title: Yevlaxin piirikunta

text: Yevlaxin piiri sijaitsee Azerbaidžanin keskiosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Qaxin ja Şəkin, idässä Ağdaşin, etelässä Bərdən ja Tərtərin sekä lännessä Goranboyn ja Samuxin piireihin. Yevlaxin piirin keskellä on erillinen Mingəçevirin kaupunkialue. Seudun halki virtaa Kurajoki.


title: Yevlaxin piirikunta

text: Piirin keskus on Yevlaxin kaupunki, josta on 287 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Toinen huomattavampi paikkakunta on Aranin kaupunkimainen taajama. Kuntia on yhteensä 32, taajamia 2 ja kyliä 47. Kaupunkiväestön osuus on 55,1 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan asukkaista 98,4 % on azereja ja 0,8 % kurdeja.


title: Yevlaxin piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Bakusta Georgian rajalle johtava M1-valtatie sekä Bakun ja Tbilisin välinen rautatie, josta haarautuvat sivuradat Balakəniin, Bərdəän ja Mingəçeviriin. Yevlah on huomattava teollisuuskeskus, jossa tuotetaan muun muassa elintarvikkeita, tupakkaa ja rakennustarvikkeita. Maatalous on erikoistunut viljan, puuvillan ja vihannesten viljelyyn sekä karjanhoitoon.


title: Yevlaxin piirikunta

text: Historiallisia nähtävyyksiä ovat Qoçtəpən, Zərgərtəpən ja Üçtəpən kurgaanit, muinaisen Ərəşin kaupunginmuurien jäänteet, Xaldan kylän lähellä sijaitseva hautakammio, Marzılın kylän pyhäkkö sekä Malbinəsin moskeijan rauniot.


title: Yevlaxin piirikunta

text: Paikallislehtenä ilmesty "Kür" (”Kura”).


title: Häkkilä

text: Häkkilä on yksi Saarijärven kaupungin 25 kylästä. Vuonna 2015 siellä oli 88 asukasta.


title: Häkkilä

text: Asutus tuli Häkkilään melko varhain, nykyiseen Häkkilän kylään perustettiin 1554 yksi Saarijärven vanhimmista taloista. Ensimmäiset uudisasukkaat olivat Mikko Matilainen ja Mauno Häkkinen.


title: Häkkilä

text:
Kansakoulu saatiin Häkkilään aivan ensimmäisten kylien joukossa, vuonna 1897. Häkkilän Osuuskauppa oli ensimmäinen osuuskauppa Saarijärvellä. Varsinainen uranuurtaja kuitenkin oli Häkkilän Osuuskassa. Se oli ensimmäinen koko pitäjässä. Vuonna 2010 vakituisia asukkaita oli 191.N äistä alle 14-vuotiaita oli 29, työikäisiä 115 ja yli 65-vuotiaita 47. Ikäjakauma on sama kuin kaupungin muillakin kylillä kirkonkylää mukaan lukematta. Häkkilän keskustasta Saarijärven keskustaan on 18 kilometriä. Linja-autolla kaupungin keskustaan pääsee vain koulupäivinä aamuisin. Lisäksi toimii palveluliikenne kaksi kertaa viikossa Saarijärven keskustaan ja takaisin.
Kauppaa ei enää kylässä ole. Koulukin lopetettiin 1973. Koulurakennus toimii nykyään kylätalona. Koulun piharakennuksessa toimii mielenkiintoinen kylämuseo ja sen vierellä on Elmer Selinin suunnittelema "Raivaaja-patsas". Ikääntyvien asukkaiden ei tarvitse muuttaa keskustaan sillä Häkkilässä on oma vanhustentalo. Kylästä löytyy myös tenniskenttä ja useampikin yleinen uimaranta.


title: Häkkilä

text: Häkkilässä sijatsee Forelian taimitarha ja karistamo, joka on suurin Suomessa ja tuottaa puolet Suomen havupuisden siementarpeesta. Kylä kietoutuu jylhän ja puhtaan Pyhäjärven ympärille. Kauniit mäntykankaat,korkeat mäet ja järvenlahdet luovatkin tyypillisen häkkiläläisen maiseman.


title: Mayflower (yhtye)

text: Mayflower oli suomalainen bluegrassiä sekä englantilaista ja irlantilaista kansanmusiikkia esittänyt yhtye, joka julkaisi kaksi albumia 1970–1980-lukujen vaihteessa.


title: Mayflower (yhtye)

text: Vuonna 1975 Kari Reiman, Teuvo Lampinen ja Ahti Marja-aho alkoivat soittaa bassolla, banjolla ja viululla yhdessä polkan kaltaista musiikkia. Pian mukaan tuli kitaristi Paul Öhrnberg. Kokoonpano toimi välillä Suomen bluegrass-pioneerin Tom Kuchkan yhtyeenä nimeltä Mountain Grass, kunnes lokakuussa 1976 perustettiin Mayflower. Ohjelmistossa oli aluksi bluegrassin ohella englantilaista ja irlantilaista kansanmusiikkia.


title: Mayflower (yhtye)

text: Kesällä 1978 Mayflower voitti Suomi–Amerikka-yhdistysten liiton järjestämän countrymusiikkikilpailun Joensuussa. Pääpalkinnoksi yhtye pääsi kiertomatkalle bluegrassin syntysijojen Appalakkien vuoriston kautta kantripääkaupunki Nashvilleen ja liittovaltion pääkaupunki Washingtoniin, jossa yhtye esiintyi Birchmere-klubilla yhdessä esikuvansa Seldom Scene -yhtyeen kanssa.


title: Mayflower (yhtye)

text: Keväällä 1979 Mayflower julkaisi ensimmäisen bluegrass-albuminsa "Mountain Memories". Toinen albumi "Painted Times" ilmestyi 1981.


Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto ry on vuonna 1902 perustettu olutta, siideriä ja long drink -juomia sekä virvoitusjuomia ja kivennäisvesiä valmistavan kotimaisen teollisuuden edunvalvoja. Liiton jäsenyritykset ovat Oy Hartwall Ab, Momentin Group Oy, Olvi Oyj, Red Bull Finland Oy, Saimaan Juomatehdas Oy ja Oy Sinebrychoff Ab


title: Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto

text: Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliiton jäsenyritykset kantavat yhteiskuntavastuun niin sosiaalisten kysymysten kohdalla kuin ympäristöasioissakin. Liitolla on ollut Kännissä olet ääliö -kampanja, joka on kohdistettu täysi-ikäisten humalahakuisen kännäyskulttuurin kyseenalaistamiseen. Liitto ylläpitää yhdessä Päivittäistavarakauppayhdistyksen kanssa vastuullisesta alkoholinkäytöstä kertovaa kohtuullisesti.fi-sivustoa.


text: Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto on Elintarviketeollisuusliiton toimialayhdistys.


text: Liiton toimitusjohtaja on Elina Ussa.


text: Puheenjohtaja:


title: Edinburg (Virginia)

text: Edinburg on kunta, joka sijaitsee Yhdysvalloissa Shenandoahin piirikunnassa Virginian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 1,9 km², ja vuoden 2010 väestönlaskennassa asukasmäärä oli 1 041. Edinburg on perustettu vuonna 1852.


title: Magyar

text: Magyar on suomalainen yhtye, joka julkaisi yhden albumin Love Records -levymerkille. Yhtyeen sanoituksista vastasi Jukka Itkonen. Yhtyeeltä on tullut levy Very Super Old Men (V.S.O.M.), joka on julkaistu Turun Tähtituotannon Turun Tähtituotanto Oy  fifty-fifty records -levymerkillä.


title: Välähdyksiä, sirpaleita

text: Välähdyksiä, sirpaleita () on vuonna 2010 ilmestynyt kokoelma Marilyn Monroen muistiinpanoja.


title: Scaphognathus

text: Scaphognathus eli veneleuka oli lentolisko, jonka siipien kärkiväli oli 90 cm. Scaphognathus eli myöhäisjurakaudella, 150 miljoonaa vuotta sitten, Euroopassa.


title: Scaphognathus

text: Scaphognathuksen pää oli lyhyt ja kuono varsin tylppä ja pyöristynyt. Pitkiä, pystyjä ja teräväkärkisiä hampaita oli yläleuassa noin 18 ja alaleuassa 10.


title: Scaphognathus

text: Scaphognathus oli ensimmäisiä lentoliskoja, jonka fossiili löydettiin (1831). Osa fossiileista oli peräisin nuorista, keskenkasvuisista yksilöistä. Luista päätellen lentoliskot kasvoivat hyvin nopeasti täysikokoisiksi aikuisiksi, jolloin kasvu pysähtyi. Nykyisin linnut kehittyvät tällä tavoin. Sen sijaan suurin osa matelijoista jatkaa kasvuaan koko ikänsä (joskin kasvuvauhti hidastuu). Scaphognathuksen kallon fossiili osoittaa, että lentoliskojen aivot olivat eläimen kokoon nähden varsin suuret. Sekin on enemmän lintujen kuin matelijoiden ominaisuus.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Nasser Salih Nasser Abdullah Al-Attiyah (s. 21. joulukuuta 1970 Doha) on qatarilainen ralliautoilija ja urheiluampuja sekä olympiapronssimitalisti.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Ennen ralliuraansa Al-Attiyah osallistui vuonna 2000 Sydneyn olympialaisiin, joissa hän sijoittui kuudenneksi skeetammunnassa. Ateenan olympialaisissa vuonna 2004 hän sijoittui neljänneksi samassa lajissa ja vuonna 2008 Pekingin olympialaisissa hän sijoittui 15:ksi. Vuonna 2010 hän voitti kultaa ja pronssia Aasian kisoista Kantonista.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa Al-Attiyah ampui miesten skeetissä pronssia.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Vuonna 2006 Al-Attiyah voitti ralliautoilussa PWRC-sarjan mestaruuden. Seuraavana vuonna hän kilpaili rallin MM-sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2009 Al-Attiyah kilpaili Dakar-rallissa, jossa hänet hylättiin hänen jätettyään väliin yhdeksän tarkastuspistettä. Samana vuonna hän saavutti ensimmäisen pisteensä MM-sarjassa, kun hän sijoittui kahdeksanneksi Argentiinan rallissa. Hän sijoittui toiseksi Brasiliassa ajetussa Rally dos Sertões -kilpailussa samana vuonna.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Vuonna 2010 Al-Attiyah sijoittui toiseksi Dakar-rallissa, historian pienimmällä erolla voittajaan Carlos Sainziin. Samana vuonna hän kilpaili MM-sarjassa Barwa Rally Team -tallissa saavuttamatta pisteitä ja SWRC-sarjassa sijoittuen seitsemänneksi. Seuraavana Al-Attiyah voitti Dakar-rallin ensimmäisenä arabina. Samana vuonna hän kilpaili WRC-sarjassa saavuttamatta pisteitä ja SWRC-sarjassa sijoittuen toiseksi Saksan ja Espanjan kilpailuissa sijoittuen sarjan seitsemänneksi.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Kaudella 2012 Al Attiyah ajoi Citroenin tehdastallissa kolmatta autoa. Hän saavutti kauden aikana 29 pistettä sijoittuen sarjan 12:nneksi. Al Attiyahin kauden paras suoritus oli neljäs sija Portugalin rallissa.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Kaudella 2013 Al Attiyah kilpaili Qatarin valtion tukeman M-Sportin Ford Fiestalla. Teamin nimi oli virallisesti Qatar World Rally Team. Al Attiyah osallistui viiteen MM-osakilpailuun ja ajoi kolmasti viidenneksi.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Seuraavalla kaudella Al Attiyah ajoi seitsemän osakilpailua WRC2-luokkaan muutetulla Ford Fiestalla parhaina tuloksinaan Portugalin rallin 9. ja Argentiinan rallin 10. sija. Monivuotinen yhteistyö kartanlukija Giovanni Bernacchinin kanssa päättyi myös kauden jälkeen.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Kaudella 2015 Al Attiyah kilpaili seitsemässä MM-osakilpailussa Ford Fiesta RRC:lla sekä uudella Skoda Fabia R5:lla kartanlukijanaan ranskalainen Mathieu Baumel. Meksikon rallista kotiin tuomisina oli yleiskilpailun 7. sija ja Australian rallista 10. sija. Näiden lisäksi Portugalissa tuloksena oli luokkavoitto ja Katalonian rallissa luokan 3. sija. Nämä riittivät tuomaan WRC2 luokan mestaruuden.


title: Nasser Al-Attiyah

text: Kauden 2015 jälkeen Al Attiyah on kilpaillut lähinnä Lähi-Idän rallisarjassa sekä vuoden 2016 Dakar-rallissa. 2016 Al Attiyah voitti Lähi-idän rallimestaruuden 12. kerran.


title: Tyrisevä

text: Tyrisevä eli Uškovo () on Karjalankannaksen itäosassa Suomenlahden rannalla sijaitseva Pietarin Kurortin piiriin kuuluva kunnallishallintoalue (taajama, "posjolok"). Tyrisevän länsipuolella on Vammelsuun (Serovon) taajama, itäpuolella Terijoen kaupunki. Ennen sotia Tyrisevä kuului Suomeen. Se oli vuodesta 1927 alkaen Terijoen kuntaan ja tätä ennen Uuteenkirkkoon kuulunut kylä.


title: Tyrisevä

text: Tyrisevän rantamaisemaa hallitsee pitkä hiekkaranta ja jyrkästi nouseva Litorinameren rantapenger, joka kohoaa Tyrisevänharjuna jopa 40 m:n korkeuteen. Alueen itäosassa penkerettä uurtaa syvään Tyrisevänojan painanne. Neuvostoliiton aikaan ja sen jälkeen Venäjällä Tyrisevä on ollut leimallisesti lasten lomakeskusten ja lasten sanatorioiden paikkakunta. Vuonna 2002 Tyrisevässä oli alle 500 asukasta.


title: Tyrisevä

text: Tyrisevässä on Pietari–Viipuri-radan rautatieseisake (vuoteen 2008 Uškovon/Tyrisevän asema). Tyrisevässä radalta erkanee rannikon läheinen sivurata Koivistoon.


title: Tyrisevä

text:
Tyrisevä oli osa Uudenkirkon pitäjää 1600-luvulta vuoteen 1927.
Vuoden 1643 ruotsalaisen kartan mukaan Tyrisevän kylän alueella oli vain yksi tila, joka vuosisadan jälkipuolella jakautui kahtia.


title: Tyrisevä

text: Aiemmin Kivennapaan kuulunut Terijoki ja samoin Terijoen seurakunta erotettiin omaksi kunnakseen ja seurakunnakseen 1900-luvun alussa, ja koska kulkuyhteydet Tyrisevästä Terijoen kuntakeskukseen olivat paremmat kuin Uudellekirkolle, Tyrisevän väestö alkoi ajaa kylän liittämistä Terijokeen. Siirtyminen uuteen kuntaan tapahtui itsenäisen Suomen aikaan 1927.


title: Tyrisevä

text: Kalastus oli Tyrisevän tärkeä elinkeino halki vuosisatojen. Vanhan Suomen ja Suomen suuriruhtinaskunnan aikoina 1700-1800-luvuilla saalis vietiin ensi sijassa Pietariin, Suomen itsenäistyttyä Viipuriin. Talvipyynti oli tärkeää, pääkohteena ahven ja kuore. Kesällä saatiin myös kuhaa ja silakkaa.


title: Tyrisevä

text:
Maanviljelykselle olot eivät olleet kovin otolliset, mutta Suomen itsenäisyyden aikaan puutarhaviljely kukoisti Tyrisevällä, samoin mehiläishoito seudun kanervakankaiden ansiosta. Tyrisevän Bogdanov oli tuolloin itäisen Suomen suurin mehiläiskasvattaja.
Venäläiskaudella, rautatieyhteyden valmistuttua Pietariin 1870, pietarilaiset rakennuttivat suuren määrän huviloita Tyrisevänharjulle. Samoin paikalliset rakensivat vuokramökkejä turisteille. Mainittavia suurhuviloita olivat mm. Peremontin linnamainen sementtihuvila torneineen, keisarillisen lastenlääkäri Ostragovskin suuri huvila sekä kreivi Scheremetjeffin huvila, myöhempi Suomen rautatieläisten Lepokoti Harjula. Suurmaanomistaja oli pietarilainen valtioneuvos Orlovski, joka lopulta omisti puolet Tyrisevän kylän alueesta. Suomen itsenäistyttyä suuri osa Tyrisevän huviloista purettiin ja siirrettiin muualle Suomeen.


title: Edinburg (Texas)

text: Edinburg on amerikkalainen kaupunki, joka sijaitsee Rio Granden laaksossa, Texasin osavaltion Hidalgon piirikunnassa.


title: Edinburg (Texas)

text: Edinburg on alueensa hallinnollinen pääkaupunki. Kaupungin kokonaispinta-ala on 96,9 neliökilometriä ja väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa 74 569. Aluksi nimellä Chapin tunnettu kaupunki perustettiin 10. lokakuuta 1908. Nykyisin voimassa oleva perustuskirja on vuodelta 1949.


title: Edinburg (Texas)

text: Kaupungin keskustassa sijaitsee Texas–Pan American -yliopisto (UTPA), joka on saanut mainetta erityisesti Rio Granden jokilaakson espanjankielisen väestön koulutuspaikkana. Kaupungissa sijaitsee myös Etelä-Texasin historian museo (Museum of South Texas History. Valtatie 69 ja lähellä sijaitseva rajanylityspaikka Meksikoon vilkastuttavat liike-elämää.


title: Johannes Klockars

text: Johannes Klockars (7. syyskuuta 1867 Maalahti – 2. lokakuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Hänen puolueensa oli Ruotsalainen kansanpuolue.


title: Johannes Klockars

text: Klockars oli vuosina 1920–1926 Vasa-Postenin päätoimittaja. Tätä ennen hän oli työskennellyt toimittajana muun muassa lehdissä Balder ja Fram sekä vastaavana toimittajana Fritt Folk -lehdessä. Toimittajuuden lisäksi hän toimi Kruunupyyn ruotsalaisen kansanopiston johtajana, Osakeyhtiö Framin toimitusjohtajana ja Suomen ruotsalaisten maalaiskuntien liiton toiminnanjohtajana.


title: Johannes Klockars

text: Klockars toimi kolmen vuoden ajan kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä, vuodesta 1924 vuoteen 1927. Hän oli eduskunnan talousvaliokunnan jäsen. Paitsi kansanedustajana, hän toimi poliittisella urallaan myös Kruunupyyn kuntakokouksen puheenjohtajana ja Vaasan kaupunginvaltuuston jäsenenä.


title: Johannes Klockars

text: Klockars perusti vuonna 1888 Suomen ensimmäisen ruotsinkielisen nuorisoseuran Maalahteen. Hänen luottamustehtäviinsä kuuluivat muun muassa Suomen ruotsalaisen raittiusliiton, Suomen ruotsalaisen nuorison liiton ja Suomen vegetarisen yhdistyksen puheenjohtajuudet. Klockarsille myönnettiin vuonna 1920 kunnallisneuvoksen arvonimi.


title: Johannes Klockars

text: Klockars oli naimisissa kahdesti, vuodesta 1891 vuoteen 1910, puolisonsa kuolemaan asti, Maria Elisabet Häggmanin kanssa ja vuodesta 1911 Karin Anna Loide Wahlbäckin kanssa. Historioitsija Birgit Klockars (1912–1996) oli hänen tyttärensä.


title: Lego Pirates of the Caribbean

text: Lego Pirates of the Caribbean on vuonna 2011 ilmestynyt Lego-tuotesarja. Toukokuussa 2011 sarjaan julkaistiin myös , joka kattaa kaikki "Pirates of the Caribbean" -elokuvat.


title: Lego Pirates of the Caribbean

text: Alla on lista vuonna 2011 ilmestyneistä Pirates Of The Caribbean - Lego-tuotteista.


title: Vesipaunikko

text: Vesipaunikko eli paunikko ("Crassula aquatica", syn. "Tillaea aquatica", "Bulliarda aquatica") on hyvin pienikokoinen, rantojen maksaruohokasvi. Suomessa laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Vesipaunikko

text: Yksivuotinen paunikko kasvaa vain 1–5 senttimetriä korkeaksi. Kuivalla maalla kasvi on usein punainen. Varsi on pysty, haaraton tai tyvestä haarainen. Kasvi on mehilehtinen. Vastakkaiset lehdet ovat tasasoukkia, möyheitä, liereitä ja suippoja tai otakärkisiä. Hyvin pienet valkoiset tai punertavat kukat ovat lehtihangoissa. Sekä teriö että emiöt ovat nelilehtisiä. Paunikko kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Lehtihankoihin kehittyy nelikärkisiä tuppilohedelmiä.


title: Vesipaunikko

text: Paunikon leveinneisyysalue painottuu Euroopassa Etelä- ja Keski-Ruotsiin ja -Suomeen. Lajia tavataan harvinaisempana myös Norjassa, Tanskassa, Baltian maissa, Venäjän Karjalassa, Puolassa, Saksassa ja Ranskassa. Se kasvaa myös Japanissa sekä Pohjois-Amerikassa paikoin itä-, länsi- ja etelärannikoilla. Suomessa paunikkoa kasvaa hyvin satunnaisena Tornion korkeudelle saakka. Runsaimmat esiintymät ovat Ahvenanmaalla, Tampereen seudulla, Oulujärven ympäristössä ja Perämeren rannikolla. Aikasemmin lajia kasvoi yleisesti muun muassa koko Saaristomeren alueella, mutta laji on alueelta nykyisin lähes kadonnut.


title: Vesipaunikko

text: Paunikko kasvaa veden rajassa liejuisilla ja savisillä järvenrannoilla, erityisesti laidunrannoilla. Joskus laji kasvaa myös murtovedessä ja saariston kalliolätäköissä. Paunikko on Suomessa harvinaistunut erityisesti sisämaassa rantalaidunnuksen vähennettyä.


title: Missä muruseni on

text: "Missä muruseni on" on Jenni Vartiaisen kappale, joka julkaistiin "Seili"-albumin kolmantena singlenä 23. elokuuta 2010. Single sijoittui debyyttiviikollaan Suomen singlelistan kolmannelle sijalle, minkä jälkeen se sijoittui seuraavina viikkoina järjestyksessä sijoille 7, 5, 1 ja 2. Tämän jälkeen se oli seitsemän viikkoa listan kärjessä. Listakärjestä laskettuaan kappale nousi listalla vuoden 2010 viimeisellä viikolla ja oli vuodenvaihteen 2010–2011 yli kärjessä vielä kaksi viikkoa. Single on ylittänyt Suomen kultalevyrajan, sillä sitä on myyty yli 5 000 kappaletta.


title: Missä muruseni on

text: Vartiainen on säveltänyt kappaleen yhdessä Jukka Immosen kanssa ja sen on sanoittanut Mariska, joka sai inspiraation lukiessaan eroottista intialaista runoutta parvekkeellaan kuumana kesäpäivänä.


title: Luettelo Lego-videopeleistä

text: Tämä on luettelo Lego Groupin Lego-leikkikalusarjaan liittyvistä videopeleistä.


title: Henri Duparc

text: Henri Duparc (1848-1933) oli ranskalainen säveltäjä. Hän oli César Franckin oppilas. Duparc sairasti hermostollista sairautta, ja joutui lopettamaan säveltämisen jo 37-vuotiaana. Tätä ennen hän kuitenkin ehti säveltää ranskalaisen myöhäisromanttisen liedtaiteen täysipainoisia, herkän melodisia lauluja, joihin hänen maineensa perustuu.


title: Latino World Order

text: Latino World Order (lyhennettynä lWo tai LWO) oli ryhmittymä showpainipromootiossa, World Championship Wrestlingissä. Ryhmää johti Eddie Guerrero vuosina 1998 ja 1999. Stablen nimen keksi Jason Hervey, jota oli inspiroinut New World Order (nWo).


title: Latino World Order

text: LWO debytoi vuoden 1998 lopussa, kun Eddie Guerrero riitaantui Eric Bischoffin kanssa, joilla oli riitaa oikeassakin elämässä. Ryhmän idean keksi Jason Hervey, joka on Bischoffin kaveri. Ryhmän johtajaksi ajateltiin alun perin Konnania, mutta se annettiin Eddie Guerrerolle, kun Konnan liittyi nWo Wolfpaciin.


title: Latino World Order

text: 17. elokuuta, 1998 antoi worked shootin, missä hän sanoi haluavansa vapautua sopimuksestaan. Eddien oltuaan monia viikkoja ulkona kuvioista, hän palasi 5. lokakuuta WCW Monday Nitrossa, missä hän muodosti lWo:n, mihin kuului monia meksikolaisia painijoita.


title: Latino World Order

text: Ryhmä muodostui lähes kaikista meksikolaisista painijoista WCW:n rosterista, mihin kuuluivat Psychosis, La Parka, Hector Garza ja Juventud Guerrera. LWO feudasi pääasiassa Rey Mysterio, Jr.:n kanssa, kun hän kieltäytyi liittymään ryhmään. Mysterio kuitenkin joutui liittymään ryhmään, kun hän hävisi Guerrerolle. Myöhemmin ryhmään liittyi Chavo Guerrero.


title: Latino World Order

text: 1. tammikuuta, 1999 Eddie Guerrero joutui auto-onnettomuuteen, mikä tarkoitti, että lWo:n loppu oli lähellä. Kolme päivää myöhemmin, kaksi New World Orderin ryhmää yhdistyivät, eikä kauankaan, kun lWo:n jäseniä löydettiin tajuttomina takahuoneilla. NWO alkoi lähestyä lWo:ta ja pakottivat heidät hajoamaan välittömästi tai saisi vastata seurauksistaan. Jokainen lWo.n jäsen riisui lWo-paitansa ja lähtivät kehästä, paitsi Mysterio. Mysterio, joka ei ollut alkuperäinen lWo:n jäsen todisti itselleen, että oli ryhmälle lojaalein, kun kieltäytyi riisumasta lWo-paitaa. NWO pieksi Mysterion ja repivät häneltä lWo-paidan päältään, mistä syntyi feudi Mysterion ja Outsidersien kanssa.


title: Latino World Order

text: New World Order potki heidän ainoan latinopainijan, Konnanin ulos ryhmästä. Tämä johti siihen. että Mysterio ja Konnan muodostivat tiimin ja alkoivat yhdessä feudaamaan Outsiderseja vastaan. Kun Eddie Guerrero parani ja teki paluunsa kehään, LWO:n avainjäsenet, kuten hän itse, Mysterio, Juventud muodostivat tunnetun ryhmän nimeltä Filthy Animals.


title: Krzysztof Hołowczyc

text: Krzysztof Hołowczyc (s. 4. kesäkuuta 1962 Olsztyn, Puola) on puolalainen ralliautoilija. Hän voitti rallin Puolan mestaruuden vuosina 1995–1996 ja 1999 sekä Euroopan mestaruuden vuonna 1997. WRC-sarjassa Hołowczyc kilpaili ensimmäistä kertaa vuonna 1996 Ruotsin rallissa. Hän kilpaili yksittäisiä kilpailuja vuosina 1996–2000, 2003 ja 2009. Hänen Argentiinan kilpailussa ajamansa 7. sija oli pitkään Puolan paras sijoitus rallikilpailuissa.


title: Krzysztof Hołowczyc

text: Kun Puolan ralli, jonka Hołowczyc oli voittanut kolme kertaa, palasi rallin maailmanmestaruussarjan kilpakalenteriin vuonna 2009, Hołowczyc sijoittui kilpailussa kuudenneksi ottaen ensimmäiset pisteensä WRC-sarjassa. Hołowczyc on toinen puolalaiskuljettaja, joka on ajanut pisteille WRC-sarjassa. Hołowczyc on osallistunut myös Dakar-ralliin vuosina 2005, 2009 ja 2010 sijoittuen parhaimmillaan viidenneksi. Hołowczyc on saanut hopeisen Cross of Merit -mitalin vuonna 2000 ja kultaisen vuonna 2005.


title: Krzysztof Hołowczyc

text: Hołowczyc oli Euroopan parlamentin jäsen vuosina 2007-2009. Ralliautoilu-uransa hän lopetti elokuussa 2015.


title: Krzysztof Hołowczyc

text: Hołowczycilla on vaimonsa Danutan kanssa tyttäret Karolina, Alicja ja Antonina.


title: Martti Ounamo

text: Martti Erik ”Limu” Ounamo (29. huhtikuuta 1911 Helsinki – 15. joulukuuta 1992 Nurmijärvi) oli suomalainen pasunisti ja valokuvaaja, joka vaikutti Dallapé-yhtyeessä soittaen pasuunan lisäksi myös viulua. Ounamo esiintyi ainakin elokuvassa "SF-paraati" (1940). Ounamon entinen sukunimi oli Lindblad.


title: Kerttu Salmi

text: Kerttu Sigrid Salmi (15. heinäkuuta 1901 Luumäki – 13. elokuuta 1977 Espoo) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hän työskenteli muun muassa Viipurin lavoilla ja Radioteatterissa. Lisäksi hänet nähtiin lukuisissa suomalaisissa elokuvissa, kuten "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" sekä "Anu ja Mikko".


title: Kerttu Salmi

text: Kerttu Salmen vanhemmat olivat rautatieläinen Tuomas Salmi ja Anna-Liisa Lensu. Hän suoritti opintoja Viipurin yhteiskoulussa, Viipurin Musiikkiopistossa ja Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa. Lisäksi hän opiskeli toimistoalaa. Salmen aviopuoliso oli metallimies Frans Armas Vuori vuodesta 1946.


title: Kerttu Salmi

text: Salmi oli kiinnitettynä useisiin viipurilaisiin teattereihin 1920- ja 1930-luvulla: Viipurin Työväen Teatteri 1922–1927, Viipurin Näyttämö 1927–1933 ja Viipurin Kaupunginteatteri 1933–1937. Vuosina 1938 ja 1939 hän työskenteli ohjaajana Valkeakosken Tehtaan Näyttämöllä ja edelleen näyttelijänä Helsingin Kansanteatterissa 1940–1942. Vuosiksi 1942 ja 1943 hän palasi näyttelijäksi Viipurin Kaupunginteatteriin. Vuodesta 1950 alkaen Salmi toimi näyttelijänä Radioteatterissa.


title: Kerttu Salmi

text: Kerttu Salmen näyttämötehtäviä olivat muun muassa Vappo (kappaleessa "Anu ja Mikko"), Kaisa ("Pohjalaisia"), Manta ("Olenko minä tullut haaremiin") ja Marusja ("Jääkärin morsian"). Hänen ohjaustehtäviinsä lukeutuivat muun muassa näytelmät "Sydämen avain", "Naispaholainen", "Pastori Jussilainen" ja "Daniel Hjort".


title: Kerttu Salmi

text: Salmi näytteli yli 40 elokuvassa vuosina 1938–1962. Valkokankaalla hän oli sivuosien tulkitsija, joka näytteli tyypillisesti päähenkilöiden sukulaisia tai palvelusväkeä. Itselleen teatterista tutun Vapon roolin Salmi näytteli myös kahdessa "Anu ja Mikko" -filmatisoinnissa, vuosina 1940 ja 1956. Valentin Vaalan elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" hän tulkitsi Juse-muoria.


title: Petri Meri

text: Petri Meri (s. 11. helmikuuta 1991 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija.


title: Petri Meri

text: Isokokoinen Meri on Turun Palloseuran kasvatti, joka pelasi joukkueessa lähes koko junioriuransa. Hän voitti Tepsi-nimellä pelanneessa joukkueessa B-nuorten I-divisioonan mestaruuden keväällä 2008. Meri oli kaudella 2010–2011 TPS:n A-nuorten toiseksi paras maalintekijä sekä kolmanneksi paras pistemies Johannes Lehdon kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös ensimmäisen SM-liigaottelunsa 17. helmikuuta 2011 vieraissa Jokereita vastaan ja sai siinä jääaikaa 7.12 minuuttia. Kauden 2011–2012 Meri pelasi kokonaan A-nuorissa.


title: Petri Meri

text: Kesällä 2012 Meri siirtyi try-outille Mestis-joukkue Vaasan Sportiin. Hän sai elokuussa jatkosopimuksen kaudeksi 2012–2013. Meri edusti kauden aikana myös Pohjoisen joukkuetta Mestis Hockey Dayssä pelatussa tähdistöottelussa. Hän korvasi joukkueessa SaPKon Niko Laakkosen. Meren kausi päättyi kuitenkin polvivammaan tammikuussa 2013.


title: Petri Meri

text: Kauden 2013–2014 Meri pelasi II-divisioonajoukkue Kaarinan Kiekko-Pojissa, jonka varakapteenina hän toimi ja oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 16+41=57. Meri oli kauden päätteeksi nostamassa KaKiPoa seuraavaksi kaudeksi Suomi-sarjaan. Kaudeksi 2014–2015 hän palasi Mestikseen ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella TuToon. Meri pelasi joukkueessa 23 ottelua tehden neljä syöttöpistettä, kunnes hän jätti TuTon tammikuussa 2015 keskittyäkseen opintoihinsa.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Manuaaliset reikäkortit eli käsin käytettävät reikäkortit olivat tiedon tallentamiseen käytettäviä pahvi- tai paperikortteja, joiden avulla tiedonhaku suoritettiin manuaalisesti. Reikäkortti sai alkunsa jo 1800-luvun puolella, mutta se yleistyi käytössä vasta 1900-luvun alku- ja keskivuosikymmenillä. Manuaalisia reikäkortteja olivat esimerkiksi neulakortit (eng. edge-notched cards) ja tirkistyskortit (eng. peek-a-boo cards), jotka erosivat toisistaan toimintaperiaatteeltaan. Yksi neulakortti esitti yhtä dokumenttia, kun taas yksi tirkistyskortti esitti yhtä asiasanaa. Reikäkortit mahdollistivat useiden asiasanojen yhtäaikaiseen etsinnän (eng. coordinate searching).


title: Manuaaliset reikäkortit

text: "”Reikäkortit eivät voi tehdä kaikista monimutkaisista ongelmista yksinkertaisia, mutta ne voivat tehdä joistain monimutkaisista ongelmista vähemmän monimutkaisia ja joistain yksinkertaisista ongelmista vähemmän ikävystyttäviä ja vähemmän aikaa vieviä.” - Robert S. Casey ja James W. Perry, 1951"


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Reikäkorttihistorian voi sanoa alkaneen Joseph Marie Jacquardin (1752-1834) keksinnöstä. Hän kehitti 1800-luvun alussa ensimmäisenä teollisena pidetyn reikäkorttikoneen, kutomakoneen. Keksinnön ideana Jacquardin kutomakoneessa oli käyttää rei’itettyjä kortteja kuvioiden tekemiseen kankaalle tekniikan avulla, tähän saakka kaikki oli tehty käsin. Rei’itetyt kortit ohjasivat loimilankojen asentoja ja näin pystyttiin eri korttiyhdistelmien avulla luomaan erilaisia kuvioita kankaille automatisoidusti. Jacquardin avoin reikä/suljettu reikä mekanismi, jolla kuvioita luotiin, oli ensimmäinen ohjelmoitu binäärijärjestelmä, jonka tekniikka on nähtävissä tietokoneissa vuosisata hänen keksintönsä jälkeen. Hänen keksintönsä käyttää rei’itettyjä kortteja on ollut tietokoneen lisäksi innoittajana myös monille muille keksinnöille.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Toinen tärkeä reikäkorttien parissa työskennellyt henkilö oli Herman Hollerith (1860-1929). Hän oli yksi niistä keksijöitä, joka käytti Joseph Marie Jacguardin kutomakoneessa käyttämää ideaa reikäkorteista hyväkseen omassa keksinnössään. Hollerith oli ensimmäinen, joka käytti reikäkortteja tiedon käsittelemiseen ja tallentamiseen. Hänen keksimänsä kone USA:n väestönlaskentaan voitti kilpailun 1890. Tämän ”taulukointikoneen” avulla pystyttiin käsittelemään rei’itettyjen korttien avulla väestönlaskenta hyvin tehokkaasti. Herman Hollerithilla on ollut suuri vaikutus ohjelmoinnin ja tietokoneiden synnylle ja kehittymiselle. Hänen perustamastaan yhtiöstä on aikojen saatossa tullut IBM.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: 1900-luvulla teknologistuvien reikäkorttikoneiden lisäksi tiedonhakua ja -käsittelyä suoritettiin myös manuaalisesti, käsin lajiteltavilla reikäkorteilla.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Neulakortti eli edge-notched card keksittiin 1896 ja sitä käytettiin läpi 1900-luvun. Ennen tietokoneiden keksimistä oli vain muutamia keinoja käsitellä manuaalisesti suuria tietomääriä enemmän kuin yksi käsite kerrallaan ja neulakortti oli yksi niistä. Tietokonetermein, neulakortissa pystyi käyttämään TAI-operaattoria.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Neulakortti oli ohut kortti, jonka reunoille oli painettu reiät. Koko vaihteli pienestä 10,16 cm (4 inch) x 6,35 cm (2,5 inch) kokoisesta kortista aina suurimpaan 30,48 cm (12 inch) x 22,86 cm (inch) korttiin saakka. Reikiä kortissa saattoi olla vain yhdellä reunalla tai kaikilla neljällä reunalla. Myös reikien välitys vaihteli, mutta yleensä reikiä oli 4-5 kpl 2,5 cm (inch) matkalla. Suosituin korttikoko oli 15,24 cm (6 inch) x 10,16 cm (4 inch) 81 reiällä, joista 75 oli numeroitu. Reunan lähellä olevia reikiä oli syytä välttää, joten sen vuoksi käytettävissä oli vain 75 reikää. Jokaisen kortin oikean yläreunan kulma oli poistettu, jotta tiedettiin miten päin kortin kuului olla. Kortteja pystyi myös teettämään omien mittojen mukaan, mutta tämä oli kallista ja valmiit standardoidut mitat soveltuivat useamman käyttöön.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Neulakortteja käytettiin siten, että erityisellä ”rei'ittäjällä” tehtiin reiät tiettyihin kortinreikiin, niin että kortin reuna jäi avoimeksi rei'ityksen jälkeen. Haluttaessa etsiä tiettyä tietoa, työnnettiin neula korttien läpi tästä tietystä reiästä ja ravisteltiin ja ne kortit, jotka putosivat eivätkä jääneet neulaan olivat oikeita, tarvittavia kortteja. Kortteja, jotka sisälsivät tiettyä informaatiota. Tämä tiedonhallinta ja -käsittelytapa oli edullinen, sillä ainut mitä tarvitsi olivat neulakortit, ”rei'ittäjä”, neula ja jokin ”laatikko”, jossa säilyttää kortteja. Informaatio, joka kortteihin haluttiin, kirjoitettiin kortin keskelle, esimerkiksi kirjastoissa tähän voitiin sijoittaa kirjoittajan nimi, kirjan nimi, lyhyt tiivistelmän ja muita tietoja esim. teoksen paikkatiedot. Tämä korttiin kirjoitettu informaatio siirrettiin myös kortin reunoilla oleviin reikiin, jotta tietoa voitiin hakea ja löytää. Tämä prosessi oli nimeltään koodaus.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Yleisimmässä reikäkortissa, jossa oli 75 kappaletta reikiä, pystyttiin koodaamaan yhtä monta asiasanaa yhteen korttiin. Jokainen reikä edusti eri asiaa. Löytääkseen tämän kyseinen asian, jota etsittiin, täytyi vain löytää tämä kyseinen reikä, jonka takana tieto on. Tätä sanottiin niin sanotuksi suoraksi koodaukseksi, jonka hyvinä puolina ovat nopeus ja pääsy heti siihen tiettyyn etsittyyn tietoon. Tämän vuoksi tätä oli suositeltua käyttää, jos se oli vain mahdollista. Esimerkiksi kouluissa oppilasrekisterissä käytettynä tämä tarkoittaisi sitä, että kortissa olisi suorassa koodauksessa reiät, mies, kieli, kansallisuus jne.. ja tästä oikeat rei'ittämällä saataisiin kerättyä oikea tieto.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Monissa tilanteissa 75 kohtaa oli kuitenkin liian vähän esimerkiksi kirjailijoille ja laajoille aihealueille, ja tällöin jouduttiin turvautumaan epäsuoraan koodaukseen. Siinä reiät jaettiin esim. 4-6 reiän ryhmiin, niiden muodostaen kentän. Jokaiselle kentälle oli monta erilaista koodaus tapaa, jolla jokaisella oli hyvät ja huonot puolensa. Koodaustapa vaihtoehtoja olivat suoran koodauksen lisäksi, 7421 koodaus, 7421S0 koodaus, pyramidi koodaus ja binäärikoodaus.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Tirkistyskortit (eng. peek-a-boo cards tai optical coincidence cards) kehiteltiin neulakorttien jälkeen 1940-luvulla. Tirkistyskorttien tunnetuin kehittäjä oli brittiläinen W.E. Batten. Batten työskenteli toisen maailmansodan aikana vuonna 1944 kemianteollisuuden patenttien parissa, kun hän keksi uudenlaisen tavan indeksoida ja hakea dokumentteja. Keksintö sai nimen tirkistyskortti.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Patenttitoimiston lopetettua kemianteollisuuden abstraktien julkaisu niiden organisointi lankesi Battenille, joka abstraktien määrän kasvaessa koki tarvitsevansa keinon niiden indeksointiin. Ratkaisun ongelmaansa hän keksi tarkastellessaan kahteen eri aiheeseen liittyvää patenttilistaa. Löytääkseen listoista dokumentin, joka kertoo molemmista aiheista, Battenin piti käydä molemmat listat läpi erikseen ja ottaa ylös niiden dokumenttien nimekkeet, jotka toistuivat molemmissa listoissa. Tämä oli aikaa vievää ja vaivalloista. Prosessia helpottaakseen Batten keksi muuttaa listat ruudukoiksi, joka muodostui useista neliöistä. Jokaiselle dokumentille varattiin ruudukosta oma tilansa. Vastauksen kahteen samanaikaiseen asiasanaan sai asettamalla ruudukot päällekkäin, jolloin näkyviin tulivat ne dokumentit, jotka täyttivät haun kaikki ehdot. Näin neulakorttien idea yhdestä dokumenttia esittävästä kortista muuttui ideaksi yhdestä kortista, joka esittää yhtä asiasanaa.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Battenin alkuperäinen korttimalli oli 20x20 ruudukko, joka piti sisällään 400 neliötä. Jokainen kortti oli nimetty jonkin asiasanan mukaan: kuten esimerkiksi “polymerointi” tai “vinyylikloridi” kemiaa käsittelevien dokumenttien kohdalla. Indeksoitavat dokumentit - Battenin tapauksessa patentit - saivat jokainen oman numeron, jonka avulla ne voitiin tunnistaa kortin ruudukosta. Dokumentti voi esimerkiksi saada luvun 14 ja jos kyseinen dokumentti käsitteli polymerointia, polymerointi-kortin neljänteentoista ruutuun puhkaistiin reikä. Jos dokumentti 14 käsitteli polymeroinnin lisäksi myös vinyylikloridia, myös vinyylikloridi-kortin 14:s ruutu rei’itettiin. Kun molemmat kortit laitettiin päällekkäin valoa vasten, valo paistoi niiden reikien läpi, jotka käsittelivät molempia aiheita. Tässä tapauksessa dokumentti 14 olisi saatu vastaukseksi. Hakea voitiin samanaikaisesti usealla eri asiasanalla asettamalla asiasanojen tirkistyskortit päällekkäin. Tirkistyskorteilla voitiin lisäksi tehdä Boolen algebran mukaisten JA-hakujen lisäksi myös TAI- ja EI-hakuja, kunhan haut vain tehtiin sarjoissa.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Samankaltaiselle tekniikalle, jota tirkistyskorteissa käytettiin, oli ainakin kolme eri patenttia jo vuosilta 1915, 1920 ja 1923. Tekniikka käytettiin kuitenkin erilaisiin tarkoituksiin kuin mihin Batten sitä hyödynsi. Tekniikkaa käytettiin mm. lintulajien ja mineraalien tunnistamiseen, puheluiden yhdistämiseen ja numeroarvauspelissä. Indeksoinnin ja tiedonhaun saralla Batten kuintekin keksi tekniikan ensimmäisenä. Batten julkaisi ensimmäisen kuvauksen tirkistyskorteissa käytetystä tekniikasta vuonna 1947. Batten oli kokeillut järjestelmäänsä Hollerithin korteilla, joihin mahtui kaksinkertainen määrä dokumentteja kuin Battenin alkuperäisiin kortteihin. Niinpä nämä suuremman kapasiteetin kortit korvasivat alkuperäiset. Vuoteen 1951 mennessä Battenin tekniikkaan perustuvista kortteista oli käytössä eri versioita. Niiden kapasiteetti vaihteli 400 dokumentista 2800:aan ja jopa 4000 dokumenttiin.


title: Manuaaliset reikäkortit

text:
Alkuperäisen keksinnön jälkeen muutkin kehittelivät tirkistyskorteista omia mallejaan, jotka toimivat samalla periaatteella kuin alkuperäinen tirkistyskorttikin. Erooppalaiset tiedonhaku- ja organisointijärjestelmät Selecto, Sphinxo ja Ekaha ovat esimerkkejä näistä. Selecton luoja oli ranskalainen insinööri G. Cordonnier ja tuotetta myi pariisilainen Mirodoc-yhtiö noin vuodesta 1950 lähtien. Selecton 15x21cm kortti piti sisällään 12500 dokumenttia ja oli näin hyvin edistynyt järjestelmä. Toinen pariisilaisfirma tuotti tirkistyskortti Sphinxoa vuodesta 1957, mutta korttiin mahtui vain 1000 dokumenttia. Ekaha-tirkistyskortin tuottaja oli saksalainen Edler & Krische –yhtiö. Sen kapasiteetti oli 7000 dokumenttia. Berliiniläinen Allfrom Buro -organisaatio tuotti myös tirkistyskortteja. Lisäksi Malcolm Ferguson niminen kirjastonhoitaja kehitti Termatrex-nimisen mallin tirkistyskorteista. Battenin tirkistyskorteilla ei missään vaiheessa ollut myyjiä tai sponsoreita. Vasta Selecto- ja Sphinxo-tirkistyskorttien ilmestyessä markkinoille 1950-luvulla varsinainen tuotanto alkoi.
Battenin tirkistyskortit olivat pohjana Mortimer Tauben vuonna 1952 kehittelemälle Uniterm-systeemille. Ne olivat kapasiteetiltaan 10,2 kertaa suurempia kuin Battenin kortit. Taube suunnitteli systeeminsä organisaatioita varten eikä niinkään pienten kokoelmien käyttöön. Sekä Tauben Uniterm-järjestelmä että Battenin tirkistyskortit ajautuivat kehittyksessään lopulta pelkkien numeroiden antamiseen vastaukseksi dokumenttien nimekkeiden sijaan, mikä pidensi ja hankaloitti tiedonhakua.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Kirjastoissa ja tietopalveluissa manuaalisesti käytettävistä reikäkorteista useimmiten käyttöön valittiin tirkistyskortit neulakorttien sijaan. Näillä pystyttiin etsimään neulakortteihin verrattuna nopeammin tietoja suurista tiedostoista. Neulakortit sen sijaan soveltuivat hyvin kohteisiin, joissa oli vain pieni määrä tallennettavia dokumentteja, kuten yksityiseen kokoelmaan, sillä ne veivät tirkistyskortteja vähemmän tilaa ja olivat kustannuksiltaan halvempia.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Suurimman ongelman reikäkorteille tuotti niiden koko. Yhden neulakortin marginaaliin voi mahduttaa vain tietyn määrän lovia eli toisin sanoen sen muisti ei ollut kovin suuri. Vaikka tirkistyskortteihin mahtui enemmän tietoa, oli senkin ruudukko rajallinen. Jotta reikäkortteihin olisi saatu enemmän muistia, olisi niiden koko kasvanut niin isoksi, että niiden käyttö olisi ollut hankalaa.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Vaikka neula- ja reikäkortit toimivatkin hyvin asiasanoilla, joita niissä käytettiin, systeemi ei kuitenkaan ollut kovin kattava. Dokumentit luokiteltiin niiden aiheiden mukaan asiasanojen avulla. Asiasanat olivat kuitenkin melko yleisiä eivätkä siis kovin tarkkoja Tästä prosessista jäi sivuun dokumentin näkökulma asiasanaan, se miten se aihettaan käsittelee. Tiedon tallennuksessa reikäkortteihin dokumenttia kuvaamaan valitut asiasanat irrotettiin myös luonnollisen kielen kontekstistaan.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Reikäkorttien keksimisen aikaan oli käytössä tai kehitteillä myös useita muita tiedontallennus ja -hakumenetelmiä. Yleisesti ottaen tiedontallennus- ja organisointityötä, niin reikäkorttien kuin muidenkin järjestelmien osalta, vauhditti merkittävästi toinen maailmansota. Osapuolivaltioiden oma tieteellinen kehitys vilkastui huomattavasti tänä aikana ja sodan jälkeen. Uuden tiedon tallentamiseen ja organisoimiseen tarvittiin uusia tehokkaita järjestelmiä. Tiedon organisointia vaati myös vastapuolelta kerätty tieto, joka haluttiin hyödyntää.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Suosittuja tiedonhaun järjestelmiä olivat mm. mikrofilmiin perustuvat hakuvälineet. Niissä tiedot dokumenteista talletettiin mikrofilmikeloille indeksointitietojen kanssa. Mikrofilmiltä pystyttiin jälkeenpäin tunnistamaan välineistön avulla automaattisesti haluttuja asiasanoja. Yksi tällaista tekniikkaa käyttävistä laitteista oli the Rapid Selector, joka pystyi pyörittämään 60m pituisia mikrofilmikeloja, joihin mahtui 72000 kehyksen verran tietoa.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Reikäkortit ja filmiteknologia voitiin myös yhdistää. Dokumenttia kuvaava asiasana rei’itettiin korttiin niin kuin reikäkortteihin yleensä, mutta korttiin yhdistettiin myös itse dokumentti filmijaksolla. Nämä paperifilmikortit voitiin järjestää ja organisoida niin kuin reikäkortit yleensä, ja filmiosuudet tarjosivat kortteihin paljon muistia. Paperifilmiä käytettiin myös tekstin varastoimiseen. Lisäksi paperifilmiltä pystyttiin tehtävään varta vasten valmistetun laitteen avulla hakemaan tietoa asiasanojen avulla.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Reikäkorteista oli käsin käytettävien mallien lisäksi versioita, joita käytettiin koneistetussa tiedon käsittelyssä. Nämä kortit olivat osa reikäkorttikoneita, jotka toimivat sähkövirran avulla. Yhdysvaltalaisen Herman Hollerithin perustama yritys IBM (International Business Machines) oli reikäkorttikoneiden merkittävin tuottaja ja se tarjosi koneista useita eri malleja. Ensimmäiset IBM:n reikäkorttikoneet otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1923. Niitä toi maahan konttorivälineitä välittänyt Systema-yhtiö.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Reikäkorttikoneissa tiedot ja koneen suorittamat ohjelmat tallennettiin pahvikorteille. Reikäkorteissa olevat reiät esittivät jonkin vaihtoehdon toteutumista. Näistä kohdista sähkö pääsi kulkemaan korttipakan läpi laitteen laskuriin. Erilaisia tehtäviä reikäkorttikone määrättiin suorittamaan kytkemällä useita kaapeleita sen paneeliin kiinni. Reikäkorttikoneella ei kuitenkaan ollut omaa muistia, joten johdot jouduttiin aina kytkemään uudelleen jokaista tehtävää varten. Tämä teki reikäkorttikoneen käytöstä vaivalloista ja aikaa vievää. Reikäkorttikoneista alkunsa saaneet varsinaiset tietokoneet erosivatkin juuri muistin osalta edeltäjistään. Vuonna 1952 markkinoille tullut IBM 701 Calculator oli ensimmäinen IBM:n koneista, jota voitiin kutsua tietokoneeksi sen perusteella, että sillä oli koneellinen muisti, johon voitiin asentaa ohjelmia. Se oli ensimmäinen tietokone, jota käytettiin tiedonhakuun, jossa haettiin usealla asiasanalla samanaikaisesti.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Yksi reikäkorttien käytetyimmistä koneellisesti käytettävistä sovellutuksista oli ns. Mark Sensing-kortti. Mark Sensing-kortti oli normaali reikäkortti, johon oli painettu näkyviin Mark Sensing-merkkien paikat. Näihin paikkoihin voitiin erityisellä Mark Sensing-kynällä viivata kuhunkin sarakkeeseen haluttu arvo. Kortin lukeminen perustui kynällä tehdyn viivan sähköiseen johtavuuteen, näin kortit pystyttiin lukemaan koneellisesti reikäkorttilaitteella ja käsittelemään tietoa. Kyseisiä kortteja käytettiin paljon tilanneissa, jossa tietoa kerättiin muualta. Esimerkiksi sähkömittarin lukijoilla oli mukanaan kyseisiä reikäkortteja, joihin he viivasivat Mark Sensing-kynällä uuden mittarilukeman. Tämän jälkeen jatkokäsittely laskuksi asti suoritettiin koneellisesti.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Alkuvuosien reikäkorttikoneet tarvitsivat henkilöstöä operoimaan isoa konetta, niiden reikäkortit vahingoittuivat helposti ja manuaalisiin reikäkortteihin verrattuna ne olivat hitaita ja kalliita. Uusien mallien tullessa markkinoille reikäkorttikoneet ja myöhemmin tietokoneet paranivat erilaisten ominaisuuksien ja toimintojen ansiosta. Näitä paranneltuja versioita manuaaliset reikäkortit eivät pystyneet enää haastamaan. Tietokoneiden mukaan tulon ja niiden kehityksen myötä manuaaliset järjestelmät korvautuivat koneilla.


title: Manuaaliset reikäkortit

text: Nykyään käytössä oleva Memo Magister on tavallaan neulakorttien tietokoneella käytettävä vastine, digitaalinen muistiinpanokortisto. Se on suunniteltu apuvälineeksi mm. tutkijoille ja kirjoittajille, jotka joutuvat tekemään laajoja muistiinpanoja. Tässä kortisto-ohjelmassa voit tehdä muistiinpanosi korttiin, koodata kortit, poimia niitä tietyin hakusanoin kokonaiskortistosta ja lajitella järjestykseen oman makunsa mukaan. Memo Magister- ohjelman lomakkeella (kortilla) on 18 kenttää, joihin voi kirjoittaa tekstiä. Haluamansa kortit voi myös tulostaa paperille tai tallentaa yhdeksi tekstitiedostoksi. Esimerkiksi tutkielmaa tehtäessä voi tietokoneen ruudulle hakea kyseiseen lukuun liittyvät muistiinpanokortit ja selata niitä ruudulla, aikaa säästyy ja paperitulosteen määrä vähenee.


title: Mauri Vanhanen

text: Mauri Vanhanen (s. 1. kesäkuuta 1931) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Mauri Vanhanen

text: Hyökkääjänä pelannut Vanhanen edusti koko uransa ajan Kotkan Työväen Palloilijoita vuosina 1948–1964. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1951 ja 1952 sekä Suomen Cupin 1958 ja 1961. Kaikkiaan Vanhanen pelasi 13 kauden aikana 171 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 102 maalia. Hän voitti mestaruussarjan maalikuninkuuden kaudella 1952 ja on kaikkien aikojen maalintekijätilastossa sijalla 17.


title: Mauri Vanhanen

text: Vanhanen pelasi Suomen maajoukkueessa vuonna 1957 kolme maaottelua, joissa hän teki kaksi maalia.


title: Shenzhou 8

text: Shenzhou 8 (神舟八号) oli Kiinan kansantasavallan miehittämätön avaruusalus, jonka avulla tehtiin muun muassa telakointikokeita 29. syyskuuta 2011 avaruuteen laukaistun Tiangong 1 -pienoisavaruusaseman kanssa. Shenzou 8 laukaistiin avaruuteen 31. lokakuuta 2011 Kiinan Jiuquanin avaruuskeskuksesta. Kahden päivän kuluttua laukaisusta Shenzhou-alus telakoitui Tiangong 1 -avaruusasemaan 2. marraskuuta 2011 kello 19.28 Suomen aikaa . Myös toinen telakointiyritys onnistui. Avaruuslento kesti kolme viikkoa. Alus laskeutui 17. marraskuuta 2011 kello 11:32 UTC Sisä-Mongoliaan.


title: Shenzhou 8

text: Shenzhou 8 käytti venäläistä telakointimodulia kuten esim. ESAn ATV-rahtialus.


title: Shenzhou 8

text: Avaruuslennolla oli mukana Saksan DLR:n ja ESAn biologisia kokeita.


title: Sven Weijola

text: Sven Weijola (30. maaliskuuta 1922 Mustasaari – 1. elokuuta 2012 Vaasa) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Sven Weijola

text: Hyökkääjänä pelannut Weijola edusti koko uransa ajan Vasa IFK:a vuosina 1940–1951. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1944 ja 1946. Kaikkiaan Weijola pelasi yhdeksän kauden aikana 89 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 61 maalia.


title: Sven Weijola

text: Weijola pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1945–1947 kolme maaottelua.


title: Sankarin seisaus

text: Sankarin seisaus – kertauksia ja vertauksia on Veronica Pimenoffin kirjoittama romaani, joka on ilmestynyt 2010 Tammen kustantamana.


title: Sankarin seisaus

text: Pimenoffin yhdeksäs romaani on aateromaaneista tunnetun kirjailijan tulkinta syyskuun 11. päivän tragediasta. Mukana on hiven jännitystä. Päähenkilö, minäkertoja, on seisonut moottoritiellä katsomassa kuinka hänen työpaikkansa Pentagon joutuu iskun kohteeksi. Hän asettuu hotelliin seuraamaan tapahtumia reaaliaikaisesti televisiosta. Samalla hänen mielensä pohtii oman elämän tekemisiä ja tekemättä jättämisiä. Romaanin näyttämönä ovat Eurooppa, Aasia ja Pohjois-Amerikka. Minäkertoja on alkujaan laosilainen palkkasoturi, mutta on päässyt Yhdysvaltain tiedustelupalvelun palkkalistoille ja työskentelee Pentagonissa, kuvaannollisesti Olympos-vuorella.


title: Sankarin seisaus

text: Suomi liittyy tarinaan, kun minäkertoja saapuu Saksaan antamaan raportin Suomeen suuntautuneista asekuljetuksista. Tarinan juonen rinnalla kirjoittaja kuljettaa kulttuurihistoriallista aineksia antiikin Kreikasta lähtien.


title: Sankarin seisaus

text: Kriitikko Hannu Niklander pitää romaania syksyn 2010 merkittävimpiin kuuluvana teoksena. Miikka Laihinen luonnehtii tarinaa paikoin puisevaksi mutta hänen arvionsa mukaan "teos ansaitsee tulla luetuksi". Hän vertaa teosta yhdysvaltalaiseen tylsänpulskeaan kritiikkiin, jonka rinnalla Pimenoffin romaani on terävää, harkittua ja ehdotonta aikalaisproosaa.


title: Sankarin seisaus

text: Pia Ingström luonnehtii Pimenoffia apokalyptikoksi, ja siksi juuri tämä aihe on hänelle itsestään selvä, mutta onneksi saanyt kypsyä lähes kymmenen vuotta. Vaikka Pimenoff on psykiatri, hän ei luo lukijalle samastumiskohteita, ei selitä päähenkilön tekoja. Ingström ihailee tapaa, jolla Pimenoff murskaa monia suomalaisen proosan tärkeitä pidettyjä puolia, kuten soljuvaa kieltä, suurisieluista pientä ihmistä.


title: Sankarin seisaus

text: Kun Helena Ruuska kritisoi teosta sanoin: "Itse henkilö kaikkine naisineen ja erilaisine tunnustuksineen jää ulkokohtaiseksi", vastaa Kristina Carlson siihen poleemisesti: "No eihän tätä yhden persoonan tilitys- tai kasvuromaaniksi ole kirjoitettukaan, vaan kyse on muista asioista: sodasta, sodan politiikasta ja taloudesta ja tekniikasta - - eivätkä yhteydet antiikin mytologiaankaan ole pelkkää koristetta, kuten Ruuska antaa ymmärtää". Carlsson pitää Pimenoffin kaksoisvalotusta loistavana ja pahoittelee teoksen saamaa vähäistä huomiota.


title: Wiener Singverein

text: Wiener Singverein on itävaltalainen perinteikäs sekakuoro, joka on tunnettu monista konserteistaan ja levytyksistään merkittävien kapellimestareiden johdolla. Musiikin harrastajista koostuva kuoro perustettiin varsinaisesti vuonna 1858 Wienin Musiikinystävien seuran osaksi, mutta sen juuret ovat jo seuran perustamisvuodessa 1812. Kuoron konserttipaikka on Wienin Musikverein-konserttisali. Johannes Brahms oli yksi kuoron varhaisista johtajista, ja kuoro oli mukana säveltäjän Ein deutsches Requiemin osittaisessa kantaesityksessä. Muita merkkiteosten kantaesityksiä, joissa Wiener Singverein on ollut mukana, ovat muun muassa Brucknerin Te Deumin ja Mahlerin kahdeksannen sinfonian kantaesitykset.


title: Wiener Singverein

text: Wiener Singvereinin ohjelmisto ulottuu J. S. Bachista 1900-luvulle, mutta erityisesti kuoro on keskittynyt itävaltalaiseen ja saksalaiseen musiikkiin. Pääasiallisesti Wiener Singverein esittää konserttimusiikkia, mutta on laulanut myös oopperaesityksissä ja -levytyksissä. 1900-luvun jälkipuoliskolta lähtien kuoro on tehnyt myös ulkomaankiertueita ympäri maailmaa. Kuoron johtajana on vuodesta 1991 toiminut Johannes Prinz.


title: Wiener Singverein

text: Kapellimestareihin, joiden johdolla kuoro on laulanut, kuuluvat muiden muassa Daniel Barenboim, Pierre Boulez, Wilhelm Furtwängler, Herbert von Karajan, Riccardo Muti, Seiji Ozawa ja Christian Thielemann. Kuoro on tehnyt satoja levyjä muun muassa Decca-, Deutsche Grammophon -, EMI-, Philips- ja Sony-levymerkeille.


title: Sven Wentjärv

text: Sven-Åke Wentjärv (8. elokuuta 1926 – 10. toukokuuta 2014) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Sven Wentjärv

text: Tukimiehenä pelannut Wentjärv edusti urallaan Vaasan Palloseuraa 1946–1956 ja Vaasan Pallo-Veikkoja 1957–1958. Hän voitti VPS:ssa Suomen mestaruuden 1948. Kaikkiaan Wentjärv pelasi kymmenen kauden aikana 143 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 11 maalia.


title: Sven Wentjärv

text: Wentjärv pelasi Suomen maajoukkueessa vuonna 1949 kaksi maaottelua.


title: Kamenets

text: Kamenets (, ) on pieni kaupunki ja kaupungin mukaan nimetty hallintopiiri Valko-Venäjän lounaisen Brestin alueen länsiosissa Puolan rajalla. Kamenets sijaitsee heti maakunnan pääkaupunki Brestin pohjoispuolella; kantatietä P83 seuraten välimatka on 37 kilometriä. Kaupungin asukasluku oli 8 447 lokakuun 2009 väestönlaskussa; koko hallintopiirissä asui 39 143 ihmistä, mihin sisältyi myös hallintopiirin toinen kaupunki Vysokaje (5 376 asukasta).


title: Kamenets

text: Kamenetsin piiri tunnetaan nykyisin muun muassa Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvasta ja kulttuurihistoriallisestikin merkittävästä Belavežskaja puštšan kansallispuistosta, jonka pääsisäänkäynti sekä opastus- ja majoituskeskus löytyvät piirin pohjoisosista. Myös Pestšatka-Połowce-rajanylityspaikka Puolaan Vysokajen pikkukaupungin pohjoispuolella on melko aktiivisessa käytössä.


title: Haikou

text: Haikou (, pinyin: Hăikŏu Shì) on Hainanin maakunnan pääkaupunki ja prefektuuritason kaupunki Kiinan eteläosassa. Kaupunki sijaitsee Etelä-Kiinan meren pohjoisosassa, Hainanin saaren koillisrannikolla. Kaupungin väkiluku on 2,046 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 2 237 neliökilometriä.


title: Haikou

text:
Kaupungin naapureina ovat idässä Wenchangin piirikuntatason kaupunki ja etelässä Ding’anin ja lännessä Chengmain piirikunnat.
Pohjoisessa Haikoun kaupunkia rajaa Hainanin saaren mantereesta erottava, noin 20 kilometriä leveä Hainanin salmi (Qiongzhoun salmi).


title: Haikou

text: Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu seuraavasti (2010):


title: Haikou

text: Kaupunkia kutsutaan joskus kookospähkinäkaupungiksi. Kaupungista on lauttayhteys mantereelle ja Kiinan rautateiden suurnopeusjunayhteys saaren eteläosaan Sanyaan. Haikou Meilanin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 25 kilometriä kaupunkikeskustasta kaakkoon.


title: Raimo Vierikko

text: Raimo Vierikko (s. 21. tammikuuta 1950 Lapua) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Raimo Vierikko

text: Puolustajana pelannut Vierikko edusti urallaan Lappeenrannan Palloa 1970, Lapuan Virkiää 1971 ja 1984, Sepsi-78:a 1972–1975 ja Mikkelin Pallo-Kissoja 1976–1981. Kaikkiaan hän pelasi viiden kauden aikana 107 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki kuusi maalia. Vierikko pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1976–1978 kaksi maaottelua.


title: Voitto Vilermo

text: Voitto Vilermo (s. 9. heinäkuuta 1927) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Voitto Vilermo

text: Maalivahtina pelannut Vilermo edusti urallaan Helsingin Kullervoa 1945–1946 ja 1948–1954, Kiffeniä 1946–1947, Jakobstads Bollklubbia 1956 ja Helsingin Palloseuraa 1957–1960. Hän voitti HPS:ssa Suomen mestaruuden 1957. Kaikkiaan Vilermo pelasi seitsemän kauden aikana 95 mestaruussarjan ottelua.


title: Voitto Vilermo

text: Vilermo pelasi Suomen maajoukkueessa vuonna 1958 kolme maaottelua.


title: Taavi Taina

text: Taavi Taina (käytti Saksassa peitenimeä Mäkelä), () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Suomen sisällissodassa Lempäälässä vuonna 1918. Hän osallistui Suomen sisällissotaan kiväärinjohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa. Myöhemmin hän osallistui sekä talvi- että jatkosotaan, joista ensimmäisessä hän myös haavoittui.


title: Taavi Taina

text: Tainan vanhemmat olivat maanviljelijä Elias Taina ja Maria Pesu. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Laina Lucia Toivosen kanssa. Hän kävi kansakoulun ja Elisenvaaran maanviljelyskoulun vuosina 1909–1911 sekä suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Hän sai sotilaskoulutusta Suojeluskuntaupseerikurssilla Viipurissa vuonna 1921 ja pioneerikurssilla Korialla vuonna 1927. Lisäksi hän kävi Reserviupseerikoulun vuonna 1928 ja suoritti taktiikan soveltamiskurssin vuosina 1925 ja 1927 sekä kävi voimistelunjohtajakurssin vuonna 1931 ja komppanianpäällikkökurssin I jakson vuonna 1933 Suojeluskuntain päällystökoulussa.


title: Taavi Taina

text: Taina työskenteli maanviljelystyönjohtajana ja maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 23. tammikuuta 1917, josta hänet siirrettiin 1. komppaniaan 12. kesäkuuta 1917 ja edelleen 1. konekiväärikomppaniaan 22. marraskuuta 1917.


title: Taavi Taina

text: Taina saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan kiväärinjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Kämärän asemalla sekä Viipurissa.


title: Taavi Taina

text: Taina palveli sisällissodan jälkeen Kaartin Jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniassa. Hän erosi armeijasta hän erosi 13. elokuuta 1918 ja liittyi 27. lokakuuta 1918 alkaen Suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin harjoituspäälliköksi Luumäen suojeluskuntaan. Hän toimi 1. maaliskuuta 1919 alkaen paikallispäällikkönä edellä mainitussa suojeluskunnassa. Hänet nimitettiin 1. kesäkuuta 1921 alkaen Viipurin suojeluskuntapiirin IV alueen päälliköksi. Tehtävästä hän erosi säädetyn eroamisiän perusteella 25. maaliskuuta 1938.


title: Taavi Taina

text: Talvisodan puhjettua Taina komennettiin Kenttätäydennyspataljoona II:een, josta hänet siirrettiin rintamalle komppanianpäälliköksi Erillinen pataljoonan 4:ään, jonka päällikkönä hän osallistui taisteluihin Kyynölässä ja Oinolassa, jossa hän haavoittui 14. helmikuuta 1940. Välirauhan aikana hän toimi aluepäällikkönä Pohjois-Kymenlaakson suojeluskuntapiirissä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin toimistopäälliköksi Salpausselän sotilasläänin esikuntaan. Vuonna 1942 hänet siirrettiin hevosupseeriksi Pohjois-Kymenlaakson suojeluskuntapiirin esikuntaan, jossa hän palveli vuoteen 1943 saakka. Myöhemmin hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 363. ilmasuojelukomppaniaan. Sotien jälkeen Taina oli syytettynä asekätkennästä. Hänet on haudattu Luumäelle.


title: Eero Virkkunen

text: Eero Virkkunen (s. 17. helmikuuta 1948 Utsjoki) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Eero Virkkunen

text: Keskikentällä pelannut Virkkunen edusti urallaan Rovaniemen Palloa 1963, Rovaniemen Palloseuraa 1964–1969, Turun Palloseuraa 1970–1972 ja Oulun Työväen Palloilijoita 1973–1978. Hän voitti TPS:ssa Suomen mestaruuden 1971 ja 1972. Kaikkiaan Virkkunen pelasi kahdeksan kauden aikana 175 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 20 maalia.


title: Eero Virkkunen

text: Virkkunen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1973–1974 yhdeksän maaottelua.


title: Eero Virkkunen

text: Virkkunen valittiin oululaisen jalkapallon Hall of Fameen 2009.


title: Väärillä jäljillä

text: Väärillä jäljillä on vuonna 1995 ilmestynyt Henning Mankellin kirjoittama rikosromaani, jonka pääosassa on komisario Kurt Wallander. Tässä kirjassa Ystadin poliisipäällikkö Björk saa ylennyksen ja hänen tilalleen tulee ensimmäinen naispuolinen päällikkö Lisa Holgersson.


title: Väärillä jäljillä

text: Kirja on filmattu kahdesti: ruotsinkielisessä versiossa (1995) Wallanderia esittää Rolf Lassgård ja englanninkielisessä (2008) Kenneth Branagh.


title: Väärillä jäljillä

text: Nuori ulkomaalaissyntyinen nainen tekee polttoitsemurhan rapsipellolla Ystadissa. Pian sen jälkeen alkaa Ystadissa ja lähiseudulla sarja murhia, joissa uhrit skalpeerattu. Rypsipellolla kuolleen naisen tapaus jää sarjamurhaajan etsimisen varjoon ja lähes unohtuu. Wallander huomaa vasta pitkän ajan kuluttua tutkimusten olleen väärillä jäljillä ja tapausten liittyvän toisiinsa.


Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 2011 olivat järjestyksessään 10. kriketin maailmanmestaruuskilpailut. Turnauksen järjestivät yhteistyössä Intia, Sri Lanka ja Bangladesh. Bangladesh toimi ensimmäistä kertaa turnauksen isäntänä. Turnaus järjestettiin 19. helmikuuta – 2. huhtikuuta 2011. Pakistan oli valittu yhdeksi kilpailujen järjestäjistä, mutta International Cricket Council (ICC) päätti peruuttaa Pakistanin isännöintioikeudet vuonna 2009 Lahoressa Sri Lankan krikettimaajoukkueeseen kohdistuneen hyökkäyksen jälkeen.


title: Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 2011

text: Kymmenen vakijäsenen lisäksi turnaukseen selvisi neljä joukkuetta Kriketin maailmanliigasta.


text: Intia voitti loppuottelussa Sri Lankan 2. huhtikuuta 2011. Mestaruus oli Intialle maan historian toinen, edellisen kerran se juhli MM-kultaa vuonna 1983. Alkusarjassa Intian ja Englannin välinen kamppailu päättyi tasatulokseen, mikä kriketissä on kohtuullisen harvinaista.


title: Viides nainen

text:
Viides nainen on vuonna 1996 ilmestynyt ruotsalainen rikosromaani, jonka pääosassa on Kurt Wallander. Sen on kirjoittanut Henning Mankell.
Kirja on filmattu kahdesti: ruotsinkielisessä versiossa vuodelta 1996 Wallanderia esittää Rolf Lassgård ja englanninkielisessä vuodelta 2010 Kenneth Branagh.


title: Viides nainen

text: Tapahtumat sijoittuvat syksyyn 1994. Vanhahko mies löydetään kuolleena ansakuopasta, jossa terävät bambunuolet ovat surmanneet hänet. Pian sen jälkeen katoaa kukkakauppias, joka myös löytyy surmattuna metsästä. Tutkiessaan tapauksia poliisit päätyvät arvioon, että molempien surma on kosto jostakin.


title: Bohemian FC

text: Bohemian Football Club (iiriksi "An Cumann Peile Bóithéimeach"), myös Bohemians, on jalkapalloseura Dublinin kaupungista Irlannista. Joukkue pelaa League of Ireland Premier Divisionissa, korkeimmalla sarjatasolla.


title: Bohemian FC

text: Seura on voittanut 11 kertaa maan mestaruuden ja seitsemästi kansallisen cupin.


title: Palomuuri (romaani)

text: Palomuuri on kahdeksas kirja Henning Mankellin kirjoittamassa Kurt Wallander -kirjasarjassa. Se ilmestyi vuonna 1998 ja on filmattu kahdesti: ruotsinkielisessä versiossa vuodelta 2006 Wallanderia näyttelee Rolf Lassgård ja englanninkielisessä vuodelta 2008 Kenneth Branagh. Elokuvaversioiden juonet poikkeavat joissakin kohdin kirjasta.


title: Palomuuri (romaani)

text: Ystadin torilta löytyy kuollut mies pankkiautomaatin luota. Suunnilleen samaan aikaan kaksi tyttöä murhaavat julmasti taksikuskin, nähtävästi ilman mitään syytä. Tyttöjen ollessa poliisiasemalla vanhempi tyttö pääsee pakenemaan. Myöhemmin hänet löydetään kuolleena. Taksikuskin murhanneen tytön isä paljastaa, että taksikuskin poika oli raiskannut tytön kolme vuotta aikaisemmin tytön ollessa 15-vuotias.


title: Palomuuri (romaani)

text: Wallander ja muut poliisit huomaavat, että tapauksien välillä on jokin yhteys. Kertomus laajenee kahdesta murhasta suureksi maailmanlaajuiseksi salajuoneksi, jossa tietotekniikalla on merkittävä osuus. Pankkiautomaatilla kuolleen miehen toimistosta löytyy tietokone, jossa on hyvin monimutkainen suojausjärjestelmä, jonka takaa näyttäisi paljastuvan krakkerointiyritys. Tähän viittaa kirjan nimi. Wallander pyytää ilman esimiehensä lupaa erästä krakkeroinnista tuomittua hakkeria selvittämään asiaa. Rikolliset pääsevät kuitenkin jäljille hänestä.


title: Palomuuri (romaani)

text: Tietokoneen sisältö paljastuu myöhemmin valtavaksi iskuksi, jolla pyritään kaatamaan maailman talousjärjestelmä. Isku tapahtuu jonkun toimenpiteen seurauksena. Kestää kauan ennen kuin poliisit ymmärtävät, että isku käynnistetään Ystadin torin pankkiautomaatilta.


title: Palomuuri (romaani)

text: Yksinäinen Wallander yrittää löytää itselleen naisseuraa. Internetin deittipalvelun avulla löytyy tuttavuus, joka myöhemmin paljastuu rikollisten soluttautujaksi. Wallander vie hakkerin turvaan uuden naistuttavansa luo ymmärtämättä, että tämä on osa rikollisliigaa.


title: Palomuuri (romaani)

text: Wallanderin on lopussa yritettävä pelastaa hakkeriapulaisensa rikollisten käsistä sekä koko maailmantalous estämällä isku tietojärjestelmiä vastaan.


title: Askeleen jäljessä

text: Askeleen jäljessä on seitsemäs Kurt Wallanderista kertova rikosromaani, jonka on kirjoittanut Henning Mankell ja joka ilmestyi vuonna 1997. Se on filmattu kahdesti: ruotsinkielisessä versiossa Wallanderia esittää Rolf Lassgård ja englanninkielisessä Kenneth Branagh.


title: Askeleen jäljessä

text: Elokuussa 1996 Wallanderin kollega Svedberg löydetään murhattuna. Käy ilmi, että Svedberg on vapaa-ajallaan tutkinut tapausta, jossa kolme nuorta katosivat jäjettömiin saman vuoden juhannusaattona. Sitten poliisit löytävät nuoretkin murhattuina. Murhaaja oli ensin haudannut murhaamansa nuoret ja kolme kuukautta myöhemmin kaivanut heidät esiin.


title: Askeleen jäljessä

text: Murhaajan motiivi näyttäisi olevan, että hän ei siedä onnellisia ihmisiä ja siksi valitsee heitä uhrikseen. Myös Svedbergin elämästä löytyy jälkeenpäin yllättäviä salaisuuksia.


title: Askeleen jäljessä

text: Tässä kirjassa Wallander saa tietää sairastavansa diabetesta, mutta ei kerro siitä kellekään työtovereistaan tai perheenjäsenistään.


title: Seat Pleasant

text: Seat Pleasant on 1,9 neliökilometrin laajuinen kaupunki Yhdysvalloissa, Marylandissa. Siellä oli vuonna 2009 arviolta 4 903 asukasta. Se sijaitsee Prince Georgen piirikunnassa Washingtonin itäisen kulman vieressä.


title: Seat Pleasant

text: Seat Pleasant kehittyi muun muassa Joseph Gregoryn maitotilan ja Hillin suvun maatilan ympärille. Maat olivat kuuluneet aiemmin Yhdysvaltain vapaussodan sankarin Otho Holland Williamsin ja 1600-luvulla eläneen puritaanijohtaja James Berryn sukulaisille. Ne myytiin Gregorylle vuonna 1850.


title: Seat Pleasant

text: Vuonna 1873 osa Addison Roadin varressa olleelle maalle rakennettiin pieniä maatiloja ja maaseutuasumuksia. Seat Pleasant lähti kasvamaan, kun rautatie tuli paikkakunnalle. Vuonna 1898 valmistui Chesapeake Beach Railway. Tämän jälkeen Columbia Railway laajensi raitiovaunulinjansa Seat Pleasantiin asti, ja vuonna 1908 Washington, Baltimore and Annapolis Electric Railway läpäisi kaupungin.


title: Seat Pleasant

text: Seat Pleasant sai nimensä vuonna 1906. Sitä ennen paikkakuntaa oli kutsuttu nimellä Chesapeake Junction. Chesapeake Beach Railwayn matkustajamäärät kasvoivat tasaisesti 1900–1920 ja vaikutti myös Seat Pleasantin kehitykseen. Kylästä tuli oma kuntansa vuonna 1931. Tuolloin kaupungissa asui 200 taloutta. Chesapeake Beach Railwayn suosio oli jo tuolloin laskussa, ja se lakkautettiin lopulta 1935. Siihen vaikutti valtateiden rakentaminen, ja Seat Pleasantinkin kautta rakennettiin kaksi Marylandin osavaltionvaltatietä: Maryland Route 704 ja 214. Valtatiet toivat kaupunkiin lisää asukkaita, ja halpojen asuntojen rakentaminen toi kaupunkiin afroamerikkalaisia perheitä Washingtonista 1940-luvun lopulla. Washingtonin metron asema rakennettiin kaupunkiin 1980-luvulla.


title: Seat Pleasant

text: Monet kaupungin vanhemmista rakennuksista on jo purettu. Vanha veturitalli purettiin 1980-luvulla ostoskeskuksen tieltä, ja 1900-luvun alkupuolelta toiminut Watkins Hardware Store suljettiin 1990-luvulla. Kaupungissa on kuitenkin edelleen kaksi vanhaa kirkkoa: episkopaalinen Addisonin kappeli (1696) ja Mount Victoryn baptistikirkko (1908). Addisonin kappeliin on haudattu Yhdysvaltain ensimmäinen laivastoministeri Benjamin Stoddert.


title: Seat Pleasant

text: Goodwin Park on kaupunkilaisten suosittu virkistyskohde Seat Pleasantin keskustassa.


title: Minä (sunnuntailapsi)

text: ”Minä (sunnuntailapsi)” on Juice Leskisen säveltämä ja sanoittama musiikkikappale vuodelta 1987. Kappale julkaistiin Leskisen "Minä"-albumilla.


title: Minä (sunnuntailapsi)

text: Kappaleessa Leskinen kertoo elämäntarinaansa syntymästään aina vuoteen 1987. Tunnusomaista kappaleessa on, että hän käyttää minä-pronominia aivan kuin se olisi pronomini hän, esimerkiksi "”minä muistaa”", eikä "”minä muistan”". "Sunnuntailapsi" kappaleen nimessä tulee siitä, että jokaisen säkeistön lopussa Juice Leskinen laulaa siten, että säkeistön tapahtumat ovat tapahtuneet aina sunnuntaipäivinä; hän myös syntyi sunnuntaina 19. helmikuuta 1950.


title: Lehtoherkkutatti

text: Lehtoherkkutatti ("Boletus" aff. "reticulatus") on kivitatteihin kuuluva sieni, jonka taksonominen asema vaikuttaa jossain määrin epäselvältä eikä sille ole vahvistettu tieteellistä nimeä. Laji on yleensä yhdistetty tammenherkkutattiin ("Boletus reticulatus"), mutta siinä on useiden tutkijoiden (Roy Watling, Sietse van der Linde, Mauri Korhonen) mielestä varsin selvät erot tähän. Lehtoherkkutatin jälkeen on Mauri Korhonen kuvannut Suomesta myös kangasherkkutatin ("Boletus pinetorum").


title: Lehtoherkkutatti

text: Lehtoherkkutatti on tyypillinen herkkutattimainen sieni. Sitä tavataan Keski-Euroopassa. Suomessa se on lounaispainotteinen lehtipuiden juurisienenä, mutta ei yhtä selvästi kuin tammenherkkutatti. Se ei ole myöskään keskimäärin jalastaan yhtä paksu. Jalan vaalea kohoverkkokuvio on erityisen selkeä. Lehtoherkkutatti vaalenee ikääntyessään, kun tammenherkkutatti tummenee. Suurimmat erot ovat kuitenkin pintakelmun rihmoissa ja itiöiden koossa.


title: Lehtoherkkutatti

text: DNA-analyysi tuonee taksonomiaan lopullisesti selvyyden.


title: Gustaf Svinhufvud

text: Gustaf Alku Svinhufvud () oli suomalainen jääkärikapteeni ja heimosoturi. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa komppanianpäällikkönä Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa. Myöhemmin hän osallistui heimosoturina Viron vapaussotaan ja Itä-Karjalaisten kansannousuun.


title: Gustaf Svinhufvud

text: Svinhufvudin vanhennat olivat metsänhoitaja Solmu Kuno Alarik Svinhufvud ja Ida Sofia Heikkinen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun toisesta suomalaisesta lyseosta vuonna 1915 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuonna 1915 Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla.


title: Gustaf Svinhufvud

text: Svinhufvud liittyi yhdessä veljensä Rafaelin kanssa vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 24. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hän kävi Saksan sotakoulun B-kurssin Libaussa vuonna 1917 sekä moottoripyöräkurssin.


title: Gustaf Svinhufvud

text: Svinhufvud saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 5. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 13. maaliskuuta 1918 alkaen päälliköksi 2. komppaniaan. Lopulta hänet siirrettiin 10. huhtikuuta 1918 komppanianpäälliköksi 6. Jääkärirykmentin 17. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan päälliköksi. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Gustaf Svinhufvud

text: Svinhufvud määrättiin sisällissodan jälkeen 7. kesäkuuta 1918 alkaen Viipurin kaupungin komendantin adjutantiksi, josta tehtävästä hänet siirrettiin 17. syyskuuta 1918 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Suomen rakuunarykmentti 2:een, josta myöhemmin muodostettiin Karjalan ratsujääkärirykmentti. Hän erosi armeijasta 17. heinäkuuta 1919 ja liittyi jo lomalla ollessaan 9. tammikuuta 1919 alkaen Pohjan Poikain rykmenttiin, jossa hän toimi 2. pataljoonan komentajana. Hän osallistui Viron vapaussodan taisteluihin Valkissa ja Marienburgissa. Takaisin Suomeen hän palasi 11. maaliskuuta 1919 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 9. elokuuta 1920, jossa hänet toimistoupseeriksi Yliesikunnan koulutustoimistoon. Yliesikunnasta hänet siirrettiin 15. maaliskuuta 1921 alkaen päälliköksi Uudenmaan suojeluskuntapiiriin. Suojeluskunnista hän erosi 2. joulukuuta 1921 ja liittyi Itäkarjalaisten kansannousuun, jossa hän toimi Repolan lohkon komentajana ja myöhemmin Metsäsissirykmentin esikuntapäällikkönä. Hän osallistui sotaretkellään taisteluihin Repolassa ja Kiimasjärvellä. Sotaretkeltä palattuaan hän liittyi takaisin Suojeluskuntajärjestöön 15. maaliskuuta 1922 ja hänet sijoitettiin Suojeluskuntain yliesikuntaan, jossa hän toimi apulaisena sotilaallisen osaston koulutustoimistossa. Myöhemmin hän palveli ylimääräisenä toimistoupseerina puolustusministeriön sota-asiainosastolla 1. huhtikuuta 1924 – 1. heinäkuuta 1926 ja 1. toukokuuta 1929 – 14. syyskuuta 1936 välisinä aikoina. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemeen.


title: Rafael Svinhufvud

text: Rafael Armand Sigismund Svinhufvud () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa joukkueenjohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa. Hän osallistui vielä talvi- ja jatkosotaan, joista jälkimmäisessä hän toimi rintamajoukoissa komppanianpäällikkönä.


title: Rafael Svinhufvud

text: Svinhufvudin vanhemmat olivat metsänhoitaja Solmu Kuno Alarik Svinhufvud ja Ida Sofia Heikkinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1930 Lyyli Elisabeth Ilmasen kanssa. Hän kävi neljä luokkaa Oulun suomalaista reaalilyseota.


title: Rafael Svinhufvud

text: Svinhufvud liittyi yhdessä veljensä Gustafin kanssa vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 24. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin 19. helmikuuta 1917 pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän kävi pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Saksan sotakoulun B-kurssin Libaussa vuonna 1917.


title: Rafael Svinhufvud

text: Svinhufvud saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi ja vääpeliksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan, josta hänet siirrettiin 26. maaliskuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajaksi ja vääpeliksi 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Viipurissa.


title: Rafael Svinhufvud

text: Svinhufvud palveli sisällissodan jälkeen 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, josta muodostettiin myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoona. Pohjolan jääkäripataljoonasta hänet siirrettiin 11. lokakuuta 1918 alkaen Kuopion jalkaväkirykmentti 4:ään, josta taasen muodostettiin myöhemmin Tampereella rykmentti. Hän palveli rykmentissä koulutusaliupseerina 2. konekiväärikomppaniassa, jonka vääpeliksi hänet siirrettiin 12. toukokuuta 1919 alkaen. Tampereen rykmentistä hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1920 alkaen Käkisalmen läänin rykmenttiin, jossa hän toimi ase- ja konekiväärivääpelinä. Seuraavaksi hänet siirrettiin 20. huhtikuuta 1921 alkaen Polkupyöräpataljoona 2:een. Armeijasta Svinhufvud erosi 28. helmikuuta 1922 ja liittyi Rajavartiostoon, missä hän palveli 5. maaliskuuta 1922 – 1931. joulukuuta 1923 välisen ajan joukkueenjohtajana Lapin rajavartiostossa ja 25. tammikuuta 1924 – 15. tammikuuta 1925 välisen ajan komppanianvääpelinä Petsamon rajavartiostossa. Myöhemmin hän työskenteli työnjohtajana vuosina 1925–1926 Ivalo oy:ssä ja vuonna 1928 liikemiehenä Inarissa. Vuosina 1929–1931 hän työskenteli W. Heinosen agentuuriliikkeen palveluksessa ja vuosina 1932–1933 V. Einiön agentuuriliikkeen palveluksessa Helsingissä. Hän toimi myös aktiivisesti puoluepolitiikassa ja toimi IKL:n Uudenmaan piirin piirisihteerinä vuosina 1933–1934. Myöhemmin hän palveli vuosina 1936–1937 ylimääräisenä virkailijana Yleisesikunnan talousasiain esiupseerin toimistossa ja nimitettiin 24. helmikuuta 1937 alkaen varastonhoitajaksi Keuruun sotilaspiirin varastoon ja Kertaus harjoituskeskukseen, missä tehtävissä hän oli talvisotaan saakka.


title: Rafael Svinhufvud

text: Svinhufvud osallistui talvisotaa aluksi Kertausharjoituskeskuksen komendantin apulaisena ja myöhemmin Sotilaskoulutuskeskuksen huoltopäällikön apulaisena. Välirauhan aikana hän jatkoi edelleen huoltopäällikön apulaisena ja hänen viransijaisenaan. Lisäksi hän toi Niinisalon varuskunnan komendanttina aina vuoteen 1945 saakka sekä oli oikeusupseerina ja kenttäoikeuden virallisena syyttäjänä. Jatosodan puhjettua hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Erillinen pataljoona 21:een, jossa joukossa hän osallistui taisteluihin Vuotjärvellä ja Onkamuksessa. Vuonna 1942 hän siirtyi Kankaanpään varuskunnan komendantiksi ja oli tehtävässä sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän palasi Niinisalon varuskunnan komendantiksi. Myöhemmin vuosina 1945–1946 hän toimi toimituskomppanianpäällikkönä ja huoltopäällikön apulainen Upseeri koulussa. Svinhufvud erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1946 ja työskenteli sen jälkeen liikemiehenä Helsingissä. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemeen.


title: Urho Särö

text: Urho Antero Särö vuoteen 1925 saakka Österman () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa.


title: Urho Särö

text: Särön vanhennat olivat sähköasentaja Frans Oskar Österman ja Johanna Rajala. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Anna Maria Rosenlöfin kanssa. Hän kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Helsingin suomalaisessa reaalilyseossa vuonna 1922. Hän kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918 ja sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925.


title: Urho Särö

text: Särö työskenteli työmiehenä Jepualla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 19. helmikuuta 1916. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hänet siirrettiin 14. toukokuuta 1917 alkaen palvelukseen kelpaamattomana pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet laskettiin 6. kesäkuuta 1917 alkaen siviilitöihin Saksaan. Takaisin pataljoonaan hän palasi 13. syyskuuta 1917 ja sijoitettiin pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hänet siirrettiin 20. marraskuuta 1917 alkaen 4. komppaniaan.


title: Urho Särö

text: Särö saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa, jossa hän haavoittui lievästi 28. huhtikuuta 1918.


title: Urho Särö

text: Särö palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Savon Jääkärirykmentti 3 ja sitten Uudenmaan rykmentti. Rykmentissä hän toimi nuorempana upseerina eri komppanioissa. Hänet määrättiin 20. joulukuuta 1923 alkaen päälliköksi 4. komppaniaan ja 4. kesäkuuta 1925 alkaen 1. konekiväärikomppaniaan. Edellä mainittujen tehtävien ohella hän toimi vuonna 1923 Uudenmaan rykmentin I ja II pataljoonan korpraalikoulun johtajana. Hän erosi armeijasta sairauden vuoksi 23. tammikuuta 1926. Hänet on haudattu Helsinkiin.


title: Enkelten kaupunki

text: Enkelten kaupunki (englanniksi "City of Angels") on vuonna 1998 ilmestynyt romanttinen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Meg Ryan ja Nicolas Cage. Sen ohjasi Brad Silberling. Elokuva kertoo enkelistä nimeltä Seth, joka on rakastunut ihmiseen ja joka luopuu enkeliydestään ja näin ollen myös kuolemattomuudestaan rakkautensa vuoksi. Elokuva on uudelleenfilmatisointi Wim Wendersin vuoden 1987 elokuvasta "Berliinin taivaan alla".


title: Tie selvä

text: Tie selvä on Arvi Järventauksen kirjoittama kaksiosainen romaani. Romaani ajoittuu Suomen itsenäisyyden alkuaikaan ja se on sijoitettu osin suomen-ruotsalaiseen rautatiemiljööseen. Kirjan päähenkilön unelma akateemisesta urasta kariutuu ja hän ajautuu rautateiden pikkuvirkamieheksi. Myös hänen ihmissuhteensa kokevat vastoinkäymisiä ja hän huomaa ajautuneensa arkipäiväiseen suhteeseen, jonka ylläpitämiseen hän joutuu käyttämään paljon energiaa, aikaisemman ihastuksen astuessa kuvaan.


title: Vaarallisilla teillä

text: Vaarallisilla teillä on Niilo Lappalaisen kirjoittama muistelmateos hänen toiminnastaan toisen maailmansodan aikana Saksan sotavoimissa. Kirja pohjautuu hänen muistitietoihinsa, jotka on muistiinpannut hänen isänsä.


title: Vaarallisilla teillä

text: Kirjassa kerrotaan hyvin yksityiskohtaisesti Lappalaisen toiminta kyseisenä ajankohtana. Pääteemana kirjassa käsitellään ruuan ja juoman hankkimista ja nauttimista erilaisissa ympäristöissä hänen matkansa varrelta. Kirja sisältää myös kuva materiaalia, jotka ovat osin Lappalaisen uudempaa tuotantoa ja osin aiheeseen liityvää aikalaismateriaalia.


title: Hätävara

text: Hätävara on Orvo Saarikiven ohjaama mustavalkoinen suomalainen komediaelokuva vuodelta 1939. Se perustuu Hilja Valtosen samannimiseen romaaniin vuodelta 1938.


title: Hätävara

text: "Hätävara" on neljäs Valtosen romaanien pohjalta tehty elokuva. Elokuva on avioliittokomedia, ja sen tapahtumat sijoittuvat kymmenen vuoden ajalle. Tapahtumissa avioliiton arki on nuorelleparille pettymys ja johtaa mustasukkaisiin suhteisiin. Suomi-Filmi juhli elokuvalla 20-vuotistaivaltaan.


title: Hätävara

text: Kriitikko Arto Pajukallio on luonnehtinut elokuvaa ”herttaisen heppoiseksi”.


Jalkapallon alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut on Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n vuosittainen mestaruusturnaus alle 17-vuotiaista pelaajista koostuville maajoukkueille. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1982. Vuosina 1982–2001 se oli tarkoitettu alle 16-vuotiaiden maajoukkueille. Vuodesta 2003 lähtien lopputurnaukseen on osallistunut isäntämaan lisäksi kaksiosaisten karsintojen seitsemän parasta maata, ja vuodesta 2007 lähtien pronssiottelu on jätetty pelaamatta.


title: Jalkapallon alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Suomen maajoukkue on selviytynyt lopputurnaukseen yhdeksän kertaa. Edellisen kerran Suomi oli mukana vuonna 2002.


title: Aguaragüen kansallispuisto

text: Aguaragüen kansallispuisto on Tarijan departementissa sijaitseva luonnonsuojelualue Etelä-Boliviassa. Puiston perustamista ehdotettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994, mutta uusittu lakialoite hyväksyttiin vasta vuonna 2000. Puisto on pinta-alaltaan 108 307 hehtaaria (1 083 km) ja se suojelee Gran Chacon ja Tarijan ylänköalueiden välistä kasvillisuusaluetta. Puisto jaetaan kahteen alueeseen: matalampiin kukkuloihin joilla sijaitsee alueen ihmisasutukset, ja puiston tarkasti suojeltuun alueeseen, jossa sijaitsee alueen vesivarat. Puiston alueella elää useita lintu- sekä nisäkäslajeja, kuten jaguaari, muurahaiskarhu ja vyötiäinen.


title: Aguaragüen kansallispuisto

text: Puistoa uhkaa useat ihmistoiminnan aiheuttamat vaaratekijät: puiston vesivarojen kutistuminen, saastuminen, laittomat hakkuut, viljelyskasvien aiheuttama maaperän kuluminen sekä metsäpeitteen häviäminen liiallisen karjan kasvatuksen seurauksena.


title: Vysokaje

text: Vysokaje () eli Vysokoje () on pieni rajakaupunki Kamjanetsin hallintopiiriissä Valko-Venäjän Brestin alueen länsiosissa Puolan rajalla. Kaupungin asukasluku oli 5 376 lokakuun 2009 väestönlaskussa.


title: Vysokaje

text: Maanteitse Vysokajen pikkukaupunki sijaitsee 43 kilometriä maakunnan pääkaupungista Brestistä luoteeseen. Mikäli samaa kantatietä P16 jatkaa pohjoiseen, "Pestšatka-Połowce"-rajanylityspaikka Puolaan tulee vastaan 11 kilometriä Vysokajen pohjoispuolella. Tavaraliikenteeseen käytetyn samansuuntaisesen rautatien viimeinen Valko-Venäjän puoleinen raja-asema "Vysoko-Litovsk" () sijaitsee noin 4 kilometriä Vysokajen kaupungin pohjoispuolella. Puolan puoleinen radan raja-asema on nimeltään "Czeremcha" ().


title: Oscar Lindelöf

text: Oscar Ferdinand Lindelöf (28. elokuuta 1887 Helsinki – 15. kesäkuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen elokuvaaja. Lindelöf kuvasi Venäjän tsaarin Nikolai II:n ainoan Helsingin vierailun vuonna 1915 vastoin sensuurin määräystä. Tuloksena oli kymmenen minuutin mykkäpätkä, joka on nykyisin yksi arvokkaimpia Yleisradion filmejä.


title: Christoffer Schildt

text: Oskar Ernst Christoffer Schildt (30. elokuuta 1915 Helsinki – 21. lokakuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja Yleisradion ruotsinkielisen yksikön johtaja.


title: Christoffer Schildt

text: Schildt aloitti toimittajanuransa vuonna 1932. Sota-aikana hän toimi radiosensorina sekä teki sotaselostuksia, ja vuosina 1941–1945 hän työskenteli Valtion tiedotuskeskuksen palveluksessa. Suurimman osan urastaan hän työskenteli Yleisradiossa, vuodesta 1957 ruotsinkielisen ohjelmayksikön johtajana. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1980.


title: Christoffer Schildt

text: Schildt oli koulutukseltaan filosofian kandidaatti, joksi hän valmistui vuonna 1943. Ylioppilaaksi hän oli kirjoittanut vuonna 1933. Yleisradiouransa ohella hän vaikutti politiikassa, puolueenaan Ruotsalainen kansanpuolue. Hän toimi muun muassa puolueen nuorisojärjestön Svensk Ungdomin puheenjohtajana vuosina 1948–1953 ja Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1948–1960. Hänen muihin luottamustehtäviinsä lukeutui Suomen ruotsinkielisen toimittajaliiton puheenjohtajuus 1959–1967.


title: Christoffer Schildt

text: Christoffer Schildt oli kirjailija Runar Schildtin poika.


title: Storm (täsmennyssivu)

text: Storm on myrskyä tarkoittava englannin kielen sana, jota käytetään myös nimenä seuraavissa merkityksissä:


title: Aarre Koivisto

text: Aarre Antero Koivisto (8. kesäkuuta 1920 Punkalaidun – 31. joulukuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen lavastaja. Hän teki pitkän uran elokuvalavastajana alkaen vuoden 1947 elokuvasta "Särkelä itte" aina 1980-luvun lopulle. Uransa varrella hän lavasti muun muassa elokuvan "Tuntematon sotilas" sekä elokuvasarjat "Komisario Palmu" ja "Pekka ja Pätkä".


title: Aarre Koivisto

text: Elokuvien lisäksi Koivisto toimi teatterilavastajana Svenska teaternissa vuosina 1961–1966. Samaten hän toimi MTV3:n lavastajana televisionäytelmissä, -sarjoissa ja -elokuvissa vuosina 1966–1985. Koivisto jäi eläkkeelle 1985.


title: Aarre Koivisto

text: Koivisto sai parhaan lavastuksen Jussin vuonna 1955 elokuvista "Isän vanha ja uusi" ja "Hilmanpäivät".


title: Palatino (kirjasintyyppi)

text: Palatino on Hermann Zapfin suunnittelema kirjasintyyppi. Se on saanut nimensä 1500-luvulla eläneeltä kalligrafi Giambattista Palatinolta. Kirjasintyypin ensimmäinen versio, perinteitä henkivä renessanssiantiikva, julkaistiin vuonna 1948.


title: Palatino (kirjasintyyppi)

text: Palatinosta tuli hyvin suosittu, ja Monotype julkaisi siitä oman versionsa nimeltään "Book Antiqua". Bitstream teki Zapfin kanssa Palatinosta toisen version nimeltään "Zapf Calligraphic".


title: Palatino (kirjasintyyppi)

text: Zapf suunnitteli Palatinosta kokonaan uuden version vuonna 1999. Uudistettu Palatino oli nimeltään "Palatino Linotype", ja kirjasintyyppiin kuuluivat myös kreikkalaiset ja kyrilliset kirjaimet. Vuosina 2005–2006 Zapf ja Akira Kobayashi laajensivat Palatinon kokonaiseksi kirjasinperheeksi. Linotype julkaisi heidän suunnittelemansa "Palatino nova"-, "Palatino Sans"- ja "Palatino Sans Informal" -kirjasintyypit.


title: Eino Heino

text: Eino Ilmari Heino (22. helmikuuta 1912 Pyhäjärvi – 10. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen elokuvaaja. Hän teki uransa kuvaajana alkaen vuoden 1935 elokuvasta "Kaikki rakastavat" (kamera-apulainen) jatkuen 1960-luvun puoliväliin asti. Uransa varrella hän kuvasi muun muassa elokuvat "Niskavuoren naiset", "Gabriel, tule takaisin" sekä jatkosodan aikana lyhyitä puolustusvoimien katsauksia.


title: Eino Heino

text: Heino sai kolme Jussi-palkintoa, joista yksi tuli lyhytelokuvasta. Hän oli naimisissa näyttelijä Emma Väänäsen kanssa.


title: Lámpros Athanasoúlas

text: Lámpros Athanasoúlas (, joskus "Lámbros Athanassoúlas", s. 10. marraskuuta 1976 Ateena) on kreikkalainen ralliautoilija. Hän kilpaili 12 WRC-kilpailussa vuosina 2005–2009 ja 2011 saavuttaen yhden pisteen. Ennen ralliuraansa Athanasoúlas valmistui American College of Greecestä ja opiskeli konetekniikka ja talousalaa Westminsterin yliopistossa. Vuonna 2001 Athanasoúlas kilpaili kreikkalaisissa rallikilpailuissa. Vuonna 2005 hän voitti A5-luokan mestaruuden Kreikan rallisarjassa. Samana vuonna hän debytoi WRC-sarjassa Akropolis-rallissa, jossa hän keskeytti. Vuonna 2009 Athanasoúlas saavutti ensimmäisen pisteensä WRC-sarjassa sijoittuen kahdeksanneksi Akropolis-rallissa. Samalla hän voitti PWRC-luokan kilpailun Kreikassa. Kauden jälkeen "Status"-lehti nimesi hänet vuoden kreikkalaisurheilijaksi. Athanasoúlas osallistui Neste Oil Rally Finlandiin vuonna 2006.


title: Zaqatala

text: Zaqatala () on kaupunki Azerbaidžanissa Kaukasuksen pääjonon etelärinteellä. Se sijaitsee Alazanin sivujoen Talaçayn varrella 372 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Zaqatalan piirin keskus. Sen kautta kulkee Yevlaxin, Şəkin ja Tbilisin välinen maantie. Asukkaita on 19 250 henkeä (vuonna 2010, arvio).


title: Zaqatala

text: Venäläiset perustivat Zaqatalan kylän paikalle vuonna 1830 linnoituksen, josta tuli samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus. Linnoituksen esikaupunki sai kaupunginoikeudet vuonna 1840 (toisten tietojen mukaan vuonna 1851). Vuonna 1897 lähes puolet asukkaista oli armenialaisia.


title: Zaqatala

text: Nykyään Zaqatalassa ja sen ympäristössä asuu azerien lisäksi avaareja, tsahureja ja georgialaisia. Kaupungissa on muun muassa elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Nähtävyyksiin kuuluu linnoituksen raunioiden lisäksi historiallinen museo. Lähistöllä sijaitsee vuonna 1929 perustettu Zaqatalan luonnonpuisto.


title: Janne Hyytiäinen

text: Janne Hyytiäinen (s. 23. elokuuta 1968) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Q-teatterin, Ryhmäteatterin ja Radioteatterin tuotannoissa. Hänen merkittäviin valkokangastöihinsä lukeutuvat roolit elokuvissa "Klassikko" ja "Laitakaupungin valot". Televisiossa Hyytiäinen on näytellyt muun muassa sarjoissa "Taivaan tulet" ja "Helppo elämä".


title: Janne Hyytiäinen

text: Hyytiäinen valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 1999. Ammattilaisuransa aikana hän on työskennellyt lähinnä Helsingin lavoilla. Q-teatterissa Hyytiäinen on näytellyt useaan otteeseen vuodesta 2000 alkaen, muun muassa kappaleissa "Viettelysten vaunu" (2000), "Kauppamatkustajan syntymä" (2007) ja "Corto Maltesen seikkailut" (2011). Ryhmäteatterissa hän on näytellyt muun muassa Mika Myllyahon ohjaamassa "Tuntemattomassa sotilaassa" (2008) sekä kappaleissa "Sakset, kivi ja paperi" (2007) ja "Cyrano de Bergerac" (2010).


title: Janne Hyytiäinen

text: Kari Väänäsen ohjaamassa "Klassikossa" Hyytiäinen tulkitsi Pertti ”Pera” Kiilopäätä. Aki Kaurimäen elokuvassa "Laitakaupungin valot" Hyytiäisellä oli miespääosa yövartija Koistisena. Timo Koivusalon spektaakkeleissa "Täällä Pohjantähden alla" ja "Täällä Pohjantähden alla II" Hyytiäinen näytteli Arvo Töyryä. Yle TV2:n draamasarjassa "Taivaan tulet" hänellä oli sivuosa Esko Kilpelänä. MTV3-kanavan sarjassa "Helppo elämä" hän näytteli Tuomelaa.


title: Janne Hyytiäinen

text: Janne Hyytiäinen on opettanut näyttelijäntyötä oppilaitoksissa eri puolilla Suomea.


title: Okahammashai

text: Okahammashai ("Pseudotriakis microdon") on luomihaikaloihin kuuluva suurehko kalalaji. Se on okahammashaiden heimon ("Pseudotriakidae") ainoa laji. Joskus samaan heimoon luetaan kuitenkin myös okahammashain läheinen sukulaislaji hoikkanauhahai ("Gollum attenuatus").


title: Okahammashai

text: Okahammashai on melko suurikokoinen hai. Koiras voi kasvaa noin 2,7 metrin mittaiseksi ja naaras vielä pidemmäksi, noin 3 metrin pituiseksi. Okahammashain etummainen selkäevä on pitkä ja matala ja taaempi kolmiomainen. Silmät ovat soikeat ja luomet alkeelliset. Silmien takana sijaitsevat hengitysaukot ovat lajilla suuret. Okahammashain suu on suuri ja ulottuu silmien taakse. Suun hammasriveissä voi olla 200 hammasta. Hampaat ovat pieniä ja teräviä ja laji syö kaloja ja selkärangattomia eläimiä. Evät ja hain iho ovat pehmeät ja väritykseltään se on ruskehtavan harmaa.


title: Okahammashai

text: Okahammashainaaras on ovovivipaarinen. Poikaset siis syntyvät elävinä ja ovat noin 70–140 cm pitkiä. Poikasia on tyypillisesti kahdesta neljään. Okahammashain poikaset ovat ainoita haita eräiden sillihaikaloihin kuuluvien lajien poikasten lisäksi, jotka syövät hedelmöittymättömät munasolut vielä ollessaan kohdussa.


title: Okahammashai

text: Okahammashaita tavataan hyvin laikuttaisesti kaikista valtameristä. Sitä tavataan pääasiassa Atlantin länsi- ja eteläosissa, Islannin lähistöltä, Tyynellä valtamerellä Uuden-Seelannin ja Japanin, Kiinan ja Taiwanin rannikkoseuduilta. Okahammashai on syvän veden kala ja elää yleensä 200–1 890 metrin syvyydessä merenpinnasta.


title: Okahammashai

text: Okahammashait ovat rauhallisia eivätkä hyökkää ihmisten kimppuun. Okahammashaikannan koosta ja elintavoista ei ole tarkkaa tietoa ja IUCN luokittelee sen puutteellisesti tunnetuksi. Toisinaan okahammashaita saadaan sivusaaliina kalastettaessa trooleilla ruijanpaltaita ("Hippoglossus hippoglossus") tai keltarousseja ("Hoplostethus atlanticus"). Laji on esiintymisalueillaan niin harvinainen, että sen kalastamisella ei ole juurikaan taloudellista merkitystä. Laji on kuitenkin niin harvinainen ja hitaasti lisääntyvä, että arvokkaampien kalalajien sivusaaliina kiinnijääminen on uhka lajille. Okahammashain liha on syötävää ja myös sen eviä ja rustoja voidaan hyödyntää.


title: Qax

text: Qax () on kaupunki Azerbaidžanissa Kaukasuksen pääjonon etelärinteen juurella. Se sijaitsee Alazanin sivujoen Kürmükçayn varrella 345 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Qaxin piirin keskus. Sen kautta kulkee Yevlaxin, Şəkin ja Tbilisin välinen maantie. Asukkaita on 13 000 henkeä (vuonna 2010, arvio).


title: Qax

text: Qaxin taajamasta tuli kaupunki vuonna 1967. Siellä on elintarviketeollisuutta.


title: Lymytantereinen

text: Lymytantereinen ("Gauteria otthii") on pölkkysienten heimoon luettava maanalaisia itiöemiä tuottava sieni, jolla on mukulamainen itiöemä. Se poikkeaa voimakkaasti mukulasienistä kuten jänönmukulasta sokkelomaisen rakenteensa puolesta, ja sillä on selkeä juurimainen rihmasto. Se on kimmoisa ja epäsäännöllinen, lyhytikäinen ja muuttuu nopeasti pahanhajuiseksi. Sienestä on Suomesta tähän mennessä yksi havainto vuodelta 2010 Ristijärven Koljatinvaaralta rehevästä sammalikosta. Lajinmäärityksen on tehnyt italialainen tutkija Angelo Bincoletto. Levinneisyydestä ei voi sanoa varmaa, mutta muun muassa Norjasta ja Ruotsista lajia on tavattu aiemmin. Suvun lajit vaikuttavat olevan pääasiassa kalkinvaatijoita ja lähinnä havupuiden juurisieniä.


title: Irina Falconi

text: Irina Falconi (s. 4. toukokuuta 1990 Portoviejo, Ecuador) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut WTA-listan sijalla 73 lokakuussa 2011.


title: Irina Falconi

text: Ensimmäiset ITF-turnauksensa Falconi pelasi vuonna 2006. Vuonna 2007 hän pääsi finaaliin Los Mochisin turnauksessa Meksikossa. Toinen finaalipaikka tuli toukokuussa 2007 Monterreyn ITF-turnauksessa, jonka finaalissa hän voitti Courtney Naglen. Vuonna 2009 hän voitti kaksi ITF-turnausta ja pelasi Yhdysvaltain avointen karsinnoissa. Vuonna 2010 Falconi pääsi välieriin 75 000 dollarin ITF-turnauksessa voittaen muun muassa Lauren Albanesen ja Stéphanie Duboisin. Samana vuonna hän pääsi mukaan ensimmäistä kertaa Yhdysvaltain avointen pääsarjaan, jossa hävisi ensimmäisellä kierroksella Flavia Pennettalle. Lokakuussa 2010 hän pääsi finaaliin Rock Hillin ITF-turnauksessa.


title: Irina Falconi

text: Vuonna 2011 Falconi pääsi Australian avointen pääsarjaan karsintojen kautta, mutta hävisi avauskierroksella Alisa Kleibanovalle. Helmikuussa hän pääsi Midlandin ITF-turnauksen finaaliin. Huhtikuussa hän selviytyi karsintojen kautta mukaan Family Circle Cupiin. Turnauksen ensimmäisellä kierroksella hän voitti Magdaléna Rybárikován, mutta hävisi toisella kierroksella maailmanlistan ykköselle, Caroline Wozniackille. Toukokuussa Brysselin turnauksessa hän selviytyi karsintojen kautta pääsarjaan, jossa hävisi toisella kierroksella Francesca Schiavonelle. Ranskan avoimissa hän hävisi avauskierroksella Gisela Dulkolle ja Wimbledonissa Stéphanie Duboisille. Heinäkuussa 2011 Citi Openin turnauksessa Yhdysvalloissa Falconi eteni ensimmäistä kertaa urallaan WTA-turnauksen välieriin. Yhdysvaltain avoimissa Falconi eteni kolmannelle kierrokselle voitettuaan kolmieräiset kamppailut Klára Zakopalováa ja Dominika Cibulkováa vastaan. Kolmannella kierroksella hän hävisi Sabine Lisickille 0–6, 1–6.


title: Pounu

text: Pounu on havumetsävyöhykkeen pohjoisosien soilla tavattava verkkomaisesti haarainen turvevalli, jonka ovat aikaansaaneet jäätymiseen liittyvät ilmiöt. Pounut ovat tyypillisiä Pohjois-Lapissa etenkin Utsjoen sarasoilla. Niitä voidaan pitää palsojen ja jänteiden välimuotona. Pounun lähikäsite on pounikko.


title: Şəki

text: Şəki (; vuoteen 1968 saakka "Nuxa", ven. Нуха́, "Nuha") on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kaukasuksen pääjonon etelärinteellä 305 kilometriä maan pääkaupungista Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Şəkin piirin keskus. Sen kautta kulkee Yevlaxin ja Tbilisin välinen maantie. Asukkaita on 66 100 henkeä (vuonna 2010, arvio).


title: Şəki

text: Şəki on samannimisen historiallisen alueen keskus. 200–400-luvuilla se kuului Kaukasian Albaniaan. Arabit valtasivat sen vuonna 654. 1300-luvun lopusta lähtien Şəki oli itsenäinen valtio, kunnes iranilaiset löivät sen joukot vuonna 1551. 1700-luvun puolivälissä syntyi Şəkin kaanikunta, joka liitettiin Venäjään vuonna 1805. Myöhemmin kaupunki oli venäläisten hallitseman provinssin ja vuodesta 1840 kihlakunnan keskus. 1800-luvun lopulla kaupungin asukkaista 81 % oli azereja ja 18 % armenialaisia.


title: Şəki

text: Kaupungissa on tekstiili-, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Seutu on vanhastaan tunnettu luonnonsilkin tuottaja. Nähtävyyksiin kuuluvat kotiseutumuseo, kaupungissa syntyneen kirjailija Mirzə Fətəli Axundovin kotimuseo sekä vuonna 1765 rakennettu persialaistyylinen Şəkin kaanien palatsi.


title: Amborón kansallispuisto

text: Amborón kansallispuisto on La Pazin departementissa sijaitseva luonnosuojelualue keskisessä Boliviassa. Puisto on pinta-alaltaan arviolta 630 000 hehtaaria ja sijaitsee kolmen hyvin erilaisen ekosysteemin yhtymäkohdassa: Andien ylänkö, Gran Chacon pohjoinen osa ja Amazonin valuma-alue. Puistossa elää tuhansia eläinlajeja, ja sen alueelta on löydetty tähän mennessä yli 800 erilaista lintulajia. Puiston alueella eläviä nisäkäslajeja ovat esimerkiksi kapybara, pekari, tapiirit, erilaiset apinalajit kuten möly- ja kapusiiniapinat, kissaeläimet kuten jaguaari, oselotti ja pitkähäntäkissa, sekä yhä harvinaisempi silmälasikarhu.


title: Nummenpakan koulu

text: Nummenpakan koulu on peruskoulu Turussa Nummen kaupunginosassa. Se on perusopetuksen yhtenäiskoulu ja koulu toimii kolmessa yksikössä. Yläkoulu toimii Aurajoen yksikössä ja alakoulu Nummen yksikössä sekä Halisten yksikössä. Suurin yksiköistä on Aurajoen yläkoulu, jossa oppilaita on noin 450. Nummen yksikössä oppilaita on noin 250 ja Halisten yksikössä noin 100. Nummenpakan koulun rehtori on Jukka Laine ja apulaisrehtori Katja Nousiainen.


title: Nummenpakan koulu

text: Nummenpakan koulun nimi vaihdettiin Nummenkoulusta Nummenpakan kouluksi, vaikka monet oppilaat eivät halunneet sitä koulun nimeksi. Nummenpakan koulu on toiminut opettajakorkeakouluna, ammattikouluna sekä sotasairaalana. Suurimmillaan koulussa on ollut noin 600–1000 oppilasta.


title: Nummenpakan koulu

text: Nummenpakan koulun kanssa osittain samoissa tiloissa toimii viereinen Katariinan koulu. Se on perusopetuksen yhtenäiskoulu esikoulusta yhdeksänteen vuosiluokkaan. Katariinan koulun rehtorina on Jorma Kauppila ja apulaisrehtorina Mikko Nikkola. Katariinan koulu on erikoistunut oppilaan erityisen tuen palveluihin ja se tarjoaa erityisopetuksellisia ratkaisuja osana kokonaiskuntoutumisen palveluita.


title: Nummenpakan koulu

text: Nummenpakan koulu on rakennettu kolmessa vaiheessa. Kolmikerroksinen osa valmistui 1931, nelikerroksinen osa 1937 ja liikuntasali 1980-luvun lopulla. 1930-luvun lopulla koulu oli Turun suurin kansakoulu. Tiloissa ovat toimineet myös ammattikoulu ja opettajakorkeakoulu.


title: Karl Sovelius

text: Karl Fredrik Sovelius () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä Valkoisen armeijan ”lentävissä” joukoissa.