title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirkkohistoria (; tai "Historia ecclesiae") on Eusebios Kesarealaisen kirjoittama kirkkohistoriaa käsittelevä teos. Se esittää kristillisen kirkon historian ensimmäiseltä vuosisadalta, jolloin kristinusko syntyi, 300-luvun alkupuolelle saakka, jolloin siitä tuli Rooman valtionuskonto. Teos on kirkon varhaishistorian päälähde.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios eli ja kirjoitti 200-luvun lopulla ja 300-luvun alussa. "Kirkkohistoria" on valmistunut kolmessa vaiheessa: sen alkuperäinen versio, joka käsitti kirjat I–VIII, valmistui vuonna 311. Kirjan IX Eusebios lisäsi viimeistään vuonna 314, ja kirja X lisättiin vuonna 325. . Eusebios oli saanut Konstantinuksen suosion pyrkiessään sovittelemaan ortodoksisen ja areiolaisen uskon välillä.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios käytti lähteinään muun muassa kirkollisia dokumentteja ja muistomerkkejä, marttyyreista kertovia teoksia, kirjeitä, varhaisempia kristillisiä teoksia ja niiden katkelmia, sekä piispojen luetteloita. Ennen Eusebiosta kirkon historiasta ei ollut kirjoitettu yhtään laajaa yhtäjaksoista esitystä, ainoastaan lyhyitä ajanjaksoja kattavia paikallishistorioita. Näin Eusebioksen teos on alallaan uraauurtava, ja Eusebiosta on kutsuttu sen ansiosta ”kirkkohistorian isäksi”.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: "Kirkkohistoria" on Eusebioksen tunnetuin teos, ja se kuuluu koko kristikunnan luetuimpiin kirjoihin. Teos on edelleen yksi merkittävimpiä lähteitä kristinuskon varhaisiin vuosisatoihin. Yleisestä historiasta Eusebios kirjoitti teoksen "Kronikka". "Kirkkohistoria" voidaan nähdä sen laajennoksena kirkon historian suhteen. Lisäksi Eusebios kirjoitti useita teoksia, jotka voidaan nähdä "Kirkkohistorian" esitöinä. Näihin kuuluvat "Kokoelma vanhoja marttyyrikertomuksia", "Origeneen puolustus" ja "Pamfiluksen elämä". Teos "Palestiinan marttyyreista" puolestaan on eräänlainen "Kirkkohistorian" täydennys.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: "Kirkkohistoria" on säilynyt useissa keskiaikaisissa käsikirjoituksissa, joista merkittävimmät seitsemän käsikirjoitusta on kirjoitettu 1000- ja 1100-luvuilla. Säilyneissä käsikirjoituksissa on merkkejä kahdesta teoksen synnyn kolmesta vaiheesta.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Teos käännettiin syyriaksi jo varhain, noin vuonna 400. Tämä tekstimuoto käännettiin puolestaan edelleen armeniaksi. Rufinus Aquileialainen käänsi "Kirkkohistorian" latinaksi vuonna 403. Tämä käännös on kuitenkin monin kohdin melko vapaa ja täynnä tekstin väärinkäsityksiä. Rufinus kirjoitti myös "Kirkkohistorian" jatkon, joka ulottui vuoteen 395.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: "Kirkkohistoria" on suomennettu vuonna 1937 ja julkaistu Eusebioksesta aiemmin käytetyn nimimuodon mukaisesti nimellä "Eusebiuksen kirkkohistoria".


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebioksen teos kattaa noin kolmensadan vuoden ajanjakson Jeesuksen ajoista 300-luvun alkupuolelle, vuoteen 324 saakka. Hän seuraa apostolisen kirkon kehitystä, piispanvirkojen perimystä ja kirkolliskokouksia. Hän antaa kuvauksen oppiriidoista sekä taisteluista harhaoppeja vastaan, ja kertoo vainojen ajoista ja kirkon marttyyreistä. Hän kertoo Uuden testamentin synnystä, ja kuvaa merkittävimpiä kristillisiä apologeetteja ja muita kirjailijoita, sekä näiden teoksia. Eusebios pyrkii teoksessaan esittämään tapahtumat aikajärjestyksessä. Ajoituksena hän käyttää erityisesti keisarien hallitusvuosia.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Teoksen aineisto ja sen ryhmittely on kuitenkin melko hajanaista. Teoksen suomentanut Ivar A. Heikel luonnehtii teosta epäyhtenäiseksi ja Eusebioksen tyyliä monisanaiseksi, suorastaan liian runsassanaiseksi. Kaunopuheista tyyliä tavoitellessaan kirjoittaja itse asiassa kirjoittaa teennäisesti ja epäselvästi. Lisäksi teos vaikuttaa useassa kohdin nopeasti kootulta ja siksi epätasaiselta. Toisaalta Eusebios ei edes pyrkinyt systemaattiseen ja kerronnalliseen kokonaisesitykseen, vaan kokosi tietoja ainoastaan merkittävimmistä seurakunnista ja henkilöistä, ja esitti historian lähinnä kokoamiensa alkuperäisten dokumenttien kautta.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirjojen alkuun on jo varhain lisätty niiden lukujen sisällön tiivistävät sisällysluettelot. Ne eivät kuitenkaan ole olleet mukana Eusebioksen alkuperäisessä versiossa. Oman tekstinsä sisällä Eusebios esittää noin 150 lainausta sittemmin kadonneista varhaiskristillisistä tai muista antiikin aikaisista teoksista. Näin hän on merkittävä lähde näihin teoksiin. Lainaukset on kuitenkin esitetty joissain tapauksissa ulkomuistista, eivätkä ne ole aina täysin luotettavia.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Teoksen alussa Eusebios esittää teoksen päämäärän ja lyhyen kuvauksen sen sisällöstä. Tämän jälkeen ensimmäinen kirja keskittyy Jeesukseen ja tämän elämään ja ulottuu näin noin vuoteen 33.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios aloittaa Kristuksen ennaltaolosta. Hän kuvaa kristillisen teologian mukaisesti, kuinka Kristus oli olemassa jo ennen maailman luomista ja otti osaa Jumalan luomistyöhön sekä ilmestyi Abrahamille, Moosekselle ja muille profeetoille. Nämä olivat tosiasiassa kristittyjä, eikä kristinusko näin ole uusi oppi.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Tämän jälkeen Eusebios käsittelee Jeesuksen maallisesta elämästä tiedettyjä seikkoja. Hän aloittaa Jeesuksen syntymästä ja ajoittaa sen keisari Augustuksen 42. hallitusvuoteen (eli vuoteen 2 tai 1 eaa., kun Augustuksen katsotaan astuneen valtaan jo syksyllä 43 eaa.). Hän käsittelee myös syntymään liittyneitä ennustuksia ja muita tapahtumia. Samalla hän vastaa siihen jo varhain esitettyyn kysymykseen, miksi Matteuksen ja Luukkaan evankeliumeissa esitetyt Jeesuksen sukuluettelot poikkeavat toisistaan: toinen sukuluettelo esittää perimyksen luonnon mukaan ja toinen juutalaisen lain mukaan.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Seuraavaksi Eusebios käsittelee Jeesuksen opetustoiminnan aikaa, jonka hän katsoo alkaneen keisari Tiberiuksen 15. hallitusvuonna (29 jaa.) ja kestäneen vähän vaille neljä vuotta. Hän käsittelee myös Josephuksen todistusta Johannes Kastajasta ja Jeesuksesta, Jeesuksen opetuslapsia sekä ruhtinas Abgarin yhteyksiä Jeesukseen. Hän hyväksyy Josephuksen todistuksen sekä Abgarin kirjeet aidoiksi.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja II käsittelee apostolien aikaa Jerusalemin tuhoamiseen saakka ja kattaa suunnilleen vuodet 33–66.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios kertoo ensin apostolien toiminnasta Jeesuksen taivaaseen astumisen jälkeen sekä kristinuskon nopeasta leviämisestä ja roomalaisten toimista. Tämän jälkeen hän kertoo Simon Taikurista; Pietarin, Paavalin ja muiden apostolien toimista ja matkoista; Markuksen evankeliumin synnystä; sekä Filon Aleksandrialaisesta. Lopuksi Eusebios käsittelee keisari Neron julmuutta ja vainoja sekä Pietarin ja Paavalin marttyyrikuolemaa.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja III käsittelee apostolien jälkeistä apostolisten isien aikaa keisari Trajanukseen saakka ja kattaa suunnilleen vuodet 67–110.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios aloittaa käsittelemällä Pietarin seuraajaa, Linusta, Rooman piispana; Pietarin ja Paavalin teoksia; sekä Luukkaan teoksia (Luukkaan evankeliumi, Apostolien teot). Tämän jälkeen hän käsittelee juutalaissotia sekä Jerusalemin piiritystä ja valtausta; Josephuksen teoksia; Linusta seuranneita Rooman piispoja; keisari Domitianuksen aikaisia vainoja; evankelista Johanneksen elämää, Johanneksen evankeliumin syntyä ja sen suhdetta muihin evankeliumeihin; sekä sitä, mitkä kirjat kuuluvat Uuteen testamenttiin. Lopuksi Eusebios käsittelee ensimmäisiä lahkoja (ebioniitit, Kerinthos yms.) sekä mm. apostolisten isien teoksia.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja IV käsittelee ensimmäisiä kristillisiä apologeetteja, gnostilaisia lahkoja sekä 100-luvun vainoja. Se kattaa noin vuodet 110–177.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios aloittaa käsittelemällä mm. Aleksandrian, Rooman ja Jerusalemin piispoja sekä juutalaisten kapinaa keisari Trajanuksen aikana. Hän käsittelee myös useita varhaiskristillisiä kirjailijoita, kuten Kodratosta, Aristeidesta, Hegesipposta, Justinosta, Theofilosta ja Tatianosta, sekä näiden teoksia. Hän kertoo myös Polykarpoksesta ja tämän marttyyrikuolemasta, sekä gnostilaisista lahkoista ja näiden johtajista, kuten Valentinoksesta, Markionista ja Bardesaneesta.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja V käsittelee muun muassa marttyyreitä ja kristillisiä kirjailijoita sekä erilaisia lahkoja ja oppiriitoja. Se kattaa noin vuodet 178–200.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios käsittelee mm. erilaisia Rooman valtakunnan tuon aikaisia tapahtumia ja niihin liittyneitä marttyyrikuolemia ja kristittyjen tekemiä ihmeitä, sekä Rooman, Jerusalemin ja muiden seurakuntien piispoja. Apologeeteista ja muista kirjailijoista käsitellään mm. Irenaeusta, Klemens Aleksandrialaista, Apollonios Efesoslaista, Serapion Antiokialaista, Miltiadesta ja Pantainosta, sekä heidän teoksiaan. Lahkoista hän käsittelee mm. markionlaisuutta, Montanusta ja montanolaisuutta, Artemonia, sekä fryygialaisia vääriä profeettoja. Oppiriidoista merkittävin koski pääsiäistä.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja VI käsittelee erityisesti Origenesta ja tämän aikalaisia. Se kattaa noin vuodet 200–250.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios kertoo laajasti Origeneen elämästä, koulutuksesta, tutkimuksista ja teoksista sekä tämän oppilaista. Tämän lisäksi hän käsittelee myös Dionysios Aleksandrialaisen teoksia ja tämän työtä Novatianuksen ja novatiolaisuuden vastustamiseksi. Hän käsittelee myös tuon ajan muita kirjailijoita, kuten Ambrosiosta, Klemens Aleksandrialaista, Symmakhosta, Hippolytosta, Serapionia ja Africanusta, sekä piispoja, erityisesti Fabianusta ja Heraklasta. Eusebios kertoo myös Severuksen, Maximinuksen ja Deciuksen aikaisista vainoista. Eusebios käsittelee myös mm. kristittyihin suopeammin suhtautunutta keisari Philippusta, Narkissos Jerusalemilaisen tekemiä ihmeitä, sekä erilaisia harhaoppeja.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja VII käsittelee 200-luvun jälkimmäisen puoliskon vainoja sekä tuon ajan lahkoja ja oppiriitoja. Se kattaa noin vuodet 250–303.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios kertoo muun muassa keisarien pahoista teoista, vainoista ja saavutetuista rauhoista, marttyyreistä ja erilaisista onnettomuuksista. Hän kertoo myös Cyprianuksesta sekä muista piispoista ja merkittävistä kristityistä. Lahkoista Eusebios käsittelee jälleen, kuten myös kirjassa VI, novatiolaisuutta sekä Dionysios Aleksandrialaisen kirjeitä ja muita teoksia sekä tämän uurastusta harhaoppien vastustamiseksi. Eusebios käsittelee myös Sabelliuksen (sabellianismi), Nepoksen ja Paavali Samosatalaisen harhaoppeja sekä manikealaisuutta. Oppiriidoista hän käsittelee mm. harhaoppisten kastetta sekä Johanneksen ilmestyksen asemaa koskeneita kiistoja.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja VIII käsittelee keisari Diocletianuksen aikaisen niin kutsutun suuren vainon aikaa. Se kattaa noin vuodet 303–311.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios kertoo vainoja edeltäneistä tapahtumista sekä vainoista, kuten kirkkojen tuhoamisesta, ja tunnetuista marttyyreistä eri puolilla valtakuntaa. Hän kuvailee myös kristinuskon vihollisten luonnetta. Lopussa hän kertoo asioiden muuttumisesta paremmaksi. Kirjan loppuun on joissakin käsikirjoituksissa liitetty Palestiinan marttyyrejä koskeva, kolmetoista lukua käsittävä osa.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja IX käsittelee keisari Maximinuksen aikaisia vainoja sekä keisari Konstantinuksen voittoa Maxentiuksesta valtakunnan länsiosassa ja Maximinuksesta sen itäosassa. Se kattaa noin vuodet 312–313.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios aloittaa kuvaamalla kristityille paremmaksi muuttunutta tilannetta, josta palattiin jälleen vaikeampiin aikoihin. Hän kertoo kristittyjä vastaan suunnatuista toimista, väärennetyistä apokryfisistä teoksista, uusien pakanallisten patsaiden pystyttämisestä, tuon ajan marttyyreistä, sekä onnettomuuksista, kuten sodasta ja nälänhädästä, jotka kaikesta seurasivat. Lopuksi Eusebios kertoo Konstantinuksen ja Liciniuksen voitoista (vuosina 312 ja 313), tyrannien syrjäyttämisestä sekä kristinuskon vihollisten lopullisesta kukistumisesta.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Kirja X on käsittelee kristinuskon lopullista voittoa Rooman valtakunnassa. Se kattaa noin vuodet 313–324.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebios kertoo ensin saavutetusta rauhasta sekä kirkkojen jälleenrakentamisesta. Hän esittää keisarillisia lakeja ja käskykirjeitä, joissa mm. myönnetään rahaa jälleenrakennukseen. Tämän jälkeen käsitellään Liciniuksen kapinaa, sen kukistamista ja tämän kuolemaa, ja Konstantinuksen voittoa (vuonna 323). Lopuksi Eusebios kertoo seuranneesta siunauksesta, joka tuli koko kansan osaksi Konstantinuksen valtakaudella.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Heikelin mukaan Eusebios ei teoksessaan kyennyt tai ollut kiinnostunut selvittämään asioiden välisiä yhteyksiä ja syy-seuraussuhteita kovinkaan syvällisesti. Lisäksi Eusebios ei ole täysin puolueeton. Puolueellisen kohtelun saavat erityisesti kirkon harhaoppisiksi tuomitsemat lahkolaiset, kuten gnostilaiset, sekä kristinuskon vainoojat, joiden motiiviksi esitetään yksiselitteisesti luonteen pahuus.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Eusebioksen teoksen luotettavuus on usein asetettu muutenkin kyseenalaiseksi ja Eusebiosta on syytetty jopa historian vääristelystä. Jo 400-luvulla kirkkohistorioitsija Sokrates Skholastikos kuvasi Eusebioksen kirjoittaneen sekä "Kirkkohistoriassa" että Konstantinuksen elämäkerrassaan enemmän kaunopuheisuudesta ja keisarin ylistykseksi kuin todellisen historian käänteistä.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Edward Gibbon arvosteli Eusebiosta ja tämän menetelmiä 1700-luvulla, ja hänen näkemyksensä on vaikuttanut myöhempiin tutkijoihin. 1800-luvulla Jacob Burckhardt piti Eusebiosta suoranaisena valehtelijana, "antiikin ensimmäisenä epärehellisenä historioitsijana", joka pyrki tekemään Konstantinuksesta hallitsijan ihannekuvan ja esimerkin myöhemmille hallitsijoille.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Arnaldo Momiglianon mukaan historiankirjoitus oli Eusebiokselle jotain tieteen ja propagandan väliltä. Ramsay MacMullenin mukaan Eusebioksen teos edustaa historiankirjoituksen muotoa, jossa mitään poikkeavia tai vihamielisiä näkemyksiä ei oteta huomioon, vaan niistä vaietaan aktiivisesti. MacMullenin mukaan Eusebioksen kuvaus on häirinnyt myöhempiä yrityksiä kuvata varhaisen kirkon kehitystä.


title: Kirkkohistoria (Eusebios)

text: Philip Schaffin mukaan Eusebioksen epärehellisyyttä on kuitenkin liioiteltu. Schaffin mukaan Eusebiokselle oli luontevaa keskittyä kristinuskon nousuun ja sen kirkolle myönteisiin puoliin, mutta hän ei silti pyrkinyt peittämään kristittyjen syntejä. Eusebioksen kuvaus ei ole tieteellinen, mutta silti vilpitön.


title: Aavikkonärhi

text: Aavikkonärhi ("Podoces hendersoni") on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Aavikkonärhi

text: Aavikkonärheä tavataan Kiinassa, Mongoliassa ja Kazakstanissa. Lajin kokonaispopulaatiota ei ole arvioitu, mutta lajin on raportoitu olevan esiintymisalueellaan harvinainen. Populaation arvellaan pienenevän pensaikkoalueiden ylilaidunnuksen takia.


title: GoPro

text: GoPro on yhdysvaltalainen urheilu- ja kypäräkameroiden valmistaja. Yrityksen perusti Nick Woodman oltuaan lainelautailemassa Australiassa vuonna 2002. Yritys myi ensimmäisen kameran vuonna 2004.


title: GoPro

text: GoPro-kameramalleja ovat GoPro Hero HD, GoPro Hero 2, GoPro Hero 3, GoPro Hero 3+, GoPro Hero 4, GoPro Hero 4 Session, GoPro Hero 5, GoPro Hero 5 Session, GoPro Hero 6, GoPro Fusion, GoPro Hero Session, GoPro Hero+, Gopro Hero 7 White, Gopro Hero 7 Silver ja Gopro Hero 7 Black. Tallennus tehdään mikro-SD-kortille. Laite on tarkoitettu käytettäväksi sen omassa vesitiiviissä kotelossa, joskaan kotelo ei sovellu äänittämiseen, koska ääni vaimenee kotelon takia.


title: GoPro

text: Laitteeseen lisätty GoPro App -sovellus mahdollistaa sen käyttämisen mobiililaitteella, jolloin valikkojen käyttäminen on helpompaa kuin kameran oman näytön kautta. GoPro App toimii uusimmilla mobiilikäyttöjärjestelmillä. Hero mielletään videokameraksi, mutta se soveltuu myös valokuvaukseen. Valokuvia voi ottaa yksi kerrallaan tai jaksottaiskuvauksella, joka mahdollistaa Time Lapse -toiminnan eli ajastetun tallentamisen. Heron peruspakkauksessa on laaja valikoima kiinnikeitä, joilla kameran voi kiinnittää eri asentoihin tai erimuotoisiin alustoihin, esimerkiksi kuperalle pinnalle, kypärään, pienoishelikopteriin tai kamerajalustaan. Kamera voi kuvattaessa olla myös ylösalaisin, sillä kamerassa on kuvan kääntötoiminto. Laitteen akku on irrotettava, joten kuvaaja voi pitää vara-akkuja mukanaan.


title: GoPro

text: Kameran mitat ovat 59 × 40 × 29 millimetriä (suojakoteloineen 67 × 71 × 39 mm) ja paino 89 grammaa (koteloineen 152 g). Laitteen ulkomuoto on pysynyt samana, joten vanhojen mallien kiinnikkeet sopivat uudempiinkin malleihin. Hero 4 tarjoaa mahdollisuuden videon 4K-tallennukseen. Lisäksi Superview-tilan avulla 4:3-kennon tuottama kuva voidaan puristaa 16:9-muotoon.


title: Ibn al-Khatib

text: Ibn al-Khatib tai Muhammad ibn Abd Allah ibn Said ibn Ali ibn Ahmad al-Salmani oli runoilija, kirjailija, historioitsija, filosofi, lääkäri ja poliitikko Granadan emiraatista. Hänen runonsa koristavat Alhambran palatsin seiniä.


title: Ibn al-Khatib

text: Hän syntyi 16 marraskuuta 1313, Lojassa Granadassa ja kuoli 1374, Fèsissä, Marokossa. Ibn al-Khatib työskenteli ministerinä Granadan sulttaanin Muhammed V:n hovissa, mutta ajettiin kahdesti maanpakoon vuosina 1360–62 Ceutassa ja Tlemcenissä sekä vuosina 1371–74 Fèsissä, Al-Karaouinen yliopistossa, jota pidetään maailman vanhimpana yliopistona. Vuonna 1374 hänet vangittiin syytettynä uskon kieltämisestä (Zandaqa) ja ateismista. Hänet tuomittiin kuolemaan tukahduttamalla. Hänen ruumiinsa poltettiin ja haudattiin "Bab Mahruq"in portin pieleen Fèsiin. Syynä hänen kohtaloonsa pidetään riitautumista Granadan Nasrid-kuninkaiden kanssa.


title: Ibn al-Khatib

text: Hän kunnostautui historioitsijana ja erinomaisena runoilijana. Hänen tuotantoaan on sävelletty lauluiksi muwashshah.


title: Ibn al-Khatib

text: Hänen omaelämäkerta vuodelta 1369 löytyy osana Granadan historiikkia 'al-Ihata fi akhbar Gharnata' .


title: Ibn al-Khatib

text: Kun musta surma saapui Al-Andalusiin, Ibn al-Khatib kirjoitti teoksen nimeltä "Vitsaus", jossa hän totesi:


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1949

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1949 Eiran Kisa-Veikot Helsingistä voitti seuran kolmannen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Porin Veto ja pronssia Lahden Koripalloilijat. Sarjassa pelasi seitsemän joukkuetta, joista neljä helsinkiläisiä.


title: Korkeus (geometria)

text: Korkeus on geometriassa korkeusjanan pituus pisteen ja toisen janan välillä siten, että korkeusjana on kohtisuorassa toista, usein kannaksi kutsuttua, janaa, tai sen jatketta, vastaan. Tällöin sanotaan, että korkeus(jana) on kannan normaali(jana), ja päinvastoin. Janojen kohtaamispistettä kutsutaan kantapisteeksi.


title: Korkeus (geometria)

text: Korkeusjanan monikulmion sivuja suurempi merkitys perustunee pinta-alojen ja tilavuuksien tunnettuihin laskukaavoihin, joissa korkeuden tunteminen on tärkeää. Korkeus on ilmeisesti tärkeä myös siksi, että ihmisen rakentaminen suuntautuu painovoimaa vastaan ja rakenteet ovat pystysuorassa eli kohtisuorassa vaakasuoraa alustaa vastaan.


title: Korkeus (geometria)

text: Monikulmion pinta-alan määritys voidaan tehdä käyttämällä pelkästään sivujen pituuksia, sekä pituuksia ja kulmia tai sitten sivun pituuksia ja korkeutta. Seuraavassa joitakin tilanteita, joissa korkeuksia käytetään ja miten korkeus näissä tilanteissa on määritelty.


title: Korkeus (geometria)

text: Kolmiolla on kolme eri korkeusjanaa, jotka kulkevat kolmion kärjen ja kantapisteen välissä. Teräväkulmaisella kolmiolla kantapiste sijaitsee aina kolmion sivulla eli kannalla, mutta tylppäkulmaisella kolmiolla jotkin kantapisteet saattavat sijaita sivun eli kannan jatkeella.


title: Korkeus (geometria)

text: Sivujen lisäksi myös kolmion korkeusjanat määrittelevät kolmion yksikäsitteisesti. Jos kahdella kolmiolla on yhtä pitkät korkeusjanat, ovat ne yhtenevät kolmiot.


title: Korkeus (geometria)

text: Korkeusjanat, tai niiden jatkeet, leikkaavat aina yhdessä pisteessä, jota kutsutaan ortosentriksi tai ortokeskukseksi.


title: Korkeus (geometria)

text: Kantapisteistä voidaan piirtää kolmio, jota kutsutaan ortokolmioksi. Ortokolmion kulmanpuolittajina ovat kolmion korkeusjanat. Ortokolmion sisälle piirretyn ympyrän keskipiste on siksi ortokeskuksessa.


title: Korkeus (geometria)

text: Kolmion ortokeskus H, painopiste G ja kolmion ympäri piirretyn ympyrän keskipiste O ovat kollineaariset eli sijaitsevat samalla suoralla. Pisteiden välisille etäisyyksille pätee HG = 2·GO.


title: Korkeus (geometria)

text:
Kolmion pinta-ala voidaan kolmion korkeusjanojen avulla laskea kolmella eri tavalla
Kun R on kolmion ympäri piirretyn ympyrän säde, ja kun formula_2 ja formula_3 ovat sivujen b ja c vastaiset kulmat, määräytyy kolmiossa sivua a vastaan olevan korkeusjanan formula_4 pituus lausekkeista


title: Korkeus (geometria)

text:
Tasakylkisessä kolmiossa kylkien pituudet ovat b ja kanta a, jolloin kolmion korkeudet ovat
ja


title: Korkeus (geometria)

text: Tasasivuisessa kolmiossa sivujen pituudet ovat a, jolloin korkeus on aina


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1948

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1948 Helsingin Tarmo voitti seuran toisen Suomen mestaruuden. Hopeaamitaleihin joutui tyytymään toinen helsinkiläisjoukkue Eiran Kisa-Veikot ja pronssia voitti Turun Urheiluliitto. Sarjassa pelanneista kuudesta joukkueesta neljä oli helsinkiläisiä. Helsingin Tarmo vei vähäkorisen loppuottelun Eiran Kisa-Veikkoja vastaan pistein 5:3.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1948

text: Sarjasta putosi Helsingin Kullervo ja uusina joukkueina seuraavan kauden SM-sarjaan nousivat Elannon Isku sekä Lahden Koripalloilijat.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1948

text: Loppuottelu


title: Sasha Pieterse

text: Sasha Pieterse (s. 17. helmikuuta 1996 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan parhaiten Alison DiLaurentisina ABC Familyn televisiosarjassa "Valehtelevat viettelijät". Hän on esiintynyt muun muassa tv-sarjoissa "House", "Ilman johtolankaa", "CSI Miami" ja "Havaiji 5-0" sekä elokuvissa "Nörtti Uljas" (2011), "" (2011) ja "Inherent Vice" (2014).


title: Sasha Pieterse

text: Sasha Pieterse syntyi vanhempiensa ainoaksi lapseksi Johannesburgissa Etelä-Afrikassa, josta perhe muutti Yhdysvaltoihin vuonna 2001. Pieterse kasvoi Las Vegasissa ja sittemmin Los Angelesissa. Hänen vanhempansa ovat akrobaattisia tanssijoita, jotka esiintyivät kansainvälisesti, joten Sasha sai kosketuksen viihdealaan jo nuorella iällä. Hän esiintyi mainoksissa saatuaan agentilta mallisopimuksen neljävuotiaana. Pieterse kävi koulunsa kotiopetuksessa ja valmistui 14-vuotiaana.


title: Sasha Pieterse

text: Pieterse teki debyyttinsä näyttelijänä kuusivuotiaana Warner Bros.in komediasarjassa "Family Affair". Vuonna 2004 Pieterse esiintyi scifi-tv-sarjassa "Tähtiportti" ja alkoi nousta kuuluisuuteen vuonna 2005 "Housessa" näyttelemänsä syöpäsairaan tytön roolin myötä. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli jääprinsessa Marissa elokuvassa "Haipojan ja Laavatytön ihmeelliset seikkailut" (2005). Pieterse näytteli myös elokuvissa "The Air I Breathe" ja "Good Luck Chuck" vuonna 2007. Hänellä oli sivurooli Disney Channelin elokuvassa "Nörtti Uljas" sekä pieni sivuosa supersankarielokuvassa "" vuonna 2011. Vuosina 2009–2010 Pieterse esiintyi viidessä "Heroesin" jaksossa.


title: Sasha Pieterse

text: Vuonna 2009 Pieterse sai tunnetuimman roolinsa jännitysdraamasarjasta "Valehtelevat viettelijät" ("Pretty Little Liars"). Hän näytteli sarjassa Alison DiLaurentisia, viiden tytön porukan ylimielistä ja viekasta johtajaa. Hän oli roolin alussa vasta 14-vuotias, kun muut päänäyttelijät olivat iältään hieman tai reilusti yli kahdenkymmenen. Pieterse oli mukana sarjan jokaisella seitsemällä kaudella.


title: Sasha Pieterse

text: Näyttelijänuran lisäksi Pieterse tekee ja laulaa countrymusiikkia. Hän on julkaissut neljä singleä: ”This Country is Bad Ass”, ”R.P.M”, ”I Can’t Fix You” ja ”No”.


title: Sasha Pieterse

text: Pieterse osallistui "Dancing with the Stars" -tanssikilpailuohjelman 25. tuotantokaudelle vuonna 2017. Hän putosi parinsa kanssa kisasta neljäntenä.


title: Sasha Pieterse

text: Pieterse kihlautui pitkäaikaisen poikaystävänsä Hudson Sheafferin kanssa joulukuussa 2015. He menivät naimisiin Irlannissa 27. toukokuuta 2018.


title: Sasha Pieterse

text: Pietersellä on diagnosoitu munasarjojen monirakkulaoireyhtymä, josta hän kertoi mediassa kohutun painonnousunsa johtuvan.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1946

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1946 Eiran Kisa-Veikot Helsingistä voitti seuran toisen perättäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Turun Urheiluliitto ja pronssia Helsingin Kiri-Veikot.


title: McNeill

text: McNeill tai McNeil voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1945

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1945 helsinkiläiset seurat pääsivät juhlimaan kolmoisvoittoa. Mestaruuden vei Eiran Kisa-Veikot, hopealle sijoittui Helsingin Tarmo ja pronssimitalit voitti Kiri-Veikot. Yksikään sarjan neljästä viimeisestä joukkueesta ei osallistunut seuraavan vuoden SM-sarjaan.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1944

text: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1944 oli kautta aikain ensimmäinen naisten koripallon mestaruussarjakausi Suomessa. Historian ensimmäiseksi naisten Suomen mestariksi kruunattiin Helsingin Tarmo, joka voitti loppuottelussa Helsingin Kiri-Veikot korein 14:9. Pronssia voitti Turun Urheiluliitto.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1944

text: Sarjan kaksi viimeistä, Valtion lentokonetehtaan joukkue Tampereelta ja Jyväskylän Kenttäurheilijat, eivät pelanneet seuraavalla kaudella SM-sarjassa. Uusina joukkueina seuraavan kauden SM-sarjaan nousivat Eiran Kisa-Veikot, Helsingin Kullervo, Turun Kipparit sekä Turun Toverit.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1944

text: Loppuottelu


title: Avaruuslävistäjä

text: Avaruuslävistäjä on avaruusgeometriassa monitahokkaan kärkiä yhdistävä jana, joka ei ole samalla tahkon lävistäjä tai monitahokkaan särmä. Avaruuslävistäjä kulkee yleensä kappaleen sisällä, vaikka epässäännöllisissä monitahokkaissa se voi kulkea myös kappaleen ulkopuolella.


title: Avaruuslävistäjä

text: Joskus avaruuslävistäjiksi määritellään vain monitahokkaassa sen kärkien väliset janat, jotka eivät ole tahkojen lävistäjiä. Näin määritellen esimerkiksi nelitahokkaalla eli tetraedrillä ei olisi avaruuslävistäjiä ollenkaan. Kuutiolla olisi neljä avaruuslävistäjää.


title: Koripallon naisten SM-sarjakausi 1975–1976

text: Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1975–1976 NoU Stars voitti seuran kolmannen perättäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Tapion Honka Espoosta ja pronssia Lahden Sampo. NoU Stars voitti loppuottelusarjan voitoin 2–1.


text: Runkosarja pelattiin kahdeksan joukkueen kaksinkertaisena sarjana, josta pudotuspeleihin selviytyivät neljä parasta joukkuetta. Välierissä pelasivat vastakkain runkosarjan voittaja NoU Stars ja sarjan neljäs Karhun Pojat sekä sarjan sijoille 2 ja 3 sijoittuneet Tapion Honka ja Lahden Sampo. Kaikki pudotuspelit pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä.


text: SM-sarjasta putosivat Torpan Pojat Helsingistä, Launeen yhteislyseon urheilijat Lahdesta ja Nokian Urheilijoiden kakkosjoukkue. Seuraavaksi kaudeksi SM-sarjaan nousivat Helsingin Jyry, Roihuvuoren Roihu sekä Virtain Urheilijat.


title: Miss Earth

text: Miss Earth on vuosittain pidettävä, ympäristönsuojelun kunniaksi järjestettävä kauneuskilpailu. Miss Universumin ja Miss Maailman ohella se on osallistujamaiden määrässä mitattuna yksi kolmesta suurimmasta kauneuskilpailusta ja yksi mainostetuimmista. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001.


title: Erkki Partanen (vuorineuvos)

text: Erkki Partanen (15. toukokuuta 1915 Mikkeli – 3. tammikuuta 1983 Helsinki) oli juristi ja toimi Huhtamäki-yhtymän johdossa. Hän sai varatuomarin arvon 1943 ja valmistui lakitieteen lisensiaatiksi 1952. Hän oli Huhtamäen apulaisjohtaja 1944–1949, hallinnollinen johtaja 1950–1951 ja toimitusjohtaja 1952–1976. Johtokunnan puheenjohtaja hän oli 1976–1982. Partanen sai vuorineuvoksen arvonimen 1965.


title: Erkki Partanen (vuorineuvos)

text: Partanen oli Ylioppilaslehden päätoimittaja 1938 ja kirjoitti myöhemminkin, esimerkiksi kolumneja Kauppalehteen ja kaksi teosta uraansa sivuavista teemoista. Hän kirjoitti myös muistelmiaan, mutta teos jäi kesken.


title: Tampereen keskustaajama

text: Tampereen keskustaajama () on väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin taajama ja kaupunkialue. Se on väkiluvultaan noin neljäsosa Helsingin keskustaajamasta. Taajama sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa ja Tampereen seutukunnassa. Vuoden 2016 lopussa Tampereen keskustaajaman väkiluku oli 330 711 asukasta ja sen maapinta-ala oli 265,86 km², joten väestötiheys taajaman alueella oli 1 243,9 as./km². Taajamassa rakennusten välinen välimatka saa olla korkeintaan 200 m.


title: Tampereen keskustaajama

text: Keskustaajama ulottuu Lempäälässä kirkonkylään, Pirkkalaan, Nokialle, Ylöjärvellä Metsäkylään ja Kangasalle. Väestönkasvu ja lieverakentaminen keskittyvät näihin ympäristökuntiin.


title: Yön sudet

text: Yön sudet (, ) on Neuvostoliitossa 1989 perustettu venäläinen moottoripyöräkerho. Siihen kuuluu noin 7000 jäsentä. Kerhoa johtaa Aleksandr Zaldostanov, "Kirurgi".


title: Yön sudet

text: Kerho on jättäytynyt pois rikollisesta toiminnasta. Se julistaa uskonnollis-isänmaallista sanomaa ja järjestää ajanvietettä ja sosiaalisia ohjelmia. Kreml tukee kerhon toimintaa. Kerho tunnetaan mm ajoistaan Euroopan maihin toisen maailmansodan veteraanien kunnioittamista varten sekä toimista Krimin valtauksessa.


title: Yön sudet

text: Alexandr Zaldostanov syntyi vuonna 1963 Ukrainassa, Neuvostoliitossa.


title: Yön sudet

text:
Vuonna 1983 Moskovassa alkoi nuorisoliikehdintä, joka
järjesti luvattomia rock-konsertteja. Nuorisoryhmä protestoi mm. pukeutumisellaan vallitsevia oloja vastaan. Miliisi, KGB, skinheadit jne. vieroksuivat jengiä. Yön sudet syntyi tästä. Zaldostanov opiskeli hammaslääketiedettä ja toimi ravintolan portsarina Berliinissä. Siellä hän tutustui Helvetin Enkeleihin. Moottoripyörät ilmestyivät nuorisojengille vuonna 1985. Zaldostanov perusti oman kerhonsa Venäjälle vuonna 1989. Vuonna 1991 Yön sudet puolustivat Venäjän parlamenttia vallankaappaukselta. Hammaslääkäriksi ja kasvokirurgiksi opiskellut Zaldostanov jätti lääkärinuran. Hän ryhtyi jengin johtajaksi ja ravintolayrittäjäksi. Yön susien Sexton-baari ei suostunut maksamaan mafialle olemassaolostaan. Niinpä yön sudet joutui moniin yhteenottoihin. Kerho selviytyi voittajana. Yön susista on tehty suomalainen dokumenttielokuva vuonna 1993. Yön sudet harjoitti alussa rikollisia toimintoja, mutta irtautui niistä 2000-luvulla. Zaldostanovin kerho alkoi silloin harjoittaa poliittista aktivismia.


title: Yön sudet

text: Kerhon johto julistaa venäläiseen perinteeseen nojaavaa kansallismielistä sanomaa ja tukee Venäjän nykyistä hallitusta. Se pyrkii estämään länsimielisen vallankumouksen Venäjällä. Yön sudet ihailee Stalinia ja kannattaa ortodoksista kirkkoa. Kerho vastustaa läntistä aatemaailmaa ja varsinkin seksuaalivähemmistöjä. Yön sudet eivät usko länsityyliseen demokratiaan. Homoseksuaalit ja feministit eivät pääse kerhon jäseniksi. Jäsenen on myös oltava kiinnostunut moottoripyörillä ajosta, ja muiden kerholaisten ystävä.


title: Yön sudet

text: Zaldostanovin mukaan kerho ei harrasta minkäänlaista rikollista toimintaa. Yön sudet ajavat yleensä Harley-Davidson-pyörillä. heillä on Moskovassa Motokeskus, jossa on erilaisia mielikuvituksellisia koneita ja laitteita. He osallistuvat kilpa-ajoihin Wolf Racing-joukkueella. Yön sudet järjestää rock-konsertteja ja ylläpitää rock-klubeja. Kerho harjoittaa muun muassa kokoontumisajoja ja motoristishow'ta, esimerkiksi Stalingradin motin 70-vuosipäivänä, ja toimintaa myös lapsille. Vuonna 2013 Venäjän valtio myönsi kerholle tukea joulujuhlien järjestämiseksi orpolapsille. Kerho on saanut useita valtiollisia palkintoja mm. sen harjoittamasta isänmaallisesta kasvatuksesta. Kerholla on alaosastoja useissa Venäjän kaupungeissa sekä ainakin Ukrainassa, Valko-Venäjällä, Latviassa, Bulgariassa, Makedoniassa, Serbiassa ja Romaniassa.


title: Yön sudet

text: Yön susien ja Kremlin yhteistyö on ehdollista: jos Kreml hyväksyy Yön sudet ja/tai toisin päin, yhteistyö toimii. Ja kyllähän se toimii, kun molemmat osapuolet ovat isänmaan asialla. Yön sudet ovat hallintoa tukeva vasta-vastaliike, jollaiset ovat suosittuja Venäjällä. Kreml tukee järjestöä rahallisesti. Kreml on rahoitatnut muun muassa lasten kuusijuhlia jne, joiden käsikirjoitus on poliittista propagandaa. Yön susilla on läheiset yhteydet presidentti Putiniin ja patriarkka Kirilliin. Venäjän presidentti Vladimir Putin on tavannut kerhon johtajan ja osallistunut sen tapahtumiin. On epäilty, että tämän yhteistyön takia presidentti olisi joutunut Suomen keskusrikospoliisin mustalle listalle, mistä aiheutui julkisuudessa kohu.. Kerhon jäsenet nauroivat kun kuulivat siitä että Putin on KRP:n rikollislistalla. Putin esiintyi ensi kertaa kerhon kanssa vuonna 2009.


title: Yön sudet

text: Tshetshenian presidentti Ramzan Kadyrov liittyi kerhoon vuonna 2014. Kerho oli mukana Krimin valtauksessa ja Itä-Ukrainan sodassa venäläisten puolella.


title: Yön sudet

text: Suomi päästi vuonna 2015 Yön susia kulkemaan lävitseen, kun nämä osallistuivat Euroopassa Toisen maailmansodan lopun muistelutilaisuuksiin. Yön sudet kiitti tästä Suomea. Mutta jyrkän venäläisvastainen Puola kielsi Yön susien tulon ja läpikulun.


title: Yön sudet

text:
Vuonna 2015 Yön sudet olivat mukana perustamassa Anti-Maidan-liikettä.
Yön sudet on monesti riidoissa muiden motoristien kanssa. Aseellinen yhteenotto oli vuonna 2012 epäpoliittisen "Kolme tietä"-moottoripyöräkerhon kanssa. Yön sudet yritti savustaa Bandidosit ja Helvetin Enkelit maasta vetoamalla viranomaisiin. Venäjän syyttäjälaitos ei suostunut kieltämään näitä amerikkalaisperäisiä kerhoja. Niinpä jotkut Venäjän moottoripyöräjengit katsovat Zaldostanovin myyneen kerhonsa Kremlin sätkynukeksi. Yön sudet tuomitsi kovin sanoin Frederikin pilkkalaulun "Yön sudet".


title: Japanin naisten jääkiekkomaajoukkue

text: Japanin naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Japania jääkiekon naisten kansainvälisissä otteluissa. Maailmanmestaruuskilpailuihin joukkue on osallistunut vuodesta 1990 lähtien. Joukkueen päävalmentajana toimii Yoshifumi Fujisawa.


title: Japanin naisten jääkiekkomaajoukkue

text: Japanissa on noin 2 500 naisjääkiekkoilijaa.


title: Mein Herz brennt

text: ”Mein Herz brennt” () on saksalaisen industrial metal -yhtye Rammsteinin musiikkikappale, joka julkaistiin alun perin yhtyeen kolmannella albumilla "Mutter" vuonna 2001. Tuolloin sitä käytettiin konserttien avauskappaleena.


title: Mein Herz brennt

text: ”Mein Herz brennt” sisältyy Rammsteinin vuonna 2011 julkaistulle ensimmäiselle ”greatest hits” -kokoelmalle "Made in Germany 1995–2011". Se on albumin kappaleista ainoa, jota ei ollut julkaistu singlenä tai josta ei ollut tehty musiikkivideota.


title: Mein Herz brennt

text: Kappale julkaistiin lopulta singlenä 7. joulukuuta 2012, yli 11 vuotta "Mutterin" julkaisun jälkeen. Se mainosti Rammsteinin videokokoelmaa "Videos 1995–2012". Single sisältää myös aiemmin julkaisemattoman kappaleen ”Gib mir Deine Augen”.


title: Sakari Parviainen

text: Heikki Sakari Parviainen (5. toukokuuta 1909 Joensuu – 9. helmikuuta 1962 Turku) oli synnytys- ja naistentautiopin ylimääräinen professori Helsingin yliopistossa 1952–1956 ja Turun yliopistossa vuodesta 1956. Turun Naistenklinikan esimiehenä hän toimi 1956–1962.


title: Sakari Parviainen

text: Parviainen valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1936 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1941. Hän sai naistentautien ja synnytysopin oikeudet 1940. Sota-aikana hän toimi sotasairaalassa, kenttäsairaalassa ja rykmentin lääkärinä. Parviainen oli Suomen Gynekologiyhdistyksen puheenjohtaja.


title: Turun keskustaajama

text: Turun keskustaajama () on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin taajama ja kaupunkialue. Keskustaajama sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa ja Turun seutukunnassa. Vuonna 2010 taajama ulottui Turun, Kaarinan, Naantalin, Paimion ja Raision kaupunkien sekä Liedon ja Ruskon kuntien alueelle. Vuoden 2013 lopussa Turun keskustaajaman väkiluku oli 257 158 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 256,13 km², joten väestötiheys taajaman alueella oli 1004,0 as./km². Suomessa taajamaksi määritellään asuinalue, jossa asuinrakennusten välinen välimatka on korkeintaan 200 m.


title: Uno Paunu

text: Uno Henrik Berndt Paunu, vuoteen 1906 "Dufva", (26. helmikuuta 1873 Koski Hl – 24. heinäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen pappi ja lähetysteologi ja Suomen Lähetysseuran seitsemäs lähetysjohtaja.


title: Uno Paunu

text: Paunun vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Berndt Dufva ja Maria Adolfina Widbom. Paunu valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta vuonna 1890. Filosofian kandidaatin tutkinnon hän suoritti vuonna 1898 ja teologisen erotutkinnon vuonna 1895, jolloin hänet myös vihittiin papiksi. Teologian tohtoriksi hän valmistui vuonna 1908. Väitöskirja oli nimeltään "Suomen Pakanalähetystoimi I".


title: Uno Paunu

text: Paunu tuli Lähetysseuran palvelukseen vuonna 1898 Lähetyskoulun opettajaksi, mitä tointa hän hoiti vuoteen 1914 saakka. Vuodesta 1900 lähtien hän toimi myös "Suomen Lähetyssanomien" ja sen ruotsinkielisen vastineen, "Missionstidning för Finlandin" vastaavana toimittajana. Samoin hän osallistui vuodesta 1908 lähtien seuran kirjallisuuskomitean työskentelyyn ja kirjoitti itsekin joitakin niistä pikkukirjasista, joita seura julkaisi.


title: Uno Paunu

text: Paunu oli samoilla linjoilla lähetysjohtaja Jooseppi Mustakallion kanssa siinä, ettei Lähetysseura muodostanut mitään omaa suuntaustaan kirkollisten liikkeitten joukossa, vaan se oli ”ankaran puolueeton” suhteessa niihin. Lähetysseura ei ollut ”minkään erityisen suunnan edustaja”, vaan se ”tahtoi yhä edelleen yhdistää kaikki Suomen kirkon eri suunnat ja ryhmät yhteiseen työhön Kristuksen valtakunnan levittämiseksi”.


title: Uno Paunu

text: Vuonna 1901 Paunu osallistui Bremenin mannermaiseen lähetyskokoukseen ja saman vuoden kesällä hän tutustui Keski-Euroopassa ja Englannissa sikäläisten lähetysjärjestöjen työhön. Bremenissä, missä oli mukana myös lähetysjohtaja Jooseppi Mustakallio, todettiin, että myös naisten, naimattomienkin, osallistuminen lähetystyöhön oli tärkeää. Nämä kaksi kirjoittivat myös "Lähetyssanomissa" tästä aiheesta.


title: Uno Paunu

text: Vuonna 1905 Paunu valittiin Lähetysseuran johtokunnan jäseneksi. Vuonna 1910 hän oli yksi Lähetysseuran edustajista Edinburghin maailmanlähetyskonferenssissa ja sen ohessa järjestetyssä epävirallisessa rinnakkaiskokouksessa.


title: Uno Paunu

text: Vuonna 1912 apulaisjohtaja Hannu Haahti vapautettiin omasta toivomuksestaan saarnatoiminnan järjestelyistä, lähetysyhdistyksiä koskeneiden asioiden hoitamisesta ja johtokunnan asettamien komiteain sihteerin töistä. Nämä tehtävät annettiin nyt Paunulle, jonka päätyönä tuli edelleen olemaan lähetyslehtien toimittaminen. Hän opetti edelleen myös sekä mies- että naislähetyskoulussa. Hän toimi myös Helsingin yliopiston dosenttina vuosina 1911–1914.


title: Uno Paunu

text: Jooseppi Mustakallion siirtyessä pois lähetysjohtajan tehtävästä 1913 hänen seuraajakseen olivat ehdolla Matti Tarkkanen, Haahti ja Uno Paunu. Valinnan suoritti niin sanottu lisätty johtokunnan kokous. Siinä Paunu ei saanut lainkaan kannatusta. Valinta tapahtui siten Tarkkasen ja Haahden välillä. Vaalissa valituksi tuli Tarkkanen. Hänen kannattajansa olivat sitä mieltä, että seuran johtoon haluttiin voimakas parivaljakko, jossa Tarkkasen kirkollisella urallaan saavuttama pätevyys ja Haahden monipuolinen Lähetysseuran työn tuntemus täydensivät toisiaan. Paunu jatkoi kuitenkin johtokunnan jäsenenä.


title: Uno Paunu

text: Vuodesta 1914 lähtien Paunu toimi ensin kirkkoherrana Orivedellä 1914–1918 ja sitten Valkealassa 1918–1936. Hän oli tuomiokapitulin asessori 1917–1918 ja 1921–1927 sekä kirkolliskokouksen jäsen 1918–1941. Hän toimi edelleen myös Lähetysseuran johtokunnan jäsenenä.


title: Uno Paunu

text: 1920-luvun alkupuolella Paunu osallistui Lähetysseuran ja Englannin anglikaanisen kirkon välisen kiistan selvittämiseen Tukholmassa. Anglikaanit olivat yrittäneet rajoittaa Lähetysseuran toimintaa Ambomaalla ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mutta asia ratkaistiin niin, että katolinen kirkko, anglikaanit ja suomalaiset saivat toimia Lounais-Afrikan alueella vapaasti.


title: Uno Paunu

text: Lähetysseuran kuudennen lähetysjohtajan K. A. Paasion kuoltua vuonna 1935 uudeksi lähetysjohtajaksi valittiin yksimielisesti kymmeneksi vuodeksi Paunu, joka edeltäjänsä tapaan oli tähän virkaan astuessaan jo melko iäkäs. Lähetysjohtajan vihki virkaansa Tampereen piispa Aleksi Lehtonen. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun piispa vihki lähetysjohtajan virkaansa.


title: Uno Paunu

text: Tullessaan lähetysjohtajaksi Paunu lähetti seuran työntekijöille Afrikkaan, Kiinaan ja Palestiinaan kiertokirjeen, jota voidaan verrata piispojen lähettämiin paimenkirjeisiin. Siinä hän esitti hyvin perinteisen näkemyksensä lähetystyön ominaislaadusta: Lähetystyön ”tarkoituksena on pakanain saattaminen Herramme Jeesuksen Kristuksen tuntemiseen ja hänen opetuslapsikseen”. Hänen lähetysteologiansa oli olennaisesti sama, kuin mitä hän edusti jo nuorempana toimiessaan yliopistolla lähetystieteen dosenttina.


title: Uno Paunu

text: Paunu osallistui tärkeimpiin kansainvälisiin lähetyskokouksiin. Näitä olivat neljän vuoden välein Bremenissä järjestetyt kokoukset, joihin Paunu osallistui vuonna 1936. Samana vuonna hän osallistui Kööpenhaminassa pohjoismaiden lähetyskokoukset, joita niin ikään järjestettiin neljän vuoden välein. Sittemmin sota-aika lamautti pohjoismaisen yhteistyön, Saksan yhteyksistä puhumattakaan. Pohjoismainen yhteistyö jatkui kuitenkin jo vuonna 1945 Tukholmassa, jolloin Paunu oli mukana.


title: Uno Paunu

text: Paunu suoritti vuonna 1937 tarkastusmatkan Ambomaalle. Sen aikana hän vihki kaksitoista ambomiestä papiksi. Nämä olivat aloittaneet pappisopintonsa vuonna 1933. Ambopappien määrä oli nyt noin parikymmentä.


title: Uno Paunu

text: Vaikka lähetystyön näkymät Ambomaalla olivat valoisat, Paunu totesi myös, että kristinuskosta oli tulossa siellä muotiasia, etenkin kun ympäristö ei enää vastustanut kääntymistä kristityksi, kuten oli aiemmin ollut asian laita.


title: Uno Paunu

text: Paunu tapasi myös Damaramaan uuden piispan, Nelson Fogartyn seuraajan C. C. Wattsin, jonka kanssa syntyi aivan toisenlainen yhteisymmärrys kuin Fogartyn kanssa aikoinaan. Taustalla oli Suomen ja Englannin kirkkojen lähentyminen.


title: Uno Paunu

text: Paunun tarkastusmatkalta valmistettiin 16 mm:n mustavalkoinen elokuva, jota ilmeisesti esitettiin seuran tilaisuuksissa myöhemmin.


title: Uno Paunu

text: Eräs kysymys, joka oli esillä tämän matkan aikana, oli lähetystyöntekijöiden lasten koulutus. Päätöstä tässä asiassa ei tehty, mutta toisen maailmansodan jälkeen lähetit ottivat tämän ratkaisun omiin käsiinsä ja veivät lapsensa kouluun Swakopmundiin, perustaen sinne pienen koulukodin.


title: Uno Paunu

text: Paunun aikana seuran vuosikokous päätti johtokunnan esityksestä, että lähetystyöntekijöitä lähetettäisiin uudelle työkentälle, Angolaan. Sinne lähetettiin vuonna 1939 Tuure Vapaavuori ja Matti Peltola perheineen. Tarkoitus oli, että he ryhtyisivät työskentelemään Etelä-Angolassa olevien amboheimojen keskuudessa, mutta he eivät koskaan päässeet sinne Portugalin hallituksen vastustuksen vuoksi. Niinpä nämä kaksi perhettä asuivat ensin Dondissa, ja sitten Vapaavuoret siirtyivät Kalukembeen ja Peltolat Ebangaan, jotka molemmat sijaitsivat Keski-Angolassa. Vuonna 1946 molemmat perheet palasivat kotimaahan, eikä Angolan työstä sillä erää seurannut sen enempää.


title: Uno Paunu

text: Jatkosodan aikana heräsivät henkiin vanhat haaveet lähetystyön tekemisestä Suomen sukukansojen parissa, mikä oli ollut Lähetysseuran alkuperäinen työnäky. Myös Paunu kannatti näitä ajatuksia, mutta sodan lopputulos löi sinetin näille ajatuksille moniksi vuosikymmeniksi.


title: Uno Paunu

text: Paunun kymmenvuotiskauden päätyttyä Lähetysseuran uudeksi johtajaksi kutsuttiin Angolasta Tuure Vapaavuori, joka oli ensimmäinen lähetysjohtaja, jolla oli käytännön kokemusta kentältä. Siinä missä Paunu oli ollut kyvykäs hallintomies, hänen seuraajansa oli lähinnä innokas puhuja.


title: Uno Paunu

text: Toukokuussa 1948 Lähetysseura kutsui Paunun kunniajäsenekseen yhdessä kansanopistonjohtajan Edvard Einiön kanssa. Paunu kuitenkin kuoli jo samana kesänä.


title: Eero Vainio

text: Eero Vainio (s. 1986 Espoo) on Petäjäveden kunnanjohtaja ja suomalainen poliitikko. Hän oli SDP:n kolmas varapuheenjohtaja vuosina 2012–2014. Hän on toiminut Lahden kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2009.


title: Eero Vainio

text: Vuodesta 2013 Vainio on myös Päijät-Hämeen maakuntavaltuuston ja Lahden sivistyslautakunnan puheenjohtaja. Vuosina 2009–2012 hän oli Lahden seudun ympäristölautakunnan puheenjohtaja.


title: Eero Vainio

text: Vainio syntyi Espoossa, mutta on asunut 2-vuotiaasta saakka Lahdessa. Hän valmistui ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 2006. Vainio opiskelee hallintotieteitä Tampereen yliopistossa pääaineenaan kunta- ja aluejohtaminen. Hän oli ehdolla vuoden 2014 eurovaaleissa.


title: Eero Vainio

text: Eero Vainio pyrki Viitasaaren kaupunginjohtajaksi vuonna 2013, mutta häntä ei kutsuttu haastatteluun. Hän haki myös Äänekosken kaupunginjohtajaksi 2015, mutta ei tullut valituksi soveltuvuustestiin haastatelluista hakijoista. Hänet valittiin 25.4.2016 Petäjäveden kunnanjohtajaksi.


title: Rekonstruktio (televisiosarja)

text: Rekonstruktio on suomalainen rikossarja, jonka juontajana toimii oikeustieteiden tohtori Kari Uoti. Sarjan asiantuntijoina toimivat rikostoimittaja Pekka Lehtinen ja rikoskirjailija Harri Nykänen. Rekonstruktio-sarjan ideana on perehtyä suomalaisen rikoshistorian kiinnostavimpiin tapauksiin ja pyrkiä käymään läpi tapahtumia rekonstruoiden niitä. Rikossarja alkoi Jim-kanavalla 18. helmikuuta 2013. Rekonstruktion piti alun perin alkaa jo loppusyksystä 2011, mutta juridisten seikkojen vuoksi sarjan alkua päätettiin lykätä. Sarjassa on käsitelty muun muassa Jyrki Järvilehdon Jomalvikin veneturmaa sekä Bodominjärvellä tapahtunutta kolmoismurhaa


title: Rubie Joy Gabriel

text: Rubie Joy Gabriel (s. 22. marraskuuta 1994 Koror) on palaulainen pikajuoksija. Hän kilpaili vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja putosi naisten 100 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään erässään seitsemännelle sijalle.


title: Gastroskiisi

text: Gastroskiisi eli "vatsahalkio" on vatsanpeitteiden synnynnäinen halkio, josta suolet tunkeutuvat vatsaontelon ulkopuolelle.


title: Andhra Pradeshin piirikunnat

text: Intian eteläosassa sijaitseva Andhra Pradeshin osavaltio jakautuu 13 piirikuntaan.


title: Andhra Pradeshin piirikunnat

text: Andhra Pradesh voidaan piirikuntien mukaan jakaa kahteen maantieteelliseen alueeseen. Antanapurin, Chittoorin, ja Kurnoolin piirikunta muodostavat Rayalaseeman alueen, yhdeksän rannikkopiirikuntaa Rannikko-Andhran.


title: Ovomaltine

text: Ovomaltine on sveitsiläinen kaakaojuoma. Sveitsiläinen apteekkari Georg Wander tutki 1900-luvun alussa ohramallasta. Hänen poikansa sekoitti maltaaseen kaakaota, kananmunia ja maitoa. Näin syntyi kuuluisa kaakaojuoma, joka tunnetaan englanninkielisissä maissa nimellä Ovaltine.


title: Ovomaltine

text: Suomessa Ovomaltinea jaettiin jatkosodan aikana sotilaille lisäelintarvikkeena. Sitä toimitettiin joukoille säkkeihin pakattuna jauheena. Ovomaltinea eli "ovomaltoa" käytettiin juoman ohella jälkiruokakeiton aineksena.


title: Urho Tähtinen

text: Urho Akseli Tähtinen (16. maaliskuuta 1899 Antrea – 1982) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen rykmentin- ja prikaatinkomentaja.


title: Urho Tähtinen

text: Tähtinen kävi Kadettikoulun 1920 sekä Sotakorkeakoulun 1928 (ye-upseeri 1929). Hän palveli jalkaväen tehtävissä 1920-1926 sekä toimi yleisesikunnassa toimistoesiupseerina 1928-1929. 1. divisioonassa yleisesikuntaupseerina hän oli 1929-1930 ja sen jälkeen Uudenmaan rykmentin aliupseerikoulun johtajana 1930-1934. Jälleen yleisesikunnassa toimistoesiupseerina hän toimi 1934-1936. 2. divisioonan esikuntapäällikkönä hän palveli 1936-1938. Puolustusministeriössä hän työskenteli toimistopäällikkönä 1938-1940.


title: Urho Tähtinen

text: Talvisodan aikana Tähtinen toimi kotijoukkojen esikunnan komento- ja järjestelyosaston päällikkönä sekä myöhemmin JR 38:n erillisen ryhmän komentajana. Välirauhan aikana 1941 hänestä tuli 10.prikaatin komentaja, josta jatkosodan sytyttyä tuli JR 10 ja jota Tähtinen komensi vuoteen 1943 asti. Kesä-elokuussa 1944 hän komensi Ratsuväkiprikaatia Ilomantsin taisteluissa. Pääesikunnan järjestelyosaston päällikkönä hän oli 1943-1946. Perä-Pohjolan sotilaspiiriä hän komensi 1949-1950, minkä jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Urho Tähtinen

text: Tähtisen luottamustehtäviin lukeutuivat myös Kadettikunnassa ja Upseeriliitossa toimiminen sekä Helsingin olympialaisten liikenne- ja järjestysosaston päällikkyys.


title: Urho Tähtinen

text: Ylennykset: vänrikki 1920, luutnantti 1920, kapteeni 1924, majuri 1928, everstiluutnantti 1936, eversti 1940.


title: Intian piirikunnat

text: Intiassa on 640 piirikuntaa.


title: Imo.im

text: imo.im on Internetissä toimiva kaupallinen pikaviestintäohjelma. imo.im käyttäjät voivat ilmaiseksi jutustella ja soittaa video- tai äänipuheluita Internetissä. imo.im pääsi vuonna 2012 Time-lehden Parhaat nettisivut -listalle.


title: George Hamilton Pearce

text: George Hamilton Pearce SM (9. tammikuuta 1921 Massachusetts – 30. elokuuta 2015) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet nimitettiin vuonna 1956 Archipelago of the Navigatorsin apostoliseksi vikaariksi ja Attalea in Pamphylian titulaaripiispaksi. Hänet vihki piispaksi Richard James Cushing, jota avustivat Eric Francis MacKenzie ja Jeremiah Francis Minihan.


title: George Hamilton Pearce

text: Vuonna 1966 apostolisesta vikariaatista tuli Apian hiippakunta. Pearce jatkoi toimintaansa sen johdossa, kunnes sai vuonna 1967 nimityksen Suvan arkkipiispaksi. Hän erosi 1976. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Alapati Lui Mataeliga

text: Alapati Lui Mataeliga (s. 4. tammikuuta 1953) on samoalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi kardinaali Pio Taofinu'u vuonna 1977. Hänet nimitettiin Samoa-Apian arkkihiippakunnan johtoon marraskuussa 2002, ja hänet vihittiin piispaksi seuraavan tammikuun alussa. Pääkonsekraattorina toimi Patrick Coveney, jota avustivat Petero Mataca ja Soane Lilo Foliaki.


title: Petero Mataca

text: Petero Mataca (28. huhtikuuta 1933 Cawaci – 30. kesäkuuta 2014 Suva) oli fidžiläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1959 ja nimitettiin Suvan vihkipiispaksi sekä Simininan titulaaripiispaksi 1974. Hänet konsekroi piispaksi George Hamilton Pearce, jota avustivat Pierre-Paul-Émile Martin ja Victor Frederick Foley.


title: Petero Mataca

text: Mataca sai vuonna 1976 nimityksen Suvan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 2012.


title: Isireli Naikelekelevesi

text: Isireli Naikelekelevesi (s. 17. joulukuuta 1976 Suva) on fidžiläinen entinen yleisurheilija.


title: Isireli Naikelekelevesi

text: Hän aloitti kilpailemisen yleisurheilussa 7-vuotiaana.


title: Isireli Naikelekelevesi

text: Hän kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa miesten 4 × 400 metrin viestijuoksussa, mutta putosi ensimmäisellä kierroksella. Hän kilpaili lisäksi 800 metrin juoksussa sekä vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä että vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa, mutta putosi molemmilla kerroilla ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi.


title: Isireli Naikelekelevesi

text: Hän on seitsenkertainen Tyynenmeren kisojen mitalisti. Hän voitti kultaa 800 ja 1500 metrin juoksussa vuosina 1995, 1999 ja 2003, hopeaa 800 ja 1500 metrin juoksussa vuonna 2007 ja pronssia 400 m juoksussa vuonna 2003.


title: Isireli Naikelekelevesi

text: Lähde:


title: Rami Rusinen

text: Rami Rusinen (s. 1976 Mäntyharju, Suomi) on lahtelainen näyttelijä. Hän on näytellyt 2012 syksyllä ensi-iltaan tulleen "3 Simoa" -elokuvan pääroolin, "Rendel" elokuvassa Rotikan roolin jonka ensi-ilta oli 2017. Lisäksi Rusinen on näytellyt useita sivurooleja elokuvissa kuten "Armomurhaaja", "Lovemilla", ja televisiosarjoissa kuten "Donna", "Helppo elämä", "Ihon alla", "Sekasin"", Lovemilla, Salatut elämät" ja "Syke".


title: Erkki Partanen

text: Erkki Partanen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Floridanpensasnärhi

text: Floridanpensasnärhi ("Aphelocoma coerulescens") on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Floridanpensasnärhi

text: Floridanpensasnärhi on 27–31 cm pitkä. Vanhoilla yksilöillä on siniset siivet, pyrstö ja pää. Selkä on harmaa ja vatsapuoli vaalea. Päässä on valkea silmäkulmanjuova ja musta silmänympärys ja poskilaikku. Nokka ja jalat ovat mustat. Nuoret yksilöt ovat muuten samanlaisia, mutta niiden päälaki on ruskeanharmaa sinisen sijaan.


title: Floridanpensasnärhi

text: Floridanpensasnärheä tavataan kotoperäisenä Yhdysvaltain Floridassa. Lajin kanta on vähentynyt 1900-luvun puolivälistä lähtien ja lajin esiintymisalueet ovat sirpaloituneet. Lajin kokonaiskannaksi on arvioitu 6 000–9 000 yksilöä ja laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Floridanpensasnärhi

text: Floridanpensasnärhi elää pensasalueilla. Laji on riippuvainen tulipaloista ja palanut alue on lajille optimaalinen 5–15 vuoden päästä tulipalosta. Se ei yleensä pesi metsäisillä alueilla, mutta voi elää myös esikaupunkialueilla.


title: Floridanpensasnärhi

text: Floridanpensasnärhi pesii maalis–toukokuussa. Laji voi pesiä kahdesti kesän aikana, mutta se on harvinaista.


title: Floridanpensasnärhi

text: Floridanpensasnärhi käyttää ravinnokseen niveljalkaisia, tammenterhoja ja pieniä selkärankaisia.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Yleisen kielitieteen kurssi ("Cours de linguistique générale") on Ferdinand de Saussuren pitämä kielitieteellinen luentosarja ja sen kuulijoiden muistiinpanojen pohjalta toimitettu yleisen kielitieteen klassikoksi muodostunut teos. De Saussure luennoi kurssia Geneven yliopistossa kolmena lukuvuonna hoitaessaan hänelle perustettua henkilökohtaista ylimääräistä professuuria.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Saussure itse ei julkaissut mitään yleisestä kielitieteestä. Hänen omien säilyneiden muistiinpanojen ja kirjeenvaihdon perusteella on kuitenkin ilmeistä, että hän oli suunnitellut 1890-luvulla kirjoittavansa kirjan kielentutkimukseen liittyvistä yleisistä ongelmista. Vuosisadan vaihteeseen mennessä hän kuitenkin oli mitä ilmeisimmin lopullisesti luopunut näistä haaveista ja suunnannut huomionsa toisiin aiheisiin. Kun hänet sitten vuonna 1906 määrättiin opettamaan kielitieteen kurssia, kyse oli pikemminkin siitä, että hän joutui palaamaan aiheisiin, jotka oli jo jättänyt taakseen, kuin siitä että hän olisi saanut tervetulleen mahdollisuuden esittää itselleen tärkeitä ajatuksia, kuten Bally ja Sechehaye antavat ymmärtää "Yleisen kielitieteen kurssin" esipuheessa.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Alkuteos:


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Wade Baskinin englanninnos:


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Roy Harrisin englanninnos:


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Kirjan keskeisiksi teoreettisiksi oivalluksiksi nostettiin jo ensimmäisistä arvosteluista lähtien tietyt uudet teoreettiset käsitteet sekä vastakkainasettelut. Valitettavan usein Saussuresta puhuttaessa nämä vastakkainasettelut on tulkittu kategorisina ja kärjistetymmin kuin mihin kirja oikeastaan antaa aihetta. Vastakkainasetteluiden keskinäisiä suhteita ei ole myöskään aina osattu nähdä kovin selkeästi. Historiallisesti tärkeimmät Saussuren nimeen yhdistettävistä käsitteistä ja erotteluista ovat seuraavat: "kielenkäytön", "kielen" ja "puheen" erottaminen sekä käsitys kielestä merkkien järjestelmänä; "diakronisen" ja "synkronisen" lähestymistavan erottaminen; kielen ja kirjoittamisen erottaminen; ajatus "semiologiasta" eli yleisestä merkkiopista; "merkin", "muodon" ja "merkityksen" erottaminen; kielellisen "merkin arbitraarisuus" ja "merkitsevän yksiulotteisuus"; kielellisen merkin "arvo"; "syntagmaattisten" ja "assosiatiivisten suhteiden" erottaminen.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Näitä aiheita käsitellään lähinnä kirjan johdanto-osassa sekä ensimmäisessä ("Yleiset periaatteet") ja toisessa osassa ("Synkroninen kielitiede"). Niiden lisäksi kirjassa käsitellään laajasti myös esimerkiksi historiallis-vertailevaa kielitiedettä (kolmas osa: "Diakroninen kielitiede") ja murremaantiedettä (neljäs osa: "Maantieteellinen kielitiede"). Nämä osuudet on laajuudestaan huolimatta monesti ohitettu, eikä niissä esitettyjä ajatuksia ole pidetty mitenkään erityisesti Saussurelle tyypillisinä. Kirjassa on myös Saussuren hahmottama foneettinen teoria, joka on jäänyt varsin vähälle huomiolle (johdanto-osan liitteenä oleva "Fonologian" "periaatteet"). Myöskään Saussuren peräänkuuluttamat metateoreettiset kysymyksenasettelut (esimerkiksi kielitieteen "tutkimuskohteesta" ja sen suhteesta tutkimuksessa käytettyyn "aineistoon") eivät välttämättä ole saaneet kielitieteen sisällä kovin suurta huomiota osakseen.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Joskus Saussuren teoriassa esiintyvien erotteluiden ja termienparien yhteydessä on käytetty termejä "antinomia", "dikotomia", "dualismi", ("binaarinen") "oppositio" tai "antiteesi", jotka korostavat kaksijakoisuutta sekä termien keskinäistä vastakkaisuutta ja poissulkevuutta. Varsinkin Saussuren omien muistiinpanojen, mutta myös "Yleisen kielitieteen kurssin" valossa tällaisten termien käyttäminen on usein vähintään kyseenalaista. Kaikissa tapauksissa kyse ei ole vain kahden termin vastakkainasettelusta (esim. "kieli" ja "puhe" ovat ymmärrettävissä vain suhteessa "kielenkäyttöön"), tai ne eivät ole toisiaan poissulkevia vaan päinvastoin edellyttävät toisensa(esim. "merkitty" ja "merkitsevä"), puhumattakaan siitä, että "saussurelaiset" termiparit eivät suinkaan olen kaikki luonteeltaan samanlaisia.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Eräs keskeisimpiä erotteluita Saussuren kieliteoriassa tehdään käsitteen "kielenkäyttö" sisällä. Kielenkäyttö ("le langage") on Saussurella tekninen termi, jolla hän tarkoittaa kaikkia mahdollisia kielen ilmenemismuotoja, eli sitä kokonaisuutta, johon usein viitataan arkisemmissa yhteyksissä sanalla "kieli". Pohdittaessa kysymystä siitä mitä kielitiede tutkii, tai mikä on sen tutkimuskohde, tullaan Saussuren mukaan nopeasti huomaamaan, ettei kielenkäyttö voi olla vastaus tähän kysymykseen. Se on luonteeltaan yksinkertaisesti liian monimuotoinen ja häilyvä, jotta se voisi toimia tieteellisen tutkimuksen kohteena. Tämän ongelmallisen tilanteen Saussure katsoo voivansa ratkaista esittämällä kielitieteen tutkimuskohteeksi selkeästi määriteltävissä olevan asian, josta hän käyttää termiä kieli ("la langue"). Kieli on Saussurelle osa kielenkäyttöä, se on "yhtä aikaa sekä kielikyvyn sosiaalinen tuote että joukko välttämättömiä konventioita, jotka sosiaalinen yhteisö omaksuu, jotta yksilöt voisivat käyttää tuota kykyä". Saussurelle kieli on siis nimitys sille järjestelmällisyydelle ja säännönmukaisuudelle, joka kieltä käytettäessä ilmenee. Toisin sanoen se on luonteeltaan sosiaalinen konventio.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Mutta jos kielenkäyttö ja kieli eivät tarkoita Saussurelle samaa, niin mikä ne erottaa toisistaan? Saussuren muistiinpanoissa olevan kuuluisan kaavan mukaan "kielenkäyttö" = "kieli" + "puhe". Puheella ("la parole") Saussure tarkoittaa kaikkea sitä, mikä kielenkäytössä on luonteeltaan yksilöllistä ja satunnaista. "Puhe" on toisin sanoen kielenkäytön se osa, jota kielen järjestelmä eli kieli ei määrää. On kuitenkin syytä huomata, että kielen ja puheen erottelussa on kyse ennen kaikkea käsitteellisestä erottelusta, jonka Saussure tekee taatakseen kielitieteelle legitiimin tutkimuskohteen, joka voidaan määritellä riippumatta kielenkäytön todellisuuteen liittyvästä monimuotoisuudesta. Vaikka voitaisiin ajatella, että kieli näin määriteltynä olisi vain abstraktio kielenkäytöstä, Saussure kuitenkin vakuuttaa että "kieli on luonteeltaan konkreettinen" ja että jopa kielelliset merkit ovat luonteeltaan konkreettisia koska ne ovat kollektiivisen kokemuksen vahvistamia.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Saussuren teoriassa kieli on merkkien järjestelmä. Tämä ei tarkoita, että kielen voisi ajatella rakentuvan yksittäisistä kielellisistä merkeistä ikään kuin niiden summana, vaan kieli on päinvastoin aina lähtökohtana, koska viime kädessä kielelliset merkit saavat "arvonsa" pelkästään suhteessa toisiin merkkeihin eli ne voidaan käsittää vain kielen kautta. Tällä tavoin saussurelaiseen käsitys kielestä merkkien järjestelmänä nivoutuu tiiviisti tiettyyn hänen teoriaansa merkistä ja merkin arvosta. Kielellisen merkin "arvo"-käsitteen kautta käsitys kielestä merkkien järjestelmänä liittyy edelleen kiinteästi esimerkiksi Saussuren tekemään erotteluun "synkronisen" ja "diakronisen" näkökulman välillä.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Toinen keskeinen jako, jonka merkitys kirjan myötä vakiintui kielitieteelliseen keskusteluun, oli diakronisen ja synkronisen näkökulman välinen erottelu. Usein tämä erottelu on samaistettu erontekoon "historiallisen" ja "kuvailevan" tutkimuksen välillä niin, että sanaa "diakroninen" on toisinaan jopa käytetty "historiallisen" synonyyminä. Saussurelle asia ei ollut aivan näin yksinkertainen.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Saussure esitti "diakronisen" ja "synkronisen" välisen eron nimenomaan "näkökulmaerona", siis kahtena erilaisena tapana tarkastella kielenkäyttöä. Erottelua hän havainnollisti yksinkertaisella kuviolla, jossa "synkroniaa" kuvaavan vaakasuoran janan läpi kulkee 90 asteen kulmassa nuoli, joka puolestaan kuvaa "diakroniaa". Vaakasuora, samanaikaisuutta hahmottava akseli kuvaa kielessä tietyllä hetkellä olemassa olevien asioiden keskistä suhdeverkostoa, josta aika on suljettu pois; kun taas pystysuora, eli perättäisyyden akseli kuvaa vaakasuoran akselin yksittäisen yksikön muuttumista suhteessa aikaan. Synkronisesta kielitieteestä puhuttaessa kyse on aina monien merkkien suhteista toisiinsa "kielen" – eli merkkien järjestelmän – sisällä, kun taas diakronisesta näkökulmasta asioita tarkasteltaessa kyse on aina yhden yksikön suhteesta itseensä – eli identiteetistä – ajan tarjoaman viitekehyksen sisällä. Asioita synkronisesta näkökulmasta tarkasteltaessa, abstrahoidaan kielenkäytön todellisuuden kuvauksesta ajan välttämättä mukanaan tuomat muutokset, jolloin kielenkäyttöä voidaan tarkastella kieltä käyttävän subjektin olennaisesti "ahistoriallisesta" näkökulmasta. Diakronisesta näkökulmasta asioita tarkasteltaessa taas joudutaan uhraamaan kielen käyttäjän näkökulmalle olennainen kielen järjestelmällisyys – ja sitä myöten myös "merkityksellisyys" – jotta kielen historiallisen muuttumisen prosessi voidaan tehdä näkyväksi.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: 1800-luvun kielentutkimusta oli hallinnut luonnontieteistä omaksuttu "alkuperän" ja "kausaalisten muutosten" merkitystä korostava käsitys tieteellisestä selittämisestä, jonka seurauksena "tieteellisenä" pidetty kielentutkimus keskittyi hyvin pitkälle juuri kielen historiallisten muutosketjujen rekonstruoimiseen. Saussuren yhtenä tavoitteena koko erottelun esittelemisessä epäilemättä olikin juuri yritys tehdä myös ei-historiallisesta kielentutkimuksesta tieteellisesti kunniallista. Implisiittisesti erottelu oli tietysti ollut olemassa viimeistään siitä lähtien, kun kielen historiallista muutosta oli alettu tutkia. Vaikka 1800-luvun kielitiedettä hallinnut historiallis-vertaileva suuntaus saattaakin ensi näkemältä vaikuttaa läpikotaisin "diakroniselta", niin esimerkiksi "kantakielen" käsitteen kautta myös synkronisesti kielentila oli kuin olikin läsnä myös tuon ajan tutkimuksessa. Tämä seikka ei vain ollut tuolloin yhtä ilmeinen kuin myöhemmästä näkökulmasta asioita tarkasteltaessa.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: "Yleisen kielitieteen kurssin" johdanto-osassa omistetaan koko kuudes luku "kielen" ja "kirjoituksen" suhteen käsittelylle. Nykyisestä näkökulmasta katsottuna se vaikuttaa hiukan yllättävältä. Erottelu "kielen" ja "kirjoituksen" välillä ei kuitenkaan ole niin itsestään selvä, kuin helposti ajatellaan. Vaikka tieteellinen kielentutkimus oli periaatteessa jo 1800-luvun alkupuolelta lähtien – epäilemättä ainakin osittain romantiikan vaikutuksesta – korostanut puhutun kielen merkitystä, esimerkiksi kansanrunouteen kohdistetun kiinnostuksen myötä, ei erottelu puheen ja kirjoituksen välillä ollut mitenkään itsestään selvä. Kiinnostus kielten historian rekonstruointiin pakotti usein turvautumaan kirjallisiin lähteisiin, jolloin oli suuri kiusaus tulkita "kirjainten" ja "äänteiden" suhde yksiselitteisenä ja vakaana. Viime kädessä vasta "fonetiikan" synnyn myötä saatiin selkeät teoreettiset välineet äänteiden identifioimiseksi neutraalilla tavalla ja siten myös keinon erottaa ne yksiselitteisesti kirjaimista.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Saussure ottaa kirjassa asiaan hyvin yksiselitteisen kannan: kirjoitus ja kieli ovat kaksi erillistä merkkien järjestelmää ja kirjoituksen olemassaolon ainoa oikeutus on kielen kuvaaminen Koska esimerkiksi tiede on hyvin pitkälle nojautunut juuri kirjoitettuun kieleen, on kirjoituksen merkitys kulttuurissamme jo hyvin kauan ollut keskeinen. Saussuren mukaan kuitenkin juuri tämä kirjoituksen ja sen kautta kirjoitetun kielen arvovalta puhuttuun kieleen nähden saattaa saada meidät toisinaan unohtamaan, että puhuttu kieli on kuitenkin näistä kahdesta alkuperäinen ja ensisijainen. Tästä unohduksesta johtuva kirjoituksen ylenmääräinen arvostus, sekä kyvyttömyys pitää näitä kahta järjestelmää selvästi erillisinä on puolestaan tuottanut paljon väärinkäsityksiä myös kielentutkijoiden piirissä.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Kirjoituksen "Yleisen kielitieteen kurssissa" saama suuri huomio vaikutti käytännössä myös siihen, että kielentutkijoiden piirissä kirjoituksen huomio väheni 1900-luvun mittaan entisestäänkin. Kirjoituksen tulkitsemista sekundaarisena puhuttuun kieleen nähden on usein pidetty nimenomaan yhtenä saussurelaisen kieliteorian leimallisena piirteenä. Niinpä esimerkiksi Jacques Derrida hyökkäsikin jyrkästi esimerkiksi Saussurea vastaan teoksessaan "De la grammatologie" (1967) syyttäen tätä kirjoittamisen marginalisoimisesta.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: "Yleisen kielitieteen kurssin" mukaan kielessä on kaksi keskeistä periaatetta, joilla on lukuisia pitkälle meneviä seurauksia, mutta joita kielentutkijat eivät kuitenkaan ole osanneet ottaa tarpeeksi hyvin huomioon. Nämä periaatteet ovat merkin arbitraarisuus ("arbitraire du signe") sekä merkitsevän lineaarinen luonne ("caractère linéaire du signifiant").


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Aina kirjan ilmestymisestä saakka on käyty vilkasta keskustelua, siitä kuinka arbitraarisuus tulisi ymmärtää. Kirjassa esitetyn määritelmän mukaan "Merkitsevän ja merkityn yhdistävä side on arbitraarinen, tai – koska ymmärrämme merkin merkitsevän ja merkityn yhteenliittymänä – voimme jopa sanoa yksinkertaisemmin, että "kielellinen merkki on arbitraarinen"." Kielellisen merkin arbitraarisuus ei siis Saussuren teoriassa tarkoita sanan – tai sen äänteellisen ilmiasun – ja sanan tarkoitteen välistä satunnaisuutta, kuten usein ajatellaan, vaan kyse paljon syvemmällä tasolla vaikuttavasta ilmiöstä. Toki merkin sisällä toteutuvan perustavanlaatuisen motivoitumattomuuden seurauksena myös sanan ja sen mahdollisen kielenulkoisen tarkoitteen välinen suhde näyttäytyy kielenkäyttäjälle motivoitumattomana, mutta kyse on pikemminkin arbitraarisuuden seurauksesta kuin arbitraarisuudesta itsestään.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Arbitraarisuuskäsityksensä vuoksi Saussure ei myöskään halunnut käyttää kielellisestä merkistä termiä "symboli"; hänen näkemyksensä mukaan "Symbolin luonteeseen kuuluu, ettei se ole koskaan täysin arbitraarinen; se ei ole tyhjä, siinä on aina säilyneenä jäänne merkitsevän ja merkityn välisestä luonnollisesta suhteesta."


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Arbitraarisuutta ei kuitenkaan tule tulkita niin, että kyse olisi puhujan vapaasta valinnasta; siitä että olisi jotenkin mahdollista päättää, mitä esimerkiksi sanat merkitsevät. Kielen muokkautuminen tietynlaiseksi tapahtuu kielenkäyttämisen sosiaalisissa käytännöissä, jotka puolestaan muovautuvat hyvin pitkälle ulkopuolisesta ohjailusta riippumatta. Lopulta ihmiset kuitenkin puhuvat niin kuin haluavat, varsin pitkälle riippumatta siitä miten esimerkiksi kielenhuollossa kieltä haluttaisiin muokata. Paradoksaalista kyllä, paitsi että kielen arbitraarisuus estää muuttamasta kieltä tietoisilla päätöksillä, se samalla aiheuttaa ajan mittaan tapahtuvan kielen muuttumisen: koska jonkun tietyn merkitsevän suhde vastaavaan merkittyyn ei ole yhtään "luonnollisempi" kuin johonkin muuhun merkittyy, ei myöskään ole mitään estettä sille, että merkityn ja merkitsevän välisessä suhteessa tapahtuu siirtymiä.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Tämän yllä kuvatun ns. "radikaalin" tai absoluuttisen arbitraarisuuden ohella kirjassa puhutaan myös toisenlaisesta, suhteellisesta arbitraarisuudesta. Tällä termillä kuvataan sitä hyvin tunnettua ilmiötä, että osa kielen merkeistä rakentuu toisten merkkien yhdistelmistä, jolloin näiden voidaan ajatella olevan "suhteellisesti motivoituneita". Usein mainittuja esimerkkejä ovat erityyppiset lukusanat: "kolme" vs. "kaksikymmentäyksi", joista ensin edellinen on absoluuttisesti arbitraarinen, mutta jälkimmäinen vain suhteellisesti, koska se voidaan tulkita rakentuneeksi kolmesta absoluuttisesti arbitraarisesta merkistä ("kaksi" + "kymmentä" + "yksi"). Myös suhteellinen arbitraarisuus on kuitenkin arbitraarisuutta, sillä vaikka kompleksisen merkin voidaan tulkita muodostuneen yksinkertaisten merkkien pohjalta, ei vastaavasti rakentumisen logiikka ole tyypillisesti yhtään "luonnollisempi" kuin radikaalisti arbitraarisen merkin sisäinen rakenne; kompleksisen merkin merkitystä ei esimerkiksi voi päätellä varmasti sen osina toimivien merkkien merkityksistä.


title: Yleisen kielitieteen kurssi

text: Merkitsevän lineaarisuus puolestaan on jäänyt paljon vähäisemmälle huomiolle, vaikka sillä Saussuren mukaan on yhä paljon seurauksia kuin arbitraarisuudella. Hän itsekin huomauttaa, että vaikka tämä periaate on ilmeinen, jätetään yleensä aina mainitsematta "epäilemättä koska se on liian yksinkertainen". Puhutun kielen merkkien merkitsevä nojaa kuuloaistimukseen ja siksi sillä on tiettyjä aikaan liittyviä ominaisuuksia: a) ensinnäkin se voidaan esittää "ulottuvuutena" ("étendue") ja b) tämä ulottuvuus on mitattavissa yhdellä dimensiolla, joka on jana. Toisin kuin siis esimerkiksi näköön perustuvien merkkien ollessa kyseessä, puhutun kielen merkitsevät ovat välttämättä toisiinsa nähden seuraamissuhteessa; kahden merkin merkitsevät eivät voi koskaan esiintyä yhtä aikaa, vaan ne muodostavat aina ketjun, jossa yksi edeltää toista. Tätä periaatetta vastaan on joskus hyökätty esittämällä esimerkiksi äänenlaatuun liittyvien ilmiöiden osoittavan sen vääräksi, toteutuuhan niissä varsinaisen äänteen kanssa yhtäaikaisesti ikään kuin useampia merkityksellisiä ilmiöitä. Saussure kuitenkin vastasi tähän kritiikkiin jo esitellessään periaatteen, esittäessään vaikkapa tavun ja sille lankeavan sanapainon muodostavan yhden, eikä kahta toisistaan erillistä ääntämistapahtumaa. Painollisessa tavussa ei siis ole kahta erillistä asiaa päällekkäin, vaan se kontrastoi muiden tavujen aivan samalla tavalla kuin painottomatkin tavut kontrastoivat keskenään.


title: Isopensasnärhi

text: Isopensasnärhi ("Aphelocoma insularis") on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Isopensasnärhi

text: Isopensasnärhi on 33 cm pitkä. Sillä on iso nokka ja pitkä pyrstö. Yläpuoli on väriltään enimmäkseen ultramariininsininen ja alapuoli suurimmaksi osaksi siniharmaa. Naaras on koirasta vaaleampi.


title: Isopensasnärhi

text: Isopensasnärheä tavataan kotoperäisenä Santa Cruzin saarella Kalifornian rannikolla. Lajin kannaksi on uusimmassa arviossa arvioitu alle 3000, mahdollisesti noin 2400 yksilöä, sisältäen alle tuhat pesivää paria. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Isopensasnärhi

text: Isopensasnärhi lähes kaikenlaisella Santa Cruzin saaren metsämaalla, mutta on erityisen runsas kanjoneissa ja pohjoiseen päin viettävillä rinteillä, joilla kasvaa "Quercus"-suvun tammia.


title: Thur

text: Thur on joki Koillis-Sveitsissä. Joen pituus on 134,7 km ja se on Sveitsin viidenneksi pisin joki. Se saa alkunsa Appenzellin Alpeilta, Säntiksen eteläpuolelta ja Walenseen pohjoispuolelta. Thurin alkujoet ovat Säntisthur ja Wildhauser Thur, jotka yhdistyvät Thuriksi Unterwasserissa. Joki laskee Reiniin Flaachissa, Winterthurin luoteispuolella. Sitter ja Necker ovat Thurin pisimmät sivujoet.


title: Thur

text: Thur virtaa Sankt Gallenin, Thurgaun ja Zürichin kantonien alueilla. Isoimmat paikkakunnat joen varrella ovat Wil, Weinfelden ja Frauenfeld.


title: Thur

text: Thurissa on parikymmentä vesivoimalaa.


title: Thur

text: Thurin virtaama vaihtelee vuosien 1904-2008 tietojen perusteella vuosittain melkoisesti: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Andelfingenissä - ennen joen yhdistymistä Reiniin - on ollut 47 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1910 (76 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 1921 (23 m³/s). Päivittäinen vaihtelu on vieläkin suurempaa: suurin vuorokausikeskivirtaama on mitattu vuoden 1999 toukokuussa (1 130 m³/s) ja pienin vuoden 1947 syyskuussa (2,2 m³/s).


title: Rinteen malli

text: Rinteen malli syntyi Heikki Rinteen ollessa 1970-luvulla Porin sosiaalisihteerinä ja Rauman työvoimatoimiston johtajana. Järjestelmän avulla pitkäaikaistyöttömiä työllistettiin aktiivisin työllistämistoimin yksityisiin yrityksiin yhteiskunnan tuella.


title: Rinteen malli

text: Malli tuli lakisääteiseksi, kun se sisältyi vuonna 1987 säädettyyn työllisyyslakiin (Lex Leppänen). Samanaikaisesti (1981) varattiin 13 miljoonaa markkaa nuorten yhteiskuntatakuun (nuorisotakuun) kokeiluun. Määriteltiin, että kunnan on tarjottava työ- tai harjoittelupaikka yli 3 kuukautta työttömänä olleelle nuorelle.


title: Rinteen malli

text: Tutkimusten mukaan yhden yli 500 päivää kestävän työllistämisen kokonaishyöty yhteiskunnalle on 1 400-2 500 euroa vuodessa.


title: Brittany Ferries

text: Brittany Ferries on ranskalainen meriliikenneyritys, joka harjoittaa säännöllistä reittiliikennettä reiteillä Irlanti-Ranska, Iso-Britannia-Ranska, sekä Iso-Britannia-Espanja.


title: Suomen Ravirengas

text: Suomen Ravirengas ry oli vuosina 1919–1972 toiminut raviurheilun keskusjärjestö. Sen perustivat 27. helmikuuta 1919 Suomen johtavat ravikilpailuja järjestäneet raviseurat.


title: Suomen Ravirengas

text: Suomen Ravirengas oli Suomen Hevosjalostusliittojen Keskusliiton ohella toinen maassa toimineista raviurheilun keskusjärjestöistä. Se keskittyi ravikilpailuiden järjestämiseen ja raviurheilun harrastajien etujen ajamiseen. Hevosjalostusliittojen keskusliiton toiminta puolestaan käsitti hevosjalostusta sekä muuta valtion määrittelemää hevostaloutta. Kahden keskusjärjestön välille syntyi usein erilaisia näkemyseroja raviurheilun kehittämisestä. Hevosjalostusliittojen keskusliitto muun muassa suhtautui kielteisesti lämminveristen kilpailutoiminnan aloittamiseen Suomessa, koska se katsoi uuden rodun uhkaavan suomenhevosen asemaa. Suomen Ravirengas kuitenkin myönsi kilpailuoikeuden myös lämminverisille vuonna 1959.


title: Suomen Ravirengas

text: 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa järjestöt alkoivat lähentyä toisiaan ja vuonna 1972 ne lopulta päättivät yhdistyä. Uusi keskusjärjestö Suomen Hippos ry aloitti toimintansa vuoden 1973 alussa.


title: Vilsoni Hereniko

text: Vilsoni Hereniko (s. 1954 Rotuma) on fidžiläinen kirjailija ja elokuvaohjaaja.


title: Vilsoni Hereniko

text: Hereniko syntyi vanhempiensa yhdestätoista lapsesta nuorimpana. Hän on naimisissa Jeannette Paulson Herenikon kanssa, ja hänellä on poika, Daniel. Hereniko opiskeli Newcastle-upon-Tynen ja Etelä-Tyynenmeren yliopistoissa, ja jälkimmäisestä hän sai filosofian tohtorin arvon vuonna 1992. Vuotta aiemmin hän oli liittynyt Center for Pacific Islands Studiesin (CPIS) henkilökuntaan Havaijin yliopistossa. Hän on myös työskennellyt muun muassa Fidžin opetusministeriön tehtävissä.


title: Vilsoni Hereniko

text: Hereniko on kirjoittanut useita näytelmiä, joihin lukeutuvat "Don't Cry Mama", "A Child for Iva", "Sera's Cohice", "The Monster", "The Last Virgin in Paradise", "Fine Dancing" ja "Love 3 Times". Lisäksi Hereniko on julkaissut esimerkiksi tutkimuksiinsa perustuvan teoksen "Woven Gods: Female Clowns and Power in Rotuma" sekä lastenkirjan "Sina & Tinilau". Vuonna 1997 hänelle myönnettiin kirjallisista ansioistaan Elliott Cades -palkinto.


title: Vilsoni Hereniko

text: Ensimmäinen fidžiläinen täyspitkä elokuva, Rotumalle sijoittuva "The Land Has Eyes" (2004), on Herenikon ohjaama ja käsikirjoittama.


title: Mondragon

text: Mondragon on osuuskuntien yhteenliittymä ja työntekijöiden federaatio Baskimaan itsehallintoalueella, Espanjassa. Sen perustivat vuonna 1956 Mondragón kaupungin ammattikorkeakoulusta valmistuneet opiskelijat. Heidän ensimmäinen tuotteensa oli kerosiinilämmittimet. Vuonna 2011 se tarjosi työtä 83869 ihmiselle 256 eri yrityksessä neljällä eri liiketoiminta-alueella: Finanssitoiminnassa, teollisuudessa, vähittäiskaupassa ja tietotyössä.


title: Mondragon

text: Mondragon osuuskunnat toimivat mukaisesti julkilausuma osuuskunta Identity ylläpitää International Co-operative Alliance. Standardi Statement of Co-operative Identity lisäys poistaa vääristyneen kannustimen jotka edistävät monet ongelmat hallinnon löytyy järjestöjen perinteisen hallintorakenteita.


title: Saane

text: Saane ()on joki Keski-Sveitsissä. Joen pituus on 126,1 km ja se on Sveitsin kuudenneksi pisin joki. Saane saa alkunsa Bernin Alpeilta, Wildhornin länsipuolelta ja Gstaadin eteläpuolelta. Saanen alkuosasta käytetään ranskankielistä nimeä Sarine. Joki laskee Aareen Mühlebergissä, Bernin länsipuolella.


title: Saane

text: Saane virtaa Valais'n, Bernin, Vaud'n ja Fribourgin kantonien alueilla. Merkittävimmät paikkakunnat joen varrella ovat Gstaad, Saanen, Broc, Bulle, Fribourg ja Laupen.


title: Saane

text: Saanessa on toistakymmentä vesivoimalaa.


title: Saane

text: Saanen virtaama vaihtelee vuosien 1949-2008 tietojen perusteella vuosittain jonkin verran: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Laupenissa - ennen joen yhdistymistä Aareen - on ollut 54 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1965 (72 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 1976 (30 m³/s). Päivittäinen vaihtelu on suurempaa: suurin vuorokausikeskivirtaama on mitattu vuoden 2005 elokuussa ja vuoden 1950 marraskuussa (925 m³/s) sekä pienin vuoden 1964 helmikuussa (5,1 m³/s).


title: Jälleenhankintahinta

text: Jälleenhankintahinnalla tarkoitetaan omaisuuden uushankintahintaa. Tällöin voidaan viitata siihen, mihin hintaan esimerkiksi tietty kone tai laite voitaisiin korvata hankkimalla se markkinoilta tänä päivänä. Jälleenhankintahintaa voidaan käyttää vakuutustoiminnassa määritettäessä omaisuuden arvoa. Jälleenhankintahintaa käytetään myös investointilaskelmissa.


title: Aarne Turkka

text: Aarne Ilmari Turkka (vuoteen 1930 Durchman, 18. maaliskuuta 1906 Kannus – 19. huhtikuuta 1973) oli opettaja, kirkkohistorioitsija ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pastori.


title: Aarne Turkka

text: Turkka valmistui Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta vuonna 1932, ja hänet vihittiin papiksi samana vuonna. Hän sai filosofian maisterin arvon Turun yliopistolta vuonna 1951. Vuodesta 1936 hän työskenteli opettajana, viimeiseksi Helsingin yhteislyseossa ennen jäämistään eläkkeelle vuonna 1969.


title: Aarne Turkka

text: Hän toimi Suomen kirkkohistoriallisen seuran sihteerinä vuosina 1944–1947 ja toimitti seuran vuosikirjaa vuodet 1946–1948.


title: Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1929

text: Vuoden 1927 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat IK Göta ja Västerås SK.


text: 10. helmikuuta


text: 24. helmikuuta 1929 Tukholmassa. Yleisöä 5787


title: Gunnar Pehrman

text: Gunnar Edvard Pehrman (21. elokuuta 1895 Sipoo – 9. heinäkuuta 1980) oli suomalainen geologi, Åbo Akademin ylimääräinen professori 1941–1953, professori vuodesta 1953. Hän tutki Lounais-Suomen malmeja, kivilajeja ja mineraaleja etenkin Kemiön saaren mineraaliesiintymiä.


title: Etain Royal

text: Etain Royal on ranskalaissyntyinen ravihevonen, joka kilpaili suomalaisomistuksessa. Se aloitti kilpailu-uransa Ranskassa Erik Skutbabbin omistuksessa ja valmennuksessa vuonna 1995. Loppuvuodesta 1999 Skutnabb toi ruunan Suomeen ja se aloitti kilpailemisen Pirjo Vauhkosen valmennuksessa. Kesällä 2000 ruuna siirtyi seinäjokelaisen liikemiehen Reima Kuislan omistukseen.


title: Etain Royal

text: Etain Royal ansaitsi uransa aikana palkintorahoina lähes 1,5 miljoonaa euroa. Suomeen tuontinsa jälkeen ruuna keskittyi kilpailemaan pitkillä matkoilla. Sen merkittävimpinä saavutuksina voidaan pitää Tukholman Elitloppet-viikonlopun voittoa Harper Hanovers lopp -lähdössä vuonna 2000 sekä Ruotsin toiseksi suurimman ravikilpailun Åby Stora Prisin voittoa Göteborgissa vuonna 2001. Lisäksi hevonen saavutti useita muita suurkilpailuvoittoja Suomessa ja Ruotsissa sekä sijoittui toiseksi muun muassa Oslo Grand Prix’ssa 2001. Elokuussa 2000 Etain Royal teki Gävlessä 2 600 metrin autolähetyksen uuden maailmanennätysajan 12,3a.


title: Etain Royal

text: Vuonna 2006 kilpailu-uransa lopettanut Etain Royal viettää nykyään eläkepäiviään Ilmajoella, jossa se asustaa paikallisessa lastensuojelulaitoksessa ja on mukana terapiahevosena sosiaalipedagogisessa toiminnassa. Vuodesta 1975 lähtien Seinäjoen raviradalla järjestetty suurkilpailu Seinäjoki-ajo nimettiin vuonna 2009 uudelleen Etain Royalin mukaan, ja nykyään se tunnetaan kansainvälisenä suurkilpailuna nimellä Prix d’Etain Royal.


title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Emmanuel Joseph Sieyès (3. toukokuuta 1748 Fréjus – 20. kesäkuuta 1836 Pariisi) oli ranskalainen kirkonmies, poliitikko ja poliittinen kirjailija. Hänen vuonna 1789 julkaisemansa pamfletti "Mikä on kolmas sääty?" vaikutti Ranskan suuren vallankumouksen puhkeamiseen. Hän osallistui myös poliittisena vaikuttajana vallankumouksen jälkeisiin tapahtumiin. Sieyès auttoi Napoleon Bonapartea kaappaamaan vallan marraskuussa 1799 ja toimi sen jälkeen konsulaatin jäsenenä.


title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Sieyèsin isä oli Fréjusin kaupungin notaari. Varhaisimman koulutuksensa Sieyès Draguignanin jesuiittakoulussa. Hän opiskeli teologiaa vuodesta 1765 pariisilaisessa Saint-Sulpicen pappisseminaarissa ja myöhemmin Sorbonnen yliopistossa, josta hän valmistui papiksi vuonna 1773. Hänestä tuli vuonna 1775 Tréguierin piispan Jean-Baptiste-Joseph de Lubersacin sihteeri ja 1778 paikallisen tuomiokapitulin kaniikki. Sieyès siirtyi vuonna 1780 de Lubersacin mukana Chartresiin, jossa hänestä tuli hiippakunnan ylivikaari ja 1788 kansleri. Aateliton syntyperä rajoitti hänen mahdollisuuksiaan urakehitykseen, mikä lisäsi hänen katkeruuttaan aatelistoa kohtaan. Hänen mielenkiintonsa alkoi pian siirtyä politiikkaan, ja hänet valittiin vuonna 1787 papiston edustajana Orléanais’n maakunnan säätykokoukseen.


title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Kun Ranskan säätyjen yleiskokous vuonna 1788 ilmoitettiin kutsuttavaksi koolle, Sieyès julkaisi samana vuonna poliittiset pamfletit "Vues sur les moyens d’exécution dont les representants de la France pourront disposer en 1789" ja "Essai sur les priviléges", ja esitti niissä ohjelman yhteiskunnallisista uudistuksista, joita säätyjen yleiskokouksen tulisi toteuttaa. Huomattavasti vaikutusvaltaisemmaksi muodostui kuitenkin Sieyèsin tammikuussa 1789 julkaisema kolmas pamfletti "Qu’est-ce que le tiers état?" ("Mikä on kolmas sääty?"), jolla hän osallistui säätykokouksen järjestämistavasta käytyyn julkiseen keskusteluun. Siinä hän esitti, että niin sanottu kolmas sääty ensisijaisesti muodosti Ranskan kansakunnan ja että sille kuului oikeus perustuslain säätämiseen. Pamfletti herätti Ranskassa suuren innostuksen ja Sieyès valittiin Pariisista kolmannen säädyn edustajaksi valtiopäiville, jotka kokoontuivat 5. toukokuuta 1789. Juuri hänen aloitteestaan kolmannen säädyn edustajat julistautuivat 17. kesäkuuta kansalliskokoukseksi. Sieyès vaikutti myös pallohuoneen valan vannomiseen kolme päivää myöhemmin ja rohkaisi kolmannen säädyn edustajia uhmaamaan kuningas Ludvig XVI:tta kesäkuun 23. päivän kokoontumisessa, mikä merkitsi vallankumouksen käynnistymistä. Seuraavien kuukausien aikana kansalliskokous lakkautti feodalismin ja poisti suuren osan kuninkaan valtaoikeuksista.


title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Sieyès oli yksi näkyvimpiä poliitikkoja vuosina 1789–1791 toimineessa perustuslakia säätävässä kansalliskokouksessa. Perustuslakikomitean jäsenenä hän osallistui Ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen valmisteluun sekä laati suunnitelman Ranskan jakamisesta departementteihin. Kesäkuussa 1790 hän oli kaksi viikkoa kansalliskokouksen puhemiehenä. Vaalien äänioikeus säädettiin omaisuuteen perustuvaksi Sieyèsin ehdotuksen mukaisesti: hänen mukaansa kansalaiset voitiin jakaa omaisuuden määrän perusteella ”aktiivisiin” ja ”passiivisiin”, mikä tosiasiassa varmisti johtavan aseman nimenomaan porvaristolle. Sieyèsiä arvostettiin yhteiskuntateoreetikkona, mutta hänen huonot puhujantaitonsa vähensivät myöhemmin hänen vaikutustaan Ranskan politiikassa. Hänet valittiin vuonna 1792 Sarthen edustajana uuteen kansalliskonventtiin, jossa hän äänesti tammikuussa 1793 enemmistön mukana kuningas Ludvig XVI:n kuolemantuomion puolesta, joskin vastentahtoisesti. Jyrkkien jakobiinien kaapattua vallan kesällä 1793 Sieyès vetäytyi politiikasta ja säilytti henkensä terrorin aikana. Hän kommentoi myöhemmin toimintaansa tänä aikana lakonisilla sanoilla ”"J’ai vécu"” (”Jäin henkiin”).


title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Robespierren kukistumisen jälkeen Sieyès palasi Ranskan politiikan eturiviin. Hän toimi vuonna 1795 kahdesti yhteishyvän valiokunnan jäsenenä, maaliskuusta heinäkuuhun sekä elokuusta marraskuuhun, ja oli kansalliskonventin puhemiehenä kaksi viikkoa huhti–toukokuussa. Hän osallistui neuvotteluihin ulkovaltojen kanssa pyrkien edistämään Ranskan laajentumista. Hän laati vallanjakoon perustuneen esityksen Ranskan uudeksi perustuslaiksi, mutta Kansalliskonventti ei hyväksynyt sitä. Uuden perustuslain astuttua voimaan Sieyès valittiin lokakuussa 1795 uuteen viidensadan neuvostoon. Sen sijaan hän kieltäytyi tässä vaiheessa jäsenyydestä direktoriohallituksessa ja hänelle tarjotusta ulkoministerin tehtävästä. Hän oli kuukauden ajan viidensadan neuvoston puhemiehenä marras–joulukuussa 1797. Toukokuussa 1798 hänet nimitettiin Ranskan lähettilääksi Berliiniin.


title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Toukokuussa 1799 Sieyès valittiin toimeenpanovaltaa käyttäneeseen viisijäseniseen direktorioon Jean-François Rewbellin tilalle ja hän aloitti tehtävässä 9. kesäkuuta. Syyskuuhun saakka hän oli myös direktorion puheenjohtaja. Hän kannatti kuitenkin hallitusvallan voimistamista ja osallistui kenraali Napoleon Bonaparten, Joseph Fouchén ja Charles Maurice de Talleyrandin sotilasvallankaappaukseen 18. brumaire-kuuta (9. marraskuuta) 1799. Kaappauksen seurauksena direktorio syöstiin vallasta ja sen tilalle perustettiin konsulihallinto, jossa Bonaparte, Sieyès ja Pierre-Roger Ducos nimitettiin ensimmäisiksi konsuleiksi. Sieyès luonnosteli neljän vuoden takaisen suunnitelmansa pohjalta uuden perustuslain, jonka tarkoituksena oli tasata valta konsulien kesken. Napoleon kuitenkin muutti sitä ja teki itsestään ensimmäisen konsulin eli Ranskan todellisen johtajan, jolloin Sieyès menetti vaikutusvaltansa. Sieyès ja Ducos joutuivat vetäytymään konsulin tehtävistä 25. joulukuuta 1799. Sieyès oli sen jälkeen maaliskuuhun 1800 saakka ”säilyttävän senaatin” ("Sénat conservateur") puhemiehenä, joka oli tosin lähinnä seremoniallinen virka.


title: Emmanuel Joseph Sieyès

text: Sieyès valittiin vuonna 1804 Ranskan akatemian jäseneksi. Valtio lahjoitti hänelle Crosnen kruununmaat. Sieyès nimitettiin myös kunnialegioonan suurupseeriksi vuonna 1804 ja korotettiin 1808 kreiviksi. Satapäiväisen keisarikunnan aikana Napoleon antoi hänelle vielä päärinarvon. Restauraation alettua vuonna 1815 Sieyès karkotettiin maasta, sillä hän oli äänestänyt Ludvig XVI:n kuolemantuomion puolesta. Hän asettui asumaan Brysseliin, mutta palasi Ranskaan heinäkuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1830.


title: Vuoripensasnärhi

text: Vuoripensasnärhi ("Aphelocoma ultramarina") eli aiemmalta nimeltään meksikonpensasnärhi on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. Nykyisessä BirdLife Suomen nimistössä meksikonpensasnärhi ("Aphelocoma wollweberi") on eri laji.


title: Vuoripensasnärhi

text: Vuoripensasnärhi on yläpuolelta harmaansininen ja alapuolelta likaisenvalkoinen tai tuhkanharmaa. Pää, niska ja kaulansivut ovat siniset ja selkä ruskeanharmaa. Alaselkä, pyrstö ja siivet ovat siniset. Molemmat sukupuolet ovat samanväriset. Vanhoilla yksilöillä on musta nokka, mutta nuorilla alanokka on ensimmäisenä vuotena himmeänoranssi. Vuoripensasnärhi painaa 105–144 grammaa.


title: Vuoripensasnärhi

text: Vuoripensasnärheä tavataan Meksikossa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Vuoripensasnärhi

text: Vuoripensasnärheä tavataan 1 200–1 800 metrin korkeudessa. Laji elää metsissä, joissa kasvaa mäntyjä, tammia ja katajia. Alemmilla korkeuksilla lajia tapaa tammien reunustamilta puronvarsilta ja preerioilta. Ylemmillä korkeuksilla laji suosii etelään viettäviä rinteitä, joilla kasvaa tammia.


title: Vuoripensasnärhi

text: Esiintymisalueensa länsiosissa vuoripensasnärhi pesii 6–20 yksilön joukoissa, joissa on yksi tai kaksi pesivää paria, joita loput auttavat. Itäiset yksilöt ovat enemmän reviirilintuja. Muninta tapahtuu maaliskuun lopussa tai huhtikuussa ja munia on keskimäärin neljä tai viisi. Laji voi pesiä kahdesti tai kolmesti kesässä, mutta näissä pesinnöissä munaluku on pienempi. Haudonta, johon vain naaras osallistuu, kestää 17–18 päivää. Poikaset pysyvät pesässä 24–28 päivää.


title: Vuoripensasnärhi

text: Vuoripensasnärhi käyttää ravinnokseen hyönteisiä, muita niveljalkaisia, liskoja, siemeniä, jyviä, pähkinöitä ja mettä.


title: Vuoripensasnärhi

text: Arizonassa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että vuoripensasnärhi ”punnitsee” kuorellisia pähkinöitä, jotta se erottaa laadukkaimmat joukosta. Ensimmäisessä kokeessa linnut valitsivat systemaattisesti painavimmat ja toisessa linnut hylkäsivät isot mutta kokoonsa nähden liian kevyet pähkinät. Lintu tutkii nokassaan olevaa pähkinää ravistelemalla sitä ja samalla aukoen hiukan nokkaansa kopistellakseen sitä.


title: Ernesto Nazareth

text: Ernesto Júlio de Nazareth (20. maaliskuuta 1863 Rio de Janeiro – 4. helmikuuta 1934 Jacarepaguá) oli brasilialainen säveltäjä ja pianisti. Hän on eräs keskeisiä hahmoja brasilialaisen musiikin historiassa.


title: Ernesto Nazareth

text: Ernesto Nazareth syntyi Nheco-kukkulalla (nyk. nimeltään Pinto-kukkula) Rio de Janeiron uudessa osassa. Perheessä oli kaikkiaan viisi lasta. Ernesto aloitti jo varhain vakavan musiikin opiskelun. Hänen äitinsä Carolina Augusta Pereira da Cunha opetti pojalleen pianon soittoa. Carolina oli muusikko, joka soitti polkkakappaleita, brasilialaisia kansansävelmiä ja valsseja erilaisissa tilaisuuksissa ja illanvietoissa. Erneston äiti kuitenkin kuoli jo 1873 pojan ollessa vasta 10-vuotias. Tämän jälkeen Erneston isä, Vasco Lourenço da Silva Nazareth jatkoi pojan musiikillisen koulutuksen tukemista. Isä hankki pojalleen opettajaksi perheystävän, amatööripianisti Eduardo Madeiron. Tämän johdolla Ernesto jatkoi opintojaan. 14-vuotiaana vuonna 1877 Nazareth julkaisi ensimmäisen sävellyksensä "Você Bem Sabe", jonka hän oli säveltänyt Madeiron opastuksella. Nuoruudessaan Nazareth sai musiikillisia vaikutteita Chopinin musiikista.


title: Ernesto Nazareth

text: Eduardo Madeiro esitteli Nazarethin Arthur Napoleonille, joka oli 1870-luvulla keskeisiä vaikuttajia Rio de Janeiron musiikki- ja kulttuurielämässä. Napoleon omisti oman toiminimen ("Casa de Arthur Napoleão"), joka myi pianoja, julkaisi sävellyksiä sekä organisoi liikkeen kiinteistössä musiikkitapahtumia. Napoleon kiinnostui Nazarethista ja auttoi tätä muokkaamaan sävellyksensä julkaisua varten. Hänen tuellaan Nazareth päätti luoda uran ammattimuusikkona.


title: Ernesto Nazareth

text: Madeiron jälkeen Ernesto Nazarethin opettajana toimi ranskalainen Charles Lucien Lambert, jonka johdolla hän opiskeli soittamista ja musiikkia. Lopulta hän jatkoi opintoja itsenäisesti. Ammattimaisesti Nazareth alkoi säveltää 16-vuotiaana. Ensimmäisen tangonsa "Cruz Perigo" hän sävelsi 1879. 1880-luvulla Nazareth soitti pianoa monissa juhlissa, julkisissa tilaisuuksissa, klubeilla ja kahviloissa. Ensimmäisen konserttinsa pianistina hän kuitenkin piti vasta 1898.


title: Ernesto Nazareth

text: Nazarethin ensimmäiset merkittävät teokset ilmestyivät vuonna 1893. Niiden joukossa oli musiikkikustantamo "Casa Vieiro Machadon" julkaisema tango "Brejeiro: Tango Brasileiro". Kappaleen levytti ensimmäisen kerran Pariisin tasavaltalaiskaartin orkesteri Pariisissa vuonna 1893. Kappaleen ansiosta Nazareth sai mainetta myös Brasilian ulkopuolella: Yhdysvalloissa, Australiassa ja Euroopassa. Varsinaisesti tango musiikinlajina kuitenkin levisi Yhdysvaltoihin vasta 20 vuotta myöhemmin 1910-luvulla (tuolloinkin etupäässä habaneran muodossa) ja sen jälkeen Nazarethillekin avautui monia mahdollisuuksia.


title: Ernesto Nazareth

text: Vuonna 1907 Nazareth nimitettiin Brasilian valtiovarainministeriön kirjanpitäjäksi, mutta hän toimi virassa vain lyhyen aikaa. Hänen oli pakko palata pianistiksi klubeille. Hän soitti 1908 muun muassa Mozart-klubilla. Koska äänilevyjä oli vielä vähän, ainoa keino esitellä uutta musiikkia oli palkata elokuvateattereihin pianisti esittämään musiikkia. Nazareth toimi vuodesta 1909 pianistina Odeon-nimisessä elokuvateatterissa Sao Paulossa. Hän soitti pääasiassa elokuvasalissa, mutta joskus myös teatterin aulassa. Hän sävelsi niihin aikoihin teatterin nimeä kantavan kappaleen "Odeon" (1909/1910). Odeon-teatterista tuli pian suosittu ja sinne saapui runsaasti yleisöä katsomaan elokuvia ja kuuntelemaan soittoa. Useimmat teatterissa esitetyistä kaksikelaisista elokuvista oli valmistettu Yhdysvalloissa ja Nazareth soitti niihin musiikin.


title: Ernesto Nazareth

text: Myöhempinä vuosinaan Nazareth opetti pianonsoittoa. Hän toimi jälleen pianistina Odeon-teatterissa vuosina 1920–1924. Tuona aikana (1922) hän teki ensidebyyttinsä klassisen musiikin piireissä. Hän jatkoi esiintymistä 1920-luvulla. Nazareth levytti syyskuussa 1930 kappaleensa "Apanhei-te Cavaquinho" Odeon Records-levymerkille. Hänen viimeinen sävellyksensä tango "Gaucho" ilmestyi 1932.


title: Ernesto Nazareth

text: Nazareth teki 1932 esiintymiskiertueen Uruguayhin. Kiertueen jälkeen vuonna 1933 Nazarethin mielenterveys alkoi järkkyä, kun hänen tyttärensä ja vaimonsa menehtyivät. Hänellä diagnosoitiin myös syfilis. Nazarethin kuulo oli vaurioitunut putoamisonnettomuudessa hänen lapsuudessaan, ja viimeisinä vuosina kuurous paheni. Hänet vietiin lopulta hoidettavaksi Juliano Moreiran parantolaan Jacarepaguáan. Helmikuun 5. päivänä hän pakeni laitoksesta ja hänet löydettiin kolme päivää myöhemmin hukkuneena vesiputouksen liepeiltä läheisestä metsiköstä.


title: Ernesto Nazareth

text: Ernesto Nazarethin vaimon nimi oli Teodora. Pariskunnalla oli kolme lasta: poika (Ernesto) ja kaksi tytärtä (Marieta ja Eulina).


title: Ernesto Nazareth

text: Nazarethin sävellystuotanto käsittää noin 90 tangoa, 40 valssia ja 28 polkkaa. Sen lisäksi hän sävelsi muun muassa sottiiseja, masurkoita, maksiiseja, karnevaalimarsseja ja sambakappaleita. Hänen tuotannostaan 229 sävellystä on sävelletty pianolle.


title: Ernesto Nazareth

text: Nazarethin sävellyksissä yhdistyvät vaikutteet hänen kotimaansa Brasilian musiikin lisäksi eurooppalaisen taidemusiikin sekä yhdysvaltalaisen mustan väestönosan musiikin (muun muassa ragtime) taholta. Hänen valsseissaan on nähtävissä hänen Chopinin musiikista saamansa inspiraatio. Brasilian kansallisista musiikkityyleistä tuotannossa on vahvoja vaikutteita choro-tyyppisestä musiikista sekä afro-brasilialaisesta lundu-tanssimusiikista.


title: Ernesto Nazareth

text: Ernesto Nazarethia on luonnehdittu Brasilian Scott Jopliniksi. Nazarethin sävellyksiä esitetään yhä laajalti myös hänen kotimaansa ulkopuolella. Osa niistä edustaa brasilialaista tangoa, toiset taas valsseja tai ragtime-tyyppisiä pianosävellyksiä.


title: Ernesto Nazareth

text: Nazareth sai tunnustusta jo eläessään. Hänen aikalaisensa arvostivat hänen kykyjään. Brasilialainen säveltäjä Francisco Mignone on luonnehtinut Nazarethia Brasilian kansallisen musiikin klassikoksi.


title: Aarne Pelkonen

text: Aarne Pelkonen tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:


title: Quanah Parker

text: Quanah Parker (noin 1848 – 23. helmikuuta 1911, intiaaninimeltään "Puthnoconi") oli yksi comanche-intiaanien viimeisistä sotapäälliköistä Keski-Texasissa. Hän oli valkoisen naisen Cynthia Ann Parkerin ja comanche-päällikkö Peta Noconan lapsi. Parkerin elämään tuli käänne, kun hänen isänsä sai surmansa 18. joulukuuta 1860 valkoisten kostoiskussa. Samalla hänen äitinsä vietiin valkoisten puolelle, koska valkoiset halusivat vapauttaa tämän. Quanah nousi heimon päälliköksi ja johti heimon ankaraa vastarintaa valkoisia uudisasukkaita vastaan.


title: Quanah Parker

text: Vuonna 1875 comanche-joukko laski aseensa ja muutti reservaattiin Oklahomaan. Toisin kuin monet muut intiaanit, Quanah Parker sopeutui sinne hyvin. Hänellä oli liikemiesvainua ja poliittista taitoa, ja hänestä tuli vaikutusvaltainen intiaanijohtaja. Niinpä hän oli luomassa intiaaniuskontoja ja kristinuskoa sekoittavaa Amerikan alkuperäiskansojen kirkkoa. Hän kuvasi intiaanien uskontoa sanoen, että valkoinen mies menee kirkkoon puhumaan Jumalasta, mutta intiaani menee tiipiihinsä puhumaan Jumalalle.


title: Sormisimput

text: Sormisimput (Ereuniidae) on simppukaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajit elävät Tyynenmeren syvissä vesissä Japanin läheisyydessä.


title: Sormisimput

text: Sormisimppujen heimoon kuuluu kolme lajia kahdessa suvussa:


title: Sormisimput

text: Sormisimppulajit kasvavat korkeintaan noin 30 cm pitkiksi. Niille tyypillisiä piirteitä ovat neljä pidentynyttä ja muusta rintaevästä erillistä rintaevän ruotoa ja piikikkäät suomut.


title: Damage

text: Damage voi tarkoittaa ainakin seuraavia: