title: Janne Vihu

text: Johan (Janne) Edvard Vihu ent. Gröhn () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Misse-joella Saksan itärintamalla vuonna 1916. Jatkosodan aikana hän palveli miinaan ajaneessa panssarilaiva Ilmarisella.


title: Janne Vihu

text: Vihun vanhemmat olivat maanviljelijä Aali Gröhn ja Ida Jarkko. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Anna Sofia Tiiran kanssa, josta hän erosi vuonna 1942 ja avioitui toisen kerran Hilma Elina Ojannon kanssa, josta hän erosi jo vuonna 1945 ja avioitui vielä kolmannenkin kerran vuonna 1946 pakkaaja Helmi Emilia Kortmanin kanssa.


title: Janne Vihu

text: Vihu kävi kansakoulun. Heän suoritti asemestarikurssin ensimmäisen jakson vuonna 1922 ja erikoismestarien asekurssin ensimmäisen jakson vuonna 1936.


title: Janne Vihu

text: Vihu työskenteli maanviljelijänä Kemin Alapaakkolassa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 21. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet 25. marraskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja lähetettiin Altonan työosastoon, mistä hänet laskettiin siviilitöihin Saksaan 1. elokuuta 1917.


title: Janne Vihu

text: Vihu palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen 20. marraskuuta 1918 ja astui armeijan palvelukseen 10. joulukuuta 1918 ja hänet sijoitettiin kersantin vakanssilla Laatokan jalkaväkirykmentti 6:een, jonka nimi muutettiin myöhemmin Viipurin rykmentiksi. Hän toimi koulutusaliupseerina 5. komppaniassa. Hänet siirrettiin 10. toukokuuta 1919 alkaen 7. komppaniaan, josta hän erosi 25. joulukuuta 1919 ja siirtyi poliisivoimiin ja hänet sijoitettiin 1. tammikuuta 1920 alkaen poliisikonstaapeliksi Viipurin poliisilaitokselle, missä hän palveli 30. syyskuuta 1920 saakka. Takaisin armeijan palvelukseen hän astui 1. lokakuuta 1920 ja hänet sijoitettiin kuormastovääpeliksi Pioneeripataljoonaan, josta hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1921 rehumestariksi Raskaan tykistörykmentin III patteristoon ja edelleen 1. tammikuuta 1922 alkaen koulutusaliupseeriksi Ilmailupataljoonaan ja 4. joulukuuta 1923 alkaen muonittajaksi Laivaston koulutuskuntaan torpeedovene S 1:een.


title: Janne Vihu

text: Armeijsta hän erosi toistamiseen 31. joulukuuta 1924 ja siirtyi Valtion rautateiden palvelukseen viilariksi Helsingin konepajalle 1. tammikuuta 1925 alkaen ja työskenteli viilarina 31. elokuuta 1925 saakka, jolloin hän lopetti työt rautateillä ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. syyskuuta 1925 alkaen ja hänet sijoitettiin yliesikunnan asepajaan, missä hän palveli 25. lokakuuta 1926 saakka. Jälleen kerran hän astui armeijan palvelukseen 1. marraskuuta 1926 ja nyt hänet sijoitettiin asevarastonhoitajaksi Laivaston koulutuskuntaan, josta hänet määrättiin 7. syyskuuta 1928 alkaen Rannikkolaivaston asevaraston hoitajaksi ja 1. elokuuta 1932 kasarmialiupseeriksi sekä 1. lokakuuta 1933 alkaen panssarilaiva Ilmarisen tykkimestariksi.


title: Janne Vihu

text: Vihu toimi sotien aikana Panssarilaiva Ilmarisen tykkimestarina ja laivan upottua ajettuaan miinaan hänet siirrettiin 1. Rautatiepatterin tykkimestariksi, mistä tehtävästä hänet siirrettiin vuonna 1942 aseteknikoksi Turun Laivastoasemalle, missä hän palvelikin sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän jatkoi tehtävässä vuoteen 1948 saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi Huhtamäki-yhtymän palvelukseen ja työskenteli yrityksessä vuoteen 1952 saakka. Hänet haudattiin Turkuun.


title: AZ (artisti)

text: Anthony Cruz (s. 9. maaliskuuta 1972 Brooklyn New York), paremmin tunnettu taiteilijanimellään AZ, on yhdysvaltalainen rap-artisti, kirjailija ja yrittäjä. Hänet tunnetaan yhteistyöstään Nasin kanssa. Hän kuuluu myös The Firm -yhtyeeseen.


title: AZ (artisti)

text: AZ:n ensiesiintyminen oli Nasin kappaleella "Life's a Bitch" vuonna 1994. Pian tämän jälkeen hän kirjoitti levysopimuksen EMI:n kanssa ja hänen esikoisalbuminsa "Doe or Die" ilmestyi vuonna 1995. AZ on julkaissut uransa aikana kahdeksan studioalbumia ja niiden lisäksi muita projekteja, ja perustanut levy-yhtiön Quiet Money Records.


title: AZ (artisti)

text: Cruz syntyi vuonna 1972 New Yorkin Brooklynissa Bedford-Stuyvesantissa afroamerikkalaiselle äidille ja dominikaanilaiselle isälle, ja hänen ollessaan 9-vuotias perhe siirtyi Brooklynin East New Yorkiin. Naapurustossa ilmeni paljon rikollisuutta ja väkivaltaa. Perheensä ainoana miespuolisena hän tunsi olevansa vastuussa yksinhuoltajaäidistään ja siskostaan.


title: AZ (artisti)

text: Cruz kiinnostui runoudesta ja 12-vuotiaana hän alkoi kirjoittamaan riimejä. Hän räppäsi kavereidensa kanssa, mutta ei suunnitellut tekevänsä siitä uraa. Vuonna 1992 Cruz ja Nas räppäsivät puhelimen kautta pidetyssä freestyle-sessiossa, jonka jälkeen he alkoivat pitämään yhteyttä.


title: AZ (artisti)

text: Pian Nas sai levysopimuksen ja alkoi työstää ensimmäistä albumiaan. Hän kutsui Cruzin mukaan studiolle ja he tekivät yhdessä kappaleen "Life's A Bitch", joka julkaistiin vuonna 1994 Nasin "Illmatic" -albumin singlenä. Saatuaan kappaleella huomiota Cruz solmi pian levysopimuksen EMI Recordsin kanssa, ja julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Doe or Die" 10. lokakuuta 1995. Levy myi kultaa, ja yksi levyn singleistä "Sugar Hill" nousi suosioon, ja pääsi Billboard Hot 100 -listalle.


title: AZ (artisti)

text: AZ perusti Nasin, Foxy Brownin ja Naturen kanssa The Firm -yhtyeen. Yhtyeen ainoa albumi "The Album" julkaistiin vuonna 1997 eikä saavuttanut odotettua menestystä.


title: AZ (artisti)

text: Tehtyään vielä kolme sooloalbumia muille yhtiöille, Cruz perusti oman Quiet Money Records -levy-yhtiönsä vuonna 2004.


title: AZ (artisti)

text: Vuonna 2015 Cruz debytoi kirjailijana ja julkaisi omaelämäkerrallisen kirjan "Jewels, Gems & Treasures".


title: AZ (artisti)

text: Cruz on jo useamman vuoden ajan työstänyt "Doe or Die 2" -albumia. Hän on kertonut sen jäävän hänen viimeiseksi albumikseen.


AZ (artisti)


title: Ĝ

text: Ĝ (ĝ), g sirkumleksin kera, on latinalainen aakkonen, joka kuuluu esperanton ja aleutin aakkosiin. Esperantossa se ääntyy suhuäänteenä kuten englannin g vokaalien e tai i edellä. Aleutissa kirjaimella merkitään soinnillista uvulaarista frikatiivia .


title: Cheddar (juusto)

text: Cheddar on alun perin englantilainen lehmänmaidosta valmistettava kova juusto, joka on tehty hauduttamalla juustoa yli +28 celsiusasteen lämpötilassa. Nykyisen kaltaista cheddaria on valmistettu jo ainakin vuodesta 1100.


title: Cheddar (juusto)

text: Cheddar on nimetty Somersetissä sijaitsevan Cheddarin kylän mukaan, jossa juustoa varastoitiin luolissa. Euroopan unionissa on myönnetty suojattu alkuperänimitys "West Country Farmhouse Cheddar" Somersetin, Devonin, Dorsetin tai Cornwallin kreivikunnissa perinteisillä menetelmillä valmistetuille cheddarjuustoille.


title: Cheddar (juusto)

text: Hampurilaisissa käytettävää juustoa kutsutaan usein cheddariksi, vaikka se ei tavallisesti ole aitoa cheddaria vaan yleensä sulatejuustoa. Cheddaria käytetään myös mausteena juustonaksuissa.


title: Nærumbanen

text: Nærumbanen on kaupunkirautatie Kööpenhaminan pohjoispuolella pääosin Lyngby-Taarbækin kunnan alueella. Radan pituus on 7,6 kilometriä ja se on yksiraiteinen sekä sähköistämätön. Radalla on kahdeksan asemaa.


title: Nærumbanen

text: Nærumbanenilla käytetään Siemensin valmistamia RegioSprinter-dieselkiskobusseja, joita on 4 kappaletta. Junat liikennöivät ruuhka-aikojen ulkopuolella 20 minuutin ja ruuhka-aikaan 10 minuutin väliajoin.


title: Nærumbanen

text: Rata avattiin vuonna 1900, jolloin se kulki Lyngbyn ja Vedbækin välillä. Nærumista Vedbækiin kulkenut osuus lakkautettiin sen kannattamattomuuden vuoksi 1920-luvun alussa.


title: Nærumbanen

text: Radan eteläpäästä Jægersborgista on yhteys S-togin linjalle B.


title: Veijo Viitala

text: Veijo Viitala () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Riianlahdella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällisotaan Valkoisen armeijan riveissä komppanianvääpelinä.


title: Veijo Viitala

text: Viitalan vanhemmat olivat kirkkoherra Niilo Viitala ja Naema Charlotta Rundman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Martta Alina Elisabet Uotisen kanssa, josta hän erosi vuonna 1931 ja avioitui uudelleen vuonna 1932 Hilja Irene Vahermaan kanssa. Hän taasen kuoli vuonna 1953 ja viitala ovioitui kolmannen kerran vuonna 1954 Adele Mandelinin kanssa. Hän taasen kuoli vuonna 1966, jonka jälkeen Viitala eli loppuelämänsä leskenä.


title: Veijo Viitala

text: Viitala kirjoitti ylioppilaaksi Nurmeksen yhteiskoulusta vuonna 1915 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa vuosina 1915 - 1916 ja 1931 - 1933.


title: Veijo Viitala

text: Viitala liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 13. kesäkuuta 1916, josta hänet siirrettiin 5. joulukuuta 1916 alkaen pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hänet siirrettiin 7. maaliskuuta 1917 alkaen hänellä todetun sairauden vuoksi pataljoona täydennysjoukkoon. Hän palasi takaisin pataljoonaan 16. elokuuta 1917 ja hänet sijoitettiin nyt 2. konekiväärikomppaniaan.


title: Veijo Viitala

text: Viitala saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianvääpeliksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Aittolahdella, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.


title: Veijo Viitala

text: Viitala palveli sisällissodan edelleen II pataljoonan adjutanttina 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti 3. Hänet siirrettiin 3. lokakuuta 1918 alkaen Kuopion jalkaväkirykmentti 4:ään, josta taasen muodostettiin Tampereen rykmentti. Hänet määrättiin rykmentissä 3. konekiväärikomppanian päälliköksi. Tampereen rykmentistä hänet siirrettiin 26. elokuuta 1919 Sotaministeriön intendenttiosaston kanslistiksi. Armeijasta hän erosi 15. tammikuuta 1921 ja liittyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Savonlinnan suojeluskuntaan. Savonlinnan suojeluskunnassa hän palveli 1. heinäkuuta 1921 saakka, jolloin astui palvelukseen Sotaväen esikuntaan, missä hänet määrättiin taloustarkastajan nuoremmaksi apulaiseksi. Hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1925 Sotaväen esikunnan lakkauttamisen yhteydessä vastaavaan virkaan Yleisesikuntaan. Yleisesikunnasta hän erosi 21. tammikuuta 1927 ja työskenteli sen jälkeen Keskinäisen henkivakuutusyhtiön Suomen Kuopion konttorin johtajana vuoteen 1928 saakka. Hän oli vuosina 1934 - 1935 tilapäisessä toimessa Helsingin sotilaspiirin esikunnassa ja toimi edellä mainitussa paikassa 1. tammikuuta 1936 lähtien ylimääräisenä kanslistina. Missä hänet määrättiin lopulta 28. marraskuuta 1938 alkaen vakinaiseen palvelukseen.


title: Veijo Viitala

text: Viitala osallistui talvisotaan erikoistehtävissä Helsingin sotilaspiirin esikunnassa, josta hänet siirrettiin välirauhan aikana toimistopäälliköksi Etelä-Uudenmaan suojeluskuntapiirin kutsuntatoimistoon, missä tehtävässä hän palveli sitten jatkosodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän toimi ylimääräisenä virkailijana Helsingin Verovirastossa vuoteen 1945 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Karjalan kunnanvaakuna

text: Karjalan kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan nimestä ja luonnosta. Vaakunan piimäleili viittaa karjanhoitoon ja siten kunnan nimeen. Alueen vanhat niityt olivat myös eväsretkien kohteita.


title: Karjalan kunnanvaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja se vahvistettiin käyttöön 5. lokakuuta 1964. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kultainen leili”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1977 Karjalan liityttyä Mynämäen kuntaan.


title: Québecin–Windsorin käytävä

text: Québecin–Windsorin käytävä (, ) on 1 150 kilometriä pitkä väestökeskittymä Kanadassa. Se ulottuu Quebecin kaupungista Quebecissä Windsorin kaupunkiin Ontariossa. Vuonna 2001 tehdyssä väestönlaskennassa arvioitiin, että käytävän alueella asui yli 17 miljoonaa ihmistä eli noin 57 prosenttia Kanadan väestöstä.


title: Québecin–Windsorin käytävä

text: Kolme suurta väestölaskennallista metropolialuetta (CMA) käytävällä ovat (suluissa asukasluku):Loput väestölaskennalliset metropolialueet käytävällä ovat (suluissa asukasluku):


title: Ruokolahden vaakuna

text: Ruokolahden kunnanvaakuna on suoraan kunnan nimeen viittaava puhuva vaakuna. Aaltokoroa käytetään yleensä kuvaamaan vesistöä.


title: Ruokolahden vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 11. syyskuuta 1951. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä aaltokoroinen tyviö, josta nousee kolme järviruokoa; kaikki hopeaa”.


title: Iltatähden rusko

text: Iltatähden rusko on Viikatteen vuonna 2003 julkaisema EP. Albumi julkaistiin vain vinyylinä 500 kappaleen painoksena. EP:n nimikappale on Arvo Viikatteen ensimmäinen Viikatteelle tekemä sävellystyö.


title: Portugali yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa

text: Portugali on kuulunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailujen mitalimaihin vuodesta 1982 alkaen. Ensimmäisen pistesijansa maa saavutti vuonna 1950 mutta seuraavan vasta Ateenassa 1982. Yksittäisten kisojen mitalitilastossa se on parhaimmillaan sijoittunut seitsemänneksi. Kaikkiaan Portugali on saavuttanut 16 kultamitalia sekä 21 muuta mitalia. Koko EM-kisahistorian mitalitilastossa se on 16. sijalla.


text: Portugalin menestyneimmät EM-kisaurheilijat ovat kolme kultamitalia voittaneet maratoonari Rosa Mota ja Nigeriasta muuttanut pikajuoksija Francis Obikwelu. Maan 35 mitalista suurin osa on 1 500 metrin tai sitä pidemmiltä juoksumatkoilta. Obikwelu on saavuttanut neljä mitalia pikajuoksuista ja lisäksi neljä mitalia on kävelyistä, kolme kolmiloikasta, kaksi pituushypystä ja yksi kuulantyönnöstä.


text: Portugali saavutti EM-kilpailuissa ensimmäisen pistesijansa Brysselissä 1950, kun Alvaro Dias sijoittui pituushypyssä neljänneksi. Tämä pysyi maan ainoana pistesijana vuoteen 1982, jolloin Ateenassa Rosa Mota voitti maratonin. Mota uusi voittonsa kaksissa seuraavissa kisoissa. Splitissä 1990 mitaleille ylsi myös 1 500 metrin juoksija Mário Silva. Kuuteen mitaliin maa on yltänyt Budapestissa 1998 ja Amsterdamissa 2016. Budapestissä António Pinto voitti 10 000 metrin juoksun ja Manuela Machado toistamiseen maratonin, minkä lisäksi neljä muuta urheilijaa pääsi mitaleille. Amsterdamissa Sara Moreira voitti puolimaratonin ja Patrícia Mamona kolmiloikan ja lisäksi Portugali voitti naisten puolimaratonin joukkuekilpailun. Lisäksi kolme muuta urheilijaa pääsi mitaleille. Berliinissä 2018 Nelson Évora voitti kolmiloikan ja Inês Henriques 50 kilometrin kävelyn.


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text: Kivettynyt metsä (engl. "The Petrified Forest") on Archie Mayon ohjaama film noir -tyylinen rikoselokuva vuodelta 1936, jonka pääosissa ovat Leslie Howard, Bette Davis ja Humphrey Bogart. Sivuosissa ovat Genevieve Tobin, Dick Foran, Joe Sawyer, Porter Hall ja Charley Grapewin.


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text: Elokuvan käsikirjoittivat Robert E. Sherwood, Charles Kenyon ja Delmer Daves Sherwoodin samannimisen näytelmän pohjalta. "Kivettynyt metsä" myös esitettiin suorana televisionäytelmänä vuonna 1955, pääosissa Bogart, Henry Fonda ja Lauren Bacall. Elokuvan tuotantoyhtiönä oli Warner Bros.. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 6. helmikuuta 1936.


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text: Suomessa elokuva oli Valtion filmitarkastamon kokonaan kieltämä vuodesta 1936 vuoteen 1947. Suomen ensi-iltansa elokuva sai vasta sensuurista vapauduttuaan 13. kesäkuuta vuonna 1947.


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text:
Elokuvaa pidetään Bogartin läpimurtoroolina.
Arizonan aavikon laitamilla sijaitsevalla huoltoasemalla kuullaan radiouutisia, että gangsteri Duke Mantee (Humphrey Bogart) miehineen on karkumatkalla alueella.
Liftari Alan Squier (Leslie Howard) saapuu kahvilaan ja sanoo vain kiertelevänsä Yhdysvaltoja, mutta käyttäytyy kuin hänellä olisi jotain salattavaa. Huoltoaseman omistaja Jason (Porter Hall) lähtee aseharjoituksiin. Hänen tyttärensä
Gabrielle ihastuu Alaniin kuullessaan tämän olevan brittiläinen kirjailija. Gabrielleen ihastunut Boze osoittaa mustasukkaisuuden merkkejä.


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text: Alan saa kyydin eteenpäin Chisholmin pariskunnalta autonkuljettajineen. Pian he törmäävät gangsteri Manteehen apulaisineen. He ottavat Chisholmien auton ja jatkavat matkaansa. Alan lähtee takaisin huoltoasemalle varoittamaan Manteesta, mutta tämä on ehtinyt jo paikalle ja ottaa koko huoltamon väen panttivangeikseen. Myös Chisholmin pariskunta kuljettajineen palaa paikalle, tietämättä Manteen joukkoineen olevan siellä.


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text: Jännittyneessä tunnelmassa liftari Alan saa selville, että Gabriellin suurin toive olisi päästä ranskalaisäitinsä kotimaahan, jonne tämä on lähtenyt jo muutama vuosi sitten. Manteen ja Alanin välille syntyy tahtojen taistelu. Manteen miehet haluaisivat jo lähteä matkalle rajan ylitse, mutta Mantee haluaa odottaa loppujoukkonsa ja sen mukana naisystävänsä saapumista. Panttivankiryhmä kasvaa, kun aseman omistaja Jason kahden asekaverinsa kanssa saapuu paikalle. Heiltä Mantee saa kuulla naisystävänsä jääneen kiinni, mikä saa Manteen suunnitelmat sekaisin. Joukko miehiä saapuu vangitsemaan Manteen koplaa. Alkaa tulitaistelu, ja Mantee yrittää paeta. Alan pakottaa yllättäen Manteen ampumaan itseään. Mantee ampuu, ja Alan kuolee. Selviää, että Alan oli tehnyt tässä välissä testamentin ja merkinnyt siihen Gabriellen edunsaajaksi, jotta tämä Alanin kuoltua pääsisi vihdoinkin toteuttamaan haaveensa pääsystä Eurooppaan.


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text:
Leslie Howard ... Alan Squier
Bette Davis ... Gabrielle "Gabby" Maple
Humphrey Bogart ... Duke Mantee
Genevieve Tobin ... rouva Chisholm
Dick Foran ... Boze Hertzlinger
Joe Sawyer ... Jackie
Porter Hall ... Jason Maple
Charley Grapewin ... Gramp Maple
Paul Harvey ... herra Chisholm
Eddie Acuff ... Lineman
Adrian Morris ... Ruby
Nina Campana ... Paula
Slim Thompson ... Slim
John Alexander ... Joseph


title: Kivettynyt metsä (elokuva)

text: "Kivettynyt metsä" toteutettiin vuonna 1955 suorana televisionäytelmänä, jossa ovat pääosissa Bogart ja Henry Fonda samoissa rooleissa kuin elokuvassa ja Bogartin vaimo Lauren Bacall Bette Davisin roolissa.


title: François Marie Daudin

text: François Marie Daudin (25. maaliskuuta 1774 Pariisi – 1804 Pariisi) oli ranskalainen eläintieteilijä.


title: François Marie Daudin

text: Daudin opiskeli lääketiedettä ja luonnontieteitä, ja valitsi jälkimmäisen elämäntyökseen. Hän kirjoitti teoksen "Traité élémentaire et complet d'Ornithologie" 1799–1800. Teos oli ensimmäisiä moderneja lintutieteen käsikirjoja, jossa lajit kuvattiin Carl von Linnén binomijärjestelmällä ja Buffonin luomilla anatomisilla ja fysiologisilla ominaisuuksilla. Teos jäi keskeneräiseksi.


title: François Marie Daudin

text: Vuonna 1800 Daudin julkaisi teoksen "Recueil de mémoires et de notes sur des espèces inédites ou peu connues de mollusques, de vers et de zoophytes". Daudin perehtyi etenkin matelijoihin ja julkaisi teoksen "Histoire naturelle des reinettes, des grenouilles et des crapauds" (1802) ja kahdeksanosaisen "Histoire naturelle, générale et particulière des reptiles" (1802–1803). Jälkimmäisessä teoksessa Daudin kuvailee 517 lajia, monet tieteelle uusina lajeina.


title: François Marie Daudin

text: Daudinin vaimo Adèle toimi hänen kirjojensa kuvittajana. Teokset eivät käyneet hyvin kaupaksi. Adèle kuoli tuberkuloosiin 1804 ja Daudin pian hänen jälkeensä alle 30-vuotiaana.


title: François Marie Daudin

text: Daudin kuvaili suuren määrän uusia lintulajeja, joista noin 24 lajinimeä on edelleen käytössä. Lajeja ovat muun muassa afrikanvarpushaukka ("Accipiter minullus"), afrikanlintuhaukka ("Accipiter tachiro"), liitohaukka ("Elanus caeruleus") ja madagaskarinmerikotka ("Haliaeetus vocifer").


title: Matthew Wolf

text: Matthew Wolf on englantilainen ääninäyttelijä.


title: Matthew Wolf

text: Wolf on työskennellyt useimmiten mainosten ja videopelien parissa. Hän on myös ääninäytellyt animaatioelokuvassa Hulk Vs sarjakuvasankaria Thoria.


title: Madisonin piirikunta

text: Madisonin piirikunta voi tarkoittaa seuraavia Yhdysvaltain piirikuntia:


title: Punertuma

text: Punertuma on ilmiö, jossa tähtitieteellinen kohde näyttää punaisemmalta kuin se todellisuudessa on, koska kohteesta lähtenyt valo on kulkenut tähtienvälisen aineen läpi. Kyseessä on eri ilmiö kuin punasiirtymä, jossa intensiteettijakauma kokonaisuutena siirtyy mutta sen muoto ei muutu.


title: Punertuma

text: Punertuma syntyy kohteesta lähteneen valon siroamisen seurauksena. Koska lyhytaaltoinen säteily siroaa väliaineessa voimakkaammin kuin pitkäaaltoinen, kohteen alun perin lähettämistä fotoneista spektrin sinisen pään fotonit häviävät matkalla punaisen pään fotoneita tehokkaammin. Tämä "sinisten fotonien" kato luonnollisesti johtaa kohteen näkymiseen punaisempana.


title: Punertuma

text: Koska punertuman kokeneen valon intensiteettijakauma on vääristynyt, ilmiö on helppo havaita monikanavafotometriaa käyttäen. Kvantitatiivisesti punertuman suuruutta kuvataankin värieksessillä "E", joka määritellään havaitun ja teoreettisen väri-indeksin erotuksena. Esimerkiksi "B−V"-indeksin tapauksessa


title: Punertuma

text: Tässä tarvittava teoreettinen arvo saadaan arvioitua suoraan intensiteettijakauman vääristymättömästä osasta, kun kohteen fysikaalinen luonne (esimerkiksi tiedetään sen olevan tähti) tunnetaan. Punertuman avulla saadaan tietoa tähtienvälisen aineen määrästä.


title: Gabriel Viitaharju

text: Gabriel Viitaharju () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilasoppinsa Saksassa ensimmäisen maailmansodan aikana saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Misse-joella Saksan itärintamalla. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä muun muassa Manisen pataljoonassa.


title: Gabriel Viitaharju

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Viitaharju ja Sanna Kaisa Palmi. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1917 Lempi Perämäen kanssa. Hän oli oppilaana Aseseppäkoulussa vuonna 1932.


title: Gabriel Viitaharju

text: Viitaharju työskenteli työmiehenä Ylihärmässä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 15. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, josta hänet siirrettiin 17. elokuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja komennettiin erikoistehtäviin Suomeen. Suomessa hän joutui Härmässä 10. lokakuuta 1916 santarmien vangiksi ja kuulustelujen jälkeen hänet siirrettiin Pietariin Spalernajan vankilaan. Spalernajasta hän pääsi vapaaksi Venäjän vallankumouksen alkaessa 12. maaliskuuta 1917 ja palasi Suomeen, missä hän ryhtyi kouluttamaan suojeluskuntalaisia Etelä-Pohjanmaalla.


title: Gabriel Viitaharju

text: Sisällissodan aikana hän toimi Vilppulan-Ruoveden rintamalla Hämeen ryhmän Mannisen pataljoonan 1. eteläpohjalaisen komppanian päällikkönä sekä Tampereen valloituksen jälkeen Vaasan rykmentin 1. pataljoonan 2. komppanian päällikkönä. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin muun muassa Vilppulassa, Väärinmajalla, Mannisella (Pyhkiö), Vaskivedellä ja Kalevankankaalla sekä Tampereella ja Viipurissa.


title: Gabriel Viitaharju

text: Viitaharju palveli edelleen päällikkönä sisällissodan jälkeen Vaasan rykmentin I pataljoonan 2. komppaniassa, josta hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1918 joukkueenjohtajaksi Suomen valkoiseen kaartiin ja 17. elokuuta 1918 Karjalan kaartin rykmentin 1. komppaniaan. Lapin ryhmän 1 pataljoonan Suomussalmen komppaniaan hänet siirrettiin 25. lokakuuta 1918, kunnes 7. huhtikuuta 1919 hänet nimitettiin Viipurin rykmentin 9. komppanian päälliköksi.


title: Gabriel Viitaharju

text: Armeijasta hän erosi 5. toukokuuta 1920 ja toimi sen jälkeen 1. kesäkuuta – 2. lokakuuta 1920 välisen ajan Loimaan suojeluskunnan paikallispäällikkönä ja 15. toukokuuta – 31. lokakuuta 1921 välisen ajan vanhempana rajavartijana Luoteisrajan rajavartiostossa. Myöhemmin hän siirtyi pitämän kahvilaliikettä Kemissä. Vuonna 1927 hän astui Suojeluskuntain ase- ja konepajan (SAKO) palvelukseen, josta hän siirtyi 1. syyskuuta 1932 – 18. helmikuuta 1933 väliseksi ajaksi Kenttätykistörykmentti n:o 1:een nuoremmaksi upseeriksi. Vuonna 1934 hän palasi Suojeluskuntain ase- ja konepajan palvelukseen Riihimäelle ja palveli yrityksessä talvisotaan saakka.


title: Gabriel Viitaharju

text: Viitaharju otti osaa talvisotaan päällikkönä Hämeen suojeluskuntapiirin Erillisessä työkomppaniassa, josta hänet siirrettiin myöhemmin Kemijärven komendantin apulaiseksi ja edelleen Työkomppania Kalterin päälliköksi. Hän osallistui talvisodassa taisteluihin Mäntyvaaralla ja Nälkämöjärvellä. Hänet haudattiin Riihimäelle.


title: Suzanne Griesbach

text: Suzanne Griesbach (s. 22. huhtikuuta 1945 Strasbourg, Bas-Rhin, Ranska) on entinen ranskalainen kilpakävelijä.


title: Suzanne Griesbach

text: Griesbach sijoittui 10 kilometrin kävelyssä Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 sijalle 12 ajalla 48.32. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän oli 22:s ajalla 48.06. Sisäratojen MM-kilpailuissa hän sijoittui 3 000 metrin kävelyssä seitsemänneksi Pariisissa 1985 ajalla 14.22,21 ja 14:nneksi Indianapolisissa 1987 ajalla 13.33,33. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui 3 000 metrillä kuudenneksi Liévinissä 1987 ajalla 13.26,52.


title: Suzanne Griesbach

text: Griesbach voitti Ranskan mestaruuden 5 kilometrin kävelyssä vuosina 1981–1988 sekä 10 kilometrin kävelyssä vuosina 1983–1984 ja 1986–1988. Sisäradoilla hän voitti Ranskan mestaruuden 3 000 metrin kävelyssä vuosina 1983 ja 1985–1988. Hän paransi Ranskan ennätyksiä useita kertoja. Hänen uransa parhaat tulokset olivat 3 000 metrillä 13.26,52 ja 5 kilometrillä 22.49,06 vuodelta 1987 sekä 10 kilometrillä 47.03 vuodelta 1990.


title: Paulien van Deutekom

text: Paulien van Deutekom (4. helmikuuta 1981 Den Haag – 2. tammikuuta 2019) oli alankomaalainen pikaluistelija.


title: Paulien van Deutekom

text: Van Deutekom voitti Innsbruckin talviuniversiadeissa 2005 kultaa 1 500 metrillä ajalla 2.20,19. Torinon olympialaisissa 2006 hän kuului Alankomaiden joukkueeseen, joka sijoittui joukkuetakaa-ajossa kuudenneksi. Seuraavana vuonna hän sai matkakohtaisissa MM-kilpailuissa hopeaa joukkuetakaa-ajossa.


title: Paulien van Deutekom

text: Van Deutekom saavutti Ireen Wüstin jälkeen hopeaa yleisluistelun EM-kilpailuissa Kolomnassa 2008. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän voitti Berliinissä yleisluistelun maailmanmestaruuden Wüstin saadessa tällä kertaa hopeaa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa Naganossa 2008 van Deutekom saavutti kultaa joukkuetakaa-ajossa sekä hopeaa 1 500 ja 3 000 metrillä.


title: Paulien van Deutekom

text: Van Deutekom voitti Alankomaiden mestaruuden 1 000 ja 1 500 metrillä 2008 ja 2009.


title: Paulien van Deutekom

text: Van Deutekom kuoli 2. tammikuuta 2019 keuhkosyöpään, joka hänellä oli diagnosoitu puoli vuotta aiemmin.


title: Kaija Salaspuro

text: Kaija Salaspuro (synt. 1942) on vuonna 1967 Taideteollisen oppilaitoksen pukutaiteen osastolta valmistunut pukusuunnittelija. Hän on suorittanut lisäksi teatteritaiteen jatko-opintoja Slovakiassa ja Italiassa.


title: Kaija Salaspuro

text: Salaspuro on toiminut pukusuunnittelijana MTV:ssä vuosina 1970-1982 ja Jyväskylän kaupunginteatterissa 1982-1985. Kaija Salaspuro jäi eläkkeelle Lahden kaupunginteatterista vuonna 2006, jossa hän toimi pukusuunnittelijana vuodesta 1987 lähtien. Hänet tunnetaan parhaiten näyttävistä musikaalipuvustuksista (mm. Anna Karenina ja Zorbas), mutta myös lukuisista puhe- ja lastennäytelmistä (mm. Täällä Pohjantähden alla, Lepakko, Juha, Varjo, Lemmenlähde). Vakituisten kiinnitysten ohella Kaija Salaspuro on vieraillut pukusuunnittelijana mm. Tampereen Työväen Teatterissa ja Suomen Kansallisoopperassa, suunnitellut elokuvapuvustuksia ja osallistunut useisiin alan näyttelyihin niin koti- kuin ulkomaillakin.


title: CE Europa

text: Club Esportiu Europa on urheiluseura Barcelonasta Kataloniasta Espanjasta. Sen jalkapallon edustusjoukkue pelaa maan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Tercera Divisiónissa. Europa oli yksi Primera Divisiónin perustajista kaudella 1928–1929.


title: CE Europa

text: Europan kotistadion on 7 000 -paikkainen Nou Sardenya, joka sijaitsee Gràcian kaupunginosassa.


title: CE Europa

text: Seura perustettiin nimellä Club Deportivo Europa vuonna 1907 Provençalin ja Madrid de Barcelonan yhdistyessä. 1920-luvulla siitä muodostui FC Barcelonan jälkeen Katalonian toiseksi vahvin joukkue. Vuonna 1923 se voitti Katalonian-mestaruuden sijoituttuaan kahdella aikaisemmalla kaudella toiseksi. Mestaruuden myötä Europa pääsi Katalonian edustajana Espanjan cupiin Copa del Reyhin, jossa se ylsi loppuotteluun pudottamalla Sevillan ja Sporting Gijónin. Loppuottelussa Athletic Bilbao oli kuitenkin parempi maalein 1–0.


title: CE Europa

text: 1920-luvun aikana Europa sijoittui Katalonian mestaruussarjassa toiseksi vielä neljä kertaa, minkä ansiosta se pääsi mukaan kaudella 1928–1929 perustetun kansallisen liigan pääsarjaan Primera Divisióniin paikallisvastustajiensa FC Barcelonan ja Españolin ohella. Europa pysyi sarjassa yhteensä kolme kautta, ja sijoittui parhaimmillaan kahdeksanneksi. Kaudella 1930–1931 se jäi kymmenjoukkueisen sarjan viimeiseksi ja putosi Segunda Divisióniin. Kaudeksi 1931–1932 Europan edustusjoukkue yhdistyi Gràcia FC:n kanssa ja muodosti Catalunya FC:n, jolla nimellä se osallistui Segundaan. Joukkue kuitenkin vetäytyi sarjasta talousongelmien vuoksi kolme kierrosta ennen sen päätöstä.


title: CE Europa

text: Samaan aikaan Europa jatkoi amatöörijoukkueellaan toimintaansa aluesarjoissa, jossa se pelasi aina 1950-luvulle asti. Kaudeksi 1951–1952 se nousi Tercera Divisióniin, jossa se on sittemmin pelannut suurimman osan historiastaan. Vuosina 1963–1968 se pelasi viisi kautta Segunda Divisiónissa ja vuosina 1994–1995 yhden kauden 1970-luvulla Segunda ja Terceran väliin perustetussa Segunda División B:ssä. Kaudella 1966–1967 Europa herätti huomiota pudottamalla Espanjan cupista neljän edelliskauden aikana neljästi cupin loppuottelussa pelanneen ja kahdesti voittaneen Real Zaragozan. Europan oma cup-taival päättyi neljännesvälierissä. Sittemmin seura on saavuttanut lähinnä alueellista julkisuutta voittamalla Katalonian cupin peräkkäin kausilla 1996–1997 ja 1997–1998. Molemmilla kerroilla se kukisti loppuottelussa FC Barcelonan.


title: CE Europa

text: Nykyisellä katalaaninkielisellä nimellään seura on tunnettu kaudesta 1985–1986 lähtien. Seuran entisistä pelaajista tunnetuin on luultavasti maalivahti Antoni Ramallets, joka aloitti ammattilaisuransa seurassa 1940-luvun alussa ja pelasi myöhemmin menestyksellä FC Barcelonassa.


title: CE Europa

text: Europalla on toimintaa myös koripallossa, ja se on lajissa yksi Espanjan vanhimpia. Maan ensimmäinen virallinen koripallo-ottelu pelattiin Europan ja Laietà BC:n välillä 8. joulukuuta 1922; Europa voitti 8–2. Europa voitti myös koripallon Katalonian-mestaruuden vuosina 1924 ja 1926.


title: CE Europa

text: JalkapalloKoripallo


title: André Marie Constant Duméril

text: André Marie Constant Duméril (1. tammikuuta 1774 Amiens Ranska – 14. elokuuta 1860 Pariisi) oli ranskalainen eläintieteilijä.


title: André Marie Constant Duméril

text: Duméril väitteli tohtoriksi 19-vuotiaana Rouenin lääketieteellisessä opistossa. Vuonna 1800 hän muutti Pariisiin ja osallistui Georges Cuvierin vertailevan anatomian luentoihin. Hän oli Cuvierin seuraaja Panthéonin keskuskoulussa ja luennoi Pariisin lääketieteellisessä opistossa 1801. Hänet valittiin Ranskan tiedeakatemiaan, ja hän syrjäytti Bernard Germain de Lacépèden, joka joutui väistymään poliittisten mielipiteidensä vuoksi. Duméril toimi Pariisin luonnonhistoriallisen museon anatomian professorina 1801–1812, ja sen jälkeen hänet valittiin matelija- ja kalatieteiden professoriksi. Virallisesti hän sai professuurin vasta Lacépèden kuoltua 1825.


title: André Marie Constant Duméril

text: Duméril julkaisi vuonna 1806 teoksen "Zoologie analytique". Teos käsitti koko eläinkunnan ja esitti sukujen mutta ei lajien välisiä eroja. Yhdessä poikansa Auguste Dumérilin kanssa hän julkaisi vuonna 1851 laajan teoksen "Catalogue méthodique de la collection des reptiles". Vuonna 1853 André Duméril julkaisi yksin 7-osaisen teoksen "Prodrome de la classification des reptiles ophidiens", jossa hän kuvaili kaikki käärmeet.


title: André Marie Constant Duméril

text: Duméril julkaisi pitkään valmistellun 9-osaisen teoksen "l’Erpétologie général ou Histoire naturelle complète des reptiles" (1834-1854). Teoksessa hän kuvaili yksityiskohtaisesti 1 393 matelijalajia (hän sijoitti sammakkoeläimet matelijoihin).


title: André Marie Constant Duméril

text: Duméril tutki myös lintuja ja hyönteisiä, joista hän julkaisi useita kirjoituksia. Hyönteistieteen alalta hänen pääteoksensa oli kaksiosainen "Entomologie analytique" (1860). Yhdessä poikansa Augusten kanssa hän perusti ensimmäisen matelijahautomon Jardin des Plantesin eläintarhaan Pariisissa. Duméril jätti vuoden 1853 jälkeen enimmät tehtävänsä pojalleen ja vetäytyi virastaan 1857. Hänet valittiin Kunnialegioonaan kaksi kuukautta ennen kuolemaansa.


title: André Marie Constant Duméril

text: Linnuista Duméril nimesi huuhkajien suvun "Bubo" ja hiiripöllön suvun "Surnia".


title: Frontignan

text: Frontignan on kaupunki Ranskan Occitanien hallintoalueella Hérault’n departementissa. Siellä on arviolta 22 896 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 31,72 neliökilometriä. Frontignan sijaitsee Montpellier’n lounaispuolella Välimeren rannalla.


title: Nadine Lefèvre

text: Nadine Lefèvre (o.s. Fourcade, s. 25. helmikuuta 1963 Reims, Marne, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli pituushyppy.


title: Nadine Lefèvre

text: Nadine Fourcade sijoittui Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 pituushypyssä kahdeksanneksi tuloksella 652 cm. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 661 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui pituushypyssä 17:nneksi Pireuksessa 1985 tuloksella 574 cm sekä 12:nneksi Madridissa 1986 tuloksella 648 cm.


title: Nadine Lefèvre

text: Fourcade voitti pituushypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1986–1988 sekä sisäradoilla vuosina 1985–1986. Hän teki Ranskan ennätyksen 679 cm Montgeronissa 4. toukokuuta 1985. Hän menetti ennätyksen vasta kymmenen vuotta myöhemmin, kun Nadine Caster hyppäsi tuloksen 694 cm.


title: Jacqueline Curtet

text: Jacqueline Fréchet (o.s. Curtet, s. 9. toukokuuta 1955 Toulouse, Haute-Garonne, Ranska) on ranskalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli pituushyppy.


title: Jacqueline Curtet

text: Jacqueline Curtet sijoittui Prahan EM-kilpailuissa 1978 pituushypyssä yhdeksänneksi tuloksella 624 cm. Karsinnassa hän hyppäsi tuloksen 654 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi Münchenissä 1976 tuloksella 625 cm, kahdeksanneksi San Sebastiánissa 1977 tuloksella 619 cm sekä neljänneksi Milanossa 1978 tuloksella 644 cm.


title: Jacqueline Curtet

text: Curtet voitti pituushypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1974, 1976 ja 1978 sekä sisäradoilla vuosina 1973, 1976–1979 ja 1981. Hän paransi pituushypyssä kolmasti Ranskan ennätystä: tulokseen 657 cm syyskuussa 1977, 658 cm kesäkuussa 1978 sekä 662 cm heinäkuussa 1978. Hän menetti ennätyksen toukokuussa 1985 Nadine Fourcadelle.


title: Jacqueline Curtet

text: Curtet kuului kahdesti 4 × 100 metrin viestijuoksun Ranskan ennätystä parantaneeseen joukkueeseen. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän osallistui 60 metrin juoksuun Sindelfingenissä 1980 mutta karsiutui alkuerissä.


title: Jacqueline Curtet

text: Hänen äitinsä on Yvonne Curtet.


title: Valtiottomat kansat

text: Valtiottomat kansat ovat kansoja ilman kansallisvaltiota. Usein nämä ovat vähemmistökansallisuuksia, mutta saattavat muodostaa myös enemmistön, kuten oromot Etiopiassa. Tunnetuimpia valtiottomia kansoja ovat esimerkiksi saamelaiset, eskimot, palestiinalaiset, baskit, romanit, kurdit, tiibetiläiset, jorubat, Etelä-Amerikan intiaanikansat ja Australian alkuperäiskansat. Valtiottomia kansoja asuu eri puolilla maapalloa usein maanpaossa tai vaikeapääsyisillä alueilla Gazan pakolaisleireistä Amazonin sademetsään.


title: Valtiottomat kansat

text: Maailmassa on paljon valtiottomista kansoista johtuvia jännitteitä aina Somaliasta Baskimaahan. Valtiottomien kansojen edustajat kokoontuivat Maailman sosiaalifoorumissa (WSF) tammikuussa 2009 Brasiliassa. Vaatimuksena valtiottomien kansojen edustajilla ei ollut esimerkiksi palestiinalaisille omaa valtiota, vaan oikeutta päättää omista asioistaan. Bolivian ja Ecuadorin uusissa perustuslaeissa määritelty "monikansallinen valtio" voi antaa ratkaisumallin kansallisuuskysymyksiin. Monikulttuurinen malli ei kuitenkaan toimi kaikkialla. Esimerkiksi pakolaisiksi ajettujen kansojen pitäisi päästä palaamaan alkuperäiseen kotimaahansa. Useimmat valtiottomat kansat eivät ole edustettuna YK:ssa, joka edustaa pääasiassa kansallisvaltioita. Pyrkimys kansallisvaltioihin konfliktien ratkaisussa on johtanut rauhan sijasta lukemattomiin sotiin ja selkkauksiin. Valtiottomien kansojen ongelmat onkin vaikeita ratkaista vanhojen mallien pohjalta.


title: Håvard Bøkko

text: Håvard Bøkko (s. 2. helmikuuta 1987 Hønefoss, Norja) on norjalainen pikaluistelija.


title: Håvard Bøkko

text: Bøkko saavutti pronssia yleisluistelun junioreiden MM-kilpailuissa Seinäjoella 2005. Seuraavalla kaudella hän voitti junioreiden maailmanmestaruuden Erfurtissa ja paransi junioreiden maailmanennätystä kahdesti 3 000 metrillä sekä kerran 1 500 ja 5 000 metrillä.


title: Håvard Bøkko

text: Bøkko sai ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa, pronssin, EM-kilpailuissa 2006. Torinon olympialaisissa hän kuului Norjan joukkueeseen, joka sijoittui joukkuetakaa-ajossa neljänneksi. Vuosina 2008 ja 2009 Bøkko saavutti Sven Kramerin jälkeen hopeaa sekä yleisluistelun EM- että MM-kilpailuissa. Matkakohtaisissa MM-kilpailuissa Richmondissa 2009 hän sai Kramerin jälkeen hopeaa sekä 5 000 että 10 000 metrillä. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän saavutti pronssia 1 500 metrillä, oli 5 000 metrillä neljäs ja 10 000 metrillä viides. Myöhemmin samalla kaudella hän sai pronssia yleisluistelun MM-kilpailuissa Heerenveenissä. Calgaryssa 2011 hän sai hopeaa yleisluistelun MM-kilpailuissa. Inzellin matkakohtaisissa MM-kilpailuissa 2011 hän voitti 1 500 metrin kilpailun. Budapestissa 2012 hän saavutti neljännen EM-mitalinsa, pronssia. Hän sai samana vuonna Heerenveenissä MM-pronssia 1 500 metrillä.


title: Håvard Bøkko

text: Vuonna 2013 Bøkko sai Heerenveenin EM-kilpailuissa pronssia ja yleisluistelun MM-kisoissa Hamarissa hopeaa. Hän oli kolmas EM-kilpailuissa myös Hamarissa 2014. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui 1 500 metrillä kuudenneksi ja 5 000 metrillä yhdeksänneksi. Hän sai MM-hopeaa joukkuetakaa-ajossa Kolomnassa 2016.


title: Håvard Bøkko

text: Bøkko kuului Norjan joukkueeseen, joka voitti joukkuetakaa-ajon olympiakultaa Pyeongchangissa 2018.


title: Håvard Bøkko

text: Bøkko voitti yhdistetyn 5 000 ja 10 000 metrin maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 2007–2008. Seuraavalla kaudella hän oli pitkien matkojen cupissa toinen ja 1 500 metrin cupissa kolmas. Kaudella 2009–2010 hän voitti pitkien matkojen cupin ja oli 1 500 metrillä toinen. Seuraavalla kaudella hän oli niin ikään toinen 1 500 metrillä. Hän voitti 1 500 metrin maailmancupin kaudella 2011–2012 ja sijoittui kolmanneksi kaudella 2012–2013.


title: Lyhtykoiso

text: Lyhtykoiso ("Physalis alkekengi") on monivuotinen ruohovartinen koisokasvi. Laji tunnetaan myös nimillä lyhtykukka ja juutalaiskirsikka. Se on oranssien hedelmiensä takia suosittu koristekasvi.


title: Lyhtykoiso

text: Täysikasvuisen kasvin korkeus on noin 50–80 cm, ja sen kierteiseen asentoon kasvavat lehdet ovat 6–12 cm pitkiä ja 4–9 cm leveitä. Lyhtykoison kukka on väriltään valkoinen ja halkaisijaltaan 10–15 mm. Kukasta kehittyvän hedelmän ympärille kasvaa 4–5 cm pitkä ja leveä hatara oranssinpunainen verhiö.


title: Lyhtykoiso

text: Lyhtykoiso on luonnonvarainen alueella Etelä-Euroopasta Etelä-Aasiaan ja Japaniin. Kasvi leviää nopeasti maanalaisilla rönsyillä.


title: Lyhtykoiso

text: Lyhtykoisoa on käytetty myös ravintona ja lääkkeenä. Se on lievästi myrkyllinen.


title: Marie-Françoise Dubois

text: Marie-Françoise Dubois (o.s. Fourcroy, s. 25. maaliskuuta 1948 Lille, Nord, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija, joka menestyi parhaiten 800 metrin juoksussa.


title: Marie-Françoise Dubois

text: Dubois sijoittui Rooman EM-kilpailuissa 1974 neljänneksi 800 metrin juoksussa Ranskan ennätyksellä 1.59,9. Jo alkuerissä hän oli juossut Ranskan ennätyksen 2.01,2 ja samoin välierissä, joissa loppuaika oli 2.00,3. Hän osallistui myös kahdesti sisäratojen EM-kilpailuihin mutta karsiutui molemmilla kerroilla alkuerissä.


title: Marie-Françoise Dubois

text: Dubois voitti Ranskan mestaruuden 400 metrillä vuonna 1975, 800 metrillä vuonna 1977 sekä 1 500 metrillä vuonna 1974. Sisäradoilla hän voitti Ranskan mestaruuden 1 500 metrillä vuosina 1974, 1975 ja 1978. Hän paransi Ranskan ennätystä 800 metrin lisäksi 1 500 metrillä neljästi (paras aika 4.08,6 vuonna 1975), 1 000 metrillä kerran (2.37,0 vuonna 1977) sekä 4 × 800 metrin viestijuoksussa kerran (8.22,0 vuonna 1975). Lisäksi hän juoksi 800 metrillä vuonna 1978 Ranskan halliennätyksen 2.02,1.


title: Crookin piirikunta (Wyoming)

text: Crookin piirikunta on piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Vuonna Crookissa asui 5 887 ihmistä. Piirikunnan hallintokeskus on Sundance. Muita suurempia asutuskeskuksia ovat Hulett, Moorcroft ja Pine Haven. Crookin alueella sijaitsee tunnettu luonnonmuodostelma Devils Tower.


title: Crookin piirikunta (Wyoming)

text: Crookin piirikunta muodostettiin vuonna 1875. Piirikunta on nimetty intiaanisotien aikaisen prikaatinkenraalin, George Crookin mukaan.


title: Crookin piirikunta (Wyoming)

text:
Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Crookin piirikunnassa asui 5 887 ihmistä, 2 308 kotitaloutta ja 1 645 perhettä. Väestötiheys on alhainen, alle yksi asukas neliökilometriä kohden. Väestöstä 97,86 % on valkoihoisia, 0,05 % mustaihoisia, alkuperäisasukkaita (intiaaneja) 1,02 %, 0,07 % aasialaistaustaisia, 0,25 % muita rotuja ja 0,75 % sekoittunutta väestöä. Latino- ja hispaanotaustaisten osuus oli 0,92 prosenttia. 34,1 prosentilla väestöstä oli saksalaistaustaisia sukujuuria. Englantilainen sukutausta löytyi 14,6 %:lta, irlantilaistausta 7,8 %:lta ja intiaanitausta 6,8 %:lta. Alueen BKT oli 13 739 dollaria henkilöä kohden. 9,10 prosenttia piirikunnan asukkaista eli köyhyysrajan alapuolella.
Crook on perinteisesti ollut presidentinvaaleissa republikaanien vahvaa aluetta. Edellinen demokraattipuolueen presidenttiehdokas, joka piirikunnassa on voittanut, oli Franklin D. Roosevelt vuonna 1932. Viisissä viimeisissä presidentinvaaleissa demokraattien ehdokas on saanut piirikunnan äänistä alle 24 %.


title: Crookin piirikunta (Wyoming)

text: Wyomingin senaatissa piirikuntaa on edustanut republikaani Charles Townsend vuodesta 2005. Alahuoneessa Crookin edustajana on toiminut republikaanipuolueen Mark Semlek vuodesta 2003 lähtien.


title: Koiranruusu

text:
Koiranruusu ("Rosa canina", syn. "R. caniniformis") on Euraasiassa tavattava monimuotoinen ruusulaji. Suomessa koiranruusua tavataan lähinnä Ahvenanmaalla, jossa se on rauhoitettu.
Koiranruusu on 2–4 metriä korkea, kaarevavartinen ja lyhyitä juuriversoja kasvattava pensas. Kasvin piikit ovat käyriä ja vahvoja. Lehtien korvakkeet ovat kapeita ja kapeakärkisiä. Lehdet ovat kerrannaislehtiä. Lehdykät ovat 2–3,5 cm pitkiä, puikeita ja kertaalleen sahalaitaisia. Kukat ovat vaaleanpunaisia tai valkoisia. Kukka on yksittäinen tai 2–4-kukkainen huiskilo. Kukkaperä on 1–2 cm pitkä ja tavallisesti kalju. Kukkien verholehdet ovat liuskaisia ja ovat kukinnan jälkeen taakäänteisiä. Verholehdet varisevat ennen kiulukoiden punertumista. Koiranruusu kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Kiulukat ovat 1,5–2 cm pitkiä ja muodoltaan pitkänomaisia. Emien lähes karvattomat vartalot pistävät kimppuina esiin kiulukoista. Koiranruusun kiulukat kypsyvät Suomessa vasta lokakuussa.


title: Koiranruusu

text: Suomessa tavattavat koiranruusut luetaan nykyään kahteen lajiin, jotka poikkeavat toisistaan lehtien karvaisuuden osalta. Pääosa on koiranruusuja ("R. canina"), joiden lehdykät ovat kaljuja. Toinen laji, karvakoiranruusu ("R. corymbifera"), on hyvin harvinainen. Tämän lehdykät ovat karvaisia. Aikaisemmin nämä koiranruusulajit luokiteltiin omiksi alalajeikseen, ssp. "canina" ja ssp. "dumetorum".


title: Koiranruusu

text: Koiranruusu on hyvin monimuotoinen ja risteytyy helposti, joka hankaloittaa lajin tunnistamista. Suomessa tavattavista ruusulajeista se muistuttaa läheisesti orjanruusua ("R. dumalis").


title: Koiranruusu

text: Koiranruusua tavataan koko Euroopassa Islantia, Fennoskandian keski- ja pohjoisosia sekä Pohjois-Venäjää lukuun ottamatta. Lajia tavataan myös Turkissa, Keski-Aasiassa ja paikoitellen Pohjois-Afrikassa. Ihmisen mukana se on levinnyt Pohjois-Amerikkaan, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomessa koiranruusua tavataan harvinaisena Ahvenanmaalta sekä muutamin paikoin Etelä-Suomesta, tosin manner-Suomen esiintymät lienevät viljelykarkulaisia.


title: Koiranruusu

text: Koiranruusu viihtyy aurinkoisilla rinteillä, pensaikkoniityillä ja lehtoreunuksissa. Lajia tavataan joskus myös viljelykarkulaisena. Ahvenanmaalla lajia uhkaa kasvupaikkojen umpeenkasvu sekä rakentaminen.


title: Koiranruusu

text: Koiranruusua viljellään toisinaan koristepensaana. Lajia käytetään usein perusrunkona muiden ruusujen viljelyssä. C-vitamiinipitoisia kiulukoita käytetään myös ravinnoksi.


title: Sweetwaterin piirikunta

text: Sweetwaterin piirikunta on piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Vuonna 2000 Sweetwaterissa asui 37 613 ihmistä. Piirikunnan hallintokeskus on Green River.


title: Sweetwaterin piirikunta

text: Sweetwater on pinta-alaltaan Wyomingin suurin piirikunta, ja jopa kuusi osavaltiota on sitä pienempiä. Maanlaajuisesti Sweetwater on kahdeksanneksi suurin piirikunta, kun Alaskaa ja borough-alueita ei oteta huomioon.


title: Sweetwaterin piirikunta

text:
Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Sweetwaterissa asui 37 613 ihmistä, 14 105 kotitaloutta ja 10 099 perhettä. Väestötiheys oli alhainen, vain yksi asukas neliökilometriä kohti. Piirikunnan BKT oli 19 575 dollaria henkeä kohden. Piirikunnan etninen jakauma oli seuraavanlainen:
9,42 % oli hispaano- tai latinotaustaisia. Sukujuuriltaan asukkaat olivat enimmäkseen saksalaista (16,3 %), englantilaista (15,4 %), amerikkalaista (8,2 %), irlantilaista (6,5 %) tai italialaista (5,2%) syntyperää.


title: Sweetwaterin piirikunta

text: Arrowhead Springs, Bairoil, Blairtown, Clearview Acres, Eden, Farson, Granger, Green River, James Town, Little America, McKinnon, North Rock Springs, Point of Rocks, Purple Sage, Reliance, Rock Springs, Superior, Sweeney Ranch, Table Rock, Wamshutter, Washam


title: Edmund MacDonald

text: Edmund MacDonald (7. toukokuuta 1908 – 1951 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Edmund MacDonald

text: Ennen elokuvauraansa MacDonald esiintyi Broadwaylla näytelmissä "Getting Even", "Her Tin Soldier" ja "I, Myself". Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli vuonna 1934 elokuvassa "Enlighten Thy Daughter". 1940-luvun alussa MacDonald oli jonkin aikaa 20th Century Foxin sopimusnäyttelijä. Hänen elokuvarooleistaan merkittävimmät olivat kersantti Hippo Stan Laurelin ja Oliver Hardyn tähdittämässä "Rautahermoisia ruutiukkoja" -elokuvassa, ja Charles Haskell Jr. Edgar G. Ulmerin ohjaamassa elokuvassa "Detour". MacDonald esiintyi myös kymmenissä radiokuunnelmissa 1940-luvulla.


title: Kirsimarja Koskinen

text: Kirsimarja "Kikka" Koskinen (s. 11. huhtikuuta 1969 Helsinki) on suomalainen entinen taekwondoin, jonka kilpailupaino vaihteli 63-68 kilogramman välillä. Hän edusti Helsingin Taekwondoseuraa.


title: Kirsimarja Koskinen

text: Koskinen voitti EM-pronssia 65-kiloisten sarjassa 1994 ja 1996. MM-kilpailuissa "Kikka" oli parhaimmillaan viides vuosina 1995 ja 1997. Koskinen edusti Suomea Sydneyssä vuoden 2000 kesäolympialaisissa 67-kiloisten sarjassa, jossa hän sijoittui viidenneksi.


title: Porkkanamafia

text: Porkkanamafia eli Carrotmob on kansainvälinen kuluttajaliike, joka toimii ilmastonmuutoksen hidastamiseksi. Toiminnan aloitti keväällä 2008 kalifornialainen Brent Schulkin, joka pohti keinoa ruokakauppojen ohjaamiseksi toimimaan entistä ympäristöystävällisemmällä tavalla. Hän päätti kilpailuttaa naapurustonsa kaupat sillä perusteella, kuka lupasi käyttää suurimman osan ostotempauksen lisätuotosta energiatehokkuuden parantamiseen. Liikkeen toiminta on laajentunut nopeasti kansainväliseksi muun muassa Facebookin avulla. Utain kertoo Porkkanamafian toiminnan olevan aktiivisinta Yhdysvalloissa ja Suomessa. Liike on levittäytynyt myös muun muassa Saksaan, Englantiin, Hollantiin ja Itävaltaan.


title: Porkkanamafia

text: Porkkanamafian aktivistit kilpailuttavat yleensä yhden kaupungin sisällä jonkin yritystyypin edustajia (esim. ravintolat) ja valitsevat tempauskohteeksi yrityksen, joka lupaa sijoittaa suurimman osuuden tempauksen tuotosta energiatehokkuusparannuksiin. Tempauksen, jota on kutsuttu mediassa myös "käänteiseksi ostoboikotiksi", tuotoksi on laskettu normaalin päivän myynnin ylittävä osuus. Porkkanamafia-liike pyrkii luomaan ostoryntäyksen tempauspäivänä mainostamalla tapahtumaa eri tavoilla. Yleensä mediat ovat tuoneet tempauksille huomattavaa tunnettavuutta. Netin sosiaaliset verkostot ovat Porkkanamafian keskeinen tapa kerätä ostajia yhteen.


title: Porkkanamafia

text: Tempauksia on Suomessa järjestetty ainakin Helsingissä, Joensuussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Tampereella, Turussa ja Vantaalla.


title: Porkkanamafia

text: Vaikka positiivishenkistä Porkkanamafiaa onkin julkisuudessa pääasiassa kehuttu, on liike saanut osakseen myös kritiikkiä. Sen on epäilty muun muassa kannustavan lisäämään turhaa kulutusta. Porkkanamafian edustajien mukaan näin ei kuitenkaan ole, vaan liike haastaa suuntaamaan uudelleen kuluttamista, joka tapahtuisi joka tapauksessa. Liikkeen mukanaan tuoman, uuden kaltaisen aktivismin pitkän aikavälin elinkelpoisuus on myös kyseenalaistettu. Porkkanamafialaiset itse uskovat toiminnallaan olevan merkitystä juuri pitkällä aikavälillä.


No Nose Job: The Legend of Digital Underground on rap-ryhmä Digital Undergroundin julkaisema kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin vuonna 2001 ja se sisältää mm. hittikappaleet "Same Song" ja "The Humpty Dance."


title: Red Bull RB5

text: Red Bull RB5 on Formula 1 -auto, jota Red Bull -talli käytti kaudella . Auto julkistettiin 9. helmikuuta 2009 Jerezin moottoriradalla Espanjassa. Autoa kilpailuissa ajoivat Mark Webber ja Sebastian Vettel.


Playwutchyalike: The Best of Digital Underground on toinen kokoelma-albumi rap-ryhmä Digital Undergroundilta. Albumi julkaistiin vuonna 2003.


Saksan armeijan kenttärangaistusleirit Suomessa olivat Pohjois-Suomessa jatkosodan aikaan vuonna 1942 toimineita natsi-Saksan vankileirejä tuomituille saksalaisille sotilaille. Leirejä oli kolme kappaletta, Kenttärangaistusleirit I, II, III, ja ne toimivat keväästä 1942 kunnes siirrettiin Suomesta Leningradin rintamalle talvella 1942–1943. Sinä aikana kun leirit olivat Suomessa vangeista kuoli noin kolmasosa.


title: Saksan armeijan kenttärangaistusleirit Suomessa

text: Kenttärangaistusleiri () oli tarkoitettu pääasiassa Saksan sotavoimien sotilasvangeille, jotka oli tuomittu Saksan silloisen rikoslain mukaan Jokainen leiri käsitti alun perin noin 600 vankia ja 300 vartijaa tai muuta henkilöstöön kuuluvaa. Vankeja oli tarkoitus käyttää rakennustöissä, miinanraivauksessa ja ruumiiden hautaamisessa. Ohjeet määräsivät vangit sijoitettavaksi kaikkein kovimpiin töihin ja vaarallisimpiin paikkoihin sotatoimialueella. Ankarien olosuhteiden vuoksi kuolleisuus oli suuri, ja sotilaiden nimitys leireille olikin "Himmelsfahrtkommando" (). Historioitsijoiden mukaan rangaistusleirien rangaistussotilailla oli suurempi kuolleisuus ja vielä kovemmat olot kuin puna-armeijan sotavankien leireillä.


text: Vangit leireille tuotiin Saksasta, Wehrmachtin Torgaussa olevasta rangaistusvankien järjestelykeskuksesta, jossa oli keväällä 1942 30 000 tuomittua tai syytteessä olevaa sotilasvankia. Osa vangeista oli tavanomaisia rikollisia, osa karkureita, kutsuntapakolaisia, aseistakieltäytyjiä tai pasifisteja, ja osa natsihallinnon poliittisia vastustajia. Torgaussa pidettiin kuitenkin myös sotavankeja ja vangittuja vastarintaliikkeiden jäseniä eri puolelta Eurooppaa.


text: Kenttärangaistusleirit I ja II perustettiin Torgaussa "Fort Zinnesin" sotilasvankilassa 24. huhtikuuta 1942 ja kuljetettiin 4. kesäkuuta Danzigin kautta Pietarsaareen ja sieltä junalla Rovaniemelle. Miehiä oli yhteensä 1 200. Rovaniemeltä matka jatkui jalkapatikassa kohti Petsamoa. Kylien läpi kuljettaessa vangit lyötiin kahleisiin.


text: Marssikuri oli ankara, ja saksalaisten omien tietojen mukaan rivistöstä ammuttiin matkan aikana 15–50 vankia. He eivät olleet jaksaneet jatkaa matkaa, tai olivat tehneet rikkeitä, esimerkiksi ottaneet siviilien tarjoaman tupakan tai palan leipää. Tunturimaaston nousut kävivät monille vangeille ylivoimaisiksi ja heidät ammuttiin tien reunaan, mihin myös ruumiit jätettiin. Suomalaiset kävivät myöhemmin hautaamassa ruumiit.


text: Ykkösleiri toimi Norjan Sör-Varangerissa, Petsamossa, Kuusamossa ja Taivalkoskella. Toinen leireistä perustettiin Salmijärvelle Petsamoon, ja se toimi myös Taivalkoskella. Petsamossa vangit paransivat tiestöä ja Taivalkoskella rakensivat kenttärataa. Komentajana toimi everstiluutnantti Klinge.


text: Kolmas leiri, Kenttärangaistusleiri III, perustettiin Torgaussa "Brükenkopsin" sotilasvankilassa 1. elokuuta ja laivattiin Suomeen saman kuun aikana. Pietarsaaresta matka jatkui kuitenkin kävellen Taivalkoskelle, jossa vankien oli määrä rakentaa kapearaiteista Hyrynsalmen–Kuusamon kenttärataa. Rangaistusyksikön komentajana toimi majuri Berdin.


text: Leirien olosuhteet olivat ankarat. Kylmästä ilmastosta, raskaasta työstä ja puutteellisesta ravinnosta johtuen kuolleisuus oli suurta: sairaalloiset vangit kuolivat lyhyessä ajassa.


text: Marssille kuolleet vangit tai ryysyissä pohjoiseen kulkevat kahlehditut vangit eivät jääneet huomaamatta paikallisväestöltä. Vankien kova kohtelu ja surmaamiset saivat aikaan valituksia viranomaisille. Vuoden 1942 lopussa leirit siirrettiinkin Leningradin rintamalle pois suomalaisia häiritsemästä.


text: Leireillä surmansa saaneiden tarkkaa lukumäärää ei tiedetä. Noin kolmasosa vangeista, 500–600 miestä sai surmansa sinä puolen vuoden aikana kun leirit olivat Suomen alueella.


title: Mynämäen rautatieasema

text: Mynämäen rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla eli Uudenkaupungin radalla. Liikennepaikka sijaitsee Asemanseudun kylässä Mynämäen kunnassa, noin neljä kilometriä kunnan keskustaajaman lounaispuolella.


title: Mynämäen rautatieasema

text: Liikennepaikka on avattu liikenteelle 1. syyskuuta 1923, jolloin radan ensimmäinen osuus Turusta Mynämäelle asti valmistui. Myös itse asemarakennus valmistui samana vuonna. Rata Mynämäeltä Uuteenkaupunkiin saatiin valmiiksi puolestaan vuotta myöhemmin, vuonna 1924. Asemanseudulle muodostui rautatieaseman ja Junnilan konepajan myötä oma taajamansa, jossa oli 1960-luvulla yli 400 asukasta.


title: Mynämäen rautatieasema

text: Henkilöliikenne Mynämäen asemalla lakkautettiin vuoden 1993 alussa, yhtä aikaa koko radan kanssa. Myös kaupallinen tavaraliikenne lakkautettiin vajaa kymmenen vuotta tämän jälkeen, 1. kesäkuuta 2002. Vuodesta 2008 liikennepaikka on ollut miehittämätön junakohtauspaikka, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä. Liikennepaikka on myös ainoa junakohtauspaikka Turun ja Uudenkaupungin välillä, sillä Raisiossa ei voi järjestää junakohtauksia vaihdeyhteyden puuttumisen vuoksi.


title: Mynämäen rautatieasema

text: Mynämäen kaksikerroksisen klassistisen V luokan asemarakennuksen on suunnitellut Jarl Ungern, ja se valmistui 1923. Asemarakennus on rakennettu tyyppipiirustusten peilikuvana, ja se on Raision ja Nousiaisten asemien ohella yksi rataosan suurimmista. Asemarakennus oli syksyyn 2008 saakka liikenteenohjauksen käytössä sekä asuinrakennuksena.


title: Mynämäen rautatieasema

text:
Vuonna 2007 asema siirtyi Senaatti-kiinteistöjen myyntikohteeksi, myyntiin tulivat 1,86 hehtaarin tontilla sijaitsevat kahdeksan rakennusta: asemarakennus, tavaramakasiini, parivahtitupa, sauna-pesutupa-leivintupa, maakellari, liiteri, navetta ja autotalli. Saaduista tarjouksista huolimatta Senaatti-kiinteistöt viivytteli aseman myynnissä, sillä sitä arveltiin tulevaisuudessa tarvittavan paikallisjunaliikenteessä, eikä vanhoja radanhallintalaitteistoja ollut siirretty tiloista pois, joten kohde poistettiin myynnistä.
Asema-alue tuli uudelleen myyntiin keväällä 2011.
Asema-alue rakennuksineen on nykyisin asuinkäytössä.


title: 112-päivä

text: 112-päivä on vuosittain 11. helmikuuta Euroopassa vietettävä hätänumeropäivä, jonka tarkoituksena on tehdä tunnetuksi yleistä hätänumeroa 112 sekä kiinnittää huomiota vahinkojen ja onnettomuuksien ennalta ehkäisemiseen. 112-päivänä opastetaan lisäksi ihmisiä toimimaan oikein hätätilanteissa.


title: 112-päivä

text: Euroopan 112-päivä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009, mutta Suomessa hätänumeropäivää on vietetty jo vuodesta 1997 lähtien. Siihen liittyviä tapahtumia järjestävät hätäkeskuslaitos, poliisi, sosiaali- ja terveystoimi ja pelastustoimi. Yhteistyökumppanina on muiden muassa SPEK.


title: 112-päivä

text: Päivän jatkuvana teemana on arjen sankaruus.


title: Kolbergin taistelu

text: Kolbergin taistelu oli toisen maailmansodan taistelu, jossa neuvostoliittolaiset ja puolalaiset joukot valtasivat Kolbergin kaupungin (nyk. Kołobrzeg). Taistelu käytiin 4.–14. maaliskuuta 1945. Taistelu käytiin lähinnä katutaisteluna. Saksalaiset onnistuivat evakuoimaan meritse suurimman osan kaupunkiin piiritetyistä sotilaista ja siviileistä operaatio Hannibalissa.


title: Kolbergin taistelu

text: Saksalaiset rakensivat kaupungista toisen maailmansodan aikana linnoituksen, ”Festung Kolbergin”. Sodan loppuvaiheessa saksalaisten pääjoukot vetäytyivät hyökkäävän puna-armeijan tieltä, ja kaupunkiin jätettiin väin vähän joukkoja. Kolbergin yhteensä 3 300 puolustajasta valtaosa oli Volkssturmin miehiä, joilla oli ainoina raskaina aseinaan neljä hinauskuntoista panssarivaunua ja muutama laatikollinen panssarinyrkkejä. Ainoat Wehrmachtin sotilaat olivat yksi alle tuhat miestä käsittänyt linnoituspioneerien pataljoona, jolla oli yksi kranaatinheitinjoukkue. Lisäksi laivaston hävittäjät "Z34" (komentajakapteeni Hetz) ja "Z43" (komentaja Lampe) antoivat joukkoja evakuoidessaan mereltä vuoronperään tulitukea kuusituumaisilla tykeillään. Vastassa oli kaksi venäläis-puolalaista jalkaväkidivisioonaa, useita panssariosastoja ja yksi ISU-152-rykmentti. Hyökkääjiä tuki 48 raskasta kenttätykistöpatteria ja lukuisa määrä kuuden tuuman kranaatinheittimiä ja Katjuša-rakettipattereita.


title: Kolbergin taistelu

text: Volkssturm venyi kahden viikon puolustukseen ennen kuin venäläiset saivat työnnettyä heidät pois kaupungista. Evakuointi jatkui loppuun asti: viimeisenä kaupungista lähti sen komendantti eversti Fritz Fullriede hävittäjä "Z34:n" laivaveneellä.


title: Alfa (täsmennyssivu)

text: Alfa voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Valkosilmävireo

text: Valkosilmävireo ("Vireo griseus") on Pohjois-Amerikassa tavattava vireoihin kuuluva lintulaji. Sitä esiintyy Yhdysvaltojen eteläosissa ympäri vuoden, kesäisin sen esiintymisalue ulottuu Uuteen-Englantiin asti. Laji viihtyy pensaikoissa ja metsänreunoissa.


title: Silmälasivireo

text: Silmälasivireo ("Vireo solitarius") on pohjoisamerikkalainen vireolaji. Se esiintyy paikoittain Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Laji talvehtii Yhdysvaltojen etelävaltioissa, ja sen tunnistaa sinertävästä yläruumiista ja kellanvaaleasta vatsasta. Lajista on tullut Yhdysvalloissa melko harvinainen.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Eurooppalainen metsäkissa ("Felis silvestris silvestris") on metsäkissan alalaji, jota esiintyy suuressa osassa Eurooppaa. Sisilian ja Sardinian villikissa kuuluu alalajiin afrikanvillikissa. Kesykissan ("Felis catus") alkuperänä pidetään afrikanvillikissaa.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Tämä kissa on yleensä painavampi ja tukevampi kuin kesykissa. Aikuinen eläin on noin 80–90 senttimetriä pitkä. Uros painaa noin viisi kiloa, naaras 3,5 kiloa. Suhteellisen lyhyessä ja paksussa hännässä, joka ei ole teräväpäinen, on kolme sille tyypillistä tummaa rengasta. Silmät ovat kaukana toisistaan. Tassuissa on pienet mustat läiskät. Raajojen turkki on sisäpuolelta punertava, muuten turkissa ei ole erityisiä värivastakohtaisuuksia. Metsäkissan ja kotikissan erottaminen luotettavasti ei kuitenkaan ole helppoa.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Eurooppalainen metsäkissa vaatii suuria rauhallisia metsiä, joissa on aukioita. Se suosii lehtimetsiä. Metsien on oltava luontaisia, ja niissä on oltava vanhoja puita. Vain sellaisissa metsissä on puunkoloja tai ketun- tai mäyränluolia, joita kissa tarvitse poikasten kasvattamiseen, ja vain sellaisissa metsissä kissa voi saalistaa häiriintymättä. Luonnonsuojelualueilla on tämän kissan esiintyminen varma merkki metsän luontaisuudesta.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Viime vuosikymmeninä on kissan tilanne parantunut metsästyskiellon ansiosta. Kaikesta huolimatta kissaa esiintyy Länsi-Euroopassa vain Skotlannin pohjoisosissa, eräissä Espanjan osissa ja Itä-Ranskassa. Keski-Euroopan keskivuoristossa on arviolta 2 000 yksilöä, mutta 1900-luvun puolivälissä kissa oli hävinnyt monilta alueilta. Sen sijaan Kaakkois-Euroopassa alalajia esiintyy melko runsaasti. Sikäläinen kanta on risteytynyt melko vähän kotikissan kanssa.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Pleistoseenikaudella kissa oli levinnyt laajalti kaikkialle Eurooppaan. Muuttuminen ”metsäeläimeksi” tapahtui jään vetäytyessä. Eurooppalainen metsäkissa on monin paikoin aktiivinen päiväaikaan, mutta tiheämmän asutuksen alueilla se on yöaktiivinen.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Aiemmin Skotlannin ja Kaukasuksen populaatioita pidettiin itsenäisinä alalajeina, mutta myöhemmin ne on liitetty alalajiin "F. s. Silvestris".


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Iberian niemimaalla on ollut runsaasti kahta muotoa: tavallista eurooppalaista muotoa Douro- ja Ebro-jokien pohjoispuolella ja muualla niillä seuduin suurta iberialaista muotoa, jota aiemmin pidettiin eri alalajina "F. s. tartessia". Jälkimmäinen on raskain "Felis silvestris" -alalajeista. Teoksessaan "Pleistocene Mammals of Europe" (1963) paleontologi, tohtori Björn Kurtén toteaa, että tämä alalaji on säilynyt saman kokoisena kuin se muoto, joka eli kaikkialla Euroopassa pleistoseeniajalla. Vaikka Espanjassa ja Portugalissa villikissapopulaatio on Länsi-Euroopan tihein, niiden seutujen eläinten uhkana on risteytyminen villiintyneiden kissojen kanssa ja asuinalueiden häviäminen.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Eurooppalainen metsäkissa on hyvin arka. Useimpien kissaeläinten tavoin yksilöt elävät yksikseen ja niillä on oma reviiri. Kissa hiipii saaliin lähelle ja hyökkää yhtäkkiä loikaten. Vain poikkeustapauksissa se saalistaa avoimessa maastossa.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Reviirin suuruus riippuu ravinnon määrästä ja on eri suuruinen eri alueilla. Erityisen hyvissä oloissa reviiri on kaksi kolme neliökilometriä, huonoissa elinoloissa yli yhdeksän neliökilometriä. Urosten reviiri on yleensä suurempi kuin naaraiden.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Pariutuminen tapahtuu eurooppalaisella metsäkissalla tammi-maaliskuussa. Tiineysaika on noin yhdeksän viikkoa, 63–69 päivää, ja sen päättyessä naaras synnyttää 2–4, harvoin kuusi, pentua turvalliseen piilopaikkaan. Useimmat pennut syntyvät huhtikuussa. 6–8 kuukauden ikäisenä pennuista tulee itsenäisiä ja ne etsivät oman reviirin. Ihanneoloissa eläimen ikä luonnossa on 7–10 vuotta, mutta moni yksilö kuolee jo ensimmäisinä elinvuosinaan. Vankeudessa villikissa voi elää jopa viisitoistavuotiaaksi.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Karanneet kesykissat pysyvät ihmisasutusten lähellä, joita taas villikissat välttelevät. Maanviljelysalueilla on mahdollista, että kotikissan ja villikissan reviirit osuvat päällekkäin. Kotikissa ja villikissa voivat pariutua, ja pennut ovat lisääntymiskykyisiä. Niillä on kuitenkin yleensä vaikeuksia luonnossa, ja siksi risteymistä ei muodostu suurempia populaatioita.


title: Eurooppalainen metsäkissa

text: Villikissan mahalaukun sisältöä tutkimalla on selvitetty, että sen ravinto koostuu pääasiassa, noin 80 prosentista, pienistä nisäkkäistä, kuten hiiristä ja myyristä. Toisinaan se voi saalistaa myös lintuja, sammakkoeläimiä, sisiliskoja ja jäniksiä.


title: Punasilmävireo

text: Punasilmävireo ("Vireo olivaceus") on pohjoisamerikkalainen vireolaji. Se on harvinaistunut esiintymisalueillaan, mahdollisesti DDT:n käytön myötä. Aiemmin laji oli yleinen. Sen talvehtimisalueet ovat trooppisessa Keski- ja Etelä-Amerikassa. Lajin selkä on vihreänkellertävä ja vatsa valkoinen. Päälaki on sininen.


title: Lavertajavireo

text: Lavertajavireo ("Vireo gilvus") on pohjoisamerikkalainen vireolaji. Lajia esiintyy Yhdysvalloissa Teksasista Maineen saakka. Se on vähentynyt ympäristömyrkkyjen johdosta. Lajin laulu muistuttaa amerikanpunavarpusen laulua. Lajin selkä on oliivinvihreä ja vatsa vaaleankellertävä.


title: Jelizovo

text: Jelizovo () on kaupunki Kamtšatkan aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee 32 kilometriä aluepiirin pääkaupungista Petropavlovsk-Kamtšatskista koilliseen Avatšajoen rannalla. Kaupunki on Jelizovon piirin keskus. Asukkaita on 39 600 henkeä (vuonna 2008).


title: Jelizovo

text: Jelizovossa sijaitsee Petropavlovsk-Kamtšatskia palveleva Jelizovon kansainvälinen lentoasema. Sieltä on vuoroliikennettä Venäjän federaation eri osiin, mm. Vladivostokiin, Habarovskiin, Novosibirskiin ja Moskovaan. Kamtšatkaan ei ole maaliikenneyhteyttä muualta Venäjältä.


title: Jelizovo

text: 1600-luvun lopulla itelmeenit rakensivat nykyisen kaupungin paikalle pienen linnoituksen, jonka kasakat hävittivät vuonna 1713. Myöhemmin syntyi Staryi Ostrog -niminen venäläinen kylä, joka vuonna 1897 sai Kamtšatkan kenraalikuvernöörin mukaan nimen Zavoiko. Vuonna 1924 se nimettiin Jelizovoksi Kamtšatkalla menehtyneen partisaanikomentajan mukaan. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1975.


title: Jelizovo

text: Nykyään Jelizovo on maatalousalueen keskus. Seudulla on myös kalateollisuutta ja se on suosittu matkailukohde.


title: John Thomas

text: John Thomas voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: John Thomas

text: Politiikassa:


title: John Thomas

text: Urheilussa:


title: John Thomas

text: Musiikissa:


title: John Thomas

text: Uskonnossa ja teologiassa:


title: John Thomas

text: Sotahistoriassa:


title: John Thomas

text: Muut:


title: Kävelyllä Lenininpuistossa

text: Kävelyllä Lenininpuistossa () on Leif Salménin viides esseekokolma. Teos sisältää tekijän päiväkirjamerkintöjä ja ajatuksia vuosilta 1999–2000. Kirja ilmestyi ruotsiksi vuonna 2000 Söderströmsin kustantamana ja suomeksi Arto Häilän käännöksenä Tammelta samana vuonna.


title: Kävelyllä Lenininpuistossa

text: Salmén sai asenteestaan ja "Kävelyllä Lenininpuistossa" -teoksestaan Kivipää-palkinnon vuonna 2001.


title: Kolokerttuli

text: Kolokerttuli ("Protonotaria citrea") on pohjoisamerikkalainen kerttulilaji. Laji viihtyy kosteissa metsissä ja soilla Yhdysvaltain itäosissa. Sen levinneisyysalue ulottuu etelävaltioista Michiganiin ja New Yorkiin. Lajin vatsa ja pää ovat keltaiset ja selkä on sinertävänharmaa.


title: Walter Charleton

text: Walter Charleton (helmikuu 1619 - huhtikuu 1707) oli englantilainen lääkäri, kirjailija ja filosofi.


title: Walter Charleton

text: Charleton opiskeli Magdalen Hallissa Oxfordin yliopistossa. Hänestä tuli Kaarle I:n ja Kaarle II:n lääkäri ja merkittävä Royal Societyn varhainen jäsen.


title: Walter Charleton

text: Lääkärinä Charleton kirjoitti fysiologiasta. Lisäksi hän kirjoitti muun muassa teologiasta ja luonnonhistoriasta. Charleton oli ensimmäisiä uusepikurolaisia Pierre Gassendin jalanjäljissä. Hän julkaisi selvästi Gassendin vaikutuksesta useita epikurolaisuutta, atomismia ja ateismia käsitelleitä teoksia, ja oli merkittävä epikurolaisten ajatusten levittäjä Englannissa.


title: Walter Charleton

text: Ornitologina Charleton tutki Kaarle II:n aviaarion lintuja, ja päätyi jakamaan linnut kahteen pääluokkaan: maalintuihin ja vesilintuihin. Maalinnut hän luokitteli joko petolinnuiksi, kuten kotkat, käet, tai emut; siemenpedoiksi eli siemensyöjiksi jaettuina niihin, jotka kylpevät tomussa (kanat, hanhet), tai tomussa ja vedessä (kuten kyyhkyt ja varpuset); laululintuihin (kuten kiurut ja peipot); marjansyöjiin (kuten mustarastaat ja kottaraiset); ja lopuksi hyönteissyöjiin, jotka jakaantuvat niihin, jotka eivät laula (kuten tikat tai pähkinänakkelit) ja laululintuihin (kuten tiaiset ja satakielet). Vesilinnut luokiteltiin joko räpyläjalkaisiin tai petoeläimiin ("fissipedia"). Jälkimmäinen luokka jaettiin vielä kolmeen osaan, kalansyöjiin (kuten haikarat tai kattohaikarat), hyönteissyöjiin (kuten rantakanat tai metsäkanalinnut) ja kasvinsyöjiin, kuten kurjet. Charletonin luokittelu unohtui nopeasti John Rayn ja Francis Willughbyn julkaistua teoksensa "Ornithologia libri tres".


title: Jeršov

text: Jeršov () on kaupunki Saratovin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Malaja Uzen -joen yläjuoksulla 178 kilometriä Saratovista itään. Kaupunki on Jeršovin piirin keskus. Siellä risteytyvät Saratoviin, Oraliin ja Pugatšoviin johtavat rautatiet. Asukkaita on 20 900 henkeä (vuonna 2013).


title: Jeršov

text: Jeršov on saanut alkunsa vuonna 1893 perustetusta asemataajamasta. Kaupunki siitä tuli vuonna 1963. Siellä on veturi- ja vaunuvarikko sekä elintarviketeollisuutta.


title: Palatsi Bosporin rannalla

text: Palatsi Bosporin rannalla () on Leif Salménin kuudes esseekokolma. Kirja ilmestyi vuonna 2005 Söderströmsin kustantamana. Arto Häilän suomennos ilmestyi Teoksen julkaisemana samana vuonna.


title: Alas Akropoliilta

text: Alas Akropoliilta () on Leif Salménin seitsemäs esseekokolma. Kirja ilmestyi vuonna 2008 Söderströmsin kustantamana ja suomeksi Arto Häilän suomennoksena Teoksen julkaisemana samana vuonna.


title: Sukupolvien tasa-arvo

text:
Sukupolvien tasa-arvo sosiologisessa ja psykologisessa kontekstissa on oikeutta lasten, nuorten, aikuisten ja vanhusten suhteissa.
Αjatukseen voidaan viitata myös luonnonvaroissa. Mikään sukupolvi ei saa kohtuuttomasti käyttää luonnonvaroja tulevien sukupolvien kustannuksella.


title: Charles de Saint-Évremond

text: Charles de Marguetel de Saint-Denis, seigneur de Saint-Évremond (1. huhtikuuta 1610 Saint-Denis-le-Guast, Normandia, Ranska – 29. syyskuuta 1703 Englanti) oli ranskalainen sotilas, esseisti, kirjallisuuskriitikko ja epikurolainen ajattelija.


title: Charles de Saint-Évremond

text: Saint-Évremond opiskeli jesuiittojen koulussa Pariisissa, sekä Caenissa. Myöhemmin hän opiskeli jonkin aikaa lakia College d'Harcourtissa, mutta liittyi sitten armeijaan. Hän osallistui muun muassa suureen osaan kolmikymmenvuotista sotaa. Sotaretkillään hän opiskeli Michel de Montaignen teoksia sekä espanjan ja italian kieliä. Vuonna 1639 Saint-Évremond tapasi Pierre Gassendin Pariisissa. Hänestä tuli tämän oppilas, ja hän sai tältä epikurolaisia vaikutteita.


title: Charles de Saint-Évremond

text: Saint-Évremond eli vuodesta 1661 maanpaossa pääosin Englannissa, seurauksena hyökkäyksestään Ranskan politiikkaa vastaan Pyreneiden rauhan (1659) aikana.


title: Charles de Saint-Évremond

text: Saint-Évremondin essee "Sur les plaisirs" (1656) on käytännössä epikurolainen tutkielma. Hän lähestyi epikurolaisuutta hyvin eri tavalla kuin Gassendi, sivuuttaen epikurolaisen atomismin, ja keskittyen moraalifilosofiaan ja inhimillisen psykologian analysointiin, johon se perustui. Saint-Évremond kirjoitti ystävilleen, eikä tarkoittanut teoksiaan julkaistaviksi, vaikkakin joitakin vuodettiin julkaistaviksi jo hänen elinaikanaan. Ensimmäinen kokoelma hänen teoksistaan julkaistiin Lontoossa vuonna 1705 hänen kuolemansa jälkeen.


title: José Agripino Barnet

text: José Agripino Barnet y Vinagres (23. kesäkuuta 1864 – 1945) oli kuubalainen poliitikko ja diplomaatti, joka oli yhdestoista Kuuban presidentti 11. joulukuuta 1935 – 20. toukokuuta 1936 välisen ajan.


title: José Agripino Barnet

text: Barnet oli seitsemäs tilapäinen presidentti Gerardo Machadon luovuttua vallasta.


title: José Agripino Barnet

text: Barnet syntyi Espanjassa, mutta hänen vanhempansa syntyivät Kuubassa. Hän valmistui Havannan yliopiston lakipuolelta. Vuonna 1887 hän meni Pariisiin, jossa hän asui kunnes Kuuba itsenäistyi vuonna 1902. Hänet nimitettiin Kuuban konsuliksi Pariisissa ja vuonna 1908 hänet siirrettiin Kuuban konsuliksi Liverpooliin. Hän toimi Kuuban konsulina myös Rotterdamissa ja Hampurissa. Hän palveli myös Japanissa, Brasiliassa, Saksassa ja Sveitsissä.


title: José Agripino Barnet

text: Barnet meni naimisiin Marcela Cleardin kanssa. He saivat tyttären, Geogina Barnet Cleardin, joka meni naimisiin Henri Vas De Briendtin kanssa.


title: Etyleenioksidi

text: Etyleenioksidi eli oksiraani (CHO) on yksinkertaisin epoksideista. Ainetta käytetään orgaanisessa synteesissä sekä sen pienorganismeja tappavien ominaisuuksien vuoksi sterilointiaineena.


title: Etyleenioksidi

text: Etyleenioksidi on huoneenlämpötilassa väritön kaasu, joka syttyy herkästi. Aine reagoi hyvin voimakkaasti voimakkaiden happojen ja emästen, hapettimien, metallien oksideiden ja kloridien sekä ammoniakin kanssa. Aine voi myös muodostaa polymeerejä veden tai kuumennuksen vaikutuksesta. Aineen suuri reaktiivisuus johtuu kolmen atomin muodostaman renkaan rengasjännityksestä.


title: Etyleenioksidi

text: Etyleenioksidi tuhoaa bakteereita, sieniä ja niiden itiöitä sekä viruksia.


title: Etyleenioksidi

text: Etyleenioksidia voidaan valmistaa eteenistä hapettamalla sitä puhtaalla hapella tai ilmalla hopeakatalyytin avulla. Hapettamisen pitää pysäyttää, kun etyleenioksidi on muodostunut, koska aine hapettuu helposti edelleen hiilidioksidiksi ja vedeksi.


title: Etyleenioksidi

text: Laboratoriomittakaavassa etyleenioksidia tuotetaan 2-kloorietanolista (CHClO) emäksisissä olosuhteissa.


title: Etyleenioksidi

text: Etyleenioksidia käytetään valmistettaessa etyleeniglykolia, dietyleeniglykolia ja trietyleeniglykolia. Muita käyttökohteita ovat etanoliamiinin ja glykolin eettereiden synteesi.


title: Etyleenioksidi

text: Etyleenioksidi on käyttökelpoinen steriloitaessa välineitä, jotka eivät kestä kuumennusta eivätkä siten sovi steriloitavaksi autoklaavilla. Tähän tarkoitukseen ainetta käytetään usein seostettuna hiilidioksidiin.


title: Etyleenioksidi

text: Etyleenioksidi on myrkyllistä. Aineen hengittäminen aiheuttaa huonoa oloa, väsymystä sekä hengenahdistusta. Aineelle pitkäaikainen altistus hengitysteiden kautta voi aiheuttaa astmaa. Etyleenioksidi luokitellaan syöpää aiheuttavaksi (karsinogeeniseksi) ja mahdollisesti mutaatioita aiheuttavaksi yhdisteeksi.


title: Etyleenioksidi

text: Vedessä etyleenioksidi hydrolysoituu ajan kuluessa. Kloridipitoisessa vedessä hydrolyysituotteena syntyy muun muassa myrkyllistä 2-kloorietanolia.


title: Carlos Mendieta

text: Carlos Mendieta y Montefur (4. marraskuuta 1873 – 1960) oli kuubalainen poliitikko ja kymmenes Kuuban presidentti.


title: Carlos Mendieta

text: Fulgencio Batistan johtaman vallankaappauksen seurauksena Gerardo Machado syöstiin vallasta, ja Mendieta asetettiin väliaikaiseksi Kuuban presidentiksi. Mendieta luopui virastaan levottomuuksien jatkuessa vuonna 1935.


title: Carlos Mendieta

text: Mendieta oli naimisissa Carmela Ledonin kanssa. He saivat yhden lapsen, Carmen Mendieta-Ledonin, joka meni naimisiin Calixto Garcia Velezin kanssa.


title: BTJ Finland

text: Suomen kirjastopalvelu Oy (ent. BTJ Finland Oy) on yrityksiä ja julkista alaa palveleva yritys. Mediatuotteisiin liittyvä metadatan tuotanto, hallinta ja jakelu sekä niihin liittyvät palvelut ovat yrityksen toiminnan keskiössä. Lisäksi Kirjastopalvelu välittää kirjastoille ja kouluille kirjoja ja muuta aineistoa, myy kalusteita ja tarvikkeita sekä kustantaa tieto- ja kaunokirjallisuutta kustantamonsa Avaimen nimissä.


title: BTJ Finland

text: Yrityksen perustivat vuonna 1961 Suomen kirjastoseura, Kansanvalistusseura ja kirjastoalan aatteelliset yhdistykset nimellä "Kirjastopalvelu". Vuonna 1995 yritys siirtyi osaksi ruotsalaista saman alan BTJ Group -konsernia. Tammikuussa 2017 Booky.fi Oy tuli Lisäksi Kirjastopalvelun pääomistajaksi ostettuaan BTJ Group -konsernin omistusosuuden. Lisäksi omistajana on edelleen Suomen kirjastoseura, jonka omistusosuus on 10 prosenttia. Yrityksellä on noin 50 työntekijää Vantaan Pakkalassa sijaitsevassa toimipisteessä.


title: Federico Laredo Brú

text: Federico Laredo Brú (23. huhtikuuta 1875 – heinäkuu 1946) oli kuubalainen asianajaja ja Kuuban presidentti vuodesta 1936 vuoteen 1940. Hän oli naimisissa Leonor Montesin kanssa.


title: Federico Laredo Brú

text: Brú nimitettiin tammikuussa 1936 varapresidentiksi. Kun entisen presidentti José Miguel Gómezin poika Miguel Mariano Gómez voitti presidentinvaalit, Fulgencio Batista suunnitteli joulukuussa 1936 Gómezille virkasyytteen, jonka mukaan hän käytti veto-oikeutta lakiesitykseen, jolla tehtäisiin maalaiskouluista armeijan toiminnan alaisia. Brú toimi presidenttinä Gómezin paikalla seuraavat vuodet.


title: Federico Laredo Brú

text: Federico Laredo Brún vallan alla myönnettiin armahduksia mukaan lukien entiselle diktaattori Gerardo Machadolle, ja Kuuban kongressi ajoi läpi monien sosiaalihuoltotoimenpiteiden ohella lakeja koskien eläkettä, vakuutuksia, vähimmäispalkkaa ja rajoitettuja työskentelytunteja.


title: Federico Laredo Brú

text: Vuonna 1937 Brú ajoi läpi "Law of Sugar Coordination" -ohjelmaa, joka järjesti yksittäiset pienmaanviljelijät osuuskuntiin ja yhdisti maataloustyöläiset sekä takasi torpparien osan saannin sadosta.


title: Federico Laredo Brú

text: Brú asetti myös määräyksen, joka määräsi, että kaikkien liiketoimintojen tulisi olla Kuuban kansalaisten johtamia. Työntekijät järjestyivät etenkin Confederation of Cuban Workers () -liittoon, jossa kommunisteilla oli vahva vaikutusvalta.


title: Federico Laredo Brú

text: Yhdysvaltojen vaikutusvalta Kuubassa oli pienentynyt Brún vallan alla, vaikka Yhdysvallat oli ollut dominoiva voima Kuuban politiikassa vuodesta 1898, mikä aiheutti amerikkalaisvastaisia ajatuksia kouluttautuneen väestön keskuudessa.


title: Federico Laredo Brú

text: Saksalainen linjalaiva SS St. Louis, joka oli lähtenyt Hampurista, pysäytettiin Kuuban rannikolla 13. toukokuuta 1939 sen pyrkiessä Kuubaan. Federico Laredo Brú kieltäytyi myöntämästä laivan matkustajille turvapaikkaa, mikä aiheutti kapinan, jossa kaksi ihmistä yrittivät itsemurhaa ja kymmenet muut uhkasivat tehdä saman. Kuitenkin 29 pakolaista onnistuivat nousemaan maihin Havannassa.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Esperon-saattueen taistelu oli meritaistelu toisessa maailmansodassa Välimerellä 28. kesäkuuta 1940. Taistelu oli ensimmäisiä yhteenottoja Italian laivaston ja Kuninkaallisen laivaston välillä. Taistelu käytiin Kreetalta lounaaseen olevalla merialueella. Taistelevina osastoina olivat vara-amiraali John Toveyn johtama brittiläinen 7. risteilijäviirikkö ja kapteeni Enrico Baronin johtama Italian laivaston saattue.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Italia julisti sodan Englannille ja Ranskalle 10. kesäkuuta 1940. Italian sodanjohto totesi brittijoukkojen pyrkivän valtaamaan panssarijoukoin Kyrenaikan ja Tobrukin turvaamiseksi sinne tulisi toimittaa panssarintorjunta-aseita mahdollisimman pian.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Tehtävää suorittamaan määrättiin kolme nopeaa Turbine-luokan hävittäjää "Espero", "Zeffiro" ja "Ostro". Aluksiin kuormattiin kymmenen panssarintorjuntatykkiä, 120 tonnia ampumatarvikkeita sekä 162 sotilasta. Osaston komentajaksi määrättiin "Esperon" kapteeni Enrico Baroni.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Kuninkaallinen laivasto oli saman aikaisesti toteuttamassa operaatiota MA3, jossa suojattiin saattueita Dardanellien, Kreikan satamien ja Port Saidin välillä. Samalla suojattiin saattuetta Maltalta Aleksandriaan. Toimintaa johti vara-amiraali John Tovey lippulaivanaan risteilijä "HMS Orion".


title: Espero-saattueen taistelu

text:
"Aegean meren saattueen suojaosasto"
"Kaukosuoja"


title: Espero-saattueen taistelu

text: Egeanmeren saattue AS1, jossa oli seitsemän alusta, aloitti purjehduksensa 28. kesäkuuta kello 10.25 Gallipolin niemimaan kärjestä. Neljä alusta liittyi muista satamista saattueeseen. Maltalta oli tarkoitus lähteä kaksi saattuetta yksi nopea ja yksi hidas. Saattueiden lähtöä kuitenkin siirrettiin, koska 7. risteilijäviirikön ammustäydennystarve aiheutti ongelmia suojauksen järjestämisessä.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Force B lähti 28. kesäkuuta kello 12.30 Aleksandriasta. "HMS Ramillies" ilmoitti 29. kesäkuuta kello 12.30 ollessaan 50 mailia Gavdosista lounaaseen kahdesta räjähdyksestä puoli mailia vasemmalla puolellaan - oletettavasti torpedoja. Force B tavoitti suojattavan saattueensa 1. heinäkuuta kello 15.55 noin 200 mailia Aleksandriasta. Osasto palasi 2. heinäkuuta aamupäivällä Aleksandriaan.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Force C lähti 27. kesäkuuta kello 06.00 Aleksandriasta. Osaston tehtävänä oli sukellusveneiden torjunta. Alukset olivat kello 18.30 Kasonsalmessa, jossa havaitsivat sukellusvene "Console Generale Luizzin" ja upottivat sen kello 23.28 . Upotuksen jälkeen osasto kokoontui ja jatkoi matkaansa Kasonsalmen lävitse Kreetan pohjoispuolelle ja sieltä kohti Maltaa. Osasto upotti 29. kesäkuuta toisen sukellusveneen "Uebi-Scebelin" . Osasto palasi 1. heinäkuuta Aleksandriaan.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Kuninkaallisten ilmavoimien 201 Groupin Short Sunderland -lentovene L5806 ilmoitti 28. kesäkuuta kello 12.10 havainneensa kolme Italian laivaston hävittäjää 50 mailia Zakynthosista länteen.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Force A eli 7. risteilijäviirikkö, joka oli lähtenyt 27. kesäkuuta kello 11.00 merelle Aleksandriasta, oli noin 60 mailia Kreetasta lounaaseen. Kurssi vaihdettiin pohjoisemmaksi vastustajan tavoittamiseksi, mutta kello 17.30 Short Sunderland L5803:lta ilmoitti vihollisen hävittäjien purjehtivan kohti etelää. Vihollisen paikaksi ilmoitettiin 35 mailia länteen "HMS Orionista". 7. risteilijäviirikkö muutti kello 17.35 kurssinsa 220 asteeseen ja nosti nopeuden 25 solmuun. Viirikkö asettui riviin ja jakautui kahteen osastoon, joiden väli oli 5 mailia.


title: Espero-saattueen taistelu

text: "HMS Liverpool" ilmoitti kello 18.30 ollessaan 60 mailia lounaaseen Matapanin niemimaasta näkevänsä italialaiset suunnassa 235° "HMS Orionista". "HMS Liverpool" avasi tulen kolme minuuttia myöhemmin. "HMS Orion", "HMAS Sydney" ja "HMS Neptune" lisäsivät vauhtia ja muuttivat suuntaa päästäkseen lähemmäs. "HMS Orion" havaitsi italialaiset kello 18.54 ja avasi tulen viisi minuuttia myöhemmin 18000 jaardin matkalta.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Kaikki 7. risteilijäviirikön alukset olivat nyt taistelussa ja italialaiset vastasivat tuleen. Italialaiset keskittivät tulensa "HMS Liverpooliin", "HMS Gloucesteriin" ja "HMS Orioniin". "HMS Neptune" ilmoitti kello 19.05 italialaisten laukaisseen torpedoja, jolloin risteilijät suorittivat väistön palaten kurssille kolme minuuttia myöhemmin.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Etäisyys supistui 14 000 jaardiin, jolloin etäisyyttä lisättiin. Samalla havaittiin "Esperoon" osuneen. Seuraavan kurssin muutoksen seurauksena etäisyys supistui, jolloin havaittiin "Esperon" pysähtyneen ja olevan uppoamassa.


title: Espero-saattueen taistelu

text: "HMS Liverpool" ilmoitti kello 20.06 kranaatteja olevan jäljellä ainoastaan 40 tykkiä kohden. Nyt vara-amiraali John Tovey keskeytti taistelun. Ammuskulutus oli ollut taistelussa erittäin suuri.


title: Espero-saattueen taistelu

text: "HMAS Sydney" sai käskyn upottaa ja pelastaa eloonjääneet. "Espero" upposi lopulta kello 20.40 ja alukselta pelastettiin 47 miehistönjäsentä, joista monet olivat haavoittuneita.


title: Espero-saattueen taistelu

text: "Zeffiro" ja "Ostro" poistuivat lounaaseen paikalta täyttä vauhtia ja saapuivat Benghaziin 29. kesäkuuta.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Risteilijät käyttivät noin 5 000 laukausta upottaessaan "Esperon" reilun kahden tunnin taistelun aikana. Italialaisten ampumista laukauksista yksi 4,7-tuumainen osui "HMS Liverpooliin" aiheuttaen lieviä vaurioita.


title: Espero-saattueen taistelu

text: Risteilijät kuluttivat niin paljon ampumatarvikkeita, että Maltalle menevät saattueet piti keskeyttää pariksi viikoksi, jotta ammustäydennys saatiin suoritettua. Aleksandriassa oli varastoituna ainoastaan 800 6 tuuman kranaattia ja lähin paikka täydennykselle oli Durban, jonne oli matkaa 6 000 mailia. Varastoissa olleet 800 riittivät täydentämään risteilijöiden ammusvarastoista vain puolet.


title: Espero-saattueen taistelu

text: HMAS "Sydney" pelasti 47 "Esperosta" pelastunutta italialaista merestä ja kuusi muuta pelasti italialainen sukellusvene myöhemmin. "Zeffiro" ja "Ostro" saapuivat Bengasiin seuraavana päivänä, jolloin kaksikolmannesta materiaalista saatiin Tobrukin puolustajille.


title: Bratislava IV

text: Bratislava IV () on yksi Slovakian pääkaupungin Bratislavan piireistä. Se sijaitsee Bratislavan keskustan länsipuolella Tonavan vasemmalla rannalla Itävallan rajalla. Siellä on arviolta 96 032 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 96,66 neliökilometriä.


title: Bratislava IV

text: Piiriin kuuluvat osa-alueet Karlova Ves, Dúbravka, Lamač, Devín, Devínska Nová Ves ja Záhorská Bystrica.


Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009 on ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut, jotka järjestettiin 14. – 22. helmikuuta 2009 Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa. Etelä-Koreassa pidettävät maailmanmestaruuskilpailut olivat historian ensimmäiset, jotka pidettiin Aasiassa.


title: Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Kilpailuissa oli 11 eri kilpailukategoriaa. Kaikki nämä vaikuttivat Ampumahiihdon maailmancupin kauden 2008–2009 tilastoihin.


text: Kilpailuiden erikoisuus oli se, että kilpailuiden ajakohdat olivat paikallista aikaa myöhään illalla, jolloin käytännössä kilpailtiin kokonaan keinovalaistuksessa. Kilpailuiden ajankohta valittiin siksi myöhäiseen iltaan, että ne tavoittaisivat valtaosan eurooppalaisesta yleisöstä tv:n välityksellä.


text: Päivämäärä: 14. helmikuuta


text:
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Kilpailussa jopa 12 kilpailijaa teki virheellisen reitinvalinnan, ja jokainen heistä sai alun perin minuutin aikasakkorangaistuksen. Nimekkäin virheen tehnyt oli kilpailun alun perin voittanut Norjan Ole Einar Bjørndalen, joka siis tippui juryn päätöksen jälkeen pronssille. Myöhemmin tästä juryn päätöksestä tehtiin useita vastaprotesteja, ja harkinnan jälkeen alkuperäiset tulokset jätettiin voimaan.


text:
Päivämäärä: 17. helmikuuta
Bjørndalen ampui peräti 3 sakkominuuttia, mutta voitti siitä huolimatta kovan hiihtovauhtinsa ansiosta. Maailmancupia johtava Puolan Tomasz Sikora hiihti vielä häntäkin kovempaa, mutta ampui 4 sakkominuuttia ja sijoittui yhdeksänneksi häviten Bjørndalenille 45 sekuntia. Suomen Paavo Puurunen keskeytti toisen ampumapaikan jälkeen.


text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


text:
Päivämäärä: 15. helmikuuta
Pikakilpailussa kuudenneksi sijoittunut Saksan Andrea Henkel hylättiin jo ennen, kuin takaa-ajokilpailu oli käynnistynytkään. Hän harjoitteli "kuiva-ammuntaa" harjoitustiloissa, mutta tyhjän lippaan sijasta hänen aseessaan olikin patruunoita sisältävä lipas. Henkelin ampuma luoti lävisti kaksi seinää aiheuttamatta silti varsinaista vaaratilannetta. Tapahtuneen takia kilpailun jury määräsi saksalaiselle rangaistuksen.


text: Päivämäärä: 18. helmikuuta


text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


title: Linnanmaan liikuntahalli

text: Linnanmaan liikuntahalli on Oulussa Linnanmaan kaupunginosassa sijaitseva liikuntahalli.


title: Linnanmaan liikuntahalli

text: Hallissa on suuri, neljään osaan jaettavissa oleva liikuntasali joustoparkettilattialla, jonka pituus on 55 metriä, leveys 26,5 metriä ja korkeus 12,5 metriä. Salissa on toisen kerroksen katsomossa 118 paikkaa, lisäksi käytettävissä on 228-paikkainen teleskooppikatsomo.


title: Linnanmaan liikuntahalli

text: Erillisen peiliseinillä ja äänentoistolaitteilla varustetun musiikkiliikuntasalin pinta-ala on 150 m². Lisäksi rakennuksessa on kokoustilat, useita pukuhuoneita sekä peseytymistilat. Linnanmaan liikuntahallin yhteyteen on valmiina suunnitelmat uimahallin rakentamiseksi.


title: Linnanmaan liikuntahalli

text: Linnanmaan liikuntahalli toimii myös OLS-Salibandyn miesten ja naisten edustusjoukkueiden kotikenttänä.


title: Cumae

text: Kyme ( tai , myös tai "Koumai", ), roomalaisella ajalla Cumae (lat.), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi Neapoliin eli nykyisen Napolin länsipuolella, ja sen arkeologinen alue on nykyisen Pozzuolin kunnan alueella Monte di Cuman kylässä.


title: Cumae

text: Kyme oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Se oli perustettu 700-luvulla eaa., ja oli siten koko Italian vanhin kreikkalaiskaupunki. Samnilaiset valtasivat kaupungin noin 420 eaa. Myöhemmin siitä tuli roomalainen kaupunki nimellä Cumae. Rooman keisariajalla paikka oli kuuluisa sibyllastaan, Apollonin oraakkelista.


title: Cumae

text: Kyme sijaitsi Campaniana myöhemmin tunnetun alueen länsirannikolla eli Tyrrhenanmeren rannalla noin 10 kilometriä pohjoiseen Misenonin (Misenum) niemestä. Kaupungin alue on osa tuliperäistä Campi Flegrein eli ”Tulikenttien” aluetta. Kymen kaupunkivaltioon kuuluivat näiden kenttien lisäksi muun muassa viinintuotantoon käytetyt kukkulat, jotka erottivat alueen Neapoliinlahden (Napolinlahden) alueesta. Laajimmillaan kaupunkivaltio hallitsi koko Campanian aluetta.


title: Cumae

text: Kymen ympäristö oli tuliperäisyyden ansiosta hedelmällistä viljelymaata. Kaupungin lähellä sijaitsivat kraatterijärvet Avernus ja Lucrinus, joista Avernusta pidettiin Haadeen sisäänkäyntinä. Kaupungilla oli hyvät satamat, jotka sijaitsivat Misenonissa ja Dikaiarkhiassa (Dicaearchia). Hieman idempänä sijaitsi Kymen siirtokuntanaan perustama Neapoliin kaupunki.


title: Cumae

text: Kyme voidaan lukea osaksi Suur-Kreikan eli Magna Graecian aluetta termin laajassa merkityksessä. Joskus termillä viitataan kuitenkin lähinnä aivan Italian eteläisimmän rannikon kreikkalaiskaupunkeihin ja kaikkein rajatuimmassa merkityksessä pelkästään Tarantonlahden siirtokuntiin. Kaupunki oli Tyrrhenanmeren rannikon kreikkalaiskaupungeista pohjoisin yhdessä Neapoliin kanssa.


title: Cumae

text: Kymen seudun alkuperäiset asukkaat olivat ei-kreikkalaisia samnilaisia eli oskeja. Kreikkalaiset tunsivat seudun jo mykeneläisen kauden retkiltään 1100-luvulta eaa.


title: Cumae

text:
Kymen kaupungin perustaminen ajoitetaan nykyisin noin vuosiin 750–725 eaa. eli hieman myöhempään aikaan kuin Pithekussain asuttaminen noin 770 eaa. Kymeä pidetään koko Italian varhaisimpana varsinaisena kreikkalaisena siirtokuntana ja kaupunkina sekä Suur-Kreikka että Sisilia mukaan lukien, sillä Pithekussain tarkasta asemasta on erimielisyyttä; sitä on pidetty kauppa-asemana, mutta myös mahdollisesti omana poliksenaan. Kymen perustajien katsotaan tulleen Euboian Khalkiista ja Eretriasta, ja siirtyneen paikalle Pithekussaista, joka menetti tämän jälkeen merkityksensä.
Myös antiikin lähteissä kaupungin perustaminen kytkeytyy Pithekussaihin. Esimerkiksi Liviuksen mukaan Kyme perustettiin alun perin Ainarian (nyk. Ischia) saarelle, toisin sanoen Pithekussaina, mutta jatkuvien maanjäristysten ja vulkaanisen toiminnan vuoksi asukkaat tai ainakin osa näistä siirtyi mantereelle. Myös Strabon mainitsee saarella olleen khalkislaisten ja eretrialaisten siirtokunnan, mutta ei mainitse sen ajoitusta. Sekä Pithekussain että Kymen tehtävänä on pidetty kreikkalaisten metallinsaannin turvaamista Elban seudun malmiesiintymistä.


title: Cumae

text: Kreikkalaisen perinteisen kronologian mukaan Kyme olisi perustettu jo niinkin varhain kuin 1050 eaa., ja sen emäkaupunkeihin olisi kuulunut myös kaupungille nimen antanut varhaisempi Kymen kaupunki, joskin tämän nimen kohde on epäselvä. Strabonin mukaan siirtokuntalaisten johtajat olivat Hippokles Kymeläinen ja Megasthenes Khalkislainen. Samalla perustajat sopivat, että kaupunki sai Kymen nimen, mutta sitä pidettiin Khalkiin siirtokuntana. Tässä Kymen on joskus katsottu viittaavan Aioliin Kymeen, nykyään taas Euboian Kymeen. Tulkinta kytkeytyy siihen, miten varhaiseen aikaan kaupungin perustaminen ajoitetaan: perinteinen ajoitus ajoittaisi kaupungin perustamisen jo ennen Aioliin ja Joonian asuttamista, jolloin perustaja ei ole voinut tulla Aioliin Kymestä. Pseudo-Skymnos sovitteli näkemykset yhteen esittämällä, että alkuperäiset perustajat olisivat olleet khalkislaisia, kun taas myöhemmin kaupunkiin olisi tullut uusia asukkaita Aioliista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Kymaios" ().


title: Cumae

text: Perustamismyyttien mukaan siirtokuntalaiset olisivat seuranneet merellä kyyhkystä tai öistä pronssisten symbaalien ääntä, mikä johdatti heidät kaupungin paikalle. Tällaisten myyttien syntyminen voidaan nähdä lähinnä merkkinä siitä, että kaupunki perustettiin suhteellisen varhaisina aikoina.


title: Cumae

text: Kyme nousi nopeasti kukoistavaksi ja vauraaksi kaupungiksi alueen suotuisien maanviljelysolosuhteiden sekä hyvien satamien vuoksi, ja se vaikuttaa olleen väkiluvultaan ja rikkaudeltaan samalla tasolla eteläisempien Krotonin ja Sybariin kanssa. Myöskään alueen alkuperäinen ei-kreikkalainen väestö ei vaikuta muodostaneen uhkaa kaupungille pitkään aikaan. Kaupungin suurin kukoistusaika ajoittuu arkaaiselle kaudelle noin vuosiin 700–500 eaa., jolloin se oli koko lähiseudun merkittävin kaupunki ja hallitsi koko aluetta, joka myöhemmin tunnettiin Campaniana.


title: Cumae

text:
Huippukautenaan kaupunki oli merkittävä kreikkalaisen kulttuurin levittäjä Italiaan muun muassa kreikkalaisen kirjaimiston ja kreikkalaisen uskonnon alueelle tuomien vaikutteiden kautta. Noin 650 eaa. kymeläiset perustivat läheisen Neapoliin siirtokunnakseen. Myös Abella ja Nola olivat sen siirtokuntia tai ainakin alaisuudessa. Kymen valtiomuoto oli aristokraattis-oligarkinen.
Kymen taantuminen alkoi etruskien vallan noustua alueella, ja erityisesti näiden saatua ylivoiman Tyrrhenanmerellä. Etruskien vallattua Campanian seurasi konflikti myös maalla. Kymen historian ensimmäinen tunnettu tapahtuma on se, kun kaupunki onnistui menestyksellisesti vastustamaan etruskien,
umbrien ja daunilaisten hyökkäystä. Näiden joukkojen yhteismääräksi mainitaan jalkamiestä ja ratsumiestä, mutta tämä on selvää liioittelua. Hyökkäys ajoitetaan noin vuoteen 525/524 eaa., ja kymeläisiä johti kaupungin varhaisin historiallisesti tunnettu asukas Aristodemos.


title: Cumae

text: Vuonna 506/505 eaa. kymeläiset löivät etruskit uudelleen Aristodemoksen johdolla Arician taistelussa yhdessä Rooman kanssa. Tämän jälkeen Aristodemos anasti vallan kaupungissa hankkimalla kansan suosion ja hyödyntämällä kaupungin demokraatteja oligarkian kumoamisessa, ja nosti itsensä kaupungin tyranniksi. Tämän jälkeen hän ympäröi itsensä henkivartijoilla ja riisui muut kaupunkilaiset aseista.


title: Cumae

text: Rooman karkotettu kuningas Tarquinius Superbus oli maanpaossa Kymessä Aristodemoksen aikana noin 496 eaa. Samoihin aikoihin, noin 492 eaa., roomalaiset lähettivät Kymeen lähetystön pyytämään viljaa, sillä Roomassa oli tuolloin nälänhätä. Aristodemos kuitenkin takavarikoi roomalaisten laivat vaatien niitä hyvitykseksi Tarquiniuksen omaisuudesta.


title: Cumae

text: Aristodemoksen valta kesti noin 20 vuotta, ja se kukistui lopulta kaupungin sisäisiin levottomuuksiin. Tyrannia ja levottomuudet todennäköisesti heikensivät kaupunkia merkittävästi, jonka seurauksena sillä oli vähemmän mahdollisuuksia vastustaa etruskien nousevaa voimaa. Seuraavan kerran kaupungin nimi mainitaan antiikin lähteissä, kun se pyysi apua Syrakusan tyrannilta Hieronilta mereltä hyökänneitä etruskeja ja karthagolaisia vastaan. Hieronin voitto vuonna 474 eaa. pelasti kaupungin tuolloin, ja aiheutti suuren iskun etruskien merivallalle. Myöskään Karthago ei enää vaikuta uhanneen Kymeä tämän jälkeen.


title: Cumae

text: Jonkin ajan kuluessa Kymeä alkoi kuitenkin uhata uusi voima, samnilaiset. Nämä valtasivat ensin Capuan vuonna 423 eaa. ja lopulta Kymen piirityksen ja usean hyökkäyksen jälkeen noin vuonna 421 eaa. Monet kaupunkilaiset surmattiin, ja loput myytiin orjiksi, lukuun ottamatta niitä, jotka onnistuivat pakenemaan Neapoliihin. Naiset ja tyttäret samnilaiset ottivat itselleen ja tekivät kaupungista oman siirtokuntansa.


title: Cumae

text: Samnilaisvalloituksen myötä Kyme eli Cumae lakkasi olemasta kreikkalainen kaupunki, vaikkakin monet kreikkalaiset tavat säilyivät siellä aina ajanlaskun alkupuolelle saakka. Samalla kaupungin entinen kukoistus oli mennyttä, ja se taantui tavalliseksi campanialaiskaupungiksi. Vuonna 338 eaa. kaupunki tuli osaksi Rooman valtakuntaa. Sen asema oli alussa "civitas sine suffragio", toisin sanoen asukkailla oli Rooman kansalaisuus mutta ei kaikkia poliittisia oikeuksia. Vuodesta 318 eaa. Cumaeta, samoin kuin Capuaa, hallittiin Roomasta. Roomalaiset suosivat kaupunkia, koska se osoitti uskollisuutensa tasavallalle monissa käänteissä.


title: Cumae

text: Hannibal yritti vallata Cumaen toisessa puunilaissodassa vuonna 215 eaa., mutta roomalaiset torjuivat karthagolaiset Sempronius Gracchuksen johdolla. Vuonna 180 eaa. cumaelaiset pyysivät lupaa käyttää asiakirjoissaan latinan kieltä, mikä kertoo kreikkalaisuuden hiipumisesta kaupungissa. Liittolaissodassa 91–87 eaa. kaupunki pysyi uskollisena roomalaisille. Tasavallan loppuaikoina Cumaesta tuli tavallinen roomalaiskaupunki. Sen ympäristö alkoi muodostua roomalaisen ylimystön lomakohteeksi, vaikkakin nämä rakennuttivat huviloitaan enemmän Baiaeen ja Misenumiin kuin itse Cumaeen. Ne laskettiin kuitenkin edelleen Cumaen alueeseen. Seudulla sijaitsivat muun muassa Ciceron, Catulluksen, Pompeiuksen ja Varron huvilat. Sulla vietti alueella viimeiset elinvuotensa.