title: Laituriovi

text: Suomessa ensimmäisenä laituriovet otettiin koekäyttöön Vuosaaren metroasemalla lokakuussa 2010. Helsingin metron automatisointisuunnitelmien myötä kaikille metroasemille oli tarkoitus rakentaa laituriovet, mutta ovien testauksessa havaittujen ylivoimaisten teknisten ongelmien vuoksi ne päätettiin asentaa ainoastaan uusille länsimetron asemille. Automatisoinnin kariutuessa laituriovia ei lopulta asennettukaan asemille lainkaan, ja Vuosaaren asemalta ovet poistettiin.


title: The Trammps

text: The Trammps oli yhdysvaltalainen disko- ja soulyhtye Philadelphiasta, Pennsylvaniasta. Yhtye tunnetaan erityisesti vuoden 1977 hitistään ”Disco Inferno”. Aliarvostetuksi katsotulla yhtyeellä oli yhteensä kolme Top 10 -hittiä Yhdysvaltain R&B-listalla vuosien 1972–1978 välillä.


title: The Trammps

text: Yhtye aloitti 1960-luvulla nimellä "The Volcanos". Lopulta yhtyeen nimeksi kuitenkin tuli "The Trammps" ja 1970-luvulla kokoonpanoksi vakiintui Jimmy Ellis (laulu), Norman Harris (kitara), Stanley Wade (basso), Robert Upchurch (laulu) ja Earl Young (rummut).


title: The Trammps

text: Yhtyeen ensimmäinen listalle noussut single oli Judy Garlandin alun perin 1930-luvulla esittämä kappale ”Zing! Went the Strings of My Heart”, joka nousi sijalle 17 Yhdysvaltain R&B-listalla vuonna 1972. Vuonna 1976 ”Hold Back the Night” (sija 35.) ja ”That's Where the Happy People Go” (sija 27.) nousivat Billboard Hot 100 -listalle. Seuraavana vuonna 1977 ”Disco Inferno” muodostui yhtyeen suurimmaksi hitiksi sen noustua Billboardin listalla sijalle 11. Samojen vuosien 1976 ja 1977 albumeja "Where the Happy People Go" ja "Disco Inferno" on kutsuttu tanssimusiikin mestariteoksiksi. Sen sijaan vuonna 1978 ilmestynyttä "The Trammps III" -albumia ei pidetä yhtä onnistuneena julkaisuna.


title: The Trammps

text: Yhtye hajosi 1980-luvun alussa.


title: Hecatensalmi

text: Hecatensalmi () sijaitsee Kanadassa Brittiläisen Kolumbian provinssissa. Salmi rajautuu idässä mannermaahan, etelässä Kuningatar Charlotten salmeen, lännessä Kuningatar Charlotten saariin ja pohjoisessa Dixon Entrance -salmeen. Leveimmillään salmi on 140 kilometriä etelässä ja kapeimmillaan pohjoisessa 48 kilometriä. Salmen pituus on noin 260 kilometriä.


title: Hecatensalmi

text: Salmen nimesi vuosien 1861–1862 välillä brittiläinen merikapteeni ja tutkimusmatkailija George Henry Richards käyttämänsä siipiratas-sluupin HMS "Hecaten" mukaan.


title: Hecatensalmi

text: Viimeisen jääkauden aikana (noin 10 000 – 13 000 vuotta sitten) veden korkeus oli nykyistä huomattavasti alempana, ja suurin osa Hecatensalmea oli kuivaa maata. Alue jäi veden alle noin 10 000 vuotta sitten jäätiköiden sulaessa ja nostaessa meren pintaa.


title: Hecatensalmi

text: Hecaten ja Kuningatar Charlotten salmien merenpohjassa elää erittäin harvinaisia sienieläimiin kuuluvia lasisieniä. Sieniriutat on rauhoitettu ja pohjatroolaus on kielletty suuressa osaa salmea. Osa riutoista on yli 9 000 vuotta vanhoja. Ennen kuin lasisieniä löydettiin Hecatensalmesta vuonna 1987, niiden luultiin kuolleen sukupuuttoon 100 miljoonaa vuotta sitten.


title: Disco Inferno

text: Disco Inferno on The Trammpsin vuonna 1976 julkaisema kappale ja hittisingle samannimiseltä albumilta. Kappale on The Trammpsin kuuluisin ja se nousi yhtyeen kotimaassa Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan sijalle 11 vuonna 1978. ”Disco Infernon” menestykseen vaikutti positiivisesti mitä todennäköisimmin se seikka, että se kuultiin vuoden 1977 elokuvassa "Saturday Night Fever" ja sisältyi sen soundtrackille.


title: Disco Inferno

text: Kappale on Leroy Greenin ja Ron Kerseyn käsialaa. He saivat inspiraation lauluun "Liekehtivä torni" -elokuvan kohtauksesta, jossa rakennuksen yläkerrassa oleva disko on tulessa.


title: Disco Inferno

text: ”Disco Infernon” albumiversio on yli kymmenen minuuttia pitkä, mutta singleversio on lyhennetty noin kolmeen ja puoleen minuuttiin. 19. syyskuuta 2005 kappale valittiin Dance Music Hall of Fameen New Yorkissa järjestetyssä seremoniassa.


title: Disco Inferno

text: Kappaleesta ovat tehneet 1990-luvulla omat versionsa naisartistit Tina Turner (vuonna 1993) ja Cyndi Lauper (1998). ”Disco Inferno” on myöhemmin kuultu muun muassa elokuvissa "Backfire" (1995), "Täysnuijat" (1996) ja "Operaatio Donnie Brasco" (1997).


title: Disco Inferno

text:
A-puoli
B-puoli


title: Dartmouth

text: Dartmouth tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Dauntless

text: Dauntless tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Defender

text: Defender tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Kimmo Wilska

text: Kimmo Wilska (s. 5. lokakuuta 1956 Helsinki) on suomalainen freelance-toimittaja. Hän työskenteli Yleisradiossa vuosina 1985–2010. Wilska on toiminut pitkään myös Suomen kannabisyhdistyksen varapuheenjohtajana ja tiedottajana sekä Humaania päihdepolitiikkaa ry:n puheenjohtajana.


title: Kimmo Wilska

text: Wilskan perhe muutti Yhdysvaltoihin hänen ollessaan kaksivuotias. Hän muutti takaisin Suomeen vuonna 1972 ja opiskeli myöhemmin Helsingin yliopistossa pääaineenaan englannin kieli. 1970- ja 1980-luvuilla Wilska oli mukana Koijärvi-liikkeessä ja perustamassa Vihreää liittoa. Vuoden 1996 kunnallisvaaleissa Wilska oli ehdolla Helsingin kaupunginvaltuustoon vihreiden listalla saaden 176 ääntä.


title: Kimmo Wilska

text: Wilska sai huomiota tiedotusvälineissä 13. lokakuuta 2010 Yle TV1:n aamupäivän YLE News -lähetyksessä. Siinä Wilska oli juovinaan olutta Uudenmaan alkoholitarkastuksia käsittelevän sähkeen jälkeen. Muutama tunti lähetyksen jälkeen Wilska erotettiin Yleisradiosta tapauksen vuoksi.


title: Kimmo Wilska

text: Radio Ravun sivuilla on maininta, että Wilska on heidän juontajansa.


title: Kimmo Wilska

text: Wilska työskentelee myös Spirit FM:llä lukien sähkeuutisia ja kirjoittaen dj:lle taustamateriaalia.


title: Ruskopäätypäkkö

text: Ruskopäätypäkkö ("Pseudotriccus ruficeps") on Etelä-Amerikassa tavattava napsijoihin kuuluva varpuslintu.


title: Ruskopäätypäkkö

text: Kooltaan ruskopäätypäkkö on noin 11 cm. Lajin pää on väritykseltään oranssinruskea ja selkä tumman oliivinruskea. Lyhyet ja pyöreäpäiset siivet ovat linnulla väriltään kastanjanruskeat. Ruskopäätypäkön rinta on harmahtava ja keskivatsa keltainen.


title: Ruskopäätypäkkö

text: Ruskopäätypäkköä tavataan Andeilla Kolumbian eteläosista Bolivian luoteisosaan ulottuvalta alueelta. Linnun elinympäristöä ovat kosteat vuoristo- ja pilvimetsät. Laji elää erityisesti aluskasvillisuuden ja reunamaiden pensaikkojen joukossa. Ruskopäätypäkön elinympäristöt sijaitsevat yleensä 1 400–2 800 metrin korkeudella, mutta paikoitellen lajia on tavattu yli 3 500 metrin korkeudelta.


title: Ruskopäätypäkkö

text: Ruskopäätypäköt liikkuvat yleensä yksin tai pareittain. Lajin ravintoa ovat hyönteiset, joita se nappaa lennosta kasvien lehdiltä. Ruskopäätypäkkö pesii lokakuussa. Lajin pesä on sammalista tehty uunimainen rakennelma, jonka sisäänkäynti on sivulta. Naaras munii kaksi väriltään täysin valkoista munaa. Naaras hautoo munia vajaan kuukauden ja myös koiras osallistuu poikasten ruokintaan.


title: Mustarääkkä

text: Mustarääkkä ("Laterallus jamaicensis") on amerikkalainen rantakana. Sen viisi tunnettua alalajia asuttavat Yhdysvaltain itäosaa, Kaliforniaa ja Baja Californiaa, Keski-Amerikan itäosaa, sekä Perua, Chileä ja Argentiinan läntisintä reunaa. Laji on hävinnyt monista tunnetuista esiintymispaikoistaan, ja sen kanta on vähitellen taantuva. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Jamaikalta vuonna 1789.


title: Orinoconrääkkä

text: Orinoconrääkkä ("Laterallus levraudi") on Venezuelan kotoperäinen rantakana. Se elää Orinocon pohjoispuolisilla kosteikoilla, ja on uhanalainen elinympäristön tuhoutumisen takia. Philip Lutley Sclater ja Osbert Salvin kuvailivat lajin holotyypin Caracasista vuonna 1868.


title: Lentotukikohta

text: Lentotukikohta on ilmavoimissa oleva paikka jossa on ilmavoimien yksiköitä. Lentotukikohdassa voi olla hävittäjälentolaivueita, ilmavalvontayksiköitä, pääjohtokeskuksia tai Suomessa esimerkiksi tukikohtakomppanioita jotka antavat varusmieskoulutusta. Tavallisesti siellä toimii myös lentokonekorjaamo.


title: Lentotukikohta

text: Suomen ilmavoimilla on kolme päätukikohtaa. Satakunnan Lennostolla on tukikohtana Tampere-Pirkkalan lentoasema, Karjalan Lennostolla Kuopion lentoasema ja Lapin Lennostolla Rovaniemen lentoasema. Kriisitilanteessa mikä tahansa siviili-ilmailun lentokenttä tai lentokoneiden varalaskupaikka maanteillä pystytään ottamaan käyttöön lentotukikohtana.


title: Nyrkkeily Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Kansainyhteisön kisojen 2010 nyrkkeily järjestettiin Talkatora Indoor Stadiumilla 5.–13. lokakuuta 2010. Kilpailujen ohjelmassa oli kymmenen sarjaa miehille.


title: Nyrkkeily Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Lähde: cwgdelhi2010.org


title: Paraguaynrääkkä

text: Paraguaynrääkkä ("Laterallus xenopterus") on eteläamerikkalainen rantakana. Sen elinympäristö käsittää Paraguayn keskiosat ja eteläisen Brasilian keskiosat. Henry Boardman Conover kuvaili lajin holotyypin Horquetasta Paraguaysta vuonna 1934.


title: Uruguaynrääkkä

text: Uruguaynrääkkä ("Laterallus leucopyrrhus") on eteläamerikkalainen rantakana. Sen elinympäristö käsittää mantereen keskiosan Kaakkois-Brasiliasta Paraguayhin, Uruguayhin ja Argentiinan koillisosaam. Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili lajin holotyypin Paraguaysta vuonna 1819.


title: Ruohikkorääkkä

text: Ruohikkorääkkä ("Laterallus exilis") on amerikkalainen rantakana. Sen elinympäristö ulottuu Keski-Amerikan Guatemalasta ja Belizestä etelään Panaman kautta Kolumbiaan ja Ecuadorin pohjoisosaan, Venezuelaan, Guyanaan, Amazonin altaalle Brasiliaan, Peruun ja Bolivian pohjoisosaan, sekä Brasilian kaakkoiskolkkaan ja Paraguayn Villa Hayesin alueelle, missä sen asema on kyseenalainen. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Cayennesta vuonna 1831.


title: Renault (täsmennyssivu)

text: Renault tarkoittaa muun muassa seuraavia


title: Guaminluhtakana

text: Guaminluhtakana ("Hypotaenidia owstoni", aikaisemmin "Gallirallus owstoni") on Guamin saarella läntisellä Tyynellämerellä elänyt rantakanalaji. Se hävisi luonnosta 1980-luvulla, mutta eri eläintarhoissa elää edelleen noin 180 yksilöä. Vuonna 1998 laji palautettiin Guamille, mutta se hävisi nopeasti, jopa pedoista puhdistetulta alueelta. Vuosina 1989–2007 guaminluhtakanoja siirrettiin läheiselle Rotan saarelle, missä pieni osa pareista on pystynyt toistaiseksi lisääntymään. Walter Rothschild kuvaili lajin holotyypin Guamilta vuonna 1895, ja nimesi lajin Alan Owstonin kunniaksi.


title: Rugby-7 Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Kansainyhteisön kisojen 2010 rugby-7 järjestettiin Delhin yliopiston alueella 11.–12. lokakuuta 2010. Ohjelmassa oli miesten sarja.


title: Rugby-7 Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Lähde: cwgdelhi2010.org


title: Ryhmähomomorfismi

text:
Ryhmähomomorfismi on luotu matematiikassa ryhmien vertailun helpottamiseksi.
Olkoot ("G", *) ja ("H", ·), ryhmiä ja "f" : "G" → "H" jokin kuvaus. Kuvaus f on ryhmähomomorfismi, jos kaikilla x, y kuuluu G pätee.


title: Ryhmähomomorfismi

text: Tarkastellaan esimerkiksi luonnollisia lukuja ja niiden yhteenlaskua. Funktiolla, joka säilyttää laskutoimituksen, tulee olla seuraava ominaisuus: "f"("a" + "b") = "f"("a") + "f"("b"). Huomaa, että esimerkiksi "f"("x") = 3"x" on homomorfismi, sillä "f"("a" + "b") = 3("a" + "b") = 3"a" + 3"b" = "f"("a") + "f"("b").


title: Ryhmähomomorfismi

text: Jos "f" : ("G", *) → ("H", ·) on ryhmähomomorfismi, niin


title: Ryhmähomomorfismi

text: i) f(e) = e


title: Ryhmähomomorfismi

text:
ii) f(a) = f(a) kaikilla a ∈ G.
Lisäksi bĳektiivistä ryhmähomomorfismia kutsutaan isomorfismiksi.


title: Ryhmähomomorfismi

text:
Jos kahden ryhmien G ja H välille voidaan määritellä isomorfismi, niin
sanotaan, että ryhmät ovat isomorfiset ja merkitään
G ≅ H.


title: Ryhmähomomorfismi

text: Isomorfisilla ryhmillä on samanlaiset kertotaulut.


title: Reissumies ja kissa

text: Reissumies ja kissa on Reino Helismaan säveltämä ja sanoittama kappale, jonka levytti ensimmäisen kerran Tapio Rautavaara vuonna 1949. Rautavaaran version sovitti Toivo Kärki, ja kappale julkaistiin singlenä kappaleen ”Cowboy-serenadi” kanssa. Kappale on tunnetuimpia Rautavaaran esittämiä kappaleita.


title: Reissumies ja kissa

text: Innoituksen kappaleeseen Helismaa sai Rautavaaran kirjahyllystä löytyneestä kirjasta "Ikuisia ajatuksia". Siinä oli vanha tarina ”Köyhän onni on illusio”. Rautavaaran vaimo Liisa luki tarinan ja tuumi, että siitä saisi laulun aikaiseksi. Hän soitti Helismaalle ja luki tarinan hänelle puhelimessa kahteen kertaan. Parin päivän kuluttua ”Reissumies ja kissa” oli valmis. Rautavaaran mukaan kappaleessa mainittu reissumiehen musta kissa symboloi kuolemaa.


title: Reissumies ja kissa

text: ”Reissumies ja kissa” on julkaistu usealla kokoelma-albumilla. Se on muun muassa Rautavaaran kokoelman "En päivääkään vaihtaisi pois – Sata levytystä vuosilta 1946–1979" avauskappale. Myöhemmin kappaleen on levyttänyt muun muassa Timo Turpeinen.


title: Matt Cooke

text: Matthew David "Matt" Cooke (s. 7. syyskuuta 1978 Belleville, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hänellä ei tällä hetkellä ole pelaajasopimusta yhdenkään seuran kanssa. Viimeksi kaudella Cooke edusti Minnesota Wildia. Hän on pelannut urallaan yli 1 000 ottelua NHL-liigassa.


title: Osakaskunta

text: Osakaskunta on yhteisen alueen (usein vesialueen) omistava yksikkö. Osakaskuntaan kuuluvat ne kiinteistöjen omistajat, joilla on osuus yhteiseen alueeseen.


title: Osakaskunta

text: Osakaskuntaan ei liitytä, vaan osakaskunnan osakkaaksi tullaan, kun henkilö saa omistukseensa kiinteistön, jolla on osuus yhteiseen alueeseen. Oikeus osuuteen ilmenee maanmittauslaitoksesta saatavasta kiinteistörekisteriotteesta.


title: Osakaskunta

text: Yhteisillä vesialueilla osakaskunta toimii myös kalastuskuntana.


title: Osakaskunta

text: Osakaskunta on aina olemassa suoraan lain nojalla. Osakaskunta, jolle on vahvistettu säännöt, on "järjestäytynyt osakaskunta". Myös "järjestäytymätön osakaskunta" on kuitenkin aina olemassa ja on yhteisaluelain mukaan oikeustoimikelpoinen. Yhteisaluelaki ei edellytä osakaskuntien järjestäytymistä; osakaskunnat voivat toimia myös järjestäytymättöminä.


title: Osakaskunta

text: Osakaskunta on itsenäinen oikeussubjekti, joka omissa nimissään kantaa ja vastaa yhteistä aluetta koskevissa asioissa. Osakaskunta voi saada nimiinsä oikeuksia ja tehdä sitoumuksia yhteistä aluetta koskevissa asioissa. Osakaskunnan osakkaat eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa osakaskunnan velvoitteista.


title: Osakaskunta

text: "Osakaskunnan kokous" on osakaskunnan asioista viime kädessä päättävä toimielin. Se koskee niin järjestäytyneitä kuin järjestäytymättömiäkin osakaskuntia. Kokouksessa kullakin osakkaalla on yleensä osuuttaan vastaava äänioikeus.


title: Osakaskunta

text: Osakaskunnan kokouksen tehtävät voidaan osoittaa edustajistolle. Tämän suurille osakaskunnille ajatellun järjestelyn käyttö on jäänyt vähäiseksi.


title: Osakaskunta

text: "Hoitokunta" pitää huolta järjestäytyneen osakaskunnan käytännön toiminnasta. Osakkaiden kokous valitsee hoitokunnan.


title: Kalastusalue

text: Kalastusalue on kalastuslain nojalla toimiva yhteistoimintaelin, jonka tehtävänä on kalatalouden edistäminen ja kehittäminen.


title: Kalastusalue

text: Kalastusalueeseen voi kuulua yhden tai useamman kunnan alueella olevia vesiä, jotka muodostavat kalataloudellisesti yhtenäisen alueen ja joiden kalastusoloja järjestettäessä on asianmukaista soveltaa yhtenäisiä toimenpiteitä. Kalastusalueita on Suomessa 223.


title: Kalastusalue

text: Kalastusalueen jäseniä ovat osakaskunnat, vesialueiden omistajat, alueella toimivat ammattikalastajien järjestöt sekä virkistyskalastajien eduista huolehtivat järjestöt. Kalastuslaissa kalastusalueelle osoitetut tehtävät ovat luonteeltaan julkisoikeudellisia, minkä takia mm. kalastusalueen toimihenkilö toimii hallinto- ja valvontatehtävissä virkamiehen vastuulla. Tässä työssä heitä sitovat hallintolain määräykset. Kalastusalueet voivat saada hoitaakseen myös kalavesien omistajille kuuluvia tehtäviä.


title: Kalastusalue

text: Kalastusalueen tärkein instrumentti käytännön asioiden linjaamisessa on käyttö- ja hoitosuunnitelma. Tässä asiakirjassa sovitaan yhteisesti ne pääperiaatteet, joiden mukaan kalavesiä käytetään ja hoidetaan. Kalavesien osakaskuntien on tarpeen mukaan otettava huomioon nämä linjaukset omia päätöksiä tehdessään. Käyttö- ja hoitosuunnitelma on vahva paperi; sen linjauksia ottavat huomioon myös oikeusistuimet sekä myös maaseutuelinkeinojen valituslautakunta. ELY keskuksella on oikeus hyväksyä tai hylätä käyttö- ja hoitosuunnitelman sisältö, nykyisen kuulemiskäytännön mukaisesti. ELY edustaa kuulemisessa yleistä etua.


title: Kalastusalue

text: Ylintä päätösvaltaa käyttää kalastusalueen kokous ja käytännön hallintotehtäviä hoitaa kokouksen valitsema hallitus. Kalastusaluee roolista on mielipide eroja. Kalastuslaki mahdollistaa erilaisia tulkintoja. Nämä mielipide erot koskevat sitä onko kalastusalueen tehtävä käskeä vesialueen omistajia ja järjestää vesialue omaisuuden käyttö vai lähinnä auttaa osakaskuntia yhteistyöelimenä. 4.12.2013 julkistetussa kalastuslaki ehdotuksessa kalatalous viranomaisten valtuuksia kasvatetaan huomattavasti. Juoksevien asioiden hoitamista varten kalastusalueella on isännöitsijä, joka voi olla palkattu henkilö.


title: Kirjasto 2.0

text: Kirjasto 2.0 on käsite, jolla tarkoitetaan uudenlaista verkkopalveluajattelua, joka painottaa etenkin tiedon löytämisen ja paikallistamisen vaivattomuutta, verkkosisällön yksilö- ja ryhmäkohtaista räätälöitävyyttä sekä käyttäjien osallistumista palvelun tuottamiseen. Kirjasto 2.0:ssa painottuu käyttäjäkeskeinen näkökulma ja käyttäjien osallisuus yhteisöjen ja sisältöjen luomisessa. Kirjasto 2.0 liittyy läheisesti uutta digitaalista maailmaa kuvaavaan käsitteeseen Web 2.0, joka kokoaa yhteen verkon vuorovaikutteisia ja sosiaalisia toimintoja sekä kuvaa käyttäjien mahdollisuutta osallistua olemassa olevan sisällön muokkaamiseen ja uuden sisällön tuottamiseen.


title: Kirjasto 2.0

text: Kirjasto 2.0 -ilmiöllä on useita kannattajia, jotka ovat yrittäneet luoda sille toimivia määritelmiä.


title: Kirjasto 2.0

text: Kirjasto 2.0:aa voidaan pitää Web 2.0:n sisarilmiönä, tosin käsitteenä se on vielä esikuvaansa selkiytymättömämpi. Molemmissa on kyse sosiaalisuudesta ja verkkopohjaisista työkaluista, joiden avulla käyttäjät ovat yhteydessä toisiinsa. Käytännössä Kirjasto 2.0 viittaa kasvavaan määrään interaktiivisia ja sosiaalisia verkkotyökaluja, joilla voidaan luoda ja jakaa dynaamista sisältöä kirjastoissa. Kirjasto 2.0:ssa kirjastojen ja kirjastojärjestelmien ytimenä pidetään keskustelua.


title: Kirjasto 2.0

text: Caseyn ja Savastinukin mukaan Kirjasto 2.0 -ilmiön ytimessä ovat osallistuva palvelu ja muutos; teknologia on työkalu, joka auttaa muutoksen toteuttamisessa. Kirjoittajat puhuvat laajan sekä fyysisiä että virtuaalisia kirjastopalveluja sisältävän määritelmän puolesta ja korostavat, että minkä tahansa Kirjasto 2.0 -määritelmän tulisi sisältää kolme elementtiä: Kirjasto 2.0 jatkuvan muutoksen mallina, vaikutusmahdollisuuksien antaminen käyttäjille sekä käyttäjäkeskeisten palveluiden parantaminen ja sitä kautta uusien käyttäjien tavoittaminen. Holmberg ym. mukaan Kirjasto 2.0 voidaan käsittää siten, että se on muutos käyttäjien ja kirjaston vuorovaikutuksessa uudessa osallistumisen kulttuurissa, jonka taustalla vaikuttavat uudet sosiaaliset verkkoteknologiat.


title: Kirjasto 2.0

text: Edellä esitetyt määritelmät keskittyvät Kirjasto 2.0 -ilmiön eri osa-alueisiin. Määritelmissä lähtökohdaksi on valittu pääosin joko Web 2.0 -teknologiat tai kirjastojen palveluiden ja käyttäjien osallistumisen painottaminen. Riippumatta siitä mitä näkökulmia painotetaan, on käyttäjäystävällisellä teknologialla ja sosiaalisella verkolla suuri merkitys Kirjasto 2.0 -ilmiöön liittyvän muutosajattelun ja uudenlaisena koetun vuorovaikutuksen taustalla.Muuttuneella vuorovaikutteisuudella on keskeinen rooli Kirjasto 2.0 keskustelussa ja käsitteen määrittelyssä. Vuorovaikutuksen muutoksen lähtökohtana nähdään digitalisoituminen ja sen vaikutus yksittäisiin mediamuotoihin. Tekniikan kehitys on luonut mahdollisuuksia uudenlaiseen vuorovaikutukseen ja samalla vuorovaikutuksen merkitys ja käytänteet ovat muuttuneet radikaalisti. Yksilöt odottavat saavansa yhä enemmän mahdollisuuksia osallistua, luoda, tuottaa ja yksinkertaisesti olla vuorovaikutuksessa toistensa kanssa eri yhteyksissä ja ympäristöissä. Kirjasto 2.0 voidaan nähdä ennen kaikkea muutoksena vuorovaikutuksessa: vuorovaikutus voi tapahtua kirjastojen ja niiden asiakkaiden välillä, mutta myös kirjastojen sisällä tai asiakkaiden välillä. Viime vuosina verkon merkitys on kasvanut merkittävästi kirjastokontekstissa ja verkosta on tullut tärkeä vuorovaikutusympäristö kirjastojen ja asiakkaiden välillä.


title: Kirjasto 2.0

text: Kirjastopalvelu 2.0 perustuu käyttäjien osallistumiseen ja muutokseen pysyvänä tilana. Tavoitteena on saada aikaan toimiva sekoitus perinteistä palvelua ja Kirjasto 2.0 -palvelua, mikä saavutetaan jatkuvalla palvelun arvioimisella ja kehittämisellä yhdessä asiakkaiden kanssa. Merkittävä rooli Kirjastopalvelussa 2.0 ovat verkkopalvelut, jotka perustuvat Web 2.0 -palveluiden hyödyntämiseen. Kirjasto 2.0 -periaatteille perustuvien verkkopalvelujen tulee olla käyttäjäkeskeisiä ja käyttäjillä tulee olla mahdollisuus osallistua ja helposti muokata palveluista haluamansa kaltaisia.


title: Kirjasto 2.0

text: Kirjasto 2.0 hyödyntää Web 2.0 -palveluita, joissa olennaista on osallistumisen arkkitehtuuri. Web 2.0 -filosofiaa noudattavissa palveluissa, kuten erilaisissa keskustelu-, arvostelu-, suosittelu- ja äänestyssovelluksissa, käyttäjät kykenevät yhdessä rakentamaan kollektiivista ajattelua eli niin sanottua parviälyä.


title: Kirjasto 2.0

text: Web 2.0 -sovellusten avulla kirjastot saavat näkyvyyttä verkossa. Ne toimivat myös kirjastojen markkinoinnin välineinä. Tuomisen mukaan ”kirjastojen on parannettava tarjoamiensa aineistojen löydettävyyttä verkottuneessa informaatioympäristössä, jossa tuhannet ja taas tuhannet palvelut kilpailevat käyttäjien huomiosta”.


title: Kirjasto 2.0

text: Perinteisissä kirjastojen näyttöluetteloissa ainoastaan tietoasiantuntijat tuottavat metadataa kirjoista ja muista julkaisuista. Web 2.0 -teknologiat voivat edistää kirjastojen näyttöluetteloiden kehittämistä. Kirjasto 2.0:n näyttöluetteloiden tavoitteena on tarjota mahdollisimman paljon tietoa teosten sisällöistä. Luetteloinnin tarkoituksena on tuoda sisällöt entistä paremmin esille. Kirjasto 2.0:n näyttöluetteloon myös käyttäjillä on mahdollisuus tuottaa arvioita tai kommentteja kirjaston aineistosta rikastuttaen näin metadataa. Laatuarvioinnin lisäksi käyttäjien kommentit voivat tuottaa teoksen kollektiivisen luotettavuustarkistuksen, sillä ne saattavat sisältää myötä- tai vastaevidenssiä, asiavirheiden korjauksia ja muita huomautuksia.


title: Kirjasto 2.0

text: Käyttäjä voi kirjastojärjestelmästä tilata uutuusluettoita RSS-syötteinä. Tällainen mahdollisuus on käytössä ainakin pääkaupunkiseudun HelMet-järjestelmässä.


title: Kirjasto 2.0

text: Kirjastot ovat ottaneet käyttöönsä blogit, joissa ne jakavat tietoa palveluistaan ja muutoksista toiminnassaan sekä muita kirjastoon liittyviä uutisia. Esimerkiksi Tampereen yliopiston kirjastolla on käytössä blogi Kirjasto 8.5.Folksonomia (engl. "folksonomy") on käyttäjien luoma taksonomia eli luokittelujärjestelmä erityisesti verkkoyhteisöissä tapahtuvaa dokumenttien kuvailua varten. Kuvailu tapahtuu avoimella asiasanoituksella vapaasti määriteltyjen avainsanojen tai tagien avulla. Folksonomiat on nähty mahdollisuutena laajentaa yleisten kirjastojen palveluita, mutta samalla on korostettu myös vastaavien rakenteellisten ratkaisujen tärkeyttä. Esimerkiksi Spiteri (2007) on korostanut, että käyttäjien mahdollisuus kuvailla tai luetteloida teoksia kirjastojen omiin aineistoluetteloihin vaatii aina myös jonkinasteista rakennetta ja kontrollia.Secondlife


title: Kirjasto 2.0

text: Kaikki kirjastojen resursseja hyödyntävät Web 2.0 -kirjastosovellukset eivät ole kirjastojen omia tai niiden kontrolloimia. Yleisen kirjastolaitoksen ulkopuoliset toimijat voivat tyydyttää monia sellaisia käyttäjien tarpeita, joihin kirjaston verkkopalvelujen on tarkoitus vastata.


title: Kirjasto 2.0

text:
Yhteisöllisesti rakennetussa LibraryThing-palvelussa käyttäjien on mahdollista luetteloida, avainsanoittaa ja arvioida kirjoja. Palveluun on mahdollista imuroida standardimuotoista metadataa useista lähteistä, kuten Kongressin kirjaston tietokannasta, pääkaupunkiseudun HelMet-järjestelmästä ja Amazonista. LibraryThingin tiedot perustuvat siis kirjastojen näyttöluetteloista kopioituihin MARC-tietueisiin. Kirjastot voivat kierrättää näitä yhteisöllisesti rikastettuja tietueita takaisin omiin verkkopalveluihinsa. Käyttäjät voivat lisäksi tuottaa LibraryThing-palveluun niin sanottua yhteistä tietoa kirjoista ja kirjailijoista.
Kirjasto 2.0 painottaa etenkin tiedon löytämisen ja paikallistamisen vaivattomuutta, verkkosisällön yksilö- ja ryhmäkohtaista räätälöitävyyttä sekä käyttäjien osallistumista palvelun tuottamiseen. Kirjasto 2.0:ssa kirjastojärjestelmien ytimenä pidetään keskustelua: on tuloksekkaampaa, kun tietoasiantuntijat ja kirjastojärjestelmien käyttäjät ovat dialogisessa suhteessa toisiinsa. Se ei kuitenkaan tarkoita luopumista ammattilaisen oikeudesta laatia mahdollisimman laadukasta metadataa, mutta se nostaa esiin käyttäjien mahdollisuuden saada äänensä kuuluville kirjastojärjestelmissä. Käyttäjien osallistuminen voi olla keskustelua tai oman aineiston tuottamista, mutta myös luetun, katsellun tai kuunnellun pisteyttämistä ja kommentointia.


title: Koiranliha

text: Koiranliha viittaa koiran syömäkelpoisiin osiin.


title: Koiranliha

text: Länsimaissa koiranliha on ruokatabu, mutta joissakin Aasian maissa se on jopa suosittua ruokaa. Kiinassa etenkin tietyissä maakunnissa koiraa syödään yleisesti. Myös Vietnamissa se on suosittua ruokaa, jonka uskotaan tuovan hyvää onnea. Etelä-Koreassa koirien syöminen kiellettiin vuoden 1988 olympialaisten ajaksi länsimaisten vierailijoiden vuoksi. Koiranlihan arvioidaan olevan neljänneksi suosituin lihalaji Etelä-Korean markkinoilla sian, naudan ja kanan jälkeen. Koreassa koiranlihan uskotaan parantavan voimia ja viriliteettiä. Taiwanissa koirien syöminen kiellettiin lailla vuonna 2001.


title: Koiranliha

text: Koiranliha on voimakkaan makuista ja hajuista. Se maustetaan voimakkaasti ja tarjotaan usein alkoholin kanssa. Koreassa suosittua on etenkin koiranlihakeitto. Koiran suosio on kasvanut etenkin Pohjois-Vietnamissa, jossa on kehitetty myös uusia eksoottisia reseptejä. Syötäväksi tarkoitetut koirat kasvatetaan tarhoissa tai kerätään maaseudulta.


title: Koiranliha

text: Suosittu korealainen koirasta tehtävä ruokalaji on Boshintang (보신탕; 補身湯) -muhennos tai keitto. Ruokalajiin kuuluu koiranlihan lisäksi vihersipulia, veripeippiä ja sen siemeniä jauhettuna ja voikukkaa. Sitä maustetaan doenjang-paputahnalla ja gochujangilla.


title: Koiranliha

text: Koreassa vietetään heinä–elokuussa kolmea "koiran päivää" (Sambok 삼복 tai Boknal 복날), joihin koiranlihan nauttiminen oleellisesti kuuluu. Kyse on samasta kuin Suomessa tunnettu mätäkuu, jonka muinaiset mesopotamialaiset ja roomalaiset tunsivat koiranpäivien nimellä Siriuksen eli Koirantähden mukaan.


title: Koiranliha

text: Etelä-Kiinassa Guangxin alueella sijaitsevassa Yulinin kaupungissa järjestetään vuosittain kesäpäivänseisauksen aikaan koiranlihafestivaalit. Festivaalia on pidetty laittomana, koska siellä käytetty koiranliha on suurimmaksi osaksi peräisin joko mustasta pörssistä tai varastetuista koirista.


title: Koiranliha

text: Eläinsuojelijat vastustavat koirien syöntiä. Ehkä äänekkäästä vastustuksesta johtuen koiran syöntiä ei ole ikinä virallistettu Etelä-Koreassa, eikä sitä ole lisätty tuotantoeläinten luetteloon. Tämän vuoksi koirien teurastusta eivät koske mitkään lait ja siinä voi olla hygieniapuutteita. Lisäksi korealaisen uskomuksen mukaan liha mureutuu, kun eläimiä hakataan ennen teurastusta.


title: Maahockey Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Kansainyhteisön kisojen 2010 maahockey järjestettiin Major Dhyan Chand National Stadiumilla 4.–14. lokakuuta 2010. Ohjelmassa oli sekä miesten että naisten turnaus.


title: Maahockey Kansainyhteisön kisoissa 2010

text: Lähde: cwgdelhi2010.org


title: Ed

text: Ed tarkoittaa seuraavia:Ed on seuraavan henkilön nimi:


title: Anekdoottinen todiste

text: Anekdoottinen todiste (joskus "tarinatodiste") tarkoittaa tarinaa tai tietoa, joka ei yksin ole riittävä todiste. Ilmaus "anekdoottinen todiste" voi tarkoittaa kahta eri asiaa:


title: Anekdoottinen todiste

text: 1. Anekdootti tai kuulopuhe, josta ei varmuudella tiedetä, onko se totta.


title: Anekdoottinen todiste

text: 2. Todiste, joka on itsessään kelvollinen mutta jota käytetään "todistamaan" liian yleistä väitettä - sellaista, jonka todistaminen vaatisi huomattavasti laajempaa todistusaineistoa. Tämä jälkimmäinen merkitys on suunnilleen sama asia kuin virheellinen yleistys. Esimerkki: ""Isoisäni poltti runsaasti tupakkaa ja eli satavuotiaaksi, joten tupakka ei ole vaarallista"" on väärin päätelty - siitä voisi sen sijaan päätellä "tupakka ei tapa kaikkia nuorena".


title: Anekdoottinen todiste

text: Joskus kuitenkin anekdoottiset todisteet saattavat johtaa tutkijan tekemään oivaltavan hypoteesin (oletuksen), jota hän sitten voi yrittää todistaa oikeaksi tai vääräksi tieteellisellä menetelmällä.


title: Anekdoottinen todiste

text: Jotta yksittäistapauksista voisi päätellä yleisen säännön, pitää yksittäistapauksia olla riittävästi, niiden täytyy olla satunnaisesti valittuja, niistä pitää saada luotettavaa tietoa ja tämän tiedon täytyy tukea juuri esitettyä sääntöä. Tällöinkin on mahdollista, että ilmiölle on jokin toinen selitys.


title: Anekdoottinen todiste

text: Psykologien mukaan ihmiset huomaavat helpommin erottuvia tapauksia kuin tyypillisiä esimerkkejä, mikä helposti johtaa vääriin yleistyksiin.


title: Eero Haukiala

text: Eero Olavi Haukiala (entinen Henriksson) (23. syyskuuta 1914 Noormarkku – 26. maaliskuuta 1980) oli suomalainen pesäpalloilija, joka kuului toistakymmentä vuotta Suomen parhaimmistoon.


title: Eero Haukiala

text: Enimmäkseen polttajana pelannut Haukiala voitti Suomen mestaruuden Helsingin Pallonlyöjien joukkueessa vuosina 1934 ja 1938 ja Pallo-Tovereiden ikämiesjoukkueessa 1955, 1956 ja 1958. Itä–Länsi-otteluun Haukiala osallistui kymmenen kertaa ja pelasi maaottelussa Viroa vastaan vuonna 1932. Vuoden 1950 Itä–Länsi-ottelussa hän toimi pelituomarina. Haukiala pelasi mestaruussarjatasolla myös käsi- ja koripalloa.


title: Rafael Aalto

text: Olavi Rafael ”Rafu” Aalto (s. 23. huhtikuuta 1913 Aura) oli suomalainen pesäpalloilija.


title: Rafael Aalto

text: Aalto pelasi Hämeenlinnan Pallokerhon pesäpallojoukkueessa, jossa hän voitti B-sarjan mestaruuden 1935 ja Suomen-mestaruuden 1936. Hän harrasti myös painia ja toimi Hämeenlinnan Voimailijain puheenjohtajana sekä muissa seuran tehtävissä. Aallolle on myönnetty Suomen urheilun hopeinen ansioristi.


title: Erne Aaltonen

text: Erne Tuure Aaltonen (s. 23. helmikuuta 1915 Hausjärvi) oli suomalainen pesäpalloilija.


title: Erne Aaltonen

text: Aaltonen pelasi Pesäpallon SM-sarjassa neljä kautta Riihimäen Pallonlyöjäin joukkueessa saavuttaen Suomen-mestaruuden 1933. Vielä 1950-luvulla Aaltonen pelasi Suomensarjassa.


title: UP Langreo

text: Unión Popular de Langreo on espanjalainen jalkapalloseura Langreosta Asturiasta. Sen edustusjoukkue pelaa Espanjan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Tercera Divisiónissa.


title: UP Langreo

text: Langreo perustettiin 4. heinäkuuta 1961 yhdistämällä Club Langreano de Sama ja Círculo Popular de La Felguera. Seuran joukkue aloitti pelit kaudella 1961–1962 Tercera Divisiónissa, joka oli tuolloin maan kolmanneksi korkein sarjataso. Joukkue voitti lohkonsa ja nousi jo yhden kauden jälkeen Segunda Divisióniin, jossa se pelasi kahdeksan kauden ajan vuosina 1962–1968 ja 1970–1972. Sittemmin joukkue on pelannut Tercerassa ja vuonna 1977 Segundan ja Terceran väliin perustetussa Segunda División B:ssä.


title: UP Langreo

text: Langreon kotistadion on Ganzábal, jolla on 4 024 istumapaikkaa. Stadion on nimetty La Felgueran entisen puheenjohtajan, insinööri Francisco Fernández Ganzábalin mukaan, joka rakennutti alkuperäisen stadionin 1920-luvulla.


title: UP Langreo

text: Langreon tunnetuin pelaaja on Espanjan maajoukkueen historian paras maalintekijä David Villa, joka pelasi seuran juniorijoukkueissa ennen siirtymistään Sporting de Gijóniin. Maajoukkueen päävalmentajana toiminut Vicente Miera puolestaan valmensi seuran edustusjoukkuetta valmennusuransa alkuvuosina.


title: Asta Brigatti

text: Asta Ainamo Brigatti (o.s. Ruotsalainen, s. 10. tammikuuta 1933 Lapinlahti) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pesäpalloilija.


title: Asta Brigatti

text: Asta Brigatti alias "Tekla" voitti Kuopion Kelta-Mustien joukkueessa Suomen mestaruuden vuonna 1955 ja saavutti lisäksi viisi kertaa SM-hopeaa. Vuoden 1956 Suurkisoissa hän saavutti pronssia. Itä–Länsi-ottelussa Asta pelasi kolme kertaa Idän puolella. Aktiivipalloilun Brigatti lopetti vuonna 1966.


title: Shelton Brooks

text: Shelton Brooks (4. toukokuuta 1886 – 6. syyskuuta 1975) oli kanadalainen pianisti, säveltäjä ja vaudeville-esiintyjä.


title: Shelton Brooks

text: Brooks syntyi Amherstburgissa, Ontariossa vuonna 1886. Lapsena hän soitti urkuja kirkossa, jossa hänen isänsä toimi pappina. 15-vuotiaana hän muutti Detroitiin ja aloitti uran itseoppineena ragtime-pianistina kaupungin kahviloissa ja yökerhoissa. Ensimmäiset omat kappaleensa hän sävelsi vuonna 1909.


title: Shelton Brooks

text: Brooksin ensimmäinen menestyskappale oli vuoden 1910 ”Some of These Days”, jota säveltäjä tarjosi laulaja Sophie Tuckerille. Tucker alkoi esittää laulua heti seuraavana päivänä, ja ennen pitkää siitä tuli hänen tunnuskappaleensa. Tucker jopa nimesi omaelämäkertansa kappaleen mukaan. Standardiksi nousseen sävellyksen nuotteja myytiin yli kaksi miljoonaa kappaletta.


title: Shelton Brooks

text: Vuonna 1911 Brooks esiintyi Chicagon Pekin Theatressa esitetyssä musiikkikomediassa "Dr. Herb’s Prescription, or It Happened in a Dream". Hän tuli nopeasti tunnetuksi taitavana esiintyjänä; pianonsoiton ja laulamisen lisäksi hän osasi imitoida osuvasti aikakauden kuuluisaa vaudeville-koomikkoa Bert Williamsia.


title: Shelton Brooks

text: Vuoden 1917 sävellyksestä ”The Darktown Strutters’ Ball” tuli Brooksin menestynein kappale myyden yli kolme miljoonaa nuottijulkaisua. Original Dixieland Jass Bandin äänite vuodelta 1917 tunnetaan yhtenä varhaisimmista jazznauhoitteista.


title: Siilinjärven Ponnistus

text: Siilinjärven Ponnistus on 17. tammikuuta 1907 perustettu siilinjärveläinen yleisseura, jonka lajeja ovat olleet mm. voimistelu, yleisurheilu, paini, hiihto, mäenlasku, jalkapallo, luistelu, uinti, pyöräily ja pesäpallo. 2000 luvulla seuran lajeja ovat mäkihyppy, yhdistetty, voimanosto, painonnosto, voimistelu, yleisurheilu, pujottelu ja hiihto. Hiihtojaostossa ei ole ollut toimintaa 2010 luvulla. Yleisurheilujaoston toiminta käynnistettiin uudelleen 2007 lopussa. Kaudella 2014 SiiPossa oli 500 jäsentä. Yleisurheilujaosto on nykyään seuran suurin jaosto, yli puolet jäsenistä. SiiPon pujottelujaoston jäsenet yhdistyivät PHS Alpiin kanssa 1.5.2015. Uuden pujotteluseuran nimeksi tuli Kuopio Ski Club 2.6.2015.


title: Siilinjärven Ponnistus

text: Pesäpallon SM-sarjaan seura nousi ensimmäisen kerran kaudeksi 1936 sijoituttuaan B-sarjassa 1935 neljän parhaan joukkoon. Joukkueessa pelasivat tuolloin: Veli-Matti Seppä, Tapio Hämäläinen, Seppo Sonninen, Kauko Salminen, Ahti Sonninen, Tomi Hirvonen, Jorma Kyyhkynen, Eino Halonen, Yrjö Miettinen, Reino Virtaniemi ja Ulves Laaksonen.


title: Siilinjärven Ponnistus

text: 1980-luvulla Ponnistus palasi jälleen pääsarjaan selviten aina SM-loppuotteluun saakka kaudella 1986. Pesäpallon Suomen Cupin seura onnistui voittamaan kaudella 1985, jolloin se myös ainoan kerran voitti Ykkössarjan.


title: Siilinjärven Ponnistus

text: 1987 perustettiin Siilinjärven Pesis jatkamaan Ponnistuksen pesäpallo toimintaa.


title: Siilinjärven Ponnistus

text: Kärkilyöntikuningas:


title: Larry Gagosian

text: Larry Gagosian (s. 19. huhtikuuta 1945 Los Angeles, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen taidegalleristi, joka kuuluu taidemaailman merkittävimpien vaikuttajien joukkoon. Hänellä on yhdeksän galleriaa Yhdysvalloissa ja Euroopassa.


title: Larry Gagosian

text: Gagosian oli vuonna 2010 ArtReview'n vuosittain laatimalla listalla taidemaailman vaikuttajista ykkösenä. Vuonna 2009 hän oli viidentenä.


title: Larry Gagosian

text: Gagosianin vanhemmat ovat armenialaissyntyisiä.


title: Diomedesaaret

text: Diomedesaaret tai "Diomedeensaaret" eli "Gvozdevinsaaret" (, tai Oстрова Гвоздева, "Ostrova Gvozdeva") on kaksi saarta käsittävä saariryhmä keskellä Beringinsalmea. Saarista läntisempi Iso-Diomede kuuluu Venäjälle ja itäisempi Pieni-Diomede Yhdysvalloille. Pienellä-Diomedellä sijaitsee noin 115 asukkaan Diomeden kaupunki. Ison-Diomeden väestö siirrettiin mantereelle toisen maailmansodan jälkeen. Saarten välissä sijaitsevasta salmesta kulkee Venäjän ja Yhdysvaltain valtakunnanraja sekä kansainvälinen päivämääräraja.


title: Diomedesaaret

text: Diomedesaaret ovat jäänne jääkaudelta, jolloin ne olivat osa nykyisen Beringinsalmen kohdalla ollutta, Euraasian ja Alaskan yhdistänyttä Beringian maakannasta. Saaret sijaitsevat keskellä Beringinsalmea pohjoisen Tšuktšimeren ja eteläisen Beringinmeren välissä ja niiden välistä kulkee Venäjän ja Yhdysvaltojen välinen valtakunnanraja. Saarten välinen salmi on noin neljä kilometriä leveä, ja siitä kulkee myös kansainvälinen päivämääräraja. Pieni-Diomede on pinta-alaltaan noin 7,2 km². Saaren yläosa on muodoltaan laakea ja sen rinteet ovat jyrkät ja kallioiset. Iso-Diomede on pinta-alaltaan noin neljä kertaa suurempi (n. 28,5 km²), mutta pinnanmuodoiltaan se on samanlainen. Fairway Rock on pieni ja asumaton luoto, joka sijaitsee noin 19 kilometriä Pienestä-Diomedestä kaakkoon.


title: Diomedesaaret

text: Saarista ainoastaan Yhdysvalloille kuuluva Pieni-Diomede on vakituisesti asuttu, ja sen väestö on keskittynyt saaren länsireunalla sijaitsevaan Diomeden kaupunkiin. Diomeden asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa yhteensä 115. Asukkaat ovat pääosin alkuperäisväestöä ja harjoittavat etupäässä luontaiselinkeinoja. Isolla-Diomedellä sijaitsee venäläinen sääasema.


title: Diomedesaaret

text: Kesän keskilämpötilat Diomedessä ovat +4 ja +10 celsiusasteen välillä ja talven –23 ja –14 asteen välillä. Vuosittainen sademäärä on 25 cm ja lunta sataa noin 75 cm. Tuuli käy säännönmukaisesti pohjoisesta, keskinopeudella 27 kilometriä tunnissa. Beringinsalmi on jäässä noin puolet vuodesta, jolloin on mahdollista kävellä Diomedesaarelta toiselle. Saarilla elää muun muassa suuria lunni- ja merimetsoyhdyskuntia.


title: Diomedesaaret

text: Diomedesaaria on ehdotettu välipysäkiksi Beringinsalmen halki kulkevaksi kaavaillulle tunnelille tai sillalle.


title: Diomedesaaret

text: Diomedesaarten varhaiset asukkaat olivat läntisiä eskimoita, jupikkeja. Heillä oli kulttuuriyhteys itäisiin eskimoihin, inuitteihin. Jupikit pyydystivät mursuja, hylkeitä ja valaita ja käyttivät kalastuksessaan keihäitä ja harppuunoita. Saarten asukkaat kävivät kauppaa molempien mantereiden välillä.


title: Diomedesaaret

text: Vitus Beringin tutkimusretkikunta kävi saarilla vuonna 1728 ja nimesi ne Pyhän Diomedeen mukaan, jonka ortodoksista muistopäivää vietettiin vierailupäivänä 16. elokuuta. Venäläisen tutkimusmatkailijan Semjon Dežnjovin kuitenkin arvellaan käyneen saarilla jo vuonna 1648.


title: Diomedesaaret

text: Kun Venäjä myi Alaskan Yhdysvalloille vuonna 1867, valtioiden raja vedettiin Diomedesaarten väliin. Yhdysvaltalainen John Muir vieraili Diomedesaarilla vuonna 1881 ja teki näkemästään muistiinpanoja. Vuonna 1926 Diomedesaarilla tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa löydettiin syöksyhampaista valmistettuja käyräviivaisin kuvioin koristeltuja esineitä. Niiden on uskottu olevan eskimoiden saapumista edeltäneeltä aikakaudelta ja edustavan kanadalaisen antropologi Diamond Jennessin määrittelemää vanhaa Beringinmeren kulttuuria.


title: Diomedesaaret

text: Toisen maailmansodan aikana Iso-Diomede toimi Neuvostoliiton sotilastukikohtana. Saaren väestö siirrettiin mantereelle ja kaikki liian lähelle tulleet Pienen-Diomeden asukkaat pidätettiin. Vuonna 1948 viimeiset Ison-Diomeden alkuperäisasukkaat pakkosiirrettiin mantereelle.


title: Diomedesaaret

text: Maailmansodan jälkeen Diomedesaarten välissä kulki kylmän sodan osapuolten Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen välinen raja, jota tuolloin kutsuttiin myös ”jääesiripuksi”. Liennytyksen ja perestroikan kaudella yhdysvaltalainen uimari Lynne Cox ui 7. elokuuta 1987 saarten välisen salmen poikki Yhdysvalloista Neuvostoliittoon. 17. elokuuta 2012, lähes tarkalleen 25 vuotta myöhemmin, kädetön ja jalaton ranskalaisuimari Philippe Croizon ui saarten välin uudestaan käyttämällä erikoisvalmisteisia tekojalkoja.


title: Korpiselän ortodoksinen seurakunta

text: Korpiselän ortodoksinen seurakunta oli ortodoksinen seurakunta Raja-Karjalassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Seurakunnan alueeseen kuului Korpiselän kunta sekä Harsuvaaran, Havuvaaran ja Kuikan kylät Soanlahden kunnasta. Seurakunta kuului Suomen ortodoksisen kirkon Karjalan hiippakunnan kolmanteen valvontapiiriin. Korpiselkä kuului keskiajalla Sortavalan seurakuntaan ja 1500-luvun lopulta lähtien Suojärven seurakuntaan. Korpiselkä perustettiin Suojärven kappeliksi vuonna 1799 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1815. Korpiselän seurakunta lakkautettiin vuonna 1949. Evakuoidut seurakuntalaiset sijoitettiin pääasiassa Iisalmen ja Sonkajärven ympäristöön, jonna perustettiin Iisalmen ortodoksinen seurakunta. Suomen puolelle jääneet Korpiselän seurakunnan läntisimmät kylät liitettiin Ilomantsin ortodoksiseen seurakuntaan, josta ne on sittemmin siirretty seurakuntajärjestelyissä Joensuun ortodoksiseen seurakuntaan. Korpiselän seurakunnan jäsenmäärä oli 1 867 vuonna 1900, 2 349 vuonna 1933 ja noin 2 220 vuonna 1938.


title: Korpiselän ortodoksinen seurakunta

text: Korpiselän seurakunnalla oli kaksi kirkkoa ja viisi tsasounaa. Korpiselän kirkonkylässä sijaitsi seurakunnan pääpyhäkkö, Korpiselän ortodoksinen kirkko, joka oli pyhitetty Pyhälle Nikolaokselle. Korpiselän vuonna 1898 valmistunut kirkko oli puurakenteinen ja sen suunnitteli arkkitehti V. I. Barankejeff. Toinen kirkko sijaitsi seurakunnan itäosassa Ägläjärvellä. Tämä Pietarille ja Paavalille pyhitetty Ägläjärven kirkko oli alun perin rakennettu vuonna 1789 Korpiselän kirkonkylään, mutta siirrettiin vuonna 1903 Ägläjärvelle, kirkonkylän uuden kirkon valmistuttua. Tsasounia oli Kokkarin, Tolvajärven, Tšiipakan, Tšokin ja Ägläjärven kylissä. Kokkarin tsasouna oli pyhitetty Jumalanäidin kuolonuneen nukkumisen muistolle, Tolvajärven tsasouna profeetta Eliaan muistolle ja Tšokin tsasouna Kristuksen kirkastumisen muistolle.


title: Korpiselän ortodoksinen seurakunta

text: Kaikki seurakunnan pyhäköt kärsivät sodissa vaurioita. Tolvajärven tsasouna tuhoutui talvisodassa. Muut tsasounat ja Ägäläjärven kirkko ovat tuhoutuneet sotien jälkeen. Korpiselän kirkko toimi Neuvostoliiton aikana keittiönä ja sittemmin karjasuojana, mutta on kuitenkin edelleen pystyssä, tosin huonokuntoisena.


title: Korpiselän ortodoksinen seurakunta

text:
Korpiselän ortodoksisella seurakunnalla oli Korpiselän kunnan alueella 13 kalmistoa eli hautausmaata sekä sankarihauta. Vuoteen 1944 asti käytössä olivat Korpiselän, Tolvajärven ja Ägläjärven hautausmaat sekä Kokkarin ja Tšokin yhteinen hautausmaa. Korpiselän vuonna 1851 käyttöön otettu hautausmaa sijaitsee kilometrin verran kirkonkylän eteläpuolella Värtsilään johtavan maantien varressa Korpiselän rukoushuonekunnan luterilaisen hautausmaan vieressä. Hautausmaa oli kahden hehtaarin kokoinen ja sen koilliskulmassa oli ruumishuone. Venäläiset ovat rakentaneet hautausmaan itäosan poikki sähkölinjan, jonka yhteydessä osa hautausmaasta on tuhoutunut. Tolvajärven hautausmaa sijaitsee Mellitsänmäellä kylän pohjoisosassa Ägläjärvelle vievän maantien varressa Tolvajärveen pistävällä niemellä. Tolvajärven hautausmaalla taisteltiin sekä talvi- että jatkosodassa ja hautausmaalla on juoksuhautojen ja pesäkkeiden jäänteitä. Ägläjärven hautausmaa sijaitsee kylän länsipuolella ja siellä sijaitsi myös kylän kirkko. Ägläjärven hautausmaa on otettu käyttöön 1800-luvun lopulla. Nykyisin lähes kaikki haudat on turmeltu. Kokkarin ja Tšokin kylien yhteinen hautausmaa sijaitsi Lampilanvaarassa kirkonkylästä Tolvajärvelle johtavan tien varrella kolmen kilometrin päässä Kokkarista ja kilometrin päässä Tšokista. Suurimpien sukuhautojen muistomerkit on nykyisin kaadettu, mutta muuten hautausmaa on saanut olla rauhassa. Korpiselän ortodoksiset sankarivainajat haudattiin Korpiselän kirkon vieressä olevaan sankarihautaan.
Vanhempia jo Suomen aikana käytöstä poistuneita hautausmaita oli yhdeksän. Kunnan länsiosassa näistä sijaitsivat Korpiselän kirkon vieressä oleva Korpiselän vanha hautausmaa, Korpijärven etelärannalla Korpiselkä–Värtsilä maantien varressa oleva Tšiipakan hautausmaa ja Korpijärven Ruotsinsaaressa ollut Ruotsin ja Venäjän välisen sodan aikainen kalmisto. Kunnan keskiosissa Kokkarin vanha 1700-luvun puolesta välistä 1800-luvun lopulle käytössä ollut hautausmaa kylän itäosassa Tolvajärventien varressa, Tšokin vanha hautausmaa tsasounan vieressä kylän pohjoisosassa ja Tolvajärven Kotisaaren vanha 1700-luvulta peräisin oleva kalmisto. Sekä kunnan itäosassa Vieksingin hautausmaa kylän etelälaidalla, Ägläjärven vanha kalmisto ja Yläjärven hautausmaa Yläjärven etelärannalla.


title: Se verellä maksetaan

text: Se verellä maksetaan on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Se verellä maksetaan

text: Teos on Kurvisen toinen sotaromaani. Romaanin päähenkilö on nuori vänrikki Paavo Marttila, joka saa johdettavakseen kranaatinheitinkomppanian, jonka miehistö on häntä huomattavasti vanhempaa ikäluokkaa, mikä luo kirjaan ylimääräisen jännitteen. Kirjan tapahtumat keskittyvät Aunukseen, jossa krh-komppania ottaa vihollisen vastaan Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua kesällä 1944.


title: Vanessa Philipp

text: Vanessa Philipp (oik. Vanessa Fuller, ent. Vanessa Philippová, s. 11. maaliskuuta 1973 (Praha, Tšekkoslovakia) on suomalainen laulaja ja säveltäjä. Hänen tyylinsä kulkee musikaaleista jazziin ja countrysta poppiin. Vanessan tunnetuin sävellys on "Prahan Kevät" (san. Vexi Salmi). Vanessa Philipp asuu Espoossa perheensä kanssa.


title: Vanessa Philipp

text: Vanessa Philipp syntyi muusikkosukuun, jossa äiti toimi pianonsoiton opettajana ja isä rumpalina. Hänen äitinsä suku nykyisessä Tšekinmaassa johtaa pitkälle historiaan musiikkipiireissä. Vanessan isoisä Miroslav Jindřich Maxmilián Philipp (1914–2008, s. Náchod) oli Prahan konservatorion professori, pianoprofessori ja säveltäjä, isoisoisänsä Maxmilián Philipp toimi Montenegrossa Nikolai II:n hovissa pianonsoitonopettajana sekä arvostettuna kapellimestarina Náchodissa. Vanessan isoisän sisko Marie Philippová toimi oopperalaulajana Bratislavan oopperassa ja veli Maxmilián Philipp pianistina Prahassa sekä veli Zdeňek Philipp kapellimestarina Náchodissa.


title: Vanessa Philipp

text: Syntymänsä jälkeen Vanessa muutti perheineen Suomeen, ja jo viisivuotiaana Vanessa aloitti pianotunnit, joita myöhemmin seurasivat laulu ja sello. Vanessa opiskeli Vantaan ja Lohjan musiikkiopistossa sekä Oulunkylän Pop/Jazz konservatoriassa pedioppilaana. Laulun klassinen musiikkikoulutus vaihtui myöhemmin kevyeen musiikkiin ja poppiin. Vanessa on opiskellut musiikkipedagogiikkaa (Sibelius Akatemia, Jyväskylän yliopisto), opettanut klassista pianoa ja poplaulua sekä tehnyt musiikkileikkikoulun opettajan sijaisuuksia. Vanessan opinnot keskittyivät myös kaupallisiin aineisiin sillä hän opiskeli Heliassa (Helsingin Liiketalouden ja Hallinnon Ammattikorkeakoulu) pääaineenaan yrityshallinto.


title: Vanessa Philipp

text:
Vanessa Philipp on tehnyt yhteistyötä sekä suomalaisten että tšekkiläisten muusikkojen kanssa. Ensimmäiset singlet (Itke En Lemmen Tähden, Anna Mulle Siivet Selkään, Kaunis On Hetki Rakkauden, Jos Kyyneleet Kertoa Voisi) olivat Vanessan, Vexi Salmen, Pertti Haverisen sekä Kalervo "Kassu" Halosen käsialaa (1990-luvulla). Osa on Vanessan omia kappaleitaan.
Vuonna 1997 Vanessa levytti toisen pitkäsoittolevynsä "Antaudun", joka tehtiin tšekkiläisten muusikoiden voimin Prahassa. Ensimmäinen pitkäsoitto on samoin tšekkivoimin tehty "Báječné Cesty" v. 1993, josta ilmestyi Tšekin markkinoille sekä c-kasetti että CD-levy. Tältä albumilta kappale "Mě Se Líbí Jen Jim" ylsi listakappaleeksi Tšekin valtakunnallisessa radiossa.
Vanessa sijoittui parhaaksi naissolistiksi vuoden 1997 Syksyn Sävel -kilpailussa kappaleella Lomarakkaus (säv. Pekka Saukkonen). Vanessa on levyttänyt suomeksi, englanniksi ja tšekiksi. Kirkan, eli Kirill Babitzinin ikivihreän ”Surun pyyhit silmistäni” Vanessa levytti tšekinkielelle ja lukuisia tšekkiläisiä sävellyksiä löytyy myös Vanessan suomenkielisiltä levyiltä (esim. säveltäjä Karel Svobodan sävellyksiä musikaaleista Monte Cristo sekä Dracula. Vanessan on myös vieraillut erilaisissa kokoelmatallenteissa. Vanessa esiintyy yhtyeen The Lucky Street Band kanssa sekä vieraillen erilaisissa jazz-kokoonpanoissa. Vanessa on toiminut jo vuosia myös markkinoinnin ja tapahtumaorganisoinnin alalla, johon hän kouluttautui Heliassa 1990-luvulla. Tällä alalla hän toimii myös edelleen.


title: Vanessa Philipp

text:
CD-levyt/Albumit
Let Me Entertain You Demo/PromoCD


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
Solo vocals: *1 Vanessa Philipp, *2 Paavo Virkkunen, *3 Hannu “Hanski” Toivanen, *4 Hannu Sorsa.
Arrangements: The Lucky Street Band.
© The Lucky Street Band 2010 LSB-002
Antaudun


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
Levyn kaikki sovitukset: Jaromír Klempíř.
© Fourlew Production Ky 1998 LEWCD-001
Báječné Cesty


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
Music: J . Klempíř: 1, 3, 4, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 13, 14. M. Philipp: 2, 9. L. Philippova: 6
Lyrics: Václav Babula. © Studio Sokit, Prague, Czech Republic, 1993. Nauhoite CD-levyinä ja C-kasetteina.
CD Singlet
Up Where You Belong


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
(Written by Jack Nitzsche and Buffy Saint-Marine. Lyrics by Will Jennings. Arrangements by Antti Hyvärinen. Musicians: Antti Hyvärinen, keyboard/Jari Nieminen, quitar/Jari Heino, bass/Miri Miettinen
, drums). Studio: Juha Heikkilä -Studio Sounds Good, Lahti, Finland
© Buzan Centre Finland Oy 2005.
Mambo Italiano


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
(Arrangement: Antti Hyvärinen. Musicians: Antti Hyvärinen, keyboard/Jari Nieminen, quitar/Jari Heino, bass/Miri Miettinen, drums). Studio: Juha Heikkilä -Studio Sounds Good, Lahti, Finland
© Buzan Centre Finland Oy 2005.
Passion


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
© Fourlew Production Ky 2000, Helsinki
Tähtisilmä


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
© Fourlew Production Ky 2000, Helsinki
Hyvää Joulua


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
© Fourlew Production Ky 1999 LEWSG-004
Rullisvirtaa


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
© Fourlew Production Ky 1999, Helsinki
Vanessa Philipp/Kevät Tulee Helsinkiin


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
© Fourlew Production Ky 1998, Helsinki
Itke En Lemmen Tähden


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
© Oy Flamingo Ab 1995, Helsinki
Kaunis On Hetki Rakkauden/Jos Kyyneleet Kertoa Voisi


title: Vanessa Philipp

text:
Kappaleet:
© Oy Flamingo Ab 1995, Helsinki


title: Lakeuden miehet

text: Lakeuden miehet on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Lakeuden miehet

text: Romaani pohjautuu tositapahtumiin, jotka alkavat jatkosodan odotuksen tunnelmissa ja päättyvät sodan jälkeiseen vaikeaan sopeutumiseen takaisin siviilielämään. Kirjan pääosassa on pohjalainen suojeluskuntakomppania.


title: Ei toista armaampaa

text: Ei toista armaampaa on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Ei toista armaampaa

text: Romaani kertoo jatkosodan hyökkäysvaiheen päättymisestä ja asemasotaan ajautumisesta ja lopulta suurhyökkäyksen torjunnasta Kannaksella, jonne kirjan päähenkilön Eero Juntusen komppania siirretään.


title: Korpraali Korhosen joulupöytä

text: Korpraali Korhosen joulupöytä on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Korpraali Korhosen joulupöytä

text: Romaani kertoo syrjäisen korpitukikohdan etuvartioaseman elämän menosta jatkosodan aikana. Kirjan päähenkilö korpraali Korhonen toimeenpanee "Operaatio joulupöydän", johon kuuluvat muun muassa sahdin valmistus rintamaoloissa. Operaation kuluessa vartioasemaa muistutetaan vihollisen olemassaolosta ja se joutuukin yllättäen vihollisen offensiivin kohteeksi.


title: Ylä-Kaman piiri

text: Ylä-Kaman piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Kirovin alueella Venäjällä. Alueen koillisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 10 296,93 neliökilometriä. Asukkaita on 34 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Ylä-Kaman piiri

text: Ylä-Kaman piiri on perustettu vuonna 1965. Aikaisemmin sen paikalla oli "Kain piiri", jonka keskuksena toimi Loinon kylä.


title: Ylä-Kaman piiri

text: Piiri rajoittuu luoteessa Komin tasavaltaan, koillisessa ja idässä Permin aluepiiriin sekä kaakossa Kirovin alueen Afanasjevon, etelässä Omutinskin, lounaassa Belaja Holunitsan ja lännessä Nagorskin piireihin. Seutu kuuluu taigan keskivyöhykkeeseen. Pinta-alasta 91 % on metsää ja 6 % maatalousmaata. Suurimmat joet ovat Kama ja Vjatka. Hyötykaivannaisia ovat fosforiitti, hiekka, sora, turve ja savi.


title: Ylä-Kaman piiri

text: Piiriin kuuluu Kirsin kaupunki, Lesnoin, Rudnitšnyin ja Svetlopoljanskin kaupunkimaiset taajamat (kaupunkikunnat) sekä viisi maalaiskuntaa: Kai, Kamski, Loino, Sozimski ja Tšus. Hallinnollinen keskus on Kirs, josta on 201 kilometriä alueen pääkaupunkiin Kiroviin. Asutuskeskuksia on yhteensä 57. Kaupunkiväestön osuus on 72,2 %.


title: Ylä-Kaman piiri

text: Seudulta on rautatieyhteys Udmurtian Jarin kautta Kiroviin ja Iževskiin. Kirsin ja Belaja Holunitsan välillä on kestopäällystetty maantie.


title: Ylä-Kaman piiri

text: Tärkein elinkeino on teollisuus. Suurin teollisuuslaitos on Kirsin kaapelitehdas. Svetlopoljanskissa harjoitetaan turpeentuotantoa. Konkurssin tehneen Rudnitšnyin fosforiittikaivoksen toiminnan jatkaminen on suunnitteilla. Sozimskissa sijainnut Kain selluloosatehdas on suljettu lopullisesti. Viime vuosikymmeninä taantuneeseen metsäteollisuuteen on alkanut virrata uusia investointeja.


title: Ylä-Kaman piiri

text: Maatalous tuottaa vihanneksia ja perunaa sekä maitoa ja lihaa. Kain ja Loinon maatalousyritysten lisäksi maataloutta harjoittaa myös Lesnoissa sijaitseva vankileirihallinto. Noin 90 % tuotannosta saadaan ihmisten yksityispalstoilta.


title: Ylä-Kaman piiri

text: Vuonna 2008 piirissä toimi 15 lastentarhaa, 15 koulua, lasten luomistyön keskus ja urheilukoulu. Kulttuurilaitoksia ovat piirin vapaa-ajankeskus haaraosastoineen, Lesnoin, Rudnitšnyin ja Svetlopoljanskin kulttuuritalot, kirjastolaitos sekä Kirsin ja Kain museot. Nähtävyyksiin kuuluvat Kirsin ja Gidajevon kylän kirkkorakennukset.


title: Kuilu

text: Kuilu on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Kuilu

text: Romaani kertoo suomalais-saksalaisen yhteispartion suorittamasta tuhoamis- ja tiedusteluretkestä pohjoisella rintamanosalla kevättalvella vuonna 1943. Partion tehtävänä oli tuhota vihollisen huoltokeskus, jonka tehtyään partion paluu omalle puolelle oli vaivalloinen ja vain rippeet siitä selvisivät retkestä.


title: Kallehin on vapaus

text: Kallehin on vapaus on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Kallehin on vapaus

text: Romaani kertoo suomalais-saksalaisen partion vaiheista, jossa se saa tehtäväkseen tuhota rajantakaisen partisaanikeskuksen. Kirjan päähenkilö on Jussi Laitila, joka joutuu kirjan loppupuolella Lapin sotaan ja saa huomata, että entisistä aseveljistä oli tullut vihollisia.


title: Kirs

text: Kirs () on kaupunki Kirovin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Vjatkaan laskevan Kirsjjoen rannalla 281 kilometriä Kirovista koilliseen. Kaupunki on Ylä-Kaman piirin keskus. Sen kautta kulkee Kirovin ja Permin väliseltä radalta Jarissa haarautuva rautatie. Asukkaita on 10 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Kirs

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1729 perustetusta rautatehtaasta. Vuonna 1965 siitä tuli kaupunki. Tärkein tuotantolaitos on kaapelitehdas Kirskabel.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Mestari ("The Master") on brittiläisen sci-fi sarjan "Doctor Whon" hahmo ja Tohtorin arkkivihollinen. Mestari nähtiin ensimmäistä kertaa vuonna 1971 Roger Delgadon näyttelemänä. Mestari on myös ajan herra, ja hän oli Tohtorin rakas lapsuudenystävä, kunnes valitsi pahuuden tien. 1970-luvun jaksoissa Mestari oli valinnut tämän tien itse, mutta vuosina 2007–2010 Mestari uudelleenkirjoitettiin hulluudesta kärsiväksi, jolloin hänen päänsä sisällä raikuva rummuttava ääni ajoi hänet mielipuoliseksi. Kahdeksannella kaudella Mestari – tai nykyään "Missy", "the Mistress" – kertoo Tohtorille, että rummuttava ääni on loppunut.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Roger Delgadon esittämä Kolmastoista Mestari esiteltiin kolmannen Tohtorin toisella tuotantokaudella vuonna 1971, tarinassa "Terror of the Autons".


title: Mestari (Doctor Who)

text: Neljännen Tohtorin The Deadly Assassin -tarinassa hiiltyneeksi ja näivettyneeksi ruumiiksi palanutta, katkeraa ja mielipuolista Kolmattatoista Mestaria esitti Peter Pratt.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Hiiltyneen ja näivettyneen Kolmannentoista Mestarin toinen näyttelijä tarinassa Keeper of Traken. The Deadly Assasin tarinan lopussa Mestari oli saanut siirrettyä hieman energiaa Harmonian silmästä itseensä parantaakseen itseään joten Keeper of Traken jaksossa hänen kasvonsa näyttävät enemmän ihmismäisemmiltä.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Anthony Ainley esitti kolmatta Mestaria. Tarinassa Keeper of Traken Mestari varasti konsuli Tremasin kehon ja tappoi neljännen Tohtorin pudottamalla hänet radiomastosta tarinassa Logopolis. Tästä Mestarista tuli myös viidennen Tohtorin arkkivihollinen ja hän piinasi myös kuudetta ja seitsemättä Tohtoria.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Gordon Tipple esitti vuoden 1996 TV-elokuvassa vangittua Mestaria joka tuhottiin Dalekien toimesta.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Toinen näyttelijä vuoden 1996 TV-elokuvassa.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Uudelleenherätetyssä sarjassa Mestaria ovat näytelleet Derek Jacobi, John Simm ja Michelle Gomez. Mestari oli piiloutunut viimeisen suuren Aikasodan tuoksinassa ajan ja universumin ääriin planeetalle nimeltä Utopia. Hän oli muuttanut itsensä ihmiseksi ja vanginnut aikavaltiaan ominaisuutensa taskukelloon, jolloin hän myös unohti kuka oli. Tohtorin ja kumppaneiden saavuttua paikalle Mestari päätyi avaamaan kellon ja muuttui taas omaksi itsekseen. Mestari varasti Tohtorin TARDISin ja siirtyi nykyajan Englantiin päätyen maan pääministeriksi nimellä Harold Saxon ja lopulta hallitsemaan koko Maapalloa, kunnes Tohtori pysäytti hänet. Pääministerinä Mestari rakennutti esimerkiksi "Valiantin", aluksen joka oli myöhemmin UNITin käytössä ja jonka Dalekit lopulta tuhosivat. Vuoden 2009 jouluspesiaaleissa Mestari palasi ja saattoi alulle tapahtumaketjun, joka johti kymmenennen Tohtorin kuolemaan. Myös Mestarin hulluksi tehneen rummutuksen syy paljastettiin.


title: Mestari (Doctor Who)

text: Matt Smithin tuotantokausilla Mestaria ei näkynyt. Kahdeksannella tuotantokaudella Mestari palasi, mutta tällä kertaa hän oli Missy, "The Mistress". Hän paljasti tämän Tohtorille kahdeksannen tuotantokauden toiseksi viimeisessä jaksossa. Kybermies tappoi hänet kauden viimeisessä jaksossa, mutta Missy palasi kuitenkin heti ensimmäisessä yhdeksännen kauden jaksossa takaisin sarjaan.


title: The Mountain Eagle

text: The Mountain Eagle on Alfred Hitchcockin ohjaama brittiläis-saksalainen melodraamaelokuva vuodelta 1926. Se oli Hitchcockin toinen ohjaustyö ja ainut, joka on kadonnut.


title: The Mountain Eagle

text: Hitchcockia itseään "The Mountain Eaglen" katoaminen ei koskaan harmittanut, sillä hän oli vakaasti sitä mieltä, että se oli ”erittäin huono elokuva”.


title: The Mountain Eagle

text: Beatrice Brent on opettajana pienessä vuoristokylässä. Pettigrew-kylän rauhantuomari ja kauppias on rakastunut Beatriceen. Pettigrew luulee, että Beatricen ja Pettigrew'n raajarikon pojan Edwardin välillä on suhde. Kun Pettigrew Beatricea tästä, Pettigrew yrittää lähennellä opettajaa, joka kuitenkin torjuu miehen. Raivostunut Pettigrew kyläläiset mukaan ajaa Beatricen pois kylästä. Vuorella asuva Fearogod-erakko pelastaa Beatricen. Jottei syntyisi skandaalia, Fearogod ja Beatrice menevät naimisiin. Pettigrew käyttää hyväkseen sitä, että Edward on karannut, ja syyttää Fearogodia Edwardin murhasta. Fearogod on vankilassa vuoden ennen kuin hänen onnistuu paeta. Hän palaa vuorelle ja löytää Beatricen sieltä vauvan kanssa. Fearogod joutuu lähtemään sairaan vauvan kanssa kylään, missä hän kohtaa Pettigrew'n. Edward palaa yllättäen ja taivuttelee miehet sovintoon.


title: The Mountain Eagle

text: "The Mountain Eaglen" tuotanto alkoi heti "The Pleasure Garden" -elokuvan valmistuttua. "Pleasure Gardenin" tapaan se oli yhteistuotanto saksalaisen Emelka-studion kanssa. Elokuvan käsikirjoitus perustui tuottaja Michael Balconin apulaisen, Charles Lapsworthin tarinaan. Tarina sijoittui Kentuckyn vuorille, mutta Balcon päätti kuvata sen Tirolissa, koska yhteistyökumppani oli saksalainen ja koska kukaan katsojista ei huomaisi eroa Kentuckyn ja Tirolin välillä. Hitchcock lähetettiin Müncheniin etsimään sopivia ulkokuvauspaikkoja.


title: The Mountain Eagle

text: Kuvauspaikaksi Hitchcock löysi Obergurglin kylän müncheniläisen kaupan ikkunassa näkemänsä maalauksen perusteella. Hitchcock ei kuitenkaan aavistanut, että sinne olisi kahden tunnin junamatka ja sitten viisituntinen ajomatka pikkuteitä pitkin ja lopuksi vielä monen kilometrin kävelymatka naapurikylästä. Paikka sopi kuitenkin kuvauksiin ja kyläläiset vakuuttivat, että ensilumi satoi siellä aina vasta marraskuun alussa. Se sopi Hitchcockille hyvin, sillä hän halusi kuvata ensin lumettomat kohtaukset ja sen jälkeen lumikohtaukset, joihin tarvittaisiin myös naispääosan esittäjä. Kuvausryhmän palattua Münchenistä takaisin Obergurgliin alkoivat ongelmat: heti ensimmäisenä yönä satoi lunta – kuukautta aikaisemmin kuin normaalisti. Lumikohtaukset oli siis kuvattava ensin, eikä naispääosan esittäjää ollut vielä edes valittu. Balcon palkkasi rooliin nopeasti Nita Naldin, joka oli tullut tunnetuksi vampin roolista Cecil B. DeMillen elokuvassa "Kymmenet käskyt" (1923). Naldi saapui paikalle suuren diivan elkein – Hitchcockilla oli suuri työ ylipuhua tähti leikkaamaan ylipitkän kyntensä roolin takia. Elokuvan sisäkuvaukset tehtiin Emelkan studiossa Münchenissä loppuvuodesta 1925.


title: The Mountain Eagle

text: Englannissa elokuva kuitenkin hyllytettiin ja se sai ensi-iltansa vasta "Vuokralaisen" menestyksen jälkeen syyskuussa 1926.


title: The Mountain Eagle

text: "The Mountain Eaglesta" on tiettävästi säilynyt vain muutama arvostelu. Brittiläinen Kinematograph-elokuvalehti totesi juonen olevan sekava ja epäuskottava. Arvostelijan mukaan näyttelijät olivat kuitenkin erinomaisia. Hitchcockin ohjausta arvostelija piti hyvänä – joskin se oli liian hidastempoinen ja kärsi epäuskottavista juonenkäänteistä. Arvostelija kehui myös Ventimiglian erinomaista kuvausta.


title: The Mountain Eagle

text: The Bioscope -elokuvalehti puolestaan kehui taitavaa ja joskus jopa mestarillista ohjausta. Samoin arvostelija piti hyvin ohjatuista näyttelijäsuorituksista ja kauniista vuoristomaisemista. Arvostelija mainitsi myös epätavallisen taiteelliset valaistusefektit ja erinomaisen kuvauksen.


title: The Mountain Eagle

text: "The Mountain Eagle" on Hitchcockin ohjaamista elokuvista ainoa, joka on kadonnut (jollei oteta huomioon keskeneräiseksi jäänyttä "Number 13" -elokuvaa). Elokuvasta onkin tullut eräänlainen ”Graalin malja” elokuvahistorioitsijoille. Kriitikot eivät ole vakuuttuneita Hitchcockin omasta arviosta (”erittäin huono elokuva”), sillä Hitchcockilla oli tapana antaa hyvinkin murskaavia lausuntoja varhaisista ohjaustöistään. Sen ei oleteta olevan mestariteos, mutta uskotaan, että se antaisi lisävalaistusta Hitchcockin alkuaikojen tyylistä ja saksalaisen elokuvan vaikutuksesta.


title: The Mountain Eagle

text: Elokuvaa ei ole tiettävästi esitetty koskaan sen ensi-iltakierroksen jälkeen. Jopa sen ensi-illasta ei ole täyttä selvyyttä. Varmuudella tiedetään vain, että se sai ensi-illan Saksassa "Der Bergadler" -nimellä. Tiedot kaupallisesta levityksestä Britanniassa ovat kuitenkin epävarmoja. Elokuvatutkija Jenny Hammerton on esittänyt, elokuva levittäjä olisi saattanut hyllyttää elokuvan, jotta Hitchcockin vastahankittu hyvä maine "Vuokralaisen" ohjaajana ei vahingoittuisi. Hitchcockin elämäkertoja Donald Spoto (1983) antaa puolestaan ymmärtää, että Hitchcockilla itsellään olisi ollut jotakin tekemistä elokuvan katoamisen kanssa.


title: The Mountain Eagle

text: Britannian elokuvainsituutti (BFI) aloitti vuonna 1997 kampanjan Hitchcockin kadonneen elokuvan ja 74 muun elokuvan löytämiseksi. Elokuvan metsästys jatkui vielä 2010, kun BFI aloitti rahankeruun Hitchcockin yhdeksän ensimmäisen elokuvan restauroimiseksi. Samalla BFI toivoi, että "The Mountain Eagle" löytyisi kampanjan ansiosta. BFI toivoo yhä, että elokuva löytyisi väärällä nimellä jostakin Itä-Euroopan arkistosta.


title: The Mountain Eagle

text: Vuosikymmenien ajan elokuvasta tiedettiin olevan olemassa vain kuusi still-kuvaa. 1990-luvun lopulla Hitchcockin omista arkistoista löytyi lisää still-kuvia elokuvasta ja sen tuotannosta (arviolta 30 still-kuvaa ja 11 valokuvaa kuvauksista). Kuuluisimmassa näistä kuvista nähdään Alfred Hitchcock kameran edessä osoittamassa jotakin ja hänen takanaan istuu Alma Reville.


title: Sean Wroe

text: Sean Wroe (s. 18. maaliskuuta 1985 Melbourne) on australialainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa. Hän edustaa seuratasolla Glenhuntly Athletics Clubia. Wroe oli mukana maansa pronssia voittaneessa 4 × 400 metrin viestijoukkueessa Berliinin MM-kisoissa 2009. Hän on voittanut kaksi kultamitalia universiadeista, kultaa 400 metrin henkilökohtaiselta matkalta vuonna 2007 ja viestistä 2009. Delhin Kansainyhteisön kisoissa 2010 hän sai kultaa 4 × 400 metrin viestissä ja hopeaa 400 metrin henkilökohtaisella matkalla. Wroe on osallistunut olympialaisiin kerran, Pekingin kisoihin 2008. Tuolloin hän ei selviytynyt finaaliin saakka 400 metrillä, mutta oli mukana maansa kuudenneksi sijoittuneessa viestijoukkueessa samalla matkalla.


title: Sean Wroe

text: Wroe on voittanut maansa mestaruuden 400 metrin juoksussa kahdesti, vuosina 2007 ja 2009.


title: Sean Wroe

text: "Lähde: IAAF"


title: Tony DiTerlizzi

text: Tony DiTerlizzi (s. 6. syyskuuta 1969) on yhdysvaltalainen kirjailija, kuvittaja ja elokuvatuottaja. Hänen tunnetuin teoksensa on "Spiderwickin kronikat" -fantasiakirjasarja, jonka hän kirjoitti yhdessä Holly Blackin kanssa. Hän oli myös sarjaan perustuvan "Spiderwickin kronikat" -elokuvan toimeenpaneva tuottaja.


title: Viimeinen viivytys

text: Viimeinen viivytys on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Viimeinen viivytys

text: Romaani kertoo kesän 1944 ratkaisutaisteluista. Sen päähenkilön Jaakko Rissasen komennossa oleva jääkärijoukkue komennetaan varmistamaan omien joukkojen perääntymistä ja tukkimaan joukkojen käyttämä perääntymistie. Taistelut käydään soiden ympäröimällä korpikannaksella.


title: Willoughby Hamilton

text: Willoughby James Hamilton (s. 9. joulukuuta 1864 Monasterevin – 27. syyskuuta 1943 Dublin) oli irlantilainen tennispelaaja, joka voitti Wimbledonin tennisturnauksen vuonna 1890. Hänestä tuli samalla ensimmäinen turnauksen voittanut irlantilainen.


title: MacBeth Sibaya

text: Ntuthuko MacBeth-Mao Sibaya (s. 25. marraskuuta 1977 Durban, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Venäjän miesten jalkapallon korkeimmalla sarjatasolla Venäjän valioliigassa pelaavaa Rubin Kazanin joukkuetta.


title: MacBeth Sibaya

text: Rubin Kazan


title: Emme tienneet kun läksimme silloin ...

text: Emme tienneet kun läksimme silloin ... on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Emme tienneet kun läksimme silloin ...

text: Romaanin tapahtumat ajoittuvat syksyyn 1943, jolloin elettiin jatkosodan asemasotavaihetta. Kirjan päähenkilö reserviluutnantti Eero Manelius komennetaan entisestä yksiköstään pohjoiselle rintamalohkolle, jossa hänen komppaniansa joutuu rajun partisaanihyökkäyksen kohteeksi. Tämän jälkeen hän saa johdettavakseen kaukopartion, jonka tehtävänä on jäljittää partisaaneja Urajärvelle.


title: Kovanen

text: Kovanen on suomalainen sukunimi.


title: Marhanetsin tasoristeysonnettomuus

text: Marhanetsin tasoristeysonnettomuus sattui aamulla 12. lokakuuta 2010 Ukrainassa Dnipropetrovskin alueella, ja se on Ukrainan historian vakavin tieliikenneonnettomuus uhrien määrällä mitattuna. Surmansa sai 45 henkilöä, kaikki bussissa olleita mukaan lukien kuljettaja. Välittömästi kuoli 38. Sairaalahoitoon joutui lisäksi seitsemän henkeä.


title: Marhanetsin tasoristeysonnettomuus

text: Nikopolin - Marhanetsin reittiä kulkenut Etalon-linja-auto, jossa oli 52 matkustajaa, ajoi tasoristeykseen, kun yksittäinen VL8-sähköveturi törmäsi siihen. Alustavien arvioiden mukaan bussi ajoi radalle, vaikka veturi soitti sireeniä. Auto juuttui radalle vaihtamisen yhteydessä ja törmäys sattui vaikka veturi turvautui hätäjarruun.


title: Marhanetsin tasoristeysonnettomuus

text: Presidentti Viktor Janukovytš julisti seuraavan päivän kansalliseksi surupäiväksi. Pääministeri Nikolai Azarov lupasi uhrien omaisille korvauksia. Lisäksi maan tasoristeyksiin luvattiin puomeja.


title: Ei muuta kunniaa

text: Ei muuta kunniaa on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Ei muuta kunniaa

text: Romaanin tapahtumat alkavat syksystä 1943 Luhtaperästä, jossa kirjan päähenkilö Esko Rantala saa tehtäväkseen vallata takaisin menettämänsä kukkulan. Hyökkäys epäonnistuu ja hyökkäyksen jälkeisessä epäselvässä tilanteessa kirjan päähenkilö leimataan karkuriksi, josta maineesta hän ei pääse sodan päätyttyä eroon.


title: Schramm T130XD

text:
Schramm T130XD Rotadrill on 8x4-pyöräalustalle asennettu liikuteltava poraustornilaitteisto.
T130XD:n ominaisuuksissa painotetaan liikkuvuutta ja kykyä tehokkaasti suojata poranreikä teräsputkella (ns. casing). Laitteisto kykenee putkittamaan kerralla 34-48 jalkaa eli sillä on kolmesta luokasta (1-3) paras kapasiteetti.


title: Schramm T130XD

text:
Laitteistolla poraaminen ei myöskään vaadi erillisiä alustarakenteita (substructure). Laitteisto painaa n. 42 tonnia.
Poraa käytettiin Chilen 2010 kaivosonnettomuudessa perille pelastettavien luo yltäneen pelastustunneli "B":n tekemisessä.


title: Kunniapartio

text: Kunniapartio on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Kunniapartio

text: Romaani kertoo talvisesta sissi-iskusta vihollisen tukikohtaan. Kirjan päähenkilö on viinankeitossa ja kortinpeluussa kunnostautunut huoltojoukkojen ylikersantti Ruusuvuori.


title: Oscar Ackeström

text:
Oscar Fredrik Ackeström (s. 29. marraskuuta 1972 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa tällä hetkellä Itävallan pääsarjaa Erste Bank Eishockey Ligaa unkarilaisen Alba Volán Székesfehérvárin joukkueessa. Urallaan Ackeström on pelannut Unkarin ja kotimaansa Ruotsin lisäksi myös Suomessa, Saksassa ja Sveitsiissä.
Ackeströmin kasvattajaseura on IFK Bäcken. Hän kuitenkin aloitti ammattilaisuransa Västra Frölundassa, jossa Ackeström teki Elitserien-debyyttinsä kaudella 1990–1991. Hän edusti joukkuetta kevääseen 1996 asti, jolloin Ackeström voitti Elitserienin hopeaa. Läpimurtoa hän ei tehnyt vielä ensimmäisinä Elitserien-vuosinaan.


title: Oscar Ackeström

text: Kaudeksi 1996–1997 Ackeström siirtyi SM-liigaan ja Rauman Lukon riveihin. Hän oli tehoilla 4+17=21 joukkueen tehokkain puolustaja ja sisäisen syöttöpörssin kolmas Pasi Määttäsen ja Sakari Palsolan jälkeen. Ackeström oli SM-liigan puolustajien pistepörssin yhdeksäs viiden muun pelaajan kanssa. Hän jatkoi Lukossa myös kauden 1997–1998, jolloin Ackeström oli tehoilla 7+17=24 jälleen joukkueen tehokkain puolustaja. Lukon sisäisessä pistepörssissä hän oli neljäs ja hän sijoittui puolustajien pistepörssissä yhdeksänneksi. Ackeströmin tehotilastolukema +9 oli Lukon paras.


title: Oscar Ackeström

text: Ackeström vaihtoi kaudeksi 1998–1999 SM-liigaseuransa Lukosta Tampereen Ilvekseen. Hän oli tehoilla 10+12=22 joukkueen toiseksi tehokkain puolustaja Allan Measuresin jälkeen. Neljännen SM-liigakautensa 1999–2000 Ackeström pelasi HPK:ssa. Hän teki siellä kovat tehot 17+22=39 ja sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi Jokereiden Jan Bendan jälkeen. HPK:n sisäisessä pistepörssissä hän oli viides. Ackeström oli 118 minuutillaan SM-liigan jäähypörssin viides. Hän voitti keväällä 2000 SM-pronssia.


title: Oscar Ackeström

text: Vuodet 2000–2002 Ackeström pelasi Saksan DEL-liigan Hannover Scorpionsissa. Hän palasi kaudeksi 2002–2003 Frölundaan, jossa Ackeström oli tehoilla 10+9=19 joukkueen toiseksi tehokkain puolustaja Magnus Johanssonin jälkeen. Hän voitti keväällä 2003 Ruotsin mestaruuden. Kaudella 2003–2004 Ackeström oli tehoilla 6+11=17 Frölundan toiseksi tehokkain puolustaja Antti-Jussi Niemen jälkeen sekä joukkueen puolustajista paras maalintekijä. Hän oli 109 jäähyminuutillaan Elitserienin jäähypörssin viides Södertälje SK:n Bert Robertssonin kanssa. Ackeström pelasi vuodet 2004–2006 Sveitsissä. Hän edusti siellä kahden kauden aikana neljää eri seuraa: HC Ambrì-Piottaa, SCL Tigersiä ja HC Davosia NLA:ssa sekä HC Thurgauta NLB:ssä. Kaudella 2005–2006 Ackeström edusti hallitsevaa Sveitsin mestaria Davosia myös Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa.


title: Oscar Ackeström

text: Huhtikuussa 2006 Ackeström teki kaksivuotisen sopimuksen Linköpingin kanssa ja palasi kaudeksi 2006–2007 Elitserieniin. Hänet kuitenkin kaupattiin siirtorajan kynnyksellä tammikuussa 2007 takaisin Frölundaan vaihdossa Johan Franssoniin. Ackeström voitti siellä Elitserienin hopeaa keväällä 2007. Kaudella 2008–2009 hän pelasi Frölundassa seitsemän ottelua, kunnes palasi lokakuussa 2008 loppukaudeksi Hannover Scorpionsiin.


title: Oscar Ackeström

text: Ackeström teki elokuussa 2009 vuoden mittaisen sopimuksen Itävallan pääsarjassa pelaavan unkarilaisjoukkue Alba Volán Székesfehérvárin kanssa. Hän oli kaudella 2009–2010 joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 5+17=22. Alba Volán osallistui keväällä 2010 myös Unkarin MOL ligan pudotuspeleihin, jotka päättyivät Unkarin mestaruuteen. Ackeström teki huhtikuussa 2010 yksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Mikrofonistit

text: Mikrofonistit (tunnetaan myös nimillä MFN ja Fonistit) on Pietarsaaressa vuonna 1999 perustettu hip hop -duo. Sen muodostavat, nykyään helsinkiläiset, Hahmo (MC) ja Varas (MC, tuottaja). Duon debyyttialbumi "Raakavedos" julkaistaan 23. maaliskuuta 2011 Skill Street Entertainmentin kautta.


title: Itkuluhtakana

text: Itkuluhtakana ("Hypotaenidia philippensis") on Tyynen valtameren läntisillä saarilla, Australiassa ja Oseaniassa elävä rantakana. Siitä tunnetaan 20 alalajia. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Filippiineiltä vuonna 1766.


title: Itkuluhtakana

text: Itkuluhtakanan ruumiinpituus on 28–33 senttiä ja paino noin 130 grammaa. Se on keskikokoinen ja lyhytjalkainen heimonsa edustaja. Sukupuolten väritys on samanlainen, mutta koiraat ovat kuitenkin hieman naaraita suurempia. Pää on kastanjanruskean harmaan kuvioima. Leuka on valkoinen ja kurkku harmaa. Selkäpuolella ja siipisulissa on vaihtelevaa mustan, ruskean ja valkoisen muodostamaa täplitystä ja juovakuviointia. Vatsapuolella on mustan valkoisen ristikkokuviointia. Rinnassa on myös ruskea täplä. Nokka on vaaleanpunainen, jalat pinkinharmaat. Silmät ovat ruskeat. Nuorten lintujen nokka on mustanharmaa ja höyhenpeite on laimeampi. Niiden pään kuviointi ei myöskään ole yhtä erottuva.


title: Itkuluhtakana

text: Itkuluhtakanaa tavataan Kaakkois-Aasiassa, Filippiineillä, Australiassa, Uudessa-Guineassa, Uudessa-Seelannissa ja useilla Tyynenmeren saarilla kuten Samoalla, Salomonsaarilla, Fidžillä, Tongalla, Vanuatulla, Lord Howella ja Norfolkinsaarella. Laji on harhaillut myös Mauritiuksella. Itkuluhtakana ei ole lajina vaarassa, mutta jotkin alalajit ovat uhattuina tai jo hävinneet. Esimerkiksi Kookossaarilla elävä alalaji "G. p. andrewsi" elää enää yhdellä atollisaarella 850–1000 linnun voimin. Kissat, rotat, metsästys ja elinympäristöjen tuhoaminen ovat hävittäneet sen jo muualta.


title: Itkuluhtakana

text: Lajin elinympäristöä ovat monenlaiset kosteikkoalueet kuten marskimaat, suot, joet, suistot, laguunit, järvet ja myös viljelykset. Sitä on tavattu jopa Sydneyn Royal Botanic Gardensissa. Itkuluhtakana suosii alueita, joissa on tiheää kasvillisuutta, kuten pitkää ruohoa tai ruovikkoa.


title: Itkuluhtakana

text: Itkuluhtakanoja näkee liikkuvan yksin tai pareittain. Se on piilotteleva laji, joskaan ei arka. Häirittynä itkuluhtakana piiloutuu. Se on pääosin paikkalintu, mutta saattaa tehdä muuttojakin, joskaan niistä ei tiedetä paljoa. Laji on kaikkiruokainen, ja se nappaa saaliinsa yleensä nopealla iskulla hieman avoimella nokallaan. Se voi myös nokkia ruokapalaa kuten etanaa, kunnes se rikkoontuu auki. Laajaan ravintovalikoimaan kuuluvat madot, nilviäiset, äyriäiset, hämähäkit, hyönteiset, pikkukalat, sammakkoeläimet, merikilpikonnan poikaset ja niiden munat, toiset linnut, linnunpoikaset, raadot, hedelmät, siemenet ja muu kasviravinto, sekä jätteet. Se voi olla ruuanhaussa mihin vuorokaudenaikaan tahansa, mutta ruokailee yleisimmin varhaisaamulla ja iltahämärässä.


title: Itkuluhtakana

text: Pesimisaika vaihtelee levinneisyysalueen mukaan. Tropiikissa itkuluhtakana voi pesiä ympäri vuoden. Pesä on joko tiheän kasvillisuuden alla tai sen seassa, esimerkiksi pitkässä ruohikossa, kaislikossa, puussa tai pensaassa. Itkuluhtakanat tekevät kuppimaisen pesän heinästä ja ruo`osta. Naaras munii 4–8 munaa, joita sekä naaras että koiras hautovat 18–19 päivää. Poikaset lähtevät pesästään vuorokauden kuluessa kuoriutumisestaan. Ne jäävät kuitenkin vielä vanhempiensa luokse. Ne ruokkivat yleensä itse itsensä, mutta voivat hyvin saada ruokaa myös emoltaan. Poikaset häädetään pois 5–9 viikon ikäisinä. Niistä tulee lentokykyisiä kahden kuukauden iässä. Itkuluhtakanat lisääntyvät luultavasti jo kaksivuotiaina. Joinain pesimiskausina pari voi kasvattaa kaksikin poikuetta.


title: Koiraluhtakana

text: Koiraluhtakana ("Hypotaenidia insignis") on Papua-Uuden-Guinean kotoperäinen rantakana, joka elää vain Uuden-Britannian saarella. Se populaation koko on alle kymmenentuhatta yksilöä. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Kahabadaista vuonna 1880.


title: Michael Crabtree

text: Michael Crabtree (s. 14. syyskuuta 1987, Dallas, Teksas) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän pelaa tällä hetkellä NFL-liigan San Francisco 49ersissa, joka varasi hänet kymmenentenä vuoden 2009 NFL:n varaustilaisuudessa.


title: Michael Crabtree

text: Crabtree pelasi ennen NFL:ää Texas Techin yliopistossa, jossa hän sai maineen yhtenä valtakunnan parhaista vastaanottajista, ja hänet varattiinkin NFL:ään jo ensimmäisellä kierroksella. Sopimuksen teko hänet varanneen San Francisco 49ersin kanssa ei kuitenkaan sujunut lainkaan ongelmitta. Jätettyään väliin harjoitusleirin, kaikki harjoitusottelut sekä runkosarjan viisi ensimmäistä ottelua, Crabtree allekirjoitti viimein 7. lokakuuta 2009 kuuden vuoden sopimuksen 49ersin kanssa, arvoltaan $32 miljoonaa dollaria. Tätä ennen oltiin huhuttu, että Crabtree aikoisi jättää koko kauden väliin ja osallistua uudestaan seuraavan vuoden varaustilaisuuteen.


title: Michael Crabtree

text: Crabtree eteni 49ersin kanssa kaudella 2011 NFC-konferenssin loppuotteluun, jossa joukkue kuitenkin hävisi tulevalle mestarille New York Giantsille.


title: Michael Crabtree

text: Crabtree esiintyi EA Sportsin NCAA Football 10 -videopelin Xbox 360 -version kannessa. EA Sportsin lisäksi hänellä on sponsorisopimus urheiluvälinevalmistaja Niken sekä pikaruokalaketju Subwayn kanssa.


title: Royal Rumble (2007)

text: Royal Rumble (2007) oli 20. vuosittainen Royal Rumble showpaini pay-per-view (PPV) -tapahtuma, minkä tuotti World Wrestling Entertainment (WWE). Se järjestettiin 28. tammikuuta, 2007 AT&T Centerissä San Antoniossa, Texasissa ja tapahtumassa esiinyivät painijoita komesta eri WWE:n brändistä: RAW'sta, SmackDown!sta, ECW'stä. Tapahtumassa ensimmäistä kertaa ECW brädistä osallistui painijoita Royal Rumble ottelun. Vuodesta 1993 asti, Royal Rumblen voittaja ansaitsee maailman mestaruusottelun WrestleManiaan. Tapahtumassa käytiin viisi ottelua, mistä päätapahtumana nähtiin Royal Rumble ottelu, minkä voittaja oli The Undertaker.


title: Royal Rumble (2007)

text: "Pääfeudi" RAW brändistä, mikä eteni Royal Rumbleen oli John Cenan ja Umagan välillä, jotka taistelivat WWE -mestaruudesta. Edellisessä pay-per-viewissä, New Year's Revolutionissa, Cena voitti Umagan, mikä oli hänelle ensimmäinen häviö WWE:ssä ja säilytti mestaruuden. Seuraavassa RAW'ssa, Umagan manageri, Armando Alejandro Estrada vaati uusintaottelua, mihin Cena suostui. Myöhemmin tuona iltana Umaga sekaantui Cenan ja The Great Khalin väliseen otteluun ja pieksi Cenan. 15. tammikuuta, RAW'ssa Cenalle ja Umagalle järjestettiin sopimus tilaisuus. Estrada sai valita missä ottelu tyypissä he kohtaisivat ja hän valitsi Last Man Standing ottelun. Cena allekirjoitti ja hyökkäsi Umagan ja Estradan kimppuun. 22. tammikuuta RAW'ssa, Cenan pudottua Royal Rumblesta, Umaga hyökkäsi hänen kimppuun ja Cena loukkaannutti pernansa.


title: Royal Rumble (2007)

text: SmackDown! brändistä pääfeudi oli Batistan ja Mr. Kennedyn välillä, jotka taistelivat World Heavyweight -mestaruudesta. 5. tammikuuta SmackDown!ssa, Beat the Clock Sprint turnaus aloitettiin. Turnauksessa painijat ottelevat 1 vs. 1 otteluissa ja nopeimmassa ajassa voittanut voittaa #1 haastajuuden Batistan World Heavyweight -mestaruudesta. Mr. Kennedy voitti Chris Benoitin melkein viidessä minuutissa, mikä oli show'n paras aika. Seuraavalla viikolla, Mr. Kennedy sekaantui The Undertakerin ja The Mizin väliseen otteluun, mikä maksoi Undertakerille ykkös haastajuuden maailman mestaruuteen. 19. tammikuuta SmackDown!ssa, The Undertaker kohtasi Kennedyn ja, jos hän voittaa, hän tulisi kohtaamaan Royal Rumblessa Batistan. Matsin aikana, Kennedy löi Batistaa, joka oli kehän ulkopuolella. Batista kosti Kennedylle hyökäten ja se aiheutti diskauksen 'Takerille.


title: Royal Rumble (2007)

text: ECW brändistä Royal Rumbleen kehittynyt feudi oli Bobby Lashleyn ja Testin välillä, jotka taistelivat ECW -mestaruudesta. Rob Van Dam voitti online äänestyksen Sabua ja Tesiä vastaan ja ansaitsi mestaruus mahdollisuuden 2. tammikuuta ECW'ssä, Lashelyä vastaan, mikä päättyi ei-tulokseen. Van Damille annettiin toinen mahdollisuus seuraavalle viikolle. Otteluun kuitenkin sekaantui Test, joka hakkasi molemmat. 16. tammikuuta, Lashley kohtasi Triple Threat ottelussa Testin ja RVD:n, minkä voitti Lashley, mutta Test kuitenkin hakkasi hänet ottelun jälkeen. Tämän jälkeen Lashleyn ja Testin välille määrättiin matsi Royal Rumbleen ECW -mestaruus panttina. Viikko tämän jälkeen, Lashley voitti Testin toisessa titteli ottelussa.


title: Royal Rumble (2007)

text:
Punainen ██ ja "Raw" tarkoittaa Raw supertähteä, sininen ██ ja "SD!" tarkoittaa SmackDown! supertähteä, purppura ██ ja "ECW" tarkoittaa ECW supertähteä.
^ Kanen teki 11. esiintymisen Royal Rumble ottelussa, mikä rikkoi Rikishin ennätyksen.


title: Royal Rumble (2007)

text: ^ King Booker oli jo eliminoitu, mutta meni takaisin rinkiin ja eliminoi Kanen.


title: Royal Rumble (2007)

text: ^ Visceran eliminoimiseen osallistui 8 miestä, mikä on eniten Royal Rumblen historiassa. Tämä rikkoi vuoden 1994 ennätyksen, jolloin Visceran (silloin Mabel) pudotti 7 painijaa.


title: Royal Rumble (2007)

text: ^ The Undertaker oli ensimmäinen, jokaoli voittanut tullessa kehään viimeisenä eli 30.


title: Wilfred Baddeley

text: Wilfred Baddeley (s. 11. tammikuuta 1872 Bromley, Englanti – 24. tammikuuta 1929 Menton, Ranska) oli brittiläinen tennispelaaja, joka voitti Wimbledonin tennisturnauksen vuosina 1891, 1892 ja 1895. Hänen veljensä, Herbert Baddeley, oli myös tennispelaaja.


title: Wilfred Baddeley

text: Baddeley voitti veljensä Herbertin kanssa Wimbledonin nelinpelimestaruuden vuosina 1891 ja 1894–1896.


title: Spitakin maanjäristys

text: Spitakin maanjäristys sattui Armeniassa 7. joulukuuta 1988 kello 11:41:24 (UTC+4). Se oli voimakkuudeltaan M 6,8 ja tuhosi muun muassa Spitakin kaupungin kokonaan. Kaikkiaan järistyksessä kuoli lähes 25 000 ihmistä. Armenian talous kärsii järistyksen vaikutuksista yhä, yli kaksikymmentä vuotta tapahtuman jälkeen.


title: Sairakkalanjärvi

text: Sairakkalanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolan länsiosassa Sairakkalan kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu linnustonsa vuoksi valtioneuvoston valtakunnalliseen lintuvesiensuojeluohjelmaan.


title: Sairakkalanjärvi

text: Järven pinta-ala on 30 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä mpy. Järvi on matala, sillä se on laskettu heinämaan saamisen toivossa. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat entistä järvenpohjaa, joka on muuttunut avosuoksi. Järven rantoja on ruopattu kahdesta kohtaa, missä sijaitsee vapaa-ajan asuntoja.


title: Sairakkalanjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Siihen laskee vain kaksi lyhyttä ojaa. Luhdanjoki alkaa koneellisesti kaivettuna ja virtaa kuivatetun Järventaustanjärven läpi. Joki alkaa yläjuoksulla Liesjoen nimisenä, joks kerää ympäristön ojitettujen soiden kuivatusvedet, on keskijuoksulla nimeltään Luhdanjoki ja laskee lopuksi Pääjärveen Sammalistonojana.


title: Sairakkalanjärvi

text: Sairakkalanjärven vettä on mitattu kolmella vesinäytteellä helmikuussa 1993, jolloin mitattiin järven veden happipitoisuutta ja kolme muuta näytettä, joissa tutkittiin happipitoisuuden lisäksi myös muita ominaisuuksia. Hapen havaittiin järvestä kuluneen ainakin vuosien 1993 ja 1995 talvien aikana lähes loppuun. Sairakkalanjärven kunnostushanketta varten otettiin järvestä näytteet myös 2001. Keskustelua järven pinnan nostamiseksi uudelleen on käyty 1990-luvulla.


title: Sairakkalanjärvi

text: Järven ensimmäisen lintulaskennan suoritti Pertti Rassi 1969 ja toisen Esa Lammi 1977 maa- ja metsätalousministeriön luonnonvarainhoitotoimiston toimeksiannosta. Vuoden 1977 lintulaskentoja käytettiin perusteena Sairakkalanjärven ottamiselle mukaan valtioneuvoston valtakunnallinen lintuvesien suojeluohjelmaan 1981. 1987 alkaen on Sairakkalanjärvellä suoritettu lintulaskenta vuosittain.


title: Sairakkalanjärvi

text: Järvellä on tavattu pesiviä kahlaajia: isokuovi (), metsäviklo (), rantasipi (), suokukko (), taivaanvuohi () ja töyhtöhyyppä (), puolisukeltajia, kuten haapana (), heinätavi (), lapasorsa (), sinisorsa () ja tavi () kuin myös kokosukeltajia, kuten punasotka (), telkkä () ja tukkasotka ().


title: Sairakkalanjärvi

text: Muita lintulajeja ovat olleet härkälintu (), kalalokki (), kurki (), laulujoutsen (- ), luhtahuitti (), mustakurkku-uikku (), nokikana (), silkkiuikku () ja naurulokki ().


title: Sairakkalanjärvi

text: Järvi on lintujen muutonaikainen levähdysalue, mutta myös pesimäjärvi. Erikoista järvessä on sen kuuluminen Kokemäenjoen vesistöön, jossa se on eräs Vanajaveden reitin itäisen haaran latvajärvistä. .


title: Sairakkalanjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Sairakkala träsk". Sen eteläpuolella sijaitsi Sairakkalan kylä, jonka pellot ulottuivat järvelle saakka. Myös Järventakanjärven ympärillä oli peltoja, jotka kuuluivat Järventaan kylälle. Järvien välillä sijaitsi kosteikko. Järven nykyinen suurin syvyys on alle yksi metri. Sairakkalanjärven veden pintaa on laskettu 1924 ja lisäksi järvenpinta laski edelleen 1945 ojanperkuun yhteydessä. Järvenlaskuhankkeissa veden pinta laski yhteensä noin yhdellä metrillä. Sairakkalanjärven takana ollut Järventaustanjärvi on kuivunut vedenlaskun ja ojanperkuun vuoksi.


title: Erikoisosasto Z

text: Erikoisosasto Z on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Erikoisosasto Z

text: Romaani kertoo erikoisosastosta, joka perustettiin vuonna 1942 suojaamaan huoltokuljetuksia. Kirjan päähenkilöinä on suomalainen luutnantti Jalmari Repo ja saksalainen ylivääpeli Hermann Mahler, jotka yhdessä johtavat tätä suomalais-saksalaista osastoa taisteluissa korpiteiden herruudesta Lapissa.


title: Metzamorin ydinvoimalaitos

text: Metsamorin ydinvoimalaitos tai Metzamorin ydinvoimalaitos () sijaitsee Armeniassa, 30 kilometriä maan pääkaupungista Jerevanista länteen, lähellä Turkin rajaa. Voimalan työläisille rakennettiin lähelle Metsamorin kaupunki. Neuvostoaikana virallinen nimi oli "Armenian ydinvoimala" (ААЭС).


title: Metzamorin ydinvoimalaitos

text: Ydinvoimalaitoksen rakentamisesta päätettiin elokuussa 1967 ja suunnitelmat hyväksyttiin 1969. Voimalaitos koostuu kahdesta 408 megawatin VVER-tyypin reaktoriyksiköstä. Ensimmäinen yksikkö käynnistettiin ja liitettiin sähköverkkoon vuonna 1976 ja toinen vuonna 1980.


title: Metzamorin ydinvoimalaitos

text:
Metsamorin ydinvoimala suljettiin vuoden 1988 Armeniaa koetelleen maanjäristyksen seurauksena vuoden 1989 alkukuukausina. Toinen reaktoreista kuitenkin käynnistettiin energiapulan vuoksi marraskuussa 1995. Maaliskuussa 2014 se oli yhä operatiivisessa tuotannossa.
Ydinvoimalan 2. yksikkö tuottaa lähes puolet Armenian tarvitsemasta sähköstä. EU tarjosi Armenialle sata miljoonaa euroa korvauksia vuonna 2004, jos se suostuisi sulkemaan laitoksen.


title: Metzamorin ydinvoimalaitos

text: Koska Armenialla ei juuri ole luonnonvaroja, se on päättänyt laajentaa Metsamorin ydinvoimalaa rakentamalla kolmannen reaktorin. Rakentamisesta on sovittu Venäjän kanssa, ja rakennustyöt oli alun perin tarkoitus aloittaa vuonna 2011. Uuden reaktorin kustannusarvio oli hankkeesta sovittaessa lähes neljä miljardia euroa, ja sen eliniäksi väitetään noin 60 vuotta. Maaliskuussa 2014 voimalan 3. yksikköä ei kuitenkaan näkynyt Kansainvälisen atomiaenergiajärjestö IAEA:n vahvistamana ydinreaktorin rakennusprojektina.


title: Yonne (joki)

text: Yonne on Seinen suurin vasemmanpuolinen sivujoki Ranskassa, pääosin Bourgogne-Franche-Comtén alueen länsiosissa. Sen mukaan on saanut nimensä myös Yonnen departementti.


title: Yonne (joki)

text: Yonne laskee Seineen Montereau-Fault-Yonnessa.


title: Yonne (joki)

text: Sijaintinsa ja virtaamansa vuoksi Yonnella on ollut suuri merkitys Pariisin kehityksen kannalta keskiajalta rautateiden rakentamisen aikaan saakka. Sitä pitkin on uitettu polttopuuta Morvanista kohti Pariisia sekä kuljetettu Bourgognen viiniä.


title: Yonne (joki)

text: Nimen kelttiläinen alkumuoto on "Icauna".. Tästä alkumuodosta on johdettu myös Yonnen departementin asukkaiden nimitys "Icaunais".


title: Yonne (joki)

text: Yonnen lähteet ovat suolla Mont Préneleyssä 738 metrin korkeudessa, Gravellen metsän keskellä Morvanin kukkuloilla. Ne sijaitsevat Glux-en-Glennen kunnan alueella Château-Chinonin kaupungin kaakkoispuolella.


title: Yonne (joki)

text: Yonnen uoman kaltevuus on keskimäärin 2,38 tuhannesosaa. Sen valuma-alue on 18 836 neliökilometrin laajuinen, ja se tuo Seineen vettä keskimäärin 93 kuutiometriä sekunnissa.


title: Yonne (joki)

text: Yonnen valuma-alueelle on rakennettu seuraavat tekojärvet:


title: Yonne (joki)

text: Yonne on 292,3 kilometrin pituinen, ja sellaisena Ranskan 16:nneksi pisin joki. Se laskee Seineen Montereau-Fault-Yonnessa Seine-et-Marnen departementissa.


title: Yonne (joki)

text:
Yonne virtaa Nièvren, Yonnen ja Seine-et-Marnen departementtien alueella. Tärkeimmät sen varrella sijaitsevat kaupungit ovat:Yonnen oikeanpuoleisia sivujokia ovat:
Vasemmanpuoleisia sivujokia ovat:


title: Yonne (joki)

text: Jokien yhtymäkohdassa Monterault'ssa Yonne on runsasvetisempi kuin paikalle virtaava Seinen yläjuoksu. Kuten edellä mainittiin, sen virtaama on 93 km/s ja valuma-alueen pinta-ala 10 800 km, kun taas Seinen virtaama on Monterault'n yläpuolella 80 km/s ja tämän yläjuoksun valuma-alueen pinta-ala 100 300 km. Tämän vuoksi erään jokia koskevan maantieteellisen määritelmän mukaan Yonnea olisi itse asiassa pidettävä Seinen vesistön pääjokena, ja jokiosuus Monterault'sta merelle olisi katsottava Yonneen eikä Seineen kuuluvaksi. Näin Pariisikin olisi siis Yonnen eikä Seinen varrella. Kuitenkin Seineä on vanhalta ajalta saakka pidetty pääjokena, johon näiden koko yhteinen alajuoksu on aina luettu kuuluvaksi.


title: Yonne (joki)

text: Yonnen virtaamaa on seurattu 54 vuoden ajan, 1958–2014, Courlon-sur-Yonnessa Yonnen departementissa hieman Monterau-Fault-Yonnesta etelään.


title: Yonne (joki)

text:
Yonnen virtaama vaihtelee varsin huomattavasti eri vuodenaikoina. Talvisin, joulukuusta maaliskuuhun sen virtaama vaihtelee 127 ja 169 kuutiometrin välillä sekunnissa ja on suurimmillaan helmikuussa. Pienimmillään virtaama on elokuussa, keskimäärin 40,9 kuutiometriä sekunnissa.
Toisinaan pitkään jatkuneina sateettomina kausina virtaama saattaa pienetä 14 kuutiometriin sekunnissa. Toisaalta silloin tällöin esiintyy suuria tulvia. Suurin hetkellinen virtaama, 750 m/s, mitattiin 1. tammikuuta 1982, suurin vuorokautinen kesivirtaama, 726 m samana vuonna 12. tammikuuta.


title: Yonne (joki)

text: Yonnea pidetään purjehduskelpoisena Monterault'sta Auxerreen saakka. Joen tämän osuuden pituus on 108 km. Siihen on rakennettu 26 sulkua, jotka kaikki ovat vähintään 93 metrin pituisia ja 8,30 metrin levyisiä.


title: Yonne (joki)

text: Yonnen yhdistää Saôneen Burgundin kanava, joka alkaa Migennesistä, ja Loireen Nivernais'n kanava, joka alkaa Auxerresta.


title: Yonne (joki)

text: Vuonna Port-Renardin sulku Courlonissa levennettiin 10,5 metrin levyiseksi. Nyt laivat, joiden kantavuus on 1000 tonnia, voivat kulkea Yonnea pitkin Seinestä Migennesiin saakka, josta Canal de Bourgogne alkaa. Jokilaivoilla kuljetetaan varsinkin viljaa, puuta ja rakennusmateriaaleja. Vuosittain joella kuljetetaan 1 800 000 tonnia tavaraa.


title: Yonne (joki)

text: Yonnen varrella on kolme venesatamaa: Joignyssa, Villeneuve-sur-Yonnessa ja Auxerressa. Siihen liittyvien kanavien varsilla lähellä jokea ovat lisäksi Migennesin, Saint-Florentinin ja Brienon-sur-Armançonin venesatamat. Nämä kuusi satamaa muodostavat departementin laajuisen verkon, ja niissä veneitä voidaan säilyttää ympäri vuoden. Venesatamissa on ammattitaitoista henkilökuntaa.


title: Yonne (joki)

text: Veneilijöitä on eniten joen eteläosalla ja sen eteläisellä jatkeella, Nivernais'n kanavalla. Veneilijöistä noin 45–60 % on ranskalaisia, joista suurin osa asuu Île-de-Francessa tai Rhône-Alpesin alueella. Ulkomaalaisista suurimman ryhmän muodostavat myös saksalaisia, mutta myös italialaisia ja belgialaisia on huomattava määrä.


title: Yonne (joki)

text: Venesatamien lisäksi Yonnelle on rakennettu kaksitoista pysähdyspaikkaa. Niissä on vain välttämättömimmät palvelut. Niissä veneilijät voivat pysähtyä lyhyeksi ajaksi ja poistua maihin esimerkiksi katsomaan nähtävyyksiä tai käymään läheisessä ravintolassa.


title: Katkera latu

text: Katkera latu on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Katkera latu

text: Romaanin tapahtumat ajoittuvat talveen 1942–1942, jolloin päähenkilön luutnantti Wilénin komppania siirretään Äänislinnasta kauas pohjoiseen. Komppanian taistelua haitta se, että sen joukossa on vakooja joka edesauttaa komppanian joutumiseen alituisesti taistelukontakteihin.


title: Takuumies

text: Takuumies on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Takuumies

text: Romaani on kirjoitettu Esko Hirvilammen sota muistelmiin ja muistiinpanoihin nojautuen.


title: Noutopartio

text: Noutopartio on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Noutopartio

text: Romaani kertoo luutnantti Rauman kaukopartioretkestä, jonka piti olla helppo vihollisen varastoalueen tuhoaminen, mutta paluumatka olikin kaikkea muuta.


title: Älä antaudu

text: Älä antaudu on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Älä antaudu

text: Romaani ajoittuu kesän 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikaan, jolloin hajalle lyödyistä suomalais-joukoista koottiin vanginsieppauspartio. Partion johtoon valittiin luutnantti Niemelä ja miehistökseen hän sai rintamakarkureita, kommunisteja ja korttihuijareita sekä kaikenlaisia siviiliasioissaan epäonnistuneita miehiä, jotka kaikki olivat perin kyllästyneitä sotaan.


title: Kymmenen patruunaa

text: Kymmenen patruunaa on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Kymmenen patruunaa

text: Romaanin tapahtumat ajoittuvat talvisodan aikaan ja tapahtumapaikkana on Suomussalmi, Raate ja Juntusranta. Kirjan päähenkilö Liimatainen on saanut käskyn pysäyttää vihollinen harvenneen joukkueensa voimalla Seppälänharjulle. Apunaan hänellä oli pohjoissuomalaisia pioneereja, kainuulaisia rajajääkäreitä.


title: Musta joki, kuoleman joki

text: Musta joki, kuoleman joki on Jorma Kurvisen kirjoittama sotaromaani.


title: Musta joki, kuoleman joki

text: Romaanin tapahtumat sijoittuvat Lapin sodan aikaiseen Tornioon ja sen ympäristöön. Romaanissa joukkue saa tehtäväkseen vangin sieppauksen, joka ei suju kommelluksitta.


title: Road to the Octagon

text: Road to the Octagon on Impaled Nazarenen 11. albumi, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2010 levymerkillä Osmose Productions. Aloituskappale ”Enlightenment Process” on julkaistu singlenä ja siitä on kuvattu musiikkivideo.


title: DC Tower 1

text: DC Tower 1 on Itävallan pääkaupungissa Wienissä oleva 220 metriä korkea pilvenpiirtäjä. Se on Itävallan korkein rakennus. Sen on suunnitellut ranskalainen arkkitehti Dominique Perrault. DC Tower 2 rakennetaan myöhemmin sen viereen.


title: DC Tower 1

text: DC Tower 1 on 18 metriä korkeampi kuin Itävallan toiseksi korkein rakennus Millennium Tower. Antennipylvään kera tornin korkeus nousee 248 metriin, ollen siten neljä metriä Itävallan korkeimman rakennelman titteliä kantavaa Donauturmia matalampi. DC Tower 2:sta tullee 169 korkea.


title: DC Tower 1

text: Suomalainen Kone Oy on toimittanut rakennukseen 29 hissiä ja kaksi liukuporrasta.


title: Maria Schneider (näyttelijä)

text: Maria Schneider (27. maaliskuuta 1952 Pariisi, Ranska – 3. helmikuuta 2011 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa oli Bernardo Bertoluccin elokuvassa "Viimeinen tango Pariisissa" (1972) Marlon Brandon vastanäyttelijänä. Hänet muistetaan myös roolistaan Michelangelo Antonionin elokuvassa "" (1975).


title: Árpád Mihály

text: Árpád Mihály (s. 26. heinäkuuta 1980 Miercurea Ciuc, Romania) on unkarilais-romanialainen jääkiekkoilija, joka edustaa MOL Ligan ASC Corona Brașovia. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.