title: Sorotšinsk

text: Vuonna 1736 perustettiin Sorotšinskajan linnoitus. Myöhemmin paikalla oli Samaran läänin Buzulukin kihlakuntaan kuulunut Sorotšinskojen kylä, joka oli huomattava viljakaupan keskus. Sorotšinskin kaupunki on perustettu vuonna 1945. Nykyään siellä on lähinnä elintarviketeollisuutta. Lähiseudulla tuotetaan öljyä.


title: Vibeke Marx

text: Vibeke Marx (s. 9. maaliskuuta 1948 Lyngby) on tanskalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut romaaneja, novelleja sekä nuorten- ja lastenkirjoja.


title: Vibeke Marx

text: Koulutukseltaan Marx on vapaa-aikapedagogi. Hänen debyyttinsä "Så længe du bor her..." julkaistiin 1982. Vuonna 1990 hänen teoksensa "Held og lykke, Robinson" voitti Gyldendalin pohjoismaisen nuortenkirjakilpailun Tanska-sarjan. Marx ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi 1991.


title: Alberto Zapater

text: Alberto Zapater Arjol (s. 13. kesäkuuta 1985 Ejea de los Caballeros, Zaragozan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Portugalin pääsarjassa pelaavaa Sporting Clube de Portugalia. __notoc__


title: Alberto Zapater

text: Zapater on Real Zaragozan kasvatti, mutta pelasi lapsuudessaan myös synnyinkuntansa seurassa SD Ejeassa. Hän nousi tuolloin Víctor Muñozin valmentamaan Zaragozan edustusjoukkueeseen kaudella 2004–2005. Debyyttinsä hän teki Valenciaa vastaan Espanjan supercupissa, jonka Zaragoza voitti yhteismaalein 4–2. Ensiesiintyminen Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa seurasi 29. elokuuta 2004 ottelussa Getafea vastaan.


title: Alberto Zapater

text: Zapater vakiinnutti pian paikkansa Zaragozan avauskokoonpanossa ja pelasi neljän kauden aikana 138 Primera Divisiónin ottelussa. Vuonna 2006 hän ylsi joukkueineen Espanjan cupin loppuotteluun, jossa Espanyol oli kuitenkin vahvempi maalein 4–1. Kauden 2007–2008 Zaragoza aloitti UEFA-cupin otteluilla edelliskauden erinomaisen kuudennen sijan myötä, mutta kausi päättyi joukkueen putoamiseen Segunda Divisióniin. Zapater jäi seuraan ja oli kaudella 2008–2009 suuressa roolissa joukkueen palatessa korkeimmalle sarjatasolle. Viimeiset kaksi kauttaan Zaragozassa Zapater toimi joukkueen kapteenina.


title: Alberto Zapater

text: Kesällä 2009 Zapater siirtyi 4,5 miljoonalla eurolla italialaisseura Genoaan, joka hankki hänet korvaajaksi Interiin siirtyneelle Thiago Mottalle. 17. syyskuuta 2009 hän teki uuden Eurooppa-liigan ensimmäisen maalin ottelussa Slavia Prahaa vastaan.


title: Alberto Zapater

text: Zapater pelasi Espanjan alle 21-vuotiaiden joukkueessa vuosien 2006 ja 2007 EM-kilpailuiden karsinnoissa. Vuonna 2005 hän kuului Espanjan joukkueeseen alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Hän oli avauskokoonpanossa joukkueensa kaikissa otteluissa ja teki Espanjan ainoan maalin tappiollisessa puolivälieräottelussa Argentiinaa vastaan.


title: Emilia Attias

text: María Emilia Attias (s. 20. maaliskuuta 1987) on argentiinalainen malli, näyttelijä, laulaja ja tanssija. Hän aloitti näyttelijänuransa vuonna 2004 ja on tullut tunnetuksi roolistaan vuonna 2007 alkaneessa televisiosarjassa "Casi Ángeles". Hän on myös menestynyt malli, joka on päässyt muun muassa "Maxim"-lehteen. Hän laulaa "Casi Ángeles" -sarjasta lähtöisin olevassa Teen Angels -yhtyeessä.


title: Emilia Attias

text: Taustaltaan sefardijuutalainen Attias syntyi Buenos Airesin Belgranossa.


title: Kustaa Hautamäki

text: Esaias Kustaa Hautamäki (sukunimi aik. "Rukkila"; 14. kesäkuuta 1869 Kauhava – 6. helmikuuta 1951 Oulu) oli suomalainen päätoimittaja ja Maalaisliiton puoluesihteeri.


title: Kustaa Hautamäki

text: Hautamäen vanhemmat olivat torppari Anders Gustaf Rukkila ja Vallborg Ekoluoma. Hän kävi kansakoulun ja toimi räätälinä vuoteen 1901 saakka. Sen jälkeen Hautamäki oli ompelukoneiden myyntiasiamiehenä 1901–1907. Hautamäki oli toiminut lehtien avustajana jo vuodesta 1896 ja hän oli sitten päätoimittajana ensin Keski-Pohjalainen-lehdessä 1907–1908 ja sitten Oulussa ilmestyneessä Liitto-lehdessä 1908–1933. Hautamäki oli Maalaisliiton puoluesihteerinä 1908–1917.


title: Kustaa Hautamäki

text: Hautamäki toimi Maalaisliiton kansanedustajana 1922–1924 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli myös Kauhavan kuntakokouksen puheenjohtajana. Hautamäki oli Maalaisliiton keskushallituksen ja Suomen sanomalehtimiesliiton hallituksen jäsen. Lisäksi hän oli muun muassa Pohjois-Suomen sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtajana.


title: Kustaa Hautamäki

text: Kustaa Hautamäki oli naimisissa vuodesta 1904 Lydia Karoliina Helanderin kanssa.


title: HMS Bonaventure

text: HMS Bonaventure on ollut kahdeksan Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Electric picnic

text: Electric picnic on J. Karjalainen Electric Sauna -yhtyeen kolmas albumi, joka julkaistiin vuonna 1999.


title: Electric picnic

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan toisella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä kaksitoista viikkoa. Albumi myi ilmestyessään kultaa, ja sitä on myyty yli 28 800 kappaletta.


title: Electric picnic

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut J. Karjalainen.


title: Liitto (lehti)

text: Liitto oli Oulussa vuosina 1906–1993 ilmestynyt Maalaisliiton ja myöhemmin Keskustapuolueen 6-7-päiväinen pohjoispohjalainen sanomalehti. Lehteä kustansi oululainen Oy Liiton Kirjapaino. Toinen merkittävä painotuote yhtiöllä oli kaupunkilehti Oulu-lehti, joka ilmestyy edelleen ja on maan toiseksi vanhin kaupunkilehti.


title: Liitto (lehti)

text: Vuonna 1973 Oy Liitto perusti Iltaset-nimisen kolmipäiväisen pohjoissuomalaisen iltapäivälehden. Tappiota tuottanut Iltaset-lehti myytiin syksyllä 1973 WSOY:n ja Otavan omistamalle Yhtyneet Kuvalehdet Oy:lle, joka perusti lehteä julkaisemaan Yhtyneet Päivälehdet -yhtiön.


title: Liitto (lehti)

text: Liiton seuraajaksi tuli valtakunnallinen Suomenmaa-lehti, kun velkaantunut, Helsingissä ilmestynyt Suomenmaa fuusioitiin oululaiseen Liitto-lehteen ja lehden nimeksi otettiin Suomenmaa. Suomenmaa on Suomen Keskustan pää-äänenkannattaja.


title: Mixxed up Energy Drink

text: Mixxed up Energy Drink on energiajuoma, jonka valmistaja on Lidl Stiftung Ab. Juomaa myy Suomessa Lidl-kauppaketju. Juoma on pakattu 25 cl tölkkeihin; juomaa myytiin ennen 0,5 litran pulloissa. Myös tölkin ulkoasu on muuttunut vuosien varrella.


title: Pekka Erkkilä

text: Pekka Antero Erkkilä (s. 11. toukokuuta 1941 Isokyrö) on entinen poliisi, joka palkittiin aikoinaan poliisin ansioristillä.


title: Pekka Erkkilä

text: Erkkilä nousi julkisuuteen 1970-luvulla, jolloin hän YK-joukoissa palvellessaan jäi kiinni Lähi-idästä salakuljetetuista huumeista. 1990-luvulla hän sai tuomion dollareiden ja leimamerkkien väärentämisestä. Elokuussa 1994 Vaasan hovioikeus tuomitsi Erkkilän puoleksi vuodeksi vankeuteen vakuutuspetoksesta. Hänen silloinen vaimonsa sai kyseisestä vakuutuspetoksesta puolen vuoden ehdollisen tuomion.


title: Pekka Erkkilä

text: Joulukuussa 2001 Helsingin käräjäoikeus langetti Erkkilälle 4,5 vuotta vankeutta törkeistä huumausainerikoksista ja ampuma-aserikoksesta. Lisäksi oikeus määräsi hänen vääpelin sotilasarvonsa menetetyksi.


title: Pekka Erkkilä

text: Marraskuussa 2009 Erkkilä sai Helsingin käräjäoikeudessa vankeustuomion törkeästä petoksesta ja törkeän petoksen yrityksestä.


title: FC Zbrojovka Brno

text: FC Zbrojovka Brno on vuonna 1913 perustettu tšekkiläinen jalkapalloseura Brnon kaupungista. Se on ollut läpi historiansa maansa yksi menestyneimmistä seuroista AC Sparta Prahan jälkeen. Tšekkoslovakian mestaruuden seura on voittanut kaudella 1977–1978.


title: FC Zbrojovka Brno

text: FC Zbrojovka Brno perustettiin vuonna 1913 nimellä "SK Židenice" ja sillä on historiansa saatossa ollut useita eri nimiä. Nykyinen nimi otettiin käyttöön 2010.


title: FC Zbrojovka Brno

text: Joukkueen nimiä ovat olleet:


title: Šum

text: Šum () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Kirovskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Sarjajoen varrella 58 kilometriä Kirovskista itään. Kylässä on 1 700 ja kunnassa 3 000 asukasta (vuonna 2011).


title: Šum

text: Šumin kunnan pinta-ala on 366,79 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Kirovskin piirin Naasian ja pohjoisessa Suhojen, idässä Olhavan piirin Kiselnjan ja etelässä Kirišin piirin Glaževon kuntiin. Pinta-alasta 76,1 % on metsää, 11,7 % maatalousmaata ja 3,3 % asuinaluetta.


title: Šum

text: Kunta sijaitsee Olhavan tasangolla. Sen alueella virtaa Lavajoki sekä joukko pieniä jokia kuten Sarja, Jutika, Olešnja, Tjaštševka, Rugala ja Marjinka. Varsinkin eteläosassa on paljon soita kuten Padrinskoje ja Tobinskoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve ja hiekka.


title: Šum

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 28 kylää ja muuta asutuskeskusta: Babanovo, Dusjevo, Feliksovo, Gnori, Gorgala, Gorka, Kanzy, Karpovo, Koitšala, Kontsy, Kontsyn taajama, Mjondovo, Novyi Bytin asemataajama, Ovdakalo, Padrila, Peitšala, Pirgora, Ratnitsa, Retška, Ryndela, Sibola, Sopeli, Terjobuška, Tobino, Valdoma, Voibokalo, Voibokalon asemataajama ja Voipala. Šumin jälkeen suurimmat keskukset ovat runsaan 300 asukkaan Voibokalon ja Kontsyn taajamat sekä runsaan 200 asukkaan Novyi Byt. Ovdakalossa ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Šum

text: Kunnan läpi kulkevat Pietarin ja Murmanskin välinen M18-valtatie sekä Pietarin ja Olhavan välinen rautatie, jolla on Voibokalon, 95 kilometrin ja Novyi Bytin asemat. Lavrovon, Šumin ja Ratnitsan välillä on asfaltoitu maantie. Voibokalon asemalta on linja-autoyhteys Kirovskiin. Gorgalan lähellä sijaitsee kaksi huoltoasemaa.


title: Šum

text: Paikallisista työnantajista tärkeimpiä ovat erilaiset palvelut (90 % työpaikoista). Šumin maatalousyritys työllistää enää 15 henkeä. Kunnan alueella toimii myös armeijan varikko. Kolme neljäsosaa työvoimasta käy töissä kunnan ulkopuolella.


title: Šum

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto, pieni poliklinikka, posti ja pankki. Voibokalon asemataajamassa toimii keskikoulu. Gorkassa, Novyi Bytissa ja Voibokalon kylässä on lääkintäasemat. Šumissa ja eräissä muissa kylissä toimii joukko kauppoja, Šumissa ja Dusjevossa on pienet kahvilat.


title: Šum

text: Seudulla on useita toisen maailmansodan muistomerkkejä ja neuvostosotilaiden hautapaikkoja. Muita nähtävyyksiä ovat Gorgalan kartanon puistoalue ja Terjobuškan vuonna 1854 rakennetun kirkon rauniot.


title: Seppo Sallinen

text: Seppo Sallinen on suomalaisen heavy rock-yhtyeen Hard Rock Sallisen laulaja, basisti, säveltäjä ja sanoittaja.


title: Seppo Sallinen

text: Albumin "Heavy Metal Symphony" lisäksi albumilla "Heavy metal & live" (1981) on kaksi Hard Rock Sallisen esittämää kappaletta "Let's make love" ja "My lifetime" ja albumilla "Rock rallye -77" (1977) kappale "Pikku nainen", jotka hän on myös säveltänyt ja sanoittanut. Vuoden 1980 Provinssirockista tehtiin taltiointi "Provinssirock -80 Live", jossa on muutama Hard Rock Sallisen kappale.


title: Diamantbollen

text: Diamantbollen on "Sydsvenska Dagbladetin" ja Ruotsin jalkapalloliiton jakama palkinto vuoden parhaalle naisjalkapalloilijalle. Palkintoa on jaettu vuodesta 1990 alkaen.


title: HMS Achilles (1905)

text: HMS Achilles oli Britannian kuninkaallisen laivaston Warrior-luokan panssariristeilijä. Alus palveli ensimmäisessä maailmansodassa ja se oli ainoa luokkansa alus, joka selvisi siitä.


title: HMS Achilles (1905)

text: Alus tilattiin Armstrongilta Elswickistä. Sen köli laskettiin 22. helmikuuta 1904 telakkanumerolla 750 ja alus laskettiin vesille 17. kesäkuuta 1905. Alus valmistui 31. elokuuta 1906.


title: HMS Achilles (1905)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivastoon, jossa se liitettiin 1909 2. risteilijäviirikköön. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus kuului Suuren laivaston 2. risteilijäviirikköön. Aluksella räjähti tykkitorni marraskuussa 1914. Se oli edelleen telakalla Skagerrakin taistelun aikana. Alus upotti yhdessä aseistetun kauppalaiva "Dundeen" kanssa 16. maaliskuuta 1917 saksalaisen kaapparin "Leopardin".


title: HMS Achilles (1905)

text: Alus siirrettiin vielä vuoden 1917 lopulla koulutustehtäviin, missä tehtävässä alus oli palveluksensa loppuun. Alus myytiin romutettavaksi 9. toukokuuta 1921 Wardille ja se romutettiin 1923 Briton Ferryssä.


title: Jefimovski

text: Jefimovski () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Leningradin alueen Boksitogorskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Valtšenka, Bystraja ja Sominka -jokien varrella 70 kilometriä Boksitogorskista itään. Taajamassa on 3 500 ja kunnassa 4 100 asukasta (vuonna 2010).


title: Jefimovski

text: Jefimovskin kunnan pinta-ala on 995,76 neliökilometriä. Se rajoittuu Boksitogorskin piirin Anisimovon, Klimovon, Podborovjen, Radogoštšin ja Samoilovon kuntiin, Leningradin alueen Tihvinän piiriin ja Vologdan alueen Tšagodoštšan piiriin. Pinta-alasta 91,2 % on metsää, 4,5 % maatalousmaata, 2,0 % asuinaluetta ja 1,8 % vesistöjä.


title: Jefimovski

text: Pinnanmuodostukseltaan seutu on Kaspianmeren ja Itämeren vedenjakajalla sijaitsevaa kumpuilevaa tasankoa. Tärkeimmät joet ovat Sominka, Valtšenka sekä Tšagodan sivujoet Tušemelka ja Gorjun. Suurimmat järvet ovat Jeglino, Loševo, Vadozero, Vožanskoje, Dolgomošje, Zabelskoje ja Pjatšino. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve, hiekka, sora, mineraalivärit, suomalmi ja kalkkikivi.


title: Jefimovski

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 25 kylää ja muuta asutusta: Aljošiny Nivy, Fetino, Kalitki, Kosyje Hartševni, Kožakovo, Krasnaja Retška, Lopastino, Mašnevo, Mihalevo, Nikola, Nos, Podberežje, Rosstan, Safonovo, Semenovo, Somino, Sosnovyi Bor, Spirovo, Suhaja Niva, Tševakino, Tšudskaja, Velikoje Selo, Vožani, Zabelje ja Zagolodno. Toiseksi suurin asutuskeskus on noin 350 asukkaan Somino. Neljässä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Jefimovski

text: Entinen Jefimovon kylä syntyi 1800-luvun alussa Tihvinän kanavajärjestelmää rakennettaessa. Myöhemmin kanavan varsille perustettiin lasitehdas ja muita teollisuuslaitoksia. Nykyinen taajama on saanut alkunsa Pietarin ja Vologdan väliselle rautatielle vuonna 1905 avatusta Sominon asemasta, joka vuonna 1908 sai lähimmän kylän mukaan nimen Jefimovskaja. Vuonna 1927 perustettiin Leningradin alueeseen kuulunut Jefimovskin piiri, jonka keskus siirrettiin pian Sominosta rautatien varrelle. Vuonna 1964 Jefimovski sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Tihvinän kanavajärjestelmä suljettiin vuonna 1965 ja samana vuonna lakkautettiin myös Jefimovskin piiri.


title: Jefimovski

text: Kunnan läpi kulkee Uuden Laatokankaupungin ja Vologdan välinen maantie A114 sekä Olhavan ja Vologdan välinen rautatie, jolla on Jefimovskajan ja Fetinon asemat. A114:lta haarautuu Zagolodnossa Jefimovskin kautta Radogoštšiin johtava päällystetty paikallistie. Taajamasta on päivittäiset linja-autoyhteydet Boksitogorskiin ja Pikaljovoon sekä paikallisbussit Sominoon, Klimovon kunnan Zabelinoon, Zaborjen kautta Olješiin ja Radogoštšin kunnan Požarištšeen muutaman kerran viikossa. Jefimovskajan asemalla pysähtyy joukko kaukojunia sekä paikallisjunat Pietariin, Olhavaan ja Babajevoon. Taajamasta pohjoiseen johtaa puutavaran kuljetukseen harvakseltaan käytettävä kapearaiteinen rautatie, jonka yhteispituus on nykyään noin 60 kilometriä.


title: Jefimovski

text: Talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen. Tärkein yritys on Samoilovon kunnan Tšudtsyssa sijaitseva puunjalostuslaitos Mayr-Melnhof Holz Jefimovski. Maataloutta edustavat asukkaiden palstaviljelmät ja muutama karjanhoitoa harjoittava yksityistila. Merkittäviä työllistäjiä ovat myös erilaiset palvelut. Jefimovskin lähistölle suunnitellaan teknologiakeskusta.


title: Jefimovski

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, erityiskoulu asuntoloineen, lasten musiikki- ja urheilukoulut, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kaksi kirjastoa, piirisairaala ja sosiaalipalvelukeskus. Eräitä julkisia palveluja on myös Sominossa. Vähittäiskaupasta vastaa Jefimovskin kulutusosuuskunta ja joukko yksityisyrittäjiä. Taajamassa toimii ruokala ja kahvila. Vuonna 1908 rakennettu Pyhän Eliaan kirkko otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1994.


title: Jefimovski

text: Rautatien itä-länsisuunnassa halkaisema Jefimovskin taajama koostuu etupäässä kaksi- ja viisikerroksisista kunnallisista asuintaloista sekä puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. 1960-luvulle saakka rakennettiin etupäässä yksi- ja kaksikerroksisia puutaloja. 1970–1990-luvuilla keskustaan pystytettiin kerrostaloalue ja joukko julkisia rakennuksia.


title: Jefimovski

text: Seudulta on löydetty useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkehin kuuluvat Jefimovskin, Mašnevon, Nikolan ja Sominon kirkot, Zagolodnon tsasouna, Sominon kartanorakennus sekä Tihvinän kanavajärjestelmän rakennelmat Pietarin I:n muistomerkkeineen. Muut historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.


title: Jefimovski

text: Jefimovskin matkailupotentiaali perustuu seudun historiallisiin nähtävyyksiin ja puhtaaseen luontoon. Matkailupalvelut ovat toistaiseksi vähäisiä. Kunnassa toimii kaksi metsästysretkiä järjestävää yritystä sekä puunjalostuslaitoksen pieni hotelli. Sominossa on Pikaljovon sementtitehtaan lasten kesäleiri.


Suomen opiskelija-asukkaiden neuvottelukunta ("SOANK") toimii valtakunnallisena opiskelija-asukkaiden yhteistyöelimenä. SOANK on perustettu vuonna 1982 ja sen tavoitteena on asukasdemokratian toteutuminen ja asumisen yhteisöllisyys.


title: Suomen opiskelija-asukkaiden neuvottelukunta

text: SOANK edistää valtakunnallisella tasolla tapahtuvaa ajatusten ja kokemusten vaihtoa sekä välittää tietoa asuntoyhteisöille ja muille sidosryhmille edustajiensa kautta. Seminaareissa käsitellään opiskelija-asumiseen liittyviä tärkeitä ajankohtaisia asioita ja tehdään kannanottoja valtakunnallisella tasolla. SOANK osallistuu asukkaiden edunvalvontaan yhdessä muiden tahojen kanssa.


text: SOANK järjesti seminaareja vuonna 2016 Helsingissä ja Jyväskylässä.


text: Ensimmäiset valtakunnalliset opiskelija-asukkaiden neuvottelupäivät järjestettiin Jyväskylässä 3.-4.4.1982. Päätös tällaisesta tapahtumasta tehtiin Helsingissä 20.2.1982, jolloin koolla oli asukaselinten edustajia Helsingistä, Jyväskylästä, Oulusta, Tampereelta sekä Turusta. Suomen hallitus oli lähtenyt ajamaan tiukkaa talouspolitiikkaa opiskelija-asukkaita kohtaan ja tällöin neuvottelupäivien tarpeellisuutta perusteltiin mm. vuokratilanteella, opiskelijoiden toimeentulon heikkenemisellä, opiskelija-asukkaiden vaikutusmahdollisuuksien vähäisyydellä ja asuntojen ylläpitäjäyhteisöjen järjestäytymisellä. Samana vuonna perustettiin myös Suomen opiskelija-asunnot Oy (SOA oy ja nykyään SOA ry.) ja Opetusministeriön yhteydessä toiminut Opiskelija-asuntoneuvottelukunta.


text: Neuvottelupäivillä oli osanottajia yhteensä noin 50; edustettuina olivat seuraavat paikkakunnat: Helsinki, Espoo, Jyväskylä, Tampere, Joensuu, Vaasa, Oulu sekä Turku. Paikalla olivat myös Suomen opiskelija-asuntoneuvottelukunnan asiamies (Paavo Kykkänen), Keski-Suomen Opiskelija-asuntosäätiön johto sekä Suomen Ylioppilaskuntien Liiton edustus.


text: Käsitellyt asiat:


text: Yhteistyön ollessa vasta aluillaan päätettiin noudattaa varovaisuutta järjestäytymisessä ja eri tehtävien suunnittelussa. Organisaatiosta luotiin kaksiosainen: neuvottelupäivät ja neuvottelukunta. Vuosittain päätettiin järjestää yhdet, tarvittaessa useammat, neuvottelupäivät, joilla valitaan neuvottelukunta ja päätetään toiminnan päälinjat sekä asetetaan asukkaiden ehdokkaat SOA oy:n hallitukseen.


text: Neuvottelukunta tehtäviksi asetettiin vastata yhteydenpidosta, suunnittelusta, valmistelusta ja toiminnasta neuvottelupäivien välillä. Neuvottelukunnan kokoonpanoksi määriteltiin 10-20 edustajaa (jäsen + varajäsen) eri ylläpitäjäyhteisöjen (säätiöt) piiristä.


text: Vuosien saatossa SOANK on muuttanut toimintaansa ja alkuaikoina se pelasi roolia muun muassa opintotuen kehittämisessä ja teki kannanottoja laaja-alaisesti opiskelijoiden taloudellisesta asemasta ja elämästä. SOANK:n edustajat tapasivat Suomen poliittisia puolueita ja oli mukana audiensseissa Suomen ministeriöiden kanssa ajamassa Suomen opiskelija-asukkaiden asemaa.


text: Vuosina 1993-2001 kehitti merkittävästi tiedotuskanaviaan ja toimi vahvassa yhteistyössä SYL:n ja SOA:n kanssa, johon kuului muun muassa yhteisten kannanottojen tekeminen. Seminaareja järjestettiin ympäri Suomea ja toiminnassa oli mukana yli kymmenen taustayhteisöä.


text: Vuonna 2006 opiskelija-asuntoyhteisöt perustivat Suomen opiskelija-asunnot ry:n ja SOA oy:n toiminta siirtyi yhdistyksen hoidettavaksi vuoden 2008 alusta. Vuoden 2008 syksyllä SOA:n asiamiestoiminnot siirtyivät RAKLI ry:n hoidettavaksi.


text: 2010-luvulla SOANK pyrki modernisoimaan toimintaansa ja kehittämään uusia tapoja viedä tavoitteitaan eteenpäin. Näihin kuului muun muassa pitkän aikavälin strategian luominen ja sosiaalisen median tehokkaampi hyödyntäminen.


text: Suomen opiskelija-asukkaiden neuvottelukunnan kokouksia pidetään eripuolilla Suomea niissä kaupungeissa, joissa on opiskelijoiden asumisyhteisöjä. Pääsääntöisesti kokouksia pidetään niissä kaupungeissa, joista on edustaja Suomen opiskelija-asukkaiden neuvottelukunnassa. Kokouksen järjestämisestä vastaa paikkakunnan asukasedustaja yhdessä säätiön edustajan kanssa. Mikäli kaupungissa ei ole edustajaa SOANK:issa, voidaan poikkeustilanteessa kokouksessa joku edustajista vastuuhenkilöksi, joka hoitaa kokouksen järjestelyt yhteistyössä paikallisten asukastoimijoiden ja säätiön edustajan kanssa. Kokousten järjestämispaikkakunnan suhteen pyritään tasapuolisuuteen ja kattavuuteen.


text: Suomen opiskelija-asukkaiden neuvottelukunnan kokoukset ovat kaksipäiväisiä.


text: Ensimmäiselle kokouspäivälle rakennetaan ohjelma, joka palvelee käsiteltävää teemaa. Ohjelma voi olla koulutuspäivä tai yhteistä seminaarityöskentelyä. Kokouksen ohjelman valmistelee järjestävä taho yhdessä neuvottelukunnan johtoryhmän kanssa tai edeltävässä kokouksessa edustajista valittu ohjelmatyöryhmä. Puheenjohtaja hyväksyy ohjelman.


text: Toisena kokouspäivänä pidetään varsinainen kokous, jolle on varattava riittävästi aikaa (3-4 h) huomioiden edustajien matkajärjestelyt. Kokouksen aikana summataan edeltävän päivän työskentelyn tulokset ja tehdään niiden pohjalta tarvittavat johtopäätökset. Kokouksessa käydään läpi, miten kukin asukasedustaja raportoi kokouksen tulokset omaan asumisyhteisöönsä. Mikäli kokouksen aikana jonkin säätiön nykykäytännöissä havaitaan jokin selkeä kehittämiskohde, edustajaa suositellaan ottamaan asia käsittelyyn oman säätiönsä seuraavassa yhteistyöelimen kokouksessa. Edustaja raportoi SOANK:ille aloitteen etenemisestä asumisyhteisössään.2016-2017 Petri Mattila (TOAS)


text: 2015 Riikka Alatalo (HOAS)


text: 2013-2014 Sasa Sokka (KOAS)


text: 2012 Pekka Sillanpää (TOAS)


text: 2011 Jyri Järvinen (KOAS)


text: 2009-2010 Tomi Oravasaari (HOAS)


text: 2005-2008 Janne Aaltonen (TOAS)


text: 2004 Jani Sipilä (VOAS)


text: 2003 Tero Sutinen (TOAS)


text: 2002 Mika Tauriainen (DAS)


text: 2001 Ville Rinne (TOAS)


text: 1996-2000 Jukka Relander (HOAS)


text: 1995 Kari Takala (HOAS)


text: 1994 Veikko Heilala (PSOAS)


text: 1993 Petteri Heino (VOAS)


text: 1991 Jukka Mähönen (TYS/VY)


text: 1990 Jouni Haajanen (LOAS)


text: 1989 Kirsi Paasikoski (TYS/VY)


text: 1988 Ari Hertzberg (HOAS)


text: 1987 Juha Kuusinen (HOAS)


text: 1986 Arto Mattila (TOAS)


text: 1985 Mauri Ketola (VOAS)


text: 1984 Aaro Hakola (TOAS)


text: 1982-1983 useita


text: SOANK-sivusto


title: Turonit

text: Turonit () olivat Galliassa asunut kelttiläinen heimo. Toursin kaupunki on nimetty heidän mukaansa.


title: Turonit

text: Turonit osallistuivat Vercingetorixin johtamaan kansannousuun vuonna 52 eaa ja lähettivät 8000 miestä gallialaisten liittoutuman avuksi.


title: Kamensk-Uralski

text: Kamensk-Uralski () on kaupunki Sverdlovskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Kamenkan ja Obin sivujoen Isetin yhtymäkohdassa 100 kilometriä Jekaterinburgista kaakkoon. Kaupungissa risteytyvät Jekaterinburgiin, Kurganiin ja Tšeljabinskiin johtavat rautatiet. Asukkaita on 182 500 henkeä (vuonna 2006).


title: Kamensk-Uralski

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1682 perustetusta Dalmatovon luostarin talonpoikien kylästä. Pietari I:n määräyksestä sinne rakennettiin Kamenskin rautatehdas. Vuonna 1935 Kamenskista tuli kaupunki ja nykyisen nimensä se sai vuonna 1940. 1930-luvulla ja toisen maailmansodan aikana siitä kehittyi huomattava teollisuuskeskus.


title: Kamensk-Uralski

text: Kamensk-Uralskin talous perustuu metalli- ja koneenrakennusteollisuuteen. Kaupungissa toimii useita korkeakouluja, teattereita ja museoita.


title: Miass

text: Miass () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä.


title: Miass

text: Miass sijaitsee Miassjoen varrella 96 kilometriä Tšeljabinskista lounaaseen. Kaupungin kautta kulkee Ufan ja Tšeljabinskin välinen rautatie. Asukkaita kaupungissa on 152 055 henkeä (vuonna 2010).


title: Miass

text: Vuonna 1754 paikkakunnalta löydettiin kupariesiintymä, jonka yhteyteen rakennettiin vuonna 1773 kuparinsulattamo. 1700-luvun lopulla alettiin hyödyntää seudun rikkaita kultaesiintymiä. Vuonna 1925 Miassista tuli kaupunki, jonne toisen maailmansodan aikana siirrettiin Moskovan autotehdas. Nykyään kaupungissa on muun muassa Uralin autotehdas sekä kone-, laite- ja kaivosteollisuutta.


title: 200 motellia

text: 200 motellia ("200 Motels") on brittiläinen elokuvamusikaali vuodelta 1971. Elokuva kertoo Frank Zappan kiertue-elämästä ja sen kaoottisuudesta. Elokuvan käsikirjoittajat ja ohjaajat olivat Frank Zappa ja Tony Palmer, ja se tuotettiin Pinewoodin studiossa Englannissa. Elokuvan musiikin esittää Frank Zappa ja hänen yhtyeensä The Mothers of Invention, ja näyttelijöinä on muun muassa Ringo Starr, Theodore Bikel ja Keith Moon. Elokuvasta tehtiin myös soundtrack, joka ilmestyi samana vuonna.


title: Bs1

text: Bs1 oli Helsingissä alun perin Kulosaaren Raitiotieosakeyhtiön käytössä ollut, ASEA:n vuonna 1917 valmistama raitiovaunu. Vaunun toimitus myöhästyi ensimmäisen maailmansodan takia.


title: Bs1

text: Vuonna 1945 vaunu siirtyi HKL:n liikennöitäväksi, ja se sai numeron HKL 68. Vaunu poistettiin käytöstä vuonna 1954. Bs1-vaunussa oli kaksi kaksiakselista teliä. Vaunun ulkoseinät olivat punertavan ruskeaksi maalattua tiikkiä. Vaunusta valmistui vuonna 2007 ajokuntoinen replika.


title: Euroopan megaliitit

text: Euroopan megaliitit ovat neoliittisella kaudella ja pronssikauden alussa pystytettyjä suuria kiviä ja kivirakennelmia tai rakennelmia, joissa on käytetty suuria kiviä. Tunnetuin Euroopan megaliittirakennelma on kivistä rakennettu ympyrämäinen Stonehenge. Pystykivistä rakennettujen kehien lisäksi Euroopassa rakennettiin kivistä suuria maa- tai kivikumpujen peittämiä käytävähautoja. Megaliittikulttuurin loppu liittynee sotaisan indoeurooppalaisen kellopikarikulttuurin saapumiseen Länsi-Eurooppaan.


title: Euroopan megaliitit

text: Eri megaliitteihin liittyvät perinteet lienevät kehittyneet eri suunnissa. Esimerkiksi megaliittien koristeaiheita tavataan Atlantin puoleisessa Euroopassa Portugalissa ja Bretagnessa. Kivikehiä löytyy enemmän painottuen Keski-Eurooppaan, Italiaan, Saksaan, Ranskaan ja Englantiin.


title: Euroopan megaliitit

text: Muutamat väittävät erilaisia varhaisa kivi- ja mahdollisa puurakennelmia Lähi-Idässä, Välimeren seuduilla, Iberiassa ja Brittien saarilal ajalla noin 9500-6000 eaa magaliittien mehdollisiksi edeltäjiksi, mutta varmaa ei ole, tekivätkö Euroopan mesoliittiset kansat megaliitteja.


title: Euroopan megaliitit

text: Euroopan vanhin tunnettu varma megaliitti on Portugalissa Alentejon alueella lähellä Évora kylää oleva suuri Cromeleque dos Almendresin kivikehä, joka on rakennettu 6000/5000–3000 eaa. muutaman kerran uudelleen. Luultavasti vaikutteet ovat tulleet Pohjois-Afrikasta.


title: Euroopan megaliitit

text: Noin kilometrin päässä siitä seisoo yksittäinen menhir. Göbekli Tepe Turkissa on kuitenkin sitä tuhansia vuosia vanhempi.


title: Euroopan megaliitit

text: Vanhimmat käytävähaudat tehtiin Bretangessa ja Portugalin Alentejossa noin 4700 eaa.


title: Euroopan megaliitit

text: Ranskassa Carnacin alueella on tuhansia megaliittirakennelmia. Niiden ensimmäinen aktiivinen rakennuskausi alkoi noin 4500 eaa.


title: Euroopan megaliitit

text: Irlannin pohjoisosassa on noin 300 käytävähautaa ja muuta megaliittia joista vanhin on Carrowmore noin 4300–3500 eaa.Melko varhaisia ennen vuotta 3000 eaa. olivat myös Etelä-Ranskassa Marseillen seuduilla Rhonen laaksossa, ja Sardinian megaliitit, sekä Skotlannin itärannikko. Tyypilliset varhaiset megaliitit Portugalissa, Ranskan Bretagnessa, Irlannissa jne olivat megaliittisia hautoja ja pitkiä kumpuja.


title: Euroopan megaliitit

text: Morbihanissa Ranskan Bretagnessa, Atlantin rannikolla on Téviecissä mesoliittisia joukkohautoja, joita peittävät pienet maakummut. Téviecin oletetaan olevan samanikäinen kuin lähialueen Hoëdic, jonka arvioidaan olevan ajalta 5800 eaa. Mutta megaliittien edeltäjiksi oletetaan mieluiten pitkiä kumpuja, joita rakennettiin ennen megaliitteja. Pitkäkummut olivat maanviljelykulttuureille ominaista pitkäätaloa muistuttavia maakumpuja, jotka lienee rakennettu pitkätalon paikalle. Tämä perinne saapui nauhakeramiikan mukana itäiseltä suunnalta.


title: Euroopan megaliitit

text: Vendéen alueelle saapui sydänsimpukkakeramiikka, josta on noin 5500 kehittynyt oma varhainen Keski-Atlantin rannikon neoliittinen kulttuuri. Pariisin altaaseen saapui nauhakeramiikka, joka synnytti siellä maata viljelevän Villeneuve-Saint-Germain-kulttuurin noin 4800–4600 eaa. Saint-Etienne-en-Coglèsin asutus Ille-et-Vilainessa oli puusta rakennettu trapetsin muotoinen pitkätalo joskus 5000–4750 eaa. Lähistöltä Saint Justista ja Morbihanista Arzonin läheltä on löydetty nauhakeramiikasta johdettua keramiikkaa. Locmariaquerin seudulla tehtyjen siitepölytutkimusten mukaan siellä alettiin viljellä maata noin 5000 eaa. Myös Portugalissa ensimmäiset megaliitit syntyivät maanviljelyn levittyä alueelle.


title: Euroopan megaliitit

text: Iberian niemimaalla Espanjassa ja Portugalissa maanviljely näyttää levittäytyneen sinne ensin noin 5500–5000 eaa. lännestä Pohjois-Espanjan Cantabrian kautta Pohjois-Portugaliin ja myös Espanjan etelärannikon kautta Algarven seuduille. maanviljelyä oli jo 5500–5250 eaa. Estamaduran seudulla ja myös Algarven seuduille eteläisessä Portugalissa, ja myöhemmin 5000–4750 eaa. Keski-Portugalissa, minne syntyivät ehkä 4800 eaa. ensimmäiset megaliitit. Varhaisin Portugalin keramiikka 5300–5100 eaa. oli Välimeren seuduilla länteen päin levinnyttä sydänsimpukkakeramiikkaa.


title: Euroopan megaliitit

text: Megaliiteille ovat tyypillisiä suuret kivet, monumentaalisuus ja joukkohaudat. Varhaisimmat megaliitit olivat osin suurista kivistä tehtyjä hautoja Ranskan rannikolla, Portugalissa ja Espanjassa noin 4800–4500 eaa. Suuria megaliitteja alettiin tehdä vasta vuosituhannella 4000–3000 eaa.


title: Euroopan megaliitit

text: Megaliittien synnyn käsitetään usein liittyvän neoliittisen maanviljelyn saapumiseen mesoliittisen metsästyskulttuurin alueelle. Maanviljely saapui Länsi-Eurooppaan etelästä ja idästä. Esimerkiksi Ranskan Bretagnessa Välimeren suunnasta tullut sydänsimpukkakeramiikkaa valmistanut kansa ja idästä tullut nauhakeramiikkaa suosineet heimot toivat maanviljelyn alueelle suunnilleen samoihin aikoihin. Länsi- tai pikemminkin Luonais-ranskan varhaisella megaliittialueella näyttäisi sydänsimpukkakeramiikka saapuneen ensin, ja vasta myöhemmin nauhakeraamiikka


title: Euroopan megaliitit

text: Megaliittihaudat kehittyivät asteittain muista hautatyypeistä mesoliittisen ajan lopulla neoliittisen kulttuurin ollessa jo voimissaan Itä-Euroopassa ja levittäessä vaikutteitaan, esimerkiksi saviastiatyylejään, länteen. Megaliitit ovat voineet levitä Euroopassa osittain maitse, osittain meritse. Myöhäinen nauhakeramiikka levisi nopeasti pohjoiseen Keski-Eurooppaan Tonavan yläjuoksua pitkin joskus 5300–5000 eaa., saapuen Saksaan ja Ranskaan Hinkelstein-ryhmänä 5000–4850 kalibroitua eaa. Tämä näkyy Treburin haudoissa. Varhaiseen megaliitteja edeltävään aikaan osuu myös La Hoguetten ryhmä, jonka oletetaan saaneen vaikutteita Välimereltä.


title: Euroopan megaliitit

text: Myös myöhäiseksi Lengyelin kulttuuriksi joskus sanottu Suppilopikarikulttuuri, joka rakensi pitkäkumpuhautoja ja pyöreitä ja kartiomaisia kumpuhautoja Pohjois-Saksassa, ja myöhemmin myös tyypillisiä megaliitteja pohjoisella olinalueellaan. Monesti pyöreästä neliömäiseen olevat kummut yhdistyivät pitkiksi soikeiksi kummuiksi. Kumpujen ympärillä ja sisällä olevat puiset rakenteet korvattiin Skandinaviassa, Saksassa, Alankomaissa ja Puolan osissa kivellä. Myöhemmin megaliittikulttuuria kannattelivat kivikautinen kellopikarikulttuuri ja Saksassa muun muassa Wartbergin myöhäisneoliittinen kulttuuri.


title: Euroopan megaliitit

text: Suuret megaliittirakennelmat noin 4000–3000 eaa. liittyivät maanviljelyn vakiintumiseen, suuriin väestömääriin, nopeaan väestönkasvuun, maanviljelyn riskeihin ja niin edelleen. Rakennettiin kehämonumentteja ja pitkäkumpuja. Esimerkiksi Bretagnen käytävähaudart rakennettiin noin 3700–3100 eaa.. Tällöin hautojen käytävät olivat leveämpiä ja mutkikkaampia. Magaliittitaiden kehittyi huippuunsa. Tanskaan Sarupiin Fynin saarelle tehtiin satojen metrien mittaine vallihautojen ja suojavallien kompleksi noin 3400 eaa.. Tanskan seremonoakeskukset olivat soitten tei vesien lähellä niemillä. Aura saapui Pohjois-Ranskaan ja Pohjois-Saksaan noin 3000 eaa.


title: Euroopan megaliitit

text:
Megaliittikulttuuri kukoisti noin 4800–2200 eaa. Alla megaliittien ajoituksia, jotka perustuvat muun muassa radiohiilimenetelmään ja termoluminesenssimenetelmään.
Suomessa rakennettiin joskus 2500–2000 eaa. Perämeren rannikoille jätinkirkkoja, jotka ovat yleensä 10–60 metrin läpimittaisia tavallisesti suorakaiteen muotoisia kivivalleja. Jätinkirkot on tuoreen tulkinnan mukaan rakennettu merkkipäivien auringon nousun ja laskun suuntien mukaisesti. Näin ollen ne on liitetty megaliittiperinteeseen, vaikka ne ovatkin megaliitteja vaatimattomampia. Jätinkirkkoihin liittyvä keramiikka on Pöljän ja Kierikin tyyppiä.


title: Euroopan megaliitit

text: Megaliiteille tyypillinen koristeluperinne, johon kuuluu muun muassa spiraaliaiheita, on levinnyt vain läntiseen Eurooppaan ja läntisen Välimeren seuduille. Sen kanta-alueita näyttävät olevan Portugali ja Länsi-Ranska, ja sitä tavataan myös Englannissa ja Pohjois-Saksassa.


title: Euroopan megaliitit

text: Megaliitteihin kaiverrettujen kuvioiden tarkoituksesta on monia selityksiä. Ne voivat olla koristeita tai liittyä uhraus- ja muihin rituaaleihin. Sisäkkäiset renkaat voivat kuvata shamanistista tunnelikokemusta siirryttäessä toiselle tajunnan tasolle. Pyöreät kuviot voivat olla ihmisruumiin osia ja liittyä hautamuistomerkkiin.


title: Euroopan megaliitit

text: Moniin megaliitteihin on kaiverrettu erilaisia abstrakteja kuvioita.


title: Euroopan megaliitit

text: Megaliittihaudat olivat tyypillisesti kumpumaisia joukkohautoja, jotka ovat kooltaan suuria, ja joiden rakentamisessa on käytetty suuria kiviä. Haudat sijaitsevat muiden megaliittirakennelmien lähellä.


title: Euroopan megaliitit

text: Monien megaliittihautojen ympäriltä ovat maa ja pienet kivet kuluneet pois, ja hautakammio seisoo paljaana. Paljas hautakammio voi olla dolmen, muutaman pystykiven kannattelema laattakivi. Toiset paljaat hautakammiot, paasiarkut ovat suurista kivistä koottuja kammioita. Käytävähautojen sisin osa on kivistä ladottu valeholvi.


title: Euroopan megaliitit

text: Haudat kehittyivät ajan mukana. Skandinavian eteläosaan ilmestyivät 3600 eaa. karkeat paasiarkut, mutta myöhemmin 3300 eaa. suuret, taidokkaasti tehdyt käytävähaudat. Temppeleitä tai seremoniakeskuksia ovat yksittäiset pystykivet "menhir"it, kivikehät ja kivirivistöt.


title: Euroopan megaliitit

text: Suuria pystykiviä, "menhir"eitä on suurissa rivistöissä Normandian niemimaalla Carnacissa Ranskassa ja tuhansissa muissakin paikoissa. Tunnetuin suuri menhir Locmariaquerin menhir Ranskassa painaa 350 tonnia ja on ollut ehjänä noin 20 metriä pitkä. Menhir on hajonnut neljään palaan.


title: Euroopan megaliitit

text: Megaliitteja ovat myös suurista kivistä kootut ympyrät, joista tunnetuin on Stonehenge Englannissa noin vuosilta 3000–1000 eaa. Stonehengen ympäristössä on muita megaliitteja. Megaliittikehiä on Britteinsaarilla, Länsi-Ranskassa, Saksassa ja Itävallassa Tonavan varrella ja myös Italiassa.


title: Euroopan megaliitit

text: Tunnetuin käytävähauta on Newgrangen käytävähauta Irlannissa.


title: Euroopan megaliitit

text:
Yksi mies pystyy keskimäärin kivikautisella tekniikalla
--->Megaliittikivi 1000 kg/1km/132 miestyötuntia


title: Euroopan megaliitit

text:
Tämän mukaan esimerkiksi Kleinenkneten 1- käytävähauta vaati 109500 miestyötuntia.
Tämä on esimerkiksi sadan ihmisen voimin kolme ja puoli kuukautta. Pinempi Drebenstedin
magaliitti vaati noin 40000 miestyötuntia. 100 hengen miehistö tekee sen 10 päivässä.


title: Euroopan megaliitit

text: Karkea nyrkkisääntö on, että yksi mies pystyy rakentamaan noin kuutiometrin maakumpua päivässä korilla kantamalla. Tämä tulee 2ha alaisen 40 m korkean Silbury Hillsin arvioidusta työmäärästä 10 miljoonaa miestyötuntia, 248000 kuutiometriä. Muiden lähteiden mukaan tämä vaihtelee välillä 0,5 m3-2 m3/päivä.


title: Marouane Fellaini

text: Marouane Fellaini-Bakkioui (, 22. marraskuuta 1987 Etterbeek, Belgia) on belgialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Fellaini edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Manchester Unitedia.


title: Marouane Fellaini

text: Fellainin Belgian-uran jälkeen hänest olivat kiinnostuneet seurat Manchester United, Aston Villa, Real Madrid, Tottenham ja Bayern München. Fellaini allekirjoitti viiden vuoden ja 15 miljoonan euron sopimuksen Evertonin kanssa vuonna 2008, ja hänestä tuli Belgian historian kallein pelaaja ja Evertonin kallein värväys. Fellaini debytoi Evertonissa Valioliigassa Stoke Cityä vastaan syyskuussa 2008 ja teki ensimmäisen maalinsa Newcastle Unitedia vastaan lokakuussa. Kauden viimeisessä ottelussa FA Cupin finaalissa Fellaini oli Evertonin aloituskokoonpanossa Chelseaa vastaan. Fellaini oli alustamassa joukkueensa avausosumaa, jonka teki jo 25 sekunnilla Louis Saha. Chelsea voitti ottelun. Kauden päätteeksi hänet nimettiin joukkueen vuoden nuoreksi pelaajaksi.


title: Marouane Fellaini

text: Kaudella 2009–2010 paikallisottelussa Liverpoolia vastaan Fellaini loukkaantui Sotirios Kirgiakosin taklauksesta ja oli sivussa puoli vuotta.


title: Marouane Fellaini

text: Manchester United teki elokuussa 2013 tarjouksen sekä Fellainista että hänen joukkuetoveristaan, puolustaja Leighton Bainesistä. Everton kuitenkin hylkäsi yhteensä 28 miljoonan punnan tarjouksen "loukkaavana ja pilkallisena". Tarjousten takana oli Unitedin uusi manageri David Moyes, joka siirtyi seuraan kesällä juuri Evertonista. Lopulta Fellaini siirtyi Unitediin 27,5 miljoonalla punnalla.


title: Marouane Fellaini

text: Fellaini oli kaudella 2013–2014 useita kertoja loukkaantuneena, ja pelasi vain 16 valioliigaottelua. Hänen kauttaan pidettiin "floppina", ja uuden managerin Louis Van Gaalin huhuttiin aikovan myydä hänet. Hän pelasi kuitenkin seuraavalla kaudella Unitedissa 27 valioliigaottelua, joissa teki kuusi maalia. Kaudella 2015–2016 hän pelasi 18 valioliigaottelua, joissa teki yhden maalin sekä kuului FA Cupin voittaneeseen Unitedin joukkueeseen. Kaudella 2016–2017 hän pelasi valioliigassa 28 ottelua, ja teki yhden maalin. Eurooppa-liigassa hän pelasi 11 ottelua, myös voittoisan loppuottelun AFC Ajaxia vastaan. Kaudella 2017–2018 hän kärsi useista loukkaantumisista, ja pelasi vain 16 valioliigaottelua, joissa teki neljä maalia.


title: Marouane Fellaini

text: Fellaini edustaa maajoukkuetasolla Belgian maajoukkuetta. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi Tšekkiä vastaan helmikuussa 2007 ja on sen jälkeen kuulunut maajoukkueen runkopelaajiin. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki EM-karsintaottelussa Portugalia vastaan kesäkuussa 2007. Hän edusti Belgiaa vuoden 2008 kesäolympialaisissa. MM-kilpailuissa 2014 hän pelasi Belgian kaikissa viidessä ottelussa, ja teki myös maalin ottelussa Algeriaa vastaan. EM-kilpailuissa 2016 hän pelasi kolme ottelua. Hän pelasi viisi ottelua Belgian pronssijoukkueessa MM-kilpailuissa 2018, ja teki maalin ottelussa Japania vastaan.


title: Marouane Fellaini

text: Joulukuuhun 2018 mennessä hän on pelannut 87 maaottelua ja tehnyt niissä 18 maalia.


title: Marouane Fellaini

text: Hänen vanhempansa ovat kotoisin Marokosta. Fellaini palkittiin vuonna 2008 Belgian pääsarjassa hyvistä otteista Ebony Shoella, joka myönnetään kauden parhaalle afrikkalaiselle tai afrikkalaista sukujuurta olevalle pelaajalle. Hänen isänsä Abdellatif on pelannut maalivahtina muun muassa Raja Casablancassa ja Hassania Agadirissa.


title: Randolph Churchill (s. 1911)

text: Randolph Frederick Edward Spencer Churchill (28. toukokuuta 1911 – 6. kesäkuuta 1968) oli brittiläinen poliitikko, kirjailija ja journalisti. Hänen isänsä oli pääministeri Winston Churchill. Churchill toimi Prestonin vaalipiirin kansanedustajana vuosina 1940–1945. Hänen poikansa oli myös nimeltään Winston Churchill.


title: Randolph Churchill (s. 1911)

text: Churchill kirjoitti kolumneja useisiin huomattaviin sanomalehtiin, mutta joutui usein riitoihin päätoimittajien kanssa.


title: Anaklia

text: Anaklia () on kylä ja merenrantalomakohde Georgian länsiosassa Samegrelo ja Zemo Svanetin hallintoalueella Zugdidin piirikunnassa. Se sijaitsee Enguri-joen suulla Mustanmeren rannalla lähellä Abhasian rajaa.


title: Anaklia

text: Varhaisin asutus Anaklian alueella on pronssikauden keskivaiheilta ja edustaa tyypillistä Kolkhiin kulttuuria. Paikkakunta on Kolkhiissa sijainnut klassisten lähteiden "Heraclea", myöhempien kirjoittajien "Anaclia" ja 1600-luvun matkaajien Archangelo Lambertin ja Jean Chardinin "Anarghia". Kun Georgian kuningaskunta hajosi osiin 1400-luvulla, Anakliasta tuli merkittävä linnoituskaupunki, satama ja kalastusasema Samegrelon ruhtinaskunnassa. Vuonna 1723 osmanien valtakunta valtasi kaupungin ja teki siitä laivastotukikohdan ja orjakaupan keskuksen. Venäjän–Turkin sodan aikana (1768–1774) kenraali Totlebenin johtama venäläis-georgialainen armeija valtasi Anaklian vuonna 1770.


title: Anaklia

text: Vuonna 1802 viereisen Abhasian ruhtinaskunnan Turkkia tukenut hallitsija Keleš Ahmed-Beg Šervašidze käytti Samegrelon sisäisiä riitoja hyödykseen ja pakotti ruhtinas Grigol Dadianin luovuttamaan Anaklian Abhasialle. Grigolin poika ja perillinen Levan otettiin panttivangiksi. Kun Samegrelosta tuli Venäjän protektoraatti vuonna 1803, Venäjän Georgian-komentaja Pavel Tsitsianov vaati Keleš-begiä luovuttamaan Levanin takaisin. Keleš-beg kieltäytyi, ja Tsitsianov lähetti kenraalimajuri Ion Rykgofin Abhasiaan. Maaliskuussa 1805 venäläiset valtasivat Anaklian ja uhkasivat marssia Suhum-Kaleen, joten abhasialaisten oli pakko vapauttaa Dadiani. Anaklian valtaus kuitenkin suututti osmanit, ja Tsitsianov kiirehti erottamaan alaisensa ja jopa pyytämään toimiaan anteeksi, ja venäläinen varuskunta poistettiin Anakliasta. Välikohtaus kuitenkin lisäsi edelleen suurvaltojen välisiä jännitteitä. Kun seuraava Venäjän–Turkin sota syttyi vuonna 1806, venäläiset joukot palauttivat Anaklian ja Kalin linnoituksen Samegrelon ruhtinas Levanille, joka luovutti ne myöhemmin takaisin Venäjän haltuun. Myöhemmin Anaklian sataman merkitys hiipui huomattavasti, mutta se pysyi pienenä Mustanmeren laivaston tukikohtana neuvostokaudella.


title: Anaklia

text: Abhasian sodan (1992–1993) jälkeen Anakliaan avattiin venäläinen rauhanturvaajatukikohta. Vuonna 2006 Georgian puolustusministeriö raportoi venäläisten sotilaiden 1600-luvulla rakennetulle Anaklian linnoitukselle aiheuttamista lukuisista vahingoista. Rauhanturvaajia syytettiin käymälöiden ja kylpyammeiden asentamisesta linnoitukseen. Protestien jälkeen venäläiset rauhanturvaajat vetäytyivät Anakliasta heinäkuussa 2007.


title: Geirangerinvuono

text: Geirangerinvuono () on Storfjordeniin kuuluva sivuvuono Møren ja Romsdalin läänissä Länsi-Norjassa. Vuono sijaitsee kokonaan Strandan kunnan alueella. Vuonna 2005 vuono otettiin yhdessä Nærøyfjordenin kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon. National Geographicin "Traveler"-lehti on valinnut Geirangerinvuonon maailman kauneimmaksi maailmanperintöluettelon kohteeksi.


title: Geirangerinvuono

text: Vuonon päässä sijaitsee Geirangerin kylä, joka on myös maailmankuulu matkailukohde. Norjalainen katastrofielokuva "The Wave" (2015) sijoittuu Geirangerinvuonoon ja sen rannoilla oleviin kyliin.


title: Sammutin

text: Sammutin voi viitata johonkin seuraavista:


title: K3

text: K3 tai K-3 merkitsee muun muassa seuraavia:


title: Markus Huhtala

text: Markus Huhtala (s. 15. kesäkuuta 1982 Haukipudas) on haukiputaalainen ammattinyrkkeilijä, joka ottelee tätä nykyä alemmassa raskaassasarjassa (79,3 kg) Hänen lempinimensä on "Haukiputaan Moukari". Markus Huhtala on 183-senttinen. Huhtalan vahvuudet ammattinyrkkeilijänä ovat etenkin kovaiskuisuus. Huhtalan meriitteihin amatöörikehissä voidaan laskea vuoden juniorinyrkkeilijän titteli vuonna 2000.


title: Markus Huhtala

text: Huhtalan valmentajana sekä myös managerina toimii Markku Pirinen ja toisena valmentajana Yrjö Kosunen.


title: Markus Huhtala

text: 1.10.2001 Töölön Kisahalli, Helsinki Ruslan Akhmedzonov W UD 4


title: Markus Huhtala

text: 1.12.2001 Kamari Areena, Kankaanpää Dmitri Protkunas W KO 4


title: Markus Huhtala

text: 22.11.2002 Hotelli Viihdekartano, Kuopio Antons Fedjunins L TKO 4


title: Markus Huhtala

text: 15.2.2003 Töölön Kisahalli, Helsinki Terje Arildsen D PTS 4


title: Markus Huhtala

text: 17.5.2003 Jatuli, Haukipudas Jevgenijs Andrejevs W TKO 3


title: Markus Huhtala

text: 15.11.2003 Nallisport, Oulu Marian Varchol W TKO 2


title: Markus Huhtala

text: 18.9.2004 Radisson SAS, Oulu Gabriel Botos W TKO 1


title: Markus Huhtala

text: 28.5.2005 Teatterikuoppa, Haukipudas Dmitrich Libich W RTD 3


title: Markus Huhtala

text: 21.3.2009 Vanha Urheilutalo, Juuka Andrei Tylilyuk W RTD 2


title: Markus Huhtala

text: 27.11.2009 Pyynikin Palloiluhalli, Tampere Janos Olah W KO 1


title: Markus Huhtala

text: 4.12.2009 Heiton talo, Haukipudas, Sergei Beloshapkin L PTS 6


title: Markus Huhtala

text: 19.11.2010 Urheilutalo, Pori, Juan Carlos Muntane W KO 1


title: Robert Jenkinson

text: Robert Jenkinson, Liverpoolin 2. jaarli (7. kesäkuuta 1770–4. joulukuuta 1828) oli brittiläinen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä vuosina 1812–1827. Kaikkiaan hän oli hallituksessa lähes 30 vuotta, ensin ulkoministerinä vuodesta 1801, sitten lyhyesti sisäministerinä ennen pääministeriksi nousemistaan. Hänen kaudellaan Iso-Britannia toipui Napoleonin sotia seuranneista epävakaista ajoista.


title: Robert Jenkinson

text: Lordi Liverpool nousi pääministeriksi 42-vuotiaana, mikä on usein nostettu esiin, koska hänen kaikki seuraajansa ovat olleet asemaansa noustessaan tätä vanhempia.


title: Last Look at Eden

text: Last Look at Eden on Europen kahdeksas albumi. Se on ensimmäinen Ruotsissa listaykköseksi noussut albumi sitten vuoden 1988 julkaistun "Out of This World"in.


title: J. A. Baker

text: John Alec Baker (6. elokuuta 1926 – 26. joulukuuta 1986/1987) oli englantilainen kirjailija ja lintuharrastaja.


title: J. A. Baker

text: J. A. Baker asui Chelmsfordissa, Essexissä. Hän pysyi tuntemattomana suurelle yleisölle, vaikka kirjoitti kaksi menestynyttä kirjaa, "Muuttohaukka" ja "The Hill of Summer". Baker kokeili ainakin viittätoista eri ammattia, kunnes sattui näkemään muuttohaukan saalistamassa. Hän seurasi muuttohaukkojen elämää Itä-Englannin maaseudulla lähes kymmenen vuotta. Sitten hän sairastui ja kirjoitti havainnoistaan, tunteistaan, maisemasta ja luonnosta teoksen "The Peregrine". Hän omisti kirjan vaimolleen. Teos palkittiin Duff Cooper Prize -palkinnolla. Toisen kirjan jälkeen hänestä ei enää kuultu mitään.


title: J. A. Baker

text: Uuden englanninkielisen laitoksen (2005) esipuheen kirjoitti Robert Macfarlane.


title: Nakajima Ki-49 Donryū

text: Nakajima Ki-49 Donryū (), viralliselta nimeltään tyypin 100 raskas pommikone (, liittoutuneiden raportointinimi "Helen") on japanilainen pommikone, jota käytettiin toisessa maailmansodassa. Sen suunniteltiin korvaavan Mitsubishi Ki-21:n palveluskäytössä. Koneesta tuli kuitenkin keskinkertainen, joten sitä käytettiin vanhan tyypin rinnalla. Ensimmäinen kolmesta prototyypistä lensi ensilentonsa vuonna 1939. Ensimmäinen tuotantomalli (Ki-49-1) valmistui kesällä 1941. Myöhemmin valmistetussa Ki-49-2:ssa oli parempi aseistus, paremmat moottorit ja paksumpi panssarointi. Koska kone ei täyttänyt odotuksia, alettiin Ki-49:ia siirtää toissijaisiin tehtäviin toisen maailmansodan lopulla.


title: Strathspey

text: Strathspey () on Speyjoen laakso Skotlannin Morayn hallinnollisella alueella.


title: Strathspey

text: Strathspey on Skotlannin viskintuotannon keskuksia. Alueen pääkaupunki on Grantown-on-Spey, jossa on runsaat 2 000 asukasta.


title: Strathspey

text: Strathspeyssä asui englantilainen kirjailija Desmond Nethersole-Thompson.


title: EMD DDA40X

text: EMD DDA40X on dieselveturi, joita silloinen General Motors Electro-Motive Division eli "EMD" rakensi Union Pacific Railroadille kaikkiaan 47 kappaletta. Veturit valmistuivat vuosina 1969-1971 ja saivat numerot UP 6900 - UP 6947.


title: EMD DDA40X

text: DD40X on 30 metrin pituudellaan pisin koskaan rakennettu dieselveturi. Veturissa on kaksi 3 300 hevosvoiman dieselmoottoria ja kaksi 4-akselista teliä. Ohjaamo sijaitsee veturin toisessa päässä, ja sen takana on suuri konesuojus. Telien välissä konesuojan alla on polttoainesäiliö, joka on tilavuudeltaan 31 154 litraa. Ohjaamon edessä on lyhyt ja koko veturin levyinen turvanokka. Sisäänkäynti ohjaamoon tapahtuu konesuojan viereisiltä käyntisilloilta.


title: EMD DDA40X

text: X-kirjain nimen perässä tulee englannin kielen sanasta "Experimental", kokeellinen. Vetureissa testattiin myöhemmissä EMD:n dieselvetureissa käytettävää tekniikkaa. Nimestä näkee toisinaan käytettävän myös muotoa virheellistä muotoa DD40AX tai DD40X.


title: EMD DDA40X

text: Tällä hetkellä vain UP 9636 on käytössä. Loput on joko museoitu tai romutettu.


title: Nimiq

text: Nimiq on kanadalaisen Telesat Canada -tietoliikenneyhtiön tietoliikennesatelliittien perhe. Nimi Nimiq tulee Inuittien kielestä joka tarkoittaa voimaa joka yhdistää tai sitoo kappaleet tai kohteet yhteen ().


title: Nimiq

text: Nimiq 1 satelliitti laukaistiin Baikonurin avaruuskeskuksesta 20. toukokuuta 1999 Proton D-1-e kantoraketilla. Satelliitti oli Kanadan ensimmäinen kotivastaanottajille suunniteltu tietoliikennesatelliitti. Telesat vuokrasi koko satelliittin lähetyskapasiteetin kanadalaiselle Bell Canadalle.Bell Canada tilasi Telesatilta Nimiq 2 satelliittin lisätäkseen lähetyskapasiteettia ja aloitti samalla HDTV lähetykset. Satelliitti laukaistiin 29. joulukuuta 2002 Proton Breeze M kantoraketilla. Pian käyttöönoton jälkeen 20. helmikuuta 2003 satelliittissa havaittiin teknisiä vikoja ja aurinkopaneeleiden tuottama virta riitti ainoastaan 26:lle, 32:sta transpondereista. Nimiq 4 satelliittin laukaisun jälkeen Nimiq 2 siirrettiin samaan rata-asemaan Nimiq 1:n kanssa.Nimiq 2 satelliitissa ilmenneiden teknisten ongelmien vuoksi Bell Canada vuokrasi yhdysvaltalaiselta DirecTV yhtiöltä, sen käytöstä poistamia satelliitteja jotka olivat edelleen kiertoradalla. DirectTV3 ja DirectTV2 nimettiin uudelleen nimillä Nimiq 3 ja Nimig 4i. Nimiq 3 sijoitettiin samaan rata-asemaan Nimiq 2 satelliitin kanssa täydentämään teknisten ongelmien vuoksi puuttuvaa kapasiteettia. Nimiq 4i sijoitettiin samaan rata-asemaan Nimiq 1:n kanssa tehostamaan lähetystehoa. Nimig 4i satelliitin polttoaine loppui ja se korvattiin 28. huhtikuuta 2007 Nimiq 4iR satelliitilla.


title: Nimiq

text: Nimiq 4 laukaistiin Proton Breeze M kantoraketilla 20. syyskuuta 2008 ja se korvasi ikääntyvän Nimiq 4iR satelliittin.Tammikuussa 2007 Telesat tilasi Nimiq 5 -satelliitin yhdysvaltalaiselta Space Systems/Loral -yhtiöltä, joka rakentaa sen LS-1300-satelliittirungolle. Satelliitin alihankkijoina toimi kanadalaisia yrityksiä: Com Dev International Ltd valmisti multipleksereitä ja kytkimiä ja MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd valmisti satelliitin antennit.


title: Nimiq

text: Satelliitin alkuperäisenä tehtävä on välittää digitaalista TV-lähetyksiä Kanadaan, mutta laukaisun jälkeen satelliittin koko kapasiteetti vuokrattiin yhdysvaltalaiselle Dish Network yhtiölle. Satelliitissa on 32 K-taajuuskaistan transponderia. Satelliitin asema on 72,7 astetta läntistä pituutta, päiväntasaajan yllä 30 000 km merenpinnan yläpuolella eli geostationaarisella kiertoradalla. 4850 kg painava satelliitti toimii 15 vuotta.


title: Nimiq

text: Se laukaistiin Baikonurin avaruuskeskuksesta 18. syyskuuta 2009 Proton Breeze M-kantoraketilla.


title: Tullianum

text: Tullianum oli Rooman valtionvankilan Carcer Mamertinuksen maanalainen osa, jossa kuolemantuomiot pantiin täytäntöön. Se on saanut nimensä vankilan alla pulppuavasta lähteestä. Se sijaitsi Forumilla Comitium-rakennuksen yhteydessä.


title: Rostovin alueen lippu

text: Rostovin alueen lippu on Venäjän Rostovin alueen tunnus. Sen mittasuhteet ovat 2:3 ja se hyväksyttiin 28. lokakuuta 1996. Lipussa on kolme yhtä suurta vaakaraitaa väreiltään ylhäältä alas sininen, keltainen ja punainen ja vasemmalla valkoinen pystyraita. Värit symboloivat alueella asuvia kansallisuuksia; venäläisiä (punainen), Donin kasakoita (sininen) ja kalmukkeja (keltainen). Valkoinen raita symboloi alueen kuulumista Venäjään.


title: Koiviston konklaavi

text: Koiviston konklaaviksi kutsutaan presidentti Mauno Koiviston koolle kutsumaa tuomioistuinten, yliopistojen ja tutkimuslaitosten edustajien tapaamista 6. toukokuuta 1992. Presidentinlinnaan kokoontui silloin noin 30 henkeä.


title: Koiviston konklaavi

text: Arvellaan, että tässä tapaamisessa Koivisto painosti korkeimman oikeuden jäseniä olemaan myötämielisempiä pankeille velallisten ja pankkien välisissä oikeudenkäynneissä. Esimerkiksi professori Heikki Ylikangas muistelee:


title: Koiviston konklaavi

text: Koivisto piti virheellisenä erityisesti Korkeimman oikeuden 3.4.1992 tekemää päätöstä, jonka mukaan pankilla ei ollut oikeutta yksipuolisesti nostaa lainansaajan korkoa. Koiviston mielestä tuomioistuinten oli ajateltava erityisesti pankkien asemaa. Pankit kärsivät massiivisista ongelmaluotoista toisaalta talouslaman vuoksi ja toisaalta siksi, että ne halusivat periä luotoista devalvaatiokorotukset, mikä oli monelle yritykselle liikaa.


title: Koiviston konklaavi

text: Ainakin tietokirjailija Antti-Pekka Pietilä kirjassaan "Pankkikriisin peitellyt paperit" (2008) ja toimittaja Seppo Konttinen kirjassaan "Salainen pankkituki" (2007) tulkitsevat niin että kokouksen jälkeen tuomioiden linja muuttui velallisia kohtaan ankarammaksi ja pankeille edullisemmaksi.Koivisto oli pyytänyt keskustelua Korkeimman oikeuden presidentin kanssa sekä ennen että jälkeen varsinaista kokousta. Koiviston keskusteluista on olemassa muistiinpanot. Presidentti Tarja Halonen kuitenkin päätti salata ne ulkopuolisilta.


title: Koiviston konklaavi

text: Tilaisuudesta tehty 36-sivuinen muistio siirrettiin 2013 tasavallan presidentin kansliasta Kansallisarkistoon, jolloin toimittajat pääsivät tutustumaan siihen.


title: Dagestanin lippu

text: Dagestanin lippu on Venäjään kuuluvan Dagestanin tasavallan tunnus. Se hyväksyttiin 26. helmikuuta 1994. Sen mittasuhteet ovat 2:3 ja malliltaan lippu on horisontaalinen trikolori väreiltään ylhäältä alas vihreä, sininen ja punainen. Värit symboloivat islamia (vihreä), Kaspianmerta (sininen) ja ihmisten rohkeutta ja uskollisuutta (punainen). 19. marraskuuta 2003 lipun mittasuhteet vaihdettiin 1:2 nykyisiin mittasuhteisiin.


title: Talvisodan tausta

text: Talvisodan tausta sisältää tapahtumat, jotka johtivat Suomen ja Neuvostoliiton väliseen talvisotaan vuosina 1939–1940.


title: Talvisodan tausta

text: Itsenäistymisen jälkeen Suomi aloitti ulkoministeri Rudolf Holstin hahmottelemalla reunavaltiopolitiikalla, joka vähitellen osoittautui voimattomaksi: ensiksi siksi, että Puolan Vilnan-miehitys heikensi Liettuan välejä Puolaan ja toiseksi siksi, että Saksa solmi Puolan kanssa hyökkäämättömyyssopimuksen 1934 sekä Ison-Britannian kanssa laivastosopimuksen 1935, mikä vähensi mahdollisuutta siihen, että Iso-Britannia olisi Saksan laivaston ohi vuosien 1918–1920 tapaan muodostunut Itämerellä strategiseksi voimatekijäksi. Suomi suuntautui puolueettomaksi Pohjoismaaksi käytännössä jo 1920-luvun lopulla ja viimeistään 1935, kun Pohjoismainen suuntaus julistettiin Suomen viralliseksi ulkopolitiikaksi. Muiden pienten maiden tapaan Suomi ryhtyi Kansainliiton kollektiivisten turvallisuustakuiden kannattajaksi. 1920-luvun lopulta alkaen Euroopan turvallisuus heikentyi ja Suomi teki 1930-luvun alusta Viron kanssa salaista sotilasyhteistyötä lähinnä Ruotsin pääesikunnan ideasta Venäjän keisarikunnan 1910-luvulla kehittämän Pietari Suuren merilinnoituksen hengessä, jonka tarkoituksena oli sulkea Neuvostoliiton Itämeren laivasto Suomenlahden pohjukkaan. Tiedon tästä arveltiin siirtyneen myös Neuvostoliiton tietoisuuteen sinne siirtyneen suomalaisen luutnantin mukana 1930-luvulla.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostoliitto haki 1930-luvun puolivälistä lähtien itselleen edullisempia rajoja ja tukikohtia Suomesta. Vuonna 1938 NKVD-agentti Boris Jartsev esitti konkreettiset vaatimukset Suomelle vedoten Saksan uhkaan: Suomen olisi pitänyt solmia puolustusliitto Neuvostoliiton kanssa. Suomi torjui vaatimukset eikä Suomen hallitus tajunnut Jartsevin toimineen Neuvostoliiton ylimmän johdon valtuuttamana. Molotov–Ribbentrop-sopimuksen jälkeen syksyllä 1939 Neuvostoliitto esitti julkisesti vaatimuksensa, joihin kuului nyt maiden välisen rajan siirtäminen Karjalankannaksella kauemmas Leningradista. Suomi oli valmis vain aivan pienimuotoiseen rajanoikaisuun, mikä ei riittänyt Neuvostoliitolle. Lopulta Neuvostoliitto hyökkäsi Suomeen ilman sodanjulistusta 30. marraskuuta 1939.


title: Talvisodan tausta

text: Merkittävä tekijä talvisodan taustalla oli ensimmäisen maailmansota ja sen lopputulos. Sodan seurauksena Saksa ja Neuvostoliiton ytimeksi sittemmin kehittynyt Venäjä menettivät suurvalta-asemansa vuosikymmeneksi. Varhain 1930-luvulla ne alkoivat toipua ensimmäisestä maailmansodasta ja pyrkivät palauttamaan entisen asemansa. Ensimmäisen maailmansodan aiheuttama sisäinen epävakaus ja sodan antama malli edistivät Adolf Hitlerin ja Josif Stalinin kaltaisten sotilaallis-diktatoristen johtajien valtaan nousua näissä valtioissa. Sekä natsi-Saksan että Neuvostoliiton sotilaallinen varustautuminen ja suurvaltapoliittinen aktiivisuus lisääntyivät huomattavasti. Molemmat valtiot tavoittelivat menettämiensä alueiden takaisin valtaamista ja valtapiiriensä edelleen laajentamista. Euroopan läntisten suurvaltojen Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan poliittinen heikkous johti erityisesti Saksan aseman merkittävään vahvistumiseen. Seurauksena oli lopulta toisen maailmansodan syttyminen 1. syyskuuta 1939.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostoliiton puolustuksellisesta näkökulmasta Baltian maiden ja Suomen hallinta olisi merkinnyt paluuta vuoden 1914 sotilaallis-strategiseen tilanteeseen. Tuolloin Venäjä kontrolloi Suomenlahden molempia rannikoita ja pystyi suojaamaan rannikkotykistöllä ja merimiinoittein Leningradia (Pietaria) Pietari Suuren merilinnoituksen ajattelun mukaisesti. Suomen ja Viron itsenäistyttyä Venäjä oli menettänyt kaikki Suomenlahden rannikkolinnoitukset Kronstadtia lukuun ottamatta. Neuvostoliitolle ensiarvoisen tärkeän Leningradin strateginen asema oli heikko myös maasodankäynnin suhteen, koska Suomen ja Neuvostoliiton välinen valtakunnanraja kulki Rajajoella noin 32 kilometrin etäisyydellä eli tykinkantaman päässä kaupungista. Lisäksi Suomen alueen kautta oli mahdollista katkaista tärkeä Leningrad-Muurmansk rautatielinja.


title: Talvisodan tausta

text: Hyökkäyksellisestä näkökulmasta Neuvostoliitto saattoi uhata Suomen kautta Saksalle elintärkeän rautamalmin tuontia Pohjois-Ruotsista ja hallita Itämerta. Lisäksi Suomen kautta avautui lisäreitti Norjaan, josta Neuvostoliiton merivoimille tarjoutui mahdollisuus Pohjois-Atlantin valvontaan. Suomessa oli myös korkealaatuista metsä- ja metalliteollisuutta sekä malmivarantoja.


title: Talvisodan tausta

text: Suomi oli kuulunut Venäjän keisarikuntaan vuosina 1809–1917. Suomen suuriruhtinaskunnan ja emämaa Venäjän väliset suhteet olivat olleet vakaat ja rauhalliset aina venäläistämis- eli sortokausiin ja ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Suursota hajotti Venäjän keisarikunnan vuonna 1917, ja mullistuksen yhteydessä Suomi itsenäistyi, mutta sitä seurasi sisällissota, jossa neuvosto-Venäjä tuki punakaartia ja Saksa valkoisia. Sisällissodan jälkeen suomalaisia vapaaehtoisjoukkoja tunkeutui Venäjän alueelle ns. heimosotien yhteydessä.


title: Talvisodan tausta

text: Sodan jälkeen Suomen ja Neuvostoliiton välisiä suhteita leimasivat epäluulo ja kaunaisuus, joita Suomessa 1920–1930-luvuilla esiintynyt oikeistoradikalismi ja venäläisten tukemien suomalaiskommunistien toiminta pahensivat. Neuvostoliiton vahvistuessa uudelleen se alkoi kiinnostua entisistä reuna-alueistaan ja niiden palauttamisesta valtakuntaan. Muodollisesti maiden väliset suhteet paranivat muun muassa vuonna 1932 solmitun hyökkäämättömyyssopimuksen myötä, mutta käytännössä välit olivat varsin viileät ennen toista maailmansotaa.


title: Talvisodan tausta

text: Euroopan pikkuvaltiona Suomen asema ja asennoituminen tilanteeseen toisen maailmansodan sytyttyä oli väistämättä puolustuksellinen. Pääosa kansakuntaa toivoi rauhantilan Suomessa jatkuvan. Tavoitteena oli säilyä sodan pyörteissä itsenäisenä ja välttää taistelut Suomen alueesta. Syyskuun 1939 tilanteessa suomalaiset pyrkivät lähinnä tukeutumaan kansainväliseen yhteisöön, Kansainliittoon, ja Pohjoismaiseen yhteistyöhön.


title: Talvisodan tausta

text: Vuonna 1921 Suomi solmi Varsovassa sopimuksen, joka liitti Suomen Puolan johtamaan itäeurooppalaiseen valtioryhmään. Tämä valtioryhmä muodosti puskurivyöhykkeen Ranskan ja Neuvostoliiton välille. Suomi ei kuitenkaan ratifioinut sopimusta, jonka se koki sisältävän vaaroja turvallisuuden sijasta, ja 1930-luvulle tultaessa tämä niin sanottu balttilainen suuntaus hiipui Suomessa. Puola ei tosin vielä 1930-luvullakaan luopunut tavoittelemasta Itä-Euroopan liittoa.


title: Talvisodan tausta

text: Pohjoismaisen yhteistyön pohjaksi ei sen sijaan tarvittu muodollisia sopimuksia. Suomi liittyi vuonna 1933 ns. Oslo-valtioihin, joihin kuului Pohjoismaiden lisäksi Benelux-maat. Seuraavana vuonna Suomi osallistui ensimmäistä kertaa Pohjoismaiden ulkoministerien kokoukseen. Pohjoismainen yhteistyö kehittyi ns. pohjoismaiseksi suuntaukseksi, joka korosti puolueettomuutta. Joulukuussa 1935 pohjoismainen suuntaus valittiin Suomen viralliseksi ulkopoliittiseksi linjaksi. Suomen hyväksyminen Pohjoismaihin ei ollut itsestään selvää, sillä epäilyksiä aiheutti erityisesti Kivimäen hallituksen aikana (1932–1936) Suomen demokratian aitous, suhteet Saksaan ja ruotsin kielen asema. Varsinkin Cajanderin hallituksen aikana (1937–1939) näitä epäilyksiä onnistuttiin hälventämään ja yhteistyö Pohjoismaiden kanssa syveni.


title: Talvisodan tausta

text: Pohjoismaiden yhteistyön kehittyminen näkyi esimerkiksi ulkoministerien tapaamisten lisääntymisenä, kaupallisen yhteistoiminnan esteiden poistamisena, yhteisellä suunnitelmalla kriisiaikojen huollon turvaamiseksi, yhdenmukaistetulla esiintymisellä Kansainliitossa ja yhteisenä suhtautumisena esimerkiksi Espanjan sisällissotaan. Vuonna 1938 hyväksyttiin yhteiset puolueettomuussäännöt, joiden kautta maailman toivottiin tunnustavan Pohjoismaat ”rauhoitetuksi alueeksi, jossa ei kannattaisi metsästää”.


title: Talvisodan tausta

text: Pohjoismainen yhteistyö ei johtanut kuitenkaan puolustusliittoon, koska sille ei ollut poliittisia edellytyksiä. Suomi pelkäsi Neuvostoliittoa, Ruotsi Neuvostoliittoa ja Saksaa, Tanska Saksaa ja Norja kuvitteli, ettei sen sijaintinsa puolesta tarvinnut pelätä ketään. Puolustusliiton olemassaolo olisi kuitenkin saattanut estää Neuvostoliittoa hyökkäämästä Suomeen vuonna 1939 ja Saksaa Norjaan vuonna 1940.


title: Talvisodan tausta

text: Vaikka puolustusliittoa ei syntynytkään yhteisen vihollisen puuttuessa, Pohjoismaita yhdisti pyrkimys välttää sotaan joutuminen. Siksi vuonna 1938 alettiin puhua ”sotilaallisiin toimenpiteisiin asti ulotetusta puolustusvalmiudesta”. Lisäksi alettiin puuhata kahden tai useamman maan yhteistoimintaa eräiden tärkeiden alueiden, kuten Ahvenanmaan, Juutinrauman ja pohjoiskalotin puolustamiseksi. Lopulta pohjoismaisesta puolustusliitosta jäi jäljelle vain Ruotsin ja Suomen pyrkimys sotilaalliseen yhteistyöhön Ahvenanmaan saaristossa.


title: Talvisodan tausta

text: Ahvenanmaan saaristo oli neutralisoitu ja demilitarisoitu lokakuussa 1921 kymmenen maan – Ruotsin, Suomen, Tanskan, Viron, Latvian, Puolan, Ranskan, Italian, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Saksan – solmimalla sopimuksella. Sopimus kielsi hyökkäämästä Ahvenanmaalle, käyttämästä Ahvenanmaata tukikohtana hyökätessä muualle ja rakentamasta sotilaallisia laitteita alueelle. Sopimuksen velvoitteet tekivät 1930-luvulla Ahvenanmaan saaristosta sotilaallisen tyhjiön, joka hermostutti sekä Ruotsia että Suomea. Saksa ja Neuvostoliitto nähtiin mahdollisina tyhjiön hyväksikäyttäjinä.


title: Talvisodan tausta

text: Vuonna 1938 Ahvenanmaan kysymys muodostui sekä Ruotsin että Suomen lehdistössä suosituksi teemaksi; Ahvenanmaan kysymyksen koettiin tarjoavan lähtökohdan Ruotsin ja Suomen sotilaalliselle yhteistyölle. Jo vuoden 1938 alussa Suomi oli laatinut Ahvenanmaan puolustussuunnitelman kustannusarvioineen. Huhti–heinäkuussa Ruotsi ja Suomi neuvottelivat salaisesti puolustuksen toteuttamisesta; tarkoitus oli saada loppuvuodesta sekä alueen asukkaiden että vuoden 1921 sopimuksen allekirjoittajavaltioiden suostumus sopimuksen tarkistamiselle. Lisäksi Ruotsi vaati, että myös Neuvostoliiton suostumus hankitaan; Suomi nosti asian esille ns. Jartsev-neuvotteluissa.


title: Talvisodan tausta

text: Vuoden 1938 lehtikirjoittelussa Neuvostoliitto piti Ahvenanmaan linnoittamista uhkana itselleen, koska linnoitettu saaristo tarjoaisi Saksalle tukikohdan Neuvostoliittoon hyökkäämistä varten. Aluksi myös Saksa näki linnoittamisen uhkana malmikuljetuksilleen Pohjois-Ruotsista. Vasta tammikuussa 1939 Saksa päätti olla vastustamatta Ahvenanmaan linnoittamista mutta päätti olla myös painostamatta Suomea siihen.


title: Talvisodan tausta

text: Kun Neuvostoliitto sai virallisen tiedon Suomen ja Ruotsin aikeista Ahvenanmaan suhteen ns. Jartsev-neuvottelujen yhteydessä elokuussa 1938, se ei halunnut antaa suostumustaan ilmaiseksi ja vaatimukset ajoivat Suomen ulkopoliittiseen noidankehään: Ruotsi edellytti Neuvostoliiton suostumusta yhteistyölleen Suomen kanssa mutta Neuvostoliitto vaati Suomelta ehtoja, jotka olisivat tehneet yhteistyön Ruotsin kanssa mahdottomaksi. Neuvostoliitto pelkäsi yhteistyön lähentävän Ruotsia ja Suomea toisiinsa.


title: Talvisodan tausta

text: Ns. Tšekkoslovakian kriisi syys-lokakuussa 1938 vei Euroopan sodan partaalle. Se sai Suomen ja Ruotsin asettamaan toimikunnan valmistelemaan Ahvenanmaan linnoittamisen toimeenpanoa. Kun marraskuun lopulla suomalaiset kävivät salaisia neuvotteluja Jartsevin ja ulkomaankauppaministeri Mikojanin kanssa – ilmeisesti ulkoministeri Litvinovin tietämättä – kävi ilmi, että Neuvostoliiton hinta Ahvenanmaan linnoittamiselle olisi ollut Suursaari.


title: Talvisodan tausta

text: Suomi ja Ruotsi laativat tammikuussa 1939 ns. Tukholman suunnitelman, joka kavensi Ahvenanmaan demilitarisoitua vyöhykettä ja salli tilapäisten puolustusjärjestelyjen tekemisen myös pääsaarille. Toteutuessaan se olisi parantanut molempien maiden mahdollisuuksia pysyä yhdessä puolueettomana. Sopimus oli luonteeltaan alustava: ensin oli hankittava kaikkien vuoden 1921 sopimuksen allekirjoittajamaiden suostumus ja sen jälkeen sopimukselle oli hankittava Kansainliiton suostumus. Neuvostoliiton lobbauksen ansiosta jotkin maat vaativat myös muiden kiinnostuneiden maiden – kuten Neuvostoliiton – suostumusta. Neuvostoliitto puolestaan halusi suostumuksensa vastineeksi maalis-huhtikuussa 1939 Suomenlahden saaret 30 vuodeksi vuokralle. Siihen ei suostuttu ja neuvottelujen annettiin katketa.


title: Talvisodan tausta

text: Ruotsi ja Suomi veivät Ahvenanmaan kysymyksen Kansainliiton päätettäväksi toukokuun lopussa 1939. Kansainliiton neuvoston puheenjohtajana sattui olemaan Neuvostoliiton Lontoon suurlähettiläs Maiski, joka esitti asian päättämisen lykkäämistä. Seuraavina päivinä käytyjen neuvottelujen tuloksena Suomen ja Ruotsin edustajat päättelivät, että Kansainliiton hyväksyntä ei ollut tarpeen vaan vuoden 1921 sopimuksen allekirjoittajamaiden suostumus riitti. Neuvostoliitto ilmoitti kuitenkin jo pian, että se vastustaa Ahvenanmaan linnoittamista ja näki Ahvenanmaan kysymyksen koskevan itseään enemmän kuin Ruotsia. Neuvostoliitto piti Ahvenanmaan saaristoa omana etupiirinään ja Suomessa Neuvostoliiton asennetta pidettiin Ruotsin ja Suomen loitontamisyrityksenä. Kaikesta huolimatta Suomen eduskunta hyväksyi Ahvenmaata koskevat esitykset 6. kesäkuuta 1939.


title: Talvisodan tausta

text: Ruotsi oli kuitenkin alkanut epäröidä ja Ahvenanmaasta Ruotsin valtiopäiville tehty esitys oli otettu pois asialistalta. Se oli kuitenkin tarkoitus viedä ylimääräisille valtiopäiville syksyllä 1939. Tätä ennen Saksa ja Neuvostoliitto ehtivät solmia Molotov–Ribbentrop-sopimuksen ja Saksa hyökkäsi Puolaan. Ruotsissa asiat olivat kääntyneet päälaelleen: oli alettu pelätä, että osallistuminen Ahvenanmaan linnoittamiseen vetäisi Ruotsin mukaan Suomen ja Neuvostoliiton väliseen selkkaukseen. Niinpä asiaa ei koskaan viety Ruotsin valtiopäiville ja Suomen ja Ruotsin välinen puolustusyhteistyö jäi toteutumatta; Suomi jäi yksin.


title: Talvisodan tausta

text: Adolf Hitlerin noustua valtaan 1930-luvun alussa ja sen jälkeen sotilaallisesti nopeasti vahvistuneen Saksan anneksoitua Itävallan maaliskuussa 1938 Euroopassa syntyi todellinen valtataistelu ja uuden suursodan uhka. Saksa kyseenalaisti ja haastoi ensimmäisen maailmansodan lopputuloksen. Suurvalta-asemaa tavoitelleen, 1930-luvun aikana sotilaallisesti voimakkaasti varustautuneen, Neuvostoliiton vastatoimia taistelussa vallasta olivat pyrkimys sekä luoda Saksan vastainen puskurivyöhyke Neuvostoliiton läntisten naapurivaltioiden avulla että päästä yhteistyöhön Euroopan läntisten suurvaltojen kanssa. Toisaalta Saksan ja länsivaltojen välinen kilpailutilanne loi mahdollisuuden yhteistyöhön myös Hitlerin kanssa. Tässä suhteessa Tšekkoslovakian pilkkomiseen liittynyt Münchenin konferenssi vuonna 1938 vaikutti Neuvostoliiton näkemyksiin valtapoliittisesta tilanteesta. Stalin veti omat johtopäätöksensä sotilaallisesti heikommin valmistautuneiden ja ulkopoliittisesti passiivisten länsivaltojen myönnytyksistä Saksalle ja alkoi etsiä uusia toimintavaihtoehtoja aikaisemmalle politiikalleen, jolla se oli pyrkinyt yhdistämään länsivaltoja Saksan vastaiseen rintamaan. Valtapolitiikan välinevalikoimassa aatteet saivat tilanteessa vähäisemmän roolin.


title: Talvisodan tausta

text: Vuoden 1939 kesällä Stalinin neuvottelutaktiikkaan kuuluivatkin samanaikaiset neuvottelut hyökkäämättömyyssopimuksista sekä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan että Saksan kanssa. Länsivallat eivät suostuneet Neuvostoliiton vaatimukseen saada sijoittaa joukkoja Baltian maiden maaperälle eikä Britannialta ja Ranskalta sotilaalliset turvatakuut saanut Puola hyväksynyt alueelleen neuvostojoukkoja.


title: Talvisodan tausta

text: Varmistaakseen Puolan valloituksen sekä raaka-aineiden saannin Neuvostoliitolta ja välttääkseen mahdollisen sodan sekä länsi- että itärintamalla samanaikaisesti Hitler sen sijaan suostui itäisen Euroopan etupiirijakoon Stalinin kanssa. Neuvostoliitto ja Saksa julkistivat 23. elokuuta Molotov–Ribbentrop-sopimuksena tunnetun hyökkäämättömyyssopimuksen. Sen salaisessa lisäpöytäkirjassa Suomi luettiin Neuvostoliiton etupiiriin.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostoliiton tavoitteena oli välttää sota Saksan tai länsivaltojen kanssa sekä hyötyä taloudellisesti raaka-ainekaupasta Saksan suuntaan. Stalin arvioi edessä olevan Saksan ja länsivaltojen välisen sodan heikentävän molempia osapuolia niin paljon, että Neuvostoliitto voisi saavuttaa merkittävän valta-aseman Euroopassa. Toisaalta Neuvostoliiton säilyminen taistelujen ulkopuolella mahdollisimman pitkään antoi aikaa lisävarustelulle ja sotilaallisille valmisteluille.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostoliiton Helsingin lähetystön toinen sihteeri Boris Jartsev saapui 14. huhtikuuta 1938 tapaamaan ulkoministeri Rudolf Holstia. Epätavallista ja diplomaattisen protokollan vastaista tapaamisessa oli se, että lähetystösihteeri ilman esimiehensä välitystä pyrki suoraan ulkoministerin puheille. Neuvotteluista ei myöskään saanut kertoa sivullisille, ei edes Neuvostoliiton lähettiläälle. Tapaamisessa Jartsev kertoi tuovansa Moskovasta tärkeän viestin, josta hänet oli valtuutettu neuvottelemaan Suomen hallituksen kanssa.


title: Talvisodan tausta

text: Jartsevin mukaan neuvostohallitus oli varma, että Saksa suunnitteli hyökkäystä Neuvostoliittoon ja että suunnitelmiin kuului sivustaisku Suomen kautta. Siten Suomen suhtautuminen saksalaisten maihinnousuun oli tärkeää Neuvostoliitolle. Puna-armeija ei jäisi odottamaan Rajajoelle, mikäli Suomi sallisi maihinnousun. Toisaalta mikäli Suomi vastustaisi saksalaisten maihinnousua, Neuvostoliitto antaisi sotilaallista ja taloudellista apua, sillä Suomen kykyyn torjua saksalaisten maihinnousu omin voimin ei luotettu. Mitään täsmällistä ehdotusta Jartsevilla ei ollut.


title: Talvisodan tausta

text: Seuraavien viiden kuukauden aikana Jartsev keskusteli useita kertoja muun muassa pääministeri A. K. Cajanderin ja valtiovarainministeri Väinö Tannerin kanssa. Vasta Suomen tehtyä ensin omansa elokuussa 1938 Jartsev toi ensimmäisen neuvostohallituksen tekemän konkreettisen ehdotuksen.


title: Talvisodan tausta

text: Suomen ehdotus, joka perustui siihen, ettei Suomi sallisi, että sen koskemattomuutta loukataan tai sen kautta hyökättäisiin Neuvostoliittoon, ei ollut riittävä Neuvostoliitolle. Suomen ehdotus sisälsi myös Neuvostoliiton vakuutuksen Suomen koskemattomuuden kunnioittamisesta ja suostumuksen Ahvenanmaan linnoittamiselle. Neuvostoliitto näki, että Suomen ehdotuksen mukaan Suomi saisi paljon etuja ja Neuvostoliitto ei mitään.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostoliitolle Suomen antama vakuutus ei riittänyt: sen lisäksi olisi tehtävä salainen sopimus, joka olisi mahdollistanut Neuvostoliiton osallistumisen Suomen – ja ennen kaikkea sen merirajojen – puolustamiseen Saksan hyökätessä. Neuvostoliiton olisi pitänyt saada osallistua myös Ahvenanmaan linnoittamiseen ja lisäksi se olisi halunnut myös saada linnoitetun ilma- ja meripuolustustukikohdan Suursaareen.


title: Talvisodan tausta

text: Jartsevin tuoma viesti Moskovasta Suomen hallitukselle ei ollut niinkään vaatimus kuin yhteistyön tarjous. Neuvostoliitto ei ollut vuonna 1938 asemassa, jossa se olisi voinut tehostaa vaatimuksiaan väkivallalla uhkailemalla. Suomi oli pyrkinyt aktiivisesti parantamaan idänsuhteita ja ottanut etäisyyttä Saksaan, mikä Moskovassa tulkittiin mahdollisuutena parantaa maiden välistä yhteistyötä Neuvostoliittoa miellyttävällä tavalla.


title: Talvisodan tausta

text: Suomi torjui Jartsevin ehdotuksen elokuun lopulla 1938. Jartsev piti neuvotteluja yllä muodollisesti vielä useita kuukausia, vaikka tosiasiassa neuvottelut olivat joutuneet umpikujaan. Myöhemmin Suomen ja Ruotsin yrittäessä saada Neuvostoliitolta suostumuksen Ahvenanmaan linnoittamiseen tähtäävälle ns. Tukholman sopimukselle vuoden 1939 alussa selvisi, että Neuvostoliitto haluaa suostumuksestaan hinnan. Maaliskuussa 1939 Neuvostoliitto siirsi neuvottelut virallisemmalle tasolle lähettämällä Roomasta entisen Helsingin-lähettilään Boris Steinin keskustelemaan ulkoministeri Eljas Erkon kanssa. Stein ilmoitti, että Neuvostoliitto halusi vuokrata 30 vuodeksi Suursaaren, Lavansaaren, Tytärsaaret ja Seiskarin. Myöhemmin saarten vastineeksi tarjottiin maa-aluetta Itä-Karjalasta. Mannerheim oli valmis luovuttamaan saaret, joita tosiasiassa ei olisi pystytty puolustamaan, ja oli valmis myös rajantarkistuksiin Kannaksella. Steinin ja Erkon neuvottelujen katkeaminen 6. huhtikuuta 1939 johti Moskovan neuvotteluihin syksyllä 1939.


title: Talvisodan tausta

text: Suurvaltapoliittisen aktiivisuuden kasvaessa 1930-luvulla Suomi oli jäämässä Neuvostoliiton ja Saksan valtapiirien väliin. Niiden välinen jännite toisaalta tasapainotti Suomen ulko- ja sotilaspoliittista asemaa. Vuoden 1939 aikana tilanne kuitenkin muuttui ratkaisevasti, kun Stalin ja Hitler solmivat keskinäisen hyökkäämättömyyssopimuksen ja jakoivat Itä-Euroopan. Diktaattorit sijoittivat Suomen osaksi Neuvostoliiton etupiiriä.


title: Talvisodan tausta

text: Talvisotaan johtaneessa kehityksessä suomalaisten suhteen merkittävä piirre oli kansakunnan yhtenäisyys ja taipumattomuus sekä haluttomuus kompromisseihin Neuvostoliiton kanssa. Ilmiö sai nimen talvisodan henki. Nykyisen käsityksen mukaan se oli vähemmässä määrin tulos tietoisista mielipideilmaston yhtenäistämispyrkimyksistä 1920- ja 1930-luvuilla. Talvisodan hengen katsotaan olleen pääasiassa seurausta Euroopan suurvaltojen edellä mainituista toimista sekä vuoden 1918 sisällissodan jälkeen tapahtuneista positiivisista sisäpoliittisista ja taloudellisista muutoksista, jotka eheyttivät kansakuntaa. Vaikka sisällissota oli jakanut kansan poliittisesti ja sosiaalisesti, Suomi oli laajemmassa historiallisessa katsannossa ollut kansallisesti, kielellisesti ja kulttuurisesti pitkään varsin yhtenäinen maa. Tämäkin perintö vaikutti suomalaisissa, kun kansakunta kohtasi toisen maailmansodan syvän kriisin. Lisäksi kulttuuriset ja yhteiskunnalliset erot Venäjän ja Suomen välillä olivat merkittäviä, huolimatta niiden välisestä pitkäaikaisesta vuorovaikutuksesta historian aikana.


title: Talvisodan tausta

text: 1930-luvun alussa suomalaisten keskuudessa oli Saksan ja Neuvostoliiton innokkaitakin kannattajia. Suomen vasemmisto vastusti alusta pitäen Saksan Adolf Hitlerin johdolla harjoittamaa laajentumispolitiikkaa. Sen sijaan oikeistopiireissä hyväksyttiin lähinnä kansallisuuspolitiikan nimissä vielä koko Itävallan ja Tšekkoslovakian läntisen osan liittäminen Saksaan vuonna 1938. Suuri käännekohta tässä suhteessa oli tynkä-Tšekkoslovakian pakkoliittäminen Saksaan maaliskuussa 1939. Tapahtuma nosti Suomessa vastalauseet jo äärioikeistolaista Isänmaallista Kansanliikettä myöten, ja maassa alkoi voimakas kansallinen yhtenäistyminen maanpuolustukseen ja ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.


title: Talvisodan tausta

text: Oikeistopiireissä Venäjää oli vastustettu 1900-luvun alusta lähtien. Neuvostoliiton suhteen Stalinin 1930-luvulla harjoittamat vainot alkoivat saada uuden merkityksen myös suomalaisen vasemmiston silmissä.


title: Talvisodan tausta

text: Suomen johtavien poliitikkojen, erityisesti presidentti Kyösti Kallion, mukaan maa oli alusta lähtien osallisena toisessa maailmansodassa, kyse oli vain siitä ulottuisivatko taistelutoimetkin Suomeen asti. Sen vuoksi tärkeintä oli, muun muassa sisällissodan oppien pohjalta, vaalia kansakunnan sisäistä yhtenäisyyttä ulkoisia uhkia vastaan. Siten, suomalais-venäläisten neuvottelujen alettua Moskovassa lokakuussa 1939, siihen mennessä vaivattomiin alueneuvotteluihin tottuneet neuvostoliittolaiset kokivat yllätyksen.


title: Talvisodan tausta

text: Ennen talvisotaa Suomen ja Neuvostoliiton raja Karjalan kannaksella sijaitsi vain noin 32 kilometrin päässä Leningradista. Tällä paikalla se oli ollut siitä lähtien, kun keisari Aleksanteri I vuonna 1811 oli liittänyt Vanhan Suomen Suomen suuriruhtinaskuntaan, joka muutamaa vuotta aikaisemmin oli yhdistetty Venäjän valtakuntaan. Tämän jälkeen rajalinjaan oli tehty vain vähäisiä muutoksia. Aleksanteri I:n aikana kyseessä oli vain valtakunnan sisäinen hallinnollinen raja, jolla ei ollut sotilaallista merkitystä, mutta Suomen itsenäistyttyä siitä oli tullut kahden valtakunnan välinen raja.


title: Talvisodan tausta

text: Venäläiset olivat kuitenkin jo kauan ennen Suomen itsenäistymistä useita kertoja vaatineet rajan siirtämistä kauemmaksi Pietarista. Elokuussa 1911 keisari Nikolai I antoi lakiehdotuksen Kivennavan ja Uudenkirkon kuntien liittämisestä Pietarin kuvernementtiin. Yhtenä perusteluna asialle oli (tuolloin Kivennavan kuntaan kuuluneen) Terijoen huvilayhdyskunnan runsas venäläisväestö. Ehdotus annettiin myös Suomen eduskunnan hyväksyttäväksi, mutta se sai Suomessa osakseen ankaraa vastustusta ja jäi toteuttamatta. Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1920 Tarton rauhassa vahvistettiin vanha suuriruhtinaskunnan raja Suomen ja Neuvosto-Venäjän väliseksi rajaksi.


title: Talvisodan tausta

text: Molotovin–Ribbentropin-sopimuksen perusteella Neuvostoliitto kutsui Suomen edustajat neuvottelemaan Moskovaan "konkreettisista poliittisista kysymyksistä" 5. lokakuuta 1939. Neuvottelut käytiin kolmessa jaksossa, 12.–14. lokakuuta, 3.–4. marraskuuta ja 9. marraskuuta 1939. Suomen neuvottelijoina ensimmäisellä kerralla olivat olivat lähettiläs, valtioneuvos J. K. Paasikivi, Suomen Moskovan lähettiläs Aarno Yrjö-Koskinen, ulkoministeriön jaostopäällikkö Johan Nykopp ja eversti Aladár Paasonen. Toisella ja kolmannella matkalla suomalaisvaltuuskunnassa oli toisena pääneuvottelijana Paasikiven rinnalla valtiovarainministeri Väinö Tanner. Kolmannella matkalla oli mukana vielä valtioneuvos Rafael Hakkarainen. Neuvostoliiton puolella neuvotteluista vastasi korkein johto, Vjatšeslav Molotov ja myös Josif Stalin. He esittivät, että Suomi luovuttaisi Neuvostoliitolle osia Karjalankannakselta, Suomenlahden ulkosaaret, Hangon ja Lappohjan sataman.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostojohto esitti motiivikseen Länsi-Euroopasta kohdistuneen uhan ja Leningradin kaupungin turvaamisen. Neuvostoliitto tarjosi aluevaihtoa, jossa Suomi olisi saanut laajempia alueita Itä-Karjalan Repolasta ja Porajärveltä. Repola ja Porajärvi olivat alueita, jotka olivat pyrkineet itsenäistymään 1918–1920 Venäjästä, mutta jotka Tarton rauhansopimuksessa jäivät neuvosto-Venäjälle.


title: Talvisodan tausta

text: Suomen valtioneuvosto ei suostunut vaihtokauppaan esitetyssä laajuudessa, koska sekä yleinen mielipide että eduskunta vastustivat sitä, vaan tarjosivat Neuvostoliitolle vain Leningradia lähinnä olevia alueita, Kuokkalan mutkaa ja Terijokea. Suomen puolustusneuvoston puheenjohtajana ollut Carl Gustaf Emil Mannerheim ja Moskovaan neuvottelijaksi lähetetty Suomen Tukholman lähettiläs Juho Kusti Paasikivi olisivat suostuneet hieman suurempiin alueluovutuksiin, mutta neuvotteluvaltuuskunnalla ei ollut lupaa esittää muuta rajalinjaa. Neuvottelut katkesivat 9. marraskuuta.


title: Talvisodan tausta

text: Venäläinen historioitsija Pavel Aptekar toteaa Venäjän valtion talvisotaa koskevien arkistojen perusteella , että "ensimmäinen yksityiskohtainen sotasuunnitelma Suomen-sotaa varten laadittiin jo vuoden 1939 maaliskuun lopulla ja huhtikuun alussa". Aptekarin mukaan hyökkäämisestä oli siis päätetty jo aiemmin, vaikka rauhanneuvotteluja näennäisesti käytiinkin. Ennen Suomen kanssa käytyjä alueneuvotteluja Neuvostoliitto oli aloittanut vastaavat keskustelut myös Baltian maiden kanssa: Viron 24. syyskuuta, Latvian 2. lokakuuta ja Liettuan 3. lokakuuta 1939. Ne suostuivat antamaan puna-armeijalle tukikohtia alueeltaan ja päästämään neuvostojoukkoja maahan. Suomalaiset valitsivat toisin: Suomi kutsui reservinsä sotilaat 10. lokakuuta 1939 alkaen ylimääräiseen kertausharjoitukseen, joka merkitsi käytännössä liikekannallepanoa.


title: Talvisodan tausta

text: Suomen poliittinen johto toivoi neuvottelukatkoksen Moskovassa olleen väliaikainen ja suhtautui toiveikkaasti tilanteeseen. Sotilasasiantuntijat sen sijaan olettivat sodan syttyvän maiden välille. Neuvostojohto katsoi neuvottelujen epäonnistuneen ja ryhtyi valmistelemaan sotilaallista ja poliittista hyökkäystä Suomea vastaan.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvottelujen päätyttyä marraskuussa tuloksettomina Neuvostoliiton poliittinen painostus Suomea kohtaan lisääntyi. Lopulta Neuvostoliitto lavasti 26. marraskuuta 1939 Mainilan laukaukset, joilla Neuvostoliitto perusteli sotaa puolustuksellisena toimenpiteenä. 28. marraskuuta Neuvostoliitto sanoutui irti hyökkäämättömyyssopimuksesta ja katkaisi diplomaattisuhteet maiden väliltä 29. marraskuuta.


title: Talvisodan tausta

text: Puna-armeijan hyökkäys Suomeen alkoi 30. marraskuuta 1939. Punatykistö avasi tulen Karjalankannaksella kello 6.50. Jäämeren rannalla Sallassa hyökkäyksen voidaan kuitenkin katsoa alkaneen jo muutamia päiviä aiemmin. Kello 9 Viipurissa annettiin ensimmäinen ilmahälytys. Ensimmäisen päivän aikana Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat Suomessa 16:ta paikkakuntaa, muun muassa Helsinkiä kahdesti. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov piti myöhään illalla radiopuheen ja kertoi, että neuvostohallitus oli käskenyt puna-armeijaa varmistamaan Neuvostovaltion ulkoisen turvallisuuden. Suomessa presidentti Kyösti Kallio luki eduskunnan päätöksen sotatilasta radiossa kello 13.30.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostojohto muodosti 1. joulukuuta Otto Wille Kuusisen johtaman Terijoen hallituksen vuoden 1918 sisällissodan jälkeen neuvosto-Venäjälle paenneista punaisista. Neuvostoliitto ilmoitti tunnustavansa Terijoen hallituksen Suomen ainoaksi viralliseksi hallitukseksi, käyvänsä sotaa valkosuomalaisia kapinallisia joukkoja vastaan ja kieltäytyi neuvottelemasta Risto Rytin 1. joulukuuta muodostaman uuden hallituksen kanssa.


title: Talvisodan tausta

text: Terijoen hallituksen asettaminen paljasti, että Neuvostoliiton tavoitteena oli vallata koko Suomi. Terijoen hallituksen piti toimia myös poliittisena hyökkäyskiilana, joka avaisi puna-armeijalle tien Helsinkiin. Kävikin toisin ja ulkopuolinen uhka yhdisti suomalaiset luokkarajoista riippumatta puolustautumaan Neuvostoliittoa vastaan.


title: Talvisodan tausta

text: Neuvostoliitto luopui Terijoen hallituksesta tammikuun 1940 lopussa. Moskovasta Tukholman kautta saatu sähke paljasti, että neuvostojohto oli taas valmis neuvotteluihin Rytin hallituksen kanssa. Terijoen hallituksen aika oli ohi.


title: Talvisodan tausta

text: Sodan alkaminen oli, sodanjohtoa lukuun ottamatta, lopulta yllätys suomalaisille. Marraskuun loppupuolen optimistisissa rauhantunnelmissa viranomaisten lokakuussa aloittamia suojaustoimia ja rajoituksia oli helpotettu, muun muassa koulut olivat aloittaneet toimintansa uudelleen. Kansan mielialat vaihtelivat 30. marraskuuta "vakavasta huolestuneisuudesta järkytykseen ja jopa shokkitunnelmiin".


title: Talvisodan tausta

text: Keskeinen syy pelkoihin oli se, että Suomi oli jäänyt taistelemaan yksin suurvaltaa vastaan. Suomalaisia auttamaan halukkaat maat olivat kaukana. Ainoa potentiaalinen tukija oli naapurimaa Ruotsi, jonka hallitus ei kuitenkaan halunnut virallisesti auttaa. Suomi oli poliittisessa ja diplomaattisessa umpikujassa, koska Neuvostoliitto ei halunnut yhteyksiä Suomen hallitukseen.


title: Talvisodan tausta

text: Monet puolueettomat valtiot tuomitsivat Neuvostoliiton hyökkäyksen, mutta niiden kiinnostus asiaan oli sodan alussa vähäinen, koska kaikki olettivat puna-armeijan voittavan nopeasti.


title: Talvisodan tausta

text: Suomen puolustusvoimissa 1920- ja 1930-luvuilla luodut puolustussuunnitelmat (VK 1 ja VK 2) perustuivat siihen talvisotaan sopimattomaan oletukseen, että Suomen joutuessa sotaan sen vihollinen olisi pakotettu jakamaan sotajoukkojaan muillekin Euroopan rintamille eikä suurin paine kohdistuisi Suomeen. Stalinin Neuvostoliiton sisällä toimeenpanemat poliittiset puhdistukset viittasivat siihen, että taistelussa saattoi olla kyse kansakunnan elämästä ja kuolemasta. Sodan ensimmäisen kuukauden aikana Suomen kohtalo riippuikin pääasiassa sen omista sotilaista, viime kädessä tavallisen rivisotilaan motivaatiosta ja taistelutahdosta sekä kotirintaman kestokyvystä ja tuesta taistelijoilleen.


title: William Cavendish-Bentinck

text: William Henry Cavendish-Bentinck (), Portlandin herttua, oli brittiläinen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä kahteen kertaan: vuonna 1783 ja uudelleen 1807–1809.


title: William Cavendish-Bentinck

text: Hän pääsi parlamentin ylähuoneeseen asemansa perusteella vuonna 1761, ja nousi whigien pääministeriksi vuonna 1783. Hallituksella oli huolia, kun Itä-Intian komppania sai sen mielestä liikaa valtaa. Kuningas ei hyväksynyt komppanian valtaa rajoittavaa lakialoitetta, ja hallitus joutui eroamaan. Toisella pääministerikaudellaan 20 vuotta myöhemmin hän oli jo vanha ja sairas, ja hallitus, varsinkin ministerit lordi Castlereagh ja George Canning tekivät melko lailla mitä halusivat.


title: Aino (lehti)

text: Aino on Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan julkaisema lehti. Lehti aloitti ilmestymisensä 26.9.2009, ja se on muodoltaan aikakauslehti. Lehti ilmestyy verkossa ja kampuksilla jaettavana paperilehtenä. Lehden päätoimittajaksi valittiin helmikuussa 2017 Emilia Mäenmaa. Hänen edeltäjiään ovat olleet Pauliina Suominen, Annaleena Kuronen, Anna Munsterhjelm, Johanna Mitjonen (vt.) ja Vappu Kaarenoja.


title: IGoogle

text: iGoogle oli Googlen vuonna 2005 julkaisema verkkopalvelu. Kyseessä oli henkilökohtaiseen käyttöön luotava verkkoportaalisivu, jonne käyttäjä pystyi lisäämään haluamiaan, esimerkiksi verkkosyötteiden avulla toimivia, lisäosia. Palvelu mahdollisti mm. Gmail-viestien, sään ja uutisten seuraamisen iGoogle-sivulta.


title: IGoogle

text: Palvelun alkuperäinen nimi oli Google Personalized Homepage, mutta vuonna 2007 nimi vaihdettiin iGoogleksi.


title: IGoogle

text: Palvelu lopetettiin marraskuussa 2013.


title: William Petty

text: William Petty (), Shelburnen jaarli, oli brittiläinen whig-poliitikko. Hän toimi Ison-Britannian pääministerinä vuosina 1782–1783. Petty tuli parlamenttiin vuonna 1760. Hän oli Pittin hallituksessa sisäministerinä 1760-luvulla, johti sitten whig-puoluetta oppositiossa ja nousi Rockinghamin markiisin kuoltua pääministeriksi vuonna 1782. Lyhyen kautensa aikana hän ehti solmia rauhan Yhdysvaltojen, Ranskan ja Espanjan kanssa, aloittaa virkamieshallinnon uudistuksen ja johdattaa Britannian talouden nousuun sotavuosien jälkeen.


title: Herbert Morrison (toimittaja)

text: Herbert Morrison (14. toukokuuta 1905–10. tammikuuta 1989) oli yhdysvaltalainen radioselostaja, jonka värikäs, tunteiden kyllästämä lähetys ilmalaiva LZ 129 Hindenburgin tuhosta 6. toukokuuta 1937 on jäänyt viestinnän historiaan. Radiolähetys tallennettiin pikalevylle ja se lähetettiin valtakunnallisesti seuraavana päivänä.


title: Herbert Morrison (toimittaja)

text: Onnettomuusselostuksen aikaan Morrison työskenteli chicagolaiselle WLS-radioasemalle. Hän palveli myöhemmin ilmavoimissa (USAAF) toisen maailmansodan aikana ja toimi pittsburghilaisen televisiokanavan WTAE-TV:n ensimmäisenä uutispäällikkönä.


title: Kabardi-Balkarian lippu

text: Kabardi-Balkarian lippu on Venäjälle kuuluvan Kabardi-Balkarian tasavallan tunnus. Se hyväksyttiin 21. huhtikuuta 1994 ja sen mittasuhteet ovat 2:3. Lippu on malliltaan horisontaalinen trikolori ja sen värit ovat ylhäältä alas sininen, valkoinen ja vihreä. Värit symboloivat taivasta (sininen), Kaukasus-vuoriston lumisia huippuja (valkoinen) ja alankoja (vihreä). Lipun keskelle on kuvattu Kaukasus-vuoriston korkein huippu Elbrus.


title: Xenoturbellida

text:
Xenoturbellida on muutamia merenpohjan matoja käsittävä eläinryhmä, jonka systemaattinen asema pysyi pitkään arvoituksellisena. Vuonna 2006 sen esitettiin muodostavan oman pääjaksonsa kaksikylkissymmetristen eläinten joukossa, sittemmin se on yhdistetty Acoelomorpha-ryhmän kanssa pääjaksoksi Xenacoelomorpha.
"Xenoturbellan" rakenne on hyvin yksinkertainen. Vatsapuolella on värekarvojen reunustama uurre, jossa on suu, joka johtaa pussimaiseen suoleen. Peräaukkoa tai varsinaista ruumiinonteloa eläimellä ei ole. Muitakaan varsinaisia elimiä ei juuri ole, lukuun ottamatta statokystiä, tasapainoelintä jossa on siimallisia soluja ja statoliitteja. Eläimellä ei ole aivoja eikä erityselimiä. Epidermin alla on hajanainen hermosto. "Xenoturbella" tuottaa sukusoluja, mutta sillä ei ole eriytyneitä sukurauhasia.
"Xenoturbella" kuvattiin tieteellisesti ensi kerran Skagerrakista vuonna 1949, ja pitkään tunnettiin vain kaksi noin neljän sentin pituista lajia Ruotsin, Skotlannin ja Islannin rannikkovesistä. Vuonna 2016 kuvattiin neljä uutta lajia Tyynestämerestä Pohjois-Amerikan rannikon edustalta tuhansien metrien syvyydestä. Näistä kolme on suurikokoisia, 10-20 cm pitkiä.


title: Xenoturbellida

text: "Xenoturbellaa" pidettiin aluksi laakamatoihin kuuluvana värysmatona (Turbellaria). Sittemmin virheellisten DNA-tutkimusten perusteella se katsottiin nilviäisten sukulaiseksi, jotka laakamatojen tavoin ovat alkusuisia (Protostomata). Tarkempien DNA-analyysien perusteella se puolestaan seuraavaksi katsottiin jälkisuisiin (Deuterostomia) kuuluvaksi kehityslinjaksi ja nostettiin niiden joukkoon kuuluvaksi pääjaksoksi. Jälkisuiset ovat kaksikylkisten joukossa ”kehittyneimpiä” eläimiä, joihin kuuluvat selkärankaiset ja muut selkäjänteiset, esiselkäjänteiset ja piikkinahkaiset.


title: Xenoturbellida

text: "Xenoturbellan" asemalle jälkisuisten joukossa ei kuitenkaan saatu alkionkehitykseen perustuvaa näyttöä. Uudemmat, mittaviin geeniaineistoon perustuvat tutkimukset eivät nekään ole vahvistaneet jälkisuishypoteesia, vaan pikemmin viittaavat sukulaisuuteen Acoelomorpha-ryhmän kanssa, joka hiljan on erotettu laakamadoista. Viime kädessä nämä kaksi ryhmää on yhdistetty uudeksi Xenacoelomorpha-pääjaksoksi. Xenaceolomorpha-haara sijoituu nyt sukupuussa kaksikylkisten tyvelle, ja alkusuiset ja jälkisuiset yhdessä muodostavat Xenaceolomorphan sisarryhmän Nephrozoa.


title: WWE Breaking Point

text: WWE Breaking Point oli WWE:n järjestämä vapaapainitapahtuma, joka käytiin 13. syyskuuta 2009. Tapahtumassa vaihtui yksi mestaruus, WWE Championship. Fanien mielestä Main Event -matsissa (CM Punk vs. The Undertaker) käytiin uusi Montreal Screwjob, koska kun oli Punk laittanut Anaconda Vicen Undertakerille, tuomari soitti heti kelloa, vaikka Undertaker ei edes luovuttanut.


title: Suurennuskone

text: Suurennuskone tai -koje on projektori, jolla voidaan heijastaa filmillä oleva kuva alustalle suuremmassa koossa. Tyypillisesti suurennuskone on rakennettu pystypalkin varaan. Valonlähteenä on lamppu, josta valo kulkee filmipitimessä olevan filmin ja sen alapuolella olevan linssin läpi. Kuvan kokoa voi säätää liikuttamalla linssiä, ja kuva tarkennetaan alustalle linssiä säätämällä.


title: Suurennuskone

text: Suurennuskonetta käytetään useimmiten valokuvia kehitettäessä pimiössä, jolloin sillä heijastetaan negatiivilla oleva kuva valokuvauspaperille. Valokuvauspaperi asetetaan yleensä kehikkoon, joka pitää paperin tasaisena. Mustavalkoista valokuvauspaperia varten suurennuskoneessa on usein erillinen linssin eteen asetettava punasuodatin, jota käytetään kun kuva halutaan asemoida valon ollessa päällä ilman että valokuvauspaperi valottuu. Suurennuskoneessa on usein ajastin, jonka avulla paperin valotus voidaan määrittää täsmällisesti.


title: Suurennuskone

text: Suurennuskonetta voi käyttää myös diakuvien suurentamiseen, esimerkiksi piirustusjäljennöksien tai Ilfochrome-paperivedosten tekemistä varten.


title: Suurennuskone

text: Maailman suurimmaksi suurennuskoneiden valmistajaksi ovat ilmoittautuneet sekä italialainen Durst että tšekkiläinen Meopta, jonka tuotemerkkejä olivat Opemus ja Axomat. Muita suurennuskoneiden valmistajia ovat saksalaiset Agfa, Leitz ja Liesegang sekä yhdysvaltalainen Beseler. Tunnettuja suurennuskoneiden objektiivien valmistajia ovat Schneider Kreuznach, Rodenstock sekä Nikon.


title: Cleveland Brown

text:
Cleveland Brown on animaatiohahmo televisiosarjasta Family Guy ja sen spin-offista The Cleveland Showsta. Family Guy -sarjassa hän oli Peter Griffinin ystävä.
Clevelandin ääninäyttelijänä toimii Mike Henry.


title: Cleveland Brown

text: Cleveland Brownilla on myös samanniminen poika, Cleveland Brown junior.


title: Charles Watson-Wentworth

text: Charles Watson-Wentworth (13. toukokuuta 1730–1. heinäkuuta 1782) Rockinghamin markiisi, oli brittiläinen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä kahteen otteeseen: 1765–1766 ja kesällä 1782.


title: Charles Watson-Wentworth

text: Watson-Wentworth otti paikkansa ylähuoneessa heti täysi-ikäiseksi tultuaan, kun hänen isänsä oli kuollut edellisenä vuonna. Vuonna 1765 hänen ystävänsä Cumberlandin herttua oli hallitustunnustelijana, ja tämä pyysi Watson-Wentworthia pääministeriksi. Tämä suostui enemmänkin velvollisuudentunnosta kuin vallanhimosta, ja viihtyi paremmin maatilallaan Yorkshiressä ja hevoskilpailussa.


title: Charles Watson-Wentworth

text: Maaliskuussa 1782 edellinen pääministeri kuoli, ja Watson-Wentworth nousi pääministeriksi suurimman parlamenttiryhmän johtajana.


title: Charles Watson-Wentworth

text: Toisella pääministerikaudellaan Watson-Wentworth avasi rauhanneuvottelut Amerikan kapinoivien siirtokuntien kanssa ja aloitteli poliittisia uudistuksia, mutta kuoli äkillisesti influenssaan.


title: Karatšai-Tšerkessian lippu

text: Karatšai-Tšerkessian lippu on Venäjään kuuluvan Karatšai-Tšerkessian tasavallan tunnus. Se hyväksyttiin 3. helmikuuta 1994 ja sen mittasuhteet ovat 1:2. Malliltaan lippu on horisontaalinen trikolori väreiltään ylhäältä alas sininen, vihreä ja punainen. Lipun värit symboloivat rauhaa, hyviä aikomuksia ja rauhallisuutta (sininen); luontoa, hedelmällisyyttä ja vaurautta (vihreä) sekä nuoruutta, viisautta, kohtuullisuutta ja kansojen yhtenäisyyttä (punainen). Lipun keskelle on kuvattu alueen korkein vuori Elbrus, jonka takana on loistavaa tulevaisuutta symboloiva nouseva aurinko.


title: Bodycount

text: Bodycount on vuonna 1996 ilmestynyt Image Comicsin kustantama 4-osainen Turtles-sarjakuva, jossa seikkailevat Casey Jones ja Raphael. Alun perin sen oli määrä ilmestyä vuonna 1994, mutta lokakuussa Mirage Studiosin julkaisema "Casey Jones & Raphael" jäi yhden mittaiseksi minisarjakuvaksi. Myöhemmin Eastman sai valmiiksi keskeneräiseksi jääneen tarinansa yhdessä Simon Bisleyn kanssa, jonka kustansi Image Comics. Vuonna 2008 sarjakuva julkaistiin uusintapainoksena kovakantisena Metal Mammothin kustantamana Heavy Metal -lehden erikoisnumerona.


title: Bodycount

text: Casey Jones ja Raphael joutuvat keskelle hongkongilaisen pomon Dongin suunnitelmaa, jossa hän yrittää tapattaa kolme palkkasoturiaan. Heistä kolmas naispuolinen Midnight on juuri pakenemassa Johnny Woo Woota, kun Jones joutuu kapakkatappelun päätteksi pihalle ja törmää naiseen. Hetkeä myöhemmin hän sekaantuu uudelleen naisen mukaan, kun Johnny Woo Woon rikollisryhmä jahtaa kyseistä naista, Midnightia. Woo Woo saa kuitenkin seuraa kun Raphael ilmaantuu paikalle pelastamaan Jonesin ja Midnightin. Pian kolmikko pakenee paikalta ja päättää lähteä Midnightin suojapaikkaan. Pakomatka kuitenkin osoittautuu erittäin väkivaltaiseksi, kun Johnny Woo Woo tappaa kaikki tielleen joutuneet ihmiset, jotka hidastavat tavalla tai toisella hänen tehtäväänsä tappaa Midnight.


title: Elijah Burke

text: Elijah Burke (s. 11. huhtikuuta 1978) on yhdysvaltalainen showpainija, joka esiintyi ennen WWE:ssä. Hän työskentelee nykyisin TNA:lle ja käyttää nimeä "The Pope" D'Angelo Dinero.