title: Muinaissukset

text: Posion kapeaolaaksinen suksi on tärvelty suohon laitettaessa. Sen molemmat kärjet on katkaistu, mutta pälkään läpi tehty reikä on ehjä. Suksen pohjassa on 5,5 cm olas ja sen pituus on 130 cm katkaistuna ja 16,3 cm leveä. Suksi on luetteloitu Museovirasto kokoelmiin numerolla KM7599:2 ja on näytteillä.


title: Muinaissukset

text: Joutsenon eteläisin koristeltu kapeaolaaksinen suksi, josta puuttuu osa. Sen pituus arvioidaan olleen 2,5 m ja leveys on 11,4 cm. Olas on 4 cm leveä.


title: Muinaissukset

text: Vanha-Kaarlepyystä Keskipohjanmaalta löytyi 1920-30-luvulla kapeaolaaksinen viivakuvioin koristeltu 301 cm pitkä suksi. Se on Suomen pisin muinaissuksi. Suksen tyyppi on C2.


title: Muinaissukset

text: Euran suksipari, jossa on koristeluita ja kapea olas pohjassa. Sukset ovat eripituiset.


title: Muinaissukset

text: Suomussalmen suksi Pohjois-Pohjanmaalta löytyi pitkittäin haljenneena. Mäystimen poikittainen reikä oli porattu ehjäksi jääneen pälkään läpi. Sukseen oli veistetty kapea olas. Sen tyyppi on C2 ja pituus 185 cm.


title: Muinaissukset

text: Muolan kapeaolaaksinen suksi on Itä-Suomesta. Se oli viivakoristeltu suksi (museonumero KM7406).


title: Muinaissukset

text: Joroisista Koskenkylän Havukkalammen vesijättömaasta löytyi vuonna 1938 mutaliejusta noin metrin syvyydestä koivupuinen suksi, josta saatiin talteen vain kahteen osaan katkennut keulakappale. Katkelman mitat olivat 103 cm pitkä, 10,8 cm leveä ja 1,9 cm paksu. Suksen päälypinta oli lievästi harjava ja molemmissa reunoissa oli matala 1,7 cm leveä palle. Suksen ulointa reunaa kiertää yksinäinen viiva ja palteiden välissä neljä yhdensuuntaista viivaparia, jotka yhtyvät kärjessä parittain. Suksen kärki oli veistetty pitkäksi ja muotoiltu "tupinkorvaksi" tai "käärmeenpääksi". Suksen pohja oli tasainen, vaikka reuna olikin pyöristynyt ja keskellä kulki alle 4 cm leveä ja 0,5 cm syvä olas. Olas oli jäljistä päätellen veistetty veitsellä. Suksen malli viittaa melko nuoreen esineeseen. Se on luetteloitu museonumerolla KM8440.


title: Muinaissukset

text: Suomussalmelta on aikoinaan löytynyt koivuinen suksen etupää, jonka pituus oli 138 cm, leveys 10,8 cm ja paksuus 2,2 cm ja jonka kärki on katkennut. Arvellaan, että suksen alkuperäinen pituus oli ollut noin 3 metriä. Suksen pinta oli kulunut sileäksi, mutta mahdollisesti järvessä puu oli syöpynyt hankaamalla syvällekin. Suksen reunoissa oli 1,3 cm leveä palle ja pohja oli hieman kupera. Olas oli alle 3 cm leveä ja 0,5 cm syvä. Se oli ilmeisesti höylätty suksen pohjaan. Suksi on malliltaan vain muutama sata vuotta vanha.


title: Muinaissukset

text: Leppävirralta Hankamäen kylästä löytyi talvella 1949 100 cm syvyydestä lylymäntyinen suksen kärkikappale, joka oli 43 cm pitkä, 10,5 cm leveä ja 1,3 cm paksu. Kuperassa pohjassa oli puukolla veistetty olas, joka oli 3,2 cm leveä ja 6 mm syvä. Suksen päälysosa, joka on lievästi harjava, on koristeltu vetämällä siihen 16 viivaa siten, että yksi sarja kiertää suksen reunat, yksi sarja reunan suuntaisesti etäämmältä ja kolmas sarja suksen keskellä. Suksen kärki leviää suorasti koko katkelman pituudelta, joten suksen oikea leveys ei selviä. Kärjessä on veistetty kaventavat lovet ehkä narun kiinnittämistä varten. Suksen vierestä löytyi myös katiskan jäänteet. Myös Kaarelan eli Kokkolan suksi (KM7468) oli koristeltu vastaavasti. Suksi on luetteloitu numerolla KM/kt8674.


title: Muinaissukset

text: Ähtäristä Mäkikylästä löytyi toisen suksen (KM/kt 8639:2) vierestä tämän suksen kärkikappale. Katkelman pituus oli 31,8 cm, leveys 6,9 cm ja paksuus 1–1,3 cm. Tämänkin suksen kärki oli veistetty teräväksi kulmauksen jälkeen kuitenkin niin, että suksen kärki kapeni hieman ennen kulmausta. Reunoja kiersi kaksi koristeviivaa ja pohjalla oli kapea olas. Suksi luetteloitiin numerolla KM/kt8639:1.


title: Muinaissukset

text: Nuijamaalta Räihän kylästä löytyi suopeltoa kynnettäessä vuonna 1949 mäntyisen suksen kappaleen, jonka aura nosti esiin. Suksesta löytyi vain sen keskikappale, joka oli 39,2 cm pitkä, 8,7–8,9 cm leveä ja 2–2,2 cm paksu. Pohjassa on siististi veistetty 3,4 cm leveä ja 3 mm syvä olas ja suksen päälyspuolta koristaa 10 koristeviivaa. Toinen kappaleen pää on veistetty päälypuolelta kapeaksi ja se lienee kavennetun pälkään takaosaa. Samanlainen kaventuma tunnetaan muissa keskiaikaisissa suksissa, joita on löydetty muun muassa Limingasta (ennen vuotta 1911), Kiuruvedeltä, Kokkolasta (ennen vuotta 1930), Vesilahdelta (ennen vuotta 1941) ja Pielisjärveltä (ennen vuotta 1946) (vuoden 1949 tieto). Suksi on luetteloitu numerolla KM/kt8671.


title: Muinaissukset

text: Ottervattnetin suksi Ångermanlandista säilytetään Bjurholmsin kotiseututalossa. Suksessa on olemattomat pienat (tyyppi C4) ja pohjan keskikohta on pyöreä. Nämä piirteet voivat johtua vääntymisestä. Suksen pituus on 150 senttimetriä.


title: Muinaissukset

text: Limingasta on löytynyt kaksi suksea, joissa on uurreviivaparit koristeena, toisella sekä yläpuolella että pohjan puolella. Pohjassa oli lisäksi pienat.


title: Muinaissukset

text: Nilsiän suksessa on pohjassa pienat.


title: Muinaissukset

text: Kangasalan pienapohjaisessa suksessa on reunoissa uurreviivaparit.


title: Muinaissukset

text: Alavudelta löysi työporukka vuonna 1948 Keski-Sulkavan laskuojaa kaivaessaan 180 cm syvyydestä pahasti hajonneen suksen (tyyppiä C4), joka oli 131 cm pitkä, 14,4–14,7 cm leveä ja 1,2 cm paksu. Suksen kärki oli hävinnyt ja kannasta puuttui noin puolet. Suksi hajosi nostettaessa useaan osaan ja pälkään edestä puuttui palanen. Päläs oli 7,7 cm leveä ja hyvin lyhyt. Mäystimen kolo oli ehjä. Suksen päälyspinta oli tasainen ja pohjassa erottui pienat eli suksi oli leveäolkainen, mutta olas oli pohjastaan kuperapintainen. Pienat ja olaan (myös nimeä kuurna käytetään) pohja oli runsaasti kulunut sen jälkeen, kun nahkapohja oli kulunut irti. Koristelut näkyivät selvästi. Suksea kiersi kolmen viivan raidat, jotka yhtyivät kärjessä, missä näkyi myös viivoja yhdistävät poikkiviivat. Suksi on luetteloitu numerolla KM 12114.


title: Muinaissukset

text: Säräisniemen pienapohjaisessa suksessa ovat molemmat päät suipot. Tämä suksi löytyi ennen vuotta 1949 ja T. I. Itkonen piti tätä samantyyppisenä suksena kuin Alavuden sukseä KM 12114.


title: Muinaissukset

text: Ruotsista Taalainmaalta on löydetty kaksi pienapohjaista suksea, joissa on Alavuden suksen (KM 12114) tapaisia koristeita. Toinen suksista löytyi Morasta ja sen turveanalyysi ajoitti 2000 vuotta vanhaksi.


title: Muinaissukset

text: Högbackenssa Ruotsissa säilytetään Piten maakuntakokoelmissa (landsfösamling) koristeltua botnista suksea. Se on säilynyt lähes ehjänä lukuun ottamatta oikeaa reunaa, joka on hävinnyt ja katkennutta kärkeä. Suksen pituus on 152 cm ja se on koristeltu reunaviivoin, verkkokuvioin ja kärjessä olevin punoskuvioin. Kärkeen on veistetty voluuttikärki.


title: Muinaissukset

text: Bygdeträskin suosta Burträskista Västerbottenista löytyi lyhyt suksen kärki, jossa on voluuttikärki ja nauhapunoskuviointi. Muistuttaa kovasti Högbackenin suksea kärjen osalta.


title: Muinaissukset

text: Laitilasta Varsinais-Suomesta löytyi 1950-luvulla tärvelty kapeaolaaksinen suksen keskikappale, joka on tyyppiä C2. Suksen päläs on ehjä ja mäystimelle tehty poikittainen reikä on leveä. Suksi on loistavaa puutyötä ja koristelut taidokkaat. Ei tiedetä, oliko suksessa kärkinipukkaa.


title: Muinaissukset

text: Kinnulan Saarenkylästä Keski-Suomesta löytyi vuonna 1935 luonnonniitystä aivan vedenrajasta kuusipuinen suksi, joka oli kärjen päätä lukuun ottamatta ehjä. Se on samaa traditiota, mitä tavattiin Keski-Suomessa 1500–1600-luvulla. Suksen pituus oli 234 cm, leveys 11,2 cm ja paksuus 2,2 cm. Suksi suippeni kumpaankin päähän, johon oli veistetty kärkeen erityinen muoto, minkä vuoksi sitä voisi kutsua tuopinkorvasukseksi. Näitä suksia tavattiin myös Keski-Skandinaviassa metsäsuomalaisten jäljiltä. Suksen päälipuoli oli harjava siten, että harjan kumpikin puoli jäi hieman koveraksi. Suksi oli koristeltu kuudella rinnakkaisella viivalla koko pituudeltaan ja yhtyvät kärjessä ja kannassa toisiinsa. Pohjassa oli 4 cm leveä olas. Pälkään pituus oli 25 cm ja leveys 8 cm, mikä oli pituudeltaan vähän. Mäystimen kolo oli 5,5 cm leveä. Suksen museonumero on KM7763:1.


title: Muinaissukset

text: Kinnulan Kinnulanlahden Havikkoniemestä löytyi vuonna 1936 ojankaivuussa noin 50 cm syvyydestä siro lylymäntyinen suksi. Sen mitat olivat 113 cm pitkä, 12 cm leveä ja 1,5 cm paksu. Suksen kärki oli haljennut jo käyttöaikana ja halkeamaa oli korjattu poraamalla kaksi reikää sidenarua varten. Suksen pohja oli hyvin kulunut, mutta siitä havaittiin jälki leveästä olaasta, joka vei puolet suksen leveydestä. Päläs oli päältä kovera ja 21 cm pitkä ja 5,5 cm leveä, mutta se oli särkynyt mäystimen reiän kohdalta, joka oli 3,2 cm leveä. Päläs oli keulaan päin jyrkkä, mutta kantaan päin loiva. Suksen päälinen oli koristeltu 14 yhdensuuntaisella suoralla viivalla. Viivat leikkasivat toisensa kannan kärjessä ja muodostivat sinne ruutukuvion. Kanta suippeni sirosti ja siinä oli nipukka. Suksi on luetteloitu Kansallismuseossa numerolla KM7923:1. M. Sauramo ajoitti suksen maanäytteen avulla 1. esikristilliselle vuosituhannelle.


title: Muinaissukset

text: Kinnulassa on toinen samankokoinen ja kaltainen suksi kuin edellinen Kinnulan Haavikkoniemen suksi, mutta on sitä nuorempi. Se löytyi vuonna 1931 60 metrin päästä edellisen suksen löytöpaikasta. Myös sen koristekuviot ovat mielenkiintoiset. Se tunnetaan Kansallismuseossa numerolla KM7405. Maanäyteanalyysin perusteella suksi saattaa olla 1000–0 eaa.


title: Muinaissukset

text: Kinnulan Haavikkoniemen kolmas suksilöytö tehtiin noin kilometrin päästä edellisiä suksia vuonna 1933 (museonumero KM7595). Suksi oli pituudeltaan vähän päälle metrin.


title: Muinaissukset

text: Alavudelta Sydänmaan kylästä löytyi vuonna 1948 heinän niitossa maan mudasta 10 cm syvyydestä pilkottavan suksen, joka oli 148,5 cm pitkä, 12,5 cm leveä ja 1 cm paksu. Päläs oli 2,5 cm paksu. Suksi oli kauniin tekoinen ja kärkeen oli veistetty 4,5 cm pitkä nirkko. Suksen kärjessä näkyi myös rikko- eli koristeviivojen leikkaavan toisiaan ja niiden lähelle oli kaiverrettu pistekoristeluita. Monet rinnakkaiset rikkoviivat koristivat suksea koko sen pituudelta ja pälkään sivuissakin oli viivat. Suksen kaaret olivat lauenneet, mutta takapää oli vielä hieman kaarellaan. Päläs oli 30 cm pitkä ja 6,5 cm leveä, ja se vietti jyrkästi kärkeen päin ja loivasti kantaan päin. Päläs oli päältä lievästi kovera ja mäystimen reikä oli 6 cm leveä. Pohjassa oli 5 cm leveä olas, joka oli veitsellä veistetty 3–5 mm syväksi. Suksi oli kärjestään haljennut ja hiihtäjä oli porannut reikäparit sitoakseen halkeaman kiinni. Suksi tunnetaan Kansallismuseossa numerolla KM/kt8626:2. Sekä Birkassa että Varsinais-Suomessa koristeltiin esineitä samalla tavalla kuin suksen kärjessä oli tehty. Tämä suksi muistuttaa hyvin paljon "Kinnulan" suksea (KM7405) ja Ruotsissa Arvidsjaurin ja Råneån suksia, jotka on ajoitettu turveanalyysin mukaan 900–1000 jaa., mutta todennäköisesti myöhemmältä ajalta.


title: Muinaissukset

text: Parikkalan Loitumajärvestä löytyi vuonna 1937 vedestä kaivannon suulta 166 cm pitkä ja 9,5 cm leveä suksi, jolla oli päälypinnassa neljä paria koristeviivoja ja terävä harjanne. Koristeviivat yhtyivät ennen suksen kärkeä ja muodostaa siihen nelikulmion. Kärkeen oli veistetty pitkä nirkko. Suksi oli sodan aikana säilytettävänä Savonlinnan museossa numerolla 915.


title: Muinaissukset

text: Ähtärin suksi (KM/kt 8639:2) muistuttaa Kinnulan suksea (KM7763:1), joka on hieman vanhempi malli. Myös Joroisten suksella (KM 8440) ja Hirvensalmen sukella (noin vuonna 1946 löytynyt myöhempi suksi) on samanlaiset kärjet kuin Ähtärin suksella.


title: Muinaissukset

text: Saarijärveltä Mahlun kylästä löytyi maatuneen Kaakkolammin suosta vuonna 1933 ojankaivuussa 60 cm syvyydestä lylymäntyisen suksen kärkiosa. Suksen katkelma oli päältä harjava sekä 30 cm pitkä, 8 cm leveä ja 1,8 cm paksu. Pohja oli hieman kupera ja olaaton. Kärki oli veistetty suipoksi terävän kulmauksen jälkeen ja pintaa koristi neljä rinnakkaista viivaa, jotka kiersivät suksen reunat. Suksi luetteloitiin tunnuksella KM/kt8628:18.


title: Muinaissukset

text: Sievin kourupälkäinen suksi on Suomen löytöaineistossa harvinainen.


title: Muinaissukset

text: Flakamyrenin suksi Lyckelsesta, jonka päläs on hakattu irti. Todennäköisesti suohon työnnetty suksi on tärvelty, jotta sitä ei voisi käyttää enää hiihtämiseen.


title: Muinaissukset

text: Sydenista Överluleåsta Ruotsista löydettiin sukset, johon oli porattu reiät kärkeen. Näitä reikiä käytettiin ilmeisesti suksen köyttämiseen, kun suksia vedettiin perässä.


title: Muinaissukset

text: Västanträskista Burträskin kunnasta löytyneestä suksessa havaittiin pyöreäksi kaiverrettu reikä, jonka takana oli rivissä kolme reiän alkua.


title: Muinaissukset

text: Raftsjöhöjdenin suksi Jämtlantista on lyhyehkö suksi, jonka tyyppi on C3. Siinä on kaksoisolaas, joka on leveydeltään kaksi kolmasosan suksen leveydestä. Suksen pituus on 131 cm. Suksen päläs on ilmeisesti tärvelty suohon panon yhteydessä.


title: Muinaissukset

text: Keuruulta Jukojärveltä löytyi vuonna 1933 ojankaivuussa Kaalisuosta mäntypuinen suksi noin 40 cm syvyydestä. Sekä kärki että kanta olivat tuhoutuneet, joten pituudeksi jäi 172 cm. Suksi oli 11 cm leveä ja 3,3 cm paksu, vaikka se oli haljennut koko pituudeltaan, ja se oli voimakkaasti harjava ja harjojen sivut koverat. Pohjaan on voitu nyt veistää 5 cm leveä ja 1 cm syvä kourumainen olas. Päläs oli hieman lyhyt (30 cm pitkä ja 9,2 cm leveä), mutta mäystimen reikä peräti 11,5 cm leveä. Suksessa oli käytetty samanaikaisesti kahta rinnakkaista sidehihnaa. Pälkään sivuilta jatkuivat niin sanotut palteet kummallakin sivulla kärkeen ja kantaan saakka. Koristelussa oli käytetty 2-4 viivan ryhmiä nauhoina, jotka vietiin koko suksen päästä päähän. Suksen museonumero on KM 7802.


title: Muinaissukset

text: Kajaanin Paltamosta oli vuonna 1936 löydetty Raappananmäestä pieni kuusipuinen suksen kärkipala, joka oli 35 cm pitkä. Suksen tyyppiä on ollut vaikeaa päättää, mutta suksen pinta oli koristeltu 10 rinnakkaisella viivalla Kinnulan suksen tapaan (KM7763). Suksi oli esillä Kajaanin museossa (nro 359, vuoden 1936 lähde).


title: Muinaissukset

text: Suksilöytöjä Norrbottenissa, jotka on julkaistu kirjassa "Finds of Skis from prehistoric time in Swedish bogs and marshes, (1950, Tukholma)" . Siinä on mainittu 8 ennen vuotta 1950 tehtyä suksilöytöä, joita ei muualla vielä ole mainittu. Niitä ovat: Järvträskin suksi Arvidsjaurista, Kåtaseletin suksi Jörnin kunnassa, Högbackenin suksi Piteåssa, Slagnäsin suksi Arjeplogissa, Rättselin suksi Arvidsjaurissa, Fäbodtjälenin suksi Brutträskissä, Ajaurin suksi Lyckelsessä ja Bodanin suksi Norsjössä .


title: Muinaissukset

text: Suksilöytöjä Ruotissa, jotka on mainittu "På skidor vuosikirjan kirjoituksessa Manker, E. Den bottniska skidtypen I nya skidfynd, (1957)" . Niitä on 3 kappaletta: Järvträskin suksi Arvidsjaurissa, Stormyranin suksi , Serrejauren botninen suksi Arvidsjaurissa (tyyppi C1).


title: Muinaissukset

text: Venäläisten arkeologien tuore puuesinelöytö Vologdasta käsittää muun muassa noin 1,5 m kohopälkäisen suksen 1600-luvulta . Toinen maininta on Novgorodista sen vanhimmasta kerroksesta tehty suksilöytö vuonna 1953. Suksen pituus oli 192 cm ja leveys 8 cm ja kärjet vain hieman kaarellaan ylöspäin. Suksi oli päkään kohdalta 3 cm korkea ja mäystimelle oli porattu vaakasuora 0,5 cm leveä reikä .


title: Muinaissukset

text: Suksilöytöjä Suomesta on mainittu muun muassa Ylitornion suksi (KM7357) Kaarlelan eli Kokkolan suksi (KM7468, noin 1200-luku) ja Hirvensalmen suksi (KM5549), jotka ovat olleet voimakkaasti harjavia ja harjan sivuilta koverat (aivan kuten Keuruun Jukojärven suksikin).


title: Muinaissukset

text: Saarijärven Kalmarista Laaksolan Isopellosta löytyi suksi (KM28113).


title: Muinaissukset

text: Vuonna 1942 T. I. Itkonen kirjoitti, että siihen mennessä hän tiesi 30 suksen joutuneen hukkaan, ja niistä 6 olivat olleet pareja. Seuraavassa on kuitenkin muutama lähteissä mainittu tapaus.


title: Muinaissukset

text:
Vimpelin Ähtävänjoen suusta löytyi 1900 suksi, jossa oli muun muassa lehtiornamenttia. Sen pituus oli 190 cm, mutta suksi on nyttemmin hävinnyt.
Kemistä löydetty kourupälkäinen suksi on tuhoutunut.


title: Muinaissukset

text: Kemistä löydettiin vuonna 1908 suojankaivuun yhteydessä lahonnut suksi, joka poltettiin muiden puunkappaleiden kanssa.


title: Muinaissukset

text: Ähtäristä löydetty kourupälkäinen suksi on myös tuhoutunut.


title: Muinaissukset

text: Ikaalisista Miettisen kylästä löytyi vuonna 1939 noin metrin syvyydestä suomudasta mäntypuinen suksi. Se oli karkeatekoinen ja olaaton, melko leveä. Jalansijan reunat olivat koholla, joten se oli mahdollisesti kourupäällinen. Suksi on sittemmin hävinnyt.


title: Muinaissukset

text: Ikaalisista Tervaniemen kylästä löytyi 1920-luvulla suksipari, jotka olivat kooltaan 250 cm pitkät ja 15 cm leveät. Sukset olivat lahonneet, mutta jalansijat erottuivat vielä. Sukset ovat hävinneet.


title: Muinaissukset

text: Parkanosta Linnankylästä löytyi vuonna 1930 talon läheltä savesta hyvin tehty suksi, joka hävisi myöhemmin.


title: Muinaissukset

text: Muuruvedeltä Vuotjärven kylästä löytyi vuonna 1885 2 metrin syvyydestä suomudan ja sinisen saven rajalta suksi, jonka pituus oli 150 cm ja leveys 15 cm. Suksen kärki oli terävä ja päläs oli päältä kovera ja kavennettu. Mäystimen kolo oli kaiverrettu päläksen läpi. Suksi on hävinnyt.


title: Muinaissukset

text: Kärkölästä Hongiston kylästä löytyi 1930-luvulla noin 50 metriä Kangasjärven rannasta suksi noin 50 cm syvyydestä. Suksi on hukkunut.


title: Muinaissukset

text: Haapavedellä tavattiin ojankaivuussa noin vuonna 1928 osittain lahonnut suksi, josta oli terva-aineet uuttuneet pois. Suksesta ei kukaan välittänyt ja se heitettiin pois.


title: Muinaissukset

text: Lappajärvellä Kärnän salmen kohdalla löytyi 1910-luvulla yksi suksi metrin syvyydeltä multakuopasta, mutta se oli vuonna 1938 hukkunut.


title: Muinaissukset

text: Pihtiputaalla Ahon talon suosta löydetyt sukset olivat vuonna 1938 hukkuneet.


title: Muinaissukset

text: Kiteen Puhokselta löydettiin noin 35 cm syvyydestä 215 cm pitkät haapasukset, jossa oli aaltoviivaiset reunakoristeet. Ojankaivaja hajotti sukset.


title: Muinaissukset

text: Alavudelta Sampsalammen kylästä löytyi 1920-luvun alussa savenajossa 1 metrin syvyydestä alle kaksimetrinen suksi, joka oli hyvin leveä. Pohjassa ei ollut olasta. Suksi hävisi työmaan touhuissa.


title: Muinaissukset

text: Alavudelta samalta Sulkavanjärvien kuivaustyömaalta (suksi KM 12114) 20 metriä alempana löytyi samana vuonna 1948 toinenkin suksi, joka jätettiin sinne talven yli. Kun sitä myöhemmin haettiin, ole se kadonnut.


title: Dioko Kaluyituka

text: Alain Dioko Kaluyituka (s. 2. tammikuuta 1987 Kinshasa, Zaire) on kinshasankongolainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaava Kaluyituka edustaa Qatarin pääsarjassa pelaavaa Al-Ahlia.


title: Dioko Kaluyituka

text: Kaluyituka vietti AS Vitassa kolme kautta, jonka jälkeen hän siirtyi kinshahsankongolaiseen TP Mazembeen kaudella 2007. Siirron myötä Kaluyituka saavutti menestystä niin kotimaan sarjassa, kuin Afrokentillä. Hän voitti avauskaudellaan kinshasankongon mestaruuden. Kaudet 2009 ja 2010 olivat myös erittäin menestyksekkäitä, kun TP Mazembe voitti pääsarjamestaruuden lisäksi Afrikan Mestarien liigan kahdesti peräkkäin vuosina 2009 ja 2010. Kaluyituka voitti myös Mestarien liigan maalikuninkuuden kaudella 2009. Lisäksi hänen joukkueensa eteni vuoden 2010 seurajoukkueiden maailmanmestaruuskisoissa toiseksi, jossa hävisi Internazionalelle maalein 0–3. Kaluyituka pelasi Mazembessa vielä kaudella 2011, kunnes siirtyi Qatariin Al-Ahliin.


title: Dioko Kaluyituka

text: Kaluyituka on edustanut Kongon demokraattista tasavaltaa vuodesta 2004 lähtien. Hän on pelannut yhteensä 19 ottelua ja tehny niissä seitsemän maalin.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1920 – miesten maraton

text: Miesten maratonjuoksuun Antwerpenin olympiakisoissa 1920 osallistui 48 juoksijaa seitsemästätoista eri maasta. Kilpailu käytiin sunnuntaina 22. elokuuta. Reitin pituus oli 42,75 kilometriä. Sää kilpailun aikana oli kolkko, satoi ja tuuli. 8 kilometrin kohdalla Belgian Broos johti kilpailua. Paluumatkalle kääntyivät eteläafrikkalainen Gitsham ja Suomen Hannes Kolehmainen ajassa 1.13.58. Myöhemmin Gitsham alkoi voida pahoin ja joutui keskeyttämään. Virolainen Lossman juoksi alkumatkan vaatimattomasti, mutta hivuttautui pikkuhiljaa toiselle sijalle häviten lopulta Kolehmaiselle reilut 12 sekuntia. Kolmanneksi sijoittunut Italian Arri hävisi jo lähes neljä minuuttia.


title: Todistustaakka oikeustieteessä

text: Todistustaakka () tarkoittaa perusteluvelvollisuutta: väitteen esittäjä on velvollinen esittämään perustelut väitteensä tueksi.


title: Todistustaakka oikeustieteessä

text: Keskeisin suomalainen todistustaakkasäännös on oikeudenkäymiskaaren 17 luvun 1 §. "Riita-asiassa kantajan tulee näyttää toteen ne seikat, jotka tukevat kannetta. Jos vastaaja edukseen tuo esiin jonkin seikan, on hänenkin vahvistettava se todisteilla. Rikosasiassa kantajan tulee näyttää toteen ne seikat, joihin hänen vaatimuksensa nojautuu."


title: Todistustaakka oikeustieteessä

text: Poikkeuksellisesti joissain tilanteissa on käännetty todistustaakka. Esimerkiksi kunnianloukkausjutuissa syytetty voi tietyissä tilanteissa vapautua syytteestä vain jos kykenee todistamaan esittämänsä loukkaavan väitteen todeksi. Myös syrjintälainsäädännössä on säädetty käännetystä todistustaakasta.


title: Todistustaakka oikeustieteessä

text: Hallintolainkäytössä ei osapuolella ole varsinaista todistustaakkaa, sillä hallintolainkäyttölain 33 §:n mukaan valitusviranomaisen on huolehdittava siitä, että asia tulee selvitetyksi, ja tarvittaessa osoitettava asianosaiselle tai päätöksen tehneelle hallintoviranomaiselle, mitä lisäselvitystä asiassa tulee esittää. Valitusviranomaisen on hankittava viran puolesta selvitystä siinä laajuudessa kuin käsittelyn tasapuolisuus, oikeudenmukaisuus ja asian laatu sitä vaativat.


title: Seitsemäs taivas

text: Seitsemäs taivas voi tarkoittaa seuraavia:


title: Carl Linder

text: Carl Waino Alexander (Viljo) Linder (alk. Heinonen) (13. syyskuuta 1889 Rauma, Suomi – lokakuu 1966 Quincy, Massachusetts) oli suomalaissyntyinen kestävyysjuoksija, Hän sijoittui yhdenneksitoista maratonilla Antwerpenin olympialaisissa 1920 juostuaan ajan 2.44.21,2, kun Hannes Kolehmaisen voittoaika oli 2.36.32,8.


title: Carl Linder

text: Linder pääsi olympiakisoihin sijoituttuaan vuoden 1920 Bostonin maratonilla kolmanneksi. Edellisvuonna hän oli voittanut kyseisen kilpailun. Parhaimmillaan Linder juoksi maratonin aikaan 2.25.29 vuonna 1922.


title: Uuden-Seelannin alueet

text: Uusi-Seelanti jakautuu hallinnollisesti 16 alueeseen, jotka ovat:


title: Pyhänkoski

text: Pyhänkoski on kylä Merijärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Pyhänkoskella sijaitsee Ristivuoren laskettelukeskus. Merkittäviä rakennuksia on Pyhänkosken nuorisoseura ja Pyhänkosken rukoushuone, jossa kokoontuu muun muassa Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Simeonin seurakunta.


title: Pyhänkoski

text: Pyhäjoki virtaa kylän lävitse ja se muodostaa kosken, jossa 1940-luvulle saakka toimi Pyhänkosken saha ja mylly. Pyhänkosken kyläkoulu lopetti toimintansa 2000-luvulla.


title: Alhassane Bangoura

text: Alhassane "Lass" Bangoura (s. 30. maaliskuuta 1992 Conakry, Guinea) on guinealainen jalkapalloilija, joka edustaa Espanjan La Ligassa pelaavaa Rayo Vallecanoa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitalinkki.


title: Alhassane Bangoura

text: Lass aloitti jalkapalloilun paikallisseura Etoile de Guinéestä, josta hän siirtyi vuonna 2010 espanjalaisseura Rayo Vallecanon junioriakatemiaan. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 27. maaliskuuta 2011 ottelussa Real Betisiä vastaan. Hän pelasi loppukauden aikana edustusjoukkueessa yhteensä neljä ottelua.


title: Alhassane Bangoura

text: 25. elokuuta 2011 Lass teki madridilaisseuran kanssa nelivuotisen jatkosopimuksen. Vahvan alkukautensa jälkeen maan pääsarjassa, hän on herättänyt kiinnostuksen muun muassa suurseura Real Madridissa.


title: Alhassane Bangoura

text: Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Primera Divisiónissa 28. elokuuta 2011 Athletic Bilbaota vastaan. Ensimmäisen maalinsa Lass teki 23. lokakuuta 2011 ottelussa Real Betisiä vastaan. 19. helmikuuta 2012 hän teki kaksi maalia Levanten verkkoon.


title: Sean Duffy

text: Sean Duffy (s. 3. lokakuuta 1971 Hayward, Wisconsin) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko.


title: Sean Duffy

text: Duffy on toiminut vuodesta 2011 Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Wisconsinin osavaltion seitsemännestä vaalipiiristä, mitä ennen hän toimi vuodesta 2002 Ashlandin piirikunnan piirisyyttäjänä. Hän voitti marraskuun 2010 vaaleissa demokraattien ehdokkaana olleen osavaltion senaatin jäsenen Julie Lassan prosentein 52–44.


title: Sean Duffy

text: Duffy tuli alun perin tunnetuksi oltuaan mukana MTV:n "The Real World" -tositelevisiosarjan kuudennella tuotantokaudella ("The Real World: Boston") vuonna 1997. Myöhemmin hän oli kilpailijana saman kanavan "Road Rules: All Starsissa" vuonna 1998 ja "Real World/Road Rules Challenge: Battle of the Seasonsissa" vuonna 2002. Duffy on naimisissa niin ikään "The Real Worldiin" osallistuneen Rachel Camposin kanssa, jonka kanssa hänellä on kuusi lasta.


title: Nagashinon taistelu

text: Nagashinon taistelu (jap. 長篠の戦い, "Nagashino no tatakai") käytiin vuonna 1575 Shitaragaharassa Mikawan alueella Japanissa. Taistelussa Oda Nobunagan ja Tokugawa Ieyasun joukot torjuivat Takedojen "voittamattoman" ratsuväen hyökkäyksen.


title: Nagashinon taistelu

text: Taistelu on perinteisesti nähty käännekohtana japanilaisessa sodankäynnissä tuliaseiden voittona samuraiden ratsuväkirynnäköstä. Tämä tulkinta on kuitenkin vahvasti kyseenalainen.


title: Nagashinon taistelu

text:
Oda Nobunaga peri Owarin "hanin", läänin, isältään Nobuhideltä 17-vuotiaana 1551.
Vuonna 1560 eräs lähiseudun voimakkaimmista daimioista, Imagawa Yoshimoto, marssi Owarin alueelle naapurikunta Mikawasta 25 000 miehen armeijan voimin. Nobunaga kuitenkin yllätti ja tappoi Yoshimoton Okehazaman rotkossa vain 3000 sotilaan avulla. Yoshimoton alaisena ollut panttivanki Matsudaira Motoyasu vapautettiin. Myöhempi historia tuntee hänet paremmin Tokugawa Ieyasun nimellä.


title: Nagashinon taistelu

text: 1567 Nobunaga solmi Matsudaira Yasunobun kanssa liiton turvaten selustansa. Samana vuonna hän tuhosi Minon läänissä asuvan Saiton suvun. Tämä avasi hänelle reitin Kiotoon, jonka vehkeilyt toivat hänen luokseen shōgunin epätoivoisen nuoremman veljen, Ashikaga Yoshiakin. 1568 Nobunaga marssi Kiotoon 60 000 miehen armeijan johtajana ja asetti Yoshiakin omaksi nukkehallitsijakseen. Tämän jälkeen hänen sotaretkensä alkoivat kokea takaiskuja, joiden hän alkoi uskoa olevan Ashikaga Yoshiakin työtä.


title: Nagashinon taistelu

text: Kain maakunnasta kotoisin olevan Takeda Shingenin armeija marssi Mikawan rajalle matkallaan kohti Kiotoa. Shingen murskasi pahasti alivoimaisen Matsudaira Motoyasun Mikatagaharassa ja Motoyasu perääntyi Hamatsun linnaan viimeistä epätoivoista taistelua varten. Takedat kuitenkin vetäytyivät, sillä heillä oli muita strategisia suunnitelmia.


title: Nagashinon taistelu

text: Takeda Shingen kuoli sairauteen huhtikuussa 1573. Seuraajaksi tuli hänen poikansa Katsuyori, joka osoittautui voimakkaaksi daimioksi. Kesäkuussa 1575 Katsuyori vastasi shōgun Ashikaga Yoshiakin pyyntöön tuhota Nobunaga ja siirsi armeijansa Mikawan rajalle.


title: Nagashinon taistelu

text: Ensimmäisessä vaiheessa 17. kesäkuuta Takedat hyökkäsivät Nagashinon linnaa vastaan, koska se uhkasi heidän huoltolinjojaan. Tokugawan vasalli Okudaira Sadamasa kuitenkin puolusti linnaa sitkeästi. Takedat aloittivat piirityksen, mutta eivät kyenneet valtaamaan linnaa ennen Odan ja Tokugawan yhtyneiden joukkojen saapumista.


title: Nagashinon taistelu

text: Tapahtumahetkellä uskottiin, että Takedan armeija oli vastustajiaan suurempi, ja siksi liittoutuneet päättivät taistella puolustusasemista. Itse asiassa "Shinchō kōkin" mukaan vain 12 000 Takedojen sotilasta kohtasi heidät Shitaragaharassa, sillä loput jätettiin piirittämään linnaa.


title: Nagashinon taistelu

text: Shitaragaharassa kukkuloiden välistä kulki pohjoisesta etelään Rengogawa -niminen puro soisen alanteen läpi. Puron molemmin puolin oli kapea, tasainen alue, josta kukkuloiden rinteet nousivat jyrkästi.


title: Nagashinon taistelu

text: Liittoutuneet olivat rakentaneet puron länsipuolelle kolme peräkkäistä puolustuslinjaa, joihin kuului vallihautoja, kaivetusta maasta tehtyjä valleja ja puunrungoista tehtyjä suoja-aitoja. Kaivetut ojat olivat täynnä vettä, ja sadekaudelle tyypillinen sumu peitti puolustuslinjojen syvyyden.


title: Nagashinon taistelu

text: Sotilaita oli jyrkästi kielletty poistumasta linnoitteiden suojasta ja hyökkäämästä Takedan sotilaiden kimppuun. Myöhemmin kaivaukset ovat paljastaneet, että suojalaitteet olivat varsin massiivisia.


title: Nagashinon taistelu

text: Jousin, lunttulukkoisin musketein ja pitkin keihäin aseistautuneet liittoutuneiden yksiköt odottivat Takedojen hyökkäystä. Ensimmäinen hyökkäysaalto koostui miehistä, joiden tehtävä oli murtautua linnoituslaitteiden läpi. Heidät pyyhittiin kentältä muskettitulella heidän rämpiessään soisessa maastossa kohti linnoitteita. Seuraava aalto pääsi ensimmäisten suoja-aitojen luokse ja repi ne maahan, vain löytääkseen niiden takaa syväksi kaivetun ojan.


title: Nagashinon taistelu

text: Hyökkäyksiä tehtiin pienillä osastoilla ja epämääräisin väliajoin puolustuslinjan eri kohtiin. Omia kuolleita saatettiin käyttää ojien täyttämiseen.


title: Nagashinon taistelu

text: Toisen puolustuslinjan kimppuun käyminen maksoi paljon ruumiita, ja lopulta lopen uupuneet eloonjääneet kutsuttiin takaisin. Katsuyori oli päättänyt lopettaa hyökkäyksen. Voittamattoman Takedojen armeijan myytti hautautui Shitaragaharan ojiin sen vainajien mukana.


title: Nagashinon taistelu

text: Aikaisemman väittämän mukaan liittoutuneilla oli tässä taistelussa 3000 arkebuusimiestä, mutta uudempien tutkimusten mukaan 1500 olisi oikeampi luku. Tuolta ajalta peräisin olevan asiakirjan – Fujimoto Masayuki – mukaan miehiä oli 1000, ja on joitain todisteita, että tämä luku muutettiin myöhemmin suuremmaksi. On selvää, ettei arkebuusien kekseliäs, tai massamainen, käyttö ratkaissut Shitaragaharassa. Myös Takedoilla oli arkebuuseja, mutta Shitaragaharassa niitä ei käytetty antamaan keskitettyä suojatulta.


title: Nagashinon taistelu

text: Arkebuusit näyttelivät tärkeää osaa taistelun alussa, mutta niitä oli kaikesta huolimatta alle kymmenesosa puolustajista, eikä 1500-luvun lunttulukkomuskettia voi rinnastaa nykyaikaiseen kivääriin. Oda Nobunaga, Tokugawa Ieyasu tai Takeda Katsuyori eivät ikinä maininneet mitään arkebuusin poikkeuksellisesta tehokkuudesta. Japanilaisessa sodankäynnissä tulenkäyttö oli jo vanha asia.


title: Nagashinon taistelu

text:
Toisen myytin mukaan Takedojen ratsuväki hyökkäsi puolustajia kohti yhtenä suurena joukkona, joka tuhoutui viimeiseen mieheen.
Heian-kauden lopulla ja vielä Kamakura-kaudella ratsastavat samurai-jousimiehet muodostivat armeijoiden pääosan, mutta uusien taistelumenetelmien ilmaantuminen oli muuttanut tapaa, jolla ratsuväkijoukkoja käytettiin. Tuliaseiden ulottuville joutumista pyrittiin erityisesti välttämään.


title: Nagashinon taistelu

text: Nagashinon ja Shitaragaharan aikoihin samurait laskeutuivat satulasta käyden taisteluun jalan, vasalliensa tukemana. Akira Kurosawan "Kagemushassa" kuvailemaa hyökkäystä ei enää käytetty, ja joka tapauksessa voidaan olla varmoja, että ensimmäisen epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen Takedat ymmärsivät maaston olevan ratsuväkihyökkäykseen kelvoton.


title: Nagashinon taistelu

text: On myös esitetty, että olisi väärin pitää Takedojen joukkoja ratsuväkenä; kaivauksissa on löydetty todisteita, että ajan hevosen säkäkorkeus olisi noin 130 cm. Toisaalta mongolianhevonen on säältään 127–147 cm, ja sen sukuiset hevoset olivat Tsingis-kaanin mongolien käytössä näiden sotaretkillä.


title: Nagashinon taistelu

text: Nagashinon taistelu ja Takedojen viimeiset vuodet on kuvattu Akira Kurosawan vuoden 1980 elokuvassa "Kagemusha – varjokenraali". Elokuvassa kuriton varas on värvätty esittämään kuollutta Takeda Shingeniä Nagashinoa edeltävinä vuosina. Elokuvan lopussa hän näkee taistelun ja on lopulta viimeinen joka pitelee Takedan lippua. Sekä Shingeniä että "kagemushaa" esittää Tatsuya Nakadai.


title: Nagashinon taistelu

text: Nagashinon taistelulla on merkittävä osa joissain PlayStation 2 -peleissä, lähinnä Koein "Kessen III":ssa ja "Samurai Warriors":ssa. Jos Shingen on pelattavana jälkimmäisessä, pelaaja joutuu mitä jos -tilanteeseen, jossa tarkastellaan miten olisi käynyt jos Shingen ei olisikaan kuollut ja olisi voinut taistella Nagashinossa. "Samurai Warriors 2" lisää mukaan vielä Uesugi Kenshinin.


title: Nagashinon taistelu

text: Taistelu esiintyy myös "" -pelissä, mutta on saatavilla vain "Limited Edition" -versiossa ja steam verkkokaupasta, jossa se on osa "Hattori" DLC pakettia. Pelaaja saa hallintaansa Odan joukot ja joutuu puolustautumaan Takedojen voimakasta ratsuväkirynnäkköä vastaan. Tämän jälkeen hänen on vielä estettävä loppuja Takedoita valtaamasta Nagashinon linnaa, joka kuuluu taistelukenttään.


title: Emma (albumi)

text: Emma on kokoelma-albumi suomalaisen rautalankayhtye The Soundsin tuotannosta vuosilta 1963–1965. Kappaleet ovat soitinesityksiä lukuun ottamatta lauluja "Hei, tytöt!" ja "Lonely Avenue". Jälkimmäinen on tehty nimellä Johnny & The Sounds.


title: Emma (albumi)

text: Levyn on julkaissut vuonna 1998 Warner Music Finlandiin kuuluva Fazer Records. Albumi on osa laajaa 20 suosikkia -sarjaa. Levyjä on valmistanut Saksassa Warner Music Manufacturing Europe. CD-masteroinnin on tehnyt Mika Jussila Finnvox Studioilla. Esittelytekstin on tehnyt Maj-Lis Doktár marraskuussa 1998.


title: HMS Mode (1902)

text: HMS Mode (runkonumero 1) oli Ruotsin laivaston hävittäjä.


title: HMS Mode (1902)

text: Alus tilattiin Yarrow Shipbuildersilta Britanniasta ja se laskettiin vesille 22. heinäkuuta 1902. Alus liitettiin laivastoon 5. syyskuuta.


title: HMS Mode (1902)

text: "HMS Mode" osallistui laivaston mukana Norjan irtautumisselkkaukseen 1905 ja maan puolueettomuuden valvontaan ensimmäisessä maailmansodassa. Alus poistettiin palveluksesta 24. helmikuuta 1928 ja se upposi rannikkotykistön maalilaivana 12. elokuuta 1936.


title: HMS Magne (1905)

text: HMS Magne (runkonumero 2) oli Ruotsin laivaston hävittäjä.


title: HMS Magne (1905)

text: Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Britanniasta ja se valmistettiin Yarrowin toimittamien suunnitelmien mukaan. Alus laskettiin vesille 21. elokuuta 1905 ja se liitettiin laivastoon 13. syyskuuta.


title: HMS Magne (1905)

text: "HMS Magne" purjehti välittömästi palvelukseen oton jälkeen Britteinsaarilta Göteborgiin, jossa se aloitti viirikön johtoaluksen tehtävät. Alus asetettiin Norjan itsneäistymisen aiheuttaman kriisin vuoksi liikekannallepannun rannikkolaivueen johtoon. Aluksen aseistusta täydennettiin vuonna 1911 kahdella 6,5 millimetrin ksp M/10 -konekiväärillä. Alus osallistui laivaston mukana maan puolueettomuuden valvontaan ensimmäisessä maailmansodassa, mikä rasitti alusta. Alus poistettiin palveluksesta 1. heinäkuuta 1936. Se palveli maalilaivana, kunnes se upposi 1941. Aluksen hylky nostettiin ja se myytiin 1943 romutettavaksi.


title: HMS Wale

text: HMS Wale (runkonumero 3) oli Ruotsin laivaston ensimmäinen Ruotsissa valmistettu hävittäjä.


title: HMS Wale

text: Alus tilattiin Kockums Mekaniska Verkstad AB:lta Malmöstä ja se muistutti John I. Thornycroft and Companyn valmistamaa "HMS Magnea". Alus laskettiin vesille 21. syyskuuta 1907 ja se liitettiin laivastoon 14. huhtikuuta 1908.


title: HMS Wale

text: Aluksen aseistusta täydennettiin 1911 kahdella 6,5 millimetrin M/10 konekiväärillä. "HMS Wale" osallistui laivaston mukana maan puolueettomuuden valvontaan ensimmäisessä maailmansodassa. Aluksen torpedoputkien määrä kaksinkertaistettiin 1916. Alus poistettiin palveluksesta 18. lokakuuta 1940 ja se upposi Färåsundin edustalla rannikkotykistön ja "HMS Gävlen" maalina.


title: HMS Vidar (1909)

text: HMS Vidar (runkonumero 4 ja syksystä 1940 alkaen 23) oli Ruotsin laivaston Vidar-luokan hävittäjä.


title: HMS Vidar (1909)

text: Alus tilattiin Kockums Mekaniska Verkstad AB:lta Malmöstä ja se laskettiin vesille 6. syyskuuta 1909. Alus liitettiin laivastoon 14. huhtikuuta 1910.


title: HMS Vidar (1909)

text: "HMS Vidar" osallistui laivaston mukana maan puolueettomuuden valvontaan sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa. Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947 ja se upposi 1961 tykistömaalina.


title: HMS Ragnar

text: HMS Ragnar (runkonumerot 5 ja 22) oli Ruotsin laivaston Vidar-luokan hävittäjä.


title: HMS Ragnar

text: Alus tilattiin Kockums Mekaniska Verkstad AB:lta Malmöstä ja se laskettiin vesille 30. toukokuuta 1908. Alus liitettiin laivastoon 20. tammikuuta 1909.


title: HMS Ragnar

text: "HMS Ragnar" osallistui laivaston mukana maan puolueettomuuden valvontaan sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa. Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947 ja se myytiin romutettavaksi 1961.


title: HMS Sigurd

text: HMS Sigurd (runkonumerot 6 ja syksystä 1940 alkaen 21) oli Ruotsin laivaston Vidar-luokan hävittäjä.


title: HMS Sigurd

text: Alus tilattiin Malmöstä Kockums Mekaniska Verkstad AB:lta ja se laskettiin vesille 19. syyskuuta 1908. Alus liitettiin laivastoon 22. huhtikuuta 1909.


title: HMS Sigurd

text: "HMS Sigurd" osallistui laivaston mukana maan puolueettomuuden valvontaan sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa. Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947 ja se myytiin romutettavaksi 1961.


title: HMS Hugin (1910)

text: HMS Hugin (runkonumerot 7 ja 24) oli Ruotsin laivaston Hugin-luokan hävittäjä.


title: HMS Hugin (1910)

text: Alus tilattiin Göteborgs Nya Verkstads AB:lta ja se laskettiin vesille 10. joulukuuta 1910. Alus liitettiin laivastoon 20. kesäkuuta 1911.


title: HMS Hugin (1910)

text: "HMS Hugin" osallistui laivaston mukana maan puolueettomuuden valvontaan sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa. Alus poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947 ja romutettiin 1949.


title: Lieber

text: Lieber voi viitata muun muassa seuraaviin henkilöihin:


title: Li-Fi

text: Li-Fi eli Light Fidelity on vapaassa tilassa toteutuvan optisen tiedonsiirron tekniikka, joka perustuu LED-valon välkyttämiseen miljoonia kertoja sekunnissa ja vastaanottoon fotodiodilla. Datan lähetin voi olla samalla myös valaisin, tai toisinpäin sanottuna LED-valo on samalla myös langaton datansiirtoväline. Näkyvän valon avulla tekniikka kykenee siirtämään dataa jopa 12,5 gigabitin sekuntinopeudella.


title: Li-Fi

text: Li-Fin käyttökohteet ovat vastaavia kuin esimerkiksi WLAN- tai Wi-Fi-datansiirrolla. Sitä voi käyttää täydentäjänä kapasiteetin kasvattamisessa.. Jos molemmissa päissä on lähetin ja vastaanotin valolle voidaan Lifiä käyttää kaksisuuntaiseen viestintään. Hybridijärjestelyssä esimerkiksi Lifi lähettää yhteen suuntaan ja wlan tai bluetooth toiseen suuntaan.


title: Hydroksiproliini

text: Hydroksiproliini (CHNO) on aminohappo. Se on toisen aminohapon, proliinin hydroksyloitu johdannainen. Hydroksiproliini on niin kutsuttu ei-proteogeeninen aminohappo eli se ei osallistu DNA:n translaatioon proteiiniksi. Translaation jälkeisessä muokkauksessa osa proliineista kuitenkin muokataan hydroksiproliiniksi, ja näin hydroksiproliinia löytyy myös proteiineista.


title: Hydroksiproliini

text: Hydroksiproliinia esiintyy tietyissä proteiineissa, erityisesti gelatiinissa ja kollageenissa ja vähäisemmissä määrin myös elastiinissa ja asetyylikoliiniesteraasissa sekä eräässä ihmisen komplementtisysteemin proteiinissa. Kasveissa hydroksiproliinia esiintyy eräissä soluseinän glykoproteiineissa, kuten porkkanan ekstensiinissä.


title: Hydroksiproliini

text: Hydroksiproliini on tärkeä kollageenin stabiilisuudelle. Se stabiloi kollageenin kolmoiskierrekonformaatiota, mikä johtuu hydroksyyliryhmän elektronegatiivisesta, elektroneja puoleensa vetävästä, happiatomista. Nisäkkäillä kollageenin alfa-kierteet muodostuvat kolmesta haposta, glysiinistä, proliinista ja hydroksiproliinista. Hydroksiproliini muodostuu kollageenin rakenteeseen translaation jälkeisellä modifikaatiolla proliinista. Prolyylihydroksylaasi, joka hydrolysoi proliinia hydroksiproliiniksi, tarvitsee toimiakseen C-vitamiinia. C-vitamiinin puutoksesta johtuvassa keripukkia sairastavilla potilailla kollageeni on epästabiilia.


title: Hydroksiproliini

text: Kollageenin hajoamista elimistössä määritetään virtsasta todettavan hydroksiproliinin pitoisuuden avulla. Hajoaminen on voimakasta erityisesti Pagetin taudin yhteydessä, ja sen diagnosoinnissa käytetään apuna virtsan sisältämän hydroksiproliinin määrää. Erityisesti tulehdustiloissa huomattava osuus virtsan hydroksiproliinista voi olla peräisin myös komplementtisysteemin proteiineista.


title: Hydroksiproliini

text: Hydroksiproliinia voidaan valmistaa biokemiallisia tutkimuksia varten hydrolysoimalla gelatiinia tai kollageenia happokäsittelyllä. Nykyään suurin osa tuotetusta aminohaposta valmistetaan kuitenkin geneettisesti muunnellun "Escherichia coli" -kannan avulla proliinista.


title: Fridtjof Nansen (1930)

text: Fridtjof Nansen oli Norjan laivaston partioalus. Se oli Norjan laivaston ensimmäinen alus, joka oli valmistettu nimenomaan arktisen alueen rannikonvartiointiin ja kalastuksen valvontaan. Alus palveli toisessa maailmansodassa, kunnes se ajoi karille Jan Mayenin edustalla marraskuussa 1940.


title: Fridtjof Nansen (1930)

text:
Sen köli laskettiin 1928 Hortenin laivastontelakalla telakkanumerolla 118 ja alus laskettiin vesille 5. marraskuuta 1930. Se valmistui 29. toukokuuta 1931.
"KNM Friftjof Nansen" lähti 21. joulukuuta 1933 Hammerfestistä itäisen Finnmarkin merialueiden valvontaan. Vestervågenissä alus ajoi karille Måsøyssä ja upposi yön aikana. Alus nostettiin vuotta myöhemmin ja se kunnostettiin Hortenissa.


title: Fridtjof Nansen (1930)

text: Saksan hyökättyä Norjaan 9. huhtikuuta 1940 alus kuului 3. meripuolustusalueeseen ja oli sijoitettu Finnmarkiin. Alukselle nousi 8. kesäkuuta Tromssassa kontra-amiraali Henry Diesen ja Norjan ulkoministeri Halvdan Koht sekä joukko muita pakolaisia. Selviydyttyään ilmahyökkäyksistä se saapui 13. kesäkuuta Tórshavniin Färsaarilla, josta se jatkoi edelleen Britteinsaarille. Alus liittyi 12. elokuuta kahdentoista muun Norjan laivaston aluksen kanssa liittoutuneiden Britteinsaarilla olleeseen laivastoon.


title: Fridtjof Nansen (1930)

text: Alus palveli 29. elokuuta alkaen Islannin vesillä. Se törmäsi 8. marraskuuta merkitsemättömään matalikkoon Jan Mayenin edustalla ja upposi nopeasti. Aluksen miehistö pelastui kokonaisuudessaan hylystä Jan Mayenin radioasemalle, josta aseistettu troolari "KNM Honningsvåg" nouti miehistön takaisin Islantiin.


title: Allan Asplund

text: Allan Asplund (19. maaliskuuta 1906 Hanko – 5. lokakuuta 1961 Helsinki) oli Vaasassa ilmestyneen Nya Folkbladetin päätoimittaja 1927–1930 ja Ny Tidin toimittaja vuoteen 1961.


title: Allan Asplund

text: Asplund oli kotoisin Hangosta, mutta työskenteli Vaasassa päätoimittajana, kun hänet vangittiin 1930 ensimmäisen kerran. Vuonna 1941 Asplund otettiin kommunistina kolmeksi ja puoleksi vuodeksi turvasäilöön. Hän joutui ensin tavalliseen vankilaan, sitten rintamalle, mutta sieltä eri leirien, Kangasjärven ja Säämäjärven etappileirien, kautta kahdeksi vuodeksi Itä-Karjalan keskitysleireihin kuuluneelle Koveron keskitysleirille.


title: Allan Asplund

text: Asplund kirjoitti kokemuksistaan kirjan "Upplevelser i finska koncentrationsläger". Teos ilmestyi Ruotsissa 1949, koska keskustelut suomalaisten kustantajien kanssa eivät johtaneet julkaisuun. Uusi ruotsinkielinen painos ilmestyy vuoden 2012 alkupuolella Suomessa. Teoksen suomennos "Kokemuksia suomalaisilta keskitysleireiltä" ilmestyi 2011 Liken kustantamana Suomen Rauhanpuolustajien Pystykorvakirjat-sarjassa. Suomentaja on Asplundin pojanpoika, toimittaja Bubi Asplund.


title: Allan Asplund

text: Vapauduttuaan Asplund palasi kotiin Hankoon. Hän oli saanut vankilatuomion karattuaan leiriltä, mikä muistettiin hänen vapauduttuaan, mutta rangaistusta hän ei kuitenkaan joutunut enää sodan jälkeen kärsimään. Hän työskenteli sen jälkeen toimittajana. Asplund oli sotien jälkeen perustamassa Ny Tid -lehteä, jossa hän työskenteli toimittajana ja jossa hän 1961 kuoli työpöydän ääreen.


title: Tunti vain

text: Tunti vain on suomalaisen Johnny & The Sounds -yhtyeen single vuodelta 1965. Levy-yhtiö on Scandia. Singlejä on valmistettu Suomessa.


title: Tunti vain

text:
1. Tunti vain – Concrete and Clay – 2:10 (45-sc 1833)
2. Mä elän yhtä päivää varten – 2:23 (45-sc 1834)


title: Tunti vain

text: Kappale "Tunti vain" on käännös Unit Four Plus Two -yhtyeen kappaleesta "Concrete and Clay", joka oli Ison-Britannian listaykkösenä vuonna 1964. Suomenkielisessä sanoituksessa laulun kertoja on jäänyt jälki-istuntoon, kun hän on ollut tarkkaamaton ja vain haaveillut rakkaimmastaan. Kappale on myös Johnnyn kokoelma-albumilla "Ihana aamu" ja Marion Rungin albumilla "Marion -88".


title: Tunti vain

text: Kappaleessa "Mä elän yhtä päivää varten" kertoja on päättänyt elää huolettomasti vain päivä kerrallaan, koskapa hän on epäonnisena kerran rakastunut kauniiseen, mutta petolliseen tyttöön ja toisaalta saanut pikaiset potkut varastotyöstä. Kappaleen väliosassa on boogie woogie -tyylinen pianosoolo.


Top of the World Trade Center Observatories (tunnettiin myös lyhyesti nimellä Top of the World) oli suosittu turistikohde ja näköalatasanne New Yorkin, Lower Manhattanilla sijainneen World Trade Centerin kaksoistornien Etelätornin (Two World Trade Center) 107. kerroksessa. Lisäksi näköalatasanteeseen kuului myös rakennuksen 110. kerroksessa sijainnut ulkotasanne. Top of the World tuhoutui, kun World Trade Centerin kaksoistornit sortuivat syyskuun 11. päivän iskuissa vuonna 2001.


title: Top of the World Trade Center Observatories

text: New Yorkin uuden World Trade Centerin One World Trade Centeriin on suunnitteilla Top of The World-näköalatasanne rakennuksen huipulle.


title: Jaska Filppula

text: Jaska Filppula (s. 1965) on suomalainen kirjailija. Hän on kotoisin Ilmajoen Koskenkorvalta. Hän on asunut muun muassa Turussa, Helsingissä ja Espanjassa. Nykyään hän on asettunut Valkeakoskelle perheensä kanssa. Filppulan menneisyyteen kuuluvat myös 1980-luvulla vaikuttanut post-punk-yhtye Hiljaa sekä 1990-luvun lopulla pari levyäkin julkaissut The Sternosnake.


title: Jaska Filppula

text: Filppula on opiskellut Turun yliopistossa ja valmistunut filosofian maisteriksi vuonna 1999.


title: KNM Nordkapp (1937)

text: KNM Nordkapp oli Norjan laivaston Nordkapp-luokan partioalus toisessa maailmansodassa.


title: KNM Nordkapp (1937)

text:
Sen köli laskettiin Hortenin laivastontelakalla telakkanumerolla 123 ja alus laskettiin vesille 18. elokuuta 1937.
Saksan hyökättyä Norjaan 9. huhtikuuta 1940 "KNM Nordkapp" oli Pohjois-Norjassa liitettynä 3. meripuolustusalueeseen. Se pysäytti samana päivänä Glomfjordissa Narvikin eteläpuolella saksalaisen 6 031 tonnin tankkerin "SS Kattegatin", jonka piti tankata Narvikissa olleet kymmenen Saksan laivaston hävittäjää. Pysäytys johti lopulta tankkerin upottamiseen.


title: KNM Nordkapp (1937)

text: Alus sai 13. huhtikuuta määräyksen mennä Brønnøysundiin, jonne Saksan ilmavoimien Heinkel He 115 oli tehnyt pakkolaskun. "KNM Nordkapp" oli 16.-22. huhtikuuta Sjonafjordissa liittoutuneiden laivasto-osaston mukana. Toukokuun ajan alus valvoi brittien laskemaa miinakenttää Andfjordenissa, kunnes se 24. toukokuuta kutsuttiin Bodøhön, jossa se avusti liittoutuneiden joukkojen evakuoinnissa. Alus pyrki 3. kesäkuuta rannikolle estääkseen saksalaisten etenemisen, mutta ilmapommitus pakotti aluksen vetäytymään Svolvaeriin.


title: KNM Nordkapp (1937)

text: Aluksen saavuttua 7. kesäkuuta Svolværiin se sai määräyksen pyrkiä liittoutuneiden hallussa olevaan satamaan. Se joutui vielä samana iltana ilmahyökkäyksen kohteeksi. Se liittyi 9. kesäkuuta liittoutuneiden evakuointisaattueeseen, jonka mukana se saapui 12. kesäkuuta Tórshavniin Färsaarille.


title: KNM Nordkapp (1937)

text: Aluksen saavuttua 18. kesäkuuta Rosythiin se siirrettiin telakalle, josta se palasi palvelukseen 14. syyskuuta. Alus sijoitettiin 21. syyskuuta partioalukseksi Islantiin, josta se siirrettiin 9. syyskuuta 1943 Shetlantiin. Shetlannissa alus kuului osastoon, jonka muut alukset olivat "KNM Horten", "KNM Molde", "KNM Narvik" ja "KNM Risør".


title: KNM Nordkapp (1937)

text: "KNM Nordkapp" suojasi 6. kesäkuuta 1944 Normandian maihinnoususaattueen brittiläiselle sektorille. Se suojasi saattueita aina 18. kesäkuuta saakka, jolloin alus vapautui operaatiosta. Alus lähti 11. syyskuuta Portlandista Aberdeeniin huollettavaksi, mistä se palasi palvelukseen 15. joulukuuta. Alus sijoitettiin Scapa Flowhun liitettynä Kotilaivastoon, missä tehtävässä se oli aina 1. tammikuuta 1945 saakka. Alus siirrettiin Lerwickiin Shetlantiin, jossa se viipyi Euroopan sotatoimien loppumiseen saakka.


title: KNM Nordkapp (1937)

text: Saksan Norjaan sijoitettujen joukkojen antauduttua alus lähti 18. toukokuuta Methilistä Norjaan, ja se saapui 20. toukokuuta uuteen kotisatamaansa Stavangeriin. Alus palveli merivartiostossa valvoen rannikkovesiä, kunnes se poistettiin palveluksesta. Alus makasi Hortenissa 29. heinäkuuta 1954 alkaen, kunnes se myytiin 1956 kalastusalukseksi. Alus nimettiin ensin "Skaroodiksi" ja se myytiin 1971 uudelle omistajalle, joka nimesi sen edelleen "Tor Hugoksi". Alus upposi 27. marraskuuta 1972 Länsi-Afrikan rannikolla.


title: Kasarmitori

text: Kasarmitori () on suorakulmainen aukio Helsingin Kaartinkaupungissa. Sitä rajoittavat etelässä ja pohjoisessa Eteläinen ja Pohjoinen Makasiinikatu, idässä Fabianinkatu. Länsipuolella torin ja Kasarmikadun välissä on Iikka Martaksen alun perin näyttelyhalliksi suunnittelema kaksikerroksinen Kaartin halli, jossa nykyisin toimii Kiinteistö Oy Kasarmitorin kauppakeskuksen vuokralaisina posti ja useita liikkeitä, muun muassa päivittäistavaroiden valintamyymälä ja hampurilaisravintola.


title: Kasarmitori

text: Torin alla on maanalainen, vuonna 2005 valmistunut pysäköintihalli.


title: Kasarmitori

text: Torin, samoin kuin ohi kulkevan Kasarmikadun ja myös Kaartinkaupungin nimi johtuu sen eteläpuolella sijaitsevasta Kaartin kasarmista, jossa nykyisin toimii Suomen puolustusministeriö.


title: Kasarmitori

text: Kasarmitori sisältyi jo Johan Albrecht Ehrenströmin vuonna 1812 laatimaan Helsingin asemakaavaan. Sen nimenä oli aluksi Nya Torget (Uusi tori), mutta vuonna 1820 sen nimeksi vahvistettiin Förstads torget (Esikaupungin tori), sillä Esplanadin eteläpuolelle kaavoitettua uutta kaupunginosaa nimitettiin aluksi Uudenmaan esikaupungiksi. Ajoittain 1800-luvulla olivat käytössä myös nimet Handelstorget (Kauppatori) ja Stora Torget (Suuri tori).


title: Kasarmitori

text: Torin eteläpuolella oleva tontti varattiin aluksi teatteria varten, mutta ennen kuin sitä oli alettu rakentaa, Suomen ministerivaltiosihteeri Robert Henrik Rehbinder määräsi kyseiselle tontille rakennettavaksi kasarmin, joka alun perin oli tarkoitus rakentaa Hietalahteen tontille, johon myöhemmin rakennettiin Teknillisen korkeakoulun päärakennus. Perimätiedon mukaan syynä suunnitelman muutokseen oli se, että Rehbinderin oli tarkastusmatkallaan tarkoitus kulkea Hietalahteen saakka katsomaan kasarmille varattua tonttia, mutta nautittuaan ylellisen päivällisen runsaine juomineen hän ei jaksanut kävellä Esikaupungintoria pidemmälle vaan määräsi kasarmin rakennettavaksi sen reunaan.


title: Kasarmitori

text: Engelin suunnittelema kasarmi valmistui vuonna 1822, ja pian sen jälkeen torista alettiin käyttää nimeä Kasern Torget, joka esiintyi kartoissa vuodesta 1837 lähtien. Myös suomenkielinen nimi Kasarmitori oli käytössä jo 1800-luvulla. Vuonna 1909 nimi kuitenkin vahvistettiin muotoon Kasarmintori, mutta palautettiin nykyiseen muotoonsa vuonna 1928.


title: Kasarmitori

text: Torista 1800-luvulla käytetty nimitys Handelstorget johtuu siellä pidetyistä talvimarkkinoista, jotka kuitenkin lopetettiin vuonna 1865. Nykyään Kasarmitorilla ei harjoiteta torikauppaa.


title: Kasarmitori

text: Kaupunki rakennutti torin keskelle vuonna 1814 yleisen kaivon, joka uusittiin vuonna 1839 ja siihen lisättiin pumput. Kaivo poistettiin käytöstä vuonna 1889 ja purettiin kaksi vuotta myöhemmin. Kaivon seinämät löydettiin maan alta pysäköintihallin rakentamisen yhteydessä vuonna 2003.


title: Kasarmitori

text: Kasarmitorin länsireunassa olevaan penkereeseen rakennettiin vuonna 1824 viisi holvattua myymälää teurastajien harjoittamaa lihakauppaa varten. Vuonna 1906 paikalle valmistui Selim A. Lindqvistin suunnittelema kauppahalli joka kuitenkin purettiin vuonna 1958 monista vastalauseista huolimatta, minkä jälkeen paikalle rakennettiin näyttelyhalliksi nykyinen Kaartin halli.


title: Kasarmitori

text:
Kasarmitorin itäpuoliseen kortteliin Fabianinkadun varrelle rakennettiin 1800-luvulla kolme kaksikerroksista puutaloa. Vuosisadan vaihteessa paikalle rakennettiin kerrostaloja, joista keskimmäisessä toimi myöhemmin Yleisradio.
Vuonna 1973 Kasarmitorille sijoitettiin joukko Itä- ja Pohjois-Helsinkiin liikennöivien bussien päätepysäkkejä. Kun Rautatientori oli ylikuormitettu, siirrettiin muutamien linjojen päätepysäkit aluksi ruuhka-aikoina, myöhemmin myös keskellä päivää Kasarmitorille. Sinne kulkevien linjojen tunnuksissa oli numeron jäljessä S-kirjain. Helsingin metron tultua käyttöön muutettiin Itä-Helsingin linjat metroasemilta lähteviksi liityntälinjoiksi, mutta muutamia linjoja liikennöitiin edelleen Kasarmitorille. Viimeiset päätepysäkit poistettiin sieltä 2000-luvun alussa, kun pysäköintihallia alettiin rakentaa torin alle.


title: Kasarmitori

text: Marraskuussa 2017 torilla paljastettiin Pekka Kauhasen suunnittelema talvisodan kansallinen muistomerkki "Valon tuoja" osana Suomi100-juhlallisuuksia.


title: Antti Seppälä

text: Antti Seppälä (13. elokuuta 1938 Jaala – 3. syyskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen juristi ja sosiaali- ja terveysministeriön virkamies, työuransa viimeisinä vuosina ulkomaalaisvaltuutettu.


title: Antti Seppälä

text: Seppälä valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi 1963 ja oikeustieteen lisensiaatikso 1973. Hän työskenteli ulkomaalaisasioiden parissa jo ollessaan hallitusneuvos, ja kun valtuutetun virka perustettiin, hän haki sitä ja valittiin.


title: Venäjän kaupan kilta

text: Venäjän kaupan kilta on vuonna 1992 perustettu yhdistys, jonka tehtävänä on edistää ja kehittää Suomen ja Venäjän välistä kauppaa. Jäsenistö koostuu suomalaisista Venäjän-kaupan ammattilaisista eri toimialoilta. Killan asioita hoitaa hallitus, johon valitaan 6-8 jäsentä kaksivuotiskaudeksi.


title: Venäjän kaupan kilta

text: Killan tavoitteena on poliittinen ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen, Venäjä-ammattilaisten verkostoituminen sekä Venäjä-tietouden välittäminen. Näiden lisäksi Kilta pyrkii korostamaan Venäjän kulttuurin ja kielen opiskelun merkitystä Suomen Venäjän-kaupassa.


title: Venäjän kaupan kilta

text: Toiminnan kulmakivenä on yhteistyö eri Venäjän-kaupan toimijoiden, organisaatioiden ja järjestöjen, kanssa Suomessa ja ulkomailla. Kilta järjestää vuosittain useita tilaisuuksia ja tapahtumia jäsenistölleen, joissa ammattilaiset voivat vaihtaa kokemuksia ja verkostoitua. Tapahtumien luonne vaihtelee vapaamuotoisista verkostoitumistilaisuuksista seminaareihin ja luentotilaisuuksiin.


title: Julin (täsmennyssivu)

text: Julin tai von Julin on Suomessa ja Ruotsissa esiintyvä ruotsinkielinen sukunimi, joka voi viitata muun muassa seuraaviin:


title: Patrick Byskata

text: Patrick Byskata (s. 13. elokuuta 1990 Kokkola) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Kokkolan Pallo-Veikkoja. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja, mutta kykenee myös pelaamaan oikeana laitapuolustajana.


title: Patrick Byskata

text: Byskata aloitti uransa Kokkolan Pallo-Veikoissa, ja pelasi ensimmäisen miesten ottelunsa seuran reservijoukkue FC Kippareissa kaudella 2007. Kausilla 2008 ja 2009 hän edusti Kakkosessa pelannutta Gamlakarleby Bollklubbia. Vuonna 2010 hän palasi KPV:hin pelaamaan Ykköstä. Pääsarjatasolle Byskata nousi kaudella 2011 Jarossa, johon hän siirtyi KPV:sta marraskuussa 2010. Hän edusti Jaroa kauden aikana 32:ssa ottelussa, joista 31:ssa hän oli avauskokoonpanossa. Kaudeksi 2012 Byskata siirtyi IFK Mariehamniin.


title: Nokia X2-05

text: Nokia X2-05 on lokakuussa 2011 julkaistu ja joulukuussa 2011 myyntiin tullut S40-käyttöjärjestelmällä toimiva matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama matkapuhelin.


title: Mass Effect (pelisarja)

text: Mass Effect on BioWaren kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema toimintaroolipelisarja. Pelisarjan pelit on julkaistu Microsoft Windowsille, Xbox 360:lle ja PlayStation 3:lle.


title: Mass Effect (pelisarja)

text: Suunniteltu trilogia keskittyy komentaja Shepard -nimisen hahmoon ja hänen tehtäväänsä pelastaa galaksi salaperäiseltä Reapers-lajilta ja sen seuraajilta. Sarjan ensimmäisessä osassa, "Mass Effectissa", Shepard kohtaa Reapers-rodun tiedustelijaksi jätetyn Sovereignin, jonka tarkoitus on avata tie lopuille Linnunradan ulkopuolelta tuleville Reaperseille. Lajin pyrkimyksenä on tuhota kaikki tähtienvälisiin lentoihin kykenevä tietoinen elämä galaksista ja jatkaa jo kauan kestänyttä tuhon kiertokulkua. "Mass Effect 2":n tapahtumat sijoittuvat kaksi vuotta ensimmäisen osan tapahtumien jälkeen. Pelissä Shepardin tehtävänä on tuhota Collectors-laji, joka on siepannut ihmisiä siirtomaa-alueiltaan ympäri galaksia helpottaakseen Reapersien paluuta Linnunradalle. Trilogian viimeinen osa, "Mass Effect 3", keskittyy viimeiseen taisteluun lajia vastaan.


title: Mass Effect (pelisarja)

text: Sarja on ollut ensimmäisestä osastaan lähtien arvostelumenestys. Ensimmäinen ja toinen osa saivat kiitosta tarinasta, hahmoista, ääninäyttelystä, valintamahdollisuuksista ja galaksin syvällisyydestä.


title: Mass Effect (pelisarja)

text:
Sarja on suunniteltu trilogiaksi, jossa jokainen peli jatkaa tarinaa kronologisessa järjestyksessä. Pelit yhdistelevät piirteitä tieteisfiktiosta, toimintapeleistä ja roolipeleistä. Päähenkilö voi käyttää kahta tietokoneen ohjaamaa jäsentä mukana taisteluissa. Jäsenet ovat yleensä Shepardin eri puolilta galaksia värväämiä, ja kaikilla henkilöillä on omat heikkoutensa ja vahvuutensa.
"Mass Effect" -sarjan juonta on laajennettu ja pohjustettu pelien lisäksi myös romaaneilla ja sarjakuvilla. Näiden lisäksi suunnitteilla on myös elokuva ja anime-elokuva.


title: Steve Kerr

text: Stephen Douglas ”Steve” Kerr (s. 27. syyskuuta 1965 Beirut, Libanon) on yhdysvaltalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa lopettanut koripalloilija. Pelaajauransa jälkeen Kerr toimi muun muassa Phoenix Sunsin toimitusjohtajana vuosina 2007–2010. Pelaajana Kerr tunnettiin hyvänä kaukoheittäjänä.


title: Steve Kerr

text: Kerr pelasi yliopistokoripalloa Arizonan yliopistossa vuosina 1983–1988. Hän osallistui NBA:n vuoden varaustilaisuuteen, jossa Phoenix Suns varasi hänet 50:ntenä pelaajana. Kerr pelasi seurassa yhden kauden, jonka jälkeen hän siirtyi Cleveland Cavaliersiin. Joulukuussa 1992 hänet kaupattiin Orlando Magiciin, jota hän edusti loppukauden ennen siirtymistään Chicago Bullsin joukkueeseen. Chicagossa Kerr voitti kolme NBA-mestaruutta vuosina 1996–1998. Hän ei aloittanut yhtään ottelua kentältä, mutta pelasi tilastollisesti parhaat pelikautensa Chicagossa.


title: Steve Kerr

text: Tammikuussa 1999 Chicago kauppasi Kerrin San Antonio Spursiin, jossa hän voitti NBA-mestaruuden vuonna 1999. Hän edusti seuraa vuoteen 2001 asti, jolloin hän siirtyi Portland Trail Blazersiin yhdeksi kaudeksi. Kausi 2002–2003 oli hänen viimeisensä NBA:ssa ja hän vietti sen San Antonio Spursissa. Kauden päätteeksi Kerr voitti viidennen NBA-mestaruutensa.


title: Steve Kerr

text: Kerr aloitti valmennusuransa vuonna 2014, jolloin hän siirtyi NBA-joukkue Golden State Warriorsin päävalmentajaksi. Warriors voitti vuonna 2015 NBA:n mestaruuden voitettuaan Cleveland Cavaliersin loppuotteluissa, hävisi Cavaliersille vuoden 2016 finaaleissa ja voitti jälleen mestaruuden Cavaliersia vastaan vuonna 2017 sekä vuonna 2018.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä

text: Seitsemän vuotta Tiibetissä () voi viitata muun muassa seuraaviin asioihin:


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä

text: Kirjat:


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä

text: Ohjelmat ja elokuvat:


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä

text: Muut:


title: Ampumahiihdon maailmancup 2011–2012

text: Ampumahiihdon maailmancup 2011–2012 alkoi 30. marraskuuta 2011 Ruotsin Östersundissa ja loppui 18. maaliskuuta 2012 2011 maailmanmestaruuskilpailujen pitopaikkaan Venäjän Hanty-Mansijskiin.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2011–2012

text: Ampumahiihdon maailmancupiin kuului yhdeksän kilpailutapahtumaa sekä Ruhpoldingissä, Saksassa järjestetyt maailmanmestaruuskilpailut. Yhteensä kilpailuja oli sekä miehillä että naisilla 30, joista 26 oli yksilökilpailuja ja neljä viestejä. Lisäksi ohjelmassa oli kolme sekaviestiä.


Ano hi mita hana no namae o bokutachi wa mada shiranai (, ’emme vielä tiedä sinä päivänä näkemämme kukan nimeä’) on A-1 Picturesin tuottama ja Tatsuyuki Nagain ohjaama japanilainen animaatiosarja vuodelta 2011.


title: Ano hi mita hana no namae o bokutachi wa mada shiranai

text: Joukko lapsuudenystäviä kasvaa erilleen toisistaan yhden heistä, "Meiko "Menma" Honman", kuoltua onnettomuudessa. Vuosia myöhemmin hajonneen ystäväjoukon johtajasta, "Jinta Yadomista", on tullut yhteiskunnasta vetäytynyt yksilö. Menma, joka on myös kasvanut, ilmestyy hänelle ja haluaa saada lapsena tekemänsä toiveen toteutetuksi, tosin itse muistamatta mikä se on.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Seitsemän vuotta Tiibetissä () on ranskalaisen elokuvaohjaajan Jean-Jacques Annaudin ohjaama elokuva vuodelta 1997. Elokuva perustuu itävaltalaisen vuorikiipeilijän Heinrich Harrerin teokseen "Seitsemän vuotta Tiibetissä" (1952). Kirjassa Harrer kuvailee pakoaan Brittiläisessä Intiassa sijainneelta sotavankileiriltä, Peter Aufschnaiterin kanssa tekemäänsä matkaa Tiibetiin sekä kokemuksiaan siellä vuosina 1944–1951. Elokuva kuitenkin eroaa kirjasta joiltakin osin, ja siinä on myös fiktiivisiä tapahtumia.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuva kuvattiin 70 miljoonan dollarin budjetilla, ja sen pääosissa näyttelevät Brad Pitt ja David Thewlis. Elokuva tuotti avausviikonloppunaan Yhdysvalloissa yli kymmenen miljoonaa dollaria. Pääosa elokuvasta kuvattiin Argentiinassa, mutta siinä on myös noin 20 minuutin verran Tiibetissä salaa kuvattua materiaalia. Kiina suhtautui elokuvaan negatiivisesti ja antoi sen ohjaajalle sekä pääosanäyttelijöille Pittille ja Thewlisille elinikäisen porttikiellon maahan.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text:
Tarina alkaa 1939, kun itävaltalainen vuorikiipeilijä Heinrich Harrer on lähdössä Brittiläiseen Intiaan osallistuakseen Nanga Parbat -vuorenhuipun valloittamiseen tähtäävään retkikuntaan. Harrer riitelee ennen lähtöään raskaana olevan vaimonsa Ingridin kanssa, joka haluaisi Harrerin olevan paikalla vauvan syntyessä. Vauva kuitenkin syntyy Harrerin ollessa Intiassa, ja Ingrid menee sillä välin uusiin naimisiin. Kiipeämisyritys epäonnistuu ja retkikunta vangitaan vihollismaan kansalaisina toisen maailmansodan puhjettua ja kuljetetaan Dehradunin vankileirille. Harrer karkaa vankileiriltä retkikunnan johtajan Peter Aufschnaiterin kanssa ja pakenee tämän kanssa Himalajan vuoriston yli Tiibetin pääkaupunkiin Lhasaan. Harrer tutustuu Lhasassa Tiibetin nuoreen hengelliseen johtajaan Dalai Lamaan ja ryhtyy tämän henkilökohtaiseksi opettajaksi. Harrerin elämä Lhasassa keskeytyy Kiinan valloitettua Tiibetin ja palaa takaisin Eurooppaan 1951. Harrer tapaa Itävallassa poikansa ensimmäistä kertaa. Elokuvan loppukohtauksessa Harrer ja hänen teini-ikään varttunut poikansa ovat vuorikiipeilemässä, ja saavutettuaan huipun Harrer pystyttää sinne Tiibetin lipun.
"Seitsemän vuotta Tiibetissä" perustuu Heinrich Harrerin samannimiseen teokseen vuodelta 1952. Elokuva kuitenkin eroaa kirjasta joissakin seikoissa, ja siinä on mukana fiktiivisiä tapahtumia:Elokuvan ohjaaja Jean-Jacques Annaud on kertonut käsikirjoitusta työstäessään harkinneensa päähenkilön Heinrich Harrerin rooliin muun muassa Ralph Fiennesiä ja Daniel Day-Lewisiä, mutta päätyneensä lopulta Brad Pittiin.
Elokuvassa Dalai Laman äitiä näyttelee Dalai Laman sisko Jetsün Pema. Dalai-Lamaa eri ikäisenä näyttelee yhteensä kolme henkilöä.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuvan ohjaaja Jean-Jacques Annaud kertoo vuonna 1997 antamassaan haastattelussa, että saadessaan elokuvan alkuperäisen käsikirjoituksen hän piti sitä kauheana hollywoodmaisena toimintaelokuvana. Annaud päätti kuitenkin lukea alkuperäisen teoksen. Hän kiinnitti siinä huomiota Harrerin taipumukseen jättää omat tunnetilansa kuvaamatta. Annaudin lempiteemaksi nousi eurooppalaisen henkilön muuttuminen vieraan kulttuurin vaikutuksesta.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuva oli alun perin tarkoitus kuvata Intiassa mahdollisimman lähellä Tiibetiä, sillä elokuvaa ei poliittisista syistä voitu kuvata Kiinan miehittämässä Tiibetissä. Kuvausaikeista Intiassa jouduttiin kuitenkin luopumaan kuvauslupa- ja aikatauluongelmien vuoksi. Annaudin mukaan kuvauslupaongelmien taustalla saattoi vaikuttaa Kiinan poliittinen painostus Intiaa kohtaan.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Kuvaukset siirrettiin kuitenkin lopulta Argentiinaan, joka muistutti olosuhteiltaan vuoristoista Tiibetiä, mutta tarjosi paremmat edellytykset elokuvan kuvaamiselle ja sijaitsi matalammalla korkeudella. Argentiinassa kuvauksia häiritsi Brad Pittiä seurannut fanijoukko, jonka vuoksi tuotannon täytyi lopulta järjestää lehdistötilaisuus, jossa pyydettiin faneja antamaan kuvausryhmälle työrauha. Elokuvaa kuvattiin ensin kolme kuukautta Uspallatassa ja sen jälkeen Mendozassa sekä viimeiseksi Buenos Airesissa, jossa La Platan rautatieasema muutettiin Grazin rautatieasemaksi.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuvaa on lisäksi kuvattu myös Kanadassa, Englannissa ja Itävallassa. Lisäksi elokuvan ohjaaja Jean-Jacques Annaud on paljastanut, että elokuvassa on myös 20 minuutin edestä salaa Tiibetissä kuvattua materiaalia.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuva kuvattiin 70 miljoonan dollarin budjetilla.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuva julkaistiin Toronton elokuvajuhlilla 13. syyskuuta 1997.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuva näytettiin Yhdysvalloissa 2 103 teatterissa ja se tuotti avajaisviikonloppunaan 10 020 378 dollaria. Elokuva tuotti Yhdysvalloissa yhteensä 37 957 682 dollaria ja maailmanlaajuisesti 93 500 500 dollaria eli yhteensä 131 457 682 dollaria.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Kiina langetti elokuvan ohjaajalle Jean-Jacques Annaudille ja pääosanäyttelijöille Brad Pittille sekä David Thewlisille ikuisen porttikiellon maahan, sillä elokuva esittää Dalai Laman myönteisessä valossa ja vastaavasti antaa kiinalaisista ja kiinalaistoiminnasta kielteisen kuvan.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: Elokuussa 2003 "Empire" listasi 10 huonointa elokuva-aksenttia. Elokuvassa itävaltalaisaksentilla puhunut Brad Pitt oli listalla sijalla 3. 29. marraskuuta 2011 elokuvalla oli Rotten Tomatoes -sivulla 61 % arvosana 33 arvostelun jälkeen. Metacriticissä elokuvalla oli 55 pistettä 18 kriitikon arvostelun jälkeen.


title: Seitsemän vuotta Tiibetissä (elokuva)

text: The New York Timesin kriitikon Janet Maslinin mukaan Pitt antaa elokuvassa todenmukaisen, joskin työlään oloisesti saavutetun suorituksen, jota korostaa kuitenkin näyttelijän aito ponnistelu. Muslinin mukaan Thewlis tarjoaa Pittin hahmolle toverillisen parin. Roger Ebert antoi elokuvalle kaksi ja puoli tähteä neljästä. Ebertin mukaan elokuva herättää katsojan huomion vasta puolivälin jälkeen ja jättää joihinkin kysymyksiin vastaamatta. Ebertin mukaan Pittin esittämä Harrer ei ole tarpeeksi lähestyttävä ja olisi voinut olla vakuuttavampi jonkun toisen näyttelijän esittämänä. Ebertin mukaan Pitt kuitenkin oikeutti elokuvan 70 miljoonan dollarin budjetin eikä sitä oltaisi tehty ilman häntä.


title: Vahanen-yhtiöt

text: Vahanen on suuri suomalainen rakennus- ja kiinteistöalan asiantuntijaorganisaatio. Mikko Vahanen perusti nimeään kantavan insinööritoimiston vuonna 1955, josta Vahanen-yhtiöt kehittyi hänen poikansa Risto Vahasen johdolla nykyään noin 400 hengen kansainväliseksi asiantuntijaorganisaatioksi. Vahanen tarjoaa uudisrakentamisen, korjausrakentamisen ja kiinteistöjohtamisen kokonaispalveluja, rakennusfysikaalisia asiantuntijapalveluja sekä ympäristöpalveluja. Yritysverkosto ulottuu Suomen lisäksi Venäjälle, Viroon ja Romaniaan. Vuonna 2010, 2011 ja 2013 Vahanen valittiin yhdeksi Suomen parhaista työpaikoista Great Place to Work -kilpailussa.


title: Vahanen-yhtiöt

text: Vahanen-yhtiöt tarjoaa palveluja kiinteistön uudis- ja korjausrakentamiseen; Rakennesuunnittelu, arkkitehtuuri, rakennusfysiikka, talotekniikka, kiinteistöjohtaminen, taloyhtiöpalvelut ja ympäristöpalvelut.


title: Vahanen-yhtiöt

text: Vuonna 2010 Vahanen-Yhtiöt sai Vuoden laatuinnovaatio -palkinnon "PutkiremonttiPlus"-palvelumallista. Samana vuonna yhtiö sai myös Vuoden koulutusmyönteisimmän työyhteisön tunnustuspalkinnon. .


title: Vahanen-yhtiöt

text: Insinööritoimisto Mikko Vahanen palkittiin vuonna 2007 Vuoden teräsrakenne -palkinnolla, kohde oli Hämeenlinnan verkatehtaan muutos kulttuuri- ja kongressikeskukseksi.


title: Vahanen-yhtiöt

text: Vuosina 2010, 2011 ja 2013 Vahanen-Yhtiöt pääsi "Great Place to Work" -kilpailussa Suomen parhaiden työpaikkojen listalle.


title: Mikaela Shiffrin

text: Mikaela Shiffrin (s. 13. maaliskuuta 1995) on yhdysvaltalainen alppihiihtäjä. Hän on voittanut pujottelussa ja suurpujottelussa olympiakullan, kolme pujottelun maailmanmestaruutta ja neljä pujottelun maailmancupin kokonaiskilpailua. Hän on myös kaksinkertainen alppihiihdon maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja.


title: Mikaela Shiffrin

text: Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 Shiffrin voitti kultaa pujottelussa ja oli kuudes suurpujottelussa. Sotšin olympialaisissa 2014 hän voitti kultaa pujottelussa ja oli suurpujottelussa viides. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän voitti pujottelun maailmanmestaruuden ja oli suurpujottelussa kahdeksas. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti kultaa pujottelussa ja hopeaa suurpujottelussa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sai kultaa suurpujottelussa, hopeaa alppiyhdistetyssä ja oli neljäs pujottelussa.


title: Mikaela Shiffrin

text: Maailmancupissa Shiffrin kilpaili ensimmäisen kerran kaudella 2010–2011 Špindlerův Mlýnissä. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Aspenin pujottelussa marraskuussa 2011 sijoittumalla kahdeksanneksi. Joulukuussa 2011 hän laski numerolla 40 kolmanneksi Lienzin pujottelussa. Toisen palkintokorokesijoituksensa Shiffrin saavutti Levin pujottelussa marraskuussa 2012 oltuaan kolmas. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Åren pujottelussa joulukuussa 2012. Tammikuussa 2013 Shiffrin voitti Zagrebin sekä Flachaun pujottelut ja oli kolmas Moskovan kaupunkipujottelussa. Maaliskuussa hän sijoittui kolmanneksi Ofterschwangin pujottelussa. Shiffrin ratkaisi pujottelucupin voiton itselleen voittamalla kauden päätöskilpailun Lenzerheidessa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui viidenneksi.


title: Mikaela Shiffrin

text: Kaudella 2013–2014 Shiffrin voitti Levin pujottelun ja sijoittui toiseksi Beaver Creekin suurpujottelussa. Lienzissä hän oli toinen pujottelussa ja kolmas suurpujottelussa. Kauden toisen pujotteluvoittonsa Shiffrin saavutti Bormiossa ja kolmannen Flachaussa, molemmat tammikuussa 2014. Maaliskuussa hän voitti Åren sekä Lenzerheiden pujottelut. Hän voitti pujottelucupin toisen kerran urallaan. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes.


title: Mikaela Shiffrin

text: Shiffrin aloitti kauden 2014–2015 jakamalla Söldenin suurpujottelun voiton Anna Fenningerin kanssa. Hän saavutti samalla ensimmäisen maailmancupin voittonsa suurpujottelussa. Joulukuussa Shiffrin oli kolmas Kühtain suurpujottelussa ja voitti pujottelun. Tammikuussa hän voitti Zagrebin pujottelun ja oli kolmas Flachaun pujottelussa. Helmikuussa hän voitti Mariborin pujottelun sekä maaliskuussa Åren ja Meribelin pujottelut. Hän voitti pujottelun maailmancupin kolmannen kerran peräkkäin. Suurpujottelucupissa hän oli kolmas ja maailmancupin kokonaiskilpailussa neljäs.


title: Mikaela Shiffrin

text: Kaudella 2015–2016 Shiffrin sijoittui toiseksi Söldenin suurpujottelussa ja voitti Aspenin ensimmäisen pujottelun. Hän voitti pujottelun peräti 3,07 sekunnilla, joka on suurin ero koskaan naisten pujottelussa ensimmäisen ja toisen sijoituksen välillä. Shiffrin voitti ylivoimaisesti myös seuraavana päivänä käydyn Aspenin toisen pujottelukilpailun. Hän loukkasi polvensa Åren maailmancupkilpailun lämmittelylaskussa joulukuussa, ja joutui olemaan kaksi kuukautta sivussa. Hän voitti paluukilpailunsa, Crans-Montanan pujottelun helmikuussa 2016. Maaliskuussa hän voitti Jasnán ja Sankt Moritzin pujottelut. Hän voitti kauden kaikki viisi maailmancupin pujottelua, joihin osallistui, ja sijoittui pujottelucupissa neljänneksi sekä maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenenneksi.


title: Mikaela Shiffrin

text: Kaudella 2016–2017 Shiffrin sijoittui toiseksi Söldenin suurpujottelussa sekä voitti Levin, Killingtonin ja Sestrieren pujottelun. Hän voitti Semmeringissä kaksi suurpujottelua ja yhden pujottelun. Zagrebin pujottelun hän keskeytti ensimmäisellä kierroksella. Hän oli voittanut 12 edellistä pujottelun maailmancupin osakilpailua, joihin oli osallistunut. Hän voitti pujottelun jälleen Mariborissa. Flachaun pujottelussa hän oli kolmas. Hän voitti Tukholman paripujottelun, Crans-Montanan alppiyhdistetyn ja Squaw Valleyn suurpujottelun. Aspenin pujottelussa hän sijoittui toiseksi. Hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun ja pujottelucupin sekä sijoittui suurpujottelucupissa toiseksi.


title: Mikaela Shiffrin

text: Kaudella 2017–2018 Shiffrin sijoittui toiseksi Levin pujottelussa ja Killingtonin suurpujottelussa. Hän voitti Killingtonin pujottelun. Lake Louisen ensimmäisessä syöksylaskussa hän sijoittui kolmanneksi ja voitti seuraavana päivänä käydyn toisen syöksylaskun. Nämä olivat hänen ensimmäiset maailmancupin palkintosijansa vauhtilajeissa, siis syöksylaskussa tai supersuurpujottelussa. Joulukuun lopussa Shiffrin voitti Courchevelin suurpujottelun ja paripujottelun sekä Lienzin pujottelun. Lienzin suurpujottelussa hän oli kolmas. Tammikuun alussa hän voitti viisi kilpailua peräkkäin: Oslon kaupunkitapahtuman, Zagrebin pujottelun, Kranjska Goran suurpujottelun ja pujottelun sekä Flachaun pujottelun. Cortina d'Ampezzon syöksylaskussa hän oli kolmas. Ofterschwangissa hän oli kolmas suurpujottelussa ja voitti pujottelun, Hän voitti myös Åren pujottelun. Hän voitti maailmancupin kokonaiskilpailun ja pujottelucupin, oli kolmas suurpujottelucupissa ja viides syöksylaskucupissa.


title: Mikaela Shiffrin

text: Kaudella 2018–2019 Shiffrin sijoittui Söldenin suurpujottelussa kolmanneksi. Hän voitti Levin ja Killingtonin pujottelut sekä Lake Louisen supersuurpujottelun. Sankt Moritzissa hän voitti supersuurpujottelun ja paripujottelun, Courchevelissä suurpujottelun ja pujottelun. Semmeringissä hän voitti pujottelun. Oslon kaupunkitapahtumassa hän oli toinen. Hän voitti Zagrebin pujottelun ja oli toinen Flachaun pujottelussa. Hän voitti Kronplatzin suurpujottelun, Cortina d'Ampezzon supersuurpujottelun ja jakoi voiton Petra Vlhován kanssa Mariborin suurpujottelussa.


title: Mikaela Shiffrin

text: Shiffrin sijoittui kaudella 2010–2011 Nor-Am Cupin kokonaispisteissä kolmanneksi ja voitti pujottelucupin. Vuonna 2011 Shiffrin voitti kultaa Yhdysvaltain mestaruuskisojen pujottelussa. Nuorten MM-kilpailuissa Crans Montanassa 2011 hän otti pujottelussa pronssia Jessica Depaulin ja Anna Swenn-Larssonin jälkeen.


title: Konserniavustus

text: Konserniavustus on kirjanpidollinen toimi, jota voidaan käyttää suomalaisten, konsernin muodostavien, yritysten välisessä tulojen tasauksessa ja verosuunnittelussa. Konserniavustustuotot ja -kulut kirjataan satunnaisiin eriin. Tällöin avustusta saavan yrityksen tulos kasvaa ja avustusta antavan pienenee.


title: Konserniavustus

text: Konserniavustus mahdollistaa konserniin kuuluvien yritysten avustamisen veroneutraalisti. Saatu konserniavustus kasvattaa yrityksen voittovaroja ja täten omaa pääomaa. Huonosti menestyvän yrityksen oma pääoma voidaan avustuksen avulla pitää osakeyhtiölain edellyttämällä minimitasolla.


title: Konserniavustus

text: Konserniavustusta voidaan käyttää verosuunnittelussa vahvistettujen tappioiden vanhentumisen välttämiseksi. Emoyhtiö voi avustaa tytäryhtiötä esimerkiksi tilanteessa, jolloin tytäryhtiölle verotuksessa vahvistetut tappiot uhkaavat vanhentua.


title: Konserniavustus

text: Konserniavustus ymmärretään usein verotukselliseksi porsaanreiäksi; esimerkkinä 25.11.2011 julkisuuteen tullut lääkäriasema Mehiläinen Oy:n verosuunnittelu, jolla 35 000 000 euron vuotuinen voitto kutistettiin 360 000 euroon. Iltalehden uutinen konserniavustusten maksamisesta ulkomaalaisille veroparatiisiyhtiöille oli virheellinen, koska konserniavustusta voidaan maksaa vain toiselle suomalaiselle yritykselle.


title: KNM Rauma (1939)

text: KNM Rauma oli Norjan laivaston Otra-luokan miinanraivaaja. Alus oli juuri valmistunut saksalaisten hyökätessä Norjaan huhtikuussa 1940. Se liitettiin Saksan laivastoon nimellä "Kamerun" ja alus palautettiin sodan jälkeen Norjalle osallistuttuaan Saksan rannikon miinanraivaukseen.


title: KNM Rauma (1939)

text: Alus tilattiin Nylands Verkstediltä Oslosta. Se laskettiin vesille 26. syyskuuta 1939 ja alus valmistui tammikuussa 1940.


title: KNM Rauma (1939)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa 1. meripuolustusalueen 3. miinanraivaajaviirikköön päällikkönään luutnantti I. K. Winsnes. Norjaan hyökänneet saksalaiset valtasivat aluksen 9. huhtikuuta 1940 Hortenissa. Alus muutettiin miinalaivaksi ja se nimettiin "Kameruniksi". Se liitettiin myöhemmin Oslon satamapuolustuslaivueeseen () aluksena numero 1.


title: KNM Rauma (1939)

text: Liittoutuneet liittivät aluksen toukokuussa 1945 Saksan miinanraivaushallinnon () alaisuuteen. Aluksen viirinumeroksi määrättiin 19. syyskuuta 1946 S21 ja se palautettiin vuonna 1947 Norjan laivastolle, joka nimesi aluksen "Raumaksi".


title: KNM Rauma (1939)

text: Alus aloitti huhtikuussa 1949 palveluksen miinakoululaivana. Sille allokoitiin Naton runkonumero N33 1950-luvun alussa. Alus poistettiin palveluksesta 21. elokuuta 1959 Hortenissa ja se myytiin huhtikuussa 1963.


title: KNM Otra (1939)

text: KNM Otra oli Norjan laivaston Otra-luokan miinanraivaaja. Alus oli valmistunut syyskuussa 1939. Saksalaisten hyökätessä Norjaan huhtikuussa 1940 alus vallattiin ja se liitettiin Saksan laivastoon nimellä "Togo". Alus palautettiin sodan jälkeen Norjalle osallistuttuaan Saksan rannikon miinanraivaukseen.


title: KNM Otra (1939)

text: Alus tilattiin Nylands Verkstediltä Oslosta. Se laskettiin vesille 1939 ja alus valmistui saman vuoden syyskuussa.


title: KNM Otra (1939)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa 1. meripuolustusalueen 3. miinanraivaajaviirikköön päällikkönään kapteeni A. Dæhli. Norjaan hyökänneet saksalaisjoukot valtasivat aluksen 10. huhtikuuta 1940 Filtvetissä, jonka jälkeen se liitettiin Saksan laivastoon nimellä "Togo". Alus liitettiin Tromssan satamapuolustuslaivueeseen () nimellä "NT 05", josta se siirrettiin Oslon satamapuolustuslaivueeseen () aluksena No. 2.


title: KNM Otra (1939)

text: Vuoden 1941 alussa alus kuului 59 Vorpoostenflotilleen nimellä "V 5908", mistä se siirrettiin huhtikuussa 65 Vorpoostenflotilleen nimellä "V 6512". Alus siirrettiin toukokuussa 1945 liittoutuneiden muodostamaan Saksan miinanraivausosastoon (), mistä tehtävästä se palautettiin 18. tammikuuta 1946 Bogenissa Norjan laivastolle.


title: KNM Otra (1939)

text: Aluksen viirinumeroksi määrättiin 19. syyskuuta S22 ja se nimettiin uudelleen "Otraksi" 30. lokakuuta. Alus muutettiin huhtikuussa 1949 miinakoululaivaksi ja sille annettiin 1950-luvun alussa Naton runkonumero N34. Alus poistettiin palveluksesta 21. elokuuta 1959 Hortenissa, jonne se ankkuroitiin. Alus myytiin huhtikuussa 1963.


title: Banshee (mediasoitin)

text: Banshee on avoimen lähdekoodin mediasoitin. Banshee tunnettiin nimellä Sonance vuoteen 2005 asti. Banshee tukee monia eri tiedostomuotoja, kuten FLAC, Ogg, Vorbis ja MP3. Banshee osaa toistaa ja kopioida CD-levyjä ja tukee monia kannettavia mediasoittimia, kuten Applen iPod, Android-laitteet ja Creativen ZEN-soittimet.


title: Arduino

text: Arduino on avoimeen laitteistoon perustuva mikro-ohjain-/elektroniikka-alusta ja ohjelmointiympäristö. Laitteisto perustuu 8-bittiseen Atmel AVR -mikro-ohjaimeen, jonka pinneihin voi kytkeä erilaisia antureita, moottoreita, LED-valoja ja muita komponentteja. Laitteistoa ohjelmoidaan C ja C++:aan perustuvalla Arduino-ohjelmointikielellä.


title: Arduino

text: Arduino-projekti käynnistettiin Olivettilla 2005 opiskelijoita varten. Alun perin Arduino-laitteita valmisti italialainen Smart Projects, mutta Arduinon tekninen määrittely on julkinen ja vapaasti käytettävissä, ja sittemmin laitteita ovat valmistaneet muutkin.


title: Arduino

text: Arduino-laitteita on eri malleja, jotka eroavat toisistaan mm. EEPROMin, keskusmuistin ja Flash-muistin sekä digitaalisten ja analogisten pinnien määrissä. Alkuperäisissä laitteissa ohjelmointi tehtiin sarjaportin kautta, nykyisin käytettävissä on usein USB tai Bluetooth. Ohjelmointiin käytetään -ohjelmaa, joka on saatavilla yleisimmille käyttöjärjestelmille (mm. Microsoft Windows, Apple Mac OS X ja Ubuntu Linux). Arduinolle on saatavissa myös lisälaitteita (), jotka liitetään suoritinkortin päälle. Lisälaitteiden avulla Arduinossa voi käyttää mm. Ethernetiä, GPS:ää, WLANia, sensorikortteja ja kosketusnäyttöjä.


title: Arduino

text: Arduinossa on vain kaksi pääfunktiota:Yleisin ensimmäinen mikrokontrollerille siirrettävä ohjelma on Blink (), joka vilkuttaa yhtä LEDiä:


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1920 – miesten kolmiloikka

text: Antwerpenin olympiakisojen miesten kolmiloikkaan osallistui 21 urheilijaa edustaen kahdeksaa kansallisuutta. Alkukilpailu käytiin 19. elokuuta ja finaalikierrokset vasta kaksi päivää myöhemmin. Suomen Vilho Tuulos voitti kilpailun ensimmäisen kierroksen hypyllään, joka kantoi 14,505, viimeisellä hypyllään hän vielä pääsi puolen sentin päähän tästä. Ruotsin Jansson venytti viimeisellään 14,48. Hypyt mitattiin puolen senttimetrin tarkkuudella. Kilpailussa hypättiin kolme karsintakierrosta, jonka jälkeen kuusi parasta selviytyi finaaliin. Karsinnan tulos jäi voimaan myös loppukilpailussa. Loppukilpailun kolme kierrosta hypättiin alkukilpailun paremmuusjärjestyksessä parhaasta aloittaen, vaikka sääntöjen mukaan olisi pitänyt käyttää päinvastaista järjestystä.


title: Oikeus- ja kehityspuolue (Marokko)

text: Oikeus- ja kehityspuolue (, , PJD) on marokkolainen islamistipuolue.


title: Oikeus- ja kehityspuolue (Marokko)

text: Puolueen perusti monarkisti Abdelkrim Al Khatib 1960-luvulla, mutta sen kannatus jäi vähäiseksi, kunnes islamistijärjestö Chabiba islamia, myöhemmin MUR, otti sen haltuunsa 1996 sisäministeri Driss Basrin siunauksella.


title: Oikeus- ja kehityspuolue (Marokko)

text: Puolue nousi ensimmäisen kerran parlamenttiin 1997 MPCD-nimellä (). Vuoden 2002 vaaleissa siitä tuli pääoppositiopuolue 42 paikalla 325:stä. Vuoden 2007 vaaleissa siitä tuli suosituin puolue (10,7 % äänistä), mutta 46 paikalla se jäi Istiqlal-puolueen jälkeen. Oikeus- ja kehityspuolue kampanjoi vuonna 2011 maallisella ohjelmalla luvaten puolittaa työttömyyden ja nostaa minimipalkkaa. Puolue voitti vaalit ja nousi suurimmaksi puolueeksi 107 parlamenttipaikan ansiosta. Puoluejohtaja Abdelilah Benkirane nousi maan pääministeriksi.


title: Oikeus- ja kehityspuolue (Marokko)

text: Oikeus- ja kehityspuolue on kertonut pitävänsä esikuvanaan Turkin Oikeus ja kehitys -puoluetta. Puoluetta pidetään mallillisena, sen johtajat suostuvat kättelemään naisia ja puolueen listoilla on ollut ehdolla useita naisia, jopa ilman huivia.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1920 – miesten kuulantyöntö

text: Antwerpenin olympiakisojen miesten kuulantyöntöön osallistui 20 urheilijaa edustaen kahdeksaa kansallisuutta. Karsintakilpailu käytiin 17. elokuuta ja loppukilpailu seuraavana päivänä. Suomen Ville Pörhölä voitti olympiakultaa. Karsintatulos jäi voimaan loppukilpailun pohjaksi.


title: Rami Viljanen

text: Rami Viljanen (s. 1. joulukuuta 1977 Rauma) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan maalivahti.


title: Rami Viljanen

text: Viljanen aloitti jalkapallouransa Rauman Kisa-Veljissä, josta siirtyi myöhemmin Pallo-Iiroihin. Viljanen myös lopetti uransa P-Iiroissa Kakkosen kauden 2006 päätteeksi. Pallo-Iirojen ohella hän edusti urallaan vain FC Jazzia, jossa hän pelasi yhden Veikkausliiga-ottelun 5. lokakuuta 1997 Jazzin kohdattua kotikentällään MyPan.


title: Luca Bellisomo

text: Luca Bellisomo (s. 25. lokakuuta 1986 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on kanadalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja tai keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia.


title: Marcus Olofsson

text: Marcus Olofsson (s. 4. elokuuta 1982 Söderhamn, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia. Hän on edustanut myös Sandvikeniä.


title: Harry Liversedge

text: Prikaatinkenraali Harry Bluett Liversedge (21. syyskuuta 1894 - 25. marraskuuta 1951), oli yhdysvaltalainen merjalkaväen sotilas, jonka rykmentti muistetaan historiallisesta lipun nostosta Iwo Jimalla.


title: Harry Liversedge

text: Liversedge kuoli vuonna 1951 palveltuaan lähes 25 vuotta merijalkaväessä. Hänen viimeinen tehtävänsä oli Marine Corps Reserven johtaja.


title: Harry Liversedge

text: Liversedgen palvelus kesti vuodesta 1917 aina kuolemaansa saakka.


title: Harry Liversedge

text: Entinen olympiaurheilija sai toisen Navy Crossinsa poikkeuksellisesta sankaruudesta komentajana Iwo Jiman taisteluissa 19. helmikuuta - 27. maaliskuuta 1945.


title: Harry Liversedge

text: Olympialaisiin "Harry the Horse" lempinimellä tunnettu Liversedge osallistui 1920 osallistuen kuulantyöntöön, jossa voitti pronssia kahden suomalaisurheilijan jälkeen (Ville Pörhölä ja Elmer Niklander) tuloksella 14,15. Hän hävisi hopeamitalin voittaneelle Niklanderille vain puoli senttimetriä. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Yhdysvallat ei voittanut olympialaisten kuulantyöntökilpailua.


title: Rezgar Amani

text: Rezgar Amani (s. 1. kesäkuuta 1992) on iranilais-suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia. Hän on pelipaikaltaan keskikenttä-hyökkääjä.


title: Rezgar Amani

text: Amani debytoi pääsarjatasolla Veikkausliiga-kaudella 2011 pelaten IFK Mariehamnissa kolme ottelua.


title: Rezgar Amani

text: Amani on pelannut Ahvenanmaan joukkueessa.¹ Tilastot kausilta 2014 ja 2015 puuttuvat


title: Kevätlehtoleinikki

text: Kevätlehtoleinikki ("Ranunculus fallax", syn. "R. auricomus" var. "fallax") on Euroopassa tavattava leinikkilaji. Kevätlehtoleinikki on apomiktisesti lisääntyvä ryhmälaji, johon kuuluu useita ns. pikkulajeja. Perinteisesti kevätlehtoleinikki-ryhmä on käsitelty apomiktisten kevätleinikkien ("R. auricomus") alalajina, mutta nykyään se käsitellään omana lajiryhmänään.


title: Kevätlehtoleinikki

text: Monivuotinen ja tavallisesti melko tukeva kevätlehtoleinikki kasvaa 20–70 cm pitkäksi. Varsia on 1–3 ja niiden tyvellä on lavattomia, suomumaisia ja melko varhain lakastuvia lehtituppia. Aluslehtiä on tavallisesti 2–5 kappaletta. Ensimmäisten lehtien lehtilavat ovat muodoltaan munuaismaisia, myöhemmät ovat pöyreähköjä. Lehtilapa on 2–15 cm leveä, tavallisesti kolmihakoinen tai kolmijakoinen ja leveäliuskainen. Varsilehtien liuskat ovat 2,5–8 cm pitkiä, tasasoukan suikeita tai kapean vastapuikeita ja etenkin kärkipuolelta harva- ja epäsäännöllisen pitkähampaisia, joskus lähes ehytlaitaisia. Kukat sijaitsevat yksittäin varren ja haarojen päissä. Kukkaperä on sileä, kukkapohjus 4–9 mm pitkä ja melko runsaskarvainen. 1,5–2,5 cm leveässä keltaisessa kukassa on kaksi kehäkiehkuraa. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä, toisinaan osa terälehdistä on vaillinaisesti kehittyneitä. Terälehdissä on mesikuoppa. Kevätlehtoleinikki kukkii Suomessa touko-kesäkuussa. Hedelmistössä on tiheäkarvaisia pähkylöitä, joissa on 0,6–1,7 mm pitkä ota. Kevätlehtoleinikki on myrkyllinen kasvi.


title: Kevätlehtoleinikki

text: Kevätlehtoleinikki kuuluu apomiktisiin leinikkeihin, jotka pystyvät tuottamaan siemeniä ilman hedelmöitystä. Näin syntyvät apomiktiset pikkulajit ovat toisistaan hyvin vaikeasti erotettavissa. Ruotsista ja Suomesta on kuvattu 92 kevätlehtoleinikkien ryhmään kuuluvaa pikkulajia, joista ainakin 90 on tavattu Suomessa.


title: Kevätlehtoleinikki

text: Kevätlehtoleinikkiä tavataan ainoastaan Euroopassa, mutta sielläkin sen levinneisyys tunnetaan puutteellisesti. Lajin levinneisyysalue ulottuu Keski-Ruotsista ja Etelä- ja Keski-Suomesta Baltiaan, Länsi-Venäjälle, Pohjois-Ukrainaan, ja edelleen Puolaan, Etelä-Saksaan, Pohjois-Italiaan, Unkariin ja Pohjois-Romaniaan. Suomessa kevätlehtoleinikin levinneisyysalue painottuu linjan Pori–Jyväskylä–Lappeenranta-linjan eteläpuolella. Pohjoisempana lajia tavataan muun muassa Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Savossa. Pohjoisimmat esiintymät ovat Oulun korkeudelta.


title: Kevätlehtoleinikki

text: Kevätlehtoleinikkiä kasvaa lehdoissa, lehtokorvissa, lehtoniityillä ja muissa lehtomaisilla paikoilla. Sitä tavataan myös puistoissa.


title: Norjan tieverkko

text: Norjan yleisten teiden tieverkko koostuu noin 93 400 kilometristä maantietä Norjassa. Se jakaantuu seuraaviin luokkiin:Tiestön laatu on varsin vaihteleva. Vuoristoalueilla valtatietkin saattavat olla hyvin kapeita ja mutkaisia. Tasaisemmilla alueilla tiestön geometria on parempi, mutta näilläkin seudulla tiet ovat suurelta osin kapeampia ja mutkaisempia kuin vastaavat tiet Suomessa.


title: Norjan tieverkko

text: Ennen vuoden 2010 alussa tapahtunutta hallintouudistusta valtakunnalliset tiet merkittiin liikennemerkein maastoon ja numeroitiin numeroin 2-999. Yksi- ja kaksinumeroiset tiet ovat tärkeämpiä teitä ja kolminumeroiset ovat näitä vähäisempiä. Tämä numerointijärjestelmä säilyi uudistuksessa, vaikka yli 40 prosenttia valtakunnallisista teistä siirtyi läänin teiksi.


title: Norjan tieverkko

text: Läänin teiden ja kunnallisten teiden numerointi on lääni- ja kuntakohtainen.


title: Norjan tieverkko

text: Liikennemerkeissä esitetään numerointi seuraavasti:Jos tie on osa eurooppatieverkostoa, sillä ei ole kansallista numeroa. Eurooppatien numeroa ei käytetä valtakunnallisen tien kansallisena numerona. Esimerkiksi valtakunnallisen tien numeroa 10 ei ole käytössä, koska eurooppatie E10 kulkee Norjan alueella. Poikkeuksena tie numero 12, joka on jatkoa tielle E12.


title: Norjan tieverkko

text: Valtakunnallisen tieverkon omistaa valtio ja sitä hallinnoi ja hoitaa Statens vegvesen -niminen virasto. Läänin teiden vastuu on lääneissä ja kunnallisten teiden kunnissa.


title: Norjan tieverkko

text: Norjassa osa yleisistäkin teistä suljetaan talvisajaksi. Tämä on käytäntö sellaisten teiden osalta, jotka eivät ole osa keskeisintä tieverkkoa ja jonka talvihoito tulisi erittäin kalliiksi. Tällaiset tiet sijaitsevat yleensä vuoristoalueilla. Olosuhteiden niin vaatiessa tiet voidaan sulkea myös tilapäisesti, yleensä yöajaksi. Huonojen keliolosuhteiden vallitessa on käytössä myös kolonna-ajo: Tieosuudella sallitaan vain tienpitäjän avustamien autoletkojen kulku. Letkan keulassa ja perässä liikkuu yleensä aura-auto.


title: Norjan tieverkko

text: Norjassa on joillain alueilla nastarengasvero. Kitkarenkaat ovat suosittuja, varsinkin alavilla kaupunkialueilla.


title: Norjan tieverkko

text: Osa teistä on maksullisia. Tällaisia teitä ovat yleensä parannetut tai uudet tieosuudet, joiden rakentamiskustannuksista osa peitetään määräaikaisella tiemaksulla. Tiemaksua voidaan myös ryhtyä keräämään etukäteen tulevan investoinnin rahoittamiseksi. Eräiden kaupunkien ympärillä on kaupunkitulli (bomring), jolla kerätään maksua kyseisen kaupungin liikenneinvestointeihin. Myös yksityistien pitäjä voi kerätä tiemaksuja.


title: Norjan tieverkko

text: Rannikkoalueilla on 114 yleisen tien lauttayhteyttä. Kaikki yleisten teiden lautat ovat maksullisia, ja ne liikennöivät tienpitäjän laskuun. Lautoilla noudatetaan yhtenäistä lauttayhteyden pituuteen perustuvaa taksaa.


title: Norjan tieverkko

text: Etenkin rannikkoalueille on siltatekniikan kehittyessä rakennettu hyvinkin pitkiä ja näyttäviä siltoja. Isot sillat ovat usein valmistuttuaan maksullisia.


title: Norjan tieverkko

text: Norjan viisi pisintä siltaa ovat


title: Norjan tieverkko

text:
Jänneväliltään pisimmät sillat ovat
E39-tiellä on kaksi suurta ponttonisiltaa: Nordhordlandsbrua (ponttoniosan pituus 1 246 m) ja Bergsøysundbrua (845 m). Ensin mainittu on maailman pisin vain päistä ankkuroitu ponttonisilta ja siihen kuuluu myös vinoköysisiltaosuus, jonka alikulkukorkeus on 32 metriä.


title: Norjan tieverkko

text: Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 km, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella.


title: Carlos Huertas

text: Carlos Huertas (s. 22. kesäkuuta 1991 Bogotá) on kolumbialainen moottoriurheilija. Hän on aiemmin kilpaillut Formula BMW-sarjassa vuonna 2008 sijoittuen sarjan yhdeksänneksi. Vuonna 2009 Huertas kilpaili Britannian F3-sarjassa sijoittuen sarjan kahdeksanneksi. Hän jatkoi sarjassa vuonna 2010 jääden sarjan kymmenneksi. Vuonna 2011 hän jatkoi jo kolmannen kerran samassa sarjassa ottaen yhden voiton ja sijoittuen sarjan kolmanneksi. Huertas kilpaili World Series by Renault-sarjassa vuonna 2012. Hän saavutti 35 pistettä sijoittuen sarjan 16:sta. Huertas jatkoi samassa sarjassa vuonna 2013. Hän ajoi voittoon sateisessa Espanjan Aragonin toisessa kilpailussa. Hän jäi lopulta sarjan 14:ksi. Vuonna 2014 Huertas kilpailee IndyCar -sarjassa.


Luettelo 1950-luvun suomalaisista elokuvista.


title: Al-Ittihad Club

text: Al-Ittihad Club () on libyalainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1944. Se on voittanut yhteensä kuusitoista kertaa Libyan mestaruuden ja on saavutuksella menestynein seura Libyan pääsarjassa. Afrokentillä Al-Ittihadin paras saavutus on pääsy välieriin vuoden 2007 Afrikan Mestarien liigassa.


title: Al-Ittihad Club

text: Joukkueen kotistadion on June 11 Stadium, joka sijaitsee Tripolissa.


title: Alkoholi

text: Alkoholi voi tarkoittaa ainakin seuraavaa:


title: PlayStation Eye

text: PlayStation Eye on PlayStation 3 -pelikonsolin lisälaite, jossa on kamera ja mikrofoni. PlayStation Eye tarvitaan myös PlayStation Move -liikeohjaimen liikkeiden seuraamiseen, sillä se tarkkailee ohjaimen sijaintia.


title: Jomsviikingit

text: Jomsviikingit olivat Jomsborgissa asuneita viikinkejä, jotka muodostivat itsenäisen palkkasotilasveljeskunnan 900-luvun lopulta 1000-luvun alkuun. Heihin viitataan useissa saagoissa erityisesti Jomsviikinkien saagassa ("Jómsvíkinga saga"), joka kertoo Jomsborgin perustamisesta ja jomsviikinkien vaiheista. Ei ole varmaa, ovatko saagojen jomsviikingit todella olleet olemassa. Jomsborgin olemassaolosta tai sijainnista ei ole myöskään varmaa tietoa, mutta sen sijainniksi on usein esitetty Wolinin saarta.


title: Jomsviikingit

text: Veljeskunnan perustamisesta on ristiriitaisia tietoja. Myöhempien tanskalaisten kirjoitusten mukaan jomsviikinkien veljeskunnan ja Jomsborgin linnoituksen perusti Tanskan kuningas Harald Sinihammas 980-luvulla tultuaan poikansa Sven Haaraparran käskystä karkotetuksi. Jomsviikinkien saagassa kerrotaan Svenin kasvatti-isän Palnatoken perustaneen Jomsborgin. Tiedot Jomsborgin suuruudesta vaihtelevat, satamaan on sanottu mahtuneen 30-300 laivaa. Useimmat saagat ovat yhtä mieltä siitä, että jomsviikinkien päällikkönä oli myöhemmin jaarli Sigvald, Skånen kuninkaan Strut-Haraldin poika.


title: Jomsviikingit

text: Norjan kuningas Maunu Hyvä tuhosi Jomsborgin 1043. Jomsviikinkien ydin kuitenkin tuhoutui jo aikaisemmin, kun jaarli Sigvald kuoli ennen vuotta 1010. Sigvaldin veljet, Heming ja Thorkel, veivät tuolloin loput jomsviikingeistä Englantiin, jossa heistä tuli osa Knuut Suuren henkivartiostoa.


title: Jomsviikingit

text: Vaikka jomsviikinkejä pidettiin taitavina palkkasotilaina, heidän palkkaajiensa merkittävimmät sotaretket päättyivät häviöön. Syynä tähän saattoi olla jaarli Sigvaldin taipumus paeta, kun taistelun lopputulos näytti epävarmalta.


title: Jomsviikingit

text: Jomsviikinkien saagan mukaan veljeskunnan säännöt olivat tiukat. Jomsviikinkeihin voitiin hyväksyä voimansa osoittaneet 18–50-vuotiaat miehet, jotka vannotettiin elämään rauhallisesti toisiaan kohtaan. Jokaisen jomsviikingin tuli kostaa toverinsa kuolema, mutta verikostoista päättivät päälliköt. Taistelussa he eivät saaneet näyttää pelkoa. Jomsviikinkien ei myöskään sallittu poistua Jomsborgista yli kolmeksi päivää ilman lupaa tai tuoda naisia linnoitukseen. Sääntöjä rikkoneet erotettiin välittömästi.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 1920 – miesten kiekonheitto

text:
Antwerpenin olympiakisojen miesten kiekonheittoon osallistui 16 urheilijaa edustaen kahdeksaa kansallisuutta. Karsintakilpailu käytiin 21. elokuuta ja loppukilpailu seuraavana päivänä. Suomen Elmer Niklander voitti olympiakultaa lyömällä maailmanennätystulosta paremman heiton kaksi kertaa (47,85 ja 48,27) elokuussa 1913 heittäneen Armas Taipaleen. Virallinen IAAF:n hyväksymä maailmanennätys oli yhdysvaltalaisen Jim Duncanin 47,58 vuodelta 1912 ja olympiaennätys Taipaleen 45,21 Tukholman kisoista.
Kaikki kärkimiehet heittivät parhaan tuloksensa jo karsintakierroksilla. Ainoa, joka paransi tulostaan ja sijoitustaan finaalissa oli neljänneksi noussut Ruotsin Oscar Zallhagen.


title: A-1 Pictures

text: A-1 Pictures on japanilainen animaatiostudio, joka on Sonyn omistaman Aniplexin tytäryhtiö.


title: Ermin Gadžo

text: Ermin Gadžo (s. 19. toukokuuta 1990) on bosniahertsegovinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Veikkausliigan IFK Mariehamnia.


title: Ermin Gadžo

text: Gadžo on edustanut myös Radnik Hadžićia (2000–2007), Slovan Libereciä (2008–2011) ja Čelik Zenicaa (lainalla 2010–2011). IFK Mariehamniin hän siirtyi kesken kauden 2011 kauden 2013 loppuun asti ulottuvalla sopimuksella. Hän pelasi kauden 2011 aikana 13 Veikkausliiga-ottelua tehden niissä yhden maalin.