title: Pahtahanhikki

text: Pahtahanhikkia on vaikea erottaa hyvin samankaltaisesta ja samoilla paikoilla kasvavasta ruijanpahtahanhikista ("P. chamissonis"). Lajien välimuodot ovat yleisiä.


title: Pahtahanhikki

text: Pahtahanhikin levinneisyysalue on laaja mutta varsin hajanainen. Se käsittää Pohjois-Amerikan pohjoiset osat, Siperian, Mongolian sekä Kaukasuksen, Alpit ja Fennoskandian tunturiseudut. Suomen lähialueilla laji on yleinen Norjassa ja Kuolan niemimaalla. Suomessa pahtahanhikkia tavataan Kuusamon ja Sallan rotkolaaksoista, Enontekiöltä sekä Utsjoelta.


title: Pahtahanhikki

text: Pahtahanhikki kasvaa pääasiassa kalkkipitoisilla kalliopengermillä ja pahdanaluslouhikoissa. Laji on kalkinsuosija. Suomessa lajin suurimpina uhkina olivat aikaisemmin lähinnä laiton keräily sekä kalliokiipeily kasvupaikoilla. Nykyään suppealla alueella kasvavan lajin suurin tulevaisuuden uhka on ilmaston lämpiämisen mukanaan tuomat mahdolliset epäsuotuisat olosuhteet kasvupaikoilla.


title: Riisuminen

text: Riisuminen on Lauri Törhösen ohjaama 21. helmikuuta 1986 ensi-iltansa saanut elokuva. Se kertoo vasemmistolaistaustaisesta ministeristä (Erkki Saarela), joka viettää yön hotellihuoneessa nuoruudenrakastettunsa ja entisen aatetoverinsa (Eeva Eloranta) kanssa. Riisumisen ja seksin lomassa he puivat henkilökohtaisia ja aatteellisia kysymyksiä.


title: Riisuminen

text: Elokuva perustuu Raija Orasen samannimiseen menestysnäytelmään, jonka ensi-ilta oli ollut Tampereen teatterikesässä vuonna 1984. Orasen mukaan hänen innoittajanaan toimi iltapäivälehden lööppi ministeri Matti Ahdetta koskeneesta uutisesta, joka osoittautui myöhemmin täysin perättömäksi. Jörn Donner osti näytelmän elokuvaoikeudet 5 000 markalla ja antoi aiheen Törhöselle, joka kirjoitti tarinan uusiksi. Oranen ei pitänyt lopputuloksesta ja irtisanoutui julkisesti elokuvasta.


title: Riisuminen

text: "Riisumisen" musiikin teki ja esitti Hector, ja siitä suunniteltiin myös singlelevyä, joka ei kuitenkaan toteutunut. Elokuva alkaa muutaman minuutin mittaisella lyhytfilmillä "Otteita Suomen hallitusmuodosta", jossa Jörn Donner lukee Suomen hallitusmuodon tekstiä.


title: Riisuminen

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano pitää "Riisumista" pitkästyttävänä puhedraamana ja arvelee sen saamaa suosiota sukupolvikysymykseksi. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Tahmavillakko

text: Tahmavillakko ("Senecio viscosus") on asterikasveihin kuuluva pahanhajuinen ja tahmeavartinen ja -lehtinen kasvi. Se on myrkyllinen. Suomessa tahmavillakko on tulokaslaji.


title: Tahmavillakko

text:
Yksivuotinen tahmavillakko kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Tanakahko varsi on haaraton tai ylhäältä haarova. Koko varsi ja lehdet ovat tahmeakarvaisia, minkä vuoksi kasvi on tavallisesti roskan sotkema. Alemmat lehdet ovat lyhytruotisia, ylemmät ruodittomia, vastapuikeita, pariliuskaisia, lehden liuskat hampaisia. Kukat ovat keltaisia. Pienissä mykeröissä on noin 12 kielikukkaa. Tahmavillakon kukinta-aika ulottuu heinäkuusta lokakuuhun. Kasvi tuottaa pitkän kukinta-aikansa aikana valtavan määrän siemeniä.
Tahmavillakko on levinnyt lähes koko Eurooppaan itäisintä osaa lukuun ottamatta. Sitä tavataan myös tulokaslajina Pohjois-Amerikassa. Suomessa laji on yleisin Etelä-Suomessa, mutta sitä tavataan yleisesti Oulun korkeudelle saakka.


title: Tahmavillakko

text: Tahmavillakko on Suomessa tulokaslaji, joka on kulkeutunut maahan 1800-luvulla toisaalta Pietarista liikenteen mukana, toisaalta satamakaupunkeihin laivojen painolastihiekassa. Laji säilyi pitkään satunnaistulokkaana ja alkoi levitä laajemmalle vasta 1930–1940-luvuilla. Alun perin tahmavillakko on peräisin Välimeren maista.


title: Tahmavillakko

text: Tahmavillakkoa tavataan monien muiden tulokaslajien tapaan rautateillä, tienvarsilla, hiekkakuopilla, joutomailla, hiekkarannoilla, kallioilla ja pelloilla.


title: Takayuki Aihara

text: Takayuki Aihara () on japanilainen videopelimusiikin säveltäjä. Uransa aikana hän tuottanut musiikkia Namcon, Arikan ja Square Enixin peleihin.


title: Takayuki Aihara

text: Aihara aloitti työnsä Namcon pelisäveltäjänä 1990-luvun alussa. Hänen huomattavimpia töitään Namcolla olivat "Galaxian³ ", "Ridge Racer 2", "Tekken" ja "Soul Edge" -kolikkopelit. "Galaxian³ ":n ja "Ridge Racer 2":n olivat Aiharan lisäksi säveltäneet Shinji Hosoe ja Ayako Saso, joiden kanssa hän siirtyi Namcolta Arikalle vuonna 1997. Arikalla hän työskenteli "Street Fighter EX" -sarjan parissa.


title: Takayuki Aihara

text: Lähdettyään Arikalta Aihara perusti yksityisen studionsa Studio Carnavalin. Hosoen ja Sason kanssa hän teki jälleen yhteistyötä säveltäessään vuonna 2000 julkaistua "Driving Emotion Type-S":ää. Seuraavia Aiharan säveltämiä Square Enixin julkaisemia pelejä olivat "Drakengrad" ja "Children of Mana".


title: Wang Xu

text: Wang Xu (kiin. 王旭, s. 27. syyskuuta 1985) on kiinalainen naispainija ja olympiavoittaja.


title: Wang Xu

text: Wang saavutti olympiavoiton 72 kilogramman sarjassa Ateenan kesäolympialaisissa 2004. Pekingin olympialaisissa hän ei kilpaillut, mutta hänen korvaajansa Wang Jiao voitti kultaa.


title: Wang Xu

text: Wang on voittanut olympiakullan lisäksi kerran MM-hopeaa ja -pronssia sekä vuoden 2006 Aasian kisojen kultamitalin. Aasian-mestaruuskilpailuista hän on voittanut kultaa vuonna 2001 ja pronssia vuonna 2007. Painin maailmancupissa Wang voitti pronssia vuonna 2007.


title: Maailmankaikkeuden alku (kirja)

text: Maailmankaikkeuden alku on John D. Barrown vuonna 1993 ilmestynyt kirja kosmologiasta. Kirja käsittelee kosmologian peruskysymyksiä: maailmankaikkeuden alkutilaa, alkuräjähdystä, kaikkeuden laajenemista, alkeishiukkasten fysiikkaa, singulariteetteja, havaintoja kaikkeudesta, aineen ja energian luonnetta, lisäulottuvuuksien kysymystä ja näiden vaihtoehtoisia teorioita.


title: Maailmankaikkeuden alku (kirja)

text: Kaikkeuden alkutilan tutkimus perustuu nykytilan havaintoihin. Menneisyyttä ekstrapoloidaan nykytilasta, jotta saataisiin tietoa alkutilasta.


title: Maailmankaikkeuden alku (kirja)

text: Osa tekstistä käsittelee varsinaisen alun kysymystä riippumatta alkutilasta. Suurin osa tekstistä olettaa, että kaikkeus alkoi alkuräjähdyksestä noin 14 miljardia vuotta sitten. Toinen teoria esittää, että varsinaista alkuhetkeä ei ole, vaan aika jatkuu taaksepäin ikuisesti.


title: Maailmankaikkeuden alku (kirja)

text: Nykytiedon perusteella voimme havaita kaikkeudesta vain sen osan, mitä valo on ehtinyt kulkea alkupisteestä nykyhetkeen mennessä. Teoreettinen maksimi on siis noin 14 miljardia valovuotta. On havaittu, että kaikkeus laajenee. Laajeneminen ei ole pelkästään sitä, että kappaleet liikkuvat toisistaan poispäin. Kaikki kappaleet näyttävät etääntyvän toisistaan ikään kuin avaruus laajenisi. Tämä havaitaan punasiirtymänä, joka on merkki siitä, että havaittu kohde kulkee poispäin. Kaikkeutta voidaan eräissä malleissa ajatella ilmapallon pintana. Kun ilmapallo laajenee, kaikki pisteet pallon pinnalla etääntyvät toisistaan.


title: Maailmankaikkeuden alku (kirja)

text: Eräät kosmologian teoriat eivät oleta tämän olevan koko kaikkeus. Kaikkeus voisi olla suurempi kuin tämä. Tämän lisäksi kaikkeuksia voisi olla useampia ja erilaisia.


title: Maailmankaikkeuden alku (kirja)

text: Eräs kirjan keskeinen teema on mahdollisuus elämän synnystä. Kirjassa ei oleteta, että tämä kaikkeus olisi ainoa tai että muita kaikkeuksia olisi olemassa. Sen sijaan kirjassa esitetään, että fysiikan lait ja luonnonvakiot täytyvät olla kaikkeudessa sopivat, jotta siellä voi syntyä elämää kuten maapallolla. Esimerkiksi painovoima ei voi olla liian vahva, tai muussa tapauksessa kaikkeus supistuisi kokoon ennen kuin elämää voisi syntyä.


title: Maailmankaikkeuden alku (kirja)

text: Kirjan loppu käsittelee lisäulottuvuuksien mahdollisuutta. Kirja esittää, että on fysikaalisia syitä sen puolesta, että tämän kaikkeuden fysikaalisilla laeilla ja vakioilla ei voisi olla "suuria" tilaulottuvuuksia havaitun kolmen ulottuvuuden lisäksi. Tietyt luonnolliset mekanismit eivät toimisi "sopivalla" tavalla. Kirjassa esitetään, että yli kolmessa ulottuvuudessa ei voisi olla vakaita atomeja eikä vakaita kiertoratoja auringon ympäri. Kuitenkin lisäulottuvuuksia saattaisi olla olemassa, mutta nämä olisivat niin pieniä, että niiden löytäminen kokeiden perusteella olisi hyvin vaikeaa.


title: Etelä-Wales

text: Etelä-Wales on alue Ison-Britannian länsirannikolla. Se ei ole hallinnollinen alue, eikä sen rajoja ole määritelty tarkkaan: siihen kuuluvat Glamorganshiren ja Monmouthshiren kreivikunnat ja yleensä joitakin osia Carmarthenshiren ja Pembrokeshiren eteläosista. Alueen suurimpia kaupunkeja ovat Walesin pääkaupunki Cardiff sekä Swansea ja Newport.


title: Etelä-Wales

text: Vaikka Etelä-Wales ei ole hallinnollinen yksikkö, sillä on yhteistoimintaa kuten yhteinen poliisipäivystys.


title: Jorma Tiittanen

text: Jorma Tapani Tiittanen (29. lokakuuta 1929 Rautu – 5. helmikuuta 2017 Espoo) oli nimimerkkiä Titu käyttänyt suomalainen pilapiirtäjä, kuvittaja ja mainosgraafikko. Hänet muistetaan parhaiten "Seura"-lehdessä vuosikymmenien ajan ilmestyneestä, "Titulointia"-nimikkeellä otsikoidusta pilapiirrossarjasta.


title: Jorma Tiittanen

text: Tiittanen kävi Helsingissä Mainosgraafikkojen koulun ja työskenteli mainostoimistossa 13 vuoden ajan, ennen kuin tarjoutui sivutoimiseksi pilapiirtäjäksi "Seuraan" 1965. Kokosivun mittainen, sarjakuvamainen "Titulointia"-kuvapakina ehti ilmestyä lehdessä yli 44 vuoden ajan, aina vuoteen 2009 asti. Titun tuotti piirroksia "Seuraan" kaikkiaan luultavasti yli 2 200 kappaletta.


title: Jorma Tiittanen

text: Toimittaja Hannu Teider luonnehtii Tiittasen pilapiirrosten heijastaneen laajaperspektiivisesti suomalaista elämänmenoa. Tiittanen puuttui myös yhteiskunnallisiin epäkohtiin, mutta hänen huumorinsa hienotunteisuus ja elämänmyönteisyys estivät ketään loukkaantumasta. Hän oli aina tavallisen, vaatimattoman ihmisen puolella, Teider toteaa.


title: Jorma Tiittanen

text: Muita Tiittasen piirrossarjoja on "Pääkaupunki-lehdessä" 1970- ja 1980-luvulla ilmestynyt "Herra Jalkanen". Lisäksi hän laati muun muassa kirjankuvituksia. Titun pakinoita on julkaistu myös kokoelmina nimellä "Valitut vitsaukset", "Kootut kuplat" ja "Hyvä Suomi".


title: Jorma Tiittanen

text: Päätoimisena mainosgraafikkona Tiittaen työskenteli muun muassa Mainosyhtymässä, Mainoskartiossa, OKA-kahvin somistamossa ja Philipsin mainososastolla. Hän kuoli 87-vuotiaana helmikuussa 2017 pitkän sairauden päätteeksi.


title: Walther Wever

text: Walther Wever (11. marraskuuta 1887 Wilhelmsort – 3. kesäkuuta 1936 Dresden-Klotzche) oli saksalainen kenraaliluutnantti ja natsi-Saksan ilmavoimien Luftwaffen ensimmäinen esikuntapäällikkö.


title: Walther Wever

text: Ensimmäisessä maailmansodassa Wever kehitti niin sanotun joustavan etulinjapuolustuksen periaatteen, joka auttoi saksalaisia joukkoja pitkään kestämään kasvavaa ympärysvaltojen painetta. 1917 hänet siirrettiin sotamarsalkka Paul von Hindenburgin alaisuuteen maavoimien yleisesikunnan, eli "Oberste Heeresleitungin (OHL)" operatiiviselle osastolle ja hän oli henkilökohtaisesti läsnä kun keisari Vilhelm II luopui kruunusta. Weveristä tuli 1. syyskuuta 1933 ilmailuministeriön ("Reichsluftahrtministerium") johtaja, ja maaliskuussa 1935 hänen nimityksekseen muuttui ilmavoimien esikuntapäällikkö.


title: Walther Wever

text: Luftwaffen ensimmäisenä esikuntapäällikkönä Wever alkoi kehittää sekä strategisen, että taktisen ilmasodankäynnin perusteita Giulio Douhet’n ideoiden mukaisesti ja selvittää nykyaikaisen lentokoneen rakentamisen asettamia teknisiä vaatimuksia. Luftwaffen strategisen merkityksen korostaminen tarkoitti Stukien, hävittäjien ja pienten pommikoneiden ohella myös nelimoottorisen pommikoneen kehittämistä. Tämän hän nimesi "Uralbomberiksi". Lisätutkimuksien jälkeen Wever kuitenkin luopui suunnitelmasta muutamia viikkoja ennen kuolemaansa, kun hänelle kävi yhä selvemmäksi, että valtakunnan johto aikoi sotaa.


title: Walther Wever

text: 3. kesäkuuta 1936 hänen Heinkel He 70 -koneensa syöksyi Dresdenin Klotschen kentältä lähdön jälkeen tuntemattomasta syystä maahan ja Wever sai surmansa.


title: Jaakko Närvä

text: Jaakko Närvä (s. 4. heinäkuuta 1973 Kotka) on suomalainen uskontotieteilijä. Närvän väitöskirja "Ufologia ja ufokokemukset uskonnollisina ilmiöinä – Teoreettinen tutkimus" tarkastettiin Helsingin yliopistossa joulukuussa 2008. Väitöskirjan mukaan ufologia ja ufokokemukset ovat suurimmaksi osaksi uskontoa ja vain hyvin pieneltä osin jotakin muuta.


title: Jaakko Närvä

text: Närvä on toiminut Suomen Ufotutkijoissa ja kertoo saaneensa virikkeen uravalintaansa omasta ufokokemuksestaan sekä 1990-luvun ufoaallosta.


title: Peter Fagernäs

text: Thor Peter Fagernäs (s. 16. maaliskuuta 1952 Oulu) on suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan juristi. Hän on toiminut pankki- ja rahoitusalalla 30 vuotta.


title: Peter Fagernäs

text: Fagernäs valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1977. Pankkiuraa hän teki Kansallis-Osake-Pankissa, jonka palvelukseen hän meni heti opintojen päätyttyä. KOP:issa ja myöhemmin Meritassa hän oli 1977–1996. Hän oli Fortumin hallituksen puheenjohtaja huhtikuuhun 2009. Fagernäs on omistanut Pohjolaa ja ollut sen hallituksen puheenjohtaja 2001–2003. Perheen omistaman sijoitusyhtiön Oy Hermitage Ab:n kautta hänellä on omistuksia eri yhtiöissä. Hän on John Nurmisen säätiön hallituksen jäsen.


title: Peter Fagernäs

text:
Fagernäs johti ja saneerasi KOP:n New Yorkin - ja Tukholman-konttoreita ja toimi Lassilan apuna nk. Kouri-kaupoissa. Pääjohtaja Pertti Voutilainen kuitenkin pudotti Fagernäsin KOP:n johtokunnasta ja siirsi hänet pankin osakkuusyhtiön investointipankki Prospectuksen toimitusjohtajaksi. Prospectus oli KOP:n leirin investointipankki ja pankin toimitusjohtajana Fagernäs siirtyi uuden suurpankin varallisuuden hoidosta vastaavaksi johtajaksi. KOP omisti Prospectuksesta puolet ja pankin entinen johtaja Fagernäs sekä muut prospectuslaiset loput. Vuonna 1995 Peter Fagernäs kuitenkin myi osuutensa Prospectuksesta ja perusti myöhemmin investointipankki Conventumin. Conventum hyötyi erityisesti yritysten pörssilistauksista seurauksella, että Fagernäsin varallisuus kasvoi merkittävästi.
Vakuutusyhtiö Pohjola osti Conventumin vuonna 2001 270 miljoonalla eurolla. Ajateltiin, että Conventumin kautta Pohjola saisi runsaasti sijoitusrahastoja ja pörsissä noteerattomia teknologiayhtiöitä. Kauppa maksettiin Pohjolan osakkeilla ja samalla Fagernäsistä tuli Pohjolan suuromistaja. Fagernäs nimitettiin Pohjolan hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Peter Fagernäs

text: Fagernäs valittiin vuonna 2002 Maanpuolustuskiltojen liiton liittovaltuuston puheenjohtajaksi kolmeksi vuodeksi. Fagernäs joutui jättämään paikkansa Pohjolassa ja omistusosuuttaan kasvattanut Suomi-yhtiöiden toimitusjohtaja Eino Halonen valittiin hallituksen puheenjohtajaksi maaliskuussa 2003. Halosen valintaa tuki Ilmarisen toimitusjohtaja Kari Puro, mutta Fagernäsiä tukenut Lemminkäisen hallituksen puheenjohtaja Heikki Pentti erosi Pohjolan hallituksesta. Fagernäs kuittasi 544 929 euron erokorvauksen, kun Pohjola erotti hänet ennen aikaisesti hallituksen puheenjohtajan toimesta.


title: Peter Fagernäs

text: Fagernäs aloitti Fortumin hallituksen puheenjohtajana vuonna 2001. Fagernäs puolusti vuosina 2005 ja 2009 voimakkaasti Fortumin optiojärjestelmiä ja erityisesti Mikael Liliusta. Eduskunnan talousvaliokunta haastatti vuonna 2005 nk. Fortum-kuulemisissaan Fagernäsiä Fortumin optio-järjestelyistä. Myöhemmin kritiikki Fortumin optiojärjestelmää kohtaa kasvoi ja Fagernäs joutui eroamaan Fortumin johdosta oma-aloitteisesti keväällä 2009.


title: Peter Fagernäs

text:
Fagernäs toimi Finnlinesin hallituksessa mm. yhdessä Timo Jouhkin kanssa italialaisen Grimaldin omistajuuteen vuoteen 2007 saakka.
Fagernäs toimii Taaleritehtaan Omistusyhteisö Oy –yrityksen hallituksen puheenjohtajana (perustettu vuonna 2008), Amanda Capital Oyj:n hallituksen jäsenenä (perustettu vuonna 2002), sekä Kiinteistö Oy Uruluksen hallituksissa.


title: Peter Fagernäs

text: Fagernäsin isoisä, lääninkamreeri ja valtioneuvos Anders Viktor Helander kuului Pohjolan 1891 perustaneeseen pieneen fennomaanien joukkoon. Peter Fagernäsin vanhempi veli on Berliinin-suurlähettiläänä, ja sittemmin EK:n toimitusjohtaja vaikuttanut Leif Fagernäs.


title: Peter Fagernäs

text: Fagernäs oli mukana koululais- ja opiskelijapolitiikassa ja vuosina 1974–1975 Kokoomuksen nuorten liiton varapuheenjohtaja. Hän on naimisissa Ansa Fagernäsin kanssa, ja heillä on kolme lasta, Jan, Tom ja Niko.


title: Peter Fagernäs

text: Peter Fagernäsin veljiä ovat Leif Fagernäs ja Kim Fagernäs. Hänen isoisänsä on Uno Fagernäs.


title: Fagernäs

text: Fagernäs on sukunimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Kristiina Lassus

text: Kristiina Lassus (s. 21. maaliskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen muotoilija, joka on työskennellyt muun muassa Artekilla ja Alessilla.


title: Kristiina Lassus

text: Lassus valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta taiteen maisteriksi 1992 (Design Leadership) ja 1995 (Sisustusarkkitehtuuri ja huonekalusuunnittelu). Hän työskenteli valmistuttuaan eri sisustusarkkitehtitoimistoissa. Vuosina 1994–1997 hän oli Artekin desingkoordinaattori ja 1998–2004 Alessin designjohtaja. Vuodesta 2003 hänellä on ollut Milanossa oma toimisto, jonka nimissä hän toimii konsulttina suunnittelee muun muassa Intiassa ja Nepalissa valmistettavia mattoja. Matoista hän on saanut saksalaisen Red Dot -muotoilupalkinnon. Myös Alessi suunnittelemistaan astioista ja teräksisistä aterimista hän on saanut saman palkinnon. Hän on ollut myös Red Dotin tuomaristossa.


title: Ton

text: Ton voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mikael Paavalinpoika Munck

text: Mikael (Mikko) Paavalinpoika Munck, myös Mickel Pålinpoika Munck (k. 10. marraskuuta 1599, isä Påvel Andersson Huovari, äiti Brita Andersdotter Andersson) oli suomalainen sotilas, vouti, Turun linnan alipäällikkö ja Vehmaan Nuhjalan säteritilan omistaja. Hän toimi 1580-luvulla lainlukijana ja voutina eri puolilla Suomea. Vuonna 1585 hänet aateloitiin ja vuodet 1591–1597 hän oli Pohjois-Suomen voutina. Arvid Stålarm sai joulukuussa 1597 Turun linnan uudelleen haltuunsa ja Munckista tehtiin linnan alipäällikkö. Munck rasitti talonpoikia ankaralla linnaleirillä vahvistaakseen sotavoimia. Kaarle-herttua valtasi Turun linnan 1599 ja vangitsi Munckin, joka mestattiin Turun verilöylyssä. Hänen leskensä Margareeta Starck sai pitää perintötilansa ja hänen tiedetään olleen elossa vielä 1618.


title: Alessi (yritys)

text: Alessi on italialainen muotoiluyritys. Yritys sijaitsee Omegnassa Piemontessa.


title: Alessi (yritys)

text: Yrityksen nykyisen omistajan Alberto Alessin isoisä Giovanni Alessi perusti italialaisen perheyrityksen FAO:n (Fratelli Alessi Omegna) vuonna 1921. 1930-luvulla Giovanni Alessin poika Carlo Alessi opiskeli muotoilua ja oli yrityksen pääasiallinen muotoilija 1938–1945. Yrityksellä ei ole ollut omia muotoilijoita sitten vuoden 1955, jolloin Carlo Alessi oli siirtynyt yhtiön johtoon ja alkoi tilata suunnitelmia kansainvälisesti maineikkailta muotoilijoilta ja arkkitehdeilta, joita ovat olleet muun muassa Aldo Rossi, Luigi Massoni, Philippe Starck, Michael Graves, Ettore Sottsass, Achille Castiglioni ja Richard Sapper. Monista yrityksen tuotteista on tullut klassikoita, kuten Starckin sitruspusertimesta "Juicy Salif", Richard Sapperin kaksiäänisesti viheltävästä vesipannusta ""9091"" vuodelta 1983 ja Michael Gravesin linnunlaulu-vesipannusta "9093" vuodelta 1984. Suomessa on yksi Alessin myymälä, joka sijaitsee Helsingissä Fredrikinkadulla.


title: Alessi (yritys)

text: Yrityksen palveluksessa on noin 500 henkeä. Sen liikevaihto oli 2002 noin 108,5 miljoonaa euroa.


title: Alessi

text: Alessi voi viitata seuraaviin:


title: Alessi

text: Henkilöitä:


title: Alessi

text: Kuvitteellisia henkilöitä:


title: Alessi

text: Muuta:


title: Community Jazz

text: Community Jazz on kosketinsoittaja Jukka Gustavsonin kymmenes soololevy, joka julkaistiin 8. huhtikuuta 2009. Levyllä soittaa Gustavsonin Organ Fusion Band sekä Gustavsonin ja Raoul Björkenheimin Björkenheim-Gustavson Quartet. Levyn ensimmäisen raidan "Cohesion Promotion" eli "Kiinnevoima" Gustavson on säveltänyt vaimonsa Leena Gustavsonin soolotanssiteokseen "Eriääri".


title: Community Jazz

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Jukka Gustavson sekä sovittanut Gustavson yhdessä muiden soittajien kanssa.Björkenheim-Gustavson Quartet soittaa raidoilla "Cohesion Promotion", "Human Right", "Highlights of an Ordinary Day" ja "In a Godless Hurry All the Time".


title: Community Jazz

text: Organ Fusion Band soittaa raidoilla "Every Child Needs Love", "Cohesion Swing Report", "Blue Grace" ja "Man of Honor"


title: Pentti Pesä

text: Pentti Pesä (s. 20. joulukuuta 1942 Helsinki) on Kuopiossa asuva teatteriohjaaja, näytelmäkirjailija ja kirjailija. Hän valmistui ylioppilaaksi Helsingin lyseosta 1962 ja ohjaajaksi Suomen Teatterikoulusta 1966.


title: Pentti Pesä

text: Hän on toiminut teatterinjohtajana Kemin kaupunginteatterissa 1966-1968 sekä ohjaajana Oulun kaupunginteatterissa 1968–1986 ja Kuopion kaupunginteatterissa 1987–2005. Pentti Pesä on teatterityönsä lisäksi kirjoittanut noin 120 Jerry Cotton -dekkaria sekä muita sarjoja.


title: Bengt Gylta

text: Bengt Bengtsson Gylta (noin 1514 – 25. joulukuuta 1574, Hedensö, Ruotsi) oli ruotsalainen valtaneuvos. Hän oli nuorena Kustaa Vaasan luona hovijunkkarina ja määrättiin 1550 laamanniksi Länsi-Götanmaalle. Vuonna 1554 hän toimi yhtenä niistä lähettiläistä, jotka neuvottelivat tanskalaisten kanssa Älfsborgissa. Hän osallistui myös lähetystöön, jonka Kustaa Vaasa lähetti Venäjälle 1556. Eerik XIV:n hallinnon aikana hänet lyötiin ritariksi 1561 ja hänestä tuli valtaneuvos 1562. Samana vuonna hän neuvotteli Tanskassa ja seuraavana vuonna Venäjällä. Herttuoiden kapinassa 1568 hän oli pisimpään uskollinen kuninkaalle. Joulukuussa 1568 ja vielä seuraavan vuoden puolellakin hänet mainitaan asiakirjoissa Juhana III:n hovimestarina. Tanskan ja Lyypekin kanssa käydyissä rajaneuvotteluissa ja Stettinin rauhankongressissa 1570 Gylta toimi Ruotsin edustajana. Vuodet 1571–1572 hän oli Tukholman linnan käskynhaltijana.


title: Tuntematon uhka (vuoden 1995 elokuva)

text: Tuntematon uhka (engl. Outbreak) on katastrofielokuva, joka ilmestyi vuonna 1995. Pääosan esittää Dustin Hoffman ja ohjauksesta vastaa Wolfgang Petersen.


title: Tuntematon uhka (vuoden 1995 elokuva)

text: Tutkija Sam Daniels löytää Zairessa tappavimman viruksen, mitä ihmiskunnan historiassa on nähty. Pienen makakin mukana se pääsee leviämään Yhdysvaltoihin. Se tarttuu ilmassa, tappaa muutamassa tunnissa eikä parannuskeinoa tunneta. Sam alkaa etsiä viruksen aiheuttajaa ja parannuskeinoa ennen kuin koko maa joutuu sairauden ja sekasorron kouriin.


title: Sphenacodontidae

text: Sphenacodontidae on sukupuuttoon kuollut kladin Eupelycosauria synapsideihin kuuluva heimo joka käsittää hiili- ja permikaudella eläneitä lihansyöjiä. Sphenacodontidae on terapsidien sisarryhmä ja se luetaan yhdessä niiden kanssa kladiin Sphenacodontoidea.


title: Sphenacodontidae

text:
Sphenacodontidaeen kuului aikansa suurimpia lihansyöjiä. Suurimmat niistä kasvoivat yli kolmen metrin pituisiksi. Ehkä tunnetuin heimon jäsen on
"Dimetrodon". "Sphenacodon" on toinen heimon suvuista, mikä tunnetaan suhteellisen hyvin säilyneistä fossiileista. Sphenacodontidaen jäsenille tyypillinen piirre on erilaistunut hampaisto, johon kuuluvat muun muassa kulmahampaat. Ensimmäiset Sphenacodontidaeen kuuluvat synapsidit ilmestyivät myöhäishiilikaudella ja hävisivät keskipermikaudella, jolloin terapsidit korvasivat ne. Sphenacodontidae-heimon fossiileja on löydetty Pohjois-Amerikasta ja Euroopasta.


title: Sphenacodontidae

text: Suku "Cutleria" saattaa kuulua Sphenacodontidaeen, tämä ei ole kuitenkaan varmaa sillä se saattaa olla myös Sphenacodontidaen ja terapsidien lähisukulainen, joka on niiden yhteisryhmän sisarryhmä.Fröbisch, J., Schoch, R.R., Müller, J., Schindler, T., & Schweiss, D. 2011 (Muut paitsi Caseasauria tutkimuksen kladogrammista, Caseasauria tekstiosasta):


title: Haptodus

text:
Haptodus on sukupuuttoon kuollut Sphenacodontiaan kuuluva synapsidisuku. Se on läheistä sukua Sphenacodontidae-heimolle ja terapsideille. Sukuun luetaan lajit "Haptodus garnettensis", "Haptodus baylei" ja "Haptodus grandis".
Aikuisten yksilöiden pituus vaihteli lajien välillä noin puolimetriä pitkistä noin yhden ja puolen metrin pituisiin. "Haptodus"-suvun lajit söivät todennäköisimmin niveljalkaisia ja pieniä selkärankaisia. Ne ilmestyivät myöhäishiilikaudella ja hävisivät varhaispermikaudella.


title: Haptodus

text: Haptodukset olivat hyvin alkukantaisia Sphenacodontian jäseniä. Sphenacodontidae-heimon jäsenet kuten "Dimetrodon" ja "Sphenacodon" sekä terapsidit ovat polveutuneet niiden lähisukulaisista. "Haptodus"-suvun lajeilta puuttui "Dimetrodon"-suvulle tyypillinen lämmön säätelyyn käytetty purje selästään.


title: Haptodus

text: Fröbisch, J., Schoch, R.R., Müller, J., Schindler, T., & Schweiss, D. 2011 (Muut paitsi Caseasauria tutkimuksen kladogrammista, Caseasauria tekstiosasta):


title: Frankenstein on tuhottava

text: Frankenstein on tuhottava ("Frankenstein Must Be Destroyed") on Terence Fisherin ohjaama brittiläinen kauhuelokuva vuodelta 1969. Elokuvan on tuottanut Hammer Film Productions.


title: Frankenstein on tuhottava

text: Kuten useimmat Frankenstein-elokuvat, tarinan pohjana on mustalla hehkulla kuvattu äärimmäisen karu ja kolkko aivojensiirtotarina.


title: Frankenstein on tuhottava

text: Kuten monet muutkin Hammer-yhtiön Frankensteinit, elokuva oli Suomessa kielletty raaistavana vuodesta 1968 vuoteen 1992. Sitä sai esittää vain suljetuissa tilaisuuksissa, kuten Suomen Elokuva-arkiston näytöksissä


title: Frankenstein on tuhottava

text: Victor Frankenstein jatkaa maanisen pakkomielteen ajamana kokeitaan kuolleista kootuilla uusilla ihmiskehoilla. Aivojen viimeinen salaisuus on keksitty, mutta sen keksinyt tiedemies,professori Richter(Freddie Jones) on mielisairaalassa.


title: Frankenstein on tuhottava

text: Frankenstein kaappaa mielisairaan tiedemiehen, mutta koska potilas on kuolemaisillaan, hänen aivonsa siirretään toiseen kehoon niiden pelastamiseksi. Ruumis haudataan puutarhaan, jossa se välillä uhkaa paljastua vesijohtorepeämän vuoksi.


title: Frankenstein on tuhottava

text: Frankenstein kokee että hänen apulaisensa Anna (Veronica Carlson) niskuroisi häntä vastaan joten tohtori palauttaa mielestään naisen "järjestykseen" raiskaamalla hänet ""opiksi ja ojennukseksi""; Anna onkin tämän jälkeen nöyryytetyn kuuliainen.


title: Frankenstein on tuhottava

text: Lopulta Richter tulee tajuihinsa, ja monen mutkan jälkeen hän houkuttelee Frankensteinin taloonsa, jonka sytyttää palamaan tappaakseen vihollisekseen kokemansa maanisen tiedemiehen.


title: Frankenstein on tuhottava

text:
Elokuva päättyy siihen, että molemmat katoavat liekkeihin.
Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle vuonna 1969 ennakkotarkastukessa ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä levittää. Videolevitystä varten teetetty uusintatarkastus vuonna 1987 varsin reippaasti leikatulle versiolle (noin 10 minuuttia) tuotti sekin ikärajan K18. K18 merkitsi kuitenkin sitä, että elokuvaa ei kuitenkaan silloisen uuden videolain perusteella saanut videotallenteena Suomessa levittää, vaikka elokuvanäytöksiin se sellaisena kelpasikin.


title: Mustatäplätokko

text: Mustatäplätokko, aiemmin "mustakitatokko" ("Neogobius melanostomus") on Mustanmeren ja Kaspianmeren alueelta peräisin oleva kalalaji, joka on ihmisen toimien mukana levittäytynyt vieraslajina Euroopan ja Pohjois-Amerikan sisävesiin sekä Itämereen. Puolan rannikolle mustatäplätokko ilmestyi 1990, ja vuodesta 2005 sitä on tavattu myös Suomen rannikkovesissä. Mustatäplätokko on pohjakala, joka kasvaa 15–25 cm:n pituiseksi. Kotiseudullaan se on arvostettu ruokakala.


title: Heino Rautio

text: Heino Viljam Rautio (2. helmikuuta 1889 Ylivieska – 17. lokakuuta 1938) oli pedagogi ja neuvostoliitonsuomalainen kulttuurivaikuttaja.


title: Heino Rautio

text: Heino Rautio syntyi maanviljelijäperheeseen. Hän kävi kauppakoulun Turussa ja valmistui Kajaanin opettajaseminaarista vuonna 1915. Sen jälkeen hän työskenteli opettajana Haapajärven Ylipään koulussa aina Suomen sisällissotaan saakka. Opettajana toimiessaan Heino avusti mm. Kansan Tahtoa, minkä takia suojeluskuntalaiset vangitsivat hänet sodan aikana ja veivät ensin Haapajärven ja sitten Kokkolan vankileirille. Oikeudenkäynnissä Rautio menetti virkansa ja kansalaisluottamuksensa. Samaan aikaan hänen vaimonsa Tyyne kuoli espanjantautiin.


title: Heino Rautio

text: Vankileiriltä päästyään Rautio toipui vanhempiensa luona Alavieskassa. Hän hakeutui töihin Kajaanin osuuskauppaan ja toimi sen tarkastajana. Kajaanissa hän osallistui SKP:n toiminnan alkuvaiheisiin ja meni naimisiin Ksenja (Ninni) Marjamaan kanssa.


title: Heino Rautio

text: Vuonna 1919 Rautio siirtyi Neuvosto-Venäjälle ja seuraavana vuonna hänestä tuli VKP(b):n jäsen. Vuonna 1921 hänet nimitettiin Petroskoihin perustetun suomenkielisen opettajaopiston johtajaksi. Vuonna 1931 hänestä tuli Kustannusliike Kirjan Petroskoin osaston johtaja. Hän kirjoitti artikkeleita, esseitä ja myös runoja. Raution kirja "Suomenkielen runtelijoita vastaan!" herätti ilmestyessään suurta kohua. Siinä hän asettui vastustamaan Neuvostoliitossa ehdotettua suomen kielen ”vallankumouksellista uudistamista” ja vaati sen kehittämistä puhdaskielisyyden pohjalta. Kirjan saamassa kritiikissä Raution todettiin horjahtaneen ”suomalaisen nationalismin harhapoluille”. Myöhemmin teosta käytettiin häneen kohdistettujen poliittisten syytösten perusteena.


title: Heino Rautio

text: Neuvosto-Karjalan suomalaisjohdon syrjäyttämisen jälkeen Rautio vangittiin 6. marraskuuta 1935 ja tuomittiin vakoilusta viideksi vuodeksi vankeuteen. Hänet pidätettiin uudelleen vankileiriltä 27. heinäkuuta 1937, tuomittiin kuolemaan ja ammuttiin. Rautio todettiin syyttömäksi vuonna 1970.


title: Heino Rautio

text: Urho Ruhasen mukaan ”Heino Raution ansiot Karjalan yhteiskuntaelämässä, koululaitoksen ja yleensä kulttuurin kehittäjänä olivat arvaamattomat. Vaikka Rautio ei ollutkaan korkeissa puolueviroissa, oli hänen antinsa ja merkityksensä Karjalalle paljon suurempi kuin monien puoluejohtajien.”


title: Potkumasurkka

text: Potkumasurkka on askelikko, jota tanssitaan masurkka-tanssin A-osassa avoimessa tanssiotteessa. B-osassa tanssitaan polkkamasurkkaa tai vanhaa valssia.


title: Potkumasurkka

text: Ensimmäisellä iskulla ulkojalan askel (kevyesti polkaisten). Iskuilla kaksi ja kolme sisäjalan hyppyaskel, jonka aikana potkaistaan ulkojalkaa. Vanhassa potkumasurkan tyylissä potkujalka nousee vähän. Uudessa tyylissä potkusta tehdään näkyvämpi.


title: Mätikkö

text: Mätikkö on kylä entisen Halikon kunnan keskiosissa Salon kaupungissa Jokikaustan alueella. Kylän kanta-alueella sijaitsee vain päätila Mätikkö, sekä sen entinen torppa Huhtala. Kylään kuuluu myös pieni alue 110-tien varrelta, missä yksi omakotitalo on aivan Kavantolan uudemman asuinalueen tuntumassa.


title: Mätikkö

text: Mätikkö sijaitsee Purilanjokilaaksossa, joka on Halikon vanhimpia asuinalueita. Mätikön kylä on kuulunut Halikon alkuperäiseen kyläkantaan, joka on peräisin jo varhaiskeskiajalta. Mätikkö on kuulunut keskiajalla Vuorentaan kartanolle.


title: Elisabeth Ingvaldsen

text: Elisabeth Ingvaldsen (s. 22. heinäkuuta 1973) on norjalainen suunnistaja. Seuratasolla hän edustaa norjalaista Nydalens SK:ta.


title: Elisabeth Ingvaldsen

text: Nuorten MM-kilpailuissa Ingvaldsen voitti pronssia keskimatkalta ja viestistä Jyväskylässä 1992 sekä pronssia viestistä Castelrottossa 1993.


title: Elisabeth Ingvaldsen

text: Aikuisten MM-kilpailuissa Grimstadissa 1997 Ingvaldsen voitti viestihopeaa. Kaksi vuotta myöhemmin Invernessissä hän voitti MM-kultaa viestistä joukkuetovereinaan Birgitte Husebye, Hanne Sandstad ja Hanne Staff. Tampereella 2001, Rapperswil-Jonassa 2003 ja Västeråsissa 2004 hän voitti MM-viestipronssia. Västeråsissa hän voitti myös ainoan henkilökohtaisen MM-mitalinsa voittaessaan pronssia sprintissä.


title: Elisabeth Ingvaldsen

text: EM-kilpailuissa Ingvaldsen voitti viestikultaa Truskavetsissa 2000 ja Sümegissä 2002. EM-hopeaa hän voitti sprintistä Sümegissä 2002 ja viestistä Roskildessa 2004.


title: Swat

text: Swat viittaa muun muassa seuraaviin asioihin:


title: Eerikki

text: Eerikki on suomalainen miehen etunimi. Eerikin nimipäivä on 18. toukokuuta, Eerik Pyhän kuolinpäivänä, jolloin on myös Erkin ja Eeron nimipäivä. Suomessa nimi Eerikki on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 3 874 henkilölle.


title: Rurik Calamnius

text: Rurik Calamnius (14. elokuuta 1872 Pulkkila – 21. huhtikuuta 1921 Evijärvi) oli suomalainen kirkkoherra ja runoilija.


title: Rurik Calamnius

text:
Calamniuksen vanhemmat olivat Suomussalmen kirkkoherra, rovasti August Benjamin Calamnius ja Septimia Cecilia Katarina Lundahl. Calamnius oli naimisissa vuodesta 1903 Eva Amalia Castrénin (1880–1922) kanssa. Hänen nuorempi veljensä oli kirjailija Ilmari Kianto. Calamnius pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1891 ja hänet vihittiin papiksi 1896. Hän toimi kirkkoherrana Piippolassa
1906–1917 ja Evijärvellä 1917–1921. Sitä ennen Calamnius oli olliut pappina useilla eri paikkakunnilla, kuten Suomussalmi, Oulu, Alatornio, Paavola, Kemi ja Lohtaja, samoin kuin opettanut uskontoa Tornion alkeiskoulussa.


title: Rurik Calamnius

text: Calamnius kirjoitti ja toimitti teoksia, laati runoja ja on sanoittanut vuoden 1938 virsikirjassa ilmestyneen virren 81 "On taisto tauonnut Golgatalla".


title: Radek Bonk

text: Radek Bonk (s. 9. tammikuuta 1976 Krnov, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen ammattilaisuransa päättänyt jääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan 13 kautta ja vajaa 1000 ottelua NHL-liigassa.


title: Radek Bonk

text: Bonk aloitti pelaamisensa juniorina Tšekkoslovakian nuorten sarjassa HC Opavan ja HC Zlínin juniorijoukkueissa. Kaudella 1992–1993 hän nousi Zlínin pääsarjassa pelanneeseen kokoonpanoon. Seuraavaksi vuodeksi Bonk siirtyi pelaamaan Pohjois-Amerikkaan IHL-liigaan Las Vegas Thunderiin. Ensimmäisellä kaudellaan Bonk osoitti pystyvänsä pelaamaan amerikkalaisella tyylillä ja teki loistavat tehot liigassa. Hänet valittiin myös IHL:n kauden tulokkaaksi. Kykyjenetsijät noteerasivat tämän ja Ottawa Senators varasi lupauksena pidetyn Bonkin NHL:ään kolmantena vuoden 1994 varaustilaisuudessa.


title: Radek Bonk

text: Kausi alkoi lakolla, joten Bonk jatkoi Las Vegasissa kunnes kausi alkoi tammikuussa. NHL-ura alkoi heti ensimmäillä maalilla ensimmäisessä ottelussa, mutta muuten tulokaskausi oli heikko. Kauden Bonk aloitti Tšekissä HC Moeller Pardubicessa, jossa hän pelasi kolme ottelua ennen kuin uusi sopimus Ottawan kanssa syntyi.


title: Radek Bonk

text: Kyseinen kausi oli Bonkin läpimurtokausi. Hän sai tuolloin nuoren Marian Hossan rinnalleen ja myöhemmin Daniel Alfredssonin liityttyä ketjuun, heistä tuli Ottawan ykköskentällinen. Bonk pelasi tärkeää roolia Ottawan tavoitellessa Stanley Cupia 2000-luvun alussa, mutta epäonnistumisien myötä joukkuetta alettiin uusia, ja myös Bonk myytiin Los Angeles Kingsiin kauden päätteeksi. Kings myi Bonkin heti eteenpäin Montreal Canadiensiin mukanaan Mathieu Garon ja Cristobal Huet.


title: Radek Bonk

text: Kaudeksi 2009–2010 Bonk siirtyi Venäjälle KHL-liigaan Lokomotiv Jaroslavlin joukkueeseen. Hän viihtyi Jaroslavlissa vain seitsemän ottelun verran, ja palasi takaisin Tšekkiin HC Ocelaři Třineciin. Bonk edusti HC Ocelaři Třineciä neljä kautta, kunnes hän ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.


title: Killed by Finnish Hardcore

text: Killed by Finnish Hardcore on yhdysvaltalaisen levy-yhtiön Redrum Recordsin julkaisema bootleg-kokoelma. Kokoelma julkaistiin maaliskuussa 2003.


title: Keskiviikkokerho

text: Keskiviikkokerho on suomalainen suljettu keskustelukerho. Se kokoaa yhteen suomalaisia vaikuttajia etenkin talouden ja politiikan alalta.


title: Keskiviikkokerho

text: Keskiviikkokerhon perustivat jatkosodan aikana vuonna 1942 Sakari Tuomioja, Teuvo Aura, Jussi Lappi-Seppälä ja Simbri Ahola. Sen jäsenistö koostuu vaikutusvaltaisista suomalaisista miehistä etenkin talouden ja politiikan alalta. Sen jäseneksi voi päästä vain kutsuttuna, ja vain miehiä hyväksyttiin jäseniksi ennen huhtikuuta 2018.


title: Keskiviikkokerho

text: Huhtikuussa 2018 kerhon jäseniksi hyväksyttiin kolme naista: työmarkkinajohtaja Minna Helle, toimitusjohtaja Hille Korhonen sekä alivaltiosihteeri Päivi Nerg.


title: Keskiviikkokerho

text: Kerho kokoontuu kerran kuukaudessa keskiviikkoisin. Kerhossa on noin sata jäsentä, joista kuhunkin kokoukseen osallistuu 30–40. Käytävät keskustelut ovat luottamuksellisia, eikä niistä laadita pöytäkirjoja.


title: Keskiviikkokerho

text: Vuonna 1959 Aarne Nopsanen maalasi Keskiviikkokerhoa esittävän taulun, jossa on kuvattuna kerhon silloisia jäseniä. Teos on nykyään UPM-Kymmenen omistuksessa. Helsingin Suomalaisen Klubin Pohjola-kabinetissa esillä oleva maalaus on Jukka Nopsasen vuonna 1986 tekemä kopio isänsä alkuperäisestä teoksesta.


title: Keskiviikkokerho

text: "Hufvudstadsbladetin" mukaan Keskiviikkokerhon jäseniä olivat vuonna 2007 seuraavat henkilöt:Keskiviikkokerhon ei-aktiivia jäseniä vuonna 2007 olivat muun muassa:


title: Pentti Lahti-Nuuttila

text: Pentti Juhani Lahti-Nuuttila (s. 17. elokuuta 1939 Ruovesi) on suomalainen markkinointijohtaja ja toimittaja joka toimi 16 vuoden ajan sosialidemokraattien kansanedustajana.


title: Pentti Lahti-Nuuttila

text: Lahti-Nuuttilan vanhemmat olivat myymälänhoitaja Unto Lahti-Nuuttila ja myymäläapulainen Hanna Tienari. Hän pääsi ylioppilaaksi 1960 Kangasalan yhteiskoulusta ja opiskeli sitten Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja Tampereen yliopistossa. Lahti-Nuuttila oli Hämeen Työväen Säästöpankin tiedotuspäällikkönä Tampereella 1965–1970 ja Suomen työväen säästöpankin Tampereen piirin markkinointijohtajana 1971–1979. Hän toimi myös freelance-toimittajana vuodesta 1957 alkaen.


title: Pentti Lahti-Nuuttila

text: Lahti-Nuuttila oli SDP:n kansanedustajana 1979–1995 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978, 1982 ja 1988 presidentinvaaleissa ja kuului Yleisradion hallintoneuvostoon 1988–1994. Lahti-Nuuttila kuului Kangasalan kunnanvaltuustoon 1965–1996 ja oli valtuuston puheenjohtajana 1973–1976 sekä varapuheenjohtajana 1981–1984. Hän toimi Voionmaan opiston johtokunnan puheenjohtajana 1972–1991, Suomen Työväen Musiikkiliiton puheenjohtajana 1977–1984, Suomen kirjastoseuran puheenjohtajana 1982–1989 ja Väinö Voionmaan säätiön valtuuskunnan puheenjohtajana 1991–1994.


title: Pentti Lahti-Nuuttila

text: Pentti Lahti-Nuuttila on ollut naimisissa vuodesta 1965 liikkeenharjoittaja Airi Anneli Puteron kanssa. Heillä on kaksi lasta.


title: Ida Auken

text: Ida Margrete Meier Auken (s. 22. huhtikuuta 1978 Frederiksberg, Kööpenhamina) on tanskalainen teologi ja Sosialistisen kansanpuolueen poliitikko. Hän on ollut Tanskan kansankäräjien ("Folketinget") jäsen vuodesta 2007. Auken valittiin lokakuussa 2011 Helle Thorning-Schmidtin hallituksen ympäristöministeriksi. Hänen äitinsä on poliitikko ja europarlamentaarikko Margrete Auken.


title: Ida Auken

text: Auken opiskeli teologiaa Kööpenhaminan yliopistossa vuosina 1998–2006. Hän on työskennellyt Forlaget ALFA -kustantamossa ja opettanut Kööpenhaminan yliopistolla.


title: Maailman ihanin

text: Maailman ihanin on Katri Ylanderin kolmannen "Valvojat" -nimisen studioalbumin ensimmäinen single. Kappaleen ensisoitto oli YleX-radiokanavalla 18. toukokuuta 2009 ja samana päivänä se julkaistiin myös digitaalisesti.


title: Maailman ihanin

text: Kappaleen on säveltänyt ja tuottanut Arto Tuunela. Sanoituksen kappaleeseen on tehnyt Inka Nousiainen.


title: Dinocephalia

text:
Dinocephalia (nimen merkitys: "”kamalat päät”") on sukupuuttoon kuollut terapsidien alalahko, jonka jäsenet elivät permikauden keskisen epookin, Guadalupen aikana, ja olivat aikansa hallitseva eläinryhmä. Alalahkoon kuului sekä kasvin- että lihansyöjiä. Viimeiset Dinocephalian edustajat hävisivät Capitan-vaiheen lopuilla.
Dinocephalia on jokseenkin "primitiivinen" terapsidien ryhmä, jolla leukalihasten kiinnittymiseen liittyvä ohimoaukko on pienehkö, niiltä puuttui suuontelon nenäontelosta erottava suulaki, ja niiden alaleukaluu on vain kohtuullisen kokoinen muihin alaleuan luihin verrattuna. Esimerkiksi nisäkkäillä se on alaleuan ainoa luu. Primitiivisten ominaisuuksien lisäksi Dinocephalialle tyypillisiä ominaisuuksia ovat esimerkiksi paksuuntunut kallo, alas kääntyvä kuono ja lomittuvat etuhampaat.


title: Dinocephalia

text:
Dinocephalian edustajat kuuluivat permikauden suurimpiin eläimiin, vain Pareiasauridae-heimon matelijat ja Caseidae-heimon synapsidit ylsivät niiden kokoluokkaan. Esimerkiksi "Tapinocephalus" saattoi painaa jopa yli tonnin. Kladin Anteosauria lajit olivat aikansa hallitsevia petoja ja Tapinocephaliaan kuuluivat kasvejasyövä Tapinocephalidae-heimo, sekä kaikkiruokaisia lajeja sisältävä heimo Titanosuchidae.Rubidge & Sidor (2001):
E. Amson & M. Laurin (2011)


title: Åland United

text: Åland United on vuonna 2008 perustettu ahvenanmaalainen jalkapalloseura, jonka joukkue pelaa Naisten Liigassa. Seuran kotipaikka on Lemland, mutta kotiottelunsa se pelaa Maarianhaminan Wiklöf Holding Arenalla.


title: Åland United

text: Åland United syntyi syksyllä 2004, kun Lemlands IF ja IF Finströms Kamraterna loivat yhteisen edustusjoukkueen naisjalkapalloon. Aluksi joukkue toimi Lemlands IF:n alaisuudessa, kunnes syksyllä 2008 päätettiin perustaa itsenäinen seura. Samalla Sunds IF, IFK Mariehamn ja IF Fram tulivat mukaan yhteistyöhön. Yhdistykseksi Åland United rekisteröitiin 16. lokakuuta 2009. Vuonna 2010 Jomala IK ja Hammarlands IK liittyivät mukaan toimintaan.


title: Åland United

text: Åland United nousi pääsarjatasolle kauden 2005 päätteeksi ja on siitä asti pelannut Naisten Liigassa. Seuran paras saavutus on Suomen mestaruus kausilta 2009 ja 2013. Joukkue pelasi myös naisten mestarien liigassa kaudella 2010–2011, jolloin se selviytyi neljännesvälieriin asti.


title: Åland United

text: Seuran päävalmentajana toimii englantilainen Gary Williams, joka seurasi tehtävässä kaksi kautta joukkuetta valmentanutta Steve Beeksiä marraskuussa 2012.


title: Westermarck

text: Westermarck tai Westermark voi tarkoittaa seuraavia:


title: Ekstremismi

text: Ekstremismi on erityisesti poliittista mielipiteiden tai asenteiden äärimmäistä jyrkkyyttä, ääriajattelua tai äärimmäisyyksiin menevää toimintaa. Ekstremismiä ovat sellaiset mielipiteet tai toimintatavat, jotka ovat normien tuolla puolen. Toisin kuin pelkkään ääriajatteluun, ekstremismiin voi kuulua myös väkivaltaa.. Tällöin puhutaan väkivaltaisesta ekstremismistä.


title: Ligue Nationale de Basketball 2008–2009

text: Ligue Nationale de Basketballin kausi 2008–2009 oli sarjan 22. kausi. Mestarina kauteen lähti SLUC Nancy. Runkosarja alkoi 4. lokakuuta 2008 ja päättyi 13. toukokuuta 2009. Kauden voitti ASVEL Lyon-Villeurbanne.


title: Ligue Nationale de Basketball 2008–2009

text: Runkosarjan voitti Lyon-Villeurbanne. Sarjan päätteeksi Besançon ja Pau Lacq Orthez putosivat Pro B:hen.


title: Gutenberg

text: Gutenberg voi viitata seuraaviin


title: Gutenberg

text: Henkilöt:


title: Gutenberg

text: Kaupungit:


title: Gutenberg

text: Muuta:


title: Calvin

text: Calvin voi tarkoittaa:


title: Bayle

text: Bayle voi tarkoittaa:


title: Franklin

text: Franklin voi tarkoittaa:


title: Priestley

text: Priestley on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Burke

text: Burke voi tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:


title: Godwin

text: Godwin voi tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:


title: Brunel

text: Brunel voi tarkoittaa:


title: Tapinocephalidae

text: Tapinocephalidae on sukupuuttoon kuollut Dinocephalia-alalahkoon kuuluva terapsidien heimo. Siihen kuuluu suuria kasveja syöneitä eläimiä, joiden paino vaihteli 500 kilosta yli tonnin painoisiin. Niiden fossiileja on löydetty Venäjältä ja Etelä-Afrikasta. Heimon lajit elivät keskisen permikauden aikana, ja hävisivät ennen permikauden lopun massasukupuuttoa.


title: Tapinocephalidae

text: Tapinocephalidaeen kuuluvien lajien kallo on massiivinen ja suuri. Suurimmilla lajeilla sen pituus voi olla yli puoli metriä, leveys noin puoli metriä ja korkeus suunnilleen 0,4m. Kuono voi olla joko lyhyt kuten "Moschops"illa tai pitkä kuten "Struthiocephalus"illa. Eläinten kokonaispituus saattoi olla jopa kolme metriä.


title: Tapinocephalidae

text: Hampaat ovat tappimaiset ja varsinainen kulmahammas puuttuu. Silmäkuopat ovat pienet ja sijaitsevat kokonaan kallon taemmassa osassa. Kallon etuosan luut eivät ole erityisen paksuuntuneita, mutta taempana varsinkin kallon yläosa on paksuuntunutta luuta. Paksuus vaihtelee keskinkertaisesta erittäin paksuun eri sukujen välillä. Paksua kalloa lienee käytetty aseena lajikumppaneiden välisessä kilpailussa.


title: Tapinocephalidae

text: Aikaisemmin tutkijat kuten Lieuwe Dirk Boonstra ovat epäilleet näiden eläinten eläneen puolittain vedessä kuten soilla syöden vesikasvillisuutta. Boonstra uskoi kallon massiivisuuden ja raajojen rakenteen viittaavan tähän elintyyliin. Toiset ovat taas pitäneet näitä terapsideja varsinaisina maaeläiminä. Robert T. Bakker esitti, että Tapinocephalidaen terapsidien luiden rakenne, maantieteellinen levinneisyys ja saalistaja-saalis suhde osoittavat niiden olleen aktiivisia ainakin osittain tasalämpöisiä täysin maalla eläviä eläimiä.


title: Tapinocephalidae

text: Saattaa myös olla että osa Tapinocephalidaen lajeista viihtyi lampien rannalla ja osa suosi kuivempaa ympäristöä. On myös esitetty etteivät nämä eläimet olisi olleet varsinaisesti tasalämpöisiä, mutta niiden tanakka vartalo ja lyhyt häntä olisivat auttaneet lämmön säilyttämisessä tehden niistä käytännössö tasalämpöisiä, vaikka ne eivät itse tuottaneetkaan suurta määrää lämpöä.


title: Spencer

text: Spencer voi tarkoittaa:


title: Wegener

text: Wegener on ainakin seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Kangasrahkasammal

text: Kangasrahkasammal ("Sphagnum capillifolium") on punertava tai vihreä keskikokoinen rahkasammal. Se kasvaa puhtaina virkattua vauvanpeittoa muistuttavina mättäinä kankaalla. Sen latvus on pallomainen ja varsilehti pitkänomaisen kolmiomainen. Sillä on kaksi ulospäistä ja yksi tai kaksi alaspäistä haaraa. Kangasrahkasammal kasvaa koko Suomessa.


title: Landtman

text: Landtman on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Gamow

text: Gamow voi tarkoittaa:


title: Sellars

text: Sellars on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Monod

text: Monod on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Leakey

text: Leakey voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Kuhn

text: Kuhn on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lorenz

text: Lorenz tai Lorentz on Laurentius-nimen saksalainen muunnelma, joka on käytössä sekä etu- että sukunimenä.


title: Lorenz

text: Tunnettuja henkiöitä, joiden sukunimi on Lorenz tai Lorentz:Tunnettuja henkilöitä, joiden etunimi on Lorenz tai Lorentz:


title: Goodall

text: Goodall on ainakin seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Hintikka

text: Hintikka on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:Hintikka oli myös jääkärikapteeni Kustaa Vuoksen salanimi.


title: Sen

text: Sen tai SEN voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Huittipenkoja

text: Huittipenkoja ("Psophodes olivaceus") eli aiemmalta nimeltään piiskatimali on Australiassa tavattava laulupenkojien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Huittipenkoja

text: Kooltaan huittipenkoja on noin 26–30 cm. Huittipenkojan selkä, siivet ja pitkä pyrstö ovat väriltään oliivinvihreät. Pää ja kaula ovat mustat ja pään sivuilla on suurikokoiset valkeat laikut. Päälaella on musta töyhtö. Vatsa on linnulla musta. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään.Nuoret linnut ovat väriltään aikuisia vaaleampia. Harvinaisempi mustakurkkupenkoja ("Psophodes nigrogularis") muistuttaa huittipenkojaa, mutta on pienikokoisempi ja töyhtö on väriltään oliivinvihreä.


title: Huittipenkoja

text: Huittipenkojaa tavataan Itä-Australian rannikolla pohjoisesta Queenslandista Victorian osavaltioon. Lajin elinympäristöä ovat kosteat sademetsät eukalyptusmetsät ja pensaikot lähellä vesialueita. Usein laji piisleskelee tiheän kasvillisuuden suojissa.


title: Huittipenkoja

text: Huittipenkojien laulu on helposti tunnistettava. Koiraan kutsu on pitkä piiskansivallusta muistuttava ääni, johon naaras vastaa. Huittipenkojan pesimäkausi sijoittuu heinäkuusta joulukuulle. Pesimökaudella samalla parilla voi olla kaksi pesuetta. Kuppimainen pesä rakennetaan puuhun risuista kaarnan paloista ja heinistä. Naaras munii kahdesta kolmeen munaa, joita vai se hautoo. Koiras osallistuu poikasten ruokintta. Haudonta kestää noin 18 päiää ja poikaset poistuvat pesästään vajaan kahden viikon kuluttua kuoriutumisestaan. ¨


title: Huittipenkoja

text: Huittipenkojan ravinto koostuu pääasiassa hyönteisistä ja muista selkärangattomista, joita se etsii maasta. Linnut ruokailevat yksin, pareitain tai pienissä ryhmissä.


title: Fukuyama

text: Fukuyama voi tarkoittaa:


title: Alberti

text: Alberti voi tarkoittaa:


title: Presto

text: Presto on kanadalaisen rock-yhtye Rushin 13. studioalbumi.


title: Presto

text: Albumi myi platinaa kotimaassaan Kanadassa, sekä kultaa Yhdysvalloissa.


title: Presto

text: Kaikki kappaleet ovat kirjoittaneet Geddy Lee, Alex Lifeson ja Neil Peart.


title: Huntington

text: Huntington voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Barona

text: Barona Group Oy on suomalainen henkilöstöpalveluyritys, jonka tarjoamia palveluita ovat henkilöstöpalvelut (kuten henkilöstövuokraus ja suorarekrytointi), ulkoistamispalvelut, Forenom-majoituspalvelut, maahanmuuttajien vastaanottokeskuksia pyörittävä Luona sekä Momentous Executive Search -nimellä toimiva johdon suorahakupalvelu. Valtakunnallisesti Barona työllistää vuosittain yli 8000 työntekijää toimisto-, IT-, logistiikka-, teollisuus-, rakennus- sekä sosiaali- ja terveystoimialojen tehtäviin niin määräaikaisiin kuin vakituisiinkin työsuhteisiin. Suomen lisäksi Barona toimii myös Venäjällä, Virossa ja Ruotsissa.


title: Barona

text: Yhtiön perustivat vuonna 1998 Markus Oksa ja Mikko Leppänen. Oksa toimii yrityksen toimitusjohtajana ja Leppänen hallituksen jäsenenä. Baronan liikevaihto vuonna 2011 oli noin 155 miljoonaa euroa. "Helsingin Sanomien" vuoden 2016 uutisoinnin mukaan konsernin liikevaihto on jo paisunut 250 miljoonaan euroon vuodessa.


title: Barona

text: Yhtiön osakekannasta 75 prosenttia omistaa toimiva johto ja neljänneksen Nordic Mezzanine yhdessä LähiTapiola-eläkeyhtiön kanssa.


title: Barona

text: Barona-ryhmään kuuluva Barona IT osti loppuvuodesta 2011 Saranen Consulting Oy:n, joka oli toinen merkittävä saman alan henkilöstöpalveluyritys Suomessa. Alkuvuodesta 2017 Barona osti Opteam Yhtiöt Oy:n.


title: Barona

text: Rekrytointiyritys Barona julkaisi 27.1.2011 Suomen ensimmäisen videohakemuksiin perustuvan työhakupalvelun, BaronaCV:n. Sen avulla työnhakijat voivat hakea töitä videohakemuksilla ja heidät voidaan myös haastatella videolla ajasta ja paikasta riippumatta. Näin ollen työhaastatteluja voidaan suorittaa helposti myös muilla paikkakunnilla tai aikavyöhykkeillä olevien henkilöiden kanssa.


title: Allan Visanen

text: Allan Visanen (1903 Turku – 1936 Petroskoi) oli suomalainen kommunisti ja Neuvostoliitossa toiminut kirjailija.


title: Allan Visanen

text: Visanen syntyi työläisperheeseen. 14-vuotiaana poikasena hän liittyi punakaartiin ja osallistui Suomen sisällissotaan. Vuonna 1921 hänestä tuli Suomen kommunistisen puolueen työntekijä. Vuonna 1928 hänet pidätettiin ja tuomittiin kahdeksi ja puoleksi vuodeksi vankilaan.


title: Allan Visanen

text: Vapauduttuaan vankilasta Visanen muutti vuonna 1931 Neuvostoliittoon. Hän työskenteli Petroskoissa teknikumin opettajana, opiskeli ja kirjoitti artikkeleita, kertomuksia ja kuvauksia suomenkielisiin lehtiin. Erillisinä kirjoina ilmestyivät "Punaista elämää" (1933), "Antero" (1934), "Nuotio palaa" (1934) ja näytelmä "Teppojevin keksintö" (1934).


title: Allan Visanen

text: Visanen kuoli 33-vuotiaana tuberkuloosiin.


title: Otto Muikku

text: Otto Evert Muikku (7. heinäkuuta 1901 Pielisjärvi – 17. toukokuuta 1963 Lieksa) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustajana toiminut vahtimestari.


title: Otto Muikku

text: Muikun vanhemmat olivat mäkitupalainen Aatami Muikku ja Kaisa Turunen. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten renkinä sekä uitto- ja metsätöissä, rakennustöissä ja konepuuseppänä vuoteen 1926 saakka. Muikku oli Lieksan työväentalon vahtimestarina ja Kansan Voima -lehden Lieksan konttorin hoitajana 1926–1945. Hän toimi myös Lieksan–Pielisjärven taajaväkisen yhdyskunnan palopäällikkönä ja järjestysmiehenä sekä Lieksan kauppalan ammattientarkastajana.


title: Otto Muikku

text: Muikku oli SDP:n kansanedustajana 1945–1958 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa Muikku oli mukana Pielisjärven kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan sekä Lieksan kauppalanvaltuuston ja kauppalanhallituksen jäsenenä. Hän oli myös Osuusliike Pielisen hallintoneuvoston puheenjohtaja ja oli jäsenenä Kansa-yhtiöiden ja Kulutusosuuskuntien keskusliiton hallintoneuvostoissa.


title: Otto Muikku

text: Otto Muikku oli naimisissa 1924–1950 Hanna Koistisen kanssa ja vuodesta 1957 Kerttu Tahvanaisen (ent. Härkönen) kanssa.


title: Sami Franssila

text: Samuli Antero Sami Franssila (s. 1959 Koski Tl) on Aalto-yliopiston kemian tekniikan korkeakoulun materiaalitieteen professori (Full Professor).


title: Sami Franssila

text: Hän toimi Teknillisen korkeakoulun (TKK) materiaalitieteen professori 1. elokuuta 2009 lukien.


title: Sami Franssila

text: Franssila kirjoitti ylioppilaaksi 1978, valmistui filosofian kandidaatiksi 1986 Helsingin yliopistosta ja väitteli filosofian tohtoriksi TKK:ssa 1995. Franssila on toiminut TKK:n mikro- ja nanotekniikan laboratoriossa ryhmänjohtajana vuosina 2006–2009. Hän on myös kirjoittanut mikrovalmistekniikkaa käsittelevän oppikirjan Introduction to microfabrication.


title: Sami Franssila

text: Franssila tutkii mikroteknologian materiaalitiedettä ja valmistusmenetelmiä.


title: Seiken densetsu: Friends of Mana

text: Seiken densetsu: Friends of Mana () on Square Enixin kehittämä mobiilipeli, joka on osa "Seiken densetsu" -sarjaa. Peli on toinen "World of Mana" -hankkeeseen kuuluva matkapuhelinpeli "Mystic Questin" matkapuhelinsovituksen ohella. Peli julkaistiin "Mystic Questin" tavoin kolmella matkapuhelinpalvelulla vuosina 2006-2007: Yahoo! Keitai (lokakuu 2006), iMode (huhtikuu 2007) ja Ezweb (marraskuu 2007). "Friends of Manassa" esiintyy useita "n" hahmoja ja alueita.


title: Seiken densetsu: Friends of Mana

text: Pelissä ohjataan pelaajan valitsemaa hahmoa, joka pystyy laulullaan ohjaamaan peliympäristössä olevia hirviöitä. Hirviökumppania voidaan käyttää esineiden keräämiseen ja taistelemiseen muita samankaltaisia olentoja vastaan. Pelaajan tavoitteena on edetä pelissä hankkimalla onnellisuuspisteitä, joita saadaan suorittamalla NPC-hahmojen antamia tehtäviä. Onnellisuuden kasvaessa myös tehtävät lisääntyvät. Pelaaja voi olla yhteydessä muihin "Friends of Manaa" pelaaviin henkilöihin lähettämällä näille viestejä ja kutsumalla nämä pelissä hankittuun taloon.


title: Seiken densetsu: Friends of Mana

text: "Friends of Mana" alkaa kohtauksella, jossa Mana-puun henki pyytää päähenkilöä tekemään ihmisistä jälleen onnellisia. Pelimaailman onnellisuutta uhkaavat kaaosta aiheuttavat Thanatos-henget. Lieventääkseen vihollisten aiheuttamaa tuhoa päähenkilön on autettava pelimaailman asukkaita ja siten kasvattaa Mana-jumalattaren voimia.


title: Errol Zimmerman

text: Errol Zimmerman (s. 20. huhtikuuta 1986 Paramaribo, Suriname) on curaçaon-hollantilainen potkunyrkkeilijä.


title: Errol Zimmerman

text: Zimmerman syntyi Surinamessa, josta hän muutti jo nuorena perheensä kanssa Alankomaiden Antillieihin ja sieltä Alankomaihin, Bredaan. Zimmerman aloitti potkunyrkkeilyn kilpailemisen 15-vuotiaana ja voitti muun muassa vuonna 2008 K-1 World GP:n Amsterdamissa.


title: Errol Zimmerman

text: Potkunyrkkeily urallaan Zimmerman on otellut 89 kamppailussa voittaen niistä 71. Häviöitä hänellä on yhteensä 16, tasapelejä 1 ja päättämättömiä 1.


title: Errol Zimmerman

text: Hän on kokeillut myös kerran vapaaottelemista, mutta hävisi ottelunsa japanilaiselle Ikuhisa Minowalle 31. joulukuuta 2008.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Viikko Pohjois-Karjala on Joensuussa kerran viikossa ilmestyvä sosiaalidemokraattinen sanomalehti. Sen edeltäjiä ovat Sortavalassa julkaistut "Rajavahti" (1906–1914), "Päivän Tiedot" (1915–1917), "Kansa" (1918) ja "Kansan Voima" (1919–1963). Vuonna 1940 lehti siirtyi Joensuuhun, jossa se vuonna 1964 sai nimen "Pohjois-Karjala". Vuodesta 1989 lähtien se on ilmestynyt viikkolehtenä aluksi nimellä "Uusi Pohjois-Karjala". Nykyisen nimensä lehti sai vuonna 1995.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Päätös lehden perustamisesta tehtiin keväällä 1906 pidetyissä Sortavalan työväenyhdistyksen kokouksissa. "Rajavahdin" ensimmäinen näytenumero julkaistiin 2. kesäkuuta 1906, mutta säännöllisesti se pääsi ilmestymään vasta tammikuussa 1907. Lehteä kustantamaan perustettiin Karjalan Työväen Sanomalehti-, Kirjapaino- ja Kirjansitomo-osuuskunta. Alkuvaiheessa sen toimintaa rahoitti sortavalalainen liikemies Mikko Supinen, jonka tuella hankittiin ensimmäinen painokone ja toimitilat.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Ensimmäisessä näytenumerossaan "Rajavahti" julistautui palkkatyöläisten, pienviljelijäin, torpparien sekä kaikkien vähäväkisten ja sorrettujen äänenkannattajaksi. Sen tehtäväksi ilmoitettiin valtiollisen ja ammatillisen työväenliikkeen, osuustoiminnan, raittiusliikkeen ja nuorisotyön edistäminen. Lehti seurasi tarkasti myös eduskuntatyötä sekä Suomen ja Venäjän suhteita. Uutislähteistä tärkeimpiä olivat muista lehdistä saksittu aineisto sekä maaseudulta lähetetyt kirjeet. Ensimmäisenä päätoimittajana työskenteli liikemies Supisen poika, filosofian kandidaatti Pekka Supinen (1906–1907). Supisen jälkeen vastaavana toimittajana oli vähän aikaa koristemaalari August Lingren (1907), joka sittemmin toimi myös suosittuna pakinoitsijana nimimerkillä "Musta Miitrei". Häntä seurasi päätoimittajana puuseppä Aatu Heikki Hämäläinen (1907–1910).


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Laatokan Karjalan lisäksi "Rajavahti" toimi myös Kuopion läänin itäiseen vaalipiiriin kuuluneen Pohjois-Karjalan sosiaalidemokraattien äänenkannattajana. Vuonna 1910 suurin osa tilaajista asui Kuopion läänissä. Pohjoiskarjalaiset halusivat siirtää lehden toimituksen Joensuuhun, mutta taloudellisista syistä tätä pidettiin mahdottomana. Kysymys ratkaistiin perustamalla Joensuuhun sivukonttori ja julkaisemalla erityistä Joensuun osastoa. Lehden kotipaikasta kiisteltiin vielä 1920-luvun alussakin.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Rajavahdin" poliittinen linja oli maltillinen, kunnes vuonna 1911 päätoimittajaksi tuli Lauri Letonmäki, joka pyrki muuttamaan sen radikaaliksi luokkataistelun välineeksi. Sittemmin Letonmäki sai keisarivierailua koskevan pikku-uutisen johdosta kuuden kuukauden vankeusrangaistuksen majesteettirikoksesta syytettynä. Päätoimittaja Esa Tanskasen aikana (1912–1914) "Rajavahti" muuttui jälleen maltillisemmaksi. Tanskasen ensimmäistä maailmansotaa koskenut pääkirjoitus johti kuitenkin lehden lakkauttamiseen sotatilan ajaksi syyskuussa 1914.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Kolmesti viikossa ilmestyneen "Rajavahdin" levikki oli suurimmillaan 6 000 kappaletta vuonna 1909, josta se laski 1910-luvulla 3 500 kappaleen tuntumaan. Perustamisvaiheen kulujen jälkeen lehteä julkaisseen osuuskunnan talous oli voitollinen vuonna 1909, mutta joutui seuraavana vuonna kriisiin Mikko Supisen evättyä tukensa häntä koskeneen artikkelin takia. Osuuskunta pelastettiin nahkurin kisälli Tikan aloitteesta järjestetyn varainkeräyksen avulla. Seuraavina vuosina lehti tuotti jälleen voittoa. Kohentuneen tilanteen ansiosta se siirtyi vuonna 1913 pääosin koneladontaan, laajensi sivukokoaan ja solmi sopimuksen Suomen uutistoimiston kanssa.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Rajavahdin" tultua lakkautetuksi osuuskunnan taloudenhoitaja Pekka Kapanen sai luvan julkaista omissa nimissään kolmesti viikossa ilmestynyttä työväen uutis- ja ilmoituslehteä "Päivän Tiedot". Sen säännöllinen ilmestyminen alkoi helmikuussa 1915. Kannanotoissaan lehti oli erittäin varovainen, ja vasta huhtikuussa 1915 se sai luvan julkaista myös artikkeleita. Ennakkosensuurin voimaantulon jälkeen lehteen jäi runsaasti tyhjiä paikkoja, mutta vakavampia seuraamuksia kirjoittelusta ei enää tullut. Lehden linja säilyi maltillisena myös sensuurin lakattua helmikuun vallankumouksen jälkeen.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Päivän Tietojen" vastaavana toimittajana oli Kapanen ja päätoimittajina työskentelivät Viktor Fredrik Aaltoranta (1915–1916) sekä Julius Nurminen (1916–1918). Lehden levikki oli vuoden 1915 lopussa 2 500 ja seuraavana vuonna 7 000 kappaletta. Taloutta heikensi sota-ajan aiheuttama kustannusten nousu, mutta tästä huolimatta vuoden 1917 tilinpäätös oli osuuskunnan siihenastisen historian paras.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Lehden nimi muutettiin vuoden 1918 alussa "Kansaksi". Sen ohjelmaan kuului nyt myös Suomen itsenäisyyden puolustaminen. Päätoimittajana työskenteli edelleen Julius Nurminen, vastaavana toimittajana Pekka Kapanen ja toimitussihteerinä vuonna 1916 lehteen tullut Pekka Railo. Railo ja eräät muut kirjoittajat edustivat maltillista linjaa ja varoittivat aseellisesta toiminnasta. Nurminen, aputoimittaja Juho Lonkainen ja Kuopion läänin itäisen vaalipiirin luennoitsija August Wesley puolestaan edustivat vallankumouksellista suuntausta. Taloudellisesti lehti kärsi paikallisen liike-elämän marraskuun suurlakon jälkeen julistamasta ilmoitusboikotista.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Sortavalan suojeluskunta lakkautti "Kansan" kenraali Mannerheimilta saadun ohjeen mukaisesti 30. tammikuuta 1918. Suojeluskuntalaiset takavarikoivat lehden kirjapainon ja vangitsivat Nurmisen, Railon ja Lonkaisen. Nurminen kuoli ilmeisesti nälän heikentämänä Tammisaaressa, Lonkainen sai valtiorikosoikeudessa kahdeksan vuoden kuritushuonerangaistuksen ja Railo tuomittiin avunannosta valtiopetokseen kahdeksi vuodeksi kuritushuoneeseen. "Kansan" Joensuun konttorin hoitaja J.P. Hallikainen pidätettiin ja teloitettiin. Myös entinen päätoimittaja Esa Tanskanen teloitettiin vuonna 1918.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Karjalan Työväen Sanomalehti-, Kirjapaino- ja Kirjansitomo-osuuskunta sai omaisuutensa takaisin vuoden 1918 lopulla ja ryhtyi hakemaan lupaa uudelle "Kansan Voima" -nimiselle lehdelle. Sen ensimmäiset numerot ilmestyivät helmikuussa 1919. Työväenliikkeen jakautuessa lehti pyrki tasapainoilemaan sosiaalidemokraattisten ja kommunististen näkemysten välillä, mutta kääntyi pian SDP:n viralliselle linjalle. Kustannusosuuskunta muutettiin vuonna 1928 Kansan Voima Oy:ksi. Joensuun lisäksi perustettiin sivukonttorit Lieksaan (1924) ja Suojärvelle (1927).


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli kirjaltaja Arvid Nieminen vuonna 1919. Hänen jälkeensä päätoimittajina työskentelivät Mikko Ryynänen (1919–1920), Antti Kiviranta (1920–1921) ja Jussi Lonkainen (1921–1922). Toimittajien nopean vaihtumisen taustalla olivat ainakin osaksi erimielisyydet lehden linjasta. Vuosina 1922–1932 päätoimittajana työskenteli pakinoitsijana ja runoilijanakin tunnettu Jussi Raitio ja vuosina 1933–1941 toinen ahkera pakinoitsija Jussi Raatikainen.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Poliittiselta linjaltaan "Kansan Voima" edusti SDP:n keskustasuuntausta. Lehden ohjelmajulistusten mukaan sen tavoitteena oli ”sorretun työväenluokan vapauttaminen kapitalismin kahleista” valtiollisen, ammatillisen ja osuustoiminnallisen luokkataistelun avulla. Tärkeäksi koettiin myös työväen valistustoiminta sekä hajaantuneen työväenliikkeen kokoaminen. 1920-luvun loppua kohti linja muuttui selvästi reformistisemmaksi: päämääräksi katsottiin yhteiskunnallisten epäkohtien tasoittaminen ja vähävaraisen kansanluokan elinolojen parantaminen.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Lehdelle tärkeitä kysymyksiä oli sisällissota ja sen jälkiselvittelyt, jossa vaadittiin poliittisten vankien täydellistä armahtamista. Itä-Karjalan valloitushankkeisiin, suojeluskuntiin sekä kotimaisten kommunistien ja äärioikeiston toimintaan suhtauduttiin jyrkän kielteisesti. 1930-luvun alussa "Kansan Voima" joutui lapualaisten ja toisinaan myös oikeusviranomaisten ahdistelun kohteeksi. Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden rauhanomaiseen kehitykseen lehti jaksoi uskoa aina Terijoen hallituksen muodostamiseen saakka.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Kansan Voiman" levikki oli 1920-luvun puolivälissä noin 4 000–5 000:n tienoilla. Vuosikymmenen lopussa kohti se kohosi voimakkaasti ja oli vuonna 1930 ennätykselliset 9 100 kappaletta. Levikki laski rajusti 1930-luvun alun pulavuosina, mutta nousi jälleen vuosikymmenen lopulla ja oli 9 200 kappaletta vuonna 1939. Lukijakunta kasvoi erityisesti Suojärvellä, Pielisjärvellä ja Joensuun naapurikunnissa, mutta toisaalta pieneni levikkialueen lounaisosassa Hiitolassa, Simpeleellä, Kurkijoella ja niiden lähikunnissa.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Kansan Voima Oy:n tulos oli voitollinen vuoteen 1930 saakka, jonka jälkeen se pulavuosina kääntyi rajusti tappiolliseksi. Konkurssiuhan jälkeen yhtiön talous parani jälleen ripeästi vuodesta 1935 alkaen. Vuonna 1921 hankittu painokone pystyi edelleen vain nelisivuisen lehden painamiseen, mutta lisääntynyt kapasiteetti mahdollisti erillisten lisälehtien valmistamisen. Seuraavana vuonna ostettiin Linotype-latomakone, jonka turvin lehti siirtyi kokonaan koneladontaan ja samalla myös fraktuurasta antiikvakirjaimiin. Vuonna 1926 muutettiin omaan toimitaloon. Sen yhteyteen hankittiin vuonna 1929 käyttöön otettu rotaatiokone, joka pystyi tarvittaessa painamaan 16-sivuista lehteä. Valokuvia alettiin julkaista säännöllisesti vuodesta 1925 lähtien.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Kansan Voiman" viimeinen numero Sortavalassa ilmestyi talvisodan rauhantekoa seuranneena päivänä. Yhtiön koko irtain omaisuus jäi uuden valtakunnanrajan taakse. Toimintaa päätettiin jatkaa Joensuussa "Karjalan Maata" julkaisseen Kirjapaino Oy Maakunnan kanssa solmitun painatussopimuksen turvin. Lehden ensimmäinen numero uudella kotipaikkakunnalla ilmestyi toukokuun 22. päivänä 1940.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Jatkosodan alettua lehdellä oli mahdollisuus palata Sortavalaan. Ajatuksesta päätettiin kuitenkin luopua, koska yhtiön toimitalo oli pahasti vahingoittunut sotatoimissa ja Joensuusta oli jo hankittu uusi kiinteistö. Sodan jälkeen "Kansan Voimasta" tuli lopullisesti pohjoiskarjalainen lehti.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Kansan Voiman" päätoimittajana jatkoi aluksi Jussi Raatikainen. Häntä seurasivat lehden entinen toimittaja Viljo Kosonen (1941–1942) ja entinen Joensuun konttorin hoitaja Antti J. Kosonen (1942–1957). Vuonna 1957 päätoimittajaksi nimitettiin pitkäaikainen toimitussihteeri Tommi Moilanen, joka ohjasi lehteä SDP:n puoluehajaannuksen aikana.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Toisen maailmansodan aikana "Kansan Voiman" uutisointi keskittyi sotatapahtumiin ja niiden aiheuttamiin poikkeusoloihin. Lehden poliittinen linja terävöityi sodan jälkeen, jolloin keskeiseksi teemaksi muodostui SDP:n kamppailu kommunisteja vastaan. Myöhemmin päävastustajiksi nousivat maalaisliitto ja Urho Kekkonen. Pohjoiskarjalaisen lukijakunnan rakenteen takia lehdessä käsiteltiin paljon maaseutuun ja maatalouteen liittyviä asioita sekä myöhemmin maaltamuuttoa ja alueen teollistumista. Ulkomaanuutisia seurattiin lähinnä 1950-luvulle saakka.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Kansan Voiman" levikki liikkui 1940-luvun lopussa ja 1950-luvulla noin 5 500–6 500 kappaleen tuntumassa. Alkuvaiheessa ongelmia aiheutti Kirjapaino Oy Maakunnan vähäinen kapasiteetti, jonka takia lehti tuli varsinkin maaseudulle usein myöhässä. Sodan jälkeen Joensuuhun päätettiin perustaa oma kirjapaino, joka aloitti toimintansa syyskuussa 1951. Aikaisemmin vakaana pysynyt talous alkoi heiketä kirjapainon perustamisen jälkeen ja uudet investoinnit johtivat yhtiön pitkäaikaiseen velkakierteeseen. Osakepääoman korotusten myötä sen omistus muuttui vahvasti pohjoiskarjalaiseksi. Suuria osakkaita olivat muun muassa Joensuun, Lieksan ja Nurmeksen työväenyhdistykset.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Vuoden 1964 alussa lehden nimeksi muutettiin poliittisesti neutraalimpi "Pohjois-Karjala". Jo 1950-luvulla esillä ollut ilmestymistiheyden lisääminen toteutui vuoden 1969 alussa, jolloin siihen saakka kolmipäiväistä lehteä alettiin julkaista viisi kertaa viikossa. Tavoitteena oli nostaa lehden levikkiä, joka oli laskenut neljän tuhannen tuntumaan. Taloudellisesti muutos osoittautui epäonnistuneeksi, ja jo vuoden 1970 puolivälissä oli pakko palata kolmeen ilmestymiskertaan viikossa. Tabloidikokoa alettiin kokeilla vuonna 1968 ja lopullisesti siihen siirryttiin vuonna 1971. 1950-luvulla alkanut sivumäärän kasvu jatkui ilmestymiskertojen supistamisen aiheuttaman notkahduksen jälkeen. Vuonna 1979 lehti ilmestyi keskimäärin 16-sivuisena.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Tommi Moilasen jälkeen "Pohjois-Karjalan" päätoimittajana työskenteli lehden entinen toimittaja sekä ilmoitus- ja levikkipäällikkö Kauko Muje (1966). Hänen siirryttyään muihin tehtäviin vastaavana toimittajana oli Ossi Sorsa ja toimitussihteerinä pitkäaikainen toimittaja Väinö Siltanen. Vuonna 1967 päätoimittajaksi valittiin Sakari Tahvanainen, jonka kausi päättyi erottamiseen yhtiön säästötoimenpiteitä koskeneen arvostelun takia. Häntä seurasi vuonna 1985 Pekka Kivioja. Toimitussihteerinä työskentelivät Pentti Piiparinen ja Vesa Korhonen.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: 1960-luvulla "Pohjois-Karjala" keskittyi paikallisiin tapahtumiin ja pysyi uutisoinnissaan uskollisesti puolueen linjoilla. Aikaisempiin vuosikymmeniin verrattuna se oli olemukseltaan hillitympi ja keskiluokkaisempi. 1970-luvun alussa linja terävöityi ja siirtyi jonkin verran vasemmalle. Lehti seurasi tarkoin kulttuuri- ja opiskelijapolitiikkaa ja vahvisti entisestään kunta- ja maakuntatason raportointia.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Lehden lukijakunta kasvoi 1970-luvulla voimakkaasti aktiivisen levikki- ja asiamiestyön sekä työväenliikkeen ja valtiovallan tukitoimien ansiosta. Vuonna 1976 valtion lehdistötuen osuus oli lähes viidennes Kansan Voima Oy:n liikevaihdosta. Ammattiyhdistysliikkeen tärkein avustusmuoto oli tilausten tukeminen lehtisetelien avulla. "Pohjois-Karjalan" tarkastettu levikki oli suurimmillaan 12 481 kappaletta vuonna 1978, mutta laski 1980-luvun puolivälissä kymmenen tuhannen tuntumaan. Joensuun lisäksi tärkeimpiä levikkipaikkakuntia olivat Lieksa, Kitee, Eno ja Outokumpu.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Kansan Voima Oy:n osake-enemmistö siirtyi 1970-luvulla SDP:n ja sitä lähellä olevien helsinkiläisten yhteisöjen haltuun. Paikallisista omistajista suurin oli Ylämyllyn työväenyhdistys. Lehden toimitus ja kirjapaino muuttivat vuonna 1974 keskikaupungilta uusiin tiloihin Pamilonkadun teollisuusalueelle. Teknisistä uudistuksista tärkein oli siirtyminen valoladontaan ja painotyössä nylonprint-menetelmään. Kirjapainon kilpailukykyisenä pitäminen vaati jatkuvasti uusia investointeja, joiden takia yhtiön toiminta oli 1980-luvun alkupuolella liikevaihdon kasvusta huolimatta tappiollista. Vuonna 1986 kirjapainotoiminnat eriytettiin Koliprint-tytäryhtiölle. Taloudelliset ongelmat johtivat myös henkilökunnan vähentämiseen sekä Ilomantsissa, Nurmeksessa, Outokummussa, Kiteellä ja Lieksassa toimineiden sivukonttoreiden lakkauttamiseen.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Vuonna 1989 lehti muutettiin kerran viikossa ilmestyneeksi sanomalehti "Uusi Pohjois-Karjalaksi", josta muodostettiin erillinen osakeyhtiö. Samalla luovuttiin oman painotalon palveluista. Uuden yhtiön toimitusjohtajana toimi Jouko Hakala, kunnes vuonna 1993 tehtävä siirrettiin päätoimittaja Kiviojan hoidettavaksi. Vuonna 1995 lehden nimeksi tuli "Viikko Pohjois-Karjala".


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Alkuvaikeuksien jälkeen "Viikko Pohjois-Karjalan" levikki vakiintui 1990-luvun lopulla reiluun 6 000 kappaleeseen. Taloudellisesti sen tilanne on ollut tyydyttävä, mikä on mahdollistanut myös lehden teknisen ja sisällöllisen kehittämisen. Muutoksista huolimatta toiminnan lähtökohtina ovat yhä maakunnallisuus ja sosiaalidemokraattinen aate.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: Lehti menetti osan puolueelta tulleesta rahoituksesta, ja sen julkaisijaksi perustettiin vuonna 2013 Osuuskunta Kansan Valta. Päätoimittaja Pekka Kivioja jäi eläkkeelle 2013, ja hänen seuraajansa on Arto Miettinen. Viestintätuen leikkaamisen jälkeen SDP:n maakuntalehdistä jäivät jäljelle vain "Viikko Pohjois-Karjala" ja porilainen "Uusi Aika". Uuden Ajan taru päättyy kesäkuussa 2019, jolloin Viikko Pohjois-Karjala on viimeinen SDP:n edelleen ilmestyvä maakuntalehti.


title: Viikko Pohjois-Karjala

text: "Viikko Pohjois-Karjala" -lehden toimitus on sijainnut Joensuun työväentalossa vuoden 2016 alusta lähtien. 110-vuotisjuhlaa viettäessään lehdellä oli neljä työntekijää.


title: Joshua Wurman

text: Joshua Michael Wurman (s. 1. lokakuuta 1960, Philadelphia) on yhdysvaltalainen ilmatieteilijä ja tunnettu tornado-, hurrikaani-, ja säätutkatutkimuksistaan. Hän oli kehittämässä yhteistyökumppanienssa kanssa mobiileja doppler-säätutkia (Doppler On Wheels, DOW), joilla seurataan tornadoja, hurrikaaneja, metsäpaloja ja muita ilmiöitä lähietäisyydeltä.


title: Joshua Wurman

text: Joshua Wurman vietti lapsuutensa Yhdysvaltain Pennsylvanian osavaltiossa. Hän opiskeli Massachusetts Institute of Technologyssä valmistuen maisteriksi jo 21-vuotiaana radioaktiivisten aineiden kaukokulkeutumista käsittelevällä lopputyöllään (1982). Muutaman vuoden tauon jälkeen hän palasi jatko-opiskelijaksi. Hänen englanninkielisen väitöskirjansa (1991) aiheena oli ukonilmojen syöksyvirtausten pakotemekanismit ("Forcing Mechanisms of Thunderstorm Downdrafts").


title: Joshua Wurman

text: Tämän jälkeen tohtori Wurman siirtyi Coloradon osavaltion Boulderissa toimivaan National Center for Atmospheric Research -tutkimuslaitokseen (NCAR) vierailevaksi tutkijaksi ja työskenteli bistaattisten dopplersäätutkaverkkojen parissa (1991-1994). Kolleegojensa kanssa Wurman kehitti bistaattisia moni-doppler tutkaverkkoja; Wurmannilla on monia tähän tekniikkaan liittyviä ja muita yhdysvaltalaisia patentteja. Hänen johdollaan kehitettiin myös kuorma-autojen lavalle asennettuja liikuteltavia doppler-säätutkia (Doppler On Wheels, DOW). Tohtori Wurman siirtyi Oklahoman yliopiston apulaisprofessoriksi (1994-2003).


title: Joshua Wurman

text: Wurman havaitsi kollegansa kanssa ensimmäisenä hurrikaaneihin liittyviä alle kilometrin mittakaavan rajakerroksen vyörytuulirakenteita (mm. Science-lehden artikkeli hurrikaani Franista). Hän on työtovereineen ollut mittaamassa ennätyksellisiä hetkellisiä tuulennopeuksia tornadoista ja kooltaan suurimpia tornadopyörteitä. Hän on kuvannut myös esimerkiksi suuremman tornadon yhteydessä, alirakenteena toisinaan esiintyvien pienempien minitornadojen kehitystä. Nämä ovat osaltaan lisänneet tornadotuhoja ja aiheuttaneet kuolonuhreja.


title: Joshua Wurman

text: Hän on julkaissut ja yhteisjulkaissut monia tieteellisiä julkaisuja (sis. kaksi artikkelia Sciencessa) ja oli yksi laajan VORTEX2-tornadotutkimusprojektin (2009-2010) johtajista. Hän johtaa perustaamaansa alemman ilmakehän tutkimuslaitosta (Center for Severe Weather Research, CSWR) ja hallinnoi kansallisen tiedesäätiön rahoittamana kolmea edistyksellistä mobiilia säätutkaa (DOW6, DOW7 ja DOW8 (Rapid Scan)).


title: Joshua Wurman

text: Tohtori Wurman on esiintynyt useissa televisio-ohjelmissa ja hänen työstään, varsinkin DOW:n kanssa, kerrotaan useissa kansantajuisissa ja teknisissä sääkirjoissa. Hän esiintyy myös Discovery Channel -kanavan Myrskynmetsästäjät tosiTV-sarjassa, jossa johtaa ryhmää myrskybongareita ja tutkimusta tornadokauden aikana. Wurman esiintyi myös National Geographic Channelin ohjelmissa "Tornado Intercept" ja "The True Face of Hurricanes", sekä "Forces of Nature" Imax-filmissä. Tohtori Wurmannia on haastateltu myös useissa muissa dokumenteissa ja ohjelmissa (mukaan lukien PBS(NOVA), NHK:n, History Channel, Weather Channel, NBC Dateline, CBS 48 tuntia ja Good morning America).


title: Emil Murto

text: Kustaa Emil Murto (5. kesäkuuta 1874 Jokioinen – 1. tammikuuta 1937 Tampere) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustajana toiminut metallisorvaaja ja vahtimestari.


title: Emil Murto

text: Murron vanhemmat olivat palovartija Nikolai Matinpoika ja Henriika Samulintytär. Hän työskenteli metallialalla ensin Jokioisissa ja sitten vuodesta 1905 alkaen Tampereella. Suomen sisällissodan jälkeen Murto oli vangittuna poliittisista syistä. Vapauduttuaan hän toimi Tampereen kaupunginkirjaston vahtimestarina vuoteen 1937 saakka.


title: Emil Murto

text: Murto oli SDP:n kansanedustajana 1917–1918 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston ja kaupunginhallituksen jäsenenä sekä kuului Osuusliike Voiman edustajistoon, hallintoneuvostoon ja johtokuntaan.


title: Emil Murto

text: Emil Murto oli naimisissa vuodesta 1897 Inga Emilia Wirtzenin kanssa.


title: Leander Sirola

text: Juho Leander Sirola (sukunimi aik. "Selenius"; 23. huhtikuuta 1871 Mäntsälä – 9. helmikuuta 1960 Mäntsälä) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustajana toiminut pienviljelijä.


title: Leander Sirola

text: Sirolan vanhemmat olivat syytinkiläinen Johan Selenius ja Anna Liisa Josefintytär. Hän kävi kansakoulua kahden talvikauden ajan ja vielä yhden lukukauden rakennuskoulua. Sirola teki uuninrakennustöitä Helsingissä ja oli sittemmin pienviljelijänä Mäntsälässä.


title: Leander Sirola

text: Sirola oli SDP:n kansanedustajana 1919–1922, 1924–1927 sekä 1929–1930 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1925 presidentinvaaleissa, kuului Kellokosken sairaalan liittohallitukseen ja toimi Mäntsälän kunnanvaltuuston puheenjohtajana.


title: Leander Sirola

text: Leander Sirola oli naimisissa 1896–1899 Hilma Aurora Antintyttären kanssa ja vuodesta 1908 Eeva Sofia Holopaisen kanssa.


title: Antti Lehikoinen

text: Antti Lehikoinen (2. tammikuuta 1886 Juuka – 14. kesäkuuta 1953 Juuka) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustajana toiminut pienviljelijä ja rakennusurakoitsija.


title: Antti Lehikoinen

text: Lehikoisen vanhemmat olivat pienviljelijä Juho Lehikoinen ja Anna Maria Martikainen. Hän kävi kansakoulun ja käsityökoulun ja toimi sitten koristehakkaajana ja kuvanveistäjänä Suomessa ja Venäjällä 1901–1912 sekä pienviljelijänä Juuassa 1912–1920. Myöhemmin Lehikoinen toimi rakennusurakoitsijana, Sosialidemokraattisen puolueen luennoitsijana sekä 1923–1927 osuuskaupan myymälähoitajana Juuassa.


title: Antti Lehikoinen

text: Lehikoinen oli SDP:n kansanedustajana 1919–1924, 1927–1930 ja 1937–1939 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Viimeiselle edustajakaudelleen Lehikoinen tuli 4. helmikuuta 1937 SDP:n Matti Puittisen tilalle. Lehikoinen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Hän toimi Juuan kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja oli jäsenenä Pielisjärven yleisen osuusliikkeen hallintoneuvostossa.


title: Antti Lehikoinen

text: Antti Lehikoinen oli naimisissa vuodesta 1907 Lyyli Katri Mustosen kanssa.


title: Matti Laukkonen

text: Matti Laukkonen (30. elokuuta 1883 Karstula – 20. toukokuuta 1946 Kannus) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustajana toiminut maalarimestari.


title: Matti Laukkonen

text: Laukkosen vanhemmat olivat mylläri Kaarle Laukkonen ja Miina Davidintytär. Hän työskenteli maalarina Suomessa, Pohjoismaissa ja Yhdysvalloissa. Laukkonen toimi sosialidemokraattien puhujana 1915–1918 ja oli Kansan Tahto -lehden toimittajana Oulussa 1923-1925 sekä Turun läänin pohjoisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä Porissa 1927–1928. Maalausliikkeen harjoittajana ja maalarimestarina Laukkonen toimi Kannuksessa 1925–1927 sekä 1928–1946.


title: Matti Laukkonen

text: Laukkonen oli SDP:n kansanedustajana 1919–1922 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli jäsenenä myös Kannuksen kunnanvaltuustossa.


title: Matti Laukkonen

text: Matti Laukkonen oli naimisissa vuodesta 1912 Alma Aliina Luoman kanssa.


title: Valojuova

text: Valojuova on Lapin Ilmatorjuntarykmentin ja Lapin Ilmatorjuntakillan lehti. Sen päätoimittaja on everstiluutnantti Teijo Oksanen.


title: Valojuova

text: Lehti oli alkujaan aliupseerikoulun kurssilehti, josta se on kehittynyt rykmentin viralliseksi tiedotuslehdeksi.


title: Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1929

text: Vuoden 1929 painin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin kreikkalais-roomalaisen painin osalta huhtikuussa Dortmundissa, Saksassa. Vapaapainissa kisattiin helmikuussa Pariisissa, Ranskassa.


title: Painin Euroopan-mestaruuskilpailut 1929

text: Nämä EM-kilpailut olivat ensimmäiset, joissa kilpailtiin eri painityyleillä: kreikkalais-roomalainen paini sai nyt vierelleen vapaapainin, jossa painoluokkia oli näissä kisoissa seitsemän. Kreikkalais-roomalaisessa painissa oli yksi sarja vähemmän.


title: Artikulaatio

text:
Artikulaatio on ihmisen tapa ääntää sanoja. Yleensä esiintyjiltä odotetaan hyvää artikulaatiota eli "selkeää puhetta".
Vastaavasti epäselvää ja mumisevaa puhetta kutsutaan huonoksi artikuloinniksi.


title: Gottfrid Hampf

text: Gottfrid Hampf (; 12. heinäkuuta 1904 Turku – 16. tammikuuta 1938 Petroskoi) oli neuvostoliitonsuomalainen agronomi ja kirjailija.


title: Gottfrid Hampf

text: Hampf muutti Neuvostoliittoon vuonna 1923. Hän valmistui maatalousteknikumista ja työskenteli agronomina Tunkuan piirin Lehdon kylässä. Hän kirjoitti runoja "Nuori kaarti" ja "Rintama" -lehtiin ja toimi "Soihdun", "Punakanteleen" ja "Rintaman" taiteilijana. Vuonna 1931 ilmestyi Hampfin ja Einari Leinon yhteiskokoelma "Radan varrelta". Hän laati myös karjanhoitoa käsitteleviä oppaita.


title: Gottfrid Hampf

text: 1930-luvun lopun suomalaisvainojen aikana Hampf pidätettiin, tuomittiin vakoilijana kuolemaan ja ammuttiin Petroskoin lähellä. Hänet todettiin syyttömäksi vuonna 1959.


title: Tom Söderman

text: Tom-Christian Leander Söderman (3. huhtikuuta 1936 Helsinki – 14. huhtikuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti ja toimittaja.


title: Tom Söderman

text: Söderman oli vuosina 1956–1959 sekä 1960–1961 Suomen Tietotoimiston toimittaja ja 1961–1963 Yleisradion toimittaja. Hän siirtyi diplomaattiuralle ja toimi Tukholmassa 1963–1967 avustavana lehdistöattaseana ja 1971–1975 vastaavana lehdistöattaseana. Lehdistöneuvoksena Söderman toimi 1975–1977 Tukholmassa ja 1977–1984 Lontoossa. Tukholmassa hän pyrki kylmän sodan aikana esittämään mielipiteitä Suomen ulkopolitiikan tueksi. Söderman oli ulkoministeriön lehdistöpäällikkö 1985–1988, Göteborgin pääkonsuli 1988–1993 ja Reykjavikin suurlähettiläs 1993–2000.


title: Tom Söderman

text: Diplomaattiuransa jälkeen Söderman toimi vapaana kirjoittajana. Hän kirjoitti säännöllisesti kolumneja ruotsalaiseen Utrikesbloggeniin ja kulttuurireportaaseja Nya Argusiin. Yhdessä Camilla Lindbergin kanssa hän kirjoitti kirjan "Röster från Rosala" (Schildt, 2007).


title: Nya Argus

text: Nya Argus on vuonna 1907 perustettu suomenruotsalainen aikakauslehti. Nya Argus ilmestyy kymmenen kertaa vuodessa ja käsittelee ajankohtaisia kulttuuriin ja yhteiskuntaan liittyviä ilmiöitä. Nya Argusin vastaava toimittaja on Trygve Söderling.


title: Nya Argus

text: 1900-luvun alussa suomenruotsalaisessa kirjallisuudessa vaikutti Euterpe-ryhmä, joka julkaisi Euterpe-lehteä 1900–1905. Sen työtä jatkoi Argus, jonka nimeksi tuli 1911 Nya Argus.


title: Nora Ikstena

text: Nora Ikstena (s. 1969 Riika) on latvialainen kirjailija.


title: Nora Ikstena

text: Ikstena valmistui Latvian yliopistosta 1992 ja opiskeli jonkin aikaa Yhdysvalloissa Columbian yliopistossa. Hän on ollut toimittajana latvialaiseen kirjallisuuteen keskittävässä julkaisussa The Review of Contemporary Fiction.


title: Nora Ikstena

text: Ikstenan ensimmäinen teos oli latvialaisen kirjailijan ja poliitikon Anna Rūmane-Ķeniņan elämäkerta. Sen jälkeen häneltä ilmestyi kaksi novellikokoelmaa. Romaaneista "Dzīves svinēšana" (1998) ja "Jaunavas mācība" (2001) hän on saanut Latvian kirjallisuuden vuosipalkinnon. Vuonna 2004 ilmestyi novellikokoelma "Dzīvesstāsti", jossa hän irtautui aiemmasta koristeellisesta tyylistään. 2006 ilmestyi hänen yhteistyössä Imants Ziedonisin kanssa tekemänsä kaunokirjallis-elämäkerrallinen teos "Nenoteiktā bija", jossa yritetään löytää Ziedonisin lapsuusmuistoja. Hän sai teoksesta useita palkintoja: Baltian Seuran palkinnon, Latvian kirjallisuuden vuosipalkinnon ja Diena-sanomalehden vuosittaisen kulttuuripalkinnon.


title: Velupillai Prabhakaran

text: Velupillai Prabhakaran (; 26. marraskuuta 1954 Velvettithurai, Sri Lanka – 18. toukokuuta 2009 Mullathivu, Sri Lanka) oli srilankalaisen tamilivähemmistön aseellisen itsenäisyysrintaman Tamilitiikerien perustaja ja johtaja. Monissa maissa, myös Euroopan Unionissa, järjestö on tulkittu terroristijärjestöksi ja sen johtaja oli etsintäkuulutettu. Maassa vallitsi sisällissota vuodesta 1983. Sen aikana oli useita tulitaukoja. Prabhakaranin johtamat Tamilitiikerit hallitsivat tamilien asuttamaa saaren koillisosaa väliin suvereenisti.


title: Velupillai Prabhakaran

text: Sri Lankan armeija katsoo kukistaneensa Tamilitiikerit toukokuussa 2009. Hallituksen tiedotteen mukaan Velupillai Prabhakaran ammuttiin väijytyksessä, kun hän kahden läheisen avustajansa kanssa yritti paeta motista ambulanssilla. Tamilitiikerit myönsivät myöhemmin Prabhakaranin kuolleen 17. toukokuuta 2009.


title: Velupillai Prabhakaran

text: Velupillain puoliso oli Mathivathani Erambu. Heillä on kolme lasta.


title: Ludvig Kosonen

text: Ludvig Kosonen (2. syyskuuta 1900 Pietari – 21. maaliskuuta 1933 Leningrad) oli suomalainen kommunisti ja Neuvostoliitossa toiminut kirjailija.


title: Ludvig Kosonen

text: Kosonen syntyi pietarinsuomalaiseen työläisperheeseen. Vuonna 1918 perhe muutti Suomeen, jossa Ludvig suoritti loppuun kansakoulun ja toimi kauppa-apulaisena. Vuonna 1920 hän muutti Helsinkiin, jossa työskenteli Strömbergin tehtaalla. Syksyllä 1921 Kosonen liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen. Helmikuussa 1926 hänet pidätettiin Sosialistisen nuorisoliiton jutussa ja tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankilaan.


title: Ludvig Kosonen

text: Vuonna 1929 Kosonen vapautui vankilasta ja siirtyi seuraavana vuonna Neuvostoliittoon. Hän kirjoitti artikkeleita, runoja ja kertomuksia suomenkielisiin lehtiin ja toimi Punakanteleen päätoimittajana. Vuonna 1932 julkaistiin kuvaus Suomen kommunistisen nuorisoliikkeen toiminnasta "Lippulaulu" ja runokokoelma "Marssimme eteenpäin".


title: Ludvig Kosonen

text: Kosonen kuoli tuberkuloosiin leningradilaisessa sairaalassa.


title: Simo Lampinen

text: Simo Lampinen (s. 22. kesäkuuta 1943 Helsinki) on suomalainen ralliajaja.


title: Simo Lampinen

text: Simo Lampisen isä oli Raine Lampinen ja äiti Doris Lampinen (o.s. Rosenqvist). Raine Lampinen oli yksi Suomen menestyneimmistä moottoripyöräkilpailijoista ja Porvoon Moottorikerhon perustaja. Hänen kilpailu-uransa kesti 34 vuotta. Simon isoisä Emil Lampinen oli myös kilpa-ajaja, ja hän perusti Porvoon Kerkkooseen Karhun suksitehtaan 1901 ja Lampisen suksitehtaan 1922. Simo Lampinen sairastui 13-vuotiaana polioon, mutta hänestä tuli kuitenkin menestynyt ralliajaja.


title: Simo Lampinen

text: Simo Lampinen on Porvoon Moottorikerhon tunnetuimpia autokilpailijoita. Kilpailemisen lisäksi hän on ollut aktiivisesti mukana kerhon järjestötoiminnassa. Hän on toiminut kerhon puheenjohtajana 1983-1985 ja ottanut pitkään osaa kerhon kilpailujärjestelyihin. Kerhon arkistojen mukaan hän aloitti kilpailemisensa jäärata-ajoissa. Eräs hänen ensimmäisistä kilpailuistaan oli kerhon järjestämät jäärata–ajot 25. maaliskuuta 1962 Kokonniemen jäällä. Hän otti tuolloin osaa kaikkiin neljään luokkaan ja ajoi eri luokissa Saab- ja Jaguar-autoilla. Hän voitti kolme luokkaa ja oli toinen luokassa alle 1300 cm3 tavallisin renkain.


title: Simo Lampinen

text: Lampinen aloitti ralliuransa 18-vuotiaana heti ajokortin saatuaan, ja kilpaura kesti vuoteen 1979 saakka. Hän on ajanut lukuisia kilpailuja sekä Suomessa että ulkomailla. Suurimmat kotimaiset voitot ovat neljä Suomen mestaruutta ja voitot Jyväskylän Suurajoissa 1963, 1964 ja 1972. Hän oli Jyväskylän Suurajoissa myös kolme kertaa toinen ja kerran kolmas. Hän sijoittui tässä kilpailussa 15 kertaa yleiskilpailun viiden parhaan joukkoon. Kansainvälisiä ykkössijoja hän saavutti RAC-rallissa 1968, Skotlannin rallissa 1969 ja Portugalin rallissa 1970. Vuonna 1965 hän voitti luokkansa Le Mansin 24 tunnin ajossa Triumph GT6 -autolla. Kilpauransa aikana hän ajoi 33 rallin MM-osakilpailua.


title: Simo Lampinen

text: Autourheilun järjestöpuolella Lampinen on ollut muun muassa Suomen Autourheiluliiton puheenjohtaja ja pitkään Jyväskylän Suurajojen puheenjohtaja. Lisäksi hän on ollut kansainvälisen autourheiluliiton (FISA) rallivaliokunnan jäsen, MM-rallien tarkkailija sekä Alastaron formularataa hoitavan kiinteistöyhtiön puheenjohtaja. Suomen Leijonan Ritarikunnan 1. luokan ritarimerkin hän sai vuonna 1982. Kilpauransa aikana hän ajoi seuraavia kilpa-autoja: Saab 96, Lancia, Peugeot, Fiat ja Triumph. Simo Lampinen toimii edelleen toimitsijana rallikilpailuissa ympäri maailmaa.


title: ASVEL Lyon-Villeurbanne

text: ASVEL Lyon-Villeurbanne tai ASVEL Basket ranskalainen koripalloseura, joka sijaitsee Villeurbannessa. Seura on kautta aikain Ranskan menestynein joukkue.


title: ASVEL Lyon-Villeurbanne

text: Seura perustettiin vuonna 1948. Heti seuraavan vuonna joukkue voitti ensimmäisen Ranskan mestaruuden. Vuodesta 1949 alkoi ajanjakso vuoteen 1981 saakka, jolloin ASVEL voitti 15 Ranskan mestaruutta. Joukkueen paras sijoitus Euroliigassa oli vuonna 1997 saavutettu semifinaalipaikka. Voittojen teille Asvel palasi vuonna 2002, kun se kaatoi Ranskan liigan finaalissa arkkivihollisensa Pau Orthezin. Debyyttinsä ULEB Cupissa joukkue teki kaudella 2005–2006, jolloin se pääsi puolivälieriin saakka.


title: Kissimmee

text: Kissimmee on kaupunki Floridassa, Yhdysvalloissa. Asukkaita kaupungissa on 62 632 (2009).


title: Kissimmee

text: Kissimmee sai kaupunkioikeudet vuonna 1883. Se on ollut maanviljely- ja karjatalousaluetta, mutta kun 1800-luvun loppupuolella Kissimmee-jokea ruopattiin läheisten peltoalueiden kuivattamiseksi, kaupungista tuli höyrylaivaliikenteen keskus. Samalla kaupunki sai höyrylaivatelakan. Vuonna 1916 valmistui maantieyhteys Floridasta muualle Yhdysvaltoihin, ja höyrylaivojen merkitys hiipui.


title: Rozentāls-seura

text: Rozentāls-seura on vuonna 1990 perustettu Suomi–Latvia-ystävyysseura. Seuran tarkoituksena on toimia Suomen ja Latvian kulttuurisuhteiden ja muun yhteistyön kehittämiseksi sekä Latvian historian ja yhteiskunnallisen, taloudellisen ja sivistyksellisen elämän tuntemuksen levittämiseksi ja syventämiseksi Suomessa. Tarkoituksensa toteuttamiseksi seura järjestää esitelmätilaisuuksia, näyttelyjä ja erilaisia kulttuuri- ja muita tilaisuuksia, asiantuntijatapaamisia ja harrastustoimintaa, edistää latvian kielen opetusta ja opiskelua sekä harjoittaa julkaisu- ja tiedotustoimintaa. Seuran toimipaikka on Helsingissä ja toiminta-alueena koko Suomi.


title: Rozentāls-seura

text: Rozentāls-seuran perustamiskokous pidettiin 17. toukokuuta 1990. Kokous valitsi seuran hallituksen ja hyväksyi varatuomari Kari Paason valmistelemat säännöt. Puheenjohtajaksi valittiin Heikki Koski. Nykyisenä puheenjohtajana toimii Tero H. Savolainen. Seura on Ystävyysseurojen liiton ja Pohjola-Nordenin jäsen.


title: Rozentāls-seura

text: Seura on nimetty latvialaisen taidemaalarin ja kansallistaiteilijan Janis Rozentālsin mukaan, joka asui Suomessa yhdessä suomalaisen vaimonsa Elli Forssellin kanssa. Vuosina 1915 – 1916 hän asui vaimoineen Kulosaaressa Hopeasalmentie 2:n huvilassa, joka purettiin Itäväylää rakennettaessa. Muistolaatta paljastettiin Kulosaaressa 18. marraskuuta 2008. Se on kiinnitetty Kulosaarentielle lännestä tulevan luiskan kallioseinään.. Rozentāls kuoli Kulosaaressa 1916.


title: Hengellinen musiikki

text: Hengellinen musiikki on kristillisen kirkon historiallisesti käyttämä kattotermi kristillisen musiikin eri lajeille. Niihin kuuluvat harras musiikki eli kirkkomusiikki, hengellinen aikuismusiikki, hengellinen nuorisomusiikki eli gospel, ylistysmusiikki ja hengellinen lastenmusiikki.


title: Hengellinen musiikki

text: Uskontoa tukemaan on sävelletty paljon musiikkia, ja monet säveltäjät ottivat innoitusta uskonnostaan. Useat perinteisen musiikin muodot on sovitettu uskonnollisiin tarkoituksiin tai ovat polveutuneet hengellisestä musiikista. Kristinuskon kirkkomusiikilla on pitkä historia. Johann Sebastian Bach, jota pidetään yhtenä Euroopan tärkeimmistä ja vaikutusvaltaisimmista klassisen musiikin säveltäjistä, kirjoitti suurimman osan musiikistaan luterilaiselle kirkolle. Vaikka menneinä vuosisatoina hengellinen musiikki pyrki erottamaan "pyhän musiikin" "maallisesta musiikista", 1960-luvulta alkoi vastakkaisena ilmiönä kirkkomusiikin sulauttaminen maalliseen musiikkiin. Hengellinen musiikki muuttuu usein ajan mukaan: esimerkiksi nykyajan kristillinen musiikki (Contemporary Christian Music Yhdysvalloissa), hyödyntää sekulaarin populaarimusiikin muotokieltä hengellisillä sanoituksilla. Gospelmusiikki on erityisesti tehnyt näin ja jatkaa ainesten kuten funkin lainaamista.


title: Hengellinen musiikki

text: Varhaisesta kirkkomusiikista ei ole minkäänlaisia jäänteitä lukuun ottamatta Uuden testamentin osia, jotka todennäköisesti olivat hymnejä. Näitä osia lauletaan edelleen hymneinä ortodoksikirkossa kuten kappaletta "Awake, awake O sleeper" kastetilaisuudessa. Toinen varhainen hymni oli Phos Hilaron, joka oli osa varhaisen ortodoksikristillisen kirkon aamupalvelusta. Juutalaisuutensa vuoksi Jeesus ja hänen opetuslapsensa olivat todennäköisesti laulaneet psalmeja muistista. He mahdollisesti lauloivat muitakin kappaleita, koska tuolloin tavallisen kansan lauluvalikoima oli laajempi. Varhaiset kristityt jatkoivat psalmien laulamista ensimmäisellä vuosisadalla samoin kuin niitä laulettiin synagogissa.


title: Hengellinen musiikki

text: Harras musiikki käsittää kirkkomusiikin ja kirkollisen kamarimusiikin. Määritelmä kattaa myös gregoriaanisen laulun, messut, oratoriot ja kuorolaulun. Kirkkomusiikki on säveltaidetta, jolla on tietty tehtävä kristillisessä jumalanpalveluksessa. Se on siis sidottu eri kristillisten kirkkokuntien kirkollisiin menoihin ja sovellettu niiden mukaiseksi. Varsinkin luterilaisessa kirkossa tärkeä laji hengellistä musiikkia ovat virret, joita veisataan jumalanpalveluksissa ja muissa hartaustilaisuuksissa yhteenlauluna ja joita on koottuna virsikirjaan.


title: Hengellinen musiikki

text: Kirkkomusiikkiin luetaan kuitenkin pelkän menoihin kuuluvan musiikin lisäksi myös tämän taiteelliset sovellukset. Katolisella liturgisella kirkkomusiikilla on ollut suuri vaikutus koko länsimaisen säveltaiteen kehitykseen. Kohderyhmä on usein aikuiset ja vanhukset. Esimerkkinä Bachin urkusävellykset.


title: Hengellinen musiikki

text: Hengelliseksi aikuismusiikiksi on kutsuttu musiikkia, joka vastaa sekulaarimusiikissa yleensä iskelmämusiikkia. Suuntaus on suosittu helluntailiikkeissä, joissa tätä musiikkia esitetään hengellisten tilaisuuksien yhteydessä. Hengellistä aikuismusiikkia säestetään usein pianolla, ja musiikin tarkoitus on sekä viihdyttää että tarjota mahdollisuus hiljentymiseen. Esimerkkinä Viktor Klimenko.


title: Hengellinen musiikki

text: Hengellinen nuorisomusiikki on tyypillisesti nuorille suunnattua ja nuorten itse esittämää kristillistä populaarimusiikkia, aina popista rockiin ja hip hopiin muiden muassa. Suomessa termi gospel kattaa hengellisen nuorisomusiikin, vaikka Yhdysvalloissa sillä tarkoitetaan afroamerikkalaista black gospelia. Yhdysvalloissa "nykyajan kristillinen musiikki" (Contemporary Christian Music, CCM) vastaa Suomen gospel-käsitettä. Hengellistä nuorisomusiikkia esitetään niin omissa nuorisotapahtumissaan kuin maallisilla musiikkiklubeilla. Suuntaukset kuten kristillinen rock ovat tyypillisesti protestanttisen kristinuskon ilmiöitä, vaikka ne ovat laajenneet muihin kirkkokuntiin. Rockmusiikin alueella toimivat yhtyeet ovat usein syntyneet kääntymiskokemusta ja henkilökohtaista uskonratkaisua korostavien piirien ympärille. Esimerkkinä 1966 perustettu Pro Fide.


title: Hengellinen musiikki

text: Ylistysmusiikki käsitteenä tunnetaan Raamatussa mutta syntyi Suomessa vasta 1980-luvulla tarkoittamaan karismaattisten suuntausten yksinkertaisia, lyhyitä hengellisiä yhteislauluja. Ylistysmusiikki levisi myös Suomen evankelisluterilaisiin seurakuntiin, erityisesti "sanan ja rukouksen iltoihin", ja on verrattavissa kiitos-, katumus- ja ylistysrukoukseen. Ylistysmusiikissa on tietoisesti pyritty paluuseen kristillisen musiikin juurille, psalmeihin, ja enemmän hengelliseen kuin musiikilliseen toimintaan. Ilmiö on synnyttänyt ylistysryhmiä, jotka laulavat yksi- tai kaksiäänisesti ja usein piano-, kitara- tai rytmisoittimilla säestettynä. Englanninkielisissä maissa käytetään termiä worship, ja Contemporary Worhip Music tai Praise and Worship -käsitteet viittaavat erityisesti nykyaikaiseen ylistysmusiikkiin. Suomessa tällaista erottelua ei ole.


title: Hengellinen musiikki

text: Hengellisellä lastenmusiikilla pyritään palvelemaan seurakunnan lapsityön kenttää ja tukemaan seurakuntien antamaa lasten hengellistä kasvatusta. 1900-luvun alkupuolella julkaistut pyhäkoululaulukirjat kuvastivat eri herätysliikkeiden ja vapaiden suuntien tiukkaa herätyskristillistä, siveellistä ja isänmaallista näkemystä lasten ja nuorten kasvatuksessa. Toisen maailmansodan jälkeisiä pyhäkoululaulukirjoja muutettiin aina ajanhengen mukaan, murtaen vanhoja kasvatusperiaatteita. Vuoden 1986 uudistuksessa virsikirjaan otettiin mukaan hengellisiä lasten lauluja. Seurakuntien Lapsityön Keskus on erityisesti vastannut lapsille suunnatusta musiikista Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa. 1970-luvun jälkeen alettiin järjestää messuja lapsille, koska nuortenmessut olivat saavuttaneet suosiota. Anna-Mari Kaskisen ja Pekka Simojoen tekemä "Meidän messu" vuonna 1984 on yksi suosituimmista 7-11-vuotiaille suunnatuista lastenmessuista.


title: Toni Ulmen

text: Toni Ulmen (25. tammikuuta 1906 – 4. marraskuuta 1976, Düsseldorf) oli saksalainen F1-kuljettaja. Hän osallistui Veritas-Meteorin yksityistallin autolla kahteen F1-osakilpailuun kaudella 1952 ja oli parhaimmillaan kahdeksas Saksan GP:ssä 1952. 1940-1950-luvuilla Ulmen ajoi myös Saksan Formula 2 -sarjassa (mestaruus 1949) ja Formula 1:sten ulkopuolisissa kilpailuissa. Vuonna 1953 Ulmen osallistui Belgian 24 tunnin ajoon, jossa sijoittui kolmanneksi C-tyypin Jaguarilla.