title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahdessa oli strategisena kohteena pidettävä Lahden rautatieasema, jota pommitettiin useita kertoja. Se sai osuman 13. tammikuuta 1940 koillisnurkkaansa. Lahden seudulle oli alettu rakentaa Lahden seudun puolustukseksi Hollolan lentokenttää ja talvisodan viimeisinä päivinä torjuntahävittäjät toimivat Pyhäniemen jääkentältä.


title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text:
Lahden kaupunki laski talvisodan alkamisen 70-vuotismuistoksi seppeleen 1. joulukuuta 2009 ja muistotilaisuus järjestetään talvisodan päättymisen päivän muistoksi 13. maaliskuuta 2010.
Ilmapuolustusaluekeskus 14 talvisodan aikana Lahden kaupungissa sijainnut ilmapuolustusaluekeskus, jolla oli vartioaseminaan Kalkkisten 1410, Heinolan 1411, Lahden 1402, Orimattilan 1405, Pukkilan 1414, Vääksyn 1408, Kosken (Hämeenkosken) 1407, Mäntsälän 1415, Uudenkylän 1404, Vierumäen 1409 ja Myrskylän ilmavartio 1413.


title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahden ilmavartioasema 1402 toimi aluksi Lahden kaupungintalon kellotornissa, mutta kun kaupungintaloa pommitettiin ja sen kattorakenteet paloivat, siirtyivät ilmavalvontalotat Radiomäen urheilukentän selostamon katolle saaden osakseen matalalla lentävän neuvostoliittolaisen lentokoneen konekivääritulta. Kumpikaan ilmavalvontalotista ei haavoittunut. Pysyvästi ilmavalvonta-asema siirrettiin Lahden suurmäen huipulle talvisodan loppuun.


title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Ilmapuolustusaluekeskus keräsi tiedot valvontatorneista aisti-ilmavalvonnan tuloksista, muodosti tilannekuvaa ja lähetti tiedot edelleen ilmatorjuntaan, hävittäjälaivueiden osille sekä väestönsuojeluun ilmahälytystä varten.


title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: Lahden kaupunkia auttoi talvisodan pommitusten aikana ilmavalvonnan onnistuminen, koska suomalaiset torjuntahävittäjät kyettiin lähettämään ajoissa neuvostoliittolaisia pommituslentokoneita vastaan ennen kuin ne ennättivät monissa tapauksissa kohteisiinsa. Lahden seudulla alkukeväällä 1940 sijoitettiin torjuntahävittäjiä nykyiseen Teivaan satamaan Vesijärven jäälle moottorirannan kohdalle. Sen jälkeen avattiin Hollolan Pyhäniemeen Pyhäniemen jäälentokenttä helmi-maaliskuun vaihteeksi 1940. Välirauhan aikana rakennettiin maalentokenttä Hollolan Hälvälään. Hälvälän sorapäällysteistä lentopaikkaa kutsutaan nykyäänkin Hollolan lentokentäksi.


title: Talvisodan pommitukset Lahdessa

text: IPAK 14:n sotapäiväkirjat on sota-arkistossa kansallisarkistossa.


title: Child’s Play II

text: Child’s Play II on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, joka on jatkoa ensimmäiselle "Child’s Playlle".


title: Child’s Play II

text:
Andy Barcley on joutunut sijaisperheeseen äidin joutuessa hullujen huoneelle. Samaan aikaan on käynnistetty uudelleen Kiva kaveri -nukkien tuotanto, jossa korjataan uuden veroiseksi vanha kunnon Chucky. Tapahtuu onnettomuus ja Chucky on jälleen elävien kirjoissa, aikeenaan etsiä Andy käsiinsä ja siirtää sielunsa häneen ennen kuin nuken vartalossa alkaa tapahtua inhimillistymisen merkkejä. Chucky saa tietää Andyn olinpaikan ja alkaa vainota tätä, saaden Andyn sijaisvanhemmat luulemaan pojan olevan mielenvikainen, vaikka kuinka Andy yrittää vakuuttaa Chuckyn elävän. Ainoa, jolta Andy voi saada apua, on sijaisperheessä asuva Kyle, joka huomaa pian itse Andyn olevan tosissaan.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 elokuva saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Reima Punanenä

text: Reima Punanenä on päähenkilö kolmessa BBC:n tuottamassa animaatioelokuvassa. Reima Punanenä on Petteri Punakuonon poika ja joulupukin 10. poro.


title: Uuni (kirja)

text: Uuni on Antti Hyryn vuonna 2009 ilmestynyt romaani. Se sai samana vuonna Finlandia-palkinnon.


title: Uuni (kirja)

text: Finlandia-palkinnon voittajan valinnut Tuula Arkio luonnehti Hyryn teosta niin, että siitä jäi tyven ja hyvä olo ja usko siihen, että jokainen voi arvovalinnoillaan vaikuttaa omaan elämäänsä.


title: Uuni (kirja)

text: Teoksessa kuvataan leivinuunin rakentamista ilman dramaattisia juonikäänteitä. Hyryn tuotannossa teos liittyy hänen aiemmin kirjoittamiinsa rakentamista ja erilaisia rajattuja tiloja käsittelevään tuotantoonsa. Kirjan päähenkilö Pietari muuraa uunia pirttiin, joka muodostaa rajatun tilan. Kriitikko Seppo Puttonen pitää teosta kannanottona nykyihmisen kiireeseen: uunintekijällä ei ole kiire, vaan hän tekee huolellista työtä, varmistaa uunin suoruuden linjalangoilla ja huolehtii että hormit, hengityselimet, kuljettavat savun sutjakasti. Työtä tehdessään Pietari samalla tarkkailee ikkunan ulkopuolella elävää luontoa tai käy välillä marjastamassa suolla. Teoksen päättää uunin valmistuminen ja ensimmäinen leivänpaisto: ”Ilmassa oli tuoksu, kuin kesän, tai vasta alkavan elämän.”


title: Uuni (kirja)

text: Haastattelussa Hyry toteaa, ettei kirjoittaminen ole kielipeliä, vaan lauseet tarkoittavat aina jotakin, ja toistensa yhteydessä ne muodostavat maiseman. Hän tekstissään on aina ollut behavioristista minimalismia, mutta nyt kriitikko epäilee että hän on alkanut tahallisesti pyrkiä lapsenomaiseen lauseparteen, mikä ärsyttää häntä, ja hän haluaisi vetää Hyryn uuninmuurauksesta ydinvoiman aikakauteen.


title: Uuni (kirja)

text: Edellisen teoksen "Aitta" ja tämän ilmestymiseen väliin jäi kymmenen vuotta. Ennen aktiivisen Hyryn julkaisutahti oli hidastunut.


title: The Essential Dolly Parton

text: The Essential Dolly Parton on Dolly Partonin The Essential -sarjan kokoelmalevy, joka julkaistiin vuonna 2005.


title: The Essential Dolly Parton

text: Levy 1Levy 2


title: 2-fosfoglyseriinihappo

text: 2-fosfoglyseriinihappo (CHOP) on glyseriinihapon johdannainen. 2-fosfoglyseriinihappo esiintyy välituotteena muun muassa glykolyysissä.


title: 2-fosfoglyseriinihappo

text: Glykolyysin seitsemännessä vaiheessa 3-fosfoglyseriinihappomolekyyli isomerisoidaan fosfoglyseromutaasientsyymin avulla 2-fosfaglyseriinihapoksi. Entsyymi siirtää fosfaattiryhmän molekyylin sisältä kolmoshiileltä kakkoshiilelle. Glykolyysin kahdeksannessa vaiheessa enolaasientsyymi muuntaa 2-fosfoglyseriinin fosfoenolipalorypälehapoksi, joka sisältää hyvin korkeaenergiaisen enolifosfaattiryhmän. Magnesiumionien läsnäolo on entsyymin toiminnan edellytys. Molemmat reaktiot ovat tasapainoreaktioita eli voivat tapahtua myös käänteiseen suuntaan.


title: Georg Joseph Vogler

text: Georg Joseph Vogler, myös Abbé Vogler (1749–1814) oli saksalainen säveltäjä. Hän oli katolinen pappi ja pedagogi, joka harrasti yksinkertaisia messusävellyksiä. Hän toimi muun muassa kapellimestarina Tukholmassa 1786–1799. Voglerin sävellyksistä tunnetuin Suomessa on Hoosianna, jota lauletaan adventin alkaessa.


title: Georg Joseph Vogler

text: Georg Joseph Vogler oli viuluntekijän poika ja hän sain perusteellisen musiikkikoulutuksen. Hän opiskeli myös teologiaa ja vihittiin papiksi Roomassa ja häntä kutsutaan joskus nimellä ”abbé Vogler”. 1755 asettui hän Mannheimiin jossa hän piti musiikkikoulua ja hänet tunnettiin niin urkurina, urkujenrakentajana, säveltäjänä ja kapellimestarina. Hän matkusteli paljon ja joutui siten Tukholmaan 1786. Hänet palkattiin Kuninkaalliseen Teatteriin, Oopperaan ja hän viipyi Tukholmassa vuoteen 1799. Säveltäjänä hän oli tuottelias. Tukholmassa hän sävelsi mm. oopperan "Kustaa Adolf ja Ebba Brahe". Hän oli urkuvirtuoosi, joka rakasti suuria tehokeinoja urkujensoitossaan. Kerrotaan, että hänen bravuurinumeroitaan on ollut mm. Jerikon valtaus tai Viimeinen tuomio uruilla kuvattuna.


title: Georg Joseph Vogler

text: Hoosiannan ensiesitys on tapahtunut vuonna 1795 Tukholman toukokuun 3. päivä pidetyssä Hovikapellin, oopperaorkesterin leskikassan hyväntekeväisyyskonsertissa. Aluksi teoksen nimi oli ”Marche”, marssi ja esitysnopeus larghetto. Seuraavana vuonna se liitettiin osaksi kärsimysajan musiikkia ”Flera händelser, utdrgne ur vår Herres och Frälsares lidandes Historia” nimellä ”Chorus af Isarels barn” jolloin se esitettiin Sta Claran kirkossa palmusunnuntaina 20. maaliskuuta.


title: Georg Joseph Vogler

text: Uppsalan tuomiokirkon urkuri J. A. Josephson oli musiikkilehdessään Zion 1867 julkaissut Voglerin "Hoosianna"-hymnin, siitä tuli Ruotsissa vähitellen yksi kirkkokuorojen suosituimmista numeroista. Suomessa "Hoosianna" on mahdollisesti esitetty julkisesti ensi kerran jo 1797 ruotsiksi Turussa. Suomenkielisenä sen julkaisi E. A. Hagfors toimittamassaan kokoelmassa ”Suomalainen lauluseppele” 1871.


title: Lahden kauppatori

text: Lahden kauppatori on Lahden keskustassa, Keski-Lahden kaupunginosassa sijaitseva kauppatori. Se perustettiin 1880-luvulla, kun Hollolan Lahti muodostettiin kauppalaksi ja markkinat siirrettiin Asikkalan Anianpellolta takaisin Lahteen.


title: Lahden kauppatori

text: Torin pinta-ala on 1,3 hehtaaria, ja alatori mukaan luettuna liki kaksi hehtaaria. Kauppatori on Lahden paikallisliikenteen bussien solmukohta. Torin kohdalla on kaksi pysäkkiä länteen Aleksanterinkadulla ja neljä pysäkkiä itään Vapaudenkadulla.


title: Lahden kauppatori

text: Kuukausimarkkinat järjestetään joka kuukauden ensimmäisenä keskiviikkona klo 7 alkaen.


title: Lahden kauppatori

text: Toriemäntänä/-isäntänä toimii Timo Arasola.


title: Lahden kauppatori

text: Lahden kauppatorin pohjoisrajana on Vapaudenkatu, etelärajana pääkatu Aleksanterinkatu, idässä kauppahalli ja entinen Kansallis-Osake-Pankin rakennus sekä Torikatu, ja lännessä Marolankatu, jossa on taksiasema.


title: Lahden kauppatori

text: Kauppatorin varrella on vanha KOP:n rakennus, joka siirtyi Päijät-Hämeen puhelimelle. Torin keskipisteestä Mariankatua pohjoiselle mäelle noustaessa on hengellistä esivaltaa kuvastava evankelisluterilaiskristittyjen Ristinkirkko ja eteläisellä mäellä Salpausselän harjulla maallista esivaltaa kuvastava Lahden kaupungintalo. Torikadun varrella on Lahden kauppahalli.


title: Lahden kauppatori

text: Torin eteläpuolella on Lahden alatori, jossa on veistos ja puisto. Alatori on melko avoin. Sitä tarkkaillaan videokameroin.


title: Lahden kauppatori

text: Museovirasto on määritellyt Lahden kaupungintalon, kauppatorin ja Mariankadun seremonia-akselin valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.


title: Lahden kauppatori

text: Torin kulmalla sijainneesta talosta syttyi Lahden kylän palo kesäkuussa 1877, mistä on muistomerkintä laatassa nykyisen torin pinnassa.


title: Lahden kauppatori

text: Vuonna 1877 Suomen senaatti päätti tehdä Hollolan Lahden kylästä epäitsenäisen kauppalan. Venäjän keisari vahvisti päätöksen vuonna 1878. Sen myötä markkinat siirrettiin Asikkalan Anianpellolta takaisin Lahteen. Tori, jonka nimeksi tuli Aleksanterin tori, valmistui 1880-luvulla. Sen koko oli puolet nykyisestä, 0,65 hehtaaria. Toria kutsuttiin myös Raatihuoneen toriksi ja Raastuvan toriksi. Markkinat järjestettiin joka kuukauden ensimmäisenä keskiviikkona. 1920-luvulla nimeksi vaihdettiin Lahden kauppatori. Vuonna 1923 torilla toimi linja-autoasema.


title: Lahden kauppatori

text: Torilla on pidetty pestuumarkkinoita. 1950-luvulla torilla pelattiin pesäpalloa ja siellä siellä oli suihkulähde, joka kuitenkin sittemmin on poistettu. Vuonna 1952 alatorille rakennettiin yleinen käymälätila.


title: Lahden kauppatori

text: Aikaisemmin Lahden tori oli vilkas kauppapaikka, jonne saavuttiin Aleksanterinkadun länsipään läheisyydessä sijaitsevalta Lahden linja-autoasemalta.


title: Lahden kauppatori

text: 1990-luvulla alettiin rakentaa vähittäiskauppoja Launeelle Asemantaustan eteläpuolelle, jolloin keskustan kauppa ja Lahden kauppatori ovat hiljentyneet. Lahden keskustan kaupan elvyttämiseksi tehtiin erilaisia elinkeinohankkeita, joita koordinoi Lahden keskustaisäntä. Marraskuussa 1994 kellariravintola Metro siirtyi toimimaan entisen käymälän tiloissa.


title: Lahden kauppatori

text: Tammikuussa 2010 Lahden kaupunginvaltuusto hyväksyi kaavan, joka salli rakentaa torin alle maanalaisen pysäköintihallin eli toriparkin. Kauppatori oli toriparkin rakentamisen ajan työmaa-alueena toukokuusta 2013 kesäkuuhun 2015. Väliaikaisena markkinapaikkana toimi pääkirjaston ja kaupunginteatterin välinen aukio ja oppimiskeskus Fellmannian edusta. Kokonaisvastuurakentamisen urakoitsijana ja rakennusurakoitsijana toimi Fira Oy. Toriparkkiin tuli 600 autopaikkaa.


title: Lahden kauppatori

text: Vuonna 1952 alatorille rakennettiin yleinen WC-tila, joka muunnettiin myöhemmin yksityiseksi kellariravintola Metroksi. Vuonna 2012 kaupunki päätti, että ravintola Metro ja R-kioski eivät saa enää toimia alatorilla ja irtisanoi niiden vuokrasopimukset toukokuuhun 2013, mitä perusteltiin rakennustöillä. Myös alatorilla tehtiin arkeologisia kaivauksia. Lisäksi siellä puhdistettiin saastunutta maaperää. R-kioski muutti torin toiselle puolelle ja Metro kolmeksi vuodeksi Lanunaukiolle, kunnes se lopetti.


title: Robert Menzies

text: Sir Robert Gordon Menzies (20. joulukuuta 1894 – 15. toukokuuta 1978) oli australialainen poliitikko, joka oli Australian pääministerinä yhteensä 19 vuotta. Hänen toinen kautensa on pisin maan pääministereistä.


title: Robert Menzies

text: Menzies valittiin Australian parlamenttiin ensimmäisen kerran Victorian edustajana 1928. Menzies nousi pääministeriksi vuonna 1940, jolloin hänen puolueensa United Australia Party (UAP) voitti täpärästi vaalit. Vuotta myöhemmin hänen hallituksensa ajettiin alas. Vuoden 1943 vaaleja varten perusti UAP:n tilalle uuden Australian liberaalipuolueen. Menzies vietti kahdeksan vuotta opposition johdossa . Hänestä tuli uudestaan pääministeri vuonna 1949, ja hän hallitsi Australian politiikkaa aina vuoteen 1966, jolloin hän jäi eläkkeelle. Menzies tunnettiin myös loistavana puhujana.


title: Pesäpallon lyöjäkuninkaalliset

text: Pesäpallon SM-sarjassa on valittu lyöjäkuningas vuodesta 1945 saakka. Naisten puolella lyöjäkuningatar valittiin ensimmäisen kerran kaudella 1962. Nykyisin vuoden lyöjäkuninkaaksi nimetään se, joka on lyönyt eniten juoksuja Superpesiksen runkosarjassa kyseisenä vuonna. Aiemmin lyöjäkuninkuus ratkaistiin pistelaskulla, jossa kunnarista sai kaksi pistettä ja tavallisesta lyödystä juoksusta yhden.


title: Pesäpallon lyöjäkuninkaalliset

text: Miesten palkinnon ovat useimmiten voittanut Seppo Uusi-Oukari (kuusi kertaa) ja naisten palkinnon Tuula Rantanen (kaksitoista kertaa).


title: Lahden kauppala

text:
Lahden kauppala oli Hollolan kuntaan kuulunut alkujaan Lahden kylän pääasiassa käsittänyt epäitsenäinen kauppala. Paikkakuntaa kutsuttiin Lahdeksi siksi, että se sijaitsi Vesijärven ja Pikku-Vesijärven rannalla sijaiten Päijänteen eteläisimmän osan, Asikkalan Vääksyn Vääksyn kanavan eteläpuolella Vesijärven lahdella.
Siitä tuli epäitsenäinen kauppala Nordenstamin senaatin heinäkuussa 1877 tekemän periaatepäätöksen perusteella, jonka Aleksanteri II vahvisti julistuksella 5. kesäkuuta 1878. Lahden kauppala itsenäistyi Hollolan kunnasta 1. marraskuuta 1905 tehdyn keisarillisen päätöksen perusteella, joka saatiin tiedoksi vasta 16. marraskuuta 1905. Päätöksellä Lahden kauppala itsenäistyi Hollolan kunnasta ja siitä tuli Lahden kaupunki.


title: Lahden kauppala

text: Pinta-alaltaan Lahden kauppala oli paljon 16. marraskuuta 1905 1. marraskuuta 1905 perustetuksi julistettua Lahden kaupunkia pienempi, koska Lahden kaupunkia on laajennettu Hollolan kunnan alueelle vuosina 1916, 1923, 1933 ja 1956.


title: Lahden kauppala

text: Lahtelaiset pyrkivät saamaan Lahden kauppalalle kaupungin aseman jo 1890-luvun lopulla, kun F. F. Frostell alkoi hankkia vertailutietoja Suomen suuriruhtinaskunnan eri kauppaloista ja kaupungeista. Lahden kauppalanhallitus laati tietojen pohjalta suunnitelman anoa Lahden kauppalalle kaupunginoikeuksia. Hollolan pitäjä, johon Lahden kauppala kuului kunnallishallnnollisesti, vastusti suunnitelmaa. Hämeen läänin maaherra kannatti kaupungiksi tulosuunnitelmaa 2. heinäkuuta 1890 "ottaen huomioon viime vuosina tapahtuneen suuren edistymisen ja liikkeen vilkastumisen".


title: Lahden kauppala

text: 1904 hyväksyttiin Lahden perustamisasiakirja, joka toimitettiin Nikolai II:n ratkaistavaksi toukokuun lopulla 1904. Vuoden kuluttua järjestysmies F. F. Frostell ja pankinjohtaja Carlstedt lähtivät tiedustelemaan asian eteenpäin menoa Pietarista.


title: Maa aikojen alussa II

text: Maa aikojen alussa 2 ("The Land Before Time II: The Great Valley Adventure") on 1994 suoraan videoille ja myöhemmin myös DVD:lle julkaistu jatko-osa vuoden 1988 menestysanimaatiolle "Maa aikojen alussa". Elokuvan ohjasi Roy Allen Smith.


title: Maa aikojen alussa II

text:
Dinosauruspoikaset Pikkutassu, Sera, Alli, Piikki ja Petri elävät Suuressa laaksossa perheidensä kanssa. Suureen laaksoon saapuvat kuitenkin munavarasveljekset Ossi ja Pate, jotka varastavat yhden Allin äidin munista ja kuljettavat sen "Suureen tuntemattomaan". Viisikko lähtee pelastamaan munaa, mutta se päätyykiin itsestään takaisin kotipesäänsä ja poikaset kuljettavat vahingossa terävähampaan ("tyrannosaurus") munan, josta kuoriutuu jälkeenpäin terävähampaan poikanen, joka ristitään Jompeksi. Jompen vanhemmat tulevat etsimään poikastaan ja aiheuttavat pienoisen sekasorron etsiesään poikaansa, samalla kun Ossi ja Pate pyörivät Pikkutassun ja tämän ystävien riesana...
Elokuvan suomenkielisen jälkiäänityksen on ohjannut ja kääntänyt Costi Snellman.


title: Alfa Romeo Giulietta (1954)

text: Alfa Romeo Giulietta (750-sarja ja noin vuodesta 1960 eteenpäin 101-sarja) oli ensimmäinen massatuotantona valmistettu Alfa Romeo. Auto esiteltiin vuonna 1954. Alfa Romeo ilmoitti 2009 kymmenen vuotta vanhan 147-mallin korvaajaksi Giuliettaa. Uusi Giulietta esiteltiin 2010 Genevessä.


title: Alfa Romeo Giulietta (1954)

text: Mallisarjan ensimmäinen versio oli Bertonen muotoilema Giulietta Sprint (kuvassa). Auto oli 2-ovinen 2+2-paikkainen coupe. Moottorina autossa oli 1,3-litrainen (1 290 cm³) nelisylinterinen DOHC-kone, joka tuotti 80 hv. Sekä edessä että takana oli rumpujarrut. Erikoisuutena voidaan mainita, että vuoteen 1958 asti vaihdekeppi oli sijoitettuna ratin alle. Seuraava vuonna ilmestyi Berlina, joka oli 4-ovinen samalla moottorilla (53 hv) varustettu sedan-malli.


title: Alfa Romeo Giulietta (1954)

text: Vuonna 1956 markkinoille ilmestyi Giulietta Spider, joka oli samalla tekniikalla kuin mallisarjan aloittanut Sprint. Sprint Velocessa (1956) oli alumiinista valmistetu ovet, konepelti ja takaluukku. Taka- ja sivulasit olivat muovia. Veloce-mallia varten alkuperäinen moottori oli viritetty 90 hv:n tehoiseksi. Vuonna 1957 esiteltiin Giulietta TI ja siinä oli 65 hv Sprint-mallin moottori. Tästä mallista tuli koko sarjan suosituin auto.


title: Alfa Romeo Giulietta (1954)

text: Autosta tehtiin myös erikoismalleja kuten Bertonen Sprint Speciale (SS) ja Sprint Zagato (SZ), joissa oli alkuperäiseen malliin verrattuna kokonaan uusi kori. Autoissa oli sama 1,3-litrainen (1 290 cm³) moottori, josta otettiin irti 100 hv. Vaihteisto oli 5-portainen.


title: Alfa Romeo Giulietta (1954)

text: Berlinan tuotanto loppui 1963 ja TI-mallia tehtiin vuosi pidempään.


title: Yhteisvelkasuhde

text: Yhteisvelkasuhde tarkoittaa, että kaksi tai useampi henkilö vastaa samasta velasta. He ovat vastuussa velan maksusta joko solidaarisesti tai ositellusti eli jaetusti. Velalliset ovat solidaarisessa vastuussa eli yhteisvastuussa silloin, kun he vastaavat suorituksesta omasta ja toistensa puolesta. He ovat tällöin sitoutuneet velkavastuuseen sopimatta vastuun jaosta tai he ovat aiheuttaneet vahingon yhdessä. Velkoja voi periä koko velan yhdeltä velalliselta tai kaikilta velallisilta heidän osuuksiensa mukaan. Velallisten väliset suhteet määrittyvät takautumisoikeussäännösten perusteella. Ositellusta vastuusta on kyse silloin, kun kukin velallinen vastaa vain omasta osastaan velkaa. Tällöin velallinen ei ole vastuussa toisen velallisen maksukyvystä, ellei asiasta ole erikseen sovittu. Vastuu velasta jakautuu tasaosuuksiin, ellei osuuksista ole sovittu tai jako ilmene olosuhteista.


title: Carl Corazzini

text: Carl Corazzini (s. 21. huhtikuuta 1979 Framingham, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi kaudeksi 2010–2011 DEL-liigan Straubing Tigers. Rightilta pelaavalla laitahyökkääjällä on myös 19 NHL-ottelun (tehot 2+1=3) kokemus Boston Bruinsista ja Chicago Blackhawksista. AHL:ssä Corazzini on pelannut yli 500 ottelua.


title: Carl Corazzini

text: Corazzinia ei ikinä varattu NHL:ään, vaan hän siirtyi Boston Bruinsin organisaatioon vapaana agenttina Bostonin yliopistojoukkueesta kaudeksi 2001–2002. Hän debytoi NHL:ssä kaudella 2003–2004 ja teki 12 ottelussa kaksi maalia. Kauden jälkeen Boston ei tehnyt jatkosopimusta Corazzinin kanssa, mutta Bostonin farmijoukkue AHL:ssa pelaava Providence Bruins hankki hänet joukkueesensa. Corazzini pelasi Providencessa vain kauden alun, kun hänet kaupattiin marraskuussa Hershey Bearsiin vaihdossa Darrel Scovilleen.


title: Carl Corazzini

text: Corazzini pelasi kauden loppuun Hersheyssä ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi Norfolk Admiralsin AHL-joukkueeseen. Kaudeksi 2006–2007 hän sai jälleen NHL-sopimuksen, kun Chicago Blackhawks teki sopimuksen hänen kanssaan. Chicagossa Corazzini pelasi seitsemän NHL-ottelua. Seuraavaksi kaudeksi hän allekirjoitti sopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Corazzini pelasi AHL:ssa uransa parhaan kauden, kun hän teki Detroitin farmijoukkueessa Grand Rapids Griffinsissä 60 pistettä ja oli joukkueensa paras pistemies. Kauden jälkeen hän vaihtoi jälleen joukkuetta, kun Edmonton Oilers teki sopimuksen hänen kanssaan. Corazzini aloitti kauden 2008–2009 AHL-joukkue Springfield Falconsissa, mutta kauden lopulla hänet kaupattiin Peoria Rivermeniin vaihdossa Charles Lingletiin.


title: Carl Corazzini

text: Corazzini siirtyi joulukuussa 2009 Lahden Pelicansiin, SM-liigaan. Hän ei kuitenkaan täyttänyt Lahdessa odotuksia ja hän pelasi joukkueessa vain viisi ottelua. Lahdesta Corazzini siirtyi Allsvenskanin Västeråsiin, jossa hänen oli tarkoitus korvata joukkueesta lähtenyt Patrick Yetman. Vähän ennen siirtoajan umpeutumista Corazzini siirtyi loppukaudeksi Västeråsista Saksan DEL-liigan ERC Ingolstadtiin.


title: Carl Corazzini

text: DEL-joukkue Straubing Tigers hankki Corazzinin kaudeksi 2010–2011.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Flower-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ensimmäisen maailmansodan aikainen sotalaivaluokka, joka koostui viidestä hätäohjelmina tilatusta alaluokasta:


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Amiraliteetti totesi pian ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuussa 1914 tarvitsevansa aluksia, jotka kykenisivät miinanraivaukseen, toimimaan yleisaluksina, hinaajina sekä kuljettamaan miehistöjä sekä materiaalia. Suunnittelutoimisto valmisteli piirustukset, jotka pohjautuivat kauppalaivan ominaisuuksiin ollen yksinkertainen ja kestävä sekä valmistettavissa kaupallisilla telakoilla.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Vakioimalla alusten valmistuksessa tarvittavat tukirakenteet tuotantoaikaa saatiin nopeutettua ja siten osa aluksista valmistuikin 19–21 viikossa. Alukset oli varustettu yhdellä potkurilla, jolloin niiden kääntösäde oli suuri ja ne vaativat runsaasti työtä pidettäessä keula kovassa tuulessa.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Alusten suojan lisäyksenä oli takaosaan rakennettu kevyesti panssaroitu ammusvarasto, joka muutamassa tapauksessa oli lentänyt miinaan ajettaessa räjähtämättä sellaisenaan mereen. Meöhemmissä erissä oli alusten keulaa vahvistettu sekä rakennettu vedenpitäviä väliseiniä keulaosastojen väliin.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Uusi tilaus miinanraivauskykyisistä sluupeista tehtiin toukokuussa 1915. Aluksille asennettiin kuitenkin raskaampi aseistus, minkä syynä oli Saksan laivaston iskut miinanraivauslaivueita vastaan. Tavoitteena oli asentaa kaikkiin aluksiin 4,7 tuuman tykki, mutta viimeisiin aluksiin kyettiin tykkipulan vuoksi asentamaan ainoastaan nelituumainen. Muuten alukset olivat identtisiä edeltäneen luokan kanssa tullen palvelukseen syyskuusta joulukuuhun 1915.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Luokan aluksista "HMS Begonia" muutettiin 1916-1917 Haulbowlinessa Q-laivaksi, jolloin sen tehtävänä oli esittää pientä rannikkopurtta. Alus palasi palvelukseen 9. elokuuta 1917 ja se käytti tehtävissään nimiä "Dolcis", "Jessop" ja "Q10". Alus upposi Casablancan edustalla törmäyksessä sukellusvene "U-110":n kanssa. "HMS Myrtle" upposi ajettuaan miinaan Suomenlahdella bolševikkien vastaisessa operaatiossa. "HMS Zinnia" siirrettiin huhtikuussa 1920 Belgian laivastolle, joka ei muuttanut aluksen nimeä.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Hieman muunnettu luokka tilattiin heinäkuussa 1915 kolmessa erässä. Aluksiin asennettiin voimakkaammat koneet, joilla pyrittiin nostamaan alusten nopeutta puolella solmulla. Muutosten pohjana oli ensimmäisistä aluksista saadut kokemukset. Aluksiin myös asennettiin myös keula ja kylkiosastoihin 50 tonnia korkkia, jolla pyrittiin parantamaan vaurioituneen aluksen kelluvuutta. Luokan aluksia valmistettiin 1915–1916 myös kahdeksan Ranskan laivastolle.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Kuudesta sluupista tehtiin tammikuussa 1916 lisätilaus, mutta samalla esitettiin toivomus alusten sukellusveneentorjuntakyvyn parantamisesta, joka saavutettaisiin kauppalaivoja muistuttavalla ulkomuodolla ja varustamalla ne tarvittavalla aseistuksella. Varhaisemmat Flower-luokkien alukset olivat osoittautuneet tehokkaiksi sukellusveneitä vastaan, mutta niiden sotalaivamainen ulkonäkö karkotti toisinaan sukellusveneen ennen yhteenottoa.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Toiset kuusi alusta tilattiin joulukuussa. Telakoille annettiin vapaat kädet tehdä muutoksia ulkonäköön, mutta alusten koon tuli pysyä samana kuin aiemmin valmistetuissa aluksissa. Tämän seurauksena osassa aluksissa majoituskapasiteetti ja sisätilat tulivat tehtävään sopimattomiksi, mutta sitä pidettiin kohtuullisena hintana siitä, että alukset kykenivät tehokkaammin tuhoamaan sukellusveneitä.


title: Flower-luokka (sluuppi)

text: Luokan alukset muistuttivat Aubretia-luokan aluksia ja ne samoin olivat ulkoisesti telakoiden vapaasti muokkaamia. Aluksista kuusi ensimmäistä tilattiin 6. tammikuuta 1917, kaksi seuraavaa 13. tammikuuta ja loput 21. helmikuuta. Alukset saatiin palvelukseen kesäkuusta 1917 kesäkuuhun 1918.


title: Mikko Pennanen

text: Mikko Ilmari Pennanen (s. 4. lokakuuta 1918 Lempäälä) on entinen pesäpalloilija. Hän edusti Toijalan Pallo-Veikkoja.


title: Mikko Pennanen

text: Mikko Pennanen voitti vuosina 1945 ja 1946 Suomen mestaruuden sekä vuonna 1945 ensimmäisen virallisen lyöjäkuninkuuden. Vuonna 1947 TPV saavutti suurkisamestaruuden ja SM-hopean. Pennanen oli mukana Itä–Länsi-ottelussa kahdesti sekä Häme–Kymenlaakso-ottelussa vuosina 1945 ja 1946.


title: Reijo Salo

text: Reijo Salo on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Miika Ullakko

text: Miika Ullakko (s. 1986) on suomalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä, joka on erikoistunut tuottamaan independent-elokuvia. Ullakko on hoitanut omissa elokuvissaan myös muita tehtäviä, kuten käsikirjoitus, leikkaus, tuotanto, ja kuvaus.


title: Miika Ullakko

text: Pienellä budjetilla ja kotivideokameralla kuvatut Ullakon ohjaamat elokuvat "Graffiti meissä" ja "Mitä meistä tuli" on valittu useille ulkomaisille elokuvafestivaaleilla, mukaan lukien Shanghain kansainväliset elokuvafestivaalit. "Mitä meistä" tuli pääsi teatterilevitykseen yhdellä esityskopiolla Finnkinon teattereihin.


title: Miika Ullakko

text: Vuonna 2009 Kauppalehti Optio listasi Ullakon yhdeksi vaikutusvaltaisimmista tulevaisuuden muovaajista 1980-luvulla syntyneiden joukossa.


title: Pekka ja Susi (albumi)

text: Pekka ja Susi on samannimisen rock-yhtyeen vuonna 1994 ilmestynyt ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt albumi. Albumi ei saanut mainittavaa menestystä, vaikka single ”Karhun elämää” saikin jonkin verran radiosoittoa.


title: Pekka ja Susi (albumi)

text: Säv. & san. Anssi Kela, ellei toisin mainita. Sovitukset Pekka ja Susi.


title: Erkki Latvala

text: Erkki Paavo Latvala (s. 7. huhtikuuta 1923 Vimpeli) oli suomalainen pesäpalloilija. Hän pelasi Vimpelin Vedossa.


title: Erkki Latvala

text: Latvala pelasi Vedon joukkueessa mestaruussarjassa 1940–1947, saavutti SM-pronssin vuosina 1940, 1946 ja useita Etelä-Pohjanmaan piirin mestaruuksia. Vuonna 1946 Latvala voitti pesäpallon SM-sarjan lyöjäkuninkuuden.


title: Yonago

text: Yonago () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūgokun tai San’inin alueella Tottorin prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin länsiosassa Japaninmeren Mihonlahden, Nakaumijärven ja Daisenvuoren välissä. Kaupunki ulottuu lännessä alavalle Yumigahaman niemimaalle, kun taas idässä siihen kuuluu vuoristoalueita. Japaninmereen laskeva Hinojoki virtaa sen läpi. Yonagossa on 148 478 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 132,42 neliökilometriä.


title: Yonago

text: Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Yonago kehittyi linnanaluskaupunkina ja Hōkin provinssin talouden ja politiikan keskuksena. Meiji-kaudella paikkakunnalle kehittyi teollisuutta ja vilkasta liiketoimintaa, minkä ansiosta sitä alettiin kutsua lempinimellä ”San’inin Osaka”. Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kuntalaitoksen puitteissa Yonago sai vuonna 1927. Kaupungin hallinto järjestettiin uudelleen vuonna 2005, kun se liittyi yhteen Yodoen kauppalan kanssa. Yonagoa palvelevat JR Nishi-Nihonin San’in-päälinja, Hakubi-linja ja Sakai-linja sekä Yonagon lentoasema, joka sijaitsee pääosin viereisen Sakaiminaton kaupungin alueella.


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Jalkaväkirykmentti 23 (JR 23) oli alun perin 8. divisioonan yksikkö talvisodassa, jonka perusti Etelä-Pohjanmaan sotilaslääni. Divisioona oli sijoitettu talvisodan alkuvaiheessa Itä-Kannakselle. Rykmentti tuli kuuluisaksi Taipaleen taistelusta, mutta kävi sodan loppuvaiheessa ankaria taisteluja myös Vuosalmella Äyräpäässä. Antti Tuurin romaaniin perustuva Pekka Parikan ohjaama elokuva "Talvisota" kuvaa rykmentin vaiheita ja erityisesti sen I Pataljoonan kauhavalaista 4. komppaniaa.


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Rykmentti perustettiin tuolloisessa Seinäjoen kauppalassa, se oli määrävahvuinen, varustettu ja aseistettu 16. lokakuuta 1939. Rykmenttiin kuului perustamisvaiheessa esikunta ja esikuntakomppania (perustettu Jalasjärven reserviläisistä, määrävahvuus 1+12+169), kranaatinheitinkomppania (Jalasjärvi, 83), kolonna (Lapua, 155, yksi ampumatarvike- ja kaksi elintarvikekolonnaa) sekä kolme pataljonaa (845), joissa oli kussakin kolme jalkaväkikomppaniaa (191) ja yksi konekiväärikomppania (154). Edellisten numerojärjestys oli 1.–9. ja jälkimmäisten 1.–3. I Pataljoonan (komentaja perustamisvaiheessa kapteeni Vallas) komppaniat perustettiin Isokyrön, Vähäkyrön, Jurvan ja Laihian reserviläisistä, II Pataljoonan (kapteeni Järvinen) Kauhavan, Ylistaron ja Ylihärmän reserviläisistä ja III Pataljoonan (majuri Boijer-Spoof) Kuortaneen, Töysän ja Lapuan reserviläisistä. I Pataljoonan 3. komppaniaan tuli myöhemmin täydennyksenä noin 50 miestä Isojoelta. Miehistö oli sodan alkuvaiheissa keskimäärin 26–27-vuotiaita, sodan loppuvaiheissa täydennysmiehiksi tuli sekä nuorempia, noin parinkymmenen vuoden että vanhempia, noin neljänkymmenen vuoden ikäisiä miehiä.


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Rykmentin määrävahvuus oli 2 955 miestä, kalustona oli 6 kranaatinheitintä, 36 konekivääriä, 72 pikakivääriä, 72 konepistoolia, 2325 kivääriä, 494 hevosta, 1 henkilöauto ja 2 moottoripyörää. Rykmentissä palveli komentaja Laurilan ohella kuusi muuta jääkäriä, konekiväärikomppanian päällikkönä kapteeni Verner Kivinen, joukkueenjohtajana ja komppanian päällikkönä vänrikki Aarne Korhonen, pataljoonan komentajina kapteenit Vilho Korte ja Arvid Lindeqvist, komppanianpäällikkönä ja va. pataljoonankomentajana luutnantti Akseli Valtimo sekä konekiväärikomppanian päällikkönä (JR 24:sta) kapteeni Jakob Suomela.


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Seinäjoelta rykmentti lähti 18. lokakuuta Karjalankannakselle, reittinä Seinäjoki–Myllymäki–Haapamäki–Jyväskylä–Kulennoinen–Elisenvaara–Hiitola–Inkilä ja Sairala. Ennen taisteluja rykmentti teki linnoitustöitä ja kouluttautui, Kannaksen Räisälän Unnunkosken ja Kivipellon kyliin se tuli junakuljetuksen jälkeen marssien. Alueella rykmentti viipyi parisen viikkoa. 30. marraskuuta kello 4.55 rykmentin esikunta sai määräyksen kutsua lomalla olleet miehet takaisin. Käskyn siirtyä Taipaleen lohkolle se sai 6. joulukuuta kello 17.25, ensimmäisenä sinne lähti II Pataljoona kello 20.30. Kirvesmäen alalohkon etulinjaan rykmentin ensimmäiset osastot, 8 aliupseeria ja 36 miestä 1. ja 2. komppaniasta, asettuivat 8. joulukuuta. Jo samana päivänä etulinjassa kaatui rykmentin ensimmäinen mies, vänrikki Valter Vaarnala Lapualta (ent. Winqvist, s. 1909) .


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Rykmentin pääasialliseksi taistelualueeksi Taipaleenjoella muodostuivat Kirvesmäen lisäksi Terenttilän ja Linnakankaan alalohkot. Rintamavastuun rykmentti otti ensimmäisen kerran 17. joulukuuta, vaikka se vahvistettiin virallisesti vasta joulukuun lopussa. Rintamavastuuta kesti 27. joulukuuta saakka, minkä jälkeen rykmentti oli levossa 6. tammikuuta 1940 saakka. Vuodenvaihteessa rykmentti liitettiin eversti Aarne Blickin komentamaan 7. divisioonaan, joka oli entinen 10. divisioona. Tammikuun alussa siihen liitettiin myös hiihtokomppania. Takaisin rintamavastuuseen rykmentti tuli 7.–16.1.1940. Kiivaimmat taistelut käytiin tuolloin Taipaleenjokeen laskevan Mustaojan yläjuoksulla, mukaan lukien ns. Niittykasematin ja Metsäkasematin eli kantalinnoituksiin kuuluneiden 1920-luvulla tehtyjen säästöbetonisten konekivääriasemien hallussapitoa koskeneet taistelut. Seuraava lepo rykmentillä oli 17.–26.1.1940, sen jälkeen sillä oli taas rintamavastuu 5. helmikuuta saakka. Taipaleen suunnan suurhyökkäyksen torjuntaan rykmentti osallistui 11.–19. helmikuuta. Kuukaudeksi aiotun levon asemesta rykmentti siirrettiin 27. helmikuuta kello 7 saadulla käskyllä Äyräpään Vuosalmelle, jonne se saapui hiihtäen ja autokuljetuksin 28.2. kello 2. Taistelut Äyräpään harjanteella, kirkonmäellä ja Vuoksen saarilla alkoivat jo seuraavana päivänä ja kestivät 13. maaliskuuta kello 11 eli rauhaan saakka. Siitä tuli tieto rykmentinkomentaja Laurilalle puhelimitse 13.3.1940 kello 5.55.


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Rykmentistä kaatui kaiken kaikkiaan 682 miestä, joiden keski-ikä oli noin 29 vuotta. Nuorin kaatunut oli vain 17-vuotias ja vanhin 45-vuotias. 301 kaatunutta oli perheellisiä, heiltä jäi yhteensä 546 sotaorpoa lasta. Haavoittuneina kaatuneita oli 94, kentälle jääneitä tai tuhoutuneita 51 ja muuten menehtyneitä 8.


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: JR 23:n 1. komppanian sotapäiväkirjan mukaan pataljoonan vahvuus rauhan tullessa oli 19 miestä. ( Jouko Vahtola: Tankit tulee, s. 266).


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Rauhan tultua pääosa rykmentistä aloitti paluumarssin valtakunnanrajalle 90 kilometrin päähän Ensoon ja Imatralle 14. maaliskuuta. Varmistuspataljoona jätti Vuosalmen seuraavana aamuna kello 6. Ensimmäiset miehet kotiutettiin huhtikuussa, suurin osa toukokuussa. Rykmenttiä ei kuitenkaan lakkautettu joukko-osastona, vaan kotiutettujen tilalle otettiin asevelvollisia.


title: Jalkaväkirykmentti 23 (talvisota)

text: Rykmentin komentajana toimi perustamisesta lähtien koko talvisodan ajan everstiluutnantti Matti Laurila, lukuun ottamatta lyhyttä jaksoa tammikuun lopussa 1940, jolloin rykmenttiä komensi majuri Otto Lilius. Kun Laurilakin rauhan tultua kotiutettiin, komentajaksi tuli 5. heinäkuuta 1940 majuri Veikko Vallas, joka oli ollut sodan aikana rykmentin I Pataljoonan komentaja.


title: Pauli Vainio

text: Pauli Veli Vainio (7. tammikuuta 1923 Sippola – 23. helmikuuta 2018 Mikkeli) oli suomalainen urheilija.


title: Pauli Vainio

text: Pauli Vainio kuului aktiiviurallaan kahden lajin harrastajiin, sillä talvisin hän kilpaili mäkihypyssä ja kesäisin pelasi pesäpalloa.


title: Pauli Vainio

text: Mäkihypyssä Vainio voitti akateemisen maailmanmestaruuden vuosina 1949 ja 1951. Hän toimi mäkihypyn arvostelutuomarina Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960 ja Zakopanen MM-kisoissa 1962. Hän toimi FIS:n tuomarivaliokunnan ja mäkivaliokunnan jäsenenä 1959–1978 ja Suomen Hiihtoliiton johtokunnan jäsenenä 1954–1978.


title: Pauli Vainio

text: Pesäpallossa Vainio voitti Suomen mestaruuden vuonna 1943 Haminan Palloilijoissa ja vuonna 1947 lyöjäkuninkuuden Myllykosken Kilpa-Veikkojen joukkueessa pelatessaan. Vuosina 1945 ja 1946 hän osallistui Itä–Länsi-otteluun kakkosvahtina.


title: Pauli Vainio

text: Vainio toimi Mikkelin lyseossa voimistelunopettajana vuodesta 1954 alkaen. Lyseon rehtorina hän toimi vuosina 1961–1984 ja lukion rehtorina vuodesta 1974 alkaen. Ansioistaan urheilussa Vainiolle myönnettiin Suomen Urheilun Kultainen ansioristi.


title: Pauli Vainio

text: Laulaja ja lauluntekijä Juha Vainio oli Pauli Vainion veljenpoika ja sanoittaja Ilkka Vainiolle hän on isosetä. Hänen puolisonsa oli taitoluistelijana ja taitoluistelutuomarina tunnettu Leena Vainio.


title: Whipplen tauti

text: Whipplen tauti on "Tropheryma whipplei" -bakteerin aiheuttama harvinainen sairaus. Tyypillisesti sairastuneet ovat 40–70-vuotiaita miehiä.


title: Whipplen tauti

text: Whipplen tauti vaikuttaa pääasiassa ohutsuoleen, mutta oireita voidaan tavata myös laajalti muualla. Whipplen taudin oireet vaihtelevatkin suuresti. Eräitä tyypillisiä sairauden merkkejä ovat (joskus verinen) ripuli, vatsakipu, laihtuminen, vatsan turvotus, kuume, anemia ja nivelkivut. Joskus sairauden yhteydessä esiintyy vaihtelevia neurologisia oireita. Silloin tällöin neurologisia oireita ja sydän- sekä keuhko-oireita esiintyy ilman maha-suolioireita.


title: Whipplen tauti

text: Hoitamattomana Whipplen tauti johtaa kuolemaan. Vuonna 1998 sairaudesta oli raportoitu noin tuhat kertaa. Todellisuudessa sairauden esiintyvyys lienee suurempi.


title: Whipplen tauti

text: Ensimmäinen Whipplen tautitapaus raportoitiin vuonna 1907. Sairaus on nimetty George Whipplen mukaan.


title: Matti Rauko

text: Yrjö Matias (Matti) Rauko (s. 4. helmikuuta 1907 Akaa) oli pesäpalloilija.


title: Matti Rauko

text: Rauko pelasi mestaruussarjassa Toijalan Pallo-Veikkojen joukkueessa 1929-50 ja saavutti Puolustusvoimain mestaruuden 1926 sekä Suomen Mestaruuden 1945 ja -46. Kautta aikojen ensimmäiseksi Vuoden lukkariksi hänet valittiin 1947 ja Itä-Länsi -otteluun hän osallistui kolme kertaa. SM-sarjassa Rauko toimi tuomarina yli 15 vuotta ja tuomitsi yhden Itä-Länsi -ottelun.


title: Al-Masudi

text: Abu al-Hasan Ali ibn al-Husayn ibn Ali al-Mas'udi (noin 896-956) oli arabialainen historioitsija ja maantieteilijä. Ensimmäisenä arabina hän yhdisti historiaa ja maantiedettä pääteoksessaan "Murūj adh-dhahab wa maʿādin al-jawāhir" (Kultaiset niityt ja timanttikaivokset) joka oli kattava esitys maailmanhistoriasta. kaikkiaan jälkipolville on säilynyt tietoja yli kahdestakymmenestä Al-Masudin teoksesta, joiden joukossa on myös kirjoja Islamin perusasioista ja myrkkyopista.


title: Al-Masudi

text: Hän syntyi Bagdadissa, ja matkusteli poikkeuksellisen laajasti: ainakin Persian eri maakunnissa, Armeniassa, Azerbaidžanissa, Arabiassa, Syyriassa ja Egyptissä, Indus-joen laaksossa ja muualla Intiassa ja Itä-Afrikassa. Hänen merimatkansa ulottuivat Välimerelle, Punaisellemerelle, Intian valtamerelle ja Kaspianmerelle.


title: Pentti Paavola (vuonna 1923 syntynyt pesäpalloilija)

text: Pentti Paavola (s. 3. helmikuuta 1923 Hamina) on entinen pesäpalloilija.


text: Pentti Paavola valittiin Suomen parhaaksi pesäpalloilijaksi vuonna 1948 sekä vuoden 1949 parhaaksi lukkariksi. Suomen mestaruuden hän saavutti Haminan Palloilijoiden joukkueessa vuosina 1943, 1947 ja 1948 sekä junioreissa vuonna 1939. Paavola oli vuosina 1946-1950 mukana Itä–Länsi-otteluissa ja valittiin vuoden 1947 ottelun parhaaksi pelaajaksi. Paavola pelasi myös vuosien 1946-1948 PPL–TUL-otteluissa. SAUL:n mestaruuden hän voitti 1946. Paavola on pelannut myös PPL–Lehdistö-otteluissa sekä näytöskiertueilla Ruotsissa.Ansiomerkit


title: Tropheryma whipplei

text: Tropheryma whipplei on grampositiivinen bakteeri, joka aiheuttaa vuonna 1907 ensi kertaa raportoitua Whipplen tautia. Bakteeri on aiemmin tunnettu nimellä Tropheryma whippelii.


title: Rauhanoppositio

text: Rauhanoppositio oli jatkosodan loppuvaiheessa Suomen politiikassa toiminut sodan jatkamista vastustanut ryhmä.


title: Rauhanoppositio

text: Rauhanopposition toiminta sai alkunsa Stalingradin taistelun jälkeen tammikuussa 1943 ruotsalaisen "Nyliberala studentförbundetin" jäsenten keskuudessa. Oppositioon kuuluneet halusivat Suomen hallituksen aloittavan rauhanneuvottelut Neuvostoliiton kanssa ja irtautuvan sodasta jo ennen syksyä 1943. He harkitsivat jopa varjohallituksen perustamista Lontooseen ja Tukholman käyttämistä tällöin väliasemana. Rauhanoppositio laajeni pian muihinkin poliittisiin ryhmiin ja siihen kuului lopulta muun muassa SAK:n puheenjohtaja Eero A. Wuori, K. A. Fagerholm, Eino Kilpi, Sakari Tuomioja, Urho Kekkonen, Åke Gartz, J. O. Söderhjelm, Ralf Törngren, Nils Meinander ja C. O. Frietsch. Eduskunnassa siihen kuului pääasiassa SDP:n, RKP:n ja edistyspuolueen kansanedustajia.


title: Rauhanoppositio

text: Rauhanoppositioon kuuluneet luovuttivat jatkosodan aikana 5. elokuuta 1943 presidentti Risto Rytille niin sanotun Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän, johon kaikki jälkeenpäin ryhmään luetut eivät tosin osallistuneet. Esimerkiksi Urho Kekkonen ei allekirjoittanut. Rauhanoppositio ei kuitenkaan kyennyt painostamaan Suomen hallitusta, joka sodan jatkamisesta ja siitä aikanaan irtautumisesta päättäessään katsoi liittolaissuhteen ylläpitämisen Saksan kanssa olleen vallinneissa oloissa Suomen etujen mukaista. Pienin osin rauhanopposition vaatimusten mukaista politiikkaa kuitenkin toteutettiinkin, sillä esimerkiksi kotiuttamalla vapaaehtoisen SS-pataljoonan Saksasta vuonna 1943 ja perustamalla arvovaltaisten kansalaispiirien tukemana kesällä 1944 amerikkalais-suomalaisen yhdistyksen Linkomiehen hallitus pyrki varautumaan Saksan ja Suomen liitosuhteen päättymisen jälkeiseen aikaan.


title: Rauhanoppositio

text: Jatkosodan jälkeen monet rauhanoppositioon kuuluneet nousivat Suomen politiikan tärkeimpiin johtoasemiin.


title: Ilmapuolustusaluekeskus

text: Ilmapuolustusaluekeskus, lyhenne IPAK, oli talvisodan aikana ilmapuolustuksen keskuksia. Ilmapuolustuksen uudelleen organisoinnissa välirauhan aikana 17. kesäkuuta 1940 tuli alueiden välille uusi aluejako ja ilmapuolustusaluekeskukset muuttuivat ilmavalvonta-aluekeskuksiksi.


title: Ilmapuolustusaluekeskus

text: Ilmapuolustusesikunta määräsi 1. heinäkuuta 1940, että Suomi oli jaettu 37 ilmavalvonta-aluekeskukseen.


title: Hiekkalaatikko (tietotekniikka)

text: Hiekkalaatikko on tietokoneohjelmien testaukseen tarkoitettu ympäristö, jossa ohjelmaa voidaan suorittaa siten, että se ei vaikuta isäntäkoneen muun ohjelmiston toimintaan. Hiekkalaatikon pääsyä laitteistoresursseihin on usein rajoitettu, esimerkiksi ylivuotojen estämiseksi. Ohjelmistokehityksen lisäksi hiekkalaatikkoa käytetään muun muassa tietokonevirusten toiminnan tutkimiseen.


title: Winfried Schäfer

text: Winfried Schäfer (s. 10. tammikuuta 1950) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Heinäkuusta 2013 lähtien hän on toiminut Jamaikan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Winfried Schäfer

text: Schäfer hankki jalkapallo-oppinsa TuS Mayenin juniorijoukkueessa, josta siirtyi ammattilaisuralle Borussia Mönchengladbachiin 1968. Hän edusti seuraa uransa kaksi ensimmäistä kautta ja oli mukana voittamassa Saksan mestaruutta kaudella 1969/70. Kauden jälkeen Schäfer lähti hakemaan lisää peliaikaa Kickers Offenbachista, jonka kanssa hän oli voittamassa Saksan cupia samana vuonna, sillä finaali pelattiin vasta syksyllä MM-kisojen vuoksi.


title: Winfried Schäfer

text: Schäfer pelasi Kickersissä viisi kautta ja siirtyi 1975 Karlsruheen, josta kahden kauden jälkeen takaisin Mönchengladbachiin. Toisella yrittämällä Gladbachissa ei tullut Saksan mestaruutta, mutta menestystä hän pääsi maistamaan UEFA Cupin voiton myötä kaudella 1978/79. Schäfer lopetti uransa Gladbachissa 35-vuotiaana 1985.Schäfer aloitti valmennusuransa 1986 Karslruhen päävalmentajana. Pestistä muodostui lopulta pitkä, 12 vuoden mittainen uurastus seurassa, jossa tuona aikana nousivat pinnalle muun muassa Oliver Kahn, Jens Nowotny ja Mehmet Scholl. Debyyttikaudella Schäfer johdatti KSC:n 2. Bundesliigan kakkoseksi ja seura nousi pääsarjaan, jossa se pelasi koko Schäferin kauden ajan sijoittuen parhaimmillaan kuudeksi kolmena kautena. Seura menestyi Schäferin johdolla myös eurokentillä esiintyen UEFA Cupin välierissä kaudella 1993/94 sekä kahdesti neljännesvälierissä. Kaudella 1995/96 seura oli myös Saksan cupin loppuottelussa.


title: Winfried Schäfer

text: Heinäkuussa 1998 Schäfer siirtyi VfB Stuttgartin päävalmentajaksi. Edelliskaudella Bundesliigassa neljänneksi sijoittunut seura lähti kauteen kovin odotuksin, mutta menestys oli syyskaudella kehnoa ja joulukuussa Schäfer sai potkut. Potkujensa jälkeen Schäfer oli puolisen vuotta sivussa valmennustehtävistä ja palasi kaudeksi 1999/2000 kentän laidalle Tennis Borussia Berlinin päävalmentajaksi. Pesti jäi yhteen kauteen Regionalligassa.


title: Winfried Schäfer

text: Marraskuussa 2001 Schäfer siirtyi Kamerunin jalkapallomaajoukkueen peräsimeen. Menestystä tuli tammikuussa 2002, kun Kamerun juhli Afrikan mestaruutta. MM-kisoissa 2002 Kamerun pelasi vaisusti ja putosi jo lohkovaiheessa. Schäfer sai kuitenkin jatkaa tehtävissään ja johdatti Kamerunin Afrikan mestaruuskisojen neljännesvälieriin 2004. Lopulta pesti päättyi marraskuussa 2004 potkuihin Kamerunin hävittyä maaottelussa Saksalle 0–3.


title: Winfried Schäfer

text: Maaliskuussa 2005 Schäferin ura jatkui Arabiemiraateissa Al-Wahdan päävalmentajana. Hänen johdatti seuran Arabiemiraattien mestariksi 2006 ensi kertaa 26 vuoteen. Helmikuussa 2007 Schäfer sai potkut seurasta. Ura jatkui Arabiemiraateissa joulukuussa 2007, kun hänestä tuli Al Ainin päävalmentaja. Menestystä tuli jälleen ja 2009 seura juhli Emirates Cupin, President's cupin ja UAE Super Cupin mestaruutta. Menestys poiki Schäferille jatkosopimuksen seuran kanssa vuoteen 2010. Kehno menestys syksyllä 2009 johti kuitenkin potkuihin joulukuussa.


title: Winfried Schäfer

text: Kesäkuussa 2010 Schäfer siirtyi azerbaidžanilaisseura FK Bakun päävalmentajaksi kaksivuotisella sopimuksella. Schäfer sai kuitenkin potkut tehtävistään jo tammikuussa 2011.


title: Winfried Schäfer

text: Kesäkuussa 2011 Schäferistä tuli kolmivuotisella sopimuksella Thaimaan maajoukkueen päävalmentaja. Schäfer valmensi Thaimaata kaksi vuotta ja kehitti tehtävässään maan valmennus- ja junioritoimintaa. Kesäkuussa 2013 liitto ja Schäfer purkivat sopimuksensa. Saksalaisvalmentaja siirtyi tämän jälkeen Muangthong Unitedin päävalmentajaksi. Sopimus purkautui kuitenkin jo heinäkuun puolivälissä, kun Schäferistä tuli Jamaikan maajoukkueen päävalmentaja.Ettlingenissä vuosikymmeniä asunut Schäfer on ollut mukana myös paikallispolitiikassa ja ollut ehdokkaana "Für Ettlingen" -ryhmittymän listoilla vuonna 2004.


title: Björnlunda

text: Björnlunda on taajama ja entinen kunta Gnestan kunnassa Keski-Ruotsissa. Alue sijaitsee Södermanlandin läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa. Björnlundassa oli 827 asukasta vuoden 2010 lopussa. Björnlunda mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1314 nimellä "Biornlundum". Paikkakunta alkoi kasvoi vasta vuoden 1862 jälkeen, jolloin avattiin rautatieasema. Asema sai nimensä Björnlundan pitäjän ja kirkonkylän mukaan.


title: Björnlunda

text: Björnlunda yhdistettiin Grytin ja Gåsinge-Dillnäsin kanssa Dagan kunnaksi vuoden 1952 kuntauudistuksessa. Vuonna 1974 Dagan kunta liitettiin Nyköpingin kuntaan ja vuodesta 1992 lähtien alue on kuulunut Nyköpingistä erotettuun Gnestan kuntaan.


title: Minä taistelen (Arja Korisevan kappale)

text: Minä taistelen on Arja Korisevan toinen single marraskuussa 2009 julkaistulta albumilta, joka myös kantaa nimeä "Minä taistelen".


title: Minä taistelen (Arja Korisevan kappale)

text: Helmikuussa 2010 oli viihtynyt Radio Suomen soitetuimpien listalla kahdeksan viikkoa nousten parhaimmillaan sijalle 3 (sijoitukset 4-3-8-30-10-11-30-24). Tosiasiassa viikkomäärä on suurempi, sillä jouluviikkoina Radio Suomi ei listaa julkaissut.


title: Minä taistelen (Arja Korisevan kappale)

text: Kappaleen on säveltänyt Kikka Laitinen yhdessä Janne Halmelan kanssa. Sanoituksesta vastaa Jukka Saarinen.


title: Glenn Medeiros

text: Glenn Alan Medeiros (s. 24. heinäkuuta 1970) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä Havaijin osavaltiosta. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan ovat ”Nothings Gonna Change My Love for You”, joka ylsi Billboard Hot 100 -listan sijalle #12, sekä Billboard Hot 100 -listan sijalle #1 noussut Bobby Brownin kanssa levyetetty ”She Ain’t Worth It”.


title: Glenn Medeiros

text: Medeiros aloitti musikaalisen uransa kymmenvuotiaana. Ollessaan 17-vuotias Medeiros voitti paikallisen radiokykykilpailun Havaijilla coverversiollaan George Bensonin kappaleesta ”Nothings Gonna Change My Love for You”. Vuonna 1988 hän levytti kappaleen ”Un Roman d’amitié” Elsa Lunghinin kanssa. Nykyään Medeiros toimii opettajana Honolulussa Maryknollin koulussa opettaen Yhdysvaltain historiaa.


title: Glenn Medeiros

text: Medeiros meni naimisiin vuonna 1996 Tammy Armstrongin kanssa. Parilla on kaksi yhteistä lasta: Chord Kaleohone Medeiros (s. 2000) ja Lyric Leolani Medeiros (s. 2001).


title: Markku Fredman

text: Markku Kalevi Fredman (s. 8. syyskuuta 1960 Helsinki) on suomalainen asianajaja, varatuomari ja oikeustieteen tohtori.


title: Markku Fredman

text: Fredman valmistui 1985 oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta, ja hänet hyväksyttiin asianajajaksi 1989. Oikeustieteen lisensiaatiksi hän on valmistunut kesäkuussa 2011. Oikeustieteen tohtoriksi hän väitteli toukokuussa 2018 Turun yliopistossa. Hänet tunnetaan ihmisoikeusjuristina ja vähemmistöjen oikeuksien puolustajana. Hän oli perustamassa Pakolaisneuvonta ry:tä ja oli sen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän on vuonna 1990 perustetun Asianajotoimisto Fredman & Månssonin osakas ja on ollut Suomen Asianajajaliiton hallituksen jäsen.


title: Markku Fredman

text: Fredman teki pro gradunsa sanavapaudesta ja vei Suomesta ensimmäisen valituksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Kyse oli Neuvostoliitosta lentokoneen Suomeen kaapanneesta Oleg Kozlovista, joka oli päätetty luovuttaa takaisin Neuvostoliittoon. Suomen Asianajajaliiton säätiö myönsi hänelle Matti Ylöstalo -palkinnon 2009, ja valtakunnansyyttäjä Matti Nissinen myönsi Fredmanille syyttäjälaitosmitalin vuonna 2014.


title: Finmar-Pemar

text: Finmar-Pemar oli turkulaisen Tauno Viljasen perustama veneveistämö, joka toimi 1950-luvun lopusta 1980-luvun alkuun.


title: Finmar-Pemar

text: Tauno Viljanen oli aiemmin myynyt Oy Ulkoiluaitta-Friluftsboden Ab -nimisen yrityksensä kautta Turun Veneveistämön valmistamia veneitä. Myöhemmin hän perusti yhtiökumppaniensa kanssa Venetukku Oy-nimisen veneiden suunnittelu- ja markkinointiyhtiön, joka teetti veneet alihankkijoilla. Mallisto kantoi nimeä Finmar. Mallit kehitettiin Naantalissa yhtiön muottipajalla. Tauno Viljanen osti 1950-luvun lopulla yhtiökumppaninsa pois Venetukusta ja hankki lisäksi 1962 Väinö Vainiolta Pemarin puuveneveistämön Paimiosta.


title: Finmar-Pemar

text: Moottoriveneharrastus kasvoi 1970-luvun alkuun asti. Finmar-Pemarille oli rakennettu uutta valmistustilaa sekä Vampulaan että Turkuun. Halleja oli yhteensä viitisen tuhatta neliötä. Lisäksi yhtiöllä oli telakka Turun Hirvensalossa. Vuoden 1973 öljykriisin jälkeen moottoriveneiden kysyntä vähentyi dramaattisesti polttoaineen kallistumisen seurauksena. Finmar-Pemar liitti valmistusohjelmaansa sekä purjeveneitä että moottoripursia. Yhtiö solmi valmistussopimuksen Nauticat-moottoripursien suunnittelijan Vilho Aarnipalon kanssa. Asiasta syntyi oikeudellinen riita Nauticat-venettä tuolloin valmistaneen Siltala Yachts Oy:n kanssa ja Finmar Nauticat -mallin nimi poistettiin käytöstä.


title: Finmar-Pemar

text: Tauno Viljanen möi verovelkojen takia Finmar-Pemarin Oy Hans Palsbolle 1980-luvun alussa ja myöhemmin Finmar-Pemar siirtyi edelleen Siltala Yachtsin omistukseen. Finmar-Pemarin tarina itsenäisenä veneveistämönä päättyi. Osa Finmar-malliston valmistusoikeuksista ja muoteista jäi Tauno Viljasen omistukseen ja joitakin siirtyi muille veneveistämöille, kuten esim. Bella-Veneet Oy:lle.


title: Finmar-Pemar

text: Finmar-Pemar on valmistanut kolme Suomen tasavallan presidentin käyttöön tullutta Kultaranta-venettä.


title: GM/Fiat Premium -pohjalevy

text: Premium-pohjalevy on General Motorsin ja Fiatin yhteinen pohjalevy, joka tuli käyttöön ensimmäisenä Alfa Romeo 159 -malliin. Molemmilla yhtiöillä on oikeus jatkokehittää tähän rakenteeseen perustuvia malleja tulevaisuudessa. Pohjalevyn kehitykseen osallistui pääasiassa Saab ja teknistä apua antoivat Alfa Romeo, Holden ja Opel/Vauxhall.


title: GM/Fiat Premium -pohjalevy

text: Saab keskeytti oman Premium-automallinsa kehityksen vuoden 2002 lopussa. Pohjalevy nähtiin vuonna 2003 Opel Insignia -konseptiautossa, mutta tuotantomallissa käytettiin General Motorsin Epsilon II -pohjalevyä. Suunniteltu Buick-malli ei toteutunut.


title: Hilma af Klint

text: Hilma af Klint (26. lokakuuta 1862 Karlbergin linna, Solna – 21. lokakuuta 1944 Danderyd) oli ruotsalainen taiteilija, antroposofi ja abstraktin taiteen edelläkävijä, joka tunnetaan okkultistisesta ja mystisestä taiteestaan. Af Klintin taide on saanut voimakkaita vaikutteita 1800-luvun lopun aatteista kuten teosofiasta ja antroposofiasta. Af Klint harjoitti myös spiritismiä.


title: Hilma af Klint

text: Hilma af Klint oli ensimmäisiä, jotka tekivät abstrakteja maalauksia. Af Klint kuului ryhmään, jota kutsuttiin nimellä "De Fem". Hänen maalauksensa ja diagramminsa olivat monimutkaisten filosofisten ajatusten visuaalisia esityksiä. Af Klint suojasi testamentissaan abstraktin taiteensa 20 vuodeksi, ja se löydettiin varsin myöhään. Hänen teoksiaan oli ensimmäistä kertaa esillä vasta vuonna 1986, yli 40 vuotta hänen kuolemansa jälkeen.


title: Hilma af Klint

text: Samaan aikaan kun af Klint sai elantonsa maisema- ja muotokuvamaalauksista, geometriset ja antroposofiset abstraktiot olivat oma, erillinen osa hänen elämäänsä. Af Klintin tuotanto ylsi lähes 20 000 teokseen.


title: Hilma af Klint

text: Ruotsalaisen merikapteenin tyttärenä Hilma af Klint vietti nuoruudessaan kesiä Mälaren-järven Adelsö-saarella. Isältään hän peri kiinnostuksen matematiikkaan. Hilma af Klint aloitti 18-vuotiaana (noin vuonna 1880) opinnot Konstfackissa Tukholmassa ja sai muotokuvamaalarin koulutuksen. Hän jatkoi opintoja 1882 Ruotsin kuninkaallisessa taideakatemiassa. Opintojen jälkeen hän elätti itsensä maalaamalla muotokuvia ja maisemia ateljeessaan Hamngatan viidessä Tukholmassa.


title: Hilma af Klint

text: Jo vuoden 1879 tienoilla Af Klint oli ottanut osaa spiritistisiin istuntoihin "De fem" -nimellä itseään kutsuneen naisryhmän kanssa. Hilma af Klintin sisar kuoli samoihin aikoihin, kun hän kiinnostui spiritistisistä asioista. Taideopinnoissa hän tutustui Anna Casseliin, josta tuli yksi ryhmän viidestä naisesta. Ryhmää yhdisti kiinnostus okkultismiin, ja se järjesti säännöllisesti istuntoja, joissa pidettiin kirjaa saaduista viesteistä. Eräässä istunnossa af Klint sai viestin, että hän tulisi luomaan 'mediumistisia maalauksia', ja hän maalasikin viestin innoittamana ensimmäisen 26 abstraktin maalauksensa sarjan. Af Klint jatkoi uudentyyppisten maalaustensa parissa loppuelämänsä ajan lukuun ottamatta lyhyttä taukoa vuosien 1908 ja 1912 välillä.


title: Hilma af Klint

text: Hilma af Klint aloitti uudessa ateljeessa Munsöllä vuonna 1917 ja muutti seuraavana vuonna saarelle äitinsä kanssa. Hän asui myöhemmin myös Helsingborgissa äitinsä ja antroposofiasta kiinnostuneen sairaanhoitajan kanssa. Tästä sairaanhoitajasta tuli myöhemmin af Klintin elämänkumppani. He oleskelivat 1920-luvulla usein Dornachissa Sveitsissä, missä af Klint tutustui antroposofian perustajaan Rudolf Steineriin, joka perehdytti hänet näkemyksiinsä. Af Klint muutti vuonna 1935 Lundiin, ja viisi vuotta myöhemmin hänen elämänkumppaninsa kuoli. Af Klint palasi Tukholman seudulle, missä asui serkkunsa kanssa Djursholmissa. Hilma af Klint kuoli 82-vuotiaana liikenneonnettomuuden seurauksena.


title: Hilma af Klint

text: Työskenneltyään kaksikymmentä vuotta melko perinteisenä taidemaalarina af Klint alkoi vuonna 1906 maalata myös abstrakteja ja symbolistisia maalauksia, joiden innoittajina olivat olleet H.P. Blavatskyn teosofia ja ruusuristiläisyys, myöhemmin myös antroposofia. Vaikka hän oli eräiden muiden samaan aikaan vaikuttaneiden abstraktia taidetta maalanneiden kuten Wassily Kandinskyn, Paul Kleen ja Piet Mondrianin tavoin saanut vahvoja vaikutteita hengellisistä liikkeistä, hänen taiteellinen muuntautumisensa alkoi ilman, että hän olisi ollut tekemisissä näiden tunnustettujen abstraktien modernistien kanssa.


title: Hilma af Klint

text:
Af Klint loi kokeellisia automaattipiirustuksia jo vuonna 1896, mikä johdatteli häntä geometrisen ilmaisun suuntaan ja sisäisen ja ulkoisen todellisuuden käsitteellistämiseen. Monissa maalauksissa on eri tavoin jaoteltuja ympyröitä ja värispektrejä.
Af Klint koki saaneensa tehtävän maalata mediumistisia maalauksia spiritistisessä istunnossa. Viestin mukaan rakenteilla oli esoteerinen temppeli ja af Klintin tehtävänä oli varustaa temppeli maalauksillaan. Esoteerinen temppeli toimi teosofiassa symbolina opille maailmanlaajuisesta veljeskunnasta, jonka yhteyttä sukupuoli, rotu, yhteiskuntaluokka tai uskonto ei horjuttanut. Hilma af Klintin esoteerista temppeliä ei ole toteutettu. Samansuuntaista ajatusta toteutti Rudolf Steiner rakennuttaessaan Dornachiin Goetheanumin, jonka lasimaalaukset kuvaavat ihmisen kehitystä.


title: Hilma af Klint

text: Af Klintiin vaikuttaneen Rudolf Steinerin mukaan ihmisen kehitys tapahtui seitsemän vuoden jaksoina, joista jokaisella oli oma värinsä. Samoin ihmiskunnan historia jakautui Steinerin mukaan seitsemään vaiheeseen. H.P. Blavatskyn mukaan taas seitsemän väriä vastaavat evoluution seitsemää vaihetta. Neljän ensimmäisen vaiheen symboliset värit ovat aineellisessa maailmassa sijaitsevat punainen, oranssi, keltainen ja vihreä. Kolme viimeistä väriä sininen, indigo ja violetti sijaitsevat aineettomassa maailmassa asiaan vihkiytyneille. Näiden seitsemän värin yläpuolella on loputon valkoinen, joka on nirvanan ja ehdottoman totuuden pyhä väri. Af Klint sovelsi sarjassaan "Kymmenen suurinta" (1907–1910) Steinerin käsitystä ihmisen elinvaiheista ja niiden värisymboliikasta. Ensimmäinen osa maalauksista oli sinitaustaisia, ja ne kuvasivat lapsuuden aikaa, kun toisen nuoruutta kuvaavan osan tausta oli oranssi. Keski-iän taustavärinä oli sinivioletti ja viimeisten vanhuutta kuvaavien maalausten vaaleanpunainen.


title: Hilma af Klint

text: Hilma af Klintin keskeisiä teoksia ovat "Temppelimaalausten" sarja, jonka hän maalasi vuosina 1906–1915. Sarjaan kuuluu noin 182 maalausta. Af Klintin laajaan tuotantoon kuuluu yli 18 000 teosta. Nykyisin Af Klintin teokset ovat hänen nimeään kantavan säätiön omistuksessa.


title: Hilma af Klint

text: Hilma af Klintin huomattavan laaja abstrakti tuotanto ei ollut kertaakaan esillä hänen elinaikanaan, koska hän ei uskonut oman aikansa olevan vielä kypsä sille. Hän määräsi testamentissaan, ettei niitä saisi asettaa esille ennen kuin 20 vuotta olisi kulunut hänen kuolemastaan. Todellisuudessa kului runsaat 40 vuotta ennen kuin niitä oli nähtävillä. Ensimmäinen näyttely, jossa oli esillä hänen abstrakteja teoksiaan, oli "The Spiritual in Art, Abstract Painting 1890–1985". Näyttely järjestettiin Los Angelesissa vuonna 1986, ja siitä tuli af Klintin suuri läpimurto yleiseen tietoisuuteen.


title: Hilma af Klint

text: Hilma af Klintin teokset herättivät hämmästystä 1980-luvun taidemaailmassa. Ne aiheuttivat myös taidehistoriallisen hämmennyksen, koska af Klint oli maalannut abstrakteja teoksia jo vuosina 1908–1910 eli ennen abstraktin taiteen läpimurtoa.


title: Hilma af Klint

text: Hilma af Klintin teoksia oli esillä hänen elinaikanaan vuonna 1906 taide- ja teollisuusnäyttelyssä Norrköpingissä, 1907 ja Lundissa, 1911 ruotsalaisten naistaiteilijoiden näyttelyssä Ruotsin taideakatemiassa Tukholmassa, sekä vuonna 1914 baltialaisessa näyttelyssä Malmössä. Hänen kuolemansa jälkeen teoksia oli esillä ensimmäistä kertaa 1986–1987 Los Angelesin County Museum of Artissa yhteisnäyttelyssä "The Spiritual in Art, Abstract Painting 1890-1985".


title: Hilma af Klint

text: Af Klintin yksityisnäyttelyitä on järjestetty Suomessa Nordiskt Konstcentrumissa Helsingissä 1988–1989 ja Wäinö Aaltosen museossa Turussa otsikolla Temppelikuvia 1999–2000.


title: Hilma af Klint

text: Keväällä 2013 järjestettiin Hilma af Klintin retrospektiivinen näyttely Moderna Museetissa. Syksyllä 2014 sama kokonaisuus nähdään Suomessa Helsingin Taidehallissa.


title: Krefeld Pinguine

text: Krefeld Pinguine on saksalainen jääkiekkoseura, joka pelaa maansa korkeimalla sarjatasolla, Saksan DEL-liigassa. Pinguine on perustettu vuonna 1936 nimellä ”Krefelder Eislauf-Verein 1936 e.V.”. Nykyinen nimi tuli käyttöön vuonna 1995, jolloin jääkiekkojaostosta tuli rajoitetulla vastuulla oma yritys. Seuran kotikaupunki on nimensä mukaan Krefeldin kaupunki Nordrhein-Westfalen osavaltiossa. Kotiareenena toimii König Palast, jonka kapasiteetti on 8 000 katsojaa. Saksan mestaruuden Pinguine on voittanut kahdesti, vuosina 1952 ja 2003. Päävalmentajana seuralla on kanadalainen Rick Adduono. Pinguinen yhteistyöseura on Landshut Cannibals.


title: Krefeld Pinguine

text: Krefeld Pinguinessa on pelannut muun muassa Christian Ehrhoff ja Robert Müller.


title: Alfa Romeo 145 ja 146

text: Alfa Romeo 145 ja 146 ovat Alfa Romeon vuosina 1994–2000 valmistamia alemman keskiluokan automalleja, jotka korvasivat Alfa Romeo 33:n. Niiden seuraajaksi tuli Alfa Romeo 147.


title: Alfa Romeo 145 ja 146

text: Ensimmäisenä esiteltiin Torinon autonäyttelyssä keväällä 1994 kolmiovinen 145-malli. Viisiovisen 146:n vuoro oli vuoden lopulla Bologan autonäyttelyssä. Autot pohjautuvat Fiat Tipon perusrakenteeseen. Bensiinimoottoreina olivat aluksi edeltäjästä periytyvät 1,6- (103 hv) ja 1,7-litraiset (129 hv) bokserimoottorit. Lisäksi oli dieselmoottori 1,9 TD (89 hv).


title: Alfa Romeo 145 ja 146

text: Vuonna 1996 bokserien korvaajiksi esiteltiin uudet DOHC-tyyppiset 1,4- (103 hv), 1,6- (120 hv), 1,8- (144 hv) ja 2,0-litraiset (155 hv) bensiinimoottorit, joissa oli kaksoissytytys. Uusi dieselmoottori oli 1,9 JTD (105 hv).


title: König Palast

text: König Palast on areena saksalaisessa Krefeldin kaupungissa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Areenaa käytetään pääasiassa jääkiekkoon, ja se onkin jääkiekkoseura Krefeld Pinguinen kotiareena. Pinguine pelaa Saksan korkeimmalla sarjatasolla DEL-liigassa. König Palastia alettiin rakentaa vuonna 2003 ja se valmistui joulukuussa 2004. König Palastin kapasiteetti jääkiekko-ottelussa on 8 109 henkilöä.


title: Alfa Romeo 155

text: Alfa Romeo 155 on Alfa Romeon vuosina 1992–1998 valmistama ylemmän keskiluokan automalli, joka korvasi Alfa Romeo 75:n. Sen seuraajaksi tuli Alfa Romeo 156.


title: Alfa Romeo 155

text: 156 ensiesiteltiin Barcelonassa tammikuussa 1992, myöhemmin suurelle yleisölle kevään Geneven autonäyttelyssä. Auto perustui samalle pohjalevylle kuin Fiat Tipo, ja sen ilmanvastuskerroin oli erinomainen 0,29. Bensiinimoottoreina olivat nelisylinteriset 1,7 (115 hv), 1,8- (126 hv) ja 2,0-litraiset (143 hv) sekä 2,5-litrainen V6 (163 hv). Dieselmoottorit olivat 1,9- (92 hv) ja 2,5-litraiset (125 hv). Nelivetoisessa Q4-mallissa käytettiin kolmea tasauspyörästöä, jotka normaaliajossa välittivät 53 prosenttia tehosta takapyörille.


title: Alfa Romeo 155

text: Vuonna 1995 malli koki kasvojenkohotuksen, jossa suurimmat muutokset liittyivät tekniikkaan ulkoasupäivityksen sijaan. Esimerkiksi raideleveyttä suurennettiin edessä ja muutoksia tehtiin jousitukseen ja ohjaukseen. Ulkoisista muutoksista huomattavin oli uudet leveämmät lokasuojat. 2,0-litraisesta moottorista esiteltiin uusi 16-venttiilinen versio, vuotta myöhemmin myös 1,8-litraisesta. Samaan aikaan 1,7-litrainen korvattiin 16-venttiilisellä 1,6-litraisella.


title: Kee Marcello

text: Kee Marcello, oikealta nimeltään Kjell Hilding Löfbom (s. 20. Helmikuuta 1960) on ruotsalainen muusikko, joka toimi aiemmin Europen kitaristina. Hän on tällä hetkellä Easy Actionin jäsen. Lisäksi hän on muun muassa johtanut omaa Kee Marcello's K2 -yhtyettään.


title: Stéphane Robert

text: Stéphane Robert (s. 17. toukokuuta 1980 Montargis) on ranskalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut tenniksen ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 61 helmikuussa 2010 ja nelinpelissä sijalle 126 lokakuussa 2011. Hän on voittanut viisi ATP-haastajaturnausta kaksinpelissä.


title: Stéphane Robert

text: Robert sai villin kortin vuoden 2004 Ranskan avoimiin. Hän hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Mariano Zabaletalle lukemin 7–6(4), 6–3, 6–2.


title: Stéphane Robert

text: Australian avointen 2010 ensimmäisellä kierroksella Robert voitti Potito Staracen, mutta hävisi toisella kierroksella Albert Montañésille. Helmikuussa 2010 hän selviytyi Johannesburgin ATP-turnauksen loppuotteluun. Turnauksen välierissä hän voitti David Ferrerin, mutta hävisi loppuottelun Feliciano Lópezille.


title: Heinrich Rudolf Schinz

text: Heinrich Rudolf Schinz (30. maaliskuuta 1777 Zürich – 8. maaliskuuta 1861 Zürich) oli sveitsiläinen eläintieteilijä ja lääkäri.


title: Heinrich Rudolf Schinz

text: Schinz opiskeli lääketiedettä Würzburgissa ja Jenassa. 1798 hän palasi Zürichiin harjoittamaan praktiikkaa. 1804 hänestä tuli lääketieteellisen oppilaitoksen opettaja ja 1833 Zürichin yliopiston ylimääräinen luonnonhistorian professori.


title: Heinrich Rudolf Schinz

text: Schinz toimi myös Zürichin luonnonhistoriallisen seuran kuraattorina ja julkaisi useita merkittäviä luonnontieteellisiä teoksia vuosina 1824–1852. Hän saksansi Georges Cuvierin teoksen "La règne animal".


title: Heinrich Rudolf Schinz

text: Schinz nimesi useita uusia nisäkäslajeja, kuten pitkähäntäkissan ("Leopardus wiedii"), ja linnuista valkonokkatanssijan ("Lepidothrix iris").


title: Grand Coulee

text: Grand Coulee on ikivanha joenuoma Washingtonin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Alueella on uskotaan olleen maailman historian suurin vesiputous. Kasvillisuus on pensasmaastoa ja alueella sataa vettä alle 30 millimetriä (12') vuodessa. Vuonna 1952 Columbian Basin Projectin myötä vesistö padottiin.


title: Abbotsford Heat

text: Abbotsford Heat oli kanadalainen jääkiekkoliiga AHL:n joukkue, joka toimi NHL:ssä pelaavan Calgary Flamesin farmiseurana 2009–2014. Kaudeksi 2014–2015 se siirtyi Brittiläisen Kolumbian Abbotsfordin kaupungista New Yorkin osavaltion Glens Fallsiin ja sen nimeksi tuli Adirondack Flames.


title: Abbotsford Heat

text: Heat syntyi Calgary Flamesin päättäessä siirtää farmiseuransa Illinoisin Molinesta, jossa seura pelasi nimellä Quad City Flames. Siirto hyväksyttiin 24. huhtikuuta 2009. Abbotsfordista tuli läntisin kaupunki AHL:ssä. Uusi seura järjesti nimeämiskilpailun 14. toukokuuta. Kilpailun voittaja ”Heat” valittiin seuran uudeksi nimeksi.


title: DJ Quik

text: David Marvin Blake (s. 18. tammikuuta 1970 Compton, Los Angelesin piirikunta, Kalifornia; tunnetaan myös nimellä DJ Quik) on yhdysvaltalainen MC, musiikkituottaja ja näyttelijä.


title: Paraisten maalaiskunnan vaakuna

text: Paraisten maalaiskunnan vaakuna oli Paraisten maalaiskunnan tunnus, joka oli saanut aiheensa pitäjän historiasta ja kunnan sijainnista. Porttiholvinen muuri on peräisin isonvihan aikaisesta nostoväen lipusta, ja sen kuva-aihe viittaa "Paraisten porttiin", etelään kohti saariston pääväylää vievään kapeikkoon. Simpukat symboloivat sekä runsaita kalkkikiviesiintymiä että paikkakunnan sijaintia meren äärellä.


title: Paraisten maalaiskunnan vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä nouseva, reunoihin ulottuva, porttiholvilla varustettu muuri, jonka yläpuolella kolme simpukkaa; kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Paraisten maalaiskunnan valtuusto hyväksyi sen 24. toukokuuta 1952. Sisäasiainministeriö vahvisti sen käyttöön 12. joulukuuta samana vuonna. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1967 Paraisten maalaiskunnan liityttyä Paraisiin.


title: Grigorijs Panteļejevs

text: Grigorijs Panteļejevs (s. 13. marraskuuta 1972 Gastello, Neuvostoliitto) on latvialainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi vuosina 1990–2008 usiessa eri maissa: Latvia, Pohjois-Amerikka, Saksa, Venäjä, Ruotsi, Sveitsi, Suomi, Italia ja Itävalta. Kiertolainen on edustanut Latviaa yhdeksissä MM-kilpailuissa (yhdet B-sarjassa) sekä Torinon olympialaisissa 2006.


title: Grigorijs Panteļejevs

text: Panteļejevs aloitti uransa kaudella 1990–91 Neuvostoliiton liigassa pelanneessa latvialaisessa Dynamo Riiassa. Boston Bruins varasi hänet kuudennella kierroksella vuonna 1992. Panteļejevs siirtyi heti seuraavaksi kaudeksi Bruinsin organisaatioon ja pelasi 39 NHL-ottelua tehoin 8+6=14. Kausi oli hänen pisin NHL:ssä. Kaudeksi 1995–96 Panteļejevs siirtyi New York Islandersiin, mutta hän pelasi kauden aikana neljä NHL-ottelua ja pelasi IHL:ssä kevääseen 1999 saakka, kunnes palasi Eurooppaan. Yhteensä Panteļejevs teki NHL:ssä 54 ottelussa tehot 8+6=14, joista kaikki oli tulokaskaudella 1992–93.


title: Grigorijs Panteļejevs

text: Panteļejevs siirtyi saksalaiseen Hannover Scorpionsiin kaudeksi 1999–00. Kausi 2000–01 kului Venäjällä Lokomotiv Jaroslavlissa. Kaudella 2001–02 hän palasi kotimaahansa edustamaan HK Riika 2000:aa Eastern European Hockey Leaguessa, jossa pelasi syksyyn 2005 saakka. Kauden 2002–03 hän pelasi Lahden Pelicansissa, jääkiekon SM-liigassa.


title: Grigorijs Panteļejevs

text: Lukuisia eurooppalaisseuroja edustanut Panteļejevs lopetti uransa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavassa EV Landsbergissa keväällä 2008.


title: Robin Haase

text: Robin Haase (s. 6. huhtikuuta 1987 Haag) on alankomaalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla sijalle 33 heinäkuussa 2012. Hän on edustanut Alankomaita Davis Cupissa kahdeksassa maaottelussa vuosina 2006–2011.


title: Robin Haase

text: Haase oli junioriurallaan parhaimmillaan junioreiden maailmanlistan kolmas 14. maaliskuuta 2005. Viimeinen junioriturnaus, jonka Haase pelasi, oli vuoden 2005 Wimbledonin turnaus, jossa hän pääsi finaaliin asti. Finaalissa häntä vastaan tuli Jérémy Chardy, jolle Haase hävisi.


title: Robin Haase

text: Vuoden 2008 Australian avoimissa Haase voitti ensimmäisellä kierroksella turnauksen 17:nneksi sijoitetun Ivan Ljubičićin. Toisella kierroksella hän hävisi Sébastien Grosjeanille.


title: Robin Haase

text: Haase taisteli Lleyton Hewittiä vastaan ensimmäisellä kierroksella Wimbledonissa 2008. Viisieräisen ottelun voitti lopulta Hewitt 6–7 (4–7), 6–3, 6–3, 6–7 (1–7), 6–2.


title: Robin Haase

text: Ensimmäisen turnausvoittonsa ATP-kiertueella Haase saavutti elokuussa 2011 voitettuaan Itävallan avointen loppuottelussa Albert Montañésin luvuin 6–4, 4–6, 6–1. Toisen turnausvoittonsa hän otti heinäkuussa 2012 voittamalla Kitzbühelin loppuottelussa Philipp Kohlschreiberin.


title: Parkkinan kirkko

text: Parkkinan kirkko eli Apostoli Andreaksen ja Pyhän Nikolaoksen kirkko ("храм во имя апостола Андрея Первозванного и святителя Николая Чудотворца") oli Petsamon ortodoksisen seurakunnan pääkirkko Petsamon kirkonkylässä Parkkinassa. Parkkinassa sijaitsi myös pienempi ja vanhempi niin sanottu Kalastajien kirkko. Parkkinan uudemman kirkon rakennutti Petsamon luostari vuosina 1911-1912. Varat kirkon rakentamiseen saatiin lahjoituksina muun muassa arkangelilaiselta kauppiaalta Andrei Kartagorovilta ja kalastajilta. Hirrestä rakennettu kirkko oli vuorattu laudoituksella ja siinä oli peltikatto. Kirkko oli 19 metriä pitkä, yhdeksän metriä leveä ja 8,5 metriä korkea.


title: Parkkinan kirkko

text: Talvisodan syttyessä aamulla 30. marraskuuta 1939 oli Parkkinan kirkossa menossa juhlaliturgia, joka jouduttiin keskeyttämään kun Neuvostoliiton pommikoneet lensivät kirkonkylän ylitse. Kirkko jäi ehjänä paikalleen, kun Petsamo luovutettiin Neuvostoliitolle vuonna 1944.


title: Hitlantis

text: Hitlantis on internetissä toimiva musiikkipalvelu riippumattomille artisteille. Sivuston kautta voi kuunnella yhtyeiden itse sinne lähettämää musiikkia.


title: Hitlantis

text: Artisteja motivoidaan tulemaan Hitlantiksen käyttäjiksi tarjoamalla suosituimmille artisteille mahdollisuuksia esiintyä livenä festivaaleilla sekä saada musiikkinsa soimaan radioasemilla. Lisäksi he voivat myydä musiikkiaan latauksina Hitlantiksen kautta ilmaisen kuuntelun lisäksi.


title: Hitlantis

text: Hitlantis-palvelu valittiin Tietoviikon kyselyssä keväällä 2010 Suomen 25:n mielenkiintoisemman uuden it-yrityksen joukkoon.


title: Hitlantis

text: Hitlantiksen näkyvin ominaisuus on sen pallomerta muistuttava visuaalinen selailutapa, jonka kautta sisällön etsiminen ja löytäminen eroaa muista palveluista. Visuaalisuuden avulla käyttäjän on helpompi nähdä ja ymmärtää palvelun tarjonnan laajuus ja laatu, sillä lähellä keskiötä ovat kaikkein suosituimmat artistit.


title: Hitlantis

text: Palvelun perustivat Timo Poijärvi, Petri Kotro ja Marcus Tilgmann tavoitteenaan luoda erilainen musiikkiyhteisö.


title: Hitlantis

text: Sivuston rahoittajia ovat Ruukki Groupin entinen toimitusjohtaja Juha Halttunen ja Hasan & Partnersin riskirahoitusyhtiö Hasan Development sekä Bernerin suku.


Hitlantis


title: Parkkinan vanha kirkko

text: Parkkinan vanha kirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko ("храм Святого Михаила") oli Petsamon ortodoksisen seurakunnalle kuulunut kirkko Petsamon kirkonkylässä Parkkinassa. Kirkkoa kutsuttiin myös Kalastajien kirkoksi. Parkkinassa sijaitsi myös seurakunnan pääkirkko eli Parkkinan kirkko.


title: Parkkinan vanha kirkko

text: Kirkko oli rakennettu alkujaan kalastajien varoilla Trifonan kylään tsasounaksi vuonna 1808. Kirkoksi se oli laajennettu vuosina 1880-1885 kauppias Roman Šerbukin lahjoittamilla varoilla. Vuosina 1894-1899 kirkko purettiin ja siirrettiin Parkkinaan. Kirkko oli kahdeksan metriä pitkä, neljä metriä leveä ja 3,5 metriä korkea. Puurakenteisen kirkon edessä oli erillinen kellokatos.


title: Parkkinan vanha kirkko

text: Kirkko jäi ehjänä paikalleen, kun Petsamo luovutettiin Neuvostoliitolle vuonna 1944.


title: Säästöpankkiliitto

text: Säästöpankkiliitto osk on "Säästöpankkien yhteenliittymän" (Säästöpankkiryhmä) keskusyhteisö. Liitto valvoo ja ohjaa jäsenpankkiensa toimintaa.


title: Säästöpankkiliitto

text: Liitto toimi aiemmin nimellä "Säästöpankkiliitto ry". Vuonna 2014 liitto muuttui perustettavan "Säästöpankkien yhteenliittymän" keskusyhteisöksi. Yhteenliittymän toiminta on tarkoitus alkaa vuoden 2014 loppuun mennessä. Tässä yhteydessä liitto muuttui yhdistyksestä osuuskunnaksi. Säästöpankkien yhteenliittymästä pois jättäytynyt Oma Säästöpankki sekä siihen yhdistyvät pankit erosivat liitosta.


title: Turvaohjaamo

text: Turvaohjaamo (puhekielessä "hytti") on varsinaisesta ajoneuvon rungosta erillinen rakenne. Turvaohjaamon tehtävä on suojella ajajaa – joko estämällä koneen kaatuminen enempää kuin kyljelleen tai varmistamalla riittävä tila, mikäli kone kierähtää ympäri. Turvaohjaamon sijasta voidaan joissain tapauksissa käyttää turvakehystä/-kaarta ja silloin myös lannevyö on suositeltava.


title: Turvaohjaamo

text: Sääolosuhteilta suojaava turvaohjaamo on pakollinen päältäajettavissa traktoreissa, metsätyökoneissa ja kaivinkoneissa. Lisäksi, jos kuljetettava tavara voi aiheuttaa kuljettajalle vaaran, on laite varustettava riittävillä suojavarusteilla (esim. trukin ajajan yläpuolinen suojaverkko). Ennen jäälle ajamista on myös hyvä kokeilla ohjaamon ovien sekä ikkunoiden avautuvuus ja pitää kattoluukku avoinna.


title: Turvaohjaamo

text: Turvaohjaamolla varustetun ajoneuvon kaatuessa on muistettava: "Älä hyppää, vaan pidä tiukasti kiinni ohjauspyörästä tai ohjaamon sivulla olevista kahvoista".


title: Turvaohjaamo

text: Maatalouteen alettiin saada traktoreita ja työkoneita entistä enemmän 1950-luvun kuluessa, ja kaupanpäällisinä tulivat niiden käytöstä aiheutuneet vaaratekijät. Silloisissa oloissa tärkeämpää oli kuitenkin se, että yleensä saatiin traktori sen sijaan että olisi mietitty sen turvallisuutta. Silloisessa Maatalouskoneiden Tutkimuslaitoksessa oli jo 1950-luvun kuluessa kiinnitetty traktoreita arvosteltaessa huomiota myös niiden turvallisuuteen ja käyttömukavuuteen. Ruotsissa turvaohjaamo tai -kehys tuli traktorien pakolliseksi varusteeksi jo vuonna 1959, ja tämän päätöksen jälkeen myös Suomen silloinen sosiaaliministeriö aktivoitui asiassa. Vuonna 1967 annettiin valtioneuvoston päätös, jonka mukaan turvaohjaamo tuli pakolliseksi Suomessa heinäkuun alusta 1969 lähtien uusina myytävissä traktoreissa. Suomalainen Valmet otti turvaohjaamon traktoriensa vakiovarusteeksi jo vuonna 1967 esitellystä Valmet 900 -mallista alkaen.


title: Turvaohjaamo

text:
Turvaohjaamopakolla oli tuoreeltaan varsin vähän kannatusta muualla kuin viranomaisten keskuudessa. Maatalouden neuvontajärjestöt vastustivat sitä voimakkaasti, ja Maataloustuottajain Keskusliitto (MTK) esitti, että yksityiset viljelijät jätettäisiin sen ulkopuolelle. Yleisesti väitettiin, että ohjaamo oli kallis, se vaikeutti työkoneiden kiinnittämistä traktoriin ja se teki traktorin huoltotyöt miltei mahdottomiksi suorittaa. Ensimmäisten turvaohjaamojen pahimpana ongelmana oli erittäin voimakas sisämelu, joka ylitti Maatalouskoneiden Tutkimuslaitoksen mittauksissa monen traktorin osalta 100 desibelin rajan. Jälkiasennettujen hyttien osalta melutason alentamista pidettiin miltei toivottomana tehtävänä, mutta parannusta saatiin vähitellen. Suomessa oli enimmillään liki 20 turvaohjaamojen valmistajaa. Loppuvuodesta 1971 esitelty Valmet 502 -traktori, johon turvaohjaamo kuului kiinteänä osana, alitti ensimmäisenä maailmassa 85 desibelin melutason. Tehdasasenteiset turvaohjaamot yleistyivät tuontitraktoreissa 1970-luvun puolivälistä lähtien, kun traktorien turvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä tuli muihinkin Euroopan maihin.
Turvaohjaamo on ollut pakollinen varuste vuodesta 1969 lähtien kaikissa yli 500 kg -painoisissa traktoreissa. Turvaohjaamosta tarkastetaan ensirekisteröinnin yhteydessä muun muassa lujuusominaisuuksien riittävyys, esimerkiksi osoittamalla ohjaamon tyyppihyväksyntä. Hytittömän traktorin kaatuminen on ollut yleinen kuolemaan johtanut tapaturma. Turvaohjaamon pakollisuus on vähentänyt koneen kaatuessa sattuvien vakavien tapaturmien määrää.


title: Turvaohjaamo

text: Vanhanaikaisista traktoreista turvaohjaamo puuttuu tai se on voitu asentaa jälkikäteen. Pitkään sen jälkeen kun turvaohjaamon pakollisuus astui voimaan, useisiin ulkomaisiin traktorimalleihin lisättiin turvaohjaamo vasta jälkiasennuksena Suomessa, jotta ne voitiin myydä täällä. Nykyaikaisten turvaohjaamojen ergonomia on parantunut huomattavasti vanhanaikaisiin ohjaamoihin verrattuna.


title: Kelaa sitä

text: Kelaa sitä on rap-yhtye Fintelligensin neljäs single yhtyeen ensimmäiseltä "Renesanssi"-albumilta. Single julkaistiin vuonna 2000 ja sen tuotti Trilogia-yhtyeen Wretch. Single sisältää myös instrumentaaliversion ja Jonny Bron tekemän remixin.


title: Alfred Büchi

text: Alfred Büchi (11. heinäkuuta 1879 Winterthur – 27. elokuuta 1959 Winterthur) oli sveitsiläinen keksijä, joka kehitti ensimmäisen turboahtimen. Hän patentoi keksintönsä ja Saksan keisarikunta hyväksyi patentin (Nr. 204630) vuonna 1905. Büchi työskenteli konepäällikkönä Sulzer AG:ssa ja kehitti siellä turboahdinta.


title: Antal Kovács

text: Antal Kovács (s. 28. toukokuuta 1972 Paks, Tolna) on unkarilainen judoka.


title: Antal Kovács

text: Hän voitti kultaa vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa ja vuoden 1993 judon maailmanmestaruuskilpailuissa Hamiltonissa, molemmissa alle 95 kg -sarjassa.. Hän oli vuonna 1993 "vuoden unkarilainen miesurheilija". Hän sai MM-hopeaa alle 100 kg:n painoluokassa 2001. EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa alle 100-kiloisissa 2004 sekä pronssia alle 95 kg:n painoluokassa 1992 ja 1993, alle 100 kg:n sarjassa 2002 ja 2003 sekä avoimessa luokassa 2004. EM-joukkuekilpailussa hän sai hopeaa 2005.


title: Antal Kovács

text: Kovács saavutti nuorten MM-kilpailuissa alle 95-kiloisissa hopeaa 1992 ja nuorten EM-kilpailuissa samassa painoluokassa pronssia 1991. Hän voitti opiskelijoiden maailmanmestaruuden 100 kg:n sarjassa 1998 ja 2000 ja sai pronssia 95-kiloisissa 1994. Hän voitti kymmenen maailmancupin kilpailua ja kuusi aikuisten Unkarin-mestaruutta.


title: Roihuvuori (kappale)

text: Roihuvuori on rap-artisti Avaimen ensimmäinen single hänen ensimmäiseltä "Punainen tiili" -albumiltaan. Kappaleella vierailee Jurassikki.


title: Lentolaivue 30

text: Lentolaivue 30 oli Suomen ilmavoimien hävittäjälentolaivue, joka perustettiin 9. huhtikuuta 1940. Jatkosodan ilmasotatoimiin osallistunut laivue saavutti 36 ilmavoittoa menettäen sotatoimissa yhdeksän konetta ja kuusi ohjaajaa. Laivue lakkautettiin 4. joulukuuta 1944.


title: Lentolaivue 30

text: Laivue perustettiin talvisodan jälkeen, ilmavoimiin perustettavan toisen hävittäjälentorykmentin, Lentorykmentti 3:n osaksi 9. huhtikuuta 1940. Etupäässä Lentorykmentti 1:n ja Täydennyslentorykmentti 2:n henkilöstöstä muodostettu, kapteeni Kaarlo Lejonin komentama laivue oli alun perin tarkoitus varustaa Ranskan lahjoittamalla Caudron-Renault C.R. 714 -kalustolla. Konetyypin osoittautuessa lentokelvottomaksi Suomen oloihin, muun muassa pitkän laskukiitonsa takia, laivueen kalustoksi tuli Hawker Hurricane ja Gloster Gauntlet -hävittäjät. Ennen jatkosotaa, kevään 1941 aikana, Siikakankaalle tukeutunut laivue sai kalustokseen Fokker D.XXI -hävittäjäkoneita. 26. huhtikuuta 1941 laivueen komentajaksi määrättiin kapteeni Lauri Bremer.


title: Lentolaivue 30

text: Jatkosodan liikekannallepanon alkaessa laivue oli sijoittuneena Hollolan, Porin ja Turun lentokentille, tehtävänään liikekannallepanon keskityskuljetusten ja teollisuuslaitosten suojaus Turku-Lahti-Helsinki-Tammisaari-Turku -alueella.


title: Lentolaivue 30

text: Laivueen ryhmitys 25. kesäkuuta 1941:


title: Lentolaivue 30

text: Sodan alettua, 1. heinäkuuta 1941, kapteeni Kalajan komentama 1. lentue irrotettiin laivueesta, ja se siirtyi Lentolaivue 32:n yhteyteen Uttiin tukemaan Vuoksen lounaispuolella olevia kenttäarmeijan joukkoja, muodostaen "Osasto Kalaja"n. Kaksi päivää myöhemmin, 3. heinäkuuta, laivueen esikunta ja 2. lentue siirtyivät Hyvinkään lentokentälle, tehtävänään torjuntalennot Suomenlahdella sekä hyökkäykset keveitä pinta-aluksia vastaan. 3. lentue jäi Turun kentälle tehtävänään Lounais-Suomen ilmapuolustus. Laivue saavutti ensimmäisen ilmavoittonsa Turun lähistöllä 6. heinäkuuta, kun torjuntalennolla olleen Fokker-parven johtaja, luutnantti Martti Kalima ampui tiedustelulennolla olleen venäläisen SB-2 -koneen alas. Kenttäarmeijan edettyä Karjalankannakselle, laivueen uudeksi tehtäväksi tuli suojata Kouvola-Kotka-Viipuri-Ylävuoksi -aluetta sekä Helsingin, Tammisaaren ja Turun alueita käytettävissä olevin voimin. Tehtävän suorittamista varten laivue siirtyi pääosiltaan Uttiin 3. syyskuuta mennessä.


title: Lentolaivue 30

text: 8. marraskuuta laivueen uudeksi komentajaksi määrättiin 1/LeLv 24:n päällikkö, majuri Eino Luukkanen. 15. marraskuuta mennessä laivue siirrettiin Römpöttiin ja alistettiin perustettavalle Lentorykmentti 5:lle. Laivueen tehtäväksi määrättiin sukellusveneiden etsintälennot sekä merialueiden tiedustelu Lavansaaren itäpuolella. Uutena kalustona laivue otti vastaan venäläisiä sotasaalishävittäjiä, tyypeiltään Polikarpov I-153 (IT) ja Polikarpov I-16 (IR).


title: Lentolaivue 30

text: Laivueen ryhmitys 1. tammikuuta 1943:


title: Lentolaivue 30

text: Laivueen tehtävä pysyi vuoden alussa edelleen samana. 27. helmikuuta 1. lentue luovutti FR-koneensa Lentolaivue 12:lle jääden odottamaan Valtion lentokonetehtaalla peruskorjattua sotasaaliskalustoa. 27. maaliskuuta laivueen komentaja majuri Luukkanen siirrettiin Lentolaivue 34:n komentajaksi, ja hänen seuraajakseen määrättiin kapteeni Toivo Kivilahti. Kevään kuluessa venäläisten ilmatoiminta lisääntyi Suomenlahdella ja laivue kohtasi ilmassa venäläisiä yhä useammin. Kuitenkin samaan aikaan laivueen konekanta supistui lähinnä lento-onnettomuuksista johtuen niin, että määrättyjä lentoja oli ajoittain vaikeuksia suorittaa, esimerkiksi 1. heinäkuuta laivueella oli kunnossa vain 1 IT-kone. Tämän vuoksi Kymiin tukeutunut Lentolaivue 34 sai 1. elokuuta käskyn avustaa tarpeen vaatiessa Suomenlahdella tapahtuvaa lentotiedustelua. 25. lokakuuta kapteeni Arvo Hassinen määrättiin laivueen uudeksi komentajaksi. Laivueen konekanta parani hieman vuoden loppua kohden, esimerkiksi 31. joulukuuta koneita oli lentokunnossa viisi kappaletta.


title: Lentolaivue 30

text: 14. helmikuuta 1944 laivueen nimeen lisättiin sen toimintaa kuvaava etuliite, jolloin nimeksi tuli Hävittäjälentolaivue 30 (HLeLv 30). Laivueen uudelleenorganisointi alkoi 16. helmikuuta, jolloin laivueeseen perustettiin uudelleen 3. lentue, joka vastaanotti koneikseen 1. lentueen IT-kaluston. 1. lentue siirtyi tämän jälkeen Uttiin aloittaen tyyppikoulutuksen Fiat G.50 -koneeseen. Näiden muutosten jälkeen, 6. maaliskuuta, 2. lentue sulautettiin 3. lentueeseen. Samana päivänä Hävittäjälentolaivue 34:n Messerschmitt Bf 109 -koneilla varustettu 2. lentue siirrettiin henkilöstöineen Lentolaivue 30:n uudeksi 2. lentueeksi. Näiden muutosten lisäksi laivueessa aloitettiin yöhävittäjätoimintaan tarvittavan koulutuksen valmistelu Helsingin suurpommitusten johdosta. Laivue sai myös lisää kalustoa, ensin 26. maaliskuuta, kun sille luovutettiin viisi uutta Bf 109 G-6 -konetta, ja viikkoa myöhemmin vielä viisi lisää. Kevään aikana laivue kävi koulutuksen lomassa joitakin ilmataisteluja venäläisten tiedustelukoneita vastaan. 22. toukokuuta määrättiin laivueen komentajaksi kapteeni Veikko Karu. 24. syyskuuta laivue siirtyi Hyvinkäälle, jossa se alistettiin viisi päivää myöhemmin Lentorykmentti 3:lle.


title: Lentolaivue 30

text: Hävittäjälentolaivue 30 lakkautettiin 4. joulukuuta 1944 ja sen reserviläiset kotiutettiin ilmavoimien rauhanajan organisaatioon siirryttäessä.


title: Lentolaivue 30

text: Suomen sodissa 1939-45 menehtyneiden tietokannan mukaan hävittäjälentolaivue 30:n lentäjiä menehtyi taisteluissa:


title: Lentolaivue 30

text: Mauno Olavi Hurttila (ent. Grönlund), Reino Linko, Eero Mäkinen, Matti Esko Niemelä, Juha Jalmari Nyberg, Yrjö Armas Pallasvuo, Teuvo Aimo Ruohola, Ilmari Toiviainen


title: Lentolaivue 30

text: Lisäksi lento-onnettomuuksissa menehtyivät: Esko Johannes Airo, Esko Vihtori Lehtonen, Antti Olavi Naakka, Riemu Mainio Paltila, Veikko Johannes Sauru, Veikko Armas Tolvanen


title: Yhdes iltaan

text: Yhdes iltaan on rap-artisti Avaimen toinen single hänen ensimmäiseltä "Punainen tiili" -albumiltaan. Kappaleesta on kuvattu musiikkivideo. Kappale nousi MTV Nordicin soittolistoille. Single sisältää kappaleen "Ysist viiteen", jota ei löydy "Punaisen tiilen" CD-versiolta, sekä Wretchin remixin "Yhdes iltaan" -kappaleesta.


title: Instruja huudeilt?!

text: Instruja huudeilt?! on rap-artisti Laviksen vuonna 2009 julkaistu albumi. Albumi sisältää Laviksen edellisen "Ookkonä huudeilt?!" -albumin kappaleet instrumentaaliversioina. Albumin biitit on tehnyt Kfied.


title: Laronin oireyhtymä

text: Laronin oireyhtymä on autosomissa peittyvästi periytyvä hyvin harvinainen sairaus, jonka keskeinen piirre on aivolisäkeperäinen lyhytkasvuisuus. Laronin oireyhtymän omaavilla ei ole havaittu käytännössä lainkaan syöpää taikka diabetesta.


title: Laronin oireyhtymä

text: Sairaudesta raportoi ensimmäisenä Zvi Laron kumppaneineen vuonna 1966. Oireyhtymä-tapauksia on havaittu kaikkiaan vain noin 350. Laronin oireyhtymä on yleisintä sukulaisten välisistä avioliitosta syntyneillä lapsilla Lähi-idässä. Lisäksi Ecuadorissa asuu satakunta oireyhtymän omaavaa henkilöä.


title: Fort Jesus

text: Fort Jesus on portugalilaisten vuonna 1593 rakentama linnoitus Mombasassa, Keniassa. Nykyisin linnoitus toimii museona ja on suosittu turistikohde. Linnoitus on rakennettu ylhäältä katsottuna miehen muotoiseksi ja se on nimetty Jeesuksen mukaan.


title: Fort Jesus

text: Linnoituksen suunnitteli italialainen arkkitehti Giovanni Batista Cairati (), joka oli työskennellyt Portugalin kuninkaan Filip I:n palveluksessa jo vuosia. Omanin arabit piirittivät Fort Jesusta vuosina 1696−1698 ja saivat sen lopulta haltuunsa. Britannian valtaantulon myötä 1895 Fort Jesus muutettiin vankilaksi. Vuonna 1962 linnoituksesta tuli museo.


title: Fort Jesus

text: Fort Jesus lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2011.


title: Mosambikin politiikka

text: Mosambikin poliittinen valtiomuoto on presidentialismia noudattava edustuksellinen tasavalta. Valtiossa on monipuoluejärjestelmä ja presidentti on valtionpäämies. Toimeenpanovalta on hallituksella ja lainsäädäntävalta on sekä hallituksella että parlamentilla. Frelimo on ollut hallitseva puolue koko Mosambikin itsenäisyyden ajan.


title: Mosambikin politiikka

text: Mosambikin perustuslaissa on nimetty kolme eri elintä, jotka vastaavat vallasta Vallan kolmijako -opin mukaan. Nykyinen perustuslaki hyväksyttiin marraskuussa 1990. Siihen on tehty sen jälkeen kolme lisäystä. Vuoden 2004 lisäys vähensi presidentin valtaoikeuksia. Kaksi kolmasosaa parlamentista tulee tukea perustuslain lisäystä, jotta se tulee voimaan.


title: Mosambikin politiikka

text: Lainsäädäntä-, tuomio- ja toimeenpanovalta ovat erillään. Toimeenpanovalta on presidentillä, pääministerillä ja hallituksella, jota presidentin nimittämä pääministeri johtaa. Presidentti valitaan vaaleilla, ja presidentin virkakausi kestää viisi vuotta. Lainsäädäntävalta on parlamentilla, jossa on 250 jäsentä. Tuomiovalta on korkeimmalla oikeudella, jonka tuomarit presidentti nimittää.


title: Mosambikin politiikka

text: Mosambikissa on järjestetty vuodesta 1994 monipuoluevaalit. Maassa valitaan viiden vuoden välein samanaikaisissa vaaleissa sekä presidentti että parlamentti. Vuoden 2009 vaaleista lähtien samassa yhteydessä on valittu myös maakuntien parlamentit.


title: Mosambikin politiikka

text: Presidentinvaali on kaksikierroksinen, jos ensimmäisellä kierroksella yksikään ehdokkaista ei saa yli 50% äänistä. Toinen kierros järjestetään kahden eniten ääniä saaneen ehdokkaan välillä, ja toisella kierroksella eniten ääniä saanut ehdokas valitaan presidentiksi. Parlamentin 250 jäsentä valitaan suhteellisella vaalitavalla. Aiemmin puolue tarvitsi 5% äänistä, jotta se sai paikan parlamenttiin, mutta laki on nykyään poistettu.


title: Mosambikin politiikka

text: Puolueet, puolueliitto ja yksittäiset henkilöt voivat nimetä ehdokkaansa presidentinvaaliin. Ehdokkaat pitää nimetä vähintään 60 päivää ennen vaalipäivää, ja riippumaton ehdokas tarvitsee 10 000 nimeä päästäkseen ehdokkaaksi. Puolueet ja puolueliitot asettavat omat ehdokaslistansa parlamenttivaaleihin. Keskusvaalikomitea tarkistaa jokaisen ehdokkaan laillisuuden.


title: Mosambikin politiikka

text: Mosambikin itsenäisyyden alkuaikoina maalla oli vaikeuksia naapurivaltioidensa Zimbabwe ja Etelä-Afrikan kanssa. Nykyään Mosambikin ulkopolitiikan perustana ovat hyvien suhteiden säilyttäminen naapureihin ja suhteiden muodostaminen sekä parantaminen kehitysyhteistyökumppaneihin.


title: Mosambikin politiikka

text: Itsenäistymisen jälkeen Mosambik sai huomattavaa tukea joiltakin länsimailta, erityisesti Pohjoismailta. Neuvostoliitosta ja sen liittolaisista tuli kuitenkin Mosambikin tärkein taloudellinen, aseellinen ja poliittinen tukija maan marxistisen politiikan ansiosta. Mosambikin ulkopolitiikkaan vaikutti yhteys muihin kommunistisiin valtioihin. Mosambik liittyi vuonna 1984 Maailmanpankkiin ja Kansainväliseen valuuttarahastoon, minkä jälkeen maa alkoi saada myös apua muilta länsimailta. Pohjoismaat, Yhdysvallat, Alankomaat ja Euroopan unioni syrjäyttivät Neuvostoliiton Mosambikin tärkeimpinä taloudellisina tukijoina.


title: Mosambikin politiikka

text: Mosambik on Sitoutumattomien maiden liikkeen jäsen ja se on Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden kansainvälisten organisaatioiden maltillinen afrikkalaisjäsen. Mosambik kuuluu myös Afrikan unioniin, Eteläisen Afrikan Kehitysyhteisöon ja Islamilaiseen konferenssiin. Vuonna 1996 Mosambik liittyi Kansainyhteisöön ja oli perustamassa Portugalinkielisten maiden yhteisöä.


title: Theo Bell

text: Theopolis Bell nuorempi (21. joulukuuta 1953 – 21. kesäkuuta 2006) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja (laitahyökkääjä). Hän syntyi Kalifornian Bakersfieldissä ja pelasi yliopistotasolla Arizonan yliopistossa. NFL-varauksensa hän sai vuonna 1976. Hänen NFL-seuroinaan olivat Pittsburgh Steelers (1976–1980) ja Tampa Bay Buccaneers (1981–1985).


title: Theo Bell

text: Bell voitti kahdesti Pittsburgh Steelersin kanssa Super Bowl -mestaruuden. Hän kuoli 52-vuotiaana Tampassa kärsittyään pitkään munuaistaudista ja sklerodermasta.


title: Aurinkolentokone

text: Aurinkolentokone on lentokone, joka käyttää voimanlähteenään aurinkoenergiaa.


title: Aurinkolentokone

text: Aurinkoenergian avulla maapallon ympäri aikova ryhmä teki lentokoneensa ensimmäisen koelennon Sveitsissä, Dübendorfin kentällä torstaina 3. joulukuuta 2009. Sveitsiläisen seikkailijan Bertrand Piccardin johtama ryhmä pyrkii lentämään Maan ympäri auringon voimalla vuonna 2012.


title: Aurinkolentokone

text: Jo vuonna 2007 brittiläinen aurinkovoimalla toimiva ultrakevyt lentokone teki aurinkoenergialla toimivien lentojen pituusennätyksen. Ase- ja turvatekniikkayritys Qinetiqin Zephyrin miehittämätön kone lensi yhtämittaisesti 54 tuntia. Myöhemmin se teki vajaan 34 tunnin lennon. Lennon aikana kone nousi noin 18 kilometrin korkeuteen. Kokeet tehtiin elokuussa 2007 New Mexicossa Yhdysvalloissa.


title: Raine Lampinen

text: Raine Lampinen (13. helmikuuta 1912 Porvoo – 17. lokakuuta 1984 Porvoo) oli yksi tunnetuimmista ja menestyneimmistä suomalaisista moottoripyöräurheilijoista. Lähes kolme vuosikymmentä kymmenet tuhannet ihmiset saivat kesäisin jännittää Eläintarhassa, Pyynikillä, Ruissalossa ja monissa muissa paikoissa kuinka ”Raine ajaa”. Hän oli kauan Suomen voitokkain TT-kuljettaja ulkomaisia kilpailijoita vastaan. Hän kilpaili myös monissa maissa, Ruotsissa, Norjassa, Hollannissa, Saksassa, Virossa ja jopa Man-saarella vuonna 1939 ”tuntemattomana harrastelijana” maailmankuulujen tehdasajajien joukossa. Hänen uransa kesti 34 vuotta (1928–1962).


title: Raine Lampinen

text: Lampinen oli myös suksitehtailija, yksi suomalaisten suksimerkkien johtavista kehittäjistä. Hän kuului maineikkaaseen moottorisukuun, sillä hänen isänsä Emil Lampinen (1883–1961) sekä setänsä Oskari ja Heikki olivat ennen ensimmäistä maailmansotaa Suomen parhaita motoristeja. Lampisen vaimo Doris (o.s. Rosenqvist, s. 22. kesäkuuta 1912 Turku) oli hänkin motoristisukua ja hänen isänsä Gustaf ja veljensä Armas olivat Suomen Moottoriliiton puheenjohtajia. Vaimo Doris kilpaili hänkin 1930-luvulla voitokkaasti luotettavuusajoissa. Ralliautoilijana taas on kunnostautunut Lampisen poika Simo (s. 22. kesäkuuta 1943 Helsinki). Suvulla on kaikkiaan kolme SML:n kultaista ajajamerkkiä: isoisä Emil sai merkin vuonna 1930, isä Raine sai sen 1934 ja poika Simo sai kultaisen ajajamerkin vuonna 1970.


title: Raine Lampinen

text: Raine Lampisen ajajaura alkoi jo Tammisaaren ajoissa vuonna 1928, jolloin hän oli vasta 16-vuotias. Hän osallistui luotettavuuskilpailun sivuvaunupyörien sarjassa. Hänellä oli ”purkkiorjanaan” oma isänsä. Hän sai Brandtilta käyttöönsä Rudgen. Vuosien varrella Lampisen tilille on kertynyt kaikkien aikojen suomalainen saavutuslista. MM- ja EM-kisojen sijoituksia Lampisella ei ole, koska hänen huippukaudellaan näitä kisoja ei vielä järjestetty.


title: Raine Lampinen

text: Lampisella on Suomen mestaruudet luotettavuusajossa 1936–1939, maaradalla 1936, 1938, 1948, 1949 ja TT:n luokassa 500 1937–1939, 1950 ja 1951. Yhteensä 13 SM:ää eli enemmän kuin kellään muulla siihen mennessä. Häntä voidaan pitää 1930-luvun loppupuolen kiistattomana mestariajajana.


title: Raine Lampinen

text: Lampinen osallistui Eläintarhan ajoihin 21 kertaa vuosina 1932–1961 voittaen kolme kertaa ja saavuttaen kahdeksan kakkos- ja kaksi kolmossijaa. Hän oli niiden ensimmäinen suomalainen moottoripyöräluokan voittaja. Lampisella oli Eläintarhan ajojen osallistumisennätys, sillä hän oli mukana kilpailuissa kaikkina muina vuosina paitsi kahtena viimeisenä. Vuosien 1933–1950 aikana hän voitti Pyynikinajot viisi kertaa. Hän otti osaa Pyynikinajoihin peräti 19 kertaa. Hänestä tuli Pyynikinajojen suuri sankari. Siellä myös syntyi hokema: ”Lampinen kurvissa/karvalakki korvissa/hampaat irvessä/suu virneessä”. Vuosina 1931–1950 Ruissalossa tuli kahdeksan voittoa puhumattakaan muista kotimaisista TT-ajoista. Vuonna 1935 hän voitti Ruotsissa Avesta TT-ajot Grytnäsin kilparadalla. Hän voitti myös 1950 Veckjärven TT-ajot luokassa 500 ksm Triumph kilpapyörällä. Päijänteen ajot Lampinen voitti 1936 ja 1937. Suomen mestaruuden Lampinen voitti nopeusajossa, TT:ssä, maaradalla ja luotettavuusajossa, yhteensä ennätykselliset 13 kertaa. Mestaruuksista neljä hän sai 1940–1950-luvun taitteessa. Voitto vuonna 1949 Norjan GP-kisoissa Gardermoenissa oli merkkitapaus. Seuraavana vuonna 1950 hän oli Gardemoenissa toinen. Hän osallistui vielä 50-vuotiaana vuonna 1962 Pyynikin TT-ajoihin, joka oli MM-osakilpailu. Hän saavutti myös arvokkaita voittoja ulkomaitten suurilla radoilla. Vuonna 1935 hän voitti suuren kansainvälisen Viron Grand Prix Kilpailun Piritan radalla luokassa 500-kuutiota. Hän kuului silloin Husqvarna-talliin ja toimi tehdasajajana. Husqvarna tehdas Ruotsissa oli antanut hänen käyttöönsä uuden Husqvarna pyörän. Sama pyörä on vielä tallella Moottoriurheilumuseossa Riiassa.


title: Raine Lampinen

text: Lampisen arvokkaimmat voitot tulivat Norton-, Rudge- ja Triumph-merkkisillä pyörillä. Hän käytti kilpauransa aikana myös muita TT-pyöriä kuten Raleigh, Husqvarna ja BMW. Parhaana kilpailuvuotenaan hän itse piti kautta 1939, jolloin hän voitti Viron Grand Prixin. Lampinen oli tunnetuin suomalainen moottoripyöräilijä ennen Jarno Saarista.


title: Raine Lampinen

text: Jo 19-vuotiaana vuonna 1931 Lampinen oli mukana perustamassa Eläintarhan ajoja ollen myös niiden ensimmäinen suomalainen moottoripyöräluokan voittaja. Suomen Moottoriliiton, SML:n hallituksen jäsen hän oli 1946–1962 ja liiton varapuheenjohtaja 1957–1962. MKK:n jäsenenä hän toimi 1957–1958 sekä Porvoon MK:n puheenjohtaja 1951 ja hallituksen jäsen 1945–1969. Hän oli myös mukana useissa suurkilpailujen juryissä ja erilaisissa johtotehtävissä.


title: Raine Lampinen

text: Lampinen oli myös merkittävä suksitehtailijana ja suomalaisen suksen kehittäjänä. Suomessa oli 1920-luvulla siirrytty kilpahiihdossa tasamaahiihdosta murtomaahiihtoon. Suksia alettiin kehittää etupainoisemmiksi ja ketterämmiksi. Puusuksia alettiin valmistaa säletekniikalla. Ensimmäisiä sälesuksien tuottajia oli Lampinen Oy Porvoon maalaiskunnassa.