title: Älvkarlebyn kunta

text: Älvkarleby on yksi harvoista Ruotsin kunnista, johon 1900-luvun laajat kuntauudistukset eivät vaikuttaneet; alue on sama kuin vanhan Älvkarlebyn pitäjän alue. Kuntana Älvkarleby on ollut olemassa vuodesta 1862, jolloin Ruotsissa siirryttiin nykyaikaiseen kunnallishallintoon.


title: Älvkarlebyn kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 348 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 455 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Älvkarlebyn kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 550 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 55 000 kruunua.


title: Älvkarlebyn kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Älvkarlebyn kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Älvkarlebyn kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 039 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Älvkarlebyn kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Skutskärin taajamassa on 6 075 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Gävlen kuntaan.


title: Älvkarlebyn kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Älvkarlebyn kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Älvkarlebyn kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Älvkarlebyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Älvkarlebyn kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Älvkarlebyn kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Älvkarlebyn kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Knivstan kunta

text: Knivstan kunta () on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Knivsta.


title: Knivstan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 282,13 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 16 869 henkeä (31.12.2015).


title: Knivstan kunta

text: Knivstan naapurikuntia ovat Uppsala, Norrtälje, Sigtuna ja Håbo.


title: Knivstan kunta

text: Knivstan kunnan länsipuoli sijaitsee Ärlinghundran kihlakunnassa ja itäpuoli Långhundran kihlakunnassa. Knivstan halki kulkee E4-moottoritie. Alsikeapila on saanut nimensä Knivstan kuntaan nykyään kuuluvan Alsiken pitäjän mukaan.


title: Knivstan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 70,73 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 25,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Knivstan kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Knivstan "suurkunta" muodostettiin aiemmista Alsiken, Knivstan, Laggan, Vassundan ja Östunan kunnista. Vuonna 1967 Skepptunan kunta jaettiin, jolloin Husby-Långhundra liitettiin Knivstaan. Vuonna 1971 koko Knivsta liitettiin Uppsalan kuntaan. Samalla Knivsta siirrettiin Tukholman läänistä Uppsalan lääniin. Knivstan kunta perustettiin uudelleen 1.1.2003, ja se sai samat rajat, jotka aiemmalla Knivstalla oli ollut 1967–1970. Tämän jälkeen Ruotsiin ei ole toistaiseksi muodostettu uusia kuntia.


title: Knivstan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 275 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Knivstan kunta

text: Vuoden 1984 lopun tietoja ulkomailla syntyneistä ja Suomessa syntyneistä Knivstan kunnassa ei ole saatavilla, sillä tuolloin alue kuului vielä Uppsalan kuntaan.


title: Knivstan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 231 980 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 102 000 kruunua.


title: Knivstan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Knivstan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Knivstan kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 962 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Knivstan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Knivstan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Knivstan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Knivstan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Knivstan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1998 luvut ovat nollia, koska tuolloin Knivsta oli vielä osa Uppsalan kuntaa.


title: Knivstan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Knivstan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Knivstan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Knivstan kunta on vielä osa Uppsalan kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Hebyn kunta

text: Hebyn kunta () on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Heby.


title: Hebyn kunta

text: Hebyn naapurikuntia ovat Tierp, Uppsala, Enköping, Sala, Sandviken ja Gävle.


title: Hebyn kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 166,90 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 594 henkeä (31.12.2015).


title: Hebyn kunta

text: Hebyn kunta kuului aiemmin Västmanlandin lääniin, mutta siirrettiin Uppsalan lääniin vuoden 2007 alusta lähtien. Valtiopäivät teki päätöksen 30.11.2005 ja kunnallisessa kansanäänestyksessä vuonna 1998 lääninvaihtoa oli kannattanut 57,5 % äänestäneistä. Hebyn kuntakoodi oli aiemmin 1917, mutta lääninvaihdoksen jälkeen 0331.


title: Hebyn kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 196,50 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 16,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Hebyn kunta

text:
Hebyn alueella on sijainnut seitsemän vanhaan pitäjäjakoon perustunutta kuntaa, jotka vuoden 1952 kuntauudistuksessa ryhmiteltiin suurkuntiin seuraavasti:
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nämä yhdistettiin Hebyn kunnaksi. Kunnan nimi saatiin keskustaajamasta, joka oli vuosina 1900–1952 ollut taajaväkinen yhdyskunta Västerlövstan kunnassa.


title: Hebyn kunta

text: Hebyn kunnan vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1980. Tongit otettiin Östervålan vaakunasta vuodelta 1956 ja sirpit Noran maalaiskunnan vaakunasta vuodelta 1951. Tiilikuvioiset kentät viittaavat tiilenvalmistukseen paikkakunnalla.


title: Hebyn kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 384 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Hebyn kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 334 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Hebyn kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 171 124 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 75 000 kruunua.


title: Hebyn kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Hebyn kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Hebyn kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 61,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 209 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Hebyn kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Hebyn kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Hebyn kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Hebyn kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hebyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Hebyn kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Hebyn kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Hebyn kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: DVS Shoe Company

text: DVS Shoe Company on yhdysvaltalainen vuonna 1995 perustettu jalkinevalmistaja. Yhtiö aloitti rullalautailukenkien valmistajana, mutta on laajentanut sittemmin mallistoaan muihinkin jalkineisiin. Yhtiön kotipaikka on Kalifornian Torrancessa.


title: Tierpin kunta

text: Tierpin kunta () on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin ja Gästriklandiin. Kunnan keskustaajama on Tierp.


title: Tierpin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 546,33 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 20 547 henkeä (31.12.2015).


title: Tierpin kunta

text: Tierpin naapurikuntia ovat Östhammar, Uppsala, Heby, Gävle ja Älvkarleby.


title: Tierpin kunta

text: Tierp on Forssan, Hauhon ja Janakkalan ystävyyskunta.


title: Tierpin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 203,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 13,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Tierpin kunta

text: Vuonna 1862 nykyisen Tierpin alueella oli kahdeksan pitäjää. Jokaisesta pitäjästä tuli maalaiskunta 1.1.1863 uusien kunnallislakien astuessa voimaan. Tierpin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1888 Tierpin taajaväkinen yhdyskunta, joka vuonna 1920 erotettiin Tierpin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seitsemän "suurkuntaa":Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Tierpin alueella tästä aiheutui ongelmia, sillä kuntaliitokseen ei oltu valmiita vielä 1971, jolloin sekä kauppala että aiempi maalaiskunta olivat olemassa erillisinä yksiköinä vielä kolme vuotta. Uudistuksen jälkeen kaikkien kuntien tyyppinä oli kunta, eikä kahdella kunnalla saanut olla samaa nimeä. Niinpä Tierpin kauppalan nimeksi annettiin "Tierpin kunta" ja Tierpin maalaiskunnan nimeksi annettiin "Tierpsbygdenin kunta". Vuonna 1974 kaikki edellä mainitut kunnat yhdistettiin nykyiseksi Tierpin kunnaksi.


title: Tierpin kunta

text: Tierpin nykyinen kuntavaakuna on rekisteröity käyttöön vuonna 1977. Sitä ennen alueen kuntien käytössä olivat seuraavat neljä vaakunaa. Osalla entisistä kunnista ei ollut lainkaan vaakunaa.


title: Tierpin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 423 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tierpin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 458 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tierpin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 174 100 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 74 000 kruunua.


title: Tierpin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Tierpin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Tierpin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 64,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 059 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Tierpin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Tierpin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Tierpin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Tierpin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Tierpin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat n kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Tierpin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Tierpin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Tierpin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Meisner-tekniikka

text: Meisner-tekniikka on näyttelemisen tekniikka, jonka on kehittänyt näyttelijä ja näyttelijätyön opettaja Sanford Meisner.


title: Meisner-tekniikka

text: Meisner kehitti tekniikan työskenneltyään Lee Strasbergin ja Stella Adlerin kanssa Group Theatressa New Yorkissa ja kaupungin Neighborhood Playhousen näyttelemisen johtajana, ja hän kehitti sitä viisikymmentä vuotta . Nykyisin tekniikkaa kuuluu opetusohjelmaan Neighborhood Playhousessa sekä Sanford Meisner Studio -koulussa, jolle hänen perikuntansa on antanut oikeuden käyttää hänen nimeään.


title: Meisner-tekniikka

text: Menetelmän juuret ovat Konstantin Stanislavskin työssä, mutta Meisner ei hyväksynyt tunnemuistin käyttöä, vaan perusti tekniikkansa mielikuvitukseen ja uskoon, joiden avulla näyttelijä löytää roolihahmonsa tunteet ja ajatukset. Meisner luonnehtii menetelmäänsä: ”Näytteleminen on kyky elää totuudellisesti kuvitteellisessa tilanteessa”.


title: Meisner-tekniikka

text: Meisner-menetelmiin kuuluu toisiinsa perustuvia itsenäisiä harjoituksia. Se on läntisen teatterin systemaattisimpia ja täydellisimpiä näyttelijätekniikkoja. Meisnerin oppilaita ovat olleet muun muassa näyttelijät Robert Duvall, Diane Keaton, Gregory Peck ja Sidney Pollack, ohjaaja Sidney Lumet sekä käsikirjoittajat Arthur Miller ja David Mamet.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Kristillinen lähetystyö on kristillisen kirkon toimi, jonka tarkoituksena on julistaa evankeliumia niille, jotka eivät sitä tunne. Kirkon lähetystehtävästä käytetään usein latinan sanaa "missio".


title: Kristillinen lähetystyö

text: Kristilliseen lähetystyöhön liittyy usein yksittäisten lähetystyöntekijöiden ja ryhmien lähettäminen toisiin maihin tai toisille paikkakunnille kotimaassaan (jälkimmäistä kutsutaan usein evankelioinniksi). Lähetystyö on useimmiten nähty kokonaisvaltaisena toimintana, johon evankelioinnin lisäksi on kuulunut palvelu, erityisesti köyhien ja syrjäytyneiden parissa. Lähetystyöntekijät on valtuutettu julistamaan kristillistä uskoa ja tekemään kehitysyhteistyötä, joka liittyy talouskehityksen, lukutaidon, koulutuksen, terveydenhuollon ja kaikenlaisen ihmisten elinolosuhteiden kehittämiseen ja parantamiseen. Nykyään tähän liittyy yhä useammin myös vaikuttamistoimintaa. Lähetystyössäkin kristillisen diakonian periaatteitten mukaisesti apua tarjotaan ilman vaatimuksia kristinuskoon kääntymisestä.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Lähetystyöhön liittyy läheisesti kansainvälinen diakonia.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Lähetystyöntekijä tai lyhyemmin lähetti (aiemmin "lähetyssaarnaaja") on tavallisesti jonkin alan ammattilainen, joka on lähetetty työhön ulkomaille. Lähetystyöntekijä voi toimia paikallisen kirkon osoittamassa tehtävässä tai suoraan lähettävän organisaation määrittämässä tehtävässä.


title: Kristillinen lähetystyö

text:
Lähetystyö perustuu kristinuskossa Jeesuksen Matteuksen evankeliumissa antamaan kaste- ja lähetyskäskyyn:
Lähetystyön tuloksena kristinuskosta on tullut ainoa maailmanuskonto, jolla on laajaa kannatusta kaikissa maanosissa.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Lähetystyön historian ensimmäinen suuri lähetyskausi oli apostolisen kirkon aika, jolloin kirkko perustettiin pääasiassa Rooman valtakunnan piiriin. Evankeliumin julistaminen ja kristillinen kirkko lähti liikkeelle Jerusalemista noin vuoden 30 aikoihin. Raamatun mukaan helluntain jälkeen Jeesuksen opetuslapset alkoivat julistaa sanomaa ylösnousseesta Jeesuksesta. Evankeliumi levisi nopeasti Jerusalemin lähipiiriin ja kauemmaksi muun muassa kristittyjen vainojen seurauksena ja kauppiaiden välityksellä. Vuoteen 300 mennessä seurakuntia oli syntynyt kaikkialle Rooman valtakunnan alueelle, Afrikan itä- ja pohjoisosiin, Aasian länsi- ja keskiosiin sekä Intian niemimaalle.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Afrikan, Keski-Aasian ja Intian niemimaan kirkot joutuivat 600-luvun jälkeen erilleen lännen kristityistä islamin nousun seurauksena. Läntinen kirkko jakautui 1000-luvulla ortodoksiseen ja roomalaiskatoliseen kirkkoon, joiden tärkeimpinä keskuksina olivat Konstantinopoli eli Bysantti ja Rooma.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Keskiajalla Keski-, Itä- ja Pohjois-Euroopan kansat tehtiin kristityiksi. Vuoteen 1300 vuoteen mennessä kristinusko oli levinnyt koko Eurooppaan.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Tämän oleellisena jatkona on pidettävä katolisen kirkon, etupäässä jesuiittojen kautta suurten löytöretkien jälkeen vieraissa maanosissa harjoittamaa lähetystointa. Uuden ajan alussa 1500-luvulla eurooppalaiset tutustuivat uusiin maanosiin löytöretkien myötä. Löytöretkeilijöiden, sotilaiden ja kauppiaiden mukana löytöretkille lähti myös munkkeja ja pappeja. Katolisen lähetystyön tuloksena Keski- ja Etelä-Amerikka tulivat 1500-luvulla kristinuskon vaikutuspiiriin. Afrikan ja Aasian rannikon kauppapaikoille syntyi kristillisiä seurakuntia. Ortodoksisen kirkon lähetystyö suuntautui pääasiassa Siperiaan, Alaskaan ja Kiinaan.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Protestanttiset papit ja lähetyssaarnaajat matkasivat 1600-luvulla Hollannin ja Iso-Britannian kauppalaivojen ja siirtolaisten mukana Afrikkaan, Pohjois-Amerikkaan ja osaan Aasian maista.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Protestanttisten eli evankelisten kirkkojen uskonpuhdistuksen jälkiaikana harjoittama lähetystoimi oli pikemmin valtionkirkon juurruttamista maiden pakanallisten alamaisten keskuuteen kuin varsinaista lähetystyötä. Esimerkkinä tällaisesta oli Suomessa saamelaisten ja Itä-Intiassa siellä olevien Hollannin alamaisten käännyttäminen kristinuskoon.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Joskin muutamia huomattavia lähetyssaarnaajia oli tänäkin aikana, esimerkiksi intiaanien apostolina tunnettu John Eliot (n. 1604 – 21.4.1690)].


title: Kristillinen lähetystyö

text:
Varsinainen evankelinen lähetysharrastus heräsi vasta 1700-luvulla. Ensimmäisiä huomattavia aloitteita olivat vuonna 1705 syntynyt Tanskan Itä-Intiassa harjoitettu tanskalais-hallelainen lähetys, jonka henkinen johtaja oli A. H. Francke, ja herrnhutilaisen veljesseurakunnan lähetys, joka alkoi vuonna 1732 Zinzendorfin johtamana.. Luterilaisen, kirkollisen maailmanlähetyksen alkuna pidetään 29. marraskuuta 1705, kun hallelais-pietistisesti suuntautuneet saksalaiset luterilaiset Bartolomaeus Ziegenbalg (1682-1719) ja Heinrich Plütschau (1677-1746) nousivat ensimmäisinä luterilaisina lähetystyöntekijöinä, ”kuninkaallisina tanskalaisina lähetystyöntekijöinä”, Sophie Hedewig -nimiseen laivaan ja suuntasivat kohti Itä-Intian rannikolla sijaitsevaa Tanskalle kuuluvaa Trankebar-koloniaa. He pääsivät perille vasta heinäkuussa 1706. Laajempi luterilainen lähetystoiminta alkoi 1700-luvulla pietististen herätysliikkeiden vaikutuksesta.
Nykyaikainen lähetysaikakausi alkaa William Careyn alkuunpaneman Baptistien Lähetysseuran perustamisesta Englannissa vuonna 1792. Vuonna 1795 perustettiin Lontoon Lähetysseura, joka tarkoitettiin yhteiseksi kaikille evankelisen kristikunnan kirkkokunnille. Sen kehotuksesta perustettiin muita lähetysseuroja tai kannatettiin lontoolaista seuraa.


title: Kristillinen lähetystyö

text:
Englannissa syntyi pian eri kirkkokuntia varten omia lähetysseuroja, joista suurin oli episkopaalisen kirkon keskuudessa toimiva Church Missionary Society (perustettu 1799); alkuperäinen yhteinen Lontoon seura jäi independenteille eli kongregationalisteille.
Yhdysvaltojen vanhin lähetysseura "American Board of Commissioners for Foreign Mission" on sekin ollut kongregationalistien hallussa. Saksan lähetysseuroista ovat tärkeimmät olleet "Berliinin Lähetysseura" (perustettu 1824), "Reiniläinen Lähetysseura" (perustettu 1828), Leipzigin Evankelis-luterilainen Lähetysseura (perustettu 1836), "Gossnerin Lähetysseura" (perustettu 1836), "Hermannsburgin Lähetysseura" (perustettu 1849). Kolmea viimeksi mainittua "Suomen Lähetysseura" ensi vuosinaan kannatti.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Tanskassa perustettiin lähetysseura vuonna 1821, Norjassa vuonna 1824. Ruotsin tärkeimmät lähetysseurat ovat Evangeliska Fosterlandsstiftelsen, Svenska Kyrkans Mission (perustettu 1874) ja vapaakirkollinen Svenska Missionsförbundet (perustettu 1878).


title: Kristillinen lähetystyö

text: 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella protestanttinen lähetystyö laajeni voimakkaasti eri puolilla maailmaa. Samaan aikaan Euroopan valtioiden siirtomaiden omistus oli laajimmillaan. Vaikka lähetystyö joskus oli sidoksissa siirtomaavaltaan, lähetystyön ja siirtomaahallinnon suhteet olivat useimmiten jännitteiset. Eurooppalaisia perinteitä yritettiin istuttaa uusien kirkkojen elämään, mutta koulu- ja muulla toiminnallaan lähetysjärjestöt toisaalta loivat pohjaa myös siirtomaiden itsenäistymiselle. Lähetystyöntekijät perustivat kouluja, sairaaloita ja muita laitoksia. Maanviljelys tehostui, ja lähetystyö loi uudenlaista elämäntapaa ja kulttuuria.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Toisen maailmansodan jälkeen eurooppalaisten valtioiden siirtomaat Afrikassa ja Aasiassa itsenäistyivät vähitellen. Lähetystyön tuloksena luotu koululaitos ja terveydenhuolto siirtyivät usein uusille perustetuille valtioille ja paikalliset kirkot itsenäistyivät lähetysjärjestöjen valvonnasta.


title: Kristillinen lähetystyö

text: 2000-luvun alkuun mennessä kristinuskosta oli tullut maailmanlaajuinen uskonto. Noin kolmasosa maailman väestöstä on kristillisten kirkkojen tai yhteisöjen jäseniä. Kristinuskon väestöllinen painopiste on 2000-luvulla siirtynyt länsimaista eteläiselle pallonpuoliskolle. Aasian ja Afrikan kirkot tekevät itse lähetystyötä lähettämällä työntekijöitä uusien kansojen ja kansanryhmien keskuuteen omilla lähialueillaan ja muissa maissa. Kristinuskolla ei ole enää yhtä alueellista keskusta vaan kaikkien maanosien kirkot lähettävät lähetystyöntekijöitä muihin maanosiin.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Suomen kirkkolain mukaan lähetystyö kuuluu Evankelis-luterilaisen kirkon ja sen seurakuntien perustehtäviin. Käytännössä kirkko harjoittaa lähetystyötä tukemalla kirkon virallisia lähetysjärjestöjä. Näitä ovat Suomen Lähetysseura, Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys, Sanansaattajat, Kansanlähetys, Lähetysyhdistys Kylväjä ja Suomen Pipliaseura. Näiden lähetysjärjestöjen lähettämät lähetit ovat yhden tai useamman luterilaisen seurakunnan nimikkolähettejä, joiden puolesta rukoillaan jumalanpalveluksissa ja joille kerätään tukea erillisen nimikkosopimuksen nojalla. Lähetit vierailevat usein nimikkoseurakunnissaan ja pitävät niihin yhteyttä mm. kirjeitse, nykyään myös internetin kautta. Lisäksi kirkolla on hiippakunnallisia ja valtakunnallisia työntekijöitä, elimiä ja toimikuntia, jotka vastaavat lähetystyön kehittämisestä ja koordinoinnista.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Epävirallista lähetystyötä luterilaisen kirkon piirissä harjoittavat mm. lestadiolaiset.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Muita kristillisiä lähetysjärjestöjä Suomessa ovat mm. Avainmedia, IRR-TV, Raamatunkäännösinstituutti, Suomen Vapaakirkko, Patmos Lähetyssäätiö ja helluntailainen Fida International.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Nykyään Suomessa lähetystyön kohteista tärkeimmät ovat Kiina, Itä-Intia, Japani, Afrikka ja Venäjä sekä muut entisen Neuvostoliiton alueet.


title: Kristillinen lähetystyö

text:
Suomen lähetysneuvoston tilastojen mukaan sen jäsenyhteisöjen lähettämiä lähetystyöntekijöitä on viime vuosina ollut seuraavasti:
Vuonna 2014 lähetystyöntekijöitä lähetettiin eri maanosiin (suuruusjärjestyksessä, suluissa vuoden 2013 lukumäärät):
10/40-leveyspiirien välisellä alueella, jossa kristityt ovat vähemmistössä, toimi 332 (vuonna 2013: 341) lähetystyöntekijää.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Lukumääräisesti eniten lähetystyöntekijöitä eli 229 (vuonna 2013: 238) lähetti helluntailainen Fida International. Seuraavaksi eniten lähetystyöntekijöitä lähettivät: Suomen Lähetysseura 145 (vuonna 2013: 154), Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys 68 (vuonna 2013: 72), Evankelis-luterilainen Lähetysyhdistys Kylväjä 46 (vuonna 2013: 41), Suomen Vapaakirkko 33 (vuonna 2013: 34) ja Missionuoret 32 (vuonna 2013: 29) lähettiä.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Suomen monikulttuuristumisen myötä sisälähetystyön merkitys on korostumassa. Monikulttuurisesta työstä eivät yleensä vastaa lähetysjärjestöt, eikä siitä yleensä käytetä nimitystä lähetystyö, vaan puhutaan seurakuntien kansainvälisestä työstä, joka käsittää niin Suomen vähemmistökulttuurien piirissä harjoitettavan diakonian ja evankelioinnin kuin myös seurakuntien kansainvälisyyskasvatuksen.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Medialähetystyöksi kutsutaan radion, television, satelliittitelevision, sosiaalisen median ja internetin muiden palveluiden kautta tehtävää lähetystyötä. Sen avulla on mahdollista tavoittaa ihmisiä alueilla, joille lähetystyöntekijät eivät eri syistä pääse tai kohderyhmille jotka ovat lukutaidottomia. Kyseeseen tulevat usein maat joissa kristillinen lähetystyö on kiellettyä tai rajoitettua. Muita esimerkkejä ovat vankilat ja sairaalat. Medialähetystyön tekijät myös rohkaisevat eri tavoin vainottuja ja sorrettuja kristittyjä.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Radio- tai televisioasema saattaa olla tuhansien kilometrien päässä yleisöstä. Radio-ohjelmia voidaan lähettää keskipitkillä tai lyhytaalloilla ja televisio-ohjelmia satelliitin välityksellä. Lähi-idässä lähes jokaisella on mahdollisuus seurata sekä radio- että satelliittitelevisiolähetyksiä.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Medialähetystyö on kaksisuuntaista. Ohjelmissa annetaan kuuntelijoille tai katsojille yhteystiedot, jotta kuuntelijat ja katsojat voivat soittaa, kirjoittaa, lähettää sähköpostia tai tekstiviestin. Ohjelmien tekijät tai ns. jälkihoitotyöntekijät vastaavat yhteydenottoihin ja lähettävät pyydettäessä myös hengellistä kirjallisuutta, musiikkia, kasetin tai videon. Syventävää materiaalia on usein tarjolla myös kristillisten mediajärjestöjen internetsivuilla.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Afrikassa ensimmäisinä vuosisatoina jaa. kristinusko oli levinnyt kautta Pohjois-Afrikan, mutta islam tuhosi sen miltei kokonaan. Ainoastaan Etiopiassa se säilyi, ja heikkoja jäänteitä jäi Egyptiin (koptilaisuus).


title: Kristillinen lähetystyö

text: Portugalilaiset alkoivat vuonna 1485 lähetystyön Angolassa ja Portugalin Itä-Afrikassa, mutta työ jäi kesken. Ensimmäinen protestanttinen lähetyssaarnaaja oli herrnhutilainen Georg Schmidt, joka työskenteli Etelä-Afrikassa vuosina 1737-44. Työ alkoi uudelleen vuonna 1792. Livingstonen ym. tutkimusmatkat avasivat Sisä-Afrikan lähetystyölle.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Afrikassa siirtomaavallat hidastivat paikallisen papiston kouluttamista, koska ne pitivät sitä asemansa kannalta vaarallisena. Ennen ensimmäistä maailmansotaa lähetystyön tulokset jäivät suhteellisen vähäisiksi. Afrikassa käänne tapahtui vasta 1900-luvulla. Nykyään kristinuskosta on tullut Saharan eteläpuolisen Afrikan valtauskonto.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Suomen Lähetysseuralla on vuodesta 1870 ollut lähetysalana erityisesti Ambomaa eli nykyinen Namibia.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Kiinassa lähetystoimen aloittivat nestoriaanit 600-luvulla. Vielä 1300-luvulla oli nestoriaaneja Kiinassa, 1200-luvulla alkoi katolinen lähetystyö. Se keskeytyi jo samalla vuosisadalla, mutta alkoi jesuiittojen johtamana uudelleen noin vuonna 1580. Taitavasti mukautumalla kiinalaisten katsantokantaan he saivat paljon kannattajia, mutta vuodesta 1742 lähtien työ alkoi taantua elpyäkseen taas 1800-luvulla.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Protestanttien lähetystyö Kiinassa alkoi vuonna 1807 Kantonissa ja tuli vuonna 1842 luvalliseksi viidessä silloin avatussa vapaasatamassa leviten vähitellen yli valtakunnan.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Suomen Lähetysseura on toiminut Kiinassa vuodesta 1902. Suomen Vapaakirkon lähetystyöntekijä Agnes Meyer aloitti 1891 toiminnan Kiinan Sisämaanlähetyksen työkentällä Jangtshoussa.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Japanissa katolinen lähetystyö alkoi jesuiitta Francis Xavierin johdolla vuonna 1549. Virallinen lähetystyön historia on alkanut juuri Xavierin tulon jälkeen. Kirkkohistoriasta voi silti lukea, että Xavierilla oli mukanaan muuan Joao Rodriguez, nuori, tuolloin 16-vuotias munkki, joka oppi japanin kielen nopeasti ja toimi mm. tulkkina. Hän tutustui Japanin hoviin ja kulki vapaasti korkea-arvoisten sen aikaisen hallitsijoiden kanssa. Hän kirjoitti kolmiosoisen Japanin kristillistä historiaa käsittelevän teoksen "da igreja do Japoa". Siitä on jäljellä vain kolmas kirja, joka kertoo Xavierin tulon jälkeisistä asioista, kaksi ensimmäistä kirjaa kuvaa aikaa ennen Xavierin tuloa Japaniin.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Vuonna 1637 alkanut vaino lopetti lähetystyön jokseenkin kokonaan. Vasta maan auettua ulkomaalaisille vuonna 1859 saattoi protestanttinen lähetystyö alkaa. Se oli pääasiassa englantilaisten ja amerikkalaisten lähetysseurojen hallussa.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Suomalaisten lähetystyö alkoi pian uskonnonvapautumisen 1873 jälkeen. Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys lähetti Esteri Kurvisen ja Alfred Wellrosin Japaniin vuonna 1900. Suomalainen luterilainen lähetystyö asettui jonkin ajan kuluttua Japanin alppiseuduille Suwa-järven ympärille. Seurakuntia syntyi ja Iidan kaupungissa oleva seurakunta ja lastentarha ovat nykyisinkin toiminnassa. Luterilainen lähetystyö levisi Tokioon ja Hokkaidon saarelle. Syntyneistä seurakunnista muodostui itsenäinen ”Evankelis-luterilainen kirkko” vuonna 1913. Se liittyi amerikkalaisen lähetystyön tuloksena syntyneeseen ”Japanin evankelis-luterilaiseen kirkkoon” vuonna 1953. Nykyisin suomalainen lähetystyö Japanissa jatkuu itsenäisen Japanin evankelis-luterilaisen kirkon yhteydessä.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Islaminuskoisten keskuudessa on lähetystyötä yritetty kauan, mutta kesti 1900-luvulle, ennen kuin kääntyminen ilman henkipatoksi joutumista tuli mahdolliseksi joillakin alueilla. Lähetystyöllä on ollut menestystä Egyptissä ja Kiinassa, sekä erityisesti Itä-Intiassa.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Nykyäänkin kristittyjä vainotaan ankarasti monissa muslimimaissa, mutta esim. Iranissa kristittyjen määrä kasvaa voimakkaasti vainoista huolimatta.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Lähetystyö juutalaisten parissa on ollut vaikeaa, sillä juutalaiset kokevat usein katkeruutta kristinuskoa kohtaan vuosisatojen vainojen vuoksi. Aiemmin kastetut juutalaiset joutuivat usein myös poissuljetuksi muiden juutalaisten keskuudesta.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Neuvostoliiton ollessa olemassa lähetystyö maahan piti tehdä salaa. Suomalaisetkin osallistuivat Raamattujen salakuljettamiseen rajan yli. Nykyään lähetystyö on vapaampaa, vaikka paikalliset viranomaiset ja Venäjän ortodoksinen kirkko ovatkin yrittäneet hankaloittaa sen toteuttamista.Useimpien lähetysjärjestöjen yhteistyöelimenä toimii Suomen Lähetysneuvosto.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Lähetystyötä ja sen perusteita tutkitaan yliopistojen teologisissa tiedekunnissa. Sitä koskeva oppiaine on nimeltään missiologia. Suomessa toimivissa teologisissa tiedekunnissa ei ole yhtään missiologian professuuria, joten akateeminen missiologian tutkimus on ollut Suomessa vähäistä.


title: Kristillinen lähetystyö

text: Suomessa toimivia kristillisiä lähetysjärjestöjä:


title: Uppsalan kunta

text: Uppsalan kunta () on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Uppsala.


title: Uppsalan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 182,41 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 210 126 henkeä (31.12.2015).


title: Uppsalan kunta

text: Uppsalan naapurikuntia ovat Tierp, Östhammar, Norrtälje, Knivsta, Håbo, Enköping ja Heby.


title: Uppsalan kunta

text: Väkiluvultaan Uppsalan kunta on Ruotsin neljänneksi suurin, ja sen keskustaajama Uppsala puolestaan on maan neljänneksi suurin taajama. Metsäseutujen ulkopuolella sijaitsevaksi kunnaksi Uppsalan kunta on pinta-alaltaan poikkeuksellisen suuri. Knivstan kunta muodostettiin osasta Uppsalan kuntaa vuonna 2003.


title: Uppsalan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 492,40 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 22,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Uppsalan kunta

text: Kunnassa sijaitsee Valsgärden kalmisto, joka on muinaisjäännösalue.


title: Uppsalan kunta

text: Vuonna 1863 astuivat voimaan Ruotsin uudet kunnallislait (ruots. "kommunalförordningar"). Nykyisen Uppsalan alueelle muodostettiin 34 maalaiskuntaa entisistä pitäjistä. Lisäksi Uppsalan kaupungilla oli jo vanhastaan ollut kaupunginoikeudet. Ensimmäinen kuntaliitos tehtiin 1947, jolloin Bondkyrkan ja Gamla Uppsalan kunnat liitettiin Uppsalan kaupunkiin.


title: Uppsalan kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa kuntien määrää vähennettiin muodostamalla niin sanotut "suurkunnat" Uppsalan ympäristöön. Uppsalan kaupunkiin uudistuksella ei ollut vaikutusta.


title: Uppsalan kunta

text: Uppsalan läänin alueelle muodostettiin kahdeksan "suurkuntaa":


title: Uppsalan kunta

text: Tukholman läänin alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":


title: Uppsalan kunta

text: Vuonna 1964 muodostettiin Uppsalan kuntablokki (ruots. "kommunblock"), jonka oli tarkoitus vastata uutta laajempaa kuntaa. Ensimmäisenä Uppsalan kaupunkiin liitettiin Södra Hagundan ja Vaksalan maalaiskunnat vuonna 1967. Samana vuonna Rasbo liitettiin Olandiin. Yhtenäiseen kuntamuotoon siirryttiin vuonna 1971. Tuolloin muodostettiin Uppsalan kunta yhdistämällä siihen kaupunki sekä Almungen, Björklingen, Bälingen, Norra Hagundan ja Vattholman maalaiskunnat. Lisäksi Tukholman läänistä liitettiin Knivsta sekä osia Knutbystä. Skepptunan kunta oli lakkautettu jo aiemmin, ja osa siitä liitetty Knivstaan.


title: Uppsalan kunta

text: Uppsalan kunta sai vakiintuneet rajat vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä osia jaetusta Olandin kunnasta (Stavby ja Tuna sekä aiempi Rasbon kunta). Jäljelle jääneet Olandin osat (Alunda, Ekeby ja Skäfthammar) liitettiin Östhammarin kuntaan. Tämän jälkeen kunnan rajoja muutettiin vasta vuonna 2003. Tuolloin Uppsala sai nykyiset rajansa, kun Knivstan kunnanosa erotettiin uudelleen itsenäiseksi Knivstan kunnaksi.


title: Uppsalan kunta

text: Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä kohti katsova keltainen kruunattu leijona, mustat ääriviivat ja punaiset varukset, joille näyttäisi pian olevan käyttöä." (Ruotsiksi "I blått fält ett gående utåtseende, krönt lejon i gult med svart kontur och med röd beväring, därest dylik skall användas.")


title: Uppsalan kunta

text: Uppsalan leijona esiintyy ensimmäisen kerran sinetissä 1700-luvulla. Se vahvistettiin Uppsalan kaupungin vaakunaksi vuonna 1943. Nykyinen Uppsalan kunta rekisteröi vaakunan käyttöönsä Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1986. Leijonan mustat ääriviivat ja keltainen leijona rikkovat heraldiikan sääntöjä, minkä vuoksi monien heraldikkojen mielestä kunnalla ei ole oikeaa vaakunaa, vaan pikemminkin tunnuskuvio. Vaakuna on kuitenkin rekisteröity kuntavaakunaksi, joten sitä koskevat kuntavaakunoihin sovellettavat määräykset.


title: Uppsalan kunta

text: Nykyisen Uppsalan kunnan alueella aiemmin sijainneista kunnista Björklingellä, Bälingellä, Gamla Uppsalalla, Läbyllä ja Olandilla oli ennen omat vaakunat. Nämä vaakunat menettivät virallisen asemansa kuntauudistusten yhteydessä, kun kunnat lakkautettiin.


title: Uppsalan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 886 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Uppsalan kunta

text: Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään itsenäinen Knivstan kunta. Kyseisten tietojen mukaan 8,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 442 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Uppsalan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 676 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.


title: Uppsalan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Uppsalan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Uppsalan kunta

text: Kunnassa on 24 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 87,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 25 078 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Uppsalan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Skobyn taajamassa on 230 asukasta, ja se kuuluu pääosin Östhammarin kuntaan. Vängen taajaman nimi oli aiemmin Brunna.


title: Uppsalan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Uppsalan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Berthåga, Brillinge, Gamla Uppsala ja Sunnersta ovat sittemmin kasvaneet yhteen Uppsalan ja Bergsbrunna Sävjan taajaman kanssa.


title: Uppsalan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Uppsalan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Säva kuuluu osin myös Enköpingin kuntaan.


title: Uppsalan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Uppsalan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Uppsalan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Uppsalan kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Uppsalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Knivstan kunta sisältyy Uppsalan tuloksiin vuosina 1973–1998.


title: Uppsalan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Uppsalan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Uppsalan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Knivstan kunta on vielä osa Uppsalan kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Mozarteum

text: Mozarteum, koko nimeltään "Dommusikverein und Mozarteum" (tuomiomusiikkiyhdistys ja mozarteum), on Salzburgiin 22. huhtikuuta 1841 perustettu musiikki-instituutio, joka oli alun perin musiikkikoulu ja Mozart-aiheinen arkisto. Nykyään Mozarteum on jakautunut kolmeen itsenäiseen osaan:


title: Mozarteum

text: Yliopistossa voi opiskella muun muassa musiikkia, taidetta, esittävää taidetta ja musiikkipedagogiikkaa. Mozarteumin Rainerstraßella sijaitseva päärakennus remontoitiin perusteellisesti ja laajennettiin vuonna 2006. Yliopistoon kuuluu myös musiikkitieteellinen tutkimusinstituutti.


title: Mozarteum

text: Vuonna 1880 perustettiin "Internationale Stiftung" (Kansainvälinen Mozarteum-säätiö) edistämään taloudellisesti musiikkilahjojen kehittämistä.


title: Mozarteum

text: Mozarteum-orkesteri oli alun perin oppilaiden orkesteri, mutta vuonna 1939 se erottautui akatemiasta ja on nykyään itsenäinen instituutio.


title: Hina

text: Hina ("Danthonia decumbens") on monivuotinen, melko pienikokoinen, mätästävä heinälaji. Kaikkiaan hinojen ("Danthonia") suvussa on yli sata lajia, ja niistä vain hinaa tavataan Pohjois-Euroopassa ja Suomessa.


title: Hina

text: Hina kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi ja mätästävästi. Lehdet ovat kapeat, 2 millimetriä leveitä ja usein harvakarvaisia. Tähkät ovat ominaisen näköisiä, 4–10 tähkylästä muodostuvia röyhyjä. Yhdessä tähkylässä on 2–5 kukkaa.


title: Hina

text: Hina kasvaa karuilla laidunniityillä, metsänreunoissa, kanervanummilla sekä kallio- ja merenrantaniityillä.


title: Hina

text: Hina on Suomessa yleinen Ahvenanmaalla ja lounaisimmassa saaristossa. Manner-Suomen etelärannikolla hina kasvaa melko yleisenä. Paikoin sitä tavataan harvinaisena sisämaassakin. Rannikoiden lähellä hina kasvaa alkuperäisenä, sisämaassa muinais- tai uustulokkaana.


title: Etsijät

text: Etsijät voi tarkoittaa seuraavia:


title: Lihaskäämi

text: Lihaskäämit ovat lihaksen sisällä olevia venytysreseptoreita, jotka mittaavat lihaksen pituutta ja sen muuttumista. Käämisolutkin ovat lihasoluja, mutta ainoastaan niiden päät ovat supistumiskykyisiä. Lihaskäämi koostuu 2–14 lihassolusta, intrafusaalisolusta, joita ympäröi sidekudoskalvo.


title: Likaiset kädet

text: Likaiset kädet () on kirjailija-filosofi Jean-Paul Sartren kirjoittama näytelmä. Teoksen kantaesitys oli Pariisissa vuonna 1948. Poliittinen näytelmä sijoittuu kuvitteelliseen itäeurooppalaiseen Illyyrian valtioon. Näytelmä kertoo toisen maailmansodan aikaisesta puoluejohtajan salamurhasta. Tarina kerrotaan salamurhaajan näkökulmasta välähdyksenomaisten muistikuvien ja takaumien avulla.


title: Likaiset kädet

text: Sartren teos käsittelee eksistentialismia, mutta se on tulkittu myös poliittiseksi draamaksi.


title: Likaiset kädet

text: Eksistentialismin keskeisiin edustajiin kuuluneen Sartren suhde kommunismiin oli vaihteleva ja vaikea. Toisen maailmansodan aikana hän oli kuulunut Ranskan vastarintaliikkeeseen. Sodan jälkeen hänen suhteensa Ranskan kommunistipuolueeseen kylmenivät. Eksistentialismin perusajatus siitä, että jokaisen ihmisen yksilöllinen kokemus maailmasta on ainutlaatuinen ja että ihminen on yksin vastuussa teoistaan, oli ristiriidassa kommunistisen maailmanselityksen kanssa. Neuvostoliitto tuomitsi eksistentialismin taantumuksellisena porvariajatteluna, ja Josif Stalin ja kulttuurielämän puhdistustoimia johtanut suomalaisillekin varsin tuttu Andrei Ždanov kampanjoivat näkyvästi Sartren "rappiofilosofiaa" vastaan. Vuonna 1948 Ždanov järjesti Puolan pääkaupungissa Varsovassa "Intellektuellit maailmanrauhan puolesta" -konferenssin, jonka puhujat hän oli ohjeistanut tarkoin. Neuvostoliiton kirjailijaliiton puheenjohtaja Alexander Fadejev nimitti puheessaan Sartrea "kynää käyttäväksi sakaaliksi", minkä kuultuaan useimmat konferenssin länsimaisista osallistujista riisuivat epäuskoisina kuulokkeensa.


title: Likaiset kädet

text: Näytelmän ensi-ilta oli Suomessa Kansallisteatterissa 8. lokakuuta 1948, ja sitä esitettiin joulukuulle saakka. Se sai yleisesti hyvät kritiikit lukuun ottamatta 12. lokakuuta ilmestynyttä Työkansan Sanomien Armas Äikiän kirjoitusta, jossa otsikolla "Kansallisteatterin tökerö teko" syytettiin teatteria Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden vahingoittamisesta. Äikiä edusti dogmaattista kommunistista taideihannetta, joka ei hyväksynyt poikkeamia sosialistisesta realismista. Äikiän kirjoituksen jälkeen "Likaisten käsien" esitykset jatkuivat täysille saleille, ja eduskunta kävi katsomassa sen kutsuvierasnäytännössä 23. marraskuuta.


title: Likaiset kädet

text: "Likaisten käsien" ympärillä käyty polemiikki herätti ennen pitkää Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystön huomion. Neuvostoliiton asiainhoitaja A. N. Fedorovin 5. joulukuuta ulkoministeri Carl Enckellille lähettämän nootin jälkeen esitykset päättyivät. Tuolloin nootteja tuli useita eri aiheista, kun Neuvostoliitossa ei katsottu hyvällä SKDL:n joutumista oppositioon, kun Fagerholm muodosti sosialidemokraattien vähemmistöhallituksen. "Likaisten käsien" ohella toinen silmätikuksi joutunut näytelmä oli revyyteatteri Punaisessa Myllyssä pyörinyt "revanssihenkinen" "Jääkärin morsian", joka niin ikään vedettiin ohjelmistosta.


title: Likaiset kädet

text: Sanomalehdet uutisoivat nootista neutraaliin sävyyn. Nootin sisältöä referoitiin, mutta itse tapaukseen ei otettu kantaa. "Helsingin Sanomat" muistutti tosin – hieman sarkastiseen sävyyn – että myös paavi Pius XII oli julistanut Sartren eksistentialistisen tuotannon, mukaan lukien "Likaiset kädet", pannaan.


title: Likaiset kädet

text: Näytelmässä pääosan esittäjä Aku Korhonen oli naamioitu näyttämään Stalinilta, minkä ohjaaja Eino Kalima muistelmissaan "Sattumaa ja johdatusta" 1962 jyrkästi kielsi. Hän myös kielsi, että näytelmän esityksen lopettaminen olisi ollut hallituksen määräämä toimenpide. Hänen mukaansa päätös tehtiin "hyvässä yhteisymmärryksessä", mikä tosin oli tapausta väitöskirjassaan pohtineen Hanna Korsbergin mukaan tuolloin vakiintunut tapa ilmaista asia. Korsberg ymmärtää Kaliman kannan, sillä rikoslakiin oli 1948 lisätty sensuuripykälä, jolla vierasta valtiota loukkaava esitys on rangaistava. Näytelmässä mukana ollut Kyllikki Forssell totesi vuonna 1999 Korsbergille, että kielto tuli eduskunnan ulkoasiainvaliokunnalta. Kansallisteatterin asiakirjoista ei kuitenkaan löydy mainintaa, ja ulkoasiainvaliokunnan pöytäkirjassa todetaan vain, että nootteja käsiteltiin 8. joulukuuta 1948, jolloin teatteria käsiteltäessä muun muassa Enckell oli poistunut. Kansallisteatterin johtokunnassa sattui istumaan silloinen sisäministeri Aarre Simonen, joka Korsbergin arvelun mukaan lienee suositellut näytelmän vetämistä pois. Korsbergin mukaan todellinen syy esitysten lopettamiseen jää avoimeksi.


title: Likaiset kädet

text: Myös Sartrelle tuli tieto tapauksesta. Historioitsija Antony Beevorin mukaan kirjailija oli "aidosti tyrmistynyt siitä, että hänen näytelmäänsä hyödynnettiin kommunismin vastaisessa propagandassa". Niinpä Sartre ilmoitti, että näytelmää saisi vastaisuudessa esittää vain, jos esitysmaan kommunistipuolue hyväksyy esittämisen. Näytelmää ei sen jälkeen juuri esitetty.


title: Likaiset kädet

text: Elokuvaohjaaja Aki Kaurismäki on tehnyt Sartren näytelmästä elokuvaversion.


title: Likaiset kädet

text: Hugo Barine on nuori porvarillinen intellektuelli, joka liittyy kommunistiseen puolueeseen. Koska Hugon isä on johtava liikemies, muut puolueen jäsenet eivät tunnusta Hugoa aidoksi kommunistiksi. Hugo haluaa palavasti todistaa tavalla tai toisella oman sitoutumisensa puolueeseen.


title: Likaiset kädet

text: Puoluejohtaja Hoederer käy neuvotteluja ei-sosialististen puolueiden kanssa tehdäkseen vastarintaa natsi-Saksalle. Kommunistipuolueeseen kuuluvat Luis ja Hugo haluavat pitää puolueen aatteen puhtaana ja vastustavat Hoedererin suunnitelmia. Hugo pitää puoluejohtajan toimintaa petoksena muita puolueenjäseniä kohtaan. Todistaakseen sitoutumisensa Hugo suunnittelee puoluejohtaja Hoedererin salamurhan.


title: Likaiset kädet

text: Hugosta tulee Hoedererin sihteeri. Hugo ja hänen nuori vaimonsa Jessica muuttavat asumaan Hoedererin asuntoon. Hoederer aloittaa neuvottelut muiden puolueiden kanssa. Hugon tarkoituksena on murhata Hoederer, mutta juuri ratkaisevalla hetkellä räjähtää pommi. Pommihyökkäys osoittaa, että Hugon salamurhaajan taitoihin ei luoteta.


title: Likaiset kädet

text: Olga Lorame saapuu Hugon luokse ja kertoo olevansa pommi-iskun takana. Olga kertoo puolueen muiden jäsenten olevan levottomia, ja hän toivoo, että Hugo tappaisi Hoedererin pian. Hugon halu säilyttää puolue ideologisesti puhtaana ja todistaa itsensä aidoksi kommunistiksi kasvaa entisestään.


title: Likaiset kädet

text: Näytelmän edetessä Hugon, Jessican ja Hoedererin välille syntyy erimielisyyksistä huolimatta syvä luottamussuhde. Hoederer saa tietää, että Hugo aikoo tappaa hänet muiden puoluejäsenten käskystä ja haluaa auttaa Hugon ulos vaikeasta tilanteesta.


title: Likaiset kädet

text: Jessican ja Hoedererin välille syttyy suhde. Hugo yllättää heidät suutelemasta ja ampuu suutuspäissään Hoedererin. Surman jälkeen Hugo tuomitaan ja vangitaan. Hugo saa lahjoja vankilaan niiltä puolueen jäseniltä, jotka palkkasivat hänet tappamaan Hoedererin. Osa lahjoista paljastuu myrkytetyiksi.


title: Likaiset kädet

text: Vapauduttuaan vankilasta Hugo saa tietää, että puolueen tappajat ovat nyt hänen perässään. Hugo tapaa Olgan, jolle hän kertoo asioiden kulun omasta näkökulmastaan. Hän kertoo, ettei tappanut Hoedereriä puoluepoliittisista syistä vaan siksi, että Hoederer ei ollut luotettava halutessaan neuvoa ja ohjata häntä vaikeassa elämäntilanteessa.


title: Likaiset kädet

text: Olga kertoo, että Hoedererin ehdotus yhteistyöstä muiden puolueiden kanssa on mennyt läpi. Hugo kokee puolueen pettäneen hänet. Vaikka puolueen toiminta saattoi säästää satoja tuhansia ihmishenkiä, se ei ole Hugon mukaan merkityksellinen asia. Hugo tulee siihen tulokseen, että kaikki puoluejohtajat ovat täsmälleen samalla tavalla epäluotettavia.


title: Likaiset kädet

text: Hugo ymmärtää, että nykyisessä puoluepoliittisessa tilanteessa hänen tekonsa tuottaisivat hänelle pelkkää häpeää. Olga yrittää pelastaa Hugon, mutta Hugo on päättänyt antaa puolueen salamurhaajien tehdä työnsä loppuun.


title: Mesimaayökkönen

text: Mesimaayökkönen ("Chersotis cuprea") on yleinen yökköslaji. Laji on yöaktiivinen, mutta lentää usein myös päivällä käyden kukilla ruokailemassa. UV-valo vetää hyvin lajia puoleensa. Suomessa se elää lähinnä Keski-Suomessa ja myös jonkin verran pohjoisemmassa, jonkin verran myös Oulun korkeudella. Mesimaayökkösen siipiväli on noin 3,5 cm. Se lentää heinäkuun lopusta elokuuhun. Toukat elävät lähinnä ruohovartisilla kasveilla. Talvehtii toukkana.


title: Käherämittari

text: Käherämittari ("Lycia hirtaria") on yleinen, keväällä lentävä mittariperhoslaji.


title: Käherämittari

text: Yleisilmeeltään vaaleanharmaa perhonen, jonka pohjaväriltään hyvin vaaleissa siivissä on selviä poikkijuovia ja tasainen tumma pistekuviointi. Mittariksi laji on keskikokoinen ja siipiväli vaihtelee 30–50 mm. Koirailla on sulkamaiset tuntosarvet.


title: Käherämittari

text: Lajia tavataan koko Suomessa, tuntureita lukuun ottamatta, ja se lentää huhtikuun puolivälistä toukokuun lopulle.


title: Käherämittari

text: Käherämittari on varsin yleinen perhonen ja se viihtyy puistoissa ja puutarhoissa. Lajin naaraita voi etsiä päiväsaikaan esimerkiksi koivujen rungoilta, valolle ne eivät tule juuri koskaan. Koiraita sen sijaan saa helposti valon avulla yöaikaan.. Lennosta tavatut perhoset ovat kaikki koiraita, sillä naaras ei siivistään huolimatta lähde lentoon, vaan pysyttelee maastossa koteloitumispaikkansa lähistöllä ja houkuttelee koiraita luokseen tuottamiensa feromonien avulla. On arveltu, että naaraiden lentokyky saattaa olla häviämässä. Käherämittari talvehtii kotelona.


title: Käherämittari

text: Toukka elää monilla lehtipuilla


title: Huoneyökkönen

text: Huoneyökkönen ("Paradrina clavipalpis") on yökkösiin kuuluva perhonen, joka elää myös sisätiloissa. Huoneyökkösen toukka pystyy elämään pelkillä leivänmuruilla ja käyttää ravinnokseen jopa sahanpurua, joskin nuorena se tarvitsee kasviravintoa.


title: Huoneyökkönen

text: Huoneyökkösen etusiipien tummuus ja kuvioinnin jyrkkyys vaihtelevat jonkin verran yksilöittäin. Etusiipien pohjaväri vaihtelee harmaan ja ruskean sävyissä. Siiven etureunassa on rivi tummia täpliä, ja poikkiviivat erottuvat yleensä jotenkuten. Rengas- ja munuaistäplä ovat ruskeita ja erityisesti munuaistäplän tuntumassa saattaa näkyä valkoisia pilkkuja. Takasiivet ovat valkoiset. Siipien kärkiväli noin 3 cm.


title: Huoneyökkönen

text: Huoneyökköstä voi olla vaikea erottaa hyvin samannäköisestä harmonurmiyökkösestä ("Paradrina selini").


title: Huoneyökkönen

text: Aikuiset perhoset lentävät yöllä ja tulevat valon luo. Talvehtii ulkona toukkana. Voi lentää vuoden ympäri, mutta ulkona ainoastaan kesäisin. Toukat elävät muun muassa voikukilla ja vaikkapa leivänmuruilla. Suomessa tavataan Etelä- ja Keski-Suomessa.


title: Mäkikenttämittari

text: Mäkikenttämittari ("Xanthorhoe montanata") on mittareihin kuuluva perhonen ja yksi kesän runsaslukuisimmista perhosista.


title: Mäkikenttämittari

text: Helposti tunnistettava, mutta ulkonäöltään hieman vaihteleva perhoslaji. Siipien pohjaväri on valkoinen, joskus rusehtavalla sävyllä. Etusiivessä sisemmän ja ulomman poikkiviirun välinen alue on ruskea ja siiven etureunassa ruskea vyö jakaantuu kahtia, jolloin mustan diskaalitäplän ympärille muodostuu vaalea alue. Siipikuvioinnin sävy ja yksityiskohdat vaihtelevat yksilöittäin ja joskus siiven poikki kulkeva vyö saattaa katketa tai erottua koko matkalta huonosti. Etusiiven ulkosyrjä on harmahtava. Takasiivet ovat valkoiset heikommin erottuvilla poikkiviiruilla ja pienemmällä keskitäplällä. Ruumis on valkoinen ja takaruumiin selkäpuolella on pareittain mustia pisteitä. Pohjoisimmassa Lapissa elävät yksilöt ovat kooltaan pienempiä ja niiden kuviointi on vaaleampaa. Siipiväli 30–33 mm.


title: Mäkikenttämittari

text: Mäkikenttämittari on Euroopassa laajalle levinnyt ja elää Suomessakin koko maassa muutamia Pohjois-Lapin alueita ja laajoja yhtenäisiä havumetsäalueita lukuun ottamatta. Laji lentelee keskikesällä, kesäkuun alusta heinäkuun lopulle. Lentoajan alku on myöhäisempi pohjoisempana, mutta lento päättyy samoihin aikoihin koko Suomessa. Toinen sukupolvi elo-syyskuussa on hyvin harvinainen.


title: Mäkikenttämittari

text: Perhoset lentävät hämärän aikaan niityillä, pelloilla ja puutarhoissa sekä lehtimetsissä ja niiden laitamilla sekä muissa kosteapohjaisissa maastoissa. Vaikka laji on enimmäkseen aktiivinen hämärän aikaan ja lentää valolle, se lähtee matalassa kasvillisuudessa häirittynä helposti lentoon päivälläkin. Talvehtii toukkana.


title: Mäkikenttämittari

text: Toukka on polyfagi, jonka ravintokasveja ovat erityisesti kullero ("Trollius europaeus"), pystykiurunkannus ("Corydalis solida"), keltamatara ("Galium verum") sekä etelänpaimenmatara ("Galium mollugo").


title: Mini Viva

text: Mini Viva on brittiläinen popduo, jonka Britannian Xenomania perusti vuonna 2008. Managerina toimii Simon Fuller ja levy-yhtiö on Geffen Records. Yhtyeen jäsenet ovat Francesca Rose Conolly ja Britt Love.


title: Mini Viva

text: Yhtye julkaisi debyyttisinglensä "Left My Heart in Tokyo" 6. syyskuuta 2009. Kappaleen "Left My Heart in Tokyo" tuotti poplauluja kirjoittava tiimi Xenomania, joka on aikaisemmin ollut yhteistyössä Girls Aloudin, Sugababesin, Sophie Ellis-Bextorin, Cherin, Gabriella Cilmin ja Kylie Minoguen kanssa. "The Guardian" esitti Mini Vivan "päivän uutuusbändinä" 17. heinäkuuta 2009, ja musiikkilehti "NME" kutsui debyyttisingleä "Tarttuvimmaksi 2009 vuoden singleksi".


title: Mini Viva

text: Mini Viva julkisti singlensä "I Wish" joulukuussa 2009. Kappale pääsi Britannian singlelistalla pettymyksen tuottaneelle sijalle 73. ja pysyi sadan parhaan joukossa vain viikon.


title: Mini Viva

text: Tytöt ovat myös ilmoittaneet julkaisevansa uuden studioalbumin "Colloquial Obsession" vuoden 2010 loppupuolella saman nimisen singlen jälkeen.


title: Mini Viva

text: Xenomania on vahvistanut yhdeksän kappaletta äänitetyiksi.


title: Vadelmavillaselkä

text: Vadelmavillaselkä ("Thyatira batis") on sirppisiipimäisiin kuuluva, helposti tunnistettava yöperhonen.


title: Vadelmavillaselkä

text: Vadelmavillaselän siipien kärkiväli on noin 34–40 mm. Pohjaväriltään tummanharmaissa etusiivissä on viisi isoa, vaaleanpunaista täplää, jotka vaalenevat reunoja kohti. Takasiivet ovat vaaleanharmaat.


title: Vadelmavillaselkä

text: Noin 40 mm pitkä toukka elää vadelman lehtien yläpinnoilla loppuvuodesta.


title: Vadelmavillaselkä

text: Laajalti levinnyt laji, jota tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa ja Aasiassa Japaniin ja Himalajalle saakka. Suomessa laji on melko yleinen ja se on levinnyt Etelä-Lapin korkeudelle asti. Vadelmavillaselkä lentää toukokuusta elokuuhun lehtimetsissä ja vesakoissa. Elokuun yksilöt ovat toista sukupolvea.


title: Vadelmavillaselkä

text: Vadelmavillaselkä elää metsiköissä, puistoissa, puutarhoissa ja muissa vadelmaa kasvavissa paikoissa. Perhonen aloittaa lentonsa illalla hämärän laskeuduttua ja tulee valolle, mutta sitä voi myös tehokkaasti houkutella perhosbaarilla. Lajia tavataan tavallisesti yksitellen. Talvehtii kotelona yhteensidottujen lehtien välissä.


title: Vadelmavillaselkä

text: Laji on helppo kasvattaa toukasta.


title: Vadelmavillaselkä

text: Toukka elää vadelma ("Rubus idaeus"), mutta myös erilaisilla koristevatukoilla.


title: Piirtoyökkönen

text: Piirtoyökkönen ("Callistege mi" syn. "Euclidia mi") on yökkösten heimoon kuuluva perhonen. Sen siivissä on mustavalkoinen kuviointi. Lajin siipien kärkiväli 3 cm. Lajin lentoaika on kesällä ja se talvehtii kotelona. Piirtoyökkösen toukat elävät pikkukasveilla.


title: Harmosuolaheinämittari

text: Harmosuolaheinämittari ("Timandra griseata") on lehtimittareihin kuuluva perhonen. Lajista käytettiin aikaisemmin suolaheinämittari-nimeä, mutta nimi vaihtui, kun keltasuolaheinämittari erotettiin omaksi lajikseen.


title: Harmosuolaheinämittari

text: Harmosuolaheinämittarin siipien kärkiväli on keskimäärin 25–30 millimetriä. Perhosen siipien väri on ruskeankellertävä ja siipien poikki kulkee selvä, punertava raita, joka päättyy etusiipien kärkeen. Lajin siipien ripset ja reunaosat ovat myös väriltään punertavia. Koiraan tuntosarvet ovat kampamaiset.


title: Harmosuolaheinämittari

text: Keltasuolaheinämittari, joka on pohjaväriltään keltainen, kuvattiin 1930-luvulla silloisen suolaheinämittarin alalajiksi "Timandra griseata comai". Keltasuolaheinämittari kuitenkin eroaa harmosuolaheinämittarista paitsi väriltään, myös naarasyksilöiden genitaalien, lentoajan sekä esiintymisalueen suhteen, ja siksi se on erotettu omaksi lajikseen.


title: Harmosuolaheinämittari

text: Harmosuolaheinämittari on levinnyt laajalle alueelle. Sen elinalue ulottuu Marokosta, Portugalista ja Irlannista yli koko Euroopan aina Kiinaan, Japaniin ja Kazakhstaniin asti. Suomessa lajin levinneisyysalue ulottuu lännessä Oulun korkeudelle, idässä pohjoisraja jää Joensuun pohjoispuolelle.


title: Harmosuolaheinämittari

text: Lajilla on kaksi sukupolvea vuodessa. Ensimmäinen sukupolvi lentää pääosin kesäkuussa ja toinen elokuussa. Harmosuolaheinämittarit ovat lennossa iltahämärissä ja yöllä, mutta jotkut yksilöt saattavat lennellä myös päivällä.


title: Harmosuolaheinämittari

text: Lajia tavataan muun muassa lämpimillä rinneniityillä sekä kedoilla, ahoilla ja kalliomaastossa. Lajia voidaan tavata myös kosteammissa ympäristöissä, kuten rantaniityillä. Pihoilla lajia ei juurikaan esiinny. Harmosuolaheinämittarin ensimmäinen sukupolvi talvehtii toukkana, mutta toisen sukupolven yksilöt kehittyvät samanvuotisista toukista.


title: Harmosuolaheinämittari

text: Toukat elävät niittysuolaheinällä sekä muilla hierakkojen sukuun kuuluvilla kasveilla. Toukkien ravintokasveja ovat myös erilaiset tattaret.


title: Hukkasiilikäs

text: Hukkasiilikäs ("Diaphora mendica") on melko yleinen, siilikkäisiin kuuluva yöperhonen.


title: Hukkasiilikäs

text: Ulkonäöltään hukkasiilikäs on selvästi sukupuolidimorfinen perhoslaji.


title: Hukkasiilikäs

text: Naaraat ovat väriltään lähes puhtaan valkoisia. Etusiipien valkeuden rikkoo vain joukko hajalleen sijoittautuneita mustia täpliä, joiden määrä ja näkyvyys vaihtelee yksilöittäin. Jotkin yksilöt ovat käytännössä puhtaanvalkoisia. Etusiiven kärkiosan keskellä on usein siipisuonten väliin sijoittunut yksittäinen musta täplä. Takasiivet ovat niin ikään valkoiset. Naaraiden ruumiin karvoitus on valkoinen, joskin takaruumiin yläpinnalla on mustia täpliä. Naaraat muistuttavat hyvin paljon yleistä tiikerisiilikästä, mutta erovat niistä pienemmän kokonsa ansiosta. Lisäksi hukkasiilikkään takaruumiista puuttuu keltainen väri.


title: Hukkasiilikäs

text: Naaraasta poiketen koiras on pohjaväriltään harmaa tai harmaanruskea. Naaraan tapaan harvojen mustien täplien muodostamalta kuvioinniltaan se muistuttaa naarasta, mutta harmaa pohjaväri riittää erottamaan hukkasiilikäskoiraat paitsi oman lajinsa naaraista, myös muista siilikäslajeista. Takasiivet ovat mustanharmaat. Koirasperhosen ruumis on tasaisen harmaanruskea.


title: Hukkasiilikäs

text: Aikuisen perhosen siipiväli on 28–38 mm. Naaraat ovat hieman koiraita kookkaampia.


title: Hukkasiilikäs

text: Suomessa lajia esiintyy maan etelä- ja keskiosissa. Se on melko yleinen.


title: Hukkasiilikäs

text: Hukkasiilikäs on tyypillisesti kulttuuriympäristöjen laji. Se viihtyy sekä metsiköissä että niityillä, mutta myös metsien aukkopaikoilla kuten voimalinjojen alustoilla sekä puutarhoissa. Laji on esiintymiseltään hieman paikoittainen, mutta esiintyessään yleensä runsas. Erikoisena piirteenä naaraita näyttää olevan selvästi koiraita vähemmän.


title: Hukkasiilikäs

text: Ulkonäön lisäksi myös sukupuolten elintavat eroavat, sillä koiras on yöaktiivinen ja lentää valolle. Päivisin ne lepäävät lehtien alapinnoilla. Naaraat puolestaan liikkuvat vain päivällä. Ne tulevat valolle hyvin harvoin ja silloinkin varhain alkuillasta. Hukkasiilikäs lentää yleensä jonkin verran kasvillisuuden yläpuolella ja tekee ajoittain nopeita pudottautumisia kasvillisuuden joukkoon.


title: Hukkasiilikäs

text: Naaras munii noin 250 munaa, 10–100 munaa kerrallaan ja kuolee heti saatuaan viimeiset munat munittua. Toukat elävät ryhminä piilotellen lehtien alapinnoilla tai käärittyjen lehtien sisällä. Toukat ovat täysikasvuisia elokuussa ja koteloituvat karikkeen joukkoon tai heinämättäisiin.


title: Hukkasiilikäs

text: Toukat elävät monilla kasveilla, esimerkiksi nokkosella ("Urtica dioica").


title: UVB-76

text: UVB-76 on venäläinen radioasema, joka lähettää lyhytaalto-AM-taajuudella 4 625 kHz. Englanniksi asema tunnetaan nimellä ”the Buzzer” ja venäjäksi lempinimellä ”žužžalka” eli humisija. Radioasema lähettää lyhyttä noin 1,2 sekunnin mittaista ääntä pitäen sitten noin 1 sekunnin tauon. Kyseistä ääntä lähetetään käytännössä koko ajan ympäri vuorokauden, vuodesta toiseen. Vain joskus harvoin lähetys keskeytyy venäläisen miesäänen (ihmisen puhuma, ei koneella luotu) viestiin, joka toistetaan, tai luetaan uusi viesti. Myöskään se, ovatko viestit äänitetty etukäteen vai puhutaanko ne mikrofoniin suorana lähetyksenä, ei ole selvillä. Lähetettyjä viestejä on suuri määrä. Viestien tarkoitus tai todellinen merkitys ei ole tiedossa.


title: UVB-76

text: Lähetin on aluksi sijainnut Povarovossa Venäjällä ja on toiminut ainakin vuodesta 1982. Syyskuun 2010 jälkeen, jolloin Venäjällä suoritettiin sotilaspiirien uudelleenjärjestys, lähetyspaikka on siirtynyt Povarovosta uuteen sijaintiin ja käytössä on ollut uusi tunnus MDŽB (kyrillisillä aakkosilla МДЖБ). Vuodesta 2015 lähtien käytössä on ollut tunnus ŽUOZ (kyrillisillä aakkosilla ЖУОЗ). Vuodesta 2010 lähtien aseman aktiivisuus on lisääntynyt, eli lähetettyjen viestien määrä on ollut huomattavasti suurempi kuin aiempina vuosina.


title: UVB-76

text: Ennen viestiä lausutaan kahdesti vastaanottajien joukkotunnus ŽUOZ (eli koko läntiselle sotilaspiirille), minkä jälkeen kerrotaan itse viestin sisältö: numerot sellaisinaan ja kirjaimet yksitellen radioaakkosin tavattuina. Pienen hetken kuluttua sama viesti toistetaan tai lähetetään perään uusi viesti. Osa viesteistä on jo aiemmin lähetettyjä.


title: UVB-76

text: Viesteissä mainitut nimet ovat luultavasti radioaakkosia, koska ne näyttävät toistavan aiemmin mainitut koodisanat.


title: UVB-76

text: Tiettävästi kanavalta on kerran kuultu ulkopuolisten keskustelua. 3. marraskuuta 2001 kuultiin seuraavat lauseet:


title: UVB-76

text: Tavalliseksi numeroasemaksi aseman lähetysten aikataulut ovat melko epäsäännöllisiä. Lähetysten on arveltu olevan tapa pitää viestimiehet hereillä tai mobilisaatiokäskyjä sotilaspiirien esikunnille. Aseman on myös spekuloitu olevan osa Venäjän Perimetr-ydinpuolustusjärjestelmää, jonkinlainen ilmakehän radioheijastumia tarkkaileva tieteellinen koe tai mahdollisesti jonkinlainen horisontin taakse ulottuva tutkajärjestelmä – samantapainen kuin Neuvostoliiton kaatumisen jälkeen ilmi tullut Duga-järjestelmä, joka toimintansa aikana häiritsi radioasemia.


title: UVB-76

text: Aseman lähetys oli alun perin tehty Moskovan 1. sotilaspiirin 624. radiokeskuksesta. Se oli tarkoitettu Moskovan sotilaspiirin kutsuntapaikkojen tiedottamiseen (vastaavanlainen asema etelän sotilaspiirin tiedottamiselle toimii taajuuksilla 5 448 kHz päivällä ja 3 756 kHz yöllä). Infoviestien lähetyksessä on aina mukana kolmenumeroinen tunnus, jolla kutsuntapaikan operaattori tunnistaa itsensä ja näin viesti tulee perille. Tunnuksen jälkeen tulee koodilause, jonka käännetään tiettyjen sääntöjen mukaan. Kuitenkin normaalisti asema lähettää äänimerkkejä noin 21–34 kertaa minuutissa. Niiden tarkoitus on näyttää vastaanottajalle, että asema on päällä ja toimii, ja sillä voidaan myös tarkistaa vastaanottimet.


title: UVB-76

text: Nykyisin tämä radioverkko toimii Venäjän federaation läntisen sotilaspiirin komento- ja tiedotusverkkona. Se edelleenlähettää niin kutsutun monoliitti-muodon signaaleja eli salattuja komentoja. Asemalla on nykyisin ainakin kaksi lähetintä, joista yksi on Pietarista 25 kilometriä pohjoiseen Kerron kylässä (60. viestintäkeskuksen lähetinkeskus) ja toinen on Naro-Fominskissa, Moskovasta etelään (69. viestintäkeskuksen lähetinkeskus).


title: Maakäräjät

text: Maakäräjät (, suom. myös "maakäräjäkunta") on poliittinen toimielin, joka toimii Ruotsin lääneissä. Maakäräjillä on kunnallinen verotusoikeus ja ne vastaavat tietyistä yhteiskunnallisista tehtävistä, joista tärkein on terveydenhuolto. Maakäräjät huolehtivat myös kulttuurista, paikallisliikenteestä ja aluesuunnittelusta. Ne ovat eräänlaisia alueellisen tason toissijaisia kuntia, niin sanottuja sekundäärikuntia. Maakäräjiä johtaa suorilla kansanvaaleilla valittu maakäräjävaltuusto. Nykyään Ruotsissa on 20 maakäräjät.


title: Maakäräjät

text: Maakäräjät on olemassa kaikissa lääneissä Gotlannin lääniä lukuun ottamatta. Saarella on vain Gotlannin kunta, joka huolehtii myös niistä tehtävistä, jotka muutoin kuuluisivat maakäräjille. Vuosina 1997 ja 1998 useamman läänin fuusiossa syntyneiden Länsi-Götanmaan ja Skånen läänien maakäräjillä on laajennetut toimintavaltuudet ja niitä kutsutaan tavallisesti alueiksi (), vaikka ne ovat edelleen muodollisesti maakäräjiä. Ruotsin hallitus päättää maakäräjäjaotuksesta.


title: Maakäräjät

text: Maakäräjät ja lääninhallitukset ovat täysin eri toimijoita, joilla on eri tehtävät.


title: Maakäräjät

text: Maakäräjät tai maakuntakäräjät olivat Ruotsissa käytössä ensimmäisen kerran keskiajalla. Tuolloin maakunnan asioista päätettiin käräjillä. Käräjiä on käyty Ruotsin lisäksi myös Tanskassa ja Suomessa, joka keskiajalla oli osa Ruotsia. 1300-luvulta olevan Maunu Eerikinpojan maanlain mukaan maakäräjät tuli pitää neljä kertaa vuodessa ja niiden johtajana toimi laamanni. Myöhemmin maakäräjien merkitys pieneni. Myöhäiskeskiajalla maakäräjät kehittyivät kuninkaallisiksi ylituomioistuimiksi. Keskiaikaisten maakäräjien toiminta tuomioistuimina lakkasi, kun Tukholman hovioikeus perustettiin vuonna 1614.


title: Maakäräjät

text: Nykyaikaiset maakäräjät perustettiin vuonna 1862 annetuilla määräyksillä, jotka tulivat voimaan seuraavana vuonna. Niin jokainen lääni sai omat maakäräjät. Aluksi nimitystä "landsting" käytettiin maakäräjävaltuustosta ja itse maakäräjiä kutsuttiin nimellä "landstingskommun" eli "maakäräjäkunta". Jälkimmäinen sana on edelleen mukana Ruotsin hallitusmuodossa.


title: Maakäräjät

text: Uudistuksen toteutumisen aikoihin oli vielä toiminnassa keskiajalle juurensa ulottava Jämtlandin maakäräjät. Jämtlandin maakäräjät teki tuolloin päätöksiä budjetista ja lopettamisensa aikoihin vastasi muun muassa liikenneasioista ja sairaanhoidosta. Uusiin Jämtlandin maakäräjiin tulivat mukaan lisäksi Härjedalen ja Jämtlandin lääniin kuuluneet Hälsinglandin osat.


title: Maakäräjät

text: Ruotsin kunnallislaissa (1991:900) säädetään maakäräjien toiminnasta. Terveys- ja sairaanhoitolaissa säädetään maakäräjien ja kuntien vastuusta terveyden- ja sairaanhoidossa. Maakäräjien toiminta rahoitetaan suurimmaksi osaksi maakäräjäveroilla. Lisäksi maakäräjät saavat tuloja potilasmaksuista ja palveluiden myynnistä. Valtio avustaa toimintaa yleisillä ja suunnatuilla valtionavustuksilla. Suurin osa maakäräjien budjetista menee terveyden- ja sairaanhoitoon sekä hammashuoltoon.


title: Maakäräjät

text: Yli 25 000 asukkaan kaupungit eivät saaneet osallistua maakäräjien toimintaan, kun ne perustettiin vuonna 1864. Alusta alkaen Tukholma ja Göteborg joutuivat jättäytymään ulkopuolelle. Malmö ylitti asukaslukurajan vuonna 1871 ja myöhemmin niin tekivät myös Gävle, Norrköping ja Helsingborg. Tämä rajoitus poistettiin myöhemmin taajamien kasvaessa yhä suuremmiksi. Göteborgia ja Malmötä lukuun ottamatta kaikki kaupungit päättivät hakea hallitukselta lupaa liittyä uudelleen maakäräjiin, kun liittyminen tuli mahdolliseksi 1950- ja 1960-luvuilla.


title: Maakäräjät

text: Malmö ja Göteborg pysyivät maakäräjien ulkopuolella vuoteen 1998 asti. Tukholma oli niiden ulkopuolella vuoteen 1968 (jolloin se myös liittyi Tukholman lääniin "Överståthållarämbetetin" lakkaessa), Helsingborg vuosina 1948−1963 ja Gävle vuoteen 1953. Norrköpingin vastaava vuosiluku ei ole tiedossa. Maakäräjien ulkopuolella olleissa kunnissa vastaavia asioita hoitivat kunnan- tai kaupunginvaltuustot. Nykyään vain Gotlandin läänissä ei ole maakäräjiä; siellä on vain yksi kunta, Gotlannin kunta, joka huolehtii maakäräjien tehtävistä.


title: Teatterinjohtaja

text: Teatterinjohtaja on teatteriensemblen johtaja. Suomalaisessa teatteriperinteessä teatterinjohtaja on yleisimmin myös ensemblen taiteellinen johtaja. Teatterinjohtajan tehtäviin kuuluu muun muassa ohjelmiston suunnittelu ja hallinto.


title: Newmarket (Kanada)

text: Newmarket on 74 295 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin eteläosassa Kanadassa. Newmarket sijaitsee Yorkin piirikunnassa ja kuuluu Toronton metropolialueeseen sekä niin sanottuun Kultaisen hevosenkengän alueeseen, joka on tiheästi asuttua ja teollistunutta urbaania aluetta.


title: Newmarket (Kanada)

text: Vuonna 1800 kveekari Timothy Rogers kulki Holland River -joen rantoja pitkin ja pani merkille alueen soveltuvuuden uuden kveekariyhteisön sijaintipaikaksi. Seuraavana vuonna hän onnistui houkuttelemaan muutamia Vermontissa ja Pennsylvaniassa asuvia perheitä muuttamaan pohjoiseen, nykyisen Newmarketin alueelle. Alun perin kaupungin pinta-ala oli noin 32,37 km². Yhdysvalloissa kveekarit kokivat painostusta ja syrjintää kieltäydyttään osallistumasta Amerikan vallankumoukseen. Newmarketin väkiluku kasvoi voimakkaasti, etenkin 1830–1840-luvuilla.


title: Newmarket (Kanada)

text: Kaupunki nimettiin Newmarketiksi () erotuksena läheisen Toronton ”vanhoista” markkinoista. Newmarket virallistettiin kyläksi vuonna 1857 ja kaupunkioikeudet myönnettiin vuonna 1880. Toronton läheisyydestä johtuen kaupungin väkiluku kasvoi jälleen 1950-luvulla ja koki voimakkaan rakennusbuumin.


title: Jade Dynasty

text: Jade Dynasty (kiinaksi Zhu Xian / 诛仙|) on Beijing Perfect Worldin kehittämä ilmainen internetissä pelattava MMORPG-peli. Se julkaistiin 21. toukokuuta 2009.


title: Jade Dynasty

text:
Human Factions
Athan Factions


title: Perfect World Entertainment

text: Perfect World (kiinaksi 完美世界) on Kiinassa sijaitseva MMORPG-verkkopelien kehitykseen erikoistunut yritys.


title: Perfect World Entertainment

text: Perfect World Entertainment on yhtiön Yhdysvalloissa toimiva tytäryhtiö.


title: Perfect World Entertainment

text: Perfect World on ilmoittanut Runic Games -studionsa sulkemisesta vuonna 2017.


title: Kaukokaipuu

text: Kaukokaipuu on suomalaisen Oski & Los Scobes -yhtyeen ensimmäinen studioalbumi vuodelta 2007. Levyn on julkaissut Pilfink Records tunnuksella JJVCD-39, ja sen ovat äänittäneet, miksanneet ja masteroineet Pilfink-studioilla Jarmo Kähkönen ja Teemu Sinkko. Kähkönen on myös tehnyt kosketinsoitin- ja kuorosovitukset. Kannen kuvien tekijät ovat Oski Ritoranta ja Jarmo Kähkönen. Ulkoasun on suunnitellut Heikki Kotilainen yhtiöstä Hegemon. CD-levyn on valmistanut Digital Plant Oy.


title: Kaukokaipuu

text: YLE Radio Suomi –radiokanavan Kantritohtorin juurihoitoa -ohjelman yleisöäänestyksessä vuoden 2007 parhaasta kantrialbumista levy sijoittui toiseksi heti Eagles-yhtyeen Long Road Out Of Eden -albumin jälkeen.


title: Kaukokaipuu

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Oski Ritoranta, ellei toisin mainittu.


title: Perfect World (täsmennyssivu)

text: Perfect World tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tsai Ing-wen

text: Tsai Ing-wen (perint.: 蔡英文, yksink.: 蔡英文, pinyin: Cài Yīngwén; s. 31. elokuuta 1956) on taiwanilainen poliitikko ja maan presidentti. Tsai astui virkaan 20. toukokuuta 2016. Tsai oli Demokraattisen edistyspuolueen (DPP) puheenjohtaja toukokuusta 2008 vuoteen 2012. Puolue on perinteisesti ollut Taiwanin itsenäistymisen kannattaja.


title: Tsai Ing-wen

text: Tsai erosi Demokraattisen edistyspuolueen puheenjohtajan virasta hävittyään vuoden 2012 presidentinvaalissa istuvalle presidentille Ma Ying-jeoulle. Vuonna 2016 hän voitti Taiwanin presidentinvaalit ja astui virkaansa ensimmäisenä naispresidenttinä 20. toukokuussa 2016.


title: RWTH Aachen

text: RWTH Aachen (, suomeksi Aachenin reiniläis-westfalenilainen teknillinen korkeakoulu), on teknillinen yliopisto Aachenissa, Saksassa. RWTH Aachen on opiskelijamäärältään Saksan suurin teknillinen yliopisto; syyslukukaudella 2018/2019 opiskelijoita oli noin 45000. Vuonna 2017 RWTH Aachenin vuosibudjetti oli 948 miljoonaa euroa. Se on osa Saksan liittovaltion huippuyliopistoille suunnattua Exzellenzinitiative-hanketta. RWTH Aachenissa on opiskellut tai työskennellyt lukuisia Nobel-voittajia, joista ensimmäisenä Philipp Lenard (fysiikka, 1905) ja uusimpana Thomas Südhof (fysiologia tai lääketiede, 2013), sekä muita merkittäviä tutkijoita, kuten Theodore von Kármán.


title: RWTH Aachen

text: RWTH Aachen perustettiin vuonna 1870 nimellä "Königlich Rheinish-Westphälische Polytechnische Schule zu Aachen", mutta nimi vaihdettiin jo vuonna 1880 muotoon "Technische Hochschule". Vuonna 1899 RWTH Aachen sai ensimmäisten preussilaisten teknillisten korkeakoulujen joukossa promovointioikeuden, toisin sanoen luvan myöntää tohtorintutkintoja ("Dr.-Ing."). Sana "Königlich" (suom. kuninkaallinen) poistettiin nimestä Saksan keisarikunnan luhistuttua ensimmäisessä maailmansodassa. 1970-luvulla valtaosa saksalaisista teknillisistä korkeakouluista vaihtoi nimensä teknillisiksi yliopistoiksi, mutta RWTH Aachen piti nimensä teknillisenä korkeakouluna.


title: RWTH Aachen

text: RWTH Aachen koostuu yhdeksästä tiedekunnasta:RWTH Aachen on levittäytynyt lukuisiin eri rakennuksiin keskustan länsipuolelle ja on näkyvä osa Aachenia. Yksi rakennuksista on lääketieteellisen tiedekunnan futuristinen päärakennus Klinikum, joka on Manner-Euroopan suurin yhtenäinen sairaalarakennus ja toimii Aachenin pääsairaalana.


title: Julius Malema

text: Julius Sello Malema (3. maaliskuuta 1981) on eteläafrikkalainen poliitikko, joka perusti 2013 Economic Freedom Fighters -nimisen puolueen. Hän toimi aiemmin Afrikan kansalliskongressin nuorisoliiton (ANCYL) puheenjohtajana. Hänet erotettiin 2012 Afrikan kansalliskongressista kiistanalaisisten lausuntojensa takia.


title: Julius Malema

text: Malema on kotoisin Seshegon townshipista Limpopon provinssista. Hän liittyi ANC:hen yhdeksänvuotiaana. 1990-luvulla hän osallistui "Mashupatsela"-ohjelmaan, jossa hän sai koulutusta mahdollista aseellista vastarintaa varten. 14-vuotiaana hän liittyi ANC:n nuorisoliiton Limpopon-osastoon. Hänet valittiin liiton puheenjohtajaksi vuonna 2008 Bloemfonteinissa pidetyssä kokouksessa.


title: Julius Malema

text: Malema on tunnettu kiistanalaisista lausunnoistaan, ja marraskuussa 2011 ANC erotti hänet puolueesta viideksi vuodeksi. Puolueen mukaan Malema oli syyllistynyt eripuran lietsomiseen puolueen sisällä ja puolueen maineen turmelemiseen. Helmikuussa 2012 ANC päätti erottaa Maleman lopullisesti puolueesta. ANC:n mukaan Malema ei ollut osoittanut katumusta.


title: Julius Malema

text: Malema perusti 2013 toisen ANC:stä erotetun poliitikon Floyd Shivambun kanssa Economic Freedom Fighters -nimisen puolueen. Puolue sai vuoden 2014 vaaleissa 25 paikkaa parlamentin alahuoneeseen. Malema nousi parlamenttiin urallaan ensimmäisen kerran.


title: Julius Malema

text: Maleman mukaan hän ymmärtää Etelä-Afrikan köyhiä ja on ilmoittanut taistelevansa "imperialisteja" vastaan ja vaatinut "vasta-vallankumouksellisten voimien" eliminointia.


title: Pikkupyrstösirkku

text: Pikkupyrstösirkku ("Emberizoides ypiranganus") on Etelä-Amerikassa esiintyvä tangaroihin kuuluva varpuslintu.


title: Pikkupyrstösirkku

text: Kooltaan pikkupyrstösirkku on 17–18 cm. Yleisväritykseltään pikkupyrstösirkku on oliivinruskea ja muistuttaa ulkonäöltään huomattavasti pyrstösirkkua ("Emberizoides herbicola"), mutta on tätä pienempi ja hoikempi. Pikkupyrstösirkku eroaa pyrstösirkusta myös selän vahvemman mustan viirutuksen ja tummempien poskien perusteella. Kurkku ja vatsa on valkoisemmat kuin pyrstösirkulla. Pikkupyrstön kyljet ovat harmahtavan ruskeat. Pyrstö on lajilla hyvin pitkä.


title: Pikkupyrstösirkku

text: Pikkupyrstösirkkua tavataan Brasilian koillisosissa, Paraguayn itäosissa, Uruguayssa sekä Kaakkois-Argentiinassa. Lajin elinympäristöä ovat suot ja kosteat ruohikkomaat ja lintu elää usein kosteammilla alueilla kuin lähisukulaisensa pyrstösirkku. Pikkupyrstösirkun elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 900 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Esihistoriallinen arkkitehtuuri on arkkitehtuuria esihistoriallisesta ajalta ennen korkeakulttuurien muodostumista. Sitä edustaa mm. Stonehenge Englannissa, Newgrangen käytävähauta Irlannissa, Çatal Hüyük Turkissa ja Mehrgarh nykyisen Pakistanin alueella.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Myöhäispaleoliittisellä kaudella ihmisheimot asuivat vielä usein luolissa tai kokoontuivat niihin viettääkseen erilaisia rituaaleja. Luolia saatettiin muokata kiveämällä luolan suuta tai tasoittamalla sen pohjaa tai pinoamalla luolaan kivisiä väliseiniä. Samaan aikaan yleistyivät kuitenkin lappalaista kotaa tai Pohjois-Amerikan intiaanien käyttämää wigwamia muistuttavat asumukset niiden helpon rakennettavuuden ja siirrettävyyden ansiosta. Kyseiset asumukset pystyttiin lisäksi rakentamaan luonnosta helposti saatavilla olevista, vähän jalostamista tarvitsevista materiaaleista kuten heinästä, risuista ja kapeista puurimoista. Puuttomilla alueilla asumusten kantavana rakenteena saatettiin käyttää mammutin luuta, vaikkakin puurakenteitakin saatettiin kuljettaa pitkienkin matkojen päähän metsävyöhykkeestä.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Siirrettävät asumukset lisäsivät heimojen mahdollisuuksia kulkea esimerkiksi eri vuodenaikojen mukaan otollisemmille metsästysalueille, joskin yhteisöjen liikkuvuus saattoi vaihdella suurestikin eri heimojen välillä. Heimo saattoi liikkua esimerkiksi lauhkeammalla vyöhykkeellä sijaitsevan talvikylän ja tundralle pystytetyn kesäkylän välillä, suorittaen näin nk. vuotuiskiertoa, kun taas jotkin heimot saattoivat asua vain yhdessä kylässä, josta vastaavasti suoritettiin pidempiä metsästysretkiä.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Neoliittisella kaudella maanviljely ja karjanhoito syntyivät ja kehittyivät, jolloin pysyvien asumuksien kehittäminen tuli tarpeelliseksi. Neoliittisia kulttuureja alkoi muodostua Lähi-idässä n. 10000 eaa., ensin Levantin alueella ja sieltä edelleen itään- ja länteenpäin. Vuoteen 8000 eaa. mennessä neoliittisia kulttuureja esiintyi Kaakkois-Anatoliassa, Syyriassa ja Irakissa ja 7000- luvulle eaa. tultaessa maataloutta harrastavia yhteisöjä muodostui Kaakkois-Eurooppaan. Keski-Euroopan neoliittiset kulttuurit ilmestyivät n. 5500 eaa., joista varhaisimpia esimerkkejä ovat Starčevon kulttuuri, Nauhakeraaminen kulttuuri ja Vinčan kulttuuri.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Neoliittisen kauden kansat Levantin, Anatolian, Syyrian, pohjoisen Mesopotamian ja Keski-Aasian alueilla olivat taitavia rakentajia, ja he osasivat hyödyntää savitiiliä rakentamisessaan. Çatal Hüyükissa talot rapattiin ja niitä koristeltiin ihmisiä ja eläimiä kuvaavin maalauksin. Euroopassa rakennettiin pitkätaloja hyödyntämällä tekniikkaa, missä talon rakenteen muodostavan puisen ristikon välit täytettään massalla, jota voidaan valmistaa erilaisista mudan, saven, hiekan, lannan tai olkien sekoituksista. Kyseistä rakennustekniikkaa hyödyntäneet Romanian, Moldovan ja Ukrainan alueiden neoliittiset kansat käyttivät rakennuksissaan lisäksi olkikattoja sekä savella päällystettyjä hirsilattioita. Neolittiisellä kaudella alettiin rakentaa myös mittavia hautarakennelmia, joita esiintyy erityisen paljon Irlannissa, missä tuhansia neoliittisen kauden hautoja on säilynyt nykypäiviin saakka. Britteinsaarten neoliittisten kansojen rakennelmista on säilynyt muun muassa pitkäkumpuja ja ympyräkaivantoja.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Neoliittisia asuinpaikkoja ovat muun muassa:Suurin osa Välimeren ja Länsi-Euroopan megaliiteistä pystytettiin neoliittisellä kaudella. Englannissa sijaitseva Stonehenge on yksi tuon ajan tunnetuimpia megaliittisia rakennelmia. Muita vastaavanlaisia monumenttejä ovat muun muassa megaliittiset haudat, temppelit ja useat rakennukset, joiden käyttötarkoitus on jäänyt epäselväksi. Vanhin tunnettu megaliittinen temppeli on Gozon saarella sijaitseva Ġgantija.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Suomen esihistoriallinen arkkitehtuuri perustui pääasiassa puun käyttöön ensisijaisena rakennusmateriaalina. Koska puu pyrkii orgaanisena materiaalina hajoamaan luonnossa suhteellisen nopeasti, ei merkittävää määrää esihistoriallisesta puurakennuskannasta ole voinut säilyä.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Varhaisin suomalainen asuinrakennustyyppi on kota. Kodan rakenne muodostuu keveistä puurimoista, jotka sidotaan ja ladotaan toisiaan vasten kartiomaiseksi rakennelmaksi. Myös kaarnaa, tuohia, turvetta ja nahkaa saatettiin käyttää tiiviin rakenteen aikaansaamiseksi. Kota palveli pyyntikulttuuriin kuuluvaa elämäntapaa, joka ei vaatinut suurta säilytystarvetta. Pyyntikulttuuriin kuului kuitenkin kausittainen muuttaminen, mikä puolestaan vaati rakennelmalta helppoa kasattavuutta ja jopa siirrettävyyttä asuinpaikasta toiseen. Talvella kota saatettiin päällystää lämpimäksi ja kaivaa osittain maan sisään. Kota säilytti merkittävyytensä vielä myöhään lappalaisten asumismuotona.


title: Esihistoriallinen arkkitehtuuri

text: Alkeismaanviljelyn ja karjanhoidon yleistyminen mahdollisti pysyvämmän asuinrakentamisen, minkä seurauksena puun käyttö rakennusmateriaalina monipuolistui. Varhaisimpia suomalaisia, pysyvään asumiseen tarkoitettua rakennelmia olivat patsasrakenteiset majat. Niiden alkeellinen rakenne koostuu maahan upotetuista tai kivillä tuetuista puupilareista, jotka jäykistettiin sivutuilla ja joiden päälle nostettiin puiset palkistot. Maja saatettiin eristää turpeella tai heinällä ja seinät ladottiin joko hirsistä tai orsista patsaiden väliin.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Thaimaan poliittiset mielenosoitukset 2010 on sarja mielenosoituksia, jotka vastustavat Thaimaan vallassa olevaa hallitusta. Mielenosoitukset ovat osa Thaimaan poliittista kriisiä, joka alkoi 2008. Mielenosoitukset muuttuivat väkivaltaiseksi huhtikuussa 2010. Mielenosoituksissa on kuollut kymmeniä ja loukkaantunut satoja ihmisiä: huhtikuussa kuoli ainakin 30 henkeä, toukokuun puolessa välissä lähes 30 henkeä.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Epäluottamus Thaimaan pääministeri Abhisit Vejjajivaan oli ollut suuri 2009 ja sotilasvallankaappausten uhka oli jatkuva. Abhisit tiukensi turvallisuutta siltä varalta, että Thaimaan korkeimman oikeuden päätös aiheuttaisi ongelmia. Kun korkeimman oikeuden päätös julkaistiin 26. helmikuuta 2010, mielenosoitukset jäivät hajanaisiksi, mutta UDD-puolue ilmoitti järjestävänsä mielenosoituksen 14. maaliskuuta 2010 ja vaativansa uusia parlamenttivaaleja. Abhisit tiukensi turvallisuustoimia entisestään ennen mielenosoitusta.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Mielenosoitukset 14. maaliskuuta olivat suuria ja pääosin rauhallisia. Mielenosoitukset jatkuivat useita viikkoja. Muutamia pommeja räjäytettiin kaukana mielenosoitusalueilta, mutta kukaan ei loukkaantunut. Ilmapiiri kiristyi tuntuvasti huhtikuun alussa, kun Abhisit julisti poikkeustilan 8. huhtikuuta 2010.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Mielenosoitukset muuttuivat väkivaltaisiksi 10. huhtikuuta ja 21 ihmistä kuoli ja ainakin 800 loukkaantui. Loukkaantuneista on myöhemmin kuollut 4, joten kuolonuhrien määrä on 25 (tilanne 18.4.2010). 13 loukkaantuneen tila on vielä kriittinen.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Vajaat kaksi viikkoa myöhemmin – 22. huhtikuuta – Silomin alueella UDD:tä vastustavien mielenosoittajien joukkoon ammuttiin neljä kranaattia. 3 ihmistä kuoli ja 75 loukkaantui.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text:
Toukokuun alussa hallitus uhkasi mielenosoittajia voimatoimilla, jos nämä eivät lähde Bangkokista. Mielenosoittajat vannoivat jatkavansa kunnes hallitus eroaa. Levottomuudet yltyivät 14. toukokuuta lähes sotatoimiksi. Sotilaat piirittivät tuhansien punapaitojen leiriä.
Epäluottamus Thaimaan pääministeri Abhisit Vejjajivaa ja hänen hallitustaan vastaan oli kasvanut vuoden 2009 aikana ja lähes jatkuvasti huhuttiin sotilasvallankaappauksesta. Abhisitia kannattava akateemikko Chirmsak Pinthong kirjoitti Naew Nah -sanomalehteen paljon huomiota herättäneen artikkelin, jossa hän totesi kansakunnan olevan jo sisällissodassa, vaikka teurastus ei vielä ollutkaan alkanut. Helmi- ja maaliskuun 2010 aikana Abhisit saattoi voimaan lukuisia turvallisuustoimenpiteitä, jotta mahdolliset hallitusta vastustavat mielenosoitukset voitaisiin tukahduttaa.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Helmikuussa 2010 Abhisit perusti 38 turvatoimenpidekeskusta pohjois- ja koillis-Thaimaahan helpottaakseen kamppailua mielenosoittajia vastaan. 5 000 sotilasta (54 komppaniaa) sijoitettiin 200 tarkastuspisteeseen, jotta mielenosoittajat eivät pystyisi saapumaan Bangkokiin. Turvallisuudesta vastasi kaiken kaikkiaan noin 20 000 henkeä. Hän yritti myös tiukentaa paikallisradioasemien valvontaa, sillä paikallisradioiden kautta maaseudun väestö ilmaisi usein tyytymättömyyttään ja aktivistit käyttivät niitä mielenosoitusten järjestämiseen.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: 7. helmikuuta 2010 Abhisitin tiedottaja Thepthai Senphong vertasi punapaitoja koiriin ja vannoi käyttävänsä NTC:tä (National Telecomminications Commision, Thaimaan tietoliikenneviranomainen), jotta punapaitojen paikallisradiot saataisiin suljettua. Hän huomautti, että jos NTC:n käyttäminen tähän tarkoitukseen olisi laitonta, hallitus yrittäisi säätä poikkeuslain, joka tekisi radioasemien sulkemisesta laillisen. NTC:n virkaa tekevä pääsihteeri oli myös jäsenenä hallituksen nimittämässä komiteassa, jonka tehtävänä oli seurata tapahtumia ennen Thaksinia koskevan oikeusjutun päätöstä helmikuussa 2010.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Hallitus kertoi ulkomaalaisille diplomaateille ja kauppakamareille, että UDD yllyttäisi väkivaltaan ja kiihottaisi väkijoukkoja mielenosoituksiin ympäri maata ja haittaisi siten hallituksen ja oikeuslaitoksen työtä ennen 26. helmikuuta. Tuona päivänä korkein oikeus julkistaisi päätöksensä siitä, takavarikoitaisiinko Thaksin Shinawatran 76 miljardin bahtin (vajaat 2 miljardia euroa) omaisuus, jonka sotilasjuntta oli jäädyttänyt vuosia aikaisemmin. Abhisitin isä, CP Foodsin toimitusjohtaja, ilmoitti, että hän käyttää kuukaudessa 300 000 bahtia (vajaat 7 000 euroa) kustantaakseen lisäturvatoimenpiteitä pääministeripojalleen.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Keskipäivällä 1. helmikuuta 2010 Abhisitin taloon heitettiin säkkejä, joissa oli ulosteita ja "pla rata", pahanhajuista hapatettua kalaa. Abhisit yhdisti välikohtauksen Thaksinin omaisuuden takavarikko-oikeudenkäyntiin. Varapääministeri Suthep syytti UDD:tä välikohtauksesta. Syyllinen saatiin myöhemmin kiinni. Hän tunnusti ja väitti heittäneensä ulostesäkit, koska oli kyllästynyt siihen, etteivät poliisit välittäneet hänen valituksistaan ihmisistä, jotka polttivat tupakkaa hänen talonsa läheisyydessä.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: 15. helmikuuta poliisi ja armeija perustivat lukuisia tarkastuspisteitä ja järjestivät partioita Bangkokin ydinkeskustassa, koska tiedustelutietojen mukaan oli odotettavissa hallituksen vastaisia mielenosoituksia.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Abhisitin hallitus odotti suuria UDD:n johtamia levottomuuksia heti sen jälkeen, kun korkein oikeus olisi julistanut tuomionsa 26. helmikuuta 2010. UDD ei kuitenkaan järjestänyt mielenosoituksia. Sen sijaan he ilmoittivat järjestävänsä suuren mielenosoituksen Bangkokissa 14. maaliskuuta ja vaatisivat uusia parlamenttivaaleja.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Abhisit lisäsi turvatoimia rajoittaakseen mielenosoituksia 14. maaliskuuta 2010. Mielenosoitusta edeltävinä päivinä perustettiin tarkastuspisteitä, jotta Bangkokiin saapuvat mielenosoittajat voitaisiin tarkastaa. Tarkastajille annettiin määräys pidättää jokainen aseistettu mielenosoittaja. Varapääministeri Suthep Thaugsuban varoitti hallituksen jäseniä siitä, että he ja heidän perheensä voisivat olla UDD:n hyökkäysten kohteina. Hän kiisti UDD-johtajien ja heidän perheenjäsenten mustan listan olemassaolon, mutta myönsi, että hallituksella oli lista UDD:n tärkeimmistä johtajista. Suthep syytti myös Pheu Thai -puoluetta mielenosoittajien palkkaamisesta. Pheu Thai -puolueen tiedottaja Prompong Nopparit kiisti väitteet ja haastoi Suthepin todistamaan väitteensä. Suthep ei antanut vastausta.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Hallituksen ja armeijan mielenosoituksia valvova komentokeskus (CAPO, "Centre for the Administration of Peace and Order", rauhan ja järjestyksen valvontakeskus) perustettiin 11. jalkaväkirykmenttiin Bangkheinissa ja sitä johti ISOC, armeijan kansallisesta turvallisuudesta vastuussa oleva yksikkö. Hallitukselle myötämieliset tahot koillis-Thaimaassa julkistivat uhkauksia, sillä se halusivat estää mielenosoittajia matkustamasta pääkaupunkiin.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Abhisit ilmoitti demokraattien johtamalle Bangkokin hallinnolle, että hänellä oli tiedustelutietoja mahdollisista pommi-iskuista ainakin kahteen kohteeseen ja kranaatti-iskuista 30-40 kohteeseen Bangkokissa. Hän väitti, että mielenosoittajien joukossa oli 2 000 "hyvin koulutettua ammattilaista". Lisäksi tiedustelutietojen mukaan terroristit yrittäisivät sabotaasi-iskua 14. maaliskuuta, mutta hän ei kertonut yksityiskohtia siitä. Kun armeijalta kysyttiin asiasta, sen tiedottaja kenraali Sansern Kaewkamnerd kertoi, ettei heillä ole vastaavaa tietoa. UDD kiisti Abhisitin väitteet ja kehotti häntä esittämään todisteet, jotka tukisivat hänen väitteitään.


title: Thaimaan mielenosoitukset 2010

text: Suthep väitti, että UDD:n mielenosoittajat suunnittelisivat valtaavansa valtion virastoja ja tärkeiden henkilöiden koteja. Lisäksi levitettiin huhuja, että UDD asettaisi pommin Sirirajin sairaalaan, polttaisivat Suuren palatsin, ottaisivat panttivankeja Chulalongkornin yliopistolta ja hyökkäisivät lukuisiin muihin kohteisiin Bangkokissa.