title: Jääpallon SM-sarja 1937

text: MP ja VIFK putosivat sarjasta. Seuraavaksi kaudeksi sarjaa laajennettiin, jolloin VIFK sai alkutalven karsintaottelujen jälkeen lunastettua paikkansa takaisin.


title: Jääpallon SM-sarja 1937

text: 21.2.1937 Helsinki


title: Jääpallon SM-sarja 1937

text:
Uusinta
7.3.1937 Helsinki
HJK: Risto Rinne, Jaakko Arajärvi, Leo Laaksonen, Aatos Lehtonen, Pentti Valio, Otso Puro, Kalle Alakari, Kalervo Seppola, Kurt Weckström, Eino Virtanen, Sulo Vuorio, Väinö Laine, Nestor Ruokolahti ja Sven Sinikari.


title: Terho Toivonen

text: Terho Antero Toivonen (30. marraskuuta 1929 Mäntsälä – 22. maaliskuuta 1997 Luosto) oli suomalainen lääkäri, lääkintöneuvos, kirjailija ja pakinoitsija.


title: Terho Toivonen

text: Toivosen vanhemmat olivat Kalle Toivonen ja Aune Niemi ja puoliso vuodesta 1958 sairaanhoitaja Pirkko Hillevi Tommila. Toivonen tuli ylioppilaaksi Parikkalan yhteiskoulusta 1949 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1957. Sisätauteihin hän erikoistui 1962. Toivonen toimi Hyvinkään aluesairaalan sisätautiylilääkärinä 1969–1986. Hän osallistui sydänyhdistyksen toimintaan ja oli jäsenenä Sydäntautiliiton liittohallituksessa. Toivonen sai 1992 Suomalainen Lääkäriseura Duodecimin tiedottajapalkinnon.


title: Terho Toivonen

text: Toivonen kirjoitti useita sydän- ja verisuonitauteihin liittyviä yleistajuisia opaskirjoja. Hän julkaisi useita lääkärikaskukokoelmia ja keräsi myös suomenkielistä lääketieteellistä erityisesti kardiologiaan liittyvää sanastoa.


title: Väinö Pääkkönen

text: Väinö Johannes Pääkkönen (16. heinäkuuta 1923 Viipurin maalaiskunta – 23. joulukuuta 1997 Turku) oli suomalainen kirjailija. Pääkkösen toinen romaani "Usva hälvenee" on siitä merkittävä, että se on ensimmäinen romaani, joka kertoo jatkosodan aikaisesta satakuntalaisten metsäkaartilaisten elämästä ja ajatuksista. Teos on henkilöiltään fiktiivinen, mutta perustuu jossain määrin tosiasioihin. Kansanedustaja Matti Järvenpään "Kieltäydyin sodasta" on myöhempi ja omaelämäkerrallinen.


title: Fernán González (Kastilia)

text: Fernán González oli Kastilian kreivi vuosina 923–970 ja loi kreivikunnastaan itsenäisen alueen. Hän taisteli yhdessä Leónin kuninkaan Ramiro II:n kanssa muslimihallitsijoita vastaan, mutta nousi 934 kapinaan. Ramiro II vangitsi tällöin omapäisen kreivinsä, mutta vapautti tämän muutaman vuoden kuluttua.


title: Fernán González (Kastilia)

text: Leónin ylimykset vastustivat Fernán Gonzálezin johdolla Sancho I:n valintaa Leónin kuninkaaksi ja asettautuivat Alfonso IV:n pojan Ordoño IV:n puolelle.


title: Fernán González (Kastilia)

text: Fernán Gonzálezia seurasi kreivinä hänen poikansa García Fernández.


title: Martin Rodbell

text: Martin Rodbell (1. joulukuuta 1925 Baltimore, Maryland – 7. joulukuuta 1998 Chapel Hill, Orangen piirikunta, Pohjois-Carolina) oli yhdysvaltalainen biokemisti. Hänet palkittiin Nobelin fysiologian tai lääketieteen palkinnolla Alfred G. Gilmanin kanssa, ”"heidän löytäessään G-proteiinin ja näiden proteiinien merkityksen transduktioreiteissä soluissa"”.


title: Martin Rodbell

text:
Hermosolut vastaanottaa signaaleja ympäristöstään molekyylien painautuessa välittäjäaineen pinnalla.
Solukalvossa on niin sanottu ”G-proteiini”, jonka Gilman ja Rodbell löysivät, jonka tehtävänä on kuljettaa signaaleja reseptorista solun sisälle. Proteiinit suorittavat työtään syklisesti vaihtamalla muotoja. Muutoksia G-proteiinin toiminnassa on osa tietyissä sairauksissa, kuten kolera jossa hermomyrkky kolera bakteerista lukitsee G-proteiinit yhteen muotoon ja vaikuttaa hermoihin joka ohjaa suolan ja nesteen imeytymistä suolistossa.


title: García Fernández (Kastilia)

text: García Fernández oli Kastilian kreivi vuosina 970–985 isänsä Fernán Gonzálezin jälkeen. Hän teki liiton Córdoban kenraali Ghalibin kanssa vuonna 981, mikä aiheutti Ghalibin vastustajan Al-Mansur Ibn Abi Aamirin hyökkäyksen Kastiliaan ja lopulta johti Garcían tappioon vuonna 985 Medinacelin taistelussa. Kreivi joutui tällöin vangiksi ja kuoli vankeudessa Córdobassa.


title: García Fernández (Kastilia)

text: García Fernándezia seurasi kreivinä hänen poikansa Sancho García.


title: Sancho García (Kastilia)

text: Sancho García oli Kastilian kreivi vuosina 995–1017 isänsä García Fernándezin jälkeen. Kreivinä hän osallistui Córdoban hallitsijan Muhammad II:n vastaisiin taisteluihin ja onnistui lyömään tämän berbereiden liittolaisena marraskuussa 1009. Leónin kuninkaan Alfonso V:n alaikäisyyden aikana Sancho García toimi tämän sijaishallitsijana.


title: Sancho García (Kastilia)

text: Sancho Garcíaa seurasi kreivinä hänen poikansa García Sánchez.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: Carl Ferdinand Borenius (4. elokuuta 1848 Porvoo – 16. heinäkuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos, valtiopäivämies, puutavarakauppias ja sahanomistaja.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: Boreniuksen vanhemmat olivat rovasti, tuomiokapitulin asessori Alexander Ferdinand Borenius ja Anna Lovisa Gustava Ehrström. Hän pääsi ylioppilaaksi 1865 Porvoon lukiosta ja oli sitten viipurilaisen kauppiaan Victor Hovingin liikkeen palveluksessa. Hovingin kuoltua 1876 Rooman-matkallaan koleraan Borenius ryhtyi itsenäiseksi yrittäjäksi ja perusti oman kauppaliikkeen Viipuriin. Borenius harjoitti puutavarakauppaa jota varten hän oli jo hankkinut kokemusta Hovingin palveluksessa. Hän keskittyi erityisesti pyöreän puutavaran vientiin Englantiin.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: Vuonna 1889 Borenius oli mukana perustamassa "Wiborgs Sågverks Ab":tä. Tämä yhtiö osti samana vuonna Viipurin lähellä sijainneen vuonna 1875 perustetun Vekrotniemen höyrysahan ja perusti myös uuden Inkilän höyrysahan Kirvuun. Vuonna 1895 yhtiö perusti vielä kaksiraamisen höyrysahan Uuksujoen suulle Salmin pitäjään Laatokan Karjalassa. Turvatakseen puutavaran saannin yrityksilleen Borenius hankki 1890-luvulla lampuotioikeuksia Salmin pitäjässä sijainneilta lahjoitusmaatiloilta. Borenius sai kauppaneuvoksen arvon 1898.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: 1900-luvun alussa Borenius lähti mukaan "Matti Roiha & Co":n toiminimen paperitehdashankkeeseen. Parikkalasta kotoisin ollut Matti Roiha (1863–1917) oli ollut perustamassa paperitehdasta Simpeleelle ja vuonna 1902 hän vuokrasi Vladimirin kuvernementissa lähellä Moskovaa sijainneen "Tatarovon paperitehtaan" aloittaakseen siellä paperinvalmistukseen. Tämä hanke kaatui kuitenkin hyvän alun jälkeen ja sen seurauksena myös Borenius teki vararikon 1904.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: Vararikon jälkeen Borenius toimi 1904–1914 prokuristina Enso Träsliperi Ab:n paperitehtaalla Ensossa.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: Borenius harrasti myös runonlausuntaa ja kirjoitti itsekin ruotsin kielellä tilapäisrunoja.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: Carl Borenius osallistui säätyvaltiopäiville porvariston edustajana 1891, 1894, 1897, 1899 ja 1900. Hän oli myös Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen 1880–1904 ja Espanjan varakonsuli Viipurissa.


title: Carl Ferdinand Borenius

text: Carl Borenius oli naimisissa vuodesta 1877 Olga Alfthanin kanssa. Heillä oli kolme lasta:


title: Jääpallon SM-sarja 1939

text: Vuonna 1939 jääpallon Suomen mestaruudesta pelasi kaksitoista joukkuetta. Joukkueet jaettiin kahteen lohkoon, joiden voittajat pelasivat mestaruudesta ja toiseksi sijoittuneet pronssimitalista.


title: Jääpallon SM-sarja 1939

text: Länsilohkossa HIFK voitti vakuuttavasti kaikki ottelunsa ja eteni loppuotteluun. Lohkon kakkoseksi ylsi Akilles, joka onnistui yllättämään HJK:n.


title: Jääpallon SM-sarja 1939

text: Itälohkossa taas koettiin suuryllätys, kun sarjanousija, ensolainen YVPS voitti lohkon. Se menetti sarjassa vain yhden pisteen pelattuaan tasan ViPS:n kanssa. Kakkoseksi sijoittui paremman maalieron turvin WP-35, ennen ViPS:aa. Viipurilaisille seuroille kausi oli pettymys ViPS jäi lohkonsa kolmanneksi ja jäi ulos mitalipeleistä. Ilves sijoittui lohkonsa neljänneksi ja historiansa heikoimman kauden pelannut Sudet jäi viimeiseksi. Susien jumbosija varmistui vasta sarjan päätöskierroksella paikallisottelussa Ilvestä vastaan. Molemmat joukkueet tarvitsivat ottelusta voiton säilyäkseen sarjassa. Ilves oli selvästi parempi ja voitti ottelun 5-1. Ilman talvisodan aiheuttamaa seuraavan kauden peruuntumista Sudet olisi pudonnut sarjasta. Ilveksen ja Susien ottelua Viipurin keskuskentälle oli kerääntynyt seuraamaan toistatuhatta katsojaa, mutta he eivät vielä tienneet että he olivat nähneet viimeisen Viipurissa pelatun SM-sarjaottelun.


title: Jääpallon SM-sarja 1939

text: Loppuottelussa HIFK ei enää antanut YVPS:n yllättää, HIFK voitti ottelun 4-1.


title: Jääpallon SM-sarja 1939

text: VIFK ja Sudet saivat jatkaa mestaruussarjassa kaudella 1941, seuraavan kauden jäädessä pelaamatta talvisodan takia.


title: Jääpallon SM-sarja 1939

text:
12.2.1939 Helsinki
HIFK:n joukkue: Birger Sögerberg (mv), Mika Tiivola (mv), Paul Vasiljeff, Frans Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Erik Åberg, Ernst Grönlund, Olof Strömsten, Hans Byman ja Odert Forsstedt.


title: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota

text: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota (, ) käytiin vuosina 1652–1654 Englannin tasavallan ja Alankomaiden tasavallan välillä. Sota oli ensimmäinen neljästä maiden välisestä sodasta, ja se käytiin täysin merellä laivastojen välillä.


title: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota

text: Sodan syynä oli kaupankäynti. Se alkoi Englannin aloitettua hollantilaisten alusten kaappaamisen Englannin kanaalissa ja laajeni siitä täysimittaiseksi merisodaksi. Lopulta Englanti saavutti lähialueidensa valvonnan ja pakotti Hollannin hyväksymään Englannin monopolin siirtomaidensa kauppaan.


title: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota

text: 1500-luvulla Englanti ja Alankomaat olivat läheisiä liittolaisia vastustaessaan Habsburgien pyrkimyksiä. Ne yhdessä vastustivat Espanjan merivaltaa ja Englanti tuki alankomaalaisten taistelua 80-vuotisessa sodassa lähettämällä rahaa ja joukkoja. Alankomaiden hallinnossa oli pysyvä Englannin edustaja takaamassa yhteistoiminnan. Englannin vuonna 1604 Espanjan kanssa tekemä erillisrauha teki särön yhteistoimintaan.


title: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota

text: Espanjan vaikutusvallan heikkeneminen kolmikymmenvuotisen sodan päättyessä 1648 merkitsi samalla Espanjan siirtomaiden resurssien uudelleen jakoa. Saaliinjako aiheutti kiistaa aiempien liittolaisten välille. Alankomaiden tehtyä rauhan Espanjan kanssa ja sen jälkeen Espanjan tärkeimmäksi kauppakumppaniksi tulo Englannin sijaan pysäytti Englannin kaupan tasaisen kasvun, mikä oli alkanut vuonna 1590.


title: Ensimmäinen Englannin–Hollannin sota

text: 1600-luvun puolivälissä Alankomaat ylläpitivät Euroopan suurinta kauppalaivastoa ja sillä oli enemmän kauppalaivoja kuin muilla mailla yhteensä. Alankomaiden talous perustui lähes täysin meritse tehdylle ulkomaankaupalle loi maan kauppapoliittisen ylivallan ja erityisesti Pohjanmeren ja Itämeren alueilla. Lisäksi Alankomaat valtasi lähes kaikki Portugalin Kaukoidän ja Brasilian siirtomaat ja kauppa-asemat, mikä mahdollisti erityisen tuottaisan maustekaupan valvonnan. Alankomailla oli myös merkittävää Englannin kauppaa.


title: Soinniton postalveolaarinen frikatiivi

text: Soinniton postalveolaarinen frikatiivi (myös soinniton palato-alveolaarinen frikatiivi tai soinniton postalveolaarinen sibilantti) on monessa kielessä esiintyvä konsonanttiäänne, joka tunnetaan kansanomaisesti nimellä "suhu-s". Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on ja suomalais-ugrilaisessa tarkekirjoituksessa š.


title: Soinniton postalveolaarinen frikatiivi

text: Soinniton postalveolaarinen frikatiivi muodostetaan nostamalla kieltä hammasvallin taakse ja puhaltamalla ilmaa siten, että muodostuu hankaushälyä. Äänihuulet eivät värähtele äännettä muodostettaessa.


title: Soinniton postalveolaarinen frikatiivi

text: Suomen kielessä esiintyy vain vierasperäisissä sanoissa ja kirjoitetaan «a href="%C5%A1">štšekin kielestä lainatun käytännön mukaan. Suomessa ʃ merkitään joskus englannin mukaisella yhdistelmällä sh, joskus saksan mukaisella yhdistelmällä sch, mutta š:n käyttöä pidetään parempana seuraavista syistä:Monissa muissa kielissä merkitään kahden tai kolmen kirjaimen yhdistelmällä, mutta usein käytössä on muitakin merkintätapoja:


title: García Sánchez (Kastilia)

text: García Sánchez oli Kastilian viimeinen kreivi ja oli vallassa 1017–1029 isänsä Sancho García jälkeen. Isänsä kuollessa hän oli alaikäinen ja hallintoa hoiti Navarran kuningas Sancho III Suuri, joka oli naimisissa García Sánchezin sisaren kanssa. Tultuaan täysi-ikäiseksi García haki liittolaissuhdetta Leónin kuninkaan Bermudo III:n kanssa päästäkseen vapaaksi Sanchon holhouksesta. Kreivi kuitenkin murhattiin 1029 ja Sancho III Suuri otti Kastilian haltuunsa vaimonsa nimissä ja nimitti poikansa Ferdinand I:n kreivikunnan perijäksi.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Japanin hyökkäykset Koreaan olivat kahden konfliktin sarja, jotka sijoittuvat välille 1592–1598. Vuonna 1592 Japanin yhdistänyt Toyotomi Hideyoshi aloitti ensimmäisen hyökkäyksen tarkoituksenaan vallata Joseon-dynastian hallitsema Korean niemimaa sekä Ming-dynastian aikainen Kiina. Sota päättyi vuoden 1593 aselepoon. Toinen invaasio alkoi kostotoimena vuonna 1597, ja päättyi Hideyoshin kuoltua.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Aamulla 23. toukokuuta 1592 Japanin hyökkäysjoukkojen ensimmäinen divisioona lähti liikkeelle Tsushimasta, ja saapui Busanin satamaan illalla. Divisioonaa johti kristitty daimio Konishi Yukinaga, ja siihen kuului yli 18 000 sotilasta. Wǒn Kyunin johtama Korean laivastojoukko havaitsi japanilaisten alukset, mutta ei puuttunut näiden etenemiseen. Maissa ensimmäinen divisioona jakaantui kahtia, ja Sō Yoshitoshin johtamat joukot jäivät piirittämään Busania samalla kun Yukinaga hyökkäsi läheiseen Dadaejinin linnoitukseen.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Yoshitoshi kehotti korealaisia luopumaan taistelusta ja tarjoamaan japanilaisille vapaan kulun Kiinaan, mutta nämä eivät suostuneet. Piirityksessä korealaisten johtaja Chǒng Pal sai osuman japanilaisten luodista ja menehtyi, ollen ensimmäinen taisteluissa kuollut korealainen komentaja. Tämän seurauksena korealaisten moraali laski, ja japanilaiset valtasivat Busanin tappaen kaikki kaupungissa olleet siviilejä ja eläimiä myöten. Myös Yukinaga valloitti Dadaejinin onnistuneesti.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Yukinagan oli määrä miehittää japanilaisten rantautumispaikka ja odottaa muiden joukkojen saapumista, mutta hän päätti jatkaa matkaansa kohti Soulia. Muutaman kilometrin päässä Busanista hän kohtasi Tongnaen linnoituksen. Japanilaiset yrittivät jälleen käännyttää korealaisia tarjoamaan heille vapaan kulun niemimaan läpi, mutta linnoituksen komentaja Song Sanghyǒn kieltäytyi todeten ”minun on helppoa kuolla, mutta vaikea antaa teidän päästä läpi.” Linnoitus kukistettiin, mitä seurasi jälleen Busanin kaltainen joukkomurha.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Katō Kiyomasan johtama toinen divisioona saapui Busaniin 27. toukokuuta ja Kuroda Nagamasan kolmas divisioona rantautui Nakdong-joen länsipuolelle seuraavana päivänä. Kiyomasan joukot lähtivät etenemään kohti Seoulia ja valtasivat matkalla Gyeongjun.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Soulia kohti edennyt Sō Yoshitoshi otti haltuunsa Yangsanin linnan, jonka korealaiset olivat hylänneet japanilaisten lähestyessä. Yukinagan joukot lähtivät samana päivänä Tongnaesta ja etenivät seuraavaksi vastaan tulleelle Daegulle, jonka korealaiset olivat myös hylänneet valmistautuakseen taistelemaan pohjoisempana. Yukinaga jatkoi matkaa ylittäen puolustamattoman Nakdong-joen, jolla hän sai kuulla tiedustelijoiltaan korealaisten odottavan häntä Sangjussa. Yukinaga kohtasi Yi Ilin johtamat joukot lähellä kaupunkia ja ajoi nämä perääntymään Chungjuun. Chungjussa korealaiset raportoivat tapahtumista komentaja Sin Ipille, joka päätti kohdata vastustajansa Tangumdaen kukkuloilla. Hän sijoitti sotilaansa Han-joen varrelle niin etteivät nämä voisi paeta. Taistelu oli joka tapauksessa jälleen voitokas japanilaisille ja Sin Ip menehtyi sotilaittensa joukossa.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Kiyomasan toinen divisioona kohtasi Yukinagan joukot Chungjussa, mutta divisioonat päättivät jatkaa eri reittejä Souliin. Soulin puolustajat kuitenkin pakenivat lähestyneitä japanilaisia, ja kaupunki oli helposti vallattavissa. Myös Korean kuningas oli paennut Pjongjangiin järkyttyneenä valtakuntansa puolustuksen pettämisestä. Yukinaga ehti kaupunkiin ensin löydettyään nopeasti sopivan paikan ylittää Han-joen.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: 27. kesäkuuta japanilaiset joukot jatkoivat matkaa Soulista ja kohtasivat seuraavan kerran vastarintaa Imjin-joella, jonka vastarannan korealaiset olivat miehittäneet. Konishi ja Kiyomasa joutuivat odottamaan joella useita päiviä, mutta löysivät lopulta tavan ylittää joen. He esittivät perääntyvänsä kohti Munsania, ja korealaiset lähtivät japanilaisten perään epäorganisoidusti joutuen japanilaisten väijytykseen. Kukistettuaan pakenevat korealaiset, japanilaisille avautui vapaa reitti kohti Pjongjangia, jota kohti Yukinagan joukot lähivät marssimaan. Kiyomasa puolestaan lähti joukkoineen etenemään kohti koillista estämään mahdolliset hyökkäykset Yukinagan selustaan.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Yukinaga eteni ongelmitta Pjongjangin välittömässä läheisyydessä olevalle Taedong-joelle, jonka varrelle hän leiriytyi ja yritti jälleen neuvotella korealaisten kanssa. Nämä kuitenkin yrittivät yllättää japanilaisten leirin yöllisellä hyökkäyksellä ja onnistuivat tekemään jonkin verran vahinkoa. Konishiin liittynyt Kuroda Nagamasan johtama kolmas divisioona onnistui ajamaan korealaiset pakoon. Joen yli kahlanneet korealaiset näyttivät huomaamattaan japanilaiselle parhaat ylityspaikat, ja nämä seurasivat pian perässä. 14. heinäkuuta japanilaiset astuivat hylättyyn kaupunkiin, josta paenneet korealaiset olivat jättäneet kiireessä muonavarantonsa japanilaisten käytettäväksi.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Koilliseen suunnannut Kiyomasa onnistui aikeessaan vallata alue japanilaisten haltuun ja loi alueelle japanilaista mallia vastaavan verotuksen. Kiyomasa ei kohdannut suurta vastarintaa ja vangitsi kaksi japanilaisia paennutta korealaista prinssiä. Lopulta Kiyomasan joukot päätyivät harvaan asutulle seudulle, missä he joutuivat usein villieläinten hyökkäysten kohteeksi. Siellä sotilaat harrastivat huvikseen tiikerinmetsästystä, ja Kiyomasakin tappoi tiikerin keihäällään. Rauhoitettuaan Koillis-Korean, Kiyomasa päätti edetä Mantšuriaan, mutta joutui lopulta perääntymään menetettyään suuren osan joukoistaan ja saatuaan käskyn palata etelään.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Korealaisten ensimmäinen vastaisku japanilaisia vastaan saavutettiin merellä. Amiraali Yi Sun-sin lähti matkaan laivastonsa kanssa, johon kuului 24 panokseonia, 15 pienempää taistelulaivaa sekä 46 muuta alusta. 16. kesäkuuta laivasto kohtasi 50 aluksen kokoisen japanilaisen laivaston ankkuroituna Okpon satamaan Geojedon saarella. Saarta ryöstelleet japanilaiset palasivat nopeasti takaisin aluksilleen, ja pyrkivät karkuun. Yi avasi tulen japanilasia vastaan, ja nämä pakenivat aluksiltaan maihin. Yi ei lähettänyt partiota maihin vaan jatkoi matkaa, ja kohtasi yöllä viisi japanilaisalusta, joista hän onnistui tuhoamaan neljä.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Seuraavana päivänä korealaisille tiedotettiin japanilaishavainnoista lännessä. Amiraali Yi kiirehti paikalle, ja tuhosi kolmestatoista aluksesta yksitoista. Taisteluissa tuhoutui yhteensä 37 japanilaisalusta, mutta ei yhtään korealaista.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Noin kolme viikkoa Okpon taistelun jälkeen amiraali Yi ohjasi laivastonsa kohti Sacheonia, missä raporttien mukaan oli japanilaisten aluksia. Tällä kertaa Yin laivastoon kuului myös yksi kilpikonnalaiva, jonka Yi oli itse valmistuttanut. Saavuttuaan Sacheoniin, Yi kohtasi japanilaisten ankkuroituneen laivaston. Korealaisten nuolet eivät olisi yltäneet vahingoittamaan maissa olleita japanilaisia, joten Yi esitti perääntyvänsä. Japanilaiset miehittivät nopeasti aluksensa, ja lähtivät Yin perään. He joutuivat kilpikonnalaivan tulilinjalle, ja korealaiset tuhosivat kaikki heitä seuranneet japanilaisalukset. Amiraali Yin olkapäähän osui luoti taistelun aikana, mutta hän selvisi vammasta hengissä.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: 10. heinäkuuta 1592 Korean laivasto kohtasi 21 ankkuroitunutta japanilaisten alusta Dangpon satamassa. Näitä johti suuri lippulaiva, joka kuului komentaja Kurushima Michiyukille. Yi komensi kilpikonnalaivansa hyökkäämään lippulaivaa vastaan, ja onnistui tappamaan Michiyukin. Tämän myötä japanilaisten taistelutahto laski, ja lähes kaikki japanilaisten alukset upotettiin tai poltettiin.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Yi kohtasi japanilaisten laivaston jälleen 13. heinäkuuta Danghangpon taistelussa, jolloin hän havaitsi 26 japanilaista alusta ankkuroituneena. Japanilaiset alkoivat välittömästi tulittaa Yin laivastoa, ja lyhyen tulitaistelun jälkeen Yi käytti jälleen onnistuneesti perääntymistaktiikkaa. Kaikki japanilaiset alukset yhtä lukuun ottamatta tuhottiin, ja korealaiset keräsivät taistelusta 43 päätä, joista leikatut korvat lähetettiin kuninkaalle. Myös pakoon päässyt japanilaisalus tuhottiin seuraavana aamuna.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Myös Toyotomi Hideyoshi kiinnitti huomiota Korean laivaston saavutuksiin, ja määräsi kolme amiraaliaan jättämään taistelut maalla. Nämä olivat Wakizaka Yasuharu, Kato Yoshiaki ja Kuki Yoshitaka. Heidän tehtäväkseen annettiin kerätä laivasto amiraali Yin tuhoamiseksi. Wakizakan laivasto oli jo valmiina toimimaan, joten hän päätti lähteä taisteluun ilman liittolaisiaan. Hänellä oli käytössään 82 alusta, joihin kuului 36 suurta ja 24 keskikokoista sotalaivaa. Samaan aikaan amiraali Yi oli saanut kuulla japanilaisten maajoukkojen etenemisestä Jeollan provinssiin, ja alkoi partioida provinssin rannikkoa pitkin tarkoituksenaan tuhota eteensä osuneet japanilaisalukset. Yin laivastoon kuului japanilaisten arvioiden mukaan noin 100 alusta.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: 13. elokuuta 1592 korealaiset saivat tietää suuresta japanilaisesta laivastosta, ja seuraavana aamuna laivastot kohtasivat Hansandon taistelussa. Wakizakan johtamat japanilaiset olivat asettuneet kapeaan salmeen, ja amiraali Yi lähetti kuusi alusta houkkuttelemaan vastustajansa avonaisemmalle alueelle. Japanilaiset seurasivat, ja korealaiset hyökkäsivät japanilaisten kimppuun puoliympyräksi muodostuneena, mitä amiraali Yi kutsui nimellä "kurjen siipi". Korealaisilla oli taistelussa mukana ainakin kolme kilpikonnalaivaa, joista kaksi oli hiljattain rakennettu. Taistelu päättyi korealaisten voittoon, ja vain harva alus pääsi pakenemaan. Amiraali Wakisaka kuului paenneiden joukkoon, sillä hänen lippulaivansa päihitti korealaiset alukset nopeudessa.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Handandon taistelu sai pian jatkoa, kun Kato Yoshiaki ja Kuki Yoshitaka saapuivat tarkoituksenaan saada osansa Wakizakan voitosta. He kuitenkin kohtasivat taistelussa hävinneen amiraalin Angolpossa, jonne Wakizaka oli perääntynyt. Amiraali Yi oli lähtenyt Wakizakan perään, mutta joutui kovan tuulen takia odottamaan päivän, ja saapui Angolpohon 16. elokuuta. Hän yritti jälleen houkutella japanilaisia hyökkäämään perääntymistaktiikallaan, mutta tällä kertaa tuloksetta. Yi joutui muuttamaan taktiikkaansa, ja komensi korealaiset alukset tulittamaan vuorotellen japanilaisia, ja perääntymään tehden tilaa muille. Lopulta hän kuitenkin päätti lopettaa hyökkäyksen, koska pelkäsi japanilaisten kostavan hyökkäyksen tappamalla korealaisia siviilejä. Yi palasi paikalle seuraavana päivänä, jolloin japanilaiset olivat perääntyneet.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Kiinan Ming-dynastia oli halukas avustamaan Koreaa sodassa Japania vastaan, mutta oli kiireinen omien konfliktiensa kanssa erityisesti Ningxian kapinan tukahduttamisessa. Elokuussa 1592 Kiinan keisari Wanli lähetti ensimmäiset apujoukkonsa Korealle. Kyseessä oli vain 3 000 sotilaan armeija, jonka tehtävänä oli vallata japanilaisilta Pjongjang. Armeijan komentaja Zu Chengxun oli kuitenkin varma onnistumisestaan. 23. elokuuta kiinalaiset hyökkäsivät Pjongjangiin raskaassa sadekuurossa, ja onnistuivat yllättämään Konishi Yukinagan täysin. Japanilaiset eivät olleet valmistautuneet taisteluun, eivätkä kaikki sotilaat ehtineet pukeutua haarniskoihin, tai hakea aseitaan. Kiinalaiset pääsivät kaupungin sisään, mutta tällöin japanilaiset ymmärsivät ylivoimansa, ja ajoivat vastustajansa perääntymään.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Kiinalaiset palasivat Koreaan seuraavana vuonna. He olivat kukistaneet Ningxian kapinan, ja pystyivät nyt keskittymään taisteluun japanilaisia vastaan. Tällä kertaa taisteluun lähetettiin Ningxiassa taistellut Li Rusong, joka johti suuren kiinalaisarmeijan Pjongjangille. Tähän liittyi myös 10 000 korealaisen armeija Yi Ilin ja Kim Ǔngsǒn johtamana, sekä 5 000 soturimunkkia. Pjongjangia puolestaan puolusti ainoastaan Konishi Yukinagan ensimmäinen divisioona, jonka jäljelle jääneistä joukoita suurin osa oli kaupungin sisällä.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Pjongjangin saarto alkoi 5. helmikuuta. Li Rusong jakoi joukkonsa jokaiselle kaupungin portille tarkoituksenaan saartaa Pjongjang, ja alkaa tulittaa tätä neljästä eri suunnasta. Hän myös lähetti 3 000 soturimunkkia hyökkäämään Yukinagan kimppuun Moran-kukkulalle, missä tämän komentokeskus oli. Munkit pääsivät onnistuneesti lähelle Yukinagaa, mutta tämä pakeni Sō Yoshitoshin avustuksella. Moranilla käydyt taistelut kestivät kaksi päivää, kunnes viimeinenkin japanilaiskomentaja Matsuura Shigenobu joutui perääntymään.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Myös Pjongjangin japanilaiset joutuivat tiukille, ja Yukinaga päätti luopua linnasta. Japanilaiset lähtivät yön pimeyden turvin perääntymään jäätyneen Taedongjoen yli, ja suuntasivat kohti Soulia. Tämä matka kesti yhdeksän päivää, ja matkalla japanilaiset kohtasivat ongelmia muonituksen ja kylmyyden kanssa. Tähän ei auttanut se, että japanilaiset komentajat olivat hylänneet matkalla olleet linnoituksensa kuultuaan kiinalaisten etenemisestä. Esimerkiksi Ōtomo Yoshimune oli polttanut ja hylännyt Pungsanin linnoituksen kuultuaan Pjongjangin piirityksestä, ja Yukinagan joukot kohtasivat ainoastaan linnoituksen rauniot.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Mingin armeija seurasi pian perässä, ja saapui Soulin pohjoispuolelle. Tätä seurasi Byeokjegwanin taistelu, joka tunnetaan Korean sotaretken suurimpana maataisteluna. 27. helmikuuta alkanut taistelu päättyi Li Rusongin perääntymiseen, mutta tämä ei muuttanut sodan asetelmia juurikaan.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Kiinalaisten peräännyttyä toistaiseksi japanilaisten huomio kiinnittyi Haengjun linnoitukseen 13 kilometrin päässä Soulista. Ukita Hideie otti tehtäväkseen vallata linnoitus, ja 14. maaliskuuta lähti marssimaan 30 000 sotilaan armija mukanaan. Taistelussa komentajina Hideien ohella toimivat myös Konishi Yukinaga sekä Kobayakawa Takakage. Haengjun komentaja Kwon Yul kuitenkin osasi odottaa japanilaisia, ja oli vahvistanut linnan puolustusta.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Japanilaiset hyökkäsivät linnoitusta vastaan yhdeksän kertaa tuloksetta, ja joutuivat lopulta perääntymään. Taistelua pidetään yhtenä suurimmista korealaisten saavuttamista voitoista sodan aikana Hansandon ja Jinjun taisteluiden ohella. Kuultuaan taistelun lopputuloksesta Li Rusong päätti palata sotatantereelle, ja kiinalaiset lähtivät jälleen etenemään kohti Soulia.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Samalla japanilaisten olot Soulissa olivat tukalat, sillä ruuasta oli jatkuvasti pulaa, ja taudit olivat yleisiä. Lopulta japanilaiset päättivät neuvotella rauhasta, ja saivat tähän luvan Hideyoshilta. Neuvotteluvastuun otti eniten kiinalaisia vastaan taistellut Yukinaga, joka neuvotteluiden aluksi vapautti kaksi Kiyomasan vangitsemaa korealaista prinssiä. Konishi lupasi japanilaisten perääntyvän Koreasta, ja tämä pantiin alulle välittämästi. Kiinalaiset saivat Soulin haltuunsa 19. toukokuuta, ja kohtasivat japanilaisten tuhotöiden jäljet. Matkalla Busaniin japanilaiset saivat sotaretkensä viimeisen voiton, sillä he valtasivat Jinjun linnoituksen kostona aikaisemmasta tappiostaan.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Sotaa seuranneet rauhanneuvottelut käytiin Ming-dynastian ja Japanin välillä, mutta niitä varjosti molempien osapuolien eriävät tulkinnat tilanteesta. Kiinalaisten neuvottelija antoi keisari Wanlin ymmärtää Japanin olevan jo kukistettu ja valmis antautumaan Mingin vasalliksi, minkä johdosta hovi päätti ratkaista konfliktin kruunaamalla Hideyoshin Japanin kuninkaaksi heidän alaisuudessaan. Japanilaisten neuvottelija puolestaan kertoi Hideyoshille, että Kiina olisi valmis antautumaan Japanin keisarin alaisuuteen. Tämän johdosta Hideyoshi vaati että Joseonin dynastian eteläiset provinssit tulisi myöntää Japanille ja valtakunnan korkea-arvoisia henkilöitä tulisi lähettää Japanin panttivangeiksi. Lisäksi Ming-keisarin tytär tuli lähettää Hideyoshin vaimoksi.


title: Japanin hyökkäykset Koreaan (1592–1598)

text: Kun valtakuntien eriävät mielipiteet selvisivät Hideyoshille, hän alkoi esittää kiinalaisille yhä mielettömämpiä vaatimuksia ja antoi tämän valtuuskuntien odottaa useita kuukausia vastauksissaan. Samalla hän pyrki vahvistamaan laivastoaan ennen kuin Ming jatkaisi hyökkäyksiään Japanin tukikohtiin niemimaan etelärannikolla. Hidasta neuvotteluvaihetta kesti lähes kolme vuotta, kunnes kesällä 1596 Hideyoshi lopetti neuvottelut syyttäen kiinalaisia yrityksistä alistaa Japani valtaansa. Hän julisti rankaisevansa Joseonia neuvotteluiden hidastamisesta ja nimitti Konishi Yukinagan komentamaan toista hyökkäystä niemimaalle.


title: Jaakko Terenttilä

text: Jaakko Sakari Toiviainen, kirjailijanimi Jaakko Terenttilä (14. maaliskuuta 1917 Metsäpirtti – 25. huhtikuuta 1981 Tampere) oli suomalainen kirjailija.


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text: Vuonna 1941 jääpallon Suomen mestaruus oli mahdollista ratkaista välirauhan talvena. Talvisodan rauhanehdot aiheuttivat jääpallon SM-sarjaan kovan myllerryksen. Osalle seuroista muutos oli kohtuuttoman kova, yhdeksän Palloliiton jääpallosarjoihin vuonna 1939 osallistunutta seuraa joutui jättämään kotikaupunkinsa. Viipurilaisseuroja oli viisi, kaksi Sortavalasta ja yksi Käkisalmesta ja Ensosta. Kotikaupunkinsa menettäneiden seurojen lukumäärä on huomattavasti suurempi, kun mukaan lasketaan Työväen Urheiluliittoon kuuluneet seurat.


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text: Mestaruussarjaseuroista Ylä-Vuoksen Palloseura muutti Ensosta naapurikaupunkiin Imatralle. Viipurin Ilves jatkoi toimintaansa Tampereella ja Sudet asettui Helsinkiin. Viipurin Palloseura ei jatkanut enää toimintaansa, sen pelaajat siirtyivät Susiin. Karjalasta evakuoituja pelaajia siirtyi muihinkin seuroihin.


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text: Sarjassa pelasi uusina joukkueina vuonna 1939 nousseet Joensuun Palloseura ja Porin Kärpät. Sudet ja Vaasan IFK saivat pitää paikkansa putoamisesta huolimatta. Lisäksi sarjaan nostettiin edellisen kauden Itä-Länsi sarjan lohkokakkoset Oulun Palloseura ja Lappeenrannan Urheilu-Miehet, jolloin saatiin kolme viiden joukkueen lohkoa.


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text: Lohkojen voittajat jatkoivat mitaliotteluihin. Sudet voitti lohkonsa puhtaalla pelillä ja HJK menetti omassa lohkossaan yhden tasapelipisteen. Kolmannessa lohkossa kamppailu oli tasaisempaa, voittajaksi selviytyi lopulta HIFK. Loppupelit käytiin siis kahden helsinkiläisen ja yhden siirtolaisena Helsinkiin muuttaneen joukkueen kesken. HIFK meni arvalla suoraan finaaliin, ja Sudet ja HJK ratkaisivat toisen finalistin välieräottelussa. Sudet voitti ottelun jatkoajan viimeisellä minuutilla syntyneellä maalilla 2-1.


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text: Finaalissa Helsingin Stadionilla, HIFK oli parempi maalein 4-2. Susien saavuttama hopea oli viipurilaisjoukkueiden viimeinen SM-jääpallomitali


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text:
23.helmikuuta 1941 Helsinki
HIFK:n mestarijoukkue: Mika Tiivola (mv), Herbert Lundström (mv), Paul Wanner, Frans Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Leo Karjagin, Charles Terenius, Erik Åberg, Olof Strömsten, Odert Forsstedt, Hans Byman ja Lars Tiivola.


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text: Susien hopeajoukkue: Väinö Taivainen, Yrjö Leppänen, Eino Kanerva, Eino Luukkonen, Allan Lagerström, Kaarlo Hahl, Samuli Lamppu, Erkki Kariluoma, Sakari Salo, Heikki Loikkanen ja Leo Turunen


title: Jääpallon SM-sarja 1941

text: HJK:n pronssijoukkue: Risto Rinne (mv), Kalervo Seppola, Pentti Leskinen, Pentti Valio, Aatos Lehtonen, Otso Puro, Kurt Weckström, Eino Virtanen, Tor Wikberg, Lauri Ruuttu ja Leo Laaksonen


title: Finnhits 8

text: Finnhits 8 on suomalaisia iskelmiä sisältävän Finnhits-kokoelmalevysarjan vuonna 1978 ilmestynyt kahdeksas osa.


title: Finnhits 8

text:
A-puoli
B-puoli


title: Blue Lake Communications

text: Blue Lake Communications Oy (aikaisempi nimi Savonlinnan Puhelin Oy) on Savonlinnan seudulla toimiva tietoliikennealan yritys. Sen palveluihin kuuluu alan koko kirjo tietoliikenneyhteyksistä ja viihdepalveluista aina laajoihin tietotekniikan yritysratkaisuihin.


title: Blue Lake Communications

text: Yhtiön juuret ovat Savonlinnan seudun puhelinliiketoiminnassa.


title: Blue Lake Communications

text: Blue Lake Communications Oy on osa BLC-konsernia ja kuuluu Finnet-ryhmään.


title: Kolmas Englannin–Hollannin sota

text: Kolmas Englannin–Hollannin sota (, ) käytiin vuosina 1672–1674 Englannin kuningaskunnan ja Alankomaiden tasavallan välillä. Se oli osa Englannin ja Hollannin välisiä sotia ja samalla osa Ranskan ja Hollannin välistä sotaa.


title: Kolmas Englannin–Hollannin sota

text: Englanti liittyi Ranskan hyökkäykseen Hollantiin, mutta se sai tarpeekseen satamien saartamisesta Michiel de Ruyterin johtamien hollantilaisten voitettua neljä taistelua.


title: Jääpallon SM-sarja 1944

text:
Jääpallon Suomen mestaruudesta vuonna 1944 pelattiin jatkosodasta huolimatta. Asemasotavaihe mahdollisti cup-muotoisen kilpailun järjestämisen. Kilpailuun osallistui 21 joukkuetta. Mukana oli myös yksi joukkue TUL:stä, Viipurin Toverit. Takaisin vallatussa Viipurissa voitiin taas järjestää otteluita, ja Ilves ja Sudet saivat pelata kotikaupungissaan vielä yhden kauden. Viipurilaisjoukkueista Viipurin Toverit ja Sudet kuitenkin putosivat cupista jo ensimmäisellä kierroksella. Ilves selvisi välieriin voittamalla kotonaan Helsingin Hukat, joka koostui pääasiassa vanhoista Viipurin Palloseuran pelaajista. Ilveksen ja Hukkien ottelu jäi viimeiseksi Viipurissa pelatuksi jääpallo-otteluksi. Välierissä HIFK voitti Ilveksen 4-1. HIFK:n vastustaja loppuottelussa oli WP-35, Varkaudessa pelatun loppuottelun voitti jatkoajalla HIFK.
20.helmikuuta 1944 Varkaus
HIFK:n joukkue Herbert Lundström (mv), Pehr Lindholm, Frans Karjagin, Odert Forsstedt, Erik Åberg, Lars Green, Lasse Tiivola, Hans Byman, Leo Karjagin, Walter Svanström, Torsten Svanström, Paul Wanner, Sture Svanström ja Nils Öhrnberg.


title: Shy

text: Shy oli englantilainen hard rock -yhtye.


title: Shy

text: Yhtye toimi Trojan -nimen alla vuoteen 1983 asti, jonka jälkeen kitaristi Steve Harris muutti sen. Shyn perustajajäseniä Harrisin lisäksi olivat laulaja Tony Mills, basisti Mark Badrick, rumpali Alan Kelly ja kosketinsoittaja Paddy McKenna. Yhtyeen debyyttialbumi "Once Bitten... Twice Shy" julkaistiin vuonna 1983. Julkaisun jälkeen uusi basisti Roy Davies korvasi Badrickin.


title: Shy

text: Vuonna 1985 Shy teki levytyssopimuksen RCA Recordsin kanssa ja julkaisi toisen studioalbuminsa "Brave the Storm". Albumi oli menestys Englannissa ja Shy lähti kiertueelle Bon Jovin ja Twisted Sisterin kanssa. Shy teki kolmannen studioalbuminsa tuottaja Neil Kernonin kanssa Alankomaissa. "Excess All Areas" julkaistiin vuonna 1987 ja se nousi Top-75 -listalle kotimaassa. "Excess All Areas" on Shyn parhaiten menestynyt albumi. Neljäs studioalbumi "Misspent Youth" tehtiin yhteistyössä uuden levy-yhtiön, MCA Recordsin kanssa vuonna 1990. Mills jätti yhtyeen vuonna 1994, ja Jon Francis liittyi yhtyeeseen uudeksi laulajaksi, mutta lähti muutaman keikan jälkeen. Seuraavan albumin "Welcome to the Madhousen" lauluosuudet teki John Ward. Albumi julkaistiin vain Japanissa.


title: Shy

text: Vuonna 2000 Mills palasi takaisin ja kaksi vuotta myöhemmin "Unfinished Business" -albumi julkaistiin. Kelly oli lähtenyt yhtyeestä, joten hänet korvasi Bob Richards. "Sunset and Vine" albumi vuonna 2005 toi yhtyeeseen toisen kitaristin Ian Richardsonin ja uuden kosketinsoittaja Joe Baskettsin. Mills jätti yhtyeen toisen kerran vuonna 2006, kun hän liittyi norjalaisen hard rock -yhtye TNTn riveihin. Kolmen vuoden päästä Shyn uudeksi laulajaksi oli valittu Lee Small. Viimeiseksi jäänyt studioalbumi "Shy" julkaistiin Escape Musicin kautta vuonna 2011. Steve Harris menehtyi aivokasvaimeen lokakuussa 2011. Yhtyeen mukaan Harris on korvaamaton, ja hänen tilalleen ei etsitä uutta kitaristia. Myös nykyinen kokoopano jäi yhtyeen viimeiseksi. Shy soitti viimeisen keikkansa lokakuussa 2014 Firefest -festivaaleilla, Englannissa. Keikalla esiintyi alkuperäinen laulaja Tony Mills.


title: 66652 Borasisi

text: 66652 Borasisi on Neptunusta kauempana Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli transneptuninen kohde. Se kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen ja on cubewano. Borasisin löysivät C. A. Trujillo, J. X. Luu ja D. C. Jewitt vuonna 1999. Ennen nimeämistään Borasisi tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1999 RZ. Borasisilla on myös kuu nimeltä Pabu. Borasisi ja Pabu saivat nimensä Kurt Vonnegutin kirjassa "Kissan kehto" esiintyviltä fiktiivisiltä Auringon ja Kuun jumaluuksilta, joista Borasisi on Aurinko.


title: 66652 Borasisi

text: Borasisin seuralainen Pabu on siihen itseensä verrattuna varsin suurikokoinen, ja täten ne muodostavatkin yhdessä kaksoispikkuplaneetan. Borasisi ja Pabu kiertävät toistensa ympäri elliptisillä radoilla, joiden inklinaatio ekliptikaan nähden on noin 54°. Borasisin Aurinkoa kiertävän radan inklinaatio on kuitenkin hyvin pieni, vain noin 0,56°. Systeemin massa on 3,7 +/-0,4 x10 kg (Borasisin arviolta (3,433 ± 0,027) x 10 kg ja Pabun (1,34 ± 0,27) x 10 kg), tiheys noin 1000 kg m ja albedo 477 nanometrissä 0,12 +/-0,01.


title: Jääpallon SM-sarja 1945

text: Jääpallon Suomen mestaruudesta 1945 pelattiin muutaman vuoden tauon jälkeen jälleen sarjamuotoisesti. Sarjaan osallistui 20 joukkuetta ja ne jaettiin neljään lohkoon, joiden voittajat pelasivat cup-muotoisen loppukilpailun mitaleista. Urheilun harrastaminen oli sodan jälkeisenä pula-aikana hankalaa kun kaikista varusteista oli pulaa, mutta erityisen hankala tilanne oli evakkoseuroille jotka menettivät sodassa kotikaupunkinsa. SM-sarjassa oli evakkoseuroja neljä. Viipurin Toverit ja Sudet asettuivat Helsinkiin. Viipurin Ilves siirtyi Tampereelle ja otti käyttöönsä nimen Ilves-Kissat. Ensolainen Ylä-Vuoksen Palloseura jatkoi toimintaansa Imatralla. Sarjamuotoisessa kilpailussa oli ensi kertaa mukana myös neljä TUL:n seuraa, Viipurin Toverit, Turun Pyrkivä, Pietarsaaren Into ja Varkauden Työväen Palloilijat. TUL:n seurat sijoitettiin eri lohkoihin. Viipurin Toverit oli ainoa joka pärjäsi omassa lohkossaan Palloliiton seuroja vastaan.


title: Jääpallon SM-sarja 1945

text: Lohkovoittajiksi selviytyivät HIFK, Hukat, WP-35 ja OPS. Helsingissä pelatussa välierässä OPS yllätti ennakkosuosikki HIFK:n. Varkaudessa pelatussa ottelussa WP-35 voitti Hukat. Loppuottelu pelattiin Oulussa, WP-35 ei antanut OPS:n yllättää vaan voitti toisen mestaruutensa. Oululaisille mitali oli ensimmäinen.


title: Jääpallon SM-sarja 1945

text: Lohkossaan viimeiseksi jäänyt Lappeenrannan Urheilu-Miehet säilytti sarjapaikkansa voitettuaan karsinnassa joulukuussa 1945 Mikkelin Palloilijat 14-0. Sarjasta pudotettiin TUL:n joukkueet.


title: Jääpallon SM-sarja 1945

text:
25.2.1945 Oulu
WP-35:n joukkue: Pentti Antikainen (mv), Veikko Eronen, Artturi Jussila, Kauko Immonen, Aarni Sutinen, Heikki Karikoski, Martti Vepsäläinen, Arvo Heiskanen, Väinö Markkanen, Viljo Eronen, Vilho Kantanen, Veikko Tuomainen, Yrjö Jussila, Leo Huupponen ja Erkki Immonen. Valmentajana oli Hugo Hirki.


title: Jääpallon SM-sarja 1945

text: OPS:n joukkue: Olavi Haapakoski, Olavi Pyykkö, Leevi Leiviskä, Raine Vilen, Kalle Sohlo, Reino Arvola, Pentti Kamppila, Veikko Sohlo, Lauri Halonen, Joju Kilponen ja Toivo Suomalainen.


title: Jääpallon SM-sarja 1945

text: "Pääartikkeli: Jääpallon Suomensarja 1945"


title: Jääpallon SM-sarja 1945

text: Lohkojen voittajiksi selvisivät Helsingin Palloseura, Kuopion Pallo-Toverit ja Porin Kärpät. Näiden lisäksi myös Rauman Iirot nousivat mestaruussarjaan, josta pudotettiin vain TUL:n joukkueet Viipurin Toverit, Turun Pyrkivä, Pietarsaaren Into ja Varkauden Työväen Palloilijat.


title: Helokat

text: Helokat ("Pholiota") on helttasienisuku, jonka taksonomia on melkoisesti elänyt. Kyseessä on kuitenkin pääasiassa kannoilla kasvavia lahottajia. Suomessa arvioidaan kasvavan ainakin parikymmentä helokkalajia. Monet ovat suomuisia ja renkaallisia. Varsinaisia ruokasieniä ne eivät ole.


title: Schalke 04 Basketball

text: Schalke 04 Basketball on saksalainen koripalloseura Gelsenkirchenissä. Seura toimii FC Schalken alaisuudessa.


title: Schalke 04 Basketball

text: Seura syntyi 1960-luvulla, jolloin ASC Buer ja BG Buer yhdistyivät BG Eurovia Bueriksi. Vuonna 1974 Eurovia Buer siirtyi Schalken alaisuuteen. Schalke voitti koripallon 2. Bundesliigan vuosina 1977, 1982 ja 1984, mutta seura ei onnistunut nousemaan karsintojen kautta pääsarjaan. Vuonna 1988 seura nousi pääsarjaan, mutta putosi heti yhden kauden jälkeen. Tiukentuneen talouden takia Schalke putosi edelleen Regionalligaan vuonna 1994 ja myöhemmin vielä 2. Regionalligaan. 2000-luvulla seura nousi takaisin Regionalligaan ja vuonna 2004 Schalke pelasi jälleen 2. Bundesliigassa. Seura pelasi vielä kaudella 2008–2009 Pro A:ssa, mutta tippui kauden jälkeen Pro B:hen. Schalke ei ottanut pelipaikkaa Pro B:ssä vastaan, vaan siirtyi pelaamaan alasarjoihin.


title: Soikkoratamo

text: Soikkoratamo ("Plantago media") on ratamokasveihin ("Plantaginaceae") kuuluva monivuotinen ruoho. Sen lehdet kasvavat ruusukkeena maata vasten, ja kukka- ja siemenvarsi nousee pystynä noin 20-50 cm:n korkeuteen.


title: Soikkoratamo

text: Jokseenkin harvinainen. Esiintyy niityillä, tienvierillä ja nurmikoilla. Kukat ovat lähes valkoisia. Vana on liereä. Lehdet ovat tavallisesti puikeita tai soikeita, ehyt- tai hieman hammaslaitaisia, ja pehmeäkarvaisia. Tähkä on palleromainen tai lieriömainen. Heteiden ponnet ovat valkoisia tai punertavia ja palhot ovat punertavia.


title: Vyömessinkiyökkönen

text: Vyömessinkiyökkönen eli messinkiyökkönen ("Diachrysia chrysitis") on keskikokoinen, varsin yleinen yöperhoslaji.


title: Vyömessinkiyökkönen

text: Vyömessinkiyökkönen on helposti tunnistettava perhonen. Siiven poikki kulkee kaksi leveää, metallinhohtoisen vihreää ja kiiltäväpintaista vyötä. Niiden väliin jäävä alue on vaalean ruskea, ja siinä erottuvat hyvin reunoiltaan tummanruskeat munuais- ja rengastäplät. Myös siipisuonet näkyvät helposti. Siiven kärkiosa on vaaleanruskea. Takasiivet ovat tasaisen harmaanruskeat. Keskiruumiin päällä on pitkistä karvoista muodostuva ruskea kaulus. Pää on oranssinruskea. Siipiväli on 34–40 mm.


title: Vyömessinkiyökkönen

text: Vyömessinkiyökkösen voi sekoittaa poikkimessinkiyökköseen ("Diachrysia tutti").


title: Vyömessinkiyökkönen

text: Vyömessinkiyökkösen levinneisyysalue ulottuu läntisestä Euroopasta ainakin Länsi-Siperiaan. Levinneisyysalueen itäraja on epäselvä, sillä Aasiassa esiintyy muutamia hyvin samankaltaisia lajeja. Suomessa vyömessinkiyökköstä tavataan ainakin Etelä-Lapin korkeudelle saakka, pohjoisempana se tosin harvinaistuu. Perhoset lentävät kesäkuun puolivälistä elokuun puoleen väliin. Toisen sukupolven yksilöitä voidaan tavata lokakuulle saakka.


title: Vyömessinkiyökkönen

text: Laji viihtyy hyvin monenlaisissa elinympäristöissä, mutta etenkin kulttuuriympäristöissä kuten pihoilla, puutarhoissa ja viljelysmailla. Vyömessinkiyökkönen on huomattavan runsaslukuinen, ja perhosia voi sopivalla paikalla tavata erittäin runsaasti. Vuotuista vaihtelua yksilömäärässä on, mutta huonoinakin vuosina laji on yleinen. Toukka koteloituu kasvillisuuteen tai maanpinnalle tekemänsä vaalean kotelokopan sisään. Keskenkasvuinen toukka talvehtii.


title: Vyömessinkiyökkönen

text: Toukka syö erityisesti nokkosta ("Urtica dioica"), mutta kelpuuttaa myös monet muut ruohovartiset kasvit.


title: Perttu Hietanen

text: Perttu Pekka Juhani Hietanen (s. 1950) on porvoolainen säveltäjä.


title: Perttu Hietanen

text: Hietanen tunnetaan erityisesti Eino Leinon runoihin 1970-luvulla tekemistään sävellyksistä. Vesa-Matti Loiri levytti laulut kolmelle albumille vuosina 1978, 1980 ja 1985. Hän on säveltänyt paljon myös elokuvamusiikkia, etenkin porvoolaisen elokuvantekijän Petteri Saarion dokumentteihin.


title: Perttu Hietanen

text: Perttu Hietasen viime aikojen töitä ovat Porvoossa esitetyt "Balladi Suomen sodasta" (2004), joka sisältää Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinoiden" runoja porvoolaisten laulajien ja muusikoiden tulkitsemina, sekä "Niin muistan" (2007), joka sisälsi useiden suomalaisten runoilijoiden tekstejä lähinnä Suomen sisällissodan ajalta ja aiheista.


title: Jääpallon SM-sarja 1946

text:
Jääpallon Suomen mestaruudesta 1946 pelattiin 20 joukkueen nelilohkoinen sarja, jossa lohkovoittajat lopuksi ratkaisivat mitalien kohtalon. Palloliitto ja Työväen Urheiluliitto eivät jatkaneet enää yhteistyötään, ja TUL:n joukkueet oli pudotettu pois sarjasta. Uusina joukkueina niiden tilalle oli Suomensarjasta noussut Porin Kärpät, Rauman Pallo-Iirot, Helsingin Palloseura ja Kuopion Pallotoverit.
WP-35 voitti kolmannen mestaruutensa. Loppuottelussa se voitti HJK:n, jolle mitali on sen jääpallohistorian viimeisin.


title: Jääpallon SM-sarja 1946

text: Lohkojen viimeiset putosivat sarjasta. Tilalle nousivat Pargas IF, Hämeenlinnan Pallokerho, Vaasan Pallo-Veikot ja Mikkelin Palloilijat.


title: Jääpallon SM-sarja 1946

text:
24.2.2012 Helsinki
WP-35:n joukkue: Pentti Antikainen (mv), Väinö Markkanen, Viljo Eronen, Artturi Jussila, Aarni Sutinen, Veikko Eronen, Martti Nyyssönen, Yrjö Jussila, Vilho Kantanen, Kauko Immonen, Martti Vepsäläinen, Veikko Tuomainen ja Arvo Heiskanen. Valmentajana oli Hugo Hirki.


title: Jääpallon SM-sarja 1946

text: Leo Einesalo, Kalervo Tirri, Toivo Lievonen, Pentti Saares, Väinö Puhakka, Veikko Tarkiainen, Unto Rytkönen, Aarre Lievonen, Viljo Salakka, Niilo Miettinen, Eero Tuullas.


title: Augustinus Tumaole Bane

text: Augustinus Tumaole Bane OMI (s. 14. elokuuta 1947) on lesotholainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 23. tammikuuta 1977 ja nimitettiin Leriben hiippakunnan piispaksi 30. kesäkuuta 2009. Piispaksi vihkiminen seurasi 19. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Paul Khoarai, jota avustivat Evaristus Thatho Bitsoane ja Bernard Mohlalisi.


title: Gerard Tlali Lerotholi

text: Gerard Tlali Lerotholi OMI (s. 12. helmikuuta 1954) on lesotholainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 3. tammikuuta 1982 ja nimitettiin Maserun arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 30. kesäkuuta 2009. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Bernard Mohlalisi, jota avustivat Evaristus Thatho Bitsoane ja Sebastian Koto Khoarai.


title: Gerard Tlali Lerotholi

text: Lerotholi on seminaarin ja Lesothon kansallisen yliopiston professori.


title: Vata

text: Vata ("Myosoton aquaticum") on kosteitten paikkojen valkokukkainen kohokkikasvi. Vata on sukunsa "Myosoton" ainoa laji.


title: Vata

text: Yksi- tai monivuotinen vata kasvaa 15–40 cm korkeaksi. Hauras kasvi on rento tai koheneva ja usein runsashaarainen. Varsi on alaosasta kalju, yläosasta nystykarvainen. Tummanvihreät lehdet ovat leveitä, 2–8 cm pitkiä, hertta- tai tylppätyvisiä ja varren yläosassa ruodittomia ja nystykarvaisia. Kukinto on harsu, tukilehdet ovat vihreitä. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Verholehdet ovat tylppiä, kauttaaltaan nystykarvaisia ja himmeitä. Valkoiset, lähestyveen asti kaksihalkoiset terälehdet ovat verholehtiä pitempiä. Emiö on tavallisest viisivartaloinen, heteitä on 10 kappaletta. Suomessa vata kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kota, joka aukeaa viidellä matalasti halkoisella liuskalla.


title: Vata

text: Vata muistuttaa suuresti toista kohokkikasvilajia, lehtotähtimöä ("Stellaria nemorum").


title: Vata

text: Vataa tavataan koko Euroopassa lukuun ottamatta Irlantia, Skotlantia, Islantia sekä Fennoskansdian ja Venäjän pohjoisosia. Aasian puolella levinneisyysalue on hajanaisempi. Siellä sitä tavataan muun muassa Länsi-Siperiassa, Iranissa, Turkissa, Kiinassa, Korean niemimaalla ja Japanissa. Vata on levinnyt ihmisen mukana myös Yhdysvaltain koillisosiin. Suomessa vata on jokseenkin harvinainen laji. Varmimmin sitä tapaa Etelä-Suomessa, jossa se on alkuperäislaji. Tuloskaslajina vataa on tavattu myös Pohjanlahden rannikkokaupungeissa ja Kainuussa.


title: Vata

text: Vataa esiintyy lehtokorvissa, rantapensaikoissa ja sorarannoilla, toisinaan tulokkaana myös ojanvarsilla, jouto- ja viljelymailla, kaatopaikoilla ja satamissa.


title: Jääpallon SM-sarja 1947

text: Jääpallon Suomen Palloliiton mestaruudesta 1947 pelattiin 20 joukkueen nelilohkoinen sarja, jossa lohkovoittajat lopuksi ratkaisivat mitalien kohtalon. Mestaruuden voitti WP-35. Ensimmäisen kerran Suomen mestaruus ratkaistiin liittojen Palloliitto-Työväen Urheiluliitto mestareiden välisessä loppuottelussa. WP-35 voitti ottelussa Porin Pallo-Toverit ylivoimaisesti.


title: Gualtiero Sigismondi

text: Gualtiero Sigismondi (s. 25. helmikuuta 1961) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 29. kesäkuuta 1986 ja nimitettiin Folignon hiippakunnan piispaksi 3. heinäkuuta 2008. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giuseppe Chiaretti, jota avustivat Giuseppe Betori ja Arduino Bertoldo. Sigismondi asetettiin virkaansa 5. lokakuuta.


title: Fuengirolan rautatieasema

text: Fuengirolan rautatieasema on Cercanías Málaga -lähijunien asema Fuengirolassa Espanjan Andalusiassa. Se on Málagasta Fuengirolaan kulkevan linjan C-1 pääteasema, mutta linjaa on suunniteltu jatkettavaksi länteen Esteponaan. Fuengirolan asema on maanalainen.


title: Amor-asteroidit

text: Amor-asteroidit ovat joukko radallansa Maata lähelle tulevia asteroideja, joiden pienin etäisyys Auringosta on enemmän kuin Maan keskietäisyys, mutta vähemmän kuin Marsin. Amor-asteroidien radat eivät leikkaa Maan rataa, mutta ne tulevat silti melko lähelle Maata. Amorit ovat saaneet nimensä vuonna 1932 löydetyn 1221 Amorin mukaan, vaikka joitain ryhmän jäseniä oli löydetty jo ennen sitä. 433 Eros oli esimerkiksi löydetty jo vuonna 1898. Suurin Amor-asteroidi on 1036 Ganymed, jonka läpimitta on noin 32 kilometriä. Sen keskietäisyys Auringosta on noin 2,66 AU:ta.


title: Amor-asteroidit

text: Oheisessa taulukossa on lueteltuna muutamia Amor-ryhmän asteroideja.


title: Amor-asteroidit

text: ( * ) Numeroitu, mutta ei vielä nimetty


title: Antti Hassi

text: Antti Wilhelm Hassi (s. 28. joulukuuta 1931 Jämsä) on Taideteollisen korkeakoulun rehtori ja professori emeritus.


title: Antti Hassi

text: Hassi toimi kuvaamataidon opettajana ja taidemaalarina vuosina 1953–1971. Hän aloitti periodiopettajana Yleisradion ammattiopistossa 1962 sekä Helsingin ja Tampereen yliopistoissa aina vuoteen 1985. Hän toimi Taideteollisen oppilaitoksen (nykyinen Taideteollinen korkeakoulu) maalauksen, piirustuksen ja yleisen sommittelun tuntiopettajana sekä taiteellisen johtajan assistenttina vuosina 1958–1962. Hassi toimi Taideteollisen oppilaitoksen yliopettajana 1971–1973 sekä Taideteollisen korkeakoulun taidekasvatuksen professorina 1973–1983. Hassi vaikutti vahvasti Lahden Muotoiluinstituutin perustamiseen, toimi Lahden taideoppilaitosten suunnittelijana 1970–1971 sekä Muotoiluinstituutin rehtorina vuosina 1983–1994.


title: Antti Hassi

text: Hassi on tehnyt arvokasta työtä muotoilun ja taidekasvatuksen aseman vahvistamiseksi. Hassilla on laaja-alainen näkemys taidekasvatuksen ja muotoilun tärkeydestä ja hänellä on myös taito esittää asiansa kuulijaa ja lukijaa herättävällä tavalla. Antti Hassi on valovoimainen ja palavasieluinen taidekasvatuksen ja taideopetuksen sekä muotoilun yhteiskunnallisen merkityksen puolestapuhuja.


title: Antti Hassi

text: Eläkkeelle jäätyään Hassi on suunnitellut ja käynnistänyt Muotoilun tutkimuslaitoksen ja toiminut sen johtajana vuosina 1995–2000. Hän on edelleen mukana hankkeissa, joissa pyritään parantamaan taidepedagogiikan tasoa ammatillisessa opetuksessa ja samalla taiteilijoiden ja muotoilijoiden suhtautumista pedagogiikkaan. Hassi palkittiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäsenyydellä 2009.


title: Antti Hassi

text: Professori Osmo Hassi (1921–2018) oli hänen veljensä.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Alankomaiden meri-ilmavoimat () on Alankomaiden laivaston ilmapuolustuksesta vastaava osa.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Alankomaiden meri-ilmavoimat on perustettu virallisesti 18. elokuuta 1917, mutta laivasto aloitti lentokoneiden hankinnan ja lentäjien kouluttamisen jo joitakin vuosia aiemmin. Eräs ensimmäisistä meri-ilmavoimien lentäjistä oli 1915 siipensä saanut toisen maailmansodan Jaavanmeren taistelussa tunnetuksi tullut Karel Doorman.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Ilmavoimien ensimmäinen suuremmissa mitassa käytössä ollut lentokone oli Alankomaissa Van Berkelin lisenssivalmisteinen Hansa-Brandenburg W.12 -kellukekone (Van Berkel WA), joita tilattiin kaikkiaan 40. Koneiden valmistus alkoi vuonna 1919 ja puolet niistä sijoitettiin Hollannin Itä-Intiaan. Vaikka lentokoneet olivat suurelta osin kotimaisia niin risteilijöille sijoitettiin 1924 hankitut Fairey IIID -lentokoneet. Koneet todettiin liian rikkoutumisherkiksi Intian valtameren kovassa aallokossa, jolloin ne korvattiin vuonna 1926 Fokker C.VIIw -kellukekoneilla. C.VIIw-koneita tilattiin 12 ja ne korvasivat Van Berkel WA:t vuoteen 1932 mennessä.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Fokker C.VIIw -koneiden seuraajaksi hankittiin neljätoista Fokker C.XIw -kellukekonetta, joiden toimitukset alkoivat vuonna 1938. Toisen maailmansodan puhjetessa ainoastaan risteilijällä "Hr. Ms. De Ryuterillä" oli Heinkel-katapultti ja kaksi kellukekonetta. Muut lentokonein varustetut alukset joutuivat laskemaan koneensa nosturilla veteen ennen ilmaan nousua.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Saksan hyökättyä Alankomaihin 10. toukokuuta 1940 vallaten sen nopeasti meri-ilmavoimien lentokoneet siirtyivät Ranskaan. Hieman myöhemmin koneet määrättiin siirtymään Britteinsaarille, jossa henkilöstöstä muodostettiin kesäkuussa 1940 kuninkaallisten ilmavoimien rannikkopuolustuksen 320. laivue. Lisäksi muodostettiin 321. laivue, joka myöhemmin liitettiin 320. laivueeseen. Alankomaiden meri-ilmavoimien henkilöstöä palveli lisäksi MAC-aluksilla Britannian laivaston ilmavoimien 860. ja 861. laivueissa, joiden kalustona olivat Fairey Swordfishit.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Vuoden 1940 loppupuolella aloitettiin toimet Alankomaiden Itä-Intiaan sijoitettujen meri-ilmavoimien vahvistamiseksi. Sodan Japania vastaan alkaessa joulukuussa 1941 meri-ilmavoimilla oli alueella jo 130 lentokonetta. Näistä pääosa oli Dornier Do 24K1 ja Consolidated PBY-5 Catalina lentoveneitä. Tärkein tukikohta oli Jaavan itäosissa Morokrembangan lähellä Surabajaa. Lisäksi oli muita tukikohtia sekä vesilentokoneiden emälaivoja, jotka mahdollistivat joukkojen hajauttamisen ja koko alueen suojaamisen. Kalusto ja henkilöstö oli jaettu 18 laivueeseen, joissa kussakin oli kolme lentokonetta. Taisteluiden aikana meri-ilmavoimat kävivät 95 taistelutehtävää upottaen keisarillisen Japanin laivaston hävittäjän "Shinonomen" sekä vaurioittaen paria muuta. Lisäksi koneet ampuivat alas muutaman japanilaisen lentokoneen sekä rynnäköivät maihinnousseita japanilaisjoukkoja vastaan. Japanilaisten etenemistä ei kuitenkaan kyetty torjumaan ja meri-ilmavoimat vetäytyivät Ceylonille ja Australiaan menetettyään lähes koko kalustonsa ja puolet henkilöstöstä.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Yhdeksän meri-ilmavoimien Dornier ja Catalina lentovenettä tuhoutui ja 58 miestä sai surmansa, haavoitui tai katosi 3. maaliskuuta 1942 japanilaisten iskiessa Broomeen Australiaan. Myöhemmin samana vuonna 321. laivue muodostettiin uudelleen Ceylonilla 1. heinäkuuta.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Britannian kuninkaallisen laivaston saattuetukialus "HMS Nairana" lainattiin kahdeksi vuodeksi nimellä "Hr. Ms. Karel Doorman". Maaliskuussa 1948 ostettiin "HMS Venerable" korvaamaan lainassa ollutta ja se sai saman nimen "Hr. Ms. Karel Doorman". Lentotukialuksen kalustoksi lunastettiin Fairey Firefly -hävittäjät. Meri-ilmavoimien päätehtäviksi määrättiin merivalvonta, sukellusveneidentorjunta ja etsintä- ja pelastuspalvelu. Naton perustamisen jälkeen meri-ilmavoimat vastaanotti 1953 Yhdysvalloilta PV-2 Harpoon, P2V Neptune ja TBF Avenger -koneita. Laivueista 320. ja 321 sijoitettiin Valkenburgiin. Helikopterit sijoitettiin de Kooy sekä aluksille.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: 1960-luvun lopulla lentotukialuksen sukellusveneentorjuntatehtävät siirrettiin hankituille Westland Wasp -helikoptereille, jotka sijoitettiin fregateille. Waspit korvattiin myöhemmiin saman yhtiön Lynx-helikoptereilla. 320. ja 321. laivueen kalustona olleet Neptunet ja Breguet Atlantic -merivalvontakoneet korvattiin Lockheed P-3 Orion -koneilla.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: Vuonna 2003 ilmoitettiin Valkenburgin sulkemisesta 2006 mennessä. Kaikki Orionit myytiin Saksalle ja Portugalille ja lopulta 320. ja 321. laivueet lakkautettiin.


title: Alankomaiden meri-ilmavoimat

text: De Kooy'ssa olleet 7. ja 860. laivueiden helikopterit ja henkilöstö siirrettiin vuonna 2008 perustettavaan helikopteriosastoon (DHC) yhdessä Alankomaiden ilmavoimien helikoptereiden kanssa. Alankomaiden asevoimien kaikki helikopterit liitettiin saman johtoportaan alaisuuteen, mikä ei kuulunut mihinkään puolustushaaraan. 7. laivueesta muodostettiin pieni koulutusyksikkö ja 860. laivueesta muodostettiin DHC:n meritoimintalaivue.


title: Suomentähtimö

text: Suomentähtimö eli idänluhtatähtimö ("Stellaria fennica", syn. "S. palustris" var. "fennica") monivuotinen, valkokukkainen kohokkikasvilaji. Suomessa suomentähtimö on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi.


title: Suomentähtimö

text: Suomentähtimö kasvattaa 10–30 cm korkean hennon, kohenevan ja karhean varren. Väriltään kasvi on vihreä, kellanvihreä tai hennosti sinivihreä. Lehtilaidoissa on karheita nystermiä. Muodoltaan lehdet ovat lähes tasasoukkia, ulospäin ja yläviistoon siirottavia, ja ne ovat 5–25 mm pitkiä. Kukinto on kaksihaarainen, pitkä, harsu viuhko, jossa kukkia on tavallisesti 2–12 kappaletta. Joskus viuhko on muuntunut yksikukkaiseksi. Kukinnon tukilehdet ovat kaljuja. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Verholehdet ovat 3–5 mm pitkiä, kaljuja ja leveälti kalvolaitaisia. Valkoiset terälehdet ovat syvään halkoisia ja 4,7–7 mm pitkiä. Heteiden ponnet ovat 0,4–0,8 mm pitkiä, emiö on kolmilehtinen. Suomessa suomentähtimö kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on kuusiliuskaisesti avautuva, lyhyt kota. Siemenet ovat 0,9–1,2 mm pitkiä.


title: Suomentähtimö

text: Suomentähtimö muistuttaa suuresti luhtatähtimöä ("Stellaria palustris"), ja aikaisemmin se luokiteltiinkin tämän muunnokseksi tai alalajiksi. Suomentähtimö risteytyy toisinaan toisen lähilajin, heinätähtimön ("Stellaria graminea") kanssa.


title: Suomentähtimö

text: Suomentähtimö on mantereinen taigakasvi. Sen levinneisyysalue ulottuu Fennoskandian itäosista Keski-Siperiaan. Lisäksi sitä tavataan myös Altain alueella. Suomessa lajia tavataan Järvi-Suomen alueella Etelä-Karjalasta ja Keski-Suomesta aina Keski-Lappiin. Runsaimmin lajia tavataan Kemijokivarressa Keski-Lapissa sekä pohjoisessa Keski-Suomessa Pihtiputaalla ja Viitasaarella. Varsinkin Lapissa esiintyy runsaasti lajin risteymää heinätähtimön kanssa. Suomentähtimö on todennäköisesti Suomessa tunnettua yleisempi, sillä monet esiintymät on tunnettu varsin lyhyen aikaan. Esimerkiksi pohjoisen Keski-Suomen yli 60 esiintymästä lähes kaikki on tehty 1990-luvulla tai myöhemmin.


title: Suomentähtimö

text: Suomentähtimö kasvaa jokien ja järvien luhtarannoilla ja -pensaikoissa, lähdepurojen varsilla, ojissa ja turvekuopissa. Kasvupaikat ovat hyvin usein avoimia ja ravinteita tuoville tulvilla alttiita.


title: Takauma (narratologia)

text: Takauma eli takautuma on romaanissa, elokuvassa tai muussa fiktiossa jakso, jossa kerronnassa siirrytään ajassa taaksepäin. Takaumaa voidaan käyttää esimerkiksi syventämään taustatarinaa tai jonkin henkilöhahmon luonnetta.


title: Takauma (narratologia)

text: Eripituiset takaumat () ovat elokuvakerronnassa tavallisia. Joskus valtaosa teoksesta kerrotaan takauman muodossa, ympärillään vain lyhyt kehyskertomus tarinan alussa ja ehkä myös lopussa. Elokuvissa tavallisin siirtymä kehyskertomuksesta takaumaan on sellainen, missä henkilöhahmo kertoo menneisyydestään, ja siitä leikataan ajassa taaksepäin muistelmaosuuteen esimerkiksi niin, että hahmon puhe jatkuu takauman kertojanäänenä. Lopussa kehyskertomukseen eli elokuvan nykyhetkeen voidaan palata, kuten Billy Wilderin elokuvassa "Nainen ilman omaatuntoa" (1944) tai Rob Reinerin lapsuusmuistelossa "Stand by Me – viimeinen kesä" (1986).


title: Takauma (narratologia)

text: David Bordwell jakaa takaumat "hahmokeskeisiin" ja "ulkopuolisiin" takaumiin. Hahmokeskeinen eli subjektiivinen takauma on henkilökohtainen muisto, jonka henkilöhahmo kokee tai kertoo elokuvan aikana. Subjektiivisuus edellyttäisi, ettei takaumassa näytetä asioita, mitä takaumaa kertova hahmo ei ole ollut todistamassa, mutta näin kuitenkin usein tehdään. Ulkopuolinen eli objektiivinen takauma ei ole sidottu mihinkään hahmoon vaan siinä tarina vain siirtyy ajassa taaksepäin.


title: Takauma (narratologia)

text: Subjektiivisen takauman muunnelma on "valheellinen takauma", joka osoittautuu tarinan edetessä epätodeksi. Hitchcock elokuvassa "Esirippu laskee" (1950) todistaja kertoo rikoksesta, joka nähdään hänen subjektiivisena takaumanaan. Lopussa paljastuu, että nähty takauma olikin valhetta. Akira Kurosawan "Rashomon" (1950) rakentuu neljän eri silminnäkijän erilaisista kertomuksista samasta menneestä tapahtumasta.


title: Hiukkajärvi

text: Hiukkajärvi on Kauhajoella Päntäneen kylässä sijaitseva järvi. Kooltaan se on varsin pieni, vain 0,15 km. Järvi kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen. Järven ympäristö on kaikkineen luonnoltaan karu kangasmaisemaan sijoittuva järvi, mutta silti hyvän hiekkarannan johdosta se on asiallisessa kunnossa halukkaiden käyttöön. Hiukkajärven rannassa sijaitsee myös Päntäneen metsästysseuran omistama maja, mutta se ei ole esteenä yksityishenkilöiden virkistyskäytölle.


title: Cubus

text: Cubus on norjalainen vaatekauppaketju. Ketjun omistaa Varner-Gruppen, johon kuuluu myös Dressmann, Dressmann XL, BikBok, Solo, Urban, Vivikes, Volt ja Carlings. Cubus toimii niin sanotun pikamuodin kentällä, jonka muita toimijoita ovat muun muassa Gina Tricot, H&M ja Zara.


title: Luminus Arena

text: Luminus Arena, vuosina 2007–2016 nimeltään Cristal Arena, sitä ennen het Fenixstadion, on jalkapallostadion, joka sijaitsee Belgiassa Genkissä. Stadion on avattu 1999 ja sitä on kunnostettu ja laajennettu kertaalleen vuonna 2007. Sen nykyinen yleisökapasiteetti on 24 956 ja se toimii paikallisen jalkapalloseura KRC Genkin kotikenttänä.


title: Luminus Arena

text: Stadion on isännöinyt myös Belgian maajoukkueen otteluita.


title: Finnhits (albumi)

text: Finnhits (tunnetaan myös epävirallisella nimellä "Finnhits 1") on suomalaisia iskelmiä sisältävän Finnhits-kokoelmalevysarjan ensimmäinen osa, joka ilmestyi vuonna 1974. Levyn kappaleet ovat vuosilta 1971–1974.


title: Finnhits (albumi)

text: Levy nousi Mitä Suomi soittaa -listan kärkeen vuoden 1974 maaliskuussa ja se piti kärkitilaa hallussaan myös huhtikuun listalla.


title: Finnhits (albumi)

text:
A-puoli
B-puoli


title: Bulldozer (yhtye)

text: Bulldozer on speed/black metal -yhtye Milanosta, Italiasta ja se oli aktiivinen 1980-luvulta 1990-lukuun. Pitkän tauon jälkeen yhtye on jatkanut toimintaansa 2008 vuodesta eteenpäin.


title: Ville Ylinen

text: Ville Ylinen (s. 5. heinäkuuta 1984 Seinäjoki) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkäävä keskikenttäpelaaja, mutta pystyi pelaamaan myös oikealla laidalla.


title: Ville Ylinen

text: Pelaajauransa hän aloitti TP-Seinäjoen riveissä. Sieltä hän siirtyi VIFK:n vahvuuteen kaudeksi 2006 ja pelasi kaudet 2007-2008 Veikkausliigaa Vaasan Palloseurassa. Kaikkiaan hän pelasi Veikkausliigassa 28 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Veikkausliigassa vietettyjen kahden kauden jälkeen hän siirtyi FC Kiiston kautta takaisin kotikaupunkiinsa ja pelasi viimeksi Kakkosessa SJK:n riveissä.


title: Phyllis Haver

text: Phyllis Haver, oikealta nimeltään Phyllis O’Haver, (6. tammikuuta 1899 Douglass, Kansas – 19. marraskuuta 1960 Canaan, Connecticut) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Phyllis Haver

text: Phyllis Haver syntyi Phyllis O’Haveriksi Douglassissa, Kansasissa James Hiram Haverin (1872–1936) ja tämän vaimonsa Rose Gunterin (1879–1920) lapseksi. Kun Phyllis oli nuori, hänen perheensä muutti silloiseen vähän yli puolen miljoonan asukkaan Los Angelesin kaupunkiin, Kaliforniaan. Haver kävi Los Angeles Polytechnic High Schoolia. Valmistuttuaan koulusta Haver säesti pianolla uusia mykkäelokuvia paikallisissa elokuvateattereissa.


title: Phyllis Haver

text: Haver koekuvattiin komediaelokuvaa varten tuottajan Mack Sennettin hetken mielijohteesta. Sennett palkkasi Haverin hänen alkuperäisiin "Bathing Beautiesiin". Seuraavina vuosina hän näytteli naispääosia Sennett Studiosin mykkäelokuvissa. Hänestä oli tullut vuoteen 1917 mennessä johtavia komedienneja.


title: Phyllis Haver

text: Sennett Studiosilla Haver näytteli ensimmäistä kertaa Roxie Hartin roolia "Chicago"-näytelmän elokuvaversiossa "Intohimojen syleilyssä", joka ilmestyi vuonna 1927. Hänen vastanäyttelijänään oli unkarilainen elokuvanäyttelijä Victor Varconi. Yksi kriitikko kehui hänen näyttelysuoritustaan "hämmästyttävän hienoksi" ja lisäsi vielä, että Haver "tekee tästä tragedian ja komedian yhdistelmästä viihdyttävimmän teoksen".


title: Phyllis Haver

text: Haver esiintyi vuoden 1928 komediaelokuvassa "Sukupuolten taistelu", jonka ohjasi D. W. Griffith. Seuraavana vuonna Haver näytteli Lon Chaneyn kanssa tämän viimeisessä mykkäelokuvassaan "".


title: Phyllis Haver

text: Haver vetäytyi varhaiseläkkeelle 31-vuotiaana elokuvateollisuudesta kahden äänielokuvan jälkeen vuonna 1930. Haverin viimeiseksi elokuvaksi jäi romanttinen draama "She Couldn't Say No". Haver esiintyi omana itsenään 24 vuotta myöhemmin uransa päätyttyä televisiossa, sarjassa "This Is Your Life" vuonna 1954.


title: Phyllis Haver

text: Phyllis Haver meni vihille newyorkilaisen miljonääri William Seemanin kanssa vuonna 1929. Heidän häissään vieraili New Yorkin silloinen pormestari James J. Walker. He erosivat vuonna 1945 16 aviovuoden jälkeen. Heillä ei ollut lapsia.


title: Phyllis Haver

text: Haver vietti loppuelämänsä eläkettään viettäen Sharonin kaupungissa, Connecticutissa. Hän kuoli 61-vuotiaana barbituraattimyrkytykseen eli unilääkkeiden yliannostukseen kotonaan Canaanin kaupungin Falls Villagessa, Connecticutissa 19. marraskuuta 1960. Viranomaisten mukaan hän oli tehnyt itsemurhan. Haver tuhkattiin ja tuhkat siroteltiin ympäri New Yorkin kaupunkia.


title: Toni Hahto

text: Toni Hahto (s. 7. huhtikuuta 1982 Vaasa) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan oikea laitalinkki, mutta on pelannut myös laitapuolustajana.


title: Toni Hahto

text: Hahto on edustanut suurimman osan urastaan Vaasan Palloseuraa. Hän on pelannut Veikkausliigassa kaikkiaan 115 ottelua ja tehnyt niissä 6 maalia.


title: Janne Ahola

text: Janne Ahola (s. 1. kesäkuuta 1987 Seinäjoki) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti. Juniorivuosinaan hän aloitti jalkapallon pelaamisen Sepsi-78:n ja TP-Seinäjoen riveissä. Hän on pelannut myös A-nuorten SM-sarjaa VIFK:n riveissä. Aikuisten tasolla hän ehti pelata yhden kauden TP-Seinäjoen riveissä Kakkosta, jonka jälkeen hän liittyä VPS:n miehistöön kaudeksi 2007. Pelaavaan kokoonpanoon hän on päässyt vain harvoin, mutta pääsi kokeilemaan Veikkausliigan tunnelmaa heti ensimmäisellä kaudellaan vaasalaisseuran riveissä. Ahola on myös päässyt edustamaan Suomea nuorten maajoukkueessa.


title: Paul Eriksson (jääkiekkoilija)

text: Paul Eriksson (s. 26. huhtikuuta 1991 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa try-outilla Mestis-joukkue HC Keski-Uusimaassa. Hän laukoo oikealta ja on pelityyliltään hyökkäävä puolustaja. Erikssonin vahvuuksiin kuuluu kiekollinen peli ja pelirohkeus. Hänen heikkouksiin kuuluu ajoittainen yli-innokas hyökkäyspään pelaaminen, eikä Eriksson ole myöskään kovin isokokoinen. Juhani Tamminen on verrannut häntä Sami Vataseen. Erikssonin isä on ruotsalainen ja äiti venäläinen.


title: Paul Eriksson (jääkiekkoilija)

text: Eriksson aloitti jääkiekon omien sanojensa mukaan noin neljävuotiaana Djurgårdens IF:ssä. Hän voitti joukkueessa J18 Allsvenskanin mestaruuden vuonna 2008, jonka jälkeen Eriksson siirtyi Södertälje SK:hon kaudeksi 2008–2009. Seuraavalla kaudella 2009–2010 hän pelasi myös neljän ottelun verran IF Björklövenin J20-joukkueessa. Helmikuussa 2010 Eriksson siirtyi I-divisioonaan ja Lycksele SK:n joukkueeseen, jossa hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä.


title: Paul Eriksson (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2010–2011 Eriksson siirtyi Timrå IK:n J20-joukkueeseen, jonka tehokkain puolustaja hän oli tehoilla 7+17=24. Eriksson sijoittui J20 SuperElitin puolustajien pistepörssissä kuudenneksi Djurgårdens IF:n Carl Ackeredin kanssa. Samalla kaudella hän pelasi myös kaksi ottelua Timrån Elitserien-joukkueessa sekä yhden ottelun lainalla I-divisioonajoukkue Kovlands IF:ssä marraskuussa 2010.


title: Paul Eriksson (jääkiekkoilija)

text: Heinäkuussa 2011 Eriksson siirtyi try-outille Mestis-joukkue TuToon. Hän sai elokuussa "training campin" jälkeen kauden 2011–2012 kattavan jatkosopimuksen. Eriksson ei kuitenkaan vastannut häneen kohdistuneisiin odotuksiin ja lähti joukkueesta joulukuussa 2011. Tammikuussa 2012 Eriksson siirtyi loppukaudeksi Venäjän nuorten sarjassa, MHL:ssä pelaavaan Olimpija Kirovo-Tšepetskiin. Saman vuoden elokuussa hän teki try-out -sopimuksen Mestiksen nousijajoukkue HC Keski-Uusimaan kanssa.


title: Lumouksen haihtuminen

text: Lumouksen haihtumisella (, ) tarkoitetaan yhteiskuntatieteissä mystiikan kulttuurista rationalisointia ja devalvaatiota, joka ilmenee nykyaikaisessa yhteiskunnassa. Termin kehitti alun perin Max Weber kuvaamaan modernisoitua, byrokraattista ja maallistunutta länsimaista yhteiskuntaa, jossa tieteellinen ymmärrys on paljon arvostetumpaa kuin uskomus, ja missä prosessit on suunnattu kohti rationaalisia tavoitteita.


title: Craig Thomson

text: Craig Thomson on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Kevin Korjus

text: Kevin Korjus (s. 9. tammikuuta 1993 Tallinna, Viro) on virolainen moottoriurheilija. Hän on toiminut aikaisemmin Lotus F1 Team -tallin testikuljettajana. Korjuksen isä Aivar Korjus oli sidecarcross-kuljettaja.


title: Kevin Korjus

text: Hän aloitti uransa kartingissa vuonna 2006 sijoittuen kuudenneksi Rotax Max Euro Challenge -sarjassa. Seuraavana vuonna hän voitti Viron sarjan mestaruuden, Baltic Junior -mestaruuden ja Rotax Max -finaalin. Hän myös sijoittui toiseksi Euro Challenge -luokassa. Vuonna 2008 Korjus voitti Euro Challenge -sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän kilpaili Suomen Formula Renault -sarjassa sijoittuen toiseksi ja Formula Renault North European Zone -sarjassa sijoittuen kolmanneksi. Hän myös sijoittui neljänneksi Viron Formula Renault -sarjassa. Vuonna 2009 Korjus sijoittui viidenneksi FR2.0 NEC -sarjassa.


title: Kevin Korjus

text: Vuonna 2010 Korjus voitti Eurocup Formula Renault -sarjan mestaruuden Koiranen Motorsport -tallissa. Hän myös sijoittui kahdeksanneksi NEC-sarjassa. Vuonna 2011 Korjus kilpaili Formula Renault 3.5 -luokassa ja sijoittui sarjan kuudenneksi. Korjus testasi marraskuussa Renaultin F1-autoa Abu Dhabin nuorten kuljettajien testeissä. Hänestä tuli näin ollen Marko Asmerin jälkeen toinen virolainen, joka on testannut F1-autoa. Hän ajoi samana vuonna myös Auto GP-sarjassa kaksi kilpailua. Korjus jatkoi FR 3.5 -sarjassa kaudella 2012. Hän vaihtoi Tech 1 Racing -tallista kesken kauden Lotus Charouz -tiimiin. Hän sijoittui sarjan 10:nneksi.


title: Kevin Korjus

text: Vuonna 2013 Korjus siirtyi GP3-sarjaan ajaen Koiranen GP -tallissa. Hän ajoi heti avausviikonlopun aika-ajoissa nopeimmin, mutta hän oli saanut 10 lähtöruudun rangaistuksen, eikä hän päässyt lähtemään paalupaikalta. Toisessa kilpailussa hän ajoi maaliin toisena. Silverstonessa Korjus ajoi itsensä paalupaikalle, mutta jäi kilpailussa lopulta toiseksi. Korjus saavutti kaiken kaikkiaan neljä palkintosijaa sijoittuen loppupisteissä seitsemänneksi. Samana vuonna Korjus ajoi kolme kilpailua Euroopan Formula 3 -sarjassa saavuttamatta pisteitä.


title: Kevin Korjus

text: Vuonna 2014 Korjus siirtyi European Le Mans Series -sarjaan.


title: Uhrilampaat (romaani)

text: Uhrilampaat () on Thomas Harrisin kirjoittama toinen Hannibal Lecter -aiheinen teos, joka julkaistiin vuonna 1988 ja suomennettiin vuonna 1989. Kirja on palkittu vuonna 1988 Bram Stoker -palkinnolla ja vuonna 1989 Anthony-palkinnolla.


title: Uhrilampaat (romaani)

text: Kirjasta on tehty myös samanniminen elokuva, joka voitti viisi Oscar-palkintoa.


title: Uhrilampaat (romaani)

text: Romaani sijoittuu 1980-luvun alkuun. Jack Crawford pyytää nuorta FBI-harjoittelijaa, Clarice Starlingiä laatimaan psykologisen profiilin sarjamurhaajasta ja sosiopaatista nimeltä Hannibal Lecter. Crawford uskoo, että Lecterin näkemys auttaa saamaan kiinni sarjamurhaajan lempinimeltään ”Buffalo Bill”. Tutkimuksen aikana, Starling käy Lecterin luona hankkimassa lisätietoa. Lecter antaa Starlingille arvoituksellisia vihjeitä vastineeksi Claricen lapsuusmuistoista.


title: Uhrilampaat (romaani)

text: Buffalo Billin kaapatessa seitsemännen uhrinsa, senaattorin tyttären, Catherine Baker Martinin Tennesseen osavaltiossa Lecter neuvottelee itselleen siirron pois Baltimoresta tarjoamalla tietoa Buffalo Bilistä. Lecter kuitenkin suostuu paljastamaan murhaajan henkilöllisyyden vain Catherinen äidille, senaattori Ruth Martinille.


title: Uhrilampaat (romaani)

text: Starling näkee Lecterin vielä kerran ennen kuin tämä siirretään pois erityissellistä. Lecter antaa Starlingille vihjeen: ”Me himoitsemme sitä mitä näemme päivittäin” ja vaatii kuulla Claricen pahimman muiston lapsuudestaan. Starling paljastaa, että jäätyään orvoksi hän asui jonkin aikaa serkkunsa karjatilalla ja eräänä yönä hän näki tämän teurastavan lampaita. Myöhemmin Clerice päättelee Lecterin vihjeestä, että Buffalo Bill tunsi ensimmäisen uhrinsa. Siirtonsa aikana Lecter kuitenkin pakenee.


title: Uhrilampaat (romaani)

text: Starling etsii Buffalo Bilin vihjeen avulla ja pelastaa Catherinen. Hän valmistautuu FBI-akatemiasta ja saa pian onnittelusähkeen Lecteriltä, jossa Lecter toivoo karitsojen viimein vaienneen.


title: Uhrilampaat (romaani)

text:
Romaania pidettiin menestyksenä heti sen julkaisemisen jälkeen. Kirjailija Clive Barker kuvaili teosta veitsenteräväksi viihteeksi, kauniisti rakennetuksi ja kirjoitetuksi, kun taas The Washington Post ylisti Thomas Harrisia. Kirjaa ovat kehuneet myös muun muassa
The Independent ja Roald Dahl.


title: Colditz (televisiosarja)

text: Colditz on BBC:n tuottama brittiläinen 1970-luvun televisiosarja. Se kuvaa saksalaisessa Colditzin linnassa toisen maailmansodan aikana sijainnutta vankileiriä brittiläisten sotavankien päiväkirjojen pohjalta. Sarjan 22 jaksoa kertovat vankien vaiheista vuodesta 1940 aina sodan loppuun ja Colditzin vapauttamiseen. Sarjassa nostetaan myös esille saksalaisten upseerien ja brittiupseerien välille syntynyt molemminpuolinen kunnioitus. Sarjan mukaan saksalaisten komendantti pelasti niskuroineen yhdysvaltalaisen sotilaan sotaoikeudelta aivan sodan lopussa. Sotaoikeuden tuomiona olisi todennäköisesti ollut kuolemanrangaistus, sillä vangin niskurointi oli rikoksista pahimpia. Sarjaa esitettiin viimeksi Suomessa vuonna 1996.


title: Idäntähtimö

text: Idäntähtimö ("Stellaria hebecalyx") on valkokukkainen, Euraasiassa tavattava kohokkikasvilaji.


title: Idäntähtimö

text: Monivuotinen idäntähtimö kasvaa 15–40 senttimetriä pitkäksi. Varsi on koheneva, kalju ja sileä. Harmahtavanvihreät lehdet ovat tasasoukkia tai soikean suikeita ja ruodittomia. Lisäksi ne ovat usein hieman käyriä ja tyven laidoilta ripsisiä. Kukinto on kaksihaarainen, vähäkukkainen ja harsu viuhko. Toisinaan se on muuntunut yksikukkaiseksi. Kukinnon tukilehdet ovat kalvomaisia ja tavallisesti karvalaitaisia. Kukan verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verholehtien laidat sekä ulkopinta ovat ainakin kärkiosasta tiheäkarvaisia. Valkoiset, kaksijakoiset terälehdet ovat 4–8 mm pitkät eli noin verholehtien pituisia. Heteiden ponnet ovat 0,5–0,7 mm pitkiä, emiö on kolmilehtinen. Suomessa idäntähtimö kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on kuusiliuskaisesti aukeava kota. Siemenet ovat kooltaan 1,1–1,2 mm.


title: Idäntähtimö

text: Idäntähtimö muistuttaa suuresti lähilaji heinätähtimöä ("S. graminea").


title: Idäntähtimö

text: Idäntähtimö on alun perin kotoisin Pohjois-Venäjältä ja Siperiasta. Suomessa lajia on tavattu aivan Venäjän rajan pinnassa Inarissa, Suomussalmella ja Kuhmossa.


title: Idäntähtimö

text: Suomessa idäntähtimö on hyvin harvinainen tienvarsiniityillä tavattava sotatulokas toisen maailmansodan ajalta.


title: Colditz (täsmennyssivu)

text: Colditz voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Vlad Filat

text: Vladimir Filat (s. 6. toukokuuta 1969 Lăpușna) on moldovalainen poliitikko, maan pääministeri aikavälillä 25. syyskuuta 2009 – 25. huhtikuuta 2013. Pääministerinä häntä seurasi virkaatekevä pääministeri Iurie Leancă (25. huhtikuuta 2013 – 30. toukokuuta 2013), kun Filat oli erotettu korruptiosyytteiden vuoksi.


title: Vlad Filat

text: Filat suoritti asepalveluksensa Simferopolissa ja Sevastopolissa ja opiskeli lakia Romanian Iașin yliopistossa vuodesta 1990. Vuoteen 1998 asti hän työskenteli lähinnä Romaniassa.


title: Vlad Filat

text: Filat oli Dumitru Diacovin johtaman sosiaalidemokraattisen Demokraattisen puolueen jäsen sen perustamisesta, vuodesta 1997. Hänet nimitettiin 1998 talousministeriön yksityistämisviraston johtajaksi. Hänestä tuli puolueen varajohtaja 2000 ja 2005 hänet valittiin parlamenttiin. Vuonna 2007 hän pyrki myös Chișinăun pormestariksi.


title: Vlad Filat

text: Joulukuussa 2007 Filat valittiin Liberaalidemokraattisen puolueen (PLDM) johtoon sitä perustettaessa. Puolue on luonteeltaan kristillisdemokraattis-konservatiivinen ja EKP:n tarkkailijajäsen. Myös kristillisdemokraattisesta puolueesta siirtyi runsaasti kommunistien kanssa tehtävään yhteistyöhön pettyneitä jäseniä perustettavaan puolueeseen.


title: Vlad Filat

text: Huhtikuun 2009 vaaleissa Filatin Liberaalidemokraattinen puolue sai 16,57 % äänistä. Modlovan kommunistipuolueen voittamien vaalien jälkeen syttyi mellakoita ja oppositio kieltäytyi osallistumasta äänestyksiin parlamentissa. Maahan ei saatu valittua uutta hallitusta eikä presidenttiä. Presidentti ja kommunistipuolueen johtaja Voronin, jolla kahden presidentin virkakauden enimmäisaika oli täyttymässä, määräsi uudet vaalit. Heinäkuun 2009 vaalien jälkeen, joissa kommunistit menettivät enemmistön, muut puolueet liittoutuivat eurooppaintegraatiota ajaneeksi Alianța pentru Integrare Europeană -liittoumaksi, jonka tuella Filat nimitettiin pääministeriksi. Uutta presidenttiä ei sen sijaan saatu valittua kommunistien vastustaessa riittävällä määrävähemmistöllään Marian Lupun valintaa; tuolloisen perustuslain mukaan parlamenttiedustajista 3/5 piti saada ehdokkaan taakse. Tuolloin vt. presidentti Mihai Ghimpu ilmoitti kansanäänestyksestä, jossa muutettaisiin perustuslakia siten, että presidentti valitaan kansanäänestyksellä ja sen jälkeisistä uusista parlamenttivaaleista syksyllä 2010. Perustuslain muutos ei mennyt läpi, mutta Filatia tukeva liittouma lisäsi edelleen niukasti ja jäi kahden paikan päähän presidentin valintaa tarvittavasta paikkamäärästä. Vuonna 2012 presidentti saatiin lopulta valittua, kun ehdokkaaksi tuotiin puoluemaailman ulkopuolelta tullut Nicolae Timofti, joka oli arvostettu tuomari ja kolme kommunistia siirtyi ryhmästään riippumattomiksi kansanedustajiksi.


title: Vlad Filat

text: Huhtikuussa 2013 koalitiokumppanit olivat mukana metsästysonnettomuudessa. Filat syytti heitä luvattomasta metsästyksestä ja osallisuudesta kuolemantuottamukseen.


title: Vlad Filat

text: Filatin koalitiohallituksen tasapaino oli herkkä. Maaliskuussa parlamentti äänesti sen luottamuksesta ja kaatoi hallituksen.


title: Vlad Filat

text:
Hallitseva koalitio nimitti Filatin uudelleen pääministeriksi
ja presidentti kutsui Filatin muodostamaan uuden hallituksen.
Perustuslaillinen oikeus kumosi tämän päätöksen lainvastaisena.


title: Vlad Filat

text: Poliisi pidätti Filatin parlamentissa 15. lokakuuta 2015, kun parlamentti oli äänestänyt hänen syytesuojansa kumoamisesta. Häntä syytetään osallisuudesta yli miljardin dollarin katoamiseen maan pankeista vuoden 2014 aikana. Syyttäjä Corneliu Gurin mukaan Filat sai yli 200 miljoonaa lahjuksina liikemies Ilan Shorilta, jotta olisi auttanut tätä saamaan haltuunsa yhden maan pankeista.


title: Neuvostomiehityksen päivä

text: Neuvostomiehityksen päivä on eräissä Neuvostoliiton kuuluneissa Itä-Euroopan maissa vietettävä muistopäivä.


title: Neuvostomiehityksen päivä

text: Latviassa "Latvian tasavallan miehityksen päivää" () vietetään 17. kesäkuuta vuoden 1940 tapahtumien muistoksi. Päivä on virallistettu vuonna 2000.


title: Neuvostomiehityksen päivä

text: Moldovan virkaatekevä presidentti Mihai Ghimpu julisti vuonna 2010 kesäkuun 28. päivän neuvostomiehityksen päiväksi (). Julistus herätti polemiikkia myös hallitsevassa koalitiossa ja perustuslaillinen oikeus totesi sen perustuslain vastaiseksi.


title: Neuvostomiehityksen päivä

text: Georgian parlamentti julisti vuonna 2010 25. helmikuuta neuvostomiehityksen päiväksi.


title: Rodolfo Cetoloni

text: Rodolfo Cetoloni (s. 3. tammikuuta 1946) on italialainen fransiskaaneihin kuuluva roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Ferdinando Fulgencio Pasini 26. kesäkuuta 1973, ja hän sai 25. maaliskuuta 2000 nimityksen Montepulciano-Chiusi-Pienzan hiippakunnan piispaksi. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Silvano Piovanelli, jota avustivat Luciano Giovannetti ja Alberto Giglioli.


title: Rodolfo Cetoloni

text: Cetoloni sai 28. toukokuuta 2013 uuden nimityksen Grosseton piispaksi.


title: Jane Says

text: Jane Says on Jane's Addictionin kappale, joka löytyy yhtyeen vuoden 1988 albumilta Nothing's Shocking. Kapple julkaistiin singlenä vuonna 1988 ja uudestaan vuonna 1997. Kappale kuuluu niihin yhtyeen kappaleisiin, jotka Perry Farrell ja Eric Avery kirjoittivat vuonna 1985, pian yhtyeen perustamisen jälkeen. Kappale nauhoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1986, Radio Tokyo-studiossa, Los Angelesissa.


title: Jane Says

text: Kappale on yksi yhtyeen tunnetuimmista. Se kertoo Farrelin entisestä huonetoverista, Jane Bainterista, jolla oli ongelmia huumeiden ja poikaystävänsä kanssa. Farrel tapasi Janen vuonna 1984, kun Farrel vuokrasi itselleen talon Hollywoodista. Farrelin ja Janen lisäksi samassa asunnossa asui monta muutakin henkilöä. Farrelin mukaan Janen haaveena oli matka Eurooppaan, mihin kappaleessa viittaa säe: ""Jane says/I'm going away to Spain, when I get my money saved"". Lisäksi kappaleessa viitataan Janen poikaystävään nimeltä Sergio, jonka kanssa hänellä oli vaikea suhde: ""Jane says/I’m done with Sergio/He treat me like a rag-doll"".


title: Jane Says

text: Kappale julkaistiin ensimmäisen kerran singlenä vuonna 1988. Toinen versio julkaistiin vuonna 1997. Jälkimmäisessä versiossa käytettiin kappaleen live-versiota vuoden 1991 Lollapalooza-kiertueelta. Tästä versiosta tehtiin myös musiikkivideo, joka sisältää materiaalia vuoden 1997 konsertista New Yorkissa. Videolla bassoa soittaa Red Hot Chili Peppers-yhtyeen basisti Flea, vaikka kappaletta nauhoittaessa bassoa soitti Eric Avery.


title: Jane Says

text: Jane Says (1998)


title: Jane Says

text: Jane Says (live)


title: Luciano Giovannetti (piispa)

text: Luciano Giovannetti (s. 26. heinäkuuta 1934) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Arezzon hiippakuntaan 15. kesäkuuta 1957 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Zaban titulaaripiispaksi 15. helmikuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Telesforo Giovanni Cioli, jota avustivat Giuseppe Franciolini ja Angelo Scapecchi.


title: Luciano Giovannetti (piispa)

text: 27. toukokuuta 1981 Giovannetti sai nimityksen Fiesolen hiippakunnan piispaksi, ja hänet asetettiin tähän virkaan 6. heinäkuuta. Hän jäi eläkkeelle 13. helmikuuta 2010.


title: Luciano Giovannetti

text: Luciano Giovannetti voi olla:


title: Idänukonputki

text: Idänukonputki ("Heracleum sibiricum") on moni- tai kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi ukonputkien suvussa. Sen lähisukuinen laji on etelänukonputki ("Heracleum sphondylium"), jonka alalajina idänukonputkea voidaan pitää. Idännukonputki on etelänukonputken tavoin melko kookkaaksi kasvava putkikasvi. Lajien erona on idänukonputken teriön kellanvihertävyys ja pikkusarjan laitakukkien teriö on symmetrisempi. Suomessa idänukonputki on yleinen tai melko yleinen koko maassa paitsi Pohjois-Lapissa. Ahvenanmaalla se on katsottu alkuperäiseksi lehtokasviksi, muualla Suomessa tulokkaaksi. Muunnoksista var. "chaetocarpum" on harvinainen itäeuroppalainen uustulokas.


title: Suomen Kirkon Sisälähetysseura

text: Suomen Kirkon Sisälähetysseura oli vuonna 1905 Otto Aarnisalon aloitteesta perustettu sisälähetystyötä harjoittava järjestö, jonka tehtävä alun perin oli ylläpitää diakonissalaitoksia ja kirjapainoa. Sisälähetysseuran keskustoimisto toimi ensin Sortavalassa, sodan jälkeen Pieksämäellä ja 1960-luvulta lähtien Helsingissä.


title: Suomen Kirkon Sisälähetysseura

text: Suomen Kirkon Sisälähetysseura perustettiin 11.4.1905 Helsingin Nikolainkirkon itäisessä sivuhuoneessa. Perustamiskokouksessa olivat mukana kaikki kirkon piispat, huomattavimmat valtiopäivämiespapit ja useita jumaluusopillisen tiedekunnan jäseniä, sekä suurten kristillisten liikkeiden ja herätysliikkeiden edustajia. Otto Aarnisalo valittiin va. toimitusjohtajaksi, virka vakinaistettiin 1907. Sisälähetysseuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Savonlinnan tuomiokapitulin asessori Aleksanteri Auvinen.


title: Suomen Kirkon Sisälähetysseura

text: Sisälähetysseura hankki Sortavalan Evankelisen Seuran Liikolan diakonissalaitoksen ja siihen sisältyvän kirjapainon omistukseensa 164590 markan kauppahinnalla 27.4.1905.


title: Suomen Kirkon Sisälähetysseura

text: Vuonna 2001 Suomen Kirkon Sisälähetysseura ja Suomen Kirkon Seurakuntatoiminnan Keskusliitto yhdistyivät nykyiseksi Kirkkopalvelut-konserniksi.


title: Suomen Kirkon Sisälähetysseura

text: Seuran sääntöjen ensimmäisen pykälän mukaan: "Suomen kirkon Sisälähetysseuran tarkoituksena on Suomen Evankelis-luterilaisen kirkon piirissä ja sen Kirkkolaissa säädettyyn seurakuntahoitoon likeisimmästi liittyen ja tätä tukien harjoittaa niin sanottua sisälähetystointa."


title: Suomen Kirkon Sisälähetysseura

text: Seuran toimintatarkoituksena oli alusta saakka Raamattujen levittäminen, hengellisen kirjallisuuden kustantaminen, diakonissojen kasvattaminen ja diakonissalaitoksien tukeminen.


title: Luciano Giovannetti (ampuja)

text: Luciano Giovannetti (s. 25. syyskuuta 1945 Pistoia) on italialainen ampuja. Hän voitti kultamitalit trapissa kesäolympialaisissa vuosina 1980 (tulos: 198) ja 1984 (tulos: 192). Hän kilpaili olympialaisissa trapissa vielä vuonna 1988 Soulissa, mutta ei päässyt finaaliin.


title: Pietro Bottaccioli

text: Pietro Bottaccioli (15. helmikuuta 1928 Umbertide – 22. tammikuuta 2017) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Gubbion hiippakuntaan 1. lokakuuta 1950 ja nimitettiin sen piispaksi 26. huhtikuuta 1989. Piispaksi vihkiminen seurasi 16. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Bernardin Gantin, jota avustivat Ennio Antonelli ja Antonio Ambrosanio.


title: Pietro Bottaccioli

text: Bottaccioli jäi eläkkeelle 23. joulukuuta 2004.


title: Mario Ceccobelli

text: Mario Ceccobelli (s. 14. elokuuta 1941) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Raffaele Baratta 3. syyskuuta 1966, ja hänet nimitettiin Gubbion hiippakunnan piispaksi 23. joulukuuta 2004. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. tammikuuta 2005. Pääkonsekraattorina toimi Giuseppe Chiaretti, jota avustivat Pietro Bottaccioli ja Allan Chamgwera. Ceccobelli asetettiin virkaansa 6. helmikuuta.


title: Smurffit (elokuva)

text: Smurffit (engl. "The Smurfs") on vuonna 2011 valmistunut animaatioelokuva, jonka on ohjannut Raja Gosnell.


title: Smurffit (elokuva)

text: Smurffikylässä valmistellaan Sinisen Kuun juhlaa, mutta Gargamel-velho löytää kylän. Tohelo pakenee vahingossa alueelle, jonne aukeaa Sinisen Kuun aikaan portaali nykyaikaan. Suursmurffi (Pappa), Smurffiina, Ärjy, Välkky ja uusi skottismurffi Sisu seuraavat Toheloa New Yorkiin, jossa he tutustuvat Patrickiin ja Graceen, tavallisiin ihmisiin, joiden avulla he yrittävät päästä pois. Gargamel kuitenkin onnistuu nappaamaan Suursmurffin, jonka hän vie puistossa olevaan linnaan. Patrick, Tohelo, Smurffiina, Ärjy ja Sisu lähtevät linnalle, samalla kun Välkky hakee apua Smurffikylästä. Alkaa taistelu, jonka päätteeksi Kuu muuttuu siniseksi ja smurffit pääsevät palaamaan kyläänsä. Gargamel jää vangiksi New Yorkiin, eikä hänestä enää kuulla.


title: Allan Chamgwera

text: Allan Chamgwera (s. 30. huhtikuuta 1928) on malawilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 7. syyskuuta 1957 ja nimitettiin Zomban hiippakunnan piispaksi 12. helmikuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 31. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Matthias A. Chimole, jota avustivat James Chiona ja Felix Eugenio Mkhori.


title: Allan Chamgwera

text: Chamgwera jäi eläkkeelle 17. tammikuuta 2004.


title: Herra ja ylhäisyys

text: Herra ja ylhäisyys on suomalainen mustavalkoinen seikkailu- ja komediaelokuva vuodelta 1944. Juoni perustuu Simo Penttilän vuonna 1934 ilmestyneeseen seikkailuromaaniin "Sierranuevan sulotar". Herra ja ylhäisyys itse eli kenraaliluutnantti Heikkilä, Meksikon III armeijakunnan komentaja, matkustaa Sierranuevan tasavaltaan, missä hän joutuu poliittisten juonittelujen polttopisteeseen. ""Herra ja ylhäisyys"" on mainittu yhdeksi suuritöisimmistä suomalaisista seikkailuelokuvista.


title: Herra ja ylhäisyys

text: Kenraaliluutnantti T. J. A. Heikkilä, Meksikon Yhdysvaltojen III armeijakunnan komentaja, saa ulkoministeri Juanarolta tehtäväksi matkata Sierranuevan tasavaltaan, joka on diktatuuri. Heikkilä ottaa mukaan adjutantti Spottornon ja sotilaspalvelija Tlacan. Kolmikko esiintyy tiedemiehinä. Perillä Sierranuevassa don Rodrigo Cortez luulee heitä kätyreikseen. Mies kertoo, että tekeillä on ministeri Juanaron junailema vallankaappaus. Mukana kaappaushankkeessa on myös yhdysvaltalainen Hackett. Cortezin tosiasialliset apurit, merikarhut Ted ja Boone, jäävät hotellihuoneessa Heikkilän ja Spottornon vangeiksi. Läheisessä huoneessa majailee suomalainen viinaanmenevä juonittelija Toivo Torkka. Hotellissa syttyy romanssi Heikkilän ja tumman tenhottaren doña Camillan välille. Heikkilä joutuu auttamaan Camillan ja hänen seuralaisensa don Ramiron pakoon hotellista. Don Ramiro on kansan suosikki presidentiksi ja täten Sierranuevan presidentti Vietanon vainoama. Pako jatkuu seuraavana päivänä Malpicoon. Heikkilä ja Spottorno joutuvat munkeiksi pukeutuneina Vietanon ja doña Camillan häihin. Santarmit kaappaavat Camillan sillä välin, kun Ramiro käy ostamassa viiniä.


title: Herra ja ylhäisyys

text: Heikkilän ja Spottornon onnistuu vapauttaa Camilla. Myös Cortez lähtee mukaan pakomatkalle. Cortez osoittautuu petturiksi, mutta erään haudankaivajan avulla hänet saadaan vangituksi. Salamyhkäisen kapteeni Cameronin puolestaan sanotaan johtavan kapinaa, joka on juuri alkanut Boronassa. Presidentti Vietanolla on kiire kukistaa kapina. Hän lähtee matkaan junalla, johon myös Heikkilä, Spottorno ja Camilla onnistuvat ujuttamaan itsensä. Juna syöksyy jokeen. Vain Heikkilä, Spottorno ja Camilla pelastuvat. He kohtaavat Torkan, joka aiheutti sabotaasin. Ramiro odottaa kolmikkoa Cameronin seurassa. Tällöin käy ilmi, että todellinen Cameron on Torkka, ja väärä Cameron on puolestaan Hackett. Juanaro lähetti Hackettin Sierranuevaan voidakseen panna toimeen vallankaappauksen Meksikossa. Torkalla taas ei ole mitään tekemistä "Juanaron juntan" kanssa. Hänen onnistuu juonitella Ramiro Sierranuevan uudeksi presidentiksi. Camilla ja Heikkilä jakavat toisilleen rakkaudentunnustuksia, mutta suhdetta he eivät voi aloittaa. Presidentti Ramirolta Heikkilä saa kunniamerkin. Méxicoon palattuaan hän murhaa vallankaappausta aikoneen Juanaron.


title: Herra ja ylhäisyys

text: "Herra ja ylhäisyys" kuvattiin kesällä 1943. Ulkokuvat otettiin Vihdin Nummelassa, jonne lavastettiin meksikolaiset tapahtumapaikat. Nummelan lentokentälle pystytetty meksikolaiskaupungin lavastus oli Suomen elokuvahistorian siihen asti suurisuuntaisin. Jatkuvien sateiden takia se jouduttiin rakentamaan useita kertoja uudestaan. Myös Porin maalaiskunnan Yyterissä kuvattiin. Studiokuvaukset tehtiin Helsingissä Munkkisaaren studioilla.


title: Herra ja ylhäisyys

text: Simo Penttilän alkuperäisteksteihin pohjautuvia elokuvia oli aiemmin filmattu kaksi: "Mies Marseillesta" (1937) ja "Kuollut mies rakastuu" (1942). "Herra ja ylhäisyys" oli Palon ja Linnanheimon viimeinen yhteiselokuva. Laulutaiteilija Antti Koskisella on elokuvassa tunnistamaton rooli. Liisa Tuomi ja Klaus Salin esiintyvät solistiparina musiikkinumerossa "Rumba".


title: Herra ja ylhäisyys

text: Yleisömenestykseltään "Herra ja ylhäisyys" oli vuoden 1944 toiseksi paras.


title: Herra ja ylhäisyys

text: "Herra ja ylhäisyys" sai useita palkintoja ensimmäisessä Jussi-palkintojen jakotilaisuudessa marraskuussa 1944:


title: Herra ja ylhäisyys

text: Aikalaiskriitikot kehuivat eritoten "Herra ja ylhäisyys" -elokuvan lavastusta ja puvustusta. "Uuden Suomen" kriitikko kirjoitti: ”Suomi-Filmi ansaitsee lämpimän tunnustuksen siitä, että se on myös ilmeisistä vaikeuksista huolimatta varoja säästämättä toteuttanut lavastajan suunnitelmat.” Käsikirjoitusta ja juonenrakentelua pidettiin onnahtelevana, mutta teosta verrattiin loisteliaaseen oopperaan, jossa juonen punainen lanka ei lopulta ole merkitsevä. "Aamulehdessä" kriitikko arvioi: ”Kenraaliluutnantti T. J. A. Heikkilän seikkailut ovat tosin taitavasti ja älykkäästi konstruoituja, mutta niistä puuttuu seikkailun rytmi ja jännitys sekä myöskin paikka paikoin filmaattinen selvyys.”


title: Herra ja ylhäisyys

text: Myöskään kriitikko Arto Pajukallio ei vuonna 2011 löytänyt juonesta punaista lankaa vaan hänen näkemyksensä oli, että tarina ”juonitteluineen poukkoilee kuin päätön kanalauma” ("Helsingin Sanomat" 20.9.2011), Toinen saman aikakauden kriitikko huomauttaa, että poukkoilustaan huolimatta ”sodan varjossa – – toteutettua tuotantoa [kelpaa] katsella kunnioituksella” ("Tv-maailma" 43/2013).


title: Kalevalan mailta

text: Kalevalan mailta ("Från Kalevalas nejder") on suomalainen kansatieteellinen dokumenttielokuva vuodelta 1935. Se esittelee karjalaista luontoa ja kulttuuria. Elokuva liittyi Kalevalan 100-vuotisjuhliin. Elokuva tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959. Siitä on säilynyt vain alkuosa ja kahdentoista minuutin verran äänettömiä katkelmia.


title: Kalevalan mailta

text: Alkunäytös: Alussa kerrotaan Elias Lönnrotin työstä Kalevalan kokoajana ja Akseli Gallen-Kallelan työstä suomalaisten kansalliseepoksen kuvittajana. Elokuvassa näytetään Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisia kuvia, kuten "Lemminkäisen äiti", "Kullervon kirous", "Sammon ryöstö" ja "Väinämöisen lähtö".


title: Kalevalan mailta

text: Kalevalan mailta: Toisessa osassa näytetään Karjalan luontoa ja sen erityispiirteitä. Eläimet saavat oman esittelynsä. Karjalaisten elämästä näytetään muun muassa kaskenpolttoa, äestystä, lehmisavuja, kehräystä ja kalastusta. Mukana on myös ägläjärveläisen karhunkaataja Jaakko Pyyn haastattelu. Musiikillista antia edustavat kanteleensoittajat, runonlaulajat ja itkuvirret. Käsittelynsä saavat myös karjalaisten juhlat, kuten praasniekat eli kyläjuhlat ja karjalaisten hääseremoniat.


title: Kalevalan mailta

text: Kriitikot arvioivat "Kalevalan mailta" -dokumentin lähinnä sarjaksi erillisiä kuvia, jolla on kuitenkin arvonsa vanhan karjalaiskulttuurin tallentajana. Karjala-lehden kriitikko kaipasi teokseen punaista lankaa, yhteenkokoavaa juonta ja piti sitä pitkäveteisenä. Helsingin Sanomat näki elokuvassa myös hyvää, kuten muinaisten häämenojen tallentaminen ja kuvauksen korkea taso. Myös Ylioppilaslehti kehui kuvausta.


title: Kalevalan mailta

text: "Kalevalan mailta" kuvattiin kesä–lokakuussa 1934. Kuvauspaikkoja olivat Lönnrotin syntymäkoti Sammatissa ja Gallen-Kallelan ateljee Ruovedellä. Karjalaiset kuvauspaikat sijaitsivat lähinnä Pohjois-Karjalassa ja Laatokan Karjalassa, kuten Nurmes, Valamo, Suojärvi, Tolvajärvi Korpiselällä ja Mantsinsaari Salmissa. Kuvauksia suoritettiin myös Viipurissa ja Kainuussa (Sotkamo, Kajaani). "Kalevalan mailta" sai huonon yleisömenestyksen.


title: Kalevalan mailta

text: Käsikirjoittajista A. O. Väisänen osallistui vuonna 1921 kansatieteellisen elokuvan "Häidenvietto Karjalan runomailla" tekoon.


title: George Cosmas Zumaire Lungu

text: George Cosmas Zumaire Lungu (s. 4. helmikuuta 1960) on sambialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Chipatan hiippakuntaan 29. elokuuta 1985 ja nimitettiin sen piispaksi 23. joulukuuta 2002. Piispaksi vihkiminen seurasi 23. helmikuuta 2003. Pääkonsekraattorina toimi Orlando Antonini, jota avustivat Medardo Joseph Mazombwe ja Telesphore George Mpundu.


title: Telesphore George Mpundu

text: Telesphore George Mpundu (s. 21. toukokuuta 1947) on sambialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 17. joulukuuta 1972 ja nimitettiin Mbalan hiippakunnan piispaksi 7. maaliskuuta 1987. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Adolf Fürstenberg, jota avustivat Elias White Mutale ja Adrian Mung'andu.


title: Telesphore George Mpundu

text: 1. lokakuuta 2004 Mpundu sai nimityksen Lusakan arkkihiippakunnan koadjuuttoriarkkipiispaksi, ja 28. lokakuuta 2006 hänestä tuli Lusakan arkkipiispa.