title: Very high frequency

text: Metsän lisävaimennus alkaa myös VHF-alueen alapäästä. Käytännössä pitkien yhteyksien saaminen metsän sisällä on koko VHF-alueella alapäästä alkaen mahdotonta. Antenneina sotilaspuheradioissa käytetään piiska-antennia tai pitkälanka-antennia, joka voi olla taivutettu myös puolirombiantenniksi.


title: Very high frequency

text: Tälle alueelle sijoittuvat myös televisio- ja yleisradiokäytössä olevat alueet VHF I, ULA ja VHF III.


title: Very high frequency

text: VHF-alueella toimivat myös eräät sotilas- ja säätutkat. VHF-alueen ominaisuuksien vuoksi säätutkat voivat seurata ilmamassojen liikkeitä ja säänmuutoksia. Sotilaskäytössä olevilla VHF-tutkilla saadaan ilmaisu muilla taajuusalueilla toimiville tutkille lähes näkymättömistä häivekoneista.


title: Very high frequency

text: VHF-alueella on kolme amatööriradiotaajuusaluetta.


title: Very high frequency

text: Kahdelle metrille IARU suosittelee sähkötykselle aluetta 144,000–144,150 MHz. Neljän metrin amatööriadioaaltolue menee osittain päällekkäin RHA68-radioaaltoalueen kanssa. Perusluokan radioamatööri saa lähettää taajuudella 70,200 MHz 30 W:n teholla ja yleisluokan radioamatööri 100 W:n teholla toissijaisesti. Ensisijaisesti taajuus on RHA68-metsästysradion 5 W:n kanavan 13E. Näin ollen 70.2 MHz on ainoa taajuus, jolla muut voivat lähettää samalla taajuudella kuin radioamatöörikin. Tämän avulla voidaan muodostaa runkoyhteys RHA68:n ja amatööriradion välille.


title: High frequency

text: High frequency (HF) on radiotaajuusalue, joka ulottuu 3 MHz:stä 30 MHziin. HF-alueen erikoisuus on lyhyen kantaman (noin 50 km, meren yli pidempi) pinta-aallon lisäksi alueella esiintyvä avaruusaalto. Ilmakehässä on 100—300 kilometrin korkeudessa ionisoituneita kerroksia, jotka heijastavat HF-alueen radioaaltoja. Tällöin muutaman watin teholla saadaan yhteyksiä jopa maapallon toiselle puolelle.


title: High frequency

text: Taajuusalue on tämän vuoksi käytössä sähkötysradiotaajuutena niin kymmenien kilometrien kuin satojenkin kilometrien etäisyyksillä esimerkiksi sissiradiotoiminnassa. Sotilaallisina ongelmina on kaukoyhteyksien herkkyys ilmakehän ydinräjähdyksille sekä heijastavien kerrosten vaihtelut vuorokauden, vuodenajan sekä auringonpilkkurytmin mukaan. Tämä tekee yhteyden varman saannin kahden pisteen välillä ammattitaitoa vaativaksi tehtäväksi. Lisäksi avaruusaalto tarkoittaa, että periaatteessa kaikki maailman samalla taajuudella olevat HF-radiot ovat kuultavissa lähes joka paikkaan. HF-alue on siis globaalissa mittakaavassa täynnä.


title: High frequency

text: HF-alueen erikoiskäyttö on ns. OTH-tutka (Over The Horizon -tutka). Lähettämällä HF-alueen radiopulssin tutkan kantama voidaan kasvattaa muutamaan tuhanteen kilometriin. Ongelmina on suuren antennin ja tehon tarve sekä kansainväliset häiriöt HF-alueella. OTH-tutkia on kokeiltu pitkään muun muassa USA:ssa, Neuvostoliitossa ja Australiassa.


title: High frequency

text: Tällä alueella on myös ääniyleisradiolähetyksiä (AM-lyhytaaltolähetyksiä).


title: High frequency

text: Kuunteluolosuhteisiin vaikuttavat yleensä suuresti Maan ilmakehässä tapahtuvat radioaaltojen heijastumiset, vuorokaudenaika ja vuodenaika ja mm. auringonpilkut, mikä tekee harrasteesta vaativaa. Pienitehoinenkin lähetyssignaali saattaa suotuisissa olosuhteissa kuulua maapallon toiselle puolelle.


title: High frequency

text: Tähtitieteen harrastusta haittaavaa ”valosaastetta” vastaa DX-kuuntelussa erilaisten radiolähettimien voimakkuuden ja määrän kasvu, mikä on johtanut siihen, että pienitehoisemmat signaalit pyrkivät hukkumaan ”taustakohinaan” ja saattavat jäädä lähes samalla taajuudella lähettävien voimakkaampien lähetysten jalkoihin.


title: High frequency

text: Kuuluvuuteen voi vaikuttaa käyttämällä suuntaavampia antenneja, joilla voidaan vaimentaa muista suunnista tulevia lähetteitä tai suodattimia, joilla voidaan tarkalla vastaanottimella suodattaa vastaanotettavan lähetyksen ympäriltä kohinaa tai muita lähetyksiä pois.


title: High frequency

text: Aallonpituuden mukaan nimetyt pitkät aallot olivat ensimmäisiä radioaaltoja, joita käytettiin yleisradiolähetyksissä 1920- ja 1930-luvuilla. Myöhemmin 1930-luvulla ja 1940-luvulla niiden rinnalle käyttöön tulivat keskipitkät aallot. Pitkät aallot sijoittuvat LF (low frequency) -taajuusalueelle, 30 kHz - 300 kHz.Keskipitkät aallot tulivat pitkien aaltojen rinnalle yleisradiotoiminnassa 1930-luvulla. Ne sijoittuvat keskitaajuusalueelle, medium frequency (MF), 300 kHz - 3 MHz.Lyhyet aallot tulivat yleisradiokäyttöön pitkien ja keskipitkien aaltojen jälkeen. Lyhyiden aaltojen 120 metrin aaltoalue ulottuu keskitaajuusalueelle 0,3 MHz - 3 MHz, kun taas kaikki loput 90 metrin radioaalloista 11 metrin radioaaltoihin suurtaajuusalueelle (high frequency, HF).Ultralyhyet aallot ovat toisen maailmansodan jälkeen yleistynyt yleisradioaaltoalue. Ne jakautuvat kylmän sodan aikana läntiseen aaltoalueeseen 87,5 MHz - 108 MHz sekä itäiseen 66,0 MHz - 74 MHz:n alueelle, mihin sijoittui myöhemmin osa läntisestä sotilaallisesta puheradiotoiminnasta.Edellä lueteltuja taajuuksia käytetään yleisradiolähetyksiin. Teknisesti pitkiksi aalloiksi (engl. LW; long waves) luokitellaan 30 kHz - 300 kHz aallot, keskipitkiksi aalloiksi (engl. MW; medium waves) luokitellaan 300 kHz - 3 MHz ja lyhyiksi aalloiksi (engl. SW; short waves) 3 MHz - 30 MHz aallot. Erittäin suuren taajuuden hyvin lyhyet aallot (engl. very high frequencies; VHF) sijaitsevat taajuuksilla 30 MHz - 300 MHz , mihin sijoittuvat myös tavalliset ULA:lla kuultavat yleisradiolähetykset samoin kuin osa televisiolähetyksistä.


title: High frequency

text: Näin ollen yleisradiolähetyksissä yleensä käytettävät pitkät aallot 153 kHz - 271 kHz sijoittuvat teknisen pitkäaaltoalueen 30 kHz - 300 kHz sisään, kun taas noin 120 metrin pituiset lyhytaallot, 2300 kHz - 2495 kHz ovat teknisesti keskiaaltoalueen 300 kHz - 3 MHz loppuosassa.


title: High frequency

text: Kylmän sodan ja 1949–1988 Euroopassa kestäneen radiohäirinnän vuoksi jakautuivat ULA-lähetykset Euroopassa kahdelle aaltoalueelle. Neuvostoliiton ja sen liittolaiset jäivät 1920-luvulla perustettuun Euroopan yleisradioliittoon, OIRT:iin käyttäen FM-lähetyksissään 66 MHz–74 MHz:ia. Yhdysvaltain liittolaisten sekä joidenkin puolueettomien maiden Torquayssa Britannissa 12. helmikuuta 1950 perustaman EBU:n jäsenet käyttivät ULA-lähetyksiinsä 87,5 MHz–108 MHz. OIRT sulautui EBU:uun 1993.


title: High frequency

text: Koska Länsi-Euroopassa nimitettiin aaltoaluetta 87,5 MHz–108 MHz frekvenssi- eli taajuusmodulointinsa vuoksi FM:ksi, kutsuttiin vastaavasti aaltoaluetta 66 MHz–74 MHz OIRT FM:ksi. Venäjällä OIRT FM:ää kutsutaan edelleen UKV:ksi.


title: High frequency

text: Vastaavasti Itä-Euroopassa, missä omaa ULA-aluetta kutsuttiin UKV:ksi (ultrakratkie volny eli ultralyhyet aallot), kutsuttiin Länsi-Euroopan FM:ää vastaavasti UKV 2:ksi tai ylä(taajuuksien)-UKV:ksi. UKV on käytössä vielä monissa entisissä OIRT -maissa, vaikka siirtyminen FM-taajuuksille alkoi niiden vapauduttua yleisradiokäyttöön.


title: High frequency

text: Vastaavanlainen eriyttäminen UHF-alueella toteutui television osalta ei taajuusjaolla, vaan siten, ettei Itä-Euroopassa käytetty saksalaista PAL-televisiostandardia, vaan ranskalaista SECAM:ia, jottei värivastaanotto onnistuisi toiselta puolelta. Tämä ei kuitenkaan estänyt pelkän mustavalkoisen kuvan vastaanottamista.


title: High frequency

text: Suomessa OIRT FM:ää ei käytetä ULA-lähetyksiin, vaan Ficora on osoittanut aaltoalueelle siirtyvää maaradioliikennettä, mm. harrastus- ja työyhteyksiä sekä sotilaskäyttöön tarkoitettua radioliikennettä.


title: High frequency

text: Taajuuksien luokittelulla pitkiin, keskipitkiin ja lyhyisiin on merkitystä aaltojen vastaanottamisen kannalta. Yksinkertaisimmat lanka-antennit ovat aallonpituuden murtolukuja, esimerkiksi 1 1/2, 1, 1/2, 1/4 tai 1/8 aallonpituutta. Näin ollen pientaajuinen radioaalto aallonpituudeltaan pitkänä radioaaltona edellyttää kuuluakseen tai hyvin kuuluakseen lanka-antennilla suurta langan pituutta, kun taas suurtaajuuksinen radioaalto pituudeltaan lyhyenä voidaan vastaanottaa helposti vastaavasti lyhyellä lanka-antennilla. Lyhyen aallonpituuden ULA- ja televisiolähetyksiä ei vastaanoteta yleensä lanka-antenneilla, vaan laadun varmistamiseksi voimakkaasti suuntaavilla ja signaalia voimakkaasti vahvistavilla jagi-antenneilla, missä oikea antennisuunta on tärkeä. Aallonpituus lasketaan jakamalla valonnopeus taajuudella.


title: Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää

text: Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää on sanonta, jota käytettiin Suomessa toisen maailmansodan aikana ja osittain ennen. Se esiintyy myös Väinö Linnan "Tuntematon sotilas" -romaanissa.


title: Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää

text: Sanonnan alkuperä on joko vuodelta 1889, 1890 tai 1891 Lappeenrannan varuskunnasta, jolloin harjoituksilla oli ollut Suomen kaartin sotilaita ja venäläisiä sotilaita. Vilho Manninen kertoo sanonnan alkuperän olevan lähtöisin siitä, että suomalainen sotilas oli kehunut lyövänsä kymmenen venäläistä ("ryssää"), mistä oli kantautunut tieto venäläiselle kenraalille. Kun suomalaisen eteen oli tullut kymmenen venäläistä, hän oli lyönyt heidät maahan ja huitonut lopuksi ilmaa sekä pyytänyt kymmenen lisää. Lisää venäläisiä ei tullut, mutta venäläinen kenraali oli tarjonnut suomalaiselle suuren tupakka-annoksen palkinnoksi.


title: Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää

text: Historian dosentti Ali Pylkkäsen mukaan ”Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää” -asennetta ruokittiin Suojeluskunnissa. Suojeluskuntien opetuksessa käytettiin esimerkkinä Joutselän taistelua vuodelta 1555. Taistelun jälkeen Ruotsin joukkojen päällikkö Henrik Klaunpoika Horn kirjoitti kuningas Kustaa Vaasalle, että taistelussa sata suomalaista vastasi tuhatta venäläistä.


title: Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää

text: Sanonta laajeni sittemmin nyrkkeilemisestä, painista tai tappelusta tarkoittamaan suomalaisten taistelukykyä sodassa.


title: Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää

text: Sana "ryssä" on ollut Suomen suuriruhtinaskunnan alkuaikoina myös neutraali ja se on muun muassa Aleksanteri I:n hallitsijanvakuutuksen suomenkielisessä käännöksessä käytössä sanassa Ryssänmaa tarkoittaen Venäjän keisarikuntaa. Sana muuttui kielteiseksi tai erityisen kielteiseksi vasta niin kutsuttuina sortovuosina postimanifestin ja erityisesti helmikuun manifestin jälkeen.


title: Šeol

text: Šeol () on juutalaisuuden käsitys tuonpuoleisesta. Šeolia voisi verrata antiikin maailman Haadekseen, joka oli varjomaisten haamujen vainajala eli tuonpuoleinen. Heprealaisessa raamatussa eli Tanakissa šeol on keskittynyt nuorimpaan Danielin kirjaan. Juutalaisuudessa tuonpuoleinen ei ole niin selkeä käsite kuin kristinuskossa.


title: Šeol

text: Juutalaisuuden pyhästä kirjasta käytetään nimitystä Tanak. Kristinuskossa kirja on Vanha testamentti. Tanakin vanhimmat osat on ajoitettu toisen vuosituhannen eaa. alkupuolelle ja nuorimmat 160-luvulle eaa. Tanakiin ei kuulu ajatusta kuolemanjälkeisestä elämästä, jossa oikeamieliset saisivat palkkion ja vastaavasti pahantekijät saisivat rangaistuksen. Kun ihminen kuolee, hän haihtuu pois. Jumala palkitsee ja rankaisee vain eläviä. Helvetti tuli mukaan vasta nuorempien juutalaisuuden tekstien syntyessä, eivätkä ne päätyneet Tanakin kaanoniin.


title: Šeol

text: Tanakin mukaan todellinen elämä on mahdollista vain noudattamalla Jumalan käskyjä. Jumalan tahtoa tottelemalla saa elää, mutta tahdon torjumalla joutuu kuolemaan. Kuolemalla ei tarkoitettu pelkästään ajan päättymistä vaan myös moraalista mahtia. Hepreankielinen sana šeol tarkoittaa vainajien valtakunnan lisäksi kuoleman mahtia, joka pyrkii jatkuvasti saamaan ihmiset omaan kitaansa. Sana šeol on suomennettu luterilaisen kirkon käännöksessä tuonelaksi. Tanakissa sielu on yhtä kuin elävä ihminen. Vainajille ei saanut tuoda uhreja eikä heitä saanut manata esille.


title: Šeol

text: Joissakin Tanakin kohdissa on viittauksia siihen, että vainaja ei häviä tyhjäksi vaan siirtyy johonkin paikkaan. Sana šeol mainitaan kirjan sivuilla 66 kertaa. Muita aihetta sivuavia mainintoja ovat kuoppa, hauta ja kadotus. Myöhemmin kristityt yhdistivät nämä kaikki viittauksina helvettiin. Varhaiskristityt lukivat pääsääntöisesti kreikankielistä Septuaginta-käännöstä, jossa "šeol" käännettiin kreikan kielen sanaksi "haades". Tämä aiheutti heidän mielissään sekoittumisen tutumpaan kreikkalaisen ja roomalaisen uskonnon tuonpuoleiseen.


title: Šeol

text: Kaikissa Tanakin teksteissä on viittauksia epämääräiseen varjoelämään, mutta vain nuoremmissa teksteissä on alustavaa ylösnousemukseen viittaavaa aineistoa. Viittaukset ovat lähinnä runollisia eivätkä selkeitä teologisia opetuksia. Tekstit viittaavat siihen, että kansan keskuudessa oli historian saatossa hyvin monimuotoisia näkemyksiä kuolemanjälkeisyydestä. Viittaukset haudantakaiseen ovat kielikuvallinen tapa kertoa, etteivät elämän kärsimykset vaivaa enää kuollutta. Tanakin näkemys vainajien olotilasta ei ole yhtenäinen, mutta virallinen juutalainen teologia lähtee siitä, että vainajat häviävät olemattomiin.


title: Šeol

text: Tanakin kohdat, joista löytyy runollisia tai kirjaimellisempiakin viittauksia tuonpuoleiseen, eivät ole merkkejä suuremmasta opillisesta kokonaisuudesta, joka voitaisiin yhdistää kokoon. Sen sijaan Tanakista löytyy runsaasti perusteluita Viimeiselle tuomiolle. Ajatus Jumalan vihasta ja tuomiosta kulkevat punaisena lankana Israelin kansan historiassa. Syntisten kohtalona tulee olemaan kauhea kuolema maan päällä ja häviäminen olemattomiin. Tästä poikkeuksena on Danielin kirja, joka lupaa tuonpuoleista piinaa..


title: Šeol

text: Palestiinan alue kuului hellenistisen kulttuurin vaikutuspiiriin. Vuosien 200 eaa.–200 jaa. välillä juutalaiseen kirjallisuuteen ilmestyi runsaasti vaikutteita idästä ja lännestä. Nämä kirjat jäivät pääsääntöisesti pois Tanakin kokoelmasta eli ne ovat apokryfisia kirjoja. Lännestä saatiin kreikkalainen näkemys sielun kuolemattomuudesta. Vastaavasti idästä saatiin zarathustralaisuuden näkemys hyvä ja pahan välisestä taistelusta. Sielun ja ruumiin erottaminen toisistaan oli vallankumouksellista juutalaisessa uskonnossa. Tunnetuin hellenistinen juutalaisfilosofi oli Filon Aleksandrialainen, joka pyrki yhdistämään Platonin ajattelua ja Tanakin oppeja. Juutalaisen historioitsijan Josefuksen mukaan essealaiset – jotka todennäköisesti kirjoittivat Kuolleenmeren kääröt – uskoivat sielun kuolemattomuuteen ja pahojen sielujen kärsivän ikuisista rangaistuksissa tuonpuoleisessa.


title: Šeol

text: Kenties varhaisin maininta suoranaisesta juutalaisesta helvetistä löytyy virallisen tekstikokoelman ulkopuolisesta Ensimmäisessä Henokin kirjassa. Henokin nimiin laitetun 100-luvulla eaa. syntyneen kirjan mukaan tuonpuoleisessa on neljä varastoa, joissa sielut odottavat tuomiota. Ensimmäisessä varastossa ovat puhtaat ja toisessa syntiset. Kolmannessa ovat väkivaltaisesti kuolleet, jotka tulevat tuomiopäivänä syyttämään tappajiaan. Neljännessä varastossa ovat puolisyntiset sielut, jotka eivät pääse tuomiolle, vaan he jäävät pysyvästi varastoon.


title: Šeol

text: Varsinainen helvetti on gehenna. Alun perin nimellä tarkoitettiin Ge-Hinnomin laaksoa Jerusalemin lounaispuolella. Israelin kuningaskunnan aikana siellä harjoitettiin palvontamenoja, joihin kuului lasten polttaminen uhreina Moolok-jumalalle. Hellenistisellä ajalla nimi miellettiin syntisten rangaistuspaikaksi. Kreikkalaisen Tartaroksen tapaan se oli syvä kuilu. Profeetta Jesajan mainitsema sammumaton tuli muuttui kansan mielessä polttavaksi kidutustavaksi. Perinne alkoi puhua tulisesta järvestä tai jopa merestä.


title: Šeol

text: Näkemykset Gehennan kestävyydestä vaihtelevat. Yksien kirjoittajien mielestä syntisten tuskat päättyvät tietyn ajan kuluttua ja he yksinkertaisesti tuhoutuvat. Toisten mukaan syntisten piinat kestävät ikuisesti. Ikuinen rangaistus perustuu kreikkalaiseen käsitykseen sielujen katoamattomuudesta.


title: Šeol

text: Myös Saatana ja hänen enkelinsä tuomitaan lopulta. Jobin kirjassa Saatana ei ole niinkään paha olento vaan Jumala lähettää hänet koettelemaan Jobia. Myöhemmin Saatanasta tulee pahantahtoinen Jumalan ja ihmisten vihollinen. Tanakin näkemyksen mukaan Jumala on sekä hyvä että paha. Vasta kolmannella vuosisadalla kristityt omaksuivat kaksijakoisen eli dualistisen näkemyksen, jonka mukaan Jumala ja Saatana ovat toistensa vastakohtia.


title: Šeol

text: Hellenistisen ajan farisealaiset alkoivat opettaa sielun kuolemattomuutta. Yläluokkaiset saddukeukset sen sijaan hylkäsivät uudet vaikutteet eivätkä odottaneet mitään kuolemanjälkeistä elämää. Jerusalemin temppelituhon myötä vuonna 70 saddukeukset menettivät merkityksenä. Tämän jälkeen farisealaisten opetuksista tuli juutalaisuuden kantava voima.


title: FBC Engelholm

text: Floorball Club Engelholm on vuonna 1989 perustettu ruotsalainen salibandyn erikoisseura Ängelholmista. Seuran naisten edustusjoukkue pelaa maan korkeinta sarjatasoa Superliigaa.


title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitointi tarkoittaa yhteistoiminnan ja ryhmäprosessien suunnittelua ja toteuttamista. Fasilitointi sanan alkuperä on latinankielen sanassa 'facilis', joka tarkoittaa helppoa. Fasilitointi tarkoittaa suppeassa merkityksessä kokousten suunnittelua ja johtamista. Laajemmassa merkityksessä fasilitointi tarkoittaa ihmisjärjestelmiin vaikuttamista yleisellä tasolla. Fasilitointi keskittyy rikastavan ja rakentavan yhteistyön edellytysten luomiseen. Fasilitaattori "opettaa kalastamaan", eli hän auttaa ihmisiä tekemään sen itse. Kun fasilitoiva johtaja johtaa ihmisiä ihmiset toteavat: "me teimme sen itse!"


title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitoinnissa huomion keskipiste ei ole sisällössä vaan keskeistä on varmistaa ryhmän toimintaedellytykset ja auttaa ryhmää saavuttamaan päämääränsä. Fasilitoinnissa voi erottaa kokouksen prosessi ja sisältö.


title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Se miten itse kukin määrittele fasilitoinnin kertoo enemmän itsestämme ja asiayhteydestä, kuin fasilitoinnista sen moninaisuudessaan. Johtamiskäsitykset, tilanne ja ympäristö vaikuttavat siihen miten fasilitointia hyödynnetään ja minkälaisena se näyttäytyy.


title: Fasilitointi (organisaatio)

text: Fasilitointia voi tarkastella eri näkökulmista, jotka vastakkaisuudestaan huolimatta eivät ole toisiaan poissulkevia. Mitä näkökulmaa kannattaa soveltaa riippuu tilanteesta. Monimutkaisten, laajojen ja ennalta arvaamattomien tilanteiden fasilitointiin soveltuu systeeminen fasilitointi. Ennustettavien, rajattavien ja selkeiden kokonaisuuksien fasilitointiin voi systemaattinen fasilitointi vuorostaan olla sopivampi.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Helvetti on kristinuskon mukaan paikka tai tila, johon ihminen saattaa joutua kuolemansa jälkeen tekemiensä rikkomusten vuoksi. Valtaosa kristinuskon suuntauksista uskoo, että helvetti on ikuinen kärsimyksen paikka, jossa asuu myös Saatana. Kristinuskon helvetti perustuu kouralliseen Uuden testamentin kohtia, joista varhaiset kirkkoisät rakensivat opillisen järjestelmän. Nykyajan kristillinen teologia jakautuu pääosin perinteisen piinahelvetin ja tyhjiinraukeamisen kesken. Näiden lisäksi löytyy näkemys kaikkien pääsemisestä taivaaseen.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Tuonela, hepreaksi šeh-ole (), siis paikka jonne kuolleet joutuivat, on mainittu 46 kertaa Vanhassa testamentissa ja 8 kertaa Uudessa testamentissa, helvetti- eli gehenna-sana mainitaan siellä 12 kertaa.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kristinuskon käsitys helvetistä perustuu lähes kokonaan Uuteen testamenttiin. Vanhassa Testamentissa helvettiä eli šeolia ei juuri mainita Danielin kirjaa lukuun ottamatta, ja kysymys kuolemanjälkeisen elämän olemassaolosta on tulkinnanvarainen. Uudesta testamentista löytyvät tuhoutuminen olemattomiin, sielujen rappeutuminen varjomaisiksi haamuiksi, ikuinen piinahelvetti ja oppi pelastautumisesta. Jeesuksen puheissa lähetetään syntiset ikuiseen tuleen itkemään ja kiristelemään hampaitaan. Paavalin mukaan taas pelastuksen ja ikuisen elämän vastakohta oli kuolema ja häviäminen olemattomiin.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kristinuskon valtasuuntaus valitsi vaihtoehdoista piinahelvetin, vaikka se perustui vain kouralliseen Uuden testamentin tekstejä. Näistä tärkeimmät maininnat löytyvät Matteuksen evankeliumista ja Johanneksen ilmestyksestä. Kilpailevana vaihtoehtona olisi voinut olla Paavalin kirjeiden ja Johanneksen evankeliumin näkemys kadotettujen tuhoutumisesta. Kristikunnan alun teologiassa keskusteltiin mahdollisesta syntisten sielujen olemattomiin häviämisestä eli tyhjiinraukeamisesta sekä kaikkien mahdollisuudesta pelastua. Nämä näkökulmat hävisivät ja viimeistään keskiajan kynnyksellä piinahelvetistä tuli ainoa mahdollinen tulkinta.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Pelkästään syntiset ihmiset eivät joudu helvettiin viimeisen tuomion jälkeen, vaan sinne joutuvat myös Saatana sekä langenneet enkelit, eli demonit. Saatana on kristityille selkeä Jumalan vastustaja ja vihollinen. Hän keksii ovelia juonia pahuuden edistämiseksi. Uudessa testamentissa käydään maailmojen sota, jossa on kolme suurta ratkaisutaistelua. Ensimmäisessä sodassa Saatana pudotettiin alas taivaasta. Toisen sodan Saatana hävisi Jeesukselle hänen kuolemassaan ja ylösnousemuksessaan. Kolmas ja viimeinen sota käydään historian loppuessa.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kristinuskon helvettiopiksi vakiintui kolme asiaa. Ensinnäkin oppi ihmiskunnan kahtia jaosta hyviin ja pahoihin, mikä tarkoitti, että kaikkien pelastuminen ei ole mahdollista. Toiseksi oppi siitä, että sielu on ikuinen, joten helvettikin on ikuinen. Kolmanneksi kehittyi oppi kiirastulesta.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kristinuskon levittäminen oli myös helvettiopin levittämistä. Ensiksi pakanoille eli ei-kristityille kerrottiin huono sanoma, jonka mukaan kaikki ihmiset ovat synnin vallassa ja matkalla kadotukseen. Tämän jälkeen kerrottiin hyvä sanoma, jossa Kristuksen puoleen kääntyvät vapautuvat synneistä ja helvetin otteesta. Kristittyjen mukaan parannus on tehtävä tämän elämän aikana, sillä tuonpuoleisessa se ei ole enää mahdollista. Ei-kristitylle kuulijakunnalle käsite synti ei ollut uutta, mutta ikuinen tuonpuoleinen kauhu oli.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Helvetti antoi myös kristinuskon marttyyreille voimaa ja lohdutusta kestää kidutukset, sillä vainoajia tultaisiin rankaisemaan teoistaan tuonpuoleisessa. Kolmannen vuosisadan kirkkoisien Irenaeuksen ja Tertullianuksen mukaan helvetissä tullaan rankaisemaan ruumiillisesti tulella polttamalla. Kuitenkaan tuli ei kuluta kohdettaan vaan polttaa ihmistä ikuisesti, joten se on moninkertaisesti kauheampaa. Myös rangaistuksella on aste-eroja riippuen ihmisen maanpäällisistä synneistä.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kristinuskon ylösnousemus ja viimeinen tuomio tulevat tapahtumaan historian päättyessä, joten sielujen täytyy odottaa sitä jossain. Syntyi käsite sielujen varastopaikasta, jota jotkut nimittivät Abrahamin helmaksi ja vielä useammat Haadekseksi. Välitilalla ei ollut suurtakaan merkitystä helvettikäsitykselle. Useimpien mukaan sielu on samassa helvetissä, jossa ensimmäisessä ollaan ilman ruumista ja toisessa ruumiin kanssa. Tosin ruumiin saamisen arveltiin lisäävän helvetin tuskaa.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Vanhan testamentin hepreankielinen "šeol" käännettiin kreikankielellä "Haadekseksi". Vastaavasti latinankielisessä Raamatussa, Vulgatassa, puhuttiin jo "infernuksesta". Näin jo kristittyjen raamatunkäännökset tekivät Vanhan testamentin epämääräisestä tuonpuoleisesta selkeän kuolemanjälkeisen välitilan tai helvetin. Virallisesti sielun katoaminen kuoleman jälkeen eli tyhjiinraukeaminen torjuttiin Konstantinopolin toisessa kirkolliskokouksessa vuonna 553. Näin piinahelvetti jäi ainoaksi oikeaksi tulkinnaksi tuhanneksi vuodeksi, kunnes reformaation yhteydessä otettiin esille toisenlaisiakin näkemyksiä.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kirkkoisä Augustinus vaikutti kirkolliseen helvettikäsitykseen enemmän kuin kukaan muu hänen jälkeensä. Häntä voidaan pitää myös kiirastuliopin isänä. Parhaiten Augustinus tunnetaan armo-opistaan, mutta hänen helvettioppinsa ovat kolikon toinen puoli. Augustinukselle maailmanhistoria on hyvän ja pahan – Jumalan ja Saatanan – välistä taistelua. Se tulee päättymään pahan lopulliseen kuoliniskuun ja syntisten joutumiseen ikuiseen helvettiin.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Augustinuksen mukaan suurin osa ihmisistä tulee joutumaan helvettiin. Taivaaseen pääsevät vain harvat ja valitut. Näkemystään hän perusteli Jumalan oikeudenmukaisuudella. Samoihin aikoihin vaikuttanut Johannes Krysostomos laski, että tuhansista ihmisistä tuskin satakaan pelastuu. Tämä ajattelutapa oli hyvin yleinen suurten teologien keskuudessa keskiajalla ja pitkälle nykyaikaan asti. Alkuaikojen kirkkoisien näkemys pelastuvien pienestä määrästä selittyy osittain kristittyjen vähemmistöasemalla myöhäisantiikkin aikana. Samalla kristittyjen sisällä vaikutti erilaisia suuntauksia, joista kirkkoisät tuomitsivat monet harhaoppisina ja pelottelivat vastapuolta helvetillä.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Ennen Augustinusta myöhäisantiikin aikana esiintyi näkemys kaikkien pelastumisesta. Kirkkoisä Klemens Aleksandrialaisen mukaan Jumala kurittaa kasvatustarkoituksessa vain lyhyen aikaa tuonpuoleisessa. Syntisten sielut puhdistetaan, heidät käännetään oikeaan suuntaan ja he palaavat Jumalan yhteyteen. Kirkkoisä Origeneksen mukaan myös Saatanakin tulee lopulta pelastumaan. Origenes esitti, että helvetti on syntisille ikuinen, mutta historian lopussa sielut palaavat takaisin alkutilaan Jumalan yhteyteen. Origeneksen pelastusmallia kutsutaan nimellä "apokatastasis pantoon" tai lyhyemmin apokatastasis-oppi. Kirkkoisä Gregorios Nyssalainen seurasi Origeneksen perusajatusta ja ymmärsi helvetin rangaistuksen olevan parantavaa kurittamista, joka kestää kauan mutta ei loputtomasti.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Augustinus hyökkäsi apokatastasis-oppia vastaan rajusti. Hän esitti myöhemmin yleisesti hyväksytyn opin, jonka mukaan kuoleman hetkellä syntisen tahto jäätyy paikoilleen, eikä hän voi enää parantua tai muuttua. Näiden ajatusten pohjalta Konstantinopolin toinen kirkolliskokous hylkäsi Origeneksen ajatukset harhaoppisina. Yleisin perustelu vastustaa kaikkien pelastumista oli käytännöllinen: Mikäli ikuinen helvetti poistuisi, niin moraalilta putoaisi pohja ja kristinuskon harjoittaminen tulisi tarpeettomaksi.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Augustinuksen käsityksiä kehiteltiin edelleen keskiajalla. Välitila hylättiin tarpeettomana ja sielujen arveltiin menevän kuoleman jälkeen välittömästi helvettiin. Samaten rangaistukset jaettiin kahteen lajiin: tulessa kärsimiseen sekä Jumalan läheisyyden puutteeseen. Oppineet pitivät kauheampana rangaistuksena pelastuksen ja Jumalan läsnäolon menettämistä. Sen sijaan kansan parissa saarnaajat maalailivat kuulijakunnalle mieluummin ruumiillisia rangaistuksia. Kirkkoa pidettiin ainoana paikkana, missä sielut olisivat turvassa helvetiltä. Kirkosta erottaminen merkitsi helvetin vaaraa, ja se toimikin papiston aseena kristinuskon siveyttä rikkovia, maallisia ruhtinaita ja harhaoppisia vastaan.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Keskiajan kristillinen filosofia eli skolastiikka eritteli järjestelmällisesti helvettiä ja kiirastulta. Skolastikot rakensivat kourallisesta Raamatun tekstikohtia yksityiskohtaisen ja kokonaisvaltaisen kuvauksen helvetistä, kiirastulesta ja taivaasta. Rakennelmat pystytettiin antiikin filosofien ja arvostettujen kirkkoisien ajatuksien pohjalle.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Filosofi Tuomas Akvinolainen kuvasi hyvin yksityiskohtaisesti helvetin kauhuja. Kadotetut joutuvat liikkumattomaan maanalaiseen helvettiin ruumiillisessa muodossa. Syntiset eivät pysty vuodattamaan kyyneleitä, joten he itkevät mielensä sisällä. Kadotettuja rangaistaan äärimmäisellä kylmällä ja kuumalla. Syntiset eivät saa mukaansa edes hyviä muistoja tuottamaan heille iloa, vaan Jumalan rangaistukset ovat koko ajan mielessä. Kadotetut vihaavat Jumalan heille langettamaa oikeudenmukaista rangaistusta, mutta eivät itse Jumalaa.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Myös kastamattomat lapset joutuvat helvettiin perisyntinsä tähden. Augustinus oli hyvin jyrkkä tästä ja väitti kastamattomina kuolleiden vauvojenkin joutuvan helvettiin. Tuomas oli astetta lievempi ja katsoi, että kastamattomat lapset siirtyvät limbukseen. Siellä ei ole hyvää eikä pahaa. Tämä katolisen kirkon oppi on edelleen voimassa, vaikkakin uudelleenarvioitavana.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Helvetin ohella kirkon oppeihin kuului myös kiirastuli, joka kuitenkin on ilmapiiriltään toiveikkaampi. Helvetin tapaan myös kiirastulessa kärsivät syntiset sielut, mutta eivät ikuisesti, vaan sinne joutuneet pääsevät tietyn ajan kuluttua taivaaseen. Lisäksi he jo kiirastulessa ollessaan saavat maan päältä eläviltä apua messujen, almujen, esirukouksien ja hyvien tekojen muodossa. Maanpäällinen apu saattaa lyhentää kiirastulessa vietettyä aikaa. Kiirastuli on sielun viimeinen mahdollisuus vapautua synneistä ja valmistautua kuolemanjälkeiseen elämään taivaassa.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Oppi kiirastulesta syntyi vähitellen Augustinuksen ajatuksesta, että kaikkia kristittyjä ei ehditä puhdistaa maanpäällisen elämän aikana. Augustinus ei käyttänyt sanaa kiirastuli, vaan puhui puhdistavasta tulesta ja kärsimyksestä. Skolastikot veivät kiirastulen huippuunsa erittelemällä syyllisyyden ja rangaistuksen. Rangaistuksen voi välttää katumuksella. Käytännössä tämä johti syntien tunnustamiseen papille, mikä käytäntö virallistettiin ekumeenisessa kirkolliskokouksessa vuonna 1215.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kiirastuli julistettiin katolisen kirkon viralliseksi opiksi Lyonin toisessa kirkolliskokouksessa vuonna 1274 ja se vahvistettiin vielä Trentonin kirkolliskokouksessa vuosina 1545–1563. Myöhäiskeskiajalla kirkolla uskottiin olevan valta vapauttaa ihminen kokonaan synneistä. Kirkko saattoi jakaa omista taivaassa sijaitsevista hyvien tekojensa varastosta anteeksiantoja ihmisille. Tätä käsitettä nimitettiin aneeksi. Keskiajan loppuvaiheessa ihmiset maksoivat papeille, jotta nämä järjestäisivät yksityismessun tietylle vainajalle. Kiirastuli-oppi oli voimakkaimmillaan 1200–1500-luvuilla.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Helvetistä kirjoitettiin keskiajalla satoja kirjallisia kertomuksia. Unien tai valveuniien aikana hengellisen helvettinäyn kokeneet henkilöt kertoivat kokemuksista papeille tai munkeille, jotka kirjoittavat ne ylös. Kuvitteellisia helvettinäkyjä sepitettiin kristillisessä perinteessä jo toiselta vuosisadalta lähtien. Näistä varhaisista ilmestyskirjoista eli apokalypseista kaksi on noussut erityisen merkittäviksi: Pietarin ilmestys ja Paavalin ilmestys. Molemmat ovat Raamatun ulkopuolelle jääneitä kirjoja eli apokryfisiä kirjoja.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Italialaisen Dante Alighierin kolmiosainen runoteos "Jumalainen näytelmä" ("Divina commedia") 1300-luvulta kertoo kirjoittajansa matkasta helvetin ja kiirastulen kautta paratiisiin. Ensimmäinen osa "Inferno" syventyy helvettiin ja on näistä kirjoista kuuluisin. Helvetti kuvataan siinä eräänlaisen ohuehkon kannen peittämäksi maanalaiseksi kuiluksi, joka ulottuu maapallon keskipisteeseen saakka ja joka on jakautunut useampaan sisäkkäiseen piiriin. Varsinaisen helvetin piirejä on yhdeksän, joista kolme jakautuu useampaan osastoon. Lisäksi helvetillä on esikartano. Helvetin piireissä ja osastoissa sielut kärsivät syntinsä mukaisesta rangaistuksesta. Dante uskoi helvetin, kiirastulen ja taivaan olemassaoloon, mutta ei kuvitellut niiden olevan juuri hänen kuvaamiensa paikkojen näköisiä.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Danten "Jumalainen näytelmä" on Tuomas Akvinolaisen "Summa theologiaen" jälkeen keskiajan luetuin ja tutkituin kirja. Teos vaikutti kolmella tavalla lukijakuntaansa. Ensinnäkin teoksen yksityiskohtaisuus ja runous saivat lukijakunnan vakuuttumaan sen kirjoittajan jumalallisesta innoituksesta. Toiseksi teoksen kuvaukset vaikuttivat myöhempiin taiteilijoiden, jotka maalailivat tai kirjoittivat helvetistä. Kolmanneksi teoksen täydellisyys kääntyi itse uskoa vastaan. Danten teos tunnustettiin kuvitteelliseksi, mikä sai monet epäilemään muitakin vanhoja helvettikuvauksia.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Reformaatio eli protestanttisten lahkojen synty kyseenalaisti 1500-luvulta lähtien katolisen näkemyksen. Protestantit hyväksyivät helvetin, mutta eivät kiirastulta, sillä se ei perustunut Raamattuun. Katoliset myönsivät kiirastulen ohuen perustan Raamatussa, mutta vetosivat kirkon perinteeseen, kirkkoisiin ja moniin kirkolliskokouksiin. Protestanttien mukaan kirkko on saattanut erehtyä ja uskovaisten on syytä palata takaisin Raamattuun.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Ensimmäiset askeleet kiirastulen kyseenalaistamiseen otti Erasmus Rotterdamilainen satiirisilla kirjoituksillaan. Saksalainen pappi Martti Luther meni pidemmälle ja väitti suoraan, että kiirastulelle ei löydy Raamatusta perusteita. Samoin Luther ei löytynyt kiirastulta kirkkoisien kirjoituksista, ja hän huomautti, että ortodoksinen kirkko ei ollut koskaan hyväksynyt kiirastulta. Protestantit hylkäsivät kiirastulen sekä kastamattomien lasten limbuksen. Raamatun maailmaan mahtuisi vain taivas ja helvetti. Muu kirkollinen perinne helvetistä sen sijaan kelpasi lähes sellaisenaan protestanteille ja ikuinen piinahelvetti sai luvan jatkaa.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Lutherin mukaan syntiinlankeemus on vienyt ihmisiltä heidän oman tahtonsa. Jumala määrää ennalta, ketkä pelastuvat ja ketkä eivät. Myöhempi luterilaisuus irtisanoutui tästä predestinaatio- eli ennaltamääräytymisopista ja esitti, että Jumala kutsuu kaikkia pelastukseen, mutta kaikki eivät ota sitä vastaan. Jean Calvin korosti Lutheriakin jyrkemmin Jumalan ennaltamääräytymistä. Myöhemmin Calvinin ajatuksien pohjalle rakennettujen reformoitujen kirkkojen mukaan Jumala on hyvä ja on päättänyt lopulta pelastaa kaikki.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Katolinen kirkko vastasi reformaatioon niin sanotulla katolisella reformaatiolla. Helvetin yksityiskohtien levittäminen oli muodostunut liian viihteelliseksi ja jopa hauskaksi. Katolinen kirkko hillitsi helvettiin liittyviä kulkueita, juhlia ja näytelmiä. Trenton kirkolliskokouksessa katolinen kirkko toisti skolastikkojen osoittaman linjan. Kokous päätti pitää kiinni kiirastulesta ja aneista, mutta niiden väärinkäyttö haluttiin kitkeä pois. Reformaation aikana protestantit ja myöhemmin myös katoliset nostivat Saatanan maan päälle. Aseman muutos johtui Raamatun maininnasta, että Saatana tullaan heittämään tuliseen järveen historian lopussa.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kirjallisuudessa nähtiin vielä yksi suuri helvettiteos, kun John Milton kirjoitti kertovan runoelman "Kadotettu paratiisi" vuonna 1667.


title: Helvetti kristinuskossa

text:
Valistusajalla todellisuutta tutkittiin järjen valossa. Myös tuonpuoleinen, kirkko ja Raamattu joutuivat arvostelun alle. Osa teologiasta irrottautui kirkollisesta hallinnasta. Syntyi nykyaikainen teologinen raamatuntutkimus eli eksegetiikka, joka näki Raamatun kirjat niiden historiallista taustaa vasten. Uusi tutkimus rapautti helvettiopin perusteita.
Monet valistusajan ajattelijat ja teologit päättelivät helvetin rangaistuksen olevan rajallinen, koska jumalainen valokin on rajallinen. Samaten pääteltiin, että koska ihminen on rajallinen, niin myös hänen tekemänsä synnitkin ovat rajallisia. Samaten arvosteltiin ikuisen sielun käsitettä, sillä ajateltiin että luonnossakaan mikään ei ole ikuista. Jotkut päättelivät, että mitään aineetonta todellisuutta ei edes ole, mutta toisten mielestä tässä mentiin jo liian pitkälle. Useat valistusajan filosofeista vastustivat helvettiä tai, kuten David Hume, uskontoa yleensäkin. Voltairen mukaan helvetti on persialaisten, kaldealaisten, egyptiläisten ja kreikkalaisten uskomus, johon Israelin kansa ei uskonut. Arthur Schopenhauerin mukaan ainoa helvetti ja kiirastuli on nykyinen maailma.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Arvostelusta huolimatta kirkkokunnat olivat 1600–1800-luvuilla yksimielisiä, että suurin osa ihmisistä joutuu helvettiin. Tätä helvetin oikeudenmukaisuutta perusteltiin ihmisen vapaalla tahdolla – ihminen tuomitsee itse itsensä helvettiin. Samaten helvetin ikuisuudesta pidettiin kiinni sen perusteella, että syntisen ihmisen asenne on ja pysyy Jumalan vastaisena.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Kaikki eivät olleet tyytyväisiä järkeistettyyn uskoon. 1600– ja 1700-lukujen taitteessa syntyi omakohtaista ja kokemuksellista uskonelämää korostavia liikkeitä. Niitä kutsutaan yhteisnimellä herätyskristillisyys eli evankelikalismi. Liikkeiden mukaan uskoon ei synnytä vaan siihen on itse herättävä. Varhaisimmat herätysliikkeet olivat Englannissa syntynyt puritanismi ja Saksassa syntynyt pietismi. Molemmille herätysliikkeille helvetin vaara oli todellinen, ja pelkästään tapakristityllä oli vaarana joutua helvetin lieskoihin, ellei hän tehnyt heti parannusta. Herätyssaarnaajat kuvailivat yksityiskohtaisesti helvetin kauhuja kuulijakunnalle ja kehottivat tottelemaan Jumalan säännöksiä eikä etsimään lievennyksiä niihin.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Myös ajatus kaikkien pelastumisesta teki paluuta. Kirkkoisä Origeneksen vanha – aikoinaan harhaoppisena hylätty – ajatus sai vuosien kuluessa pientä, mutta lisääntyvää kannatusta. Universalismin uusiksi ajattelijoiksi syntyi 1700-luvulla englantilaisia ja amerikkalaisia, joista merkittävämmäksi nousi Charles Chauncy. Hänen mukaansa ikuinen piinahelvetti on mahdoton, koska tällöin Saatanan voitto ja Aadamin lankeemus olisivat merkittävämpiä tapahtumia kuin Kristuksen pelastus. Universalismia repivät myöhemmin sisäiset ristiriidat ja kristillistä oppia karsittiin niin reilusti, että muut kristilliset suuntaukset katsoivat liikkeen ajautuneen kristinuskon ulkopuolelle. Toinen vastaavia ajatuksia sisältänyt unitaarinen liike syntyi 1600-luvun alussa Englannissa torjumaan kirkon kolminaisuusoppia. Useimmat universalistisesti ajattelevista eivät liittyneet näihin liikkeisiin. Jotkut heistä katsoivat ettei kaikkien pelastumista ole hyvä julistaa julkisesti, vaan hengellisesti riittävän kypsän ihmisen täytyy oivaltaa tämä ajatus itse.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Näiden kahden äärisuunnan – herätyksen ja universalismin – lisäksi myös sielun katoaminen eli tyhjiinraukeaminen teki paluuta. Tätä ajatusta sivusi myös deismi, jossa Jumalaa pidettiin kaiken alullepanijana, joka ei puutu myöhemmin historian kulkuun. Tyhjiinraukeamiseen liittyvä annihilaatio-oppi sai heikosti kannatusta ennen 1800-lukua. Merkittävin annihilationismia kannattanut liike oli 1800-luvun puolivälissä syntynyt seitsemännen päivän adventistit eli Adventtikirkko. Se syntyi Pohjois-Amerikassa toisen herätysliikeaallon myötä. Adventtikirkosta 1870-luvulla irtautunut Jehovan todistajat -liike peri myös tyhjiinraukeamisopin.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Nykyaikana, 1900-luvulta lähtien, helvetin ongelmallisuus on kristinuskossa lisääntynyt ja monimutkaistunut. Kirkollinen kahden tuhannen vuoden helvettiperinne on tullut uudessa teologiassa kyseenalaiseksi. Samalla annihilaatio-oppi – tai sielun tyhjiinraukeaminen – on saanut teologien tukea puolelleen, vaikkakaan se ei ole saavuttanut virallista tukea kristillisiltä suuntauksilta lukuun ottamatta yksittäisiä herätysliikkeitä. Karkeasti jakaen nykyisten kristillisten teologien johtopäätökset ovat joko sielun katoaminen tai ikuinen kärsimys. Toisinaan teologit liikkuvat näiden kahden välisellä rajamaalla ja kirjoittajan lopullinen kanta jää epäselväksi.


title: Helvetti kristinuskossa

text: Katolisuudessa oppi kiirastulesta on jopa helvettiä keskeisempi. Kiirastulessa sieluja piinataan tietyn ajan ja ne kamppailevat taivaan ja helvetin välillä. Elossa olevien ihmisten rukoukset, sielunmessut ja aneet auttavat kuolleen sielun pääsemistä kiirastulesta taivaaseen.


title: Sovellusohjelma

text: Sovellusohjelma on tietokoneohjelma, joka on suunniteltu jonkin tietyn tehtävän helpottamiseen tai ongelman ratkaisemiseen. Sen vastakohtina voidaan esittää esimerkiksi käyttöjärjestelmä ja niin sanotut välitason ohjelmat eli middleware, joiden tehtävänä on mahdollistaa tietokoneen tai tietokoneverkon käyttö yleisellä tasolla, mutta ei suoraan helpottaa loppukäyttäjän työtä.


title: Sovellusohjelma

text: Sovellusohjelmia ovat käytännössä kaikki ne ohjelmat, joita loppukäyttäjä käyttää.


title: HMS Vindictive (1918)

text: HMS Vindictive oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1918 valmistunut Hawkins-luokan raskaasta risteilijästä "HMS Cavendishistä" muutettu lentotukialus. Alukselle tehtiin sen uran aikana useampia muutoksia ja siten sen ura oli melko vaihteleva ennen lopullista romuttamista 1946.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Alus oli viides ja viimeinen Hawkins-luokan risteilijöistä. Alus tilattiin huhtikuussa 1916 Harland and Wolffin telakalta Belfastista ja sen köli laskettiin 26. kesäkuta 1916. Alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1918 ja se otettiin palvelukseen 1. lokakuuta 1918. Aluksen nimi oli kunnianosoitus Elisabet I:n aikaiselle merenkulkijalle Thomas Cavendishille. Alus nimettiin kesäkuussa "HMS Vindictiveksi", koska Arrogant-luokan risteilijällä käytössä ollut nimi haluttiin ottaa uudelleen käyttöön.


title: HMS Vindictive (1918)

text: "HMS Furiousin" koeajoista saadut kokemukset 1917 aiheuttivat sen, että Amiraliteetti määräsi "Cavendishin" muutettavaksi lentotukialukseksi. Alukselle suunniteltiin rakennettavaksi etuosaan lentokonesuoja kuudelle koneelle, jotka voitiin siirtää nosturilla kannella olevasta luukusta lentoonlähtöalustalle. Samalla risteilijään suunniteltua aseistusta kevennettiin neljään 7,5 tuuman tykkiin.


title: HMS Vindictive (1918)

text: "Vindictiven" koeajot saatiin päätökseen 21. syyskuuta 1918 ja alus saavutti niiden aikana 29,12 solmun (63600 hp) nopeuden. Alus varustettiin Scapa Flowssa. Alus aloitti palveluksensa Forthin vuonossa vain muutamaa päivää ennen aselevon astumista voimaan. Ensimmäinen ja viimeinen laskeutuminen alukselle tehtiin marraskuussa.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Alus liitettiin heinäkuussa 1919 osaksi Itämerelle lähetettyä brittiläistä laivasto-osastoa. Aluksella oli kaksitoista lentokonetta ja sen tehtävänä oli tukea Venäjän valkoisten joukkojen sotatoimia sekä itsenäisiä Baltian valtioita.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Alus ajoi karille 15 solmun nopeudella 6. heinäkuuta Tallinnan edustan matalikolla. Toista viikkoa myöhemmin alus irrotettiin matalikolta hinaajan ja kahden risteilijän avustuksella. "Vindictiveltä" lähteneet kahdeksan lentokonetta pommittivat ja rynnäköivät 17.–18. elokuuta Kronstadtin tykki- ja valonheitinasemia vastaan. Hyökkäys mahdollisti kuninkaallisen laivaston keveiden moottoritorpedoveneiden hyökkäämisen satama-alueelle. Hyökkäyksessä vaurioitui Venäjän laivaston taistelulaiva "Andrei Pervozvannyi". Taistelulaiva "Petropavlovsk" sekä sukellusveneiden emälaiva "Pamjat Azova" upposivat.


title: HMS Vindictive (1918)

text: "Vindictive" toimi Itämerellä vesilentokoneiden ja moottoritorpedoveneiden emälaivana joulukuuhun saakka. Alus siirrettiin reserviin 24. joulukuuta ja huoltoon Portsmouthiin. Portsmouthissa telakalla korjattiin aluksen karille ajossa saamat vauriot. Lisäksi Amiraliteetti oli päättänyt luopua aluksista, joissa oli erilliset nousu- ja laskeutumisalustat ja pitäytyä täyskantisissa tukialuksissa. Tämän vuoksi "HMS Vindictive" päätettiin palauttaa myöhemmin risteilijäksi.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Lentokannet poistettiin 1924 ja "Vindictive" palautettiin risteilijäksi. Alus palasi palvelukseen 27. tammikuuta 1925 koeajoja varten. Alus kuitenkin poikkesi muista Hawkins-luokan aluksista suuren neljän lentokoneen hangaarin, lentokoneiden siirtoon tarvittavan nosturin ja yhden 7,5 tuuman tykin puuttumisen vuoksi.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Aluksesta tuli syksyllä 1925 ensimmäinen katapultilla varustettu Kuninkaallisen laivaston risteilijä, kun katapultti asennettiin B-tykin paikalle. Ensimmäinen lentoonlähtö katapultilta tehtiin 31. lokakuuta.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Alus määrättiin palvelukseen 16. huhtikuuta Kiinan laivastoasemalle, jonne se saapui 22. helmikuuta 1926 purjehdittuaan Välimeren ja Suezin kanavan kautta. Alus siirrettiin Atlantin laivastoon elokuussa 1928. Alus suoritti Itämeren purjehduksen kesällä 1929, minkä aikana se kävi muun muassa Helsingissä 25.-30. kesäkuuta.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Aluksen ollessa Chathamissa telakalla 23. heinäkuuta 1929 aluksella tapahtui putkiräjähdys, jossa kuoli yksi mies. Alus siirrettiin reserviin 30. joulukuuta 1929, jolloin katapultti poistettiin. Vuosien 1930 ja 1933 välillä alus otettiin uudelleen palvelukseen neljästi kuljettamaan joukkoja Hong Kongiin. Kukin matkoista kesti kuusi kuukautta, minkä jälkeen alus palasi reserviin.


title: HMS Vindictive (1918)

text: "Vindictive" muutettiin 1936–1937 kadettien koululaivaksi. Telakalla aluksesta poistettiin kaksi moottoreista sekä taempi savupiippu. Lisäksi rakennettiin majoitustilat sekä koulutustilat 200 hengelle. Lentokonenosturi säilytettiin ja aseista jätettiin ainoastaan kaksi 4,7 tuuman tykkiä. Tässä muodossa aluksen uppouma oli 9 100 tonnia ja enimmäisnopeus 24 solmua.


title: HMS Vindictive (1918)

text: Alus koki kesän 1939 ja maaliskuun 1940 välillä seuraavan muutoksen laivaston korjausalukseksi. Tähän päätökseen olivat johtaneet lentokonenosturi sekä suurehkot majoitus- ja opetustilat, jotka oli helposti muunnettavissa työpajoiksi. Alukseen asennettiin kuusi 4 tuuman ilmatorjuntatykkiä. Näin muutettuna aluksen uppouma kasvoi 10 060 tonniin (12 250 tonnia täysin kuormattuna).


title: HMS Vindictive (1918)

text: Alus palveli Norjan sotaretken aikana Kotilaivastossa ja alus siirrettiin heinäkuussa 1942 Freetowniin palvelemaan Etelä-Atlantilla joulukuuhun saakka, jolloin alus siirrettiin Mers-el-Kebiriin tukemaan Välimeren laivastoa vuoteen 1944.


title: HMS Vindictive (1918)

text: "Vindictive" koki 1944 Maltalla viimeisen muutoksensa. Alus saapui Maltalle 15. lokakuuta 1944 ja joulukuusta alkaen alus palveli Kotilaivaston hävittäjälaivueita Scapa Flowssa. Alus siirrettiin reserviin kesäkuussa 1945 ja se romutettiin Blythissä helmikuussa 1946.


title: Eduskunnan tilintarkastajat

text: Eduskunnan tilintarkastajat huolehtivat eduskunnan ja sen virastojen tilien ja hallinnon tarkastamisesta. Eduskunnan virastoja ovat eduskunnan kanslia, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslia, valtiontalouden tarkastusvirasto, kansainvälisten suhteiden tutkimuslaitos ja Euroopan unionin asioiden tutkimuslaitos.


title: Eduskunnan tilintarkastajat

text: Eduskunta valitsee kansanedustajien joukosta kolme tilintarkastajaa ja kullekin henkilökohtaisen varajäsenen. Nämä kolme tilintarkastajaa valitsevat neljännen tilintarkastajan ja hänen varajäsenensä. Näiden tulee olla julkishallinnon ja -talouden tilintarkastaja (JHTT) tai Keskuskauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja (KHT). Tilintarkastajien toimikausi on eduskuntavaaleja seuraavan vuoden alusta seuraavan vaalivuoden loppuun.


title: Eduskunnan tilintarkastajat

text: Tilintarkastajat antavat tilintarkastuskertomuksensa eduskunnalle varainhoitovuotta seuraavan huhtikuun loppuun mennessä. Vuonna 2012 tilintarkastajina toimivat


title: Käynnistysohjelma

text: Käynnistysohjelma on mikä tahansa tietokoneen sovellusohjelma, joka käynnistyy automaattisesti tietokoneen käynnistyttyä. Useissa ei-käyttöjärjestelmä-ohjelmistoissa on oletuksena automaattinen käynnistys käyttöjärjestelmän avautuessa.


title: Laillisuusvalvonta

text: Laillisuusvalvonta hallinnossa tarkoittaa voimassa olevan oikeusjärjestyksen ja hyvän hallintotavan noudattamisen varmistamista viranomaisten toiminnassa ja päätöksenteossa. Laillisuusvalvonnan piiriin ei kuulu virkatoiminnan tarkoituksenmukaisuuden valvonta eikä siinä puututa hallinnollisen päätösvallan käyttöön yksittäisissä tapauksissa. Valvonnan sisältö ja määrä vaihtelevat eri hallinnonaloilla.


title: Laillisuusvalvonta

text: Hierarkkisessa valvonnassa hallintoelimet valvovat omaa toimintaansa. Tavallisin sisäisen valvonnan muoto on se, että esimiehet valvovat ja ohjaavat alaistensa virkatoimia. Koko viraston toiminnan valvonta kuuluu johtoelimelle. Useissa virastoissa johtavalla virkamiehellä on mahdollisuus ottaa päätettäväkseen alaisensa käsiteltävänä oleva asia. Ylempien viranomaisten alaisinaan oleviin toimielimiin kohdistamaa valvontaa nimitetään virka-astevalvonnaksi. Esimerkiksi ministeriö valvoo alaisinaan olevien hallintoelinten toimia ja kunnanhallitus kunnan virkakoneiston toimintaa.


title: Laillisuusvalvonta

text: Myös normivalvonta kuuluu viranomaisten tehtäviin. Viranomainen ei saa soveltaa perustuslain tai muun lain kanssa ristiriidassa olevaa asetusta tai hallinnollista määräystä. Normivalvonnalla on merkitystä lähinnä sovellettaessa hallinnollisia määräyksiä.


title: Laillisuusvalvonta

text: Suomen ylimmät laillisuusvalvojat ovat valtioneuvoston oikeuskansleri ja eduskunnan oikeusasiamies. Erityisten valvontaviranomaisten valvonnan kohteet ovat rajattuja. He valvovat esimerkiksi henkilörekistereitä, potilaiden kohtelua tai hallinnon taloudenhoitoa. Tällaisia viranomaisia ovat muun muassa tietosuojavaltuutettu, tasa-arvovaltuutettu, vähemmistövaltuutettu ja potilasasiamies.


title: Laillisuusvalvonta

text: Julkistaloutta, etenkin valtiontaloutta, valvoo valtiontalouden tarkastusvirasto. Se valvoo myös kuntien valtionapujen käyttöä. Oikeusasiamies, oikeuskansleri ja hallitus antavat eduskunnalle kertomuksensa, jossa on tietoja hallinnon toimista. Eduskunta ei voi puuttua hallinnon yksittäisiin toimiin, mutta se voi esittää mielipiteensä esimerkiksi epäkohtien korjaamiseen.


title: Heikki Kaartinen

text: Heikki Kaartinen (3. toukokuuta 1872 Kurkijoki – 12. heinäkuuta 1947) oli suomalainen rakennusmestari, talousneuvos ja rakennusurakoitsija. Kaartinen rakensi yli 100 rakennusta joista valtaosan hän myös itse suunnitteli. Kaartisen suunnittelemat rakennukset olivat tyyliltään pääasiassa myöhäisjugendia.


title: Heikki Kaartinen

text: Kaartisen vanhemmat olivat tilallinen Juhana Kaartinen ja Helena Kauppinen. Hän suoritti 1896 Helsingin II teollisuuskoulun ja toimi sitten työnjohtajana ja vastaavana rakennusmestarina 1896–1905. Kaartinen työskenteli muun muassa Tampereen tuomiokirkon rakennustyömaalla. Kaartinen johti omaa rakennusliikettään vuodesta 1905 ja hän rakensi asunto-, pankki-, yhdistys- ja liiketaloja.


title: Heikki Kaartinen

text: Kaartinen oli Suomen rakennusmestariliiton hallituksen jäsen vuodesta 1905 ja liiton kunniajäsen hänestä tuli 1930. Hän oli myös Rakentajain kustannus Oy:n puheenjohtaja, Rakennusmestarien eläkerahaston johtokunnan jäsen vuodesta 1908 ja Rakennustaidon toimitusvaliokunnan jäsen vuodesta 1927. Kaartinen sai talousneuvoksen arvon 1936.


title: Heikki Kaartinen

text: Kaartinen omisti Ojalan tilan Mommilassa vuodesta 1917 ja Reuna-Seppälän tilan Helsingin maalaiskunnassa vuodesta 1929.


title: Fabien Camus

text: Fabien Béchir Camus (, s. 28. helmikuuta 1985 Arles, Ranska) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän pelaa tällä hetkellä belgialaisessa Genkissä.


title: Fabien Camus

text: Camus siirtyi kotikaupunginsa seurasta AC Arlesista Montpellier’n junioreihin 15-vuotiaana, josta hän siirtyi kahden kauden jälkeen Marseilleen. Camus vietti ensimmäisen kauden joukkueen reservissä ja pelasi toisella kaudella kaksi ottelua tullessaan vaihdosta kentälle. Kaudeksi 2004–2005 hänet pudotettiin takaisin Marseillen reservijoukkueeseen. Kauden päätteeksi Camus vaihtoi seuraa ja matkasi kohti Belgiaa. Charleroissa tarjoutui peliaikaa runsaasti ja hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 24 ottelua. Samalla kaudella Camus teki kaksi maalia, joista ensimmäinen tuli 30. syyskuuta 2005 Club Bruggea vastaan.


title: Fabien Camus

text: 21. kesäkuuta 2009 Camus siirtyi Charleroista Genkiin allekirjoitettuaan neljän vuoden sopimuksen belgialaisseuran kanssa.


title: Fabien Camus

text: Ranskassa syntynyt Camus sai tilaisuuden edustaa äitinsä kotimaata, Tunisiaa, kun valmentaja Humberto Coelho nimesi hänet 11. helmikuuta 2009 pelattavaan ystävyysotteluun Alankomaita vastaan. Hän pääsi ottelussa kentälle 76 minuutin kohdalla.


title: Fabien Camus

text: Camus sai toisen maajoukkuekutsunsa 28. tammikuuta 2011 harjoitusotteluun Algeriaa vastaan. Ottelu jouduttiin kuitenkin perumaan, joka oli tarkoitus pelata 9. helmikuuta 2011. Camus pelasi toisen maaottelunsa neljän vuoden tauon jälkeen MM-karsintaottelussa Kamerunia vastaan tullessaan vaihdosta kentälle.


title: Viktoria Rebensburg

text:
Viktoria Rebensburg (s. 4. lokakuuta 1989 Kreuth, Saksan liittotasavalta) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän on olympiavoittaja ja suurpujottelun maailmancupin voittaja.
Rebensburg saavutti junioreiden MM-kilpailuissa kultaa supersuurpujottelussa, hopeaa suurpujottelussa ja pronssia syöksylaskussa Formigalissa 2008 sekä kultaa suurpujottelussa ja supersuurpujottelussa Garmisch-Partenkirchenissä 2009. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Åren MM-kilpailuissa 2007 sijoittuen suurpujottelussa kahdeksanneksi. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 hän oli suurpujottelussa yhdeksäs ja supersuurpujottelussa kymmenes. Vancouverin olympialaisissa 2010 Rebensburg voitti kultaa suurpujottelussa 0,04 sekunnin erolla Tina Mazeen. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän oli suurpujottelussa viides. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui supersuurpujottelussa kahdeksanneksi ja suurpujottelussa 11:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 Rebensburg saavutti pronssia suurpujottelussa. Supersuurpujottelussa hän oli yhdeksäs ja syöksylaskussa viidestoista. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän sai suurpujottelussa hopeaa sekä sijoittui supersuurpujottelussa viidenneksi ja syöksylaskussa kymmenenneksi. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui supersuurpujottelussa neljänneksi ja syöksylaskussa 11:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli suurpujottelussa neljäs, syöksylaskussa yhdeksäs ja supersuurpujottelussa kymmenes.


title: Viktoria Rebensburg

text: Rebensburg osallistui ensimmäiseen maailmancup-kilpailuunsa 15. joulukuuta 2006. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti oltuaan kolmastoista Sierra Nevadan suurpujottelussa helmikuussa 2007. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Zwieselin suurpujottelussa 10. maaliskuuta 2007. Ensimmäisen palkintosijansa hän sai oltuaan toinen Cortina d'Ampezzon suurpujottelussa 24. tammikuuta 2010. Kauden 2009–2010 suurpujottelucupissa hän sijoittui neljänneksi. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Rebensburg saavutti Söldenin suurpujottelussa 23. lokakuuta 2010, toisen Zwieselin suurpujottelussa 6. helmikuuta 2011 ja kolmannen Špindlerův Mlýnin suurpujottelussa 11. maaliskuuta 2011. Seuraavalla kaudella hän voitti neljä suurpujottelun maailmancup-kilpailua sekä ensimmäisen supersuurpujottelun osakilpailunsa Schladmingissa 15. maaliskuuta 2012. Kaudella 2012–2013 hän voitti Åren suurpujottelun ja Cortina d'Ampezzon supersuurpujottelun. Kaudella 2015–2016 Rebensburg voitti Flachaun, Mariborin ja Sankt Moritzin suurpujottelut. Kaudella 2017–2018 hän voitti Söldenin, Killingtonin ja Plan de Coronesin suurpujottelut.


title: Viktoria Rebensburg

text:
Rebensburg voitti suurpujottelun maailmancupin kausilla 2010–2011, 2011–2012 ja 2017–2018, sijoittui toiseksi 2015–2016 ja kolmanneksi 2012–2013. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas kausilla 2015–2016 ja 2017–2018.
Rebensburg on voittanut kaksi suurpujottelun Euroopan cupin osakilpailua (tilanne 28.3.2018). Hän on voittanut Saksan mestaruuden supersuurpujottelussa vuosina 2006 ja 2008 sekä suurpujottelussa 2008.


title: Birger Brunila

text: Birger August Konstantin Brunila (4. lokakuuta 1882 Kotka – 20. tammikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti joka toimi 30 vuotta Helsingin kaupungin asemakaava-arkkitehtina.


title: Birger Brunila

text: Brunila pääsi ylioppilaaksi 1899 ja valmistui arkkitehdiksi 1905 Polyteknillisestä opistosta. Brunilalla oli 1905–1908 yhteinen arkkitehtitoimisto W. G. Palmqvistin kanssa ja vuodesta 1908 hänellä oli oma toimisto.


title: Birger Brunila

text: Brunila oli vuosina 1912–1917 Helsingin kaupungin asemakaava-arkkitehtina silloin toimineen Bertel Jungin apulaisena ja hän seurasi Jungia tähän virkaan 1917. Brunila toimi sitten asemakaava-arkkitehtina vuoteen 1948 saakka. Englantilaisesta puutarhakaupunki-ajatuksesta innostunut Brunila teki lähinnä asuinalueiden kaavoituksia (muun muassa Torkkelinmäki, Lauttasaari, Puu-Käpylä) mutta hän suunnitteli myös Vallilan ja Talin siirtolapuutarhojen asemakaavat. Helsingin ulkopuolelle Brunila teki asemakaavoja Kokkolaan, Kotkaan, Äänekoskelle, Lohjalle, Lauritsalaan ja Keravalle.


title: Birger Brunila

text: Brunila oli Arkkitehti-lehden päätoimittajana 1912–1916 ja hän oli lehden avustajana 1921–1929.


title: Birger Brunila

text: Toimittaja ja kirjailija Kai Brunila oli Birger Brunilan poika.


title: Aïmen Demai

text: Aïmen Demaï (s. 10. joulukuuta 1982 Thionville, Ranska) on ranskalais-tunisialainen uransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän pelasi suurimman osan urastaan 2. Bundesliigassa Alemannia Aachenissa.


title: Aïmen Demai

text: Demai aloitti jalkapalloilun Ranskassa vuonna 1994 ollessaan 11-vuotias. Hän pelasi Uckangen ja FC Woippyn junioriseuroissa ennen siirtymistään vuonna 1998 FC Metzin junioreihin. Kaksi vuotta myöhemmin Demai nostettiin edustusjoukkueeseen, mutta siirtyi kauden 2003–2004 jälkeen Saksaan vähäisen peliajan vuoksi.


title: Aïmen Demai

text: Saksassa ensimmäinen seura oli 2. Bundesliigassa pelannut 1. FC Saarbrücken, jossa Demai sai runsaasti peliaikaa pelaten kahden kauden aikana 63 sarjaottelua. Joukkueen pudotessa Regionalliga Südiin kaudeksi 2006–2007 Demai vaihtoi seuraa hivenen menestyneempään 2. Bundesliigassa pelanneeseen 1. FC Kaiserslauterniin. Ensimmäinen kausi uudessa seurassa meni loukkaantumisten merkeissä ja hän pelasi vain 13 sarjaottelussa. Toisella kaudella Demai pelasikin jo 29 sarjaottelussa ja onnistui edellisen kauden tavoin kerran maalinteossa. Kaiserslauternin menestys jäi viime kauteen nähden heikoksi joukkueen sijoittuessa sijalle 13. Kaudella 2008–2009 seura oli jo lähellä nousua 1. Bundesliigaan, mutta jäi lopulta nousuviivan alapuolelle.


title: Aïmen Demai

text: Demai sai edellisen kauden tapaan paljon peliaikaa Kaiserslauternissa, mutta päätti allekirjoittaa ennen kauden viimeistä kierrosta kolmen vuoden sopimuksen toisen 2. Bundesliigassa pelaavan Alemannia Aachenin kanssa. Avauskaudellaan Demai onnistui maalinteossa neljästi pelaamissaan 21 2. bundesliigaottelussa.


title: Aïmen Demai

text: Ranskassa syntynyt Demai edusti yhden ottelun verran isänsä kotimaata Algeriaa Qataria vastaan pelatussa harjoitusottelussa vuonna 2003.


title: Aïmen Demai

text: Sittemmin Demai edusti äitinsä kotimaata, Tunisiaa, kun valmentaja Humberto Coelho nimesi hänet 11. helmikuuta 2009 pelattavaan ystävyysotteluun Alankomaita vastaan. Demai on pelannut yhteensä kaksi maaottelua Tunisian paidassa.


title: Pelletti

text: Pelletit ovat pieniä, kiinteitä erikoisrakeita, joita voidaan valmistaa polttoainekäyttöön esimerkiksi hiilestä ja puusta. Pelletit voivat olla myös teollisia puolivalmisteita tai eläinruokaa.


title: Parodia (täsmennyssivu)

text: Parodia voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Like Father, Like Son

text: Like Father, Like Son on Lil Waynen ja Birdmanin yhteisalbumi, joka julkaistiin 31. lokakuuta 2006.


title: Like Father, Like Son

text: Albumia myytiin ensimmäisellä viikolla 176,000 kappaletta, joten se sijoittui Billboard 200 -listan kolmossijalle. 11. heinäkuuta 2007 albumia oli myyty Yhdysvalloissa 761,958 kappaletta.


title: John Kassir

text: John Kassir (s. 24. lokakuuta 1957 Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko, joka tunnetaan televisiosarjasta "Kauhua kryptasta" The Crypt Keeperin äänestä.


title: John Kassir

text: Hän aloitti uransa koomikkona ja voitti muun muassa 100 000 dollaria televisiosarjasta "Star Search" vuonna 1983. Kolme vuotta myöhemmin Kassir esiintyi myös televisiossa ja vieriali muun muassa sarjoissa "Tour of Duty" ja "1st & Ten". Hän teki ensimmäisen ääniroolinsa animaatioon vuonna 1992 tehtyään sivuääniä "Eek! the Cat" animaatiosarjaan ja tuli myöhemmin samana vuonna Charlie Adlerin tilalle "Tiny Toonsiin" Veli Vemmelsäären ääneksi. Sarjan jälkeen Kassir on tehnyt enimmäkseen äänirooleja animaatioihin ja videopeleihin ollen muun muassa Deadpoolin äänenä videopelissä "".


title: Waldemar Aspelin

text: Waldemar Johannes Aspelin (26. syyskuuta 1854 Kosken rautatehdas, Perniö – 10. marraskuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Waldemar Aspelin

text: Hänen vanhempansa olivat tehtaanisännöitsijä Wilhelm Aspelin ja Amalia Borgström. Waldemar Aspelin kävi ensin Boråsin teknillisen opiston Ruotsissa ja harjoitteli sitten arkkitehdin ammattia viisi vuotta arkkitehti Theodor Höijerin toimistossa. Hän opiskeli 1883–1886 Helsingissä Polyteknisessä opistossa. Opiskeluaikana hän työskenteli harjoittelijana osaksi arkkitehti Frans Sjöströmin ja osaksi arkkitehti Gustaf Nyströmin palveluksessa Helsingissä. Aspelin perusti 1887 oman arkkitehtitoimiston aluksi Haminaan, mutta siirsi sen 1889 Helsinkiin. Vuodesta 1894 hänellä oli yhteinen toimisto Carl Ricardo Björnbergin kanssa.


title: Waldemar Aspelin

text: Aspelin toimi myös Taideteollisen Korkeakoulun käsivarapiirustuksen opettajana. Hän suunnitteli myös kansallispukuisen jugend-neidon, Pauligin Paula-tyttö-mainoshahmon 1904 Pauligin 10 kilon kahvipurkkeihin. Tarina kertoo Gustav Pauligin, kahvipaahtimon perustajan, tavanneen Sääksmäellä kauniin kansallispukuisen tytön, jonka näköisen kuvan hän halusi kahvipurkin kylkeen.


title: Waldemar Aspelin

text: Waldemar Aspelin suunnitteli asuin- ja liiketaloja eri puolille vanhaa kantakaupunkia, muun muassa Puistokadulle, Bulevardille ja Yrjönkadulle. Liberalismin hengessä rakentaminen oli sangen vapaata ja sitä säätelivät lähinnä kaupungin asemakaava ja rakennusjärjestys. Helsingin kivirakennusten määrä kolminkertaistui Helsingissä vuodesta 1880 vuoteen 1910. Kerrostalot korvasivat väljän empire-kaupungin. Tilalle tuli keskieurooppalainen tiiviys js suljetut katurivistöt. Helsinki oli kasvanut voimakkaasti 1870-luvulta alkaen. Noin 100 000 asukkaan kaupunki oli alkanut muuttua agraarista kauppapaikasta moderniksi urbaaniksi kaupungiksi. Kun laitakaupunki oli ennen murrosta alkanut jo nykyisen eduskuntatalon kohdalta, niin teollistumisen lisääntyminen ja kasvava kaupankäynti toi paljon uusia asukkaita ja tarvittiin uusia teollisuustiloja ja asuntoja. Näissä muutospaineissa myös arkkitehtikoulutus sai alkunsa Suomessa Helsingin Polyteknillisessä Opistossa vuonna 1872, jonka kasvatteja myös Waldemar Aspelin oli. Näyttävän uuden kaupunkiarkkitehtuurin kustantajina olivat lähinnä yksityiset rakennuttajat. Huvilat edustivat koristeellista puuarkkitehtuuria.


title: Waldemar Aspelin

text: Aspelin on 1800-luvun kertaustyylien edustaja, myöhemmässä vaiheessa hänen rakennuksensa voi osittain määritellä jugend-tyylisiksi. Aspelin ei niinkään ollut esteettisen suunnan näyttäjä, vaan hän keskittyi toteuttamaan tilaajien toiveita ja tekemään hyvää käyttöarkkitehtuuria. Myös Hankoon Aspelin suunnitteli useita huviloita Kylpyläpuiston huvila-alueelle 1800–1900-luvun vaihteessa sekä teki Hangon kylpylälaitoksen muutostyöt 1910.


title: Jeremy Lusk

text: Jeremy Lusk (26. marraskuuta 1984 San Diego, Kalifornia – 10. helmikuuta 2009 San José, Costa Rica) oli yhdysvaltalainen freestyle motocross -kuljettaja. Uransa aikana hän voitti muun muassa kultamitalin vuoden 2008 X-Gamesissa.Jeremy Lusk oli osa Metal Mulisha -freestyle motocross -tiimiä.Helmikuun 9. päivänä 2009 San Joséssa, Costa Ricalla Lusk epäonnistui tehdessään temppua nimeltä ”Heart Attack Indian Air Backflip”. Temppu epäonnistui ja Lusk laskeutui maahan pää edellä, menehtyen saamiinsa vammoihin sairaalassa muutamaa tuntia myöhemmin. Tuolloin Lusk asui Temeculassa, Kaliforniassa vaimonsa Laurenin kanssa.


title: Chemin de fer de la Rivière Romaine

text: Chemin de fer de la Rivière Romaine eli Romaine River Railway on Québecin provinssissa Kanadassa rautatieliikennettä harjoittava kanadalainen yritys. Yhtiö liikennöi omistamallaan noin 43 kilometrin mittaisella rautatiellä, joka alkaa Havre-Saint-Pierren satamakaupungista Saint Lawrencen lahden pohjoisrannalta ja johtaa Tion kaivokselle Lac Allardin lähelle. Rautatieyhtiö on perustettu 1949 ja sen omistaa kaivosyhtiö Quebec Iron and Titanium Corporation.


title: Chemin de fer de la Rivière Romaine

text: Rautatieyhtiö huolehtii QIT:n omistaman titaanikaivoksen malmi- ja tavaraliikenteestä, sekä operoi yhtiön työntekijöille tarkoitettuja henkilöjunavuoroja kaupungin ja kaivoksen välillä. Yhtiön rataverkko on täysin eristyksissä muista rautatielinjoista.


title: Tabletti

text: Tabletti on litteän kiekon muotoinen nieltävä puriste, joka sisältää jauhemaisia vaikuttavia aineita kuten lääkeaineita ja/tai vitamiineja, sekä tabletin puristamisvaiheessa ja säilytyksessä tarvittavia sidos- ja säilöntäaineita sekä mahdollisesti makeutusaineita. Yksi yleisimmistä tablettipuristeiden käyttökohteista on valmiit lääkeannokset, joissa tabletti on korvaamassa pilleriä. Tabletti voidaan myös kuorruttaa kalvopäällysteellä pahan maun peittämiseksi sekä säilyvyyden parantamiseksi.


title: Tabletti

text: Tarpeen vaatiessa tabletti voidaan puolittaa, jos siinä on jakouurre, tai jakaa jopa neljänneksiin, jos siinä on ristikkäisuurre.


title: Hadyžensk

text: Hadyžensk () on kaupunki Krasnodarin aluepiirin Apšeronskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kaukasuksen juurella Pšiš-joen varrella 113 kilometriä Krasnodarista kaakkoon. Kuuden kilometrin päässä kaupungista on Tuapsen ja Armavirin välisen rautatien Hadyženskajan asema. Asukkaita on 20 900 henkeä (vuonna 2008).


title: Hadyžensk

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1949. Siellä on konepaja, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta sekä kylpylä. Lähistöllä harjoitetaan öljyn porausta.


title: Havre-Saint-Pierre

text: Havre-Saint-Pierre on pieni kaupunki Pointe-aux-Esquimaux'ssa Saint Lawrence -joen pohjoisrannalla Côte-Nordin alueella Québecin provinssissa Kanadassa. Kaupungin ensimmäiset asukkaat saapuivat alueelle Magdalensaarilta 1800-luvun alussa. Vuonna 2016 kaupungin väkiluku oli 3 460.


title: Havre-Saint-Pierre

text: Havre-Saint-Pierren lähellä sijaitsee luonnonsuojelualue Mingan Archipelago National Park Reserve, joka käsittää suuren määrän Saint Lawrencen lahdella sijaitsevista Mingansaarista. Kaupunki on myös tunnettu hyvistä kalastus- ja ravustuskohteistaan, sekä lukuisista alueen virkistyskalastukseen soveltuvista joista.


title: Havre-Saint-Pierre

text: Kaupunkiin johtaa lännestä Sept-Îlesin kautta kulkeva Route 138 -maantie, joka päättyy Havre-Saint-Pierren itäpuolelle.


title: Havre-Saint-Pierre

text: Kaupunkiin ei ole rautatieyhteyttä, joka yhdistäisi sen muuhun Kanadaan. Ainoa rautatieyhteys on Chemin de fer de la Rivière Romaine -rautatieyhtiön lyhyt kaivosrata, joka johtaa Quebec Iron and Titanium -kaivosyhtiön titaanikaivokselle kaupungin pohjoispuolelle.


title: Havre-Saint-Pierre

text: Kaupungin satama palvelee pääasiassa titaanikaivoksen kuljetustarpeita.


title: Harabali

text: Harabali () on kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan haaran Ahtuban rannalla 142 kilometriä Astrahanista pohjoiseen. Kaupunki on Harabalin piirin keskus. Sen kautta kulkee Astrahanin ja Saratovin välinen rautatie (Harabalinskajan asema). Asukkaita on 18 100 henkeä (vuonna 2008).


title: Harabali

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1974. Sen lähellä sijaitsevat Kultaisen ordan pääkaupungin Sarai-Batun rauniot.


title: Tuhkimotarina

text: Tuhkimotarina voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Harovsk

text: Harovsk () on kaupunki Vologdan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Harovskin harjanteella Kubenajoen rannalla 89 kilometriä Vologdasta pohjoiseen. Kaupunki on Harovskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Vologdan ja Arkangelin välinen rautatie (Harovskajan asema). Asukkaita on 10 900 henkeä (vuonna 2008).


title: Harovsk

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1903 perustetusta lasitehtaan asuintaajamasta. Vuonna 1919 rakennettiin saha ja 1930-luvulla syntyi elintarviketeollisuutta. Vuonna 1954 Harovskista tuli kaupunki. Nykyään siellä on puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta.


title: Teollisuuskoulu

text: Teollisuuskoulut olivat vuosina 1885–1941 Suomessa toimineita teknillisiä oppilaitoksia, joissa koulutettiin työnjohtajia ja mestareita teollisuuden ja rakennustoiminnan palvelukseen.


title: Teollisuuskoulu

text: Vuonna 1885 Suomen senaatti antoi asetuksen jolla perustettiin Suomeen kolme suomenkielistä ja kolme ruotsinkielistä teollisuuskoulua. Koulut olivat kaksivuotisia ja oppilailta vaadittiin vähintään 17 vuoden ikä, kansakoulun tiedot ja työskentely vähintään parin vuoden ajan jossain teknillisessä ammatissa. Kouluja perustettiin Helsinkiin, Turkuun, Viipuriin, Tampereelle, Vaasaan ja Kuopioon. Opetuskielenä oli suomi Tampereella, Viipurissa ja Kuopiossa; muissa kouluissa opetuskieli oli ruotsi. Taloudellisten syiden vuoksi koulujen perustaminen päätettiin porrastaa tapahtumaan vaiheittain ja viimeiseksi jäänyt Viipurin teollisuuskoulu aloitti toimintansa vasta 1898.


title: Teollisuuskoulu

text: Teollisuuskouluissa järjestettiin myös iltaopetuksena erilaisia muun muassa sähköalaan ja höyrykoneiden käyttöön liittyviä erikoiskursseja. Kouluissa oli aluksi yleensä kaksi osastoa kone- ja rakennusosastot, mutta myöhemmin niihin perustettiin uusia osastoja esim. 1906 Tampereen teollisuuskoulussa alkoivat toimia kutomoteollisuuden, paperiteollisuuden ja teknokemiallisen teollisuuden osastot.


title: Teollisuuskoulu

text: Vuonna 1911 teollisuuskouluista tuli kolmivuotisia. Samana vuonna perustettiin Tampereelle ylempää teollista koulutusta antava oppikoulupohjainen tekninen opisto joka toimi vuodesta 1915 samassa rakennuksessa kuin Tampereen teollisuuskoulu. Vuodesta 1923 lähtien riittävän hyvin arvosanoin teknisen opiston suorittanut oli oikeutettu pyrkimään Teknilliseen korkeakouluun.


title: Teollisuuskoulu

text: Vuonna 1941 voimaan tullut asetus muutti teollisuuskoulut teknillisiksi oppilaitoksiksi. Näissä oppilaitoksissa saattoi olla 2-vuotinen teknillinen koulu tai 3-vuotinen teknillinen opisto tai molemmat. Vuodesta 1943 lähtien teknillinen koulun tai teollisuuskoulun suorittaneet olivat teknikoita ja teknillisen opiston suorittaneet insinöörejä.


title: Ahlaisten vaakuna

text: Ahlaisten kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan asemasta. Lokki viittaa rannikko- ja saaristolaiskuntaan.


title: Ahlaisten vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Ilmari Sysimetsä, ja se vahvistettiin käyttöön 11. helmikuuta 1954. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä hopeinen, punavaruksinen lentävä lokki”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1972 Ahlaisten liityttyä Porin kaupunkiin.


title: Starý most (Bratislava)

text: Starý most () on 460 metriä pitkä silta Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa. Se ylittää Tonavan ja yhdistää Petržalkan osa-alueen Bratislavan keskustaan.


title: Starý most (Bratislava)

text: Silta valmistui vuonna 1890 ja se nimettiin Itävallan keisarin Frans Joosef I:sen mukaan. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen silta nimettiin uudelleen Tšekkoslovakian perustajan Milan Rastislav Štefánikin mukaan. Saksalaiset räjäyttivät sillan vuonna 1945 toisessa maailmansodassa, mutta neuvostosotilaat rakensivat sen uudelleen. Tällöin se sai jälleen uuden nimen: "Most Červenej armády" ("Punaisen armeijan silta"). Nykyisen nimensä silta sai sosialismin kaaduttua.


title: Starý most (Bratislava)

text: Neuvostoliittolaisten rakentaman sillan piti olla vain väliaikainen, mutta siltaa ei ole uusittu tämän jälkeen. Silta uudistetaan kuitenkin vuoteen 2011 mennessä. Se saa täysin uuden ulkoasun ja sitä levennetään 34 metriin. Uusi silta mahdollistaa myös laivojen kulkemisen sen alitse tulva-aikana. Uutta siltaa käyttävät vain pikaraitiolinjat.


title: Starý most (Bratislava)

text: Yksityisautoilu kiellettiin sillalla tammikuussa 2009. Siltaa ei oltu tarkoitettu alkujaan tällaiseen käyttöön, joten se alkoi olla jo vaarallinen. Sillan ylitti arviolta 16 000 ajoneuvoa päivittäin.


title: Svetlana Demina

text: Svetlana Aleksandrovna Demina (, o.s. Jakimova (), s. 18. huhtikuuta 1961 Vologda) on venäläinen haulikkoampuja, maailmanmestari ja olympiamitalisti.


title: Svetlana Demina

text: Demina on saavuttanut olympialaisissa hopeaa naisten skeetissä Sydneyssä 2000. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut Venäjän ja Neuvostoliiton joukkueissa yhteensä yhdeksän kultaa, kuusi hopeaa ja neljä pronssia.


title: Rauman maalaiskunnan vaakuna

text: Rauman maalaiskunnan kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan asemasta. Lokit viittaavat kunnan sijaintiin Selkämeren rannikolla.


title: Rauman maalaiskunnan vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 18. kesäkuuta 1954. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kultatyviö, jonka yläpuolella kolme hopeista, lentävää lokkia alatusten; lokkien varukset kultaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1993 Rauman maalaiskunnan liityttyä Rauman kaupunkiin.


title: Kuhankosken kanava

text: Kuhankosken kanava sijaitsee Laukaassa Jyväskylä–Suolahti -reitillä, ja se yhdistää Saraaveden ja Leppäveden. Kuhankosken sulku on osa Keiteleen kanavaa.


title: Kuhankosken kanava

text: Kanava on rakennettu 1990–1993, ja sen pituus on 750 metriä. Kanavassa on yksi sulku, jossa suurimmat aluksen sallitut mitat ovat 110,0 × 11,8 × 2,4 metriä. Maston korkeus saa olla enintään 8,0 metriä. Sulku toimii itsepalveluperiaatteella.


title: Turuhansk

text: Turuhansk () on kylä ja laajan Turuhanskin piirin keskus Krasnojarskin aluepiirissä Venäjän Siperiassa, noin 1500 km pohjoiseen Krasnojarskista. Kylä sijaitsee Jenisein ja Ala-Tunguskan risteyksessä. Turuhanskjoki puolestaan yhtyy Jeniseihin 20 km pohjoisempana. Kylässä on noin 4800 asukasta. Siellä on lentokenttä.


title: Turuhansk

text: Turuhansk perustettiin 1607 talvileiriksi kasakoille ja kauppiaille. Kaupunkiin rakennettiin hirsilinnoitus tykkeineen 1677.


title: Turuhansk

text: Turuhansk on saanut mainetta poliittisista syistä karkotettujen karkotuspaikkana. Siellä ovat viettäneet aikaansa Julius Martov, Jakov Sverdlov, Josif Stalin, Lev Kamenev, Marina Tsvetajevan tytär Ariadna Efron ja arkkipiispa Luka.


title: Slovnaft

text: Slovnaft on Slovakian suurin öljynjalostamo. Se perustettiin Bratislavassa 1957. Slovnaft siirtyi unkarilaisen MOL:n omistukseen vuonna 2000, kun se osti 98,4% Slovnaftin osakkeista. Sillä on toimintaa myös Tšekissä ja Puolassa.


title: Slovnaft

text: Slovnaftin edeltäjä oli Apollo-yritys, joka perustettiin Bratislavassa 1895. Liittoutuneet pommittivat Apollon jalostamot kesäkuussa 1944. Ne sijaitsivat nykyisen Apollo-sillan vieressä. Apollo kansallistettiin 1957 ja nimettiin uudelleen Slovnaftiksi.


title: Hvalynsk

text:
Hvalynsk () on kaupunki Saratovin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan oikeanpuoleisella rannalla 232 kilometriä Saratovista koilliseen. Kaupunki on Hvalynskin piirin keskus. Asukkaita on 13 600 henkeä (vuonna 2005).
Kaupunki on saanut alkunsa venäläisten vuonna 1556 Volgan Sosnovyi-saarelle perustamasta vartiopaikasta. Vuonna 1606 asutus siirrettiin nykyiselle paikalle. Vuonna 1780 siitä tuli Saratovin kuvernementtiin kuulunut Hvalynskin kihlakuntakaupunki. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa se oli yksi Venäjän vanhauskoisten keskuksista. Kaupunki tunnettiin hedelmätarhoistaan ja se oli merkittävä omenien tuottaja.


title: Hvalynsk

text: Nykyisin Hvalynskissa on lähinnä elintarviketeollisuutta. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo sekä siellä syntyneelle taidemaalari Kuzma Petrov-Vodkinille omistettu museo. Lähellä sijaitsee kaksi parantolaa. Hvalynskin kukkuloiden huipulla on 400–500-luvuilla eaa. rakennettujen muinaislinnojen jäänteitä.


title: Ruskokipuaja

text: Ruskokipuaja ("Dendrocincla fuliginosa") on Etelä-Amerikassa tavattaja kipuajiin kuuluva varpuslintu.


title: Ruskokipuaja

text: Kooltaan ruskokipuaja on 19–22 cm. Väritykseltään ruskokipuaja on pääosin tasaisen ruskea. Pyrstö ja siipisulat ovat väriltään punaruskeat ja naamassa on harmaata. Alalajien värityksessä on vaihtelua. "D. f. meruloides" on erityisen punarusehtava, kun taas "D. f. lafresnayei" ja" D. f. ridgwayi" ovat enemmän oliivinruskeita. "D. f. Taunayi" -alalajin kurkku on valkeahko. Ruskokipuajan nokka on musta ja suora. Lajin selän laikuttomuus ja viiruttomuus erottavat lajin useimmista muista kipuajista. Selän väri on tasainen myös punakipuajalla ("Dendrocincla homochroa"), mutta punakipuaja on väriltään punaruskeampi.


title: Ruskokipuaja

text: Ruskokipuajaa tavataan Hondurasista Argentiinaan ja Brasiliaaan ulottuvalla alueella. Lajin elinympäristöä ovat ikivihreät metsät. Toisinaan lajia tavataan myös lehtimetsissä ja magrovealueilla. Laji on tavattu aina 2 000 metrin korkeudesta, mutta yleensä ruskokipuajat pysyttelevät alle 1 300 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Ruskokipuaja

text: Ruskokipuajien pääasiallista ravintoa ovat muurahaiset. Yleensä laji kokoontuu muurahaisia seuratessaan muutamien yksilöiden ryhmiin, mutta toisinaan tavataan yli 12 yksilön ryhmiä ravinnonhaussa. Yksilöt etsivät ravintoa harvoin vain itsekseen tai muiden lintulajien kanssa.


title: Ruskokipuaja

text: Ruskokipuajat rakentavaa pesänsä lehdistä onttoon puunrunkoon tai puunkoloon noin 10 metrin korkeuteen. Naaras munii yhdestä kolmeen munaa, joita vain se hautoo. Koiras ei osallistu myöskään kuoriutuneiden poikasten hoitamiseen. Poikaset poistuvat pesästä noin 25 vuorokauden kuluttua kuoriutumisestaan.


title: Shinedown

text: Shinedown on amerikkalainen rock-yhtye. Sen perustivat Brent Smith, Brad Stewart, Jasin Todd ja Barry Kerch Floridassa vuonna 2001. Shinedown on julkaissut kuusi studioalbumia, ja yhtyeen levyjä on myyty yli kuusi miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti.


title: Shinedown

text: Yhtyeen tunnettuja kappaleita ovat muiden muassa "45", "Fly From the Inside", "Save Me", "I Dare You", "Second Chance", "Devour" ja "If You Only Knew".


title: Shinedown

text: Laulaja Brent Smithin aikaisempi yhtye oli tehnyt Atlantic Recordsin kanssa kehittämissopimuksen. Yhtiö halusi kuitenkin erottaa yhtyeen muut jäsenet ja jatkaa Brent Smithin sopimusta. Laulaja keräsi Atlantic Recordsin avustamana uuden yhtyeen.


title: Shinedown

text: Shinedown julkaisi ensimmäisen levynsä "Leave A Whisperin" vuonna 2003, ja se on myynyt Yhdysvalloissa platinaa. Toinen levy "Us And Them" sekä 2008 julkaistu "The Sound Of Madness" -albumi nostivat yhtyeen suosiota. Kolmas levy "The Sound Of Madness" nousi ilmestyessään Billboard-listan sijalle kahdeksan. Shinedownin versio kappaleesta "Simple Man" on omistettu Panteran entiselle kitaristille Dimebag Darrelille.


title: Shinedown

text: Vuonna 2011 Shinedown julkaisi livealbumin, "Somewhere in the Stratosphere", jossa on neljä levyä (2 CD + 2 DVD), jotka sisältävät yli 30 kappaletta.


title: Shinedown

text: Yhtye julkaisi vuonna 2012 albumin nimeltä "Amaryllis".


title: Shinedown

text:
Yhtye julkaisi viidennen albuminsa "Threat to Survial" 18. syyskuuta 2015.
Yhtye on esiintynyt kahdesti Suomessa. Ensimmäisen kerran Helsingin Jäähallissa vuonna 2008 ja toisen kerran Helsingin Tavastialla vuonna 2009.


title: Ilmari Sysimetsä

text: Ilmari Sysimetsä (23. marraskuuta 1912 Pori – 26. syyskuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen mainosgraafikko.


title: Ilmari Sysimetsä

text: Sysimetsä kirjoitti ylioppilaaksi Porin lyseosta ja valmistui vuonna 1937 piirustuksenopettajaksi Taideteollisuuskoulusta. Hän työskenteli vuosina 1936–1941 Erva-Latvalan mainostoimistossa ja sotien jälkeen vapaana taiteilijana. Vuodesta 1949 hän omisti oman silkkipainon. Sysimetsä oli Taidepiirtäjäin Liiton sihteeri vuosina 1948–1953.


title: Ilmari Sysimetsä

text: Sysimetsä suunnitteli Helsingin olympialaisten virallisen kisajulisteen. Jo vuoden 1940 olympialaisia varten järjestettiin kisajulisteen suunnittelukilpailu 1938, jonka Sysimetsä voitti. Kun uusista kisoista tehtiin päätös 1947, julisteeseen ainoastaan muutettiin kisojen järjestysluku ja päivämäärät sekä sen karttaan päivitettiin Suomen raja. Hän on suunnitellut myös Ahlaisten vaakunan.


title: Ilmari Sysimetsä

text: Ilmari Sysimetsä kuoli alkoholimyrkytykseen helsinkiläisessä taksissa odotellessaan ravintolan aukeamista. Hän oli Ilkka Sysimetsän eli laulaja Frederikin isä. Ilmari Sysimetsän veli oli arkkitehti Heikki Sysimetsä.


title: Gaston Tong Sang

text: Gaston Tong Sang (s. 7. elokuuta 1949, Bora-Bora) on Ranskan Polynesiassa vaikuttava poliitikko. Hän on autonomiaa kannattavan ja itsenäisyyttä vastustavan Ranskan-mielisen Tahoera'a Huiraatira -puolueen perustajajäseniä. Hän on myös ollut presidenttinä 2006–2007 ja 2008–2009.


title: Gaston Tong Sang

text: Gaston Tong Sang kuului samaan puolueeseen kuin Polynesian pitkäaikainen johtaja Gaston Flosse, mutta miesten välit ovat olleet huonot, jopa niin että Flosse äänesti oppositiojohtaja Oscar Temarun kanssa Tong Sangin pois presidentinvirasta elokuun lopussa 2007, ja hän perusti oman puolueensa O Porinetia To Tatou Ai'a, ja nousi uudelleen presidentiksi Flossen hallituksen kaaduttua 15. huhtikuuta 2008.


title: Gaston Tong Sang

text: Tong Sangin hallitus ajautui kuitenkin vaikeuksiin loppuvuodesta 2008 ja kaatui helmikuussa 2009, jolloin Oscar Temaru nousi neljännen kerran presidentiksi.


title: Melissa van der Schyff

text: Melissa van der Schyff on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja/lauluntekijä. Hän on näytellyt ainakin elokuvissa "The Great Commission" (2003), "Able Edwards" (2004) ja "A Lot Like Love" (2005). Hän on näytellyt myös lyhytelokuvassa "Speed Dating" (2007) sekä televisiosarjassa "The Whitey Show".


title: Ecuadorin vaakuna

text: Ecuadorin vaakuna on Ecuadorin tunnus lipun ja kansallishymnin ohella. Se hyväksyttiin virallisesti 31. lokakuuta 1900.


title: Ecuadorin vaakuna

text: Andienkondori vaakunan yläpuolella symboloi voimaa, arvokkuutta ja mahtia. Aurinko yhdessä eläinradanmerkkien Oinas, Härkä, Kaksoset ja Krapu kanssa symboloivat vuoden 1845 vallankumouksen neljää kuukautta (touko, kesä, heinä, elo). Vaakunan vuori kuvaa Chimborazo-vuorta ja joki Guayasia. Laiva kuvaa ensimmäistä Etelä-Amerikassa rakennettua laivaa. Palmun ja laakeripuun oksat kuvaavat kunniaa (palmu) ja voittoa (laakeripuu).


title: Nichola Theobald

text: Nichola Jane Theobald on englantilainen näyttelijä, televisiojuontaja ja malli.


title: Nichola Theobald

text: Hän on näytellyt minisarjassa "Trial and Retribution VIII" (2004). Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa "Hollyoaks", "Dream Team" ja "Kymppikerho". Theobald on esiintynyt televisio-ohjelmassa "Sky Travel". Hänen lempinimensä on Nikki.


title: Mike Knuble

text: Mike Rudolph Knuble (s. 4. heinäkuuta 1972 Toronto, Ontario) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Knuble on pelannut urallaan viidessä NHL-seurassa yhteensä yli tuhat runkosarjaottelua. Hän voitti Stanley Cupin Detroit Red Wingsissä vuonna 1998. Knuble on edustanut Yhdysvaltoja kerran olympialaisissa ja neljä kertaa MM-kilpailuissa.


title: Mike Knuble

text: Knuble on kotoisin Torontosta, mutta Knuble muutti teini-ikäisenä Michiganiin. Hän pelasi East Kentwoodin high schoolin jääkiekkojoukkueessa ja teki paljon tehopisteitä. Knuble pelasi kaudella 1990–1991 Kalamazoo Jr. K-Wingsissä onnistuneen kauden. Kauden jälkeen Detroit Red Wings varasi Knublen NHL:n varaustilaisuuden neljännellä kierroksella. Varauksen jälkeen hän pelasi neljä hyvää kautta NCAA-yliopistosarjassa. Hänet valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen kahdesti: vuosina 1994 ja 1995. Yliopistouran jälkeen Knuble teki sopimuksen Detroitin kanssa. Ensimmäiset kaksi kautta hän pelasi pääasiassa Detroitin farmijoukkueessa Adirondack Red Wingsissä. Knuble pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa kaudella 1996–1997, ja seuraavalla kaudella hän pelasi vakituisesti Detroitin NHL-joukkueen kokoonpanossa. Kuble oli junioreissa ja amatöörinä maalintekijä, mutta NHL:ssä hän pelasi puolustavassa roolissa. Knuble oli kaudella 1997–1998 voittamassa Detroitissa Stanley Cupia, vaikka pelasikin vain kolmessa playoff-ottelussa. Detroit voitti Stanley Cupin edelliselläkin kaudella ja Knuble pelasi siellä, mutta ei saanut sen vuoden kohdalle nimeään Stanley Cup -pokaaliin, koska ei pelannut tarpeeksi monta ottelua. (Saadakseen nimensä Cupiin pelaajan on pelattava vähintään puolet runkosarjaotteluista (41) tai oltava kokoonpanossa vähintään yhdessä Stanley Cup -finaaliottelussa.)


title: Mike Knuble

text: Detroit myi Knublen New York Rangersiin hieman ennen kauden 1998–1999 alkua. Detroit sai kaupassa Rangersilta toisen kierroksen varausoikeuden . Ensimmäisellä Rangers-kaudellaan Knuble pelasi aikaisempaa monipuolisemmassa roolissa joukkueensa kokoonpanossa. Hän teki kauden aikana 15 maalia. Seuraavalla kaudella, maaliskuussa 2000, Rangers kuitenkin myi hänet Boston Bruinsiin, josta seura sai vaihdossa Rob DiMaion.


title: Mike Knuble

text: Bostonissa Knuble pelasi viiden kauden ajan. Kaudella 2002–2003 hän teki 75 ottelussa 30 maalia ja 59 tehopistettä. Niillä Knuble oli Bostonin kolmanneksi paras pistemies. Seuraavalla kaudella hän teki 21 maalia ja oli Bostonin kolmanneksi paras maalintekijä. Tehotilastossa Knublella oli +19, joka oli Bostonin paras numero. Kesällä 2004 Knuble teki kolmen vuoden sopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa. NHL-kausi 2004–2005 peruuntui kuitenkin työsulun takia, ja Knuble pelasi kauden Elitserienin Linköpingissä. Knuble teki Ruotsissa 26 maalia 49 ottelussa ja oli Elitserienin paras maalintekijä.


title: Mike Knuble

text: Työsulun jälkeen Knuble jatkoi uraansa Philadelphiassa. Ensimmäisellä kaudella hän teki uuden maali-, syöttö-, piste-ennätyksensä. Tämän jälkeen Knublen pistetuotanto on hieman laskenut. Kaudella 2008–2009 Knuble rikkoi kolme rajapyykkiä: 200 maalin-, 200 syötön-, sekä 400 pisteen rajan.


title: Mike Knuble

text: Kesällä 2009 Knuble teki kahden vuoden sopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Hän teki Washingtonissa kaudella 2009–2010 53 tehopistettä ja kaudella 2010–2011 40 pistettä. Knuble teki huhtikuussa 2011 vuoden jatkosopimuksen Washingtonin kanssa. Sopimuksen arvoksi arvioitiin noin kaksi miljoonaa dollaria. Knuble lopetti uransa Philadelphiassa pelaamansa kauden 2012–2013 jälkeen.


title: Mike Knuble

text: Knuble pelasi ensimmäisen arvoturnauksensa yliopistopelaajana MM-kilpailuissa 1995, kun hän edusti Yhdysvaltoja. MM-tasolle hän palasi vuoden 1999 kisoissa. Knublen kolmennet MM-kisat olivat keväällä 2001. NHL:n työsulkukaudella Knuble edusti Yhdysvaltoja neljännen kerran MM-tasolla. Torinon olympialaisissa Knuble oli myös Yhdysvaltojen joukkueessa. Yhdysvallat ei ole menestynyt MM-kisoissa Knublen osallistumiskerroilla: vuosina 1995 ja 1999 se oli kuudes, vuonna 2001 neljäs. Torinon olympiakisoissa joukkue sijoittui kahdeksanneksi.


title: Kiteen lukio

text: Kiteen lukio on Kiteellä sijaitseva lukio, jossa on noin 170 opiskelijaa. Opiskelijat tulevat pääosin Kiteen kaupungin sekä Rääkkylän ja Tohmajärven kuntien alueelta.


title: Kiteen lukio

text: Lukio on ollut toiminnassa vuodesta 1962 alkaen ja sen nykyisenä rehtorina on toiminut vuodesta 2006 Kyösti Värri.


title: Kiteen lukio

text: Kiteen lukio toimii vuosina 2009–2010 uusituissa tiloissa. Vanha lukiorakennus purettiin kosteusongelman takia vuonna 2008 ja lukion opetus oli hajautettuna väliaikaistiloihin vuoden 2010 kevääseen, jolloin Kiteen lukio aloitti kokonaan uusituissa tiloissa. Samassa oppimisympäristössä Kiteen kaupungin kulttuuri- ja sivistyskeskus Ilmarisessa toimii myös Keski-Karjalan kansalaisopisto, Keski-Karjalan musiikkiopisto sekä Kiteen kaupungin kulttuuritoimen hallinto. Oppilaitoskiinteistössä on myös Monttu-äänitysstudio sekä Kiteesali, jossa järjestetään paljon erilaisia kulttuuriesityksiä ja -tilaisuuksia.


title: Kiteen lukio

text: Kiteen lukiossa on nuorten lukiokoulutuksen lisäksi mahdollista opiskella myös aikuisten opetussuunnitelman ja tuntijaon mukaisesti. Lukio tekee kiinteää yhteistyötä erityisesti Tohmajärven lukion kanssa. Lukioilla on muun muassa yhteistä kurssitarjontaa. Lisäksi Kiteen lukio huolehtii Kiteen ammattiopistossa kahta tutkintoa (ammatillinen perustutkinto ja ylioppilastutkinto) suorittavien opiskelijoiden lukiokurssien opetuksesta. Yhteistyön myötä Kiteen lukiossa opetetaan noin 240–250 opiskelijaa.


title: Kiteen lukio

text: Kiteen lukion oppilaitoskiinteistön naapurissa on Arppen yhtenäinen peruskoulu (vuosiluokat 1 - 9) ja kaupunginkirjasto.


title: Kiteen lukio

text: Vuonna 2012, Kiteen lukion 50-vuotisjuhlavuotena perustettiin lukion senioriyhdistys, Kiteen lukion seniorit ry, joka toimii Kiteen lukion ja sen edeltäjien entisten opiskelijoiden sekä entisen ja nykyisen henkilöstön välisenä yhdyssiteenä.


title: Kiteen lukio

text: Vuonna 1946 toimintansa aloittanut Kiteen keskikoulu toimi vuoteen 1961 saakka neliluokkaisena ja vuodesta 1961 alkaen viisiluokkaisena. Kiteen yhteiskoulu aloitti vuonna 1962 toimintansa valtion yhteislyseota vastaavana kahdeksanluokkaisena linjajakoisena oppikouluna. Ensimmäiset lukioluokat aloittivat toimintansa siis vuonna 1962 ja ensimmäiset ylioppilaat – 12 tyttöä ja 12 poikaa – valmistuivat vuonna 1965. Vuonna 1970 koulu jakautui Kiteen kunnalliseksi keskikouluksi (1970–1973) ja Kiteen yhteislukioksi (1970–1974). Kiteen yhteislukio oli valtion kolmilinjaista lukiota vastaava yliopistoon johtava kunnan omistama yksityiskoulu vuoteen 1973 saakka ja 1.8.1973 alkaen Kiteen kunnan koululaitokseen kuuluva kunnallinen oppikoulu (asetus 444/1970). Kiteen kunnallinen keskikoulu muuttui peruskoulu-uudistuksen myötä vuonna 1973 Kiteen peruskoulun yläasteeksi, jonka nimi muutettiin Arppen kouluksi vuonna 1997. Kiteen yhteislukion nimi muutettiin kouluohjesäännössä vuonna 1975 Kiteen lukioksi.


title: Kiteen lukio

text: Koulu toimi vuosina 1946–1955 Olinin perikunnalta vuokratuissa taloissa Selkueella ja vuosina 1955–1959 kirkonkylän vanhassa kansakoulurakennuksessa. Oman koulutalon rakentaminen käynnistyi vuonna 1959. Rakentaminen eteni vaiheittain: 1. rakennusvaihe vuonna 1959, 2. rakennusvaihe vuonna 1962, 3. rakennusvaihe vuonna 1964 ja 4. rakennusvaihe vuonna 1964, jolloin vaihdettiin tiloja entisen kansalaiskoulun kanssa. Lisärakennus yhdessä kansalaisopiston kanssa valmistui 1990 ja ruokalan peruskorjaus sekä laajennus vuonna 1996. Vuosina 2007–2010 lukio toimi väistötiloissa (mm. Huvikeskuksessa, Arppen koululla ja kaupungintalon valtuustosalissa) koulurakennuksen purku- ja peruskorjaustöiden aikana. Uusi lukiorakennus otettiin käyttöön 15.3.2010. Sivistys- ja kulttuurikeskus Ilmarisen vihkiäisjuhla oli 1.9.2010.


title: Seinäjoen vaakuna

text: Seinäjoen kunnanvaakuna on suoraan kaupungin nimeen viittaava puhuva vaakuna.


title: Seinäjoen vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut heraldikko Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 16. toukokuuta 1951. Vaakunan selitys on ”hopeisessa kilvessä sininen reunasta reunaan ulottuva sakaraharjainen ja juurestaan aaltokoroinen muuri”.


title: Kevyesti keskellä päivää

text: Kevyesti keskellä päivää on Viikatteen EP. Levy äänitettiin SonicImage-studiolla, ja masteroitiin Finnvoxilla. Arvo Viikate on valmistanut kannet salanimellä "A. Saijonmaa". Longplay Music on lisensisoinut ja julkaissut kymmentuumaisen version levystä, joka sisältää bonusraidan "Armahda lapset". Erikoisversiota tehtiin vain 600 kappaletta, ja siinä on läpikuultava, violetti värivinyyli.


title: Kevyesti keskellä päivää

text: Levy nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen singlelistan sijalle 6. Toisella viikolla sijoitus parani sijalle 3.


title: Kevyesti keskellä päivää

text: Levy oli viimeinen Viikatteen äänite, jossa käytettiin Viikatteen vanhaa logoa.


title: Kevyesti keskellä päivää

text: A-puoli


title: Kevyesti keskellä päivää

text: B-puoli


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Tämä artikkeli kertoo J. K. Rowlingin keksimistä ja Harry Potter -kirjasarjassa esiintyvistä kuvitteellisista paikoista.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text:
Kalmanhanaukio 12 Lontoossa () on muinaisen ja puhdasverisen Mustan perheen kodin osoite ja nimi. Se esiintyy ensimmäisen kerran viidennessä kirjassa.
Kalmanhanaukio 12:ssa on Mustan perheen sukupuu ja lumottu muotokuva Walburga Mustasta, Siriuksen äidistä. Vanha Oljo on lojaali Rouva Mustan muotokuvalle. Talossa on myös muiden Mustan perheeseen kuuluvien henkilöiden muotokuvia, mm. Phineas Nigellus Musta, joka on entinen Mustan perheen pää ja vähiten suosittu Tylypahkan rehtori. Kalmanhanaukio 12:ta portaikon reunusta on täytetty edellisten kotitonttujen päillä.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Kalmanhanaukiolla on useita turvallisuusjärjestelyjä: siellä on anti-ilmiintymisloitsuja, se on karttaamaton sekä naamioitu jästeiltä ja muilta asiaankuulumattomilta. Seitsemännessä kirjassa huomautetaan, että naapurit olivat jo kauan sitten sopeutuneet faktaan, että kadun numerot menivät 11 suoraan 13. Talo on niin turvallinen kuin mikä tahansa taika-asunto voi olla ja sinne mahtuu huomattava määrä ihmisiä. Siitä syystä talo valittiin ja kunnostettiin Feeniksin killan päämajaksi Siriuksen tarjottua sitä. Vain taikaihmiset pystyvät näkemään talon ja vain, jos Feeniksin killan salaisuudenhaltija on sen hänelle kertonut.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Koska Sirius joutui Azkabanin velhovankilaan, talo ränsistyi seuraavien vuosien aikana. Kun hän palasi perheensä kotiin vuonna 1995, se oli synkkä ja epämiellyttävä asunto täynnä pölyä, korjausta ja vaarallisia ansoja. Harry perii talon Siriuksen kuoleman jälkeen kirjassa puoliverinen prinssi, ja lahjoittaa sen Feeniksin killalle (koska hän ei halua olla minkäänlaisissa tekemisissä paikan kanssa jossa Sirius tunsi olevansa teljetty ja hyödytön ennen kuolemaansa).


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Seitsemännessä kirjassa Harry, Ron ja Hermione piiloutuvat taloon Voldemortilta. Harry kuitenkin menettää talon, kun Yaxley ottaa Hermionesta kiinni heidän kaikkoontuessaan. Hermione irrottaa kuolonsyöjän otteen Kalmanhanaukio 12:ssa ja paljastaa näin Kalmanhanaukio 12:n sijainnin Voldemortille.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Kehrääjänkuja () on jästikatu, jonka varrella Severus Kalkaroksen talo sijaitsee. Sitä kuvaillaan yhdeksi niistä kaduista, joilla on identtinen tiilimuuri. Katu sijaitsee lähellä likaista jokea ja sen rantapengertä, joka on täynnä roskaa. Taloa lähellä on myös tehdas, jossa on korkea savupiippu.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Kalkaroksen etuovi aukeaa suoraan pikkuruiseen olohuoneeseen, joka muistuttaa tummaa, pehmustettua selliä, jonka seinät ovat kirjojen peitossa ja jossa on paljaat huonekalut sekä himmeä valaistus. Olohuoneesta johtaa piilotettu ovi kapealle portaikolle. Kehrääjänkuja esiintyy ensimmäisen kerran Puoliverisessä prinssissä, kun Bellatrix Lestrange ja Narcissa Malfoy vierailevat Kalkaroksen luona. Kuoleman varjeluksissa paljastetaan, että Kalkaros asui Kehrääjänkujalla myös nuorena poikana ja, että hän, Lily ja Petunia Evans asuivat samassa kaupungissa.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Weasleyden koti, joka tunnetaan nimellä Kotikolo (), se sijaitsee "Ottery St Catchpolen" kylän ulkopuolella lähellä Lovekivoja, Diggoryjä ja Fawcetteja. Kotikoloa käytettiin Feeniksin killan päämajana kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset kunnes sen suoja menetettiin. Weasleyden talossa on seitsemän kerrosta ja se on myös hyvin sekava, pysyen pystyssä vain taian avulla. Talon rasittuneesta ulkopuolesta huolimatta Harry mainitsee ensimmäiselä vierailullaan, että se on kaikkein parhain talo missä hän on ikinä ollut ja se on Harrylle toiseksi parhain paikka koko universumissa (Tylypahkan jälkeen). Hyvin-piilossa-oleva niitty lähellä taloa toimii Weasleyn poikien ja (salaa) Ginnyn huispauskenttänä. Kotikolon puutarhassa vilisee huomattava määrä pieniä pulleita menninkäisiä.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Weasleyt omistavat epätavallisen kellon, joka ei näytä aikaa, vaan jokaisessa viisarissa lukee kunkin Weasleyn perheenjäsenen nimi ja ne osoittavat tiettyihin sijainteihin; kun Harry saapuu Kotikoloon kirjassa "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" ja Voldemort tekee tuhojaan velhomaailmassa, kaikki viisarit osoittavat "kuoleman vaaraan". Kukaan ei tiedä mistä perhe on saanut kellon, vaikka Molly onkin sanonut, etteivät he tunne ketään muuta jolla olisi samanlainen. Myöhemmin kuudennessa elokuvassa Bellatrix Lestrange, Fenrir Harmaaselkä ja muutama muu tuntematon kuolonsyöjä polttavat Kotikolon, vaikkei kirjassa näin tapahtunutkaan.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Malfoyn kartano () on aristokraattisen Malfoyn perheen; Lucius, Narcissa ja Draco Malfoyn sekä myöhemmin Narcissan sisaren Bellatrix Lestrangen koti. Viidennessä kirjassa mainitaan, että kartano sijaitsee Wiltshiressa. Dobby-kotitonttu palveli perhettä kunnes Harry vapautti hänet.


title: Harry Potter -sarjan tapahtumapaikat

text: Voldemort käytti Malfoyn kartanoa päämajanaan vähintään yhdessä tilaisuudessa, kirjassa Kuoleman varjelukset. Kaikki kolme Malfoyta vaikuttivat siihen hyvin tyytymättömiltä, kuten myös Voldemort itse sanoi; vain Bellatrix vaikutti tyytyväiseltä. Malfoyt joutuivat vangeiksi omaan kartanoonsa ja ainaiseen pelkoon henkensä puolesta. Seitsemännen kirjan aikana kartanon kellarissa pidetään useita vankeja Voldemortin käskystä, mm. Luna Lovekivaa, Dean Thomasia, Lujahakaa ja Herra Ollivanderia. Kun Harry, Ron ja Hermione saadaan kiinni, heidätkin tuodaan Malfoyn kartanoon. He kuitenkin pääsevät pakenemaan muiden vankien kanssa, kiitos Dobbyn avun. Paon jälkeen kartanon neljä asukasta pistetään kotiarestiin Voldemortin käskystä ja lopulta he joutuvat taistelemaan Tylypahkan taisteluun yhdessä muiden kuolonsyöjien kanssa.