title: Rolando

text: Rolando Jorge Pires da Fonseca, joka tunnetaan paremmin nimellä Rolando (s. 31. elokuuta 1985 São Vicente, Kap Verde) on portugalilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa ranskalaista Marseillea.


title: Rolando

text: Rolando aloitti ammattilaisuransa lissabonilaisjoukkue Belenensesin riveistä, jonka junioreissa hän oli myös pelannut. Ensiesiintymisensä pääsarjassa hän teki 28. elokuuta 2004 kotiottelussa Marítimoa vastaan. Rolando pelasi debyytissään täydet 90 minuuttia ja teki yhden maalin. Tulevina kausin hän nousi joukkueensa puolustuksen tukihahmoksi. Viimeisellä kaudellaan 2007–2008 hän pelasi 30 ottelua, kun joukkue sijoittui sarjassa kahdeksanneksi.


title: Rolando

text: 15. huhtikuuta 2008 Porto vahvisti, että Rolando siirtyy joukkueeseen nelivuotisella sopimuksella. Ensimmäisellä kaudellaan Rolando nousi nopeasti joukkueen pelaavaan kokoonpanoon.


title: Rolando

text: 30. tammikuuta 2013 hän siirtyi lainasopimuksella Napoliin.


title: Rolando

text: Kapverdeläissyntyinen Rolando muutti Portugaliin 15-vuotiaana ja sai maan kansalaisuuden vuotta myöhemmin. Näin hän päätti edustaa jatkossa Portugalia. Valintansa jälkeen hän nousi lähes heti Portugalin alle 21-vuotiaiden maajoukkueeseen.


title: Rolando

text: 11. helmikuuta 2009 Rolando teki ensiesiintymisensä Portugalin maajoukkueessa ystävyysottelussa Suomea vastaan.


title: KSK Beveren

text: Koninklijke Sportkring Beveren eli KSK Beveren on belgialainen jalkapalloseura Beverenistä. Joukkue on voittanut Jupiler leaguen kahdesti (1978–1979 sekä 1983–1984) sekä Belgian cupin kahdesti (1977–1978 sekä 1982–1983).


title: Beveren

text: Beveren on kunta Itä-Flanderissa, Belgiassa. Kunnassa on 45 887 (1.1.2008) asukasta 150,18 km² kokoisella alueella.


title: Soluviljely

text: Soluviljely tarkoittaa prokaryoottisten tai eukaryoottisten solujen kasvatusta hallituissa olosuhteissa. Soluviljelyn historian kehitys ja menetelmät ovat pitkälti olleet samankaltaisia kuin kudos- ja elinviljelyn.


title: Soluviljely

text: 1900-luvun puoleenväliin mennessä eläinsoluviljely alkoi olla yleinen laboratoriotekniikka, muta idea elävien solulinjojen erottamisesta alkuperäisestä kudoslähteestään keksittiin kuitenkin jo 1800-luvulla.


title: Soluviljely

text:
1800-luvulla englantilainen fysiologi Sydney Ringer kehitti suolaliuoksia, joissa oli natrium-, kalium-, kalsium- ja magnesiumkloridia siinä määrin, että eläimen ruumiin ulkopuolella oleva sydän pystyi vielä sykkimään.
Vuonna 1885 Wilhelm Roux poisti osan kanasikiön hermostolevyn ja piti sitä lämpimässä suolaliuoksessa muutamaa vuorokautta. Tämä oli kudosviljelyn synty. Ross Granville Harrison, joka työskenteli ensin Johns Hopkinsin yliopiston lääketieteellisessa tiedekunnassa ja sitten Yalen yliopistossa, julkaisi tutkimustensa tulokset vuosina 1907–1910 ja näin loi kudosviljelyn metodiikan.


title: Soluviljely

text: Soluviljelytekniikat kehittyivät huomattavasti 1940–1950-luvuilla virologiatutkimusten tueksi. Virusten kasvattaminen soluviljelyissä on mahdollistanut niiden jalostamisen rokotteita varten. Jonas Salkin kehittämä poliorokote oli yksi ensimmäisistä sarjavalmisteisista tuotteista, jonka valmistuksessa käytettiin soluviljelytekniikkaa. Tutkijat John Franklin Enders, Thomas Huckle Weller ja Frederick Chapman Robbins kehittivät metodin, jonka avulla he kasvattivat poliovirusta apinan maksan soluviljelmässä. Tämän työn perusteella he voittivat vuonna 1954 Nobelin lääketieteen palkinnon, ja Salk kehitti poliorokotteen.


title: John Whitehead

text: John Whitehead on/on ollut seuraavien henkilöiden nimi:


title: Jonathan Richman

text: Jonathan Richman (s. 16. toukokuuta 1951 Natick, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, kitaristi ja lauluntekijä.


title: Jonathan Richman

text: Richman aloitti soittamisen ja säveltämisen 1960-luvun puolivälissä. Vuonna 1969 hän muutti Velvet Undergroundin (ehkä tärkein musiikillinen esikuva) kotikaupunkiin New Yorkiin, jossa hän yöpyi ensimmäiset kaksi viikkoa yhtyeen managerin sohvalla. Hän työskenteli sekalaisissa töissä ja yritti luoda musiikkiuraa, mutta epäonnistuttuaan palasi Bostoniin.


title: Jonathan Richman

text: Bostonissa Richman perusti vuonna 1970 The Modern Lovers -yhtyeen. Vuonna 1972 yhtye teki Los Angelesissa demonauhoituksia John Calen johdolla, mutta nauhoituksista ja esiintymisistä huolimatta levytyssopimusta ei tullut. Yhtye hajosi vuonna 1973. Pienen tauon jälkeen Richman alkoi valmistella soolotöitään ja kokosi samalla nimellä yhtyeen uusista muusikoista. Alkuperäiset demonauhat julkaistiin vuonna 1976 albumina "The Modern Lovers", ja seuraavana vuonna ilmestyi uuden yhtyeen kanssa äänitetty "Jonathan Richman and the Modern Lovers".


title: Jonathan Richman

text: Richmanin kulttisuosio on kestänyt läpi vuosikymmenten. Viime vuosina hänen näkyvyyttään ovat kasvattaneet useat vierailut Conan O'Brienin show'ssa sekä rooli elokuvassa "Sekaisin Marista". Richmania on myös toisinaan kutsuttu punkin kummisedäksi, ja hän onkin innoittanut monia artisteja ja yhtyeitä.


title: Jalkaväkirykmentti 61 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 61 oli Vaasan ruotsinkielisessä suojeluskuntapiirissä muodostettu ruotsinkielinen rykmentti, joka muun muassa osallistui Kannaksen torjuntataisteluihin kesällä 1944. Rykmentti perustettiin reservirykmenttinä. Rykmenttiin sijoitettiin myös ruotsalaisia vapaaehtoisia. Myös rykmentin kolmannen pataljoonan komentajana toimi ruotsalainen vapaaehtoinen, majuri Sven Hedengren. Suurhyökkäyksen aikana rykmentin komentajana toimi everstiluutnantti Alpo Marttinen. JR 61 saavutti mainetta Tienhaaran taistelussa 22. - 25. kesäkuuta 1944 saavuttamallaan torjuntavoitolla.


title: Mandelstamin muuttujat

text: Mandelstamin muuttujat ovat kinemaattisia muuttujia, jotka ovat Lorentz-invariantteja (inertiaalikoordinaatistosta riippumattomia). Ne kuvaavat kahden elastisesti törmäävän hiukkasen energioita ja liikemääriä. Elastisuus tarkoittaa sitä, että kokonaisenergia ja -liikemäärä pysyvät samoina ennen ja jälkeen törmäyksen.


title: Mandelstamin muuttujat

text: Mandelstamin muuttujia kuvataan kirjaimilla "s", "t" ja "u":


title: Mandelstamin muuttujat

text: missä formula_4 ja formula_5 ovat törmäävien hiukkasten neliliikemäärät ja formula_6 ja formula_7 ovat hiukkasten neliliikemäärät törmäysten jälkeen. Mandelstamin muuttujien summa on sama kuin törmäävien ja sironneiden hiukkasten massojen neliöiden summa


title: Mandelstamin muuttujat

text: Kun törmäystä tarkastellaan massakeskipistekoordinaatistosta, niin "s":n neliöjuuri tulkitaan hiukkasten kokonaisenergiaksi


title: Mandelstamin muuttujat

text: missä formula_10 ja formula_11 ovat törmäävien hiukkasten energiat ja yläindeksissä oleva *-merkki tarkoittaa sitä, että energia on massakeskipiste-energia. Vaihtoehtoinen tapa tarkastella tilannetta on käyttää laboratoriokoordinaatistoa, jossa siis toinen hiukkanen on koordinaatiston origossa ja sen tulkitaan olevan paikallaan.


title: Eristäytymispolitiikka

text: Eristäytymispolitiikka (myös 'isolationismi') on ulkomaanpolitiikkaa, jota harjoittava valtio pyrkii olemaan puuttumatta maailmanpolitiikan tapahtumiin. Eristäytyvä valtio välttää voimakkaita kannanottoja ja liittoutumia muiden valtioiden kanssa välttääkseen ulkopoliittisia sitoumuksia ja velvollisuuksia sekä mahdollisia ikäviä seurauksia kuten sotia, jotka eivät liity välittömästi valtion omien etujen, kansalaisten tai alueiden suojelemiseen. Puhdas isolationismi tarkoittaa myös valtion ulkopuolelle suuntautuvan kaupan ja kulttuurivaihdon rajoittamista sekä pyrkimystä taloudelliseen omavaraisuuteen.


title: Eristäytymispolitiikka

text: Eristäytymisestä keskustellaan monien maiden poliitiikassa. Eristäytymisellä on nähty olevan joitakin etuja, joskin myös merkittäviä haittavaikutuksia muun muassa valtion kansalaisten elintasoon ja teollisuuden kilpailukykyyn. Eristäytymällä haluttu rajoittaa siirtolaistyövoiman vastaanottamista palkkojen laskun ja työttömyyden lisääntymisen pelosta sekä mukavuusperustein, vaikka keskimäärin taloustieteilijöiden mukaan vapaa työvoiman liikkuvuuden rajoittaminen heikentää valtion taloutta.


title: Eristäytymispolitiikka

text: Ming-dynastian ja jälleen Qing-dynastian aikana Kiina harjoitti eristäytymispolitiikkaa. Ensimmäiseksi Ming-dynastian aikana 1371 astui voimaan Hai jin -laki, joka kielsi kaiken meritse tapahtuvan kaupankäynnin. Kiellon oli tarkoitus estää kasvanut merirosvous, mutta aikaa myöten se näännytti rannikkoalueet, jotka olivat perinteisesti saaneet osansa toimeentulosta laillisesta meritse tapahtuvasta kaupankäynnistä. Kielto purettiin vuonna 1550, jolloin valtio joutui aloittamaan toimet kaupankäynnin elvyttämiseksi.


title: Eristäytymispolitiikka

text: Qing-dynastia otti käyttöön Hai jinin vuonna 1647 heikentääkseen Ming-hallitukseen kuulunutta sotapäällikköä Koxingaa. Koxinga vaikutti rannikolla ja häntä pidettiin uhkana Qingille. Kiellon rikkojaa uhattiin kuolemantuomiolla.


title: Eristäytymispolitiikka

text: Tokugawa-shōgunaatin aikainen Japani harjoitti Sakoku-ulkopolitiikkaa, jolloin kukaan ei voinut tulla maahan eikä lähteä maasta. Kielto oli voimassa vuosina 1641–1853 ja se piti muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta.


title: Eristäytymispolitiikka

text: Yhdysvallat on harjoittanut useissa historiansa vaiheissa ulkopolitiikkaa, jossa on pyritty eristäytymään ulkopoliittisista sitoumuksista ulkomaankauppaa rajoittamatta.


title: Zazan kieli

text: Zaza, joskus myös zazaki, on itäisessä Anatoliassa Eufrat- ja Tigris-jokien välillä puhuttu indoeurooppalainen kieli. Se kuuluu iranilaisen kielihaaran luoteisryhmään. Zazan sukukieliä ovat kurdi, persia ja belutši. Se jakaantuu pohjoiseen ja eteläiseen zazaan. Kielellä on 1,64 miljoonaa puhujaa.


title: Zazan kieli

text: Zazan kieli on todennäköisesti peräisin Pohjois-Iranista.


title: Lihaa ja verta

text: Lihaa ja verta (, tyyliteltynä Flesh+Blood, televisioesityksessä käytetty myös nimeä Tuliset miekat), on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut Paul Verhoevenin ohjaama elokuva. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoden 1501 Eurooppaan.


title: Flesh and Blood

text: Flesh and Blood voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Yanmar

text: Yanmar Co., Ltd on japanilainen yhtiö, joka on erikoistunut koneiden valmistukseen ja myyntiin. Yhtiö valmistaa muun muassa maatalouskoneita ja veneiden moottoreita. Yhtiö on perustettu vuonna 1912. Pääkonttori sijaitsee Osakassa, Japanissa. Vuonna 2007 yrityksessä oli 15 365 työntekijää.


title: Tert-butyylihydroperoksidi

text: Tert-butyylihydroperoksidi (CHO) on orgaaninen peroksidi, jota käytetään hapettimena ja muovien valmistuksessa polymeraatioreaktion heräteaineena sekä muovien kovettajana. Aine myydään usein 70-prosenttisena vesiliuoksena.


title: Tert-butyylihydroperoksidi

text: Huoneen lämmössä tert-butyylihydroperoksidi on väritön neste. Se on voimakas hapetin ja reagoi siksi hyvin herkästi, erityisesti helposti pelkistävien aineiden kanssa. Aine on palavaa ja muodostaa myös herkästi räjähtäviä seoksia. Aine liukenee orgaanisiin liuottimiin ja sekoittuu veden kanssa.


title: Tert-butyylihydroperoksidi

text: Tert-butyylihydropeorksidia valmistetaan isobutaanista. Isobuteenissa monesti epäpuhtautena oleva isobuteeni poistetaan käsittelemällä seosta sopivissa olosuhteissa niin, että isobuteeni oligomerisoituu. Jäljelle jäänyt isobutaani erotetaan tislaamalla ja hapetetaan tert-butyylihydroperoksidiksi atomaarisella hapella.


title: Tert-butyylihydroperoksidi

text: Tert-butyylihydroperoksidi on ärsytystä aiheuttava ja syövyttävä aine. Hengitettynä aine aiheuttaa yskää ja hengitysvaikeuksia ja suurina pitoisuuksina myös keuhkovaurion. Nieltynä aine voi syövyttää ruokatorvea ja aiheuttaa pahoinvointia. Silmiin tai iholle joutuessaan tert-butyylihydroperoksidi voi aiheuttaa vakaviakin syövytysvammoja. Yhdiste on erityisesti veden eliöstölle haitallista.. Aineen on todettu aiheuttavan geenimutaatioita muun muassa "Drosophila"-suvun kärpäsille.


title: Jesse James – suuri seikkailija

text: Jesse James – suuri seikkailija ("Jesse James") oli Henry Kingin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1939. Elokuva perustuu löyhästi Jesse Jamesin elämään. Sen pääosassa Jesse Jamesina on Tyrone Power ja Frank Jamesia esittää Henry Fonda.


title: Jesse James – suuri seikkailija

text: Fritz Lang ohjasi elokuvalle myöhemmin jatko-osan "Frank Jamesin paluu", ja Nicholas Ray teki uusintaversion elokuvasta vuonna 1957 nimellä "Jesse James", jossa nimiosaa esitti Robert Wagner.


title: Jesse James – suuri seikkailija

text: American Humane Association alkoi valvoa eläinten kohtelua elokuvien tekemisessä, kun tämän elokuvan kuvauksissa yksi hevonen kuoli.


title: The Devil You Know

text: The Devil You Know on heavy metal -yhtyeen Heaven and Hellin ensimmäinen ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2009. Albumin tuotti itse yhtye sekä Mike Exeter. Albumi on yhtyeen ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu Heaven and Hell -nimellä. Yhtyeen kokoonpano soitti ennen Black Sabbathissa vuosina 1980-1982 ja 1991-1992. Albumin ensimmäinen single, "Bible Black" julkaistiin Yhdysvalloissa iTunesissa 31. maaliskuuta 2009. Kappaleesta on tehty myös animoitu musiikkivideo. Albumi on julkaistu myös vaihtoehtoisella kansitaiteella Wal-Mart-kauppaketjuihin. Albumi jäi yhtyeen laulajan Ronnie James Dion viimeiseksi albumiksi hänen kuoltua vatsasyöpään 16.5.2010.


title: The Devil You Know

text: Vuonna 2006 Black Sabbathin vuosien 1980-1982 ja 1991-1992 kokoonpano (laulaja Ronnie James Dio, kitaristi Tony Iommi, basisti Geezer Butler ja rumpali Vinny Appice) kokoontui uudelleen nauhoittaakseen kolme uutta kappaletta Black Sabbathin "The Dio Years"-kokoelmalle. Iommin mukaan arkistoista ei löytynyt mitään käyttökelpoista vanhaa materiaalia, joten hän ja Dio päättivät säveltää uusia kappaleita albumille. Vuonna 2007 kokoelman julkaisun aattona yhtye lähti kiertueelle Heaven and Hell-nimikkeen alla väärinkäsitysten välttämiseksi, sillä alkuperäinen Black Sabbath oli toiminut Ozzy Osbournen johdolla muutaman edellisen vuoden ajan tehden kiertueita. Nimi tuli ensimmäisestä Dion kanssa tehdystä klassikoksi nousseesta Sabbath-albumista.


title: The Devil You Know

text: Alun perin Heaven and Hell-kokoonpanon oli tarkoitus tehdä vain vuoden 2007 kiertue. Helmikuussa 2007 Iommi ei tosin täysin tyrmännyt mahdollisuutta tehdä kokonaista studio-albumia, sillä uusien kappaleiden nauhoitus oli sujunut ongelmitta. Saman vuoden kesäkuussa laulaja Dio totesi, että kolmen uuden kappaleen teko oli sujunut niin vaivattomasti, että täyspitkän studioalbumin teko olisi ollut "todella helppoa". Dio kuitenkin sanoi samassa yhteydessä, että kokoonpanon viimeisen konsertin jälkeen joulukuussa 2007 hän palaisi Dio-yhtyeensä pariin eikä nähnyt mahdollisuutta uuden albumin tekemiseen Sabbath-miesten kanssa.


title: The Devil You Know

text: Kiertueen loppupuolella Japanin konserttien yhteydessä Iommi ja Dio keskustelivat kuitenkin mahdollisuudesta tehdä uusi studio-albumi ja jatkaa Heaven and Hellin toimintaa kiertueen sujuttua hyvin. Tammikuussa 2008 Iommi kertoi riffien teon olevan aloitettu ja saman vuoden heinäkuussa hän totesi yhtyeellä olevan 6-7 laulua valmiina. Dion mukaan "yhtye oli liian hyvässä vedossa lopettaakseen" ja halusi todistaa yleisölle olevan valmis tekemään uutta musiikkia.


title: The Devil You Know

text: Heaven and Hell esiintyi vuoden 2008 Metal Masters-kiertueella, jonka jälkeen loput kappaleet kirjoitettiin Dion kotistudiossa Los Angelesissa. Lopulliset nauhoitukset tehtiin talvella 2008 Rockfield-studioilla Walesissa, jossa yhtye oli aiemminkin levyttänyt. Yhtyeen mukaan kappaleet nauhoitettiin nopeassa tahdissa. Butler: "Tänä päivänä kirjoittaminen on helpompaa, kun kaikki tuovat ideansa CD-muodossa, joten näin edellisvuosien loputtomat jammailut voitiin lopettaa". Tuottajina toimivat Butler, Dio ja Iommi sekä mukana ollut nauhoittaja Mike Exeter.


title: The Devil You Know

text: Musiikillisesti albumi edustaa raskasta, doom metal-vaikutteista heavy metalia Iommin riffien ja Dion vokaalien ollessa pääosassa. Black Sabbath-albumeista vertailukohteena voisi pitää saman kokoonpanon edellistä studio-albumia, vuoden 1992 "Dehumanizer"ia. Sanoituksellisesti albumin kappaleet ovat pääosin synkkäteemaisia, käsitellen mm. enkeleitä ja demoneja, hengellisiä aiheita, kärsimystä, poliitikkojen ja kansan välisiä ristiriitoja sekä psykologisia patoutumia. "Maailma ei ole ollut viime aikoina kovinkaan onnellinen paikka, ja kirjoitimme asioista joita tapahtuu ympärillämme", kertoi Dio albumin julkaisun aikoihin.


title: The Devil You Know

text: Koskettimien käyttö on vähäistä verrattuna Sabbathin 1980- ja 1990-luvun albumeihin ja niitä albumilla soittaa nauhoittaja Mike Exeter. Kappaleiden sävellyksistä vastaavat Dio, Iommi ja Butler. Rumpali Vinny Appice kertoi jälkeenpäin, että albumin rumpuraidat oli alun perin tehty rumpukoneella jota hänen tuli varsinaisissa nauhoituksissa kopioida mahdollisimman tarkkaan. Tämän johdosta hänen soittonsa albumilla on aiempaa tasaisempaa ja suoraviivaisempaa.


title: The Devil You Know

text: Albumin avaavat "Atom and Evil" ja "Fear" edustavat hidastempoista ja doom-metal suuntausta. Iommin soolot ovat kuitenkin melodisia molemmissa kappaleissa.


title: The Devil You Know

text: Singlenä julkaistu "Bible Black" alkaa rauhallisissa, akustisissa tunnelmissa muuttuen kuitenkin keskitempoiseksi, raskaan riffin myötä kulkevaksi kappaleeksi. Dion mukaan kappale oli ensimmäisiä valmiiksi saatuja kappaleita ja se "antoi suunnan" albumille. Dio kertoi kappaleen sanoituksesta: "Aiheena on elämäänsä tylsistynyt henkilö, joka hakee poispääsyä mustanahkaisesta kirjasta, jonka sivuilla kuitenkin varoitetaan koskemasta kirjaan. Se johdattaa henkilön lopulta mitä erikoisimpiin paikkoihin ja lopulta hän addiktoituu kirjaan eikä voi enää jättää sitä."


title: The Devil You Know

text: Modernimpaa lähestymistapaa edustava, mitä ilmeisimmin kiduttamisesta ja siitä nauttimisesta kertova "Double the Pain" alkaa Butlerin efektoidulla basso-kuviolla ja myös Iommin soitossa varsinkin soolossa on havaittavissa vaikutteita tämän päivän heavy metal-kitaristeilta. Muuten kappale kulkee tyypillisen raskaan riffin myötä ja kertosäkeen alkusoittoa säestetään akustisella kitaralla.


title: The Devil You Know

text: "Rock and Roll Angel"-kappale (alun perin "Rock and Roll Jesus") edustaa albumin rauhallisempaa ja melodisempaa puolta sisältäen tunnelmallisemman akustisen osion. Sitä seuraava "The Turn of the Screw"-kappaleen säkeistöt kulkevat keskitempoisesti Butlerin basso-riffien myötä kappaleen muuten ollessa yhtyeelle tyypillisen raskastempoinen.


title: The Devil You Know

text: Nopeaa tempoa albumilla edustavat "Eating the Cannibals", jossa viitataan ihmisiin, jotka nauttivat elämästä muiden "raatamisen" kustannuksella ja "Neverwhere". Albumin raskain kappale on hidas "Follow the Tears", joka alkaa aavemaisella riffin ja kosketinsoittimen yhteissoitolla muuttuen hitaaksi ja doom-henkiseksi kappaleeksi.


title: The Devil You Know

text: Albumin päättävä "Breaking into Heaven" jatkaa albumin hidastempoista raskasta osastoa sisältäen tosin melodisempia, kosketinsoittimilla taustoitettuja väliosia. Kappale oli ensimmäinen valmiiksi kirjoitettu kappale albumin ensimmäisessä sävellysprosessissa Iommin kotistudioilla. Sen aiheena on "enkeli, joka muuttuu piruksi ja yrittää ottaa taivaan haltuunsa".


title: The Devil You Know

text: Albumin kansi otettu Per Øyvind Haagensenin "Saatana"-nimisestä maalauksesta. Kannesta löytyvät numerot 25 ja 41 viittavaat raamatun jakeeseen 25:41 Matteuksen evankeliumista. Kyseinen jae käsittelee tuomiopäivää. Albumin nimi tulee sanonnasta "better the devil you know than the devil you don't" (suom. "parempi piru jonka tunnet kuin se jota et tunne"). Geezer Butlerin mukaan nimi on viittaus yhtyeen nimeen, sillä fanit pitivät yhtyettä kuitenkin Black Sabbathina. Yhdysvaltain Wal-Mart-ketju julkaisi albumin erilaisella kansikuvalla, jossa on Black Sabbathin perinteinen "piru"-logo.


title: The Devil You Know

text: Albumi julkaistiin huhtikuussa 2009 ja se sai hyvän vastaanoton kriitikoilta ja faneilta. Albumi sai myös hyviä listasijoituksia nousten top-10:neen mm. Yhdysvalloissa ja Suomessa. "Bible Black"-kappale julkaistiin singlenä ja animoituna videona. Yhtye ei itse osallistunut videon tekoon ja video saikin negatiivisen vastaanoton niin yhtyeeltä kuin faneiltakin. Yhtye teki albumin myötä maailmankiertueen, joka kesti vuoden 2009 toukokuusta saman vuoden elokuuhun. Kiertue kävi myös Suomessa kesällä 2009. Yhtyeen toiminta kuitenkin pysähtyi, kun laulaja Diolla todettiin vatsasyöpä syksyllä 2009, johon hän lopulta menehtyi toukokuussa 2010.


title: The Devil You Know

text: Kriitikot ovat antaneet albumille pääasiassa positiivista palautetta. Allmusic-sivuston arvostelijan mukaan "on onni että yhtye ei käytä Black Sabbathin nimeä, sillä Dion aikainen kokoonpano poikkeaa hyvin paljon Osbournen aikaisesta Sabbathista". Lisäksi hän toteaa albumin "osuvan hetkeen" juuri samalla tavalla kuin Sabbathin "Paranoid"-albumi aikoinaan.


title: The Devil You Know

text: Tunnettu heavy metal-kriitikko Martin Popoff toteaa arvostelussaan albumin olevan paremman kuin Dion edellinen Sabbath-albumi "Dehumanizer", mutta ei kuitenkaan niin hyvän kuin "Heaven and Hell" ja "Mob Rules" olivat. Hän sanoo kuitenkin albumia "ammattimaisesti tehdyksi sisältäen hienoa musiikkia".


title: The Devil You Know

text: Brittiläinen Metal Hammer-lehti toteaa albumin olevan "loistava saavutus genren veteraaneilta" ja sanoo samalla albumin olevan "vuoden raskaimpia julkaisuja". Sputnik Music-sivuston kriitikko pitää albumia "shokeeraavan hyvänä ja täysin vilpittömänä".


title: The Devil You Know

text: Suomalaisen Soundi-lehden kriitikko kiteyttää albumin neljän tähden arvostelussaan seuraavanlaisesti: "Jokaista tällä levyllä esiintyvistä muusikoista on kuultu useilla merkittävästi paremmilla tallenteilla. Mutta myös paljon huonommilla. Perinteille uskollisena pysymisen ja niiden kunniakkaan jatkamisen arvostaja pitääkin olennaisempaa havaita, miten vaivatta "The Devil You Know"-levy pätkii niin monta vuosina 1983-1995 Black Sabbathin nimissä julkaistuista kapisista rykäisyistä".


title: The Devil You Know

text: Myös laulaja Ronnie James Dio oli tyytyväinen albumiin vuonna 2009 tehdyssä haastattelussa: "Yllätyimme itsekin kuinka helppoa ja vaivatonta albumin teko oli. Albumilla halusimme vielä kerran näyttää, kuinka loistava tämä kokoonpano on ollut, alusta tähän päivään saakka".


title: Helsinki Athletics Cheerleaders

text: Helsinki Athletics Cheerleaders (HAC) on vuonna 2002 perustettu helsinkiläinen kilpa-cheerleadingin erikoisseura, jonka lajeihin kuuluu cheerleadingin lisäksi cheerdance.


title: Helsinki Athletics Cheerleaders

text: Seurassa on yli 500 jäsentä, 21 joukkuetta ja 55 valmentajaa. Noin kymmenen prosenttia Suomen kaikista cheerleadereista urheilee HAC:ssä. Seura palkittiin vuonna 2009 Pohjola-palkinnolla.


title: Helsinki Athletics Cheerleaders

text: Naiset/miehet ovat yli 15-vuotiaita, juniorit 12-15 -vuotiaita, minit 8-12 -vuotiaita ja mikrot alle 8-vuotiaita.Lähde


title: Guatemalan jalkapallomaajoukkue

text: Guatemalan jalkapallomaajoukkue edustaa Guatemalaa jalkapallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Guatemalan jalkapalloliitto.


title: Guatemalan jalkapallomaajoukkue

text: Guatemalan maajoukkue ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kilpailujen lopputurnaukseen. Olympiakisojen jalkapalloturnauksessa Guatemala on esiintynyt kolme kertaa. Méxicon kisoissa 1968 se selviytyi kahdeksan parhaan joukkoon. Alkulohkon otteluissa joukkue voitti Tšekkoslovakian 1–0 ja Thaimaan 4–1 sekä hävisi Bulgarialle 1–2 sijoittuen lohkossa toiseksi. Puolivälieräottelussa Guatemala hävisi Unkarille 0–1. Montréalissa 1976 Guatemala pelasi tasapelit Israelia (0–0) ja Meksikoa (1–1) vastaan sekä hävisi Ranskalle 1–4 pudoten jatkosta alkulohkon jälkeen. Soulin kisoissa 1988 Guatemala hävisi kaikki kolme otteluaan: Italialle maalein 2–5, Irakille 0–3 ja Sambialle 0–4.


title: Guatemalan jalkapallomaajoukkue

text: Guatemalan maajoukkue on voittanut kerran Concacafin mestaruusturnauksen, Hondurasin kisoissa 1967. Se voitti kuuden joukkueen loppusarjassa neljä ottelua ja pelasi yhden tasapelin. Ratkaisuottelussa joukkue voitti toiseksi sijoittuneen Meksikon 1–0. Guatemala on saavuttanut maanosan mestaruuskilpailuissa lisäksi hopeaa kotikisoissaan 1965, jolloin mestaruuden voitti Meksiko, sekä 1969, jolloin turnauksen voitti isäntämaa Costa Rica. Neljänneksi Guatemala on sijoittunut 1989 ja 1996. Pan Amerikan kisoissa Guatemala on saanut hopeaa 1983. UNCAF Nations Cupin se on voittanut 2001, sijoittunut toiseksi 1995, 1997, 1999 ja 2003 sekä kolmanneksi 1991, 2005 ja 2007.


title: Orvar Nilsson

text: Orvar Nilsson (20. huhtikuuta 1919 – 21. joulukuuta 2008 Halmstad, Ruotsi) oli ruotsalainen sotilas, joka osallistui vapaaehtoisena sekä talvi- että jatkosotaan.


title: Orvar Nilsson

text: Orvar Nilsson valitsi jo nuorena sotilasuran. Hän osallistui ruotsalaisen vapaaehtoispataljoonan mukana talvisotaan Sallan rintamalla. Talvisodan jälkeen hän jatkoi opiskelua kadettikoulussa ja valmistui vänrikiksi. 1943 hän liittyi Suomen armeijan ruotsalaiseen vapaaehtoisjoukkoon. Talin–Ihantalan taistelussa luutnantti Nilsson oli Jalkaväkirykmentti 13:a jääkärijoukkueen johtaja. Joukkue koostui kokonaan ruotsalaisista vapaaehtoisista.


title: Orvar Nilsson

text: Sodan jälkeen Nilsson palasi Ruotsin armeijan palvelukseen. Hän toimi useissa eri tehtävissä, palveli myös YK-joukoissa ja yleni everstiluutnantiksi. Uudesta julkisesta arvostuksesta kertoo Orvar Nilssonin 2003 saama henkilökohtainen tunnustus sekä Suomen ja Ruotsin valtiovallan asennoituminen jatkosodan aikaiseen ruotsalaisten vapaaehtoisten osallistumiseen:


title: Orvar Nilsson

text: Nilsson kirjoitti kokemuksistaan kirjan "Suomen asiasta tuli omani", joka julkaistiin 2003. Hän oli yksi elokuvan "Tali-Ihantala 1944" henkilöistä. Elokuvassa Nilssonia esitti Jesper Malm.


title: Sami Parttimaa

text: Sami Parttimaa (s. 18. syyskuuta 1975 Haapajärvi) on pesäpalloilija, joka edusti viimeksi Superpesiksessä pelaavaa Vimpelin Vetoa kesällä 2012. Ennen tuloaan Vimpeliin Parttimaa pelasi Oulun Lipossa. Haapajärven Pesä-Kiilojen kasvatti Parttimaa pelaa sisäpelissä yleensä vaihtajana numeroilla 3 tai 4. Hän on tunnettu kovista pompuistaan. Ulkokentällä Parttimaan pelipaikka on polttolinja. Parttimaa on ammatiltaan järjestelmäasiantuntija.


title: Sami Parttimaa

text: Parttimaa on pelannut Superpesiksessä 507 ottelua, joissa hän on lyönyt 99 juoksua, tuonut 350 sekä tehnyt kärkilyöntejä 2276. Hän on pelannut kerran Itä-Länsi -ottelussa.


title: Frank Jamesin paluu

text: Frank Jamesin paluu ("The Return of Frank James") on Fritz Langin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1940. Se on jatko-osa Henry Kingin ohjaamalle elokuvalle "Jesse James – suuri seikkailija". Elokuvan on käsikirjoittanut Sam Hellman ja nimiosassa Frank Jamesina on Henry Fonda.


title: Frank Jamesin paluu

text: "Frank Jamesin paluun" esituotanto alkoi syyskuussa 1939, jolloin elokuvan "Jesse James – suuri seikkailija" käsikirjoittanut Nunnally Johnson teki ensimmäisiä luonnoksia tarinasta. Käsikirjoittajaksi tuli myöhemmin Sam Hellman.


title: Frank Jamesin paluu

text: Langin palkkaaminen ohjaajaksi aiheutti roolijaossa ongelmia. Langin ja Henry Fondan välit olivat tulehtuneet elokuvan "Karkuri" kuvauksissa. Lang sai suostuteltua Fondan kuitenkin mukaan elokuvaan. Muihin rooleihin palkattiin monia edellisen elokuvan näyttelijöitä toistamaan roolinsa. Gene Tierney teki elokuvassa ensiesiintymisensä valkokankaalla toimittajana, joka rakastuu Frank Jamesiin.


title: Frank Jamesin paluu

text: Elokuvan tuotanto alkoi huhtikuussa 1940, ja sitä kuvattiin 45 päivää. Viimeiset kuvaukset olivat kesäkuussa. Kuvauksia varten pystytettiin lavasteita Bishopin ja Sonoran kaupunkeihin. Foxin studioiden lavasteissa kuvattiin kohtaukset, jotka sijoittuivat Omahaan.


title: Frank Jamesin paluu

text: "Frank Jamesin paluu" tuli ensi-iltaan elokuussa 1940. Se menestyi hyvin lippuluukuilla ja sai positiivisia arvosteluita kriitikoilta.


title: Frank Jamesin paluu

text: Frank James on elokuvassa vetäytynyt eläkkeelle epäonnistuneen ryöstön jälkeen. Hän käyttää nimeä Ben Woodsen ja viljelee maata Missourissa kahden ystävänsä kanssa. Frank James saa tietää, että Robert Ford on tappanut raukkamaisesti hänen veljensä ampumalla selkään. Frank antaa lain hoitaa asian. Kun paljustuu, että Ford on vapautettu kuolemantuomiostaan Frank lähtee kostamaan veljensä puolesta.


title: The Boy Does Nothing

text: The Boy Does Nothing oli Alesha Dixonin ensimmäinen single albumilta "The Alesha Show". Hän on esittänyt livenä kappaleen suomalaisessa Huuma-viihdeohjelmassa.


title: The Boy Does Nothing

text: Kappale nousi Suomen virallisen listan toiselle sijalle.


title: The Alesha Show

text: The Alesha Show on Alesha Dixonin toinen albumi. Se julkaistiin 24. marraskuuta 2010 levymerkillä Asylum Records.


title: The Alesha Show

text: Albumi ylsi Iso-Britanniassa albumilistan sijalle 11. Suomessa se nousi virallisen albumilistan sijalle 23.


title: Annette Artani

text: Annette Artani () on amerikkalainen kreikkalaissukuinen laulaja ja lauluntekijä. Hänet muistetaan parhaiten edustettuaan Kyprosta Eurovision laulukilpailussa Ateenassa vuonna 2006 kappaleella "Why Angels Cry", mutta ei päässyt loppukilpailuun.


title: 20461 Dioretsa

text: 20461 Dioretsa on kentaurien (tai oikeammin damocloidien) ryhmään kuuluva pikkuplaneetta. Sen kiertorata on retrogradinen, ja sen inklinaatio on 160,4°. Kiertoaika on 117,13 vuotta. Retrogradisen kiertoratansa johdosta pikkuplaneetta sai nimen Dioretsa – asteroidi () takaperin. Kentaurimaisen etäisyytensä vuoksi Dioretsa ei kuitenkaan ole varsinainen asteroidi. Se löydettiin vuonna 1999, ja sen ensimmäinen tilapäinen nimi oli 1999 LD31.


title: Kvantti-Hall-ilmiö

text: Kvantti-Hall-ilmiö on kaksiulotteisissa johteissa suurissa magneettikentissä ja matalissa lämpötiloissa havaittava ilmiö, jossa johteen Hall-johtavuus eli poikittaisjohtavuus kvantittuu arvoon


Kvantti-Hall-ilmiö


title: Kvantti-Hall-ilmiö

text: missä formula_2 on elektronin varaus ja formula_3 on Planckin vakio. Etutekijä formula_4 on "täytekerroin" (engl. "filling factor"), joka voi saada joko kokonaislukuarvoja formula_5 tai tiettyjä murtolukuarvoja formula_6. Täytekertoimen arvon mukaan kvantti-Hall-ilmiöstä käytetään nimitystä "kokonaisluku-kvantti-Hall" tai "murtoluku-kvantti-Hall". Kokonaislukuilmiö on hyvin tunnettu, se johtuu Landaun tasojen muodostumisesta johteeseen suurissa magneettikentissä. Murtolukuilmiö voidaan selittää vain ottamalla huomioon voimakkaat vuorovaikutusilmiöt: murtolukuilmiö johtuu korreloituneiden, useita elektroneja sisältävien komposiittielektronien "kokonaisluku-kvantti-Hall-ilmiöstä".


title: Kvantti-Hall-ilmiö

text: Tärkein kvantti-Hall-ilmiön sovellutus on sen käyttö sähkönvastuksen virallisena standardina. Tämä johtuu kvantti-Hall-vastuksen suuresta tarkkuudesta: sen on voitu osoittaa seuraavan luonnonvakioiden avulla saatavaa arvoa vähintään yhdeksän numeron tarkkuudella.


title: Kvantti-Hall-ilmiö

text: Kokonaisluku-kvantti-Hall-ilmiön ennustivat ensimmäisenä Tsuneya Ando, Yukio Matsumoto ja Yasutada Uemura vuonna 1975, perustuen likimääräiseen laskuun. Vuonna 1980 Klaus von Klitzing osoitti kokeellisesti että Hall-konduktanssin kvantittuminen on tarkka. Hän sai havainnostaan vuoden 1985 Nobelin palkinnon.


title: Kvantti-Hall-ilmiö

text: Suurin osa kvantti-Hall-mittauksista tehdään galliumarsenidi-heterorakenteisiin muodostuvassa kaksiulotteisessa elektronikaasussa. Vuonna 2007 kvantti-Hall-ilmiö löydettiin myös grafeenista, jossa sen luonne riippuu hiilikerrosten lukumäärästä.


title: Kvantti-Hall-ilmiö

text: Murtoluku-kvantti-Hall-ilmiössä poikittaisjohtavuus kvantittuu tiettyjen murtolukukertoimien mukaan. Ilmiön havaitsivat ensimmäisenä vuonna 1982 Daniel Tsui ja Horst Störmer. Seuraavana vuonna Robert Betts Laughlin selitti ilmiön johtuvan elektronien voimakkaista korrelaatioista, jotka johtuvat niiden välisistä vuorovaikutuksista. Murtoluku-kvantti-Hall-ilmiö on muun muassa suprajohtavuuden, Coulombin saarron ja Kondo-ilmiön ohella ainoita johtavuusilmiöitä, joissa vuorovaikutuksilla on merkittävä rooli. Tsui, Störmer ja Laughlin palkittiin työstään vuoden 1998 Nobelin palkinnolla.


title: Kulotino

text: Kulotino () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Novgorodin alueen Okulovkan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen sivujoen Peretnan varrella 12 kilometriä Okulovkasta koilliseen. Kunnan pinta-ala on 187 neliökilometriä. Asukkaita on 3 000 henkeä (vuonna 2010).


title: Kulotino

text: Kulotinon kylä mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Derevan viidenneksen verokirjassa vuonna 1495. Myöhemmin se kuului Novgorodin läänin Kresttsyn kihlakuntaan. Vuosina 1844–1912 paikkakunnalla toimi lasitehdas ja vuodesta 1882 lähtien kutomo ja säkkitehdas. Niiden ympärille syntyi työläisasutus. Lähistöllä sijaitsi Bolšije Polištšin kirkonkylä.


title: Kulotino

text: Vuonna 1928 Kulotino sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Tekstiilitehdas evakuoitiin toisen maailmansodan aikana, mutta siirrettiin takaisin vuonna 1946. Vuonna 2005 perustettiin Kulotinon kaupunkikunta, johon seuraavana vuonna liitettiin Polištšin kyläneuvostoalue.


title: Kulotino

text: Kulotinon kunta rajoittuu koillisessa Kotovon, luoteessa Borovjonkan, lännessä Berjozovikin, lounaassa Okulovkan ja etelässä Uglovkan kuntiin sekä idässä Borovitšin piiriin. Pinta-alasta 72,4 % on metsää ja 17,0 % maatalousmaata.


title: Kulotino

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 17 kylää: Bobylevo, Bojevo, Dolmanovo, Dorohnovo, Drutšno, Glazovo, Goruška, Jakovkovo, Kuznetševitsy, Mahnovo, Opetšek, Pestovo, Podberezje, Polištši, Staroje, Verešino ja Zujevo. Lähes 90 % asukkaista asuu Kulotinon taajamassa. Toinen suurempi asutuskeskus on reilun 300 hengen Polištši.


title: Kulotino

text: Kulotinosta on maantieyhteys Okulovkaan. Sen kautta kulkee myös Okulovkan, Ljubytinon ja Neboltšin välinen yhdysrata, jolla on nykyään vähän liikennettä.


title: Kulotino

text: Neuvostoaikainen tekstiilitehdas on lopettanut toimintansa ja taajaman asukasluku on pienentynyt huomattavasti. Työvoimasta 77 % käy töissä kunnan ulkopuolella (vuonna 2009). Tärkeimpiä työnantajia ovat julkiset palvelut ja kauppa. Kulotinossa toimivia yrityksiä ovat kivennäisvesipullottamo Sem rutšjev, kosmetiikkatehdas Organic Pharmaseuticals, pahvipakkauksia valmistava Gofra ja lämpoeristeitä tuottava Ekoservis.


title: Kulotino

text: Taajaman palveluja ovat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto ja sairaala. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat, 1800-luvulta peräisin olevat Polištšin kirkko ja Kulotinon kartanoalue sekä vuosina 1875–1882 pystytetty tehdasrakennus.


title: Silver (albumi)

text: Silver on suomalaisen Messengers-yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 22. huhtikuuta 2009.


title: Silver (albumi)

text: Albumilta jaettiin radiokanaville single "Steal the Wind / On the Top".


title: McFadden & Whitehead

text: McFadden & Whitehead oli 1970- ja 1980-luvuilla toiminut yhdysvaltalainen sanoittaja-, tuottaja- ja laulajaduo. Duon muodostivat Gene McFadden ja John Whitehead. Duo on parhaiten tunnettu ”Ain't No Stoppin' Us Now” -kappaleestaan, joka oli Yhdysvalloissa yhden viikon vuonna 1979 R&B-listan kärjessä.


title: McFadden & Whitehead

text: McFadden ja Whitehead syntyivät samaan köyhään naapurustoon Philadelphiassa ja kävivät saman high schoolin. Teini-ikäisinä he perustivat yhdessä ystävänsä Allen Beattyn ja Whiteheadin serkun, Ronald Lowryn, kanssa yhtyeen nimeltä ”The Epsilons”. Yhtyeen jäsenet menivät vuonna 1966 R&B- ja soullaulaja Otis Reddingin konserttiin tämän ollessa Philadelphiassa. Konsertissa he tapasivat Reddingin, jonka kanssa The Epsilons sittemmin keikkaili Reddingin kuolemaan vuonna 1967 saakka.


title: McFadden & Whitehead

text: Sittemmin McFadden ja Whitehead ottivat nimekseen ”Talk of the Town” ja alkoivat pian työskennellä lauluntekijä–tuottajakaksikko Kenny Gamblelle ja Leon Huffille. Myöhemmin McFadden ja Whitehead tuottivat ja kirjoittivat eri artisteille kappaleita, kuten ”Where Are All My Friends” ja ”Wake Up Everybody” Harold Melvin & the Blue Notesille, ”Back Stabbers” O'Jaysille ja ”Don't Let Love Get You Down” sekä ”Soul City Walk” Archie Bell & the Drellsille. McFadden ja Whitehead työskentelivät myös muun muassa James Brownin, Stevie Wonderin, Gloria Gaynorin, Freddie Jacksonin, Teddy Pendergrassin, Melba Mooren, Willie Collinsin, Lou Rawlsin, Beau Williamsin, People’s Choicen, Gladys Knight & the Pipsin, The Intrudersin ja The Jacksonsin kanssa.


title: McFadden & Whitehead

text: Vuoteen 1978 mennessä McFadden ja Whitehead olivat saaneet 22 kultalevyä, kaksi platinalevyä ja kaksi Grammy-ehdokkuutta. Tähän saakka McFadden ja Whitehead olivat vauhdittaneet muiden uraa, mutta vuonna 1979 he päättivät tehdä albumin, joka on nimeltään ”McFadden & Whitehead”. Seuraavana vuonna ilmestyi toinen albumi, joka on nimeltään ”I Heard It in a Love Song”. Vuonna 1982 ilmestyi kolmas albumi: ”Movin' On”.


title: Terry Rossio

text: Terry Rossio (s. 2. heinäkuuta 1960 Kalamazoo, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja. Hän sai parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-ehdokkuuden elokuvasta "Shrek". Hän on käsikirjoittanut myös Pirates of the Caribbean -elokuvat yhdessä Ted Elliottin kanssa.


title: Uglovka

text: Uglovka () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Novgorodin alueen Okulovkan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä 22 kilometriä Okulovkasta kaakkoon. Taajaman kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen päärata, josta haarautuu sivurata Borovitšiin. Taajamassa on 3 300 ja kunnassa 4 200 asukasta (vuonna 2011).


title: Uglovka

text: Uglovkan kunnan pinta-ala on 481,32 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Okulovkan piirin Kulotinon kuntaan, idässä Borovitšin piiriin, kaakossa Tverin alueeseen, lounaassa Valdain piiriin sekä luoteessa Turbinnojen ja Okulovkan kuntiin.


title: Uglovka

text: Keskustaajaman lisäksi Uglovkan kuntaan kuuluu 40 kylää ja muuta asutuskeskusta: Belyševo, Berezovka, Bolšaja Krestovaja, Demidovo, Demihovo, Goruška, Inogoštša, Jablonka, Jablonovkan asema, Jazykovo, Jerzovka, Kolosovo, Kurakino, Lunino, Malaja Krestovaja, Ozerki, Paberežje, Pervomaiskin asutus, Ramenje, Rassvet, Retež, Selištše, Selištšen asema, Ševtsovo, Smjonovo, Sosnitsy, Stegnovo, Štšegrinka, Štšuja, Suhoje, Truby, Tšekanovo, Tšudovo, Vladytšno, Zaborka, Zaozerje, Zarutševje, Židobuži ja Zolotkovo. Yli sadan asukkaan kyliä ovat Ozerki ja Berezovka. Kahdeksassa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Uglovka

text: Uglovkan taajama on syntynyt keskiaikaisen Ugolin kylän paikalle. Se sai alkunsa vuosina 1876–1877, jolloin ryhdytiin rakentamaan Borovitšiin johtavaa sivurataa. Uglovkan asemanseudulle perustettiin paikallista raaka-ainetta käyttäviä kalkkitehtaita. Vuosina 1927–1932 Uglovka oli Leningradin alueen Borovitšin piirikuntaan kuuluneen hallintopiirin keskus. Vuonna 1938 se sai työläisasutuksen (kaupunkimaisen taajaman) statuksen.


title: Uglovka

text: Taajaman tärkein tuotantolaitos on vuonna 1879 perustettu kalkkitehdas "Uglovski izvestkovyi kombinat". Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1864 rakennettu Kristuksen syntymän kirkko, jota on restauroitu 1990-luvun alusta lähtien. Paikallinen kuuluisuus on Jazykovon kylässä syntynyt kansatieteilijä ja tutkimusmatkailija Nikolai Mikluho-Maklai.


title: Uglovka

text: Seudulla on aikaisemmin ollut 1600-luvulla syntynyttä karjalaisasutusta. 1900-luvun alussa karjalaa puhuttiin vielä muun muassa Berezovkan (karjalaksi "Keškikylä"), Bolšaja Krestovajan, Jerzovkan, Paberežjen, Padalitsyn (nykyinen Rassvet), Selištšen, Stegnovon ja Zarutševjen ("Hukankylä") kylissä.


title: Projektistrategia

text: Projektistrategia on projektin suurimman mahdollisen kilpailuedun ja arvon saavuttamiseen vaadittujen keinojen yhdistelmä. Projektistrategian määritelmä sisältää projektin aseman, toteutussuunnitelman ja toimintatavat.


title: Projektistrategia

text: Projektistrategian katsotaan yleensä pohjautuvan yrityksen liiketoimintastrategiaan. Projektilla voi kuitenkin olla useita emo-organisaatioita, jolloin sen strategiaan vaikuttaa näiden organisaatioiden liiketoimintastrategiat.


title: Sipola (Siikalatva)

text: Sipola on kylä Siikalatvan kunnassa valtatien 4 varressa. Se sijaitsee Rantsilan taajamasta 15 kilometriä Pulkkilaan päin. Kylä kuului aikaisemmin Rantsilan kuntaan. Vuonna 2010 kylän alueella asui 140 asukasta. Kylässä on ollut asutusta 1500-luvulta lähtien, ja aikoinaan siellä on sijainnut oma kirkkokin.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kristinuskon historia Suomessa ulottuu ristiretkiajalta nykypäivään. Ensimmäiset kristilliset vaikutukset saapuivat Suomeen viikinkiaikana pääosin idästä. Kirjallisia lähteitä suomalaisten varhaisimmista kosketuksista läntiseen katolilaisuuteen ei ole juurikaan säilynyt, ja historioitsijat ovat myöhemmin kyseenalaistaneet varhaiset tarinat katolilaisuuden leviämisestä Suomeen. Esimerkiksi piispa Henrikin Suomeen suuntautuneen ristiretken todenperäisyydestä kiistellään tutkijoiden keskuudessa.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kristinuskon uskotaan saapuneen Suomeen kahdelta suunnalta: Skandinavian kautta lännestä ja Venäjältä idästä kauppiaiden ja lähetyssaarnaajien mukana. Hautalöydöistä kristillisiä esineitä, kuten kaularistejä, krusifikseja ja ikoneita, on löytynyt ainakin 900-luvulta lähtien. Arkeoastronomi Marianna Ridderstadin hautatutkimusten perusteella kristinusko on tullut Suomeen jo viikinkiajalla, ehkä jo 800-luvulla. Tällöin alettiin haudata vainajia pääsiäissuuntaan.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kiovan Venäjää hallineen Vladimir Suuren tiedetään ottaneen kasteen vuonna 988, mikä nopeutti huomattavasti kristinuskon leviämistä idässä. Tanska ja Norja kristillistyivät puolestaan pohjoismaista ensimmäisinä 1000-luvun taitteessa ja niiden vanavedessä myöhemmin myös Ruotsi. Ruotsin Birkassa tiedetään nykytietojen perusteella kuitenkin olleen kristittyjä 800-luvulta lähtien. Ajatusta, jonka mukaan Suomen varhaisimmat kosketukset kristinuskon kanssa saapuivat idästä, tukee se, että useat keskeiset kristilliset sanat ja nimet ovat tulleet suomen kieleen muinaisvenäjästä. Näitä sanoja ovat esimerkiksi pappi, pakana, suntio, risti ja Raamattu, sekä kristilliset nimet, kuten Pietari (', "Pjotr") ja Paavali (', "Pavel").


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Suomen ensimmäiset katoliset vaikutteet ovat verokirjojen kääreinä uusiokäytettyjen kirkollisten kirjoitusten perusteella olleet mahdollisesti Saksasta ja Englannista, myös joitain alkuperältään ranskalaisia tekstejä on säilynyt. Eräät Suomesta löytyneet 1000- ja 1200-luvuille ajoitetut kirkollisten tekstien katkelmat on kirjoitettu Kölnissä. Ruotsin nuori kehittymässä ollut kirkko oli vasta opiskelemassa kirkollisten tekstien tuottamista Suomen kääntyessä katoliseen uskoon, mikä osaltaan myös selittää englantilaisen, saksalaisen ja ranskalaisen kirjallisen materiaalin tarpeen tuoreessa hiippakunnassa.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Adam Bremeniläisen kirjoittamaa Hampurin-Bremenin arkkipiispojen kronikkaa noin vuodelta 1075 pidetään vanhimpana mahdollisena lähteenä kristillisen kirkon toiminnasta Suomessa. Siinä mainitaan Birkan piispa Hiltinus, joka olisi kronikkaan myöhemmin tehdyn lisäyksen mukaan ollut ”Itämeren saarten piispa”. Tämän on tulkittu merkinneen, että piispa Hiltinuksen tehtävänä oli myös vastata Itämeren itäpuolella asuvista kristityistä ja levittää kristinuskoa heidän pariinsa. Mitään konkreettisia todisteita Hiltinuksen toiminnasta tai ”Itämeren saarten” ulottumisesta Suomeen ei kuitenkaan ole.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: On esitetty, että Ahvenanmaan alue, Vakka-Suomi ja Satakunta olisivat olleet poliittisessa yhteydessä joko liiton tai riippuvuuden kautta Ruotsiin, mikä edesauttoi läntisen kristinuskon siirtymistä Suomeen. Arkeologisia todisteita ovat muun muassa erilaiset hautalöydöt, joiden perusteella näillä alueilla olisi alettu käyttää kristillistä (esineetöntä) hautaustapaa noin 1000-luvulla. Samaten tunnetaan mahdollisesti vuoden 1120 tietämiltä peräisin oleva ns. Firenzen muistiinpano, jossa Viroksi ja Lounais-Suomeksi tulkitut alueet ("Hestia" ja "Findia") on merkitty Ruotsin maakunniksi. Hestia ja Findia on myös selitetty Ruotsin Gästriklandiksi ja Finnvedeniksi.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Vuodelta 1171 tai 1172 tunnetaan paavi Aleksanteri III:n Gravis Admodum -nimellä tunnettu kirje, joka kuvailee suomalaisten kääntyvän kristityiksi aina vihollisen uhatessa, mutta vaaran väistytyttä palaavan takaisin pakanallisiin tapoihin ja vainoavan saarnaajia. Kirjeen ilmaisut ovat stereotyypistä kansliakieltä eivätkä sinänsä anna yksityiskohtaista tietoa Suomen oloista. Ilmeistä kuitenkin on, että kirkollisten olojen vakiinnuttaminen oli hidasta ja vaivalloista. Tästä kertoo myös vuonna 1237 tapahtunut Hämäläisten kapina katolilaisuutta vastaan. Hämäläisten pakanallisiin tapoihin palaamisen seurauksena paavi Paavi Gregorius IX vaati ruotsalaisia kristittyjä ja "läheisissä saarissa asuvia katolisia miehiä" taisteluun hämäläisiä vastaan.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Paavi Innocentius III kirjeessä 30. lokakuuta 1209 kerrotaan Suomen kääntyneen "muutamien ylhäisten huolenpidon avulla" kristinuskoon. Suomella tarkoitettiin tuohon aikaan nykyistä Varsinais-Suomea. Ensimmäinen historiallisessa lähteessä mainittu Suomen piispa on Piispa Tuomas, joka toimi virassaan mahdollisesti vuosina 1220-1245. Paavi Gregorius IX:n kirjeessä vuonna 1229 todetaan Suomen piispan käännyttäneen suuren pakanakansan Suomessa ja "läheisissä maissa". Hän antoi myös Suomen piispalle luvan ottaa haltuunsa käännytettyjen pakanoiden pyhät lehdot sekä pyhäköt. Gregorius pyrki samana vuonna myös estämään Suomen piispan pyynnöstä Gotlantilaisten aseiden, hevosten, laivojen ja elintarvikkeiden myymisen Suomen pakanoille. Näiden tarvikkeiden turvin pakanat olivat Paavin mukaan pyrkineet tuhoamaan kristinuskon alueelta. Gregorius IX toteaa 3. helmikuuta 1232 Semgallien piispalle lähettämässään kirjeessä kirkon olevan Suomessa vielä vähäinen.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Katolista uskoa levitettiin Suomeen myös väkivalloin samoin kuin Baltiaan. Suomeen kohdistuneille ristiretkille lähdettiin ainakin Ruotsin eri alueilta ja Tanskasta. Tanska teki Suomeen ristiretket vuosina 1191 ja 1202 ja Norjan kuninkaalle Paavi Gregorius IX antoi puolestaan kirjeessään 6. heinäkuuta 1241 luvan vaihtaa Pyhään maahan tehtävä ristiretki "maasi naapuruudessa asuvia pakanoita vastaan". Myös saksalaiset ovat mahdollisesti tehneet väkivaltaista käännytystyötä Suomessa. Tämän puolesta puhuvat Jouko Vahtolan mukaan Neitsyt Marian kirkoiksi 1200-luvulla vihittyjen kirkkojen nimet sekä Hämeen kirkkoherrojen ja voutien saksalaisuus. Historialliset lähteet mainitsevat puolestaan ortodoksisen Novgorodin lähettäneen 500 munkkia levittämään uskoaan Venäjän pohjoisille äärille, mm. Karjalaan ja Suomeen.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Legendan mukaan englantilaissyntyinen Uppsalan piispa Henrik sekä Ruotsin kuningas Eerik Pyhä tekivät noin vuonna 1155 ristiretken Suomeen. Koska varhaisin tätä retkeä kuvaava lähde, "Pyhän Eerikin legenda", on kirjoitettu vasta 1200-luvun lopuilla, ovat monet historioitsijat kyseenalaistaneet koko ristiretken todenperäisyyden. Ristiretkeä kuvaa myös suomalainen kansanruno, "Piispa Henrikin surmavirsi", joka kertoo piispa Henrikin kokemasta marttyyrikuolemasta Köyliönjärven jäällä. Tämän kertomuksen vanhin säilynyt käsikirjoitus on peräisin 1600-luvulta.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Nykytutkimuksen valossa saattaa olla mahdollista, että Suomeen suuntautuvaa lähetystyötä olisi myös tuettu ruotsalaisilla sotajoukoilla. Toisaalta on myös esitetty, että Ruotsin kuningas Eerik tuskin olisi pystynyt Sverkerin suvun kanssa käymiensä riitojen takia varustamaan kovinkaan suurta ristiretkeä. Samaten on sanottu, että ristiretkestä kertovien lähteiden varsinaisena tehtävänä on ollut pohjustaa kuningas Eerikin ympärille kasattua pyhimyskulttia, eikä toimia historiallisten tapahtumien lähteistönä.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kristillisyys ei täysin sulkenut tai pyyhkinyt pakanuutta pois. Läpi keskiajan Sisä-Suomessa, pitkälle uudelle ajalle Itä- ja Pohjois-Suomessa, ja 1900-luvulle ja jopa näihin päiviin asti Karjalassa säilyi kristillisyyden rinnalla runsaasti pakanallisia uskomuksia, riittejä, loitsuja ja myyttejä.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Karjalaiset liittyivät Novgorodin alaisuuteen ja omaksuivat ortodoksisen uskon. Tämäkin muutos tapahtui hitaasti ja asteittain, ja Karjalassa onkin säilynyt paljon esikristillistä mytologiaa ja perinteitä.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Ortodoksisessa kirkossa kutsutaan Karjalan valistajiksi Venäjän Karjalassa, Lapissa, Inkerissä, Vepsässä ja Äänisjoen ja Vienanjoen alajuoksulla vaikuttaneita lähetyssaarnaajia, luostarien perustajia, erämaakilvoittelijoita ja esimerkillisiä paikallisia ihmisiä. Valistustyössä oli ortodoksisen uskon levittämisen lisäksi tavoitteena myös juurruttaa maallista valtaa ja viedä tsaarin poliittisia valtapyrkimyksiä eteenpäin. Työn tuloksina syntyi Karjalaan useita luostareita, kirkkoja ja tšasounoita. Perimätiedon mukaan Valamon luostari perustettiin 1100-luvulla tai viimeistään 1300-luvulla, Konevitsan luostari vuonna 1393 ja Petsamon luostari 1500-luvulla.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Vuosina 1610-1617 käytiin Ruotsin ja Venäjän välillä Inkerin sota, jolloin Jakob De la Gardien johtama sotajoukko valtasi Käkisalmen ja sen ortodoksinen piispa Silvester joutui pakenemaan Venäjälle. Samalla ruotsalaisjoukot tuhosivat Valamon ja Konevitsan luostarit. Sodan päättäneessä Stolbovan rauhansopimuksessa vuonna 1617 taattiin Ruotsiin liitetyn alueen ortodoksiselle väestölle oikeus harjoittaa omaa uskontoaan. Kuitenkin käytännössä Ruotsin alaiset ortodoksit joutuivat vaikeaan asemaan. Ruotsin valtion tuella evankelis-luterilainen kirkko levitti luterilaisuutta Käkisalmen läänin alueelle pakkokäännyttämällä ortodokseja. Praasniekkojen viettäminen kiellettiin ja ortodoksien oli käytävä joka toinen sunnuntai kuuntelemassa luterilaista saarnaa. Tämän seurauksena kymmenet tuhannet ortodoksit pakenivat Venäjälle ja tilalle tuotiin väestöä Savosta, joka edesauttoi Pohjois-Karjalan, Karjalan kannaksen ja Inkerin luterilaistumista.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kustaa Vaasa ei halunnut, että reformaatiota ajettaiisin maassa kovinkaan voimakkaasti. Kirkon johtomiehetkin olivat samaa mieltä. Luostarit kuitenkin lakkautettiin. Naantalin luostari sammui itsekseen, kun viimeiset nunnat kuolivat. Ilmeisesti Suomen ensimmäinen uskonpuhdistuksen julistaja oli Petrus Särkilahti, joka palasi Saksasta 1537. Särkilahti vaikutti myös tulevien pappien koulutukseen Turun tuomiokapitulissa.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Varsinaisesti uskonpuhdistuksen laittoi käyntiin Wittenbergin yliopistosta valmistunut pappispolvi, joka oli lähtenyt opiskelemaan 1530-luvulla. Tähän pappissukupolveen kuuluivat muun muassa Suomen uskonpuhdistuksen keskeisimmät hahmot Mikael Agricola ja Paavali Juusten. Uskonpuhdistuksen keskeisimpiä periaatteita oli kristinuskon opettaminen kansan kielellä ja näin Mikael Agricola loi kirjoitetun suomen kielen – Agricolaa kutsutaan suomen kielen isäksi.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Agricola oli aloittanut Raamatun käännöstyön jo Saksassa, mutta sen valmistumista viivästytti muiden kirjojen laatiminen. Ensimmäinen suomenkielinen kirja on Agricolan "Abckiria". Siinä oli papeille tietona kristinopin ydinkohdat ja tärkeimmät rukoukset. Agricola kirjoitti myös "Rucouskirian" (1544) ja kirkkokäsikirjan (1549). Uuden testamentin käännös "Se Wsi Testamenti" painettiin 1548. Agricolan tarkoituksena oli kääntää koko Raamattu, mutta hän sai valmiiksi elämänsä aikana "Dauidin Psalttarin" ja joitakin pieniä osia Vanhasta testamentista.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: 1600-luku oli Ruotsissa ja Suomessa puhdasoppisen luterilaisuuden aikakautta. Kirkon johdolle oli tärkeätä pysyä erossa katolisuudesta ja muista vääristä opeista. Turun piispaksi nimettiin 1627 ruotsalainen Isak Rothovius. Häntä oli edeltänyt Eerik Eerikinpoika Sorolainen, jota Kustaa II Aadolf epäili myönteiseksi katolisuutta kohtaan. Siksi Turkuun tuli ruotsalainen piispa, mihin vaikutti myös osaltaan Suomen papiston vaatimaton opillinen taso. Rothoviuksen jälkeen piispana oli ruotsalainen aina vuoteen 1718 saakka. Vaikka Rothovius olikin ruotsalainen, hän pyrki edistämään Suomen kirkkoa. Hän muun muassa kiirehti Sorolaisen aloittaman koko Raamatun suomentamistyötä. "Biblia" ilmestyi lopulta 1642.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Suomen kirkko oli vastuussa myös Turun hiippakunnassa asuvista saamelaisista. Kemijoen vesistön ja Inarin saamelaiset kastettiin kristinuskoon jo 1630-lukuun mennessä, vaikka opetus käytiinkin suomeksi. Vaikka saamelaiset olikin nimellisesti kristittyjä, monet muinaisuskon piirteet säilyivät jopa 1900-luvulle asti.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Puhdasoppisuuden aikaan yhdistetään usein noitavainot. Suomeen noitavainojen uusi aalto saapui 1660-luvulla, mutta vainot jäivät melko vähäisiksi. 1660-luvulta vuoteen 1683 Suomessa, pääosin ruotsinkielisillä alueilla mestattiin noin 40 noitaa. Noitausko ei saanut Suomessa varsinaisesti jalansijaa, sillä perinteisesti suomalaisessa muinaisuskossa tietäjät olivat miehiä.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Ihmiset alkoivat jo 1700-luvulla ajatella uskoa yksilöllisemmin, ja vaikka kristinuskoa ei vastustettukaan, välinpitämätön asenne siihen yleistyi. Papit hyväksyivät tapakristillisyyden, mutta puuttuivat asiaan, jos huomasivat seurakunnassa epäsiveellisyyttä. Suomeen oli jo 1600-luvun lopulla levinnyt tietoja Saksassa syntyneestä pietismistä. Turun piispa Johannes Gezelius, jota hämmensi pietismin radikaalit ja mystiikkaan viehtyneet kannattajat, arvosti kuitenkin pietismiä edustanutta Philipp Jacob Speneriä. Ensimmäinen radikaalpietismin suomalainen pappi oli Lars Ulstadius. Hän keskeytti tuomiokirkossa jumalanpalveluksen julistaaksene tuomiota kirkolle. Ulstadius joutui luopiona elinkautiseen vankeuteen.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kirkollinen pietismi alkoi kasvattaa merkitystään vapaudenajan lopulla. Siihen vaikutti erityisesti Tornion pedagogion rehtorin Johan Wegeliuksen saarnakirja "Se pyhä evangeliumillinen valkeus taivaallisesa opisa ja pyhäsä elämäsä" (1747–1749). Vaikka se oli varsin pietistinen kirja, Turun tuomiokapituli suositteli sitä. Rahvaan lukutaidon kehittyessä, suomenkielisiä kirjoja alkoi ilmestyä entistä enemmän. Englantilaisen Arthur Dentin kirja "Totisen kääntymisen harjoitus" sai 1756 aikaan Uudellakirkolla (Kalannissa) herätystä. Uudeltakirkolta hertäys levisi nopesti kaikkialle Varsinais-Suomen länsiosaan ja Satakunnan rannikkoseudulle. Herätysliike vahvistui 1770-luvulla. Ominaista sille oli niin sanotut horrossaarnajat, joista merkittävin oli talollisen tytär Anna Rogel.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Suomen luterilaisen kirkolla oli keisari Aleksanteri I:n varsin luottamuksellinen suhde, koska piispat suostuivat keisarin ylivaltaan. Vaikka keisari olikin ortodoksi, hän oli Suomessa luterilaisen kirkon päämies.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kansan keskuudessa vaikutti 1800-luvulla monia luterilaisia herätysliikkeitä, joilla oli paljon perinteitä 1700-luvulta mutta myös uusia piirteitä. Herätysliikkeiden vaikutus ei kuitenkaan levinnyt koko maahan, vaan monilla alueilla seurattiin kirkollista luterilaisuutta. Nilsiässä herätysliikkeeseen liittyi Paavo Ruotsalainen. Hän sai 1810-luvulla johtoaseman Pohjois-Savon herätysliikkeessä. Herännäisyys levisi Savosta Pohjanmaalle. Siitä erosi omat herätysliikkeet Mikkelissä, Karjalassa ja Lounais-Suomessa, jossa alkoi 1817 uusi herätyksen aalto Juho Uusikartanon johdolla. Liike oli aluksi hurmoksellisesti, ja se on saanut nimekseen hyppyherätys. Henrik Renqvistin kirjojen vaikutuksesta Lounais-Suomen hyppyherätys kehittyi rukoilevaisuudeksi.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Luterilaisen kirkon johtokin huolestui herätysliikkeistä, sillä se näytti vaikuttavan papiston arvovaltaan ja kirkon järjestykseen. Arkkipiispa Jacob Tengström oli varsin aktiivinen herätysliikkeiden vastustaja, mutta käytännössä heränneiden vainoaminen oli varsin lievä. Kirkon johto luopui 1840-luvulla heränneiden ahdistamisesta, kun heidät oli todettu poliittisesti vaarattomiksi.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Ruotsin Lapissa syntyi 1840-luvulla perustajansa Lars Levi Laestadiuksen mukaan nimetty lestadiolaisuus. Laestadius ei pyrkinyt perustamaan omaa liikettään, mutta hänen saarnoistaa syntynyt herätys sai nimensä 1870-luvulla. Siihen liittyi hajanaisesti ihmisiä ympäri Suomea jo 1870-luvun aikana, mutta Keski-Pohjanmaalla se sai erityisen paljon kannatusta ruotsinkielisen maalaisväen keskuudessa.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Ranskan valistuksen radikaalein suunta levisi Suomeen 1850-luvun puolivälin jälkeen. Esimerkiksi monet Helsingin yliopiston Wiipurilaisen Osakunnan jäsenet omaksuivat ”vapaamielisyyden”. Kirkko joutui Suomessa puolustuskannalle, ja sen hallintoa alettiin uudistaa. Vuosien 1865–1870 aikana kirkosta kehittyi oma valtiosta erillinen organisaatio. Eri lait ja asetukset siirsivät paikallishallinnon ja koulutuksen pois kirkollisilta viranomaisilta. Kirkosta tuli valtiosta erillinen toimija, joka kirkkolain mukaan päättää asioistaan itsenäisesti. Vuoden 1870 kirkkolaki perusti muun muassa kirkolliskokouksen, joka kokoontui kymmenen vuoden välein tarkistamaan kirkkolakia. Liberaalit uskoivat jäävänsä voitolle, kun yli puolet kirkolliskokoukseen jäsenistä oli maallikkoja. He olivat kuitenkin pääosin herätysliikkeiden jäseniä.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kirkon uusiutumista todisti myös lähetystyön leviäminen. Porvoon piispa Frans Ludvig Schauman tuki oman lähetystyön perustamista, ja vuonna 1859 perustettiin Suomen Lähetysseura. Se koulutti muutamia lähetyssaarnaajia ja hankki kohteen niin sanotulta Ambomaalta ovambojen keskuudessa nykyisen Namibian pohjoisosista. Ambomaan lähetystyötä johti kymmeniä vuosia Martti Rautanen. Suomalaiset auttoivat Ambomaalla luomaan ovamboille kirjakielen, opettivat luku- ja kirjoitustaitoa, vastustivat vahingollisia tapoja, pyrkivät kohentamaan toimeentuloja ja parantamaan sairaanhoitoa.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Uskonnollinen auktoriteetti säilyi pitkään esimerkiksi todistajan ja kalastuksenvalvojan valatilaisuuksissa juhlallisen vakuutuksen pohjana, vaikka kirkko oli erotettu valtiosta. Kirkonkirjat olivat vuosisatojen ajan väestötietojärjestelmän pohjana. Turun piispa Isak Rothovius määräsi vuonna 1628, että pappien oli luetteloitava syntyneet, vihityt ja kuolleet. Evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkkokunta hoitivat väestökirjanpitotehtäviä yhdessä maistraattien kanssa vuoteen 1999 saakka.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kirkon ja valtionhallinnon yhteistyö näkyy edelleen esimerkiksi valtiopäivien avausjumalanpalveluksessa, ja valtioneuvoston edustajana kirkolliskokouksessa. Kirkko on julkisoikeudellinen toimija, joka tekee oikeudellisia toimia esimerkiksi vihkiessään avioliittoon.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Perustuslain mukaan kirkkolaissa säädetään evankelis-luterilaisen kirkon järjestysmuodosta ja hallinnosta. Suomen ortodoksista kirkkoa koskee Laki ortodoksisesta kirkosta. Esimerkiksi tilastoinnissa näistä kahdesta käytetään lakisääteisen asemansa takia nimitystä "valtionkirkko".


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Kolmanneksi suurin uskonnollinen ryhmä on helluntaiherätys, joka on Suomen vapaakristillisistä yhteisöistä suurin. Muita suuria uskonnollisia yhteistöjä ovat Jehovan todistajat ja Suomen Vapaakirkko.


title: Kristinuskon historia Suomessa

text: Katolinen kirkko toimii Suomessa rekisteröitynä uskonnollisena yhdyskuntana. Suomessa sillä on jäseniä noin 10 000.


title: Breathe Slow

text: Breathe Slow oli Alesha Dixonin toinen single albumilta "The Alesha Show", ja se julkaistiin 9. helmikuuta 2009. Singlen paras sijoitus Britannian singlelistalla oli kolmas.


title: Littlest Pet Shop (peli)

text: Littlest Pet Shop on vuonna 2008 julkaistu peli, joka perustuu Littlest Pet Shop -leluihin. Pelissä on tarkoitus hoitaa omaa Littlest Pet Shop -lemmikkiä ja pelata minipelejä.


title: Coulombin saarto

text: Coulombin saarto on pieniin johdesaarekkeisiin muodostuva, elektronien välisestä vuorovaikutuksesta johtuva ilmiö, joka voidaan havaita saarekkeen konduktanssissa varautumisenergiaa pienemmissä lämpötiloissa. Coulombin saarrolla tarkoitetaan kohonnutta resistanssia pienillä bias-jännitteillä elektronisessa laitteessa, jossa on ainakin yksi matalan kapasitanssin tunneliliitos. Yhden elektronin transistori (single electron transistor, SET) perustuu Coulombin saartoon. SETin yhteydessä Coulombin saarrolla tarkoitetaan efektiä, jossa elektroni ei pääse "saarelle" eikä laitteessa kulje virtaa kun hila- ja bias-jännite ovat alhaisia. Kun lähteen ja nielun välistä bias-jännitettä kasvatetaan elektroni voi kulkea "saaren" kautta systeemin energian saavuttaessa Coulombin energian.


title: Coulombin saarto

text: Kondensaattorin varaamiseen varauksella formula_1 kuluva energia on


Coulombin saarto


title: Coulombin saarto

text: missä formula_3 on kondensaattorin kapasitanssi. Energiaa voidaan arvioida käyttämällä hyväksi levykondensaattorin kapasitanssin kaavaa


title: Coulombin saarto

text: missä formula_5 on väliaineen permittiivisyys, formula_6 on levyjen pinta-ala ja formula_7 niiden etäisyys. Elektronisuihkulitografialla muodostetuissa liitoksissa kapasitanssi voi olla luokkaa 1 femtofaradi. Tällä kapasitanssilla kondensaattorin varaamiseen yhdellä elektronilla kuluu varautumisenergia


title: Coulombin saarto

text: joka on noin formula_9. Tätä vastaava terminen energia formula_10. Jos johteen lämpötila on pienempi kuin formula_11, elektronien terminen energia ei riitä ylittämään varautumisenergiaa, jolloin liitoksen vastus kasvaa.


title: Coulombin saarto

text: Yksittäiselle liitokselle Coulombin saartoa ei kuitenkaan normaalioloissa nähdä, koska liitoksen ympäristön fluktuaatiot luovuttavat elektroneille varautumisenergian ylittämiseen tarvittavan energian. Tarvitaan saareke ja vähintään kaksi liitosta. Tällöin saarekkeen konduktanssia voidaan myös ohjata siihen kapasitiivisesti kytketyllä porttijännitteellä.


title: Coulombin saarto

text: Coulombin saartoa kuvataan yleisesti Konstantin Likharevin ja Dmitri Averinin 1980-luvulla muotoilemalla "Ortodoksiteorialla".


title: Skip Beat!

text: Skip Beat! () on japanilainen Yoshiki Nakamuran piirtämä manga. Mangaa alettiin julkaisemaan Japanissa 12. kesäkuuta vuonna 2002. Siitä on tehty anime TV-sarja, jonka tuotanto on päättynyt. Sarjaan on tehty 25 noin 24-minuuttista jaksoa. Sarja julkaistiin vuonna 2008. Animeversio seuraa alkuperäisen juonta melko tarkasti.


title: Skip Beat!

text: Skip Beat! kertoo Kyoko Mogamista, hyväuskoisesta ja positiivisesta 16-vuotiasta tytöstä. Kyoko seuraa ensirakkauttaan, lapsuudenystäväänsä Shouta Tokioon, jotta voisi auttaa tätä hänen unelmassaan tulla idoliksi. Kyoko siivoaa, tekee ruokaa ja työskentelee kolmessa eri työpaikassa rahoittaakseen Shon kalliin asunnon ja elämäntyylin. Hän uhraa kaiken aikansa ja rahansa Shoun tukemiseen, eikä tuhlaa mitään itseensä, myöskään ulkonäköönsä. Eräänä päivänä Kyoko menee Shoun toimistoon ja kuulee hänen puhuvan managerinsa kanssa Kyokosta. Keskustelusta selviää, että Shou pitää häntä vain piikana ja epäviehättävänä sekä tylsänä ihmisenä. Kyoko tajuaa tuhlanneensa koko elämänsä Shoulle turhaan. Raivoissaan hän vannoo kostoa ja yrittää hyökätä Shoun kimppuun, mutta turvamiehet kantavat hänet ulos. Pilkaten Shou ilmoittaa hänelle, että jos Kyoko haluaa kostaa hänen olisi parasta tulla isommaksi staraksi kuin Shou. Niinpä Kyoko muuttaa ulkonäkönsä ja hakeutuu showbisnekseen. Skip Beat! seuraa, miten Kyoko vähitellen kasvaa näyttelijänä ja selviytyy showbisneksen vaikeuksista samalla tavaten mielenkiintoisia ihmisiä.


title: Skip Beat!

text:
Mogami Kyoko - (ääni: Marina Inoue)
16-vuotias tyttö, joka jätti koulun kesken Kiotossa, koska hänen lapsuudenystävänsä Fuwa Shou pyysi hänet mukaan Tokioon. Kuultuaan Shoun pettäneen hänet, hän vannoo kostoa ja hakeutuu showbisnekseen. Kyoko päättää hakea Shoun kykyjentoimiston kilpailijan LME:n talenttiosastolle, mutta kiistattomasta lahjakkuudestaan huolimatta pääsykokeen tuomarit päättävät hylätä hänet. Syy siihen on Kyokon halu hakeutua showbisnekseen koston vuoksi ja hänen kyvyttömyyteensä osoittaa myötätuntoa ja rakkautta (tunteet katosivat Shoun petoksen myötä). LME:n presidentti kuitenkin kokee Kyokon hylkäämisen niin suurena lahjakkuuden hukkana, että perustaa toimistoon uuden osaston nimeltä Love Me. Love Me-osaston tarkoitus on Kyokon kadonneiden tunteiden palauttaminen tekemällä töitä, jotka vaativat toisten ihmisten miellyttämistä. Vähitellen Kyoko tajuaa ettei näyttele vain koston saavuttamiseksi vaan oikeasti nauttii näyttelemisestä.


title: Skip Beat!

text: Kun Kyoko oli pieni, hän asui Fuwa Shoun vanhempien pitämässä majatalossa. Shoun vanhemmat toivoivat Kyokosta Shoulle morsianta ja kouluttivat häntä sen mukaan. Siksi Kyoko on hyvin taitava kodinhoitoaskareissa ja muissa perinteisen japanilaisen majatalon tavoissa sekä teeseremoniassa.


title: Skip Beat!

text:
Tsuruga Ren - (ääni: Katsuyuki Konishi)
LME:n suosittu ja lahjakas näyttelijätähti. Ren vaikuttaa muille ihmisille kohteliaalta ja äärimmäisen mukavalta mutta näyttää Kyokolle välillä pelottavankin puolensa. Hän ei aluksi pidä Kyokosta, koska Kyoko haluaa näyttelijäksi vain koston vuoksi. Vähitellen Ren kuitenkin lämpenee häntä kohtaan ja auttaa Kyokoa hänen näyttelijän urassaan. Myöhemmin Ren jopa rakastuu Kyokoon. Renin isä on myös näyttelijätähti, mutta heidän välinsä ovat huonot.


title: Skip Beat!

text:
Fuwa Shou - (ääni: Mamoru Miyano)
Oikealta nimeltään Fuwa Shoutaro. Hän salaa oikean nimensä, koska pitää sitä liian vanhanaikaisena ja perinteisenä. Kyoko asui lapsuutensa Shoun vanhempien omistamassa majatalossa ja on siis Kyokon lapsuudenystävä. Shoun piti periä vanhempiensa majatalo, mutta hän päätti lähteä Tokioon tavoittelemaan julkisuutta laulajana. Shou pitää Tsuruga Reniä pahimpana kilpailijanaan suosiosta julkisuudessa. Shou flirttailee usein managerinsa kanssa, mutta todellisuudessa Shoulla on enemmän tunteita Kyokoa kohtaan kuin hän itse suostuu myöntämään.


title: Skip Beat!

text: Alkumusiikit:


title: Skip Beat!

text: Loppumusiikit:


title: Talouspaperi

text: Talouspaperi, joskus myös keittiöpaperi, on imukykyistä paperia, jota käytetään muun muassa erilaisien tasojen pyyhkimiseen sekä nesteiden kuivaamiseen. Talouspaperi on vessapaperia hieman karheampaa ja saattaa siksi ärsyttää ihoa. Käytön jälkeen talouspaperi heitetään roskakoriin tai kompostoidaan. Keittiöpaperia myydään rullissa, pakkausten koot vaihtelevat kahdesta kuuteentoista rullaan. Yhdessä rullassa voi olla 14 metriä 22 cm leveää paperia, joka on jaoteltu arkeihin. Talouspaperia on myös rullina, joissa paperi on jaoteltu puoliarkkeihin. Yhdessä rullassa olisi 3,08 m² keittiöpaperia. Talouspaperia pidetään keittiössä yleensä talouspaperitelineessä.


title: Talouspaperi

text: Suomessa toimivia suuria pehmopaperitehtaita ovat Nokian paperi ja Mäntän paperitehdas.


title: Talouspaperi

text: "3T"-lehti mainitsee kaksi toisistaan riippumatonta paperipyyhkeiden keksijää: Arhur Hoyt Scott ja William E. Corbin. Philadelphialaisen Scottin WC-paperia valmistava Scott Paper Company sai vuonna 1907 junalastillisen WC-paperiksi liian paksua raakapaperia. Scott keksi paperin sopivan niistämiseen, ja alkoi markkinoida sitä ensin pinkoissa, sitten rullissa. Scott sai keksinnölleen patentin vuonna 1915. Aluksi pyyhkeitä markkinoitiin hotelleille ja ravintoloille, kotitalouksille vasta vuodesta 1921.


title: Talouspaperi

text: Seuraavana vuonna William E. Corbin New Hampshiresta toi markkinoille kertakäyttöpyyhepinkkansa. Corbin oli antanut tuotteellen nimeksi oman sukunimensä takaperin: Nibroc. Corbinin tuote jäi markkinoilla toiseksi Scottin kertakäyttöpyyhkeille.


title: Talouspaperi

text: Scottin paperiyritys on kuulunut Kimberly-Clark-konserniin vuodesta 1995 lähtien.


title: Ust-Volma

text: Ust-Volma () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Kresttsyn piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mstajokeen laskevan Volmajoen suussa 35 kilometriä Kresttsystä pohjoiseen. Kylässä on reilut 200 ja kunnassa noin 600 asukasta (vuonna 2010).


title: Ust-Volma

text: Ust-Volman kunnan pinta-ala on 742,43 neliökilometriä. Siitä 90,7 % on metsää ja 6,4 % maatalousmaata. Seudun jokia ovat Mstan ja Volman lisäksi Holova ja Verebuška. Luonnonsuojelualueita ovat Vetrenkajoen pyhä lähde sekä Holovan lohenkutualue.


title: Ust-Volma

text: Vinyn kunta liitettiin Ust-Volmaan vuonna 2010. Nykyään kuntaan kuuluu keskuskylän lisäksi 30 kylää: Amosovo, Borok, Dalevo, Gorbunova, Hmeljovka, Holova, Jeresino, Knjaženitsy, Kurino, Kurovo, Nevskaja, Novoje Rydino, Novoje Zaberenje, Olešnja, Olhovka, Povodjo, Šerebut, Sivera, Snettsy, Staroje Zaberenje, Terebušovo, Velikaja Niva, Vetrenka, Volna, Voronovo, Vyny, Zaretšnoje Rydino, Zavolonje, Žernovka ja Žiharevo. Ust-Volman jälkeen suurin kylä on reilun sadan asukkaan Viny. Neljässä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Ust-Volma

text: Ust-Volman lähellä on 700–800-luvuille ajoitettuja kurgaani- ja kumpuhautoja. Tarinan mukaan ruhtinatar Olga perusti sinne pogostan verojen keräämistä varten vuonna 947. Ensimmäisen kerran Volma mainitaan vuonna 1299 laaditussa tuohikirjoituksessa. 1400-luvun lopulla Ust-Volman pogosta kuului Novgorodin Derevan viidennekseen. Perinteinen elinkeino oli maanviljely. 1800-luvulla syntyi sahoja, ja asukkaat alkoivat tehdä metsätöitä ja uittaa puuta. Lähistöllä oli myös lasi- ja nahkatehtaat. Pogostalla oli vuonna 1744 rakennettu puinen ja vuonna 1797 pystytetty kivikirkko. Vuonna 1908 perustettiin Ust-Volman volosti, jonka hallinto oli Mstan toisella rannalla Ljubtsyn kylässä. Vuonna 1926 Ust-Volmasta tuli kyläneuvostoalueen keskus.


title: Ust-Volma

text: Kylistä on linja-autoyhteydet Kresttsyyn. Vinyn kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen M10-valtatie. Tärkeimmät elinkeinot ovat kauppa (22,4 %), maa- ja metsätalous (20,0 %) sekä kunnallis- (17,6 %) ja muut julkiset palvelut. Vinyssa toimii sikala, Žernovkassa karjatila ja sahalaitos. Ust-Volman maatalousyritys on käytännössä lopettanut toimintansa. Palveluihin kuuluvat Ust-Volman ja Vinyn kulttuuritalot, postit ja ensiapuasemat.


title: Ust-Volma

text: Seudun nähtävyyksiä ovat muinaiset asuin- ja hautapaikat, Ust-Volmaan 1700-luvun lopulla rakennettu Tatištševin kartano puistoineen ja piharakennuksineen sekä toisen maailmansodan muistomerkit. Nevskajan ja Zavolonjen kylissä on lomakylät.


title: Ernie Kovacs

text: Ernie Kovacs (23. tammikuuta 1919 Trenton, New Jersey – 13. tammikuuta 1962 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen koomikko ja televisiokomedian uranuurtaja.


title: Ernie Kovacs

text: Näyttelemistä New Yorkissa opiskellut Kovacs toimi vuosina 1941–1943 kotikaupunkinsa sanomalehden "The Trentonianin" kolumnistina, jonka jälkeen Kovacks siirtyi WTTM-radioasemalle, jolla hän toimi muun muassa kuuluttajana ja apulaisohjelmajohtajana. Vuonna 1950 Kovacs siirtyi televisioon NBC:n verkkoon kuuluvalle philadelphialaiselle WPTZ-TV -asemalle. Aluksi hän toimi juontaja "Deadline for Dinner" -ruoanlaitto-ohjelmassa ja myöhemmin samana vuonna hänestä tuli aseman aamuohjelman "3 To Get Ready" isäntä. Kovacs teki vaikutuksen NBC:n johtoon, ja toukokuussa 1951 hän sai oman päivittäisen 15-minuuttisen ohjelmansa, "It's Time for Ernie", NBC:n verkossa valtakunnallisesti esitettäväksi. Saman vuoden heinäkuussa hän aloitti parhaaseen katseluaikaan lähetetyn "Ernie in Kovacsland" -ohjelman. Kovacs teki Philadelphiassa vielä "Kovacs on the Corner" -sarjan alkuvuodesta 1952, kunnes hän huhtikuussa siirtyi New Yorkiin CBS-televisioyhtiölle kuuluvalle WCBS-asemalle.


title: Ernie Kovacs

text: New Yorkissa Kovacs isännöi "Kovacs Unlimited" -viihdesarjaa. Sarjaa tehtiin 21 kuukautta, ja se oli Kovacsin pitkäikäisin televisiosarja. Tämän jälkeen hän teki ohjelmia useille eri televisioverkoille. Huhtikuussa 1954 Kovacs siirtyi DuMont Networkin WABD-asemalle, jolta hän seuraavana vuonna palasi takaisin NBC:lle. Viimeisellä kaudellaan 1961–1962 hän teki esiintyi ABC:lla.


title: Ernie Kovacs

text: Kovacs kuoli 42-vuotiaana auto-onnettomuudessa palatessaan kotiin Milton Berlen järjestämiltä kutsuilta.


title: Ernie Kovacs

text: Ernie Kovacs on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Laksvatn

text: Laksvatn on kylä Paatsivuonon kunnassa, Pohjois-Norjan Tromssan läänissä. Kylältä lounaaseen sijaitsee Laksvatnbuktan lahti, joka on osa Paatsivuonon vuonoa. Kylältä koilliseen sijaitsee Laksvatnet-järvi. Laksvatn on aivan Tromssaan johtavan E8-tien varrella.


title: Laksvatn

text: Nimi ”Laksvatn” tarkoittaa suomeksi ”lohijärveä”.


title: Taimon koulu

text: Taimon koulu on Naantalissa, Luikkion kaupunginosassa sijaitseva vuonna 1982 valmistunut alakoulu. Koulun rehtori on Markku Ala-Uotila. Vararehtorina toimii Tiina Koppanen. Koulussa on 316 oppilasta, neljässätoista perusopetusryhmässä. Näin ollen yhdellä luokalla on keskinmäärin 22 oppilasta.


title: Taimon koulu

text: Vuonna 2008 valmistui 1,5 miljoonaa euroa maksanut peruskorjaus ja koulun laajennus, kun koulussa ilmeni sisäilmaongelmia.


title: Taimon koulu

text: Taimon koulun keittiö valmistaa oman koulun lisäksi Taimon päiväkodin, Soinisten päiväkodin, Suovuoren päiväkodin sekä Ruonan päiväkodin ateriat.


title: Kondo-ilmiö

text: Kondo-ilmiö on metalleissa ja kvanttipisteissä tapahtuva ilmiö, joka vaikuttaa rakenteiden sähkönjohtavuuteen. Kondo-ilmiö johtuu pienten kaksitasosysteemien aikaansaamasta uudesta sironta- tai läpäisykanavasta.


title: Kondo-ilmiö

text: Metalleissa kaksitasosysteemit muodostuvat magneettisista epäpuhtauksista, jotka voivat sirontaprosessissa kääntää elektronin spinin. Tuloksena sironnasta on niinkutsuttu "Kondo-resonanssi" ja sitä kautta sironnan ja sähkönvastuksen suureneminen. Kondo-ilmiön johdosta metallien vastus suurenee lämpötilan pienentyessä. Koska lämpötilan pienentyessä muut sirontamekanismit, kuten elektroni-elektroni- ja elektroni-fononisironta, heikkenevät, vastuksen lämpötilariippuvuus tulee ei-monotoniseksi. Näistä mekanismeista sekä elastisesta sironnasta johtuen vastuksen (tai tarkemmin resistiivisyyden) lämpötilariippuvuus metalleissa on yleensä muotoa


Kondo-ilmiö


title: Kondo-ilmiö

text: Ensimmäinen termi aiheutuu lämpötilariippumattomasta elastisesta sironnasta, toinen Fermi-nesteominaisuuksista, kolmas elektroni-fononisironnasta ja neljäs Kondo-ilmiöstä. Termien kertoimet riippuvat kyseisen materiaalin ominaisuuksista. Yhtälö on voimassa "Kondo-lämpötilan" formula_2 yläpuolella. Tässä formula_3 on johtavuuselektronien vyönleveys.


title: Kondo-ilmiö

text: Tyypillisesti näiden ilmiöiden yhteisvaikutuksena muodostuva vastuksen lämpötilariippuvuuden minimi sijaitsee noin 5 kelvinin lämpötilassa. Metallien Kondo-ilmiön selitti 1960-luvulla Jun Kondo, jonka mukaan ilmiö nimettiin.


title: Kondo-ilmiö

text: Kvanttipisteissä Kondo-resonanssi muodostuu, kun kvanttipisteen varautumisenergia on paljon lämpötilaa suurempi, ja kun kvanttipisteen kytkentä ympäröiviin johtimiin on tarpeeksi suuri. Näissä rakenteissa Kondo-resonanssi lisää elektronien transmissiota kvanttipisteen läpi, ja sen vuoksi Kondo-ilmiö suurentaa kvanttipisteen konduktanssia. Kondo-ilmiötä kvanttipisteissä kuvaillaan tyypillisesti yhdellä energiaskaalalla, Kondo-lämpötilalla formula_2.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Lapin Jääkäripataljoona (LAPJP) on Sodankylässä toimivan Jääkäriprikaatin joukkoyksikkö. Pataljoonan perinnejoukko-osastoja ovat talvisodassa ja jatkosodassa taistellut Jääkäripataljoona 1 sekä sen edeltäjä Polkupyöräpataljoona 1.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Vuoden 2017 alusta LAPJP:hen on kuulunut komentajan ja esikunnan lisäksi viisi perusyksikköä: 1. jääkäri-, 2. jääkäri-, 3. jääkäri-, tuki- ja huoltokomppania. Perusyksiköissä koulutetaan varusmiehiä ja reserviläisiä sodan ajan organisaation mukaisiin tiedustelu-, jääkäri-, panssarintorjunta-, kranaatinheitin- ja huoltojoukkoihin. Nykyaikaisen välineistön ja tehokkaan aseistuksen rinnalla hiihto- ja erämiestaidot ovat pataljoonassa arvossaan.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Lapin Jääkäripataljoonan historiaa voidaan katsoa taaksepäin aina 3.3.1918 perustettuun 2. Krenatöörirykmenttiin saakka. Rykmentti osallistui vapaussodassa mm. Tampereen taisteluihin. Rykmentistä muodostettiin alkukesästä 1918 vartiopataljoona, joka sai 19.7.1918 nimekseen Viipurin Vartiopataljoona. Syksyllä 1918 Karjalan Kannaksen rajavartiointia organisoitiin uudelleen. Ylipäällikön päiväkäskyllä 61/ 19.9.1918 muodostettiin Viipurin Vartiopataljoonasta seitsemän komppaniaa käsittänyt Terijoen Rajavartiopataljoona, joka aloitti toimintansa 3.10.1918. Pataljoonan tehtävänä oli koko Kannaksen rajavartiointi aikana, jolloin Suomi ja Neuvosto-Venäjä olivat vielä sotatilassa keskenään. Organisaatio ei osoittautunut toimivaksi, ja rajavartioinnin tehostamiseksi Tasavallan Presidentti allekirjoitti 17.1.1920 Käkisalmen läänin Rykmentin perustamiskäskyn. Terijoen Rajavartiopataljoona muodosti kokonaan rykmentin ensimmäisen pataljoonan ja osan toisesta ja kolmannesta pataljoonasta.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Tarton rauhansopimus allekirjoitettiin Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä 14.10.1920 ja se astui voimaan vuoden lopussa. Rauhan tultua Käkisalmen läänin Rykmentti oli täyttänyt tehtävänsä ja se hajotettiin 20.4.1921. Sen ensimmäisestä pataljoonasta muodostettiin samalla päivämäärällä Polkupyöräpataljoona 1 ja toisesta Polkupyöräpataljoona 2 kolmannen pataljoonan hajotessa muihin joukko-osastoihin.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Polkupyöräpataljoona 1:n perustamista on vuosikymmeniä pidetty nykyisen Lapin Jääkäripataljoonan syntyhetkenä, vaikka pataljoonan historia onkin kolme vuotta vanhempi. Valinta on sinällään looginen, sillä tuosta hetkestä alkoi ensin PPP1:n ja myöhemmin JP1:n, PohmJP:n ja lopulta LapJP:n vuoteen 1979 saakka ulottunut taival itsenäisenä joukko-osastona.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Polkupyöräpataljoona 1:n kotipaikka oli Terijoen pitäjä Karjalan Kannaksella Neuvostoliiton vastaisella rajalla. Ensimmäisinä kasarmeina toimivat Kellomäen huvilat ja kukin komppania eli yksikkötaloudessa, eli niillä kullakin oli omat varus-, ase- ja muonavarastonsa. Komppanioiden ensimmäiset päälliköt olivat kaikki jääkäriupseereita: 1K:ssa jääkäriluutnantti Merisalo-Forsman, 2K:ssa jääkärikapteeni Leander ja 3K:ssa jääkärikapteeni Kuokkanen. Myöhemmin perustetussa 4K:ssa ensimmäinen päällikkö oli luutnantti Winter. Aliupseereista tunnettuja olivat jääkärivääpeli Ikonen, joka palveli pataljoonassa lääkintäaliupseerina koko uransa, sekä ylikersantti Nissinen, joka oli armeijamme ensimmäisiä kanta-aliupseereita, jolla ei ollut jääkäritaustaa.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Pataljoona sai oman lipun armeijan lippujuhlassa 16.5.1923. Lippu oli kevyiden joukkojen kaksikielekkeistä mallia ja tuossa vaiheessa pohjaväriltään hopeanharmaa. Kellomäeltä pataljoona muutti Terijoelle, kun sinne valmistui uudet kasarmit syksystä 1924 alkaen.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Varusmiesten palvelusaika oli 1920-luvulla puolitoista vuotta ja alokkaat saapuivat palvelukseen aluksi kaksi kertaa vuodessa. Omat ongelmansa olivat tuolloinkin, osa alokkaista oli luku- ja kirjoitustaidottomia. Saapumiseräjärjestelmää pidettiin valmiuden kannalta huonona sillä pataljoona kuului jatkuvassa valmiudessa oleviin suojajoukkoihin. Ensin siirryttiin neljän vuotuisen saapumiserän käyttöön. Sekään ei ollut hyvä ja 1930-luvun alussa muutettiin kolmen saapumiserän järjestelmään. Tämä oli käytössä talvisotaan saakka. Vanhin saapumiserä ja johtajiksi koulutetut miehittivät avaintehtävät, toiseksi vanhin saapumiserä seuraavaksi vaativimmat tehtävät ja nuorimmat toimivat ”ammusten kantajina”.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Mukana oli tuolloinkin aimo annos kokeilutoimintaa. Vuotuisilla kesäleireillä ja talvisotaharjoituksissa pataljoona suoritti lukuisia hyvin mittavia maastomarsseja hiihtäen tai pyöräillen. Myös erilaisia maastomajoitteita kokeiltiin ja testattiin. Oikeat menetelmät marsseihin, manöövereihin ja maastossa olemiseen löydettiin osin kantapään kautta.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Operatiivisesti päivämäärä 24.4.1936 oli merkittävä, sillä tuolloin Polkupyöräpataljoona 1 liitettiin Ratsuväkiprikaatiin. Tuon yhtymän mukana pataljoona kulki läpi raskaat sotavuodet niin talvi- kuin jatkosodassakin. Vain vajaata kuukauttamyöhemmin, 16.5.1938, Polkupyöräpataljoona 1 sai muiden polkupyöräpataljoonien tavoin vaalittavikseen Jääkäreiden perinteet. Samalla se sai uuden nimen, Jääkäripataljoona 1. Harjoituksissa ja erilaisissa koulutustarkastuksissa pataljoona menestyi niin hyvin, että se sai luvan kiinnittää Vapaudenristin nauhoineen lippuunsa sotaväen lippujuhlan päivänä 16.5.1938. Vapaudenristi kiinnitettiin juhlallisin menoin tuolloin vihreäpohjaiseksi uusittuun lippuun 6.12.1938.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Rajakaste sai alkunsa vuonna 1926 upseerikokelas Antero Rautavaaran esittäessä ideansa AUK:n johtajalle, tulisieluiselle polkupyörämiehelle, ”Poika Reitolana” tunnetulle kapteeni K. Breitholzille. ”Poika” innostui ajatuksesta ja myi sen pataljoonan tuolloiselle komentajalle. Jokainen halukas vietiin Joutselkään, Jäppisen sillan luo, jossa hänet Veriojan suussa kastettiin arvokkain menoin täysiveriseksi rajasissiksi. Veriojan nimen taustalla oli legenda Joutselän taistelun 11.3.1555 ajalta, jolloin veri kuulemma virtasi tätä ojaa pitkin Rajajokeen. Rajakaste päättyi pyhään valaan ja kukin valanvannoja sai rajakastetodistuksen. Todistuksen teksti kuului mm. seuraavasti: "”Edessä idän orjuus tai kuolo, takana koti ja synnyinmaa. Jääkäri, paikallas seiso! Sinuun luottavi kansa ja maa.”" ja edelleen ” "…on ottanut vastaan rajakasteen Kivennavan Joutselässä, Rajajoen rannalla. Täten hänet on vihitty täysiveriseksi rajasissiksi, joka ymmärtää esi-isien sankarimaineen velvoituksen siten, että vainolainen pääsee Suomeen vasta jääkärin haudan yli. Valtakunnan rajalla, päiväys…”". Rajakastetodistuksen numero 1 sai itse oikeutetusti kokelasvääpeli (nykyisin upseerikokelas) Antero Rautavaara. Pataljoonan komentajan vaihtuessa vanha komentaja kävi kastamassa seuraajansa: "”…rajasissinä kastan Sinut rajasissien komentajaksi…"”


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Syksyllä 1939 tilanne Euroopassa kiristyi. Jääkäripataljoona 1:n elokuussa kotiutettu ikäluokka kutsuttiin takaisin palvelukseen 9. päivä syyskuuta ja suojajoukkojen liikekannallepanomääräys annettiin 6. päivä lokakuuta. Tämän myötä vahvennetun Jääkäripataljoona 1:n kokoonpanoon kuului komentaja (evl I Karhu), esikunta, 1. Komppania (kapt E Backman), 2. Komppania (ltn R Honkanen), 3. Komppania (ltn H Mikkola), Konekiväärikomppania (ltn R Västi), Tykkikomppania (ltn P Vuorinen) ja Viestikomppania (kapt T Hiltunen), sekä vahvennuksina 1. Rajakomppania (kapt E Paloheimo), 2. Rajakomppania (kapt L Varko) ja Suojeluskuntakomppania (ltn K Tikka). Kokonaisvahvuus vahvennuksineen oli noin 55 upseeria, 280 aliupseeria ja 1200 jääkäriä/sotamiestä, eli yhteensä yli 1500 sotilasta. JP1 kuului Uudenkirkon ryhmään, jota komensi Ratsuväkiprikaatin komentaja kenraalimajuri Palmroth.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Marraskuun 26. päivänä Neuvostoliitto järjesti provokaation väittäen suomalaisen tykistön ampuneen Mainilan kylään. Suomen puolella aluevastuussa oli JP1, joka sai Neuvostoliiton nootin myötä tutkintaryhmän vieraakseen. Lopputulos oli selvä, millään JP1:n Tykkikomppanian aseella ei olisi edes kyetty kantaman puitteissa ampumaan väitettyyn paikkaan.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: ”Rytinä”-kutsumanimellä tunnetun Jääkäripataljoona 1:n talvisota alkoi Terijoelta sodan ensimmäisenä päivänä 30. marraskuuta. Pataljoona kärsi myös ensimmäiset tappionsa tykistökeskityksissä samana päivänä. Viivyttäen pataljoona vetäytyi Terijoelta Vammeljoen taakse puolustusasemiin. Siitä viivytys jatkui suojajoukkosuunnitelman mukaisesti Länsi-Kannaksella joulukuun 6. päivään saakka, jolloin pataljoona ryhmittyi puolustukseen Summaan. Tappiot olivat tuona kuuden päivän aikana 7 kaatunutta, 9 haavoittunutta ja 2 kadonnutta.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Summan alueella toiminta oli aluksi rauhallista. Everstiluutnantti Karhu siirrettiin JR15:n komentajaksi ja tilalle ”Rytinän” komentajaksi tuli 13.12. majuri Blonqvist. Joulun jälkeen pataljoona siirrettiin Itä-Kannakselle Sakkolaan reserviksi. Täällä sen erikoistehtäväksi muodostui tiedustelutoiminta vihollisen linjojen takana. Tammikuun 15. päivänä 1940 JP1:n uudeksi komentajaksi saapui polkupyörämiehille ennestään sangen tuttu majuri R. Wahlbeck. Samalla 1.K:n päällikkö vaihtui kapteeni Backmanin siirtyessä pataljoonan esikuntaan ja luutnantti T. Sarvan ottaessa kärkikomppanian komentoonsa.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Tammikuun lopulla JP1 siirrettiin Kannakselta Laatokan Karjalaan Kollaalle, jossa ”Rytinä” joutui heti taisteluun. Vihollinen oli päässyt murtoon, ja kapteeni Honkanen johti komppaniansa vastaiskuun ”Tappokukkulalle”. Jatkoa seurasi ja JP1 joukot tekivät Kollaalla useita vastahyökkäyksiä kärsien samalla 27 kaatuneen ja 48 haavoittuneen tappiot. Kollaalta JP1 siirrettiin Nietjärvelle 7. päivänä helmikuuta. Siellä se osallistui Lemetin mottitaisteluihin tehden useita rajuja hyökkäyksiä. Samalla kenraali talvi näytti voimiaan pakkasen kiristyessä -30 asteen kylmemmälle puolelle. Tappiot söivät pataljoonan voimia ja kuvaavaa on 3. Komppanian taisteluvahvuus 12. helmikuuta: 2 upseeria, 3 aliupseeria ja 8 miestä, yhteensä 13 sotilasta. Rasituksesta ja tappioista huolimatta pataljoonan henki pysyi kuitenkin vahvana. Helmikuun lopulla pataljoona sai vahvennuksia, tosin vain nuoria alokkaita ja vanhoja nostomiehiä, eikä heitäkään riittävästi. Lemetin motti laukesi helmikuun lopussa osan vihollisista päästessä karkuun. Sotasaalis oli kuitenkin mittava. Taistelut jatkuivat kunnes 13.3. klo 9.50 saapui pataljoonaan tieto rauhasta Suomen ja Neuvostoliiton välillä. Se astui voimaan klo 11.00.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Mannerheim lahjoitti 10 kappaletta hopealaatoin varustettua Suomi-konepistoolia Jääkäripataljoona 1:lle tunnustukseksi kunnostautumisesta talvisodan ankarissa mottitaisteluissa. Konepistooleissa on rungon oikealle puolelle tukkiin kiinnitetyissä hopealaatoissa teksti: ""Jääkäripataljoona 1:lle. Sotamarsalkka C.G.E. Mannerheim. 1940"". Talvisodan aikana toimineista joukko-osastoista Jääkäripataljoona 1 oli ainut joukko-osasto, joka sai Mannerheimilta tämänkaltaisen näkyvän ja pysyvän tunnustuksen.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Aina on luultu, että konepistoolien jako kantajilleen tapahtui Joutsenossa, olihan Pataljoonan komentopaikka ja suurin osa Pataljoonan joukoista sijoitettu Joutsenon Haukilahden alueelle. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. 1/JP 1 sotapäiväkirja 11.7.1941 kertoo: "Ilmoitus esikunnasta: K:nia saapuu klo 20.30 seuraamaan h.vaunu esityksiä, vanhimman paikalla olevan johtajan johdolla. Tiilitehtaan luokse". Samoin 1/JP 1 sotapäiväkirja 14.7.1941 kertoo: Puhelinsanoma 9322:sta. (esikunta) Koskee: kunnia kp:n jakoa. Sotamarsalkan lahjoittamien kunniakonepistoolien jakoa varten kokoontuu pataljoona tänään 14.7.-41 klo 21.00 2 K:nia majoitusalueelle, samaan paikkaan, missä suoritettiin pans.vaunujen esittely".


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Niinpä 14.7.1941 klo 21.00 Jääkäripataljoona 1 kokoontui Tiilelä Oy:n Ilottulan tiilitehtaan varastokentälle konepistoolien jakoa varten. Tiilitehdas sijaitsi aivan Joutseno–Lappee-rajan tuntumassa Lappeen (nykyisen Lappeenrannan) puolella. Kevyt Prikaati T:n komentaja eversti Matti Tilainen kunnioitti tilaisuutta läsnäolollaan, ja taisipa myös suorittaa konepistoolien jaon eri komppanioista nimetyille taistelijoille. Ennen konepistoolien jakoa pidettiin kenttäjumalanpalvelus. Käsitystäni konepistoolien jakopaikasta tukee myös Vilho Kepposelta saamani kuvaus jakopaikasta. Missään muualla k.o. tiilitehtaan alueella ei ole ollut tarkoitukseen sopivaa aluetta.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Konepistoolit jaettiin siten, että 1., 2. ja 3. Komppania saivat kukin 3 kpl ja Kk-komppania 1 kpl. Jokainen komppania sai itse nimetä taistelijat, joille nämä kunniakonepistoolit luovutettiin. Jääkäripataljoona l:n eri komppanioitten sotapäiväkirjoista ei löydy tietoja siitä, ketkä olivat ne 10, jotka ensimmäisinä saivat nämä kunniakonepistoolit. Tiedossa on kaikkiaan 29 henkilöä, jotka sodan aikana saivat kunnian kantaa näitä Mannerheimin lahjoittamia konepistooleita.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Sotamarsalkka Mannerheimin lahjoittamat konepistoolit oli tarkoitettu taisteluaseiksi eivätkä miksikään museotavaraksi. Niinpä jo vajaata viikkoa myöhemmin konepistoolien luovuttamisesta, kun jääkäri Reijo Nieminen oli aseveikkojensa kanssa 20.7.-41 partiomatkalla Ilomantsin Leppävaarassa, hän kaatui ja katosi. Hänen mukanaan partiomatkalle jäi konepistooli 16775. Jääkäri Nieminen kuului 1. Komppaniaan, niinpä tuo edellä esittämäni konepistoolien jako eri komppanioille saattaa olla virheellinen. Hyökkäysvaiheen aikana kunniakonepistoolien kantajat vaihtuivat joko kaatumisen tai haavoittumisen myötä. Ainakin 1. Komppanian kersantti Yrjö Nieminen kuoli 23. KSOs:ssa 4.8.1941. Samoin 4. Komppanian jääkäri Arvo Vehmanen kaatui Pertjärven suunnalla 16.10.1941. Kumpikin tiedetään olleen kunniakonepistoolin kantaja. Kummassakaan tapauksessa konepistoolia ei menetetty. Myöskään muita kunniakonepistoolien menetyksiä ei hyökkäysvaiheen aikana tapahtunut.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Runsas pari vuotta ennätti kulua konepistoolien jaosta ja ensimmäisen kunniakonepistoolin menetyksestä. Syyskesällä 1943 Pataljoona oli Lempäälässä, kun silloin 1. Komppanian joukkueenjohtajana toiminut Vilho Kepponen sai taas käskyn mennä Pataljoonankomentajan puheille. Komentaja tiedusteli häneltä, miksi kunniakonepistoolit ovat kirjanpidossa, ei ne siellä saa olla. Samalla ilmenee, että yksi konepistooli on menetetty viholliselle. Konepistooleita pitää olla 10 kappaletta. Hoitakaa asia. Käskyn saatuaan Kepponen meni vääpeli Juho Hämäläisen luokse "Kuti korsuun", käski tämän hakemaan hyvän konepistoolin, viilaamaan vanha numero pois ja stanssata tilalle menetetyn konepistoolin 16775 numero. Helsingistä kotoisin oleva kersantti Kauko Häkkinen pantiin lomalle ja mukaan malliksi hopeinen omistuslaatta. Taas Tillanderilla kaiverrettiin uusi laatta ja niin oli jälleen käytössä 10 kunniakonepistoolia.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Tällä hetkellä kunniakonepistooleita on tallella 8 kappaletta. Joten sodan loppuvaiheitten aikana niitä vielä 2 kappaletta menetettiin. Se tiedetään, että kantajansa alikersantti Martti Heponiemen mukana Muurilan taistelun tykistötulessa 17.6.1944 tuhoutui konepistooli 16771. Miten, missä ja milloin on kadonnut tämä syyskesällä 1943 uudelleen stansattu konepistooli 16775. Siitä ei tänä päivänä tunnu kenelläkään olevan tietoa. Tosiasia kuitenkin on, että näin on tapahtunut, sillä nyt vielä tallessa olevien kunniakonepistoolien joukossa tätä numeroa ei ole. Yksi näistä sotamarsalkka Mannerheimin lahjoittamista hopealaatoin varustetuista kunniakonepistooleista on Sotamuseossa Helsingissä, toinen on Jalkaväkimuseossa Mikkelissä ja kolmas Jääkäriprikaatin perinnehuoneessa Sodankylässä. Lapin Jääkäripataljoona luovutti perinnepäivänään 11.3.1996 ensimmäisen kerran yhden näistä kunniakonepistooleista jatkuvasti kiertäväksi kiertopalkinnoksi edellisen vuoden parhaalle perusyksikölle.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: ""Marskin konepistoolit ovat olleet kovien miesten käsissä kovissa paikoissa, silloin kun isänmaan itsenäisyydestä taisteltiin. Velvoittakoot ne äänettöminä todistajina nykyisiä ja tulevia jääkäripolvia huolehtimaan tämän rakkaan isänmaamme hyvinvoinnista ja vapaudesta"".


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Jääkäripataljoona 1 lähti jatkosotaan Lappeenrannasta Ratsuväkiprikaatin yksikkönä. Sen vahvuus oli noin 800 sotilasta kolmessa jääkärikomppaniassa, konekiväärikomppaniassa, kranaatinheitinjoukkueessa, esikunnassa ja esikuntakomppaniassa. Pataljoonan komentajana toimi jääkärieverstiluutnantti Ragnar Wahlbeck.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Sodan alussa Ratsuväkiprikaatiin kuuluivat Hämeen Ratsurykmentti (HRR), Uudenmaan Rakuunarykmentti (URR) ja Jääkäripataljoona 1. Suomi julisti sotatilan Neuvostoliittoa vastaan 25.6.1941 maahamme kohdistuneiden pommitusten jälkeen. Saksan hyökkäys itään oli alkanut jo kolme päivää aiemmin, 22.6.1941. Ensimmäiset viholliskosketuksensa pataljoona sai tiedusteluretkillä heinäkuun alussa. Varsinaisesti pataljoonan sotaretki alkoi kuitenkin Ilomantsista Ryhmä Oinosen (2.JPr, HRR, URR, JP1, 1.SissiP, 24. RajajääkK ja TykEsk) mukana.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Kesän ja syksyn 1941 hyökkäysvaiheen merkittävimpiä taistelupaikkoja JP1:lle olivat Tolvajärven Ristisalmi, Suojärvi, Onkamus, Säämäjärvi, Mundjärvi, Kendjärvi, Kontupohja ja Sunku- Tulvoja. Näistä raskain oli Onkamuksen mottitaistelu 24.- 26. elokuuta. Tuolloin pataljoona menetti 70 miestä kaatuneina, mukana kokenut ja pidetty 1. Komppanian päällikkö, kapteeni Paavo Vuorinen, joka kaatui yksikkönsä kärjessä 25.8.1941.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Onkamuksessa ja monissa muissa taisteluissa ansioitui aloitekykyisenä ja rohkeana ryhmänjohtajana alikersantti Toivo Ovaska, joka palkittiin pataljoonan ensimmäisenä 2. luokan Mannerheim-ristin ritarina 31.8.1942 (ritari nro 89).


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Ratsuväkiprikaati siirrettiin Sunkun niemimaalta Kannakselle ylipäällikön reserviksi helmikuussa 1943. Jääkäripataljoona 1 ryhmittyi tuolloin Patruun. Pataljoonan komentaja vaihtui, kun Wahlbeck ylennettiin everstiksi ja siirrettiin JR49:n komentajaksi elokuussa 1943. Hänen tilalleen JP1:n komentajaksi tuli majuri Jorma Vetre.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Kesäkuussa 1944 pataljoona oli siirtynyt Terijoelle. Suurhyökkäyksen alkaessa osa päällystöstä oli lomalla ja mm. majuri Vetre sai ensimmäisen käskynsä suoraan lomajunasta IV AK:n esikuntaan vietynä. Kannaksen torjuntataisteluissa Jääkäripataljoona 1:n osuus oli merkittävä Mainilan, Vammeljärven, Muurilan taisteluissa. Pataljoonan pitkäaikainen rintamakomentaja, jääkärieversti Ragnar Wahlbeck kaatui JR49:n komentajana Vuosalmella 4.7.1944.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Suoritukset erityisesti Mainilan taistelussa johtivat pataljoonan toiseen ritarinimitykseen. Luutnantti Eino Laihiala oli ansioitunut jo hyökkäysvaiheessa, mutta Mainilan ja Vammeljärveen vaikeat viivytystaistelut toivat 1. Komppanian Vammeljoella haavoittuneelle päällikölle 2. luokan Mannerheim-ristin 21.12.1944 (ritari nro 172).


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Jääkäripataljoona 1 siirretiin vielä Ilomantsin suunnalle, jossa se osallistui kenraalimajuri Raappanan johtamiin laajoihin erämaa- ja mottitaisteluihin. Vihollisen 176. Divisioonaa ei saatu lopulta kokonaan tuhottua, mutta se kärsi mittavat henkilö- ja kalustotappiot. Jääkäripataljoona 1 siirretiin 18.8.1944 lepoon ja reserviin. Lapin sodassa pataljoona ei osallistunut taisteluihin mutta toimi Tornion varuskuntayksikkönä 25.11.1944 – kevät 1945.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Jääkäripataljoonan verilunnaat jatkosodassa olivat 271 kaatunutta ja noin tuhat haavoittunutta, eli reilusti yli pataljoonan määrävahvuuden. Kesän 1944 torjuntataistelujen tappiot olivat niin suuret, että Muurilan taistelun jälkeen 18.6. pataljoonan taisteluvahvuus oli vain noin 150–200 sotilasta. Runsas henkilötäydennys saatiin ennen Viipurinlahden taisteluja mutta siitä huolimatta sodan loppuvaiheessa esimerkiksi joukkueen johtajina toimivat pääsääntöisesti kokeneet aliupseerit raskaiden upseeritappioiden takia.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Sodan jälkeen yleinen mielipide ja poliittiset tuulet eivät olleet armeijalle myönteisiä. Lisäksi vaasalaiset olivat tottuneet ruotsinkieliseen joukko-osastoon. Suhtautuminen suomenkieliseen Jääkäripataljoona 1:een oli aluksi viileätä. Vähitellen suhteet kuitenkin lämpenivät väestön oppiessa tuntemaan pataljoonan ympäristöön suuntautuneiden harjoitus-, vala- ja juhlatilaisuuksien myötä. Jääkäri kuului Vaasan katukuvaan ja pataljoona oli osa Vaasaa.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Sosiaaliset olot olivat vaikeita. Kasarmit olivat tyylikkäitä mutta pahoin ränsistyneitä. Henkilökunnan asunnoista oli huutava pula ja henkilökunnan palkkataso huono. Suurin osa perheellisistä joutui tekemään iltaisin toista työtä, koska palkka ei muuten riittänyt.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Koulutusolosuhteetkaan eivät olleet helpot. Kouluttajista oli pula ja varusmiehiä käytettiin polttopuu-, metsä- ja uittotöissä. Nämä komennukset vaikeuttivat koulutusta suuresti. Harjoitusalueille oli pitkä matka läpi kaupungin ja harjoituspaikat olivat pääosin yksityisomistuksessa. Kaivautuminen oli kielletty. Tyypillinen Vaasan ympäristö on kallioista ja louhikkoista, jossa jääkärikoulutuksen mielekäs järjestäminen on vaikeaa.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Koulutus alkoi tehostua 1940-luvun lopulla. Vuonna 1947 Jääkäripataljoona 1 osallistui ensimmäisen kerran Rovajärven leirialueella pidettyyn ampumaleiriin. Suurempia sotaharjoituksia alettiin jälleen järjestämään 1950-luvun alussa ja niin pataljoona pääsi harjoittelemaan tilanteen mukaista toimintaa Lapissa ja ympäri Pohjanmaata. Linnoitusharjoituksiakin päästiin pitämään, kun pataljoona hankki seitsemän hehtaarin alueen Pohjanlahden rannalta. Vuonna 1953 pataljoona sai vielä panssarivaunujoukkueen elävöittämään harjoittelua. Pitkät ja vaativat marssit, fyysisesti vaativat sotaharjoitukset sekä monet urheilukilpailut rytmittivät pataljoonan elämää.


title: Lapin jääkäripataljoona

text: Jääkäripataljoona 1:n kunniakas nimi siirtyi historiaan kun pataljoona otti käyttöön maakunnallisen nimen vuoden 1957 alussa. Pohjanmaan Jääkäripataljoonan viettäessä 36-vuotispäiväänsä se sai Vaasan suomalisten naisten lahjoittamana yksikköviirit. Viirien tunnukset liittyivät pataljoonan historiaan. Nämä viirit on myöhemmin kerran uusittu (6.12.1991). Kaikki viirit olivat väritykseltään samanlaisia, keltavihreitä.