title: Hyūga (1917)

text: Alus modernisoitiin Kuren laivastontelakalla 23. marraskuuta 1934 – 7. syyskuuta 1936. Sen runkoa pidennettiin perästä reilu kahdeksan metriä, konehuoneet sijoitettiin uudelleen ja uudet turbiinimoottorit asennettiin, jolloin koneteho lähes kaksinkertaistui 80 000 hevosvoimaan ja nopeus kasvoi 25,3 solmuun. Kattiloiden määrän vähetessä etummainen savuhormi poistettiin, ja sen vapauttamaan tilaan rakennettiin suurempi komentosilta.


title: Hyūga (1917)

text: "Hyūga" lojui 19. maaliskuuta 1945 ankkurissa Hiro Wanin saaren rannassa noin 20 kilometriä Kuresta, kun siihen osui kaksi pommia. Alus oli ollut täysin palveluskelpoinen lukuun ottamatta polttoainetta ja lentokoneita. Toinen pommeista räjähti kattilahuoneessa numero kuusi ja toinen lentokannella. Aluksen viereen ja siihen osui pommeja jälleen 24. heinäkuuta, joiden seurauksena alus upposi asettuen kölilleen pohjaan. 28. heinäkuuta tehdyssä ilmahyökkäyksessä alus oli ainoastaan osin miehitetty ja siihen osui uudelleen tuhoten aluksen lopullisesti ja täyttäen vedellä aluksen etukannen tykkitorneista taaksepäin. Harimalainen yritys Harima Zosensho romutti hylyn heinäkuusta 1946 alkaen.


title: Kawachi-luokka

text:
Kawachi-luokka oli keisarillisen Japanin laivaston kahden aluksen muodostama taistelulaivaluokka (A-30). Luokka oli paranneltu versio edeltäneestä Satsuma-luokasta. Edeltäneestä luokasta poiketen ainoastaan 20 prosenttia materiaalista tuotettiin ulkomailta, vastaavan luokan ollessa aiemmin 60 prosenttia.
Luokan alusten valmistus viivästyi maailmanlaajuisen laman aiheuttamien talousongelmien vuoksi. Alusten tykit tilattiin Britanniasta, mutta 25 000 hevosvoiman Brown-Curtiss-turbiinimoottorit valmisti Kawasaki lisenssillä.


title: Amazing Race (5. tuotantokausi)

text: Amazing Racen viides tuotantokausi alkoi 6. heinäkuuta 2004. Siinä kisasi 11 kahden hengen tiimiä kilpailussa ympäri maailmaa. Aviopari Chip ja Kim McAllister voitti kilpailun ollen ensimmäinen afroamerikkalainen voittaja. He ovat myös kilpailun tähän mennessä vanhin voittajatiimi. Pääpalkinto oli 1 000 000 $.


title: Johdannaissuure

text: Johdannaissuure on suure eli on jonkin asian tai esineen mitattava ominaisuus, joka määritellään perussuureiden sekä mahdollisesti muiden johdannaissuureiden avulla yksinkertaisilla laskutoimituksilla kuten tulon, osamäärän ja murtopotenssien avulla. Perussuureita ovat pituus , massa , aika , sähkövirta , lämpötila , ainemäärä ja valovoima . Perussuureiden yksiköitä kutsutaan perusyksiköiksi. Johdannaissuureiden yksiköitä voidaan kutsua johdannaisyksiköiksi.


title: Johdannaissuure

text: Johdannaisuureiden määrä on loputon, sillä äärelliselläkin määrällä perussuureita voidaan määritellä runsaasti uusia johdannaissuureita. Jos uusia johdannaissuureita johdetaan käyttäen saatuja johdannaissuureita, kasvaa lukumäärä äärettömän suureksi. Siksi kattavaa luetteloa mahdollisista johdannaissuureista ei voida antaa.


title: Johdannaissuure

text:
Johdannaissuure saadaan käyttämällä perussuureita luovalla tavalla. Esimerkiksi suure nopeus formula_1 määritellään kuljetun matkan eli pituuden ja kulkuun käytetyn ajan osamääränä
Nopeuden yksikkö saadaan samalla tavalla laskemalla pituuden "m" (metri) ja ajan yksikön "s" (sekunti) osamäärä


title: Johdannaissuure

text: Johdannaissuureiden johdannaisyksiköt lasketaan samalla tavalla kuin ne määritellään. Kaikki johdannaisyksiköt voidaan ilmaista perusyksiköistä johdettuina lausekkeina. Muutamilla niistä on kuitenkin erityisnimiä, esimerkiksi voiman yksikkö newton (1 N = 1 kg·m/s) ja energian yksikkö joule (1 J = 1 kg·m/s) sekä monet näiden ja ampeerin avulla johdetut sähkösuureiden yksiköt.


title: Johdannaissuure

text:
Pituuden avulla johdetuilla suureilla ilmaistaan tilaan liittyviä asioita. Näiden yksiköt johdetaan pituuden yksikön metrin tuloina ja osamäärinä.
Pituuden ja ajan avulla johdetaan liiketiloihin liittyviä suureita.
Pituuden, ajan ja massan johdetaan paineeseen, voimaan ja energiaan liittyviä asioita.
Johdannaissuureita käytetään tuhansia, mutta eräitä johdannaissuureita käytetään jo kouluopetuksessa.


title: Helen (näyttelijä)

text: Helen Richardson (s. 21. marraskuuta 1939) on burmalaissyntyinen intialainen näyttelijä ja tanssija, joka on työskennellyt hindinkielisessä elokuvateollisuudessa. Hän on esiintynyt yli 500 elokuvassa. Häntä on usein sanottu aikansa suosituimmaksi tanssinumeroesiintyjäksi.


title: Helen (näyttelijä)

text: Helen on voittanut Filmfare Awards -palkinnon parhaasta naissivuosasta vuonna 1980 ja elämäntyöstä vuonna 1999. Intian hallitus myönsi hänelle Padma Shri -palkinnon vuonna 2009.


title: Helen (näyttelijä)

text: Helen on naimisissa käsikirjoittaja Salim Khanin kanssa. Näyttelijät Salman Khan, Arbaaz Khan ja Sohail Khan ovat hänen poikapuoliaan.


title: Mutsu (1920)

text: Mutsu () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1921 palvelukseenotettu Nagato-luokan taistelulaiva.


title: Mutsu (1920)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 1. kesäkuuta 1918. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1920 ja se valmistui 24. lokakuuta 1921.


title: Mutsu (1920)

text: "Mutsu" lähti 7. tammikuuta 1943 Trukilta palatakseen Japaniin. Alus ankkuroitui 12. tammikuuta Yokosukaan, missä se siirrettiin modernisoitavaksi kuivatelakalle. Alus palasi 6. helmikuuta palvelukseen. Kuukauden lopulla alus siirrettiin Hashirajimaan, jossa sen miehistö oli koulutettavana. Aluksen taaempi ammusvarasto räjähti 8. kesäkuuta sen ollessa ankkurissa Hashirajimassa Hiroshimanlahdella, jolloin alus upposi vieden mukanaan 1 222 miehistönjäsentä. Vuonna 1970 Fakuda Salvage Company osti hylyn Japanin hallitukselta. Hylyn takaosa yritettiin nostaa 22. heinäkuuta tuloksetta vaijerien katkettua. Vuoden 1971 loppuun mennessä hylystä oli nostettu yksi 41 senttimetrin tykkitorni, mutta varsinaisista nostoyrityksistä luovuttiin.


title: Oi! Mikä ihana sota

text: Oi! Mikä ihana sota () on vuonna 1969 ensi-iltansa saanut Richard Attenboroughin ohjaama brittiläinen elokuvamusikaali, jossa esiintyvät muun muassa Dirk Bogarde, Phyllis Calvert, Jean Pierre Cassel, John Clements, John Gielgud, Jack Hawkins, Kenneth More, Laurence Olivier, Michael Redgrave, Vanessa Redgrave, Ralph Richardson, Maggie Smith, Susannah York ja John Mills.


title: Oi! Mikä ihana sota

text: "Oi! Mikä ihana sota" perustuu samannimiseen "Oi! Mikä ihana sota" -teatterimusikaaliin vuodelta 1963.


title: Oi! Mikä ihana sota

text: Alkuperäinen "Oi! Mikä ihana sota" -musikaali avattiin Broadwaylla Broadhurst Theaterissa New Yorkissa 30. syyskuuta vuonna 1964; musikaalia esitettiin 125 näytöstä. Musikaali oli ehdolla myös parhaan musikaalin Tony-palkintoon.


title: Oi! Mikä ihana sota

text: "Oi! Mikä ihana sota" kuvattiin Technicolor-menetelmällä Englannin Kentin Lamberhurstissa ja East Sussexin Brightonissa kesällä vuonna 1968.


title: Oi! Mikä ihana sota

text: "Oi! Mikä ihana sota" on Jane Seymourin elokuvadebyytti.


title: Oi! Mikä ihana sota

text: "Oi! Mikä ihana sota" sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa 10. maaliskuuta vuonna 1969. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 3. lokakuuta. Suomessa elokuva sai ensi-illan 11. syyskuuta vuonna 1970. Paramount Pictures toimi elokuvan jakelijana.


title: Oi! Mikä ihana sota

text: Elokuva on saatavilla myös DVD:nä.


title: Pansion varuskunta

text: Pansion varuskunta on Turun Pansion kaupunginosassa sijaitseva Suomen puolustusvoimiin kuuluvien merivoimien toinen päävaruskunnista. Varuskunta sijaitsee kaupungin länsipuolella.


title: Pansion varuskunta

text: Varuskunnan joukko-osastot:Näistä kaksi viimeksi mainittua kuuluvat Merivoimien Materiaalilaitokseen. Myös Pansion sotilaskoti ja entinen muonituskeskus eli Leijona Cateringin Poiju-varuskuntaravintola lukeutuvat varuskuntaan. Pansion varuskunnan päällikkönä toimii pääjoukko-osaston eli Saaristomeren Meripuolustusalueen komentaja. Joukko-osaston edellisiä nimiä ovat Turun Laivastoasema (TurLA ja TurLAs) sekä Rannikkolaivasto (RLaiv).


title: Pansion varuskunta

text: Toinen merivoimien päävaruskunta on Upinniemen varuskunta.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1958–1959

text: Kaudella 1958–1959 jääkiekon SM-sarjassa luovuttiin kaksilohkoisesta sarjajärjestelmästä, ja sarja pelattiin yhdessä lohkossa kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Sarjan voittaja voitti Suomen mestaruuden ja kaksi viimeistä putosi suomensarjaan. Sarja aloitettiin aiemmin kuin koskaan aikaisemmin, sillä ensimmäiset ottelut voitiin pelata jo marraskuussa. Mestaruuden voitti Tappara, hopeaa sai TK-V ja pronssia HIFK.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1958–1959

text: Sarjan häntäpäässä neljä joukkuetta sijoittui tasapisteisiin. Uusintaotteluiden jälkeen Tarmo ja KalPa putosivat sarjasta.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1958–1959

text: Sarjasta putosivat uusintaotteluiden jälkeen Hämeenlinnan Tarmo ja Kalevan Pallo. Tilalle nousivat Saimaan Pallo Lauritsalasta ja Hermes Kokkolasta.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1958–1959

text: O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1958–1959

text: Yleisömäärät koottu ottelupöytäkirjoista ja Helsingin Sanomien otteluraporteista


title: Hans Kröpelin

text: Hans Kröpelin (k. 1440) oli saksalaissyntyinen valtaneuvos. hän tuli Kalmarin unionin palvelukseen Margareetan aikana, ja noin 1418 hänestä tuli Tukholman linnan päällikkö. Hänet mainitaan vuonna 1422 asiakirjassa valtaneuvoksena


title: Hans Kröpelin

text: Engelbrektin kapinan jälkeen 1435 kuningas otti Kröpeliniltä Tukholman linnan, mutta tämä sai kuitenkin valtaneuvostolta 1436 tilalle Turun linnan, ja seuraavana vuonna hän hankki itselleen myös Kastelholman linnan. Hän pyrki – huonolla menestyksellä – välittämään unionin kuninkaan ja Ruotsin valtaneuvoston välisissä erimielisyyksissä. Hän kukisti yhdessä piispa Maunu Tavastin kanssa Ylä-Satakunnassa 1438–1439 puhjenneen Davidin kapinan.


title: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)

text: Kongō-luokka oli keisarillisen Japanin laivaston neljän aluksen muodostama taisteluristeilijäluokka. Alusten suunnittelunimenä oli B-46 eli Sir George Thurstonin tekemä Vickers design 472C.


title: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)

text: Japani aloitti vuonna 1909 dreadnought-tyyppisten taistelulaivojen valmistuksen. Se tilasi kaksi Kawachi-luokan alusta osana vuoden 1907 laivasto-ohjelmaa, vaikka alkuperäinen suunnitelma olikin hylätty Venäjää vastaan käydyn sodan aiheuttamien talousongelmien vuoksi. Taistelulaivat oli aseistettu kahdellatoista 12 tuuman tykillä, jotka oli asennettu kaksiputkisiin torneihin, ja niiden voimanlähteenä olivat turbiinimoottorit. Alukset valmistettiin Japanissa, mutta tykit tilattiin Britanniasta ja koneet valmistettiin lisenssillä Japanissa. Hankittaessa taistelulaivoja suunniteltiin samalla taisteluristeilijöiden hankintaa, mutta Britannian kuninkaallisen laivaston hankkimat 13,5 tuuman tykein aseistetut Lion-luokan alukset kiinnostivat japanilaisia. Japani halusi olla alusten suhteen kärkimaita niin teknologisesti kuin laadullisesti. Japanin ja Britannian lähes liittolaisuuteen verrattavat suhteet tekivät mahdolliseksi saada oppia uudesta teknologiasta ja saman aikaisesti hankkia tehokas uusi alus, mikäli tilaus osoitettaisiin brittiläiselle telakalle.


title: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)

text: Lion-luokan taisteluristeilijät olivat aikansa moderneimpia ja vahvimpia tyyppinsä aluksia, joten oli luontevaa osoittaa tilaus Vickerille Barrow-in-Furnessiin. Samoin oli luontevaa, koska kyseessä ei ollut varsinaisesti Britannian amiraliteetin tilaus, muokata Sir George Thurstonin tekemiä Lion-luokan piirustuksia Japanin laivaston vaatimuksien mukaiseksi.


title: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)

text: Alkuperäisen suunnitelman mukaan alusten tuli olla 12 tuuman tykein aseistettuna uppoumaltaan 19 000 tonnia. Uppouma kuitenkin kasvoi suunnittelun edetessä 27 500 tonniin, pääaseistukseksi tuli 13,5 tuuman tykit ja aluksen mitat vastasivat Lion-luokan alusten mittoja lukuun ottamatta suurempaa leveyttä. Alusten ammusvarastojen ja konehuoneiden suojana oli kahdeksan tuuman panssarivyö, joka oheni kolmituumaiseksi päihin mentäessä. Vyön alapuolella oli kolmituumainen kate, joka pohjautui Venäjän-Japanin sodan kokemuksiin. Vyön yläpuolella oli kuuden tuuman panssarointi ja apuaseiden suojana oli vastaava panssarointi. Asejärjestelmien alue oli eristetty kahdeksan tuuman vesitiiviillä panssaroiduilla laipioilla. Panssarikansi oli kaksituumainen. Tornien jalustat olivat kymmenen ja tornien seinät yhdeksän tuumaa paksut. Ajan tavan mukaisesti hiilivarastot asetettiin aluksen laidoille lisäsuojaksi. Panssarointi painoi kaikkiaan noin 6 500 tonnia eli noin neljänneksen aluksen uppoumasta.


title: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)

text: Taisteluristeijöinä alusten nopeuden tuli olla suurempi kuin vastaavasti aseistettujen ja vahvemmin panssaroitujen taistelulaivojen, joten Kongō-luokan propulsiojärjestelmä tuotti suuremman tehon. Höyryn koneille tuottivat 36 hiilikattilaa, joissa oli öljysuihkutus. Ne oli ryhmitelty kahdeksaan huoneeseen. Huoneet oli ryhmitelty pareittain neljään erilliseen osastoon, joiden välissä oli vesitiivis laipio. Hormit oli liitetty kolmeen yhtä suureen savupiippuun. Höyry pyöritti neljään akseliin kytkettyjä Parsonsin suoravetoturbiineja, jotka tuottivat 64 000 hevosvoimaa kuhunkin akseliin. Täten alus saavutti vaaditun 27,5 solmun nopeuden. Koeajoissa alukset saavuttivat 27,54–27,78 solmua, joiden saavuttamiseksi tuotettiin 78 275–82 000 hevosvoimaa.


title: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)

text: Thurstonin piirustusten 13,5 tuuman tykit korvattiin lopulta 14 tuuman tykeillä japanilaisten vaatiessa alukselleen suurimmat mahdolliset tykit. Vickers suunnitteli aivan uuden tykin, Vickers Mk J:n, joka kykeni ampumaan 1 485 naulan kranaatin 38 550 jaardin päähän. Tykit asennettiin pareittain neljään torniin, joista kaksi asennettiin etu- ja kaksi takakannelle. Kaikki tornit olivat keskilinjalla, ja alukselle jätettiin asentamatta keskilaivan Q-torni, mikä mahdollisti paremman sisätilojen suunnittelun. Etummainen takakannen torneista asetettiin aivan taaimman savuhormin viereen ja taain torni kauas siitä, mikä mahdollisti hyvän ampuma-alan tykeille. Kaikki apuaseina olleet kuusitoista Vickersin valmistamaa kuuden tuuman 50 pituuskaliiperin Vickers Mk M -tykkiä asennettiin kasematteihin niin kutsuttuina P-asennuksina tasan kummallekin laidalle lukuun ottamatta neljää eteen suunnattua ja neljää taakse suunnattua tykkiä. Apuaseilla oli mahdollista ampua 30 korkeuskulmaan asti 100 naulan kranaatteja. "Kongōlle" asennettiin lisäksi 16 kolmen tuuman jalalle asennettua tykkiä, joista puolet pääkannelle ja loput tornien katoille, mutta lopuille luokan aluksille ei asennettu kolmituumaisia tornien katoille. Aseistuksen täydensi kahdeksan kiinteää vesirajan alle asennettua 21 tuuman torpedoputkea.


title: Kongō-luokka (taisteluristeilijä)

text: Ainoastaan nimikkoalus "Kongō" tilattiin Britteinsaarilta ja loput kolme Japanista. Toisena tilatun "Hiein" materiaaleista 30 prosenttia tuotettiin ulkomailla, mutta loppujen materiaalihankinnat kohdennettiin Japaniin.


title: Heikki Tilander

text: Heikki Tapani Tilander (30. heinäkuuta 1944 Helsinki – 30. lokakuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti. Hänet ylennettiin kenraalikuntaan vuonna 1996 ja kenraaliluutnantiksi 2002.


title: Heikki Tilander

text: Tilander kävi kadettikoulun vuosina 1964–1967 ja Sotakorkeakoulun 1975–1977. Hän toimi Uudenmaan jääkäripataljoonassa opetusupseerina ja komppanianpäällikkönä vuosina 1967–1975 ja YK-tehtävissä UNTSO:n sotilastarkkailijana Lähi-idässä vuonna 1972–1973. Tilander toimi esikuntatehtävissä Sotakorkeakoulussa vuosina 1977–1980, opettajana 1984–1986 ja valtakunnallisten Maanpuolustuskurssien apulaisjohtajana 1986–1989. Apulaissotilasasiamiehenä Tukholmassa Tilander oli 1980–1984. Tilander toimi pataljoonankomentajana Uudenmaan Prikaatissa 1989–1991. Hän oli Helsingin sotilaspiirin esikuntapäällikkönä 1991–1992 ja jatkotutkinto-osaston johtajana Maanpuolustuskorkeakoulussa 1995–1996. Tilander toimi apulaismaavoimapäällikkönä Pääesikunnassa vuodesta 1996 lähtien. Hän toimi Pohjoisen Maanpuolustusalueen komentajana 1.1.2001–31.7.2004.


title: Heikki Tilander

text: Tilander toimi Kadettikunnan puheenjohtajana vuodet 2000–2003. Lisäksi hän toimi Maanpuolustusmitalitoimikunnan puheenjohtajana vuosina 2008–2012.


title: Heikki Tilander

text: Palvellessaan apulaismaavoimapäällikkönä hän ajoi saattokoptereiden tarvetta hankittavien kuljetushelikoptereiden suojaksi.


title: Heikki Tilander

text: Tilander julkaisi vuonna 2006 muistelmateoksen "Sotilaan vuosikymmenet – muistikuvia noottikriisin ajasta EU-Suomeen".


title: Tony Chapron

text: Tony Chapron (s. 23. huhtikuuta 1972 Flers, Ranska) on ranskalainen jalkapalloerotuomari. Hänestä tuli kansainvälinen erotuomari vuonna 2007.


title: UGH!!! Terveet Kädet elävänä

text: UGH!!! Terveet Kädet elävänä on Terveet Kädet -yhtyeen livealbumi, joka julkaistiin CD:nä 29. helmikuuta 2012 ja LP:nä 14. maaliskuuta 2012. Albumi koostuu kahdesta osasta, sähköisestä ja akustisesta. Sähköinen esiintyminen sisältää 20 kappaletta ja se on äänitetty Kouvolan House of Rock -ravintolassa 20. toukokuuta 2011. Loput 15 kappaletta on äänitetty yhtyeen esiintyessä akustisesti Cafe Jazz -ravintolassa Porissa 6. elokuuta 2011.


title: UGH!!! Terveet Kädet elävänä

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 37.


title: UGH!!! Terveet Kädet elävänä

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Läjä Äijälä, ellei toisin mainita.


title: Detroit Turbos

text: Detroit Turbos oli yhdysvaltalainen sisälacrossen ammattilaisseura, joka pelasi vuosina 1989–1994 National Lacrosse Leaguessa. Joukkue voitti kaudella 1991 NLL:än mestaruuden. Kotiottelunsa Detroit Turbos pelasi Joe Louis Arena, Detroitissa, Michiganin osavaltiossa. Mestaruuskaudellaan Detroitin Gary Gait valittiin kauden tulokkaaksi.


title: Christian Atsu

text: Christian Atsu Twasam (s. 10. tammikuuta 1992 Ada Foah, Ghana) on ghanalainen jalkapalloilija. Hän edustaa englantilaista Newcastle Unitedia.


title: Christian Atsu

text: Atsu siirtyi 17-vuotiaana Porton junioriakatemiaan. 14. toukokuuta 2011 Atsu sai ensimmäistä kertaa kutsun edustusjoukkueeseen otteluun CS Marítimoa vastaan, mutta hän ei kuitenkaan tuolloin päässyt vielä tekemään ensiesiintymistään.


title: Christian Atsu

text: Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi joukkuetoverinsa Kelvinin tavoin lainasopimuksella Rio Aveen. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa joukkueessa 28. elokuuta 2011 SC Olhanensea vastaan. Hän pelasi joukkueessa yhteensä 27 sarjaottelua ja teki niissä kuusi (6) maalia.


title: Christian Atsu

text: Lainakautensa jälkeen hän palasi takaisin Portoon. Atsu teki ensimmäisen maalinsa Portossa 15. helmikuuta 2013 pelatussa vierasottelussa SC Beira-Maria vastaan.


title: Christian Atsu

text: Atsu teki ensiesiintymisensä Ghanan maajoukkueessa 1. kesäkuuta 2012 pelatussa Lesothoa vastaan.


title: Stephen Hillenburg

text: Stephen McDannell Hillenburg (21. elokuuta 1961 Lawton, Oklahoma – 26. marraskuuta 2018) oli yhdysvaltalainen meribiologi, animaattori, ohjaaja ja käsikirjoittaja, joka tunnettiin erityisesti Paavo Pesusienen luojana. "Paavo Pesusieni -elokuvan" ilmestymisen jälkeen vuonna 2004 hän siirtyi takaisin johtavan tuottajan paikalle eikä enää kirjoittanut tai muuten tehnyt televisiosarjaa jokapäiväisesti vaan arvioi jokaisen jakson ja antoi ehdotuksia.


title: Stephen Hillenburg

text: Stephen Hillenburg kertoi vuonna 2017 sairastavansa ALS-tautia mutta pyrki jatkamaan tästä huolimatta työtään "Paavo Pesusieni" -sarjan parissa. Hillenburg menehtyi ALS:n komplikaatioihin 26. marraskuuta vuonna 2018.


title: Esko Vahla

text: Esko Martti Armas Vahla (31. joulukuuta 1907 Värtsilä – 25. toukokuuta 1988) oli suomalainen kenraalimajuri ja Savo-Karjalan sotilasläänin komentaja.


title: Esko Vahla

text: Vahla valmistui kadettikoulusta 1932 ja sodan jälkeen Sotakorkeakoulusta 1947. Hän toimi ennen sotaa nuorempana upseerina ja kouluttajana Pohjois-Savon rykmentissä sekä Sortavalan suojeluskuntapiirissä. Talvisodassa hän toimi 3. komppanian päällikkönä ja I pataljoonan komentajana JR 34:ssä. Hän osallistui Uomaan taisteluihin Kollaan rintamalla. Välirauhan aikana hän toimi kouluttajana Savonlinnan suojeluskuntapiirissä. Jatkosodan aikana hän toimi vuodet 1941–1943 I pataljoonan komentajana JR 49:ssä sekä osastopäällikkönä Panssaridivisioonan esikunnassa 1944. Hän osallistui tässä tehtävässä myös Lapin sotaan.


title: Esko Vahla

text: Vuonna 1945 Vahla työskenteli toimistopäällikkönä Helsingin sotilasläänin esikunnassa sekä toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1947–1950. Hän johti Huoltoupseerikoulua (HUK) 1950–1952 ja työskenteli Lounais-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1953–1954 sekä Uudenmaan sotilasläänissä 1955–1956. Karjalan Prikaatin komentajana hän oli vuodet 1957–1958, toimi sitä ennen muutaman kuukauden prikaatin edeltäjän 5. Prikaatin komentajana. Pääesikunnan koulutusosaston päällikkönä Vahla toimi 1958–1963. Vuosina 1963–1969 hän komensi Savo-Karjalan sotilaslääniä, minkä jälkeen jäi eläkkeelle kenraalimajurina.


title: Esko Vahla

text: Ylennykset:


title: Esko Vahla

text: Vänrikki 1932, luutnantti 1934, kapteeni 1940, majuri 1942, everstiluutnantti 1950, eversti 1956, kenraalimajuri 1966.


title: Jan Sundberg

text: Jan Sundberg (s. 12. tammikuuta 1949) on suomenruotsalainen valtiopolitiikan professori Helsingin yliopistosta. Hän on julkaissut monia tutkimuksia suomalaisesta puoluejärjestelmästä niin englanniksi kuin ruotsiksi.


title: Jan Sundberg

text: Sundberg on vastustanut Suomen kuntauudistusta ja aikomusta vähentää kuntien määrää jopa sadalla vuoden 2005 tasosta. Hänen mukaan uudistuksessa taloudelle annetaan liian suuri merkitys ja demokratian toimivuus unohtuu. Sundberg väläyttää myös, että syy poliittisen osallistumisen vähenemiseen ja äänestysvilkkauden laskuun voi olla kuntademokratian heikkenemisessä.


title: Jan Sundberg

text: Vuonna 2013 Yle uutisoi, että Sundbergin tietokoneelta oltiin lähetetty vihaviestejä ruotsinkielisille suomalaisille.


title: Jan Sundberg

text: Sundberg on antanut usein haastatteluja ulkomaisille tiedotusvälineille Suomen politiikkaa koskien. Vuoden 2015 vaalien jälkeen Sundberg arveli norjalaisessa Aftenpostenissa että perussuomalaisten istuessa hallituksessa Itä-Suomessa pakollinen ruotsin opetus poistuu ja tilalle tulee pakkovenäjä.


title: Yrjö Valkama (sotilas)

text: Yrjö Armas Valkama (vuoteen 1906 Flaming) (5. kesäkuuta 1894 Helsinki – 3. maaliskuuta 1975) oli suomalainen kenraalimajuri.


title: Yrjö Valkama (sotilas)

text: Valkama osallistui sisällissotaan valkoisten puolella 1918, valmistui kadettikoulusta 1920 ja Sotakorkeakoulusta 1931 (ye-upseeri 1932). Hän palveli komppaniaupseerina 1920-1923, adjutanttina 1923-1927 sekä komppanianpäällikkönä 1927-1932. Sittemmin hän toimi yleisesikunnassa ja puolustusministeriössä toimistopäällikkönä 1932-1939.


title: Yrjö Valkama (sotilas)

text: Talvisodassa Valkama komensi I pataljoonaa JR 34:ssä 10.10.1939-14.1.1940 ja myöhemmin mm. Taisteluosasto Tiikeriä. Jatkosodassa hän komensi 1941-1944 JR 57:ä sekä toimi jonkun armeijakunnan esikuntapäällikkönä ja toimi edelleen vuoteen 1945 asti rykmentinkomentajana. Sodan jälkeen hän johti Maasotakoulua 1945-1950.


title: Yrjö Valkama (sotilas)

text: Ylennykset: Vänrikki ja luutnantti 1920, kapteeni 1924, majuri 1932, everstiluutnantti 1940, eversti 1942, kenraalimajuri 1950.


title: Yrjö Valkama (sotilas)

text: Valkama voitti suorissa kerroshypyissä yhteensä kahdeksan Suomen-mestaruutta vuosina 1914–1917, 1919–1921 sekä 1923. Hän edusti uimahypyssä seuratasolla Helsingin Uimareita.


title: Kirishima (1913)

text: Kirishima () oli keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan taisteluristeilijä. Alus valmistui vuonna 1915 ja se palveli sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa.


title: Kirishima (1913)

text: Alus tilattiin 1911 Mitsubishin telakalta Nagasakista ja sen köli laskettiin 17. maaliskuuta 1912. Alus laskettiin vesille 1. joulukuuta 1913 ja se siirrettiin 26. joulukuuta Saseboon, jossa Kamaya Rokuro vastaanotti aluksen valmistumisesta vastaavan komentajan tehtävät 15. joulukuuta 1914. Alus valmistui 19. huhtikuuta 1915 ja se liitettiin laivastoon ensimmäisenä päällikkönään Kamaya. Alus aloitti palveluksensa Sasebon laivastoalueella.


title: Kirishima (1913)

text: Alukseen osui yhdeksän Yhdysvaltain laivaston taistelulaivojen "USS South Dakota" ja "USS Washington" pääaseiden kranaattia, jotka jumittivat aluksen ohjauksen. Lisäksi aluksen saamat vuodot aiheuttivat kahdeksantoista asteen kallistuman. Kevyt risteilijä "Nagara" yritti hinata vaurioituneen aluksen pois, mutta aluksen pelastustoimien epäonnistuttua hävittäjät pelastivat "Kirishiman" miehistön eloonjääneet. Taistelulaiva kaatui 15. marraskuuta 1942 vieden mukanaan 212 miehistönjäsentä.


title: Kongō-luokka

text: Kongō-luokka voi tarkoittaa seuraavia keisarillisen Japanin laivaston ja Japanin itsepuolustusvoimien laivaston alusluokkia:


title: Hietakala

text: Hietakala ("Hypoptychus dybowskii") on piikkikaloihin kuuluva Tyynellämerellä tavattava kalalaji. Se on toinen "hietakalojen" ("Hypoptychidae") heimon kahdesta lajista. Toinen on japaninputkikuono ("Aulichthys japonicus") , joka on aiemmin luettu putkikuonoihin.


title: Hietakala

text: Hietakala on pienikokoinen kala ja voi suurimmillaan kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Ruumiinmuodoltaan laji on hyvin pitkulainen ja selkä- ja peräevät sijaitsevat ruumiin takaosassa. Muista piikkikalalajeista poiketen hietakalalla ei ole selässään piikkejä. Kalalla ei ole vatsaeviä. Hietakalan ruumis on suomuton.


title: Hietakala

text: Hietakala on lauhkeiden merivesien laji. Sitä tavataan Japanista, Korean niemimaalta ja Ohotanmereltä. Lajia kalastetaan kaupallisesti sen levinneisyysalueella.


title: Hiei (1912)

text: Hiei () oli keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan taisteluristeilijä. Alus valmistui vuonna 1914 ja se palveli sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa.


title: Hiei (1912)

text: "Hiei" tilattiin vuonna 1911 Yokosukan laivastontelakalta ja sen köli laskettiin 4. marraskuuta 1911. Alus laskettiin vesille 21. marraskuuta 1912 ja se valmistui 4. elokuuta 1914.


title: Hiei (1912)

text:
1920-luvun alussa aluksen savuhormeihin asennettiin kaarevat savunhajottimet ja vuosikymmenen lopulla aluksen komentosilta modernisoitiin ja rakennettiin lisää tasanteita niin, että masto lähes peittyi. Washingtonin laivastosopimuksen hyväksymisen jälkeen alus päätettiin modernisoida, koska uusia taistelulaivoja ei saanut valmistaa ja taisteluristeilijät olivat osoittautuneet ensimmäisessä maailmansodassa epäonnistuneeksi ratkaisuksi.
Alus siirrettiin 15. lokakuuta 1929 Kuressa modernisoitavaksi, jolloin se muutettiin laivastosopimuksen rajoitusten vuoksi koululaivaksi. Aluksen romutus olisi ollut toinen vaihtoehto, joka ei tullut kysymykseen. Aluksen kattilat vähennettiin yhteentoista, joilla saavutettu maksimiteho 13 800 hevosvoimaa takasi alukselle 18 solmun huippunopeuden. Samalla uppouman pienentämiseksi poistettiin panssarivyö samoin kuin taaimmainen tykkitorni sekä kuusituumaiset apuaseet. Alus palasi palvelukseen 31. joulukuuta 1932. Alukselle palautettiin kuusituumaiset apuaseet jo vuonna 1936.


title: Hiei (1912)

text: "Hiei" palautettiin sotalaivaksi, kun se siirrettiin 26. marraskuuta 1936 Kuressa telakalle. Alukselle valmistettiin samanlainen komentosilta kuin Yamato-luokan aluksille. Samoin sen poistettu suoja, aseet ja voimanlähteet palautettiin sisarluokan alusten tasolle. Toisen modernisoinnin jälkeen panssarikantena oli kolmen tuuman HC-panssari, jonka päällä oli HT-terästä. Kansi jatkui saman paksuisena reunoille asti. Savuhormien juuriin asennettiin kahdeksan tuuman VC-panssarointi. Aluksella oli kolme vesitiivistä panssarilaipiota konehuoneiden väleissä ja kaksoispohja. Uloimpana oli torpedovyö, joka oli 1,6 tuumasta kahteen tuumaan HT-terästä. Alus palasi palvelukseen vasta 31. tammikuuta 1940.


title: Hiei (1912)

text: Alus osallistui 11. lokakuuta keisarin laivastokatselmukseen Jokohaman edustalla. Laivaston komentaja, amiraali Yamamoto Isoroku toivotti keisari Hirohiton tervetulleeksi "Hieille", jonka jälkeen alus risteilijöiden "Takao", "Kako" ja "Furutaka" saattamana tarkasti Tokionlahdella olleet 80 alusta.


title: Hiei (1912)

text: Arima Kaoru vastaanotti 10. syyskuuta 1941 aluksen päällikkyyden Nishida Masaolta. Alus liitettiin vara-amiraali Takasu Shiron komentamaan 1. laivaston vara-amiraali Mikawa Gunichin 3. taistelulaivalaivueeseen, joka oli ankkurissa Hashirajimassa Hiroshimanlahdella. Laivueen muut alukset olivat "Hiein" sisaralukset "Haruna", "Kongo" ja "Kirishima". Alus lähti 17. marraskuuta Kisarazun laivastotukikohdasta Tokionlahdelta ja se saapui 21. marraskuuta Hitokappunlahdelle Kuriilien Etorofulle. Se lähti "Kirishiman" kanssa vara-amiraali Mikawan komentaman tukiryhmän mukana. Osastoon kuuluivat 8. risteilijäviirikön "Tone" ja "Chikuma", "Abukuman" johtama 1. hävittäjälaivue, Midwayn maihinnousun tulitukiosasto, 1. ja 2. tukiryhmä. Mikawan osaston mukana oli Nagumo Chuichin johtaman 1. laivaston ilma-armeijan lentotukialukset. "Hiei" oli laivasto-osaston viestikeskuksena, mutta viestiliikenteen paljastumisen estämiseksi radiot sammutettiin.


title: Hiei (1912)

text: Japanin liittyessä toiseen maailmansotaan joulukuussa 1941 "Hiei" kuului 3. taistelulaivalaivueen 1. viirikköön, jonka mukana se oli amiraali Nagumon iskuosastossa. Osasto lähti 27. marraskuuta Kuriileilta Tankaninlahdelta hyökätäkseen Pearl Harboriin. Viirikkö oli 1. lentolaivaston mukana vuodenvaihtuessa Trukilla ja 17. tammikuuta 1942 kaukosuojaosastona Rabaulin ja Kaviengin maihinnousuissa. Alus palasi 25. tammikuuta Trukiin.


title: Hiei (1912)

text: Yhdysvaltain Marshallin- ja Gilbertin saarille 1. helmikuuta tekemien hyökkäysten torjumiseksi keisarillisen Japanin laivasto lähetti alueelle lentotukialusosaston, johon myös "Hiei" kuului. Osasto kuitenkin kutsuttiin takaisin jo 4. helmikuuta ennen taistelua ja se saapui Palaulle 8. helmikuuta. Alus lähti 18. helmikuuta uudelleen merelle "Kirishiman", "Akagin", "Kagan", "Hiryūn" ja "Soryūn" kanssa kahden raskaan risteilijän ja yhdeksän hävittäjän suojaamana iskeäkseen Darwiniin. Lentotukialus koneet lähetettiin seuraavana päivänä hyökkäykseen Bandamereltä. Iskun jälkeen osasto lähti Staringinlahteen Kendarille Celebeseillä, jonne se saapui kaksi päivää myöhemmin.


title: Hiei (1912)

text: "Hiei" lähti 25. helmikuuta Kendarilta lentotukialusosaston mukana purjehdukselle Jaavan eteläpuolisille alueille tukeakseen Jaavan maihinnousuja. Matkalla "Hiei", "Kirishima" sekä risteilijät upottivat Jaavan eteläpuolella 1. maaliskuuta Yhdysvaltain laivaston hävittäjä "USS Edsallin", mihin kului 297 kappaletta 14 tuuman ja 132 kappaletta kuuden tuuman kranaatteja. Alus palasi osaston mukana Staringinlahdelle 11. maaliskuuta.


title: Hiei (1912)

text:
Alus lähti kuukauden lopulla lentotukialusosaston mukana Intian valtamerelle suunnattuun iskuun. Osaston lentokoneet upottivat Ceylonin eteläpuolella "HMS Dorsetshiren" ja "HMS Cornwallin" 5. huhtikuuta, jonka jälkeen lentokoneet tekivät hyökkäyksen Ceylonille. Osasto palasi 12. huhtikuuta Malakansalmeen. "Hiei" lähti 25. toukokuuta Midwayn maihinnousujoukkojen suojana. Operaatio osoittautui katastrofiksi ja operaatiosta vapauduttuaan alus liitettiin 3. laivastoon.
Alus osallistui elokuun lopulta alkaen Guadalcanalin taisteluihin. Se lähti "Kirishiman", risteilijän ja kahdentoista hävittäjän kanssa Trukilta 9. marraskuuta tulittaakseen Hendersonin lentokenttää 12.–13. marraskuuta välisenä yönä. Osasto kohtasi varhain aamulla 13. marraskuuta Savon saaren edustalla rautapohjan salmessa Yhdysvaltain laivasto-osaston (TG67.4), johon kuului risteilijöitä ja hävittäjiä. Yöllisessä taistelussa upposivat risteilijät "USS Atlanta" ja "USS San Francisco" sekä neljä hävittäjää. Tuhoutuneet risteilijät olivat kuitenkin ennen uppoamistaan vaurioittaneet pahoin "Hieitä", johon osui kaikkiaan 85 erikokoista kranaattia. Hävittäjä "Yukikazen" suojaama liikuntakyvytön taistelulaiva joutui 14. marraskuuta jatkuvien Yhdysvaltain maavoimien lentojoukkojen B-17-pommittajien hyökkäysten kohteeksi. Alukseen osui kaksi Grumman TBF Avenger -torpedopommittajien laukaisemaa torpedoa. Useiden osumien jälkeen miehistölle annettiin määräys jättää alus ennen kuin saattohävittäjät upottaisivat sen. "Hiei" upposi vieden mukanaan 188 miehistönjäsentä.


title: Kongō (1912)

text: Kongō () oli keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan taisteluristeilijä. Alus valmistui vuonna 1913 ja se palveli sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" tilattiin vuonna 1911 Vickers-Armstrongilta Barrow-in-Furnessista ja sen köli laskettiin 17. tammikuuta 1911. Alus laskettiin vesille 18. toukokuuta 1912. Panssariristeilijä "Yakumon" entinen päällikkö Nakano Noe (myöh. vara-amiraali) nimitettiin 1. joulukuuta varustamispäälliköksi. Alus valmistui 16. elokuuta 1913 ensimmäisenä päällikkönään Nakano.


title: Kongō (1912)

text: Alus lähti 28. elokuuta Portsmouthista Singaporeen, jonne se saapui 20. lokakuuta. Alus jatkoi matkaansa Yokosukaan, jonne se saapui 5. marraskuuta. Alus sijoitettiin ensin reserviin. Nagato luovutti 1. joulukuuta aluksen päällikkyyden taistelulaiva "Settsun" entiselle päällikölle Yamanaka Shibakischille (myöh. vara-amiraali). Alus siirrettiin 12. tammikuuta 1914 Kuren telakalle, missä tarkastettiin sen aseiden tähtäinlaitteet. Alus palasi telakalta 27. tammikuuta.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" lähti 12. helmikuuta 1914 Koniyasta ja se saapui 18. helmikuuta Chinhaeen (nykyinen Jinhae-gu) Etelä-Koreaan. Ensimmäinen maailmansota alkoi Saksan keisarikunnan julistettua 3. elokuuta 1914 sodan Ranskalle aloittaen hyökkäyksen Belgiaan. Britannia julisti vielä samana päivänä sodan Saksalle ja Itävallalle. Japanin pääministeri, kreivi Ōkuma Shigenobu luovutti 15. elokuuta uhkavaatimuksen Saksan keisari Vilhelm II:lle Berliinissä. Uhkavaatimuksessa vaadittiin, että Saksan Itä-Aasian laivueen () tulee poistua Qingdaosta Kiinan rannikolta tai antautua. Lisäksi Saksan tuli sallia alueella olleiden linnoitteiden purkaminen ja luopua siirtomaistaan Kiinassa ja Tyynenmeren saarilla ja luovuttaa ne Japanille.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" lähti 16. elokuuta Yokosukasta saapuen 19. elokuuta Saseboon. Pari päivää myöhemmin alus lähti paluumatkalle saapuen Yokosukaan 23. elokuuta. Saksan jätettyä vastaamatta uhkavaatimukseen Japani julisti sodan Saksan keisarikunnalle, minkä jälkeen aloitettiin Saksan siirtomaiden haltuunotto Karoliineilla, Palaulla, Mariaaneilla ja Marshallinsaarilla. Sodan alkaessa vara-amiraali Yamaya Taninin 1. laivaston 1. taistelulaivaviirikkö, johon Yamanaka Shibakichin (myöh. vara-amiraali) komentama "Kongō" kuului, lähetettiin Midwaylle valvomaan aluetta. "Kongō" siirrettiin 24. elokuuta 1. laivaston 3. taisteluviirikköön ja se lähti 26. elokuuta Yokosukasta partiomatkalle Tyynelle valtamerelle.


title: Kongō (1912)

text: Vara-amiraali Kato Sadichin 2. laivasto kuljetti 2. syyskuuta japanilaisjoukkoja sekä niitä tukevia brittijoukkoja piirittämään Saksan Qingdaon laivastotukikohtaa. Japanilaiset nousevat maihin Lungkowissa. "Kongō" saapui 12. syyskuuta Midwayllä käytyään Yokosukaan. Alus siirrettiin 1. lokakuuta 1. laivaston 1. taistelulaivueeseen. Vara-amiraali Yamayan 1. laivasto valtasi 4. lokakuuta Saksan siirtokunnan Jaluitissa Marshallin saarilla.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" oli 25. lokakuuta Sasebossa, jossa sen seitsemännet ja kahdeksannet 900 millimetrin valonheittimet korvattiin 1 100 millimetrin valonheittimillä. Aluksen päälliköksi tuli 1. joulukuuta taistelulaiva "Tangon" (entinen Venäjän keisarikunnan laivaston "Poltava") päällikkö Matsuoka Shuzo (myöh. kontra-amiraali). Valonheittimet yksi ja kaksi korvattiin 1 100 millimetrin valonheittimillä 15. heinäkuuta 1915. Vuoden lopulla alus oli reservialuksena Yokosukassa ja sen päälliköksi tuli 13. joulukuuta taistelulaiva "Asahilta" Arakawa Chugo (myöh. kontra-amiraali) ja 1. joulukuuta 1916 taisteluristeilijä "Tsukubalta" Yoshioka Hansaku (myöh. vara-amiraali) samalla kun se liitettiin 2. laivaston 3. taistelulaivueeseen.


title: Kongō (1912)

text: Alus oli 9. tammikuuta 1917 osana kokeita, joissa tutkittiin lentokoneiden mahdollisuuksia toimia raskailta pinta-aluksilta. Se lähti 1. huhtikuuta Sasebosta Kiinan rannikolle palaten Saseboon 11. huhtikuuta. Alus oli 1. kesäkuuta Yokosukassa kuivatelakalla, jossa tykistöntulenjohtotorni asennettiin, palaten palvelukseen 6. kesäkuuta. Se oli 19. kesäkuuta Sagamin edustalla kohdistamassa tulenjohdonlaitteita.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" liitettiin 30. marraskuuta 2. laivaston 3. taistelulaivueeseen ja seuraavana päivänä aluksen päällikkyyden vastaanotti kevyen risteilijän "Hiradon" päällikkö Kanemaru Kiyotsugu (myöh. kontra-amiraali).


title: Kongō (1912)

text: Aluksen tykkitornien katoille asennetut kolmituumaiset poistettiin 4. maaliskuuta 1918 ja loput kolmituumaiset korvattiin 80 millimetrin ilmatorjuntatykeillä. 1920-luvun alussa aluksen savuhormeihin asennettiin kaarevat savunhajottimet ja vuosikymmenen lopulla aluksen komentosilta modernisoitiin ja rakennettiin lisää tasanteita niin, että masto lähes peittyi. Washingtonin laivastosopimuksen hyväksymisen jälkeen alus päätettiin modernisoida, koska uusia taistelulaivoja ei saanut valmistaa ja taisteluristeilijät olivat osoittautuneet ensimmäisessä maailmansodassa epäonnistuneeksi ratkaisuksi.


title: Kongō (1912)

text:
Alus siirrettiin 20. lokakuuta 1928 Yokosukan laivastontelakalle modernisoitavaksi, jolloin ammusvarastojen ja konehuoneiden suojaa parannettiin lisäämällä 3 600 tonnia panssarointia. Alukseen asennettiin torpedovyöt, mikä kasvatti sen leveyttä 29,04 metriin. Kattilat korvattiin kymmenellä uudella, mutta edelleen osittain hiiltäpolttavilla kattiloilla. Etummainen savuhormi poistettiin tarpeettomana ja neljä torpedoputkea poistettiin torpedovyön tieltä. Pääaseiden korotuskulmaa kasvatettiin 43 asteeseen ja alukselle tehtiin tilat kolmelle Type 90 Model 0 -kellukekoneelle, mutta katapulttia ei asennettu. Alus palasi palvelukseen 20. syyskuuta 1931.
"Kongōlle" tehtiin suurempi modernisointi, kun se siirrettiin 1. kesäkuuta 1935 Yokosukan laivastontelakalle. Höyrykattilat korvattiin yhdellätoista öljyä polttavalla Kampon-kattilalla ja turbiinit vaihdettiin uusiin 136 000 hevosvoimaa tuottaviin, mikä kasvatti aluksen nopeuden 30,5 solmua. Aluksen pituus kasvoi 25 jalkaa muutettaessa perän mallia. Komentosilta muutettiin pagodatyyppiseksi. Aluksen pääaseistusta ei muutettu, mutta apuaseiden suojaa parannettiin ja kaksi kuusituumaista sekä loput neljä torpedoputkea poistettiin. Vanhentuneiden kolmen tuuman ilmatorjuntatykkien lisäksi asennettiin neljä kaksiputkista 127 mm/40 type 88 tai 89 -ilmatorjuntatykkiä ja kevyeksi ilmatorjunnaksi asennettiin neljä Vickersin valmistamaa 40 millimetrin (2 naulan QF) tykkiä yksiputkisina asennuksina ja kahdeksan 25 mm/40 type 96 -ilmatorjuntatykkiä. Lentokoneiden katapultti ja kiskot sijoitettiin uudelleen kansirakenteisiin kolmostornin viereen. Lentokoneina oli joko Type 95 Model 11 Nakajima E8N1 tai Type 94 Kawanishi E7K1.


title: Kongō (1912)

text: Toisen modernisoinnin jälkeen panssarikantena oli kolmen tuuman HC-panssari, jonka päällä oli HT-terästä. Kansi jatkui saman paksuisena reunoille asti. Savuhormien juuriin asennettiin kahdeksan tuuman VC-panssarointi. Aluksella oli kolme vesitiivistä panssarilaipiota konehuoneiden väleissä ja kaksoispohja. Uloimpana oli torpedovyö, joka oli 1,6 tuumasta kahteen tuumaan HT-terästä. Alus palasi palvelukseen 8. tammikuuta 1936.


title: Kongō (1912)

text: Alukselle tehtiin kolmas modernisointi 25. marraskuuta 1940 – 10. huhtikuuta 1941. Marraskuussa alus liitettiin 1. laivaston 3. taistelulaivalaivueeseen, joka oli Sisämerellä Saekinlahdella. Alus kuitenkin siirrettiin lähes välittömästi 7. marraskuuta eteläiseen laivasto-osastoon. Oltuaan viikon Sasebossa alus lähti 29. marraskuuta kohti etelää valmistautuakseen tuleviin operaatioihin Etelä-Kiinan merellä. Alus saapui 2. joulukuuta Makoon Pescadoressaarille, mistä se lähti laivaston mukana 4. joulukuuta ankkuroituen 11. joulukuuta Camranhinlahteen. Matkalla alukselta havaittiin sukellusvene, jonka sanottiin olleen L-luokkaa.


title: Kongō (1912)

text: Alus suojasi maihinnousuosastoa Britannian kuninkaallisen laivaston Force Z:aa vastaan, mutta alusta ei tarvittu brittialusten tuhouduttua ilmahyökkäyksessä. Alus oli ankkurissa Camranhinlahdella suojaten Malesian operaatioita osallistumatta kuitenkaan varsinaisiin sotatoimiin. Alus lähti 8. tammikuuta 1942 kohti Sisämerta. Kuormattuaan materiaalia alus lähti 14. tammikuuta Palaulle. Se viipyi Palaulla ankkurissa 18. helmikuuta saakka, jolloin alus lähti suojaamaan Kendarin maihinnousua. Alus saapui Sulawesiin kolme päivää myöhemmin, mistä se lähti kolmen sisaraluksensa sekä lentotukialusten "Akagin", "Kagan", "Hiryūn" ja "Sōryūn" kanssa Intian valtamerelle tehtävään iskuun 25. helmikuuta tehtävänään iskeä Jaavalta pakeneviin liittoutuneiden osastoihin sekä häiritä liittoutuneiden huoltoreittejä.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" ja "Haruna" suojanaan neljän hävittäjän muodostama 17. hävittäjäviirikkö erkanivat 6. maaliskuuta osastosta tulittaakseen 190 mailia Jaavalta etelään sijaitsevaa Joulusaarta seuraavana päivänä. Alukset saivat osumia kuljetushihnaan sekä öljyvarastoihin. Alus palasi 11. maaliskuuta Staringinlahteen, josta se lähti 26. maaliskuuta osallistukseen Intian valtamerelle tehtävään iskuun operaatio C:hen yhdessä sisaralustensa, viiden lentotukialuksen sekä niitä suojaavien risteilijöiden ja hävittäjien kanssa. Osaston komentajana oli amiraali Nagumo. Alukselta havaittiin 4. huhtikuuta osastoa varjostava Catalina-lentovene (), joka raportoi laivasto-osaston sijainnin ennen tuhoutumista. Seuraavana päivänä havaittiin Albacore-torpedokoneita ja seuraavina päivinä tehtiin useita havaintoja liittoutuneiden koneista. Alus osallistui 9. huhtikuuta yhdeksän RAF:n Bristol Blenheim -pommittajan hyökkäyksen torjuntaan. Hyökkääjistä tuhoutui viisi.


title: Kongō (1912)

text: Seuraavana päivänä "Kongō" erkani osastosta aloittaen matkan Saseboon, jossa se siirrettiin 23. huhtikuuta kuivatelakalle. Korjaus- ja huoltotyöt päättyivät 2. toukokuuta, jolloin alus palasi palvelukseen. Alus siirrettiin 15. toukokuuta liikkuvasta osastosta miehitysjoukkoihin ja se lähti 21. toukokuuta Sasebosta Hashira Jimaan, josta alus lähti 29. toukokuuta liittyäkseen Midwayn operaatioon osaksi maihinnousujoukkoja. Alus siirrettiin 9. kesäkuuta Pohjoisen laivaston tukiosastoon. Alus kävi Kawachinlahdella 24. toukokuuta – 8. kesäkuuta kuljettaen materiaalia. Alus irrotettiin tukiosastosta 1. heinäkuuta.


title: Kongō (1912)

text: Alus palasi 11. heinäkuuta miehitysjoukkoihin, joten se palasi Yokosukaan. Se liitettiin 14. heinäkuuta 2. laivaston etujoukkoihin ja alus siirrettiin Sisämerelle. Alus oli valmiusosastossa 10. elokuuta – 8. syyskuuta. Se lähti 6. syyskuuta Kuresta Trukille, jonne se saapui 10. syyskuuta. Seuraavana päivänä alus lähti Guadalcanalin operaatioon. Alus joutui 14. syyskuuta seitsemän raskaan pommikoneen maaliksi, mutta hyökkäys ei aiheuttanut vaurioita. Alus määrättiin palaamaan Trukille 23. syyskuuta.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" liitettiin 5. lokakuuta iskuosastoon, jonka mukana se lähti 11. lokakuuta merelle. Alus tulitti osaston kanssa Hendersonin lentotukikohtaa Guadalcanalilla 13. ja 14. lokakuuta välisenä yönä. Se ampui kaikkiaan 430 kappaletta 14 ja 33 kappaletta kuuden tuuman kranaatteja. Seuraavana päivänä iskuosasto lakkautettiin, mutta "Kongō" pysyi merellä joutuen useaan otteeseen itäisten Salomonsaarien alueella liittoutuneiden lentokoneiden maaliksi. Alus otti osaa Santa Cruzin taisteluun, vaikka se olikin täysin ilmataistelu, osana 2. laivaston lähitukiosastoa. Alus palasi Trukiin 30. lokakuuta.


title: Kongō (1912)

text: Alus liitettiin 8. marraskuuta lentotukialusten suojausosastoon. Se lähti seuraavana päivänä Salomonin saarten koillispuoliselle merialueelle, jossa alus liittyi pääosastoon 15. marraskuuta. Alus palasi Trukille 18. marraskuuta. "Kongō" siirrettiin 24. marraskuuta 3. laivaston taistelulaivaviirikköön viipyen kuitenkin edelleen Trukilla. Se käväisi merellä 31. tammikuuta – 9. helmikuuta 1943 ennen kuin alus sai määräyksen palata Japaniin. Alus lähti 15. helmikuuta Saseboon, jonne se saapui 20. helmikuuta.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" siirrettiin 27. helmikuuta Sasebossa kuivatelakalle. Sotakokemusten seurauksena aluksen ilmatorjunta-aseistusta parannettiin, jolloin 25 millimetrin tykkien lukumäärä kasvatettiin 34 kappaleeseen. Alus lähti telakalta 13. maaliskuuta ja se aloitti matkan Sisämerelle koeajoihin 19. maaliskuuta. Se liitettiin liikkuvan laivasto-osaston valmiusosastoon 22. maaliskuuta ennen kuin alus siirrettiin 1. huhtikuuta laivaston pääosastoon. Alus lähti vielä samana päivänä Kuresta Trukille, jonne se saapui 6. huhtikuuta. Alus makasi ankkurissa, kunnes se lähti 17. toukokuuta laivasto-osaston mukana Tokionlahdelle. Osaston muut alukset olivat lippulaiva "Musashi", "Haruna", "Hiyo", "Tone", "Chikuma" sekä viisi hävittäjää, ja Tokionlahdelle oli jo koottu lentotukialukset "Zuikaku", "Shokaku" ja "Zuihō", niiden suojana olleet alukset sekä laivasto-osaston huollon vaatimat alukset. Paluumatkalla alukseen osui seuraavana päivänä torpedo, mutta se ei kärsinyt vaurioita. Alus saapui 22. toukokuuta Yokosukaan viipyen alueella 16. kesäkuuta saakka, jolloin se lähti Trukille.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" saapui Trukille 21. toukokuuta. Alus liitettiin 15. heinäkuuta liikkuvaan laivasto-osastoon jatkaen kuitenkin ankkurissa Trukilla aina 18. syyskuuta saakka, jolloin se lähti liikkuvan laivasto-osaston kärkiosien mukana Eniwetokille. Saavuttuaan 20. syyskuuta Enewetakille alus makasi ankkurissa, kunnes 3. syyskuuta aloitti paluumatkan Trukille. Alus oli jälleen Enewetakilla 19. lokakuuta valmistautuen iskuun Wakelle, joka toteutettiin ilman välikohtauksia 23. lokakuuta – 6. marraskuuta.


title: Kongō (1912)

text: Alus aloitti 11. joulukuuta matkan Japaniin Saseboon, jonne se saapui 31. joulukuuta. Alus siirrettiin 30. tammikuuta 1944 kuivatelakalle numero neljä huollettavaksi ja modernisoitavaksi. Alukselta siirrettiin maihin toiset kaksi kuusituumaista tykkiä ja vuoden lopulla aluksella oli jo 100 kappaletta 25 millimetrin tykkiä. Samoin alukselle asennettiin tykistön tueksi tutka. Alus poistui telakalta 14. helmikuuta, minkä jälkeen se oli koeajoissa palaten palvelukseen 27. helmikuuta. Kuukauden lopulla alus lähti Sisämeren länsiosiin, jossa se liittyi 1. liikkuvan laivaston 3. taistelulaivueen lippulaivaksi.


title: Kongō (1912)

text: "Kongō" lähti 6. maaliskuuta laivaston mukana Lingga Roadsiin, jonne se saapui 15. maaliskuuta. Alus oli kuukauden lopun ankkurissa, ja se lähti 31. maaliskuuta Singaporeen palaten Linggaan 2. huhtikuuta. Alus teki toisen matkan Singaporeen 5.–7. toukokuuta palaten Linggaan, mistä se jatkoi matkaansa Tawa Tawalle 11. toukokuuta.


title: Kongō (1912)

text: Alus kuului toukokuussa jälleen Mariaaneille sijotettuun 2. laivastoon, ja osallistuttuaan kesäkuussa Mariaanien taisteluun, se liitettiin liikkuvan osaston etujoukkoihin. Lokakuussa alus osallistui Leytenlahden taisteluun lähdettyään 22. lokakuuta Bruneista Kuritan keskisen osaston mukana. "Kongō" selvisi Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien iskuista Sibuyaninmerellä 24. lokakuuta ja seuraavana päivänä se kohtasi Samarin taistelussa Yhdysvaltain laivaston saattuetukialusosaston. "USS Gambier Bay" upposi ja kolme saattuetukialusta vaurioitui. Saattuetukialuksia suojannut hävittäjä "USS Hoel" hyökkäsi torpedoin, jolloin se joutui "Kongōn" tykistön maaliksi vaurioituen pahoin. "Kongō" oli myös mahdollisesti alus, joka osui kuudesti toiseen hyökänneeseen hävittäjä "USS Johnstoniin".


title: Kongō (1912)

text: Yhdysvaltain laivaston sukellusvene "USS Sealionin" laukaisemat kaksi torpedoa osuivat alukseen 20. marraskuuta Formosansalmessa. Aluksen kaksi kattilahuonetta täyttyivät vedellä, mutta se kykeni jatkamaan matkaansa 16 solmun nopeudella. Myöhemmin alus menetti kaiken tehonsa pysähtyen ja lopulta upoten vieden mukanaan 1 200 miehistönjäsentä, mukaan lukien 3. taistelulaivaviirikön komentajan.


title: Ise

text: Ise voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sverre Magnus

text: Norjan prinssi Sverre Magnus (s. 3. joulukuuta 2005 Oslo) on Norjan kruununprinssi Haakonin ja Mette-Maritin poika. Hänellä on isosisko Ingrid Alexandra, joka on syntynyt edellisenä vuonna sekä velipuoli Marius.


title: Jupiter One

text: Jupiter One on yhdysvaltalainen indie rock -yhtye, joka on kotoisin Brooklynistä, New Yorkin osavaltiosta. Se on perustettu vuonna 2003, ja julkaissut kaksi täysipitkää studioalbumia ennen vuotta 2013.


title: Jupiter One

text: Yhtyeen musiikkia on käytetty useissa Electronic Artsin videopeleissä.


title: Baauer

text: Baauer (oikealta nimeltään Harry Rodrigues, s. 22. huhtikuuta 1989 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen musiikkituottaja


title: Baauer

text: Baauer sai kansainvälistä julkisuutta internetissä suosituksi nousseella Harlem Shake -kappaleellaan. Kappaleen tahtiin tehdystä tanssista tuli meemi, joka levisi ympäri maailmaa. Muun muassa YouTubeen on ladattu kymmeniätuhansia "Harlem Shake" tanssivideoita. Monet koulut, yritykset ja jopa Norjan armeija on tehnyt Harlem Shakesta oman versionsa.


title: Arimo Raeste

text: Mika Väinö Arimo Raeste (12. helmikuuta 1930 Mäntsälä – kesä 1995) oli suomalainen diplomaatti ja Presidentinlinnan pitkäaikainen linnanvouti.


title: Arimo Raeste

text: Raeste valmistui ylioppilaaksi Helsingin SYK:sta. Hän opiskeli Helsingin kauppakorkeakoulusta ja suoritti ekonomin tutkinnon. Ulkoministeriöön Arimo Raeste palkattiin 27-vuotiaana. Hän toimi muun muassa Pariisin suurlähetystössä avustajana ja varakonsulina, sittemmin kymmenkunta vuotta ulkoministeriön hankintapäällikkönä.


title: Arimo Raeste

text: Arimo Raeste palveli linnanvoutina kahta presidenttiä vuosina 1973–1990. Valtiovierailujen, kongressien, SALT I:n, Etykin, kansallisten ja kansainvälisten tapahtumien järjestelyistä ja muista ansioista hän sai lukuisia kunniamerkkejä niin kotimaasta kuin ulkomailtakin. Raesteen voutikauden loppujaksoon kuului keskeisesti osallistuminen Mäntyniemen ideointiin, suunnitteluun ja toteutukseen.


title: Arimo Raeste

text: Eläkkeelle siirryttyään Arimo Raeste kirjoitti kaksi muistelmakirjaa.


title: Maksuton osakeanti

text: Maksuton osakeanti eli ilmaisanti tarkoittaa osakeantia, jossa yhtiö antaa osakkeitaan ilman maksua. Maksuttomalla osakeannilla voidaan toteuttaa rahastoanti tai ns. splittaus eli osakkeen yksikköarvon pilkkominen. Yhtiö voi järjestää maksuttoman osakeannin myös itselleen.


title: Maksuton osakeanti

text: Maksuttomassa annissa yhtiö ei kerää lisää rahaa, vaan anti maksetaan yhtiön omaan pääomaan kuuluvasta rahastosta. Vaikka osakkeiden kappalemäärä kasvaa, mutta oman pääoman rahamäärä pysyy muuttumattomana. Tästä johtuen osakekohtainen oma pääoma pienenee.


title: Maksuton osakeanti

text: Yhtiön osakepääoma ei maksuttomassa osakeannissa lähtökohtaisesti muutu. Osakepääoma kasvaa, jos sitä korotetaan "rahastokorotuksella". Jos yhtiön osakkeilla on nimellisarvo, maksuttomaan osakeantiin on kuuluttava rahastokorotus.


title: Maksuton osakeanti

text: Rahastoanti on operaatio, jossa yhtiö järjestää "maksuttoman osakeannin", johon on yhdistetty "rahastokorotus". Rahastoannissa yhtiö antaa antaa uusia osakkeita ja korottaa samalla osakepääomaansa siirtämällä siihen varoja vapaasta omasta pääomasta.


title: Maksuton osakeanti

text: Rahastoanti-termi on vanhan osakeyhtiölain mukainen. Rahastoannissa annettujen osakkeiden nimellisarvoa vastaava määrä siirrettiin osakepääomaan muusta omasta pääomasta. Nykyisessä osakeyhtiölaissa nimitystä ei ole. Sen on korvannut joustavampi maksuton osakeanti, johon voidaan tarvittaessa yhdistää rahastokorotus, jolla osakepääomaa korotetaan. Rahastoannin muita, vanhentuneita nimityksiä ovat "ilmaisosakeanti" ja "vapaaosakkeiden antaminen".


title: Maksuton osakeanti

text: Rahastoantiin liittyvällä "rahastokorotuksella" yhtiö muuttaa vapaata omaa pääomaa sidotuksi omaksi pääomaksi. Operaatio voidaan tehdä velkojien luottamuksen parantamiseksi ja varmistamaan omavaraisuusasteen pysyminen korkealla. Tämä johtuu siitä, että vapaa oma pääoma on melko helposti jaettavissa osakkeenomistajille esimerkiksi osinkona, mutta sidotun oman pääoman jakaminen ei ole sallittua.


title: Maksuton osakeanti

text: Paitsi vapaasta omasta pääomasta, rahastokorotus voidaan tehdä siirtämällä varoja myös aiemman osakeyhtiölain mukaisesta vararahastosta tai ylikurssirahastosta. Osakepääoma nousee tällöin ilman, että sidotun oman pääoman yhteismäärä muuttuu.


title: Maksuton osakeanti

text: Rahastokorotusta tehtäessä on varmistettava osakkaiden yhdenvertaisuus. Jos jakokelpoisia varoja jatkuvasti siirretään osakepääomaan eikä osinkoa jaeta, kyseessä voi olla vähemmistöosakkaiden näännyttäminen.


title: Maksuton osakeanti

text: Rahastoanteja on aiemmin käytetty osingon kasvattamiseksi ilman, että nimellisarvosta laskettua osinkoprosenttia on tarvinnut korottaa. Järjestämällä rahastoannin, jossa osakkeiden lukumäärä ja myös yhteenlaskettu nimellisarvo kasvoivat, yhtiö saattoi jättää osinkoprosentin nimellisesti ennalleen mutta silti jakaa suuremman osingon. Käytännössä tällainen rahastoanti tarkoitti osakkaille varallisuuden lisäystä ilman lisäsijoitusta. Arvopaperimarkkinoilla uudet osakkeet näet arvostettiin samaan hintaan kuin vanhatkin osakkeet.


title: Tosa-luokka

text: Tosa-luokan piti olla keisarillisen Japanin laivaston kahden aluksen muodostama taistelulaivaluokka.


title: Tosa-luokka

text: Y. Hiragan suunnitelma A-127 oli suurennettu Nagato-luokka, johon oli lisätty katettu etukansi. Aluksella oli suunniteltu otettavaksi käyttöön 610 millimetrin torpedoputket ja Yhdysvaltain laivaston New Mexico -luokassa käyttöönottama turbosähköinen propulsiojärjestelmä, jonka piti mahdollistaa 70 000 hevosvoimalla 25,5 solmun huippunopeus. Aluksella piti olla 2 500 merimailin toimintasäde täydellä nopeudella ja 7 800 merimailin toimintasäde 14 solmun taloudellisella nopeudella. Propulsiojärjestelmästä kuitenkin luovuttiin ja sen testaamiseksi tilattiin vuonna 1921 Yhdysvalloista tankkeri "Kamoi". Alusten suojan piti estää 12 000–20 000 metrin päästä ammutun 16 tuuman kranaatin läpäisy.


title: Tosa-luokka

text: Kummankin aluksen valmistus keskeytettiin 5. helmikuuta 1922 ja niiden tilaus peruutettiin Washingtonin laivastosopimuksen ratifioinnin jälkeen. "Tosa" poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1924 ja se tuhoutui maalilaivana. "Kaga" päätettiin muuttaa lentotukialukseksi korvaamaan maanjäristyksessä vaurioitunut "Amagi".


title: Jukka Hakoköngäs

text: Jukka Tapio Hakoköngäs (29. joulukuuta 1957 Rovaniemi – 18. helmikuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen kosketinsoittaja ja säveltäjä. Hakoköngäs opiskeli Lapin Musiikkiopistossa 1968–1976 ja Oulunkylän Pop-jazz opistossa 1976–1978.


title: Einar Spjut

text: Viktor Einar Spjut (14. syyskuuta 1885 Vaasa – 10. lokakuuta 1963 Uppsala) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija ja kääntäjä.


title: Einar Spjut

text: Spjutin vanhemmat olivat vahtimestari Viktor Spjut ja Alina Sofia Berg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 Vaasan lyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1911 sekä suoritti teologian erotutkinnon Uppsalan yliopistossa 1921.


title: Einar Spjut

text: Spjut toimi kansanopiston opettajana ja johtajana ruotsinkielisellä Pohjanmaalla Breidablickissä 1908–1911 ja Kruunupyyn kansankorkeakoulussa vuodesta 1918. Myöhemmin hän toimi pappina Uplannissa Ruotsissa.


title: Albert Saloranta

text: Albert Aleksander Saloranta (sukunimi vuoteen 1906 "Forsman"; 6. tammikuuta 1892 Uusikaupunki – 10. lokakuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen teatteriohjaaja ja näytelmien suomentaja joka käytti myös nimimerkkiä "Pertti Lehti".


title: Albert Saloranta

text: Saloranta toimi 1930-luvun lopulla ohjaajana Elannon näyttämöllä ja suomensi myös näytelmiä. Hän esiintyi sivuosassa Nyrki Tapiovaaran 1939 ohjaamassa elokuvassa Herra Lahtinen lähtee lipettiin.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Suomen Nuorisoseurat ry on lasten ja nuorten kulttuurista harrastustoimintaa tuottava järjestö. Järjestön tarkoituksena on kulttuurisen kasvatus- ja harrastustoiminnan avulla edistää lasten, nuorten ja aikuisten kokonaisvaltaista kasvua sekä aktiivista ja vastuullista kansalaisuutta. Ajatuksena on, että eri-ikäisten yhdessä toimiminen vahvistaa yhteisöllisyyttä ja yhdenvertaisuutta sekä lisää hyvinvointia.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Suomen Nuorisoseurat ry on eri puolilla Suomea toimivien paikallisten nuorisoseurojen vuonna 1897 perustettu keskusjärjestö, jolla on 54 000 eri-ikäistä henkilöjäsentä. Seurat pitävät yllä talkoovoimin 700 nuorisoseurantaloa, jotka ovat monipuolisia toiminnan keskuksia alueillaan.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Vuonna 2020 nuorisoseurat on Suomen merkittävin kulttuurisen lapsi- ja nuorisotyön toimija.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Jokainen lapsi, nuori ja aikuinen voi osallistua nuorisoseuratoimintaan. Järjestön keskeisiä arvoja ovat osallisuus, yhteisöllisyys ja yhdenvertaisuus.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Osallisuus tarkoittaa nuorisoseurassa yhteisöön kuulumista ja mukanaoloa. Jokainen voi vaikuttaa yhteiseen tekemiseen ja toimintaan. Yhteisöllisyys on yhdessä toimimista ja tekemisen riemua. Siihen kuuluvat tasavertainen vuorovaikutus ja yhteenkuuluvuus sekä yhteiset kokemukset. Nuorisoseurassa kaikki ihmiset ovat yhdenvertaisia. Toiminta on avointa ja arvostavaa ja siihen on helppo tulla mukaan.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Keskeisimmät harrastusalat ovat tanssi, teatteri, musiikki ja liikunta sekä oman asuinalueen kehittäminen ja kansainvälinen toiminta. Suomen Nuorisoseurojen harrastusryhmiä on satoja eri puolilla Suomea. Seurantaloilla ja muissa seurojen ylläpitämissä toimitiloissa järjestetään harrastustoiminnan lisäksi myös erilaisia kulttuuritapahtumia ja leirejä. Tunnetuimpia valtakunnallisia tapahtumia ovat Pispalan Sottiisi, Folklandia, Tanssimania, Lasten Kalenat, Ramppikuume ja Teatterilaiva.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Tunnettuja maakunnallisia tapahtumia ovat mm.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Talvipäivät Iisalmessa / Järjestäjä: Ylä-Savon piiri


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Kalkkareitten kulttuurikeikka / Järjestäjä: Hämeen, Varsinais-Suomen ja Satakunnan piirit


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Kulttuurisavotta Joensuussa / Järjestäjä: Pohjois-Karjalan piiri


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Jutajaiset / Lapin piiri


title: Suomen Nuorisoseurat

text:
Nuori taide – Young art on tavoitteellisesti etenevää teatterialan peruskoulutusta. Valtakunnallista taiteen perusopetuksen opetussuunnitelman pohjalta rakennettua Young Art -tuoteryhmälle suunniteltua teatteritaiteen perusopetussuunnitelmaa noudatetaan valtakunnallisesti kaikissa Young Art -teatterikouluissa. Young art –teatterikoulutoiminta on pilotoitu ja sitä on aktiivisesti kehitetty Rovaniemellä ja Lahdessa.
Suomen Nuorisoseurat edistää lasten ja nuorten sekä heidän kanssaan toimivien aikuisten mahdollisuuksia osallistua kansainväliseen toimintaan. Järjestö on mukana myös Eurooppalaisessa Vapaaehtoispalvelussa (EVS).


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Suomen Nuorisoseurat koordinoi lasten osallisuutta edistävää Lapset Äänessä -hanketta.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Tempoa Tenaviin musiikkiliikuntatoiminta on Kalevan Nuorten Liiton rekisteröimä toimintamuoto pienille lapsille ja heidän vanhemmilleen. Kalevan Nuorten Liiton purkautuessa vuonna 2012 toiminnot siirrettiin osaksi Suomen Nuorisoseurat ry:tä.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Tempoa Tenaviin -musiikkiliikuntaryhmät ovat lasten ja aikuisten yhteisiä kohtaamispaikkoja, jossa liikutaan, leikitään, lauletaan ja temppuillaan. Toiminnan tavoitteena on lapsen ja aikuisen välisen vuorovaikutuksen lisääminen ja lapsen kokonaisvaltaisen kehityksen tukeminen musiikin ja liikunnan keinoin. Tärkeitä tekijöitä ovat liikunnan ilon, vauhdin hurman sekä lämmön ja läheisyyden tuottaminen ja kokeminen. Toiminnan käynnistäminen ja ohjaajana toimiminen edellyttävät Tempoa Tenaviin ohjaajakoulutuksen suorittamista sekä tuotemerkkisopimuksen tekemistä Suomen Nuorisoseurat ry:n kanssa.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Harrastusryhmiä on ympäri Suomea. Tempoa Tenaviin -koulutusta järjestetään ympäri Suomen.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Harrastusryhmiä ohjaavat lasten toiminnasta kiinnostuneet ja harrastusalaan perehtyneet vapaaehtoiset aikuiset ja nuoret. Liitto järjestää ohjaajakoulutusta ja tuottaa aineistoja kerhotoiminnan tukemiseksi.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: KNoppi on ohjaajakoulutus, joka antaa valmiudet lasten ja varhaisnuorten kerhojen ja ryhmien ohjaamiseen nuorisoseuroissa.


title: Suomen Nuorisoseurat

text:
Teatterikasvatuksen ohjaajakoulutus tarjoaa työkaluja sekä teatteriryhmän ohjaamiseen että muuhun kerho- ja ryhmätoimintaan.
Teatterikasvatuksen ohjaajakoulutuksen toteuttavat Sivistysliitto ja Opintokeskus
Kansalaisfoorumi, Suomen Nuorisoseurat sekä Suomen Harrastajateatteriliitto.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Tavoitteena on antaa valmiuksia sirkuksesta kiinnostuneille ohjaajille erilaisten sirkuslajien (jongleeraus, tasapainoiluakrobatia ja ilma-akrobatia) ohjaamisessa harrastuksen alkuvaiheessa.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Tempoa Tenaviin on Kalevan Nuorten Liiton rekisteröimä musiikkiliikunnan toimintamuoto pienille lapsille ja heidän vanhemmilleen. Musiikkiliikuntaryhmät ovat lasten ja aikuisten yhteisiä kohtaamispaikkoja, jossa liikutaan, leikitään, lauletaan ja temppuillaan. Tavoitteena on lisätä lapsen ja aikuisen vuorovaikutusta ja tukea lapsen kokonaisvaltaista kehitystä musiikin ja liikunnan keinoin. Kalevan Nuorten Liiton yhdistyessä Suomen Nuorisoseurat ry:hyn Tempoa Tenaviin -toiminta siirtyi osaksi Suomen Nuorisoseurojen toimintaa.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Kansantanssin ohjaajakoulutuksen tavoitteena on antaa kansantanssin harrastajalle valmiudet toimia kansantanssiryhmän ohjaajana. Koulutus perehdyttää suomalaisen kansantanssin tekniikkaan ja sen opettamiseen, ryhmän toimintaan ja sen ohjaamiseen sekä harrastustoiminnassa kasvattajana toimimiseen.


title: Suomen Nuorisoseurat

text: Ohjaajien olohuone on ohjaajien kohtaamispaikka, jossa ohjaajat jakavat kokemuksia ohjaajuudesta ja saavat uusia virikkeitä ohjaajana toimimiseen.


title: Hätä-seis-painike

text: Hätä-seis-painike eli hätä-seis-katkaisin on sähköinen katkaisin, jota käytetään koneiden turvajärjestelyissä koneiden tai koneryhmien nopeaan pysäyttämiseen tapaturma- tai vaaratilanteessa.


title: Hätä-seis-painike

text: Yleensä painike on punainen, suurikokoinen ja sen keltaisen alustan yhteydessä lukee "HÄTÄ-SEIS". Hätä-seis-painikkeen tulee olla vikaturvallinen ja sillä täytyy olla tarkastuslaitosten hyväksyntä. Hätä-seis-painike lukittuu seis-asentoonsa ja vapautuu painiketta pyöräyttämällä. Usein koneen uudelleenkäynnistämiseen vaaditaan lisäksi erillinen kuittaus painamalla koneen ohjauskeskuksessa sijaitsevaa kuittauspainiketta. Sähkökaavioissa ja positiomerkinnöissä hätä-seis-painikkeesta käytetään tunnusta HZS.


title: Hätä-seis-painike

text: Tyypillisiä käyttökohteita ovat teollisuuden koneet ja kiinteistötekniikan ilmanvaihtokoneet, mutta hätä-seis-painikkeita käytetään myös esimerkiksi hiihtohisseissä, liukuportaissa ja bensapumpuissa.


title: Oliver Rowland

text: Oliver Rowland (s. 10. elokuuta 1992 Sheffield, Englanti) on brittiläinen rata-autoilija.


title: Oliver Rowland

text: Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Karting-vuosinaan hän voitti kaksi Super 1 National Cadet Championship-luokan mestaruutta vuosina 2003-04, Super 1 JICA-luokan mestaruuden vuonna 2007, KF2 World Cup -luokan mestaruuden vuonna 2008 ja Super KF -luokan mestaruuden vuonna 2010. Vuonna 2010 Rowland sijoittui seitsemänneksi Formula Renault UK talvisarjassa. Seuraavana vuonna Rowland sijoittui toiseksi pääsarjassa ja voitti Finals Series -luokan mestaruuden. Palkinnoksi hyvistä suorituksistaan Rowland voitti McLaren Autosport BRDC Award -palkinnon ja sai mahdollisuuden testata McLarenin F1-autoa. Vuonna 2012 Rowland kilpaili Eurocup Formula Renault -sarjassa voittaen yhden kilpailun sijoittuen sarjapisteissä kolmanneksi. Vuonna 2013 Rowland jatkoi Eurocup Formula Renault -sarjassa saavuttaen kolme voittoa sijoittuen sarjan toiseksi.


title: Oliver Rowland

text: Vuonna 2014 Rowland siirtyi Formula Renault 3.5 -sarjaan saavuttaen kaksi voittoa ja kolme paalupaikkaa sijoittuen sarjan neljänneksi. Vuonna 2015 Rowland jatkoi FR 3.5 -sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän ajoi muutamia kilpailuja GP2-sarjassa saavuttaen kolme pistettä. Joulukuussa 2015 Rowland debytoi Formula E -sarjassa osallistuen Uruguayn GP:hen Mahindra Racingillä. Vuonna 2016 Rowland jatkoi GP2-sarjassa kilpaillen MP Motorsport -tallissa. Rowland ei saavuttanut kauden aikana yhtään voittoa, ja oli kuljettajien MM-sarjan yhdeksäs. Vuodeksi 2017 hän siirtyi DAMS-tallin kuljettajaksi.


title: Oliver Rowland

text: Helmikuussa 2016 Rowland nimitettiin Renault F1 -tallin nuorten kuljettajien ohjelmaan.


title: Tenavatuokio

text: Tenavatuokio oli vuosina 1968–1974 Yle TV2:lla esitetty lastenohjelma, joka perustui brittiläisen Talbot TV:n "Romper Room"-formaattiin. Makasiiniohjelman rekvisiitta ja käsikirjoitus tulivat Englannista. Käsikirjoitus muokattiin Suomen oloihin sopivammaksi. "Romper Room" oli alun perin yhdysvaltalainen formaatti, jota alettiin esittämään 1950-luvulla.


title: Tenavatuokio

text: Tenavatuokiota lähetettiin keväällä ja syksyllä kolmasti viikossa ja kesällä kerran viikossa. Ohjelman ensimmäisestä juontajasta "Arja-tädistä" (oik. Arja Virtanen) tuli suosittu myös isien keskuudessa. Tenavatuokiossa leikittiin, laulettiin ja askarreltiin. Syksyllä 1974 Yle luopui englantilaisesta formaatista ja Tenavatuokion korvasivat omatuotanteiset Minimaa, Kuperkeikka ja Nyt kerrotaan -lastenohjelmat.


title: Turvarajakytkin

text: Turvarajakytkin on sähkömekaaninen rajakytkin, jota käytetään koneiden turvajärjestelyissä koneen tai sen osan pysäyttämiseen saattamalla se virrattomaksi avattaessa esim. koneen tai laitteen luukkua tai turvaporttia. Turvarajakytkimen tulee olla vikaturvallinen ja sillä täytyy olla tarkastuslaitosten hyväksyntä. Tyypillisiä käyttökohteita ovat mikroaaltouuni ja teollisuuden koneet. Turvakytkimissä on tyypillistä rakenne, jossa turvarajaan ei voida helposti vaikuttaa oven tai luukun ollessa avoimena. Turvallisuustasoa voidaan parantaa kahdentamalla turvarajakytkin.


title: Lampaat

text: Lampaat ("Ovis") on vuohieläinten alaheimoon kuuluva suku.


title: Lampaat

text: Sukuun kuuluu viisi lajia ja useita alalajeja.


title: Antti Wiklund

text: Antti Wiklund (vuoteen 1905 Kursanoff, 1884 Viipuri – 23. heinäkuuta 1924 Lappeenranta) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Antti Wiklund

text: Viipurin Luisteluseuraa edustanut Antti Wiklund voitti Trondheimin MM-kisoissa 1907 1 500 metrin luistelun ajalla 2.33,0 ja sijoittui kaikilla matkoilla kolmen parhaan voittoon. Hän oli kilpailujen toiseksi paras luistelija Gunnar Strömsténin jälkeen, mutta mitaleita ei vielä tuolloin jaettu. Jakamatta jäi mestaruuskin, koska yksikään luistelija ei pystynyt mestaruuteen vaadittavaan kolmeen matkavoittoon.


title: Antti Wiklund

text: Suomen-mestaruuskilpailuissa Wiklund voitti 1 500 metrin kilpailun vuonna 1907. Hänen aikansa oli 2.32,8. Seuraavana vuonna hän voitti 1 500 m ajalla 2.39,2 ja 5 000 m, jossa hänen voittoaikansa oli 9.26,8. Tämä samalla tiesi Suomen-mestaruutta yleiskilpailussa.


title: Antti Wiklund

text: Autonkuljettajana työskennellyt Wiklund teki itsemurhan 40-vuotiaana heinäkuussa 1924. Hänellä oli puoliso ja kaksi lasta. Wiklund on haudattu Viipuriin Tammiston hautausmaalle.


title: Johan Wikander

text: Johan Edvard Wikander (4. maaliskuuta 1885 – 1. tammikuuta 1929) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Johan Wikander

text: HSK:ta seuratasolla edustanut Wikander osallistui arvokilpailuihin Suomen edustajana kaikkiaan yhdeksänä vuotena. Euroopan-mestaruuden hän saavutti Tukholmassa 1905. Suomen-mestariksi Wikander luisteli 1905, 1906 ja 1910. Davosin MM-kilpailuissa 1908 hän voitti 500 metriä sivuten maailmanennätysaikaa 44,8. Samana vuonna hän vielä paransi ajan Davosissa järjestetyssä maailmanennätyskokeessa 44,4:än. Wikander oli ensimmäinen suomalainen virallisen maailmanennätyksen tehnyt urheilija. Myös Helsingin MM-kisoissa 1906 hän voitti 500 metrin kilpailun.


title: Johan Wikander

text: Vuoden 1905 SM-kilpailuissa Wikander voitti 500 metriä ajalla 48,0 ja 1 500 metriä ajalla 2.39,0. Kaksi matkamestaruutta riitti kilpailujen mestaruuteen. Saman vuoden Tukholman EM-kisoissa hän voitti 500 metriä ajalla 49,8 ja 1 500 metriä ajalla 2.45,0. Hänet julistettiin myös kisojen mestariksi. Vuonna 1906 Wikander voitti Helsingin MM-kisoissa 500 metriä ajalla 50,8. SM-kisoissa hän oli nopein 500 metrillä ajalla 47,4 sekä 1 500 metrillä, jossa hänen voittoaikansa oli 2.44,0. Kaksi matkamestaruutta riitti jälleen SM-kultaan. Davosin MM-kisoissa 1908 hän jakoi 500 metrin voiton Norjan Sigurd Mathisenin kanssa ajalla 44,8. Wikander voitti SM-kultaa vielä 1910, jolloin hän voitti 1 500 metrin kilpailun ajalla 2.41,2 ja 5 000 metrin kilpailun ajalla 9.27,6.


title: Johan Wikander

text: Wikander teki urallaan neljä Suomen-ennätystä. Hänen vuonna 1908 luistelemansa 500 metrin maailmanennätysajat 44,8 ja 44,4 olivat luonnollisesti kansainvälisten ratojen Suomen-ennätyksiä. Edellinen Franz Fredrik Wathénin nimissä ollut ennätys oli ollut 46,2. Clas Thunberg onnistui rikkomaan ennätyksen vuonna 1922. 1 500 metrillä Wikander paransi vuonna 1908 Gustaf Estlanderin kansainvälisten ratojen Suomen-ennätystä 6,4 sekunnilla aikaan 2.23,4. Ennätys pysyi voimassa vuoteen 1921, jolloin Thunberg otti sen nimiinsä. Lisäksi Wikander luisteli 1909 uuden kotimaan ratojen Suomen-ennätyksen 1 500 metrillä. Hänen aikansa 2.29,6 oli 0,4 sekuntia parempi kuin Arne Schreyn vanha ennätys. Väinö Wickström rikkoi tämän ennätyksen vuonna 1912.


title: Johan Wikander

text: Wikander oli ensimmäinen tamperelainen urheilun Euroopan-mestari. Hän edusti kuitenkin helsinkiläistä Helsingfors Skridskoklubbia, sillä sen edustajilla oli parhaat mahdollisuudet päästä kilpailemaan ulkomailla.


Ei kuule mitään, ei nää mitään, ei sano mitään (LONG-029) on Koljosen tiekiista -yhtyeen ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin CD:nä ja LP:nä Longplay Musicin kautta 8. joulukuuta 2010. Albumin nimi on viittaus Dischargen vuonna 1982 ilmestyneeseen albumiin "Hear Nothing See Nothing Say Nothing".


title: Ei kuule mitään, ei nää mitään, ei sano mitään

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Koljonen ja sanoittanut Hartikainen, ellei toisin mainita. Sovitukset Koljosen tiekiista.


title: My House in Umbria

text: My House in Umbria on Richard Loncrainen ohjaama brittiläis-italialainen televisioelokuva. "My House in Umbria" sai ensi-iltansa vuonna 2003. "My House in Umbria" kertoo epätodennäköisestä ihmisjoukosta, jossa ihmiset löytävät lohtua ja ystävyyttä terrori-iskun jälkeen.


title: My House in Umbria

text: Televisioelokuvan pääosassa on Maggie Smith ja muissa rooleissa ovat Ronnie Barker, Chris Cooper, Timothy Spall, Giancarlo Giannini ja Benno Fürmann.


title: My House in Umbria

text: Maggie Smith voitti roolisuorituksestaan Emmy-palkinnon ja oli ehdolla Golden Globeen.


title: My House in Umbria

text: "My House in Umbria" on HBO:n tuottama ja se perustuu William Trevorin samannimiseen novelliin. Trilleri kuvattiin pääosin Italiassa Cinecittàn studioilla Roomassa ja Sienassa. Televisioelokuvaa myös tuotettiin Englannin Surreyssa sijaitsevilla Sheppertonin studioilla ja Middlesexissä sijaitsevilla Twickenhamin studioilla.


title: My House in Umbria

text: "My House in Umbria" debytoi Yhdysvalloissa ja Kanadassa 25. toukokuuta vuonna 2003 HBO:n kaapelikanavalla. Televisioelokuva oli ollut myös osallisena Santa Barbaran elokuvajuhlilla Santa Barbarassa Kaliforniassa 8. maaliskuuta 2003 ja Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa 15. toukokuuta 2003. Kotimaissa Isossa-Britanniassa elokuva esitettiin 26. marraskuuta vuonna 2004 ja Italiassa 7. syyskuuta 2006.


title: My House in Umbria

text: "My House in Umbria" on julkaistu myös DVD:lle.


title: Jenny Paulaharju

text: Jenny Olivia Paulaharju, o. s. "Simelius" (7. marraskuuta 1878 Paavola – 5. syyskuuta 1964 Oulu) oli suomalainen kuurojen koulun opettaja ja kansanperinteen kerääjä.


title: Jenny Paulaharju

text: Jenny Paulaharjun vanhemmat olivat lukkari Josef (Juuso) Simelius ja Jenny Teodora Stenbäck. Hän pääsi yksityisesti ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1899 ja suoritti kansakoulunopettajan tutkinnon Jyväskylän opettajaseminaarissa 1900 sekä kuurojenopettajan tutkinnon Kuopiossa 1901.


title: Jenny Paulaharju

text: Jenny Paulaharju toimi opettajana Oulun kuurojen koulussa 1906–1945. Hän oli naimisissa vuodesta 1919 opettaja, kirjailija ja kansanperinteen kerääjä Samuli Paulaharjun kanssa ja matkusti tämän kanssa 1920– ja 1930–luvuilla kansanperinteen keruumatkoilla Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.


title: Dino Zamparelli

text: Dino Zamparelli (s. 5. lokakuuta, 1992 Bristol, Englanti, Iso-Britannia) on Italialaista syntyperää oleva brittiläinen moottoriurheilija. Hänen isänsä Mike oli entinen F1-veneilijä. Zamparelli aloitti karting-uransa 7-vuotiaana. Vuonna 2007 hän kilpaili Ginetta Junior Championship -sarjassa sijoittuen sarjan 13:ksi. Vuonna 2008 hän voitti sarjan mestaruuden. Vuonna 2009 Zamparelli ajoi Formula Renault BARC -sarjassa voittaen kolme kilpailua ja sijoittui loppupisteissä kolmanneksi. Vuonna 2010 Zamparelli ajoi kaksi kilpailua Italian Formula Renault- ja Formula Renault BARC -sarjoissa. Vuonna 2011 Zamparelli palasi Formula Renault BARC -sarjaan voittaen sarjan mestaruuden. Vuonna 2012 Zamparelli kilpaili Formula 2 -sarjassa sijoittuen sarjan kahdeksanneksi. Vuonna 2013 Zamparelli kilpaili GP3-sarjassa Marussia Manor Racing -tallissa saavuttaen 13 pistettä. Vuonna 2014 Zamparelli jatkoi GP3:ssä siirtyen ART-talliin. Hän saavutti kauden aikana neljä kakkossijaa ja kaksi kolmossijaa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2015 Zamparelli siirtyi kilpailemaan Britannian Porsche Carrera Cup -sarjaa.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1917

text: Suomen vuoden 1917 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingin Pohjoissatamassa 24.-25. helmikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein, joskin kolme matkavoittoa takasi mestaruuden pisteistä riippumatta. Loppupisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat luistelleet.


text: epäviralliset yhteispisteet.


title: Ryūjō

text: Ryūjō-nimisiä laivoja ovat olleet:


title: Aksel Lihr

text: Aksel Julius Lihr (30. toukokuuta 1887 Joensuu – 20. toukokuuta 1971) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Aksel Lihr

text: Aluksi Joensuun Katajaa ja vuodesta 1913 Kalevaisia seuratasolla edustanut Aksel Lihr saavutti SM-kisoissa matkavoiton 1 500 metrillä Vaasassa 1909 ajalla 2.36,8 ja 500 metrillä (yhdessä Arvo Tuomaisen kanssa) Helsingissä 1911 loppuajalla 47,6. Molemmilla kerroilla hän sijoittui yleiskilpailussa kolmannelle sijalle. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Lihr oli Suomen edustajana Pietarissa 1913. Lihr menestyi SM-tasolla myös pyöräilyssä.


title: Aksel Lihr

text: Piirinmestaruuksia Lihrillä on luistelusta ja pyöräilystä yhteensä 35 vuosilta 1904–1916. Lisäksi hän on saavuttanut palkintoja yleisurheilusta, uinnista ja ammunnasta. Lihr toimi vuodesta 1920 alkaen Kalevaisten puheenjohtajana yli 30 vuotta.


title: Ryūjō (1864)

text: Ryūjō oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1864 vesillelaskettu täystakiloitu panssarikorvetti, joka romutettiin vuonna 1904.


title: Ryūjō (1864)

text: Alus tilattiin Alexander Hall and Sonsilta Aberdeenista Skotlannista ja se laskettiin vesille vuonna 1864. Alus valmistui 27. huhtikuuta 1869. Sen oli mahdollisesti tarkoitus päätyä etelävaltioiden laivastoon. Etelävaltioiden lunastuksen epäonnistuttua alus asetettiin halukkaiden ostettavaksi ja prinssi Kumamoto osti aluksen vuonna 1869, ja se saapui Nagasakiin tammikuussa 1870. Toukokuussa prinssi Higo osti aluksen nimeten sen "Ihoshomaruksi". Vuoden lopulla hän lainasi aluksensa keisarille sotaan Tokugawa-shōgunaattia vastaan nimellä "Ryūjō". Japanin sisällissodan päätyttyä alus palautettiin prinssille, joka lahjoitti sen keisarille vuonna 1870.


title: Ryūjō (1864)

text: Alus liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon ja se siirrettiin telakalle modernisoitavaksi. Aluksen aseistus uusittiin, jolloin sille asennettiin kaksi Kruppin valmistamaa 6,7 tuuman tykkiä. Alus siirrettiin tykistökoululaivaksi vuonna 1894, jolloin sen tykit korvattiin yhdellä Kruppin 6,7 tuuman ja viidellä 6,3 tuuman (64 naulan) tykillä.


title: Ryūjō (1864)

text: Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1898 ja se romutettiin vuonna 1904.


title: Viljo Kujala

text: Viljo Vilho Kujala (8. marraskuuta 1891 Sippola – 13. syyskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän toimi valtion luonnonsuojeluvalvojana 1930–1938 ja Metsäntutkimuslaitoksen metsäbiologian professorina 1938–1961. Hän oli myös Suomen luonnonsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja 1942–1952 ja Vanamo-seuran 1951–1960.


title: Erkki Kukkonen

text: Erkki William Kukkonen (1903– 8. elokuuta 1961 Rovaniemi) oli suomalainen kenraaliluutnantti. Kukkonen osallistui vapaussotaan Rautalammin suojeluskunnassa ja Aunuksen retkikuntaan 1919.Sotakorkeakoulun johtajana hän toimi 1956–1957 ja Pääesikunnan huoltopäällikkönä 1957–1961, jolloin sai 1958 ylennyksen kenraaliluutnantiksi. Hän kuoli lento-onnettomuudessa Rovaniemen Perunkajärvellä puolustusvoimien de Havilland Canada Beaver -koneen pudotessa.


title: Raimund Kull

text: Raimund Kull (1892–1942) oli virolainen säveltäjä. Hän oli Estonia-teatterin musiikinjohtaja 1912–1927, Tallinnan konservatorion professori vuodesta 1937 ja Viron yleisradion musiikkipäällikkö 1934–1939. hän vieraili suomessa orkesterinjohtajana. Hänen tuotantoonsa kuuluu lauluja ja orkesteriteoksia. Hän oli vuodesta 1916 naimisissa näyttelijä Liina Reimanin kanssa.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1959–1960

text:
Kaudella 1959–1960 jääkiekon SM-sarjassa pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertainen sarja. Sarjan voittaja voitti Suomen mestaruuden ja kaksi viimeistä putosi suomensarjaan. Kaikki mitalijoukkueet tulivat Tampereelta. Kerta oli ensimmäinen sarjan historiassa kun kaikki mitalisijat menivät samaan kaupunkiin. Mestaruuden voitti Ilves, hopeaa sai Tappara ja pronssia TK-V.
Sarjasta putosivat Kokkolan Hermes ja Hämeenlinnan Pallokerho. Tilalle nousivat Töölön Vesa ja Oulun Kärpät.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1959–1960

text: Yleisömäärät koottu ottelupöytäkirjoista ja Helsingin Sanomien otteluraporteista


title: Petter Kumpulainen

text: Petter Kumpulainen (1817–1880) oli suomalainen valtiopäivämies ja maanviljelijä Iisalmessa. Kun kenraalikuvernööri Berg matkusti vuonna 1856 Iisalmen kautta Ouluun, Kumpulainen jätti tälle anomuskirjelmän, jonka ansiosta Iisalmen kauppala perustettiin. Kumpulainen harjoitti laajaa suoviljelyä. Hän oli valtiopäivillä edustajana 1863–1878.


title: Tarakan

text: Tarakan on saari Indonesiassa neljä kilometriä Borneon rannikolta Pohjois-Kalimantanin provinssissa Celebesinmerellä. Saari on noin 300 neliökilometrin kokoinen ja sen pääkaupunki on Tarakan.


title: Tarakan

text: Hollantilaiset tutkimusmatkailijat löysivät saarelta öljyä vuonna 1863. Öljynjalostaminen aloitettiin vuonna 1906. Vuoteen 1940 mennessä saarelle oli rakennettu öljynjalostamo, jossa oli neljä säiliötä ja lastauslaituri. Kyseinen jalostamo oli yksi viidestä suurimmasta Öljyntuotantolaitoksista Itä-Intian alueella.


title: Tarakan

text: Toisessa maailmansodassa japanilaiset valtasivat Tarakanin 11. tammikuuta 1942. Saarta puolustaneet 1300 hollantilaissotilasta tapettiin. Saarelta käsin pystyttiin kuljettamaan polttoainetta japanilaisille joukoille. Vuoteen 1944 mennessä japanilaisilla ei ollut enää tarpeeksi öljytankkereita kuljettamaan öljyä jalostettavaksi. Filippiinienmeren taistelun jälkeen kesäkuussa 1944 japanilaiset joutuivat tankkaamaan lentotukialuksensa jalostamattomalla raakaöljyllä, mikä ei soveltunut laivan koneille. Palamisessa syntyneet reaktiot aiheuttivat tulipaloja ja räjähdyksiä, joiden seurauksena japanilaiset menettivät lentotukialukset "Taihō"n, "Shōkaku"n ja "Hiyō"n. Myöhemmin australialaiset joukot tekivät invaasion saarelle vapauttaen sen japanilaismiehitykseltä kesäkuussa 1945.


title: Antti Pennanen (sotilas)

text: Antti Pennanen (6. marraskuuta 1903 Kuusjärvi – 30. lokakuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, joka vaikutti erityisesti Rajavartiolaitoksessa.


title: Antti Pennanen (sotilas)

text: Pennanen valmistui Reserviupseerikoulusta 1927 ja kadettikoulusta 1931 sekä kävi sodan jälkeen yleisen komentajakurssi 5:n 1950. Kenraalien enemmistöstä poiketen hän ei kuitenkaan käynyt Sotakorkeakoulua. Vuoden 1918 sotaan Pennanen osallistui Joensuun Vartiopataljoonassa. Upseerinuransa hän aloitti nuorempana upseerina KTR 2:ssa sekä PPP 2:ssa 1928–1933. Lapin rajavartiostossa hän palveli vuodesta 1933 talvisodan alkuun asti ja toimi samalla myös Rovaniemen varuskunnan komendanttina 1935–1938 ja vuoden 1939 alusta komppanianpäällikkönä. Talvisodan hän aloitti Er.P 16:n komentajana ja joulukuun alusta välirauhaan asti Osasto Pennasen komentajana Petsamon rintamalla. Välirauhan aikana hänestä tuli Rajavartiosto 6:n komentaja ja jatkosodan sytyttyä hänestä tuli Petsamon erillisosaston komentaja lokakuuhun 1944 asti Luttojoen seudulla. Loppuvuoden 1944 hän toimi 15. prikaatin komentajana.


title: Antti Pennanen (sotilas)

text: Sodan jälkeen Pennanen toimi RjR 2:n komentajana 1945–1947. Lapin rajavartioston komentajana hän toimi jälleen 1.7.1947–1.3.1956. Samalla hän toimi Rajavartiostojen päällikön viransijaisena 1.9.1947–4.5.1949. Seuraavaksi hän palveli Rajavartiostojen päällikön apulaisena 1.3.1956–16.1.1962 ja tämän jälkeen Rajavartiostojen päällikkönä 16.1.1962–6.11.1966.


title: Antti Pennanen (sotilas)

text: Ylennykset: Reservivänrikki 1928, vänrikki 1931, luutnantti 1931, kapteeni 1939, majuri 1940, everstiluutnantti 1941, eversti 1944, kenraalimajuri 1956, kenraaliluutnantti 1962.


title: Antti Pennanen (sotilas)

text: "Helsingin Sanomien" entinen pääkirjoitustoimittaja Erkki Pennanen on Antti Pennasen poika.


title: Maurice Lombard

text: Maurice Lombard (15. lokakuuta 1904 Azzaba – 1965) oli annalistiseen koulukuntaan kuulunut historiantutkija. Hän oli erityisesti keskiajan islamin tuntija, jonka teoksista tunnetaan esimerkiksi "L’Islam dans sa première grandeur" (1971), englanniksi "The Golden Age of Islam". Annales-koulukunta muodostui vuonna 1929 ja sen kärkinimiä olivat Lucien Febvre ja Marc Bloch. Ryhmä vaati, että tutkimuksessa on otettava huomioon koko yhteiskunta, ei esimerkiksi vain päättävissä asemassa olleita. Tällöin painopiste siirtyi poliittisesta historiasta talous- ja sosiaalihistoriaan.


title: Kultu

text: Kultu ry on Oulun yliopiston kulttuurintieteiden opiskelijoiden ainejärjestö. Siihen kuuluu kolme pääainetta: kirjallisuus, kulttuuriantropologia sekä arkeologia. Lisäksi mukana on myös arkeologian harrastejärjestö Meteli. Kirjallisuuteen otetaan pääsykokeen kautta 15 uutta opiskelijaa. Arkeologian ja kulttuuriantropologian yhteisessä pääsykokeissa sisään otetaan 20 uutta opiskelijaa.


title: Kultu

text: Kultu on pieni mutta aktiivinen ainejärjestö. Se on mukana Oulun yliopiston Humanistisen Killan perinteisissä riennoissa, kuten Franzenin lakituksessa ja fuksisuunnistuksessa. Kultun itse järjestämiin, perinteisiin tapahtumiin kuuluu mm. Magical Mystery Tour, joka järjestetään yhteistyössä historian ainejärjestö Tiiman kanssa.


title: Kultu

text: Kultun kiltahuone, eli Kultuhuone, sijaitsee humanistisen päädyn kolmannessa kerroksessa, taideaineiden (kirjallisuus, elokuvatutkimus, taidehistoria) käytävällä.


title: Juho Kuoppala

text: Juho Kustaa Kuoppala (1873–1946) oli suomalainen liikemies. Hän sai taloustirehtöörin arvon 1934. Hän oli herännäisyyden johtohenkilöitä ja toimi Kustannus Oy Herättäjän toimitusjohtajana vuodesta 1915. Hän oli Herättäjä-Yhdistyksen sihteeri ja rahastonhoitaja vuodesta 1917.


title: Klaus Kurki

text: Klaus Jaakonpoika Kurki (mainintoja vuosilta 1457–1477) oli keskiaikainen suomalainen rälssimies, joka toimi Eerik Akselinpoika Tottin voutina Turun linnassa sekä Ylä-Satakunnan tuomarina ja Sääksmäen kihlakunnan voutina Hämeessä. Klaus Kurki tunnetaan Elias Lönnrotin 1820-luvulla muistiinmerkitsemästä kansanrunosta "Elinan surma", jonka mukaan hän surmasi mustasukkaisuuden seurauksena vaimonsa ja poikansa polttamalla kotinsa Laukon kartanon ja teki lopuksi itsemurhan hukuttautumalla. Elinan surmavirttä pidetään epähistoriallisena, eivätkä sen tapahtumat sovellu todellisuudessa eläneen Klaus Kurjen vaiheisiin. Surmavirsi on nykyisen käsityksen mukaan peräisin 1500-luvulta ja noudattelee pikemminkin kansainvälisiä esikuvia kuin todellista historiaa. Lisäksi sisällöltään vastaavaa tarinaa on kerrottu myös Klaus Kurjen apesta ja surmavirressä on sekoitettu toisiinsa Klausin ja hänen vävynsä henkilötietoja.


title: Klaus Kurki

text: Klaus Kurjen isä oli asemies Jeppe Kurki, josta on viimeinen maininta asiakirjoissa vuodelta 1455. Jo Jeppe Kurki oli mahdollisesti Ylä-Satakunnan kihlakunnantuomari. Klaus Kurjen äiti oli Karin Klauntytär Diekn, Turun linnanpäällikkö Klaus Lydekenpoika Dieknin tytär. Vesilahdella sijaitseva Laukon kartano oli Kurki-suvun omistuksessa jo Klaus Kurjen aikana, viimeistään 1460-luvulla ellei jo aiemmin. Klaus Kurjen syntymävuotta ei tiedetä, mutta jotkut suomalaiset historioitsijat ovat arvailleet hänen syntyneen mahdollisesti 1420-luvulla. Varhaisin asiakirjalähteissä esiintyvä maininta Klaus Kurjesta on vuodelta 1457, jolloin hän oli Erik Akselinpoika Tottin asettama tilapäinen vouti Turun linnassa ja Erikin asemiesten johtaja. Klaus Kurki meni tuntemattomana ajankohtana naimisiin Elin (Elina) Jönsintyttären kanssa, jonka isä oli valtaneuvos Jöns Olofinpoika Stenbock. Kun Jöns vuonna 1463 sai koko Satakunnan läänityksekseen, hän otti vävynsä Klausin sinne voudiksi. Klaus sai jossain vaiheessa itselleen myös Ylä-Satakunnan tuomarin viran, jonka hän mahdollisesti peri isältään. Samaan aikaan näiden tehtävien kanssa hänen mainitaan olleen vuonna 1470 myös voutina Erik Tottille kuuluneessa Hämeessä, mahdollisesti tosin vain Sääksmäen kihlakunnan alueella. Viimeinen maininta Klaus Kurjesta Ylä-Satakunnan tuomarina on vuodelta 1477. Tammikuussa 1479 hänen tilallaan mainitaan olleen uusi tuomari, joten hän kuoli mahdollisesti vuonna 1477 tai 1478.


title: Klaus Kurki

text: Klaus Kurjella tiedetään olleen ainakin kaksi poikaa, joista toinen oli sittemmin Turun piispaksi kohonnut Arvid Kurki. Toisen pojan nimeä ei tiedetä, mutta myös hänet mainitaan eräässä vuodelta 1488 olevassa lähteessä kirkonmiehenä. Alkuperäinen Laukon Kurki-suku sammui Arvid Kurjen kuollessa vuonna 1522, mutta suvun on katsottu jatkuneen Klaus Kurjen tyttären Elin Kurjen ja tämän aviomiehen Knut Erikinpoika Kurjen jälkeläisistä. Klaus Kurjella saattoi ennen Elin Jönsintytärtä olla toinen vaimo, josta ei tiedetä mitään varmaa.


title: Klaus Kurki

text: Klaus Kurjen maineen sinetöivät useat "Elinan surman" pohjalta 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella tehdyt näytelmät, romaanit, sävellykset ja elokuvat. Surmavirttä pidettiin aluksi kuvauksena todellisista historiallisista tapahtumista, mutta vähitellen historiantutkijat kyseenalaistivat sen todenperäisyyden. Klaus Kurjen mukaan on nimetty Helsinkiin vuonna 1938 avattu hotelli Klaus K (ent. Klaus Kurki).


title: Eero Nuolimaa

text: Eero Ilmari Ossian Nuolimaa (vuoteen 1930 Nyman) (22. syyskuuta 1907 Jyväskylän mlk – 16. lokakuuta 1981 Vaasa) oli suomalainen tykistössä palvellut kenraalimajuri.


title: Eero Nuolimaa

text: Osallistui sisällissotaan 1918 valkoisten puolella lähettinä. Nuolimaa valmistui kadettikoulusta 1929 ja kävi Sotakorkeakoulun 1939. Hän toimi nuorempana upseerina KTR 2:ssa 1929–1933 sekä kouluttajana Kadettikoulussa 1933–1935. Patterinpäällikkönä hän työskenteli KTR 2:ssa 1936–1938. Turun ilmapuolustuksen komentajana Nuolimaa toimi 1939–1940. Jatkosodassa hän toimi erilaisissa tykistöyksiköissä, mm. Raskaan patteristo 14:n komentajana kesän 1944 taisteluissa.


title: Eero Nuolimaa

text: Sodan jälkeen Nuolimaa opetti Kadettikoulussa 1945–1946 sekä toimi Kevyen prikaatin esikuntapäällikkönä 1947–1948. Vuosina 1948–1955 hän työskenteli Keski-Suomen ja Pohjanmaan sotilasläänien esikunnissa. Vuodesta 1956 alkaen noin vuoteen 1967 asti Nuolimaa komensi Pohjanmaan sotilaslääniä.


title: Eero Nuolimaa

text: Ylennykset: Vänrikki 1929, luutnantti 1931, kapteeni 1938, majuri 1941, everstiluutnantti 1946, eversti 1955, kenraalimajuri 1966.


title: Heisisavikka

text: Heisisavikka ("Chenopodium opulifolium") on savikkakasveihin kuuluva kasvilaji.


title: Heisisavikka

text: Yksivuotinen heisisavikka kasvaa 30–80 cm korkeaksi. Väriltään se on vaihtelevan vihreä. Vain kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. Varsi on pysty tai koheneva, tavallisesti pitkä- ja runsashaarainen, kova, sinertävänvihreä ja vihreäraitainen. Kierteisesti olevat lehdet ovat melko pieniä. Varren keskiosissa lehtilavan muoto vaihtelee vinoneliömäisestä leveänpuikeaan ja lähes kolmiomaiseen. Lapa on usein pituutensa levyinen, tavallisesti matalaan kolmiliuskainen, niukkahampainen ja joskus otäkärkinen. Ylempien lehtien lapa vaihtelee suikeasta kapeanpuikeaan ja se on ehyt tai hieman keihäsmäinen. Tavallisesti terttumainen kukinto on pitkälti lehdekäs. Kukinnon sykeröt ovat melko pieniä ja tiheitä. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Heisisavikka kukkii Suomessa elo-syyskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1,1–1,4 mm pitkä, ympärykseltään lähes pyöreä, tylppäreunainen ja pinnaltaan hieman säteen suuntaan uurteinen.


title: Heisisavikka

text: Heisisavikka on alkuperältään eurooppalainen laji. Pohjoismaissa se on hyvin harvinainen tulokaslaji, jota on tavattu Norjan, Ruotsin ja Suomen etelä- ja keskiosissa. Suomessa heisisavikkaa on tavattu satunnaisesti muutamin paikoin eri puolilla maata Oulun korkeudelle saakka.


title: Heisisavikka

text: Heisisavikka on Suomassa uustulokas, jota tavataan myllyillä, kaatopaikoilla ja satamissa.


title: Heisisavikka

text: Muiden savikkalajien tapaan myös heisisavikka kelpaa ihmisravinnoksi.


title: DeAndre Jordan

text: Hyland DeAndre Jordan jr. (s. 21. heinäkuuta 1988 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. Hän edustaa NBA-joukkue Dallas Mavericksia.


title: DeAndre Jordan

text: Ennen ammattilaisuraansa Jordan pelasi yliopistokoripalloa Texas A&M:n joukkueessa.


title: DeAndre Jordan

text: Kesäkuussa 2016 Jordan valittiin Yhdysvaltain olympiajoukkueeseen Rio de Janeiroon. Yhdysvallat voitti Riossa olympiakultaa.


title: DeAndre Jordan

text: Jordan on erinomainen levypallopelaaja, ja hän on ollut useasti NBA:n kauden tarkin pelitilanneheittojen heittäjä. Nurinkurisesti Jordan on kuitenkin poikkeuksellisen huono vapaaheitoissa: häntä on rikottu useasti tahallaan ohi menevien vapaaheittojen toivossa.


title: Maailmanlopun odottajat

text: Maailmanlopun odottajat () on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jota esittää National Geographic Channel. Sarja keskittyy amerikkalaisiin "odottajiin" eli henkilöihin, jotka varautuvat ihmiskunnan tuhoon. Jaksojen lopussa esitetään asiantuntijoiden arvio jakson odottajien vahvuuksista ja puutteista sekä arvio mahdollisen odotetun romahduksen mahdollisuudesta, esimerkiksi kuinka todennäköistä on Maan magneettikentän suunnan vaihtuminen (jakso 1). Ensimmäisen esityskauden jaksossa 8 "It's Gonna Get Worse" esiintyi myös ehkä maailman suurin yksityinen väestönsuoja, 42 bussista koostuva "Arkki Kaksi" (engl. Ark Two). Sarja alkoi 7. helmikuuta 2012.


title: Aatos Maunula

text: Aatos Aarne Maunula (23. helmikuuta 1906 Tyrvää – 30. elokuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti.


title: Aatos Maunula

text: Osallistui sisällissotaan 1918 valkoisten puolella lähettinä. Maunula valmistui kadettikoulusta 1931, taistelukoulusta 1934 sekä Sotakorkeakoulusta 1939. Hän palveli nuorempana upseerina sekä komppanianpäällikkönä Viipurin rykmentissä 1928–1932, kouluttajana Kadettikoulussa 1932–1933 ja Taistelukoulussa 1934–1938. Talvisodan aikana Maunula oli toimistopäällikkönä IV. armeijakunnan esikunnassa. Jatkosodassa 1941–1942 hän oli toimistopäällikkönä VII. armeijakunnan esikunnassa. Vuoden 1942 aikana hän komensi myös III/JR 2 pataljoonaa. Tämän jälkeen hän toimi Aunuksen ryhmän esikunnan toimistopäällikkönä vuoteen 1944 asti.


title: Aatos Maunula

text: Sodan jälkeen Maunula työskenteli pääesikunnassa 1944–1946 sekä opetti Sotakorkeakoulussa 1946–1950. Jälleen toimistopäällikkönä hän työskenteli pääesikunnassa 1950–1953 ja komensi Jääkäripataljoona 2:a 1953–1954. Seuraavaksi 5. prikaatin komentajana hän oli 1954–1955. Pääesikunnassa operatiivisen osaston päällikkönä Maunula toimi 1955–1957 sekä päämajoitusmestarina 1957–1959. 1.divisioonan komentajaksi hänet sijoitettiin 1960–1961. Yleisesikunnan päällikkönä Maunula toimi vuodet 1961–1966 eläkoitymiseensä asti. Hänen mainitaan edistäneen materiaali- ja kalustohankintoja noottikriisin kiristettyä maanpuolustuksellista ilmapiiriä.


title: Aatos Maunula

text: Ylennykset: Reservivänrikki 1927, vänrikki 1931, luutnantti 1932, kapteeni 1940, majuri 1941, everstiluutnantti 1948, eversti 1954, kenraalimajuri 1957, kenraaliluutnantti 1960.


title: Erkki Kurki-Suonio

text: Erkki Alfred Kurki-Suonio (sukunimi vuoteen 1928 "Krohn"; 22. syyskuuta 1901 Helsinki – 12. huhtikuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen pappi, kirjailija ja virsientutkija.


title: Erkki Kurki-Suonio

text: Kurki-Suonio toimi kirkkoherrana Iisalmen kaupungissa 1936–1952 ja Helsingin Johanneksen seurakunnassa vuodesta 1952. Hän oli Kuopion tuomiokapitulin asessorina 1939–1945 ja Helsingin tuomiokapitulin asessorina vuodesta 1959. Teologian tohtori hänestä tuli 1952 Kurki-Suonio tutki virsitekstejä ja sävelmiä. Hän oli vuoden 1943 koraalikirjaa valmistelleen komitean puheenjohtaja.


title: Erkki Kurki-Suonio

text: Hänen isänsä oli säveltäjä Ilmari Krohn.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1920

text: Suomen vuoden 1920 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 14.-15. tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein. Loppupisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat luistelleet.


title: Onsala

text: Onsala on taajama Kungsbackan kunnassa Länsi-Ruotsissa. Se sijaitsee Hallandin läänissä ja Hallandin maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 11 951 asukasta.


title: Onsala

text: Onsala on myös entinen kunta samannimisellä Onsalan niemimaalla (). Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan rajoihin, mutta vuonna 1974 kunta liitettiin Kungsbackan kuntaan.


title: USS Finland (ID-4543)

text: SS Finland oli yhdysvaltalainen valtamerihöyrylaiva, joka palveli Yhdysvaltain laivaston kuljetusaluksena ensimmäisessä maailmansodassa nimellä "USS Finland".


title: USS Finland (ID-4543)

text: International Mercantile Marine tilasi aluksen W. Cramp and Sonsilta Philadelphiasta Pennsylvaniasta. Alus laskettiin vesille 1902.


title: USS Finland (ID-4543)

text: Aluksen kotisatamana oli New York. Se liikennöi pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan, Belgian ja Italian satamiin.


title: USS Finland (ID-4543)

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Armeijan kuljetusosasto () lunasti 3. kesäkuuta 1917 aluksen kuljettamaan rahtia ja joukkoja Eurooppaan. Se luovutettiin 24. huhtikuuta 1918 Yhdysvaltain laivastolle, joka luokitteli sen joukkojenkuljetusalukseksi ottaen sen palvelukseen 26. huhtikuuta ensimmäisenä päällikkönään komentaja W. J. Giles.


title: USS Finland (ID-4543)

text: Alus teki 13 matkaa Yhdysvalloista Eurooppaan kuljettaen 12 864 sotilasta Ranskaan ja tuoden 28 000 henkeä Yhdysvaltoihin. Alus luovutettiin 4. syyskuuta 1919 3. laivastoalueelle () ja se poistettiin palveluksesta 15. marraskuuta sekä luovutettiin sotaministeriölle.


title: Hetkiä Kalliossa

text: Hetkiä Kalliossa on suomalainen Yleisradion musiikkiohjelma. Ohjelmassa Anssi Kela musisoi vaihtuvan vieraan kanssa kalliolaisessa yksiössä. Ohjelmaa esitetään Yle TV2:ssa sekä yle.fi/musiikki -sivustolla.


title: Hetkiä Kalliossa

text: Ohjelman alkuperäisidean takana ovat Anssi Kela, Joonas Josefsson ja Markku Mastomäki. Visuaalisen tyylin ovat luoneet Joonas Josefsson, Jarmo Loikkanen ja Hannu Kettunen.


title: Koldingin kunta

text: Kolding on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2012 alussa kunnassa oli 89 412 asukasta, ja sen pinta-ala oli 607,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kolding.


title: Koldingin kunta

text: Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.


title: Kolding

text: Kolding on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Koldingin kunnan keskustaajama. Vuoden 2017 alussa taajamassa oli 60 300 asukasta. Taajama sijaitsee liikenteen kannalta keskeisessä paikassa, Fyn-saarelle johtavan salmen suulla. Kunnan pinta-ala on 605 km² ja asukastiheys 147,22 /km².


title: Kolding

text: Kolding on myös entinen kaupunki, mutta vuonna 1970 Tanskassa luovuttiin kaupunkikäsitteestä. Keskustaajamassa sijaitsee Koldingshusin linna. Sen vanhin osa on vuodelta 1248 ja se on kuningas Eerik Klippingin rakennuttama. Vuonna 1452 Kolding sai yksinoikeuden alueensa kaupankäyntiin, ja se kiihdytti kaupungin kasvua. Parisataa vuotta myöhemmin kehitys hyytyi, kun 1600-luvun lukuisat sodat tuhosivat aluetta, levittivät kulkutauteja ja haittasivat kaupankäyntiä. Elintarvikevienti Norjaan ja Fyn-saarelle elpyi 1700-luvulla.


title: Kolding

text: Vuonna 1658 Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa hyökkäsi Tanskan kimppuun jäätyneiden Tanskan salmien yli, ja Tanskan puolustajien voittoisa taistelu käytiin saman vuoden joulupäivänä Koldingissa. Myös parisataa vuotta myöhemmin käydyssä ensimmäisessä Saksan–Tanskan sodassa käytiin Koldingin lähellä taistelu 23. huhtikuuta 1849.


title: Kolding

text: Kolding nousi median huomion keskipisteeseen Seestin ilotuliteonnettomuudessa joulukuussa 2004, kun Seestin kylässä sijainneen N. P. Johnsens Fyrværkerifabrik -nimisen ilotulitetehtaan varasto syttyi palamaan. Yksi palomies kuoli ja parikymmentä ihmistä loukkaantui.