title: AdventureQuest Worlds

text: Kitsune oli ennen kettufurri, kunnes Drakath korruptoi sen. Nämä Drakathin maagiset voimat herättivät hänestä uuden kaaoslordin. Kitsune herätti O-Dokuron, luurankomaisen kaaospedon.


title: AdventureQuest Worlds

text: Escherion on taistelumaagi.


title: AdventureQuest Worlds

text: Tarina saa alkunsa, kun pahuuden lahkon ruhtinas Sepulchure hyökkää Swordhavenin kaupunkiin. Sepulchure aiheuttaa epäkuolleine sotureineen kaaosta kaupungissa ja haastaa lopulta kuningas Alteonin, hyvyyden lahkon edustajan, kaksintaisteluun. Keskeytyksen kaksintaisteluun aiheuttaa paikalle saapuva kaaoksen ruhtinas Drakath. Hän lyö Sepulchuren ja Alteonin maahan ja tappaa sitten Sepulchuren tuhoamalla hänen sydämensä. Tapettuaan Sepulchuren hän julistaa kaaoksen ajan alkaneeksi. Sitten Drakath pudottaa kuolleen ruhtinaan lentävän linnakkeen, jonka kyydissä Sepulchuren tytär on, ja kertoo lähettävänsä 13 kaaoksen lordiaan tuhoamaan maailman. Drakath poistuu paikalta lentämällä aukosta, josta oli tullut.


title: AdventureQuest Worlds

text: Pian tämän jälkeen saapuu ensimmäinen kaaoslordi, taistelumaagi Escherion. Sankari (pelaaja) saa tehtäväsarjoista osia Runix Cubeen, jonka koottuaan hän yrittää tuhota Escherionin heittämällä sen tätä päin. Escherion on saapunut Mobiukseen juuri Runix Cuben takia (epävirallisesti suom. Kuutio). Kuution avulla hän herättää Hydran, kolmipäisen hirviömäisen vesiliskon, mutta Escherionin torni kaatuu Hydran päälle. Escherion muuttuu lopulta sammakoksi pelaajan heijastettua tämän loitsun takaisin Escherioniin. Seuraavana saapuvat kaksoset Xing ja Xang, jotka kehottavat Drakathia lähettämään kaksi asteroidia Battleonia kohti, mutta Loren maagit siirtävät kaupungin Greenguardin metsään - tai ainakin lopulta siirtävät sen tarkoitettuun sijaintiin, sillä ensiyrittämällä Battleonin kaupunki päätyy vuorenhuipulle, mistä syystä Gravelynin linnoitus putosi vuorelta alas, ja oli hilkulla, ettei Battleon pudonnut sen päälle. Toisella kerralla kaupunki onnistuttiin siirtämään turvallisesti Greenguardiin.


title: AdventureQuest Worlds

text:
Kolmantena ilmestyi kaaoslordi Vath. Lopussa pelaajat päihittivät Vathin, kun hänen lohikäärmeensä Stalagbite hyökkäsi Vathin kimppuun. Neljäs kaaoslordi oli Kitsune. Lopulta Kitsune imeytyi Hazanume-miekan avaamaan aukkoon. Tämän jälkeen oli Vampyyrin ja ihmissuden fuusio Wolfwing, jonka tavoite oli muuttaa kaikki Darkovian asukkaat kaltaisekseen. Hän jopa muutti lohikäärmeen kuun avulla Dracowerepyreksi. Wolfwingin löi vampyyrinmetsästäjä Z ampumalla tätä hopeanuolella. Kuudes kaaoslordi oli muusikko Discordia, jolle Drakath oli antanut sävelen, jonka avulla saattoi aivopestä ihmisiä ja näin korruptoida heidät kaaoksella. Lopussa paljastui että kaaoslordi oli itse asiassa muusikko nimeltä Kimberly One-eyed-doll-yhtyeestä, ja Discordia oli vain peitetarina, jolla Kimberly sai itselleen sankarin luottamuksen. Lopulta Kimberly lähetti sankarin menneisyyteen ja kutsui dinosauruksen nimeltä Pony Gary Yellow, minkä jälkeen sankarin piti taistella Kimberlyn ja hänen yhtyeensä kanssa. Kun Kimberly oli voitettu, ja Drakathin sävelmä poistui hänestä, hän palasi ennalleen. Lopulta Kimberly sankaria kiitellen pyysi sankaria tulemaan lavalle kanssaan. Seitsemäs kaaoslordi oli Ledgermayne, eräänlainen taikuuden keskittymä, jonka tavoitteena on ottaa haltuunsa kaikki taikuus. Hän petti Drakathin, jolloin Drakath alkoi auttaa tilapäisesti sankaria taustalta. Ledgermayne paljasti petoksen raunioilla, kun sankari löytää Ledgermaynen kukistamiseen tarvittavan sauvan kolmannen osan. Neljännen osan, kristallin, Ledgermayne hajottaa siruiksi, mutta sirut yhdistyivät sauvaan luoden "Äärimmäisen Velhosauvan". Saapuessaan Ledgermaynen kotimaailmaan taistellakseen tätä vastaan Drakath herätti Mana Golemin, taikaenergiaa syövän jätin, jonka tarkoitus oli estää taikuuden käyttö Loressa. Aluksi sauva ei toimi kunnolla, mutta Drakath ilmestyy Ledgermaynen taakse ja kutsuu säteen luokseen, Ledgermaynen läpi, tuhoten Ledgermaynen. Kahdeksas Lordi on Zahart, maagi, jonka hallussa on kaaoskorruptoitu henki Tibicenas. Näitä kahta vastaan taistellakseen täytyy hankkia oma Djini (henki) Ihmeiden luolasta. Pian hengen hankkimisen jälkeen Zaharat herätti henkiin kaaospedon, Sphinxin, jonka kuoltua paljastui seitsemännen kaaoslordin henkilöllisyys: oikea kaaoksenlordi ei suinkaan ollut Zaharat, vaan Tibicenas, joka vapautui Sphinxin ja sormuksen tuhouduttua! Samalla paljastui että Tibicenas oli koko ajan odottanut hetkeä pettää Zaharat, ja lähti henkimaailmaan tappaakseen djinnien kuninkaan. Zhoom ja Sankari lähtivät perään. Lopulta Tibicenas saatiin tuhottua kuninkaan vietyä tämän voimat sankarin toiveesta.
Yhdeksäs kaaoslordi ilmestyy Bloodtusk Ravineen, jossa kaksi osapuolta Trollit ja Horcit sotivat keskenään, koska Trollit luulevat, että heitä uhkaa Horc-kaaoslordi ja toisinpäin. Lopulta kaaoslordiksi tässä tarinanosassa paljastuu trolli Krellenos, jonka voimat lopulta hänen siskonsa trolli Khasaanda varastaa. Tämän jälkeen Trollit ja Horcit nujertavat pelaajan johdolla yhdessä Khasaandan.
Tarinan kymmenes kaaoslordi on korruptoitunut chronomancer nimeltään Iadoa, joka oli aikaisemmin ollut päävihollisena uudenvuoden tapahtumassa (eventissä). Tarinassa Iadoan luultiin kuolleen tai kadonneen, mutta pelaajalle selviää, että tämä elää paikassa nimeltä Chronospan, ja että hänestä on tullut kymmenes kaaoslordi. Kun pelaaja tulee Chronospaniin, Iadoa väittää, että hänestä olisi tullut hyvä ja hän ryhtyy auttamaan pelaajaa. Lopulta kuitenkin selviää, että hän on edelleen paha, jonka jälkeen pelaaja nujertaa hänet.
Yhdestoista kaaoslordi on tulossa ja tämä on todennäköisesti Maximalian Lionfang, joka on toiminut ennenkin pahiksena muutamassa eventissä.


title: AdventureQuest Worlds

text:
Kartta sisältää 14 karttalohkoa, joissa jokaisessa on vähintään yksi paikka, jossa voi seikkailla. Huom: kaikki paikat eivät ole kartassa!
Lista karttalohkoista ja niissä olevista matkustettavista paikoista:


title: AdventureQuest Worlds

text: MMORPG.com-sivuston Carolyn Koh totesi AdventureQuest Worldsin olevan hauska ja rento lajityyppinsä edustaja. Kotakun Mike Fahey kehui pelin ideaa käyttää mainoksia kun pelaaja kuolee. GamePro-lehden Pete Davison huomasi myös mainokset pelaajan kuollessa ja kutsui ideaa mielenkiintoiseksi.


title: Våler (Østfold)

text: Våler on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kirkebygden, minkä lisäksi kunnassa on kaksi muutakin taajamaa nimeltään Våk/Sperrebotn ja Svinndal. Kunnan rajanaapureita ovat Moss, Rygge, Råde, Sarpsborg, Spydeberg, Hobøl ja Vestby. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Vålerin kunnassa oli 4 857 asukasta.


title: Våler (Østfold)

text: Våler tunnetaan yhdessä Hobølin, Markerin ja Rømskogin kuntien kanssa Østfoldin susikuntina, joissa nähdään susia säännöllisesti.


title: Ihmismetsästys (vuoden 1941 elokuva)

text: Ihmismetsästys ("Man Hunt") on Fritz Langin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1941. Elokuvan pääosissa ovat Walter Pidgeon ja Joan Bennett. Se perustuu Geoffrey Householdin samannimiseen romaaniin. Elokuva sijoittuu aikaan hieman ennen toista maailmansotaa.


title: Ihmismetsästys (vuoden 1941 elokuva)

text: Käsikirjoittaja Dudley Nichols kirjoitti alkujaan elokuvan käsikirjoitusta ohjaaja John Fordille. Joulukuussa 1940 Ford jättäytyi projektista, ja tuottaja Kenneth Macgowan halusi Fritz Langin hänen korvaajaksi. Elokuvan lopullinen käsikirjoitus valmistui 7. marraskuuta.


title: Ihmismetsästys (vuoden 1941 elokuva)

text: Walter Pidgeon lainattiin elokuvaan MGM:ltä. Naispääosaan valittiin Joan Bennett. Rooliin harkittiin pitkään myös Anne Baxteria. Nuorelle brittinäyttelijälle Roddy McDowallille elokuva oli ensimmäinen Yhdysvalloissa, vaikkakin John Fordin "Vihreä oli laaksoni" ilmestyikin aiemmin elokuvateattereihin. "Ihmismetsästyksen" kuvaukset alkoivat keväällä 1941, ja pääosa elokuvasta tehtiin sisälavasteissa. Elokuva julkaistiin kesäkuussa 1941.


title: Ihmismetsästys (vuoden 1941 elokuva)

text: "Ihmismetsästys" sai ilmestyessään pääasiassa positiivisia arvioita. Monet kriitikoista valitsikin sen vuoden päätteeksi vuoden 1941 kymmenen parhaimman elokuvan joukkoon. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Ihmismetsästys (vuoden 1941 elokuva)

text: Kapteeni Alan Thorndike sattuu Hitlerin Obersalzbergin talon maille, kun hän on metsästämässä riistaa. Hän näkee Hitlerin ja saa tämän lataamattoman aseensa tähtäimeen. Thorndike miettii, pystyisikö tappamaan diktaattorin. Hitlerin turvaksi määrätty Gestapo-johtaja Quive-Smith havaitsee Thorndiken, joka vangitaan.


title: Ihmismetsästys (vuoden 1941 elokuva)

text: Thorndike onnistuu karkaamaan natseilta tanskalaiselle alukselle, joka matkaa kohti Lontoota. Herra Jones varastaa Thorndiken passin aluksella. Lontoossa Thorndike joutuu jahdatuksi, sillä Gestapon agentit etsivät häntä Lontoon kaduilta. Ompelija Jerry auttaa Thorndikea Lontoossa ja piilottelee tätä Gestapolta.


title: Ihmismetsästys

text: Ihmismetsästys voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Falklandinsaarten vaakuna

text: Falklandinsaarten vaakuna on Falklandinsaarten tunnus. Se hyväksyttiin alueen vaakunaksi 29. syyskuuta 1949.


title: Falklandinsaarten vaakuna

text: Vaakunassa oleva purjelaiva on Desire, jolla löytöretkeilija John Davis löysi saaret vuonna 1592. Ruohon päällä oleva lammas kuvaa saarten lampaiden kasvatusta, ruoho taasen saarten flooraa. Vaakunan alla lukee saarten motto "Desire the Right", Halua sitä mikä on oikein.


title: Hvaler

text: Hvaler on Norjan kunta Oslonvuonon itäpuolen edustan saaristossa Østfoldin läänissä Fredrikstadista etelään. Kunta koostuu 833 saaresta ja luodosta. Kunnan hallinnollinen keskus on Skjærhaldenin taajama, joka sijaitsee Kirkeøyn saarella. Skjærhaldenista on noin 28 kilometriä Fredrikstadiin. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Hvalerin kunnassa oli 4 284 asukasta.


title: Hvaler

text: Huvila-asukkaiden myötä kunnan väkiluku moninkertaistuu kesäisin, jopa 30 000:een asukkaaseen. Merkittävin elinkeino on kalastus ja Hvalerin suurin satama Utgårdskilen onkin suurin kalastussatama Lindesnesin itäpuolella.


title: Hvaler

text: Hvalerista on maantieyhteys (tie 108) Fredrikstadiin lukuisten pengerrysten, siltojen ja tunnelin kautta. Tunneli Kirkeøyhyn valmistui 1989. Skjærhaldenista on lauttayhteyksiä Nordre Sandøyhyn, Søndre Sandøyyn, Herføliin ja Laueriin, sekä säännöllinen reittivene Strömstadiin, Ruotsiin.


title: Hvaler

text: Vuoden 1814 tapahtumien yhteydessä Ruotsin armeija miehitti Hvalerin saaret.


title: Råde

text: Råde on Norjan kunta Østfoldin läänissä Oslonvuonon itärannikolla. Sen rajanaapureita ovat lännessä Rygge, pohjoisessa Våler, idässä Sarpsborg ja etelässä Fredrikstad. Korkein kohta kunnassa on nimeltään "Danserfjella", 129 metriä merenpinnasta. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Råden kunnassa oli 7 053 asukasta.


title: Hobøl

text: Hobøl on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat Spydeberg ja Våler Østfoldissa sekä Enebakk, Ski, Ås ja Vestby Akershusin läänissä. Tärkeimmät taajamat ja asutuskeskukset ovat Tomter, Knapstad, Ringvoll ja Elvestad. Kunnantalo sijaitsee Elvestadin kylässä. Kunnan läpi menee valtatie E-18 ja Tomter ja Knapstad ovat Østfoldbanenin rautatieasemia. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 4 980 asukasta.


title: Hermann Oberth

text: Hermann Julius Oberth (25. kesäkuuta 1894 Hermannstadt, Itävalta-Unkari – 28. joulukuuta 1989 Nürnberg, Länsi-Saksa) oli transylvanialaissyntyinen (Transilvanian saksi) saksalainen fyysikko. Häntä pidetään Konstantin Tsiolkovski ja Robert Goddardin rinnalla rakettitekniikan ja astronautiikan edelläkävijänä.


title: Hermann Oberth

text: Oberth opiskeli ensin lääketiedettä, mutta vaihtoi pian todelliseen kiinnostuksen kohteeseensa, eli fysiikkaan. Oberthin väitöskirja, joka käsitteli rakettivoimalla tapahtuvaa lentämistä, hylättiin Heidelbergin yliopistossa 1922, sillä sitä pidettiin liian spekulatiivisena. Väitöskirjasta tuli kuitenkin Oberthin klassikoksi muodostuneen "Die Rakete zu den Planetenräumen" -teoksen ("Raketilla planeettojen väliseen avaruuteen") pohja. Kirja esitteli monia rakettitekniikan pohjalla olevia matemaattisia teorioita. Lisäksi Oberth kirjoitti ensimmäisemä modernista avaruusasemasta, joka kiertäisi Maata 1000 kilometrin korkeudessa.


title: Hermann Oberth

text: Oberthin kirjan suosio sai hänet suunnittelemaan kansantajuisemman teoksen kirjoittamista. Hän ei kuitenkaan ehtinyt tekemään vielä uutta kirjaa opetuskiireidensä takia. Max Valier kirjoitti Oberthin puolesta tiivistetyn version tämän kirjasta. Oberthin työn ansiosta monia rakettikerhoja perustettiin. Näistä merkittävin oli "Verein für Raumschiffahrt", jossa olivat mukana mm. Valier, Willy Ley ja Wernher von Braun.


title: Hermann Oberth

text: Vuonna 1929 Oberth julkaisi uuden kirjan nimeltä "Wege Zur Raumschiffahrt" ("Tie avaruusmatkustamiseen"). Samana vuonna ilmestyi myös Fritz Langin elokuva "Matka kuuhun", jonka tuotannossa Oberth ja Ley olivat olleet teknisinä asiantuntijoina.


title: Hermann Oberth

text: Vuodesta 1938 eteenpäin Oberth oli mukana suunnittelemassa raketteja Saksalle. Hän työskenteli myös Braunin V2-ohjelmassa. Toisen maailmansodan lopulla vangittua Oberthia kuulusteltiin, mutta hänet vapautettiin. Vuonna 1955 Braun kutsui Oberthin Yhdysvaltohin, jossa hän työskenteli Yhdysvaltain armeijalle. Oberth oli Yhdysvalloissa muutaman vuoden ja jäi eläkkeelle 1959


title: Mitäs täällä roikut Henry Moon?

text: Mitäs täällä roikut Henry Moon? ("Goin' South") on vuonna 1978 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen lännenkomedia, jonka on ohjannut Jack Nicholson. Hän näytteli tässä esikoisohjauksessaan myös pääosaa. Muissa rooleissa nähdään Mary Steenburgen ja John Belushi ensimmäisissä elokuvarooleissaan sekä Christopher Lloyd, Richard Bradford, Veronica Cartwright, Danny DeVito ja Ed Begley, Jr.


title: Mitäs täällä roikut Henry Moon?

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen arvostaa elokuvan maukkaita sivurooleja ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Aljaksandr Kutšynski

text: Aljaksandr Kutšynski (, s. 27. lokakuuta 1979 Orša, Valko-Venäjän SNT, Neuvostoliitto) on valkovenäläinen maantiepyöräilijä.


title: Aljaksandr Kutšynski

text: Kutšynski aloitti ammattilaisuransa Amore & Vita - Beretta -joukkueessa vuonna 2004. Hän ajoi Ceramica Flaminia -tallissa 2006, Liquigasissa 2007–2010, Katjušassa 2011–2014 ja viimeisellä ammattilaiskaudellaan 2015 Minsk Cycling Club -joukkuetta.


title: Aljaksandr Kutšynski

text: Kutšynski sijoittui irtiottokumppaninsa Edvald Boasson Hagenin jälkeen toiseksi Gent–Wevelgem-klassikossa 2009.


title: 10mR

text:
10mR eli kymppi on klassinen kilpapurjeveneluokka, jossa veneet rakennetaan alun perin 1907 sovitun, sittemmin kolme kertaa muutetun kansainvälisen R-mittasäännön mukaan. Metriluku ei kuvasta veneen pituutta tai muutakaan yksittäistä mittaa, vaan kaavan arvoa:
missä L on veneen vesilinjan pituutta kuvaava luku, F vapaalaidan tehollinen korkeus, d rungon muototekijä ja S purjepinta-ala.


title: 10mR

text: Suomessa on tällä hetkellä yksi 10mR vene, Kitty, jonka kotisatama on Tammisaari. Kitty voitti kultaa Tukholman olympialaisissa 1912. Vene ostettiin 1992 huonokuntoisena Suomeen, ja sen omistaja on kunnostanut veneen yli kymmenen vuoden aikana. Suomen kuuluisin 10mR vene oli aikoinaan Tarpon II, joka myytiin 1990-luvulla Norjaan. Veneen tilaaja ja pitkäaikaisin omistaja oli teollisuusmies Leonid A. Nagornoff. Nagornoff siirtyi Suomeen Venäjän vallankumouksen aikana. Nagornoff oli NJK:n ja HSS:n jäsen ja purjehti NJK:n lipun alla yhteensä yli 170 000 mailia veneellään Pohjanmerellä. Kesällä 1930 hän purjehti Hollantiin asti, mistä hänelle myönnettiin NJK:n Suuri Purjehdusmerkki (Det Större Seglartecknet). Myös Tarpoon rakennettiin Tukholman olympialaisiin, muttei päässyt osallistumaan. Kolmaskin Tukholman olympialaisten 10mR-vene Marga oli pitkään Suomessa, mutta myytiin Ruotsiin 1976.


title: Clarence Brown (ohjaaja)

text: Clarence Brown (10. toukokuuta 1890 – 17. elokuuta 1987) oli merkittävä yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet nimitettiin Oscar-palkintoehdokkaaksi neljä kertaa parhaasta ohjauksesta (vuonna 1930 kahdesta elokuvasta yhdessä) ja kerran parhaasta elokuvasta, mutta hän ei koskaan saanut palkintoa.


title: Clarence Brown (ohjaaja)

text: Brown ohjasi lukuisia tähtinäyttelijöitä, muun muassa Greta Garboa ja Joan Crawfordia kumpaakin viisi kertaa. Garbo piti Brownia suorastaan lempiohjaajanaan.


title: Clarence Brown (ohjaaja)

text: Brown sai elokuvastaan "Anna Karenina" parhaan ulkomaisen elokuvan palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla vuonna 1935.


title: Reino Mikkonen

text: Reino Ilmari Mikkonen () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana.


title: Reino Mikkonen

text: Mikkosen vanhemmat olivat postinkantaja Fritiof Mikkonen ja Hilma Oksanen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Anna Eufrosyyne Siron kanssa. Mikkonen kävi kuusi luokkaa Jyväskylän lyseota ja yhden lukukauden Tampereen teknillistä opistoa.


title: Reino Mikkonen

text: Mikkonen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 29. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Mikkonen kävi Libaussa vuonna 1917 järjestetyt moottorivene- ja rautatienrakennuskurssit. Pataljoonasta hänet komennettiin joulukuussa 1917 Saarenmaalle ja Hiidenmaalle.


title: Reino Mikkonen

text: Mikkonen astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän haavoittui taistelussa 28. maaliskuuta 1918. Haavoistaan parannuttuaan hän palasi 12. huhtikuuta 1918 ja sijoitettiin tällä kertaa joukkueenjohtajaksi pataljoonan 3. komppaniaan ja osallistui sen mukana taisteluihin Kauksamolla, Kivennavalla ja Raivolassa sekä Inon saartoon.


title: Reino Mikkonen

text: Mikkonen siirrettiin sisällissodan jälkeen 13. heinäkuuta 1918 alkaen joukkueenjohtajaksi Pioneerikoulutuspataljoonan 3. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 28. joulukuuta 1918 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen. Suojeluskuntajärjestön palveluksessa hän toimi 28. helmikuuta - 31. lokakuuta 1919 välisen ajan paikallispäällikkönä Pieksämäen suojeluskunnassa, josta hänet siirrettiin 27. tammikuuta 1920 paikallispäälliköksi Nastolan suojeluskuntaan, missä hän palveli 15. elokuuta 1920 saakka. Nastolan suojeluskunnan paikallispäällikkönä hän toimi 15. elokuuta 1920 - 1. syyskuuta 1922 välisen ajan. Myöhemmin Mikkonen työskenteli liikemiehenä, mutta astui uudelleen Hollolan suojeluskunnan palvelukseen paikallispäälliköksi 1. helmikuuta 1926. Toistamiseen hän erosi suojeluskunnasta 1. huhtikuuta 1928 ja työskenteli sen jälkeen liikealalla.


title: Reino Mikkonen

text: Mikkonen osallistui talvisotaan apulaisintendenttinä ja rahastonhoitajana Kenttätäydennysprikaatissa. Välirauhan aikana hän toimi 14. Divisioonan esikunnassa rahastonhoitaja ja 14. Prikaatin I pataljoonan talousupseerina. Myöhemmin hän toimi myös talousupseerina prikaatin III pataljoonassa, josta hän palasi takaisin I pataljoonaan ennen jatkosodan puhkeamista. Jatkosodan puhjettua hän toimi aluksi I pataljoonan talousupseerina, kunnes hänet siirrettiin talousupseeriksi Jalkaväenkoulutuskeskus 4:ään. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Kotijoukkojen esikuntaan tarkastajaksi intendenttiosastolle. Vuonna 1943 hänet siirrettiin talouspäälliköksi Asevarikko l:een, missä hän palvelikin sodan loppuun saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Sotien jälkeen Mikkonen pidätettiin epäiltynä niin sanottuun asekätkentään. Hänet haudattiin Jyväskylän pitäjän hautausmaahan.


title: August Moberg

text: August Moberg () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan koulutusaliupseerina.


title: August Moberg

text: Mobergin äiti oli Johanna Moberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1931 Signe Vantusen kanssa. Moberg kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Maarianhaminan ruotsalaisessa yhteislyseossa vuonna 1921. Moberg suoritti jääkärialipäällystölle järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja upseerien pioneerikurssin Haminassa vuonna 1921 sekä sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925. Taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa hän suoritti vuonna 1928 ja suojeluskuntajärjestön komentajakurssin vuonna 1935.


title: August Moberg

text: Moberg työskenteli makkaratyöntekijänä Vaasassa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 29. maaliskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 20. elokuuta 1916 pataljoonan pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: August Moberg

text: Moberg astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan koulutusaliupseeriksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet komennettiin 23. maaliskuuta 1918 koulutusaliupseeriksi Päämajan sotavänrikkikouluun. Sotavänrikkikoulusta hän palasi takaisin yksikköönsä 25. huhtikuuta 1918 ja osallistui sen jälkeen Inon saartoon.


title: August Moberg

text: Moberg palveli sisällissodan jälkeen joukkueenjohtajana 2. Jääkärirykmentin 9. komppaniassa, josta hänet siirrettiin 17. heinäkuuta 1918 alkaen Pioneerikoulutuspataljoonaan, josta hänet siirrettiin 1. maaliskuuta 1919 Porin rykmenttiin ja edelleen 15. kesäkuuta 1921 Uudenmaan rykmenttiin. Uudenmaan rykmentissä hän toimi aluksi joukkueenjohtajana eri komppanioissa, kunnes sai nimityksen päälliköksi 15. marraskuuta 1924 alkaen Uudenmaan rykmentin 7. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 19. syyskuuta 1925 alkaen niin ikään päälliköksi 3. konekiväärikomppaniaan. Armeijasta Moberg siirrettiin 7. syyskuuta 1927 suojeluskuntajärjestöön ja määrättiin Uudenmaan eteläisen suojeluskuntapiirin IV alueen ja 1. heinäkuuta 1928 alkaen IX alueen päälliköksi.


title: FC Augsburg

text: FC Augsburg on saksalainen jalkapalloseura, joka sijaitsee Augsburgissa. Kaudella 2018–2019 joukkue pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla, Bundesliigassa.


title: FC Augsburg

text: Seura perustettiin 8. elokuuta 1907 nimellä "Fußball-Klub Alemania Augsburg". Vuonna 1921 nimeksi vaihdettiin BC Augsburg. Kun "BC" oli konkurssin partaalla, yhdistyi se yhdessä TSV Schwaben Augsburgin kanssa vuonna 1969 ja muodosti "FC Augsburgin". "Schwaben" ei loppujen lopuksi ollutkaan tyytyväinen asemaansa, vaan perusti oman joukkueensa, joka on edelleenkin pystyssä. Tämän takia FC Augsburgin juurien ajatellaan olevan "BC Augsburgissa" eikä suinkaan "TSV Schwabenin".


title: FC Augsburg

text: Seura pääsi 1960-luvulla pariksi kaudeksi 2. Bundesliigaan mutta ei pysynyt siellä pitkiä aikoja. Vasta 1970- ja 1980-luvulla joukkue onnistui olemaan pidempiä aikoja liigassa.


title: FC Augsburg

text: Seura on kärsinyt talousvaikeuksista 2000-luvulla. Saksan jalkapalloliitto ei myöntänyt sille liigalisenssiä vuosina 2000 ja 2001, minkä takia se putosi Oberliga Bayerniin. Seura pääsi kaudeksi 2006–2007 2. Bundesliigaan yli 23 vuoden tauon jälkeen ja sijoittui ensimmäisenä kautenaan seitsemänneksi. Kaudella 2010–2011 se sijoittui Jos Luhukayn alaisuudessa 2. Bundesliigassa toiseksi ja nousi 1. Bundesliigaan.


title: Janne Mursu

text: Juho (Janne) Mursu () oli suomalainen jääkärivääpeli ja Viron armeijan vänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan ryhmänjohtajana ja Viron vapaussotaan vänrikkinä Pohjan Poikani rykmentissä.


title: Janne Mursu

text: Mursun vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Mursu ja Ida Höyhtyä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Anna Matilda Dahlin kanssa. Hän kävi kansakoulun.


title: Janne Mursu

text: Mursu työskenteli maanviljelijänä Iissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 8. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Janne Mursu

text: Mursu astui Suomen armeijan palvelukseen jefreitteriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan ryhmänjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Raudussa.


title: Janne Mursu

text: Mursu palveli sisällissodan jälkeen komppanianvääpelinä 1. Krenatöörirykmentin 3. Oulun pataljoonan 4. komppaniassa ja myöhemmin Tampereen vartiopataljoonan l. komppaniassa. Hänet siirrettiin 8. lokakuuta 1918 Lapin ryhmän II pataljoonaan. Armeijasta Mursu erosi 24. syyskuuta 1919 ja liittyi Viron vapaussotaan joukkueenjohtajaksi Pohjan Poikain rykmentin II pataljoonan 6. komppaniaan. Hän osallistui Viron vapaussodan taisteluihin Valkissa, Marienburgissa ja Petserin rintamalla. Viron vapaussodasta palattuaan hän astui takaisin armeijan palvelukseen 10. huhtikuuta 1922 ja hänet sijoitettiin Salmin rajavartioston 5. komppaniaan, jossa hän toimi koulutusaliupseerina. Armeijasta hän erosi lopullisesti 3. maaliskuuta 1923 ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä Kuivaniemellä. Hänet haudattiin Yli-Iin Tannilan metsähautausmaalle.


title: Lohikosken kirkko

text:
Lohikosken kirkko on Lohilahden kylässä sijaitseva Sulkavan seurakunnan toinen kirkko. Kirkon rakennusvuosi on 1934. Kirkko sijaitsee Saimaan vesistön Lohilahden pohjukassa mäellä ympärillään kylän hautausmaa.
Lohilahtelaiset olivat käyneet kirkossa Sulkavalla pitäjän perustamisesta 1630-luvulta lähtien. He olivat pitäneet kiinni seurakuntayhteydestään myös pitäjän ollessa Turun rauhan jälkeen Ruotsin ja Venäjän valtakunnanrajan jakama siten, että Lohilahti kuului Venäjään. Päätös kirkon rakentamisesta tehtiin kirkkovaltuustossa vuonna 1930, mutta rakennustyöt käynnistyivät vasta neljän vuoden kuluttua. Kirkko rakennettiin Hackman & Co.:n lahjoittamalle tontille. Kirkko palvelee myös lähistön Savonlinnan ja Puumalan puoleisten kylien (Kiviapaja, Lieviskä) asukkaita.


title: Lohikosken kirkko

text: Kirkko on päätytorninen tiilikirkko. Kirkossa on päälaivan lisäksi lehteri. Kirkon suunnittelijana toimi arkkitehti Ilmari Wirkkala, jonka käsialaa ovat myös alttaritaulu "Tulkaa minun Isäni siunatut" sekä lehterin kaiteen kristillisiä symboleita kuvaavat maalaukset. Saarnatuolissa on kuvanveistäjä Tapio Wirkkalan veistos "Jeesus siunaa lapsia". Kirkossa on kuorissa vuonna 1981 hankitut Hans Heinrichin urkurakentamon valmistamat kahdeksanäänikertaiset urut. Lohikosken kirkossa pidetään messu noin kerran kuukaudessa.


title: Moottoripyöräilyn Ranskan Grand Prix 2009

text: Ranskan Grand Prix on kauden 2009 neljäs kilpailu. Se ajettiin Bugatti Circuitilla Le Mansin lähellä 15.-17. toukokuuta.


text: 125-kuutioisten kilpailussa tehtiin uusi kaatoennätys, 32. Edellinen ennätys oli peräisin Portugalin GP:stä vuodelta 2002 jolloin nähtiin 28 kaatoa piikkiluokassa.


title: Ilkka Saarela

text: Ilkka Saarela (s. 16. maaliskuuta 1983 Laitila) on suomalainen entinen jääkiekkoilija joka pelasi viimeisen kautensa 2008–09 Mestiksen TuTossa.


title: Ilkka Saarela

text: Saarela on Lukon kasvatti ja onkin pelannut suurimman osan junioriurastaan Lukon juniorijoukkueissa. Hän on pelannut myös kaksi SM-liigaottelua kaudella 2003–2004. Kaudeksi 2004–2005 Saarela siirtyi Kouvolaan ja KooKoohon jossa pelasi kolme vuotta ennen kuin siirtyi Kiruna IF:n kautta TuToon.


title: Ilkka Saarela

text: Ilkan isoveli on jääkiekkoilija Pasi Saarela. Veljekset pelasivat samassa ketjussa Lukossa kaudella 2003–2004, sentterinä ketjussa pelasi Quinn Hancock. Veljensä kautta Saarela onkin saanut lempinimen "Laitilan nuorempi kaurajätti". Veljensä innoittamana Saarela on myös valinnut pelinumerokseen 52.


title: Ilkka Saarela

text: Saarela on valmentanut TuTon A-junioreita ja valmentaa nykyisin Kaarinan HC Indiancin edustusjokkuetta, joka pelaa Suomi-sarjaa. Hän on lopettanut aktiivisen peliuransa.


title: Porin Tarmo

text: Porin Tarmo on 20. lokakuuta 1908 perustettu porilainen urheiluseura. Sen lajivalikoimaan kuuluvat keilailu, pyöräily, triathlon, voimistelu ja yleisurheilu. Aiemmin seurassa on harrastettu myös muun muassa hiihtoa, nyrkkeilyä, taitoluistelua, tanssia ja suunnistusta.


title: Porin Tarmo

text: Seuran menestyneimmät urheilijat ovat pyörätuolikelaaja Leo-Pekka Tähti, pyöräilijä Lotta Lepistö, pikajuoksija Kimmo Saaristo ja keihäänheittäjä Taina Kolkkala. Muita mainitsemisen arvoisia ovat muun muassa pikajuoksijat Harri Kivelä, Hannu Mykrä, Mikko Karppi, Teemu Kangas ja Aila Haikkonen, keskimatkojen juoksijat Eila Mikola, Petri Hänninen ja Wilson Kirwa, kestävyysjuoksija Jukka Toivola sekä 1920-luvun painin olympiaedustaja Toivo Pohjala.


title: Porin Tarmo

text: Porin Tarmon nyrkkeilijöistä Suomen-mestaruuden ovat voittaneet Arvo Salo 1943–1945 (yli 81 kg), Ennu Vesalainen 1960–1961 (67 kg), Matti Luojukoski 1962 (yli 81 kg) sekä Kalevi Takala 1964 (71 kg) ja 1967 (75 kg).


title: Porin Tarmo

text: Kansanedustaja Mikko Elo pitää yhä hallussaan seuraennätystä P14-sarjan 60 metrillä ajalla 7,4 ja kuulassa tuloksella 15,79 vuodelta 1957. Jalkapallomaalivahti Marko Rajalalla on nimissään P10-sarjan kolmiloikkaennätys 9,51 vuodelta 1980.


title: Reginald Fessenden

text: Reginald Aubrey Fessenden (6. lokakuuta 1866 East Bolton, Quebec – 22. heinäkuuta 1932 Bermuda) oli kanadalainen keksijä.


title: Reginald Fessenden

text: Vuonna 1900 Fessenden pystytti Washingtonissa Potomac-joessa sijaitsevalle Cobb Islandille kaksi 50 jalan korkuista lähetysmastoa, joiden välillä hän lähetti ensimmäisenä ihmisenä puhetta radion välityksellä 23. joulukuuta samana vuonna. Lähetysmatka oli mailin mittainen, ja ensimmäinen lähetetty viesti oli ”One, two, three, four. Is it snowing where you are Mr. Thiessen? If it is, telegraph back and let me know.” ()


title: Reginald Fessenden

text: Tammikuussa 1906 Fessenden sai aikaan ensimmäisenä kaksisuuntaisen sähkötysyhteyden Atlantin yli Brant Rockiin Massachusettsiin ja Machrihanishiin Skotlantiin rakennettujen 400 jalan korkuisten lähetinmastojen välillä. Saman vuoden marraskuussa asemien välillä välitettiin ensimmäistä kertaa ääntä valtameren yli. Tämä tapahtui tosin vahingossa, sillä Brant Rockista tehty lähetys oli tarkoitettu vastaanotettavaksi 11 mailin päässä sijaitsevalla Plymouthin radioasemalla ja se sisälsi Fessendenin apulaisen herra Steinin sinne välittämiä generaattorin käyttöohjeita.


title: Reginald Fessenden

text: Jouluaattona 1906 kello 9 alkaen Fessenden lähetti ensimmäisen yleiseen vastaanottoon tarkoitetun radiolähetyksen käyttäen Brant Rockin lähetysasemaa. Lähetys vastaanotettiin useilla United Fruit Companyn laivoilla Karibianmerellä ja eri puolilla Atlanttia. Fessendenin pitämän puheen lisäksi se sisälsi muun muassa musiikkia, jota Fessenden soitti fonografilla, ja hän itse esitti viululla kappaleen "Oi jouluyö". Fessendenin lisäksi ohjelmassa esiintyivät myös hänen vaimonsa Helen, sihteeri neiti Bent ja herra Stein.


title: Reginald Fessenden

text: Fessendenin muihin keksintöihin kuuluivat muun muassa radioaaltoihin perustuva etäisyysmittari, jota voidaan pitää nykyisen tutkan edeltäjänä.


title: Reginald Fessenden

text: Fessenden tutki myös heterodyyni-ilmiötä jossa eri taajuuksia epälineaarisesti sekoittamalla saadaan aikaan taajuuksien summa- ja erotustaajuudet. Hänen aikanaan radiotaajuiset oskillaattorit eivät olleet erityisen tarkkoja eikä heterodyyniin perustuva tekniikka saanut tuolloin suurta suosiota. Nykyään tilanne on kokonaan toinen.


title: Colby O

text: Colby O on yhdysvaltalaisen R&B-artisti Colby O'Donisin ensimmäinen studioalbumi, jonka julkaisi 16. syyskuuta 2008 Geffenin alainen laulaja Akonin perustama Kon Live -yhtiö.


title: Colby O

text: Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 41.


title: Možgan piiri

text: Možgan piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1 988 neliökilometriä ja vuoden 2010 väestönlaskennassa asukkaita oli 28 293.


title: Možgan piiri

text: Piiri sijaitsee Udmurtian lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Uvan ja lännessä Malaja Purgan piireihin, kaakossa Tatarstaniin, etelässä Alnašin ja Grahovon piireihin, lännessä Kiznerin ja luoteessa Vavožin piireihin. Hallinnollinen keskus on Možgan kaupunki, joka ei kuulu piirin yhteyteen, vaan muodostaa erillisen 47 961 asukkaan kaupunkipiirikunnan. Možgan piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa.


title: Možgan piiri

text: Alue käsittää Možgan ylängön keskiosan. Huomattavin joki on Vala. Pinta-alasta 52 % on maatalousmaata ja 41 % metsää. Hyötykaivannaisista taloudellista merkitystä on kalkkikivellä.


title: Možgan piiri

text: Piirin kautta kulkee Kazanin ja Agryzin välinen rautatie sekä Moskovan–Vladimirin–Nižni Novgorodin–Ufan välinen M7-valtatie. Piirikeskuksesta on matkaa tasavallan pääkaupunkiin Iževskiin 93 kilometriä.


title: Možgan piiri

text: Väestöstä 64,3 % on udmurtteja, 30,3 % venäläisiä ja 3,3 % tataareja.


title: Možgan piiri

text: Seudun teollisuus on keskittynyt Možgan kaupunkiin. Piirin alueella teollisuutta on vähän. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan ja pellavan viljelyyn.


title: Porin Yleisurheilu

text: Porin Yleisurheilu on 5. elokuuta 1998 perustettu porilainen yleisurheiluseura.


title: Porin Yleisurheilu

text: Seuran menestyneimmät urheilijat ovat seitsenottelija Tiia Hautala, keihäänheittäjä Taina Kolkkala ja moukarinheittäjä Marko Wahlman. Muita mainitsemisen arvoisia ovat muun muassa moukarinheittäjä Lasse Luotonen, kiekonheittäjä Juha Lahdenranta, pika-aitajuoksija Nooralotta Neziri ja keskimatkojen juoksija Tommi Sundell.


title: Sähköisen äänestyksen kokeilu kunnallisvaaleissa 2008

text: Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa kokeiltiin sähköistä äänestystä Kauniaisissa, Vihdissä ja Karkkilassa. Äänestäjille tarjottiin vaihtoehdoiksi joko perinteistä tai sähköistä äänestystä. Sähköinen äänestys oli mahdollista näiden kolmen kunnan ennakkoäänestyspisteissä sekä vaalipaikoilla varsinaisena vaalipäivänä.


text:
Eduskunta päätti sähköisestä äänestämisestä lailla. Laki oli voimassa vain vuoden 2008 loppuun, ja tarkoitus on rajatun kokeilun jälkeen selvittää mahdollista jatkokehitystä. Perusteluina sähköisen äänestyksen käyttöönotolle pidettiin sen nopeutta, varmuutta ja viranomaisten työmäärän pienentymistä. Äänestäjät ottivat sähköisen äänestämisen positiivisesti vastaan.
Pian vaalien jälkeen selvisi, että 232 ääntä oli jäänyt rekisteröimättä. Vaalien järjestäjän eli oikeusministeriön kanta oli se, että äänestäjät olivat tehneet virheen käyttäessään äänestyskoneita. Joukko huolestuneita äänestäjiä piti ongelmia kuitenkin vakavampina, mikä johti valitukseen ensin Helsingin hallinto-oikeudelle ja myöhemmin korkeimmalle hallinto-oikeudelle (KHO). Huhtikuussa 2009 KHO antoi päätöksen, jonka mukaan kyseisten kuntien vaalit on uusittava. Tätä ennen kokeilu oli jo keskeytetty, ministeriö julkaissut varsin kriittisen sisäisen tarkastusraportin, ja ministeri Tuija Brax oli julkisuudessa todennut, että mikäli sähköistä äänestystä kokeillaan jatkossa, tulee avointa lähdekoodia ja paperitositteisiin perustuvaa varmennusta harkita.


text: Sähköisen äänestämisen yleisinä tavoitteina pidetään nopeaa ääntenlaskentaa, virheiden (mm. epäselvät numerot äänestyslipukkeessa) eliminointia, ja työn säästämistä ääntenlaskennan aikana. Lisäksi tietyt sähköisen äänestyksen muodot voisivat mahdollistaa äänestyksen paikasta riippumatta, tai tarjota laajemman valikoiman äänestettäviä asioita kuin mitä on käytännöllistä perinteisessä äänestysmenetelmässä. Sähköistä äänestämistä yleisesti on käsitelty laajemmin sitä koskevassa artikkelissa.


text: Sähköisen äänestämisen edut riippuvat kuitenkin paljon siitä minkä tyyppisissä vaaleissa niitä sovelletaan. Suomalaisten vaalien yksinkertaisuuden vuoksi esimerkiksi tulokset tulevat kuitenkin kohtalaisen nopeasti myös perinteisellä menetelmällä.


text: Sähköisen äänestyksen hankkeesta vastasi oikeusministeriö ja itse järjestelmän toimitti Tieto. Kokeilukunniksi valittiin kolme pienehköä kuntaa.


text: Turun yliopiston matematiikan laitos auditoi kunnallisvaaleissa kokeiltavan äänestysjärjestelmän eli tutki sitä eri tavoin. Kansanedustaja Jyrki Kasvi oli mukana koeäänestyksissä muttei lähdekoodin tarkastelussa, joka olisi vaatinut vaitiolositoumusta järjestelmän kehittäneen yrityksen liikesalaisuuden takia. Kesäkuussa 2008 valmistuneen auditointiraportin mukaan sähköisen äänestyksen kokeilu oli toteutettavissa kaavaillulta pohjalta ja hankkeen suurin haaste oli valvonnan toimivuuden varmistaminen. Kokeilu olisi turvallisella pohjalla edellyttäen, että kaikki toimijat noudattavat annettuja pelisääntöjä. Raportti kehotti muun muassa piilottamaan äänestyskortin PIN-koodin paremmin, jotta vilpillinen äänestäjä ei voisi kopioida korttia, ja totesi että kriittisissä kohdissa edellytetään moninkertaista valvontaa. Henkilö, jolla on hallussaan kopio sähköisestä vaaliuurnasta sekä sen avaamiseen tarvittava avain, pystyy selvittämään miten jokainen sähköiseen vaaliin osallistunut on äänestänyt.


text: Auditointityöryhmällä ei ollut tutkittavanaan lopullista versiota äänestyskoneen käyttöjärjestelmälevystä. Auditointiryhmä tarkasti vain varsinaisen äänestysjärjestelmäkoodin kriittisiksi katsomansa kohdat. Suurin osa vaalijärjestelmässä toimivasta ohjelmakoodista (esimerkiksi käyttöjärjestelmä ja laiteajurit) jäi auditoinnin ulkopuolelle. Koko koodin tarkastaminen huolella olisi auditointiryhmän mukaan vienyt useita henkilötyövuosia. Auditointiryhmä ei myöskään selvittänyt miten hankkeesta huolehtivaa yritystä oli tarkoitus valvoa.


text: Vaikka järjestelmä toiminee Suomessa, sen käyttö herättäisi joissakin maissa suurta epäluuloa tulosten luotettavuudesta. Pieni ryhmä sopivissa tehtävissä toimivia henkilöitä pystyisi järjestelmän avulla muuttamaan vaalituloksen haluamakseen, käytännössä ilman kiinnijäämisen riskiä.


text: Kadonneiden äänien määrä oli yhteensä 232: Karkkilassa 49, Kauniaisissa 61 ja Vihdissä 122 äänestyskoneella annettua ääntä jäi kirjautumatta. Tämä vastaa noin kahden prosentin virhemäärää. Kunnallisvaaleissa koko maassa hylättiin 16 281 ääntä (0,6 %). Kunnallisvaalit ratkeavat äänestäjien pienen määrän vuoksi yleensä hyvin pienillä äänten eroilla. Niin kävi myös kokeilukunnissa. Esimerkiksi Kauniaisissa Kokoomuksen Pekka Kuvaja ja Tarja Kotkavuo saivat saman äänimäärän, 51 ääntä. Heistä ensin mainittu valittiin valtuustoon arvalla. Samoin Vihdissä Perussuomalaisten ehdokas Pasi Salolainen (162 ääntä) jäi varavaltuutetuksi ja saman puolueen Markku Alroth (myös 162 ääntä) pääsi valtuutetuksi. Karkkilassa taas joidenkin valittujen ja hävinneiden ehdokkaiden väliset äänierot olivat muutamia ääniä.


text: Kuntien keskusvaalilautakunnat ovat vastustaneet vaalien uusimista siksi, että hukkuneiden äänien määrä ei olisi ollut riittävä muuttamaan puolueiden paikkajakoja. Valtuustoon valittuihin henkilöihin virhe on kuitenkin vaikuttanut hyvin todennäköisesti.


text: Varmaa tietoa siitä, mikä johti hukkuneisiin ääniin, ei ole olemassa. Äänien hukkuminen on saattanut johtua äänestysjärjestelmän käyttöliittymän ongelmista, äänten laskennan virheistä, äänestäjien osaamattomuudesta tai puutteellisesta ohjauksesta, äänestäjien keskeyttämistä äänestystapahtumista tai jostain toistaiseksi tuntemattomasta syystä. Järjestelmän tunnetun toiminnan, äänestäjien kokemuksien ja selvityksien perusteella on kuitenkin rakentunut kuva siitä, mitä todennäköisesti tapahtui.


text: Parhaiten tunnettu syy liittyi äänestysjärjestelmän käyttöliittymään. Käyttöliittymä vaati äänestäjää ensin vahvistamaan syötetyn numeron OK-näppäimen painalluksella, ja tämän jälkeen vielä vahvistamaan äänestyksen lopullisesti painamalla OK:ta uudelleen. Mikäli äänestäjä veti tunnistuskorttinsa ulos ennen lopullista vahvistusta, ääni ei rekisteröitynyt.


text: Järjestelmässä oli myös muita ongelmia:


text: Korkeimman hallinto-oikeuden päätös pitää kokonaiskuvaa vaalijärjestelystä tärkeänä. Koneiden ongelmat, puutteelliset ohjeet ja puuttuvien äänien suuri määrä yhdessä huomioon ottaen "virheellisyydet ovat ilmeisesti saattaneet vaikuttaa vaalien tulokseen".


text:
Yllämainitut ongelmat ovat kuitenkin yksittäisiä virheitä. Alkusyitä näille ovat mm. kehitysprosessin, arkkitehtuurin, ja tavoitteiden ongelmat:
Marraskuussa 2008 oikeusministeriö päätti suorittaa erityistarkastuksen sähköisen vaalijärjestelmän ongelmien syistä. Tarkastusraportti paljasti useita ongelmia järjestelmän kehityshankkeessa. Näitä olivat mm. käyttöliittymäsuunnittelun puutteet, testauksen puutteet, havaittujen virheiden korjaamatta jättäminen, ja hallinnolliset ongelmat organisaatiossa.


text: Kauniaisten ja Karkkilan keskusvaalilautakunnat esitti vastauksessaan Helsingin hallinto-oikeudelle, että on mahdotonta tietää, mistä syystä äänestys on joidenkin äänestäjien kohdalla keskeytynyt. Keskusvaalilautakunnat esittivät vaihtoehtoisen teorian ongelmien syistä: "On jopa mahdollista, että äänestäjä on keskeyttänyt äänestyksen tarkoituksellisesti tavoitteenaan pyrkiä osoittamaan äänestysjärjestelmä epäluotettavaksi." Äänestäjien tahallisesta väärinkäytöksestä ei kuitenkaan ole esitetty mitään todisteita. Sen sijaan koneiden virheellisestä toiminnasta, huonosta testauksesta, ja käyttöliittymän väärinymmärryksistä on runsaasti todisteita.


text: Äänestyksen poikkeuksellisen virheprosentin selvittyä joukko äänestäjiä ja ehdokkaita ryhtyi selvittämään mahdollisuutta valittaa vaaleista. Kauniaisten keskusvaalilautakunnalle jätetty valitus pyysi, ettei vaalien tulosta vahvistettaisi. Tämä valitus hylättiin.


text: Tämän jälkeen Helsingin hallinto-oikeudelle jätettiin useampi valitus. Yhden valituksen jättäjänä toimi ryhmä äänestäjiä ja ehdokkaita kaikista kolmesta kokeilukunnasta. Valittajia avusti EFFI ry aktiiveineen sekä Mikko Välimäki lakiasiantoimisto Turre Legalista. Helsingin hallinto-oikeus hylkäsi kaikki valitukset.


text: Valittajat veivät asian kuitenkin korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka päätti, että vaalit on uusittava kokeilukunnissa.


text: Uusi vaali järjestettiin sunnuntaina 6. syyskuuta 2009. Uusintavaaleissa käytettiin perinteistä äänestysmenetelmää.


text: Hallitus päätti 13. tammikuuta 2010, että sähköisestä äänestyksestä luovutaan toistaiseksi, koska kokemukset kuntavaalien 2008 kokeilusta olivat niin huonoja. Hallituksen mukaan äänestyspaikalla tapahtuvasta sähköisestä äänestyksestä ei kokemusten valossa ole saatavissa sellaisia kokonaishyötyjä, että sitä kannattaisi jatkokehittää. Mikäli jossain välissä jatketaan kansainvälisen kehityksen perusteella kokeilua, on Internet-äänestäminen hallituksen mielestä todennäköinen kehityssuunta. Internet-äänestäminen voisi olla mahdollista kuitenkin aikaisintaan vuoden 2016 kunnallisvaaleissa.


title: Esko Ranto

text: Esko Kalevi Ranto (s. 17. heinäkuuta 1957 Kärsämäki) on suomalainen urheiluvaikuttaja, poliitikko ja yritysjohtaja. Helmikuusta 2010 alkaen hän on ollut Demokraatti-lehteä kustantavan Kustannus Oy Demarin toimitusjohtaja. Ranto aloitti 1. helmikuuta 2015 Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön nuoriso- ja liikuntapolitiikan osaston ylijohtajana.


title: Esko Ranto

text: Ranto valmistui ylioppilaaksi vuonna 1976 ja aloitti samana vuonna opinnot Helsingin yliopistossa. Hän opiskeli hallinto-oppia, kansantaloustiedettä, tilastotiedettä ja tiedotusoppia valmistuen maisteriksi vuonna 1981. Vuonna 1994 hän valmistui työn ohessa valtiotieteen lisensiaatiksi.


title: Esko Ranto

text: Työelämään Ranto siirtyi vuoden 1980 alussa. Hän toimi vuosina 1980–1983 Suomen Työväen Urheiluliiton (TUL) Saimaan piirin toiminnanjohtajana Lappeenrannassa. Vuonna 1983 hän siirtyi TUL:n keskustoimistoon järjestöpäälliköksi. Vuosina 1989–1993 hän oli liiton urheiluosaston päällikkö.


title: Esko Ranto

text: Vuosina 1994–1995 Ranto työskenteli Suomen Liikunnan ja Urheilun (SLU) tutkimus- ja kehityspäällikkönä. Vuodet 1995–1998 hän työskenteli Helsingin liikuntatoimenjohtajana ennen siirtymistään TUL:n pääsihteeriksi, jona hän toimi vuosina 1998–2009.


title: Esko Ranto

text: Lokakuussa 2009 Ranto valittiin Kustannus Oy Demarin toimitusjohtajaksi. Hän aloitti tehtävässä helmikuussa 2010.


title: Esko Ranto

text: Puoluetaustaltaan Ranto on sosialidemokraatti. Hän kasvoi työläisperheessä, jonka isä oli työväenyhdistyksen puheenjohtaja. Opiskeluaikanaan Ranto vaikutti opiskelijapolitiikassa ja oli opiskelijoiden sosialidemokraattisen yhdistyksen puheenjohtaja vuosina 1978–1979.


title: Esko Ranto

text: Vuosina 2007–2012 Ranto toimi Uudenmaan Sosialidemokraattien puheenjohtajana. Aiemmin hän oli muun muassa SDP:n Vantaan kunnallisjärjestön puheenjohtaja ja puolueen puoluevaltuuston jäsen.


title: Esko Ranto

text: Ranto pyrki vuonna 2008 SDP:n puoluesihteeriksi, mutta tehtävään valittiin kesäkuun puoluekokouksessa Ari Korhonen, joka toimi ennen valintaansa puolueen Varsinais-Suomen piirijärjestön puheenjohtajana. Korhonen sai puoluesihteerivaalin toisella kierroksella 177 ääntä ja Ranto 172.


title: Esko Ranto

text: Vuoden 2012 presidentinvaaleissa Ranto oli Paavo Lipposen kampanjapäällikkö.


title: Esko Ranto

text: Ranto oli Vantaan kaupunginhallituksen jäsen vuosina 2013–2014.


title: Esko Ranto

text: Ranto on entinen SM-tason juoksija ja oman urheilu-uransa päättymisen jälkeen hän on harrastanut yleisurheiluvalmennusta. Hän on vantaalaisen urheiluseuran Rekolan Raikkaan yleisurheilujaoston puheenjohtaja.


title: Esko Ranto

text: Ranto oli valtion liikuntaneuvoston varapuheenjohtaja kaudella 2011–2015.


title: Esko Ranto

text: Ranto on naimisissa ja hänellä on kaksi aikuista lasta. Hän asuu Vantaalla.


title: Preeriaturpiaalit

text: Preeriaturpiaalit, aikaisemmalta nimeltään preeriakiurut ("Sturnella") on turpiaalien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Preeriaturpiaalien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 2 lajia.


title: Preeriaturpiaalit

text: Preeriaturpiaalit ovat noin 20–28 sentin pituisia, terävänokkaisia ja pulleita lintuja. Ne ovat selkäpuolelta on ruskeita ja valkoviiruisia, vatsapuoli on kirkkaankeltainen ja sillä on suuri musta V-kuvio. Preeriaturpiaaleilla on kermanvalkoinen silmäkulmanjuova ja niiden lyhyen pyrstön reunasulat ovat valkoiset.


title: Preeriaturpiaalit

text: Preeriaturpiaalia ("Sturnella magna") tavataan Itä-Kanadasta Brasiliaan ulottuvalla alueella, huilupreeriaturpiaalia ("Sturnella neglecta") puolestaan Länsi-Kanadan ja Meksikon välisellä alueella. Jälkimmäistä on myös istutettu Havaijille. Preeriaturpiaalien elinympäristöä ovat avomaat, erityisesti niityt, ruohikot ja laitumet, sekä harvat, valoisat metsät. Preeriaturpiaalit elävät talvisin parvina.


title: Preeriaturpiaalit

text: Preeriaturpiaalit ovat reviirilintuja, ja koiraat ilmaisevat puolustettavan alueensa laulamalla joko korkeilla paikoilla tai ilmassa. Niiden taistelut ovat enimmäkseen rituaalimaisia ja yleensä tunkeileva lintu pakenee, mutta esiintyy myös raivoisia tappeluita, jotka voivat johtaa toisen kilpailijan vakavaan vahingoittumiseen ellei kuolemaan. Preeriaturpiaalit ovat usein moniavioisia, ja koiraalla on tyypillisesti kolme pesivää naarasta reviirillänsä. Preeriaturpiaalin pesä on maakuoppa, jota peittävät sen ympärillä kasvavat ruohotuppaat. Pesämalja sidotaan yhteen ruohoista ja juurista ja se vuorataan hienoilla aineksilla kuten jouhilla. Munat ovat valkoisia tai hyvin vaaleanvihreitä, ruskea- tai purppuratäpläisiä, ja niitä on pesyeessä yleensä viisi. Naaras hautoo niitä yksin noin kahden viikon verran, ja kuoriuduttuaan poikaset pysyvät pesässä 11 vuorokautta. Joskus myös koiras ruokkii poikasia.


title: Preeriaturpiaalit

text: Preeriaturpiaalit oleilevat maassa, syöden pääasiassa selkärangattomia, mutta tarvittaessa ne syövät myös jyviä ja siemeniä.


title: Mardin

text: Mardin on Turkin Mardinin maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa Diyarbakırin eteläpuolella lähellä Syyrian rajaa. Kaupungissa on arviolta 88 768 asukasta (vuonna 2017).


title: Henry M. Morris

text: Henry Madison Morris (6. lokakuuta 1918 – 25. helmikuuta 2006) oli yhdysvaltalainen nuoren Maan kreationisti. Hänet muistetaan lukuisista evoluutioteoriaa ja luomisoppia kritisoivista kirjoistaan. Eräs niistä oli "The Genesis Flood" (1961), jonka hän kirjoitti yhdessä John C. Whitcombin kanssa. Morris myös perusti Institute for Creation Researchin, jonka johdossa on nykyisin hänen poikansa John D. Morris.


title: Henry M. Morris

text: Dallasissa, Teksasissa syntynyt Morris oli varsinaiselta ammatiltaan insinööri. Hänestä tuli tekniikan tohtori vuonna 1950 ja työskenteli eri yliopistoilla. Morrisin tieteenala oli hydrauliikka, josta hän myös julkaisi.


title: Siri von Essen

text: Sigrid Sofia Mathilda Elisabet (Siri) von Essen (17. elokuuta 1850 Porvoo – 21. huhtikuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, joka sai julkisuutta avioliitostaan kirjailija August Strindbergin kanssa.


title: Siri von Essen

text: Siri von Essenin vanhemmat olivat kapteeni Carl Reinhold von Essen ja näyttelijä Elisabet Charlotta in de Betou. Siri von Essen oli 1872–1876 naimisissa luutnantti Carl Gustaf Wrangel af Saussin kanssa ja 1877–1891 August Strindbergin kanssa. Hänen tyttärensä oli Karin Smirnoff. Hänet on haudattu Tukholman lähelle Solnaan Pohjoiselle hautausmaalle.


title: Siri von Essen

text: Von Essenillä oli lapsena ranskankielinen kotiopettaja. 13-vuotiaana hän matkusti perheensä mukana Pariisiin, jossa hän kävi muutamia kuukausia luostarikoulua. Kun perhe oli joutunut myymään omaisuutensa, kaikki muuttivat Tukholmaan 1868. Ensimmäisen puolisonsa kanssa von Essen sai 1873 tyttären Sigridin, joka kuoli 1877. Vuonna 1875 hän tutustui August Strindbergiin. Keväällä 1876 Wrangel ja von Essen päättivät erota. Yksi eron syy oli von Essenin halu työskennellä näyttelijänä, mikä ei sopinut puolison arvolle. Syksyllä 1876 von Essen opiskeli näyttelemistä ja esiintyi 1877 ensi kerran näyttelijänä Dramatenissa. 30. joulukuuta 1877 Siri von Essen ja August Strindberg avioituivat. Pian avioitumisen jälkeen syntynyt ensimmäinen lapsi kuoli muutaman päivän ikäisenä.


title: Siri von Essen

text: Strindberg kirjoitti 1882 kaksi näytelmää vaimoaan varten: "Herr Bengts hustru" ja "Lycko-Pers resa". Tytär Karin syntyi 1880 ja Greta 1881. Kun von Essen jälleen tuli raskaaksi, hänet irtisanottiin Dramatenista. Perhe matkusti 1883 ulkomaille ja asui Ranskassa ja Sveitsissä. Poika Hans syntyi 1884. "Giftas" ("Naimakauppoja") -oikeudenkäynnin jälkeen 1884 August sanoi, ettei ollut koskaan aikonut palata Ruotsiin. Grez-sur-Loingissa von Essen ystävystyi muun muassa tanskalaisen Marie Davidin kanssa. Strindberg syytti heitä lesbolaisesta suhteesta. Von Essen ja Strindberg perustivat Tanskaan 1888 Skandinavisk försöksteaterin, jossa von Essen näytteli nimiosaa "Neiti Julien" kantaesityksessä. Teatteri lopetettiin osittain taloudellisista syistä. Pariskunta muutti jälleen Tukholmaan 1889 ja aloitti avioeroneuvottelut 1890. Helmikuussa 1891 oli avioero selvä, ja von Essen sai lasten huoltajuuden itselleen. Hän muutti lapsineen Suomeen. Hän hankki elannon perheelle kääntämällä ja antamalla opetusta näyttelemisessä.


title: Siri von Essen

text: August Strindberg kirjoitti vuosina 1887–1888 kirjan "Hullun puolustuspuhe", joka käsittelee heidän suhdettaan.


title: Songkran

text: Songkran () on vanhan ajanlaskun mukainen thaimaalainen uudenvuodenjuhla, jota vietetään edelleen 13–15. huhtikuuta vuoden kuumimpaan aikaan ennen sadekauden alkamista. Songkrania kutsutaan myös "vesijuhlaksi", ja sen viettoon kuuluvat olennaisesti karnevaalimainen, riehakas käytös ja vesisota, jolloin ohikulkijat kastellaan vedellä. Sosiaaliset tabut ja luokkarajat lievenevät songkranin ajaksi. Songkran on virallinen kansallinen vapaapäivä Thaimaassa.


title: Øystein Birkeland

text: Øystein Birkeland (24. lokakuuta 1962) on norjalainen sellisti. Hän on tunnettu eritoten kamarimuusikkona, joka hallitsee useita tyylilajeja, sekä lukuisista levytyksistään.


title: Øystein Birkeland

text: Birkeland on opiskellut Norjan valtiollisessa musiikkikorkeakoulussa sekä Heinrich Schiffin, Ralph Kirshbaumin, William Pleethin ja Ferenc Radosin oppilaana.


title: Øystein Birkeland

text: Birkeland on luonut monivuotisen uran kamarimuusikkona ja solistina, suuntautuen useisiin musiikin tyylilajeihin. Hän on toiminut solistina Oslon filharmonisessa orkesterissa, Norjan kamariorkesterissa, Moskovan radion sinfoniaorkesterissa, sekä Academy of St. Martin in the Fields -orkesterissa. Hän on toiminut solistitehtävissä eri puolilla maailmaa ja esiintynyt yhteistyössä useiden huippumuusikoiden ja kapellimestarien kanssa.


title: Øystein Birkeland

text: Muun muassa Rolf Wallin, Ragnar Søderlind, Nils Henrik Asheim, Nicolay Apollyon, Kåre Kolberg ja Bendik Hofseth ovat säveltäneet Birkelandille omistettua musiikkia.


title: Øystein Birkeland

text: Birgelandin instrumentti on Sparebanken NOR:in sponsoroima ja omistama, Francesco Ruggierin Cremonassa 1680 valmistama sello.


title: Howard Storm

text: Howard Storm (s. 15. toukokuuta 1947) on yhdysvaltalainen, joka työskenteli taiteen professorina Northern Kentucky Universityssa, kun vuonna 1985 kävi Pariisissa lähellä kuolemaa sairaustilan johdosta. Hän on puhunut kuolemanrajakokemuksestaan paljon julkisuudessa ja julkaissut siitä suositun kirjan "My Descent Into Death". Kirjaan ihastui Anne Rice, joka jopa kirjoitti sitä varten esipuheen.


title: Howard Storm

text: Ennen kokemustaan Storm oli vannoutunut ateisti ja uskontojen vastustaja. Kokemuksensa jälkeen hän kuitenkin kääntyi kristinuskoon, ja hänestä tuli United Church of Christin pastori.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: SM-liigan jäähyennätys on jääkiekkoennätys, jonka haltijana on pelaaja, jolle merkitään yhden kauden aikana eniten jäähyminuutteja jääkiekon SM-liigan runkosarjassa. Nykyinen jäähyennätyksen haltija on Matt Nickerson, jolle määrättiin 236 jäähyminuuttia kaudella 2005–2006.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Perinteisesti Suomessa on niin sanotusta ulosajosta (eli iso rangaistus ja automaattinen pelirangaistus käytöksestä tai ottelurangaistus) tilastoitu 5+20 jäähyminuuttia, kun esimerkiksi Pohjois-Amerikassa ulosajosta merkitään tilastoihin vain 5+10 jäähyminuuttia. Ylimääräisistä pelikielloista ei Suomessa lisätä mitään jäähyminuuttitilastoon.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Runkosarjan yhden ottelun jäähyennätys pelaajalle oli pitkään Raimo Helmisellä, jolle merkittiin 7. joulukuuta 2002 pelatussa ottelussa 55 rangaistusminuuttia. Tammikuussa 2014 TPS:n Markus Palmroth sai 59 minuuttia rangaistuksia. Play-Off jäähyennätys oli pitkään Kimmo Pikkaraisella, 56 min, kunnes Patrik Moisio sai 19.3.2016 TPS-Kärpät-ottelussa yhteensä 60 jäähyminuuttia. Yhden ottelun yksittäinen jäähyennätys joukkueiden välillä rikottiin 26.11.2011 käydyssä ottelussa HIFK:n ja Pelicansin välillä, jossa jaettiin yhteensä ennätykselliset 465 jäähyminuuttia ja peräti 14 pelaajaa komennettiin suihkuun. Lisäksi joukkueiden päävalmentajat komennettiin myös suihkuun. Edellinen ennätys oli SaPKon ja Tapparan välinen ottelu vuonna 1969, jolloin ottelussa jaettiin 291 jäähyminuuttia. Tuolloin tosin sarjan nimi oli SM-sarja. Tätä edellinen jäähyennätys SM-liiga nimellä oli vuonna 2007 pelattu ottelu Lukon ja Ässien välillä jossa jaettiin 233 jäähyminuuttia.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Vain viisi pelaajaa on ylittänyt SM-liigaurallaan tuhannen jäähyminuutin rajan. He ovat Pasi Peltonen, Toni Mäkiaho, Markus Kankaanperä, Sami Helenius ja Pauli Levokari. Eniten jäähyminuutteja on Markus Kankaanperällä, joka ohitti Peltosen hallitseman ennätyksen 19. lokakuuta 2012.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975. Ensimmäisellä kaudella 1975–1976 eniten jäähyminuutteja runkosarjanotteluissa otti kovaotteinen HIFK-puolustaja Lalli Partinen, 31 ottelussa 116 jäähyminuuttia.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Partisen ennätys pysyi voimassa kevääseen 1987 asti, jolloin Kalpassa pelannut kanadalainen Brent Sapergia rikkoi aikaisemman ennätyksen yhdellä minuutilla (117). Sapergia oli värikäs persoona ja oli osan kaudesta hyllytettynä kaukalon ulkopuolella tapahtuneen pahoinpitelyn vuoksi. Yhteensä Sapergia pelasi kaudella vain 33 ottelua, joissa teki 25+13 tehopistettä.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Kaudella 1992–1993 Ilveksen kanadalainen puolustaja Brian Tutt rikkoi Sapergian kuusi vuotta vanhan ennätyksen ottamalla yhteensä 148 jäähyminuuttia. Tuttin ennätyksen rikkoi keväällä 1997 HIFK:ssa pelannut Jarkko Ruutu, joka otti 155 jäähyminuuttia runkosarjassa. Ennätys oli Ruudulla kuitenkin vain yhden kauden, sillä seuraavalla kaudella sen rikkoi HPK:n Toni Mäkiaho 185 minuutilla.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Kaudella 1999–2000 vanhan jäähyennätyksen rikkoi Hannes Hyvönen, joka otti 189 minuuttia jäähyjä. Hän pelasi runkosarjan aikana Bluesissa 18 ja HIFK:ssa 22 ottelua, eli yhteensä 40 ottelua. Edellisellä kaudella hän oli tehnyt tehopisteet 23+18, mutta jäähyennätyskaudellaan hän teki ainoastaan 7+4. Seuraavalla kaudella Hyvönen keskittyi taas pelaamiseen ja otti "ainoastaan" 34 jäähyminuuttia.


title: SM-liigan jäähyennätys

text: Hyvönen menetti ennätyksen kaudella 2004–2005, kun Jarkko Ruutu palasi SM-liigaan ajaksi. Ruutu otti kaudella yhteensä 215 jäähyminuuttia. Ruudun ennätyksen rikkoi seuraavalla kaudella Ässien yhdysvaltalainen Matt Nickerson, joka otti pelaamissaan 36 runkosarjanottelussa 236 jäähyminuuttia. Samalla kaudella SaiPan slovakialainen Kristián Kudroč sai pelaamissaan 48 ottelussa 227 jäähyminuuttia.


title: Australia kesäolympialaisissa 1936

text: Australia osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 33 urheilijan joukkueella, joista 32 urheilijaa kilpaili olympialaisissa. Australian ainoan olympiamitalin Berliinistä voitti Jack Metcalfe, joka saavutti pronssia miesten kolmiloikassa tuloksella 15,50 metriä. Kisojen mitalitilastossa Australia sijoittui jaetulle 30. sijalle.


title: Australia kesäolympialaisissa 1936

text: Mitalien määrällä arvioituna Australian menestys Berliinissä oli heikoin sitten vuoden 1904 olympialaisten, jolloin maa oli jäänyt tyystin ilman mitaleita.


title: Aadam-Jumala-teoria

text: Aadam-Jumala-teoria tai Aadam-Jumala-oppi (engl. "Adam-God theory" tai "Adam-God doctrine") on käsitys, jonka mukaan Aadam on ihmiskunnan Jumala. Tätä oppia ovat opettaneet Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon toinen presidentti Brigham Young ja muut kirkon varhaiset johtajat.


title: Aadam-Jumala-teoria

text: Opin mukaan Aadam on maapallon Jumala, joka on koko ihmiskunnan henkien isä jo ennen maailman luomista. Luotuaan maailman Aadam saapui maan päälle kuolemattomassa, taivaallisessa ja ylösnousseessa ruumiissaan ja otti mukaan Eevan, yhden vaimoistaan. Eedenin puutarhassa Aadam nautti kuolevaisuuden mukanaan tuovan hedelmän, mikä teki hänelle mahdolliseksi siittää ihmislapsia. Tämä mahdollisti henkilapsien syntymisen maan päälle koetusajaksi, jonka aikana heidän oli mahdollista valita hyvän ja pahan välillä sekä saada osakseen ne pyhät toimitukset, jotka ovat välttämättömiä henkimaailmassa edistymiseksi (vrt. pelastussuunnitelma). Kyseisen opin mukaan "Aadam" on "Kristuksen" kaltainen arvonimi, joka kuuluu kaikkien asuttujen planeettojen (joita tämän opin mukaan on luvuton määrä) ihmisten esi-isälle. Kuolevaisuutta edeltävänä aikanaan Aadam tunnettiin opin mukaan nimellä Mikael.


title: Aadam-Jumala-teoria

text: Aadam-Jumala-teoriaan kuuluu myös ajatus, jonka mukaan Aadam ei kuollut ruumiillista kuolemaa vaan hänet "otettiin" taivaaseen kuten Henok. Hän kuitenkin palasi ruumiissaan maan päälle "aikojen keskipäivänä" siittääkseen Jeesuksen.


title: Aadam-Jumala-teoria

text: Brigham Young opetti Aadam-Jumala-teoriaa ensi kerran kirkon yleiskonferenssissa pitämässään saarnassa 9. huhtikuuta 1852. Tämän jälkeen hän palasi asiaan useita kertoja. Myös monet muut huomattavassa asemassa olevat kirkon johtajat opettivat Aadam-Jumala-oppia. Toisaalta opetusta myös vastustettiin julkisesti, sen huomattavin kriitikko oli Kahdentoista apostolin koorumiin kuulunut Orson Pratt. Presidentti Youngin aikaan Aadam-Jumala -oppia opetettiin kirkon opetuspuheissa, siihen viitattiin kirkon julkaisuissa ja lauluissa ja se otettiin myös osaksi temppeleissä suoritettava endaumentti-seremoniaa.


title: Aadam-Jumala-teoria

text: Brigham Young ei missään vaiheessa suostunut esittämään tarkemmin ajatustaan Aadamista ihmiskunnan Jumalana, joten opin täsmällinen tulkinta jäi hämäräksi. Young itse teki yleensä selvän eron Isä Jumalan (jota mormonismissa kutsutaan hepreankielisellä nimellä "Elohim") ja Aadamin välillä, joten Aadaminkin yläpuolella oli siis Jumala. Toisaalta Young puhui useaan otteeseen siitä, että juuri Aadam siitti Marialle Jeesuksen, ei Isä eikä Pyhä Henki. Eräs mahdollinen selitys on, että Young teki eron Elohimin (Isä Jumalan), hänen Poikansa Jahven eli Jeesuksen sekä tämän pojan Aadamin välillä. Tämän ajatuksen mukaan Elohim olisi siis isä, Jahve Poika ja Aadam pojanpoika. Ihmiskunta olisi Aadamin lapsina siis Elohimin pojanpojanpoikia. Kyseinen opetus olisi kuitenkin ristiriidassa MAP-kirkon nykyisen opetuksen kanssa, jonka mukaan koko ihmiskunta on Elohimin eli Isä Jumalan lapsia.


title: Aadam-Jumala-teoria

text: Brigham Youngin kuoleman jälkeen kirkko alkoi vähitellen ottaa etäisyyttä ajatukseen, joka useimpien kirkon johtajienkin mielestä oli hämärä ja vaikeasti käsitettävä. 1890-luvulla kirkon johtajat alkoivat julkisesti kiistää Aadam-Jumala-teorian selittäen sen presidentti Youngin henkilökohtaiseksi mielipiteeksi, jota kirkko ei missään vaiheessa ollut hyväksynyt osaksi oppiaan ja jota ei löydy kirkon pyhistä kirjoituksista.


title: Aadam-Jumala-teoria

text: Nykyään Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko kiistää Aadam-Jumala-teorian. Vuonna 1976 kirkon yleiskonferenssissa puhunut presidentti Spencer W. Kimball kutsui opetusta virallisesti harhaopiksi, mikä yleisesti tulkitaan lopulliseksi irtiotoksi Youngin opetuksesta. Vuonna 1980 Bruce R. McConkie, eräs kirkon tuolloin johtavista teologeista, piti asiaa käsittelevän esitelmän, jossa hän myös selkein sanoin totesi Aadam-Jumala-teorian harhaopiksi. Sitä vastoin useat mormonifundamentalistien liikkeeseen kuuluvat ryhmät opettavat sitä edelleen.


title: Atle Sponberg

text: Atle Sponberg (s. 17. lokakuuta 1964 Gjøvik, Norja) on norjalainen viulisti.


title: Atle Sponberg

text: Sponberg on opiskellut Norjan valtiollisessa musiikkikorkeakoulussa Isac Schuldmanin johdolla sekä Amsterdamissa Herman Krebbersin oppilaana. Hän on myös osallistunut Isaac Sternin, Shlomo Mintzin, Henryk Szeryngin ja Mstislav Rostropovitšin mestarikursseille.


title: Atle Sponberg

text: Sponberg edusti vuonna 1982 Pohjoismaita Eurovisionin kilpailussa "Young musician of the Year". Hän sai Szeryng-palkinnon opiskeluaikanaan.


title: Atle Sponberg

text: Sponberg on Norjan Kringkastingsorkesteretin konserttimestari sekä Norjan kamariorkesterin johtaja. Hän on pitänyt useita solistikonsertteja esimerkiksi Bergenin "Festspillenellä" sekä Oslon kamarimusiikkijuhlilla.


title: Spydeberg

text: Spydeberg on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat lännessä Hobøl, pohjoisessa Enebakk, koillisessa Trøgstad, idässä Askim ja lännessä Skiptvet ja Våler. Korkein kohta on nimeltään "Spydeberg varde", 258 metriä merenpinnasta. Spydeberg on Oslon alueen muuttovoittokuntia, josta on bussi- ja rautatieyhteydet pääkaupunkiin. Alue on etenkin lapsiperheiden suosiossa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Spydelbergin kunnassa oli 5 474 asukasta.


title: RNA-replikaasi

text: RNA-replikaasi () on entsyymi, joka katalysoi RNA:n monistumista eli replikaatiota RNA-templaatista eli -mallista. Sen vastakohtana toinen RNA:ta syntetisoiva entsyymi, RNA-polymeraasi, valmistaa RNA:ta DNA:n mallin mukaan eli kopioi DNA:n emäsjärjestyksen RNA:n emäsjärjestykseksi. RNA-replikaaseja esiintyy useilla RNA-viruksilla, joilla ne osallistuvat transkriptioon ja genomin monistumiseen. Tunnettuja RNA-replikaasiproteiineja ovat muun muassa polioviruksen 3Dpol ja hepatiitti C-viruksen NS5b.


title: RNA-replikaasi

text: RNA-replikaasientsyymejä esiintyy myös aitotumallisilla eliöillä, joilla ne osallistuvat RNA-interferenssiin toimimalla sitä säätelevien mikroRNA-molekyylien monistajina.


title: Aremark

text: Aremark on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat idässä Ruotsi, pohjoisessa Marker ja lännessä Rakkestad ja Halden. Kunnassa on noin 600 vapaa-ajan asuntoa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Aremarkin kunnassa oli 1 425 asukasta.


title: Aremark

text: Aremarkista tuli itsenäinen kunta () 1837. Øymark erottui omaksi kunnakseen 1. heinäkuuta 1903.


Neuvostoliiton ja Venäjän jääkiekkoilun kunniagalleria koostuu jääkiekkoilijoista, jotka ovat saaneet Neuvostoliiton urheilumestarin arvon tai vuoden 1991 jälkeen Venäjän urheilumestarin arvon jääkiekossa. Arvonimen jakaminen aloitettiin Neuvostoliitossa 1948. Kunniagalleriaa kutsutaan joskus epävirallisesti "Neuvostoliiton ja Venäjän jääkiekon Hall of Fameksi" mukaillen NHL:n Hockey Hall of Famen ja Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF Hall of Famen esikuvia.


title: El Chaltén

text: El Chaltén on pieni vuoristokylä Argentiinan Patagoniassa. Se sijaitsee Río de las Vueltas -joen varrella, Santa Cruzin maakunnassa, aivan Los Glaciaresin kansallispuiston rajan tuntumassa. Sen lähellä sijaitsevat myös tunnetut Cerro Torren ja Cerro Fitz Royn vuorenhuiput. Los Glaciaresin kansallispuiston sekä näiden huippujen takia kylä on suosittu matkakohde retkeilijöiden ja vuorikiipeilijöiden keskuudessa.


title: El Chaltén

text: Kylä rakennettiin turismia varten vuonna 1985 ja on koko Argentiinan kylistä tuorein. El Calafate sijaitsee kylältä 213 kilometrin päässä etelässä.


title: Eidsberg

text: Eidsberg on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat Østfoldissa Askim, Trøgstad, Marker, Rakkestad ja Skiptvet sekä Aurskog-Høland Akershusin läänissä. Kunnan läpi vie valtatie E-18 ja kunnan hallintokeskus Mysen on Østfoldbanenin itäisen linjan rautatieasema.


title: Eidsberg

text: Eidsberg perustettiin omaksi kunnakseen () 1837. Kunta jaettiin kahtia 1. heinäkuuta 1920, jolloin Mysen erosi omaksi kunnakseen. Mysen ja Eidsberg yhdistyivät uudestaan 1. tammikuuta 1961. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Eidsbergin kunnassa oli 11 195 asukasta.


title: Rakkestad

text: Rakkestad on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat lännessä Sarpsborg ja Skiptvet, pohjoisessa Eidsberg, idässä Marker ja Aremark ja etelässä Halden. Korkein kohta on nimeltään "Linnekleppen", 325 metriä merenpinnasta. Kunta on eräs maan suurista maatalouspaikkakunnista. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Rakkestadin kunnassa oli 7 860 asukasta.


title: Skiptvet

text: Skiptvet on Norjan kunta Østfoldin läänin keskiosassa, noin 70 kilometriä Oslosta. Se tunnetaan maatalouspaikkakuntana. Rajanaapureita ovat lännessä Våler, pohjoisessa Spydeberg ja Askim, idässä Eidsberg ja Rakkestad ja etelässä Sarpsborg. Korkein kohta on nimeltään "Jonsrudåsen", 225 metriä merenpinnasta. Kunnan keskustaajaman nimi on Meieribyen. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Skiptvetin kunnassa oli 3 668 asukasta.


title: Nyamko Sabuni

text: Nyamko Ana Sabuni (s. 31. maaliskuuta 1969 Bujumbura, Burundi) on ruotsalainen poliitikko ja maan entinen tasa-arvoministeri. Sabuni on Kansanpuolue liberaalien jäsen. Hänet valittiin Ruotsin valtiopäiville vuoden 2002 vaaleissa ja nimitettiin Reinfeldtin hallituksen integraatio- ja tasa-arvoministeriksi 6. lokakuuta 2006. Vuoden 2010 valtiopäivävaalien jälkeen integraatio- ja tasa-arvoministerin salkut erotettiin toisistaan, ja Sabuni jatkoi tasa-arvoministerinä. Tammikuussa 2013 Sabuni erosi ministerin paikaltaan, koska hän aio asettua ehdolle vuoden 2014 valtiopäivävaaleissa. Sabuni kertoi astuvansa sivuun, jotta hänen seuraajansa pystyy pääsemään sisään tehtävään hyvissä ajoin ennen vaaleja.


title: Nyamko Sabuni

text: Nyamko Sabuni syntyi Burundin pääkaupungissa Bujumburassa, jossa hänen Zairesta kotoisin oleva vasemmistolainen poliitikkoisänsä asui maanpaossa. Sabunin isä on kristitty ja äiti muslimi. Perhe sai turvapaikan Ruotsista vuonna 1981, ja Sabuni kasvoi Kungsängenissä. Hän opiskeli lakia Uppsalan yliopistossa, muuttopolitiikkaa Mälarinlaakson korkeakoulussa Eskilstunassa ja viestintää Tukholmassa.


title: Nyamko Sabuni

text: Sabuni on naimisissa ruotsalaisen Carl Bergquistin kanssa, ja heillä on kaksoset. Sabuni on kuvaillut itseään ei-uskonnolliseksi.


title: Nyamko Sabuni

text: Sabuni oli Kansanpuolue liberaalien nuorisojärjestön johtokunnassa vuosina 1996–1998. Hän on maininnut yhdeksi syyksi politiikassa mukana oloonsa norsunluurannikkolaisen pakolaisen, Gerard Gbeyon, murhan, jonka teki ruotsalainen rasisti Klippanissa vuonna 1995. Sabuni valittiin Ruotsin valtiopäiville ensimmäisen kerran vuoden 2002 vaaleissa.


title: Nyamko Sabuni

text: Sabuni on puhunut naisten sukupuolielinten silpomista ja kunniamurhia vastaan. Hän on myös ajanut kieltoa alle 15-vuotiaiden tyttöjen hijabin käyttämiselle ja ehdottanut kunniamurhien sisällyttämistä itsenäiseksi kappaleeksi Ruotsin rikoslakiin. Heinäkuussa 2006 julkaistiin hänen kirjansa "Flickorna vi sviker" (), joka kertoo Ruotsin naisista, jotka elävät kunniaväkivallan uhan alla.


title: Nyamko Sabuni

text: Sabuni valittiin integraatio- ja tasa-arvoministeriksi 6. lokakuuta 2006, ja hän on ensimmäinen tummaihoinen Ruotsin ministeri.


title: Nyamko Sabuni

text: Ruotsin muslimit ovat vastustaneet Sabunin asemaa integraatio- ja tasa-arvoministerinä ja syyttäneet tätä islamofobiasta ja populismista. Saamiensa uhkausten takia Sabuni oli poliisin ympärivuorokautisessa suojeluksessa ja hänen aikataulunsa poistettiin hallituksen sivuilta.


title: Rømskog

text: Rømskog on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat lännessä ja pohjoisessa Aurskog-Høland, kaakossa Ruotsi ja etelässä Marker. Korkein kohta on nimeltään "Slavasshøgda", 336 metriä merenpinnasta, joka on myös Østfoldin läänin korkein kohta. Rømskog on Østlandetin pienin kunta ja eräs maan pienimpiä yleensäkin. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 691 asukasta.


title: Rømskog

text: Paikkakunnalla on ollut asutusta varhaiselta kivikaudelta lähtien. Ensimmäiset maatilat perustettiin noin 500 eaa., mutta eläintenhoitoa paikalla on arveltu harjoitetun jo 4-5000 vuotta sitten. Monet alueen maatilat ovat olleet toiminnassa viikinkiajoilta saakka.


title: Trøgstad

text: Trøgstad on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Sen rajanaapureita ovat Enebakk, Fet, Aurskog-Høland, Eidsberg, Askim ja Spydeberg. Kunnan hallinnollinen keskus on Skjønhaug ja muita taajamia kunnan alueella ovat Havnås, Båstad ja Tosebygda. Korkein kohta on nimeltään "Viktjernåsen", 330 metriä merenpinnasta. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 5 273 asukasta.


title: Aly Cissokho

text: Aly Cissokho (s. 15. syyskuuta 1987 Blois, Ranska) on ranskalaissenegalilainen jalkapalloilija. Hän on pelannut kotimaansa lisäksi Portugalissa, Espanjassa, Englannissa, Kreikassa ja Turkissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Aly Cissokho

text: Cissokho teki ensiesiitymisensä Gueugnonin edustusjoukkueessa kauden 2006–2007 viimeisessä ottelussa, jonka jälkeen hän teki joukkueen kanssa kolmivuotisen sopimuksen.


title: Aly Cissokho

text: 2. kesäkuuta 2008 Cissokho siirtyi portugalilaiseen Vitória de Setúbaliin ja solmi kolmivuotisen sopimuksen joukkueen kanssa.


title: Aly Cissokho

text: Hyvien esitysten jälkeen kauden ensimmäisellä puoliskolla, Cissokho herätti kiinnostusta muun muassa Portugalin suurseura Portossa ja niin hän lopulta tammikuussa 2009 siirtyi seuraan 300 000 euron siirtosummalla. Hän teki joukkueen kanssa nelivuotisen sopimuksen.


title: Aly Cissokho

text: 14. kesäkuuta 2009 Cissokho matkusti italialaisen Milanin lääkärintarkastukseen, tarkoituksenaan siirtyä seuraan 15 miljoonan euron siirtosummalla. Hän ei kuitenkaan läpäissyt lääkärintarkastusta, sillä lääkärit havaitsivat ongelmia hänen hampaissaan, jotka ovat aiheuttaneet hänellä lihasvaivoja. Toisen lääkärintarkastuksen Cissokho kuitenkin läpäisi, mutta joukkueet eivät päässet yhteissopimukseen hänen siirtosummastaan.


title: Aly Cissokho

text: Myöhemmin samana kesänä 18. heinäkuuta 2009 Cissokho siirtyi ranskalaisseura Lyoniin, kun hän läpäisi joukkueen lääkärintarkastuksen. Siirtosumma oli noin 15 miljoonaa euroa ja sopimus on pituudeltaan viisivuotinen. Hänet hankittiin korvaamaan Italiaan palannutta Fabio Grossoa. Ensimmäisen ottelunsa joukkueessa Cissokho pelasi kauden avauskierroksella Le Mansia vastaan.


title: Aly Cissokho

text: 9. joulukuuta 2009 hän teki ensimmäisen maalinsa ammattilaisurallaan Mestarien liigan lohkovaiheen ottelussa unkarilaista Debrecenia vastaan. Lyon voitti ottelun lopulta selvin numeroin 4–0.


title: Aly Cissokho

text: 20. elokuuta 2013 siirtyi vuoden lainasopimuksella Liverpoolin riveihin. Liverpoolilla on 5 miljoonan euron osto-oikeus Cissokhoon kauden päätteeksi. Cissokhon pelinumero Liverpoolissa on 20.


title: Aly Cissokho

text: Cissokho valittiin Ranskan maajoukkueen kokoonpanoon ensimmäistä kertaa 5. marraskuuta 2009 pelattavaan vuoden 2010 MM-kilpailujen karsintojen pudotuspeliotteluun Irlantia vastaan. Toisen maajoukkuekutsunsa hän sai 3. maaliskuuta 2010 pelattavaan ystävyysotteluun Espanjaa vastaan.


title: Aly Cissokho

text: Ensiesiintymisensä maajoukkueessa hän teki lopulta 11. elokuuta 2010 uuden päävalmentaja Laurent Blancin alaisuudessa ystävyysottelussa Norjaa vastaan. Hän pelasi koko ottelun vasempana laitapuolustajana.


title: Marski

text: Marski () tai valtakunnanmarski oli Ruotsissa 1200-luvulta 1600-luvulle saakka käytössä ollut korkea virkanimike, joka yleensä merkitsi sotavoimien ylipäällikköä.


title: Marski

text: Sanan "marski" etymologia on yhteinen sanan marsalkka kanssa: molemmat tarkoittivat muinaisessa germaaniyhteisössä hallitsijan tallimestaria. Ruotsissa marskin nimike esiintyy 1200-luvulta lähtien. Marski oli korkea arvohenkilö, jonka tehtäväksi vakiintui vähitellen asevoimien ylipäällikkyys. Sillä oli kuitenkin keskiajalla ylhäisön kunniatoimen luonne, joten keskiajan tunnetuimpien marskien Torkkeli Knuutinpojan ja Kaarle Knuutinpojan asema maan tosiasiallisina johtajina johtui enemmän heidän henkilökohtaisesta vaikutusvallastaan. Virka oli usein pitkiä aikoja täyttämättä. Vuonna 1630 marskista tehtiin sotakollegion johtaja ja vuoden 1634 hallitusmuodossa valtaneuvoston jäsen. Tämän jälkeen marski oli yksi viidestä valtakunnan ylimmästä virkamiehestä, joiden tehtäviin kuului muun muassa holhoojahallituksen johtaminen. Marskin virkaa ei täytetty enää Carl Gustaf Wrangelin kuoleman (1676) jälkeen.


title: Marski

text: Suomalaisille tuttuja marskeja ovat edellä mainittujen ohella olleet muun muassa Klaus Fleming ja Jaakko De la Gardie.


title: Cristian Săpunaru

text: Ionuţ Cristian Săpunaru (s. 5. huhtikuuta 1984 Bukarest, Romania) on romanialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Romanian pääsarjassa pelaavaa Pandurii Târgu Jiuta. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja, mutta pystyy pelaamaan myös keskuspuolustajana.


title: Cristian Săpunaru

text: Săpunaru on Naţional Bukarestin junioriakatemian kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki vuonna 2002. Heinäkuussa 2007 hän siirtyi Rapid Bukarestiin.


title: Cristian Săpunaru

text: Heinäkuussa 2007 Rapid Bukarest hyväksyi 2,5 miljoonan euron siirtotarjouksen Săpunarusta ja näin hän siirtyi Porton riveihin. Hän teki joukkueen kanssa viisivuotisen sopimuksen. Elokuussa 2012 hän siirtyi espanjalaiseen Real Zaragozaan. Seuraavan kauden Săpunaru edusti niin ikään espanjalaista Elcheä. Helmikuussa 2015 hän palasi loppukauden ajaksi Rapid Bukarestiin, josta siirtyi kaudeksi 2015–2016 Pandurii Târgu Jiuhun.


title: Cristian Săpunaru

text: Săpunaru teki ensiesiintymisensä Romanian maajoukkueessa 31. toukokuuta 2008 ystävyysottelussa Montenegroa vastaan. Hänet valittiin Romanian kokoonpanoon vuoden 2008 EM-kilpailuihin, joissa hän ei kuitenkaan pelannut otteluita.


title: Janne Räsänen

text: Janne Räsänen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Janne Räsänen (jalkapalloilija)

text: Janne Petri Räsänen (s. 12. toukokuuta 1978 Nurmijärvi) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Janne Räsänen (jalkapalloilija)

text: Räsänen nousi Veikkausliigaan Finnairin Palloilijoissa kaudella 1997. Hän saavutti heti ensimmäisellä kaudellaan SM-pronssia. FinnPa putosi liigasta seuraavan kauden päätteeksi ja Räsänen siirtyi Jokereihin, jossa hän pelasi kaksi seuraavaa kautta. Räsänen voitti Jokereissa Suomen Cupin 1999 ja SM-hopeaa 2000. Kaudeksi 2001 Räsänen siirtyi Tampere Unitediin. Hän pelasi seurassa viisi kautta, joiden aikana hän voitti Suomen mestaruuden 2001 ja kolme SM-pronssia. Räsänen siirtyi Tampereelta Norjan 1. divisioonan Hønefossiin kesken kauden elokuussa 2005. Hän edusti Hønefossia kolme kautta.


title: Janne Räsänen (jalkapalloilija)

text:
Räsänen pelasi uransa aikana Suomessa 185 liigaottelua, joissa hän teki 10 maalia. Hän sai tililleen myös maajoukkueessa yhden A-maaottelun vuonna 2004.
Nykyään Räsänen toimii Ilveksen urheilutoimenjohtajana.


title: Janne Räsänen (kansanedustaja)

text: Janne Räsänen () oli Sosialistisen työväen ja pienviljelijäin eduskuntaryhmän kansanedustaja.


title: Janne Räsänen (kansanedustaja)

text:
Räsänen toimi kansanedustajana 1924–1927. Hänet valittiin eduskuntaan Oulun läänin eteläisestä vaalipiirista. Räsänen toimi myös Kajaanin maalaiskunnan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Ennen kansanedustajaksi valitsemistaan Räsänen työskenteli kivityömiehenä ja pienviljelijänä. Hän oli poliittisista syistä vankilassa 1918–1919.
Räsänen oli naimisissa vuodesta 1904 Johanna Mikkosen kanssa.


title: Karl Emil Malmelin

text: Karl Emil Malmelin (s. 1872-?) oli suomalainen murhaaja, joka surmasi 10. toukokuuta 1899 Nurmijärven Klaukkalassa seitsemän Simolan torpan asukasta. Espoosta kotoisin ollut Malmelin oli palvellut Simolan torpassa renkinä ja seurustellut torpan tyttären kanssa. Kun tämä ei ollut suostunut Malmelinin puolisoksi surmasi tämä kostoksi koko torpan väen käyttäen kirvestä aseenaan. Uhreista kolme oli naisia ja kaksi lapsia.


title: Karl Emil Malmelin

text: Malmelin tuomittiin teosta elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen. Murhatapauksesta tehtiin myös arkkiveisu ja Nurmijärvi sai huonoa mainetta "murhajärvenä".


title: Karl Emil Malmelin

text: Kirjassaan "Kirves. Toivo Harald Koljosen rikos ja rangaistus" (2015) historiantutkija Teemu Keskisarja kertoo, että Huittisissa vuonna 1943 kuusi ihmistä kirveellä murhannut vankikarkuri Toivo Harald Koljonen oli nuoruudessaan työskennelly maatöissä Nurmijärvellä, vieläpä samalla suunnalla pitäjä ja oli näin saattanut kuulla tapauksesta.


title: The Hunter (videopeli)

text: The Hunter (tyyliteltynä theHunter) on Avalanche Studiosin ja Emote Gamesin kehittämä verkossa pelattava metsästysaiheinen videopeli, joka on julkaistu vuonna 2009 Windowsille. Emote Games ja Expansive Worlds ovat kehittäneet vuonna 2014 Steam-palvelussa julkaistun uusintaversion pelistä. Peli on ilmaispeli.


title: The Hunter (videopeli)

text: Peliin on ostettavissa eripituisia jäsenyyksiä ja jäsenyyden sisältäviä tavarapaketteja, joilla on lupa metsästää kaikkia pelin eläinlajeja ja kaikilla pelialueilla. Jäsenyydellä saa käyttöönsä myös lisää aseita. Aseita, tarvikkeita ja eripituisia metsästyslupia tietylle eläinlajille voi hankkia myös ostamalla pelirahaa tai voittamalla sitä erilaisissa kilpailuissa.


title: The Hunter (videopeli)

text: Pelisarjaan kuuluvat myös keväällä 2015 julkaistu "theHunter: Primal", sekä keväällä 2017 julkaistava "theHunter: Call of the Wild"


title: The Hunter (videopeli)

text: ZTGD-sivusto on antanut pelille arvosanaksi 8.0/10.


title: Biolan

text: Biolan Oy on suomalainen yritys, joka valmistaa kasvualustoja, lannoitteita, maanparannusaineita ja niihin liittyviä laitteita, kuten kompostoreja, sekä jätevedenpuhdistuslaitteita. Yritys keskittyy erityisesti luonnonmukaiseen viljelyyn ja kestävään viheralueiden hoitoon liittyviin tuotteisiin. Biolanin pääkonttori sijaitsee Eurassa.


title: Biolan

text: Biolan Oy on kasvava, suomalaisomistuksessa säilynyt perheyritys. Biolan Groupin liikevaihto on 35 miljoonaa euroa ja sen palveluksessa on 130 henkilöä, joista yli kolmannes ulkomailla. Emoyhtiön Biolan Oy:n liikevaihto on 20 miljoonaa euroa.


title: Biolan

text: Biolan Oy -konserniin kuuluu kuusi tytäryhtiötä: ammattiviljelysektorille keskittyvä Novarbo Oy, ekologisen asumisen tuotteita myyvä Biolan Ekoasuminen Oy sekä tuotantoyhtiöt Virossa ja Kiinassa sekä vientiyhtiöt Venäjällä ja Ruotsissa. Lisäksi Biolan Groupiin kuuluu mm. kompostoreja ja käymälöitä valmistava Favorit Tuote Oy.


title: Biolan

text: Biolan perustettiin vuonna 1974 Kariniemi Oy:n sisaryritykseksi hyödyntämään broilerintuotannossa syntyvää lantaa. Perustamisvuonnaan Biolan toi ensimmäisenä yrityksenä maailmanmarkkinoille raemuotoisen luonnonlannoitteen. Neljä vuotta myöhemmin yritys toi markkinoille Suomen ensimmäisen kompostorin. Vuonna Multatehdas valmistui 1985 ja siitä lähtien Biolan on valmistanut multatuotteita niin huonekasveille kuin puutarhaankin. Vuonna 1998 markkinoille tuotiin kompostikäymälä. 2000-luvulla tuoteperhe laajentui jätevesien käsittelyä koskeviin laitteisiin. Kotitalouden pesuvesien puhdistukseen tarkoitettu Biolan Harmaavesisuodatin sai maakunnallisen Innosuomi-palkinnon vuonna 2004. Yksi merkittävimpiä oivalluksia oli käyttää harmaavesisuodattimien suodatinmateriaalina sirppisammalta, jota nostetaan rehevöityneiden järvien kunnostustöiden yhteydessä järvien ravinnetilan parantamiseksi. 2010-luvulla puhdistamotuoteperhe on täydentynyt mustien jätevesien puhdistukseen tarkoitetuilla puhdistamolaitteilla.


title: Biolan

text: Biolan on vuosien ajan määrätietoisesti kehittänyt kiertotaloutta ja kestävän kehityksen mukaista toimintaa. Vuonna 2011 yritys voitti kultaa ja sen myötä Eco Management -palkinnon ranskalaisessa Eco Trophées -kilpailussa. Palkinto myönnetään yritykselle, joka on parhaiten sitoutunut kestävään kehitykseen. Osa Biolanin tuotteista tuotetaan yrityksen oman tuulivoimalan sähköllä. Biolan osallistui yhdessä Fazerin ja ajatushautomo Demos Helsingin kanssa Dodo ry:n Kääntöpöytä-projektiin, jossa kaupunkiviljelijät voivat levittää parveke- ja kotikasvatukseen tarvittavia tuotteita.


title: Biolan

text: Biolanin pääkonttori Eurassa Valtatie 12:n varrella valmistui vuonna 2010. Kyseessä on Suomen suurin pilaripalkkitekniikalla rakennettu talo. Rakennus on suunniteltu kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, ja se sisältää useita kiinnostavia ratkaisuja, kuten itsestäänpuhdistuvan lasin ja meriruo'on käyttö kattomateriaalina. Rakennuksen sisällä on yli tuhannesta kasvista koostuva viherseinä sekä englantilainen puhelinkoppi. Rakennuksen lämmitys on järjestetty kalliolämmön avulla, ja siellä sekä läheisellä tehtaalla syntyvät jätevedet puhdistetaan ja kierrätetään paikan päällä käyttäen Biolanin itse kehittämää vedenpuhdistusjärjestelmää.


title: Biolan

text: Biolan tuottaa luonnonmukaisesti lannoitettuja multa- ja turveseoksia sekä erikoistuneempia kasvualustoja esimerkiksi orkideojen ja kaktusten kasvatukseen. Yritys myy luonnonmukaisia lannoitteita ja ravinneseoksia. Yrityksen vanhin tuotemerkki tällä alalla on kompostoimalla valmistettu Biolan Musta Multa. Vuonna 2018 Suomen Puutarhakauppiaat ry valitsi Vuoden Puutarhatuotteeksi Biolan Istutusmullan, joka sisältää sekä biohiiltä että mykorritsoja.


title: Biolan

text: Biolan on Suomen vanhin kompostoreja myyvä ja valmistava yritys. Valikoimaan kuuluu tällä hetkellä neljä kompostorimallia, mm. luonnonkiven näköiseksi maisemoitu kompostori. Osa malleista on lämpöeristetty ympärivuotista kompostointia varten. Vuonna 2011 Biolanin Pikakompostori 220 sai hopeaa ranskalaisessa ympäristötuotealan Eco Trophées -kilpailussa. Samalla kompostorilla on myös Joutsenmerkki.


title: Biolan

text: Biolan valmistaa seitsemää jätenvedenpuhdistamomallia. Harmaille vesille, kuivakäymälöiden suotonesteille sekä kaikille kotitalouksien jätevesille on omat mallinsa. Pienimmät mallit on tarkoitettu pienten ja satunnaisten harmaan veden lähteiden, kuten saunojen, jätevedenpuhdistukseen. Suurimmat mallit soveltuvat enimmillään seitsemän hengen kotitalouksien kaikkien jätevesien puhdistukseen.


title: Biolan

text: Biolan valmistaa kuutta kuivakäymälämallia, joiden toimintaperiaatteet perustuvat joko kompostointiin, erotteluun tai jäädyttämiseen. Kompostoiva malli soveltuu myös biojätteen kompostointiin.


title: Šarkanin piiri

text:
Šarkanin piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1 405 neliökilometriä ja asukkaita on 19 100 henkeä (vuonna 2010).
Piiri sijaitsee Udmurtian itäosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Debjosyn piiriin, idässä Permin aluepiiriin, etelässä Votkinskin, lännessä Jakšur-Bodjan ja luoteessa Igran piiriin. Hallinnollinen keskus on Šarkanin kylä. Piiriin kuuluu 15 maalaiskuntaa.


title: Šarkanin piiri

text: Huomattavimmat joet ovat Votka, Ita, Šarkanka, Nižnjaja Lypka, Pašurka ja Kivarka. Pinta-alasta noin 40 % on metsää. Seudulla sijaitsee Myškinon öljyesiintymä.


title: Šarkanin piiri

text: Šarkanista on maantieyhteys Votkinskiin ja Iževskiin. Matkaa tasavallan pääkaupunkiin on 88 kilometriä.


title: Šarkanin piiri

text: Väestöstä 83,1 % on udmurtteja, 15,5 % venäläisiä ja 0,6 % tataareja.


title: Šarkanin piiri

text: Tärkein elinkeino on maatalous, joka on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan ja pellavan viljelyyn. Piirissä toimii 18 maatalousyritystä, 209 yksityistilaa ja 5 muiden yritysten aputaloutta. Huomattavimmat teollisuuslaitokset ovat trikootehdas, pellavanjalostuslaitos, tiilitehdas ja saha.


title: Šarkanin piiri

text: Kulttuurilaitoksia ovat piirin kulttuuritalo, kotiseutumuseo, käsityökeskus, kirjasto sivuosastoineen, lasten musiikkikoulu, kylien kulttuuri- ja kerhotalot. Virallisen tunnustuksen ovat saaneet kansanteatteri ja kaksi kansankuoroa. Pakkasukon udmurtialainen vastine, "Tol Babai" () asuu Šarkanin kylässä.


title: Pehmeä laskeutuminen

text: Pehmeä laskeutuminen tarkoittaa avaruustekniikassa laskeutumista taivaankappaleen pinnalle niin, että laskeutunut alus tai luotain säilyy toimintakuntoisena.


title: Chris Ware

text: Chris Ware (s. 28. joulukuuta 1967 Omaha, Nebraska) on yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija. Waren päätyö on ensin Fantagraphicsin ja myöhemmin Drawn and Quarterlyn julkaisema sarjakuvalehti Acme Novelty Library. Lehden jatkotarinoista on julkaistu koottuina teoksina muun muassa "Jimmy Corrigan, the Smartest Kid on Earth" ja "Quimby the Mouse". Ware on moninkertainen Eisner- ja Harvey-palkittu.


title: Ahtokiveys

text: Ahtokiveys on 1700-luvulla kehitetty tienrakennusmenetelmä. Siinä tien kantava kerros rakennettiin siten, että alimpana oli käsin vieri viereen asennettuja ylöspäin suippenevia kiviä. Alimman 15–20-senttisen kerroksen päälle levitettiin 8–10-senttinen pienempien kivien kerros, joka kiilautui aluskerroksen kivien väleihin. Päällimmäisenä oli 10-senttinen kerros pähkinänkokoisia kiviä.


title: Ahtokiveys

text: Ahtokiveyksen keksijä oli ranskalainen insinööri Pierre Marie Jérôme Trésaguet (1717–1796), joka määritteli myös teiden käyttötarkoituksenmukaiset leveydet, suurimmat nousut ja pinnan sivukaltevuudet. Trésaguet'n opit levisivät Napoleonin myötä laajemmalle, sillä Napoleon asetti valloitetuille alueille Trésaguet'n oppilaita johtamaan tienrakennusta.


title: Agon

text: Agon (, ”kamppailu”) oli antiikin Kreikassa järjestetty kilpailu, joka jakautui kolmeen osaan. Gymniset agonit sisälsivät voimistelua, hippiset agonit kilpa-ajoja ja ratsastusta, ja muusiset agonit musiikkia, runoutta ja tanssia.


title: Agon

text: Agoneja järjestettiin eri puolilla Kreikkaa, ja kaikki kreikkalaiset saivat osallistua niihin. Myöhemmin neljän alueen agonit kohosivat kansallisiksi kilpailuiksi, panhelleenisiksi kisoiksi. Näistä tunnetuimmat olivat Olympiassa järjestetyt Olympian kisat.


title: Taito (nimi)

text: Taito on suomalainen miehen etunimi. Alkuperältään se kuuluu niihin 1800-luvun lopulla käyttöön tulleisiin nimiin, jotka liittyvät vanhempien lapsilleen toivomiin ominaisuuksiin tai käytännöllisiin taitoihin. Taitoa ehdotettiin nimeksi jo vuonna 1865, mutta almanakkaan se tuli vasta vuonna 1950, josta lähtien nimipäivä on ollut 14. huhtikuuta.


title: Taito (nimi)

text: Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan nimi on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 2 481 miehelle sekä muutamalle ennen vuotta 1920 syntyneelle naiselle.


title: Helsinki 69ers

text: Helsinki 69ers on helsinkiläinen vuonna 1991 perustettu amerikkalaisen jalkapallon erikoisseura. Seuran edustusjoukkue ei pelaa kaudella 2016 millään sarjatasolla. Seuralla juniorijoukkueita eri nuorten sarjoissa. 69ersin kotistadion on Helsingin Velodromi.


title: Helsinki 69ers

text: Kaudella 2012 1. divisioonan mestaruuden eli Spagettimaljan voittanut Helsinki 69ersin edustusjoukkue nousi kaudeksi 2013 Vaahteraliigaan ensimmäistä kertaa seuran historian aikana. 69ers on ainoa helsinkiläisseura, joka ei ole voittanut Vaahteraliigan mestaruutta eli Vaahteramaljaa.


title: Helsinki 69ers

text: 69ersin kausi 2015 oli seuran historian paras tähän mennessä. Joukkue selviytyi ensimmäisen kerran Vaahteraliigan pudotuspeleihin, mutta koki tappion välierässä Seinäjoki Crocodilesille. Kauden jälkeen 69ers luopui kuitenkin sarjapaikastaan pelaajapulan takia.


title: Veikkausliigan legendat

text: Veikkausliigan legendat on Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan kunniakerho. Veikkausliigan legendat ovat liigan entisiä pelaajia ja muita toimijoita, ”jotka ovat olleet erityisen tärkeitä kannattajilleen, seuroilleen, paikkakunnilleen, Veikkausliigalle ja suomalaiselle jalkapalloilulle”.


title: Veikkausliigan legendat

text: Kunniakerho perustettiin osana Palloliiton satavuotisjuhlallisuuksia vuonna 2007, jolloin nimettiin ensimmäiset 29 legendaa. Sittemmin legendoja on nimetty vuosittain lisää. Mikko Vuorela nimettiin ensimmäisenä erotuomarina legendojen joukkoon vuonna 2009 ja Stefan Håkans ensimmäisenä seurajohtajana vuonna 2010. Myös valmentajia on nimetty.


title: Veikkausliigan legendat

text: Legendoilla ei ole järjestysnumeroa, vaan heidät listataan aakkosjärjestyksessä.


title: Musta kuitu

text: Musta kuitu () tarkoittaa valokuituyhteyttä, jonka käyttäjä ostaa tai vuokraa sellaisenaan, ilman siihen liittyvää tiedonsiirtolaitteistoa tai palvelua. Tällöin käyttäjä joutuu itse huolehtimaan tarvittavista laitteistoista ja niiden toimivuudesta, mutta pystyy myös itse hallinnoimaan kuidun käyttöä ja tarvittaessa vaikka nostamaan käytössä olevaa tiedonsiirtokapasiteettia käytössä olevia laitteistoja säätämällä.


title: Musta kuitu

text: Valokuituyhteyksiä rakennettaessa suurin osa kustannuksista aiheutuu suunnittelu- ja asennustöistä. Tavallisesti ne voivat olla yli 60 prosenttia kokonaiskuluista. Esimerkiksi Amsterdamin kaupungin kattavan valokuituverkon kuluista karkeasti ottaen 80 prosenttia muodostui työkustannuksista ja vain 10 prosenttia itse valokuitukaapelista. Tämän vuoksi on järkevää asentaa samalla kertaa huomattavasti enemmän kuituja kuin sillä hetkellä olisi tarvetta. Ylimääräisillä kuiduilla voidaan varautua tulevaisuuden tarpeisiin tai joidenkin kuitujen vikaantumisen kiertämiseen. Näitä ylimääräisiä valokuituja operaattorit voivat sitten kysynnän mukaan myydä tai vuokrata muille toimijoille.


title: Eurokoodi

text: Eurokoodit ovat kantavien rakenteiden suunnittelustandardeja. Ne on laatinut eurooppalainen standardisointijärjestö CEN Euroopan komission toimeksiannosta. Eurokoodit sisältävät varmuuden määrittämisperiaatteet erilaisille kuormille, kuten hyöty-, lumi- ja tuuli-, lämpö-, onnettomuus- ja nosturikuormat. Standardien soveltaminen eri maissa vaatii kansallisten liitteiden "(national annex (NA))" käyttämistä. Suomessa kansallisten liitteiden laatimisesta vastaa talonrakentamisen osalta ympäristöministeriö ja siltojen osalta Liikennevirasto.


title: Eurokoodi

text: Eurokoodisuunnittelustandardien käyttö alkoi Suomessa 1. marraskuuta 2007.


title: Eurokoodi

text: Eurokoodi-järjestelmä sisältää seuraavat pääosat:


title: Eurokoodi

text: Yhteensä standardeja on 58.


title: Camping Messilä

text: Camping Messilä on Hollolan kunnassa Vesijärven rannalla Messilän kartanon pohjoispuolella oleva leirintäalue, jossa on vierasvenesatama. Alueen omistaa Messilä Maailma Oy, joka on vuokrannut alueen Hollolan kunnalle, joka puolestaan on vuokrannut alueen leirintäalueyritykselle.


title: Camping Messilä

text: Se sijaitsee noin 7 km Lahdesta Rantatien (yhdystie 2956):n varrella. Messilänranta kuuluu Vesijärven Laasonpohjaan, joka rajoittuu Korpikankareen ja Hersalan väliselle alueelle.


title: Camping Messilä

text: Leirintäalueen palveluihin kuuluvat ravintola, kahvila ja kauppa. Majoituspalveluista löytyy matkailuauto- ja vaunupaikat, majatalohuoneisto, leirintämökit, telttapaikat, hirsihuvilamökki ”Karhunpesä”. Camping Messilästä saa myös kalastuslupia Vesijärvelle.


title: Camping Messilä

text: Alueella on runsaasti ympärivuotisia ja kesäaikaisia matkailuvaunuja.


title: Camping Messilä

text: Camping Messilä vastaa myös Enonsaaresta. Enonsaaressa on kesäasuntoja ja 1910-luvulla rakennettu suuri huvila. Lahden kaupunki vuokrasi alueen Messilän kartanon alueella leirintäaluetta pitävälle Messilä Campingille toukokuussa 2007 päärakennuksen ja kuusi kesämökkiä viideksi vuodeksi. Enonsaareen pääsee veneellä tai tilausyhteiskuljetuksella Camping Messilän rannasta. Messilänrannan venepaikoista vastaa Hollolan kunta.


title: Camping Messilä

text: Camping Messilässä on talvisinkin Messilän kartanon laskettelurinteiden vuoksi matkailuvaunuissa asuvia vieraita. Kesällä paikalla viettävät kesälomaa pysyvästi pääasiassa pääkaupunkiseudulta olevat.


title: Camping Messilä

text: Camping Messilä järjestää vuosittain juhannusaattona juhannuskokon polttamisen Vesijärven rannassa Hollolan sataman itäpuolella leirintäalueen hiekkarannalla. Kokko on tehty pääasiassa kuormalavoista ja palaa huomattavalta osaltaan puolessa tunnissa. 2009 kokko sytytettiin 23:00 EEST. Kokko on ainut suuri Hollolassa poltettava yleisölle tarkoitettu suuri kokko.


title: Alfthan

text: Alfthan on Länsi-Suomesta lähtöisin oleva suku, jonka yksi haara on aateloitu ja korotettu vapaaherralliseen arvoon.


title: Alfthan

text: Suvun nimi tulee Ruotsin Hälsinglandin Alftan pitäjästä, jossa arvellaan eläneen Erik Hansinpoika -niminen suvun kantaisä. Suku tuli Suomeen 1600-luvun alussa ja aikanaan sen vaikutuskentäksi muodostui Viipuri sekä Pietari ja kaupunkeja ympäröivät alueet. Se oli alkuun pappissuku, mutta siitä tuli sittemmin runsaasti virkamiehiä, upseereita ja talouselämän vaikuttajia. Itäsuomalaistunut sukuhaara lisäsi nimensä kirjoitusasuun h-kirjaimen, jotta nimi ääntyisi oikein venäjänkielistenkin keskuudessa. Yksi suvun haaroista sai aateliarvon, kun kenraaliluutnantti Georg von Alfthan aateloitiin huhtikuussa 1866 ja introdusoitiin Suomen ritarihuoneelle seuraavan vuoden tammikuussa nimellä "von Alfthan" aatelissukuna numero 240. Hänet ja hänen jälkeläisensä korotettiin 1886 edelleen vapaaherraksi ja esiteltiin tammikuussa 1888 uudelleen vapaaherrallisena sukuna numero 57. Suvun tunnuslauseena on "Noblesse oblige" ("Aateluus velvoittaa").


title: Knorring

text: Knorring on Saksasta lähtöisin oleva ja Baltiasta Ruotsiin ja Suomeen laajennut aatelissuku. Osa suvun pohjoismaisista haaroista käyttää nimeä von Knorring. Ruotsissa ja Suomessa eräs jo sammunut sukuhaara korotettiin vapaaherralliseen arvoon.


title: Knorring

text: Knorringit polveutuvat Knorr-nimisestä suvusta, joka asettui 1400-luvulla asumaan Kuurinmaalle. Suvun on arveltu olleen alkujaan lähtöisin Thüringenissä sijainneesta Eichsfeldin ruhtinaskunnasta, jossa tiedetään asuneen 1100-luvulta alkaen eräs Knorr- tai Knorre-niminen virkamiessuku. Samannimisiä saksalaisia sukuja on tosin ollut muitakin. Varhaisin nimeltä tunnettu suvun edustaja on vuonna 1441 mainittu Heinrich Knorr. Nimeä Knorring alkoi käyttää ensimmäisenä hänen pojanpoikansa pojanpoika, Tanskan armeijassa rykmentin varusmestarina palvellut Johann Knorr (n. 1525 – n. 1586), joka sai laajat läänitykset Virossa. Hän sai muun muassa vuonna 1566 Pädastekylän Muhun saarelta Tanskan kuningas Fredrik II:lta, missä yhteydessä suvun nimi esiintyi ensimmäistä kertaa muodossa Knorring. Hänen veljenpoikansa, eversti Georg Knorring sai omistukseensa Tervalammin tilan Vihdissä, joka säilyi pitkään suvun omistuksessa. Suomessa suvulle on myöhemmin kuulunut lisäksi Kokemäellä sijaitseva Kokemäenkartano ja 1900-luvulla myös Joensuun kartano Halikossa.


title: Knorring

text: Suvun vaakunassa oleva kuva esiintyi ensi kerran jo vuodelta 1297 olevassa sinetissä. Ei ole varmuutta, mitä esinettä kuva esittää: se on eri aikoina tulkittu niin kannuksi, oluttuopiksi, juntaksi, mortteliksi kuin alasimeksikin.