title: Markku Mäntymaa

text: Mäntymaa jäi eduskuntatyöstä sairauslomalle syyskuussa 2013, kun hänellä todettiin aktiivinen kasvain keuhkossa. Sairautensa vuoksi hän ei ollut enää ehdolla eduskuntavaaleissa 2015. Mäntymaa menehtyi sairauteensa 9. toukokuuta 2015.


title: Markku Mäntymaa

text: Mäntymaa toimi myös autokoulun teoriaopettajana ja juniorivalmentajana jalkapallossa. Hän oli naimisissa ja hänellä on kaksi lasta sekä kaksi lapsenlasta.


title: Eero Suutari

text: Eero Johannes Suutari (s. 27. joulukuuta 1956 Sotkamo) on suomalainen yrittäjä ja poliitikko. Hän on ollut kokoomuksen kansanedustaja Oulun vaalipiiristä vuodesta 2011.


title: Eero Suutari

text: Suutari valmistui insinööriksi Helsingin teknillisestä opistosta vuonna 1979. Hän on suorittanut yrittäjäkoulutuksen Oulun yliopistossa vuonna 1984, johtamiskoulutuksen Helsingin kauppakorkeakoulussa 1989 ja diplomi-insinööriopintoja Oulun yliopistossa 1997 ja eMBA-opintoja 2004.


title: Eero Suutari

text: Vuosina 1981–1983 Suutari työskenteli tuontantopäällikkönä Kvark Elektroniikka Oy:ssä ja vuosina 1982–1995 perustamansa Kajaani Automatiikka oy:n hallintojohtajana. Hän oli yrityksen toimitusjohtaja 1995–1996. Vuodesta 1996 Suutari työskenteli perustamansa Sunit Oy:n toimitusjohtajana. Yritys sai Tasavallan presidentin kansainvälistymispalkinnon vuonna 2008. Suutari on myös opettanut elektroniikkaa Kajaanin ja Lappajärven ammattikouluissa (1984–1985) ja toiminut opettajana Kajaanin kansalaisopistossa (1984–1986). Hän oli Kajaanin yrittäjien puheenjohtaja 2009–2012.


title: Eero Suutari

text: Suutari on ollut Kajaanin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2005. Hän toimi kaupunginhallituksessa 2005–2009 ja on ollut kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuodesta 2009. Hän on Kainuun maakuntavaltuuston jäsen vuodesta 2005 ja sen ensimmäinen varapuheenjohtaja. Vuodesta 2009 Suutari on Kainuun Kokoomuksen puheenjohtaja ja kokoomuksen puoluehallituksen jäsen.


title: Eero Suutari

text: Suutari valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2011 vaaleissa 3 495 äänellä. Hänet valittiin jatkokaudelle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 3 303 äänellä.


title: Eero Suutari

text: Eduskunnassa Suutari on ollut vuodesta 2011 lähtien työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen. Kaudella 2011–2015 hän oli myös puolustusvaliokunnan, ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen. Vuodesta 2015 Suutari on valtiovarainvaliokunnan verojaoston sekä työ- ja elinkeinojaoston jäsen ja Kelan valtuutettu.


title: Eero Suutari

text: Suutari on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Hän kuuluu vapaamuurareihin.


title: Kristiina Salonen

text: Kristiina Johanna Salonen (s. 7. kesäkuuta 1977 Rauma) on Satakunnan vaalipiiristä 2011 ja uudelleen 2015 eduskuntaan Suomen sosialidemokraattisen puolueen listalta valittu kansanedustaja. Hän on Rauman kaupunginhallituksen entinen puheenjohtaja ja Satakunnan maakuntavaltuuston jäsen.


title: Kristiina Salonen

text: Salonen on toiminut Rauman kaupungin sosiaaliohjauksen ja etuuskäsittelyn esimiehenä vuodesta 2003.


title: Kristiina Salonen

text: Koulutukseltaan hän on sosiaaliohjaaja ja opiskelee sosiaali- ja terveyshallintotiedettä Vaasan yliopistossa.


title: Kristiina Salonen

text: Salosen aviopuoliso on entinen jääkiekkoilija Rafael Eerola. He saivat tyttölapsen heinäkuussa 2016.


title: Kaupunki meressä

text: "Kaupunki meressä" ("The City in the Sea") on Edgar Allan Poen runo. Lopullinen versio ilmestyi 1845, mutta siitä oli julkaistu aiemmin 1831 versio nimellä "The Doomed City", ja myöhemmin ilmestyi versio nimellä "The City of Sin". Runo kertoo kaupungista, jota hallitsee kuolema, ja siinä on tavanomaisia goottilaisen romaanin aineksia.


title: Kaupunki meressä

text: Poe on saanut vaikutteita useista teoksista, muun muassa Samuel Taylor Coleridgen "Kubla Khanista", ja hänen on syytetty plagioineen runoon "The City in the Sea" vähemmän tunnettua runoa. Poe on saanut vaikutteita myös Josephuksen teoksesta "Juutalaissodan historia", jossa kuvataan Gomorran kaupunkia.


title: Kaupunki meressä

text: Runo on ilmestynyt suomeksi Poen runojen suomennosvalikoimassa "Rakkauden ja kuoleman lauluja", jonka on suomentanut Oskar Nousiainen.


title: Jari Myllykoski

text: Jari Heikki Myllykoski (s. 27. kesäkuuta 1959 Vaasa) on vasemmistoliiton kansanedustaja, joka valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2011 vaaleissa Satakunnan vaalipiiristä.


title: Jari Myllykoski

text: Myllykoski asui lapsuutensa Luopioisissa ja kävi ammattikoulua Valkeakoskella. 1980-luvun alussa hän muutti Kiukaisiin, jossa hän työskenteli vuosina 1981–1988 Satanahka Oy:ssä värjärinä. Hän toimi samalla paikallisen Kumi- ja Nahkatyöväen Liiton ammattiosaston puheenjohtajana.


title: Jari Myllykoski

text: Vuonna 1988 Myllykoski siirtyi Outokumpu Oy:n Harjavallan tehtaille (nyk. Boliden Harjavalta Oy), missä hän työskenteli prosessityöntekijänä vuoteen 2005 saakka. Hän oli kymmenen vuoden ajan tehtaan pääluottamusmiehenä. Vuonna 2001 Myllykoski suoritti johtamisen erikoisammattitutkinnon Johtamistaidon Opistossa ja vuonna 2005 näyttötutkintomestarin koulutusohjelman Heliassa.


title: Jari Myllykoski

text: Ennen valintaansa eduskuntaan Myllykoski työskenteli vuosina 2005–2011 Metallityöväen Liiton työehtosihteerinä Helsingissä.


title: Jari Myllykoski

text: Myllykoski oli eduskuntavaaliehdokkaana vuoden 1999 ja 2003 vaaleissa, muttei tullut valituksi. Hänet valittiin kansanedustajaksi Satakunnan vaalipiiristä kolmannella yrittämällä vuoden 2011 eduskuntavaaleissa 3 321 äänellä. Myllykoski oli vasemmistoliiton eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja vuosina 2011–2013 ja kuului kaudela 2011–2015 eduskunnan talousvaliokuntaan ja maa- ja metsätalousvaliokuntaan.


title: Jari Myllykoski

text: Kevään 2015 vaaleissa Myllykoski valittiin toiselle kaudelleen 4 175 äänellä. Vasemmistoliitto menestyi vaaleissa heikosti ja vaalien jälkeen Myllykoski ilmoitti haastavansa puolueen puheenjohtaja Paavo Arhinmäen seuraavassa, kesällä 2016 pidettävässä puoluekokouksessa.


title: Jari Myllykoski

text: Myllykoski kuuluu Nakkilan kunnanvaltuustoon. Hän on ollut Finnvera oyj:n hallintoneuvoston jäsen.


title: Jari Myllykoski

text: Myllykoski asuu puolisoineen maatalossa Nakkilan Viikkalassa. Hänellä on kolme aikuista lasta ensimmäisestä avioliitostaan. Myllykosken tytär Sini Myllykoski on myös Nakkilan kunnanvaltuustossa vasemmistoliiton edustajana.


title: Jari Myllykoski

text: Myllykoski harrastaa musiikkia, lukemista, elokuvia ja toimintaa hevosten ja palveluskoirien parissa.


title: Satu Haapanen

text: Satu Maria Kristiina Haapanen (s. 3. maaliskuuta 1969 Västanfors, Ruotsi) on suomalainen poliitikko ja opettaja. Hän on ollut vihreiden kansanedustaja Oulun vaalipiiristä vuosina 2011–2015 ja Oulun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2000–2004 ja uudelleen vuodesta 2009.


title: Satu Haapanen

text: Haapanen kirjoitti ylioppilaaksi Kemin lukiosta vuonna 1988. Hän valmistui kasvatustieteen maisteriksi Oulun yliopistosta vuonna 1993. Gradunsa hän teki Kyproksesta, missä hän on myös opiskellut ja asunut kaksi vuotta.


title: Satu Haapanen

text: Luokanopettajan töitä Haapanen on tehnyt Kemissä, Oulussa ja Kempeleessä sekä Eurooppa-koulussa Luxemburgissa. Lisäksi hän on ollut opettajakouluttajana Oulun yliopistossa.


title: Satu Haapanen

text: Haapanen valittiin Oulun kaupunginvaltuustoon vuoden 2000 kunnallisvaaleissa 193 äänellä. Hän toimi vuosina 2000–2004 nuorisoasiainlautakunnan puheenjohtajana ja Oulun seutuvaltuustossa.


title: Satu Haapanen

text: Haapanen ei ollut ehdolla kunnallisvaaleissa 2004 työskennellessään Luxemburgissa, mutta palasi kaupunginvaltuustoon kunnallisvaaleissa 2008 saaden 470 ääntä. Kauden 2009–2012 Haapanen toimi kaupunginhallituksen varajäsenenä ja vuodet 2009–2011 Pohjois-Pohjanmaan liiton maakuntahallituksen jäsenenä ja 2011–2012 varajäsenenä. Hän on ollut Pohjois-Pohjanmaan liiton maakuntavaltuuston jäsen vuodesta 2009.


title: Satu Haapanen

text: Kunnallisvaaleissa 2012 Haapanen uusi valtuustopaikkansa 749 äänellä.


title: Satu Haapanen

text: Oulun seudun vihreiden naisten puheenjohtaja Haapanen on ollut vuodesta 2010.


title: Satu Haapanen

text: Haapanen valittiin eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa. Hän oli ollut ehdolla myös vuosina 2003 ja 2007, mutta jäi molemmilla kerroilla varasijalle häviten Erkki Pulliaiselle ensin 1 158 äänellä ja sitten 410 äänellä. Eduskuntavaaleissa 2011 Haapanen tiputti 25 vuotta kansanedustajana toimineen Pulliaisen eduskunnasta 101 äänen erolla.


title: Satu Haapanen

text: Eduskunnassa Haapanen on maa- ja metsätalousvaliokunnan ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen. Hän on ollut myös sivistysvaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa. Haapanen kuuluu Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskuntaan ja Ulkopoliittisen instituutin neuvottelukuntaan. Hän on myös Opetushallituksen johtokunnan jäsen kaudella 2011–2015. Haapanen on vihreän eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja. Haapanen on ollut eduskuntapuolueiden yhteistyöverkosto Demon puheenjohtaja vuodesta 2014.


title: Satu Haapanen

text: Haapanen oli ehdolla europarlamenttivaaleissa 2014 ja sai 2 703 ääntä. Hän ilmoitti kesällä 2014 ettei asetu perhesyistä ehdolle kevään 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Satu Haapanen

text: Politiikassa Haapanen on puolustanut muun muassa eläinten oikeuksia ja ihmisoikeuksia. Hän on pitänyt esillä myös koulutukseen liittyviä kysymyksiä.


title: Eila Tiainen

text: Eila Kyllikki Tiainen (o.s. "Viitanen", s. 24. joulukuuta 1945 Kemi) on suomalainen vasemmistoliittoa edustava poliitikko ja toimittaja. Hänet valittiin kansanedustajaksi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Keski-Suomen vaalipiiristä. Tiainen putosi eduskunnasta vuoden 2015 vaaleissa. Ennen eduskuntaa Tiainen työskenteli pitkään Yleisradiossa.


title: Eila Tiainen

text: Tiainen on kotoisin Jyväskylästä, Säynätsalon kaupunginosasta. Ylen TV:n ja radion lisäksi hän on työskennellyt muun muassa Ruotsin radiossa. Tiainen on myös opettanut journalistiikkaa ja vuorovaikutustaitoja Jyväskylän yliopistossa. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri.


title: Eila Tiainen

text: Vuoden 1988 presidentinvaaleissa Tiainen valittiin Kalevi Kivistön Liike 88:n valitsijamieheksi 3 511 äänellä Keski-Suomen läänistä. Eduskuntavaaleissa 2011 Tiainen sai 3 955 ääntä ja nousi kansanedustajaksi. Kunnallisvaaleissa 2012 hänet valittiin Jyväskylän kaupunginvaltuustoon 1 026 äänellä, ja uudelleen vuoden 2017 kuntavaaleissa, jolloin hän sai 890 ääntä.


title: Eila Tiainen

text: Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Tiainen sai 2 353 ääntä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Tiainen sai Keski-Suomessa vasemmistoliiton listalta eniten ääniä (3486 ääntä), mutta jäi valitsematta.


title: Eila Tiainen

text: Tiainen on Jyväskylän kirkkovaltuuston jäsen ja Säynätsalon alueseurakunnan alueneuvoston jäsen, Atena Kustannus -yhtiön hallituksen jäsen ja Pelastakaa Lapset -yhdistyksen Keski-Suomen alueneuvottelukunnan puheenjohtaja ja liittovaltuuston jäsen.


title: Eila Tiainen

text: Tiaisen puoliso vuosina 1967–2010 oli professori Jorma Tiainen.


title: Lars Erik Gästgivars

text: Lars Erik Gästgivars (s. 28. toukokuuta 1946 Sulva) mustasaarelainen yrittäjäneuvos ja 2011 eduskuntaan Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen listalta Vaasan vaalipiiristä valittu kansanedustaja. Hän sai vaaleissa yhteensä 5 650 ääntä. Gästgivars oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta 3 001 ääntä ei riittänyt valintaan jatkokaudelle.


title: Lars Erik Gästgivars

text: Gästgivars on myös Mustasaaren kunnanvaltuuston puheenjohtaja toimikaudella 2013–2016. Hän hoiti tehtävää myös edellisellä valtuustokaudella vuosina 2009–2012.


title: Manner (albumi)

text: Manner on Scandinavian Music Groupin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 27. huhtikuuta 2011. Albumi julkaistiin CD:n lisäksi myös vinyyli-muodossa 18. toukokuuta 2011. Vinyyliversiota painettiin vain 500 kappaleen erä. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle, mutta jo seuraavalla viikolla albumi nousi listan kärkeen.


title: Manner (albumi)

text: Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale "Hautojen yli", joka kuultiin ensimmäisen kerran YleX-radiokanavan lähetyksessä. Toisena singlenä julkaistiin "Kaunis Marjaana" -niminen kappale, johon kuvattiin myös musiikkivideo.


title: Paholainen luultavasti

text: Paholainen luultavasti ("Le Diable probablement") on Robert Bressonin ohjaama ranskalainen elokuva vuodelta 1977. Sen keskeisintä henkilöä näyttelee Antoine Monnier.


title: Paholainen luultavasti

text: "Paholainen luultavasti" perustuu Bressoniin pohdintoihin. Se kuvaa pariisilaisnuorten elämää ja käsittelee monia ajankohtaisia aiheita, saastumista, ekokatastrofeita, politiikan mädännäisyyttä ja uskonnon rappiota.


title: Paholainen luultavasti

text: "Paholainen luultavasti" oli tuotantonsa alkuvaiheissa suurissa vaikeuksissa, sillä ohjaajille rahoitusta myöntänyt komissio ei suostunut antamaan tukea Bressonille. Hän sai mahdollisuuden elokuvan toteuttamiseen, kun kulttuuriministeri Michel Guy henkilökohtaisesti vaikutti rahoituksen saamiseen. Elokuva kuvattiin Pariisissa kesällä 1976.


title: Paholainen luultavasti

text: Elokuvaa ei valittu vuoden 1977 Cannesin elokuvajuhlien virallisen esitysten joukkoon. Bresson kielsi sen esittämisen juhlien merkittävässä sivutapahtumassa ja antoi syyksi sen, ettei pitänyt enää Cannesista, sillä se saastutti vesiä. Berliinin elokuvajuhlilla "Paholainen luultavasti" sai toiseksi merkittävimmän palkinnon, Hopeisen karhun. Ennen palkinnon myöntämistä elokuvaohjaaja Rainer Werner Fassbinder ja kriitikko Derek Malcolm olivat uhanneet lähteä tuomaristosta, jos heidän tukeaan Bressonin elokuvalle ei tuoda julkisuuteen.


title: Paholainen luultavasti

text: Suomessa "Paholainen luultavasti" sai ensi-iltansa vasta 1979, jolloin se nousi kymmenen parhaan joukkoon elokuvakerholehti Projektion järjestämässä kriitikkoäänestyksessä vuoden parhaista ensi-iltaelokuvista.


title: Jukka Kärnä

text: Jukka Ensio Kärnä (s. 14. marraskuuta 1955 Kiihtelysvaara) on suomalainen ammattiyhdistysvaikuttaja ja poliitikko. Hän toimi SDP:n kansanedustajana Kymen vaalipiiristä vuosina 2011–2015. Hän sai vuoden 2011 vaaleissa 4 325 ääntä. Hän oli ehdolla myös eduskuntavaaleissa 2015, mutta jäi valitsematta uudessa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä.


title: Jukka Kärnä

text: Ennen valintaansa eduskuntaan Kärnä toimi SAK:n Kymen aluejohtajana vuodet 2005–2011. Kärnä on tehnyt pitkän uran Metallityöväen liitossa. Hän oli Imatran Ovakon terästehtaan pääluottamusmies vuosina 1989–2005 ja on ollut myös Metalliliiton liittovaltuuston puheenjohtaja. Hänen kotipaikkakuntansa on Imatra, jonka kaupunginvaltuustoon hän on kuulunut vuosina 1997–2005 ja uudelleen vuodesta 2013.


title: Jukka Kärnä

text: Eduskunnassa Kärnä oli talousvaliokunnan ja ympäristövaliokunnan jäsen.


title: Jukka Kärnä

text: Kärnä aloitti työuransa vuonna 1972 Imatran terästehtaan ammattikoulussa, josta eteni töihin sulattoon, hienovalssaamoon ja lopuksi viimeistelyhalliin. Kun tehdas päätettiin lopettaa, pääluottamusmies Kärnä pyrki vaikuttamaan keväällä 1991 silloiseen kauppa- ja teollisuusministeri Kauko Juhantaloon Imatran tehtaan puolesta. Kun Metalliliiton valtuuston jäsen Erkki J. Partanen (sd.) tuli valituksi kansanedustajaksi, Imatra Steelin pääluottamusmies Kärnä valittiin Partasen tilalle valtuustoon.


title: Jukka Kärnä

text: Keväällä 1997 SAK:n liittojen välillä oli pientä erimielisyyttä Suomen kuulumisesta EMU-rahaliittoon. Metalliliiton valtuuston varapuheenjohtaja Kärnä varoitti ahnehtimasta suuria nimellispalkankorotuksia inflaation ja koron nousun takia, jotta Suomi saavuttaisi EMU-kriteerit. Vuonna 1998 Kärnä vertasi keskustan puheenjohtajaa Esko Ahoa Margaret Thatcheriin, koska Aho ihaili ns. Uuden-Seelannin mallia ja työreformia.


title: Jukka Kärnä

text: Kärnä asettui ehdokkaaksi vuoden 1999 eduskuntavaaleihin, mutta ei tullut valituksi 3 215 äänellään. Kärnä tuki SAK:n ohella samana vuonna presidentti Ahtisaaren seuraajaksi ilmoittautunutta Lipposen II hallituksen ulkoministeri Tarja Halosta. Vuonna 2000 Metalliliiton puheenjohtaja Per-Erik Lundhin seuraajaksi valittiin Erkki Vuorenmaa ja myös valtuuston puheenjohtaja vaihtui: valtuuston varapuheenjohtaja Kärnä valittiin valtuuston puheenjohtajaksi kun Juho Korpi jätti paikkansa. Kärnä arvosteli silloista valtiovarainministeri Sauli Niinistöä, joka Kärnän mukaan toteutti Iiro Viinasen linjaa hallituksessa. Kärnän mukaan "-"-sen tien päässä on työsopimusfasismi"”.


title: Jukka Kärnä

text: Kärnä oli puheenjohtaja Vuorenmaan tukija jopa niin lujasti, että osti Vuorenmaan käytetyn auton syksyllä 2000. Kärnä oli taitava valtuuston puheenjohtaja. Joulukuussa 2000 Metallin valtuuston kokouksessa esiintyi tyytymättömyyttä mm. vuorolisistä ja luottamushenkilöiden palkkioista. Esitystä kannatettiin, mutta puheenjohtaja Kärnä junaili esityksen niin, että äänestys jätettiin käyttämättä. Kärnä esiintyi pääosassa vuonna 2004 pitkässä dokumenttielokuvassa "Työväenluokka".


title: Merja Mäkisalo-Ropponen

text: Merja Elina Mäkisalo-Ropponen (s. 20. huhtikuuta 1958 Tohmajärvi) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut SDP:n kansanedustajana vuodesta 2011. Hän on Joensuun kaupunginvaltuuston jäsen (2001–) ja puheenjohtaja (2013–).


title: Merja Mäkisalo-Ropponen

text: Mäkisalo-Ropponen valmistui sairaanhoitajaksi vuonna 1981 ja erikoissairaanhoitajaksi 1983. Vuonna 1991 hän valmistui terveystieteiden maisteriksi ja oli vuosina 1996–1998 Suomen Akatemian tutkijakoulutuksessa Kuopion yliopistossa. Mäkisalo-Ropponen väitteli tohtoriksi 1998. Hän on valmistunut myös draamakouluttajaksi Teatterikorkeakoulusta vuonna 2003.


title: Merja Mäkisalo-Ropponen

text: Mäkisalo-Ropponen työskenteli sairaanhoitajana Joensuun kaupungilla 1981–1982 ja erikoissairaanhoitajana 1983–1984. Hän oli osastonhoitaja Pohjois-Karjalan keskussairaalassa 1984–1991 ja toimi terveydenhuollon opettajana 1991–1994. Vuonna 1995 Mäkisalo-Ropponen työskenteli Pohjois-Karjalan terveydenhoito-oppilaitoksen (myöhemmin ammattikorkeakoulun) aikuiskoulutusjohtajana ja vuosina 1998–2000 yliopettajana. Vuosina 2001–2011 hän oli freelancer-työyhteisökouluttaja.


title: Merja Mäkisalo-Ropponen

text: Mäkisalo-Ropponen valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2011 vaaleissa Pohjois-Karjalan vaalipiiristä 2 519 äänellä. Hänet valittiin jatkokaudelle vuoden 2015 vaaleissa uudesta Savo-Karjalan vaalipiiristä.


title: Merja Mäkisalo-Ropponen

text: Eduskunnassa Mäkisalo-Ropponen on työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen vuodesta 2011 ja tulevaisuusvaliokunnan jäsen ja varapuheenjohtaja vuodesta 2015.


title: Merja Mäkisalo-Ropponen

text: Marraskuussa 2014 Mäkisalo-Ropponen ei osallistunut eduskunnan samaa sukupuolta olevien avioliittoa käsittelevään äänestykseen ja on ilmaissut kannattavansa avioliiton säilymistä miehen ja naisen välisenä.


title: Merja Mäkisalo-Ropponen

text: Mäkisalo-Ropponen on Muistiliiton hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2011.


title: Suna Kymäläinen

text: Suna Ellen Kymäläinen (s. 15. syyskuuta 1976 Imatra) on ruokolahtelainen SDP:tä edustava poliitikko. Hänet valittiin kansanedustajaksi Kymen vaalipiiristä vuoden 2011 vaaleissa. Kymäläinen on ollut Ruokolahden kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 2004. Hän on kaudella 2013–2016 valtuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja.


title: Suna Kymäläinen

text: Kymäläinen valmistui lastenohjaajaksi Jaakkiman kristillisestä opistosta vuonna 1995 ja on opiskellut vuodesta 2011 sosionomiksi Laurea-ammattikorkeakoulussa. Ennen valintaa eduskuntaan hän työskenteli varhaiskasvatuksen opettajana Ruokolahdella. Vuosina 2003–2007 hän työskenteli Joutsenon seurakunnassa lastenohjaajana ja lapsityönohjaajana. Vuosina 1998–2001 hän työskenteli päivähoidossa Ruokolahdella.


title: Suna Kymäläinen

text: Eduskunnassa Kymäläinen on lakivaliokunnan ja liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen sekä sivistysvaliokunnan varajäsen. Hän kuuluu myös Suomen Pohjoismaiden neuvoston valtuuskuntaan. Vuodesta 2015 Kymäläinen on ollut Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Suna Kymäläinen

text: Vuosina 2008–2010 Kymäläinen oli SDP:n puoluevaltuuston jäsen ja vuosina 2009–2010 Kymen Sosialidemokraattisen Piirin puheenjohtaja. Hän oli vuosina 2009–2012 Etelä-Karjalan maakuntavaltuuston jäsen ja Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri EKSOTE:n valtuutettu.


title: Suna Kymäläinen

text: Kymäläinen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.


title: Parhaan videopelin Annie-palkinto

text: Parhaan videopelin Annie-palkinto on losangelesilaisen ASIFA-Hollywood -järjestön vuosittain jakama palkinto edeltäneen vuoden parhaalle videopelille. Ensimmäinen palkinto jaettiin vuonna 2006.


title: Tytti Tuppurainen

text: Tytti Johanna Tuppurainen (s. 18. helmikuuta 1976 Oulu) on suomalainen SDP:n kansanedustaja Oulun vaalipiiristä. Oulun kaupunginvaltuuston jäsen Tuppurainen on ollut vuodesta 2000.


title: Tytti Tuppurainen

text: Tuppurainen valmistui ylioppilaaksi Merikosken lukiosta vuonna 1994 (viisi laudaturia) ja filosofian maisteriksi Oulun yliopistosta vuonna 2003. Hänen pääaineensa oli germaaninen filologia ja sivuaineita valtio-oppi ja sosiologia.


title: Tytti Tuppurainen

text: Ennen valintaansa eduskuntaan Tuppurainen työskenteli Oulun ammattikorkeakoulun tutkimus- ja kehityskoordinaattorina vuosina 2005–2011.


title: Tytti Tuppurainen

text: Tuppurainen valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2011 vaaleissa. Vuoden 2015 vaaleissa hänet valittiin uudestaan Oulun vaalipiiristä 20 vuoteen suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä SDP:n listalta. Hän on suuren valiokunnan 2. varapuheenjohtaja sekä maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsen. Eduskunnassa Tuppurainen toimii myös Saksa-ystävyysryhmän puheenjohtajana ja Yhdysvallat-ystävyysryhmän varapuheenjohtajana.


title: Tytti Tuppurainen

text: Marraskuussa 2014 Tuppurainen valittiin Demarinaisten puheenjohtajaksi. Hänen muita sosiaalidemokraattisen liikkeen luottamustehtäviään vuodesta 2012 ovat mm. SDP:n puoluehallituksen jäsenyys, Party of European Social Democrats PES:n puheenjohtajiston jäsenyys ja SDP:n Eurooppa-työryhmän puheenjohtajuus. Lisäksi Tuppurainen on Pohjois-Pohjanmaan liiton maakuntavaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja, Suomen 4H-liiton hallituksen puheenjohtaja ja Oulun Kaupunginteatteri Oy:n hallituksen puheenjohtaja. Oulun yhteisen kirkkovaltuuston ja tuomiokirkkoseurakunnan seurakuntaneuvoston jäsenenä hän on toiminut 2010-14.


title: Tytti Tuppurainen

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Tuppurainen toimi SDP:n vaalipäällikkönä.


title: Tytti Tuppurainen

text: Heinäkuussa 2014 Tuppurainen avioitui eduskunnan hallintojohtaja Pertti Rauhion kanssa. Hänellä on kaksi lasta.


title: Johanna Jurva

text: Johanna Jurva (o.s. Kotaviita, s. 16. toukokuuta 1977 Vantaa) on vantaalainen lähihoitaja ja perussuomalainen entinen kansanedustaja (2011–2015). Hän on Vantaan kaupunginvaltuutettu ja tuli valituksi eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä vuoden 2011 vaaleissa 2970 äänellä, mutta putosi seuraavissa vaaleissa.


title: Johanna Jurva

text: Jurva asuu avioliitossa kansanedustaja Jari Ronkaisen kanssa.


title: Arja Juvonen

text: Arja Sinikka Juvonen (s. 8. joulukuuta 1967 Kuopion maalaiskunta) on suomalainen poliitikko, joka on perussuomalaisten jäsen. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 2011 ja Espoon kaupunginvaltuutettu vuodesta 2009.


title: Arja Juvonen

text: Juvosen isä toimi Suomen Maaseudun Puolueessa.


title: Arja Juvonen

text: Juvonen valmistui perushoitajaksi Helsingin sairaanhoito-opistosta vuonna 1986 ja suoritti vanhustyön erikoisammattitutkinnon Amiedu-aikuskoulutuskeskuksessa vuonna 2008. Hän jatkoi opintojaan Satakunnan ammattikorkeakoulussa valmistuen geronomiksi vuonna 2011. Hän työskenteli hoitajana Helsingin kaupungilla vuosina 1987–2007 ja Vanhusten palvelutaloyhdistys ry:ssä vuosina 2007–2011.


title: Arja Juvonen

text: Arja Juvonen oli ehdolla ensi kertaa Espoon kaupunginvaltuustoon kunnallisvaaleissa 2008. Hän sai vaaleissa 353 ääntä ja tuli valituksi. Juvonen uusi valtuustopaikkansa 700 äänellä kunnallisvaaleissa 2012, mikä oli Espoon perussuomalaisten toiseksi suurin äänimäärä puheenjohtaja Timo Soinin jälkeen. Kevään 2017 kuntavaaleissa hänet valittiin kolmannelle valtuustokaudelle 576 äänellä.


title: Arja Juvonen

text: Kuntapolitiikassa Juvonen on toiminut muun muassa sosiaali- ja terveyslautakunnassa ja Espoon kaupunginhallituksen jäsenenä.


title: Arja Juvonen

text: Juvonen valittiin eduskuntaan ensi yrittämällä 2 553 äänellä vaaleissa 2011 Uudenmaan vaalipiiristä. Ensimmäisellä eduskuntakaudellaan Juvonen oli jäsenenä lakivaliokunnassa ja sosiaali- ja terveysvaliokunnassa. Juvonen oli vaalikauden ainoa perussuomalaisten eduskuntaryhmän jäsen, joka kannatti samaa sukupuolta olevien avioliittoa. Hän jäi kesäkuussa 2014 pois lakivaliokunnan asiaa koskevasta äänestyksestä, jolloin varajäsen Mika Niikko äänesti sitä vastaan. Juvonen perusteli poisjäämistä sillä, että valiokuntaan pitäisi viedä puolueen kanta, joka oli erilainen kuin hänen oma kantansa. Marraskuussa 2014 Juvonen kuitenkin äänesti eduskunnassa uuden avioliittolain puolesta.


title: Arja Juvonen

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Juvonen sai 2 931 ääntä ja valittiin näin toiselle kaudelleen. Vaalikaudella Juvonen toimii tarkastusvaliokunnassa ja jatkaa sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsenenä. Juvonen onkin perehtynyt erityisesti sosiaali- ja terveyspolitiikan kysymyksiin. Helmikuussa 2017 eduskunnassa äänestettiin uudesta Aito avioliitto -kansalaisaloitteesta, jolla pyrittiin kumoamaan avioliittolain muutos ja palauttamaan avioliitto miehen ja naisen väliseksi liitoksi. Juvonen oli yksi kolmesta perussuomalaisesta kansanedustajasta, jotka äänestivät kansalaisaloitetta vastaan ja saivat toiminnastaan huomautuksen puolueen eduskuntaryhmältä.


title: Arja Juvonen

text: Juvonen erosi perussuomalaisista Jyväskylän puoluekokouksen jälkeisellä viikolla kesäkuussa 2017, koska hänen mielestään puolue muuttui puoluekokouksessa eikä hänen osaamiselleen sosiaalipoliitikkona ollut puolueessa käyttöä. Juvonen hävisi Jyväskylän puoluekokouksessa toisella äänestyskierroksella kisan toisen varapuheenjohtajan paikasta kansanedustaja Teuvo Hakkaraiselle äänin 636–372. Erostaan huolimatta Juvonen ei kuitenkaan liittynyt perussuomalaisten ryhmästä irtautuneeseen Uusi vaihtoehto -ryhmään, koska koki saaneensa epäluottamuslauseen irtautuneen ryhmän suunnalta, kun häntä ei kysytty siihen mukaan. Muutaman viikon pohdinnan jälkeen Juvonen kuitenkin palasi perussuomalaisiin.


title: Osmo Kokko

text: Osmo Urmas Kokko (s. 17. marraskuuta 1954 Heinävesi) on perussuomalaisia edustava poliitikko. Hän toimi kansanedustajana Pohjois-Karjalan vaalipiiristä kaudella 2011–2015. Häntä ei valittu jatkokaudella vuoden 2015 vaaleissa.


title: Osmo Kokko

text: Kokko kuului aiemmin Suomen Maaseudun Puolueeseen (SMP). Hän oli SMP:n puoluehallituksen jäsen 1990–1992 ja Joensuun kaupunginvaltuuston jäsen 1985–1989 sekä 1993–1996.


title: Osmo Kokko

text: Kokko on kuljetusalan yrittäjä ja kuuluu Perussuomalaisten yrittäjien Täysmuutos -ryhmään.


title: Anne Louhelainen

text: Anne Maarit Louhelainen (s. 8. tammikuuta 1965 Lahti) on Uusi vaihtoehto -eduskuntaryhmän kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa Hämeen vaalipiiristä 6 160 äänellä.


title: Anne Louhelainen

text: Louhelainen valmistui ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta vuonna 1984 ja yo-merkonomiksi Lahden kauppaoppilaitoksen sihteerilinjalta vuonna 1986. Vuosina 1986–1990 hän työskenteli Kansallis-Osake-Pankissa ja vuosina 1990–2009 Päijät-Hämeen Puhelin Oy:ssä ja DNA:lla. Vuonna 2001 Louhelainen suoritti juridiikan tutkinnon MJK-instituutissa.


title: Anne Louhelainen

text: Louhelainen on ollut Hollolan kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 2009. Vuosina 2011–2012 hän oli valtuuston toinen varapuheenjohtaja ja vuodesta 2013 kunnanhallituksen varapuheenjohtaja. Perussuomalaisissa Louhelainen on toiminut Perussuomalaisten Hämeen piiri ry:n sihteerinä, Hollolan Perussuomalaiset ry:n sihteerinä ja rahastonhoitajana sekä Hämeen PerusNaiset -yhdistyksen sihteerinä.


title: Anne Louhelainen

text: Eduskunnassa Louhelainen on suuren valiokunnan jäsen ja lakivaliokunnan sekä tulevaisuusvaliokunnan varajäsen. Lisäksi hän kuuluu Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskuntaan.


title: Anne Louhelainen

text: Louhelainen oli ensimmäisen kerran ehdolla kunnallisvaaleissa 2008, jolloin hänet valittiin 241 äänellä Hollolan kunnanvaltuustoon. Hän uusi paikkansa vaaleissa 2012 saatuaan 554 ääntä. Kuntavaaleissa 2017 hänet valittiin kolmannelle valtuustokaudelle 300 äänellä.


title: Anne Louhelainen

text: Louhelainen nousi eduskuntaan vuonna 2011, kun hän sai 6 160 ääntä Hämeen vaalipiiristä. Hän uusi paikkansa vaaleissa 2015 saatuaan 6 743 ääntä.


title: Anne Louhelainen

text: Louhelainen oli ehdolla europarlamenttivaaleissa 2014 eikä tullut 4 662 äänellä valituksi.


title: Anne Louhelainen

text: Louhelainen ei asetu ehdolle vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Anne Louhelainen

text: Louhelaisen isä on entinen SMP:n kansanedustaja Mikko Vainio. Louhelainen on avoliitossa ja hänellä on kaksi aikuista lasta.


title: Mani Ratnam

text: Mani Ratnam (oik. Gopala Ratnam Subramaniam, s. 2. kesäkuuta 1956 Madurai) on intialainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Hän on yksi intialaisen elokuvateollisuuden johtavista ohjaajista. Ratnam tunnetaan hyvin ”terrorismitrilogiastaan”, joka koostuu elokuvista "Roja" (1992), "Bombay" (1995) ja "Dil Se" (1998).


title: Mani Ratnam

text: Hän on voittanut monia palkintoja, kuten kuusi National Film Awards -palkintoa sekä useita palkintoja kansainvälisillä elokuvajuhlilla. Intian hallitus myönsi hänelle Padma Shri -palkinnon vuonna 2002.


title: Mani Ratnam

text: Ratnam perusti vaimonsa Suhasinin kanssa Madras Talkies -tuotantoyhtiön vuonna 1995.


title: Mani Ratnam

text: Mani Ratnam meni naimisiin näyttelijä Suhasinin kanssa vuonna 1988. Heillä on Nandhan-niminen poika.


title: Pirkko Mattila

text: Pirkko Anneli Mattila (s. 2. huhtikuuta 1964 Yli-Ii) on Sininen tulevaisuus - puolueen eduskuntaryhmän poliitikko ja kansanedustaja vuodesta 2011 sekä Suomen sosiaali- ja terveysministeri.


title: Pirkko Mattila

text: Mattila on koulutukseltaan filosofian maisteri, anestesiasairaanhoitaja ja opettaja. Hän valmistui ylioppilaaksi Oulun normaalikoulusta vuonna 1983, sairaanhoitajaksi Kemin terveydenhuolto-oppilaitoksesta vuonna 1988 ja filosofian maisteriksi Oulun yliopistosta vuonna 2005. Vuonna 2010 hän suoritti myös opettajan pedagogisen pätevyyden Oulun ammatillisessa opettajakorkeakoulussa. Mattila työskenteli sairaanhoitajana Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä vuosina 1988–2007. Ennen valintaansa eduskuntaan hän työskenteli vuodesta 2007 kouluttajana Oulun aikuiskoulutuskeskuksessa. Mattila on työskennellyt myös saksalais-suomalaisessa kenttäsairaalassa avustustyöntekijänä Haitin maanjäristysalueella ja hänellä on Punaisen Ristin koulutus kansainvälistä avustustyötä varten.


title: Pirkko Mattila

text: Mattila on Muhoksen kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 2005. Hän on toiminut valtuuston varapuheenjohtajana ja teknisen lautakunnan jäsenenä (2005–2008). Hänet valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Oulun vaalipiiristä. Kesäkuussa 2012 hän nousi eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi Jussi Halla-ahon luovuttua tehtävästä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Mattila valittiin jatkokaudelle. Mattila on toiminut Ulkopoliittisen instituutin UPI:n hallituksessa.


title: Pirkko Mattila

text:
Toukokuussa 2016 Mattila sai eduskunnan puhemieheltä nuhteet alkoholinkäytöstään valtiovierailulla Ruotsissa. Mattila pahoitteli myöhemmin tapahtunutta. Mattilasta tuli Sipilän hallituksen sosiaali- ja terveysministeri Hanna Mäntylän ilmoitettua 16. elokuuta 2016 eroavansa tehtävästään.
Mattila on naimisissa ja hänellä on kolme aikuista lasta. Hänen puolisonsa on Punaisen Ristin vastaanottokeskuksen johtaja Juha Pekka Mattila.


title: Kimmo Kivelä

text: Kimmo Kyösti Väinämö Kivelä (s. 5. lokakuuta 1961 Lahti) on suomalainen pappi ja poliitikko. Kivelä valittiin kansanedustajaksi vaaleissa 2011 perussuomalaisten listalta Pohjois-Savon vaalipiiristä.


title: Kimmo Kivelä

text: Kivelä valmistui teologian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1988. Hän työskenteli Rautavaaran seurakunnassa vuodet 1988–1991, Vehmersalmen kirkkoherrana 1992–2010 ja Järvi-Kuopion seurakunnan kappalaisena vuonna 2011. Hän toimi myös Kuopion hiippakunnan tuomiokapitulin asessorina vuosina 2003–2009. Hänelle myönnettiin rovastin arvonimi vuonna 2009. Vuodesta 2015 lähtien Kivelä on toiminut Yleisradion hallintoneuvoston puheenjohtajana.


title: Kimmo Kivelä

text: Kivelällä on kaksi lasta, vuosina 1988 ja 1993 syntyneet tyttäret.


title: Kimmo Kivelä

text: Kivelä oli nuoruudessaan mukana Suomen Maaseudun Puolueen toiminnassa. Hän työskenteli vuosina 1981–1984 SMP:n valtakunnallisena nuorisosihteerinä sekä puolueen nuorisojärjestö Kehittyvän Suomen Nuorten Liiton järjestösihteerinä ja pääsihteerinä. Vuosina 1997–2000 Kivelä oli Vehmersalmen kunnanvaltuuston ja -hallituksen jäsen keskustan riveistä ja vuodesta 2013 Kuopion kaupunginvaltuuston jäsen perussuomalaisista. Hän on perussuomalaisten valtuustoryhmän puheenjohtaja. Vuodesta 2013 Kivelä on ollut myös Pohjois-Savon maakuntahallituksen toinen varapuheenjohtaja.


title: Kimmo Kivelä

text: Kesäkuussa 2017 Kivelä siirtyi Uusi vaihtoehto -eduskuntaryhmään.


title: Kimmo Kivelä

text: Kivelä on eduskunnan perustuslakivaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsen sekä Yleisradion hallintoneuvoston puheenjohtaja.


title: Hanna Mäntylä

text: Hanna Katariina Mäntylä (s. 19. syyskuuta 1974 Lahti) on suomalainen poliitikko, joka toimi perussuomalaisten ja Uusi vaihtoehto -eduskuntaryhmän kansanedustajana vuosina 2011–2017 sekä Suomen sosiaali- ja terveysministerinä vuosina 2015–2016. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa ja uudestaan vuoden 2015 vaaleissa. Mäntylä erosi kansanedustajan toimesta kesäkuussa 2017 siirtyäkseen asiantuntijaksi Euroopan neuvoston sihteeristöön.


title: Hanna Mäntylä

text: Ammatiltaan Mäntylä on erityisnuorisotyöntekijä. Hän on työskennellyt myös työvoimaneuvojana. Mäntylä valmistui perushoitajaksi vuonna 1995 ja on opiskellut vuodesta 2007 Lapin yliopistossa pääaineenaan sosiaalityö. 2000-luvun alussa hänellä oli Lahdessa kahden vuoden ajan toiminut Cubbicoot-niminen alusvaateliike, joka kuitenkin joutui lopettamaan toimintansa. Mäntylä ajautui velkakierteeseen, josta selvisi vasta vuoden 2011 jälkeen, kun hänen tulotasonsa muuttui kansanedustajuuden myötä.


title: Hanna Mäntylä

text: Mäntylä valittiin vuoden 2012 kuntavaaleissa Sallan kunnanvaltuustoon. Marraskuussa 2013 hän ilmoitti muuttavansa Tornioon ja luopuvansa valtuuston jäsenyydestä.


title: Hanna Mäntylä

text: Eduskunnassa Mäntylä kuuluu sosiaali- ja terveysvaliokuntaan ja on varajäsenenä ulkoasiainvaliokunnassa ja talousvaliokunnassa. Hän on kahden vuoden välein pidettävän arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja ja sen myötä myös kansainvälisten asioiden foorumin jäsen.


title: Hanna Mäntylä

text: Mäntylä ilmoitti elokuussa 2016 luopuvansa sosiaali- ja terveysministerin tehtävästä perhesyihin vedoten. Hänen tilalleen ministeriksi tuli kansanedustaja Pirkko Mattila.


title: Hanna Mäntylä

text: Vuoden 2013 puoluekokouksessa Mäntylä valittiin perussuomalaisten toiseksi varapuheenjohtajaksi. Vuonna 2011 hänet oli valittu ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Mäntylä on ollut myös perussuomalaisten Lapin piirin puheenjohtaja.


title: Hanna Mäntylä

text: Mäntylä siirtyi 19 muun edustajan kanssa perussuomalaisista Uusi vaihtoehto -eduskuntaryhmään kesäkuussa 2017.


title: Hanna Mäntylä

text: 21. kesäkuuta 2017 uutisoitiin Mäntylän siirtyvän asiantuntijaksi Euroopan neuvoston sihteeristöön Strasbourgiin ja luopuvan samalla kansanedustajan toimesta. Hänen tilalleen eduskuntaan nousi Matti Torvinen. Mäntylälle myönnettiin vapautus kansanedustajan toimesta heinäkuun 2017 alusta alkaen.


title: Hanna Mäntylä

text: Vuoden 2011 eduskuntavaleissa Mäntylä sai 3 064 ääntä Lapin vaalipiirissä ja hänet valittiin eduskuntaan. Vuoden 2015 vaaleissa hän uusi edustajanpaikkansa 8 072 äänellä.


title: Hanna Mäntylä

text: Kunnallisvaaleissa 2012 Mäntylä oli ehdolla Sallassa, sai 148 ääntä ja tuli valituksi.


title: Hanna Mäntylä

text: Kesällä 2015 poliisi aloitti esitutkinnan siitä, onko aihetta epäillä Hanna Mäntylää petoksesta. Rikosepäilyn mukaan Mäntylä olisi hakenut itselleen yksinhuoltajan oikeusapua yli 5 000 euroa, vaikka hän eli tuolloin avoliitossa miehen kanssa. Rikoksen epäiltiin tapahtuneen 2009–2010 välisenä aikana. Mäntylä kiisti syyllistyneensä rikokseen. Syyteoikeus vanhentui poliisin loman vuoksi, eikä Lapin käräjäoikeus hyväksynyt syyttäjän hakemusta syyteoikeuden vanhentumisajan jatkamisesta. Käräjäoikeus määräsi valtion maksamaan Mäntylälle 1 860 euroa oikeudenkäyntikuluja. Epäily koskee lastenhuoltoon liittyvää oikeudenkäyntiä vuodelta 2010.


title: Kuoleman ajojahti

text: Kuoleman ajojahti on vuonna 1981 valmistunut, tositapahtumiin perustuva toiminta- ja jännityselokuva.


title: Kuoleman ajojahti

text: Elokuvan alussa käydään pienessä kylässä verinen koiratappelu, jonka metsästäjä Johnson keskeyttää. Hän vaatii saada ostaa yhden koirista. Hazel ilmoittaa tästä ratsupoliisille Edgar Millenille. Millen aluksi kieltäytyy tutkimasta asiaa, mutta kun Johnsonia aletaan syyttää murhasta, on poliisin tartuttava juttuun. Millen lähtee vuorille pidättämään miestä, mutta Johnson puolustaa itseään kaikin keinoin. Eräänä iltana Millen apureineen päättää räjäyttää hänen puutalonsa dynamiiteilla. Miehet luulevat Johnsonin kuolleen, mutta hän ryntää näkyville ja alkaa ampua. Aamuyöllä Millen ei näe enää miestä. Johnson on paennut kylmille vuorille, ja Millen ja muut miehet lähtevät hänen peräänsä. Jonhsonia ei pysäytä mikään matkan aikana. Keskellä metsää Millen ja konstaapeli Alvin näkevät miehen juoksevan mäelle päin, vaikka hän onkin Bill Luce pukeutuneena Johnsonin vaatteisiin. Millen osuu Billiin ja sanoo Alvinille menevänsä katsomaan. Millen huomaa myös, ettei kyseessä ole Johnson, mutta näkee Johnsonin mäellä. Millen päättää luovuttaa ja antaa Alvinille aseensa ja sanoo ``sinä olet nyt pomo``. Johnson pääsee pakoon muiden juhliessa hänen oletettua tappamistaan.


title: Kuoleman ajojahti

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Hintikka moitti elokuvan hidasta alkua, karkeasti työstettyjä henkilöhahmoja ja heikkoa maisemakuvausta ja antoi sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Kopra (täsmennyssivu)

text: Kopra voi tarkoittaa seuraavia:


title: Radoslav Velikov

text: Radoslav Marinov Velikov (, s. 2. syyskuuta 1983 Kutsina) on bulgarialainen vapaapainija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.


title: Radoslav Velikov

text: 55-kiloisten sarjassa painiva Velikov voitti olympiapronssia Pekingissä 2008. Ateenassa 2004 hän oli yhdeksäs ja Lontoossa 2012 viides. Maailmanmestaruuden Velikov on voittanut kerran, Guangzhoussa 2006, missä hän voitti loppuottelussa venäläisen Besik Kuduhovin. Lisäksi Velikov on voittanut kaksi MM-hopeaa ja viisi EM-mitalia.


title: Sotilaan ääni

text: Sotilaan ääni oli jatkosodan aikana Sorokassa ilmestynyt Neuvostoliiton painama suomenkielinen rintamalehti. Lehti perustettiin vuonna 1941, ja sen julkaisu jatkui aina vuoteen 1944 asti. Lehden sisältö oli propagandauutisten lisäksi kuvia ja viestejä sotavangiksi joutuneista sekä kaunokirjallisia kertomuksia. Lehti oli tarkoitettu enimmäkseen suomalaisille joukoille. Sitä pyrittiin levittämään kaikin keinoin suomalaisille. Toisin sanoen se oli laajennettu ja useasti julkaistu lentolehtinen. Lehden päätoimittajana toimi Tuure Lehén. Toimittajina lehdessä toimivat esimerkiksi Tauno Nuutinen, Juho Laitinen, Saimi Hellman, Jonne Kuivala, Kalle Ranta, Veli Leino sekä Sulo Tuorila.


title: Awake (Godsmackin albumi)

text: Awake on yhdysvaltalaisen alternative metal -yhtye Godsmackin toinen studioalbumi. Se on julkaistu 31. lokakuuta 2000 levymerkillä Republic Records.Japanin painoksen bonuskappaleetVierailijat


title: Kiril Terziev

text: Kiril Stoitšev Terziev (, s. 1. syyskuuta 1983 Petritš) on bulgarialainen vapaapainija ja olympiamitalisti.


title: Kiril Terziev

text: 74-kiloisten sarjassa painiva Terziev voitti olympiapronssia Pekingissä 2008. Lisäksi Terziev on voittanut kaksi EM-mitalia.


title: Viktor Lebedev (painija)

text: Viktor Nikolajevitš Lebedev (, s. 10. maaliskuuta 1988 tai 15. maaliskuuta 1989 Jakutsk, Jakuuttien ASNT) on venäläinen vapaapainija ja maailmanmestari.


title: Viktor Lebedev (painija)

text: Lebedev voitti sarjan 55 kg maailmanmestaruuden Moskovasta 2010 ja Istanbulista 2011, minkä lisäksi hänellä on MM-pronssimitali 55-kiloisista Herningistä 2009 ja 57 kg:n sarjasta Las Vegasista 2015. EM-kilpailuista Lebedevillä on yksi pronssimitali. Hän voitti Bakun Euroopan kisoissa 2015 kultaa sarjassa 57 kg.


title: Viktor Lebedev (painija)

text: Lebedev suljettiin Rio de Janeiron kesäolympialaisista vuonna 2016 venäläisen urheilumaailman dopinginkäytön epäselvyyksien vuoksi.


title: Oeyo

text: Oeyo () tai Satoko () (1573 – 15. syyskuuta 1626) oli merkittävä japanilainen nainen Sengoku-kauden lopulla. Hän oli shōgun Tokugawa Hidetadan vaimo, ja tämän seuraajan, Tokugawa Iemitsu, äiti. Oeyolla oli merkittävät sukujuuret, sillä hän oli daimio Azai Nagamasan nuorin tytär, ja hänen äitinsä oli Oichi, Oda Nobunagan pikkusisko. Lisäksi Toyotomi Hideyoshi toimi Oeyon ottoisänä ja suojelijana ennen avioliittoa.


title: Oeyo

text: Kun Hidetada luovutti vallan vanhimmalle pojalleen vuonna 1623, Oeyo otti itselleen buddhalaisen nimen Sūgen'in (). Hänen mausoleuminsa sijaitsee nykyään Zōjō-jin temppelissä, Tokiossa.


title: Pirkko Koskimies

text: Pirkko Tuulikki Koskimies (o.s. Mantere, 8. maaliskuuta 1925 Hollola – 22. syyskuuta 2011 Tampere) oli suomalainen lastenkirjailija ja kuvittaja. Hänet tunnetaan Pupu Tupunan luojana.


title: Pirkko Koskimies

text: Pirkko Koskimies debytoi kirjailijana 1950-luvun lopulla aapisella "Hauskat aakkoset". Ensimmäinen Pupu Tupuna -kirja "Mihin menet Pupu Tupuna?" julkaistiin vuonna 1972. Koskimies on kuvittanut useita postikortteja ja joulukalentereita sekä sanoittanut lastenlauluja. Tunnetuin laulu on Marjatta Pokelan kanssa sanoitettu "Ihme ja kumma".


title: Johannes Kastajan mestaus

text: Johannes Kastajan mestaus on italialaisen Caravaggion vuonna 1608 valmistunut öljymaalaus. Se on Caravaggion suurin maalaus ja ainoa, jonka hän on signeerannut.


title: Johannes Kastajan mestaus

text: Teoksen tilasi Caravaggiolta Johanniittain ritarikunnan suurmestari Alof de Wignacourt Pyhän Johanneksen katedraalin alttaritauluksi. Teos on yhä esillä kyseisessä katedraalissa Maltan pääkaupungissa Vallettassa.


title: Alof de Wignacourt

text: Alof de Wignacourt (1547 – 14. syyskuuta 1622) oli Maltalla vaikuttanut Johanniittain ritarikunnan suurmestari vuodesta 1601 vuoteen 1622. Hän seurasi suurmestarin tehtävässä Martin Garzezia.


title: Alof de Wignacourt

text: Alof de Wignacourtin valtakaudella Maltalle rakennettiin useita linnoituksia ja Vallettaan vettä tuonut akvedukti. Lisäksi hän oli mesenaatti, joka tuki etenkin taidemaalari Caravaggiota.


title: Kristillissosiaalisuus

text: Kristillissosiaalisuus (vanh. kristillis-sosiaalisuus) on aate ja ajattelutapa, jossa ihmisten ja ympäristön hyvinvoinnin edistämispyrkimykset ja- toiminta perustuvat kristinuskon lähimmäisenrakkauteen ja kristilliseen arvopohjaan. Keskiössä ovat yhteiskunnan vähäosaiset, sairaat, lapset, vanhukset ja muut apua tarvitsevat. Sosiaalisella toiminnalla on siis taustallaan kristillinen eetos.


title: Kristillissosiaalisuus

text: Kristillissosiaalisen liikkeen synty sijoittuu 1800-luvun puolivälin tienoille ja teollistuneeseen Eurooppaan. Yleisimmät sen toimintamuodot ovat olleet diakonia ja kaupunkilähetys (sisälähetys). Monesti kristillissosiaalisuus on ollut yhtä kuin diakoniatyö, jossa ovat olleet hyvin aktiivisia kristilliset naiset. Se on pyrkinyt fyysisen ja henkisen hädän auttamiseen. Tässä mielessä Pelastusarmeijan tunnuslause "soppaa, saippuaa ja sielunhoitoa" on siis eräänlainen kristillisosiaalinen motto. Kristillissosiaalinen liike saapui Suomeen 1800-luvun loppupuolella. Kristillissosiaaliset järjestöt perustivat Suomessakin 1900-luvun alussa esimerkiksi lastenkoteja ja suojalaitoksia, ja tekivät sosiaalista työtä työväen parissa. Myös päihdetyö on ollut keskeinen osa kristillissosiaalista toimintaa. Ennen vuoden 1958 kehitysvammaislakia kehitysvammaisten hoito oli ollut kristillissosiaalisten järjestöjen varassa vuosikymmeniä. Uuden lain innoittamana Tampereen Kaupunkilähetys aloitti Suomessa kehitysvammaisten teollisen työtoiminnan vuonna 1960 ja tuetun asumisen vuonna 1970. Nämä toimintamuodot levisivät koko Suomeen nopeasti, siirtyivät kuntien ja kuntayhtymien omaksi toiminnaksi ja ovat kehitysvammatyön peruspilareita nykyäänkin.


title: Kristillissosiaalisuus

text: Monesti tätä kristillisosiaalista liikettä ovat Pohjoismaissa toteuttaneet Kaupunkilähetys-järjestöt, kuten HelsinkiMissio, Turun Kaupunkilähetys ja Tampereen Kaupunkilähetys. Tukholman Kaupunkilähetys peräti järjesti vuonna 1949 ekumeenisen kristillisosiaalisen konferenssin. Myös setlementtiliikettä voi luonnehtia kristillissosiaaliseksi..


title: Kristillissosiaalisuus

text: Kristillissosiaalisuus yhdistetään välillä kristilliseen sosialismiin, vaikka nämä eivät olekaan keskenään rinnastettavissa. Perinteinen kristillissosiaalisuus on toiminut kristillisten ja vapaakirkollisten järjestöjen kautta, eikä se ole ollut yhteiskuntaluokkiin sitoutunutta. Erityisesti Suomen historiassa kristillissosiaaliset järjestöissä aktiiveina ovat olleet sosiaalisesti ajattelevat kristilliset keskiluokkaiset naiset Maailmalla monella kristillistä sosialismia kannattavalla puolueella on nimessä sana kristillissosiaalinen, kuten hollantilainen jo lopettanut Kristillissosiaalinen puolue ("Christelijk-Sociale Partij"), sveitsiläinen "Christlich-soziale Partei" ja brasilialainen Sosiaalikristillinen puolue ("Partido Social Cristão"). "Kristillisosiaalinen puolue" nimellä olevia sosialistisia puolueita on myös Italiassa ja Venezuelassa. Italiassa on myös kristllistä sosialismia ajava puolue "Sosiaalikristilliset" ("Cristiano Sociali").


title: Kristillissosiaalisuus

text: Ei-sosialistia kristillissosiaalisia puolueita on myös historian aikana ollut useita. Erityisesti Euroopan saksalaisen kulttuuripiirin alueella "Christlich-soziale" on ollut melko yleinen puolueen nimi. Oikeistolaisia kristillissosiaalisia puolueita ovat olleet Saksan keisarikunnan aikainen Christlichsoziale Partei (CSP) ja 1900-luvun alkuvuosikymmeninä toiminut Itävallan Christlichsoziale Partei (CS). Samanniminen puolue on toiminut myös Liechtensteinissa.


title: Kristillissosiaalisuus

text: Euroopan nykyajan tunnetuin ja merkittävin kristillissosiaalinen puolue on Baijerin kristillissosiaalinen unioni (CSU). Puolue on säilyttänyt itsenäisen asemansa Kristillisdemokraattisen puolueen (CDU) sisarpuolueena ja istunut CDU:n kanssa Saksan liittohallituksessa vuodesta 2005 alkaen. Puolue on johtanut 1960-luvun alusta lähtien Baijerin osavaltiota.


title: Hahnemann

text: Hahnemann on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä::


title: Väinö Strömberg

text: Väinö Emil Einar Strömberg () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa pataljoonan komentajana Valkoisen armeijan itäisellä rintamaosalla Karjalankannaksella.


title: Väinö Strömberg

text: Strömbergin vanhemmat olivat työnjohtaja Emil Strömberg ja Hilma Magdalena Stenroos. Opiskeluaikanaan Strömberg kuului viipurilaiseen jääpalloseuraan VBJS eli myöhemmin paremmin tunnettu nimellä Sudet. Seuran riveissä Strömberg saavutti SM-hopeaa kaudella 1913 ja kautena seuraavan kautena eli 1914 ja 1915. SM-kultaa. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Anni Margit Molanderin kanssa. Hän kävi viisi luokkaa Viipurin suomalaista lyseota ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1920.


title: Väinö Strömberg

text: Strömberg työskenteli konttoristina ennen liittymistään yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 5. maaliskuuta 1915 ja sijoitettiin 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet siirrettiin Jääkäripataljoonan 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 10. syyskuuta 1915 alkaen. Hän otti osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Pataljoonan rintamakomennuksen jälkeen hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Väinö Strömberg

text: Strömberg saapui takaisin Suomeen 17. marraskuuta 1917 sukellusvene UC 57:llä Hamnskäriin Loviisan edustalle. Hänet määrättiin Viipuriin suojeluskuntajoukkojen kouluttajaksi. Viipurin ohella hän koulutti joukkoja myös Viipurin ympäristössä, muun muassa Koivistolla, Antreassa ja Kirvussa. Hän johti tammikuun 20 päivän vastaisena yönä vuonna 1918 suojeluskunta osastoa, joka käsitti 47 miestä. Osaston tehtävänä oli avustaa Pietisen tehtaaseen saarrettuja suojeluskuntalaisia. Hän osallistui myös Venäjänsaaren retkeen. Sisällissodan alkumetreillä hän toimi räjäytyskomennuskunnan päällikkönä ja tässä tehtävässä hän räjäytti 26. tammikuuta 1918 Kämärällä radan Kämärän ja Säiniön asemien väliltä, jonka jälkeen hän osallistui taisteluihin kyseisellä alueella. Tämän tapahtuman jälkeen hänet määrättiin 31. tammikuuta 1918 alkaen koulutusupseeriksi Karjalan 3. pataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän toimi 21. helmikuuta – 6. maaliskuuta 1918 Raudun rintamalohkon päällikkönä. Hänet määrättiin 14. maaliskuuta 1918 alkaen pataljoonan komentajaksi Karjalan 2. rykmentin 5. pataljoonan, josta hänet siirrettiin niin ikään komentajaksi 7. huhtikuuta 1918 alkaen Karjalan 3. rykmentin 7. pataljoonaan. Hän hoiti myös Karjalan 3. rykmentin komentajan tehtäviä 14. – 21. huhtikuuta 1918 välisen ajan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kavantsaaressa, Hannilassa, Ahvolassa, Seitsolassa, Oravalassa, Joutsenossa, Ravattilassa ja Simolassa sekä rykmentin etenemiseen Haminaan.


title: Väinö Strömberg

text: Huhtikuun 26. Strömberg ampui ylioppilas Mikko Jakowleffin, joka oli toiminut Suomen kansanvaltuuskunnan vallan aikana Lappeenrannan miliisipäällikkönä Lappeenrannan poliisikamarin pihalla. Hänen kumppaninaan oli hotellinjohtaja Uno Serenius. Tapausta tutkittaessa Jakowleffin ampuminen todettiin tarpeettomaksi teoksi samoin kuin rautatieläinen Leonard (Lenni) Vihelän ampuminen. Vihelän ampui niin ikään Strömberg. Strömberg ja Serenius saivat rangaistuksen vain juovuksissa esiintymisestä.


title: Väinö Strömberg

text: Strömberg palveli sisällissodan jälkeen 3. Karjalan rykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Karjalan rykmentti 2. Hänet siirrettiin 14. syyskuuta 1918 alkaen komppanianpäälliköksi Karjalan kaartin rykmenttiin 2. konekiväärikomppaniaan, josta hän siirtyi 1. toukokuuta 1919 alkaen II pataljoonan komentajaksi. Hän erosi armeijasta 9. helmikuuta 1921 ja työskenteli sen jälkeen puutavaraliikemiehenä ja sahanhoitajana Kivennavalla ja Raivolassa.


title: Adam Khan

text: Adam Khan (s. 24. toukokuuta 1985 Bridlington, Yorkshire) on brittiläis-pakistanilainen moottoriurheilija. Hän sai 16-vuotiaana mahdollisuuden testata Porschen urheiluautoa. Hyvien testien perusteella hän pääsi Silverstonen School Race -sarjaan opiskelemaan ja saamaan kilpailulisenssin. Vuonna 2001 Khan kilpaili Britannian Formula Ford -sarjassa sijoittuen toiseksi sekä pääsarjassa että Britannian Formula 3 -talvisarjan Scholarship-luokassa. Hän kilpaili myös Espanjan F3- ja Formula Renault V6 -sarjoissa. Khan kilpaili myös Saksan, Itävallan ja Britannian F3-sarjoissa vuosina 2003–2005. Hän edusti Pakistania A1 Grand Prix -sarjassa kausila 2005–2006 ja 2007–2008. Vuonna 2006 Khan ilmoitti edustavansa jatkossa Pakistania muissakin urheilusarjoissa. Samana vuonna hän sai Nuorten Kuljettajien palkinnon. Vuonna 2007 Khan kilpaili World Series by Renault -sarjassa. Seuraavana vuonna Khan ajoi kaksi kilpailua Aasian GP2-sarjassa Arden-tallissa saavuttamatta pisteitä. Hän kilpaili myös Euroseries 3000 -sarjassa sijoittuen kolmanneksi.


title: Jokirauskut

text: Jokirauskut ("Potamotrygonidae") on Etelä-Amerikan joissa tavattava ruskokalalahko. Rustokaloista heimo on ainoa, jonka lajit ovat täydellisesti sopeutuneet elämään makeissa vesissä. Eräitä heimon lajeja pidetään myös akvaarioissa.


title: Jokirauskut

text: Heimon lajien fossiileista vanhimmat on ajoitettu eoseenikaudelle.Jokirauskujen heimon arvellaan eriytyneen omaksi heimokseen myöhäisellä liitukaudella tai varhaisella tertiäärikaudella. Nykyään elävät jokirauskulajit jaetaan kolmeen sukuun. Mosaikkijokirausku ("Paratrygon diereba") ja siimajokirausku ("Plesiotrygon iwamae") muodostavat omat sukunsa ja "Plesiotrygon"-suvun lajeja on vähintään 18 muun muassa tiikerijokirausku ("Potamotrygon falkneri"), riikinkukkorausku ("Potamotrygon motora") ja mustajokirausku ("Potamotrygon leopoldi"). Eräät luonnontieteilijät ovat pitäneet heimoa keihäsrauskujen ("Dasyatidae") alaheimona.


title: Jokirauskut

text: Jokirauskut ovat keskikokoisia tai suuria kaloja ja niiden ruumiin halkaisija vaihtelee 25 senttimetristä yli metriin. Rintaevät ovat suuret ja ruumis on muodoltaan pyöreä. Ohuehkossa pyrstössä on myrkyllinen piikki, jonka pisto voi olla ihmisellekin vaarallinen. Jokirauskut ovat sopeutuneet elämään makeassa vedessä. Tämä ilmenee esimerkiksi pienempänä suolan eritykseen tarvittavana peräsuolen rauhasena, veren alhaisempana ureapitoisuutena ja Lorenzinin ampullan (sähköelin) rakenteen muutoksina verrattuna merivedessä eläviin rauskuihin. Hampaat ovat pienet ja teräväkärkiset ja niitä on suussa yleensä alle 50 riviä. Jokirauskulajit ovat ovovivipaarisia eli naaras synnyttää poikasia, jotka ovat kuoriutuneet kohdussa ollessaan.Väritykseltään heimon lajit ovat pohjaväriltään ruskeita tai mustia ja niissä on vaaleita tai mustia pilkkuja ja kuvioita.


title: Jokirauskut

text: Jokirauskujen heimon lajeja tavataan Etelä-Amerikan Atlanttiin ja Karibianmereen laskevista joista, tulvametsistä, muta- tai kivipohjaisita puroita ja pienistä järvistä. Niitä elää muun muassa Amazonissa, Orinocossa, Paranájoessa ja Paraguayjoessa. Ne tulevat toimeen ainoastaan vesissä, joiden suolapitoisuus on alle 3 ppm. Aikuiset kalat syövät muita kaloja, äyriäisiä ja matoja ja nuoret kalat pääasiassa vesihyönteisiä.


title: Piper

text: Piper tarkoittaa seuraavia:


title: HMS Quilliam

text: HMS Quilliam (viirinumerot G09) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Q-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: HMS Quilliam

text: Alus tilattiin maaliskuussa 1940 Hawthorn Leslie and Companyltä Newcastlesta osana 3. hätälaivuetta () ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna 19. elokuuta. Alus laskettiin vesille vasta 29. marraskuuta 1941, koska Norjan taisteluiden ja Dunkerquen evakuointien aiheuttamat vaurioiden korjaamista pidettiin tärkeämpänä. Se valmistui 22. lokakuuta 1943, jolloin sen valmistuskustannukset olivat 438 596 englannin puntaa sisältäen Amiraliteetin toimittamat tykit, viestivälineet ja tutkat.


title: HMS Quilliam

text:
Alus nimettiin Trafalgarin taistelussa vuonna 1805 "HMS Victoryn" ensimmäisen luutnantin mukaan.
Aluksen valmistuessa 22. lokakuuta 1942 se määrättiin Itäisen laivaston 4. hävittäjälaivueen johtoalukseksi. Koeajojen ja varustamisen päätyttyä alus siirrettiin Kotilaivastoon Scapa Flow'hun koulutettavaksi. Marraskuussa koulutuksen päätyttyä alus liitettiin luoteisen reitin () alaiseen 12. hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Quilliam

text: Alus liittyi 18. joulukuuta Freetowniin matkanneeseen saattueeseen WS25 yhdessä "HMS Carnarvon Castlen", "HMS Cheshiren" ja "HMS Rockwoodin", joiden lisäksi saattueeseen liittyi paikallissaattueen aluksia. "HMS Quilliam" saapui 31. joulukuuta saattueen mukana Freetowniin, josta se jatkoi 3. tammikuuta 1943 saattueen mukana edelleen matkaansa Durbaniin. Alus erkani 18. tammikuuta Durbaniin saavuttuaan saattueesta.


title: HMS Quilliam

text: Alus aloitti helmikuussa saattuepalveluksen Intian valtamerellä. Kapkaupungissa se liittyi 24. maaliskuuta saattueeseen WS27 "HMS Foxhoundin" ja "HMS Racehorsen" kanssa suojatakseen saattueen Durbaniin. Alus erkani 26. maaliskuusta Durbanissa "HMS Sussexin" ja suojueen mukana saattueesta. Alus lähti samojen alusten kanssa Atlantille vastaanottamaan saattuetta WS28, johon ne liittyivät 11. huhtikuuta. Suojue erkani 14. huhtikuuta saattueesta Durbanissa, jolloin "HMS Quilliam" sai määräyksen palata Britteinsaarille Kotilaivastoon.


title: HMS Quilliam

text: Alus aloitti kotimatkan vieraillen 29. huhtikuuta Freetownissa ja se saapui toukokuussa Scapa Flow'hun liittyen Kotilaivastoon. Alus määrättiin kesäkuussa tukemaan liittoutuneiden suunniteltua maihinnousua Sisiliaan ja se lähti Kotilaivastosta siirretyn osaston mukana Gibraltarille, jonne saavuttiin heinäkuun alussa.


title: HMS Quilliam

text: "HMS Quilliam" siirrettiin Chathamin telakalle lokakuussa 1945. Alus sijoitettiin poistolistalle ja se myytiin 21. marraskuuta 1945 Alankomaiden laivastolle, joka nimesi sen "Hr. Ms. Banckertiksi" runkonumerolla J1 ja vuodesta 1950 alkaen D801. Alus modernisoitiin Alankomaiden vaatimusten mukaiseksi ennen siirtymistä Hollannin Itä-Intiaan.


title: HMS Quilliam

text: Alus palveli aina vuoteen 1957, jolloin se poistettiin alusluettelosta ja helmikuussa 1957 alus myytiin romutettavaksi Jos de Smedtille Burghtiin.


title: Horadiz

text: Horadiz () on kaupunki Azerbaidžanin Füzulin piirissä. Se sijaitsee Araksjoen rannalla 32 kilometriä Füzulista kaakkoon. Kaupungin kautta kulkee Bakun ja Nahitševanin välinen rautatie. Asukkaita on 3 000 henkeä (vuonna 2010).


title: Horadiz

text: Horadizista tuli kaupunkimainen taajama vuonna 1947. Armenialaiset joukot valtasivat sen Vuoristo-Karabahin sodan aikana lokakuussa 1993, mutta tammikuussa 1994 Azerbaidžanin armeija otti taajaman jälleen haltuunsa. Nykyään välirauhalinjan välittömässä läheisyydessä sijaitseva Horadiz toimii Füzulin piirin väliaikaisena keskuksena. Vuonna 2007 se sai kaupungin statuksen.


title: Sotiemme Veteraanit

text: Sotiemme Veteraanit on suomalaisen, sotaveteraanien hyväksi toteutettavan valtakunnallisen varainhankinnan tunnus. Sotiemme Veteraanit -varainhankinnassa ovat mukana kaikki valtakunnalliset veteraanijärjestöt: Sotainvalidien Veljesliitto, Suomen sotaveteraaniliitto ja Rintamaveteraaniliitto sekä Kaatuneitten Omaisten Liitto. Tuotto on suunnattu talvisodan, jatkosodan ja Lapin sodan suomalaisille veteraaneille sekä heidän puolisoilleen, veteraanien leskille sekä sotaleskille.


title: Sotiemme Veteraanit

text: Sotiemme Veteraanit hankkii varoja mies- ja naispuolisten veteraanien sekä puolisoiden ja leskien elinolojen parantamiseen. Varainhankinnan tavoitteena on, että veteraanit ja sotalesket voivat elää mahdollisimman pitkään itsenäisesti omassa kodissaan. Saatua tuottoa käytetään muun muassa lääkkeiden omavastuuosuuksiin ja silmälasien hankintaan sekä avustajapalveluihin, esimerkiksi ikkunoiden pesuun ja kodin raskaampaan siivoukseen. Tuottoa käytetään myös veteraanien kuntoutukseen.


title: Sotiemme Veteraanit

text: Vuoden 2014 alussa Suomen itsenäisyyden ajan sotien veteraaneja oli yhä noin 32 000, heistä 4 800 on sotainvalideja. Veteraanien keski-ikä oli yli 90 vuotta.


title: Isyysraha

text: Isyysraha on Suomessa isyysvapaan ajalta maksettava etuus, jota maksaa Kela. Isyysrahaa maksetaan 1-18 arkipäivää. Arkipäiviä ovat päivät maananaista lauantaihin pois lukien pyhäpäivät.


title: Isyysraha

text: Isyysrahan saaminen edellyttää, että isä ei isyysvapaan aikana työskentele tai opiskele päätoimisesti. Lisäksi isän pitää olla asunut 180 päivää Suomessa juuri ennen lapsen laskettua syntymäaikaa. Saadaksesi isyysrahaa, isän tulee asua lapsen äidin kanssa yhteisessä taloudessa.


title: Isyysraha

text: Myös adoptioisällä sekä rekisteröidyn parisuhteen osapuolella, joka adoptoi puolisonsa lapsen tai ottolapsen, on sukupuolestaan riippumatta oikeus isyysrahaan. Naiselle maksettavaa isyysrahaa kutsutaan isyysrahaa vastaavaksi etuudeksi.


title: Isyysraha

text: Isyysrahan määrä lasketaan yleensä verotuksessa vahvistetun työtulon mukaan. Se voidaan maksaa myös sitä edeltäneen etuuden kuten opintotuen mukaan. Jos tulot ovat kasvaneet huomattavasti (vähintään 20 %), voidaan päivärahan perusteena käyttää isyysrahaa edeltäneitä 6 kuukauden tuloja, jotka kerrtotaan kahdella vuosituloksi. Isyysraha maksetaan aina vähintään minimimääräisenä.


title: Isyysraha

text: Isyysrahan voi hakea verkkopankkitunnuksilla Kelan sivuilta.


title: Helmi Levyt -diskografia

text: Helsingissä toimiva levy-yhtiö Helmi Levyt on julkaissut musiikkia vuodesta 2004 lähtien.http://helmilevyt.com/shop


title: Äitiysraha

text: Äitiysraha on äidille maksettava etuus. Suomessa sen maksaa Kela. Äitiysrahaa maksetaan äitiysloman (äitiysvapaan) ajalta. Äitiyslomaa ei myönnä Kela, vaan se perustuu työsopimuslakiin.


title: Äitiysraha

text: Äidin äitiysloma voi alkaa aikaisintaan 50 arkipäivää ja viimeistään 30 arkipäivää ennen laskettua aikaa. Arkipäiviä ovat päivät maanantaista lauantaihin pois lukien pyhäpäivät. Kela maksaa äitiysrahaa 105 arkipäivää eli noin 4 kuukautta.


title: Äitiysraha

text: Äitiysrahan saaminen edellyttää, että äiti on kuulunut Suomen sosiaaliturvaan vähintään 180 päivää juuri ennen laskettua aikaa. Oikeus äitiysrahaan alkaa, kun raskaus on kestänyt 154 päivää.


title: Äitiysraha

text: Äitiysrahan määrää lasketaan yleensä verotuksessa vahvistettujen työtulojen mukaan. Se voidaan laskea myös edeltävien 6 kuukauden tulojen mukaan, jos tulot ovat nousseet yli 20 %. Äitiysraha maksetaan aina vähintään minimimääräisenä.


title: Äitiysraha

text: Äitiysrahaa haetaan verkkopankkitunnuksilla Kelan sivuilla tai vaihtoehtoisesti lomakkeella.


Kriketin maailmanmestaruuskilpailut 1983 eli World Cup oli kolmas ICC:n järjestämä maailmanmestaruusturnaus, tunnettu myös nimellä "Prudential Cup". Kilpailut käytiin 9. -25. kesäkuuta Englannissa. Mukana oli kahdeksan joukkuetta ja ne pelasivat kahdessa neljän joukkueen ryhmässä, joista kummastakin kaksi parasta selviytyi pudotuspeleihin. Ottelut pelattiin 60 syöttövuoron peleinä. Loppuottelussa vastakkain olivat Intia ja Länsi-Intia, Intian viedessä mestaruuden lukemin 183-140.


title: Äitiyspakkaus

text: Äitiyspakkaus on Suomessa asuvalle raskaana olevalle äidille tai adoptioäidille myönnettävä äitiysavustus. Sen myöntää Kela. Äitiyspakkaus sisältää lasten vaatteita sekä muita tarpeellisia tavaroita kuten pyyheliinan, vuodevaatteet, peitteen, makuupussin ja hoitotarvikkeita.


title: Äitiyspakkaus

text: Äitiyspakkauksen edeltäjä oli Mannerheimin Lastensuojeluliiton jakama kiertokori, jota annettiin vähävaraisille äideille. Äitiysavustus tuli saataville vähävaraisille vuonna 1937 ja kaikille äideille 1949. Suomen mallin mukaisesti äitiyspakkauskokeiluja on tehty yli 30 maassa. Monet kokeiluista ovat olleet yksittäisiä, mutta Skotlannissa alettiin jakaa vuonna 2017 äitiyspakkausta kaikille vastasyntyneille.


title: Äitiyspakkaus

text: Oikeus äitiyspakkaukseen alkaa, kun äidin raskaus on kestänyt vähintään 154 päivää ja hän on käynyt terveystarkastuksessa lääkärissä tai neuvolassa ennen neljännen raskauskuukauden päättymistä. Äitiyspakkausta haetaan verkkopankkitunnuksilla Kelan verkkosivuilla.


title: Äitiyspakkaus

text: Pakkauksen sisältö kilpailutetaan vuosittain, ja sisältö pysyy pääpiirteittäin samankaltaisena. Äitiyspakkauksen sisältöä pyritään uudistamaan asiakaspalautteiden perusteella. Uusi pakkaus otetaan käyttöön, kun aiempi on jaettu loppuun. Vuonna 2016 tämä tapahtui maaliskuussa.


title: Äitiyspakkaus

text: Äitiyspakkauksen sijaan vanhempi voi valita rahallisen äitiysavustuksen. Vuonna 2016 rahallinen avustus on 140 euroa. Äitiyspakkauksen valitsee 95 prosenttia ensisynnyttäjistä ja 66 prosenttia kaikista äideistä.


title: Äitiyspakkaus

text: Vuoden 2016 pakkauksessa on ulkohaalari josta saa vetoketjun avulla makuupussin, peitemakuupussi, kevyttoppapuku, villahaalari, kaksi myssyä, sukkahousut, sukat ja lapaset, 9 bodya, 3 potkuhousut, 6 puolipotkuhousut, vuodevaatteet, kylpypyyhe, kylpylämpömittari, kuumemittari, kestovaippa ja muita tarvikkeita kuten ruokalappu ja kuolalappu, ensikirja, pehmolelu ja laatikko, jota voi käyttää myös vuoteena.


title: Äitiyspakkaus

text: Äitiyspakkauksen juuret ovat kiertokoreissa, joihin Mannerheimin Lastensuojeluliitto hankki vauvantarvikkeita lainattaviksi vähävaraisille äideille. Liiton paikalliset osastot toimivat yhdessä kunnallisen sosiaalitoimen tai kätilön kanssa koreja tarvitsevien perheiden löytämiseksi. Palautettujen kiertokorien vaatteet pestiin ja paikattiin ja kierrätettiin seuraavalle tarvitsijalle.


title: Äitiyspakkaus

text: Äitiyspakkaus liittyy myös osuustoimintaan. Elannon toimitusjohtaja Väinö Tannerin Sveitsistä saaman idean mukaisesti Elanto alkoi jakaa vuonna 1931 kummilahjoja jäsenperheiden vastasyntyneille lapsille. Osuuskaupan lahja oli iso pahvilaatikko, jossa oli lastentarvikkeita: vaatteita, lastenhoitoa opettava kirjanen sekä säätökassan tilikirja; tilille oli valmiiksi talletettu 10 markkaa. Osuusliikkeen äitiyslaatikkoja jaettiin vuoteen 1939 saakka. Sitten ajatus äitiyspakkauksesta siirtyi valtolle.


title: Äitiyspakkaus

text: Äitiysavustus tuli vähävaraisten äitien saataville vuonna 1937. Taustalla oli huoli vähenevästä syntyvyydestä ja suuresta lapsikuolleisuudesta. Avustuksen saamisen ehtona oli, että äiti hakeutuu raskausaikana terveydenhuollon piiriin. Kaikkien äitien saataville äitiysavustus tuli vuonna 1949. Kela on vastannut äitiyspakkauksen toimittamisesta vuodesta 1994 alkaen. Tätä ennen sen toimittivat Sosiaalihallitus (nykyinen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos) ja Valtion hankintakeskus.


title: Äitiyspakkaus

text: Koska äitiyspakkauksen saamisen edellytyksenä on hakeutuminen äitiysneuvolaan, se on houkutellut odottavia äitejä saamaan hoito-ohjeita ja tulemaan järjestyneen seurannan pariin. Lisäksi äitiyspakkauksen on uskottu vähentäneen kätkytkuolemia.


title: Äitiyspakkaus

text: Suomen mallin innoittamana äitiyspakkauksen tyylisiä kokeiluita on tehty kaikkiaan yli 30 maassa.


title: Äitiyspakkaus

text: Japanilaisessa Urayasun kaupungissa otettiin käyttöön vuonna 2015 ”äitiyslaukku”. Muuallakin Japanissa on harkittu neuvolajärjestelmän ja äitiyspakkauksen käyttöön ottamista. Myös Uuden-Seelannin Waikato on tehnyt suomalaisesta äitiyspakkauksesta oman versionsa. Se on tarkoitettu maorien terveyspalvelun piirissä oleville äideille. Meksikon hallitus aloitti vuonna 2015 hankkeen, jossa maan pääkaupungin Méxicon pienituloisille äideille jaetaan äitiyspaketteja Suomen esimerkin mukaisesti.


title: Äitiyspakkaus

text: Kanadan Albertassa Calgaryn yliopisto aloitti äitiyspakkausten jakamisen tammikuussa 2016. Projekti on osa tutkimushanketta, jossa tutkitaan ensimmäisen lapsensa saaneita perheitä, ja etsitään keinoja perheolojen parantamiseen. Pakkaus on sekä toiminnallisuudeltaan että sisällöltään suomalaistyyppinen. Myös Yhdysvalloissa Texasin osavaltion Bexarin piirikunnassa on alettu jakaa äitiyspakkauksia.


title: Äitiyspakkaus

text: Skotlannissa alettiin vuoden 2017 alusta jakaa suomalaisten äitiyspakkausten inspiroimia vauvapakkauksia () aluksi kokeiluna. Kokeilu oli tarkoitus pysyväistää ja laajentaa koko Skotlannin kattavaksi jo keväällä, mutta hanke jäi aikataulustaan jälkeen ja siirtyi elokuun puoliväliin. Vauvapakkauksesta on syntynyt myös poliittista kädenvääntöä muun muassa arvioitua korkeampien kustannusten vuoksi ja myös siksi, että Suomen mallin mukaan pakkauksen voi saada tulotasosta riippumatta. Tiistaina 30.5.2017 EU-parlamentissa Brysselissä järjestettiin Suomen europarlamentaarikko Miapetra Kumpula-Natrin emännöimä tilaisuus, jossa Skotlannin meppi Catherine Stihler esitteli skottien pakkausta. Stihlerin tavoitteena on, että vauvapakkaus olisi saatavilla koko Britannian ja Euroopan unionin vastasyntyneille.


title: Äitiyspakkaus

text: Elokuussa 2017 alkaa äitiyspakkausten jakaminen kaikille raskaana oleville naisille Skotlannissa. Brittiläinen hyväntekeväisyysjärjestö The Lullaby Trust toimii kätkytkuolemien estämiseksi, tukee imeväisikäisten terveyttä ja vauvan äkillisen kuoleman kohdanneita vanhempia. Järjestö on kieltänyt esitteidensä liittämisen Britanniassa jaettaviin äitiyspakkauksiin, koska ei halua suositella äitiyspakkauksia. Järjestö on kyseenalaistanut vauvalaatikon turvallisuuden, koska sen mukaan ei ole näyttöä siitä, että vauvan nukuttaminen pahvilaatikossa vähentäisi kätkytkuolemia tai lapsikuolleisuutta. The Lullaby Trust on kritisoinut myös pahvilaatikon turvallisuutta vauvan nukkumapaikkana yleensä, ja perustelee tätä sillä, ettei vauvalaatikoista ole olemassa mitään virallista turvallisuusstandardia. Skotlannin hallituksen mukaan sen jakamat laatikot ovat turvallisia. Suomen Kelan asiantuntija Johanna Aholainen taas sanoo, että suomalainen laatikko on täysin turvallinen nukkumapaikka vauvalle ja toteaa, ettei Suomessa ole koskaan väitettykään, että vauvalaatikko suojaisi kätkytkuolemalta.


title: Suomen metsät

text: Suomen metsät kuuluvat pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen, joka levittäytyy pohjoisella pallonpuoliskolla Alaskasta Siperian kautta Kamtšatkan niemimaalle Kaukoidässä. Havumetsävyöhyke käsittää 40 prosenttia maailman metsistä. Vyöhykkeellä kasvaa vain muutamia puulajeja. Pohjoisessa Utsjoella ja Enontekiössä kulkee metsäraja, jonka pohjoispuolella avautuu puuton tundra.


title: Suomen metsät

text: Suomi on maailman metsäisimpiä maita: pinta-alasta 71,6 prosenttia on metsää. Seuraavina ovat Japani (61,8 %) ja Ruotsi (56 %). Pohjoismaista Suomessa on kaikkein eniten metsää asukasta kohden eli 4,6 hehtaaria. Ruotsissa vastaava luku on 2,9, Norjassa 1,6 ja Tanskassa ainoastaan 0,08 hehtaaria.


title: Suomen metsät

text: Suomen metsien kokonaispinta-ala on 26,3 miljoonaa hehtaaria, josta metsätaloudellisesti hyvää metsämaata on 20,3 miljoonaa hehtaaria (lisäkasvu yli 1 m³/ha vuodessa). Metsien kokonaispinta-alasta soita on 9,1 miljoonaa hehtaaria (34 %), joista ojitettu 4,9 miljoonaan hehtaaria. Puuston tilavuus on 2,1 miljardia kuutiometriä. Metsien hiilensidontavarasto on 960 miljoonaa tonnia. Tiukasti suojeltuja metsiä on koko maassa 924 000 hehtaaria (4,5 %). Uhanalaisia lajeja Suomessa on kaikkiaan 1 505 kappaletta, joista 564:lle metsä on ensisijainen elinympäristö ja suo 67 lajille.


title: Suomen metsät

text: Yksityinen sektori omistaa metsien pinta-alasta 52 prosenttia, valtio 35 prosenttia ja metsäteollisuus kahdeksan prosenttia. Loput viisi prosenttia jakautuu kuntien, seurakuntien, yhteismetsien ja muiden yhteisöjen kesken.


title: Suomen metsät

text: Ihmisten elinehdot ovat vuosisatojen ajan rakentuneet metsän tarjoamien luonnontekijöiden varaan, josta he saivat suojaa ja monenlaisia antimia. Metsien taloudellinen hyväksikäyttö ja järkiperäinen hoitaminen alkoi paljon myöhemmin. Metsää on hyödynnetty eränkäyntiin, ammattimetsästykseen, kaskiviljelyyn, laiduntamiseen, marjastukseen ja sienestämiseen. Metsien puustoa on puolestaan hyödynnetty polttopuuksi, tervanpoltossa, laivanrakennuksessa, veisto/käsisahauksena, vesi/höyrysahoissa, vuoriteollisuudessa ja rautaruukeissa. Teollistumisen seurauksena puunkysyntä alkoi voimakkaasti kasvaa 1800-luvulla, jolloin syntyi oma erillinen teollisuuden haara eli metsäteollisuus. Kysynnän seurauksena metsien puuston rahallinen arvo alkoi nousta voimakkaasti.


title: Suomen metsät

text: Metsä, vesi ja puuttomat suot muodostivat alkuperäisen luonnon perustekijän, joka erosi huomattavasti nykyisestä talousmaisemasta. Maanviljelyn kehittyessä parhaat metsät raivattiin pelloiksi. Liikenteen ja asumisen toimintojen kasvaessa metsä sai väistyä etäämmälle.


title: Suomen metsät

text: Metsänhoitotiede ja metsänhoito on keskittynyt voimakkaasti puunkasvatuksen tehostamiseen, jolloin metsien muu käyttö on jäänyt vähemmälle huomiolle. Metsä on kuitenkin kokonaisuus, joka muodostaa elinympäristön kasveille, eläimille ja puille. Eläinten elinympäristöjä alettiin merkitä metsätaloussuunnitelmiin vasta 1990-luvulla. Puuntuotannossa oli 1900-luvun alussa tarkoituksena kehittää metsän uudistamiseen ja kasvattamiseen menetelmiä, joilla tuotannolliset tavoitteet voitiin saavuttaa mahdollisimman pienin kustannuksin. Näiden tutkimusten perusteella luovuttiin 1940-50-luvuilla harsintametsätaloudesta. Metsänhoidon tutkimuksen suuntautuminen pelkästään puuntuotantoon katkaisi lähes 30 vuodeksi tutkimuksen metsien luontaiseen kehitykseen ja vaihtoehtoisiin metsänhoidon muotoihin.


title: Suomen metsät

text: Metsämaa jaetaan nykyisin lisäkasvun perusteella useampaan luokkaan, jossa varsinainen metsämaa tarkoittaa puuston 1 m³/ha vähimmäislisäkasvua kuorineen vuodessa. Kitumaalla vastaava lisäkasvu on 1,0–0,1 m³/ha ja joutomaalla alle 0,1 kuutiometriä hehtaarilla.


title: Suomen metsät

text: Puuston määrä:


title: Suomen metsät

text: "Inventointi kulloisissakin valtion rajoissa"


title: Suomen metsät

text: Metsien puuston lisäkasvu vuodessa on vuosien 1971–1976 inventoinnin mukaan:


title: Suomen metsät

text: Puuston lisäkasvuksi on 2000-luvulla arvioitu 86,7 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Tästä määrästä poistuu hakkuina ja kuolleina puina 69,9 miljoonaa kuutiometriä.


title: Suomen metsät

text: Metsämaa voidaan jakaa kankaisiin ja turvemaihin eli soihin. Kangasmailla on yleensä ohuen humuskerroksen alla kova, peruskalliosta rapautumalla muodostunut mineraalimaa. Suot ovat luonnontilassaan usein vetisiä ja kasvavat huonosti metsää. Suomessa on paljon soita ja kolmannes metsämaasta on turvepohjaista.


title: Suomen metsät

text: Metsät jaetaan metsätyyppeihin, joita ovat "lehtometsät", "tuoreet kangasmetsät" ja "kuivat kangasmetsät". Turvepohjaiset metsät jakautuvat vastaavasti "korpiin" ja "rämeisiin". Metsätyypit perustuvat kasvitieteelle, joka ei huomioi pinnan alla olevaa maaperää ja maan päällä liikkuvia eläimiä, paitsi tuhohyönteisiä.


title: Suomen metsät

text: Metsien omistussuhteet ovat Suomessa kehittyneet pitkäaikaisen kehityksen tuloksena. Erämaiden asuttamisen yhteydessä syntyi yksittäistaloja, jotka kasvoivat vähitellen kyliksi. Aurinko- eli sarkajaossa metsät katsottiin yhteisiksi ja jätettiin jakamatta. Kylien ulkopuolella sijainneet suuret metsät ja erämaat katsottiin kenellekään kuulumattomiksi yleismaiksi, joihin uudisasukkaat saattoivat vapaasti asettua asumaan. Kustaa Vaasa julisti vuonna 1542 nämä yleismaat valtion maiksi, josta katsotaan valtion metsänomistuksen alkaneen. Vuonna 1775 alettiin toteuttaa isojakoa, jossa kylien yhteiset metsät jaettiin talojen kesken ja liikamaat jäivät valtion omistukseen.


title: Suomen metsät

text: Kuntien metsänomistus on syntynyt ostojen kautta, mutta kaupungit saivat suuriakin metsälahjoituksia valtiolta. Seurakuntien omistus on hyvin vanhaa, ja se on syntynyt yksityisten ja valtion lahjoituksista. Yhtiöiden metsänomistus on alkanut ostoilla yksityisiltä. Valtion harjoittama asutustoiminta on kaikkein voimakkaimmin vaikuttanut viime vuosikymmeninä metsien omistussuhteisiin. Suomen itsenäisyyden aikana runsaat 4,5 miljoonaa hehtaaria metsää on siirtynyt yksityiseen omistukseen.


title: Suomen metsät

text: Puuston kokonaisosuudet omistajaryhmittäin:


title: Suomen metsät

text: Yksityisiä metsätiloja, joissa on vähintään kaksi hehtaaria metsämaata on 443 800. Tilojen keskimääräinen metsäpinta-ala on 23,6 hehtaaria. Yksityisiä metsänomistajia on arvioitu olevan 600 000.


title: Suomen metsät

text: Metsänhoidollisista kustannuksista metsänomistajien omarahoitus ja omantyönhinta on 103 miljoonaa euroa. Valtio tukee yksityisten metsien hoitoa 64,7 miljoonalla eurolla, josta 43 prosenttia kului taimikoiden hoitoon ja nuorten metsien kunnostukseen. Loppu jakautuu kunnostusojituksiin, metsänuudistamiseen ja metsäteiden rakentamiseen ja ylläpitoon.


title: Isäkuukausi

text: Isäkuukausi oli suomalaisessa sosiaaliturvassa isälle tarkoitettu perhevapaa, jossa isä saa ylimääräistä isyysvapaata käyttäessään osan vanhempainvapaasta. Isäkuukauden ajalta Kansaneläkelaitos maksoi isälle ansiosidonnaista isyysrahaa.


title: Isäkuukausi

text: Isä sai isäkuukauden, kun hän käytti vanhempainvapaakaudesta vähintään 12 viimeistä arkipäivää. Isäkuukausi muodostui 12 arkipäivältä vanhempainvapaata ja sitä seuraavasta isyysvapaasta. Ylimääräinen isyysvapaa oli aluksi 1–12 arkipäivää ja vuodesta 2009 alkaen 1–24 arkipäivää. Koska vanhempainvapaita laskettaessa arkipäiviä ovat viikonpäivät maanantaista lauantaihin, oli alkuperäinen 12+12 arkipäivää neljä viikkoa, ja myöhempi vuodesta 2009 alkaen 12+24 arkipäivää kuusi viikkoa vapaata. Vuodesta 2013 alkaen isäkuukausi lakkautettiin ja isyysvapaata saa viettää joka tapauksessa 54 arkipäivää, joista enintään 18 arkipäivää yhtäaikaisesti äidin kanssa.


title: Isäkuukausi

text: Isäkuukauden pystyi pitämään heti äidin vanhempainrahan jatkoksi tai siirtämään sen pidettäväksi noin puolen vuoden sisällä (180 kalenteripäivää) vanhempainrahan loppumisesta. Jos isäkuukautta siirretään, toisen vanhemmista pitää olla kotona hoitamassa lasta.


title: Isäkuukausi

text: Isäkuukausi oli osa suomalaista sosiaaliturvaa vuosina 2003–2013.


title: Yash Chopra

text: Yash Raj Chopra (27. syyskuuta 1932 Lahore, Brittiläinen Intia – 21. lokakuuta 2012 Mumbai, Intia) oli intialainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja, joka työskenteli hindinkielisessä elokuvateollisuudessa. Hän oli Yash Raj Films -elokuvatuotantoyhtiön perustaja.


title: Yash Chopra

text: Chopra sai urallaan monia arvostettuja palkintoja ja kunnianosoituksia. Hän voitti muun muassa kuusi National Film Awards -palkintoa ja kaksitoista Filmfare Awards -palkintoa, joista neljä parhaasta ohjauksesta ja toiset neljä parhaasta elokuvasta. Intian valtio palkitsi hänet Dadasaheb Phalke -palkinnolla vuonna 2001 ja Padma Bhushan -palkinnolla vuonna 2005. Chopra ilmoitti jäävänsä eläkkeelle elokuvien ohjaamisesta vuonna 2012.


title: Yash Chopra

text: Yash Chopra meni naimisiin Pamela Singhin kanssa vuonna 1970. Heillä on kaksi poikaa, Aditya Chopra ja Uday Chopra, jotka työskentelevät myös elokuva-alalla.


title: Manhattan Municipal Building

text: Manhattan Municipal Building on New Yorkin kaupungin toimistorakennus Lower Manhattanilla New Yorkissa lähellä New Yorkin kaupungintaloa.


title: Manhattan Municipal Building

text: Tyyliltään uusrenessanssia ja uusklassismia yhdistelevän rakennuksen on suunnitellut arkkitehti William M. Kendall tunnetusta McKim, Mead & White –arkkitehtitoimistosta. Municipal Building oli toimiston ensimmäinen pilvenpiirtäjä. Rakennus valmistui 1914, mutta ensimmäiset toimistotilat otettiin käyttöön jo tammikuussa 1913. Kellarikerrokseen yhdistettiin New Yorkin metron asema ensimmäisenä rakennuksena New Yorkissa.


title: Manhattan Municipal Building

text: Rakennuksen keskustornin huipulla on kuvanveistäjä Adolph Weinmanin kullattu patsas "Civic Fame".


title: Manhattan Municipal Building

text: Municipal Building on edelleen yksi suurimmista hallintorakennuksista maailmassa. Rakennuksessa työskentelee yli 2000 työntekijää.


title: Akseli Brander

text: Akseli Vilhelm Brander (18. huhtikuuta 1876 Kitee – 3. lokakuuta 1958 Kitee) oli suomalainen maanviljelysneuvos ja agronomi, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1933–1951. Hänen isänsä oli maisteri Aksel Emil Brander. Akseli Branderilla oli kahdeksan sisarusta, jotka kaikki olivat yhteiskunnallisesti aktiivisia ja joista kolme oli kansanedustajia: Augusta Laine, Uuno Brander ja Helena Brander.


title: Akseli Brander

text: Hänen poikansa oli jäätutkija ja professori Erkki Palosuo.


title: Teknologiavälitteinen viestintä

text:
Teknologiavälitteinen viestintä (Technology-Mediated Communication, TMC) on kattotermi, joka käsittää kaikki teknologiapohjaiset viestintävälineet ja niiden käytön aina kynästä iPadiin. Yleensä teknologiavälitteisen viestinnän tutkimuksessa on keskitytty yhdellä viestintävälineellä tapahtuvaan viestintään. Lewis ja Fabos (2005) esittävätkin, että ajan ja kokemuksen johdosta teknologian käyttäjät voivat kokea viestintävälineen näkymättömäksi. Käyttäjät ikään kuin alkavat viestiä miettimättä, miten he sen tekevät. Lewis ja Fabos (2005) tutkivat pikaviestimiä, mutta heidän havaintonsa voi yleistää koskemaan laajemminkin teknologiavälitteistä viestintää (ks. esim. Ross ym. 2009, 579).
Pauli Rekolan verkkoportfolio
Teknologiavälitteisestä vuorovaikutuksesta, joka on teknologiavälitteistä viestintää suppeampi käsite.


title: Manboy (kappale)

text: Manboy on ruotsalaislaulaja Eric Saaden kappale. Eric osallistui kappaleella Ruotsin Eurovisionkarsintaan vuonna 2010. Ruotsin finaalissa hän sijoittui kolmanneksi.


title: Moustiers-Sainte-Marie

text: Moustiers-Sainte-Marie (oksitaaniksi "Mostiers Santa Maria") on kunta Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueella Alpes-de-Haute-Provencen departementissa. Vuonna 2008 kunnassa asui 719 asukasta, joista 710 asui siellä vakituisesti. Historiallisesti paikka on tunnettu fajanssin tuotannostaan. Kunta on valittu kauneimpien ranskalaiskylien "Les Plus Beaux Villages de France" -järjestön jäseneksi.


title: Moustiers-Sainte-Marie

text: Moustiers-Sainte-Marie sijaitsee rotkon suulla. Tästä syystä alueen talot on rakennettu toinen toistensa yläpuolelle ja kylää leimaavat ahtaat ja kapeat kujat. Kylän jakaa kahtia vuoristopuro Rioul ja Mairejoki. Niiden yli on rakennettu useita siltoja. Kylän tavaramerkki on "Cadeno", 227 metriä pitkä ketju, joka on viritetty jokilaakson yli 150 metrin korkeudelle. Ketjusta puolestaan riippuu tähti. Tarinan mukaan se saatiin eräältä Blacas-suvun paronilta tämän palatessa viidenneltä ristiretkeltä.


title: Moustiers-Sainte-Marie

text: Moustiers-Sainte-Marien nimi tulee sanoista "Castrum Monasterium", eli munkkilinna. Nimi on mainittu ensimmäisen kerran vuonna 1084. Munkit tulivat kuitenkin alueelle jo vuonna 435, kun Pyhä Maximus toi paikalle muutamia munkkeja Île Saint-Honoratista. Munkit asuivat luolissa ja rakensivat kappelin Neitsyt Marialle. Saraseenien muodostama uhka sai munkit muuttamaan pois alueelta, mutta he palasivat vuonna 1052 perustaen sivuluostarin. Luostarin ympärille syntyi asutusta ja Provencen kreivi Raimond Bérengerin valtakaudella siitä tuli 18 yhdyskuntaa käsittänyt hallintokeskus. Kylän ympärille rakennettiin muuri vuonna 1246, mutta se ei estänyt useita piirityksiä ja ryöstöjä 1300-luvun aikana. Moustiers-Sainte-Mariesta tuli osa Ranskaa yhdessä muun Provencen kanssa vuonna 1481. Vuonna 1548 alue sai maavoudin.


title: Moustiers-Sainte-Marie

text: 1500-luvulla faenzalainen munkki toi kylään fajanssin valmistustaidon, mistä alkoi kylän nousukausi. Moustiers-Sainte-Marie tuli tunnetuksi fajanssin valmistuksestaan ja siitä, että sen tuotteet olivat yhtä hyviä kuin suurten Ranskalaisten fajanssitehtaiden. Tunnettuja fajanssimestarisukuja alueella olivat "Viry", "Clérisy" ja "Olery". Kylään tuli myös paperinvalmistusta, mikä kasvatti paikkaa entisestään. vuonna 1780 Moustiers-Sainte-Mariessa oli 3 600 asukasta. Fajanssintuotanto kylässä loppui vuonna 1874, mutta sen herätti henkiin Marcel Provence vuonna 1926. Samassa yhteydessä perustettiin fajanssimuseo "Musée Historique de la Fayance".


title: Virginianalppiruusu

text: Virginianalppiruusu ("Rhododendron catawbiense") on Pohjois-Amerikan kaakkoisosista kotoisin oleva suurikokoinen, ainavihanta pensas, joka kuuluu alppiruusujen sukuun ja kanervakasvien heimoon. Se on läheistä sukua appalakkienalppiruusulle, josta sen erottaa huomattavasti pienemmän verhiön perusteella. Lajit elävät osin samoilla alueilla ja voivat risteytyä keskenään.


title: Virginianalppiruusu

text: Virginianalppiruusu on leveä pensas, joka kasvaa yleensä 1–3 metriä korkeaksi mutta joskus jopa 6 metriä korkeaksi. Sillä on jäykät, yläviistot haarat ja tiheä lehvästö, ja se saattaa kasvattaa maavarsia. Sen nuori haararanka on liereä ja kalju ja kuori sileä tai uurteinen ja liuskoina irtoava. Ruodilliset, ehyet lehdet ovat varrella kierteisesti, ja niiden lehtilapa on 8–12 senttimetriä pitkä, soikean pitkulainen, tylppä- tai suippokärkinen, pyöreätyvinen ja ehytlaitainen. Lehti on päältä tummanvihreä ja alta vaaleanvihreä ja pinnaltaan kiiltävä ja kalju tai heikosti karvainen.


title: Virginianalppiruusu

text: Virginianalppiruusu kukkii huhti–kesäkuussa pian uusien lehtien puhkeamisen jälkeen. Sen kukinto on 15–20-kukkainen latvaterttu. Tuoksuvat kukat ovat kaksineuvoisia, ja niissä on pieni, 5-liuskainen verhiö. Leveän kellomainen, hyvin lyhyt- ja avaratorvinen teriö on läpimitaltaan 3,5–4 senttimetriä ja väriltään yleensä ruusun- tai liilanpunainen – joskus myös vaaleanpunainen tai valkoinen. Hedelmä on 1–2 senttimetrin mittainen, karvainen kota.


title: Virginianalppiruusu

text: Virginianalppiruusu on kotoisin Pohjois-Amerikan kaakkoisosista. Sen luontainen levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Virginiaan ja Kentuckyyn ja etelässä Georgiaan ja Alabamaan. Lajin tieteellinen nimi "catawbiense" viittaa Pohjois-Carolinan vuorilla virtaavaan Catawbajokeen, joka on puolestaan saanut nimensä lähistöllä eläneiltä catawbaintiaaneilta. Lajin löysi juuri tältä joelta vuonna 1809 skotlantilainen kasvitieteilijä John Fraser, joka vei sen mukanaan Englantiin.


title: Virginianalppiruusu

text: Virginianalppiruusu menestyy parhaiten avoimilla paikoilla, happamassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä 1 200–2 000 metrin korkeudessa. Se muodostaa vuorten lakialueille ja rinteille tiheitä pensaikkoja, jotka ovat vaikeakulkuisia mutta kukkiessaan erittäin näyttäviä. Laji on kuivuuden- ja talvenkestävä ja sietää jopa −29…–35 celsiusasteen pakkasia.


title: Virginianalppiruusu

text: Virginianalppiruususta on jalostettu lukuisia talvenkestäviä lajikkeita risteyttämällä sitä muiden alppiruusulajien kanssa. Näitä risteymiä kutsutaan nimellä puistoalppiruusu ("Rhododendron" Catawbiense-Ryhmä). Talvenkestävyytensä vuoksi puistoalppiruusu on suosittu koristekasvi etenkin kylmän ilmaston alueilla, kuten Suomessa.


title: Val Valentino

text: Val Valentino (s. 14. kesäkuuta 1956 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen taikuri, joka tunnetaan parhaiten "Taikatemput paljastuvat" -ohjelmasta, jossa hän esitti ”Naamioitunutta taikuria”.


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: Klassisessa tietokonevälitteisen viestinnän (Computer-Mediated Communication, CMC) määritelmässä tietokonevälitteistä viestintää kuvataan viestinnäksi, joka tapahtuu ihmisten välillä tietokonelaitteiston välittämänä (Herring 1996, 1). Vaikka Herringin klassinen määritelmä on jo vuodelta 1996, kuvastaa se yhä nykyisiäkin mobiileja viestintävälineitä. Nykyisten mobiilien viestimien datan käsitteleminen ja välittäminen vaatii jo useampia mikroprosessorein varustettuja laitteita, jotka voidaan tulkita tietokoneiksi. Toisen määritelmän mukaan tietokonevälitteistä viestintää on kaikki ihmisten välinen vuorovaikutus, joka tapahtuu tietokonetta käyttäen (Thurlow, Lengel & Tomic 2004, 14-15). Lindlof ja Taylor (2002, 249) puolestaan määrittelevät tietokonevälitteisen viestinnän hieman tarkemmin. Heidän mukaansa tietokonevälitteinen viestintä on prosessi, jossa ihmiset luovat, ylläpitävät ja muokkaavat merkityksiä kun he viestivät toisilleen tietokoneistetun rakennelman välityksellä. Ihmiset siis jakavat ja yhteensovittavat viestiessään merkityksiä, kuten merkitysten yhteensovittamisen teoriakin asian selittää (ks. esim. Griffin 2003). December (2010) määrittelee tietokonevälitteisen viestinnän prosessiajattelun kautta. Hän näkee tietokonevälitteisen viestinnän prosessiksi, jossa ihmiset luovat, vaihtavat ja hahmottavat tietoa käyttämällä verkostoitunutta tietoliikenneverkkoa systeeminä, joka helpottaa viestien koodausta, välittämistä ja purkua.


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text:
Teknologiavälitteinen viestintä
Web 2.0
Sosiaalinen media
Puheviestintä
Tieto- ja viestintäteknologia


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: December, J. 2010. What is Computer-Mediated Communication. Viitattu 12.5.2010.


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: Griffin E. A. 2003. A first look at communication theory. 5th ed. New York: McGraw-Hill.


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: Herring, S. 1996. Computer-Mediated Communication; Linguistic, Social and Cross-Cultural Perspectives. Amsterdam: John Benjamins.


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: Lindlof, T. & Taylor, B, 2002. Qualitative Communication Research Methods. 2nd ed. Thousand Oaks: Sage.


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: Rekola, P. 2011. Nuorten aikuisten verkkoyhteisöpalvelujen mobiilikäyttö. Jyväskylän yliopisto. Viestintätieteiden laitos. Pro gradu -tutkielma.


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: Thurlow, C., Lengel, L. & Tomic A. 2004. Computer mediated communication. Social interaction and the internet. London: Sage


title: Tietokonevälitteinen viestintä

text: Pauli Rekolan verkkoportfolio


title: HMS Quality

text: HMS Quality (viirinumerot G62) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Q-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.


title: HMS Quality

text: Alus tilattiin 2. huhtikuuta 1940 Swan Hunter and Wigham Richardonilta Wallsendistä Newcastlesta osana kolmatta hätälaivuetta (). Aluksen köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla 10. lokakuuta, ja alus laskettiin vesille 6. lokakuuta 1941. Alus valmistui 7. syyskuuta 1942, jolloin sen tarjoukseen perustunut hinta oli 439 820 puntaa ilman amiraliteetin toimittamia ase-, viesti- ja tutkajärjestelmiä.


title: HMS Quality

text: Alus siirrettiin 8. lokakuuta 1945 Australian laivastolle, joka nimesi sen "HMAS Qualityksi". Alus poistettiin palveluksesta 25. tammikuuta seuraavana vuonna ja se siirrettiin reserviin. Alus myytiin romutettavaksi 10. huhtikuuta 1958.


title: Busanin piiritys

text: Busanin piiritys oli Korean ja Japanin välillä käyty taistelu vuonna 1592. Se oli Dadaejinin taistelun ohella ensimmäinen Toyotomi Hideyoshin Korean valloituksissa käyty taistelu, ja aloitti niemimaalla pitkään raivonneen sodan.


title: Busanin piiritys

text: Japanilaisten tuli vallata Busanin rannikko joukkojensa rantautumispaikaksi, ja maataistelua valittiin johtamaan paikallisia tietoja omannut Sō Yoshitoshi. Taistelusuunnitelmaan kuului samanaikainen hyökkäys Dadaejinin linnoitukseen, jota johtamaan nimitettiin Konishi Yukinaga.


title: Busanin piiritys

text: Hyökkäys alkoi aamulla 24. toukokuuta, Sōn yritettyä ensin käännyttää korealaisia Japanin liittolaisiksi Ming-dynastiaa vastaan. Japanilaiset nousivat heti taistelussa ylivoimaisiksi arkebuusien avulla, sillä tämän uuden teknologian avulla he kykenivät tappamaan muureilla seisseitä korealaisia kaukaa. Korealaisten kenraali Jeong Bal yritti muodostaa korealaiset jousimiehet vastahyökkäykseen, mutta he joutuivat perääntymään. Tuntien taistelun jälkeen korealaisilta loppui nuolet.


title: Busanin piiritys

text: Lopulta kenraali Jeong Bal menehtyi tulituksessa, mikä laski korealaisten taisteluintoa entisestään. Japanilaiset onnistuivat valtaamaan linnoituksen aamulla, ja lähes kaikki Busanin joukot tapettiin. Tämän lisäksi japanilaiset tappoivat myös jäljelle jääneet ihmiset siviilejä ja eläimiä myöten.


title: Busanin piiritys

text: Busanin päädyttyä japanilaisten haltuun, sen kautta alettiin kuljettaa muonaa sekä joukkoja Japanista, kunnes amiraali Yi Sun-sin hyökkäsi sinne joukkoineen.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Suonensisäinen käyttö eli IV-käyttö (intravenoosinen) on päihteen käyttöä injisoimalla ainetta laskimoon eli verenkierron siihen osaan, joka vie verta kohti sydäntä. Sen sijaan valtimoon injisoiminen on erityisen vaarallista. Suonensisäisellä käytöllä aineesta saa maksimaalisen tehon. Suonensisäisesti käytettynä aineen hyötyosuus on korkeampi ja siten pienempi määrä ainetta aiheuttaa vastaavan vaikutuksen kuin suurempi määrä muilla tavoilla annosteltuna. Suonensisäinen käyttö myös antaa voimakkaamman käyttökokemuksen kuin muut aineen annostelutavat.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Suonensisäiseen käyttöön liittyy useita terveydellisiä riskejä ja potentiaalisia haittoja. Epäpuhtaiden huumeiden erilaiset jatkeaineet ja lääkkeiden sidosaineet kulkeutuvat käyttäjän verenkiertoon ja voivat tukkia verisuonia. Injektioneula puolestaan voi vaurioittaa verisuonta injektiokohdasta. Pistovälineiden uudelleen- ja yhteiskäytöstä voi saada veren välityksellä leviäviä tartuntatauteja, HIV- ja hepatiittisairauksia, ja epähygieenisistä pistoksista tulehduksia. Injisointikohtaan voi kehittyä krooninen haavauma, selluliitti tai absessi.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Suonensisäisessä käytössä yliannostuksen riski ja kuoleman vaara ovat korostuneita. Vaikka annos ei olisi liian suuri, suonensisäisten käyttäjä voi saada anafylaktisen šokin, joka voi johtaa kuolemaan.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Suonensisäinen käyttö on yleistä, kun kyseessä on verrattain kallis aine ja siihen on kehittynyt riippuvuutta ja toleranssia, jolloin käytetty aine injisoimalla on riittoisampi, ja näin ollen käyttäjät myös säästävät rahaa.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Suonensisäinen huumeen käyttö liittyy usein käyttöhistoriaan, jossa on aloitettu muilla käyttötavoilla ja on päädytty lopulta suonensisäiseen käyttöön, joka antaa voimakkaimman käyttökokemusen. Pidempään ainetta käyttäneelle voi olla kehittynyt voimakas riippuvuus, mutta aine on alkanut tuntua totutuin käyttötavoin laimealta, jolloin injektoinnilla käyttäjä on tavoitellut voimakkaampaa käyttökokemusta. Toisaalta injektoinnin aloitettua on vaikea palata laimeilta tuntuviin muihin aineen käyttötapoihin.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Huumeilla on useita käyttötapoja, eikä injisointi ole siten ainoa tapa käyttää tiettyä huumetta. Toisaalta kaikki huumeet eivät sovellu suonensisäisesti käytettäviksi, esimerkiksi maailman yleisintä huumetta kannabista ei voi käyttää suonensisäisesti. Suonensisäisesti käytetään erityisesti heroiinia ja useita muita opioideja, kuten buprenorfiinia ja metadonia. Eräässä tutkimuksessa metamfetamiinia, amfetamiinia ja MDPV:tä käytettiin yli 90-prosenttisesti suonensisäisesti. Myös kokaiinia ja nestemäistä ketamiinia voidaan käyttää suonensisäisesti.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Myös monet lääkinnällisessä käytössä oraalisesti annosteltavat lääkkeet, joita ei edes lääkinnällisessä käytössä käytetä injisoitavissa muodoissa (nämä lääkkeet voivat aiheuttaa vakavia sivuvaikutuksia IV-käytössä, jolloin suhteelliset haitat ovat huomattavat verrattavissa lääkkeisiin jotka annostellaan esimerkiksi oraalisesti), voivat olla hengenvaarallisia IV-käytössä.


title: Suonensisäinen käyttö

text: 1990-luvulla heroiinin suonensisäinen käyttö oli maailmalla laajaa. 1990-luvulla ruiskuhuumeiden käytön yleistyminen oli havaittavissa poliisin tilastoista ja pääteltävissä tartuntatautien esiintyvyydestä. Vuoteen 1998 asti ruiskuhuumeen käyttöön liittyvä HIV-infektio oli harvinaisuus Suomessa. 2000-luvulla buprenorfiini on korvannut heroiinin Suomessa.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Suomessa arvioidaan olevan noin 20 000 suonensisäistä käyttäjää. Yksi syy huumeiden suonensisäiseen käyttöön Suomessa on todennäköisesti huumeiden kalleus Suomessa. Vuoden 2009 lopulla tehdyssä tutkimuksessa suonensisäisesti Subutexia käytti yli 90 prosenttia haastatelluista ja tutkimuksessa vastaavaan lukuun päästiin myös Suboxonen ja metadonin osalta, kun käyttäjäkunnasta suljettiin pois opioidikorvaushoidossa olevat.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Käyttäjä pyrkivät puhdistamaan injisoitavan aineen ennen sen pistämistä laskimoon. Käyttäjät kutsuvat toimenpidettä filtteröinniksi, sillä katukaupassa liikkuvat aineet ovat epäpuhtaita ja lääkevalmisteissa on sidosaineita. Vaarallisten aineiden osittaiseksi poistamiseksi käytetään filttereitä, kuten savukkeiden filttereitä tai terveysneuvontapisteistä saatavia maksuttomia filttereitä.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Yleinen ruisku on kahden millilitran vetoinen. Ruiskun kärjessä olevan neulan halkaisija vaihtelee. Kyynärtaipeen laskimot on yleisin pistokohta. Neula työnnetään ihon läpi laskimoon noin 20 asteen kulmassa, jotta neulan kärki pysyisi laskimossa ja neulan kärki ei lävistäisi laskimon vastakkaista seinämää. Kyynärtaipeeseen pistettäessä voidaan käyttää apuna olkavarteen laitettavaa kiristyssidettä, joka auttaa laskimon löytämisessä. Pistämiseen soveltuvia laskimoita on kyynärtaipeiden lisäksi eri puolilla kehoa, muiden muassa muualla käsissä ja nilkoissa. Suonensisäisten käyttäjät eivät pistä valtimoihin.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Aineen vaikutuksen huomaaminen on yksilökohtaista ja vaikutus alkaa yleensä muutamassa sekunnissa. Yleensä sanotaan, että käyttäjä kokee ensin "humahduksen", joka johtuu siitä, että aine on laitettu suoraan verenkiertoon ja siten alkaa vaikuttaa miltei saman tien. Juuri tämän voimakkaan (käyttäjät puhuvat nousuista) vaikutuksen takia on korkeampi riski tulla riippuvaiseksi, koska käyttäjä ei enää saa samanlaisia vaikutuksia muilla tavoin.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Suonensisäiseen käyttöön liittyy useita terveydellisiä riskejä ja potentiaalisia haittoja. Huumeiden suonensisäinen käyttö on arvioitu riskikäyttäytymiseksi. Käyttäjä voi harvoin olla varma katukaupassa liikkuvan aineen voimakkuudesta ja koostumuksesta.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Tartuntautien leviäminen liittyy pistovälineiden uudelleen- ja yhteiskäyttöön. Aikaisemmin toisen henkilön käyttämän ruiskun välityksellä voi levitä tartuntatauteja. Suonensisäiseen käyttöön liittyy HIV:n saamisen riski. Lisäksi 70-80 prosenttia suonensisäisiä huumeita käyttäneistä on saanut C-hepatiitti-tartunnan ja 40 prosenttia B-hepatiitin.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Epähygieeniset injektiovälineet sisältävät bakteereja, jotka voivat saada aikaan tulehduksia pistoskohtiin. Injisointikohtaan voi kehittyä krooninen haavauma, selluliitti tai absessi.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Parantumattomiin pistämisreikiin piikittäminen voi aiheuttaa veritulpan, joka voi kulkeutua aivoihin asti. Suoniin voi tulla useita vaarallisia vahinkoja, kun huumeita piikitetään. Suun kautta otettavat lääkkeet ovat suonensisäisesti käytettyinä vaarallisia. Tähän väärinkäyttöön sisältyy huomattava sairastumisriski.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Katukaupassa liikkuvat huumeet sisältävät usein erilaisia jatkeaineita. Lääkkeet sisältävät sidosaineita, jotka voivat rikkoa suonia. Sidosaineet, kuten maissitärkkelys voivat kulkeutua silmiin, tukkia verisuonet ja aiheuttaa sokeuden.


title: Suonensisäinen käyttö

text: Käyttäjiltä on jouduttu amputoimaan käsiä, jalkoja ja sormia pistämisen aiheutettua vaurioita verisuoniin. Kaulan alueelle pistämiseen liittyy erityisen suuria riskejä.