title: Niilinmedestäjä

text: Niilinmedestäjä ("Hedydipna metallica") on medestäjiin kuuluva varpuslintu.


title: Niilinmedestäjä

text: Niilinmedestäjä on 9-10 senttimetriä pitkä. Lisäksi koiraalla on 4,5-6,5 senttimetriä pitkät pyrstöjouhet. Koiraalla on pesimäaikana viihreänkiiltoinen yläpuoli, musta rinta ja keltainen vatsa. Naaraalla on harmaanruskea yläpuoli ja vaaleankeltainen alapuoli ja silmäkulmanjuova.


title: Niilinmedestäjä

text: Niilinmedestäjää tavataan Egyptissä, Itä-Afrikan pohjoisosissa ja Arabian niemimaalla.


title: ACR

text: Adaptive Combat Rifle (ACR) on rynnäkkökivääri, jonka on suunnitellut Magpul Industries. Asetta valmistavat Remington Arms ja Bushmaster.


title: Santtio

text:
Santtio (ruots. "Sandnäs") on noin parinsadan asukkaan kylä Pyhärannassa Varsinais-Suomessa. Kylä tunnetaan muun muassa puurakentamisesta, merenläheisyydestä sekä uudesta tunnuspiirteestä, perinneruusuista. Santtio on valittu vuoden kyläksi vuonna 1997. Santtion kylän keskuksena toimii kylätalo Maininki.
Santtio on kylä Rauman ja Uudenkaupungin välissä sijaitsevan Rantatien varrella. Kylän rannikkoalue on noin kolme kilometriä leveä ja pituutta merirajasta on noin seitsemän kilometriä.


title: Santtio

text: Kylän tärkeimpiä elinkeinolähteitä ovat olleet vuosisatojen ajan kalastus ja merenkulku, ja kylän yhteishenki on kasvanut näiden asioiden kautta. Vuodesta 1999 alkaen kylälle on istutettu perinneruusuja. Santtiolla on myös oma perinteinen juhlasalko, joka talkoovoimin koristellaan ja nostetaan pystyyn aina juhannuksena. Juhannussalkoperinne katkesi 1930-luvulla, mutta vuodesta 1997 lähtien salko pystytetään vuosittain uudestaan. Kesällä 2012 Helsingin Seurasaaressa oli santtiolainen juhannussalko. Seurasaaren juhannussalkomalli vaihtuu vuosittain. Santtiolaista juhannussalkoa on uudistettu alkuperäisestä.


title: Santtio

text: Puulaivojen rakentaminen on ollut myös iso osa puurakennusperinnettä, ja laivoja onkin tehty jo 1700-luvulta lähtien. Kustaa Sjölund (1832–1914), Kaerilan isäntä, ”Kaerla faar”, suurikokoinen, entinen laivaliikkeen harjoittaja, myöhemmin laivanrakentaja Pyhärannan Santtiolta, antautui täysin rakentamiselle poikiensa kuoleman jälkeen. Santtiolla syntyivät hänen johdollaan pienenpuoleiset kaljaasit Valo, Toivo, Sulja ja Ilmi, sekä 2-mastoiset, keskikokoiset valtamerikelpoiset kuunarit Seura ja Leivo, ja suuremmat, kolmimastoiset kuunarit Pyhämaatar ja Joutsen. Näistä Pyhämaatar tehtiin Hirslahdella.


title: Santtio

text:
Santtiolainen maakauppias Johan Lindholm (1832–1925) yhdessä poikansa Frans Ruoholan kanssa johti kaljaasien Aadolfin ja Jalon rakennusta. Nämä valmistettiin Santtiolla. Lindholmin johdolla valmistettiin myös Toivo, mikä rakennettiin Lokalahdella.
Työmies Vilhelm Lehtonen (1848–1922) Santtiolta oli myös alusten rakennusmestari. Kaksimastoiset Siviä ja Muisto tehtiin Rohdaisissa, kaksimastoiset Fennia, Taimi ja Veljekset sekä yksimastoinen Ihana tehtiin Santtiolla. Viktor Gustafson oli johtavana rakennusmestarina kaljaaseille Laine, Varma, Elli ja Elo.


title: Santtio

text: Lähes kaikki pykmestarit eli rakennusmestarit olivat myös kaikenkokoisten paattien tekijöitä. Yksinomaan paatteja teki Frans Salonen (s.1874). Hänen tekemiään veneitä oli paljon. Vilhelm Tuominen (1850–1915), Viktor Siivonen (1859–1925), Kustaa Nyroos (s.1952) ja Kustaa Heinonen (1845–1902) olivat kaikki santtiolaisia paattien tekijöitä.


title: Santtio

text: Puurakentaminen näkyy myös kylän arkkitehtuurissa, jossa talot on rakennettu lähekkäin, Vanhan Rauman tavoin.


title: Santtio

text: 1700-luvulla kauppamerenkulku oli yksi tärkeimmistä elinkeinoista alueella. Merimatkat vaikuttivat pyhämaa- ja pyhärantalaisten käytökseen, välineistöön ja ammatilliseenkin toimintaan. On selvää, että nämä rannikkoseuduilla asuvat omaksuivat ensimmäisenä uudet tavat ja olivat siis edelläkävijöitä uusille asioille. Syy vilkkaaseen merenkulkuun löytyy myös karusta maaperästä, jonka vuoksi merenkulkuun kiinnitettiin paljon huomiota.


title: Santtio

text: Kylän uskotaan saaneen nimensä jo ajalta, jolloin paikka oli vielä ollut saari. Nimi on todennäköisesti saanut alkunsa ruotsinkielisestä nimityksestä Sandö (Santasaari), mikä viittaakin kylän santaiseen maastoon. Nykyisen nimensä lisäksi kylän nimi on löydetty vanhoista kirkonkirjoista ja maakirjadokumenteista kirjoitettuna muotoihin Santiö, Santia ja Santjo.


title: Santtio

text: Asutus vakiintui alueella vasta 1000–1200 jaa. Muun muassa paikannimistä päätellen alueella on asunut niin ruotsin-, suomen- kuin vironkielistä väestöä.


title: Santtio

text: Virallinen kotiseutuyhdistys Santtioseura ry rekisteröitiin 1993. Seuran näyttävin aikaansaannos on perinteisen puurakentamisen taidonnäyte kylätalo Maininki, joka on kylän monien toimintojen keskus. Se vihittiin käyttöön vuonna 2002. Vihkiäisissä juhlapuheen piti Ilkka Kanerva.


title: Santtio

text: Santtioseuralaiset rakensivat Maininki-talon pihapiiriin yrttitarhan, jossa kasvaa 60 kotimaista yrttiä.


title: Santtio

text: Aktiivisen kylätoiminnan ansiosta Santtio valittiin vuonna 1997 valtakunnallisen Vuoden kylä -kilpailun voittajaksi.


title: Santtio

text: Vuonna 1999 alkoi Santtioseuran ruusuprojekti. Sen tavoitteena on ollut tehdä Santtiosta juhannusruusujen kylä. Kylään istutettiin ensimmäiset perinneruusut saman vuoden syksyllä. Maininki-talon pihapiirissä kukkii kesäaikaan 40 perinneruusulajiketta. Santtioseuran aikaansaannoksiin kuuluu myös kolmimastoinen porkarpaatti. Porkarpaatti Santtio valmistui vuonna 2011. Kesäkuussa 2014 kylän keskustassa, Ilmin vapaa-aika-alueella, vihittiin käyttöön uusi leikkikenttä ja rinnekatsomo.


title: Santtio

text: Seura julkaiseen kylään liittyvää kirjallisuutta:


title: Vain elämää jatkuu

text: Vain elämää jatkuu on televisiosarjan "Vain elämää" pohjalta 21. joulukuuta 2012 julkaistu kokoelmalevy. Se on jatkoa 16. marraskuuta 2012 julkaistulle kokoelmalle, joka sisälsi muut ohjelmassa esitetyt kappaleet. Kokoelmaa oli tilattu jo ennakkoon triplaplatinalevyyn oikeuttavat 75 000 kappaletta. Kokoelmaa on myyty yli 85 000 kappaletta. Kokoelma nousi julkaisunsa jälkeen Suomen virallisen albumilistan kahdeksanneksi, mutta jo seuraavalla viikolla se nousi listan kärkeen, jossa se vietti seuraavat kuusi viikkoa. Yhteensä kokoelma oli albumilistalla 20 viikkoa. Lisäksi levy oli Mid-price -listan ykkösenä 7 viikkoa ja yhteensä listaviikkoja kertyi 19.


title: Tobias Viklund

text: Tobias Viklund (s. 8. toukokuuta 1986 Kramfors, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka siirtyi kaudeksi 2013–2014 KHL-seura Avtomobilist Jekaterinburgiin. Kotimaassaan Viklund on edustanut Elitserienissä Modoa, Skellfteå AIK:ta, Frölundaa ja AIK:ta. Hänen vahvuuksiin kuuluu aggressiivisuus, intensiteetti, kahden suunnan pelaaminen, laukaus, luistelu ja ruuhkatilanteisiin meneminen.


title: Tobias Viklund

text: Viklundin kasvattajaseura on Kramfors-Alliansen, jossa hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä jo 14-vuotiaana Ruotsin I-divisioonassa kaudella 2000–2001, jolloin Viklund pelasi siellä kaksi ottelua. Seuraavalla kaudella 2001–2002 hän pelasi 21 I-divisioonaottelua. Kaudeksi 2002–2003 Viklund siirtyi MODO Hockeyn junioreihin. Hän voitti siellä J18 Allsvenskanin hopeaa vuonna 2003 ja J20 SuperElitin mestaruuden vuonna 2004. Viklund teki lokakuussa 2004 kolmivuotisen Elitserien-sopimuksen MODOn kanssa. Hän debytoi Elitserienissä kaudella 2004–2005, jolloin Viklund pelasi siellä 29 runkosarjaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös neljän Allsvenskan-ottelun verran lainalla Tegs SK:ssa.


title: Tobias Viklund

text: Kausi 2005–2006 oli Viklundin ensimmäinen kokonainen Elitserienissä ja se toi hänelle 46 runkosarja- ja viidessä playoff-ottelussa kahdeksan syöttöpistettä. Seuraava kausi 2006–2007 Viklundilla päättyi Ruotsin-mestaruuteen. Vuodet 2007–2009 hän pelasi Skellefteå AIK:n riveissä ja kaudeksi 2009–2010 Viklund siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Frölunda HC:hen, jossa hän teki Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+8=12.


title: Tobias Viklund

text: Kaudeksi 2011–2012 Viklund siirtyi kaksivuotisella sopimuksella AIK IF:ään. Hän oli kahden kauden ajan AIK:n parhaimpia puolustajia ja allekirjoitti keväällä 2013 kaksivuotisen sopimuksen venäläisen KHL-seura Avtomobilist Jekaterinburgin kanssa.


title: Tobias Viklund

text: Viklund pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006 ja alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004. Ruotsin A-maajoukkueessa hän on pelannut lähinnä Euro Hockey Tour -tasolla yhteensä 29 ottelua tehopistein 1+3=4. Viklund teki A-maajoukkuedebyyttinsä jo 19-vuotiaana kaudella 2005–2006.


title: Idiootti (täsmennyssivu)

text: Idiootti voi tarkoittaa:


title: Idiootti (täsmennyssivu)

text: Aiheeseen liittyvät myös:


title: Cines

text: Società Italiana Cines on italialainen elokuvayhtiö, joka tuottaa ja levittää elokuvia. Nykyinen Cines perustettiin 2006, mutta alkuperäinen elokuvayhtiö perustettiin 1906. Cines oli merkittävä mykkäelokuvien tuottaja, mutta yritys kaatui 1935, kun sen studiot tuhoutuivat tulipalossa. Cines on perustettu tämän jälkeen kolme kertaa uudestaan.


title: Cines

text: Cinesin perusti 1906 italialaisen mykkäelokuvan pioneeri Filoteo Alberini, joka sai tukea Banco di Romalta. Cines aloitti matkimalla ranskalaista Pathé-yritystä mutta erikoistui siten hsitoriallisten elokuvien ja pukudraamojen tekemiseen. Mario Caserini ja Enrico Guazzoni olivat Cinesin ensimmäiset merkittävät ohjaajat. Sillä oli oma studionsa Roomassa, mutta yritys valmisti elokuvien lisäksi filmimateriaali Padovassa.


title: Cines

text: Cines liittyi 1919 Unione Cinematografica Italiana -konsortioon, joka perustettiin vastauksena Italian elokuvan ensimmäisen maailmansodan jälkeiseen kriisiin. UCI kaatui kuitenkin 1924, ja Cinesin studiot siirtyivät 1929 Stefano Pittalugan omistamalle Cines-Pittalugalle, joka teki ensimmäisen Italiassa tuotetun äänielokuvan, "La canzone dell’amoren" (1930). Pittaluga kuoli 1931, ja Cines-Pittalugan omistajaksi tuli pankkiiri Ludovico Toeplitz, joka valitsi Emilio Cecchin yrityksen tuotantojohtajaksi.


title: Cines

text: Valtion omistama IRI-holdingyhtiö järjesti Cinesin uudestaan 1935. Elokuvien levityksestä vastannut haara meni valtion omistamalle ENIC:lle ja studio ja tuotantopuoli Carlo Roncoronin omistamalle Cines-SAISC:lle. Cinesin studiot paloivat 1935, ja yhtiö lopetti toimintansa.


title: Cines

text: Luigi Freddi perusti Cinesin uudelleen 1941, ja se tuotti muun muassa Luigi Chiarinin, Carmine Gallonen, Alessandro Blasettin, Mario Camerinin ja Roberto Rossellinin elokuvia. Cinesin toimitilat siirrettiin Saksan valtauksen aikana tilapäisesti Venetsiaan. Yritys laitettiin 1945 selvitystilaan, mutta se palasi vuonna 1949. Cines tuotti jälleen elokuvia, joista merkittävimpiä olivat Pietro Germin ja Luigi Zampan ohjaustyöt. Pahasti velkaantunut Cines lopetti jälleen toimintansa vuonna 1957.


title: Cines

text: Cines syntyi uudelleen 2006 sata vuotta alkuperäisen yrityksen perustamisen jälkeen. Cinesia oli perustamassa kustannusyhtiö Persiani Editore. Uuden Cinesin taiteellinen johtajuus annettiin teatteriohjaaja Leonardo Bragaglialle.


title: Väärä vala

text: Väärä vala eli perätön lausuma tuomioistuimessa on oikeudessa valehtelemista niin, että sillä on vaikutusta tai sillä pyritään vaikuttamaan oikeudenkäynnin lopputulokseen. Todistajan on annettava todistajanvala, eli vannottava oikeudessa kertovansa kyseessä olevassa asiassa totuus mitään salaamatta tai mitään siitä pois jättämättä tai lisäämättä.


title: Väärä vala

text: Väärä vala on rangaistava rikos. Suomen rikoslaissa perätön lausuma on rangaistava teko.


title: Isänmaan puolesta

text: Isänmaan puolesta on seuraavien teosten nimi:


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Suomen ja Venäjän raja eli Suomen itäraja on noin 1 340 kilometriä pitkä valtionraja.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Tuoreimman rajankäynnin mukaan Suomen ja Venäjän valtakunnanrajan virallinen pituus on 1343,6 kilometriä. Siitä maarajan osuus on 1289,6 kilometriä.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Maaraja jakaantuu vielä niin, että rajan pituus on maalla 1080,3, järvillä 125,7 sekä joissa ja puroissa 83,6 kilometriä. Suomenlahdella rajan pituus on 54 kilometriä, josta 0,3 kilometriä kulkee saarilla.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Pohjoisessa raja alkaa Norjan rajalta Muotkavaaralta. Raja ylittää Paatsjoen alkupään lähellä Inarijärveä, kulkee jonkin matkaa itään Paatsjoen eteläpuolella ja kääntyy sitten pääasiassa etelään. Rajan itäisin piste on Ilomantsilla Virmajärvessä. Virmajärven jälkeen raja kääntyy etelälounaaseen. Maaraja päättyy Virolahden rantaan. Meriraja jatkuu Suomenlahdella Kotkan Haapasaaren kaakkoispuolelle pisteeseen, jossa maiden aluevesirajat erkanevat.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Raja kulkee pääasiassa kuivalla maalla suorin linjoin rajamerkistä toiseen. Rajamerkkejä ovat ”puiset pylväät, puupaalut, puu- ja kivipyykit, linjataulut, betonimerkit ja viitat sekä rajaviivalle pystytetyt kolmiomittaus- ja muut merkit, jotka täyttävät rajamerkkien tehtävät.” Rajajoissa ja -puroissa raja kulkee sopimuksen mukaan ”päähaaran keskellä”.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Rajan molemmin puolin on rajavyöhyke, jolla oleskelu on luvanvaraista. Suomen puolella rajavyöhyke on paikoin vain noin 100 metriä, enintään 3 km (merellä 4 km) leveä. Vyöhyke on merkitty maastoon keltaisin tauluin, puihin maalatuin keltaisin renkain ja muovinauhoin, ja vesistössä keltaisin poijuin, viitoin ja tauluin. Virmajärvellä rajavyöhyke on rajattu niin, että järven rannassa voi vierailla katsomassa Suomen ja EU:n manneralueen itäisintä pistettä.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Rajan ylitys on sallittu ainoastaan vahvistettujen rajanylityspaikkojen kautta. Maanteiden lisäksi rajan ylittää rautatie Vainikkalassa, Imatralla, Niiralassa ja Vartiuksessa.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Rajan ylittävä liikenne on nykyisin vilkasta. Itärajan ylittää yli 10 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Rekkaliikenne on ajoittain ruuhkautunut: vuonna 2008 rekkajonot Vaalimaan raja-asemalle Suomen puolella venyivät ajoittain yli 50 kilometrin pituisiksi.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Venäjän Suomea vastaan olevan osan aika on tunnin edellä Suomen aikaa, mutta Suomi käyttää kesäaikaa ja Venäjä ei, joten Suomen kesäaikaa käytettäessä rajan yli mentäessä ei tarvitse siirtää kelloa.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Nykyinen raja periytyy useista eri sopimuksista eri aikakausilta. Vanhimmat yhä voimassa olevat rajaosuudet ovat peräisin Ruotsin ja Venäjän rajasta Kainuussa (Täyssinän rauha 1595) ja Ilomantsissa Virmajärveltä pohjoiseen (Stolbovan rauha 1617).


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Suomen siirtyessä osaksi Venäjää (Haminan rauha 1809) raja jäi voimaan Suomen suuriruhtinaskunnan ja muun Venäjän rajana. Autonomian aikana tehtiin muutamia rajajärjestelyjä (1812, 1833, 1842 ja 1866). Vuoden 1833 rajanjärjestelyn mukaan raja kohtaa Norjan rajan "Mutkavaaralla" (Muotkavaaralla), jossa näiden valtioiden rajapyykki nykyäänkin sijaitsee.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Suomen itsenäistyttyä rajasta tuli jälleen itsenäisten valtioiden raja. Tarton rauhassa (1920) siirrettiin Petsamo osaksi Suomea. Rajan itäpuolinen valtio vaihtui Neuvostoliitoksi vuonna 1922.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Moskovan rauhassa (1940) Suomi luovutti Neuvostoliitolle alueita Karjalassa, Suomenlahden ulkosaaret, Sallan–Kuusamon alueen ja osan Petsamoa. Rauhansopimuksessa uusi raja määritettiin ylimalkaisesti ja liitekartan paksu tussiviiva kulki muun muassa Enson ylitse. Rajan tarkemman kulun määräsi sekakomitea, jossa kiistojen jälkeen Enson ja Värtsilän tehdasalueet jäivät Neuvostoliitolle. Moskovan välirauhassa (1944) Suomi luovutti vielä koko Petsamon ja 1947 erillisellä sopimuksella kiilamaisen Jäniskosken-Niskakosken alueen.


title: Suomen ja Venäjän raja

text: Neuvostoliiton lakatessa (1991) rajan itäpuolinen valtio vaihtui jälleen Venäjäksi.


title: Arvid Forbus

text: Arvid Forbus, e. "Forbes" (15. kesäkuuta 1598 Porvoo – 29. toukokuuta 1665 Stettin) oli Suomessa syntynyt aatelinen kenraali, vapaaherra ja valtaneuvos. Ånäsin kartanossa syntynyt Forbus kuului Skotlannista lähtöisin olleeseen Forbesin sukuun.


title: Arvid Forbus

text: Forbus palveli aluksi Creutzin rykmentissä ja myöhemmin Porin rykmentissä, jonka kanssa osallistui Kolmikymmenvuotisessa sodassa muun muassa Wolgastin kaupungin piiritykseen Etu-Pommerissa. Vuonna 1635 Forbus liittyi Bernhard Weimarin joukkoihin ja oli kolme vuotta myöhemmin mukana Rheinfeldenin taistelussa, joka päättyi Weimarin murskavoittoon.


title: Arvid Forbus

text: Taistelussa saavutetun voiton jälkeen 1938 Forbus aateloitiin yhdessä veljensä Mattiaksen kanssa. Forbus korotettiin Kokemäen nimelliseksi vapaaherraksi 1652. Valtaneuvos hänestä tuli .Vuonna 1658 hänet ylennettiin kenraaliksi.


title: Arvid Forbus

text: Heinäkuussa 1639 Forbus avioitui Turussa Henrik Yrjänänpoika Hornin lesken Margareta Boijen kanssa. Vuodesta 1641 lähtien hän toimi yli vuosikymmenen ajan sotilashallintotehtävissä Pommerissa, ensin Stettinissä ja sen jälkeen Stralsundin kaupungissa. Vuonna 1648 Forbus nimitettiin Pommerin varakuvernööriksi. Hän palasi jälleen Ruotsiin vuonna 1653 hoitamaan valtaneuvoksen tehtäviä. Kaarle X Kustaan Tanskan sodan aikana Forbus toimi hallinnollisissa tehtävissä Etelä-Ruotsissa.


title: Arvid Forbus

text: Forbusin läänityksiin kuului useita kartanoita ja linnoja sekä Suomessa, Ruotsissa että Pommerissa. Suomessa hänen omistuksessaan oli muun muassa Kokemäenkartano, jonka paronin arvo hänelle annettiin 1652 sekä Jackarbyn kartano Porvoossa. Lisäksi Forbus sai läänityksekseen koko Artjärven pitäjän.


title: Arvid Forbus

text: Arvid Forbus kuoli Stettinissä vuonna 1665. Hänet on puolisoineen haudattu Tukholmaan Riddarholmenin kirkkoon Forbus- ja De la Gardie -sukujen hautakappeliin.


title: Carl Magnus Creutz

text: Carl Magnus Creutz (10. syyskuuta 1821 Pernaja – 20. maaliskuuta 1893 Pernaja) oli suomalainen kreivi, kuvernööri ja historiantutkija. Hän väitteli filosofian tohtoriksi 1850. Hän oli Tammikuun valiokunnan jäsen 1862, vaikka olikin vastustanut valiokunnan asettamista. Hän oli sukunsa edustajana valtiopäivillä 1863–1864 ja 1867. Hän oli yksi aatelissäädyn tärkeimmistä edustajsta, vuosina 1863–1864 aatelissäädyn varapuhemies ja 1867 säätyjen perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja. Hän kannatti aatelin erioikeuksien purkamista. Vuosina 1866–1889 hän oli Turun läänin kuvernööri. Hän hoiti vuodesta 1851 alkaen Pernajassa sijaitsevaa Malmgårdin kartanoa, joka on kuulunut Creutzin suvulle vuodesta 1614, ja rakennutti sinne 1880–1885 näyttävän linnarakennuksen. Creutz oli yksi Suomen historiallisen seuran perustajajäseniä vuonna 1875.


title: Montrealin olympiaboikotti

text: Montrealin olympiaboikotissa 30 Afrikan maata jättäytyi pois Montrealin olympialaisista vastalauseeksi Uudelle-Seelannille, joka oli pelannut rugbyotteluita Etelä-Afrikan kanssa. Kyseessä oli ensimmäinen toteutunut olympialaisten suurboikotti.


title: Ernest Johann Creutz

text: Ernest Johann Creutz vanhempi (20. toukokuuta 1619 – 24. helmikuuta 1684 Turku) oli suomalainen valtaneuvos, maaherra ja Turun hovioikeuden presidentti. Hänen poikansa oli valtioneuvos Ernst Johan Creutz nuorempi ja veljensä niin ikään maaherrana toiminut amiraali Lorentz Creutz.


title: Ernest Johann Creutz

text: Ernest Johann Creutz oli vuosina 1652–1666 Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra sekä vuonna 1666 lyhytaikaisesti Turun ja Porin läänin maaherra Erik von der Linden kuoltua. Hän siirtyi 1667 Ruotsin Västmanlandiin. Creutz nimitettiin valtaneuvokseksi ja Turun hovioikeuden presidentiksi vuonna 1674. Hän ajoi reduktiota ja puolusti Suomen etuja.


title: Ernst Johan Creutz

text: Ernst Johan Creutz (12. helmikuuta 1675 Turku – 3. huhtikuuta 1742 Kristineholm) oli suomalainen valtaneuvos (1727-1739) ja maaherra, joka sai kreivin arvon 1731.


title: Ernst Johan Creutz

text: Creutzin vanhemmat olivat valtaneuvos, vapaaherra Ernst Johan Creutz ja Maria Silfverhjelm. Hän opiskeli Turussa ja työskenteli ensin Tukholmassa hovissa, sitten laamannina Linköpingissa ja Hallandissa 1718-1721. Vuonna 1721 hänestä tuli Itä-Götanmaan maaherra. Creutz oli ollut mukana valmistelemassa uutta hallitusmuotoa jo 1719-1721. Vuonna 1727 hän tuli myssypuolueen edustajana valtaneuvostoon, mutta hänet erotettiin 1739 hattujen päästyä valtaan.


title: Ernst Johan Creutz

text: 1735-1739 Creutz toimi Turun akatemian kanslerina.


title: Ernst Johan Creutz

text: Creutzin puoliso vuodesta 1711 oli vapaaherratar Ebba Margareta Barnér (k. 1736).


title: Ernst Juhana Creutz

text: Ernst Juhana Creutz voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


Jalkapallon Mestarien liigan kauden 2012–2013 pudotuspelit pelattiin 12. helmikuuta – 25. toukokuuta 2013. Pudotuspelien kaikki ottelut pelataan kaksiosaisina, paitsi loppuottelu, joka pelataan yksiosaisena Wembley Stadiumilla, Lontoossa.


title: Mestarien liigan kauden 2012–2013 pudotuspelit

text: Kaikki pudotuspelivaiheen otteluparien arvonnat suoritetaan UEFA:n pääkonttorissa Nyonissa, Sveitsissä.


text: Pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle selvisivät lohkojen ensimmäiseksi ja toiseksi sijoittuneet, yhteensä 16 joukkuetta. Ensimmäisellä kierroksella samaan ottelupariin ei voi päästä kahta joukkuetta samasta maasta. Puolivälieristä lähtien arvonta on vapaa.


text: Pudotuspeleissä joukkue, joka johtaa kahden ottelun jälkeen otteluiden yhteistuloksen perusteella etenee seuraavalle kierrokselle. Jos pudotuspeleissä joukkueiden yhteistulos kahdesta ottelusta on tasan, eikä kumpikaan etene jatkoon vierasmaalisäännön turvin, pelataan yhteensä 30 minuutin jatkoaika, kaksi kertaa 15 minuuttia. Jos ottelu on edelleen tasan jatkoajan jälkeen, seuraa rangaistuspotkukilpailu. Myös jatkoajalla vierasmaalisääntö otetaan huomioon.


text: Neljännesvälieräparien arvonta suoritettiin 20. joulukuuta 2012. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 12., 13., 19. ja 20. helmikuuta 2013. Toiset osaottelut pelattiin 5., 6., 12. ja 13. maaliskuuta 2013.


text: Puolivälieräparien arvonta suoritettiin 15. maaliskuuta 2013. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 2. ja 3. huhtikuuta 2013. Toiset osaottelut pelattiin 9. ja 10. huhtikuuta 2013.


text: Vällieräparien arvonta suoritettiin 12. huhtikuuta 2013. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 23. ja 24. huhtikuuta 2013. Toiset osaottelut pelattiin 30. huhtikuuta ja 1. toukokuuta 2013.


text: Loppuottelu pelattiin 25. toukokuuta 2013 Wembley Stadiumilla, Lontoossa.


title: Fredrik Hynning

text: Fredrik Hynning (s. 15. toukokuuta 1983 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Elitserien-joukkue AIK IF:ssä. Hänen vahvuuksiin kuuluu kahden suunnan pelaaminen, luistelu, intensitettii, hyökkäyspään pelaaminen, laukaus ja alivoimapelaaminen.


title: Fredrik Hynning

text: Hynning on Djurgårdens IF:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin AIK IF:ään, jossa Hynning teki Elitserien-debyyttinsä kaudella 2000–2001. Kaudella 2001–2002 hän voitti tehoilla 27+25=52 koko J20 SuperElitin pistepörssin. Hynning pelasi kauden aikana kaksi Elitserien-ottelua sekä kuusi ottelua lainalla Allsvenskanin Örebro HK:ssa.


title: Fredrik Hynning

text: Kaudeksi 2002–2003 AIK:n miesten joukkue putosi Allsvenskaniin. Hynning pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa miesten peleissä tehden 41 runkosarjaottelussa tehot 7+13=20 ja kymmenessä Kvalserien-ottelussa tehot 1+4=5. Kaudella 2003–2004 hän oli AIK:n paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 20+17=37. Joukkue eteni Kvalserieniin, mutta putosi seuraavaksi kaudeksi kuitenkin I-divisioonaan taloudellisista syistä. Hynningin ura jatkui kaudella 2004–2005 kuitenkin Elitserienissä ja Luleå HF:n riveissä. Hänen tulokaskautensa toi siellä 43 runkosarja- ja neljässä playoff-ottelussa yhdeksän syöttöpistettä. Kaudella 2005–2006 Hynning teki runkosarjassa 18 tehopistettä ja jakoi kolmella osumallaan kevään 2006 pudotuspeleissä Luulajan sisäisen maalipörssin voiton Ľuboš Bartečkon ja Vladimír Machuldan kanssa.


title: Fredrik Hynning

text: Kaudella 2006–2007 Hynning teki läpimurtonsa ja Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 17+26=43. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Timrå IK:hon. Hynningin ensimmäisen sopimuskauden runkosarja meni kuitenkin pilalle loukkaantumisen takia. Kaudella 2008–2009 hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+21=36. Hynning jakoi myös Elitserienin alivoimamaalipörssin voiton MODO Hockeyn Andreas Salomonssonin kanssa kahdella osumallaan. Helmikuussa 2009 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Timrån kanssa.


title: Fredrik Hynning

text: Hynning jakoi kaudella 2009–2010 Timrån sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Magnus Pääjärvi-Svenssonin kanssa. Hän jakoi kahdella osumallaan Elitserienin alivoimamaalipörssin voiton neljän muun pelaajan kanssa. Kausi 2010–2011 Hynningillä päättyi kuitenkin nilkkavammaan jo 18 ottelun jälkeen marraskuussa 2010. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Skellefteå AIK:n riveihin. Hynning osoittautui kuitenkin pettymykseksi ja teki runkosarjassa vain neljä tehopistettä. Kevään 2012 pudotuspeleissä hän jäi tehopisteittä. Hynning voitti kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Hän purki kauden jälkeen sopimuksensa Skellefteån kanssa ja palasi kaudeksi 2012–2013 kaksivuotisella sopimuksella AIK:hon.


title: Fredrik Hynning

text: Hynning pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2001. Ruotsin A-maajoukkueessaa hän on pelannut lähinnä Euro Hockey Tour -tasolla yhteensä 11 ottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Gary Hooper

text: Gary Hooper (s. 26. tammikuuta 1988 Harlow, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija. Hän edustaa englantilaista Sheffield Wednesdayta ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Gary Hooper

text: Hooper aloitti uransa Tottenhamin junioreissa. Kun hänet oli vapautettu sopimuksestaan, hän kävi koeajalla useissa eri seuroissa. Lopulta Conference National tasolla pelannut Grays Athletic kirjoitti hänen kanssa sopimuksen.


title: Gary Hooper

text: Kaksi vuotta myöhemmin hän siirtyi Mestaruussarjassa pelanneeseen Southendiin. Hooper ei vakiinnuttanut paikkaansa ja hän oli kahdesti lainasopimuksella muualla kunnes lopulta hänet laitettiin siirtolistalle.


title: Gary Hooper

text: 2008 Ykkösliigassa pelannut Scunthorpe United osti hänet 125 000 punnan siirtokorvauksella. Ensimmäisellä kaudellaan Scunthorpessa hän teki kaikissa peleissä yhteensä 30 maalia.


title: Gary Hooper

text: Hooper siirtyi skotlantilaiseen Celticiin vuonna 2010 englantilaisesta Scunthorpe Unitedista. Hänestä maksettiin 2,4 miljoonan punnan siirtokorvaus. Skotlannin Valioliigassa pelatessaan hän oli joka vuosi liigan johtavia maalintekijöitä onnistuen maalinteossa myös Mestareiden Liigassa.


title: Gary Hooper

text: Useiden siirtohuhujen ja eri seurojen jättämien tarjousten jälkeen Hooper siirtyi Norwich Cityyn heinäkuussa 2013. Hän allekirjoitti kolmevuotisen sopimuksen, joka sisältää option yhden vuoden jatkosta.


title: Gary Hooper

text: Hooper siirtyi lainalle Sheffield Wednesdayhin lokakuussa 2015. Siirrosta tuli pysyvä siirtoikkunan auettua tammikuussa 2016.


title: Reijo Kalmakurki

text: Reijo Kalmakurki (alk. Lehtonen; 5. joulukuuta 1945 Tampere – 5. marraskuuta 2012 Tampere) oli suomalainen vasemmistolainen opiskelijapoliitikko, joka kuului 1970-luvulla taistolaisen opiskelijaliikkeen johtajiin. Hän toimi Sosialistisen opiskelijaliiton (SOL) puheenjohtajana vuosina 1971–1975.


title: Reijo Kalmakurki

text: Kauppiasperheeseen syntynyt Lehtonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lyseosta ja opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa. Aluksi hän oli mukana "Orgiastic Nalle Puh Cultivators" -nimisessä pienessä underground-ryhmässä ja samannimisessä yhtyeessä, mutta liittyi vuonna 1968 Suomen Kommunistiseen Puolueeseen (SKP). Lehtonen valittiin pian Akateemisen Sosialistiseuran puheenjohtajaksi ja hän oli perustamassa vankien oikeuksia ajavaa yhdistystä sekä Varusmiesliittoa. Hän toimi myös niin sanotuissa yllytysoikeudenkäynneissä aseistakieltäytymiseen yllyttäneen Erik Schüllerin asianajajana. Samoihin aikoihin Lehtonen otti sukunimekseen sukunsa vanhan nimen "Kalmakurki".


title: Reijo Kalmakurki

text: Kalmakurki johti SOL:ia vuosina 1971–1975, jolloin järjestö oli keskeisessä asemassa taistolaisessa opiskelijaliikkeessä. Sen jäsenjärjestöt menestyivät hyvin ylioppilaskuntien edustajistovaaleissa ja Kalmakurki oli itse Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan vaalien äänikuningas. Hän oli keskeinen henkilö prosessissa, jossa ASS ja SOL kasvoivat nopeasti ja suuntautuivat marxilaisuuteen sekä lisäsivät yhteistyötä Neuvostoliiton suuntaan. Jätettyään opiskelijapolitiikan Kalmakurki kävi Moskovan puoluekoulun ja siirtyi SKP:n keskuskomitean sihteeristöön, jossa hän pääasiassa vastasi puolueen valistustyöstä. Hän toimi myös Tiedonantaja-lehden "Teoria ja politiikka" -nimisen liitteen päätoimittajana ja osallistui Demokraattisen sivistysliiton perustamiseen.


title: Reijo Kalmakurki

text: 1980-luvun lopulla Kalmakurki vetäytyi viettämään vaatimatonta elämää Hämeenkyrön Kyröskoskelle. Hän kouluttautui 1990-luvulla puistometsuriksi ja työskenteli Hämeenkyrön kunnalle. Hän säilytti edelleen vasemmistolaisen maailmankatsomuksensa. Kalmakurki kuoli keuhkosyöpään vuonna 2012.


title: The Creeping Flesh

text: The Creeping Flesh on Freddie Francisin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1973. Elokuvan pääosissa ovat Christopher Lee, Peter Cushing ja Lorna Heilbron. Columbia Pictures toimi elokuvan tuottajana ja levittäjänä.


title: The Creeping Flesh

text: Kauhuelokuvan käsikirjoitti Peter Spenceley ja Jonathan Rumbold ja tuotti Michael P. Redbourn. "The Creeping Flesh" sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa vuonna 1973. Yhdysvalloissa elokuva sai ensi-illan New Yorkissa 12. helmikuuta 1973. "The Creeping Flesh" on julkaistu videolle ja DVD:lle.


title: The Creeping Flesh

text: "The Creeping Flesh" oli George Bensonin ja Harry Locken viimeinen elokuva. Ohjaaja Freddie Francis oli lyhyellä varoitusajalla ottanut "The Creeping Fleshin" tuotannon käsiinsä Don Sharpilta.


title: The Creeping Flesh

text: Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 80 prosentin "tuore"-arvosana viiden arvostelun perusteella.


title: The Creeping Flesh

text: Viktoriaaniaikainen tiedemies palaa Lontooseen paleontologisen luurankopussinsa kanssa, minkä hän oli löytänyt Papua-Uusi-Guineasta. Luut kuitenkin sisältävät pahoja voimia... Kun luut laitetaan säilöön veteen, liha palaa luiden päälle ja vapauttaa hirveän olennon tiedemiehen perheen ja ystävien keskuuteen.


title: Abraham Cronhjort

text: Abraham Cronhjort (1634–1703) oli sotapäällikkö ja sai vapaaherran arvon 1696. Hän oli kotoisin Liivinmaalta. Hänet nimitettiin 1696 Hämeen-Uudenmaan läänin maaherraksi. Suuren Pohjan sodan sytyttyä hän sai vuonna 1700 niiden joukkojen päällikkyyden, joiden oli määrä suojella rajaa venäläisiä vastaan. Ensin hän voitti 1701 venäläiset mutta kärsi sitten tappioita, ja Inkerinmaa joutui venäläisille.


title: Abraham Cronhjort

text: Hänen poikiaan olivat Hans Henning Cronhjort ja Carl Gustaf Cronhjort.


title: Kunnallisneuvos

text: Kunnallisneuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 7. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko .


title: Kunnallisneuvos

text: Suomen suuriruhtinaskunnassa kunnallisneuvos oli vuoden 1880 virka-arvojärjestyksen kahdeksanteen luokkaan kuulunut arvonimi. Itsenäisessä Suomessa arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1919. Vuosien 1918–2013 aikana kunnallisneuvoksen arvonimi on myönnetty 1134 henkilölle.


title: Kunnallisneuvos

text: Kunnallisneuvoksen arvonimi on kolmanneksi yleisin arvonimi Suomessa. Joka vuosi nimitetään 10–20 uutta kunnallisneuvosta.


title: Kangasvuoren rautatietunneli

text: Kangasvuoren rautatietunneli on rautatietunneli Jyväskylässä, noin kilometri rautatieasemalta pohjoiseen Jyväskylä–Äänekoski–Saarijärvi–Haapajärvi-rataosalla. Tunneli on valmistunut vuonna 1964, kun rataosaa perusparannettiin (vanha rata kulki Jyväskylästä pohjoiseen Seppälänkankaan kautta). Tunneli on 2 735 metriä pitkä. Valmistuessaan se oli Suomen pisin liikennetunneli, mutta myöhemmin valmistuneet Lahdenvuoren tunneli (4 290 m, vuonna 1974) Orivesi–Jyväskylä-rataosalla, Vuosaaren satamaradan Savion tunneli (13,5 km, vuonna 2008) ja Kehäradan tunneli (8,2 km, vuonna 2015) ovat sitä pidempiä. Tunnelin pohjoinen suuaukko on Sulun kaupunginosassa Kangaslammella.


title: Kangasvuoren rautatietunneli

text: Jyväskylä–Äänekoski-rataosuus sähköistetään. Kangasvuoren tunneli on riittävän korkea, joten sähköistyksen asentamiseksi tunnelia ei tarvitse korottaa. Kiskotus uusitaan, kallioseinämiä vahvistetaan ja tunnelin katto verkotetaan sähköistyksen yhteydessä.


title: Polttokenttäkalmisto

text: Polttokenttäkalmisto tai tasaisen maan polttokalmisto on Suomesta ja Virosta tavattava rautakautinen hautaustyyppi. Polttokenttäkalmistot olivat Virossa käytössä 300-luvulta jaa. 1200-luvulle jaa., samoin Suomessa muinaisjäännöstyyppiä esiintyy nuoremmalta roomalaisajalta ristiretkiajalle. Hautausmuoto yleistyi Suomessa erityisesti 600–700-luvulla. Kalmistossa tuhkatut vainajien ja hauta-antimien jäännökset on ripoteltu luonnollisten kivien väliin sekaisin muiden hautausten kanssa. Kiviä on myös saatettu kasata hautausten päälle.


title: Polttokenttäkalmisto

text: Virossa polttokenttäkalmistoja muistuttavat hyvin läheisesti samanaikaiset hautaröykkiöt, jotka koostuvat epäsäännöllisen kokoisista yhteen kerrokseen kasatuista kivistä. Hautausmuoto on Itämeren piirissä tyypillinen nimenomaan Suomessa, missä se esiintyy pääasiallisena hautausmuotona koko myöhäisrautakauden. Yhteistä polttokenttäkalmistoissa on, etteivät ne juuri näy maan pinnalle. Ne kätkevät myös useiden vainajien toisiinsa sekoittuneita jäännöksiä, ja niitä onkin pidetty ennen kaikkea sukuhautoina. Sekä Virossa että Suomessa polttokenttäkalmistoista löytyy toisinaan myös palamatonta ihmisluuta. Virossa on tulkittu, että polttokenttäkalmistojen kiveykset voisivat yksinkertaisesti olla jälkiä hautarovioista, jotka kokeellisen arkeologian perusteella palavat paremmin ollessaan kivipohjalla. Näin ollen polttokenttäkalmistokiveykset olisivat seurausta hyvin pitkään jatkuneesta hautausperinteestä.


title: Polttokenttäkalmisto

text: Tunnettuja polttokenttäkalmistoja ovat esimerkiksi Laitilan Kodjalan Vainionmäki, Kaarinan Ristimäki ja Hämeenlinnan Imatran Voiman kalmisto.


title: L’avaro

text: L’avaro (englanninkielisenä nimikkeenä "The Miser") on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut Tonino Cervin ohjaama italialainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Alberto Sordi, Laura Antonelli, Christopher Lee ja Marie Laforêt. "L’avaro" perustuu löyhästi Molièren komedianäytelmään "L’Avare".


title: L’avaro

text: "L’avaro" sai ensi-iltansa Italiassa huhtikuussa vuonna 1990. Espanjassa elokuva sai ensi-illan 5. kesäkuuta 1990. Elokuva sai yhden David di Donatello -palkintoehdokkuuden parhaasta lavastuksesta (Mario Garbuglia) vuonna 1990.


title: L’avaro

text: Christopher Lee kertoi omaelämäkerrassaan "Tall, Dark and Gruesome", että "L’avaro" on ainoa elokuva pitkän uransa aikana, missä hän unohti repliikinsä. Lisäksi Leetä ärsytti erittäin paljon elokuvan italialaisen työryhmän välinpitämättömyys ottoja kohtaan, jolloin työryhmä tupakoi, puhui ja kuljeskeli kohtausten ottojen aikana. Eräässä vaiheessa se oli mennyt niin pahaksi, että Lee oli lyönyt kätensä pöytään ja vaatinut hiljaisuutta.


title: Elsa Bruun

text: Elsa Maria Bruun (13. maaliskuuta 1886 Kajaani – 14. helmikuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja -johtaja. Hän oli Eduskunnan kirjaston ylikirjastonhoitaja vuosina 1949–1956.


title: Elsa Bruun

text: Bruun sai filosofian maisterin arvon vuonna 1910. Hän oli jo ennen yliopistosta valmistumistaan työskennellyt vuodesta 1908 lähtien Helsingin opiskelijakirjaston amanuenssina, jona hän toimi vuoteen 1918 saakka. Sen jälkeen hän siirtyi Eduskunnan kirjastoon, jossa toimi kirjastonhoitajana vuodet 1920–1948. Vuonna 1948 tehtiin lainmuutos, jolla Eduskunnan kirjasto palautettiin valtioneuvoston kanslian alaisuudesta eduskunnan hallintaan, ja tuolloin tuli avoimeksi kirjaston ylikirjastonhoitajan virka. Virkaan pyrki Bruunin ohella kolme muuta hakijaa, mutta kukaan heistä ei täyttänyt pätevyysvaatimuksia. Kun virka julistettiin uudelleen avoimeksi täsmennetyin vaatimuksin, valituksi tuli Bruun. Hän johti kirjastoa seuraavien kahdeksan vuoden ajan, kunnes jäi eläkkeelle.


title: Elsa Bruun

text: Bruun oli myös Helsingin kaupunginvaltuutettuna vuodet 1946–1956. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1956.


title: Hanna Ušenina

text: Hanna Jurijivna Ušenina (; s. 30. elokuuta 1985) on ukrainalainen shakin suurmestari, joka voitti shakin naisten maailmanmestaruuden joulukuussa 2012. Ušenina menetti mestaruuden ottelussa Hou Yifanille syyskuussa 2013.


title: Gustaf Samuel Crusell

text: Gustaf Samuel Crusell (1810–1858) oli suomalainen lääkäri. Hän väitteli lääketieteen tohtoriksi 1840 ja toimi piirilääkärinä Käkisalmessa vuodesta 1842. Hän oli Helsingin yliopiston lääketieteellisen fysiikan dosentti vuodesta 1857. Hän alkoi ensimmäisenä käyttää galvanismia hoitomenetelmänä. Hän julkaisi Pietarissa 1841 teoksen "Über den Galvanismus als Chemisches Heilmittel gegen oertliche Krankheiten" ja siihen liittyvät lisäykset "Erster - Dritter Zusatz zu der Schrift über dekn Galvanismus" (1842–1843). Vaikka hän oli luonteeltaan sisukas, häneltä puuttui käytännön elämän taju.


title: Gustaf Samuel Crusell

text: Hän oli säveltäjä Berndt Crusellin serkun poika.


title: The Salamander

text: The Salamander (myös "Morris West's The Salamander") on Peter Zinnerin ohjaama poliittinen trilleri vuodelta 1981. Trillerin pääosissa ovat Franco Nero, Anthony Quinn, Sybil Danning, Christopher Lee ja Claudia Cardinale. "The Salamander" on ohjaaja Zinnerin ainoa ohjaustyö.


title: The Salamander

text: "The Salamander" pohjautuu Morris L. Westin samannimiseen romaaniin, jonka pohjalta Robert Katz laati käsikirjoituksen. Tuottajina toimivat Erwin C. Dietrich, Paul Maslansky ja Renzo Rossellini. Jerry Goldsmith vastasi elokuvan musiikista. Elokuva sijoittuu Italiaan.


title: The Salamander

text: "The Salamander" sai ensi-iltansa Isossa-Britanniassa vuonna 1981. Yhdysvalloissa elokuva sai ensi-illan 23. toukokuuta vuonna 1983. Suomessa elokuva julkaistiin suoraan videolle vuonna 1989. Elokuva on julkaistu myös DVD:lle.


title: The Salamander

text: "The Salamander" voitti kaksi Laceno d'Oro -palkintoa Avellino Neorealismin elokuvajuhlilla parhaasta elokuvasta (Peter Zinner) ja parhaasta käsikirjoituksesta (Robert Katz).


title: Mahō shōjo Madoka Magica

text: Mahō shōjo Madoka Magica () on japanilainen, Shaftin tuottama 12-osainen animaatiosarja, jonka on ohjannut Akiyuki Shinbō ja käsikirjoittanut Gen Urobuchi. Sarjan pohjalta on luotu mediafranchise, johon kuuluu kolme elokuvaa sekä joukko sarjakuvia ja pelejä. Sarjakuvista kolmanteen elokuvaan pohjautuva "Hangyaku no monogatari" on julkaistu suomeksi nimellä "".


title: Mahō shōjo Madoka Magica

text: Sarjan tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen Mitakiharan kaupunkiin. Sarjan päähenkilö on 14-vuotias koulutyttö Madoka Kaname. Madoka ja tämän ystävä Sayaka Miki kohtaavat noidiksi kutsuttuja hirviöitä vastaan taistelevan Mamin ja kissamaisen Kyubeyn, joka tarjoaa tytöille maagisia voimia noitien vastustamiseen vastineeksi kanssaan tehdystä sopimuksesta. Kyubey kutsuu tällaisten voimien vastaanottajia taikatytöiksi. Homura Akemi, Madokan luokalle juuri siirtynyt tyttö, kuitenkin varoittaa Madokaa taikatytöksi ryhtymisestä ja yrittää parhaansa mukaan estää Madokaa ottamasta taikavoimia vastaan. Mami kertoo Madokalle ja Sayakalle tytöille tarjotuista taikavoimista noitien muodostamasta uhasta. Tytöt joutuvat ratkaisemaan luottaakko Homuraan vai Kyubeyhin.


title: Marjo Bruun

text: Marjo-Riitta Sylvia Bruun (o.s. "Peltonen", s. 2. heinäkuuta 1956 Helsinki) on suomalainen agronomi ja Tilastokeskuksen pääjohtaja vuodesta 2012.


title: Marjo Bruun

text: Bruun valmistui agronomiksi vuonna 1988 Helsingin yliopistosta pääaineenaan maatalouspolitiikka. Vuosina 2000–2001 hän työskenteli Tieturi Oy:n projektipäällikkönä ja 2001–2003 konsultointijohtajana. Bruun oli maa- ja metsätalousministeriön Tietopalvelukeskuksen (Tike) tuotantopäällikkö 2003–2006, tilastoryhmän johtaja 2006–2007 ja keskuksen ylijohtaja 2007–2012.


title: Marjo Bruun

text: Maaliskuussa 2012 kuntaministeri Henna Virkkunen (kok.) esitti Bruunia Tilastokeskuksen uudeksi pääjohtajaksi eläkkeelle jääneen Heli Jeskanen-Sundströmin seuraajaksi. Valtioneuvosto nimitti hänet virkaan seitsemän vuoden määräajaksi 1. toukokuuta 2012 alkaen.


title: Marjo Bruun

text: Bruun oli Tietotekniikan liiton hallituksen jäsen 2011–2012. Hän on ollut vuodesta 2012 Conference of European Statisticiansin (CES) hallituksen jäsen ja vuodesta 2013 Eurostat Partnership Groupin hallituksen sekä VATT:n neuvottelukunnan jäsen.


title: La chute des aigles

text: La chute des aigles (kansainvälinen nimike "Fall of the Eagles") on vuonna 1989 julkaistu Jesús Francon ohjaama ja käsikirjoittama ranskalais-belgialainen sota-/draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Mark Hamill, Ramon Estevez ja Christopher Lee.


title: La chute des aigles

text: "La chute des aigles" sijoittuu toisen maailmansodan pyörteisiin Saksassa, missä kaksi nuorta miestä – toinen kiihkeä natsi ja toinen salainen anti-natsi – ovat rakastuneet samaan naiseen, joka on varakkaan pankkiirin tytär.


title: La chute des aigles

text: "La chute des aigles" sai ensi-iltansa 18. toukokuuta 1989 Ranskassa.


title: Nazaré

text: Nazaré on rantakaupunki ja kalastajakylä Keski-Portugalissa. Se sijaitsee Oesten maakunnassa lähellä Caldas da Rainhaa. Sen pinta-ala on 82,4 km² ja asukasluku 15 158 (2011) henkeä. Kaupunki koostuu kolmesta osasta: "Praia" (ranta-alue), "Sítio" (90 metriä korkealla kukkulalla oleva vanha kylä) ja "Pederneira" (vuoren laella oleva kalastajakylä). Jyrkkä nousu Praiasta Sítioon voidaan kulkea köysiradan avulla.


title: Nazaré

text: Kaupungin lähelle pääsee junalla Oeste-rataa pitkin, mutta lähin asema Valado on noin viiden kilometrin päässä Nazarésta.


title: Le boucher, la star et l'orpheline

text: Le boucher, la star et l'orpheline (kansainvälinen nimike "The Butcher, the Star and the Orphan") on vuonna 1975 julkaistu Jérôme Savaryn ohjaama ranskalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Gérard Croce, Valérie Kling, Rosa Fumetto ja Elisabeth Mortensen. Sivuosissa ovat muun muassa Christopher Lee, Micheline Presle, Delphine Seyrig ja Michel Simon.


title: Le boucher, la star et l'orpheline

text: Elokuvan käsikirjoittajina toimivat Jean Bach, Jérôme Savary ja Roland Topor ja tuottajana Christian Geray-Bellile. "Le boucher, la star et l'orpheline" sai ensi-iltansa Ranskassa 19. helmikuuta vuonna 1975.


title: Ice Palace Salavat Julajev

text: Ice Palace Salavat Julajev on Venäjällä, Ufan kaupungissa sijaitseva areena, jolle mahtuu 4 200 katsojaa. Se toimi neljänkymmenen vuoden ajan jääkiekkojoukkue Salavat Julajev Ufan kotiareenana, kunnes seura muutti vuonna 2007 valmistuneelle Ufa-Arenalle.


title: Ice Palace Salavat Julajev

text: Areena toimii vuoden 2013 jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailujen toisena näyttämönä, Ufa-Arenan toimiessa kisojen keskusareenana.


title: Terror Antiquus

text: Terror Antiquus (sananmukaisesti "Ikivanha terrori", tunnetaan suomeksi myös nimellä "Zeuksen salama") on venäläisen Léon Bakstin vuonna 1908 valmistunut maalaus. Kankaalle tehdyn öljymaalauksen koko on 250 cm × 270 cm. Se on Venäläisen taiteen museon kokoelmassa Pietarissa.


title: Terror Antiquus

text: "Terror Antiquus" on maalaus, jossa taiteilija käyttää symboleita modernin ajan apokalypsin ilmaisemiseen.


title: Terror Antiquus

text: Vuonna 1907 Léon Bakst matkusti Kreikkaan taiteilijatoverinsa Valentin Serovin kanssa luonnostellen antiikin monumentteja ja Välimeren luontoa sekä lukien antiikin filosofien ja kirjailijoiden tekstejä. Bakst kopioi pikkutarkasti useita antiikin rakennuksia.


title: Terror Antiquus

text: Maalauksen maisema on yleistys, joka kuvastaa myös Bakstin helleenisen maantieteen tutkimuksia.


title: Terror Antiquus

text: Suuri maalauskangas on yläkulmasta kuvattu maisema, jota valaisevat valtavat salamaniskut. Maata kohti syöksyvä meri hukuttaa alleen kallioisen rannan. Rakennukset heiluvat ja paniikkiin joutuneet asukkaat vipeltävät edestakaisin. Vaahtopäiset aallot, jotka nielaisevat aluksia, syöksyvät kohti kivisten linnoitusten seiniä.


title: Terror Antiquus

text: Tummansininen meri, josta saaret nousevat, näyttää hehkuvan fosforoivaa valoa. Se on itse asiassa näkymä joka avautuu Akropoliilta. Oikealla nousevat ruskeat, tuhkanharmaat vuoret ovat samoja tarumaisia ja jättiläismäisiä vuorijonoja ja paljaita kallioita – raakoja ja klassisia, joita Bakst kuvasi innokkaasti Kreikan matkansa muistiinpanoissa.


title: Terror Antiquus

text: Maalauksessa ovat tunnistettavissa muun muassa Mykeneen Leijonaportti, Tirynsin palatsi, Akropolis, sekä "kore"-veistos.


title: Terror Antiquus

text:
Leijonaportti on muinaisen Mykenen kaupungin pääportti, joka sijaitsee linnoitetun alueen luoteiskulmassa. Portilta alkava nouseva tie johtaa ylös kaupungin läpi megaronille saakka.
Leijonaportti on peräisin 1300-luvulta eaa., ja se on saanut nimensä kolmionmallisesta leijonareliefistä, joka on veistetty portin päälle. Reliefi on Euroopan vanhin säilynyt kivestä hakattu veistos, ja siinä kuvataan kahta vastakkain seisovaa leijonaa.


title: Terror Antiquus

text: Tiryns on mykeneläinen arkeologinen kohde Kreikassa, Argoliksen maakunnassa. Tiryns oli kukkulalinnoitus, joka oli miehitetty jo pronssikauden alusta. Huipussaan se oli 1400–1200 eaa. Tirynsin huomattavimmat piirteet olivat sen palatsi, kyklooppimuurimaiset tunnelit ja etenkin sen muuri, josta tulee myös sen homeerinen lisänimi "mahtava muurein ympäröity Tiryns".


title: Terror Antiquus

text: Ateenan Akropolis on tunnetuin antiikin Kreikan linnavuorista, akropoliista. Usein pelkällä Akropolis-nimellä viitataan juuri Ateenassa sijaitsevaan linnoitukseen, vaikka akropoliita sijaitsee useissa muissakin Kreikan kaupungeissa.


title: Terror Antiquus

text: Kore, joka on näkyvästi kaaoksen yläpuolella personoiden ihmiskunnan järkähtämätöntä kohtaloa, on myös konkreettinen ja abstrakti. Tällä jumalatar Afroditen patsaalla on rauhallinen, tyyni ja viileä hymy huulillaan. Patsas on naisellisen ihanteen inkarnaatio, rakkauden ja taiteen voittaessa kaiken maallisen ja ohimenevän, ja se tuo kuvaan arvoituksellista, symbolista merkitystä.


title: Terror Antiquus

text: Jumalattaren veistos muistuttaa arkaaista korea, joka innoitti myös Valentin Serovia maalauksessa "Europan ryöstö".


title: Terror Antiquus

text: Arkaainen hymy on alun perin antiikin Kreikan arkaaisen kauden veistosten kasvoilla oleva ilme, jossa suun reunat kääntyvät hieman ylöspäin. Arkaainen hymy tavataan sekä puettuja naisia eli koreita tai alastomia nuoria miehiä esittävien kourosten kasvoilla. Arkaaista hymyä on tulkittu eri tavoin. Sitä on luonnehdittu arvoituksellisuuden, jumalallisuuden, elämänvoiman ja elämänilon merkiksi.


title: Terror Antiquus

text: Kriitikot löysivät monta virhettä maalauksesta, mutta Bakstin maalaus nautti suurta suosiota Itsenäisten Salongissa Pariisissa. Sille myönnettiin kultamitali Brysselin maailmannäyttelyssä vuonna 1910. "Terror Antiquus" herätti erilaisia mielipiteitä lehdistössä. Jotkut kriitikot ajattelivat sitä ”pelkästään ilmasta käsin kuvattuna näkymänä reliefimäisenä karttana”. Toiset pitivät sitä ”työnä, joka kasvaa monimutkaisista ja merkittävistä intellektuaalisista pyrkimyksistä”.


title: Terror Antiquus

text:
Solomon Volkov kirjoittaa kirjassaan "Pietari: eurooppalainen kulttuurikaupunki" käyneensä katsomassa Leningradissa Venäläisen museon kokoelmia ja pysähtyneensä usein Léon Bakstin suuren maalauskankaan edessä. Volkovin mukaan "Terror Antiquus" kuvaa antiikin Atlantiksen, myyttisen, Platonin mukaan keskellä Atlanttia sijainneen kulttuurin tuhoa. Saaren asukkaiden kulttuuri ja henkinen sivistys oli noussut suuriin korkeuksiin, mutta jumalat rankaisivat heitä liiallisen ylpeytensä takia. Atlantis vajosi ikiajoiksi kiehuvaan valtamereen.
Volkov kertoo olleensa erityisen vaikuttunut sommitelman keskellä olevasta veistoksesta, jumalattaresta joka hyväksyi tyynellä hymyllään sen sivistyksen tuhon, joka oli hänet synnyttänyt. Jumalattaren eristi häntä ympäröivästä kaaoksesta korkeampi viisaus ja ylempi tieto, joka suojeli häntä. Volkov kertoo olleensa silloin teini-ikäinen ja huomanneensa vasta myöhemmin, että Bakst, antiikin intohimoinen ihailija, oli kuvannut "Terror Antiquusissa" jumalatar Afroditeen, joka symbolisoi hänelle rakkauden ja taiteen voittoa tuhosta. "”Ja vielä myöhemmin tuo maalaus näyttäytyi minulle lähes täydellisenä metaforana 20 vuosisadan Atlantiksesta – siitä upeasta kulttuurista kaupungissa, jossa elin.”"


title: Terror Antiquus

text: "Terror Antiquus" -maalauksessa on dualismia, joka ilmenee Bakstin mielikuvissa Kreikasta ja kreikkalaisesta kulttuurista. Ne näyttäytyivät sekä konkreettisena, että abstraktina. Maalauksen abstrakti symboli ei kuitenkaan sulje pois sen historiallista aitoutta.


title: Terror Antiquus

text:
"Terror Antiquus" toteutti Bakstin pitkään unelmoiman haaveen luoda teos, jolla olisi syvällinen filosofinen merkitys. Kolme vuotta kestänyt yritys ei kuitenkaan tyydyttänyt Bakstia, koska teoreettinen suunnittelu ja pohdinta törmäsi siihen, että Bakst halusi kiinnittää katsojan huomiota. Maalaus oli pikemminkin akateeminen tutkielma.
Teos vastasi kuitenkin paljolti muiden venäläisten taiteilijoiden vuosina 1905–1915 tekemiä töitä. Siihen liittyi halu osoittaa kiinnostusta uusiin tieteellisiin löytöihin, erityinen romanttinen aura, jota arkaaiset elementit välittivät ja dekoratiivisen paneelin käyttö, jonka keskellä on symbolinen kuva ovat sukua Nikolai Roerichin, Konstantin Bogajevskin, Kuzma Petrov-Vodkinin ja M. K. Čiurlionisin pyrkimyksille. "Terror Antiquus" kuvastaa sen tekijän pyrkimystä monumentaalisuuteen ja arkaaisuuteen. Maximilian Volosin huomioi vuonna 1909: ”Unelma arkaaisuudesta on aikamme taiteen hellityin unelma.”


title: Terror Antiquus

text:
Kreikan matkan jälkeen Bakstin kiinnostus antiikkia kohtaan lisääntyi hänen alkaessa luennoimaan ja julkaisemaan artikkeleita klassisesta kulttuurista. Hän ilmaisi ajatuksiaan selkeimmin artikkelissaan ”Klassisia pyrkimyksiä taiteessa” (1909), "Apollon"-lehdessä. Subjektiivisuuden ja esteettisyyden hyläten hän puolusti taiteen suurien muotojen ja jatkuvuuden perinnettä ja tarvetta perusteelliseen ammatilliseen koulutukseen. Hän uskoi, että turvautumalla arkaismiin, ”raakajalokiven hiontaa muistuttavaan tyyliin” ja lasten piirustuksiin, niiden havainnon spontaanisuuteen ja kirkkaisiin, puhtaisiin väreihin valaisi taiteeseen uutta voimaa. Hän mainitsi muun muassa ajan taiteilijoista Paul Gauguinin, Henri Matissen ja Maurice Denisin, jotka olivat valinneet tämän tien, minkä Bakst väitti olevan yksi ja ainoa.
Nämä näkemykset toivat hänet lähemmäksi fauvismia, jonka kaikuja oli selvästi sekä hänen maalauksissaan että piirustuksissaan, ja hänen opetusmenetelmissään. Hän vaati opiskelijoiltaan kykyä järjestää vastavärejä, tasapainottaa niiden vaikutuksia ja siirtää niitä yksinkertaisimpiin muotoihin. Leon Bakst opetti vain neljän vuoden ajan ja asettui asumaan lopullisesti Pariisiin vuoden 1910 jälkeen omistautuen työlleen Djagilevin Ballets Russesin lavastajana.


title: Yao Defen

text: Yao Defen (15. heinäkuuta 1972 Lu’an – 13. marraskuuta 2012 Lu’an) oli kiinalainen nainen, joka oli kuollessaan Guinnessin ennätysten kirjan mukaan maailman pisin nainen. Viimeisimmässä Guinnessin tekemässä mittauksessa hänen pituudekseen vahvistettiin 233,3 cm. Kiinan viranomaiset kertoivat Yaon kuolemasta joulukuussa 2012.


title: Yao Defen

text: Guinnessin ennätysten kirjaan Yao Fei pääsi vuonna 2010. Hänen normaalista poikkeava pituuskasvunsa johtui aivolisäkkeessä olleesta kasvaimesta.


title: Yao Defen

text: Maailman kaikkien aikojen pisin nainen on tiettävästi ollut vuonna 1982 kuollut Zeng Jinlian, joka oli 249 cm:n pituinen.


title: Luettelo Oulun yliopiston ainejärjestöistä

text: Tämä on luettelo Oulun yliopiston ylioppilaskunnan piirissä toimivista tiedekunta- ja ainejärjestöistä. Luettelo on järjestetty aakkosjärjestykseen ensin tiedekuntien ja sitten ainejärjestöjen nimien mukaan. Jos tiedekunnan ainejärjestöillä on yhteinen kattojärjestö, se on lihavoituna luettelon ensimmäisenä.


title: Strukturoitu ohjelmointi

text: Strukturoitu ohjelmointi tarkoittaa rakenteellista tietokoneohjelmien suunnittelua ja ohjelmointia. Strukturoitua ohjelmointia voidaan tehdä millä tahansa ohjelmointikielellä, myös proseduraalisen ohjelmoinnin kielellä.


title: Strukturoitu ohjelmointi

text: Strukturoidussa ohjelmoinnissa pyritään parantamaan koodin selkeyttä ja vähentämään kehittämiseen kuluvaa aikaa käyttämällä loogisia rakenteita - kuten aliohjelmia ja silmukoita - yksinkertaisten ehtolauseiden ja GOTO-rakenteen sijaan. Näin voidaan välttää "spagettikoodin" syntyminen.


title: Strukturoitu ohjelmointi

text: Olio-ohjelmointi voidaan käsittää strukturoidun ohjelmoinnin lajikkeeksi, joka ratkaisee sekä data-orientoituneen että toiminto-orientoituneen suunnittelun.


title: Ruotsalaisten puolue

text: Ruotsalaisten puolue () oli Ruotsissa toiminut uusnatsitaustainen puolue, joka määritteli itsensä nationalistiseksi. Ruotsin kansallissosialistinen rintama perustettiin alun perin vuonna 1994, ja vuonna 2008 sitä seurasi "Folkfronten"; nykyisellä nimellään liike on toiminut vuodesta 2009. Puolue lopetti natsisymbolien käytön ja lievensi voimakasta antisemitismiä hankkiakseen lisää kannattajia. Se sai kunnallisen edustuksen ensimmäistä kertaa, kun sen johtaja Daniel Höglund tuli valituksi Grästorpin valtuustoon vuonna 2010. Hän joutui kuitenkin jättämään valtuuston, kun kävi ilmi, että hän ei asunut kunnassa.


title: Hanna Hietala

text: Hanna Edla Hietala (o.s. Väyrynen, 10. syyskuuta 1911 Juuka – mahdollisesti 1977 Argentiina) oli 1930-luvulla Argentiinaan muuttanut suomalainen siirtolainen. Hän katosi 22. toukokuuta 1977 kenraali Jorge Videlan johtaman sotilasjuntan poliittisissa vainoissa.


title: Hanna Hietala

text: Juuan Mataran kylästä kotoisin ollut Hietala muutti Argentiinaan vuonna 1936. Hän asui Buenos Airesin lähistöllä sijaitsevassa Záraten kaupungissa. Vasemmistolainen Hietala tunnettiin muun muassa aktiivisena toimijana paikallisen kirkon parissa. Hänen Argentiinassa syntyneet poikansa, Vilho ja Reino, olivat mukana ammattiyhdistysliikkeen toiminnassa. Hanna Hietala oli myös Suomen kansalainen, mutta molemmilla pojilla oli Argentiinan kansalaisuus.


title: Hanna Hietala

text: 33-vuotias Vilho Hietala siepattiin yhdessä vaimonsa Estela Suzanan ja kolmivuotiaan poikansa kanssa 20. toukokuuta 1977. Kaksi päivää myöhemmin katosivat San Andrés de Gilesin kaupungissa myös Hanna Hietala ja Estelan äiti Dominga de Hoyos heidän tiedustelleessaan lastensa olinpaikkaa.


title: Hanna Hietala

text: Hanna Hietalan esikoispoika Reino selvisi sieppauksesta ja ryhtyi pyrkimään Suomeen. Suomen suurlähettiläs Klaus Castrén vastusti yrityksiä auttaa Hietalan perhettä, mutta merimiespappi Tapio Leskinen ja suurlähetystön lähetystösihteeri Kari-Veikko Salonen auttoivat kuitenkin perhettä, joka joutui piileskelemään "maan alla". Piileskeltyään kahdeksan kuukauden ajan Reino Hietala onnistui hankkimaan asiakirjat, joiden avulla hän perheineen pääsi pakenemaan ensin Brasiliaan ja lopulta Suomeen. Suomesta he saivat turvapaikan.


title: Hanna Hietala

text: Suomen Argentiinan suurlähetystö sai tiedon Hietalan katoamisesta kesäkuun alussa. Se pyysi Argentiinan ulkoministeriötä selvittämään asiaa ja vetosi myös muihin viranomaisiin sekä kirkkoon. Myös Punaiselta Ristiltä ja YK:n Argentiinassa olevilta edustajilta pyydettiin apua. Argentiinan ulkoministeriö ilmoitti lopulta suurlähetystölle helmikuussa 1979, etteivät viranomaiset ole pidättäneet Hietalaa ja syyttivät katoamisesta muita tahoja.


title: Hanna Hietala

text: Sotilasdiktatuurin kukistumisen jälkeen vuosina 1984–1987 Suomen valtion palkkaama lakimies yritti selvittää Hanna Hietalan katoamista, mutta tuloksetta.


title: Hanna Hietala

text: Vuonna 1998 joukko kansanedustajia esitti Suomen hallitukselle kirjallisen kysymyksen tapauksen johdosta.


title: Hanna Hietala

text: Tapaus on ollut esillä Suomen ja Argentiinan edustajien välissä tapaamisissa aina 2000-luvulle saakka. Asiasta keskusteltiin muun muassa presidentti Carlos Menemin Suomen vierailun yhteydessä vuonna 1998.


title: Hanna Hietala

text: Asia oli esillä viimeksi ulkoministeri Timo Soinin Argentiinan-matkalla maaliskuussa 2018. Mitään tietoja ei kuitenkaan ole saatu.


title: Hanna Hietala

text: Suomen valtio ei ole käyttänyt tapauksen selvittämisessä apunaan kaikkia ulottuvillaan olevia keinoja, esimerkiksi oikeusprosesseja tai syytettyjen luovutuspyyntöjä. Vastaavassa tapauksessa, joka oli Dagmar Hagelinin katoaminen, Ruotsi vaati syylliseksi epäillyn henkilön luovuttamista Ruotsiin oikeudenkäyntiä varten. Ranskassa upseeri on tuomittu poissaolevana kahden ranskalaisnunnan katoamisesta. Saksa puolestaan osallistui Argentiinassa kantajana oikeudenkäyntiin, jossa selvitettiin Saksan kansalaisen Elisabeth Käsemannin katoamista vuonna 1977. Hanna Hietalan lapsenlapset ovat pyytäneet, että Suomen valtio ryhtyisi Saksan esimerkin mukaisesti kantajaksi ryhmäkanteeseen Argentiinan valtiota vastaan.


title: Hanna Hietala

text: Sukulaistensa sieppaajien vastuuseen saattamiseksi Hietalan lapsenlapset ovat käyneet Argentiinassa oikeutta vuodesta 2011, mutta prosessi on hidas, ja on mahdollista, että epäillyt ehtivät kuolla, ennen kuin oikeudenkäynti saadaan päätökseen.


title: Hanna Hietala

text: Argentiinan sotilashallinnon aikaisessa ns. Likaisessa sodassa 1976–1983 surmattiin arviolta jopa 30 000 juntan poliittista vastustajaa. Paikalliset kansalaisjärjestöt yrittävät edelleen selvittää kadonneiden, myös Hanna Hietalan kohtaloita.


title: Hanna Hietala

text: Vuonna 1982 valmistui Hanna Hietalan tapauksesta Angelina Vásquezin ohjaama dokumenttielokuva "Etäällä ja läsnä".


title: Bangladeshin nationalistipuolue

text: Bangladeshin nationalistipuolue ("BNP") () on bangladeshilainen keskustaoikeistolainen nationalistipuolue. Puolueen puheenjohtaja on entinen pääministeri Khaleda Zia.


title: Venezuelan yhdistynyt sosialistinen puolue

text: Yhdistynyt sosialistinen puolue ( eli PSUV) on venezuelalainen demokraattista sosialismia ajava vasemmistopuolue. Puolue muodostui vuonna 2007 useimpien Chávezia tukeneiden puolueiden parlamentaarikkojen yhdistyessä.


text: Puolueella oli noin 7,6 miljoonaa jäsentä vuonna 2014. Vuoden 2015 parlamenttivaaleissa puolue kärsi ensimmäisen tappionsa ja sai 55 edustajaa 167 paikkaiseen parlamenttiin.


title: Sarah (laulaja)

text: Sarah Skaalum Jørgensen (s. 6. heinäkuuta 1995) on tanskalainen laulaja. Hän voitti Tanskan X Factor -kilpailun vuonna 2011. Hän ilmoitti kilpailun aikana olevansa lesbo. Sarahin ensimmäinen single oli "Okay". Hän pääsi debyyttialbumillaan ("Hjerteskud", 2011) listaykköseksi.


title: Sarah (laulaja)

text: Sarah varttui Herlevissä. Hänellä on pikkuveli ja -sisko.


title: The Beatles Stereo Box Set

text: The Beatles Stereo Box Set on The Beatles -yhtyeen syyskuussa 2009 julkaistu CD-boksi. Se sisältää yhtyeen kaikki Britanniassa julkaistut studioalbumit stereoäänenlaadulla varustettuna. Poikkeuksen tekevät alun perin Yhdysvalloissa julkaistu "Magical Mystery Tour" -soundtrack sekä "Past Masters" -kokoelmat. Kaikki albumit ovat samana vuonna julkaistuja remasteroituja painoksia. Boksi julkaistiin vinyyliversiona vuonna 2012.


title: The Beatles Stereo Box Set

text: Stereoboksin vastineeksi julkaistiin samanaikaisesti "The Beatles in Mono" -kokoelma.


title: Tervaleppäkorpi

text: Tervaleppäkorpi kuuluu Suomen luonnonsuojelulain mukaan suojeltaviin luontotyyppeihin. Tervaleppäkorvessa on tulvien tai lähteiden vuoksi läpi kasvukauden niin märkää, että valtapuulajina siellä on muita Suomen puulajeja paremmin tulvaa sietävä tervaleppä. Tämä ei kuitenkaan yksinään riitä tervaleppäkorven määritelmäksi, vaan biotooppia (luontotyyppiä) on tarkasteltava kokonaisuutena: esimerkiksi melko yleiset järviruokovaltaiset, järvikortevaltaiset ja suursaravaltaiset, tervaleppää kasvavat kosteat alueet eivät ole tervaleppäkorpia. Osa kasvupaikkatyypin tunnistamisessa tärkeistä opaskasveista on lueteltu luonnonsuojeluasetuksen säännöksessä, mikä kuvastaa niiden merkitystä luontotyypin tunnistamisessa.


title: Tervaleppäkorpi

text: Tervaleppäkorvelle ovat ominaisia vanhat, kookkaat ja usein monirunkoiset tervalepät. Kosteus ja tiheään kasvavan tervalepän varjostus synnyttävät tasaisen, viileän ja kostean pienilmaston. Muita tervaleppäkorven puita voivat olla hieskoivu, harmaaleppä, puumaiset pajut, saarni ja vähäisessä määrin kuusikin. Aluskasvillisuudessa kuivempien mättäiden ja vetisten välikköpintojen vaihtelu on tyypillistä. Pensaina voi kasvaa esimerkiksi tuomea, pihlajaa, paatsamaa ja herukkaa. Mättäillä kasvaa varpujen ja sammalten ohella usein suuria saniaisia, kuten hiirenporrasta ja nevaimarretta. Märemmillä paikoilla kasvaa muun muassa vehkaa, kurjenmiekkaa ja rentukkaa.


title: Tervaleppäkorpi

text: Monet sienet ja jäkälät viihtyvät kosteassa korvessa. Linnuista tervaleppäkorvessa voi tavata muun muassa mustapääkertun, satakielen, mustarastaan ja pikkutikan. Tervalepän tyypillinen kääpä on harvinainen lakkakääpä.


title: Tervaleppäkorpi

text: Vuonna 1997 voimaan tulleen luonnonsuojelulain määritelmän täyttäviä tervaleppäkorpia on koko maassa yhteensä vain muutamia satoja hehtaareja. Suurin osa niistä on pieniä, enintään muutaman hehtaarin laajuisia. Esimerkiksi Helsingin suojeltavien luontotyyppien kartoituksessa kesinä 1998 ja 1999 löytyi ainoastaan yksi, Vallisaaresta. Laajimmat ja edustavimmat esiintymät sisältyvät valtakunnallisiin suojeluohjelmiin.


title: Tervaleppäkorpi

text: Tervaleppäkorvet ovat erityisesti sienten, jäkälien ja monien eläinlajien elinympäristöinä tärkeitä. Tervaleppäkorvet ovat arkoja vesitalouden muutoksille, joten niitä uhkaa ennen muuta ojittaminen, rakentaminen ja vesistöjen säätely. Luontotyypin harvinaistumiseen on metsäojituksilla ollut suuri merkitys. Suurin osa Suomen tervaleppäkorvista sijaitsee Pori–Parikkala-linjan eteläpuolella.


title: Lakeuksien lukko (elokuva)

text: Lakeuksien lukko on Matti Kassilan ohjaama elokuva vuodelta 1951, hänen neljäs ohjaustyönsä. Elokuva perustuu Artturi Leinosen romaaniin "Lakeuksien lukko" (1920).


title: Lakeuksien lukko (elokuva)

text: Leinosen romaanin keskeisten henkilöiden esikuvat ovat todellisuudesta, Pohjanmaalta, maanviljelysneuvos Gustaf August Wasastjerna ja Jouppilan tilan isäntä, ajankohta on 1859. Isäntä ei suostu myymään maata patruunalle, ja he katsovat pahalla silmällä, kun heidän lapsensa löytävät toisensa.


title: Lakeuksien lukko (elokuva)

text: Aikalaisarvioissa Kassilan ohjaustyö sai pääasiassa kiitosta. Erityistä huomiota keräsi näyttelijä Aku Korhonen: hän on ”se, jonka harteilla koko filmi oikeastaan kestääkin” (Paula Talaskivi, Helsingin Sanomat), joskin hänen näyttelijäntyönsä saa muun muassa Eugen Terttulalta (Suomen Sosialidemokraatti) myös arvion ”teatraalinen”. Myös Matti Oraviston osasuoritus saa myönteistä huomiota. Erityistä kiitosta saa Pentti Unhon kuvaustyö, jonka varaan Hufvudstadsbladetin Hans Kutterin mielestä koko elokuva asettuu.


title: Lakeuksien lukko (elokuva)

text: Myöhemmin elokuvaa on luonnehdittu Romeo ja Julia -mukaelmaksi, jossa vastakkain ovat kartanonherra ja talonpoika. Elokuvan kantavana voimana pidetään edelleen Aku Korhosta. Kiitosta saa myös se, että Kassila on saanut itse muokata käsikirjoitusta, minkä työtavan toimivuus on osoittautunut hyväksi myöhemminkin.


title: Bodies

text: Bodies on Robbie Williamsin kahdeksannen studioalbumin, Reality Killed the Video Starin ensimmäinen single ja sen julkaisi EMI 12. lokakuuta 2009. Kappale sai ensiesityksensä 4. syyskuuta 2009 The Chris Moyles Show:ssa BBC Radio 1:llä klo 8:00 aamulla Williamsin kanssa tehdyn haastattelun jälkeen. Se on Williamsin ensimmäinen singlejulkaisu sooloartistina sitten maaliskuussa 2007 julkaistun "She's Madonnan". "Bodies" sijoittui Iso-Britannian singlelistoilla ylimmillään sijalle 2, myyden 89 000 kappaletta ensimmäisen viikon aikana ja saavuttaen parhaimmat ensimmäisen viikon myynnit sitten "Rock DJ:n". Williamsin singlen kuitenkin päihitti 1. sijalle päässyt Alexandra Burken "Bad Boys", joka julkaistiin samana päivänä, mutta saavutti kuitenkin 187 000 kappaleen myynnit samalla viikolla. Singlen taustakuvan on ottanut Julian Broad.


title: Bodies

text: International CD SingleDigital EPKappaleen arvoitukselliset sanoitukset, valikoimalla uskonnollisia viittauksia on aiheuttanut paljon spekulointia. Lokakuussa 2010 "Q Magazinen" Williamsille tekemässä haastattelussa Williams sanoi sanoituksien olevan "saatanan siansaksaa", joita hän teki järjettömänä. Hän vielä lisäsi että "Kuka tietää mitä minä yritin? Olin vitun jähmettynyt."


title: Bodies

text: Kappaleen musiikkivideo kuvattiin Mojaven aavikolla, sen ohjasi hänen työtoverinsa Vaughan Arnell ja videolla esiintyy myös Williamsin sen aikainen tyttöystävä Ayda Field, joka on hänen nykyinen vaimo. Videon ensinäytös oli 9. syyskuuta 2009.


title: Albanialainen elokuva

text: Albanialainen elokuva sai alkunsa vuonna 1947, jolloin Albaniassa kuvattiin ensimmäiset uutiselokuvat. Vuonna 1952 Tiranaan perustettiin Neuvostoliiton tuella Shqipëria e Re (”Uusi Albania”) -elokuvastudio. Samoihin aikoihin maassa alettiin valmistaa dokumenttielokuvia. Sergei Jutkevitš ohjasi vuonna 1954 valmistuneen neuvostoliittolais-albanialaisen yhteistuotannon "Veliki voin Albanii Skanderbeg" (”Albanian suuri soturi Skanderbeg”). Suomessa elokuvaa esitettiin nimellä "Kultainen haarniska". Ensimmäinen kokonaan albanialainen näytelmäelokuva oli Kristaq Dhamon ohjaama "Tana" vuonna 1958.


title: Albanialainen elokuva

text: Albanian elokuvatuotanto kehittyi erityisesti vuosina 1975–1990, jolloin maassa tehtiin vuosittain keskimäärin 13 näytelmäelokuvaa. Vuonna 1980 Shqipëria e Re tuotti 40 dokumenttielokuvaa, 26 uutisfilmiä, 14 näytelmäelokuvaa ja 10 animaatiota. Tunnettuja ohjaajia olivat Dhimitër Anagnosti, Viktor Gjika, Piro Milkani ja Esat Musliu. Elokuvissa käynti oli hyvin suosittua. Vuonna 1970 Albaniassa oli 450 elokuvateatteria, joihin myytiin 20 miljoonaa lippua.


title: Albanialainen elokuva

text: Kommunistivallan aikana albanialaisten elokuvien sisältö oli voimakkaan propagandistinen. Niiden keskeisiä aiheita olivat toisen maailmansodan aikainen vastarintaliike sekä sosialistisen yhteiskunnan rakentamiseen liittyvät moraalikysymykset. Nykyperspektiivistä katsoen filmien taiteellinen taso oli usein kyseenalainen, mutta olosuhteet huomioon ottaen maan elokuvateollisuus ylsi merkittäviin saavutuksiin.


title: Albanialainen elokuva

text: Elokuvien tuotanto lakkasi kommunistisen järjestelmän romahdettua 1990-luvun alussa. Uusia elokuvia alettiin valmistaa vasta vuosikymmenen lopulla. Samalla maahan avattiin ensimmäiset nykyaikaiset elokuvateatterit ja Shqipëria e Re nimettiin Kansalliseksi elokuvakeskukseksi (Qendra Kombëtare e Kinematografisë). Tunnettuja albanialaisia nykyohjaajia ovat Gjergj Xhuvani, Albert Minga ja Fatmir Koçi.


title: Ruusuprojekti

text: Ruusuprojekti on Pyhärannassa sijaitsevan Santtion kyläseuran projekti, jonka tavoitteena on pyrkiä luomaan ruusuista maisemaa Vakka-Suomeen ja Rauman seudulle, Kolmen ajan rannikolle. Tämä tapahtuu istuttamalla teiden varsille, pihoille ja kyliin mahdollisimman paljon pimpinellaruusuja ja muita perinteisiä, vanhanajan kestäviä ruusuja. Santtion kylän oma nimikkoruusu on juhannusruusu ("Rosa pimpinellifolia" 'Plena'). Ensimmäiset ruusut istutettiin kylätalo Mainingin pihaan vuonna 1999.


title: Ruusuprojekti

text: Projekti sai alkunsa, kun Mainingin pihalle päätettiin hankkia juhannusruusu. Santtioseuran puheenjohtaja Esa Urhonen tutustui ruusujen maailmaan nousiaislaisen puutarhuri Seppo Lundgrenin opastuksella. Monia ruusulajikkeita tutkailtaessa syntyi samalla ajatus ruusuillan järjestämisestä. Ruusuillan puhujaksi saatiin pimpinellaruusuihin erikoistunut Aila Korhonen. Innostavan illan seurauksena syntyi teos "Pimpinella kylämaiseman ruusu", jonka julkaisi Santtioseura vuonna 2004. Teoksessa käytettiin apuna Suomen Ruususeuran kirjasena julkaisemia Aila Korhosen tekstejä. Kirjan tekijät ovat Peter Joy, Mirja Kauppila-Laine ja Esa Urhonen.


title: Ruusuprojekti

text: Santtion kylälle on hankittu myös uusia ruusulajikkeita; hankkeessa on ollut mukana Maatalouden tutkimuskeskus, Turun ruususeura, Suomen Ruususeura ja Hongiston taimisto. Kylätalo Mainingissa pidettiin vuonna 2003 Ruusun päivä –tapahtuma, jossa esiteltiin muun muassa ruusunpensaiden hoitoa. Tuolloin kylällä kasvoi noin 500 ruusupensasta.


title: Wilhelmus Demarteau

text: Wilhelmus Joannes eli Guillaume Jean Demarteau MSF (24. tammikuuta 1917 Horn – 5. joulukuuta 2012) oli alankomaalainen, Indonesiassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 27. heinäkuuta 1941 ja nimitettiin Bandjarmasinin apostoliseksi vikaariksi sekä Arsinoë in Cypron titulaaripiispaksi 6. tammikuuta 1954. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Georges-Marie-Joseph-Hubert-Ghislain de Jonghe d'Ardoye, jota avustivat Tarcisius Henricus Josephus van Valenberg ja Albert Soegijapranata.


title: Wilhelmus Demarteau

text: 3. tammikuuta 1961 Demarteau sai nimityksen Bandjarmasinin hiippakunnan piispaksi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hänen aikanaan hänen johtamansa hiippakunta muutti nimensä muotoon Banjarmasin. Hän erosi tehtävistään 6. kesäkuuta 1983.


title: Haapasuomusammal

text: Haapasuomusammal ("Radula complanata") on maksasammallaji suomusammalten heimossa ("Radulaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä. Suomessa haapasuomusammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).


title: Haapasuomusammal

text: Haapasuomusammal kasvaa metsähaapojen ("Populus tremula") ja jalojen lehtipuiden rungoilla, sekä myös kivialustalla.


title: Haarusammal

text: Haarusammal ("Lepidozia reptans") on maksasammallaji haarusammalten heimossa ("Lepidoziaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon havumetsävyöhykkeellä. Suomessa haarusammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).


title: Haarusammal

text: Haarusammal kasvaa varjoisissa metsissä lahopuulla, kannoilla, kostealla humuksella, jyrkänteen tyvillä, lohkareilla.


title: Pikkuraippasammal

text: Pikkuraippasammal ("Anastrophyllum minutum") on maksasammallaji korvasammalten heimossa ("Jungermanniaceae"). Se on laajasti levinnyt laji, jota esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ja Etelä-Afrikassa. Suomessa pikkuraippasammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).


title: Pikkuraippasammal

text: Pikkuraippasammal kasvaa karuilla silikaattikallioilla, harvoin lahopuulla tai tuntureilla maalla.


title: Isoraippasammal

text: Isoraippasammal ("Anastrophyllum saxicola") on maksasammallaji korvasammalten heimossa ("Jungermanniaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla vuoristoissa, arktisilla alueilla ja havumetsävyöhykkeellä. Suomessa isoraippasammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).


title: Isoraippasammal

text: Isoraippasammal kasvaa silikaattikallioilla, louhikoissa ja kivenlohkareilla.


title: Metsäpykäsammal

text: Metsäpykäsammal ("Barbilophozia barbata") on maksasammallaji korvasammalten heimossa ("Jungermanniaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla lauhkealta vyöhykkeeltä havumetsäalueen pohjoisosiin.


title: Metsäpykäsammal

text: Suomessa metsäpykäsammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).


title: Kivipykäsammal

text: Kivipykäsammal ("Barbilophozia hatcheri") on maksasammallaji korvasammalten heimossa (Jungermanniaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla lehtimetsävyöhykkeeltä arktisille alueille ja Antarktiksella. Suomessa kivipykäsammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).


title: Kivipykäsammal

text: Kivipykäsammal kasvaa metsissä kallioilla ja maalla.


title: Vaarapykäsammal

text: Vaarapykäsammal ("Barbilophozia lycopodioides") on maksasammallaji korvasammalten heimossa ("Jungermanniaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla vuoristoissa ja havumetsävyöhykkeeltä arktisille alueille. Suomessa vaarapykäsammalta esiintyy aivan koko maan alueella. Se on yleinen, pohjoisosassa hyvin yleinen ja uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen laji (LC).


title: Vaarapykäsammal

text: Vaarapykäsammal kasvaa havumetsissä humuksella ja kivipinnalla.


title: Patarouva (elokuva)

text: Patarouva on Maunu Kurkvaaran ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen elokuva vuodelta 1959. "Tirlittanin" jälkeen Kurkvaara päätti valita myös seuraavan elokuvan aiheen Oiva Paloheimon tuotannosta.


title: Patarouva (elokuva)

text: "Patarouva" on Maunu Kurkvaaran elokuvista ainoa, jota varten ohjaaja-tuottaja on rakennuttanut kuvauslavasteita, lähinnä tuomari Kanniston asunnossa tapahtuviin kohtauksiin. Tilapäisstudiona käytettiin tässä yhteydessä Käpylän Työväentaloa. "Tirlittanin" tapaan myös "Patarouva" on teknisesti heikkotasoinen ja kokonaisuudessaan jälkiäänitetty. Elokuva toteutettiin niukalla budjetilla ja pienellä kuvaushenkilökunnalla. Yleisömenestys oli "Tirlittania" parempi, mutta jäi selvästi alle esityskautensa keskitason.


title: Patarouva (elokuva)

text: Elokuva kertoo poikamies Kaius Kannistosta, joka ryhtyy muistelemaan kaikkia entisiä naisystäviään nimeten heidät eteen levittämänsä korttipakan kuningattarien mukaan. Piaan, ruuturouvaan, Kaius tutustui ratsastuksen merkeissä. Hän valloittaa tytön ensitapaamisella ja vierailee tämän kanssa isänsä luona, Kanniston tilalla. Pian Kaius kuitenkin löytää muuta naisseuraa. Pia yllättää hänet sängystä toisen naisen kanssa ja antaa kihlasormuksensa miehelle takaisin. Sitten Kaius muistelee lyhyttä romanssiaan Katriinan, ristirouvan kanssa, kesäistä kisailua, juhannusjuhlia. Suhde Eevaan, herttarouvaan, katkeaa tytön ilmoitukseen, että hän on rakastunut toiseen mieheen. Kaius vie Eevan viimeisen kerran ulos. Ilta päättyy souturetkeen ja eroon: se tapahtuu siten, että he riisuutuvat alastomiksi ja lähtevät uimaan eri suuntiin.


title: Patarouva (elokuva)

text: Siivooja Juhanta Nuutila kertoo Kaiukselle elämästään sokean tyttären kanssa: mies on ottanut eron pian lapsen syntymän jälkeen. Juhanta nukahtaa Kaiuksen tarjoamaan konjakkiin. Kaiuksen tuttavat, insinööri Riipinen, majuri ja Paavo-maisteri, saapuvat asuntoon juomatarjoilun toivossa. Kaius käy tapaamassa Annaa, Juhantan sokeaa tytärtä.


title: Patarouva (elokuva)

text: Kaiuksen isä joutuu sairaalaan vatsasyövän takia. Hän pyytää lainaa pojaltaan, koska Kannisto on kiinnitetty eikä hän halua kuolla velkaisena miehenä. Kaius myy asuntonsa ja tehtaansa hankkiakseen rahat.


title: Patarouva (elokuva)

text: Rannalla Kaius kohtaa Kastehelmi Seppälän, patarouvan, joka hämmentyy nähdessään alastoman miehen. Tyttö kuitenkin suostuu hankkimaan miehelle vaatteita. He tutustuvat ja hakevat yhdessä tuuliajolle joutuneen veneen turvaan. Kastehelmi on tulossa Helsinkiin opiskelemaan ja Kaius järjestää hänelle asunnon. Hän vie tyttöä ulos kävelyretkille, kahvilaan, elokuviin. He menevät kihloihin, tytön pyynnöstä ilman sormuksia. Erilaisten käänteiden jälkeen ”patarouvasta” tulee lopulta Kaiukselle ”Se Oikea”.


title: Patarouva (elokuva)

text: "Patarouvan" miespääosa oli Pehr-Olof Sirénin ensimmäinen mittava valkokangastehtävä – yhteistyö Maunu Kurkvaaran kanssa jatkui sen jälkeen aina 1980-luvulle saakka. Ristirouvana esiintyvä ensikertalainen Liana Leskinen tuli elokuvanäyttelijänä myöhemmin paremmin tunnetuksi nimellä Liana Kaarina. Hän oli Helsingin Nuorisoteatterin kasvatteja, samoin kuin ruuturouva Sinikka Hannula, josta pian tämän elokuvan jälkeen tuli rouva Maunu Kurkvaara. Isän roolissa Santeri Karilo esiintyi viimeisen kerran valkokankaalla. Hän kuoli 8. syyskuuta 1959, kuukausi ennen elokuvan ensi-iltaa.


title: Patarouva (elokuva)

text: "Patarouva" -elokuvan kokonaisuus sai yleisesti tylyä kritiikkiä arvostelijoilta. Paula Talaskivi "Helsingin Sanomista" arvosteli erityisesti kokonaisnäkemyksen sekavuutta: ”Kurkvaara ei ole vielä lähimainkaan johdonmukainen. Siksi myös kokonaisuus hänen käsissään hajoaa liiaksi. Käsikirjoitus on jätetty sekavaksi, monimutkaiseksi. Siinä on liian moninkertaisia paluita, muistamia ja kehyskertomusta. Vaikuttaa myös siltä, että kokonaisuutta on viime hetkessä leikattu lyhentäen jokseenkin väkivaltaisesti. – –. Improvisaation leimaa on monissa kohdin ja usein jää tilanne päättyessä oudosti auki’ - eikä tämä ole silti tyylikeino, vaan vaikuttaa haparoivalta.” Toinen arvostelija kuitenkin ihasteli "Patarouvan" ”karakteristista henkilökuvausta”, ”elävän luonnon väreilyä” ja ohjaajan ”vilpitöntä pyrkimystä taiteelliseen ilmaisuun”. Monet kriitikot antoivat tunnustusta elokuvan yksittäisille tunnelmallisille kohtauksille ja Kurkvaaran kuvasuunnittelulle.


title: Kutonen (jalkapallo)

text: Kutonen on Suomen jalkapalloilun seitsemänneksi korkein sarjataso. Sarjasta on mahdollista nousta Vitoseen. Peliaika sarjassa on 2 x 45 min tai 2 x 35 min (2017).


title: Fernando del Valle

text: Fernando del Valle (ent. Brian Skinner, s. 28. helmikuuta 1964) on yhdysvaltalainen oopperalaulaja, äänialaltaan on tenori.


title: Fernando del Valle

text: Del Valle vaihtoi sukunimensä kunnioittaakseen isoisäänsä Fernando Meléndez del Vallea, joka oli myös tenori. Hän on vuonna 1876 El Salvadorin presidenttinä toimineen Andrés del Valle pojanpojanpoika ja eversti José María San Martínin (El Salvadorin presidentti vuosina 1854–1856 ja Santa Teclan kaupungin perustaja) jälkeläinen.


title: Fernando del Valle

text: Del Valle syntyi Louisianan New Orleansissa. Hän valmistui Tulanen yliopistosta sekä Southern Methodist Universitystä, joka sijaitsee Texasin Dallasissa. Hän opiskeli myös San Franciscon oopperan Merola Opera Programissa vuosina 1992 ja 1993. Myöhemmin hän voitti Chicagon Bel Canto -kilpailun ja muutti Italiaan, missä hän opiskeli Carlo Bergonzin, Thomas Haywardin ja Elena Nikolaidin johdolla.


title: Fernando del Valle

text: Del Valle debytoi oopperassa seitsemäntoista ikäisenä vuonna 1981 ja lauloi seuraavana vuonna Bachin Matteus-passion tenorisolistina New Orleansissa. Hän jatkoi uraansa konserttitenorina laulaen muun muassa Beethovenin "Missa Solemnisin" sekä Verdin, Brittenin ja Lloyd Webberin Requiemien solistina. Euroopan-debyytti oli vuonna 1995 Beethovenin 9. sinfoniassa Orchestra Sinfonica di Milano Giuseppe Verdin kanssa, ja pian hän lauloi oopperarooleja italialaisissa oopperataloissa. Hän debytoi 1998 menestyksekkäästi Saksassa ja Wexford Festivalilla Irlannissa. Vuodesta 1999 lähtien del Valle on esiintynyt ympäri maailmaa. Muutaman vuoden ajan hän oli kiinnitettynä Staatstheater Darmstadtin tenoriksi.


title: Fernando del Valle

text: Vuonna 2003 Ricarda Jacobi maalasi hänen muotokuvansa. Vuonna 2004 El Salvadorin entinen Yhdysvaltain-suurlähettiläs Ernesto Rivas-Gallont kutsui del Vallen laulamaan kaksi konserttia Santa Teclan kaupungin 150-vuotisjuhlan kunniaksi. Hartaana katolisena del Valle pyysi, että ensimmäinen konsertti pidettäisiin 23. syyskuuta, pyhän Teklan juhlapäivänä.


title: 501 (artisti)

text: Jussi Leväsalmi, tunnetaan paremmin nimellä 501 on suomalainen elektronisen musiikin tuottaja ja DJ. 501 aloitti musiikin harrastamisen vuonna 1993, kun hän sai joululahjaksi kitaran. Hänen harrastuksensa jatkui aina vuoteen 2005 asti, jonka jälkeen hän ryhtyi elektronisen musiikin tuottajaksi. Vuosina 2003-2008 hänet tunnettiin IDM-tuottajana nimellä Contour. Vuodesta 2008 lähtien, hänet on tunnettu dubstep-tuottajana nimellä 501.


title: Aleksi Salonen

text: Aleksi Salonen (s. 3. helmikuuta 1993 Muurame) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Turun Palloseurassa. Pelipaikkaansa nähden suhteellisen pienikokoinen Salonen laukoo oikealta. Häntä on verrattu Sami Vataseen, jota Salonen pitää myös esikuvanaan.


title: Aleksi Salonen

text: Salonen on JYPin kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten I-divisioonan hopeaa vuonna 2010 ja A-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2011. Kaudeksi 2011–2012 Salonen teki sopimuksen Mestis-joukkue JYP-Akatemian kanssa. Hänen tulokaskautensa toi siellä 44 runkosarjaottelussa tehot 6+10=16, joilla Salonen oli JYP-Akatemian neljänneksi paras pistemies. Toukokuussa 2012 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Aleksi Salonen

text: Salonen teki SM-liigadebyyttinsä JYPissä 7. joulukuuta 2012 Saimaan Palloa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.57 minuuttia. Myös Salosen liigauran avausmaali syntyi SaiPaa vastaan. Hän ratkaisi neljännessä liigaottelussaan JYPille 5. tammikuuta 2013 3-0-vierasvoiton tehtyään ylivoimalla ottelun avausmaalin. Salonen palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kahden tähden tähtipelaajana. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana SM-liigassa seitsemän runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Salonen pelasi suurimman osan kaudestaan JYP-Akatemiassa tehden 35 runkosarjaottelussa tehot 5+10=15. Hän oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja Valtteri Kemiläisen kanssa. Siirtotakarajan jälkeen Salonen pelasi kuitenkin lähinnä JYPin liigajoukkueen ja A-nuorten mukana. Hän teki helmikuun aikana A-nuorten SM-liigassa seitsemässä ottelussa tehot 3+5=8 ja palkittiin sarjan kuukauden pelaajana. Helmikuussa 2013 Salonen teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.


title: Aleksi Salonen

text: Myös kauden 2013–2014 Salonen vietti vielä suurimmaksi osaksi JYP-Akatemiassa, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 7+15=22. Salonen pelasi JYPin SM-liigajoukkueessa 11 runkosarjaottelua. Hän oli mukana joukkueessa myös suurimman osan European Trophy -turnauksessa, joka päättyi JYPin mestaruuteen. Marraskuussa 2014 JYP käytti Salosen sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan.


title: Aleksi Salonen

text: Kausi 2014–2015 oli Saloselle varsinainen tulokaskausi SM-liigassa ja se toi hänelle 43 runkosarja- ja 12 playoff-ottelussa tehot 2+6=8. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Salosella oli Mestarien liigassa JYPin paras teholukema (+8). Kesken kauden 2015–2016, tammikuun 2016 lopulla hänen sopimuksensa joukkueen kanssa purettiin Salosen omasta aloitteesta. Salonen kuitenkin vahvisti JYP-Akatemiaa vielä loppukauden ajan Mestiksen karsintasarjassa. Pian purettuaan sopimuksensa JYPin kanssa hän teki Tapparan kanssa loppukauden kattavan sopimuksen. Salonen jäi kuitenkin pieneen rooliin ja mahtui pudotuspeleissä vain kerran joukkueen kokoonpanoon. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Toukokuussa 2016 Salonen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Tapparan kanssa.


title: Aleksi Salonen

text: Salonen otti kaudella 2016–2017 vakituisen roolin Tapparasta ja teki läpimurtonsa SM-liigassa. Hän teki 53 runkosarjaottelussa tehot 5+13=18 ja 18 playoff-ottelussa viisi syöttöpistettä. Salonen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Kaudella 2017–2018 Salonen jakoi Mestarien liigassa Tapparan sisäisen tehotilaston voiton Tomáš Záborskýn kanssa lukemalla +9. Hän teki SM-liigassa ensimmäisen playoff-maalinsa ensimmäisessä puolivälieräottelussa 21. maaliskuuta 2018 Kalevan Palloa vastaan. Salosen osuma jäi Tapparan 3–2-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Hannu Oksanen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Salonen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Aleksi Salonen

text: Kaudeksi 2018–2019 Salonen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Mikkelin Jukureihin. Tammikuun 2019 lopulla hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin yhteisymmärryksessä joukkueen ollessa sarjataulukossa toiseksi viimeisenä. Samalla Salonen siirtyi kevääseen 2020 asti ulottuvalla sopimuksella Turun Palloseuraan.


title: Aleksi Salonen

text: Salonen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011. Yhteensä hän on pelannut 11 nuorten ja kahdeksan poikien maaottelua.


title: Superoksididismutaasi

text: Superoksididismutaasi eli SOD on entsyymi, joka katalysoi superoksidi-ionien disproportioitumista vetyperoksidiksi ja hapeksi. Superoksididismutaasi on tärkeä antioksidantti useissa soluissa ja sitä esiintyy lähes kaikissa prokaryooteissa ja eukaryooteissa. Superoksididismutaasin EC-numero on EC 1.15.1.1.


title: Superoksididismutaasi

text: Superoksidisdismutaasia esiintyy lähes kaikissa eliöissä. Aito- ja esitumaisten superoksididismutaasit poikkeavat toisistaan kofaktorina toimivien metallikationien suhteen. Aitotumaisilla eliöillä superoksididismutaasi vaatii yleensä toimiakseen sekä kupari- että sinkki-ionin, kun esitumaisilla kofaktorina on tyypillisesti rauta- tai mangaani-ioni. Eräillä "Streptomyces"-suvun bakteereilla kofaktorina toimii nikkeli-ioni.


title: Superoksididismutaasi

text: Useimmilla eukaryooteilla superdismutaasista on kaksi muunnosta: superoksididismutaasi 1 ja superoksididismutaasi 2. Superoksididismutaasi 1 esiintyy sytoplasmassa ja on rakenteeltaan dimeeri ja siihen sitoutuvat sinkki- ja kupari-ionit. Superoksididismutaasi 2 on mitokondrioissa esiintyvä muoto, joka on rakenteeltaan tetrameeri ja sitoutunut mangaani-ioneihin. Nisäkkäillä on myös superoksididismutaasi 3, joka on superoksididismutaasi 2:n tavoin tetrameeri, mutta jonka rakenteeseen on sitoutunut kupari -ja sinkki-ioneja. Superoksididismutaasi 3 esiintyy soluväliaineessa.


title: Superoksididismutaasi

text: Superoksididismutaasi hajottaa superoksidi-ionin kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa superoksidi-ioni muodostaa entsyymin ja entsyymiin sitoutuneen siirtymämetallikationin kanssa kompleksin ja hapettuu hapeksi. Tällöin metallikationi pelkistyy. Kupari pelkistyy hapetusluvulta +II hapetusluvulle +I ja mangaani tai rauta pelkistyy hapetusluvulta +III hapetusluvulle +II. Superoksidi-ioni kykenee hapettamaan metallikationit niiden alkuperäiselle hapetusluvulle pelkistyen itse vetyperoksidiksi. Superoksididismutaasin toimintaa voidaan kuvata seuraavilla reaktioyhtälöillä.


title: Superoksididismutaasi

text: Superoksididismutaasia inhiboi muun muassa syanidi-ioni.


title: Markus Nenonen

text: Markus Nenonen (s. 29. lokakuuta 1992 Jämsänkoski) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Hämeenlinnan Pallokerhossa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Nenosen suurimpiin vahvuuksiin kuuluu rannelaukaus, jota on luonnehdittu yhdeksi kovimmista SM-liigassa. Hän käyttää sitä usein ja on myös hyvä suojaamaan kiekkoa. Nenonen on tehnyt miesten peleissä uransa aikana enemmän maaleja kuin syöttöpisteitä.


title: Markus Nenonen

text: Nenonen on Jämsän Kiekko-Susien kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin Jyväskylässä, ensin Diskoksessa, josta Nenonen siirtyi JYPin A-nuoriin kesken kauden 2010–2011. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2011–2012 Nenonen oli 22 osumallaan JYPin A-nuorten toiseksi paras maalintekijä Jussi Viitasen jälkeen. Hän jakoi A-nuorten SM-liigan maalipörssin kahdeksannen sijan Bluesin Mika Mörskyn kanssa. Nenonen debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä; hän pelasi ison osan kaudestaan Mestistä JYP-Akatemiassa, jossa Nenonen teki 22 runkosarjaottelussa tehot 7+4=11.


title: Markus Nenonen

text: Kaudeksi 2012–2013 Nenonen teki vuoden mittaisen Mestis-sopimuksen JYP-Akatemian kanssa. Hän pelasi JYPin SM-liigajoukkueessa yhden harjoitusottelun European Trophy -turnauksessa, mutta SM-liigadebyyttinsä Nenonen teki 7. joulukuuta 2012 Saimaan Palloa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 3.42 minuuttia. Nenonen teki liigauransa avausmaalin kolmannessa SM-liigaottelussaan 26. tammikuuta 2013 Turun Palloseuraa vastaan. Hänet palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" yhden tähden tähtipelaajana. Nenonen pelasi JYP-Akatemiassa mukiinmenevää kautta, mutta nousi SM-liigassa yhdeksi JYPin komeetoista saatuaan näytönpaikan. Hän vakiinnutti loppukaudella joukkueessa paikkansa ja teki 18 runkosarjaottelussa tehot 5+3=8 sekä kymmenessä playoff-ottelussa kaksi maalia. Nenonen teki molemmat playoff-maalinsa liigauransa ensimmäisessä playoff-ottelussa 20. maaliskuuta 2013 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hänet palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Nenonen voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Helmikuussa 2013 hän teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.


title: Markus Nenonen

text: Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2013–2014 Nenonen teki 59 runkosarjaottelussa tehot 14+5=19 sekä seitsemässä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän voitti SM-liigan tulokkaiden maalipörssin ja jakoi tulokkaiden pistepörssin voiton Jokereiden Henrik Koiviston ja Lukon Joni Nikon kanssa. Nenonen voitti JYPissä myös European Trophyn mestaruuden. Hän teki 23. joulukuuta 2013 Saksan Berliinissä pelatussa finaaliottelussa JYPin mestaruuden ratkaisseen 2-1-voittomaalin ruotsalaista Färjestad BK:ta vastaan. Nenonen palkittiin ottelun parhaana pelaajana. Marraskuussa 2014 JYP käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Nenosen kanssa.


title: Markus Nenonen

text: Kaudella 2014–2015 Nenoselta odotettiin lopullista läpimurtoa SM-liigassa, mutta hän jäi kuitenkin välillä kokoonpanon ulkopuolella ja pelasi paljon myös JYP-Akatemiassa. Nenonen voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kaudella 2015–2016 hän oli JYPin paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 18+8=26.


title: Markus Nenonen

text: Nenonen siirtyi kaudeksi 2016–2017 Nenonen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Vaasan Sportiin. Hän oli tehoilla 13+6=19 joukkueen toiseksi paras maalintekijä Ville Viitaluoman kanssa sekä sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Nenonen pelasi kuitenkin vain 37 runkosarjaottelua tammikuussa 2017 tulleen loukkaantumisen vuoksi, mikä piti hänet sivussa noin kuukauden ajan. Kaudella 2017–2018 Nenonen johti tehoilla 17+13=30 Sportin sisäistä pistepörssiä ja oli joukkueen sisäisen maalipörssin jaetulla kärkisijalla Olavi Vauhkosen kanssa, kunnes helmikuussa 2018 hän siirtyi loppukauden sopimuksella Tapparaan Sportin ollessa sarjataulukossa viimeisenä. Taustalla oli myös Tapparan tarve paikata loukkaantumisia ja olympialaisiin lähteneen Jukka Peltolan jättämää aukkoa. Joukkueen runkopelaajien kuntouduttua Nenonen jäi Tapparassa lopulta pieneen rooliin ja häntä kierrätettiin paljon kokoonpanon ulkopuolella. Nenonen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Markus Nenonen

text: Kaudeksi 2018–2019 Nenonen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon.


title: De la Chapelle

text: De la Chapelle [döla ʃa'pell] on alkujaan ranskalaistaustainen aatelissuku, joka on edustettuna Suomen aatelissa vapaaherrallisena sukuna.


title: De la Chapelle

text: Suku on alkujaan ranskalainen sotilassuku. Sen pohjoismaisen haaran varhaisin tunnettu esi-isä on everstiluutnantti Adam Richard de la Chapelle (k. 1636), joka tuli Ranskasta Ruotsin palvelukseen vuonna 1611 ja toimi palkkasotilaiden komentajana. Hänen neljä upseeripoikaansa naturalisoitiin Ruotsin aateliin vuonna 1653 ja suku merkittiin seuraavana vuonna Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 584. Suku jatkui vain yhdestä pojasta, everstiluutnantti Julius Richard de la Chapellesta (1625–1672). Suku asettui 1780-luvulla Suomeen ja introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle sen järjestäytymisen yhteydessä vuonna 1818 aatelisena sukuna numero 47. Ruotsissa suku sammui vuonna 1823.


title: De la Chapelle

text: Senaattori Albrecht Fredrik Richard de la Chapelle korotettiin Suomessa vuonna 1856 vapaaherraksi ja introdusoitiin seuraavana vuonna vapaaherrallisena sukuna numero 39. Hän otti suvun tunnuslauseeksi latinankielisen "Legibus colendis". Hänen jälkeläisistään versoi merkittävä virkamiessuku ja sotilastraditio jäi suvussa syrjään. Hänen yksi poikansa, yksi tyttärenpoikansa ja kaksi vävyään kohosivat myös senaattoreiksi. De la Chapellejen asema merkittävänä virkamiessukuna hiipui kuitenkin jo 1900-luvulle tultaessa. Pelkästään aatelinen sukuhaara sammui Suomessa vuonna 1862, jolloin vain vapaaherrallinen haara jäi jäljelle.


title: Suomi NPP

text: Suomi National Polar-orbiting Partnership eli Suomi NPP on Nasan, Yhdysvaltain puolustusministeriön ja Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaation NOAA:n (United States National Oceanic and Atmospheric Administration, suomeksi 'Yhdysvaltain kansallinen valtameri- ja ilmakehähallinto.') sääsatelliitti, joka laukaistiin 28. lokakuuta 2011 maata kiertävälle radalle, ja on yhä toiminnassa. Sen koko nimi tarkoittaa (Yhdysvaltain) kansallista, (eri viranomaistahojen) yhteistyöllä tehtyä, (maapallon) navan yli kiertävää (satelliittia), ja nimi "Suomi" tulee suomalaistaustaisen säätieteilijän Verner E. Suomen nimestä.


title: Suomi NPP

text: Satelliitti laukaistiin Yhdysvaltain ilmavoimien lentotukikohdasta Vandenberg Air Force Basesta, Kaliforniasta.


title: Suomi NPP

text: Teknologialtaan Suomi NPP edustaa uutta sukupolvea tai siirtymävaihetta uuteen sukupolveen. Vielä kehittyneempien satelliittien on tarkoitus seurata sitä tulevina vuosina.


title: Albert Henrik de la Chapelle

text: Albert Henrik de la Chapelle (23. helmikuuta 1871 Helsinki – 15. joulukuuta 1932 Helsinki) oli Marian sairaalan lastenosaston ylilääkäri. Hän oli tunnettu hedelmänviljelijä, ja hän perusti Tenholaan Lindön puutarhan.


title: Frans Richard de la Chapelle

text: Frans Richard de la Chapelle (1818–1871) oli suomalainen senaattori senaatin oikeusosastossa 1868–1879. Sen jälkeen hän toimi prokuraattorina.


title: Frans Richard de la Chapelle

text: Yrjö Kotivuori, Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852


title: Albrecht Fredrik Richard de la Chapelle

text: Albrecht Fredrik Richard de la Chapelle (1785–1859) oli senaatin oikeusosaston jäsen 1822–1856. Hän oli puheenjohtajana komiteassa, joka tutki vuosina 1842–1847 Venäjän mallin mukaan tehtyä Suomen lakien kodifioimisehdotusta. Hänen ansiostaan ehdotus hylättiin. Hän sai vapaaherran arvon 1856.


title: Albrecht Fredrik Richard de la Chapelle

text: Hänen poikansa oli senaattori Frans Richard de la Chapelle.


title: Videopelivuosi 2013

text: Videopelivuosi 2013 käsittelee vuoden 2013 aikana julkaistuja videopelejä ja videopelimaailman merkittäviä tapahtumia.


title: Girl on Fire

text: Girl on Fire on Alicia Keysin viides studioalbumi, joka julkaistiin maailmanlaajuisesti marraskuun lopussa vuonna 2012. Albumi nousi julkaisuviikollaan Yhdysvaltojen albumilistan ensimmäiselle sijalle, syrjäyttäen Rihannan "Unapologetic"- albumin. Ykkössijasta huolimatta levyä myytiin julkaisuviikollaan vain 159 000 kappaletta, mikä merkitsee heikointa myyntimenestystä kuin mikään muu aikaisempi Keysin levy on saavuttanut. "Girl on Firesta" tuli Keysin viides ykkösalbumi kuudesta julkaisusta, ainoastaan edeltäjä "The Element of Freedom" (2009) nousi julkaisuviikollaan sijalle kaksi. Levyn ensimmäinen single "Girl on Fire" nousi kansainväliseksi hitiksi, mutta sitä seuraavat singlet "Brand New Me", "New Day", "Fire We Make" ja "Tears Always Win" eivät saavuttaneet mainittavaa listamenestystä. Albumin julkaisua seurasi myös kansainvälinen konserttikiertue "Set the World on Fire".


title: Girl on Fire

text: "Girl on Fire- "albumia Keys työsti yhdessä sekä pitkäaikaisten kumppaniensa että nousevien lahjakkuuksien kanssa. Mukana Keysin luottosäveltäjäkumppani Jeff Bhasker ja Grammy-palkittu Babyface. Uusina niminä levyn teossa mukana olivat muun muassa tuottajapari Pop and Oak, brittiläiset Emeli Sandé ja Jamie XX sekä laulaja-lauluntekijät Bruno Mars ja John Legend.


title: Girl on Fire

text: Keysin mukaan albumi on "[oman] äänensä löytämistä ja sen päästämistä valloilleen. Se kertoo omiin vaistoihin luottamisesta ja myös itseensä luottamisesta". Albumi sisältää "raskaita rumpuja, sähköisiä ääniä, reggaeta sekä tulevaisuuden soulia".


title: Girl on Fire

text: Keys kertoi haluavansa tarjota tuoreen musiikkinsa avulla faneilleen eräänlaisen matkan, täysin uudenlaisen tarinan. Artisti kannustaa fanejaan uuden albuminsa myötä löytämään "sisäisen voimansa ja liekkinsä", minkä hän itse on vihdoin ja viimein sisimmästään löytänyt.


title: Girl on Fire

text: Helsingin Sanomat antoi albumille kolme tähteä. Arvostelun mukaan albumin ilonaihe on ”viime levyn parhaiden hetkien tunnelmiin palaava tuotannollinen rohkeus, tosin lähinnä vain levyn alkupuolella", mutta "elektronista ja rytmistä yllättävyyttä olisi voinut hyödyntää laajemminkin”. Arvostelussa todetaan, että levyn tekoon osallistuneista huipputuottajista huolimatta ”levyn loppupuoli soi turhan verettömänä”. Vertigo antoi albumille neljä tähteä ja kuvaili sitä "moderniksi souliksi", jossa "pidetään muutamilla tyylisillä valinnoilla ja vaikutteilla kokonaisvaikutelma hyvin ajankohtaisena". Arvion mukaan albumi "ei niinkään toimi minkäänlaisena tiennäyttäjänä vaan pikemminkin ylläpitää perinteisten ja aina yhtä toimivien melodioiden kiertokulkua".


title: Girl on Fire

text: "Girl on Firelta" julkaistiin yhteensä viisi singleä. Ensimmäisenä epävirallisena promootiosinglenä julkaistiin "New Day" kesäkuun lopussa vuonna 2012. Syyskuussa 2012 ensimmäisenä virallisena singlenä julkaistiin albumin nimikkokappale "Girl on Fire", joka menestyi hyvin eri maiden singlelistoilla. Toisena singlenä julkaistiin "Brand New Me", joka ei juurikaan menestynyt singlelistoilla. "New Day" julkaistiin albumin kolmantena singlenä. Viimeisinä singleinä julkaistiin "Fire We Make" ja "Tears Always Win".


title: Alexander von Daehn

text: Alexander Leonard von Daehn (20. toukokuuta 1821 Sippola – 27. huhtikuuta 1894 Helsinki) oli suomalainen kapteeni, joka omisti Sippolan kartanon ja harjoitti siellä nykyaikaista maataloutta. Hän aloitti siellä emmentaljuuston valmistuksen 1856. Daehn oli valtiopäivämies 1863–1882. Hän sai 1861 maanviljelysneuvoksen arvonimen.


title: Alexander von Daehn

text: Maatalouden ohella tilalla harjoitettiin teollista toimintaa, mistä merkittävin yritys oli 1858 perustettu Saveron lasitehdas.


title: Gustaf Dahlberg

text: Gustaf Dahlberg (22. joulukuuta 1821 Huittinen – 26. syyskuuta 1906 Turku) oli suomalainen kirkkoherra ja suomentaja, vuodesta 1891 Turun tuomiorovasti.


title: Gustaf Dahlberg

text: Dahlbergin vanhemmat olivat Huittisten pitäjänseppä Jakob Gustafsson Dahlberg ja Valborg Mattsdotter Praadi. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1842. Dahlberg vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa vuonna 1844.