista "Exhaust Gas Recirculation" ja kierrättää osan pakokaasuista uudelleen sylintereihin. Pakokaasun takaisinkierrätysjärjestelmä on yleensä pakosarjasta imusarjaan tuleva putki, jonka imusarjan päässä on EGR-venttiili. EGR-venttiili voi olla ohjattu alipaineella tai sähköisesti, joista jälkimmäinen on tarkempi. EGR-venttiili säätelee saapuvan pakokaasun määrää imusarjan paineen mukaan - venttiili on kiinni tyhjäkäynnin alipaineessa ja suurella ylipaineella, eli on avoinna osapaineella ja silloin sallii pakokaasun virtauksen imusarjaan.


title: Pakokaasun takaisinkierrätys

text: Pakokaasun takaisinkierrätyksellä on tarkoitus laskea polttomoottorin NOx-päästöjä johtamalla osa pakokaasuista takaisin imusarjaan ja uudelleen sylinteriin. Typenoksidipäästöjä syntyy korkealla moottorin kuormituksella kun sylinterin palamisen huippulämpötila on korkea - takaisinkierrätetty pakokaasu laskee tätä huippulämpötilaa ja laskee päästöjä. EGR-järjestelmä pystyy tapauksesta riippuen vähentämään typen oksideja jopa 60%. Toimintaperiaate on hieman ristiriitainen, sillä typenoksidipäästöjä syntyy korkealla moottorin kuormituksella mutta EGR on aina toiminnassa ainoastaan osakaasulla. Pakokaasun takaisinkierrätyksen käyttökelpoisuus riippuu myös käytetystä polttoaineesta. Esimerkiksi metanoli ottomoottorin polttoaineena sietää hyvin pakokaasun takaisinkierrätystä, jopa niin hyvin, että takaisinkierrätystä voidaan käyttää moottorin tehon säädössä tavanomaisen polttoaineseoksen tai imuilman virtauksen rajoittamisen sijasta. Tällä tavoin moottorin hyötysuhdetta saadaan oleellisesti parannettua, kun pumppaushäviöissä päästään dieselmoottorin tasolle.


title: Pakokaasun takaisinkierrätys

text: Pakokaasun takaisinkierrätysjärjestelmä voi ajan mittaan karstoittaa imusarjan, joskus EGR-venttiili voi jumittua tai vuotaa. Koko pakokaasujen takaisinkierrätyksessä on se ongelma, että sylinterien täyttöaste huononee, koska imuilman sekaan sotketaan kuumaa ja palamiskelvotonta pakokaasua. Takaisinkierrätetty pakokaasu hidastaa uuden seoksen palamista ja vie tilaa palamiskykyiseltä seokselta. Tämä aiheuttaa moottorin tehonlaskua ja lisää polttoainekulutusta.


title: Pakokaasun takaisinkierrätys

text: Jotkut ovat sitä mieltä, että pakokaasun ei kuulu päästä imusarjan puolelle ja ovatkin ottaneet takaisinkierrätyksen pois käytöstä. EGR-järjestelmän voi poistaa käytöstä esim. tukkimalla EGR-venttiilin alipaineletkun kuulalaakerin kuulalla tai vastaavalla. Tämä estää alipaineen pääsyn venttiilin kalvorasiaan, jolloin venttiili ei enää avaudu ollenkaan. Venttiili voi silti vuotaa, jos se on viallinen. Ulkoisesti huomaamaton tapa on laittaa metallilevy tai tulppa imusarjan pakokaasukanavan ja EGR-putken väliin, jolloin pakokaasu ei pääse imusarjaan, mutta EGR-venttiili toimii normaaliin tapaan. Pakokaasun takaisinkierrätysjärjestelmän tukkiminen muuttaa myös sylinterin polttoaineseosta paremmin palavaksi, eli pieni sytytyksen säätö saattaa olla tarpeellista. Elektronisesti ohjatuissa autoissa EGR-järjestelmän vikaantuminen tai käytöstä poistaminen saattaa aiheuttaa vikatilan. Lisäksi EGR-järjestelmän käytöstä poistaminen yleensä aiheuttaa sen, ettei ajoneuvo enää täytä sille asetettuja päästöihin liittyviä määräyksiä.


title: Hampurin islamilainen keskus

text: Hampurin islamilainen keskus () on yksi Euroopan ja Saksan vanhimmista iranilaisten maahanmuuttajien perustamista šiialaisista moskeijoista. Se valmistui vuonna 1965.


title: Hampurin islamilainen keskus

text: 1970-luvulla moskeijalla oli tärkeä rooli länsimaissa asuvien iranilaisopiskelijoiden asettumisessa šaahia vastaan, mikä johti lopulta Iranin vallankumoukseen.


title: Tuomas Tallbacka

text: Tuomas Tallbacka (s. 14. toukokuuta 1981) on suomalainen pesäpalloilija.


title: Tuomas Tallbacka

text: Pesäpallo-oppinsa Tuomas Tallbacka on saanut Alajärvellä veren perintönä. Tuomas on jo pesäpalloilija jo kolmannessa polvessa, isä ja isoisä tekivät uraa kakkosvahteina. Samalta pelipaikalta löytyi myös Tuomas siihen asti, kunnes heittokäsi operoitiin 2004.


title: Tuomas Tallbacka

text: Hän on edustanut Jyväskylän Kiriä (2007), 2008 ja 2009 Kiteen Palloa. Hän on pelannut Itä–Länsi-ottelussa kaksi kertaa, ja vuonna 2007 hänet valittiin parhaaksi jokeriksi. Vuodeksi 2010 hän palasi Pohjanmaalle, mutta ei Alajärvelle vaan Koskenkorvan Urheilijoihin. Tehnyt Koskenkorvan kanssa jatko sopimuksen vuoteen 2012 asti.


title: Tuomas Tallbacka

text: Antti Pihlströmin innoittama Tallbacka on vetänyt 80kg yhdellä kädellä rinnalle.


title: Tuomas Tallbacka

text: Tallbacka teki kaudet 2013 ja 2014 kattaneen sopimuksen( seinäjokelaisen pesäpalloilun uudeksi veturiksi nousseen fuusioseura Jymy-Jussitien kanssa.


title: Jukka Matilainen

text: Johan (Jukka) Aadolf Matilainen (20. joulukuuta 1901 Mikkeli – 1. marraskuuta 1967) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin aitajuoksu.


title: Jukka Matilainen

text: Matilainen karsiutui 400 metrin aitajuoksun alkuerissä Amsterdamin 1928 olympialaisissa. Hän edusti seuratasolla Iisalmen Visaa. Hän voitti Suomen mestaruuden 400 metrin aitajuoksussa vuonna 1929. Hän saavutti SM-hopeaa 400 metrin aitajuoksussa vuosina 1927 ja 1928, 400 metrin juoksussa vuonna 1928 sekä 110 metrin aitajuoksussa vuonna 1932. Hän saavutti SM-pronssia 400 metrin aitajuoksussa vuonna 1926.


title: Jukka Matilainen

text: Matilainen toimi luottamustehtävissä muun muassa Suomen Valtakunnan Urheiluliitossa. Hänen veljistään Kalle Matilainen ja Martti Matilainen olivat myös yleisurheilun olympiaedustajia sekä Erkki Matilainen taidemaalari ja pikajuoksun SM-mitalisti.


title: The Gutter Twins

text: The Gutter Twins on yhdysvaltalaisten muusikoiden Greg Dullin ja Mark Laneganin yhteistyöprojekti, joka alkoi joulupäivänä vuonna 2003.


title: The Gutter Twins

text: Vuonna 2007 The Gutter Twins solmi levytyssopimuksen Sub Popin kanssa ja vuonna 2008 Sub Pop ilmoitti, että 4. päivä maaliskuuta julkaistaan heidän debyytti albumi Saturnalia.


title: The Gutter Twins

text:
20. maaliskuuta The Gutter Twins esiintyi The Late Show with David Lettermanissa ja sen jälkeen lähtivät kiertueelle läpikotaisin Amerikassa ja Euroopassa vuoden aikana.
Samana vuonna syyskuussa The Gutter Twins julkaisi suoraan iTunesin kautta. Se sisältää kaksi tavallista kappaletta ja cover-versioita kappaleista. Osa Adoratan tuloista menee Natasha Shneiderin muistorahastoon.


title: The Gutter Twins

text: Vuonna 2009 tammikuusta lähtien The Gutter Twins keikkailevat duettona.


title: Fable

text: Fable on Big Blue Boxin kehittämä ja Microsoft Game Studiosin alun perin vuonna 2004 julkaisema toimintaroolipeli.


title: Fable

text: Peli on julkaistu Xboxille, Microsoft Windowsille ja Mac OS X:lle.


title: Fable

text: "Fablen" tarina perustuu Albionin kuvitteelliseen maailmaan. Pelistä on julkaistu myös laajennettu versio "Fable: The Lost Chapters".Pelin edestessä sankari kasvaa. Pelaajan taistellessa paljon miekalla, pelihahmon lihakset kasvavat. Taikurina pelatessa voima rätisee hahmon sormenpäissä. Jos hahmo piileskelee varjoissa jousen kanssa, iho vain kalpenee. Parturissa pelaaja voi valita hahmolleen erilaisia partoja ja viiksiä. Hahmon voi myös tatuoida.


title: Fable

text: "Fable" kertoo pojasta, jonka kylään hyökkää ryhmä rosvoja. Rosvot tappavat jokaisen paitsi pojan äidin ja siskon, jotka eivät suostu kertomaan missä poika on. Yksi Heroes Guildin jäsen hakee pojan palavasta kylästä ja vie hänet Heroes Guildin linnaan. Siellä poika opettelee taistelutaitoja (miekkailu, jousella ampuminen ja taikuus). Kun poika on oppinut taistelemaan, hän pääsee Guildin jäseneksi. Siitä alkaa seikkailu, jossa hän yrittää pelastaa siskoaan ja äitiään.


title: Vasili Grossman

text: Vasili Semjonovitš Grossman, oik. "Josif Solomonovitš Grossman" (; 12. joulukuuta 1905 Berdytšiv, nyk. Ukraina – 14. syyskuuta 1964 Moskova) oli neuvostoliittolainen lehtimies ja kirjailija.


title: Vasili Grossman

text: Grossman oli kansallisuudeltaan ukrainanjuutalainen. Hän opiskeli kemian insinööriksi Moskovan valtionyliopistossa.


title: Vasili Grossman

text: Toisen maailmansodan aikana hän toimi Puna-armeijan sanomalehden Krasnaja Zvezdan sotakirjeenvaihtajana. Lehteen hän kirjoitti myönteisessä hengessä sotasankareista ja raportoi natsien sotarikoksista. Samaan aikaan hän teki myös omia muistiinpanojaan sodasta. Sodan jälkeen hän suhtautui kriittisesti moniin neuvostototalitarismin ilmiöihin ja joutui kotimaassaan epäsuosioon.


title: Vasili Grossman

text: Grossmanin sotamuistiinpanojen pohjalta kirjoittamansa pääteos "Žižn i sudba" (1959; suom. "Elämä ja kohtalo") takavarikoitiin. Hän oli kuitenkin piilottanut siitä kaksi kopioita, joista tehtiin mikrofilmi ja filmi salakuljetettiin ulkomaille. Teos julkaistiin vasta pitkään Grossmanin kuoleman jälkeen Sveitsissä vuonna 1980. Teos julkaistiin Neuvostoliitossa vuonna 1988 Mihail Gorbatšovin avoimuuspolitiikan aikana. Sitä on verrattu Tolstoin romaaniin "Sota ja rauha" ja pidetty jopa parempana.


title: Vasili Grossman

text: Grossman kuoli syöpään eikä ehtinyt tietää "Elämä ja kohtalo" -romaanin julkaisemisesta.


title: Vasili Grossman

text: Grossmanin teokseen "V gorode Berditsheve" perustuu Aleksandr Askoldovin ohjaama elokuva "Komissaari" ("Komissar", 1967).


title: Sinne sun tänne ja takaisin

text: Sinne sun tänne ja takaisin on suomalaisen Seitsemän seinähullua veljestä -yhtyeen kolmas albumi. Se julkaistiin vuonna 1978.


title: Eero Magga

text:
Eero Magga (s. 24. elokuuta 1953 Sodankylä) on suomalainen iskelmälaulaja, joka osallistui 1993 Seinäjoen tangomarkkinoille ja sijoittui kuudenneksi.
Magga toimi "Poromiehen ralli" -ohjelman juontajana 1998. Sen jälkeen Magga on keikkailut Pohjois-Suomessa.


title: Phos hilaron

text: Phos hilaron (Φῶς Ἱλαρόν) on varhainen kreikankielinen kristillinen hymni, joka tunnetaan ortodoksisessa kirkossa suomeksi ehtooveisuna.


title: Phos hilaron

text: Phos Hilaron kuuluu ortodoksisen kirkon ehtoopalvelukseen ja se on moderneissa jumalanpalvelusuudistuksissa otettu käyttöön myös anglikaanisessa ja luterilaisessa kirkossa. Hymni löytyy Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan liitteessä virsi numerolla 755.Virsikirjassa olevat tekstit on suomentanut Niilo Rauhala. A–melodia on T. Ilmari Haapalainen ja b–melodia on Tuomo Nikkola .


title: Riku Lätti (suomalainen muusikko)

text: Riku Lätti (s. 15. elokuuta 1966 Rauma) on suomalainen iskelmälaulaja, joka saavutti Seinäjoen tangomarkkinoilla vuonna 2001 toisen sijan ja tangoprinssin tittelin. Lätin esikoisalbumi "Sydäntensärkijä" ilmestyi vuonna 2003.


title: Anatoli Iljin

text: Anatoli Mihailovitš Iljin (, 27. kesäkuuta 1931 Moskova, Venäjän SFNT – 10. helmikuuta 2016 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Iljin edusti koko uransa moskovalaista Spartakia pelaten Neuvostoliiton korkeimmassa liigassa 224 ottelua, joissa hän teki 83 maalia.


title: Anatoli Iljin

text: Iljin voitti Neuvostoliiton miesten maajoukkueessa olympiakultaa Melbournessa 1956, ja hän kilpaili myös Helsingin kesäolympialaisissa 1952, missä Neuvostotiillo sijoittui yhdeksänneksi. Hänen vaimonsa oli Helsingissä voimistelun olympiakultaa voittanut Galina Šamrai.


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1979

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1979 Wienissä, Itävallassa. Kisojen ajankohta oli 24.–25. helmikuuta. Kisapaikkana oli Ferry-Dusika-halli, jonka juoksurata oli 200 metrin mittainen.


title: Geórgios Koléttis

text: Geórgios Koléttis () oli kreikkalainen ratapyöräilijä ja olympiamitalisti. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896, joissa hän voitti hopeaa 100 kilometrin kilpailussa. Koléttis kilpaili myös 10 kilometrillä, jossa hän kuitenkin joutui keskeyttämään kolarin takia.


title: Olpe

text: Olpe on matalajalkainen tai jalaton yksikorvainen hoikkavartaloinen öljykannu. Siinä on leveä suuosa, mutta ei kuitenkaan kaatonokkaa. Olpen vartalo- ja kaulaosa ovat sulautuneet yhteen, ja sen kädensija nousee suun yläpuolelle.


title: Rhyton

text: Rhyton oli alun perin sarvesta tehty juoma-astia, mutta myöhemmin niitä alettiin tehdä myös terrakotasta ja metallista. Se on muodoltaan sarvimainen, mutta siihen on usein lisätty myös jonkin eläimen hahmo.


title: Kalpis

text: Kalpis on eräs hydrian muoto, jossa astian vartalo muodostaa yhtenäisen kaarevan linjan suuosasta jalkaan asti.


title: Jackie Pretorius

text: Jacobus "Jackie" Pretorius (22. marraskuuta 1934 – 30. maaliskuuta 2009 Johannesburg) oli eteläafrikkalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui neljään Formula 1 -kilpailuun kausilla 1965, 1968, 1971 ja 1973. Hän keskeytti kahdesti, karsiutui kerran ja hänen sijoituksensa hylättiin vuoden 1968 Etelä-Afrikan GP:ssä, jossa hän olisi ollut kymmenes. Hän ei saavuttanut pisteitä.


title: Jackie Pretorius

text: Pretorius voitti kaksi MM-sarjan ulkopuolista kilpailua vuonna 1971. Hän kuoli 30. maaliskuuta 2009 74-vuotiaana oltuaan koomassa kolme viikkoa. Murtovarkaat olivat hyökänneet hänen kotiinsa aikaisemmin perjantaiaamuna. Hänen vaimonsa Shirley kuoli samanlaisessa onnettomuudessa samassa talossa vuosia aiemmin.


title: Ernesto Prinoth

text: Ernesto Prinoth (15. huhtikuuta 1923 Urtijëi, Italia – 23. marraskuuta 1981 Innsbruck, Itävalta) oli italialainen Formula 1 -kuljettaja.


title: Ernesto Prinoth

text: Prinoth osallistui ainoastaan vuoden 1962 Italian GP:hen. Hän karsiutui aika-ajoissa, eikä päässyt starttaamaan kilpailuun. Hän kilpaili myös MM-sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa ollen kolmas Wienin GP:ssä 1961 ja toinen Vallelungan GP:ssä 1961.


title: United States Floorball Association

text: Yhdysvaltain Salibandyliitto (, lyh. USFbA) on yhdysvaltalainen salibandyn kattojärjestö. Se koostuu maantieteellisesti viiteen jaetusta länis-, keski-, pohjois-, koillis- ja kaakkoishaarasta. Yhdistyksen päämaja sijaitsee Raleighissa Pohjois-Carolinassa. USFbA on ollut Kansainvälisen Salibandyliiton jäsen vuodesta 1993. Rekisteröityneitä pelaajia oli 30. kesäkuuta 2008 920.


title: United States Floorball Association

text: Salibandy tuli Yhdysvaltoihin alun perin ruotsalaisten ja suomalaisten opiskelijoiden kautta. Ruotsalaiset perustivat ensimmäisen salibandyseuran MIT:ssa vuonna 1991, josta laji pian levisi muihin yliopistoihin.


title: United States Floorball Association

text: Yhdysvallat yritti lähettää miesten vuoden 1998 maailmanmestaruuskilpailuihin joukkueen, mutta yritys kaatui sponsorien puutteeseen. Maa oli maailmanmestaruuskilpailuissa mukana ensimmäistä kertaa 2002 sijoittuen 14. Joukkueessa oli yhdysvaltalaisten pelaajien lisäksi suomalaisia, ruotsalaisia, norjalaisia ja sveitsiläisiä.


title: Sky Saxon

text: Sky "Sunlight" Saxon (oik. "Richard Elvern Marsh", 20. elokuuta 1937 – 25. kesäkuuta 2009) oli yhdysvaltalainen rock and roll -muusikko, joka oli 1960-luvulla Los Angelesissa vaikuttaneen psykedeelistä ja garage rockia esittäneen yhtyeen The Seedsin johtaja, laulaja ja basisti.


title: Sky Saxon

text: Saxon perusti Seedsin 1965, ja yhtyeen ensimmäinen levy ilmestyi 1966. Yhtyeen menestys jäi vähäiseksi, lähinnä on historiaan jäänyt sen ensisingle "Pushing too Hard". 1970-luvulla hän liittyi hippikommuuniin The Source Family, joka kuitenkin hajosi, kun sen johtaja Father Yod kuoli 1974. Eräiden jäsenten kanssa Saxon jatkoi musiikin tekemistä, ja levypaketti "God and Hair" sen materiaalista julkaistiin Japanissa 1998.


title: Tšelmet Tšeljabinsk

text: Tšelmet Tšeljabinsk () on venäläinen jääkiekkoseura, kotoisin Tšeljabinskista. Joukkue pelaa maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL:ssä ja toimii KHL-seura Traktor Tšeljabinskin farmijoukkueena.


title: Tšelmet Tšeljabinsk

text: Seura perustettiin vuonna 1948 nimellä Metallurg Tšeljabinsk. Seuran nimeksi vaihdettiin nykyinen Metšel Tšeljabinsk vuonna 1990 uuden sponsorin Metšelin mukaan. Joukkue nousi vuonna 1997 Venäjän jääkiekon superliigaan voitettuaan Vysšaja Ligan itäisen mestaruuden. Superliigassa Metšel Tšeljabinsk pelasi vuosina 1998–2003 yhtä aikaa kotikaupunkinsa kilpailijan Traktor Tšeljabinskin kanssa. Kaudesta 2003–2004 lähtien Metšel Tšeljabinsk on pelannut jälleen Vysšaja Ligassa. Vysšaja Liga muuttui vuonna 2010 VHL:ksi ja seura jatkoi sarjassa. Seuran nimi vaihtui jälleen vuonna 2012, jolloin se otti käyttön nykyisen nimensä Tšelmet Tšeljabinsk.


title: Maywood (Illinois)

text: Maywood on kunta ("village") Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se kuuluu Cookin piirikuntaan ja on osa Chicagon esikaupunkialuetta. Maywoodin pinta-ala on 32,9 km² ja asukasluku 26 987 (2000).


title: Maywood (Illinois)

text: Maywood perustettiin vuonna 1869.


title: Olavi Suomela

text: Olavi Akseli Suomela (11. huhtikuuta 1913 Oulu – 11. syyskuuta 2000 Lappeenranta) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa olivat kolmiloikka ja kuulantyöntö. Hän on ainoa mies, joka on saavuttanut SM-mitalin sekä kolmiloikassa että kuulantyönnössä. Hän oli lisäksi vuoteen 2012 asti ainoa suomalainen, joka oli ylittänyt 15 metriä sekä kolmiloikassa että kuulantyönnössä. Toisena suomalaisena hänen jälkeensä tässä onnistui moniottelija Mauri Kaattari, joka ylitti 15 metriä kolmiloikassa ensimmäisen kerran vuonna 2005 ja kuulantyönnössä tammikuussa 2012 työnnettyään hallissa 15,55 metriä.


title: Olavi Suomela

text: Suomela sijoittui Berliinin 1936 olympialaisten kolmiloikassa yhdeksänneksi. Hän edusti Suomea neljässä maaottelussa vuosina 1935–1945.


title: Olavi Suomela

text: Seuratasolla ”Olli” Suomela edusti Lappeenrannan Urheilu-Miehiä, Lappeen Rientoa ja Viipurin Reipasta. Hän saavutti SM-hopeaa kolmiloikassa vuonna 1935 sekä SM-pronssia kuulantyönnössä vuosina 1937 ja 1939. Hän oli kaikkien aikojen neljäs suomalainen 15 metrin ylittäjä kolmiloikassa ennätystuloksellaan 15,03 m. Kuulantyönnössä hänen ennätyksensä oli 15,04 m.


title: Vuorikotka

text: Vuorikotka ("Aquila fasciatus") on laajalle levinnyt kotkalaji. Se sijoitettiin aiemmin pikkukotkiin, mutta molekyylitutkimusten perusteella se on siirretty kotkien sukuun.


title: Vuorikotka

text: Linnun pituus on 65–72 cm, siipien kärkiväli 150–180 cm ja paino 1,5–2,5 kg. Vuorikotka on keskikokoinen kotka, joka lennossa muistuttaa suurikokoista mehiläishaukkaa pitkine siipineen ja pyrstöineen sekä eteen työntyvine päineen. Vanhat linnut ovat usein hyvin vaaleita, vatsapuolelta kellertäviä ja selkäpuolelta harmaanruskeita. Etuselässä on usein valkea laikku. Sukupuolet ovat samanvärisiä, naaras on koirasta kookkaampi.


title: Vuorikotka

text: Vuorikotkia elää hyvin laajalla alueella Lounais-Euroopasta ja Luoteis-Afrikasta laikuittain aina Kiinan eteläosiin ja Indonesian kaakkoisosiin Sunda-saarille saakka. Sen populaation koko on 10 000–100 000 yksilöä. Se on enimmäkseen paikkalintu, eikä sitä ole tavattu Suomessa.


title: Vuorikotka

text: Vuorikotkien pesimäseutua ovat puoliautiomaat, savannit, harvapuustoiset rinteet ja ruohomaat 1 500 m:n korkeudelle, toisinaan korkeammallakin vuoristossa. Pesimäajan ulkopuolella se liikkuu myös kosteikoilla ja vesistöjen varsilla sekä muilla alavilla mailla. Se välttelee yleensä ihmisasutusta.


title: Vuorikotka

text: Pari rakentaa massiivisen risupesän kallion ulkonemalle tai korkealle (10–40 m) puuhun, joskus rakennukseen. Pesä voi olla käytössä useita vuosia ja parilla on useita vaihtopesiä. Naaras munii tavallisesti kaksi, joskus yhden tai kolme munaa, joita pääasiassa naaras hautoo 37–40 päivää. Molemmat puolisot osallistuvat poikasten hoitoon, naaras aktiivisemmin. Pesästä selviää harvoin lentokykyiseksi enempää kuin yksi poikanen. Poikaset ovat lentokykyisiä 60–65 päivän ikäisinä ja emot ruokkivat niitä vielä ainakin kahdeksan viikon ajan.


title: Vuorikotka

text: Vuorikotkat saalistavat valtaosin keskikokoisia nisäkkäitä ja lintuja, harvemmin liskoja. Tavallisimpia saaliseläimiä ovat jänikset, rotat, gerbiilit, punapyyt, lokit, kyyhkyt ja naakat.


title: Balthazar Getty

text: Paul Balthazar Getty (s. 22. tammikuuta 1975 Tarzana, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja Ringside-yhtyeen jäsen. Hänet muistetaan parhaiten televisiosarjoista "Alias" ja "Perhesiteet". Getty esiintyy myös David Lynchin elokuvassa "Lost Highway".


title: Rachel Nichols

text: Rachel Emily Nichols (s. 8. tammikuuta 1980 Augusta, Maine) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja entinen malli. Nichols ryhtyi malliksi opiskellessaan Columbia Universityssä 1990-luvun lopulla. Hän siirtyi vähitellen näyttelemään televisiossa ja elokuvissa 2000-luvun alussa; hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli romanttisessa draamassa Syksy New Yorkissa, jonka jälkeen hän sai yhden jakson roolin neljännen tuotantokauden Sinkkuelämää –sarjasta. Hänen ensimmäinen iso roolinsa oli elokuvassa "Tosinuija ja vielä nuijempi".


title: Rachel Nichols

text: Hänen tunnetuin roolinsa lienee Rachel Gibson sarjassa "Alias " sekä Kiera Cameron sarjassa "Continuum". Hän on näytellyt myös muun muassa elokuvissa "The Amityville Horror", "The Woods", "P2" ja "" sekä televisiosarjoissa "Criminal Minds – FBI-tutkijat"


title: Hans Groop

text: Hans Groop on suomalainen venesuunnittelija, joka tunnetaan etenkin yli 5 000 kappaletta valmistetusta lasikuiturakenteisesta H-veneestä. Yhtiö perustettiin Vaasassa vuonna 1932


title: Hans Groop

text: Groop valmistui laivanrakennusinsinööriksi Helsingissä ja työskenteli monta vuotta Wärtsilän telakalla venesuunnittelijana ja viestintäpäällikkönä. 1970-luvulta lähtien Groop on toiminut itsenäisenä venesuunnittelijana (Oy Scan Design Ab, 01.03.1974–30.12.2004). Helsingfors Segelsällskapetin aloitteesta Groop suunnitteli H-veneen, jonka neitsytpurjehdus tapahtui 1967. H-vene on Euroopan suurin yksityyppi-kölivene.


title: Hans Groop

text: Hans Groop on suunnitellut yli sata purje- ja moottorivenettä sarjavalmistukseen. Groop on esimerkiksi piirtänyt useita 5,5 m -veneitä muun muassa Norjan kuningas Olavi V:lle, joka voitti hopeamitalin maailmanmestaruuskisoissa. Groop suunnitteli myös 5,5 m -veneen, joka voitti maailmanmestaruuden Kaliforniassa 1985. Groopin suunnittelemia ovat myös muun muassa nämä veneet:


title: Hans Groop

text: Pienin Groopin suunnittelema vene lienee Leo Laine Oy:lle suunniteltu Lokari 385- soutuvene (www.lokari.fi). Lisäksi Groop on suunnitellut useita suuria one-off veneitä kooltaan 54, 73 ja 76 jalkaa. Hans Groop on ansioitunut kilpapurjehtija, joka on voittanut useita mestaruuksia. Nykyään hän purjehtii itse suunnittelemaansa IS 400 -venettä. Hans Groop on Helsingfors Segelsällskapin pitkäaikainen jäsen.


title: Hans Groop

text: Lisäksi 1989 Hans Groop suunnitteli Tre Gubbar II veneen. Eivind Still muokkasi suunnitelmia ja samasta muotista rakennettiin veneet Addam L-35, 1989, Sinbad L-36 1990 ja Zorina L-38 1991


title: Irja Sarnama

text: Irja Salli Maria Sarnama (o.s. Lipasti, 27. syyskuuta 1905 Seinäjoki – 18. huhtikuuta 2000 Riihimäki) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli aikansa monipuolisimpia suomalaisia naisyleisurheilijoita ja osallistui ensimmäisenä suomalaisnaisena yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuihin. Hän menestyi vielä yli 90-vuotiaana veteraanisarjoissa. Sarnama sai liikuntaneuvoksen arvonimen vuonna 1997.


title: Irja Sarnama

text: Irja Sarnama, silloiselta nimeltään Lipasti, sijoittui Berliinin 1936 olympialaisten keihäänheitossa kymmenenneksi ja korkeushypyssä 17:nneksi. Hän karsiutui 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä Suomen ennätyksellä 49,5 s. Wienin EM-kilpailuissa 1938 hän sijoittui seitsemänneksi keihäänheitossa ja kahdeksanneksi kuulantyönnössä.


title: Irja Sarnama

text: Seuratasolla Sarnama edusti Riihimäen Kiskoa, Helsingin Naisurheilijoita, Seinäjoen Urheilijoita, Seinäjoen Vesattaria ja Vähänkyrön Viestiä. Hän voitti kuulantyönnössä Suomen mestaruuden vuosina 1945, 1946 ja 1947 sekä saavutti SM-hopeaa vuonna 1948. Hänen vuonna 1933 hyppäämänsä korkeushyppyennätys 150 cm säilyi Suomen ennätyksenä vuoteen 1951 saakka.


title: Irja Sarnama

text: Sarnama saavutti veteraanisarjoissa useita maailmanmestaruuksia ja teki useita maailmanennätyksiä vuosina 1981–1997.


title: Juha Kivilehto

text: Juha Kivilehto (s. 26. joulukuuta 1981) on suomalainen salibandyn pelaaja. Kaudella 2013–2014 Kivilehto edusti Salibandyliigassa pelaavaa SPV:tä. Kaudella 2007–2008 hänet valittiin Innebandymagazinetin äänestyksessä maailman 10. parhaimmaksi pelaajaksi. Urheilutoimittajain liitto valitsi Kivilehdon vuoden 2009 parhaaksi suomalaiseksi salibandypelaajaksi.


title: Frederick Keeping

text: Frederick Keeping (11. elokuuta 1867 Pennington, Hampshire – 21. helmikuuta 1950 Lymington, Hampshire) oli brittiläinen ratapyöräilijä ja olympiamitalisti. Hän kilpaili Ateenan olympialaisissa 1896, joissa hän osallistui 12 tunnin kisaan ja 333 metrin pituiseen aika-ajoon. Aika-ajossa Keeping oli jaetulla viidennellä sijalla yhdessä kahden muun pyöräilijän kanssa, mutta 12 tunnin kilpailussa hän sijoittui toiseksi ollen vain yhden kierroksen Adolf Schmalin perässä. Vaikka Keepingiä syytettiin tuolloin kielletystä ammattilaisuudesta yhdessä Edward Battelin kanssa, hän sai pitää mitalinsa.


title: Arto Merisalo

text: Arto Heikki Merisalo (s. 1. heinäkuuta 1965 Ruovesi) on suomalainen kiinteistöjohtaja ja entinen liikemies sekä yritysjohtaja. Hän on tunnettu kiinteistö- ja rakennusliiketoiminnan vaikuttaja sekä yhteiskunnallinen taustavaikuttaja, joka on saanut useita tuomioita talousrikoksista. Merisalo nousi julkisuuteen toukokuussa 2008 alkaneen vaalirahoituskohun yhteydessä, jossa hänen sekä yhteistyökumppaneidensa yhtiöt antoivat merkittäviä lahjoituksia poliitikoille ja puolueille. Hän on ollut esillä Suomen Keskustaan ja Kokoomukseen liittyvissä vaalirahoitusasioissa monessa yhteydessä. Merisalo on ollut erityisen paljon julkisuudessa vuoden 2006 tasavallan presidentin vaalien ja vuoden 2007 eduskuntavaalien vaalirahoitukseen liittyen. Merisaloa kuvataan erääksi Suomen parhaimmin liike-elämässä ja politiikassa verkostoituneeksi henkilöksi.


title: Arto Merisalo

text: Arto Heikki Merisalo syntyi Ruovedellä, Etelä-Pohjanmaan ja Pohjois-Hämeen vanhalla rajalla, kesällä 1965 kasvaen siellä paikallislehti- ja sahateollisuuspiireissä. Hänen isoisänsä oli sahayhtiö Kotvio Oy:n sahanjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja sekä Ruovesi-lehden päätoimittaja. Merisalon isä toimi Kotvio Oy:n metsätyönjohtajana ja hoiti perheen metsäomaisuutta. Kouluaikanaan Arto Merisalo oli mukana muun muassa tukioppilastoiminnassa ja kouluneuvostossa, minkä lisäksi hän oli aktiivinen paikallisessa järjestötoiminnassa. Merisalo osallistui vapaapalokuntatoimintaan vuoteen 1986.


title: Arto Merisalo

text: Merisalo toimi avustajana ja freelance-toimittajana 1981–1984 muun muassa K-M-V-, Keskisuomalainen- sekä Puumies-lehdissä. Vuosina 1983–1985 hän oli sahateollisuuden kone- ja laitetoimittajayhtiöiden sekä konepajayhtiöiden markkinointi- ja johtotehtävissä, syksystä 1985 vuoteen 1987 yrityskauppakonsulttina. Mersalo muutti vuonna 1987 Etelä-Pohjanmaalle Ähtäriin, toimien vuosina 1988–1992 sekä perheen yhtiöiden parissa, Vääräkosken kartanon isäntänä että samanaikaisesti kiinteistö- ja sijoitusjohtajana noin 150 miljoonan euron kiinteistösalkun omistaneen etelä-pohjalaistaustaisen yksityishenkilön yritysten palveluksessa. Vuonna 1993 hän muutti Espooseen, toimien 1993–1995 yritysjohdon ja yrityskaupan konsulttina, 1996–1998 huonekalukaupan ja -teollisuuden konsulttina ja markkinointijohtajana Expo-Unitolla ja Suomi-Soffalla. Merisalo toimi myös samaan aikaan vuosina 1996–2001 Kanrak Toimitilapalvelut Oy:n yksikönjohtajana.


title: Arto Merisalo

text: Vuosina 2002–2009 Merisalo toimi Nova-konsernin eri yhtiöissä yksikönjohtajana, liiketoimintajohtajana sekä vuosina 2007–2009 kiinteistökehitysyhtiön toimitusjohtajana. Merisalo toimi kiinteistökehittäjänä ja rakennutti vuosien 1998–2011 aikana runsaan 450 miljoonan euron arvosta yli 50 hehtaaria erilaisia kaupan, logistiikan ja tuotannon sektoreiden kiinteistökehityskohteita eri puolille Suomea. Näiden hankkeiden kautta maakuntiin syntyi yli 4 000 työpaikkaa. Syyskesästä 2008 huhtikuulle 2012 Arto Merisalo toimi Suomen Toimitilapalvelut Oy:n toimitusjohtajana ja toimitilakonsulttina. Syksystä 2009 toukokuuhun 2010 Merisalo oli Motonetin perustajan, ekonomi Lauri Juntusen, Virsseli Oy Toimitilapalveluissa kiinteistökehitysjohtajana. Toukokuusta 2010 huhtikuun alkuun 2011 Merisalo toimi Kanrak Oy:n senior partnerina ja huhtikuusta 2011 saman vuoden loppuun Hansa Deal Oy:ssä kiinteistökehityspalvelut -sektorin toimialajohtajana. Merisalo siirtyi tämän jälkeen STTP Oy:n toimitusjohtajaksi ja toimitilakonsultiksi, kunnes lähti 19. huhtikuuta 2012 suorittamaan saamaansa vankeusrangaistusta.


title: Arto Merisalo

text: Merisalo vapautui vankilasta 23. joulukuuta 2013. Hän oli aloittanut syyskuussa 2013 vanhan ystävänsä Juha Kärkkäisen omistamassa tavarataloyhtiö J.Kärkkäinen Oy:ssä lehtiuudistusprojektissa, jossa yhtiö lopetti erilaisten kohujen kohteeksi joutuneen Magneettimedia-lehden julkaisun, jonka korvasi uusi, ensimmäistä kertaa joulukuussa 2013 julkaistu KauppaSuomi. Uudesta lehdestä on tullut Suomen suurin kerran viikossa ilmestyvä ilmaisjakelulehti noin 366 000 kappaleen leviikillään, ja yli 1,1 miljoonalla lukijallaan. Lehtiprojektista Merisalo siirtyi helmikuussa 2014 J.Kärkkäinen-konsernin ja sen tytäryhtiöiden kiinteistöjohtajaksi, toimien päätoimen ohessa Juha Kärkkäisen omistaman konsulttiyhtiö Sadepisara Oy:n senior advisor -tehtävässä.


title: Arto Merisalo

text: Yhteiskunnallisen vaikuttamisen osalta Merisalo joutui julkisuuteen vaalirahakohun alettua toukokuussa 2008. Hän oli mukana muutamien julkisuudessakin esillä olleiden yrittäjäystäviensä (Kyösti Kakkonen, Lauri Juntunen, Seppo Saastamoinen, Toivo Sukari ja Harri Toivainen) kanssa Kehittyvien Maakuntien Suomi ry:n (KMS) toiminnassa taustavaikuttajana. Merisalo joutui kesäkuussa 2010 valitun Keskustan silloisen puoluejohdon aikana eräänlaiseen ristiriitaan Mari Kiviniemen, Timo Laanisen ja muun Keskustan niin sanoutun liberaalijohdon kanssa. Tämä ristiriita ei koske nykyistä puheenjohtaja Juha Sipilää ja hänen 2012 alkanutta kauttaan. Arto Merisalo pettyneenä Kokoomuksen ja silloisen pääministerin Harri Holkerin politiikkaan vuoden 1988 alussa liittyi Ähtärissä asuessaan Suomen Keskustaan, päätti hän kertomansa mukaan, ettei ole enää jatkossa vaihtamassa puoluetta.


title: Arto Merisalo

text: Merisalon laajemmin uutisoitu hanke oli yritysryhmä nimeltä SYK-Yhtiöt. Talouselämä-lehti julkaisi 5. syyskuuta 1986 artikkelin tuolloin 21-vuotiaasta liikemiehestä. SYK-Yhtiöiden tarkoituksena oli koota yhteen konsultteja, jotka eri puolella maata toimivat yritysjärjestelyjen parissa. Kysymyksiä herätti kuitenkin se, että mukana oli myös tuomittuja talousrikollisia ja Merisalolla itselläänkin oli maksuhäiriöitä. Yhtiöllä oli suuret toimitilat Tampereella Keskustorin varrella ja Helsingissä Forumin kauppakeskuksessa.


title: Arto Merisalo

text: SYK-Yhtiöitä rahoitti muun muassa Iisalmen Osuuspankki, joka välitti ulkomaista niin sanottua interbankrahaa. Tämäntyyppiset lainat johtivat myöhemmin devalvaation myötä pankkikriisin syntyyn. SYK-Yhtiöt ajautui konkurssiin, alkuvuonna 1987 jonka selvittelyn tuloksena Merisalo ja hänen silloinen yhtiökumppaninsa Carl Waissi tuomittiin petoksista ja kirjanpitorikoksista ehdottomaan vankeuteen ja huomattaviin korvauksiin useiden vuosien oikeudenkäyntien jälkeen vuonna 1995.


title: Arto Merisalo

text: Vuonna 1997 Merisalo ja hänen omistamansa Expo-Unito-yhtiö olivat perustamassa sohvatehdasta Haapamäelle, Keuruun kaupunkiin. Merisalo yritti houkutella myös kaupunkia sijoittamaan rahaa tehtaaseen. Hän suoritti tuolloin vielä vankeusrangaistusta aiemmista talousrikoksistaan ja kaupunginvaltuuston silloinen puheenjohtaja Lauri Oinonen (kesk.) kävi tapaamassa Merisaloa vankilassa. Sekä Oinonen että Keuruun tuolloinen kaupunginjohtaja ajoivat Merisalon Expo-Unito-yhtiön hanketta voimakkaasti. Valtuusto kuitenkin hylkäsi yhteistyön huonekalutehtaan kanssa Merisalon rikoshistorian paljastuttua.


title: Arto Merisalo

text: Expo-Unito olikin jo konkurssikypsä. Verottaja haki yrityksen konkurssiin vuoden 1997 lopussa maksamattomien verojen vuoksi. Yhtiön toimintaan liittyvien rikosten poliisitutkinta ja oikeuskäsittely kestivät useita vuosia. Merisalo tuomittiin törkeästä petoksesta Espoon käräjäoikeudessa vuonna 2004 ja Helsingin hovioikeudessa vuonna 2007 lyhyisiin ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. He myös maksoivat konkurssipesälle ja velkojille määrätyt vahingonkorvaukset.


title: Arto Merisalo

text: Arto Merisalo oli 1996-2001 mukana myös liikekiinteistöjä välittäneessä Kanrak-Group-yhtiössä. Yhtiön konttoriverkosto laajeni Merisalon vetämänä nopeasti Helsingin lisäksi Kotkaan, Kuopioon, Lahteen, Ouluun, Tampereelle ja Turkuun. Yhtiö oli Suomen johtavia toimitilavälitysyhtiöitä. Merisalo oli itse yksikönjohtajana ensiksi Kanrak Toimitilapalvelut Oy:ssä, myöhemmin Kanrak-Group Oy:ssä, jonka asuntopalveluyhtiö Kanrak-Yhtiöt Oy:stä tuli myöhemmin Nova-Asunnot Oy, yksi Nova Groupin tytäryhtiöistä.


title: Arto Merisalo

text: Nova Group oli 2002 perustettu yritysryhmä, joka hoiti toimitilavälitystä sekä tarjosi maankäytön suunnitteluun ja rakentamiseen liittyviä konsulttipalveluja. Yrityksen toimitusjohtajana toimi Tapani Yli-Saunamäki. Yhtiön liikevaihto sen viimeisenä täytenä toimintavuotena oli 13 miljoonaa euroa. Helsingin käräjäoikeus asetti 15. kesäkuuta 2009 yritysryhmän kaksi yritystä – Nova Group Oy:n ja Nova Kiinteistökehitys Oy:n – konkurssiin.


title: Arto Merisalo

text: Arto Merisalo vangittiin 20. elokuuta 2009 epäiltynä törkeästä velallisen epärehellisyydestä liittyen hänen toimintaansa Nova Kiinteistökehityksen toimitusjohtajana.


title: Arto Merisalo

text: Merisalo ja 5 muuta Novan avainhenkilöä tuomittiin huhtikuussa 2012 Helsingin käräjäoikeudessa. Merisalon alioikeudessa eli käräjäoikeudessa saama tuomio muodostui törkeistä velallisen epärehellisyysrikoksista, törkeistä kirjanpitorikoksista, törkeästä lahjuksen antamisesta, lahjuksen antamisesta, rekisterimerkintärikoksesta sekä kirjanpitorikoksesta. Näistä alioikeuden tuomio oli kuusi vuotta ehdotonta vankeutta. Merisalo valitti saamastaan tuomiosta hovioikeuteen ja kanteli vangitsemistuomiosta hovioikeuteen, mutta hovioikeus hylkäsi vangitsemiskantelun.


title: Arto Merisalo

text: Sen sijaan Helsingin hovioikeus käsitteli ja hylkäsi kaikki Merisalon, Ilkka Kanervan, Toivo Sukarin ja Kyösti Kakkosen saamat nk. poliittiset syytteet ja osan Merisalon talousrikossyytteistä kesäkuussa 2013 sekä alensi samalla Merisalon rangaistuksen 4 vuoden 6 kuukauden tuomioksi josta Merisalo kärsi puolet eli 2 vuotta 3 kuukautta. Arto Merisalo vapautui vankilasta sunnuntaina 22.12.2013 päästen 6 kuukauden koevapauteen ja lopullisesti hän vapautui 22.06.2014 jolloin vankeusrangaistus oli sovitettu. Merisalo vietti fyysisesti 21 kuukautta Vantaan ja Jokelan tutkintavankiloissa sekä Vanajan vankilan Ojoisten avovankilayksikössä. Merisalon mukaan tutkintavankeus oli kaksi kertaa rankempaa kuin varsinainen vankeus.


title: Arto Merisalo

text: Vuonna 2008 Merisalo perusti silloisen työnantajansa Nova Groupin kanssa Suomen Toimitilapalvelut Oy -nimisen yrityksen. Novan mentyä konkurssiin Merisalo lunasti Suomen Toimitilapalvelut Oy:n kokonaan omakseen. Jukka Laaksovirran jouduttua eroamaan Destia Oy:n toimitusjohtajan tehtävistä vuonna 2009 taloudellisten väärinkäytösepäilyjen takia (Laaksovirta sai syytteen kuudesta eri luottamusaseman väärinkäytöstä. Sekä käräjä- että hovioikeus kuitenkin vapauttivat Laaksovirran kaikista syytteistä) Merisalo rekrytoi Laaksovirran Suomen Toimitilapalvelut Oy:n neuvonantajaksi. Tämän yhtiön liiketoiminta päättyi keväällä 2012 kun Merisalo sai tuomion Nova -jutusta. Jukka Laaksovirta siirtyi samalla kansainvälisen kaupan ja öljykaupan konsultiksi.


title: Arto Merisalo

text: Viime vuosina Arto on nähty otsikoissa useimmiten elämässä läpikäytyihin mahalaskuihin (konkursseihin) ja niihin kytkeytyviin oikeudenkäynteihin liittyen. Yrittäjänä hän on omissa liiketoiminnassaan siis kokenut pariin kertaan täydellisen "mahalaskun" eli konkurssin ja läpikäynyt pitkät vuosien oikeusprosessit, joiden seurauksena hän on saanut talousrikostuomioita.


title: Arto Merisalo

text: Elämäkertakirjan kirjoittaminen on ollut Arto Merisalolla työn alla keväästä 2012 lukien ja se työ jatkuu, julkaisuajankohtaa Arto Merisalo on halunnut siirtää vuodeksi 2018-2019. Merisalo julkaisee blogia Uusi Suomi -lehden verkkosivuilla.


title: Arto Merisalo

text: Arvo Tuominen teki Ylen Dokumenttiprojekti-sarjaan Merisalosta dokumentin "Vaalirahoittaja", joka esitettiin elokuussa 2014. Yle siirsi dokumentin esittämisen huhtikuun 2014 lopusta yli eurovaalien johtaja Riitta Pihlajamäen päätöksin, jota päätöstä laajasti kummasteltiin. Dokumentilla oli kaikkineen yli 700 000 katsojaa.


title: Arto Merisalo

text: Arto Merisalo on ollut naimisissa kerran (1988-1995), hänen entinen puolisonsa on Aija Merisalo. Aija ja Arto Merisalolla on yksi tytär. Laulaja-lauluntekijä Jippu on Aija Merisalon kasvattitytär.


title: Arto Merisalo

text: Liiketoimien ohessa Merisalo on ollut mukana sekä eri kristillisten järjestöiden taustatoiminnoissa että politiikan taustakulisseissa. Hengellisellä puolella hän on toiminut sekä kirkon, että nk. vapaiden suuntien sektorilla, mm. helluntailiikkeessä. Vuosina 1998-2016 Merisalo kuuluu evankelisluterilaisen kirkon herätysliikkeistä herännäisiin, eli körtteihin. Uuden Suomen bloginsa esittelytekstissä Arto Merisalo luonnehtikin itseään Paavo Ruotsalaismaiseksi karismaattiseksi körtiksi.


title: Aldo Canti

text: Aldo Canti (s. 9. maaliskuuta 1961 Montmorency, Val-d'Oise) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu.


title: Aldo Canti

text: Canti kilpaili ensimmäisen kerran arvokilpailuissa Ateenan EM-kilpailuissa 1982 ja sijoittui 4 × 400 metrin viestijuoksussa seitsemänneksi ajalla 3.04,73. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän karsiutui 400 metrin juoksun alkuerissä ajalla 47,50 ja viestijuoksun välierissä ajalla 3.05,09. Los Angelesin 1984 olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin välierissä ajalla 45,49 ja viestijuoksun alkuerissä ajalla 3.08,33. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 hän sijoittui 400 metrillä seitsemänneksi ajalla 45,93 (välierissä aika 45,62) ja viestissä kahdeksanneksi ajalla 3.10,17. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän osallistui vain 4 × 400 metrin viestijuoksuun, jossa Ranskan joukkue karsiutui välierissä ajalla 3.03,41.


title: Aldo Canti

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Canti karsiutui 200 metrin juoksun välierissä Budapestissa 1983 sekä 400 metrin juoksun välierissä Liévinissä 1987 ja alkuerissä Haagissa 1989.


title: Aldo Canti

text: Canti juoksi 400 metrillä kolmasti Ranskan ennätyksen. Elokuussa 1983 hän juoksi Zürichissä ajan 45,35 s ja alitti laskennallisesti Jean-Claude Nalletin 13 vuotta vanhan käsiajanoton Ranskan ennätyksen 45,1 s. Kolmisen viikkoa myöhemmin Canti paransi Casablancassa ennätyksen aikaan 45,29 s. Elokuussa 1984 hän juoksi Zürichissä ajan 45,09 s, joka säilyi Ranskan ennätyksenä vuoteen 1991.


title: Aldo Canti

text: Canti voitti Ranskan mestaruuden ulkoradoilla 400 metrillä vuosina 1983 ja 1985 sekä sisäradoilla 200 metrillä vuonna 1983 ja 400 metrillä vuonna 1989.


title: Pan-maalari

text: Pan-maalari on nykyaikainen nimitys eräälle attikalaiselle punakuviotyyliä käyttäneelle maljakkomaalarille, joka työskenteli noin vuosina 480-450 eaa. Hänen oikeaa nimeään ei tiedetä ja hän onkin saanut nimensä siitä, että hänen tunnetuin työnsä esittää Pan-jumalaa.


title: Tennis kesäolympialaisissa 1896

text: Tennis kesäolympialaisissa 1896 käytiin 8. – 11. huhtikuuta. Tenniksessä järjestettiin kaksi kilpailua, miesten kaksin- ja nelinpelit. Kilpailuihin osallistui 13 pelaajaa kuudesta eri valtiosta. Monet nelinpeliparit olivat eri maista.


title: Tennis kesäolympialaisissa 1896

text: Kansainvälisen olympiakomitean tilastoissa Petrokokkinos ja Kasdaglis lasketaan sekapariksi, sillä Kasdaglis, joka asui Aleksandriassa, on nelinpelin tilastojen mukaan egyptiläinen huolimatta siitä, että kaksinpelin tilastoissa hänet lasketaan kreikkalaiseksi.


title: Tennis kesäolympialaisissa 1896

text: Suluissa maan lähettämien urheilijoiden määrä.


title: Antti Piimänen

text: Antti Piimänen (1712 Längelmäki – 16. lokakuuta 1775 Turku) oli suomalainen kirkonrakentaja ja kirvesmies, joka kehitti lounaissuomalaisen pitkäkirkkotyypin.


title: Antti Piimänen

text: Piimäsen vanhemmat olivat talollinen Heikki Heikinpoika ja Kaisa Järvi. Piimänen tuli vuonna 1727 kirvesmieheksi Turkuun ja eteni ammattikunnan vanhimmaksi, joka mm. valvoi Turun tuomiokirkon rakennusasioita. Hän rakensi itse sekä puu- että kivikirkkoja. Piimäsen suunnittelemia tai rakentamia kirkkoja ja kellotapuleita ovat:


title: Antti Piimänen

text: Piimäsen puoliso vuodesta 1737 oli Anna Yrjöntytär (k. 1785), myös heidän poikansa Mikael Piimänen oli kirkonrakentaja.


title: Merisatama

text: Merisatama () sijaitsee Helsingin eteläkärjessä Kaivopuiston ja Ullanlinnan kaupunginosissa. Merisatama on ensisijaisesti pursiseurojen ympäröimä pienvenesatama, mutta tietyt turistiveneet pysähtyvät myös satamassa. Siellä on myös lähisaariin sekä kauempana sijaitsevaan Pihlajasaareen liikennöivien vesibussien laituripaikat. Merisatama muodostaa yhden Suomen suurimmista pienveneiden satama-alueita, jossa pursiseuroilla ja kaupungilla on yhteensä noin 1200 satamapaikkaa. Tämä vastaa kymmenesosaa kaikista Helsingin kahdestatoistatuhannesta venepaikasta.


title: Merisatama

text: Merisataman erottaa avomerestä usean kalliosaaren ketju, jotka antavat suojaa tuulilta ja Suomenlahden aalloilta. Saariin pääsee kesäisin vain lautalla, mutta syksyisin, talvisin ja keväisin asennetaan ponttonisilta Uunisaarten ja mannermaan välille. Merisataman saaret ovat Pohjoinen ja Eteläinen Uunisaari, Liuskasaari, Liuskaluoto ja Sirpalesaari. Eteläisen Uunisaaren ja Liuskasaaren yhdistää aallonmurtaja. Kaikilla saarilla tomivat kesäravintolat. Sirpalesaarella ja Liuskasaarella toimivat pursiseurat SPS ja HSS, samoin Merisataman itäpuolella olevalla Särkällä Merenkävijätɱ.


title: Merisatama

text: Mantereella rantaa pitkin kulkevat kadut ovat Ullanlinnassa Merisatamanranta sekä Kaivopuiston ympäri rantaa pitkin kiertävä Ehrenströmintie. Niiden merenpuoleiset jalkakäytävät muodostavat keskeisimmän osan Helsingin kantakaupungin eteläisiä rantoja kiertävästä suositusta promenadireitistä. Merisatamarannan ja samansuuntaisen Merikadun välissä on kapeahko Meripuisto, jonka läpi aikaisemmin kulki Helsingin satamarata. Ensisijaisesti Merisatama toimii Etelä-Helsingin 23 000 asukkaan virkistysalueena ja toissijaisesti turistikohteena.


title: Merisatama

text: Merisatamanranta oli vielä 1850-luvulle saakka rakentamaton. Rantaa ja saaria käytettiin virkistykseen, veneilyyn sekä pienten kalastusalusten tukikohtana. Uunisaaressa oli pienteollisuutta, muun muassa vernissatehdas, 1800-luvun loppuvaiheesta 1900-luvun alkupuoliskolle saakka. Kaivopuiston rakentaminen keisarilliseksi huvipuistoksi aloitettiin 1800-luvun puolivälissä, puiston ensimmäinen asemakaava on vuodelta 1875. Telakkatoiminta alkoi 1880-luvulla Munkkisaaressa. Telakkaa ja satamaa palveleva, koko Helsinginniemeä kiertävä satamarata valmistui 1890-luvulla. Samalla kiihtyi aina näihin päiviin jatkunut rantaviivan muokkaaminen täytöillä. Ainoat alkuperäiset rantakalliot ovat Ursinin kallion länsiosassa, jonne 1800-luvun lopulla perustettiin 1930-luvulle asti toiminut merikylpylä. Merisataman ja Eiran ranta-aluetta käytettiin 1900-luvun alusta halko- ja kalasatamana ja varastoalueena, ja alueella toimi pieniä teollisuuslaitoksia. Maan vanhin uimaseura Helsingfors Simsällskap HSS, joka on perustettu 1887, on vastannut kesäisin rannan uimavalvonnasta vuodesta 1934 lähtien. Uunisaaressa toimi uimala hyppytornineen ja uimaratoineen. Hyppytorni purettiin 1960-luvulla. Uunisaaren vanha punatiilinen päärakennus toimi aikoinaan vernissamaalitehtaana. Rakennus oli pitkiä aikoja käyttämätön, kunnes se vuonna 1998–1999 museoviraston valvonnassa saneerattiin ravintola-, sauna- ja kokoustilaksi.


title: Merisatama

text:
Merisatamassa toimii useita pursiseurojen hallinnoimia pienvenesatamia. Liuskasaaressa toimii Helsingfors Segelsällskap-HSS. Seura on Helsingin toiseksi vanhin NJK:n jälkeen ja on perustettu 1893. HSS muutti Liuskasaarelle vuonna 1896, ja ensimmäinen kerhorakennus rakennettiin 1898. Puinen kerhorakennus paloi 1946, ja nykyinen rakennus on vuodelta 1949. Seura on Merisataman suurin ja sillä on vajaat 1500 jäsentä. Sirpalesaaressa toimii noin 500 jäsenen ja vuonna 1913 perustettu Suomalainen Pursiseura-SPS ja mantereen puolella runsaan sadan jäsenen Merisataman venekerho.
Talvisin veneitä säilytetään sekä saarilla että mantereen puolella. Manterenpuoleinen veneiden talvisäilytys on ollut Helsingissä vuosikaupalla jatkuneen yleisökeskustelun aiheena. Helsingin kaupunki onkin vuonna 2008 päättänyt rajoittaa Merisataman talvisäilytyspaikkoja veneille, tiukasta veneilijöiden vastustuksesta huolimatta. Helsingin kaupunki hallinnoi muita Merisataman mantereenpuoleisia venepaikkoja paitsi niitä, jotka ovat Merisataman venekerhon hallinnassa. Merisataman tuntumassa Särkän saarella toimii 850 jäsenen Merenkävijät.


title: Merisatama

text: Liuska- ja Sirpalesaarten edustalla on perinteisesti järjestetty purjehduskilpailuja 1800-luvun keskivaiheelta saakka. Nykyään näyttävien purjehdustapahtumien järjestämistä eteläisen Helsingin edustalla haittaavat ja rajoittavat saarten edustalla olevat karikot. Merisatama muodostaa kansainvälisesti ainutlaatuisen luonnollisen veneurheilun keskuksen ja marinan aivan kaupungin keskustan tuntumassa. Kaikki Merisataman pursiseurat järjestävät yhdessä ja erikseen purjehduskilpailuja vuosittain huhtikuun lopulta lokakuun alkuun saakka. HSS:llä toimii kansainvälinen Match Race-keskus, jossa valmennettiin mm. naispurjehtijoita vuoden 2012 Lontoon kesäolympialaisiin. Merisataman pursiseurat järjestävät lisäksi kilpapurjehduskoulutusta ja laajaa ennen kaikkea optimistijollilla tapahtuvaa junioritoimintaa. Merisataman pursiseuroilla on yhteensä noin 3 000 jäsentä, ja purjehdusvenevoittoinen laivue on Merisatamassa noin 1 000 veneen vahvuinen.


title: Merisatama

text: Merisataman alue on kaupunkisuunnitteluviraston vuonna 2007 julkaiseman kehittämissuunnitelman ja siihen liittyvän vahvistetun osayleiskaavan jälkeen ollut nopean muutoksen kohteena. Kehittämistä oli edeltänyt vilkas julkinen keskustelu, jossa erityisesti kaupunginosayhdistykset kuten Eteläiset kaupunginosat r.y. ottivat vahvasti kantaa puistosuunnitelman puolesta. Veneiden omistajat vastustivat ehdotusta ja puolustivat veneiden talvisäilytysalueen säilyttämistä. Helsingin vanhan satamaradan purkamisen jälkeen 2008 käynnistyi alueen kehittäminen. Vuonna 2010–2011 valmistunut puisto muutti alueen luonnetta merkittävästi. Alueen kehittäminen jatkui vuonna 2011–2012 valmistuneen Eiranrannan aleella ja jatkuu vastedes Hernesaaren rakentamisella. Kaiken kaikkeaan Merisatama ja Hernesaarenranta tulevat muodostamaan merellisen Helsingin uudenlaisen laajan asutuksen ja virkistyksen kokonaisuuden alueella, joka pitkään oli telakkateollisuuden ja konttorirakennusten maisemaa.


title: Merisatama

text: HSS pursiseuraan on muodostumassa klassisten purjeveneiden keskus. Seuralla satamassa olevista kahdesta sadasta jäsenten omistamasta veneestä 80 on klassisia purjeveneitä. Näistä veneistä valta-osa on rakennettu ennen toista maailmansotaa. Klassikkolaivueen ytimen muodostavat ns. metriveneet eli 8mR, 6mR, 5.5m ja 5m - veneet. Lisäksi laivueessa on useita saaristoristeilijöitä, kansanveneitä, Louhiveneitä sekä varhaisia puusta valmistettuja meriristelijöitä.


title: Merisatama

text: Merisatamassa on sekä mantereen puolella että saarissa runsaasti ravintoloita. Mantereella on Ravintola Carusel ja Café Ursula. Näiden ravintoloiden väliin sijoittuu ns. Kompassikioski, joka terasseineen on erityisesti pääkaupunkiseudun motoristien suosiossa. Uusimpana tulokkaana on laajan suosion saanut Mattolaituri.


title: Merisatama

text: Sirpalesaaressa on SPSn Ravintola Saari, Liuskasaaressa Helsingfors Segelsällskapin kesäravintola HSS Boat House ja Ravintola Skiffer sekä Uunisaaressa Ravintola Uunisaari ja Café Uunisaari. Lisäksi Café Ursulan edustalla sijaitsevalla Särkällä on Merenkävijöiden Ravintola Särkänlinna. Ravintolat ovat ensisijaisesti helsinkiläisten ja toissijaiseti veneilijöiden ja pursiseurojen jäsenten käytössä. Ravintoloiden lisäksi pursiseuroilla on omat klubi- ja kokoustilansa saarissa. Kaiken kaikkeaan Merisatama muodostaa kesäisin Helsingin tärkeimmän merellisen ravintolapalveluiden keskuksen. Talvisin saarilla sijaitsevat ravintolat ovat suljettuja lukuun ottamatta Uunisaaren ravintolaa ja kahvilaa.


title: Merisatama

text: Helsingin kaupunki suunnittelee uuden veneilykeskuksen perustamista Hernesaaren kärkeen.


title: Olivier Noirot

text: Olivier Noirot (s. 26. elokuuta 1969 Bordeaux, Gironde) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu.


title: Olivier Noirot

text: Noirot sijoittui Splitin EM-kilpailuissa 1990 seitsemänneksi 4 × 400 metrin viestijuoksussa ajalla 3.03,33 sekä karsiutui 400 metrin juoksun välierissä ajalla 46,07. Tokion MM-kilpailuissa 1991 hän karsiutui 400 metrin välierissä ajalla 47,13 juostuaan puolivälierissä ajan 45,98. Viestin alkuerissä Ranskan joukkue keskeytti. Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 hän juoksi 4 × 400 metrin viestijuoksun alkuerissä, josta Ranska selviytyi loppukilpailuun ajalla 3.01,70. Noirotin tilalla loppukilpailussa, jossa Ranska sijoittui neljänneksi, juoksi Stéphane Diagana.


title: Olivier Noirot

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Noirot sijoittui 400 metrin juoksussa neljänneksi Glasgow'ssa 1990 ajalla 47,76; välierissä hän juoksi ajan 46,73.


title: Olivier Noirot

text: Noirot juoksi 400 metrillä sisäratojen Ranskan ennätyksen 46,69 vuonna 1990 sekä ulkoratojen Ranskan ennätyksen 45,07 heinäkuussa 1991. Jälkimmäisen ennätyksen rikkoi Marc Raquil kesäkuussa 2001. Noirot voitti 400 metrillä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1989, 1990 ja 1991 sekä sisäradoilla vuosina 1990 ja 1993.


title: Afrikanvuorikotka

text: Afrikanvuorikotka ("Aquila spilogaster") on Afrikassa elävä suuri kotka. Se sijoitettiin aiemmin pikkukotkiin, mutta molekyylitutkimusten perusteella se on siirretty kotkien sukuun.


title: Afrikanvuorikotka

text: Linnun pituus on 55–65 cm ja paino 1,2–1,7 kg. Afrikanvuorikotka muistuttaa vuorikotkaa, jonka alalajina sitä ennen pidettiin. Se on kuitenkin hieman pienempi ja vatsapuolelta vaalea tummin juovin. Sukupuolet ovat samanvärisiä, naaras on koirasta kookkaampi.


title: Afrikanvuorikotka

text: Afrikanvuorikotka elää Afrikassa Saharan eteläpuolella. Sen elinympäristön ala on noin 12 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaation koko 100 000–1 000 000 yksilöä. Se on enimmäkseen paikkalintu, eikä sitä ole tavattu Suomessa.


title: Afrikanvuorikotka

text: Afrikanvuorikotkien pesimäseutua ovat metsäiset kukkulat ja vuorenrinteet.


title: Afrikanvuorikotka

text: Pari rakentaa massiivisen risupesän 9–15 m:n korkeuteen puuhun. Naaras munii tavallisesti kaksi, joskus yhden tai kolme munaa, joita pääasiassa naaras hautoo noin 43 päivää. Molemmat puolisot osallistuvat poikasten hoitoon, naaras aktiivisemmin. Pesästä selviää harvoin lentokykyiseksi enempää kuin yksi poikanen. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 71 päivän ikäisinä.


title: Afrikanvuorikotka

text: Afrikanvuorikotkat saalistavat valtaosin keskikokoisia nisäkkäitä ja lintuja sekä liskoja.


title: Peter Bjorn and John

text: Peter Bjorn and John on ruotsalainen vuonna 1999 Tukholmassa perustettu indie pop/rock -yhtye. Yhtyeen nimi tulee sen jäsenten etunimistä.


title: Sirokotka

text: Sirokotka ("Hieraaetus wahlbergi"), myös "Aquila wahlbergi", on afrikkalainen kotka, joka on nimetty ruotsalaisen luonnontutkijan Johan August Wahlbergin kunniaksi.


title: Sirokotka

text: Linnun pituus on 55–60 cm, siipien kärkiväli 130–160 cm ja paino keskimäärin 1,04 kg (koiras) ja 1,3 kg (naaras). Sirokotka on keskikokoinen tai pieni kotka, joka on väritykseltään ruskea, alapuolelta vaaleampi. Nokka ja koivet ovat keltaiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Sirokotka

text: Sirokotkat elävät Afrikassa Saharan eteläpuolella noin 13 miljoonan neliökilometrin alalla ja maailman populaation koko on 100 000–1 000 000 yksilöä.


title: Sirokotka

text: Sirokotkat asuvat metsäseuduilla, usein vesistön lähellä.


title: Sirokotka

text: Pesä rakennetaan korkealle puuhun ja naaras munii yhden tai kaksi munaa.


title: Sirokotka

text: Sirokotkat saalistavat matelijoita, lintuja ja pikkunisäkkäitä.


title: Charlie Cook

text:
Charlie Cook (s. 22. lokakuuta 1982 Port Huron, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka on viimeksi edustanut Ruotsin SHL:ssa pelaavaa Västeråsia kaudella 2015–2016. Rightin puolustaja on hyvä liikkumaan ja pelaamaan ylivoimaa mutta on kohtuullisen hyvä myös puolustussuuntaan.
Cook pelasi vuodet 2001–2005 NCAA-liigassa Cornell Universityn joukkueessa. Hän voitti siellä ECAC:n mestaruuden vuosina 2003 ja 2005 sekä kaudella 2004–2005 hänet valittiin ECAC:n toiseen tähdistökentälliseen. Kevääksi 2005 Cook siirtyi AHL-joukkue Philadelphia Phantomsin riveihin. Hän pelasi AHL:ssä yhden runkosarjaottelun ja kolme playoff-ottelua. Cook voitti kauden päätteeksi Calder Cupin. Hän jatkoi joukkueessa vielä kauden 2005–2006.


title: Charlie Cook

text: Heinäkuussa 2006 NHL-varaamaton Cook teki vuoden mittaisen sopimuksen Ottawa Senatorsin kanssa. Hän pelasi koko kauden 2006–2007 AHL-joukkue Binghamton Senatorsissa. Cook oli tehoilla 11+24=35 Senatorsin tehokkain puolustaja. Hän siirtyi kaudeksi 2007–2008 joukkuetoverinsa Ryan Vescen kanssa SM-liigajoukkue HIFK:hon. Cook pelasi 38 ottelua tehoin 2+13=15. Hän teki kymmenen pistettä 12 viimeisessä HIFK-ottelussaan. Hyvistä esityksistä huolimatta HIFK ja Cook purkivat sopimuksen tammikuussa 2008 joukkueen hankittua viidenneksi ulkomaalaispelaajakseen tšekkiläispuolustaja Libor Ustrnulin. Tuolloin SM-liigassa ulkomaalaiskiintiö oli neljä pelaajaa joukkuetta kohden. Päivää myöhemmin HIFK-sopimuksen purkamisen jälkeen Cook siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella Tšekin Extraliigan HC Sparta Prahaan.


title: Charlie Cook

text: Cook palasi SM-liigaan kesäkuussa 2008, kun hän teki 1+1-vuotisen sopimuksen Tapparan kanssa. Joukkue oli hänen perässään jo saman vuoden tammikuussa, ennen kuin Cook siirtyi Sparta Prahaan. Hän ei kuitenkaan onnistunut vakuuttamaan Tapparan seurajohtoa ja siirtyi 18 pelaamansa ottelun jälkeen Rauman Lukkoon marraskuussa 2008. Cook sai Lukossa paljon vastuuta ja hän teki tammikuussa 2009 vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2009–2010 Cook teki tehot 10+15=25, joilla hän oli Lukon toiseksi tehokkain puolustaja. Hän keräsi runkosarjassa 137 jäähyminuuttia ollen jäähypörssin neljäs HIFK:n Markus Kankaanperän kanssa.


title: Charlie Cook

text: Huhtikuussa 2010 Cook teki vuoden mittaisen sopimuksen Elitserien-joukkue MODOn kanssa. Hän ehti pelata 22 ottelua tehoin 1+5=6, kunnes Cook ja MODO purkivat sopimuksensa marraskuussa 2010 johtuen pelillisistä syistä. Samalla joukkueesta lähti myös Cookin maanmies Niko Dimitrakos. Hän siirtyi joulukuussa 2010 Sveitsin liigan HC Davosiin, josta jatkoi tammikuussa 2011 saman liigan SCL Tigersiin. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi DEL-liigassa pelaavaan Hamburg Freezersiin.


title: Hirventappaja

text: Hirventappaja () on James Cooperin vuonna 1841 julkaistu kirja. Kirjan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1740. Kirjan tapahtumapaikkana on Otsego-järvi New Yorkin osavaltion alueella.


title: Hirventappaja

text: Kirja kertoo Hirventappajan nimellä tunnetun Natty Bumppon ja Hätä-Harryn nuoruudesta. Kirjan alussa Hirventappaja ja Hätä-Harry tapaavat Tom Hutter -nimisen ansastajan ja suojautuvat tämän luokse metsässä vaanivilta mingoilta.


title: Hirventappaja

text: Torjuttuaan mingojen yrityksen hyökätä Hutterin asuntolaivalle Harry ja Tom Hutter lähtevät kostamaan intiaaneille. Yritys ei suju, vaan molemmat jäävät intiaanien vangeiksi. Saman päivän iltana Hirventappajan avuksi saapuu delaware-intiaani Chingachgook. Hirventappajan ja Chingachgookin on nyt pelastettava toverinsa vihollisen käsistä.


title: Australianpikkukotka

text: Australianpikkukotka ("Hieraaetus morphnoides"), myös "Aquila morphnoides", on pienikokoinen australialainen kotka.


title: Australianpikkukotka

text: Linnun pituus on 45–55 cm ja paino keskimäärin 815 g. Naaras on koirasta suurempi. Lajin väritys vaihtelee melkoisesti vaaleasta tummaan. Koivet ovat höyhenpeitteiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Australianpikkukotka

text: Australianpikkukotka elää lähes kaikkialla Australian mantereella sekä Uuden-Guinean keski- ja itäosissa. Lajin elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaation koko 10 000–100 000 yksilöä.


title: Australianpikkukotka

text: Laji asustaa kuivien maiden metsä- ja ruohomailla ja välttää sekä sademetsiä että sulkeutuneita metsiä.


title: Australianpikkukotka

text: Pari rakentaa risupesänsä metsän peitossa olevan elävän puun latvukseen. Naaras munii tavallisesti kaksi, joskus yhden tai kolme munaa, joita se hautoo 37 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 57 päivän ikäisinä.


title: Australianpikkukotka

text: Australianpikkukotka saalistaa enimmäkseen kaneja ja muita pieniä nisäkkäitä sekä hyönteisiä.


title: Orseis

text: Orseis () oli kreikkalaisessa mytologiassa thessalialaisen lähteen najadi. Hän meni naimisiin Hellenin, Deukalionin ja Pyrrhan pojan kanssa, joka on kreikkalaisten eponyyminen esi-isä. Heidän poikansa Doros, Ksuthos ja Aiolos olivat Hellenin sisaren Pandoran poikien kanssa seitsemän alkuperäisen kreikkalaisheimon perustajat.


title: Marttilan kirkko

text: Marttilan kirkko on kirkkorakennus Marttilassa Varsinais-Suomessa. Se on rakennettu kesällä 1765 kirkonrakentaja Antti Piimäsen johdolla, jonka poika Mikael Piimänen osallistui myös rakennustyöhön. Rakennus edustaa lounaissuomalaista pitkäkirkkotyyppiä. Siinä on pienet ristisakarat ja kellotapulimainen länsitorni.


title: Marttilan kirkko

text: Kirkon läheisyydessä sijaitsevat keskiaikaisen kivisakariston rauniot. Kun nykyinen puukirkko rakennettiin, sakariston kiviä käytettiin sen kivijalkaan.


title: Marttilan kirkko

text: Kirkon sankaripatsas on kuvanveistäjä Aarre Aaltosen työ vuodelta 1946.


title: David Prophet

text: David Prophet (9. lokakuuta 1937 Hongkong – 29. maaliskuuta 1981 Silverstone, Northamptonshire) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahteen Formula 1 -osakilpailuun kausilla 1963 ja 1965. Hän oli 14. Etelä-Afrikan GP:ssä 1965. Hän oli myös kuudes vuoden 1963 Randin GP:ssä.


title: David Prophet

text: Prophet kuoli helikopterionnettomuudessa Silverstonessa vuonna 1981.


title: Daniel Lindström

text: Daniel Lindström (s. 30. tammikuuta 1978) on ruotsalainen muusikko. Hän tuli kuuluisaksi osallistuttuaan Ruotsin vuoden 2004 Idol-kykyjenetsintäohjelmassa, jonka hän voitti. Esikoissingle "Coming True" on hänen suurin hittinsä, ja se on myynyt tuplaplatinaa. "Coming True" oli vuoden myydyin single ruotsissa vuonna 2004.


title: Daniel Lindström

text: Syksyllä 2005 Daniel Lindström sai "Nordic Music Award"-palkinnon kategoriassa "paras ruotsalainen artisti". Albumi "Nån slags verklighet" julkaistiin 16. elokuuta 2006. Toisin kuin edellinen levy, tämä oli kokonaan ruotsinkielinen.


title: Gene Hartley

text: Leslie "Gene" Hartley (28. tammikuuta 1926 Roanoke, Indiana – 13. maaliskuuta 1993 Roanoke, Indiana) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui Indianapolis 500 -kilpailuun peräti 10 kertaa kausina 1950, 1952–1954, 1956–1957 ja 1959–1962. Hän kärsi lukuisista keskeyttämisistä ja pääsi maaliin asti vain neljässä kilpailussa ollen kymmenes vuoden 1957 kilpailussa. Hartley kilpaili myös AAA- ja USAC-sarjassa ollen toinen vuonna 1956 Langhorne Speedwayllä. Hartley voitti USAC National Midget -sarjan mestaruuden vuonna 1959. Hän on kaikkien aikojen USAC-voittajien listan kahdeksas 33 voitollaan.


title: Gene Hartley

text: Gene oli Ted Hartleyn poika. Hän sanoi kuuluisan lauseensa haastattelijalleen "autourheilu on kaikki, mitä koskaan tiedämme". Hänet valittiin vuoden 1985 National Midget Auto Racing Hall of Fameen.


title: Luettelo televisiosarjan Torchwood jaksoista

text: Tämä on luettelo Torchwood-sarjan jaksoista.


title: Tinbe ja rochin

text: Tinbe & rochin on kilpi ja miekka -metodi Okinawan tapaan. Tinbe on yleensä pieni liikuteltava puinen, nahkainen tai esim. kilpikonnan kuoresta tehty kilpi, toisinaan jopa ruukun kansi tai iso hattu. Rochin on lyhytvartinen keihäs, käsin tehty veitsi, joskus japanilaistyylinen tanto-veitsi, teroitettu bambukeppi tai lyhyt miekka. Japanissa tämä on varsin harvinainen aseyhdistelmä. Okinawallakaan sitä ei paljoa harjoitella.


title: Pohjanrimpirahkasammal

text: Pohjanrimpirahkasammal ("Sphagnum jensenii") on sammallaji. Se kuuluu "Sphagnaceae"-heimoon ja rahkasammalten sukuun. Pohjanrimpirahkasammal on yksi Suomen 55:stä vastuulajista lehtisammalissa. Se on uhanalaisuusluokittelussa elinvoimainen. Lajia kasvaa koko Suomessa Ahvenanmaata ja Etelä-Karjalaa lukuun ottamatta.


title: Chiaroscuro

text: Chiaroscuro ( ’kirkas’, "oscuro" ’pimeä’) eli valohämy tarkoittaa maalauksessa asteittaista siirtymistä valosta varjoon. Valon ja varjon vaihtelua alettiin soveltaa näkyvämmin Italian renessanssissa, mutta voimakkaan chiaroscuron kehittäjänä pidetään Caravaggioa ja tyypillisenä soveltajana Rembrandtia. Chiaroscuro sekoitetaan toisinaan pehmeisiin ja häivytettyihin väreihin perustuvaan "sfumatoon", jota ovat käyttäneet Leonardo da Vinci ja Rafael. Chiaroscurolle on kuitenkin ominaista suhteellisen jyrkät valon ja varjon erot, vaikka valoorisiirtymät ovatkin asteittaisia. Myös valon suunta ja toisinaan myös valolähde on selkeä, kun sfumatossa valo on pehmeää hajavaloa.


title: Chiaroscuro

text: Chiaroscuro vahvistaa kolmiulotteisuuden ja tilan tuntua. Se oli täysrenessanssin maalaustaiteessa yksi tekijä, jonka ansiosta Euroopan taide alkoi eriytyä muun maailman taiteesta.


Euroopan nuorten kesäolympiafestivaalit 2009 järjestettiin Tampereella, Suomessa. Tampereen EYOF-kisat olivat suurin Suomessa järjestetty monilajinen urheilutapahtuma sitten Helsingin kesäolympialaisten: kisoihin osallistui 2 350 urheilijaa 49 maasta. Kyseessä oli toinen kerta, kun Suomi isännöi EYOF-tapahtumaa: Vuokatti ja Kajaani isännöivät talvikisoja vuonna 2001. Tapahtuman avajaisissa vierailivat muun muassa Tasavallan presidentti Tarja Halonen sekä Kansainvälisen Olympiakomitean puheenjohtaja Jacques Rogge. Kisakylä sijaitsi Hervannassa, johon rakennettiin pysyväksi muistomerkiksi Olympiapuisto. Ratinan stadionille pystytettiin soihtu olympiatulelle, jonka sytytti painin olympiavoittaja Pertti Ukkola. Olympiafestivaalin avauksessa Suomen lippua kantoin vuonna 1992 syntynyt käsipalloilija Nico Rönnberg.


title: Euroopan nuorten kesäolympiafestivaalit 2009

text: Yleisradio näytti jokaisesta päivästä tunnin koosteen klo 22.05 TV2:lla. Myös paikallinen Aamulehti seurasi kisoja intensiivisesti. Virallisen kilpailukappaleen esitti Beats and Styles, ja kitarasoolon kappaleeseen soitti pituushypyn MM-pronssimitalisti Tommi Evilä.


text: Saman vuoden talviolympiafestivaalit järjestettiin Puolassa.Suomi menestyi Tampereen EYOF-tapahtumassa paremmin kuin koskaan aikaisemmin: lopputuloksena oli yksi kultamitali, viisi hopeasijaa ja yksi pronssi. Suomen mitalit tulivat yleisurheilusta ja uinnista. Näiden lisäksi poikien lentopallomaajoukkue sijoittui neljänneksi.


title: Pussi

text: Pussi on kankaasta, muovikalvosta tai paperista tehty säiliö tai suojus, jonka yläosan suuaukko on yleensä suljettavissa taittelemalla, solmimalla tai erityisellä pussinsulkijalla. Isoja pusseja (esim. ympärysmitaltaan yli 50 cm) kutsutaan nimellä säkki (esim. paperisäkki). Kantokahvoilla tai -rei’illä varustettuja suurehkoja pusseja kutsutaan yleensä nimellä kassi (esim. muovikassi, paperikassi, kangaskassi).


title: Pussi

text: Pussien suurin käyttökohde on vähittäiskauppa ja erityisesti elintarvikkeiden pakkaaminen kuluttajalle sopiviksi kertaeriksi.


title: Pussi

text:
Muovipussit lasketaan jätteeksi, koska ne eivät katoa luonnosta maatumalla. Muovipusseista on tullut globaali ympäristöongelma, katso esim. Tyynenmeren jätepyörre.
Ennen valintamyymälöitä ja valmiiksi pakattuja elintarvikkeita paperipussit olivat yleisin tapa annostella irtomyyntinä myytäviä tuotteita ruokakaupassa kotiin vietäväksi. Vaikka näiden "kauppapussien" käyttö on vähentynyt tai ne on korvattu muovipusseilla, paperipusseille on löydetty yhä enemmän käyttöä elintarviketeollisuuden pakkaustarpeissa. Leipiä ja leivonnaisia varten on kehitetty ikkunallisia paperipusseja ja pikaruoille kahdelta sivulta auki olevia "grillitaskuja".


title: Pussi

text: Paperipussit valmistetaan koneellisesti taittamalla ja liimaamalla ruskeasta tai valkaistusta voimapaperista tai pergamiinista. Ruoan pakkaamisessa sekä paperin, liiman että painovärien tulee olla elintarvikekelpoisia. Paremman vesihöyryn- tai rasvankestävyyden aikaansaamiseksi paperi voidaan päällystää polyeteenimuovilla tai alumiinifoliolla.


title: Merilinja

text: Merilinja () oli BBC:n tuottama menestyksekäs televisiodraama, jota esitettiin 1971–1980. Sarjan ideoi ja kehitti Cyril Abraham.


title: Merilinja

text: Merilinjan miljöö sijoittuu 1800-luvun puolivälin Liverpooliin ja sen satamaan. Sarjan päähenkilö on köyhyydestä rikkauksiin nouseva liikemies-kapteeni, "James Onedin", jonka perustaman laivanvarustamon (Onedinin linja) ja perheen kohtaloita seurataan kahdeksan tuotantokautta ja 91 jaksoa.


title: Merilinja

text: James Onedinia esitti sarjassa Peter Gilmore ja hänen vaimoaan "Annea" Anne Stallybrass. Jamesin aluksen komentajana "kapteeni Bainesina" nähtiin Howard Lang, ja Jamesin siskona Jessica Benton. Jane Seymourille sarja oli "Emma Callonina" ensimmäinen kosketus kuuluisuuteen. Muita sarjassa nähtyjä, sittemmin nimekkäitä näyttelijöitä olivat Warren Clarke ja Jill Gascoine.


title: Merilinja

text: Merilinjan tunnusmusiikkina soi "Adagio" Aram Hatšaturjanin baletista Spartacus. Onedinin varustamon lippulaivana nähtiin norjalainen fregatti "Christian Radich".


title: Kuovinrahkasammal

text: Kuovinrahkasammal ("Sphagnum obtusum") on sammallaji. Se kuuluu "Sphagnaceae"-heimoon ja rahkasammalten sukuun. Uhanalaisuusluokittelussa kuovinrahkasammal on elinvoimainen. Lajia esiintyy koko Suomessa Sodankylää lukuun ottamatta. Yleisväriltään kuovinrahkasammal on vihreää tai kellanvihreää.


title: Kristall Elektrostal

text: Kristall Elektrostal () on venäläinen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Elektrostalista, Moskovan alueelta. Seura pelaa Venäjän kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Venäjän jääkiekkoliigassa, sen läntisessä divisioonassa.


title: Kristall Elektrostal

text: Kristall Elektrostal perustettiin vuonna 1949 nimellä "Himik Elektrostal". Joukkue nousi kaksitoista kertaa Neuvostoliiton pääsarjaan, mutta putosi aina takaisin toiselle sarjatasolle Pervaja Ligaan ja välillä edelleen kolmannelle sarjatasolle Vtoraja Ligaan.


title: Kristall Elektrostal

text: Neuvostoliiton kaatumisen jälkeen Kristall Elektrostal pelasi 1994–1998 ja 1999–2000 Venäjän jääkiekon superliigassa. 2000-luvulla joukkue vakiinnutti paikkansa toisella sarjatasolla Vysšaja Ligassa. Kristall toimi KHL-joukkue HK MVD:n farmijoukkueena 2008–2010.


title: Kristall Elektrostal

text: Vuonna 2009 Kristall putosi Venäjän kolmannelle sarjatasolle Pervaja Ligaan. Seura jatkoi Pervaja Ligan lopettamisen jälkeen Venäjän jääkiekkoliigassa.


Luettelo Harry Potter -elokuvasarjan näyttelijöistä on lista näyttelijöistä, jotka ovat näytelleet tai ääninäytelleet hahmoa joka esiintyy Harry Potter -elokuvasarjassa, jotka perustuvat J. K. Rowlingin samannimisiin kirjoihin. Daniel Radcliffe, Rupert Grint ja Emma Watson, jotka näyttelivät Harry Potteria, Ron Weasleytä ja Hermione Grangeria kaikissa elokuvissa, olivat vielä tuntemattomia kun heidät valittiin näyttelijäkaartiin. Harry Potter -hahmoja esittää valkokankaalla joukko Ison-Britannian tunnetuimpia nättelijöitä, mukaan lukien Helena Bonham Carter, David Bradley, Robbie Coltrane, Warwick Davis, Ralph Fiennes, Michael Gambon, Brendan Gleeson, Richard Griffiths, Robert Hardy, Richard Harris, Jason Isaacs, Gemma Jones, Gary Oldman, Alan Rickman, Fiona Shaw, Maggie Smith, David Thewlis, Emma Thompson, Julie Walters ja Mark Williams (näyttelijä). Seitsemäntoista näyttelijää ovat esittäneet samaa hahmoa kaikissa kuudessa elokuvassa ja suurin osa heistä esiintyy myös Harry Potter ja kuoleman varjelukset ensimmäisessä ja toisessa osassa.


title: Luettelo Harry Potter -elokuvasarjan näyttelijöistä

text: Kirjoissa suuri osa hahmoista, jotka ovat viimeksi esiintyneet ensimmäisissä kirjoissa esiintyvät Tylypahkan suuressa taistelussa. David Yates, neljän viimeisen Harry Potter elokuvan ohjaaja, sanoi "Haluan saada heidät kaikki takaisin." viitaten haluunsa tuoda niin monta elokuvasarjassa esiintynyttä näyttelijää takaisin kuin mahdollista.