title: Hohtovarstasammal

text: Hohtovarstasammal on pystykasvuinen ja pienikokoinen, yleensä kahdesta kolmeen senttimetriä korkeaksi kasvava. Lehdet ovat melko leveät, teräväkärkiset ja selvästi keskisuonelliset. Lehtien väri on kalpean sinivihreä ja metallinhohtoinen. Itiöpesäkkeitä kasvaa toisinaan. Laji ei tee itujyväsiä, kuten useat varstasammalet.


title: Hohtovarstasammal

text: Hohtovarstasammal on Suomen alueella yleinen, elinvoimainen (LC) ja esiintyy koko maassa. Se kasvaa varjoisilla paikoilla kuten kalliojyrkänteiden raoissa ja onkaloissa, tuulen kaatamien puiden juuripaakkujen suojassa.Kuvalinkit:


title: Sandy Island

text: Sandy Island () on joissakin kartoissa Australian ja Uuden-Kaledonian välissä sijaitsevaksi merkitty saari. Se esiintyy myös nimellä "Sable Island".


title: Sandy Island

text: Saari on ollut kartoissa ainakin 1800-luvulta lähtien. Se näkyi esimerkiksi Googlen karttapalveluissa. Sandy Islandin "olemattomuuden" havaitsivat ilmeisesti ensimmäisenä paikalla marraskuussa 2012 käyneet australialaiset tutkijat. Mikäli kyseisellä paikalla olisi saari, kuuluisi se Ranskan merentakaisiin alueisiin.


title: Merilapiosammal

text: Merilapiosammal ("Hennediella heimii") on lehtisammallaji toukosammalten heimossa ("Pottiaceae"). Sen levinneisyysaluetta ovat rannikot Maan pohjoisen ja eteläisen puoliskon lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä.


title: Merilapiosammal

text: Merilapiosammal on pienikokoinen ja muodostaa 2,5 millimetriä korkeaa kellertävänvihreää tai ruskeaa kasvustoa. Itiöpesäkkeen perä on kiertynyt ja suhteellisesti erikoisen pitkä, enimmillään yli yhden senttimetrin. Itiöpesäkkeessä on pitkä ja viisto kansi, jonka pesäkkeen jäykkä keskipylväs nostaa itiöiden kypsyessä ylemmäs jolloin se muistuttaa velhon hattua.


title: Merilapiosammal

text: Merilapiosammal kasvaa merenrannoilla kostealla ja suolaisella paljaalla maalla. Suomen alueella lajia esiintyy lounaisrannikolla paikotellen, Perämerellä on ollut erillisesiintymä.


title: Anne Riitta Ciccone

text: Anne Riitta Ciccone (s. 19. heinäkuuta 1967 Helsinki) on italialais-suomalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja.


title: Anne Riitta Ciccone

text: Sisilialaisen isän ja suomalaisen äidin tyttärenä syntynyt Ciccone asui aluksi Suomessa, kunnes seitsenvuotiaana muutti perheineen isän kotiseudulle Sisiliaan. Lukion jälkeen hän lähti Roomaan opiskelemaan ja suoritti filosofian tutkinnon yliopistossa 1991 ja valmistui dramaturgiksi Radiotelevisione Italianan (RAI) käsikirjoittajakoulusta. Ennen omaa elokuvauraansa hän työskenteli vuosina 1984–1996 monien italialaisohjaajien, kuten Nanni Loyn ja Angelo Longonin, tuotannoissa.


title: Tikkurilan Soittokunta

text: Tikkurilan Soittokunta (tunnetaan myös nimellä TixiBand) on vantaalainen puhallinorkesteri. Orkesteri on vanhin Vantaalla edelleen toimiva orkesteri. Tominta alkoi vuonna 1945 ja rekisteröitiin yhdistyksenä kahta vuotta myöhemmin nimella Tikkurilan Musiikkiyhdistys ry. Nimeksi muutettiin Tikkurilan Soittokunta ry vuonna 1972. Viime vuosina tapahtuneiden ohjelmistolinjausten myötä orkesteri käyttää nimeä TixiBand®.


title: Tikkurilan Soittokunta

text: Vuonna 2016 kapellimestarina on aloittanut Panu Matilainen.


title: Tikkurilan Soittokunta

text: Orkesteri järjestää vuosittain kaksi omaa konserttia. Pääkonsertti järjestetään keväisin itäisellä Vantaalla, Tikkurilassa, ja rakentuu erityisen teeman ja siihen sopivan solistin ympärille. Konserttissa on vierailevina solisteina olleet mm. Erkki Liikanen, Martti Suosalo, Mikael Konttinen ja Kari Fall. Joulukonsertti järjestetään Malmilla, Malmitalossa. Omien konserttien lisäksi orkesteri soittaa useissa tilaustapahtumissa. Näistä on jo vuosittaiseksi perinteeksi muodostunut Laurin Elojuhlat Helsingin pitäjän kirkolla, missä soittokertoja on kertynyt jo 20 (2012). TixiBand on myös toiminut Tikkurilan lukion vanhojen tanssien orkesterina nykyisen koulun perustamisesta lähtien (2001). Konserttitanssiaiset järjestetään Tikkurilan jäähallissa ja on Suomen suurin yksittäisen koulun järjestämä tämänkaltainen tapahtuma.


title: MicroMedia

text: MicroMedia Oy on suomalainen yritysten väliseen markkinointiin erikoistunut toimisto, joka perustettiin vuonna 1978. Ruotsalainen Anderson & Lembke perusti MicroMedia Ab:n Ruotsiin vuonna 1975 ja Suomen MicroMedia aloitti kolme vuotta myöhemmin.


title: MicroMedia

text: MicroMedian palvelut kattavat nykyisin strategisen suunnittelun, markkinoinnin suunnittelun, kampanjasuunnittelun ja konseptit, segmentoinnin ja kohderyhmät, telemarkkinoinnin, sekä markkinointiteknologioiden hyödyntämiset. Yrityksessä työskenteli 35 henkilöä vuonna 2018 ja sen liikevaihto vuonna 2017 oli noin 2 miljoonaa euroa. MicroMedian kotipaikka on Helsinki.


title: MicroMedia

text: MicroMedia Oy toimii Suomessa ja sen omistavat yrityksen avainhenkilöt. Toimitusjohtajana työskentelee Timo Häkkinen ja hallituksen puheenjohtajana toimii Esko Reinonpoika Alanko. Yrityksen aikaisempia omistajia ovat olleet McCann, Intrum Justitia, Esselte Info Oy ja DDB-mainostoimistoketju.


title: Yorkin linna

text: Yorkin linna on Yorkin kaupungissa sijaitseva keskiaikainen linnoitus. Se rakennettiin vuonna 1068 Vilhelm Valloittajan käskystä.


title: Yorkin linna

text: Linna paloi maan tasalle vuonna 1190 tapahtuneessa pogromissa, jossa kuoli 150 paikallista juutalaista. Richard de Malbis, joka oli velkaa juutalaiselle rahanlainaajalle, käytti hyväkseen tulipaloa kiihottaakseen kansanjoukon juutalaisia vastaan, jotka pakenivat linnan suojiin. Henrik III rakennutti linnan uudestaan puusta.


title: Yorkin linna

text: Linnasta tuli vankila vuonna 1825 ja uudemmat vankilarakennukset purettiin vuonna 1935.


title: Yorkin linna

text: Kuningas Henrik III määräsi vuonna 1245, että linna oli jälleenrakennettava täydellisesti. Seuraavien parin vuosikymmenen aikana rakennettiin kehämuuri torneilla ja kahdella portilla, sekä päälinna kokonaan kivestä.


title: Yorkin linna

text: Vuonna 1978 Clifford's Towerin juurella paljastettiin muistolaatta juutalaisvainon uhreille. Tätä ennen keskiaikaista joukkomurhaa, jonka 800-vuotismuistojuhlaa vietettiin vuonna 1990, ei tunnettu juuri ollenkaan. Keskustorniin kului kaikkiaan noin 2 600 puntaa.


title: Keskiyön juhla

text: Keskiyön juhla () on vuonna 1995 julkaistu Justin Hardy ohjaama brittiläinen komediaelokuva. Ohjaaja Hardy myös käsikirjoitti elokuvan Yoshi Nishion kanssa. Nishio tuotti elokuvan.


title: Keskiyön juhla

text: Komedian pääosissa ovat Christopher Lee, Robert Hardy ja Edward Fox. "Keskiyön juhla" sai ensimmäisen ensi-iltansa marraskuussa vuonna 1994 Lontoon elokuvajuhlilla. Elokuva julkaistiin 26. maaliskuuta vuonna 1995.


title: Volmar

text: Volmar tai Wolmar, Suomessa myös Volmari, on miehen etunimi. Nimi on lyhentymä Valdemar-nimen saksalaisesta vastineesta "Voldemar", mutta Saksassa se on käsitetty myös muunnokseksi nimestä "Wolkmar", joka on muodostettu "kansaa" ja "kuuluisaa" tarkoittavista saksan kielen sanoista.


title: Volmar

text: Suomessa nimi Volmar on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 490 henkilölle. Muodossa" Volmari" nimi on annettu hieman yli 200 henkilölle, muodossa "Wolmar" 71 miehelle ja muutamalle naiselle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Volmarin nimipäivä on 18. huhtikuuta.


title: Etiproducts

text:
Ab Etiproducts Oy on Turkin valtion omistaman Eti Mine Works:n tytäryhtiö, joka aikaisemmin tunnettiin nimellä Eti Holding AS tai Etibank. Ab Etiproducts Oy perustettiin 1982 Helsingissä, Suomessa.
Emoyhtiö, joka ilmoittaa olevansa Turkin suurin ja vanhin kaivosyhtiö, toimii pääasiassa kaivosalalla, metallien valmistuksessa ja jalostuksessa sekä kemianteollisuuden alalla. Yhtiön omat kaivokset sijaitsevat kaikki Turkissa. Yhtiö on monien erilaisten mineraalien sekä metalli- ja kemianteollisuuden raaka-aineiden valmistaja ja kertoo olevansa maailman suurin boorin tuottaja.


title: Etiproducts

text:
Vuonna 1982, Etibank ja Suomalainen kaivos- ja metalliteollisuuden yhtiö Outokumpu perustivat yhteisyrityksen Ab Etiproducts Oy:n markkinoidakseen Etibank -yhtiön tuotteita Pohjoismaiden markkinoilla. Vuonna 1993 Outokummun osakkeet siirrettiin Etimine SA -yhtiölle, Ab Etiproducts Oy:n sisaryhtiölle, vastuullaan turkkilaisten boorituotteiden markkinointi Länsi-Euroopassa.
Yhtiöllä on markkinointiyksinoikeus turkkilaisiin boorituotteisiin Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Islannissa, Puolassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Venäjällä, Ukrainassa, Valko-Venäjällä, Kazakstanissaja muissa C.I.S. maissa.
Venäjän markkinoille Ab Etiproducts Oy perusti oman tytäryhtiön, Etiproducts Llc:n vuonna 2005.


title: Etiproducts

text: Ab Etiproducts Oy:llä on yksinoikeus toimia Eti Mine Works –yhtiön boorituotteiden myyjänä ja jakelijana pohjoismaissa, Puolassa, Baltian maissa and CIS-maissa. Ab Etiproducts Oy:llä on useita varastoja Itämeren alueella (Ruotsissa, Suomessa, Puolassa ja Latviassa). Ab Etiproducts Oy:llä on tytäryhtiö Venäjällä, Etiproducts Llc, joka vastaa Venäjän markkinoista. Etiproducts Llc:llä on varasto Mustanmeren rannalla (Azovissa). Ab Etiproducts Oy hallinnoi Helsingin pääkonttorista boorituotteiden myyntiä ja jakelua.


title: Kamarikuoro Dimus

text: Kamarikuoro Dimus on suomalainen kuoro. Se on perustettu nimellä Demenante vuonna 1994 Espoossa kamarikuoro Dominanten seniori-kuoroksi. Toiminnan eriydyttyä alkuperäisestä tarkoituksestaan kuoro muutti 2006 nimensä Dimukseksi. Tosin kuoro edelleenkin koostuu pääosin Dominanten ja Polyteknikkojen kuoron kokeneista laulajista ('DImus').


title: Kamarikuoro Dimus

text: Kuoro on esiintynyt Suomen lisäksi myös muun muassa Unkarissa, Virossa, Irlannissa, Latviassa ja Espanjassa sekä osallistunut menestyksekkäästi Italiassa C. A. Seghizzi -kuorokilpiluun.


title: Laiva (täsmennyssivu)

text: Laiva voi viitata muun muassa seuraaviin:


title: DME-kaari

text: Oletetaan seuraavat perustiedot menetelmästä (esimerkkinä DME-kaari osana mittarilähestymismenetelmää):Koneen ollessa sisäänlentosuunnassa (180 - 030 = 150 astetta) sekä noin 14 nm etäisyydellä majakasta aloittaa ohjaaja lähestymisen kaartamalla 90 astetta kaarta vastaan. Eli ohjaaja kaartaa suuntaan 150 - 90 = 060. Kaarto tehdään mittarikaartona, joten kaarron lopussa ohjaajan pitäisi olla noin 11,5 nm etäisyydellä majakasta ja lentää viistosti siitä poispäin. Seuraavaksi ohjaaja säätää VOR1-neulan 10 astetta (tässä tapauksessa) eteenpäin suuntaan 070 ja odottaa, kunnes neula leikkaa keskikohdan. Seuraavaksi neulaa siirretään taas 10 astetta eteenpäin, sekä koneella kaarretaan 10 astetta oikealle. Tätä jatketaan, kunnes ollaan kartassa merkityssä pisteessä, josta kaarretaan loppulähestymislinjalle tai lähtömenetelmän seuraavalle osalle. Loppupiste on yleensä määritelty kaarta rajoittavan, nk. johtoradiaalin avulla.


title: DME-kaari

text: Menetelmän lentäminen on hiukan haastavaa pelkällä VHF-suunnistusradion ja DME-vastaanottimen yhdistelmällä, joten aina kun koneesta löytyy joko RNAV- tai HSI-varustus, on niiden avulla lähestyminen edellisessä tapauksessa hyvin yksinkertaista ja jälkimmäisessäkin oleellisesti helpompaa.


title: Juan Manuel Polar

text: Juan Manuel Polar (s. 24. syyskuuta 1983 Lima) on perulainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2001 hän sijoittui seitsemänneksi Formula Dodge National Championship -sarjassa. Vuonna 2003 Polar kilpaili Formula Renault UK -sarjassa sijoittuen sijalle 23. Seuraavana vuonna hän sijoittui sijalle 25. Polar ajoi myös kaksi kilpailua Eurocup Formula Renault -sarjassa vuonna 2004. Vuonna 2005 Polar kilpaili Espanjan F3-sarjassa sijoittuen kolmanneksitoista. Vuonna 2006 Polar sijoittui toiseksi Copa de Espana -luokassa. Hän toisti saman vuonna 2007. Vuonna 2008 Polar kilpaili Indy Lights -sarjassa sijoittuen sijalle 26. Vuonna 2010 Polar kilpaili Perun Turismo Competicion 2000 -sarjassa sijoittuen kuudenneksi. Vuonna 2011 Polar kilpaili Perun kuuden tunnin ajossa TC2000-luokassa sijoittuen toiseksi.


title: Tattaranjoki

text: Tattaranjoki on Nakkilassa virtaava Kokemäenjoen sivujoki. Kunnan keskustan tuntumassa siihen yhtyy "Palojoki".


title: Tattaranjoki

text: Joki saa alkunsa Harjavallasta, kuivatun Hiirijärven peltoaukealta lähtevistä ojista. Se virtaa ensin "Pörönoja"- nimisenä ja muuttuu myöhemmin "Saamanojaksi". Tattaranjokena se tunnetaan Tattaran kylästä lähtien.


title: Tattaranjoki

text: Tattaranjoki laskee Kokemäenjokeen Nakkilan Kirkkosaaren kohdalla. Joen suussa on noin sadan metrin pituinen "Kukkaskoski", jossa on aikoinaan sijainnut mylly. Myllypadon rauniot ovat yhä nähtävissä. Tattaranjoessa on nykyään yksi pohjapato, joka sijaitsee Suomisen tehtaille johtavan sillan kohdalla.


title: Tattaranjoki

text: Joen virtaamavaihtelut ovat erittäin suuria. Pienimmillään se voi olla vain joitakin kymmeniä litroja sekunnissa ja kesäaikaan joki onkin käytännössä lähes kokonaan kuivunut. Tattaranjoki voi kuitenkin myös tulvia yli äyräidensä, kuten tapahtui rankkasateiden ansiosta syys-lokakuun vaihteessa 2012.


title: Tattaranjoki

text: Tattaranjoki on tiettävästi ollut keskiajalla purjehduskelpoinen, mutta nykyään se on veneilyyn soveltumaton. Ruskilassa sijaitsee vuonna 1891 valmistunut kivisilta. Sitä on vuosikymmenten saatossa uudistettu niin, ettei siltaa pidetä enää rakennushistoriallisesti kovinkaan arvokkaana.


title: Tattaranjoki

text: Tattaranjoki on erittäin rehevöitynyt ja sen veden laatu on huono. Rehevöitymiseen ovat syynä maatalous, joki virtaa koko matkaltaan peltoviljelysten läpi ja siihen laskee useita ojia.


title: Tattaranjoki

text: Veden laatuun on vaikuttanut myös teollisuus. Joen varrella on ollut ainakin kaksi nahkatehdasta sekä meijeri, jotka ovat aikoinaan laskeneet jätevetensä jokeen. Suomisen kuitukangastehdas on myös laskenut jätevesiään Tattaranjokeen, mutta tehtaalle on rakennettu ensimmäinen vedenpuhdistamo jo 1940-luvulla.


title: Tattaranjoki

text: Tattaranjoen raskasmetallipitoisuuksia on nostanut Harjavallan suurteollisuuspuiston yritysten Torttilassa sijaitsevilta läjitysalueilta ojien mukana jokeen kulkeutuvat orsivedet sekä varastointialtaiden vuodot.


title: Tattaranjoki

text: Myös "Vähäjoeksi" kutsuttu Palojoki on noin viiden kilometrin pituinen joki, joka yhtyy Tattaranjokeen Nakkilan keskustaajamassa Valtatie 2:n ja rautatien välissä.


title: Tattaranjoki

text: Se saa alkunsa kuivatusta Leistilänjärvestä, jonka halki kulkee "Isokanava" -niminen kuivatusuoma. Viimeiset 400 metriä ennen Palojoeksi muuttumistaan Isokanava virtaa 6–7 metrin syvyisessä kallioon louhitussa uomassa.


title: Laasonen

text: Laasonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Tales from the Punchbowl

text: Tales from Punchbowl on yhdysvaltalaisen rockyhtye Primuksen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 23. toukokuuta 1995. Se on yhtyeen viimeinen albumi Tim Alexanderin kanssa, ennen kuin hän palasi Primukseen seitsemän vuotta myöhemmin.


title: Leminen

text: Leminen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Täplähietakyyhky

text: Täplähietakyyhky ("Pterocles senegallus") on hietakyyhkylaji.


title: Täplähietakyyhky

text: Täplähietakyyhky on 29-33 senttimetriä pitkä, jonka lisäksi sillä on 3-6 senttimetriä pitkä, ohut pyrstöjouhi. Täplähietakyyhky on väritykseltään vaalean kellanbeige. Siiven alapinnan kyynärsulat ovat räikeän mustat ja käsisulat epäselvärajaisesti vaaleammat. Vatsan keskellä on musta pitkittäisjuova. Koiraalla on vaalean siniharmaa päälaki, niska ja rinta sekä oranssit kurkku, kaulansivut ja posket. Naaras on pohjaväriltään vaaleanbeige ja sillä on selässä, rinnassa ja päälaella heikkoa täplitystä.


title: Täplähietakyyhky

text: Täplähietakyyhkyn lentoääni on terävä "kjutt-o", jota edeltää joskus yksitavuinen "kvi"-ääni.


title: Täplähietakyyhky

text: Täplähietakyyhkyjä elää Pohjois-Afrikan länsiosista Länsi-Intiaan ulottuvalla alueella.


title: Täplähietakyyhky

text: Täplähietakyyhky pesii alangoilla aavikkomaisilla ja kivikkoisilla alueilla. Täplähietakyyhkyt käyvät aamuisin juomapaikoilla usein suurina parvina.


title: Lempiäinen

text: Lempiäinen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lievonen

text: Lievonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Mitsubishi Ki-30

text:
Mitsubishi Ki-30 ("armeijan tyyppi 97 kevyt pommituskone") on toisen maailmansodan japanilaisvalmisteinen lentokone. Sitä käytettiin rynnäköintitehtäviin kevyenä kaksipaikkaisena pommituskoneena. Enimmäiskuorma oli 400 kiloa pommeja. Ensilento tapahtui helmikuussa 1937. Konetyypin yksilöitä valmistui 700 kappaletta. Tullessaan palveluskäyttöön Ki-30 oli suhteellisen edistyksellinen, mutta toimintaominaisuuksiltaan kuitenkin vain keskinkertaista tasoa oleva sotilaslentokone. Tyyppiä käytettiin pääasiallisesti Kiinan–Japanin sodassa, missä ei ollut kovin suurta vaaraa hävittäjätoiminnasta. Profiililtaan konetyyppi oli keskitaso, sen siivet sijaitsivat rungon keskivaiheilla korkeustasossa. Erotukseksi: sen seuraaja Mitsubishi Ki-51 oli alataso, siivet olivat alhaalla koneen rungossa.
Liittoutuneet antoivat konetyypille raportointitunnuksen "Ann".


title: Liikkanen

text: Liikkanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Erkki Määttänen

text: Erkki Määttänen on suomalainen televisio-ohjaaja ja tuottaja. Hän työskentelee toimittajana Yleisradiossa ja on tehnyt televisioon dokumentteja yli 30 vuoden ajan. Määttänen on työskennellyt ohjaajana Yleisradion monikameratuotannoissa Suomessa ja Venäjällä sekä toiminut tuottajana television dokumenttitoimituksessa.


title: Erkki Määttänen

text: Määttänen on käsikirjoittanut, kuvannut ja äänittänyt yli 80 kappaletta 30–60 minuutin pituisia dokumenttielokuvia. Näistä 20 käsittelee muun muassa amerikansuomalaisten elämää Yhdysvalloissa ja Venäjällä. Lisäksi Määttänen on valmistanut televisioon kymmeniä lyhytelokuvia. Vuosien varrella Määttänen on kuvannut ja äänittänyt dokumenttielokuvia myös muille suomalaisille dokumentaristeille ja pitänyt Suomessa, Virossa ja Yhdysvalloissa elokuva-alan luentoja eri oppilaitoksissa. Määttäsen tuotannolle ominaista on ihmisläheisyys: hän usein tutustuu läheisesti dokumenttielokuvan aiheena olevaan ihmiseen ja kuvaa ja äänittää elokuvansa itse.


title: Lipsanen

text: Lipsanen on suomalainen sukunimi. Se on ensisijaisesti savolainen nimi. Tunnettuja nimenkantajia:


title: Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2012

text: Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2012 16. kertaa. Kilpailut pidettiin Ranskan Chartres’ssa 22.–25. marraskuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN.


text: Kilpailuissa kilpailtiin yksittäisellä matkalla alkuerissä, välierissä ja loppukilpailussa poikkeuksena naisten 800 metrin ja miesten 1 500 metrin vapaauinnit, joissa uitiin pelkät erät.


text: * uivat alkuerissä


text: Isäntämaa


text: Suomen Uimaliitto valitsi Chartresiin yhteensä 17 kilpailijaa, joista kahdeksan oli naisia ja yhdeksän miehiä.


text: Miehet


text: Naiset


title: Juho Kangas

text: Juho Kangas (s. 1976) on suomalainen säveltäjä. Kangas on opiskellut sävellystä Sibelius-Akatemiassa vuosina vuodesta 2000 opettajinaan Paavo Heininen ja Eero Hämeenniemi. Hän opiskeli vaihtovuotenaan sävellystä Wolfgang Rihmin johdolla Hochschule für Musik Karlsruhessa 2003–2004. Yksityisesti hän opiskeli sävellysopettajanaan Olli Koskelin 1999–2002. Juho Kangas on opiskellut Helsingin konservatoriolla musiikin teoriaa 1996–1997 ja Sibelius-Akatemiassa 1997–2000. Lisäksi Kangas opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa 1996–1997.


title: Loponen

text: Loponen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Pimeyden hehku

text: Pimeyden hehku on suomalaisen black metal -yhtyeen Hornan EP-levy. Se on julkaistu vuonna 2007 levymerkillä Debemur Morti Productions.


title: Tapio Nevanlinna

text: Tapio Nevanlinna (s. 1954) on suomalainen säveltäjä. Nevanlinna on opettanut muun muassa sävellystä Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1982. Nevanlinnan sävellystuotanto koostuu viidestä orkesteriteoksesta, kamarimusiikista, teoksista soolosoittimile, vokaalisävellyksistä sekä elektroakustisista teoksista.


title: Lötjönen

text: Lötjönen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Markkanen

text: Markkanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Aki Yli-Salomäki

text: Aki Yli-Salomäki (s. 1972, Tampere) on suomalainen säveltäjä. Hän on tuotannossaan keskittynyt erityisesti soinnillisiin kysymyksiin, ajalliseen kokemukseen sekä musiikin tilallisuuden ja "maisemallisuuden" estetiikkaan. Varsinkin 2010-luvun tuotanto on usein hidasta, rauhallista ja keskittynyttä musiikkia, mitä ilmentävät monien teosten nimetkin (esim. "Viipyillen"-teossarja soolosoittimille). Tyylillisesti Yli-Salomäen tuotanto ammentaa muun muassa jälkiminimalismista, sointivärimusiikista, uusmystiikasta ja slow music -ajattelusta. Tyypillisiä ovat hitaasti liikkuvat mutta voimaperäisesti soivat pinnat sekä virtailevat jatkumot. Maisemallisuutensa ja meditatiivisuutensa vuoksi Yli-Salomäen musiikkia on luonnehdittu myös hidasta kuuntelua vaativaksi "pohjoiseksi" tai "syväekologiseksi" musiikiksi. Toisaalta joissakin Yli-Salomäen sävellyksissä on mukana voimakkaan rytmisiä osuuksia, iskeviä sykkeitä ja riffimäisiä toistokuvioita. Orkesterin väri-ilmaisua Yli-Salomäki on laajentanut teoksissaan muun muassa ja steel panein (esim. "Ilmanvaloa" klarinetille ja orkesterille) sekä kurkkulaululla (esim. "Aukea" kurkkulaulajalle ja orkesterille).


title: Aki Yli-Salomäki

text: Yli-Salomäki on opiskellut sävellystä Jouni Kaipaisen ja Juhani Nuorvalan johdolla. Hän opiskeli sävellystä ja orkestraatiota opettajanaan Harri Vuori Helsingin Yliopistossa 1998–1999 ja yksityisesti 2000–2002. Musiikkitiedettä ja kirjallisuustieteitä Helsingin Yliopistossa opiskellut Yli-Salomäki on myös tehnyt Yleisradiolle klassista musiikkia käsitteleviä radio-ohjelmia, erityisesti nykymusiikkia esitteleviä ohjelmia, sekä toiminut musiikkikriitikkona. Klassisen musiikin ohella Yli-Salomäki työskentelee säveltäjänä populaarimusiikin (pop, iskelmä) parissa.


title: Aki Yli-Salomäki

text: Yli-Salomäki on pitänyt sävellyskonsertit Helsingissä vuosina 2004 ja 2013.


title: Alon Day

text: Alon Day (; s. 4. marraskuuta 1991 Ashdod) on israelilainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2009 Day voitti Aasian Formula Renault Challenge -sarjan mestaruuden. Vuosina 2010–2011 Day kilpaili Saksan Formula 3 -sarjassa sijoittuen jälkimmäisellä kerralla sarjan neljänneksi. Hän ajoi myös muutaman kilpailun Formula 3 Euroseries- ja Itävallan F3 -sarjoissa. Vuonna 2012 Day kilpaili Indy Lights -sarjassa sijoittuen 12:nneksi. Hän jatkoi myös Saksan F3-sarjassa sijoittuen sarjan 11:nneksi. Day on ensimmäinen israelilainen, joka on kilpaillut IndyCar-tasolla. Vuonna 2017 Daystä tulee ensimmäinen israelilainen NASCAR-kuljettaja.


title: Ken Park

text: Ken Park ("Ken Park") on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Larry Clarkin ohjaama draamaelokuva.


title: Ken Park

text: Larry Clarkin omiin päiväkirjoihin ja muistiinpanoihin perustuva elokuva alkaa teinipoika Ken Parkin itsemurhalla paikallisessa skeittipuistossa. Neljä tämän ystävystä – Shawn, Tate, Peaches ja Claude – jatkavat elämäänsä perheidensä kanssa tai niitä kaveriporukan avulla vältellen. Tarina käsittelee nuorten itsemurhien lisäksi muitakin mielipiteitä jakavia aiheita kuten seksikokeiluja, insestiä ja päihteitä.


title: Windows RT

text: Windows RT (aikaisemmin Windows ARM) on Windows 8-käyttöjärjestelmän versio, joka on tarkoitettu laitteisiin, jotka käyttävät 32-bittisiä ARM-pohjaisia suorittimia. Käyttöjärjestelmä julkaistiin 26. lokakuuta 2012, samaan aikaan Windows 8:n kanssa.


title: Windows RT

text: Windows RT:n sovellukset hankitaan Windows Store -sovelluskaupasta, joka on ainoa tapa hankkia laitteeseen kolmannen osapuolen sisältöä.


title: Windows RT

text: Microsoft on ilmoittanut, että Windows RT-laitteisiin ei voi päivittää ilmaista Windows 10-päivitystä, joka tuli saataville Windows 7 ja Windows 8 -käyttöjärjestelmille.


title: Windows RT

text: Lähde:""Lähde:""


title: Radosław Kawęcki

text: Radosław Kawęcki (s. 16. elokuuta 1991 Głogów) on puolalainen uimari. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui 200 metrin selkäuinnissa neljänneksi. Hän voitti saman lajin lyhyen radan maailmanmestaruuden Istanbulissa 2012 ajalla 1.48,48, Dohassa 2014 ajalla 1.47,38 ja Windsorissa 2016 ajalla 1.47,63. Pitkän radan MM-kilpailuissa hän sai 200 metrin selkäuinnissa hopeaa Barcelonassa 2013 ajalla 1.54,24 ja Kazanissa 2015 ajalla 1.54,55. Kawęcki on voittanut urallaan yhdeksän kultamitalia Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Hän on erikoistunut selkäuintiin.


title: Decebalusin patsas

text:
Decebalusin patsas on 40 metriä korkea veistos, joka on kaiverrettu vuoren kylkeen. Veistos sijaitsee Tonavan vieressä lähellä Orșovan kaupunkia Romaniassa. Decebalusin patsas on Euroopan suurin kiviveistos. Veistosta rakennettiin kymmenen vuotta (1994–2004) ja se tuli valmistuessaan maksamaan yli miljoona dollaria (noin 788 000 euroa).
Veistos on rakennettu kuningas Decebalusin kunniaksi. Hän hallitsi Daakiaa vuosina 87–106.


title: Inkinen

text: Inkinen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Andrei Gubin

text: Andrei Viktorovitš Gubin (; oik. Валерьевич Клементьев, Valerjevitš Klementjev) (s. 30. huhtikuuta 1974, Ufa, Neuvostoliitto) on venäläinen poplaulaja, tuottaja, säveltäjä ja sanoittaja, joka oli aktiivinen vuosina 1989-2010. Hän esitti venäläistä popmusiikia ja viihdemusiikkia. Hän tuli tunnetuksi 1990-luvulla.


title: Andrei Gubin

text: Hänen esikoisalbuminsa "Мальчик-бродяга" julkaistiin Venäjällä 1995 ja Euroopassa 1996. Albumi nauhoitettiin vuonna 1994, mutta sen julkaisu viivästyi.


title: Andrei Gubin

text: Andrei Gubinin toinen albumi "Только ты", julkaistiin vuonna 1998. Se on ollut hänen myydyin albuminsa. Se nauhoitettiin vuosina 1995-1998.


title: Andrei Gubin

text: Gubin on kirjoittanut myös muille kuuluisille venäläisille artisteille sanoituksia, esim. Žanna Frisken laulun "Ла-ла-ла". Kyseisen kappaleen sanoituksessa oli apuna myös Filipp Kirkorov. Laulun "Мама Мария" Gubin lauloi vuonna 2004 singlejulkaisuna ja julkaisi sen kokoelma-albumissa vuonna 2005, ennen Frisken vuoden 2006 hittiä "Мама Мария", mistä tuli isompi menestys. Gubinin viimeisin kappale "Нежность" julkaistiin vuonna 2009. Se ei menestynyt hyvin ja jäi yksittäiseksi kappalejulkaisuksi. Sen lisäksi Gubin on työstännyt lauluja esim. "Я и ты" ja "Солнышко", jotka ovat myös yksittäisiä kappalejulkaisuja. Tunnetuimmat hitit ovat: "Милая моя далеко", "Зима-холода", "Мальчик-бродяга", "Девушки, как звёзды", "Ночь", "Танцы", "Лиза" ja "Облака", mitkä pääsivät Venäjän radiolistoille. Gubin on tuottanut omat kappaleensa kokonaan itse, paitsi "День и ночь" ja "Он тебя не любит", jotka hän tuotti ja sanoitti muiden lauluntekijöiden kanssa. Hänen esikoissingle "Лиза" julkaistiin vuonna 1994 ja esikoisalbumissa 1995. "Ночь" ja "Мальчик-бродяга" kappaleet hän on laulanut ensimmäistä kertaa vuonna 1994 ensin livenä toisten esikoisalbumin kappaleiden kanssa ja nauhoitti ne, sen jälkeen hän on julkaissut kappaleet singlejulkaisuna vuosina 1995 ja 1996 musiikkivideoineen, silloin kuin hänen esikoisalbuminsa julkaistiin. "Дай мне слово" -kappaleen piti alunperin julkaista esikoisalbumille, mutta kappale päätyikin lopulta toiselle studioalbumille. Yhden kappaleen Andrei Gubin on tehnyt Vladimir Putinista.


title: Bulgarian kreikkalaiset

text: Bulgarian kreikkalaiset ovat Bulgariassa asuvia kreikkalaisia. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan maassa asui 3 408 kreikkalaista, mutta heidän määränsä on historiallisesti ollut paljon suurempi. Bulgariassa myös asuvat sarakatsanit ja kariotit puhuvat kreikan kieltä, mutta heitä ei lueta osaksi kreikkalaisia erilaisen taustan takia.


title: Bulgarian kreikkalaiset

text: Kreikkalaisia on asunut Balkanilla antiikin ajoista lähtien. 500- ja 400-luvuilla eaa. kreikkalaiset perustivat useita siirtokuntia Mustanmeren rannikolle nykyisen Bulgarian alueelle. Kreikkalaissiirtokuntia olivat esimerkiksi "Bizone" (Kavarna), "Dionysoupolis" (Baltšik), "Odessos" (Varna), "Naulochos" (Obzor), "Mesambria" (Nesebûr), "Anchialos" (Pomorie) ja "Appolonia" (Sozopol). Muita kreikkalaiskeskittymiä oli esimerkiksi Plovdivin ja Asenovgradin alueilla, sekä Elhovossa, Melnikissä ja Sandanskissa lähellä nykyistä Kreikan vastaista rajaa. Varsinaiset bulgaarit saapuivat Bulgariaan vasta kreikkalaisten jälkeen. Kreikkalaisvaikutus oli voimakas etenkin ensimmäisessä Bulgarian valtakunnassa Bysantin valtakunnan läheisyyden takia.


title: Bulgarian kreikkalaiset

text: 1700- ja 1800-luvuilla bulgarialainen yläluokka kreikkalaistui kreikkalaisten kauppiaiden ja kirkkomiesten vaikutuksesta. Tuolloin kreikkalaiset tavat ja kreikan kieli olivat pikemminkin yhteiskuntaluokan erottaja, kuin ero etnisten ryhmien välillä. Bulgarialaisten kansallinen nousu 1800-luvun loppupuolella kuitenkin bulgarialaisti yläluokan uudestaan. Bulgarian itsenäistyttyä vuonna 1878 kreikkalaisista tuli vähemmistö. Vuonna 1906 heitä vastaan suunnattiin väkivaltaisuuksia, joiden taustalla olivat samanlaiset tapaukset bulgarialaisia vastaan Kreikan Makedoniassa. Väkivaltaisuuksien aikana esimerkiksi Pomorien kaupunki kärsi pahoja tuhoja. 1920-luvulta lähtien kreikkalaisia kannustettiin muuttamaan maasta, jonka takia heidän määränsä laski noin 1%:ta koko väestöstä vain 0,1%:n. Jäljelle jääneisiinkin kohdistettiin bulgarialaistamistoimia. Kreikan sisällissodan myötä Bulgariaan pakeni joitakin kommunistien puolella taistelleita, mutta suurin osa heistä palasi kreikkaan 1980-luvulla. Nykyisin kreikan kieli Bulgariassa on säilynyt lähinnä vain Asenovgardissa asuvien vanhempien kreikkalaisten keskuudessa.


title: Sotilaspoika (runo)

text: Sotilaspoika () on Johan Ludvig Runebergin kirjoittaman runoteoksen "Vänrikki Stoolin tarinat" vuonna 1860 ilmestyneen toisen osan ensimmäinen runo. Sotaan haluavasta teinipojasta kertova runo on yksi teoksen kuuluisimpia. Fredrik Pacius on säveltänyt runoon tunnetun marssimusiikin. Nykyisin runon sisältö herättää ristiriitaisia tunteita: se voidaan nähdä isänmaallisena sankarikertomuksena tai surullisena lapsisotilaan kuvauksena.


title: Sotilaspoika (runo)

text: Runon kertojana on köyhä orpopoika, jonka isä, isoisä ja isoisoisä ovat kaikki kaatuneet Ruotsin käymissä sodissa: isä Suomen sodan Lapuan taistelussa (1808), isoisä Utin taistelussa (1789) ja isoisoisä Hattujen sodan Lappeenrannan taistelussa (1741). Poika odottaa kiihkeästi täyttävänsä viisitoista, jotta voi värväytyä armeijaan ja pääsee itsekin kuolemaan maansa puolesta.


title: Sotilaspoika (runo)

text: "Sotilaspoika" on niin sanotu rooliruno, jossa kertojapäähenkilö edustaa tiettyä ihmistyyppiä. Sotilaspojista kertovat roolirunot olivat suosittuja aikakauden sotarunoudessa ja Runebergilla oli omaa tekstiään kirjoittaessaan tarjolla useita mahdollisia innoittajia. Näihin kuului muun muassa Franz Mikael Franzénin vuonna 1813 julkaisema ”Afskedssång af en ung beväringsman”. Runeberg kirjoitti "Sotilaspojan" vuoden 1856 lopulla. Se ilmestyi ensimmäisen kerran vuonna 1858 "Veteranen"-nimisessä kalenterissa, jonka Gabriel Lagus julkaisi Suomen sodan veteraanien hyväksi. Runo sai välittömästi myönteisen vastaanoton ja kohosi pian suureen suosioon sekä Suomessa että Ruotsissa. Monet 1800-luvun lukijat pitivät sitä ihanteellisuudessaan Runebergin isänmaallisen runouden huipentumana. Zachris Topelius arvosti sitä siinä määrin, että sisällytti sen vuonna 1875 julkaisemaansa "Maamme kirjaan". Myös runoilija itse oli siihen hyvin kiintynyt ja samastui voimakkaasti runon päähenkilöön; kuullessaan vanhoilla päivillään runoa laulettavan Runebergin on sanottu liikuttuneen itkuun saakka.


title: Sotilaspoika (runo)

text: Runeberg oli rytmittänyt runon itse kehittelemänsä sävelmän avulla. Runebergin oman sävelmän luultiin pitkään kadonneen, kunnes sen nuotit löytyivät vuonna 1924 Karl Collanin jälkeenjääneiden papereiden joukosta. Myöhemmin runon tekstiin on tehty useita sävelmiä, joista kuitenkin Paciuksen marssi lienee tunnetuin. Se oli alkujaan tarkoitus julkaista samassa kalenterissa runon sanojen kanssa, mutta ilmestyikin 10. joulukuuta 1858 erillisenä nuottivihkona, jota myös myytiin veteraanien hyväksi. Paciuksen Sotilaspoika-marssi toimi ruotujakoisen sotaväen, Suomen autonomian aikaisen asevelvollisuuden aikana 7. Hämeenlinnan tarkk’ampujapataljoonan ja vuodesta 1919 Pohjanmaan Jääkäripataljoonan kunniamarssina. Se on myös sotilaskotisisarten ja Sotilaskotiliiton tunnusmarssi.


title: Sotilaspoika (runo)

text: Paciuksen musiikin ohella kuuluisa on myös taidemaalari Albert Edelfeltin "Vänrikki Stoolin tarinoiden" kuvituksensa yhteydessä tekemä piirros Sotilaspojasta.


title: Sotilaspoika (runo)

text: Jatkosodan aikana perustettu suojeluskuntajärjestön alaikäisille pojille tarkoitettu järjestö sai nimekseen Sotilaspojat. Nimi otettiin tietoisesti Runebergin runosta. Suomessa "Sotilaspoika"-runon suosio laski jyrkästi toisen maailmansodan jälkeen vallinneiden arvojen muuttuessa. Ruotsissa sen maine ei kärsinyt aivan yhtä pahasti. Nykyisin runon päähenkilö voitaisiin tulkita lapsisotilaaksi, joiden käyttö on kansainvälisin sopimuksin kiellettyä.


title: Kariotit

text: Kariotit ovat alun perin Bulgarian kaakkoisosan Topolovgradin ja Elhovon lähistöllä asuneita kreikan kielen puhujia. Heidän alkuperänsä on epäselvä. Yhden teorian mukaan he ovat kreikkalaistuneita bulgarialaisia, mikä olisi tosin epätodennäköistä maaseutuväestölle. Toisen teorian mukaan he ovat kreikkalaistuneita traakialaisia. Karioitteja on Bulgariassa enää vähän, sillä pääosa heistä muutti Kreikkaan 1920-luvulla.


title: Laura Kurki

text: Laura Kurki (s. 21. huhtikuuta 1994) on suomalainen uimari. Hän edustaa Helsingfors Simsällskapia.


title: Laura Kurki

text: Marraskuussa 2012 Kurki oli Suomen hopeaa voittaneessa 4 × 50 metrin vapaauinnin viestijoukkueessa uinnin lyhyen radan EM-kilpailuissa Chartresissa. Samoissa kisoissa hän saavutti pronssia 4 × 50 m vapaauinnin sekaviestissä.


title: Zordon

text: Zordon on kuvitteellinen hahmo Power Rangers -universumissa. Hän oli voimakas velho, joka toimi rangereiden mentorina televisiosarjassa "Mighty Morphin Power Rangers" ja useissa sen jälkeisissä Power Rangers -sarjoissa. Mighty Morphin Power Rangersin ensimmäisellä tuotantokaudella häntä näytteli ja äänenä toimi David Fielding. Toisesta tuotantokaudesta lähtien ääninäyttelijänä toimi Robert L. Manahan.


title: Zordon

text: Vaikka Power Ranger -ryhmiä on sanottu olleen jo ennen Zordoniakin pidetään häntä siitä huolimatta ensimmäisten modernien Power Rangereiden perustajana. Häntä pidetään myös useiden yhä Power Rangers -universumissa käytettävien termien kehittäjänä. Yksi huomionarvoisimmista termeistä on sana "zord", jolla tarkoitetaan sarjoissa käytettyjä useiden rakennusten kokoisia mekaanisia tai biomekaanisia robottikoneita. Toinen mainitsemisen arvoinen sana on "Megazord", jolla tarkoitetaan suuria ja usein ihmismäisiä mechoja, jotka syntyvät zordien yhdistyessä.


title: Zordon

text: Yli 10 000 vuotta sitten Zordon taisteli pahaa avaruusnoita Rita Repulsaa vastaan. Hän ja hänen uskollinen robottiapulaisensa Alpha 5 olivat löytäneet tuolloin myös rasian, joka sisälsi Rangereiden myöhemmin käyttämät viisi alkuperäistä voimakolikkoa ja kartan temppeliin, jossa asui kolikoiden luoja Ninjor.


title: Zordon

text: Zordonin ja pahan avaruusnoita Rita Repulsan välillä käydyn taistelun aikana Rita oli vanginnut Zordonin ulottuvuuksien väliseen aikavääristymään. Vaikka viisi urheaa soturia sai lukittua Ritan ja hänen kätyrinsä avaruussäiliöön, Zordon jäi yhä vangiksi ulottuvuuksien väliseen aikavääristymään. Sen takia Zordon oli käytännössä vain kelluva pää energiaputkessa, jolla oli apunaan uskollinen robottiapulainen Alpha 5. Taisteluiden päätyttyä Zordon oli valinnut uudeksi tukikohdakseen Maan ja rakentanut komentokeskuksensa Kalifornian aavikolle. Zordon oli tehnyt hyvän valinnan, sillä Ritan avaruussäiliö laskeutui lopulta Kuuhun, josta hän aloitti myöhemmin hyökkäyksensä maailmaa vastaan.


title: Zordon

text: Kerran Kimberly Hart joutui 1990-luvun puolivälistä vahingossa ajassa taaksepäin vuoteen 1880. Hän ei joutunut sinne kuitenkaan yksin, sillä Goldar ja kaktusta muistuttanut hirviö seurasivat häntä ja aikoivat tuhota Maan menneisyydessä. Kimberly telesiirtyi komentokeskukseen pyytämään apua Zordonilta. Zordon antoi hänelle lainaan neljä muuta voimakolikkoa hirviön päihittämistä varten.


title: Zordon

text: Zordonin oikea olomuoto nähtiin "Mighty Morphin Power Rangersin" ensimmäisellä tuotantokaudella. Kun Baboo oli muuttanut Kimberly Hartin ja Billy Cranstonin rohtonsa avulla kovanaamoiksi, Zordon kertoi rangereille miten hän oli vuosituhansia sitten taistellut savisotureita vastaan saadakseen erään harvinaisen kasvin itselleen. Sama kasvi oli ainoa menetelmä palauttaa Billy ja Kimberly normaaleiksi. Myöhemmin Alpha löysikin kasvin, mutta myös hän joutui taistelemaan savisotureita vastaan. Nähtiin, että Zordon oli ennen aikavääristymään joutumistaan pukeutunut valkoisiin vaatteisiin ja hän oli pitänyt päässään taivaansinistä turbaania.


title: Zordon

text:
Kun Zordon eräänä päivänä havaitsi Rita Repulsan karanneen, hän etsi yhdessä Alphan kanssa viisi oikeaa asennetta omannutta teini-ikäistä puolustamaan maailmaa. Hän värväsi Jason Lee Scottin, Zack Taylorin, Billy Cranstonin, Trini Kwanin ja Kimberly Hartin Power Rangereiksi. Zordon toimi itse heidän mentorina ja neuvonantajana. Hän antoi heidän käyttöönsä myös zordit, varusteita ja jakoi tarvittaessa aina hyödyllistä tietoa. Pahan vihreän rangerin ilmestymisen jälkeen huomattiin, miten tärkeä Zordon oli ryhmälle. Rita päätti käyttää hallussaan ollutta lohikäärmevoimakolikkoa, joten hän aivopesi Tommy Oliverin pahaksi vihreäksi rangerikseen. Tommyn ensimmäisenä tehtävä olikin katkaista rangereiden yhteys Zordoniin. Zordonin poissa ollessa rangerit ja Alpha olivat selkeästi vaikeuksissa. Kun Alpha lopulta sai palautettua yhteyden, tilanne alkoi kääntyä rangereiden eduksi ja lopulta myös Tommy vapautui Ritan lumouksesta.
Zordon tuntui usein tietävän asioiden todellisen luonteen, vaikka hän olikin vankina aikavääristymässä. Hän muun muassa tiesi heti alusta lähtien, että Tommy oli vihreä ranger. Myöhemmin hän pystyi pitämään Tommyn vihreän rangerin voimia pitempään käytössä lataamalla ajoittain Tommyn lohikäärmekolikkoa omilla voimillaan. Zordon valitsi Tommyn myös uudeksi Valkoiseksi Rangeriksi sen jälkeen, kun Tommy oli menettänyt lopullisesti Vihreän Rangerin voimansa. Zordon tiesi lähes aina kaikesta kaiken. Hän välitti jokaisesta rangerista myös yksilönä neuvoen ja rohkaisten heitä niin taisteluissa kuin heidän arkielämissäänkin.


title: Zordon

text: Mighty Morphin Power Rangers -sarjan aikana Zordon koki rangereiden kanssa paljon. Hän auttoi heitä siirtymään Dinozordeista voimakkaampiin Thunderzordeihin, kun uusi vihollinen Lord Zedd saapui Kuuhun; hän näki myös rangereiden voimien siirtämisen uusille rangereille Rocky DeSantosille, Adam Parkille, Aisha Campbellille ja Katherine Hillardille ja ninjavoimien ja zordien hankkimisen. Hän ja rangerit eivät kuitenkaan pystyneet estämään pahaa Master Vileä siirtämästä "Orb of Doomin" avulla Maapalloa ajassa taaksepäin.


title: Zordon

text: Maapallon siirryttyä ajassa taaksepäin Power Rangereista oli muuttunut jälleen lapsia, joten he eivät voineet enää käyttää voimiaan. Maa tarvitsi kuitenkin yhä suojelua, joten Zordon pyysi apua Aquitar-planeetan Power Rangereilta. Nämä rangerit olivat avaruusolioita, jotka elivät planeetallaan vedenalaisessa ympäristössä. Sen vuoksi Maan ympäristö ei soveltunut heille hyvin, mutta he päättivät siitä huolimatta tulla apuun. Billy rakensi ninjakolikoista voimansa ottaneen koneen, jolla hän toivoi pystyvänsä muuttamaan rangerit takaisin oikean ikäisiksi. Kuitenkin vain Billy ehti käyttää laitetta ennen kuin Goldar ja Rito Revolto varastivat sen. Sen jälkeen Rita ja Lord Zedd tuhosivat laitteen sisällä olleet kuusi ninjakolikkoa, joten Power Rangereiden käyttämät voimat olivat lopullisesti mennyttä.


title: Zordon

text: Zordon mietti keinoa, jolla Maapallon voisi palauttaa oikeaan aikaan. Hän keksi ratkaisuksi Zeokristallin, jonka rangerit olivat kuitenkin aiemmin hajottaneet viideksi pienemmäksi kristalliksi ja lähettäneet syntyneet palaset eri aikakausille eri puolille maailmaa. Zordon lähetti nuoret rangerinsa portaalin läpi etsimään näitä palasia. Rangerit onnistuivat tehtävässään ja Maapallo saatiin Zeokristallin avulla palautettua oikeaan aikaan. Sen jälkeen Aquitarin Rangerit palasivat omalle planeetalleen. Sillä välin Goldar ja Rito Revolto kuitenkin varastivat Zeokristallin rangereiden komentokeskuksesta ja hetkeä myöhemmin heidän virittämä pommi räjäytti komentokeskuksen palasiksi. Komentokeskuksen tuhoutuessa Zordon käski Alphaa siirtämään rangerit turvaan ja hetken ajan näytti siltä, että Zordon ja Alpha tuhoutuivat räjähdyksessä.


title: Zordon

text: Televisiosarjan "Power Rangers Zeo" alussa rangerit ja uutena jäsenenä mukaan liittynyt Tanya Sloan löysivät komentokeskuksen raunioista Goldarin ja Riton pudottaman Zeokristallin. Rangerit löysivät myös uuden tukikohtansa, jossa Zordon ja Alpha 5 jo odottivatkin heitä. Zordon kertoi rangereille, että uusi roboteista koostunut vihollisryhmittymä Machine Empire oli saapunut aurinkokuntaan ja aikoi valloittaa Maan. Hän esitteli rangereille myös heidän uudet zeovoimansa, jotka ottivat voimansa Zeokristallista. Zordon jatkoi rangereiden mentorina ja ajan kuluessa hän paljasti yhdessä Alphan ja Billyn kanssa rangereiden käyttöön uusia zordeja ja aseita, joilla he puolustivat Maata.


title: Zordon

text: Elokuvassa "Power Rangers turbovaihteella" Zordon ymmärsi rangereiden tarvitsevan käyttöönsä zeovoimia tehokkaammat voimat, kun ilkeä avaruusmerirosvo Divatox oli saapunut voimakkaan Lerigot nimisen velhon perässä Maahan. Niinpä Zordon antoi rangereille käyttöön uudet turbovoimat ja auttoi heitä myös tehokkaiden Turbozordien luomisessa. Sen lisäksi Zordon valitsi Justin Stewartin korvaamaan Rockyn sinisenä rangerina, sillä Rocky oli loukannut selkänsä harjoitellessaan kamppailulajiturnausta varten. Justin oli saanut sattuman kautta selville Power Rangereiden henkilöllisyydet, kun Zordon oli pyytänyt heitä siirtymään voimakammioon.


title: Friedrich Delitzsch

text: Friedrich Delitzsch (3. syyskuuta 1850 Erlangen – 19. joulukuuta 1922 Langenschwalbach) oli saksalainen assyriologi, tieteenalansa pioneereja. Delitzsch toimi professorina Leipzigissa Breslaussa ja Berliinissä, ja hänen lukuisien oppilaidensa joukossa oli myös Knut Tallqvist.


title: Friedrich Delitzsch

text: Delitzschin isä oli hebraisti ja teologi, Erlangenissa ja Leipzigissa professorina toiminut Franz Delitzsch. Friedrich Delitzsch opiskeli aluksi vertailevaa kielitiedettä, mutta siirtyi 1873 Eberhard Schraderin johdolla assyriologian alalle. Hän valmistui 1874 Leipzigissa ja toimi siellä ensin ylimääräisenä professorina ja vuodesta 1885 vakinaisena professorina. 1893 hän siirtyi Breslauhun ylimääräiseksi professoriksi, mikä virka vakinaistettiin vielä samana vuonna. 1899 hän aloitti opettajansa Schraderin jälkeen Berliinissä professorina. Samana vuonna hän tuli johtajaksi Kuninkaallisten museoiden ("Königliche Museen") Lähi-idän osastoon, missä virassa hän jatkoi vuoteen 1919.


title: Friedrich Delitzsch

text: Vuonna 1881 hän alkoi oppilaansa Paul Hauptin kanssa julkaista aikakauslehteä Assyriologische Bibliothek ja 1889 sarjaa Beiträge zur Assyriologie. 1902 ja 1905 Delitzsch matkusti Assyriaan ja Babyloniaan ja vieraili merkittävillä rauniopaikoilla.


title: Ladykillers

text: Ladykillers ("The Ladykillers") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Joel ja Ethan Coenin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva. Se on uusintaversio Alexander Mackendrickin vuonna 1955 ohjaamasta brittiläisestä Ealing-komediasta "Naisentappajat". Pääosaa esittää Tom Hanks.


title: Ladykillers

text: Elokuvassa alkuperäinen tarina on siirretty Englannista Yhdysvaltojen Etelävaltioihin. Sivistyneen oloinen ”professori” (Hanks) vuokraa vanhalta tummaihoiselta, uskovaiselta naiselta talon kellarikerroksen muka renessanssimusiikkia soittavan kvartettinsa harjoitustilaksi. Todellisuudessa nelikko on rosvojoukko, joka alkaa kaivaa kellarista maanalaista käytävää läheisen kasinon kellarissa sijaitsevaan pankkiholviin. Kertyvä savi kuljetetaan säännöllisesti ulos talosta ja pudotetaan Mississippi-joen ylittävältä sillalta sen ali lipuvaan jäteproomuun. Mieskvartetille alkaa kuitenkin tulla mutkia matkaan, ja vanha rouva pääsee vähitellen selville heidän arveluttavista puuhistaan. Naisesta on siis päästävä eroon, mikä ei ole hentomielisille herrasmiesvarkaille aivan ongelmatonta. He riitaantuvat ja alkavat eliminoida toinen toisiaan, ja jäteproomu saa uudenlaista täytettä. Lopulta rouva löytää rahasaaliin tyhjentyneestä kellaristaan ja yrittää palauttaa sen poliisille. He eivät usko vanhan naisen tarinaa, ja tämä päättää lahjoittaa rahat uskonnolliselle Bob Jonesin yliopistolle ja jatkaa rauhallista elämäänsä.


title: The Skulls

text: Skulls ("The Skulls") on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Rob Cohenin ohjaama psykologinen jännityselokuva.


title: Elämäni ilman minua

text: Elämäni ilman minua ("My Life Without Me") on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut katalonialaisen Isabel Coixetin ohjaama englanninkielinen draamaelokuva.


title: Elämäni ilman minua

text: Elokuva kertoo nuoresta kahden lapsen äidistä, joka on kuolemansairas. Hän selvittää välinsä lähipiiriinsä, kokeilee uskottomuutta ja ryhtyy suorasanaisemmaksi kuin ennen. Hän ei kuitenkaan kerro sairaudestaan kenellekään.


title: Elämäni ilman minua

text: Helsingin Sanomien Veli-Pekka Lehtonen kritisoi elokuvaa pinnallisuudesta, mutta piti sitä kuitenkin jotenkin kiehtovana: ”Sen maailma on eheä, rytmikin omanlaisensa, ja mukana on myös reilua kokeilua, joka tosin jää vielä tyylillisen epävarmuuden alle.”


title: Pelastakaa Grace

text: Pelastakaa Grace ("Saving Grace") on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Nigel Colen ohjaama komediaelokuva.


title: Puhallinorkesteri Louhi

text: Puhallinorkesteri Louhi on vantaalainen puhallinorkesteri. Sen voidaan katsoa aloittaneen toimintansa paikallisen seurakunnan piirissä vuonna 1969. Alkutaipaleella orkesteri toimi nimillä Kaivokselan seurakunnan puhallinorkesteri ja Kaivokselan soittokunta. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1976 nimellä Vantaankosken puhallinorkesteri. Vuodesta 1990 orkesterin nimi on ollut Puhallinorkesteri Louhi. Nimi liittyy nimistöön orkesterin kotipaikan Kaivokselan ja Louhelan alueella.


title: Puhallinorkesteri Louhi

text: Orkesterin kapellimestarina on toiminut vuodesta 2010 Okko Kivikataja.


title: Petra Chocová

text: Petra Chocová (s. 16. elokuuta 1986 Česká Lípa) on tšekkiläinen uimari. Hän kilpaili Lontoon olympialaisissa 2012.


title: Petra Chocová

text: Chocová voitti kultaa 50 metrin rintauinnissa toukokuussa 2012 pitkän radan EM-kilpailuissa Debrecenissä ajalla 31,25. Marraskuussa 2012 hän voitti kultaa 50 metrin rintauinnissa uinnin lyhyen radan EM-kilpailuissa Chartresissa ajalla 30,02. Hän sai lisäksi hopeaa 100 metrin rintauinnissa ja 4 × 50 metrin sekauintiviestissä.


title: Petra Chocová

text: Chocová saavutti nuorten EM-kilpailuissa Linzissä 2002 hopeaa 100 metrin rintauinnissa ja pronssia 50 metrin rintauinnissa.


title: Kalenteritytöt

text: Kalenteritytöt ("Calendar Girls") on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Nigel Colen ohjaama brittiläinen elokuva. Tositapahtumiin perustuva tarina kertoo yorkshirelaisesta naisporukasta, jotka päättävät tehdä alastonkalenterin kerätäkseen rahaa leukemian tutkimukseen. Pääosia esittävät Helen Mirren, Julie Walters, Linda Bassett, Annette Crosbie, Celia Imrie ja Penelope Wilton.


title: Mora

text: Mora on samannimisen Moran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 896 asukasta.


title: Mora

text: Mora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Vuosina 1908–1958 kauppalan nimi oli "Morastrand".


title: Rakastaa...ei rakasta

text: Rakastaa...ei rakasta ("À la folie... pas du tout") on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Laetitia Colombanin ohjaama ranskalainen psykologinen jännityselokuva, jonka pääosassa nähdään Audrey Tautou.


title: Äijälä (täsmennyssivu)

text: Äijälä on kylä ja seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Rakastaa, ei rakasta

text: Rakastaa, ei rakasta voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Avesta (taajama)

text: Avesta on samannimisen Avestan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 506 asukasta.


title: Avesta (taajama)

text: Avesta oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Avesta (taajama)

text: Avestassa sijaitsee vanha "Koppardalen", jonne alettiin rakentaa kupariteollisuutta jo 1636. Tästä kuparitehtaasta kehittyi yksi aikansa Euroopan suurimmista kuparitehtaista. Teollistuminen jatkui rautatehtaan rakentamisella 1874. Koppardalenissa alettiin valmistaa ruostumatonta terästäkin jo 1920-luvulla lähes ensimmäisenä maailmassa. Ruostumattomasta teräksestä kehittyi myöhemmin koko Ruotsin käyntikortti maailmalle Avesta Ab:n ansiosta. Myöhemmin Avestasta muodostettiin AvestaSheffield yrityskauppojen seurauksena sekä edelleen AvestaPolarit. Myöhemmin Outokumpu Oyj osti yrityksen kokonaan. Koppardalenissa on edelleen ruostumattomia teräksiä valmistava tehdas ja Outokumpu Oyj:n toinen tutkimuskeskus.


title: Avesta (taajama)

text: Avestan kunta on säilyttänyt vanhan Koppardalenin osia sekä asuinrakennusmiljöötä, joka toimii turistikohteena. Nähtävyyksinä on myös muita historiallisia kohteita ja mm. rahamuseo. Avestassa on myös maailman suurin taalainmaanhevonen, joka on 13 metriä korkea ja 67 tonnin painoinen.


title: Nora (taajama)

text: Nora on samannimisen Noran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 526 asukasta.


title: Nora (taajama)

text: Nora oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Törmäysvoitto

text: Törmäysvoitto on eräs ilmataisteluissa käytetty taktiikka. Sitä käyttivät laajemmassa mittakaavassa ainakin neuvostoliittolaiset taistelulentäjät toisessa maailmansodassa. Näin toimittiin myöskin Suomen vastaisella rintamalla, joskaan ei kovin usein.


title: Törmäysvoitto

text: Törmäysvoiton venäläinen nimitys on "taran" - ven. Таран (воздушный), engl. "aerial ramming".


title: Törmäysvoitto

text: Törmäysvoiton velvoite perustui lentäjille osoitettuun J.V. Stalinin päiväkäskyyn, jossa pulassa oleva eli vihollisen ahdistama lentäjätoveri täytyy pelastaa tarvittaessa ahdingosta, vaikka törmäämällä päin vastustajan lentokonetta.


title: Törmäysvoitto

text: Pääasialliset törmäysmenetelmät olivat: joko rikkoa potkurin taikka ulkosiipien (siiven ulkopinta, taikka kärki) avulla vihollisen lentokoneen ohjainpinnat, kuten peräsimen osia. Näin menetellen saadaan tämä lentokone ohjauskyvyttömään tilaan.


title: Törmäysvoitto

text: Monissa maissa yksittäiset lentäjät pudottivat vihollisen lentokoneen siten, että törmäsivät näihin tarkoituksella - sekä itse menehtyen tässä tehtävässään. Tällä tavoin kävi mm. japanilaiselle hävittäjä-ässälle ylikersantti Masuaki Endolle.


title: Törmäysvoitto

text: Eräs merkittävä syy tarkoituksella tehtyyn ilmassa törmäämiseen on saattanut olla ammusten loppuminen ampuma-aseista.


title: Kinsey (elokuva)

text: Kinsey on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Bill Condonin ohjaama draamaelokuva yhdysvaltalaisen seksitutkijan Alfred Kinseyn elämästä. Häntä ja hänen vaimoaan esittävät Liam Neeson ja Laura Linney.


title: Kainuu (taajama)

text: Kainuu () on samannimisen Kainuun kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 7 299 asukasta.


title: Ylönen

text: Ylönen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Kiiruna (taajama)

text: Kiiruna () on samannimisen Kiirunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 148 asukasta.


title: Kiiruna (taajama)

text: Ennen Ruotsin 1970-luvun kuntauudistusta, jossa kaupunki lakkasi olemasta kuntamuoto, koko Kiirunan kunnan alue (Kaaresuvanto oli tuolloin oma kuntansa) laskettiin kaupungiksi ja Kiiruna oli "maailman suurin kaupunki."


title: Kiiruna (taajama)

text: Rautamalmin louhinta on alueen pääteollisuutta ja kaupunki on erittäin riippuvainen kaivosyhtiö LKABista. Kiirunan nykyinen keskustaajama syntyikin 1900-luvun alussa kaivosten ympärille.


title: Kiiruna (taajama)

text: Koska Kiiruna sijaitsee 145 kilometriä pohjoiseen napapiiriltä, kaupungissa on kaamosaika 13. joulukuuta – 5. tammikuuta. Kesällä yötön yö on välillä 30. toukokuuta ja 15. heinäkuuta.


title: Kiiruna (taajama)

text: Vuonna 2004 tehtiin päätös, että Kiirunan nykyinen keskusta pitää siirtää kolmen kilometrin verran itään, koordinaatteihin , koska on vaara, että keskusta vajoaa rautamalmin louhimisen takia. Siirtämisen todettiin olevan edullisempaa kuin louhoksen hylkääminen. Siirtäminen tehdään vähitellen 2010-luvun aikana. Prosessi kestää vuosikymmeniä. Keskusta on syrjässä pääväylistä, ja se tullaan siirtämään niiden varrelle. Erikoista siirtämisessä on se, että suuriakin rakennuksia, esimerkiksi kaupungintalon torni ja kirkko, siirretään.


title: Kiiruna (taajama)

text: Kiiruna on yksi Pohjoismaiden merkittävimmistä avaruustutkimuksen keskuksista. Yliopistotasoista koulutusta tarjotaan Ruotsin avaruusfysiikan instituutin yhteydessä Luulajan teknillisen yliopiston avaruustieteiden kampuksella sekä vuonna 2007 alkaneessa Uumajan yliopiston avaruustekniikan koulutusohjelmassa. Lisäksi Kiirunassa toimii avaruuslukio.


title: Kiiruna (taajama)

text: Kiirunassa on Swedish Space Corporationin omistama, Pohjoismaiden aktiivisin avaruuskeskus Esrange. Esrangesta laukaistaan säähavaintopalloja ja luotaussraketteja sekä pidetään yhteyttä naparadalla oleviin satelliitteihin. Esrangen yhteydessä on myös Euroopan avaruusjärjestön maa-asema.


title: Kiiruna (taajama)

text: Kiirunassa sijaitsee myös EISCAT-yhteisön tutka-asema jota käytetään mm. ionosfäärin ja magnetosfäärin tutkimiseen samalla tavalla kuin HAARP-projektissa.


title: Kiiruna (taajama)

text: Kiirunaa on suunniteltu kaupallisia avaruuslentoja tarjoavan Virgin Galactic -yhtiön Euroopan laukaisukeskukseksi.


title: Boden (taajama)

text: Boden (joskus suom. "Puuti") on samannimisen Bodenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 277 asukasta.


title: Boden (taajama)

text: Boden oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.


title: Boden (taajama)

text: Boden on merkittävä varuskuntakaupunki sekä runkoradan ja malmiradan risteysasema. Bodenin keskusrautatieasemalla risteävät rataosat , ja . Bodenin kunnan alueella on myös Svedjebergin linnoitus ja varuskuntamuseo.


title: Oppikirja

text: Oppikirja on oppilaitoksissa oppilaiden käyttämä kirja, jonka avulla opitaan tietoa. Oppikirjat ovat yksi "oppimateriaalien" tyyppi. Oppikirjoja on nykyisin saatavina myös sähkökirjoina.


title: Oppikirja

text: Suomen lainsäädäntö ei ota kantaa oppikirjojen sisältöön tai käyttöön. Sen sijaan lainsäädännössä määrätään oppikirjojen maksuttomuudesta perusopetuksessa.


title: Oppikirja

text: Oppikirjoja kuten muitakin kirjoja voi päällystää kontaktimuovilla, jolloin ne kestävät paremmin kosteutta ja kulutusta.


title: Ekeby

text: Ekeby voi viitata esimerkiksi seuraaviin paikkoihin:


title: Ekeby

text: Ruotsin taajamat:


title: Ekeby

text: Ruotsin pientaajamat:


title: Nelmin Nos

text: Nelmin Nos tai Nelmin-Nos () on taajama ja Malozemelskin maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Venäjällä.


title: Nelmin Nos

text: Taajama sijaitsee Petšoran alajuoksun jokisuiston vasemmalla eli läntisessä rantapenkereellä, runsas 30 kilometriä joen laskukohdasta Barentsinmeren Petšoranlahteen. Taajaman länsipuolella aukeaa laaja tundra. Polttopuut Nelim Nosiin tuodaan etelästä Komin tasavallasta. Taajaman eteläpuolella runsaan 3 kilometrin päässä sijaitsee Nenetsian suurin järvi, noin 40 kilometrin pituinen Ozero Golodnaja Guba.


title: Nelmin Nos

text: Vesiyhteys taajamasta Nenetsian pääkaupunki Narjan-Mariin on runsas 50 kilometrin mittainen. Laiva Narjan-Mariin kulkee kesällä kolmesti viikossa, talvella paikkakuntia yhdistää jäätie ja moottorikelkkareitit.


title: Nelmin Nos

text: Nelmin Nos perustettiin vuonna 1937 "Nenetsian Ensimmäisen Poronhoitokolhoosin" sijaintipaikaksi; taustalla oli porotokkien yhdistäminen (kansallistaminen) ja poronhoidon mukana liikkuneiden nenetsiperheiden ohjaaminen kiinteämmin neuvostoyhteiskuntaan.


title: Nelmin Nos

text: Malozemelskin kyläneuvoston maalaiskunnassa asui yhteensä 916 ihmistä (2010 väestönlaskennan mukaan). Nelmin-Nosin taajama on maalaiskunnan ainoa asutuskeskus. Väestö koostuu 95 prosenttisesti piirikunnan alkuperäisistä asukkaista eli nenetseistä; Nelmin-Nos on yhä leimallisesti nenetsien porotaloustaajama.


title: Nelmin Nos

text: Nelmin Nosissa on muun muassa päiväkoti, koulu, terveysasema, porokolhoosi, leipomo, yleinen sauna (banja) ja kulttuuritalo, jossa toimii poronhoitomuseo, kirjasto ja käsityökeskus sekä laulu- ja tanssiyhtye "Maimbava" (nenetsiä: "Ilo").


title: Harjunpäänjoki

text: Harjunpäänjoki (eri jokiosuuksilla nimenä myös Kaasmarkunjoki, Kullaanjoki ja Joutsijoki) on Satakunnassa virtaava 34 km pitkä joki. Sen alkulähteenä on Kullaalla Ulvilassa sijaitseva Joutsijärvi. Joki virtaa entisen Kullaan kunnan, sekä Ulvilan ja Porin kaupunkien alueella, ennen kuin se laskee Kokemäenjokeen noin 13 kilometriä Kokemäenjoen suistosta. Harjunpäänjoki on Kokemäenjoen oikeanpuoleinen sivujoki. Joki on pinta-alaltaan 512 km² suuruisen Harjunpäänjoen valuma-alueen laskujoki, Joutsijärven pääasiallinen laskujoki ja samalla osa Kokemäenjoen vesistöä, joka laskee Kokemäenjoen mukana Selkämereen Porin edustalla sijaitsevaan Pihlavanlahteen.


title: Harjunpäänjoki

text: Kesäkuussa 2015 tehtiin päätös, jonka mukaan joen uoma tullaan Holminkosken kohdalta kääntämään Kokemäenjokeen Porin ja Ulvilan välistä rajaa pitkin. Tulvasuojelun vuoksi toteutettava uusi uoma on noin kahden kilometrin pituinen. Joen nykyisestä alajuoksusta tulee järvi, jonne jatkossa pumpataan vettä.


title: Harjunpäänjoki

text: Harjunpäänjoki tunnetaan sen eri kohdissa usealla eri nimellä. Joen yläosaa Joutsijärveltä Kullaan kirkolle asti kutsutaan "Joutsijoeksi", minkä jälkeen alkavaa osuutta kutsutaan "Kullaanjoeksi" Leineperin koskiin saakka. Kaasmarkun kylän lävitse virratessaan jokea kutsutaan "Kaasmarkunjoeksi". Harjunpään kylän läpi virtaavaa viimeistä osuutta ennen kuin joki laskee Kokemäenjokeen, kutsutaan "Harjunpäänjoeksi" tai vaihtoehtoisesti "Holminjoeksi". Kalataloudellisissa yhteyksissä puhutaan koko joesta yleensä vain "Harjunpäänjokena".


title: Harjunpäänjoki

text: Harjunpäänjoen, tai alkupaikassaan Joutsijoen, alkulähde on Joutsijärvi, jonka luusua sijaitsee järven kaakkoisosan Tammenlahdella. Joutsijärven pinta on noin 44,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja joelle tulee matkan aikana pudotusta yli 40 metriä, mikä näkyy koskina ja virtauksina.


title: Harjunpäänjoki

text: Joutsijärvi on säännöstelty järvi ja järven pinta pyritään pitämään mahdollisimman korkealla. Säännöstelyyn kuuluu, että Joutsijoessa on virtausta myös kuivimpina vuodenaikoina. Säännöstelyn tarkoituksena on turvata Porin kaupungin talousveden saanti, sillä Porin vesi ottaa raakavettä Joutsijärven länsipuolella sijaitsevasta Tuurujärvestä. Järvet ovat yhteydessä toisiinsa kolmen kapean salmen kautta, joiden läpi vesi virtasi ennen vedenottoa Tuurujärvestä Joutsijärveen, mutta vedenoton myötä virtaussuunta on kääntynyt päinvastaiseksi. Joutsijoki on näin ollen myös Tuurujärven luontainen laskujoki.


title: Harjunpäänjoki

text: Joutsijoen virtausta ja järven pintaa säätelee joen suulla oleva Tammen säännöstelypato. Länsi-Suomen vesioikeuden päätöksen mukaan Joutsijärvestä saadaan juoksuttaa järven pinnan ollessa säännöstelyrajojen välillä enintään 4 m/s. Kuitenkin juoksutuksen Joutsijokeen on oltava vähintään 0,15 m/s. Joutsijärven luusuassa on ollut pato jo 1700-luvulta lähtien, jolloin pato rakennettiin Leineperin ruukin toimesta.


title: Harjunpäänjoki

text: Pato säätelee joen virtausta pari kilometriä joen alajuoksulle sijaitsevalle Sahalahdelle saakka. Sahalahti on järvimäinen joen suvantokohta, jonka ala on hieman alle kolme hehtaaria. Joutsijärven ja Sahalahden välissä virtaavat kaksi noin 40-50 metriä pitkää koskea, "Paattikoski" ja "Pitkäkoski". Sahalahti on padottu pohjapadolla, joka nostaa joen pintaa noin 50 cm. Padon alapuolelta alkaa noin 40 metriä pitkä "Sahakoski".


title: Harjunpäänjoki

text: Joki virtaa Koskin kylälle asti metsäisen maaston läpi. Koskin kylän läpi virratessaan joessa on "Äijänkosken" pato, jonka yhteydessä on vanha mylly. Pato muodostaa samalla Koskin kylän kohdalle jokeen pienen suvannon. Hieman alempana joessa on toinen vanha pato, jossa on toiminut vanha mylly.


title: Harjunpäänjoki

text: Koko Joutsijoen yläjuoksu Koskin kylästä alkaen aina Joutsijärvelle saakka muodostaa pitkän ja vaihtelevan koskijakson, jossa vuorottelevat nopea- ja hidasvirtaiset osuudet, padot ja suvannot. Joki on yläjuoksullan selvästi kapeampi ja vähävetisempi alajuoksullaan. Uoma on pääosin 2-4 m leveä ja pudotusta Joutsijärven ja Koskin kylän välisellä Koskijaksolla on putouskorkeutta 15 m.


title: Harjunpäänjoki

text: Koskin kylän jälkeen joki virtaa peltoaukeiden läpi Kullaan entisen kuntakeskuksen Kankaan sivuitse, missä jokea aletaan kutsua Kullaan kirkon kohdalla Kullaanjoeksi.


title: Harjunpäänjoki

text: Joki virtaa Kullaanjokena Kullaan kirkolta aina Leineperin kylään asti. Jokiosuus on vaihtelevaa suo-, metsä- ja peltomaata ja asutus alueella on harvaa haja-asutusta. Leineperin ja Kankaan välisellä jokiosuudella on kaksi joen veden pinnan säätelemiseksi rakennettua pohjapatoa.


title: Harjunpäänjoki

text: Leineperin vanhassa ruukkikylässä on kolme erillistä koskea, ylimpänä virtaava "Emäntäkoulunkoski", sekä ruukin alueen "Pajakoski" ja alinna oleva "Myllykoski". Niiden putouskorkeus on yhteensä kahdeksan metriä. Koskista vanhan ruukin vieressä sijaitsevassa Pajakoskessa on sulkulaittein varustettu pato, joka on säädellyt veden juoksutusta padon alapuolisille vesivoimaa käyttäville laitteille. Nykyisin pato toimii ylisyöksypatona luukkujen ollessa ala-asennossa ja tarvittaessa juoksutusta lisätään luukkuja nostamalla. Leineperin Patokoskesta alkaa pitkä 225-250 metriä pitkä koskiosuus ja pienen suvannon jälkeen alkaa 100 metriä pitkä Myllykoski. Myllykoski on myös padottu.


title: Harjunpäänjoki

text: Leineperin jälkeen joki virtaa tasaisella maalla peltoaukeiden lävitse Kaasmarkun ja Leineperin väliselle "Solakoskelle", jota edeltää laajempi suvantolampi. Solakoski on padottu ja sen pudotuskorkeus on 2,7 metriä ja sillä on pituutta noin sata metriä. Kosken partaalla on sijainnut Leineperin ruukin vanhoja teollisuuslaitoksia.


title: Harjunpäänjoki

text: Kaasmarkun kylälle virratessaan, "Kaasmarkun Tehtaankosket" muodostavat yli kilometrin pituisen pitkän koskijakson. Sillat ja välisuvannot jakavat koskijakson kolmeen osaan, jotka ovat "Ylinen-, Keskinen-, ja Alinen Tehtaankoski." Tehtaankoskien putouskorkeus on 9,6 m. Jokaisella kolmella koskiosuudella on vanha vesimyllyn paikka. Tehtaankoskien jälkeen alajuoksulla on Kaasmarkun kylällä muutama pohjapato ja pienempi koski.


title: Harjunpäänjoki

text: Kaasmarkun kylän jälkeen joki on uurtanut itselleen syvän ja kiemurtelevan uoman syvälle hienojakoiseen maaperään. Kaasmarkun jälkeen alkava jokiosuus on kutsuttu Harjunpäänjoeksi. Harjunpäänjoen varsi joen loppuosuudella ennen kuin joki laskee Kokemäenjokeen on lähes kokonaan viljeltyä ja pellot yltävät lähes joen törmälle asti.


title: Harjunpäänjoki

text: Harjunpäänjoessa sijaitseva "Holminkoski" sijaitsee Ulvilan Harjunpään kylältä alajuoksulle päin Porin ja Ulvilan kaupunkien rajalla. Koski on 80 metriä pitkä ja sen pudotuskorkeus on 1,6 metriä. Koski on ollut aiemmin padottu myllyä varten, mutta pato on rikkoutunut 1960-luvulla.


title: Harjunpäänjoki

text: Holminkosken jälkeen joki virtaa Porin Isojoenrannan alueen läpi, missä se laskee Kokemäenjokeen Porin keskikaupungin länsipuolella, lähes merenpinnan tasolla.


title: Harjunpäänjoki

text: Harjunpäänjoen alajuoksun alue on altis tulville ja Porin kaupungin tulvasuojelu on päättänyt vuonna 2015 kääntää Harjunpäänjoen uoman kulkemaan Holminkoskesta lähtien Porin ja Ulvilan kaupunkien rajaa pitkin Kokemäenjokeen. Kääntöuoma tulee olemaan kaksi kilometriä pitkä. Nykyisestä joen alaosasta muodostetaan sisäjärvi, jolle järjestetään vaihtovesipumppaus.


title: Harjunpäänjoki

text: Joutsijärvi on Harjunpäänjoen alkulähde ja valuma-alueen suurin järvi. Joutsijärven ja siihen yhteydessä olevan Tuurujärven lisäksi valuma-alueen merkittävät järvet ovat Palusjärvi ja Pyhäjärvi. Palusjärven vedet laskevat "Palusjokea" pitkin Pyhäjärveen, jonka 2,4 km pitkä laskujoki "Pyhäjärvenjoki" yhtyy Kullaanjokeen Kankaan ja Leineperin välissä. Palus- ja Pyhäjärvien yhteinen valuma-alue muodostaa koko joen 512 km² valuma-alueesta viidesosan.


title: Harjunpäänjoki

text: Joen valuma-alueella on Joutsijärven, Tuurujärven, Palusjärven ja Pyhäjärven lisäksi useita pienempiä järviä, joista suurimmat ovat Levajärvi, josta Kullaanjokeen laskee 13 kilometriä pitkä "Levaoja", sekä Harjavallassa sijaitsevat Juupajärvi, Katinhäntä ja Pitkäjärvi, joiden yhteinen laskujoki, 16 km:n pituinen Juupajoki laskee Kullaanjokeen Leineperistä yläjuoksulle päin.


title: Harjunpäänjoki

text: Muita pieniä sivujokia ovat jokeen Kaasmarkussa laskeva, peltoaukeilta alkunsa saava "Kovelinoja", sekä Harjunpäässä laskeva "Haukioja", jonka latvavesillä sijaitsee pieni Haukijärvi.


title: Harjunpäänjoki

text: Varhaisimmat merkit ihmisasutuksesta joen varrella ovat kivikautisia muinaisjäännöksiä, joita on löydetty Sahalahden ympäristöstä. Museovirasto on suorittanut alueella kaivauksia, joissa on löytynyt kiviaseita, työkaluja ja ruukkuja.


title: Harjunpäänjoki

text: Nimensä Sahalahti on saanut 1600-luvulta, jolloin Sahalahden aliseen Sahakoskeen rakennettiin saha vuonna 1631. Saha tuotti puutavaraa Porin laivanrakennusteollisuuteen ja Porin palojen jälkeiseen jälleenrakennukseen. Sahan toiminta loppui 1880-luvulla. Koskessa on lisäksi ollut 1700-luvun loppupuolelta lähtien mylly. Nykyisin koskessa on jäljellä Sahalahden pintaa säätävä pohjapato.


title: Harjunpäänjoki

text: Koskin kylässä on ollut toiminnassa muitakin myllyjä, jotka ovat sijainneet "Äijänkoskessa" ja sen alisessa "Sippolankoskessa". Äijänkoskessa on ollut mylly 1850-luvulta lähtien, ja vanhaa kosken partaalla olevaa myllyrakennusta ja sen uittoränniä ylläpidetään kylämaisemassa. Joki on ollut uittoväylänä aina vuoteen 1957 asti.


title: Harjunpäänjoki

text: Leineperin ruukki perustettiin Kullaanjoen varteen vuonna 1771. Antti Ahlström osti ruukin vuonna 1877 ja A. Ahlström Osakeyhtiön toimesta Leineperiin perustettiin myös saha. Leineperi tunnetaan sahanpaikkana jo tätä varhaisemmalta ajalta, kun Anolan kartano rakennutti sahan 1630-luvulla. Masuuni lopetti toimintansa 1891 ja raudan valmistus lopetettiin 1900-luvun alussa. Leineperin ruukkialue on kulttuurihistoriallisesti arvokas alue. Leineperin Emäntäkoulunkoskessa on aikoinaan toiminut rautaruukin ja sahan lisäksi myös meijeri.


title: Harjunpäänjoki

text: Leineperin kylältä alajuoksulle olevassa Solakoskessa sijaitsi Leineperin ruukin vuonna 1786 perustamia teollisuuslaitoksia. Paikalla on ollut muun muassa erilaisia pajoja sekä valssaamo. Nykyään koskessa on vielä jäljellä pato.


title: Harjunpäänjoki

text: Kaasmarkun Tehtaankoskissa on ollut kaksi myllyä jo 1600-luvulla. Nykyisin jäljellä on 1800-luvun keskivaiheilla rakennettu mylly, joka on kunnostettu muistuttamaan kulttuuriperinnöstä. Tehtaankoskien partaalle rakennettiin 1860-luvulla verkatehdas, joka oli toiminnassa vuoteen 1926 saakka. Se työllisti parhaimmillaan 160 työntekijää. Toiminta loppui tulipaloon, joka tuhosi tehtaan perustuksia myöten. Tehtaasta on jäljellä ainoastaan kivijalan jäännöksiä ja jokiuoman rakennettuja reunoja.


title: Harjunpäänjoki

text: Joessa on kaikkiaan ollut aikoinaan yhteensä 11 pienvesivoimalaitosta, mutta yksikään niistä ei ole enää toiminnassa.


title: Harjunpäänjoki

text: Harjunpäänjoen valuma-alueella ei nykyään ole juurikaan teollisuutta, vaan sitä kuormittaa lähinnä maa- ja metsätalous. Joen vesi on humusväritteistä ja ruskeavetistä. Joen alajuoksulla, missä maataloutta on paljon, vesi on myös pelloilta johtuvan eroosion samentamaa.


title: Harjunpäänjoki

text: Joen lukuisat koskipaikat tekevät siitä suositun virkistyskalastajien keskuudessa. Se on myös ainoa osa Kokemäenjoen vesistössä, jonne mereltä nousevilla kaloilla on vapaa kulkuyhteys. Merkittäviä kalalajeja ovat muun muassa taimen, lohi ja vaellussiika.


title: Harjunpäänjoki

text: Turun maaseutuelinkeinopiirin kalatalousyksikkö on 10.01.1997 määrännyt koski- ja virtapaikat Kaasmarkun-Harjunpäänjoessa välillä Joutsijärvi-Kokemäenjoki (käytännössä siis Kullaalta Poriin asti) lohi- ja siikapitoiseksi vesistöksi. Jokamiesoikeuksiin perustuva onkiminen ja pilkkiminen sekä läänikohtaisen viehekalastusmaksun nojalla kalastaminen on kielletty! Kalastusta voidaan harjoittaa vain Kaasmarkun – Suoliston kalastuskunnan luvalla ja pyydysmerkillä.


title: Harjunpäänjoki

text: Kalastuskuntien vesialue Kaasmarkunjoessa alkaa entisen Kullaan rajalta jatkuen kylän ohi Tampereen tielle saakka ja sen jälkeen noin 500 metriä  joen pohjoisrantaa. Myös Lanningin alueella on kyläämme kuuluvaa jokialuetta. Lisäksi vesialueisiin kuuluvat muut kylien alueilla olevat yhteiset vesialueet.


title: Harjunpäänjoki

text: Meritaimen-/lohikantojen turvaamiseksi on Kaasmarkun sekä Suoliston kalastuskunnan hallitus päättänyt, että kyseisen lajin kalastuskielto on voimassa toistaiseksi.


title: Tukholma (taajama)

text: Tukholman taajama () on Ruotsin ja koko Pohjoismaiden suurin taajama. Se sijaitsee kokonaan Tukholman läänin alueella, mutta jakautuu kahden historiallisen maakunnan alueelle. Eteläosa taajamasta sijaitsee Södermanlandissa ja pohjoisosa Uplannissa. Ruotsin suurin kaupunki ja pääkaupunki Tukholma sisältyy käytännössä kokonaan taajaman alueeseen. Taajamaan kuuluu kokonaan tai suurelta osin myös useimpien Tukholman naapurikuntien väestö. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli yhteensä 1 372 565 asukasta ja sen maapinta-ala oli 381,63 km². Taajaman väestötiheys oli siten 3 596,6 asukasta maaneliökilometriä kohti.


title: Tukholma (taajama)

text: Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu ne kunnat, joiden alueelle Tukholman taajama ulottuu, kuntien kokonaisväkiluku ja Tukholman taajama-alueeseen kuuluvilla alueilla asuvien määrä. Tiedot ovat vuoden 2010 lopusta. Viimeiseen sarakkeeseen on laskettu Tukholman taajamassa asuvien osuus kunnan väestöstä. Tiedot on järjestetty Tukholman taajamassa asuvan väestömäärän mukaan laskevaan järjestykseen.


title: Tukholma (taajama)

text: Tukholman kunnassa asui näiden tietojen perusteella 61,7 % koko Tukholman taajaman väestöstä.


title: Tukholma (taajama)

text: Tukholman, Huddingen, Solnan, Järfällan, Täbyn, Haningen, Tyresön, Sundbybergin, Nackan ja Danderydin kuntien keskuspaikat (ruots. "centralort") eivät muodosta omia keskustaajamiaan useimpien muiden Ruotsin kuntien tapaan, vaan ne ovat kaikki osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Sen sijaan Botkyrkan kunnan keskustaajama Tumba ei ole osa Tukholman taajamaa, vaan muodostaa oman taajamansa.


title: Tukholma (taajama)

text: Tukholman taajamaan on vuosien mittaan sulautunut useita lähitaajamia:


title: Danderyd

text: Danderyd on entinen kauppala ja nykyinen kunnanosa samannimisessä Danderydin kunnassa Keski-Ruotsissa. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin maakunnassa. Danderyd ei muodosta omaa taajamaa, vaan alueen asukkaat kuuluvat Tukholman taajamaan. Enebybergin alue kuuluu kuitenkin Täbyn taajamaan.


title: Danderyd

text: Danderydin maalaiskunnasta erotettiin vuonna 1901 osa Djursholmin kauppalaksi (vuodesta 1914 kaupunki) ja vuonna 1910 osa Stocksundin kauppalaksi. Kunnan jäljellä ollut länsi- ja pohjoisosa muutettiin Danderydin kauppalaksi vuonna 1946. Tähän kauppalaan kuului myös Enebyberg, joka nykyään muodostaa oman kunnanosansa ja oli ollut taajaväkinen yhdyskunta jo vuodesta 1914.


title: Danderyd

text: Stocksund yhdistettiin ensin Djursholmin kaupunkiin, joka vuonna 1971 yhdistettiin Danderydin kauppalan kanssa nykyiseksi Danderydin kunnaksi. Danderyd antoi nimensä uudelle kunnalle, koska uusi kunta oli alueeltaan sama kuin jakamattomana pysynyt Danderydin seurakunta ja aiempi Danderydin pitäjä. Uuden kunnan vaakunaksi otettiin Djursholmin vaakuna, mutta myös Danderydin kauppalalla oli oma vaakuna.


title: Huddinge

text: Huddinge on samannimisen Huddingen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Huddingen kunnan taajama-asutus ei tarkkaan ottaen muodosta omaa taajamaansa, vaan se lasketaan osaksi kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa.


title: Huddinge

text: Huddingen maalaiskunnassa oli aikaisemmin viisi taajaväkistä yhdyskuntaa:


title: Huddinge

text: Fullersta, Huddinge, Hörningsnäs villastad, Snättringe ja Stuvsta yhdistettiin vuonna 1947 Huddinge-nimiseksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, joka lakkautettiin vuoden 1952 lopussa. Huddinge oli niin sanottu hallinnollinen taajama (ruots. "administrativ tätort"). Kun nykyaikainen taajamakäsite määriteltiin vuonna 1950, niin Huddinge oli jo tuolloin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.


title: Sammunjoki

text: Sammunjoki eli Sammaljoki on 54 kilometriä (myös 47 km ) pitkä joki Satakunnassa ja Pirkanmaalla Huittisissa, Punkalaitumella ja Sastamalassa. Se on pinta-alaltaan 295 km² (myös 303 km² ) suuruisen Sammunjoen valuma-alueen laskujoki, joka yhtyy Kokemäenjokeen Huittisissa vastapäätä Karhiniemeä 88 kilometriä sen suistosta. Sammunjoki on siten osa Kokemäenjoen vesistöä, joka laskee Kokemäenjoen mukana Selkämereen Porin edustalla Pihlavanlahdella.


title: Sammunjoki

text: Sammunjoki saa alkunsa Sastamalan Sammaljoelta ja Sammunjoen yläosaa kutsutaankin Sammaljoeksi aina Huittisiin asti. Vain viimeiset 6–7 kilometriä tunnetaan Sammunjoen nimellä. Muitakin nimiä on ollut käytössä kuten esimerkiksi Nanhianjoki ja Illonjoki.


title: Sammunjoki

text: Sammun- ja Sammaljoki sekä niiden sivuhaarat virtaavat pääsääntöisesti savipohjaisen maaston läpi. Valuma-alueesta 28% on peltoa ja 68% metsämaata. Savikoilla korkeuserot ovat pienet ja siksi joki meanderoi paikoin voimakkaasti. Oja saavat toisinaan alkunsa kallioisella metsävyöhykkeellä, jolloin uomat ovat korkeuserojen vuoksi syvät ja kiviset. Metsävyöhykkeet erottavat peltoalueita toisistaan, jolloin koskia syntyy myös sinne. Joessa onkin toistakymmentä koskea. Savikoilla ilmenee viljelyn haittapuolina ravinteiden valuminen virtaavaan vesistöön. Sammunjoesta purkautuukin Kokemäenjokeen runsaasti ravinteita ja kiintoainesta, kun savipellot imevät sadevettä heikosti ja valuttavat sitä pintaa myöten ojiin.


title: Sammunjoki

text: Vuodenaikojen erot joen virtaamissa ovat suuria. Keskivirtaama joen alajuoksulla on 3,4 m³/s, mutta se vaihtelee tulvahuippun keskiarvosta 45,8 m³/s kuivan kauden keskiarvoon 0,11 m³/s. Tulvat ovat yleensä lyhytkestoisia.


title: Sammunjoki

text: Joen pääuomaa seuraa suurimmaan osaa matkaa jokin seudun kyläteistä. Joki virtaa esimerkiksi Sammaljoen, Illon, Räikänmaan ja Sampun kylien läpi. Samppu on Huittisten Lauttakylän lähitaajama. Sampussa joki alittaa valtatien 12.


title: Sammunjoki

text: Sammunjoen kulku kuvaillaan tässä aloittaen sen suistosta ja edeten kohti joen latvavesiä. Kunkin kohteen ja sivuhaaran yhtymäkohdan etäisyys suistosta ja valuma-alueen suuruus ilmoitetaan sen yhteydessä suluissa.


title: Sammunjoki

text: Vuonna 2000 Illon kylässä toimineesta pesulasta pääsi jokeen kemikaaleja, joka tappoi kaloja noin 13 kilometrin matkalta alavirtaan päin. Muutaman ensimmäisen kilometrin matkalla kalakanta tuhoutui lähes täydellisesti.


title: Sammunjoki

text: Vuonna 2011 Sammunjoen yhdessätoista koskessa tutkittiin sähkökalastuksella mitä kalalajeja joessa esiintyi. Kaikissa kohteissa esiintyvät lajit olivat hauki, törö, kivisimppu ja kivennuoliainen. Muita yleisiä lajeja olivat turpa, särki, made, ahven ja salakka. Nahkiainen ja kiiski esiintyivät. Koskissa yleisimmät lajit yksilömäärien mukaan olivat kivennuoliainen ja kivisimppu.


title: Sammunjoki

text: Sammunjokea hydyntävät seudun asukkaat, joiden kalastusonnesta on kyselty tietoja vuonna 2011. Yleisimmät kalastusvälineet ovat olleet onki, virveli, rysä ja katiska. Saalista on tullut noin 450 kilogrammaa vuodessa. Saaliskaloja ovat olleet särki, hauki, lahna, ahven, säyne ja sulkava. Harvinaisia saaliita ovat olleet karppi, kuha, toutain, kirjolohi ja taimen.


title: Sammunjoki

text: Rapukanta oli hyvä 1980−90-luvuilla, mutta ilmeisesti rapurutto ja joen perkaukset hävittivät ravun lähes kokonaan.


title: Sammunjoki

text: Vaikka seutukunnalla käytettiin 1800-luvulla tuulimyllyjä viljan jauhantaan, rakennettiin Sammunjokeen myös vesirattailla pyöriviä myllyjä. Näistä on edelleen jäänteitä joen uomassa esimerkiksi Nanhiankoskessa ja Rekikoskessa.


title: Sammunjoki

text: Tulvat vaivasivat myös Huittislaisten viljelyä. 1880-luvulla saatiin päätökseen kauan suunnitellut koskien perkaukset, joilla tulvahuippuja laskettiin alemmaksi. Vuosina 1925−26 perattiin Sammunjokea viiden kilometrin matkalta avaten neljä suurehkoa koskea ja nostamalla pääuomasta 20 000 m³ maata. Töihin osallistui parisenkymmentä Nahian ja Rekikosken maanviljelijää ja työt rahoitettiin lainalla ja valtionavulla.


title: Sammunjoki

text: Joen virtauksille tuli käyttöä, kun puunjalostusteollisuus tarkitsi raaka-ainetta. Silloin Sammunjokea käytettiin tukinuittoon, kun takametsistä kuljetettiin puita Kokemäenjoen sahoille. Kosket perattiin kivistä vapaiksi, jotta tukit uisivat paremmin myös pienemmällä virtaamalla. Tämän vuoksi eräät kosket lakkasivat kohisemasta kokonaan ja esimerkiksi Pitkäkoski, Vääräkoski ja Iiverinkoski ovat kuin rännejä. Myöhemmät perkaukset liittyvät maataluden peltojen kuvatukseen ja tulva-aikojen lyhentämiseen.


title: Elina Lappalainen

text: Elina Lappalainen (s. 1984) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija. Hän työskentelee Talouselämä-lehdessä ja seuraa erityisesti kasvuyrityksiä, peliteollisuutta ja teknologia-aiheita. Aikaisemmin Lappalainen on työskennellyt muun muassa Suomen Lehdistössä, Savon Sanomissa, Keskisuomalaisessa sekä Helsingin Sanomien taloustoimittajana.


title: Elina Lappalainen

text: Lappalainen opiskeli journalistiikkaa Jyväskylän yliopistossa. Hänen vuonna 2010 valmistunut pro gradu -tutkielmansa ”Naisia toimituksen äijäkerrokseen – sukupuolidiskurssin rakentuminen naispäälliköiden käsityksissä sanomalehtien naispäätoimittajien puuttumisesta” pureutuu siihen, miksi sanomalehtien päätoimittajuus on ollut miesten linnake.


title: Elina Lappalainen

text: Vuonna 2012 ilmestyi Lappalaisen esikoisteos "Syötäväksi kasvatetut", jolle myönnettiin Kanava-palkinto ja Tieto-Finlandia. Tieto-Finlandia-voittajan valitsi Helsingin Sanomien entinen päätoimittaja Janne Virkkunen. Lappalainen sai myös Helsingin eläinsuojeluyhdistyksen jakaman Eläinsuojelun Topelius-palkinnon.


title: Elina Lappalainen

text: Vuonna 2015 Lappalaiselta ilmestyi kaksi uutta tietokirjaa. "Pelien valtakunta" kertoo suomalaisen peliteollisuuden noususta ja lastenkirja "Nakki lautasella – Mistä ruoka tulee?" modernista suomalaisesta eläintuotannosta. "Nakki lautasella" oli vuoden 2015 Finlandia Junior -palkintoehdokkaana.


title: Hi-Fi (yhtye)

text: Hi-Fi on vuonna 1998 aloittanut venäläinen popyhtye, joka soittaa tanssimusiikkia ja viihdemusiikkia. Yhtyeen yksi tunnetuimmista solisteista oli Mitja Fomin, joka tekee nyt soolouraa. Yhtyeen kokoonpano on osittain vaihdellut, mutta muutamat jäseneet on pysynyt siinä alusta lähtien. Yhye julkaisi vuosina 2009-2012 yksittäisiä kappalejulkaisuja Mitja Fominin lähdettyä vuonna 2009. Suurimpia hittejä ovat: "Не дано", "А мы любили" ja "Седьмой лепесток". Kappaleesta "Call me, Miša" yhtye teki esikoisalbumille oman tulkinnan. Alkuperäisen version soitti Pavel Esenin, joten Hi-Fi-yhtyeessä soitetun kyseisen kappaleen sävellys ja sanat olivat Eseninin tekemiä. Esenin oli mukana Hi-Fi-yhtyeen levy-yhtiössä.


title: Toivelauluja

text: Toivelauluja viittaa muun muassa seuraaviin:


title: Toivelauluja (elokuva)

text: Toivelauluja on Ville Salmisen ohjaama musiikkielokuva vuodelta 1961.


title: Toivelauluja (elokuva)

text: Elokuvan juonen ytimessä on Toivelauluja-vihkonen, jonka lauluja kuvitetaan eri tilanteissa kuljettamassa juonta eteenpäin. Juoni – jonka punainen lanka on Martti Savon (Modest Savtschenko) mukaan "kiitettävän ohut" – kertoo Pirkosta ja hänen sulhasestaan Pekasta, jotka tanssien päätyttyä eroavat. Eri vaiheiden jälkeen he saavat lopussa toisensa uudestaan.


title: Nes (Nenetsia)

text: Nes () on kylä ja Kaninin niemimaan lounaisosassa sijaitsevan Kaninin maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Pohjois-Venäjällä.


title: Nes (Nenetsia)

text: Kylä sijaitsee Nesjoen alajuoksulla, kymmenkunta kilometriä ylävirtaan joen laskukohdasta Vienanmeren Mezeninlahteen. Nenetsian autonomisen piirikunnan länsilaidalla sijaitsevaan Nesin kylään ei ole ympärivuotisia tieyhteyksiä. Erityisesti linnuntietä noin 380 kilometrin päässä idässä sijaitseva Nenetsian pääkaupunki Narjan-Mariin on pitkän taipaleen päässä. Lähin kaupunki on Arkangelin alueen pieni Mezen noin 85 kilometriä etelälounaaseen.


title: Nes (Nenetsia)

text: Nesin perustivat venäläiset uudisasukkaat 1700-luvun jälkipuoliskolla; tätä ennen alueella asui nenetsejä. Venäläiset käyttivät nenetsejä poropaimeninaan. 1830-luvulla kylässä oli 7 pihakuntaa. Kylään rakennettiin kirkko 1831, erityisesti alkuperäisasukkaiden käännyttämiseksi kristinuskoon. Rakennustyötä johtossa paikallinen venäläinen kauppiasperhe. Nesin ensimmäinen kirkko kuitenkin paloi 1857, mutta tilalle rakennettiin pian uusi.


title: Nes (Nenetsia)

text: Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Kaninin kyläneuvoston maalaiskunnassa asui yhteensä 1 487 henkeä. Nesin kylä on maalaiskunnan suurin asutuskeskus ja kylän väestöstä noin puolet on piirikunnan alkuperäisväestöä. Maalaiskunnan muita kyliä ovat pohjoisempi Tšiža sekä Nesistä lounaaseen sijaitseva Verhnjaja Mgla.


title: Nes (Nenetsia)

text: Kaninin niemimaan pohjoisimmat kylät Šoina ja Kija muodostavat erillisen Šoinan kyläneuvoston maalaiskunnan (363 asukasta). Nesin itäpuolella sijaitseva Vižas on puolestaan osa Oman kyläneuvoston maalaiskuntaa (937 as.).


title: Helanen

text: Helanen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lehtopalmikkosammal

text: Lehtopalmikkosammal ("Breidleria pratensis") on lehtisammallaji palmikkosammalten heimossa ("Hypnaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla mantereisilla alueilla.


title: Lehtopalmikkosammal

text: Suomessa lehtopalmikkosammalta esiintyy koko maan alueella paikoittain, rehevillä seuduilla. Se kasvaa kosteissa lehtometsissä, lehtokorvissa, lettosoiden laidoilla ja tunturisoilla keskipaljakan korkeudelle. Laji vaatii ravinteisen kasvupaikan ja suosii lähteisiä elinympäristöjä.


title: Autot 2 (videopeli)

text: Autot 2 on Avalanche Softwaren kehittämä samannimiseen elokuvaan perustuva ajopeli. Se on jatko-osa vuonna 2006 julkaistulle Autot-elokuvalle. Peli julkistettiin ensimmäisen kerran E3 2011-messuilla, ja sen julkaisi Disney Interactive kaikille seitsemännen sukupolven pelialustoille Pohjois-Amerikassa 21. kesäkuuta ja Australiassa 23. kesäkuuta 2011. Euroopassa peli julkaistiin 22. heinäkuuta 2011. Pelin PlayStation 3-version tiedotettiin sisältävän stereoskooppisen 3D-pelimuodon. Pelin Nintendo 3DS-versio julkaistiin Pohjois-Amerikassa 1. marraskuuta 2011 (samana päivänä, jolloin Autot 2 julkaistiin DVD:lle ja Blu-raylle). Pelin PlayStation Portable-versio julkaistiin Pohjois-Amerikassa 8. marraskuuta 2011. Euroopassa se kuitenkin julkaistiin 4. marraskuuta 2011.


title: Autot 2 (videopeli)

text: Kun peli paljastettiin American International Toy Fair-tapahtumassa New York Cityssä, Autot 2 antoi pelaajien hypätä mukaan "Autot" universumiin upouudella kansainvälisellä vakoojateemalla. Peli sisältää valikoiman "Autot"-hahmoja, joilla kilpaillaan vauhdikkaissa vakoojaseikkailuissa sekä maailmanluokan kilpailuissa. Peli sai pääosin positiivisen vastaanoton, sillä Metacriticin keskiarvoksi muodostui pelin Xbox 360-versiolle 72/100, PlayStation 3-versiolle 74/100, Wii-versiolle 69/100, PC-versiolle 65/100 ja Nintendo DS sekä 3DS-versiolle 58/100.


title: Autot 2 (videopeli)

text: Asiakkaat, jotka ostivat pelin Targetin sivuston kautta 28. kesäkuuta - 2. heinäkuuta välisenä aikana, saivat 10 dollarin arvoisen lahjakortin ilmaiseksi.


title: NBA-kausi 2012–2013

text: NBA-kausi 2012–2013 oli NBA-koripalloliigan 67. kausi. Kauden päätteeksi mestariksi kruunattiin edelliskauden tapaan Miami Heat, joka voitti seitsemään otteluun venyneessä loppuottelusarjassa San Antonio Spursin.


title: NBA-kausi 2012–2013

text: V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: Kurkinen

text: Kurkinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Pampulasammal

text: Pampulasammal ("Acaulon muticum") on lehtisammallaji toukosammalten heimossa ("Pottiaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon lauhkea vyöhyke.


title: Pampulasammal

text: Suomen alueella pampulasammal on eteläinen ja harvinainen. Sitä on kasvanut Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa, mutta esiintymät ovat hävinneet, joten laji on luokiteltu hävinneeksi (RE). Pampulasammal vaatii kasvupaikaksi paljasta kalkkipitoista maata.


title: Pampulasammal

text: Pampulasammal on yksivuotinen ja pienikokoinen, noin kaksi millimetriä korkea. Se on kasvutavaltaan akrokarppinen (pesäkekärkinen) ja silmumainen. Itiöpesäkkeitä kasvaa usein. Ne ovat täysin pyöreitä, avautumattomia ja kasvavat perättömänä lehtien keskellä. Lehdet ovat koveria ja selvästi hampaallisia kärjestä.


title: Nallikkasammal

text: Nallikkasammal ("Gyroweisia tenuis") on lehtisammallaji toukosammalten heimossa ("Pottiaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon lauhkea vyöhyke.


title: Nallikkasammal

text: Suomen alueella nallikkasammal on levinneisyydeltään lounainen ja harvinainen. Sillä on yksi tunnettu löytöpaikka Varsinais-Suomessa Kaarinassa Kuusiston Piispanlinnan raunioissa. Se elää rapautuvalla kalkkikivellä. Nallikkasammalen esiintymän on epäilty tuhoutuneen linnan restauroinnissa, joten laji on Suomen uhanalaisluokituksessa luokiteltu hävinneeksi lajiksi (RE).


title: Kuronen

text: Kuronen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Piennarsammal

text: Piennarsammal ("Entosthodon fascicularis") on lehtisammallaji nuotiosammalten heimossa ("Funariaceae"). Sitä esiintyy Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa.


title: Piennarsammal

text: Piennarsammal on pieni ja kasvutavaltaan akrokarppinen (pesäkekärkinen), itiöpesäkkeineen noin yhden senttimetrin korkea. Lehdet ovat leveän soikeita ja keskisuonellisia. Itiöpesäkkeitä kasvaa yleisesti ja itiöt ovat melko pieniä. Itiöpesäkkeiden kansi on sileä ja kupera. Niiden yläosassa on huppumainen huntu, joka on epäsymmetrinen, hunnun kärki on taipunut toiselle puolelle. Piennarsammalta muistuttaa hyvin paljon samantyyppisillä paikoilla elävä päärynäsuppusammal ("Physcomitrium pyriforme"), jonka itiöpesäkkeiden kärki ja huntu ovat vähän erilaisia.


title: Piennarsammal

text: Suomen alueella piennarsammal on levinneisyydeltään lounainen ja harvinainen. Sitä on kasvanut Ahvenanmaalla ja Varsinais-Suomessa, mutta esiintymät ovat hävinneet, joten se on Suomen uhanalaisluokituksessa hävinnyt laji (RE). Piennarsammal on kasvanut maapaljastumilla kalkkipitoisella ja kostealla savimaalla. Iso-Britanniassa se elää kalkittomalla maalla.


title: Tiopuriinimetyylitransferaasi

text: Tiopuriinimetyylitransferaasi on entsyymi, joka osallistuu tiopuriiniyhdisteiden aineenvaihduntaan nisäkkäillä. Tiopuriinimetyylitransferaasin EC-numero on EC 2.1.1.67.


title: Tiopuriinimetyylitransferaasi

text: Tiopuriinimetyylitransferaasi kuuluu transferaasientsyymeihin ja siirtää metyyliryhmän S-adenosyylimetioniinilta tiopuriinille. Tuotteena muodostuu tiopuriinin S-metyylieetterijohdannainen ja S-adenosyylihomokysteiiniä. Yhdiste hyväksyy substraateikseen useita tiopuriineja, muun muassa lääkeaineina käytettävät atsatiopriinin, merkaptopuriinin ja tioguaniinin. Näistä muodostuva metyylijohdannainen on lääkeaineena tehoton ja myrkytön. Entsyymin inhibiittoreita ovat muun muassa bentsoehappo ja eräät sen johdannaiset ja eräät lääkeaineet, kuten parasetamoli.


title: Tiopuriinimetyylitransferaasi

text: Tiopuriinimetyylitransferaasi löydettiin ensimmäisen kerran rottien ja hiirien maksasta ja munuaisista. Näiden elinten lisäksi se on aktiivinen monissa muissakin kudoksissa, esimerkiksi veren puna- ja valkosoluissa sekä suolistossa. Koska luuytimen hematopoieettisissa (verisoluja tuottavissa) kudoksissa ei esiinny toista tiopuriineja inaktivoivaa entsyymiä ksantiinioksidaasia, vastaa tiopuriinimetyylitransferaasi siellä yksin tiopuriinien inaktivoivasta metaboliasta. Luuytimen soluissa on useita muita entsyymejä, jotka johtavat aktiivisiin tiopuriinien metaboliitteihin.


title: Tiopuriinimetyylitransferaasi

text: Tiopuriinin tuotantoa ohjaa ihmisellä TPMT-geeni, joka sijaitsee kromosomissa 6. Tämä geeni koostuu 10 eksonista ja on geneettisesti polymorfinen. Tiopuriinimetyylitransferaasin toimintaa heikentäviä mutaatioita tunnetaan ainakin 23 alleelissa ja tyypillisimmät niistä ovat guaniinin vaihtuminen adeniiniksi tai sytosiiniksi tai adeniinin vaihtuminen guaniiniksi. Arviolta maailman väestöstä noin 10% on yksi mutatoitunut alleeli, jonka seurauksena tiopuriinimetyylitransferaasin aktiivisuus on noin puolet normaalista. Noin 0,5% ihmisistä mutatoituneita alleeleja on useampi, jolloin puhutaan tiopuriinimetyylitransferaasin puutoksesta.


title: Tiopuriinimetyylitransferaasi

text: Vähentynyt entsyymin aktiivisuus johtaa luusoluille myrkyllisten muiden entsyymien muodostamien tiopuriinien aineenvaihduntatuotteiden, muun muassa tioguaniininukleotidien, kertymiseen. Tämä voi johtaa erittäin vaaralliseen luuydinlamaan normaaleilla atsatiopriinin, merkaptopuriinin tai tioguaniinin annostuksilla. Tämän vuoksi entsyymin aktiivisuuden määritystä voidaan käyttää selvitettäessä sopivaa tiopuriinilääkkeiden annostusta.


title: Harjaginski

text: Harjaginski tai Harjaga () on öljyntuotannon vuoksi perustettu tuotantotaajama Horei-Verin maalaiskunnassa Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnan eteläosissa Pohjois-Venäjällä.


title: Harjaginski

text: Taajama sijaitsee Petšoran sivujoen Usan oikeanpuoleisen eli pohjoisen sivuhaaran Kolvajoen yläjuoksulla. Taajamaan johtaa maantie etelästä Komin tasavallan Usinskista, jossa on rautatieasema ja lentokenttä.


title: Lotta Svärd (runo)

text: Lotta Svärd on Johan Ludvig Runebergin kirjoittama ruotsinkielinen runo, joka sisältyy hänen teokseensa "Vänrikki Stoolin tarinat". Se on teoksen vuonna 1860 ilmestyneen toisen osan neljäs runo. Runo kertoo samannimisestä Suomen sodan aikana Ruotsin joukkojen mukana kulkeneesta naisesta, joka huolsi sotilaita ja myi näille viinaa. "Svärd" tarkoittaa suomeksi miekkaa.


title: Lotta Svärd (runo)

text: Runeberg kirjoitti runon jo syksyllä 1853. Lotta Svärd on runossa kuvattu isänmaallisena ja äidillisenä hahmona sotilaille. Runosta tuli nopeasti hyvin suosittu ja sitä on myöhemmin hyödynnetty maanpuolustushenkisissä tarkoituksissa. Runon mukaan nimettiin Suomen itsenäistymisen jälkeen perustettu naisten vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö, Lotta Svärd. Myöhemmin saman runon mukaan nimetyt järjestöt perustettiin myös Ruotsiin, Tanskaan ja Norjaan. "Lotta Svärdin" asettaminen nimenomaan valkoisen Suomen ideologiseen palvelukseen vaikutti paljon siihen, miten runoon ja koko "Vänrikki Stoolin tarinoihin" on Suomessa myöhemmin suhtauduttu.


title: Lotta Svärd (runo)

text: Monien muiden "Vänrikki Stoolin tarinoiden" fiktiivisten hahmojen tavoin myös Lotta Svärdille on yritetty innokkaasti löytää todellista esikuvaa. Vaikka Ruotsin armeijalla ei Suomen sodan aikana virallisesti ollut kenttäkaupustelijoita, todellisuudessa kaikenlaista armeijaan kuulumatonta väkeä – kuten sotilaiden vaimoja – tosiaan kulki joukkojen mukana. He saattoivat myös hoitaa haavoittuneita. Ainakin kolmea eri naista on ehdotettu Lotta Svärdin mahdollisiksi esikuviksi. Todellisuudessa Runeberg ei kuitenkaan liene perustanut hahmoa kehenkään yksittäiseen henkilöön. Vastaavantyyppisiä hahmoja esiintyi paljon myös aikakauden kirjallisuudessa ja muussa runoudessa.


title: Lotta Svärd (runo)

text: "Lotta Svärdin" on väitetty innoittaneen Bertolt Brechtiä tämän kirjoittaessa näytelmäänsä "Äiti Peloton ja hänen lapsensa". Brecht asui toisen maailmansodan aikana vuoden ajan pakolaisena Suomessa.


title: Autuas eversti

text: Autuas eversti on William Markuksen ohjaama elokuva vuodelta 1958. Se perustuu näytelmäkirjailija Walentin Chorellin aiheeseen, josta Markus ja kuvaaja Pentti Unho laativat käsikirjoituksen.


title: Autuas eversti

text: Markus ja Chorell tekivät yhteistyötä useassa elokuvassa, ja niistä tämä oli huono-onnisin. Alun perin lykkäyksistä kärsinyt ensi-ilta joutui vielä tarkastamon kiellon ja saksimisten vuoksi siirtymään syksylle 1958. Se meni elokuvatarkastamoon vasta kaksi vuotta valmistumisensa jälkeen ja kiellettiin ensin kokonaan perusteella, että ”ruumisarkun kanssa pelehtiminen menee mauttomuudessaan sietämättömiin!” Seitsemän minuutin pätkän leikkaamisen ansiosta se hyväksyttiin täysin sallituksi. Juoneen tuli kuitenkin katkeama everstin henkiinheräämisjakson yhteydessä. Elokuvan menestys oli vuoden huonoin.


title: Autuas eversti

text: Ensimmäinen televisioesitys oli vasta 1993, sillä vuodeksi 1987 suunniteltu jouduttiin perumaan, kun havaittiin, että toinen naispääosan esittäjä, Anneli Sauli, oli Devan ehdokkaana Pohjois-Karjalassa.


title: Autuas eversti

text: Elokuvan kuvausten aikaan 27 vuotta täyttäneen Pentti Siimeksen roolityö iäkkäänä everstinä saa aikalaisarvioissa kiitosta, mutta muuten itse elokuvan ei useimmissa arvioissa katsottu onnistuneen toteuttamaan englantilaistyylistä epäsovinnaisten elämänilon ja kalmantunnelmien rinnakkaisasettelua. Inkeri Lius ("Suomen Sosialidemokraatti") kuitenkin suhtautui ymmärtävästi, sillä tuolloin Suomesta puuttui perinne ”joka auttaisi – – äärimmilleen viedyn viisastelevan komedian syntymistä”.


title: Thomas Baines

text: John Thomas Baines (27. marraskuuta 1820 King’s Lynn, Englanti – 8. toukokuuta 1875 Durban, Natalin siirtokunta) oli englantilainen taiteilija ja tutkimusmatkailija, joka tutki eteläistä Afrikkaa ja Australiaa.


title: Thomas Baines

text:
Thomas Baines syntyi 1820 King’s Lynnissä. Hänen isänsä John Baines oli laivaston merikapteeni, ja hänen isoisänsä oli ollut valaanpyyntialuksen kapteeni. Thomasin äiti oli paikallinen taidemaalari ja sisustaja, joka opetti poikaansa kaivertamaan ja piirtämään. Koulutuksensa Thomas Baines sai Horatio Nelson’s Classical and Commercial Academyssä. Hän aloitti 1836 vaununtekijän oppipoikana mutta hylkäsi pian ammatin alkaakseen taidemaalariksi.
Baines päätti seurata 1842 tätiänsä Etelä-Afrikan Durbaniin ja elätti itseänsä muotokuvamaalarina. Hän kuitenkin jätti pian kaupunkistudion ja maalasi 1864 muun muassa kohtauksia afrikkalaisheimojen välisistä taisteluista. Ensimmäiselle tutkimusmatkalleen Baines lähti 1846, ja Ngamijärven ympäristöä kartoittamaan lähteneeseen retkikuntaan hän liittyi 1850. Bainesista tuli Etelä-Afrikan ensimmäinen sotataiteilija, ja hän maalasi kuvia kahdeksannesta rajasodasta 1850–1853.


title: Thomas Baines

text: Baines palasi 1853 Englantiin, missä hänen sotamaalauksensa julkaistiin. Julkaisun jälkeen Royal Geographical Society (RGS) päätti ottaa Bainesin Augustus Gregory retkikuntaan, joka tutki pohjoista Australiaa. Hän lähti Australiaan maaliskuussa 1855, ja hänet valittiin 1858 RGS:n jäseneksi, jolloin hän sai myös RGS:n kultamitalin.


title: Thomas Baines

text: Etelä-Afrikkaan Baines palasi 1858, jolloin hän oli David Livingstonen Sambesijoelle lähteneen tutkimusmatkan taiteilija. Hän maalasi erään portugalilaisupseerin matkan varastoista ottamalleen kankaan palaselle. Livingstonen veli syytti Bainesia varkaudesta, ja Baines erotettiin retkikunnasta. Hän matkasi 1862 Lounais-Afrikkaan nykyisen Namibian alueelle ja sieltä Victorian putouksille, jonne saapui 23. heinäkuuta. Bainesin tarkoituksena oli tavata Livingstone Victorian putouksilla, mutta tämä oli jo ehtinyt lähteä alueelta. Tämän matkan aikana Baines maalasi useimmat tunnetuimmista maisemistaan, jotka julkaistiin Englannissa 1865.


title: Thomas Baines

text: Kuume pakotti Bainesin palaamaan Kapkaupunkiin, ja hän matkusti 1864 Englantiin. Etelä-Afrikkaan Baines palasi 1868 ja johti South African Goldfields Exploration Companyn valtuuttamaa retkikuntaa Ndebele-kuningaskunnan johtajan Mzilikazin luokse. Mzilikazi oli jo kuitenkin kuollut, kun Bainesin retkikunta saapui. Hän menetti 1870 taloudellisen tukensa ja joutui palaamaan Durbanin, missä jatkoi maalarin uraansa. Baines suunnitteli 1875 uutta matkaa kulta-alueelle, mutta hän sairastui punatautiin ja kuoli toukokuussa.


title: Stefan Groothuis

text: Stefan Groothuis (s. 23. marraskuuta 1981 Empe, Alankomaat) on hollantilainen pikaluistelija. Hän voitti vuonna 2012 sprinttereiden maailmanmestaruuden sekä matkakohtaisissa MM-kilpailuissa 1 000 metrin maailmanmestaruuden. Vuonna 2011 hän saavutti 1 000 metrillä MM-pronssia. Vuoden 2010 olympialaisissa hän sijoittui 1 000 metrillä neljänneksi. Vuoden 2014 olympialaisissa hän voitti 1 000 metrillä kultaa ajalla 1.08,39.


title: Patrick Chan

text: Patrick Chan (s. 31. joulukuuta 1990 Ottawa) on kanadalainen taitoluistelija. Hän voitti miesten maailmanmestaruuden vuosina 2011, 2012 ja 2013 sekä saavutti MM-hopeaa vuosina 2009 ja 2010. Sotšin 2014 olympialaisissa hän saavutti hopeaa sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa. Vancouverin 2010 olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi. Pyeongchangissa 2018 hän voitti olympiakultaa joukkuekilpailussa. Hän on voittanut neljän maanosan mestaruuden kaksi kertaa vuosina 2009 ja 2012. GP-finaalin hän voittanut kahdesti sekä sijoittunut kerran toiseksi ja kerran kolmanneksi. Oman maansa mestaruuden, Kanadan-mestaruuden, hän on saavuttanut seitsemän peräkkäistä kertaa vuosina 2008–2013.