title: Kelopääsky

text: Kelopääsky on kooltaan noin 14 cm. Kelopääsky on pienehkö hyvin pitkäsiipinen pääsky. Selästään, päästään ja siivistään laji on väritykseltään kiiltävän vihertävän sininen. Kurkku, rinta ja vatsa ovat puhtaan valkoiset. Nuoret linnut ovat selästään ja päästään ruskehtavia ja valkoisessa rinnassa on myös harmaata. Naaraiden höyhenpuku kehittyy hitaammin kuin koiraan.


title: Kelopääsky

text: Kelopääsky pesii Pohjois-Amerikan pohjois- ja keskiosissa. Lajin levinneisyyden pohjoisraja noudattaa melko tarkasti puurajaa. Lajin talvehtimisalueet ovat Floridassa sekä Keski-Amerikassa Karibianmeren rannikolla. Lajin elinympäristöä ovat avoimet alueet lähellä vesialueita kuten pellot, suot, niityt, rannat ja majavalampien läheiset alueet.


title: Kelopääsky

text: Kelopääskyjen ravinto koostuu pääasiassa hyönteisistä, joita laji pyydystää ilmasta avoimien maa-alueiden tai veden päältä. Laji syö erityisesti perhosia, kovakuoriaisia ja muurahaisia, mutta myös heinäsirkkoja, korentoja ja vesiperhosia. Toisin kuin monet muut pääskyt kelopääskyt voivat elää pitkiäkin aikoja ilman hyönteisravintoa, jolloin ne syövät marjoja, erityisesti myrttien ("Myrica") vahapintaisia marjoja.


title: Kelopääsky

text: Pesimäkauden ulkopuolella kelopääskyt ovat hyvin sosiaalisia lintuja ja voivat kerääntyä hyvin suuriksi jopa satojen tuhansien yksilöiden parviksi yöpymispaikoilleen. Pesimäkauden aikaan ne ovat kuitenkin hyvin tarkkoja reviireistään ja molemmat vanhemmat puolustavat aluetta, joka ulottuu noin 10–15 metrin säteelle pesäpaikasta.


title: Kelopääsky

text: Kelopääskyjen pesimäkausi kestää toukokuulta syyskuulle. Pesä sijaitsee yleensä puunkolossa tai pesälaatikossa. Laji voi rakentaa pesän myös rakennuksiin tai siltarumpuihin. Naaras munii kahdesta kahdeksaan valkoista munaa, joita vain se hautoo kahdesta kolmeen viikkoon. Koiras osallistuu poikasten ruokintaan.


title: Kelopääsky

text: Kelopääskyt muuttavat päiväsaikaan löyhinä parvina ja yöpyvät suurina ryhminä.


title: Kelopääsky

text: Vain kelopääskykoiras laulaa. Linnut pitävät yhteyttä keskenään kutsuäänillä, joita on lajilla 14 erilaista. Lisäksi linnut käyttävät kehonkieltä esimerkiksi värisyttämällä siipiään tai kyyristymällä. Näillä tavoin lintu voi ilmaista aggressiotaan ja lintu käyttää näitä myös pariutuakseen.


title: Strömsundin rautatieasema

text: Strömsundin rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Strömsundin kunnan keskustaajamassa Strömsundissä, Ruotsissa. Ulriksforsin ratapiha-alueeseen kuuluva liikennepaikka oli alun perin Inlandsbanan-radalta haarautuvan noin viiden kilometrin mittaisen sivuradan pääteasema.


title: Strömsundin rautatieasema

text: Liikennepaikka avattiin rajoitetulle liikenteelle 1. joulukuuta 1912, ja yleiselle liikenteelle 1. heinäkuuta 1913. Henkilöliikenne lakkautettiin 23. toukokuuta 1982.


title: Strömsundin rautatieasema

text: Asemarakennus rakennettiin vuonna 1917, ja se toimii linja-autoasemana. Osaa asema-alueesta käytetään myös Schenker BTL:n kuormausalueena. Ratapihalta johtaa myös vähän käytetty pistoraide SCF Betongelement AB:n tehtaalle, sekä Strömsundin kunnan omistama uuden teollisuusalueen raiteisto ratapihan itäpuolella.


title: Dave Cieslewicz

text: David J. Cieslewicz (s. 17. helmikuuta 1959 Milwaukee) on yhdysvaltalainen demokraattipuolueen poliitikko. Hän oli vuosina 2003–2011 Madisonin kaupungin pormestari. Vuoden 2011 pormestarinvaaleissa hän hävisi niukasti Paul Soglinille.


title: Aulis Kairento

text: Veikko Aulis Kairento (s. 6. toukokuuta 1943 Oulu) on suomalainen seiväshyppääjä ja pitkäaikainen SUL:n hyppylajien valmentaja. Koulutukseltaan hän on liikunnanopettaja. Hän edusti urheilu-urallaan Kemin Kuntoa ja vuodesta 1968 HKV:tä.


title: Aulis Kairento

text:
Aulis Kairento oli aktiiviaikanaan liki parikymmentä vuotta Suomen parhaita seiväshyppääjiä: hän oli vuosien 1960–1976 Kalevan kisoissa joka vuosi joko mitaleilla tai pisteillä. Myös hänen isänsä monikertainen Kalevan-kisamitalisti Veikko Kairento – ennätys bambuseipäällä 390 – sekä setänsä Leo Kairento – ennätys 403 – olivat 1940-luvulla olleet lajin suomalaisia huippuja.
Aulis Kairento aloitti kilpailemisen jo kouluaikana Kemissä ja oli pian ylivoimainen omassa lajissaan. Hänellä oli Suomen alle 12-vuotiaiden ikäkausiennätys vuodelta 1955 tuloksella 290 cm, kun virallisia tilastoja alettiin pitää vuonna 1969. Hänen uransa SM- ja maaottelutasolla alkoi alle 17-vuotiaana. Junioreitten Suomen mestaruuksia hänellä on seitsemän.


title: Aulis Kairento

text:
Vuonna 1961 Kairento hyppäsi terässeipäällä Oulussa alle 19-vuotiaiden Euroopan ennätykseksi tuloksen 442 cm, joka jäi ikuisesti historiaan, koska terässeipään korvasi myöhemmin lasikuituseiväs. Lasikuidun tuloa seipäisiin Aulis Kairento kuvaa havainnollisesti:
Suomeen saatiin silloisen seiväsvalmentaja Valto Oleniuksen ansiosta vuonna 1961 ensimmäiset lasikuituseipäät ja seuraavana vuonna useampia ns. viiden metrin seipäitä. Suomalaiset hyppääjät saavuttivat tällöin kansainvälisen tason seiväshypyssä Pentti Nikulan johdolla. Aulis Kairento oli mukana tässä kehityksessä, vaikka ei vielä aivan heti kansallisessa kärjessä. Aulis Kairento voitti Suomen mestaruutensa vuoden 1965 Kalevan kisoissa. Samana vuonna menestystä tuli myös Pohjoismaiden mestaruuden ja Eurooppa cupin semifinaalivoiton muodossa. Hänet valittiin kyseisenä vuonna 1965 myös kotiseutunsa Lapin parhaaksi urheilijaksi. Seuraavana vuonna eli 1966 hän hyppäsi Suomen ennätyksen tasan 5 metriä. Oman ennätyksensä 502 cm hän hyppäsi v. 1967.


title: Aulis Kairento

text: Aulis Kairento hyppäsi uransa alkuaikoina myös korkeutta ja saavutti kierähdystyylillä tuloksen 206 cm, joka oli aikanaan nuorten Suomen ennätys. SM-pronssia hän saavutti korkeushypyssä vuonna 1961.


title: Aulis Kairento

text: Nuoruusvuosinaan Kairento pelasi sarjatasolla myös koripalloa ja jääpalloa. Hänen monipuolisuudestaan urheilijana kertoo se, että hän oli mukana siinä Kemin lyseon pesäpallojoukkueessa, joka voitti 1961 oppikoulu-cupin Suomen mestaruuden.


title: Aulis Kairento

text: Aulis Kairento valmistui voimistelunopettajaksi Helsingin yliopistosta 1965. Varsinaisen elämäntyönsä hän teki liikunnan lehtorina Espoossa ja Oulussa. Lisäksi hän on asunut myös Yhdysvalloissa. Aulis Kairento toimi SUL:n seiväshypyn lajivalmentajana 39 vuoden ajan aina Pekingin kisoihin 2008 asti. Hänen henkilökohtaisina valmennettavinaan ovat olleet muiden muassa olympiahopean saavuttanut Antti Kalliomäki sekä olympiaosanottajat Heikki Vääräniemi ja Asko Peltoniemi.


title: Tansanian luonnonsuojelualueet

text: Tansanian luonnonsuojelualueet ovat kansallispuistoja, riistanhoitoalueita ja muita luonnonsuojelualueita Tansaniassa. Ne kattavat hyvin erityyppisiä elinympäristöjä koralliriutoista ylänköalueisiin. Neljäsosa maan pinta-alasta on suojeltu jollakin tasolla. Riistansuojelualueilla on sallittu enemmän toimintoja kuin varsinaisissa kansallispuistoissa, ja osia niistä on rajattu metsästystä varten joko kokonaan tai osan aikaa vuodesta. Merialueille on rajattu luonnonpuistoja ja luonnonsuojelualueita, joista suojelualueilla liikkumista on rajoitettu.


title: STS-107

text: STS-107 oli Nasan avaruussukkulalento, jossa sukkula Columbia laukaistiin Maan kiertoradalle 16. tammikuuta 2003. Seitsenhenkinen miehistö kuoli 1. helmikuuta 2003, kun sukkula hajosi sen palatessa takaisin Maan ilmakehään. Miehistöön kuuluivat Richard Douglas Husband (lennon komentaja), William C. McCool (lentäjä), David McDowell Brown, Kalpana Chawla, Michael Anderson, Laurel Clark ja Israelin ensimmäinen astronautti Ilan Ramon, joka oli hyötykuorma-asiantuntija.


title: John Hickenlooper

text: John Hickenlooper (s. 7. helmikuuta 1952 Narberth, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen demokraattipuolueen poliitikko. Hän on toiminut Denverin kaupungin pormestarina vuodesta 2003 vuoteen 2011 ja Coloradon kuvernöörinä tammikuusta 2011 lähtien. Hickenlooper on valmistunut Wesleyan Universitystä Connecticutissa ja työskenteli ennen poliittista uraansa geologina ja liikemiehenä. Hän on omistanut useita panimoravintoloita, joista ensimmäisen hän perusti vuonna 1988.


title: Chilen presidentinvaali 2009–2010

text: Chilen presidentinvaali 2009–2010 järjestettiin Chilessä joulukuussa 2009 ja tammikuussa 2010. Ensimmäinen kierros oli 13. joulukuuta ja toinen kierros 17. tammikuuta. Chilen presidentiksi valittiin Sebastián Piñera, joka voitti toisella kierroksella Eduardo Frei Ruiz-Tagle reilulla kolmella prosenttiyksiköllä. Piñera korvaa istuvan presidentin Michelle Bacheletin 11. maaliskuuta 2010.


title: Chilen presidentinvaali 2009–2010

text: Chilen presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella oli mukana neljä ehdokasta: Sebastián Piñera, Eduardo Frei Ruiz-Tagle, Marco Enríquez-Ominami ja Jorge Arrate. Kansan keskuudessa suosittu istuva presidentti Michelle Bachelet ei saanut perustuslain perusteella osallistua vaaliin, sillä laki sallii vain yhden kauden.


title: Chilen presidentinvaali 2009–2010

text: Ensimmäisellä kierroksella kukaan ehdokkaista ei saanut tarvittavaa puolta äänistä. Eniten ääniä sai keskustaoikeiston ehdokas Piñera, jota äänesti 44 prosenttia uurnilla käyneistä. Piñera on kuuluisa chileläinen liikemies ja miljardööri. Hän hävisi viime vaaleissa Bacheletille. Hallitsevan keskustavasemmiston ehdokas Frei, joka on Chilen entinen presidentti, sai toiseksi eniten ääni ja kohtaa Piñeran toisella kierroksella. Sitoutumaton ehdokas, 36-vuotias, Enríquez-Ominami sai äänist noin 20 prosenttia. Hän jakoi keskustavasemmiston ääniä Frein kanssa. Kommunistisen puolueen ehdokas Arrate sai noin kuusi prosentia äänistä.


title: Chilen presidentinvaali 2009–2010

text: Toisella kierroksella Sebastián Piñera sai 51,6 prosenttia äänistä, ja hänet valittiin Chilen uudeksi presidentiksi. Piñera voitti toisella kierroksella Ruiz-Tagle, joka sai äänistä 48,4 prosenttia. Piñerasta tuli ensimmäinen oikeistolainen presidentti sitten Augusto Pinochetin diktatuurin.


title: Chilen presidentinvaali 2009–2010

text: Presidentinvaalin toisen kierroksen mielipidemittaukset ennustivat tasaista kamppailua, sillä muutama päivä ennen vaaleja Piñeran johto oli kutistunut vain noin kahteen prosenttiyksikköön (50,9%–49,1%). Frein suosiota kasvatti ensimmäisen kierroksen jälkeen presidentti Bacheletin ja sitoutumattoman Enríquez-Ominami tuki.


title: Chilen presidentinvaali 2009–2010

text: Piñera lupasi vaalikampanjassaan tuoda maahan uusia työpaikkoja sekä tehostaa valtionyhtiöiden toimintaa ja talouskasvua. Poliittinen tarkkailija Marta Lagos on kommentoinut, että Piñeran asema rikkaana liikemiehenä voi toimia sekä hänen puolesta että häntä vastaan. Oikeistolainen Piñera pyrki myös luomaan eroa Augusto Pinochetin oikeistodiktatuuriin, joka hallitsi Chileä 1973–1990. Frei mustutti omassa vaalikampanjassaan juuri oikeiston tuesta Pinochetille. Hän lupasi myös jatkaa Bacheletin ohjelmia, jotka tähtäsivät sosiaaliseen kehitykseen.


title: Siaka Tiéné

text: Siaka Chico Tiéné (s. 22. helmikuuta 1982 Abidjan) on norsunluurannikkolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän lopetti uransa ranskalaisen Montpellierin pelaajana.


title: Siaka Tiéné

text: Aiemmin Tiéné pelasi muun muassa ASEC Mimosasin kuuluisassa junioriakatemiassa ja myös seuran edustusjoukkueessa. Hän siirtyi vuonna 2005 Ranskaan AS Saint-Étienneen, mutta koska hän ei saanut peliaikaa joukkueessa, hän meni seuraavana vuonna lainaan Stade de Reimsiin. Tiéné palasi myöhemmin takaisin mutta siirtyi pian Valenciennesiin.


title: Siaka Tiéné

text: Tiéné pelasi Norsunluurannikon maajoukkueessa sata ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Hän on edustanut Norsunluurannikkoa Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2006, 2008 ja 2010.


title: HTG

text: Lyhenne HTG voi tarkoittaa seuraavia:


title: Ilkka Vesterinen

text: Ilkka Juhani Vesterinen on suomalainen muusikko, laulaja ja säveltäjä. Hän on tehnyt lauluja muille artisteille ja levyttänyt itsekin muutaman levyn.


title: Ilkka Vesterinen

text: Omien levytyksiensä lisäksi Vesterinen on tehnyt kappaleita mm. Kari Tapiolle, Meiju Suvakselle sekä Frederikille eli Ilkka Sysimetsälle. Myös Teuvo Oinas, Markku Aro, Kaija Koo sekä useat muut artistit ovat esittäneet Ilkka Vesterisen sanoittamia/sovittamia lauluja. Äänitearkiston mukaan osallistunut 51 kappaleen tekemiseen.


title: Ilkka Vesterinen

text: Piti aikoinaan Helsingissä Mellunmäen Kesoilia. Harrasti autourheilua ollen mm. Matti J. Tarvaisen kartanlukijana. Toimi "tiskijukkana" ravintoloissa. Kun Mellunmäen Kesoil jäi K-Supermarketin alle Vesterinen siirtyi myymään LVI-tarvikkeita, ensin Espooseen ja sittemmin Viroon. Asustelee nykyisin Saarenmaalla ja kirjoittelee Uuden Suomen blogiin tarinoita Virosta nimimerkillä " Juro Ukko". Musiikkikappaleita oli aikoinaan ehdolla mm. Syksyn sävel -kilpailuissa.


title: Alkoholi ja syöpä

text: Alkoholijuomien sisältämä etanoli on tunnettu karsinogeeni, ja se on luokiteltu ihmisillä syöpää aiheuttavaksi. WHO:n asiantuntijoiden mukaan nämä syöpäriskit on liitetty etanoliin, eivätkä ne riipu alkoholijuomatyypistä. 3,6 % syöpätapauksista ja 3,5 % syöpäkuolemista on maailmanlaajuisesti alkoholinkäytöstä johtuvia.


title: Alkoholi ja syöpä

text: WHO:n Kansainvälisen Syöpäjärjestön mukaan etanoli kuuluu luokkaan I: Tunnettu Karsinogeeni ja USA:n kansallisen toksikologiaohjelman mukaan luokkaan "Tiedetään karsinogeeniseksi". Etanoli on aikaisemmin liitetty moninkertaiseen riskiin sairastua suun, nielun, kurkunpään, ruokatorven tai maksan syöpiin. Vuonna 2007 julkaistun WHO:n Kansainvälinen Syöpätutkimusjärjestön tiedotteen mukaan etanoli on liitetty myös kohonneeseen rinta- ja suolistosyöpäriskiin. WHO:n asiantuntijat luokittelivat etanoli-alkoholin kymmenen pahimman maailmanlaajuisen terveysriskin joukkoon. Tupakointi moninkertaistaa alkoholin aiheuttamat syöpäriskin.


title: Alkoholi ja syöpä

text: WHO:n Kansainvälisen Syöpäjärjestön mukaan 50 gramman alkoholiannos, eli noin neljä annosta alkoholia päivässä aiheuttaa 2-3 kertaisen riskin sairastua suun, nielun, kurkunpään tai ruokatorven syöpiin, ja noin puolitoistakertaisen riskin sairastua suoliston- tai rinta-syöpiin.


title: Alkoholi ja syöpä

text: Alkoholi vaikuttaa useiden syöpien vaaraan. 3,6 % syöpätapauksista ja 3,5 % syöpäkuolemista on maailmanlaajuisesti alkoholinkäytöstä johtuvia. Oxford Textbook of Medicinen arvion mukaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa 6 % syöpäkuolemista on alkoholin aiheuttamia. Elimistössä syntyvän etanolin hajoamistuotteen asetaldehydin tiedetään aiheuttavan syöpiä.


title: Alkoholi ja syöpä

text: Tupakoinnin lisäksi alkoholinkäyttö on suu- ja ruokatorvisyöpien tärkein aiheuttaja. International Agency for Cancer Researchin mukaan alkoholin suurkulutus nostaa kyseisten tautien vaaran 5–10-kertaiseksi. Myös vähäinen juominen voi nostaa suusyöpävaaraa. Yksikin päivittäinen ravintola-annosta riittää nostamaan rintasyövän riskiä. Jos alkoholijuomia nauttiva henkilö myös tupakoi, on hänellä 15-kertainen vaara sairastua suusyöpään. Runsaasti juovilla, mutta tupakoimattomilla henkilöillä suusyöpäriski on kolminkertainen. Kurkunpään syövän keskeisimmät riskitekijät ovat tupakointi ja alkoholin runsas kulutus.


title: Alkoholi ja syöpä

text: Alkoholin pitkäaikainen suurkulutus johtaa maksakirroosiin 10–20 %:lla suurkuluttajista tavallisesti vähintään kymmenen vuoden juomisen jälkeen. Maksakirroosi on maksasyövän tärkein riskitekijä. Noin 90 %:lla maksasyöpään sairastuneista on kirroosi. Kirrootikoista 10–20 %:lle kehittyy hepatosellulaarinen karsinooma.


title: Alkoholi ja syöpä

text: Alkoholi on rintasyövän riskitekijä. Liiallisesti käytettynä se nostaa myös miehen rintasyöpävaaraa. Paksusuolen syövän tai sen esiasteen vaara on 2,5-kertainen niillä, jotka juovat viikossa yli kahdeksan annosta olutta tai väkeviä. Viini kuitenkin näyttää suojaavan paksusuolen syövältä. Alkoholi aiheuttaa kroonista haimatulehdusta, josta kärsivän elinaikainen vaara sairastua haimasyöpään on 4 %. Kova humalajuominen lisää tupakoitsijan vaaraa saada keuhkosyöpä.


title: Alkoholi ja syöpä

text: Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan naisten raskaudenaikainen alkoholinkäyttö nostaa lasten leukemian riskiä.


title: Alkoholi ja syöpä

text: Juomattomiin verrattuna kohtuukäyttäjien vaara sairastua munuaissyöpään on alentunut 30 %. Alkoholin käyttö alentaa myös non-Hodgkinin lymfooman riskiä. Runsaasti alkoholia kuluttavilla munuaissyövän ilmaantuvuus on kuitenkin tavallista korkeampi.


title: Lieke

text: Lieke on alankomaalainen naisen etunimi. Alkuperältään nimi on diminutiivimuoto nimestä Angelique tai nimistä, jotka päättyät "-lia".


title: Bräcken rautatieasema

text: Bräcken rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Bräcken kunnan keskustaajamassa Bräckessä, Ruotsissa. Liikennepaikka on risteysasema, siellä risteävät päärataosat sekä .


title: Bräcken rautatieasema

text: Alun perin Bräckeen rakennettiin Statens Järnvägarin III luokan asemarakennus. Asemarakennus korvattiin vuonna 1910 puisella rakennuksella, joka puolestaan korvattiin vuonna 1919 valmistuneella yksikerroksisella puisella asemarakennuksella. Rakennusta on uusittu vuonna 1938. Asemarakennuksessa on odotussali, neuvonta sekä apteekki. Lipunmyyntiä ei ole ja asema on miehittämätön.


title: Bräcken rautatieasema

text: Asemalla on matkustajakäyttöön tarkoitettu välilaituri pääraiteiden 2 ja 3 välissä. Lisäksi asemalla on kaksi muuta raidetta junien kohtaamisia varten.


title: Maanjäristysaalto

text: Maanjäristysaalto eli seisminen aalto on maanjäristyksen aiheuttama aalto.


title: Maanjäristysaalto

text: Maanjäristysaaltoja on kolmea päätyyppiä, jotka ovat nopeuden mukaan lueteltuina P-aallot, S-aallot eli tärinäaallot ja pinta-aallot.


title: Maanjäristysaalto

text: P-aallot eli primääriaallot ovat pitkittäisiä paineaaltoja, jotka etenevät kiviaineksen vuorottaisen laajenemisen ja supistumisen saattamana. Ne ovat saaneet nimensä siitä, että ne saapuvat nopeutensa takia seismografiin ensimmäisenä. Tyypillinen P-aaltojen nopeus maankuoressa on 8 km sekunnissa, ja jatkumomekaniikan menetelmin sille voidaan johtaa lauseke


Maanjäristysaalto


title: Maanjäristysaalto

text: missä "K" on kokoonpuristumattomuuskerroin, "μ "on leikkausmoduli ja "ρ "väliaineen tiheys.


title: Maanjäristysaalto

text: P-aallot voivat edetä sekä kiinteässä aineessa että nesteessä, joten ne ovat ainoita seismisiä aaltoja, jotka pääsevät ulkoytimen läpi.


title: Maanjäristysaalto

text: S-aallot eli sekundääriaallot ovat poikittaisia aaltoja, joissa kiviaines kokee rotaatiota ja vääntöä kohtisuorassa kulkusuuntaansa vastaan, mutta siinä ei tapahdu tilavuudenmuutoksia. S-aaltojen tyypillinen nopeus maankuoressa on 4,8 km sekunnissa, ja nopeus saadaan tarkemmin lausekkeesta


title: Maanjäristysaalto

text: missä "μ "on leikkausmoduli ja "ρ "väliaineen tiheys. Nesteillä ei ole leikkausjännitystä, joten "μ "= 0. Tämän vuoksi S-aalto ei etene ulkoytimessä.


title: Maanjäristysaalto

text: S-aaltomuoto voidaan lisäksi jakaa värähtelyn suunnan perusteella SH- ja SV-aaltoihin, joista edelliset ovat vaakasuoraan (engl. "horizontal") ja jälkimmäiset pystysuoraan (engl. "vertical") polarisoituneet.


title: Maanjäristysaalto

text: Pinta-aallot ovat maan pinnalla eteneviä aaltokuvioita, jotka esiintyvät kahdessa muodossa: Rayleigh-aaltoina (LR-aalto tai R-aalto) ja Loven aaltoina (LQ-aalto tai Q-aalto). Edellisessä maanpinta aaltoilee pystysuorassa tasossa, jälkimmäisessä taas maanpinta kokee vuoron perin vaakasuoria leikkausjännityksiä. Loven aaltojen esiintyminen edellyttää seismisen nopeuden syvyysgradienttia, ja ne voidaan havaita vain vaakasuorilla seismometreillä.


title: Maanjäristysaalto

text: Pinta-aallot saapuvat mittalaitteeseen viimeisenä ja ne aiheuttavat varsinaisen maan pinnalla havaitun järistyksen. Ne myös vaimenevat hitaammin kuin Maan sisällä kulkevat aallot.


title: Maanjäristysaalto

text: Jos väliaine on homogeeninen ja isotrooppinen, niin jännityksen ja venymän välillä pätee Hooken laki


title: Maanjäristysaalto

text: missä "λ" ja "μ" ovat Lamén parametrit, "τ" on Cauchyn jännitystensori ja formula_4 venymätensori.


title: Maanjäristysaalto

text: Jatkumomekaniikassa Newtonin toista lakia vastaa homogeeninen liikeyhtälö


title: Maanjäristysaalto

text: missä vektori u on poikkeama tasapainoasemasta, "t" aika ja "ρ" tiheys (summaus "j":n yli). Näitä yhdistämällä ja olettamalla Lamén parametrit vakioiksi saadaan


title: Maanjäristysaalto

text: tai vektorimuodossa


title: Maanjäristysaalto

text: minkä johdossa on käytetty identiteettiä formula_8. Ottamalla tästä lausekkeesta puolittain divergenssi tai roottori saadaan kaavat


title: Maanjäristysaalto

text: formula_9 ja


title: Maanjäristysaalto

text: Nämä ovat P- ja S -aallon aaltoyhtälöt.


title: Maanjäristysaalto

text: Maanjäristysaaltoja tutkimalla voidaan saada tietoa maapallon rakenteesta, koska eri aallot kulkevat eri nopeudella ja heijastuvat eri tavoin eri aineista.


title: Maanjäristysaalto

text: Niin sanottu P-aaltojen varjovyöhyke sijaitsee 104°–140° episentraalietäisyydellä, siis alueella, jota primääriaallot eivät voi tavoittaa Gutenbergin rajapinnan taittavan vaikutuksen vuoksi. Myös S-aalloilla on oma, vielä laajempi varjovyöhykkeensä, joka alkaa 104° episentraalietäisyydeltä. Vyöhykkeiden olemassaolo osoittaa, että osa Maan sisäosista on nestemäisessä tilassa.


title: Maanjäristysaalto

text: Maanjäristysaaltoja käytetään hyväksi ydinkokeiden valvonnassa. Keinotekoiset räjäytykset eivät tuota merkittävästi pinta-aaltoja, joten vertaamalla seismisen havainnon pinta- ja runkoaaltomagnitudeja voidaan ydinkokeet erottaa maanjäristyksistä.


title: Maanjäristysaalto

text: Kallioperän seismisissä luotauksissa synnytetään tarkoituksella seismisiä aaltoja esimerkiksi täryttimillä ja räjäytyksillä. Geofoneilla eli "maakuulokkeilla" voidaan sen jälkeen koota tietoa signaalin taittumisesta ja heijastumisesta eri kallioperäkerroksissa. Suomessa tätä on tehty 1980-luvulla BALTIC-linjan luotauksen ohessa sekä 2000-luvulla reflektioseismiikkaa edustavien HIRE- ja FIRE-projektien yhteydessä. Tutkimukset ovat paljastaneet muun muassa Mohorovičićin seismisen olkauspinnan sijaitsevan meillä varsin syvällä, minkä lisäksi eräitä heijasteita on tulkittu jäänteiksi muinaisesta subduktiosta mannerlaattamme alueella. Lisäksi projektien tuottamaa dataa hyödynnetään mineraalien etsinnässä.


title: Sodoman 120 päivää

text: Sodoman 120 päivää ("Les 120 journées de Sodome ou l'école du libertinage") on ranskalaisen kirjailijan ja aatelisen Markiisi de Saden romaani. Se kertoo neljästä libertiinistä, jotka päättävät kokea täydellisen seksuaalisen tyydyttymisen orgioissa. Tämän saavuttamiseksi he lukittautuvat neljäksi kuukaudeksi syrjäiseen linnaan, jonne vievät mukanaan pääosin nuorista miehistä ja teini-ikäisistä naisista koostuneen haaremin. He palkkaavat neljä bordellin pitäjää kertomaan elämästään ja seikkailuistaan, jotka inspiroivat miehet seksuaalisesti hyväksikäyttämään ja kiduttamaan uhrejaan. Tapahtumat kasaantuvat ja raaistuvat päättyen verilöylyyn.


title: Sodoman 120 päivää

text: Markiisi de Sade kirjoitti "Sodoman 120 päivää" 37 päivässä vuonna 1785 ollessaan vangittuna Bastiljissa. Hän kirjoitti sen pienellä tekstillä 20-metriselle yhtenäiselle paperille. Paperirulla löydettiin myöhemmin Saden vankikopista. Psykiatri Iwan Bloch julkaisi teoksen ensimmäisenä 1904 salanimellä Dr. Eugen Dühren. Alkuperäinen käsikirjoitus on Bibliotheca Bodmerianassa, Genevessä.


title: Sodoman 120 päivää

text: Teoksesta on suomennettu johdanto-osa, joka on julkaistu yhtenäisniteenä "Papin ja kuolevan vuoropuhelu" -novellin kanssa. Suomentaja on Heikki Kaskimies. Suomennos julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1989.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: American Idolin yhdeksäs tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 12. tammikuuta 2010 FOXilla ja Suomessa 30. tammikuuta 2010 Subilla. Kauden päätösjakso esitettiin Yhdysvalloissa 26. toukokuuta 2010.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Simon Cowell, Randy Jackson ja Kara DioGuardi jatkoivat kaikki tuomareina ja Ellen DeGeneres korvasi Paula Abdulin neljäntenä tuomarina. Idol Gives Back palasi myös yhdeksännelle kaudelle ja se pidettiin 21. huhtikuuta 2010 seitsemän parhaan tuloslähetyksessä. American Idolin 4.–7. kausilta tuttua Top 24 -semifinaaliformaattia käytettiin myös tällä kaudella. Kausi oli Simon Cowellin viimeinen tuomarointikausi. Ohjelman juontajana jatkoi Ryan Seacrest. Kilpailun voitti 24-vuotias Lee DeWyze.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Paula Abdul kertoi elokuussa 2009 jättävänsä sarjan ratkeamattomista sopimussyistä. Victoria Beckham, Mary J. Blige, Shania Twain, Katy Perry, Avril Lavigne, Joe Jonas, Neil Patrick Harris ja Kristin Chenoweth toimivat koelaulujen tähtituomareina jokainen kerrallaan neljännen tuomarin paikalla.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Foxin puheenjohtaja Peter Rice kertoi, että koelaulujen jälkeen vierailevien tuomarien tilalle etsittäisiin pysyvä tuomari. 9. syyskuuta 2009 Ellen DeGeneres ilmoitti liittyvänsä tuomaristoon Hollywood-viikosta eteenpäin.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Pian kuudennen kauden alkamisen jälkeen Simon Cowell kertoi jättävänsä sarjan yhdeksännen kauden jälkeen muiden kiireiden vuoksi.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Koelauluja pidettiin seuraavissa kaupungeissa:


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Tässä vaiheessa vierailevat tuomarit täyttivät neljännen tuomarin paikan tuomaripaneelissa.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Atlantan koelauluissa 62-vuotias aktivisti Larry Platt koe-esiintyi ja esitti itse tekemänsä kappaleen ”Pants on the Ground”. Kappaleen sanat viittaavat ihmisiin, jotka käyttävät hip hop -tyylisiä vaatteita, muun muassa ”roikkuvia” housuja. 28 vuoden ikärajaa runsaasti vanhempana Platt ei saanut jatkaa kisassa. Koe-esiintymisensä jälkeen Plattin kappaleesta tuli internet-ilmiö, ja useat julkkikset esittivät kappaletta Atlantan koelaulujen jälkeisinä päivinä.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Toisena peräkkäisenä vuonna Kodak-teatterissa pidetyn Hollywood-viikon ensimmäinen päivä sisälsi yhteensä 181 kilpailijaa (vaikka American Idolin nettisivuston mukaan vain 172 kilpailijaa esiintyi), jotka esittivät soolon, jossa sai käyttää myös haluamaansa instrumenttia. Jatkoon pääsi 96 kilpailijaa. Seuraavalla kierroksella kilpailijoiden täytyi jakautua ryhmiin ja esiintyä. Hollywood-viikon viimeiselle kierrokselle, joka sisälsi sooloesiintymisen, pääsi jatkamaan 71 kilpailijaa. Jatkoon selvisi 46 kilpailijaa, joille tuomarit kertoivat yksitellen selvisivätkö he 24 parhaan joukkoon.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Ellen DeGeneres esiintyi ensimmäisen kerran neljäntenä tuomarina Hollywood-viikolla (korvaten Paula Abdulin).


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text:
Ensimmäiset seitsemän semifinalistia paljastettiin 16. helmikuuta 2010 ja loput seuraavan illan jaksossa.
Semifinaaliformaattia käytettiin kausilla 4–7 sekä tällä kaudella. 12 naista ja 12 miestä esiintyivät viikoittain erillään ohjelmissa ja tuloslähetyksissä kaksi huonointa naista ja miestä putoavat. Semifinaalit sijoittuivat kolmelle viikolle, kunnes naisia ja miehiä oli molempia jäljellä kuusi – heistä muodostui Top 12.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Tässä vaiheessa sarjaa kauden poistumiskappale oli Will Youngin "Leave Right Now".


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Huomio: Naisten oli tarkoitus esiintyä ensimmäisenä, mutta Crystal Bowersoxin jouduttua sairaalaan 2. maaliskuuta diabeteksesta johtuvien komplikaatioiden vuoksi järjestystä vaihdettiin.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Kuten kahdeksannellakin kaudella, tuomarit saivat mahdollisuuden käyttää "pelastusta" ennen top 5-viikkoa. Tuomaristo käytti pelastuksen Michael Lyncheen viikolla 9.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text:
Ohjaaja: Miley Cyrus
Ohjaaja: Usher


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text:
Ohjaaja: -
Ohjaaja: Adam Lambert


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Ohjaaja: Alicia Keys


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Ohjaaja: Shania Twain


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Ohjaaja: Harry Connick, Jr.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Ohjaaja: Jamie Foxx


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: "Jokainen kilpailija lauloi soolon sekä dueton toisen kilpailijan kanssa."


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Molemmat kilpailijat lauloivat kolme kappaletta.Chris Golightly valittiin alun perin yhdeksi semifinalisteista. Raporttien mukaan Chris diskattiin 17. helmikuuta 2010, vanhentuneen sopimuksen vuoksi. Sopimus oli vanhentunut kun top 24 alettiin kuvata, mutta hänet diskattiin silti. Myöhemmin Chrisin korvasi Tim Urban.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Lacey Brownin pudotus aiheutti riitaa kun Ryan Seacrest twiittasi tulokset ennen kuin pudotuslähetys oli lähettetty itärannikolla. Tämä aiheutti vihaa fanien keskuudessa ja twiittauksen vuoksi pudotuslähetyksellä saattoi olla vähemmän katsojia kuin yleensä.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Seacrestia on kritisoitu "The Wrap"issa ja "MSNBC Entertainment"issa "tuomareiden kommenttien kritisoinnista" ja aggressiivisemmaksi muuttumisesta.


title: American Idol (9. tuotantokausi)

text: Siobhan Magnusin putoaminen kisasta aiheutti kuohuntaa tuomareiden ja sarjan fanien joukossa. Kuohunta vain kasvoi kun selvisi, ettei Facebookissa esillä ollut äänestysnumero ollutkaan oikea Magnusin numero, vaan Aaron Kellyn. Eräät kommentaattorit spekuloivat, että puhelinnumeroiden sekaannus johti Magnusin putoamiseen. Magnusin fanit aloittivat kampanjan tuodakseen Magnusin takaisin kisaan. Esille tuli myös salaliittoteorioita, joiden mukaan Magnus ei olisikaan ollut vähiten äänestetty, sillä tämä ei ollut ollut kertaakaan kolmen huonoimman joukossa.


title: Innsbruckin yliopisto

text: Innsbruckin yliopisto () on yliopisto Innsbruckissa Itävallassa. Yliopisto on perustettu 1669. Yliopistossa on yli 20 000 opiskelijaa, eli se on opiskelijamäärältään Itävallan kolmanneksi suurin yliopisto Wienin yliopiston ja Grazin yliopiston jälkeen. Yliopistossa on viisitoista tiedekuntaa.


title: Hengenpelastusmitali

text: Hengenpelastusmitali on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä kunniamerkki, joka voidaan antaa tunnustukseksi toisen ihmisen hengen pelastamisesta uhkaavasta vaarasta joko erittäin neuvokkaalla ja rohkealla tai hengenvaaran uhalla tehdyllä teolla. Mitaleita on myönnetty vuodesta 1920 lähtien. Mitali ja sitä seuraava omistuskirja annetaan maksutta.


title: Hengenpelastusmitali

text: Ehdotus mitalin antamisesta tehdään anomuksella sille aluehallintovirastolle, jonka toimialueella teko on tehty. Ehdotus on tehtävä viiden vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jolloin teko on tehty, mutta erityisistä syistä myös myöhemmin. Aluehallintovirasto tekee selvityksen asiasta ja lähettää asiakirjat sekä lausuntonsa siitä hengenpelastusmitalilautakunnalle Etelä-Suomen aluehallintovirastoon. Hengenpelastusmitalilautakunta käsittelee ehdotuksia kerran vuodessa. Tämän jälkeen asia esitellään tasavallan presidentille.


title: Punainen planeetta (mixtape)

text: Punainen planeetta on rap-artisti Heikki Kuulan elokuussa 2008 julkaistu mixtape.


title: Punainen planeetta

text: Punainen planeetta voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Rooman–sassanidien sota (237–244)

text: Rooman–sassanidien sota käytiin noin vuosina 237–244 Rooman valtakunnan ja sassanidien Persian välillä Syriassa ja Mesopotamiassa. Edellinen konflikti suurvaltojen välillä oli päättynyt vuonna 232 ratkaisemattomana.


title: Rooman–sassanidien sota (237–244)

text: Sodan tarkka alkamisajankohta ei ole täysin varmaa. Nottinghamin yliopiston professorin John Drinkwaterin mukaan Persian kuningas Ardašir I hyökkäsi jo vuonna 236 Pohjois-Mesopotamiaan. Pat Southernin mukaan taas vuoden 238 lopulla tai 239 alussa. Huhtikuussa 239 persialaiset valtasivat Duran ja luultavasti vuonna 240 kaatui Hatra. Durassa saattoi saada surmansa kaupunkiin sijoitetun palmyralaisten 20. kohortin tribuuni Julius Terentius. Ardašir saattoi vallata myös Syrian provinssin pääkaupungin Antiokian sillä kaupungin rahapaja ei lyönyt kolikoita vuosina 240–241. Useita alueen kaupunkeja joutui kuitenkin persialaisten haltuun.


title: Rooman–sassanidien sota (237–244)

text: Vuonna 241 Ardašir kuoli ja hänen poikansa Sapor I nousi uudeksi kuninkaaksi. Hän jatkoi sotaa roomalaisia vastaan. Rooman keisari Gordianus III ja hänen pretoriaaniprefektinsä Timesitheus valmistelivat sotaretkeä persialaisia vastaan vuodesta 241 alkaen. Gordianus ja Timesitheus saapuivat armeijoineen Antiokiaan vuoden 242 lopulla. Roomalaiset saattoivat vielä käynnistää muutamia pienimuotoisia sotatoimia ennen talvea mutta varsinainen sotaretki alkoi keväällä 243. Timesitheuksen joukot ylittivät Eufratin Zeugmassa ja valtasivat Carrhaen. Sitten armeija kääntyi pohjoiseen, valtasi Edessan, suuntasi taas itään ja kukisti Saporin johtaman persialaisarmeijan Rhesainan taistelussa. Tämän jälkeen persialaiset jättivät Nisibiksen ja Singaran samalla kun roomalaiset etenivät kohti persialaisten pääkaupunkia Ktesifonia. Yllättäen Timesitheus kuoli, luultavasti vuoden 243 toisella puoliskolla.


title: Rooman–sassanidien sota (237–244)

text: Timesitheuksen seuraajaksi valittiin Marcus Julius Philippus mutta roomalaisten sotaonni kääntyi. Rooman armeija ylitti Eufratin Misikhessä lähellä Ktesifonia ja kohtasi persialaiset. Rooman armeija lyötiin taistelussa ja epäselvissä olosuhteissa Gordianus III sai surmansa helmikuussa 244. Philippus valittiin uudeksi keisariksi maaliskuussa ja hän aloitti välittömästi rauhanneuvottelut Saporin kanssa. Roomalaiset joutuivat maksamaan 500 000 denaarin sotakorvaukset ja luopumaan oikeuksistaan Armenian kuningaskuntaa kohtaan. Rooma sai kuitenkin pitää valloittamansa alueet Mesopotamiassa. Uusi sota käynnistyi kahdeksan vuotta myöhemmin vuonna 252 kun Saporin johtamat persialaiset hyökkäsivät jälleen Mesopotamiaan ja Syyriaan.


title: Wuxin oopperatalo

text: Wuxin oopperatalo on Kiinaan Wuxin kaupunkiin rakenteilla oleva oopperatalo. Rakennus on professori Pekka Salmisen ja arkkitehti Tuomas Silvennoisen suunnittelema. Rakennustyöt aloitettiin keväällä 2009, ja valmista pitäisi olla syksyllä 2011. Pääurakoitsija on kiinalainen valtion rakennusyhtiö. Suurimpaan saliin tulee mahtumaan 1 700 katsojaa.


title: Wuxin oopperatalo

text: Rakennus tulee Wuxin kaupungin vanhaa ja uutta osaa erottelevan Li-järven rannalle. Rakennuksen näkyvimmät osat ovat sitä kattavat kahdeksan suurta terässiipeä, joihin tarvitaan yhteensä 7 000 tonnia terästä. Siivistä suurin on 90 metriä pitkä. Rakennuksen alkuperäinen budjetti oli sata miljoonaa euroa, mutta se tullee ylittymään ainakin 30 prosentilla.


title: Purjelento kesäolympialaisissa 1936

text: Purjelento oli näytöslajina kesäolympialaisissa 1936 ensimmäistä ja toistaiseksi viimeistä kertaa. Purjelento pidettiin Staakenin lentokentällä 4. elokuuta 1936. 14 lentäjää seitsemästä eri maasta (Bulgaria, Italia, Unkari, Jugoslavia, Sveitsi, Saksa ja Itävalta) osallistui näytöstapahtumaan. Kansainvälinen olympiakomitea ei jakanut purjelennosta mitaleita. OSTIV (Organisation Scientifique et Technique du Vol à Voile), joka myöhemmin liittyi osaksi IGC:tä (International Gliding Commission), olisi halunnut jakaa palkinnot, mutta näin ei tapahtunut. Kuitenkin sveitsiläinen Hermann Schreiber palkittiin kultamitallilla, koska hän oli lentänyt Alppien yli vuonna 1935.


title: Meseleforsin rautatieasema

text: Meseleforsin rautatieasema (, ) on rautatieliikennepaikka Meseleforsin kylässä Vilhelminan kunnassa Västerbottenin läänissä Ruotsissa. Liikennepaikka sijaitsee Inlandsbanan-radan pohjoisella rataosalla .


title: Meseleforsin rautatieasema

text: Liikennepaikka on miehittämätön, ja siellä pysähtyvät ainoastaan kesäkaudella liikennöivät Östersund–Jällivaara-moottorijunat.


title: Meseleforsin rautatieasema

text: Meseleforsin asemarakennus rakennettiin Statens Järnvägarin arkkitehtikonttorin laatiman piirustuksen nro 3737 pohjalta, samoin kuin Lövbergan ja Flåsjönin asemarakennukset. Puinen asemarakennus on tyypiltään kaksikerroksinen asematupa (), jonka yhteydessä on yksikerroksinen tavaramakasiini. Rakennuksen alakerrassa sijaitsivat junanlähettäjän toimisto, odotushuone ja matkatavaratoimisto, viimeksi mainitusta oli suora yhteys tavaramakasiiniin. Yläkerrassa oli asemanhoitajan asunto, joka käsitti keittiön ja kaksi huonetta.


title: Meseleforsin rautatieasema

text: Ångermanjoen itärannalla sijaitseva ratapiha käsittää pää- ja sivuraiteen, joiden välissä on henkilöliikenteelle tarkoitettu välilaituri seisakeopastimineen. Lisäksi ratapihan pohjoispäässä on lyhyt pistoraide. Liikennepaikalle rakennettiin alun perin myös vesitorni höyryvetureiden vesitystä varten. Torni sijaitsi ratapihan eteläpäässä, ja vesi pumpattiin torniin Ångermanjoesta. Tätä varten joenrannalla oli pieni pumpputupa.


title: Enrique Lynch Arribálzaga

text: Enrique Lynch Arribálzaga (1856 Buenos Aires – 28. kesäkuuta 1935 Resistencia, Argentiina) oli argentiinalainen eläin- ja lintutieteilijä.


title: Enrique Lynch Arribálzaga

text: Lynch Arribálzaga toimi ensimmäisenä alisihteerinä Argentiinan maatalousministeriössä. Hän oli muun muassa Buenos Airesin tiedeakatemian jäsen ja American Ornithologists’ Unionin kirjeenvaihtajajäsen. Vuonna 1878 Lynch Arribálzaga ja Eduardo Ladislao Holmberg perustivat Argentiinan ensimmäisen luonnontieteellisen aikakauslehden, "El naturalista argentinon". Hän tutki hyönteisistä erityisesti kaksisiipisiä ("Diptera") ja linnuista Argentiinan linnustoa. Lynch Arribálzaga osoitti kritiikkiä ja syvää epäluuloa sveitsiläisen maahanmuuttajan Arnoldo de Winkelried Bertonin kuvaamia uusia paraguaylaisia lintulajeja kohtaan.


title: Mangakahvila

text: Manga café (, "kissa lyhennys sanasta "kissaten" mikä tarkoittaa kahvilaa") on alun perin japanilainen kahvilatyylinen paikka, jossa asiakkaat voivat lukea mangasarjakuvia. Kahvilassa asiakkaat maksavat ajasta, jonka he viettävät kahvilassa. Manga caféet tarjoavat myös internetyhteyden nettikahviloiden tapaan. Kahvilat voivat tarjota myös muunlaisia palveluita, kuten videopelejä, television katselua, välipala-automaatteja ja muuta. Tupakointi on yleensä kiellettyä, toisin kuin useissa muissa japanilaisissa kahviloissa.


title: Mangakahvila

text: Japanin lisäksi manga caféet ovat levinneet myös muihin maihin.


title: MINUSTAH

text: MINUSTAH () on Haitissa toimiva YK:n rauhanturvaoperaatio, jossa on mukana noin yhdeksäntuhatta poliisia ja sotilasta. Se aloitettiin vuonna 2004, sen jälkeen, kun maan entinen presidentti Jean-Bertrand Aristide painostettiin eroamaan. Operaatio ei ole onnistunut olojen rauhoittamisessa kovin hyvin, sillä rikollisjengit ovat paremmin aseistautuneita kuin YK.n joukot.


title: MINUSTAH

text: Joukkojen vahvuus vuoden 2009 lopulla oli noin seitsemäntuhatta sotilashenkilöä ja kaksituhatta poliisia, viisisataa ulkomaalaista siviiliä ja 1 200 paikallista siviiliä. Sotilaita tuli useista Pohjois- ja Etelä-Amerikan maasta sekä Ranskasta. Poliiseja tuli varsinkin Afrikan maista.


title: MINUSTAH

text: Vuonna 2010 Haitia koettelivat tuhoisa maanjäristys ja hurrikaani Tomás.


title: MINUSTAH

text: Marraskuussa 2010 Haitilla levisi koleraepidemia, johon kuoli yli tuhat. Paikalliset mielenosoittajat hyökkäsivät MINUSTAH-rauhanturvaajia vastaan, koska uskoivat koleran tulleen Nepalista rauhanturvaajien mukana.


title: MINUSTAH

text:
Suluissa joukkojen suuruus helmikuussa 2009.
Suluissa joukkojen suuruus helmikuussa 2009.


title: Kurittula

text: Kurittula voi tarkoittaa seuraavia paikkoja:


title: RJV

text: Lyhenteet RJV ja Rjv voivat tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kyyrölä (Viipurin piiri)

text: Kyyrölä eli Krasnoselskoje () on maalaiskunta ja sen samanniminen keskustaajama Viipurin piirin itäosassa Leningradin alueella Venäjällä. Sen naapurikuntia ovat pohjoisessa Kähäri (Gontšarovo), lännessä Uusikirkko ja etelässä Raivola. Idässä kunta rajoittuu Käkisalmen piiriin.Nykyinen Kyyrölän maalaiskunta sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja se käsittää pääosan Suomen luovuttamasta Muolaan kunnasta ja kokonaan Muolaaseen vuonna 1934 liitetyn Kyyrölän kunnan sekä pieniä osia Äyräpään, Valkjärven ja Kanneljärven kunnista.


title: Kyyrölä (Viipurin piiri)

text: Kyyrölässä oli perinteinen vahva venäläisasutus jo sen kuuluessa Suomen alueeseen, ja se tunnettiin epävirallisella nimellä "Krasnoje Selo". Nämä asukkaat evakuoituivat Suomeen.


title: Kyyrölä (Viipurin piiri)

text: Nykyinen Kyyrölän maalaiskunta muodostettiin 1. tammikuuta 2006 yhdistämällä Kyyrölän ja Perkjärven volostit.


title: Kyyrölä (Viipurin piiri)

text: Kyyrölän kuntaan kuuluu 21 taajamaa.


title: Juhani Juustinen

text: Juhani Yrjö Juustinen (s. 14. toukokuuta 1939 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt kahdeksassa elokuvassa.


title: Juhani Juustinen

text: Juustinen opiskeli teknillisessä koulussa, Suomen Teatterikoulussa 1962–1964 ja teatterikorkeakoulun jatkokoulutuksessa 1981. Työuransa hän aloitti vapaana näyttelijänä 1959–1962 ja jatkoi vakinaisesti kiinnitettynä Kouvolan Teatterissa 1964–1965. Oulun kaupunginteatterissa hän näytteli 1965–1967, Porin Teatterissa 1967–1969, Vaasan kaupunginteatterissa 1969–1975 ja Oulun kaupunginteatterissa 1975–2003.


title: Fredrik Juvelius

text: Fredrik Juvelius (12. kesäkuuta 1769 Kokkola – 15. tammikuuta 1826 Kruunupyy) oli suomalainen pappi ja lintutieteilijä.


title: Fredrik Juvelius

text: Fredrik Juveliuksen vanhemmat olivat Brita Helena Nyman ja Kruunupyyn kirkkoherra Erik Juvelius. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua vuodesta 1779 alkaen, ja pääsi opiskelemaan Turun Akatemiaan 1786. Hän väitteli Henrik Gabriel Porthanin johdolla 18. kesäkuuta 1791 ja 19. kesäkuuta 1792 Carl Niclas Helleniuksen johdolla. Jälkimmäinen "pro gradu"-väitös (Hellenius, C.N. ja Juvelius, F. 1792: "Dissertatio Academica sistens Specimina Quaedam Instinctus, Quo Animalia Suae Prospiciunt Soboli". Frenckell, Aboae. 16 s. Pro gr.) käsitteli vaistotoimintoja, jotka kuuluvat eläinten jälkeläisten hoitoon. Tutkimus oli aikanaan poikkeuksellisen tasokas.


title: Fredrik Juvelius

text: Juvelius sai pappisvihkimyksensä Turun arkkihiippakunnassa 1794. Hänet nimitettiin saman tien Kruunupyyn kappalaisen apulaiseksi, missä toimessa hän oli vain kuukauden, sillä hänet nimitettiin Kokkolan pedagogion rehtoriksi. Kokkolan seurakunnan kappalaiseksi hänet valittiin 1796, ja hän hoiti seurakunnan kirkkoherran tehtäviä virkaatekevänä 1803–1806. Vaasan-Mustasaaren kappalaisena Juvelius toimi 1810–1820, jonka jälkeen hän palasi Kruunupyyn kappalaiseksi.


title: Fredrik Juvelius

text: Juvelius ja Ulrica Christina Collin vihittiin avioliittoon Uudessakaarlepyyssä 4. joulukuuta 1794. Ulrica oli uusikaarlepyyläisen kauppiaan Abraham Collinin tytär. Pariskunnalle syntyi ainakin kahdeksan lasta.


title: Ottmar Mergenthaler

text: Ottmar Mergenthaler (11. toukokuuta 1854 Hachtel, Baden-Württemberg – 28. lokakuuta 1899 Baltimore) oli saksalaissyntyinen keksijä, joka esitteli Linotypeksi kutsutun latomakoneen vuonna 1886.


title: Ottmar Mergenthaler

text: Ottmarin isä oli opettaja Johann Georg Mergenthaler ja äiti Rosine Ackermann. Perheen kolmas poika Ottmar oli kellosepän oppipoikana syntymämaassaan Saksassa. Hän muutti 18-vuotiaana Yhdysvaltoihin 1872 ja sai maan kansalaisuuden 1878. Hän työskenteli hienomekaanisia instrumenttejä valmistavassa yrityksessä, kun kaksi oikeuden pöytäkirjojen painatuksen nopeuttamista kehittänyttä henkilöä, James Clephane ja Charles T. Moore ottivat häneen yhteyttä 1876 saadakseen apua koneensa kehittämiseen. Ottmarilta meni 8 vuotta parantaa prototyyppiä. Hän patentoi koneen 1884. Latomakoneen myötä kirjapainotaidossa tapahtui suoranainen mullistus. Aikaisemmin latojat olivat kirjapainossa laittaneet kirjasimet yksitellen painolevyihin, mikä oli erittäin työlästä, ja nyt kirjasimet valettiin tekstiriviksi ladonnan yhteydessä.


title: Ottmar Mergenthaler

text: Mergenthaler esitteli koneensa "New York Tribunen" kustantajille 1886. Kone teki seitsemän ammatitaitoisen latojan työn kooten painolevylle automaattisesti rivin kirjasimia, "a line o' types", josta menetelmä sai nimen Linotype. Latojat vastustivat kiihkeästi latomakoneita, mikä hidasti huomattavasti Linotypen yleistymistä. Pitkällä aikavälillä kehitys ei kuitenkaan ollut pysäytettävissä. Latomakonetta on kiittäminen muutaman kolikon hintaisista sanomalehdistä ja tavallisten ihmisten ostettavissa olevista kirjoista ja sitä kautta lukutaidottomuuden vähittäisestä katoamisesta. Myös "keltainen lehdistö" sai tästä koneesta vauhtia. Painatuskulujen pieneminen tuki myös lehdistön asemaa "neljäntenä valtiomahtina".


title: Ottmar Mergenthaler

text: Baltimoressa sijaitseva Mergenthaler Vocational Technical Senior High School niminen koulu on nimetty Ottmar Mergenthalerin kunniaksi. Mergenthaler kuoli tuberkuloosiin 1899.


title: Rakkauden aamu (albumi)

text: 20 suosikkia - Rakkauden aamu on Juhani Markolan vuonna 1996 julkaistu kokoelmalevy.


title: Niin paljon rakkaus suo (kokoelma)

text: 20 suosikkia - Niin paljon rakkaus suo on Juhani Markolan kokoelmalevy.


title: Kaspars Daugaviņš

text: Kaspars Daugaviņš (s. 18. toukokuuta 1988 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa KHL-joukkue Torpedo Nižni Novgorodissa. Daugaviņšiä pidetään energisenä laitahyökkääjänä.


title: Kaspars Daugaviņš

text: Daugaviņš pelasi debyyttikautensa 2003–2004 Latvian jääkiekkoliigassa Prizma Riiassa, jossa hän keräsi oivat pisteet tulokashyökkääjälle, 12 pistettä 14 ottelussa. Seuraavan kauden hän edusti Venäjän TsSKA Moskovan kakkosjoukkuetta maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Kauden 2005–2006 Daugaviņš vietti Valko-Venäjän liigassa HK Riika 2000 -joukkueessa. Kauden jälkeisessä vuoden NHL-seura Ottawa Senators varasi hänet 91. vuorolla.


title: Kaspars Daugaviņš

text: Kaudeksi 2006–2007 Daugaviņš siirtyi Pohjois-Amerikkaan OHL-juniorisarjaan Toronto St. Michael's Majorsin joukkueeseen, jossa hänet valittiin heti tulokkaiden tähdistökentälliseen. Hän pääsi pelaamaan myös 11 AHL-ottelussa Binghamton Senatorsin paidassa. Seuraavan kauden OHL:ssä hän vietti Mississauga St. Michael's Majorsissa.


title: Kaspars Daugaviņš

text: Kauden 2008–2009 hän vietti AHL:ssä ja OHL:ssä. Seuraavan kauden Daugaviņš aloitti hyvin ja Ottawa Senators kutsui hänet ensimmäistä kertaa urallaan NHL:ään 13. tammikuuta 2010. Hän debytoi Ottawa Senatorsissa seuraavana päivänä ottelussa New York Rangersia vastaan jääden ilman tehoja ja pelaten 9:37 minuuttia. Hänet lähetettiin tämän jälkeen takaisin farmiin. Maaliskuussa 2013 Daugaviņš siirtyi Boston Bruinsiin.


title: Kaspars Daugaviņš

text: Daugaviņš edusti Latviaa alle 18-vuotiaiden 1. divisioonan MM-kisoissa vuosina 2004, 2005 ja 2006. Hän pelasi nuorten MM-kisoissa vuonna 2006 ja 1. divisioonan nuorten kilpailuissa seuraavana vuonna. MM-tasolla Daugaviņš on edustanut Latviaa kolmesti vuosina 2006, 2007 ja 2008. Oļegs Znaroks valitsi hänet mukaan vuoden 2010 Vancouverin talviolympialaisiin.


Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti () on vuonna 1997 perustettu kulttuuri-instituutti. Instituutin toiminnan tavoitteena on vahvistaa Suomen ja Norjan välistä yhteistyötä kulttuuri- ja yhteiskuntaelämän alueilla sekä lisätä tietoa Suomen kulttuurielämästä Norjassa ja Norjan kulttuurielämästä Suomessa. Kulttuuri-instituutin taustalla ovat kahdenväliset kulttuurirahastot Suomalais-norjalainen kulttuurirahasto ja Norjalais-suomalainen rahasto. Kulttuurirahastojen hallitukset valitsevat instituutin hallituksen, jossa on jäseniä Norjasta ja Suomesta. Kulttuuri-instituutti saa perusrahoituksensa Suomen valtion budjetista opetusministeriön kautta.


Instituutti kuuluu Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituuttien verkostoon, jonka tavoitteena on tehdä suomalaista kulttuuri- ja tiedemaailmaa tunnetuksi ulkomailla. Verkoston muodostavia instituutteja on yhteensä seitsemäntoista. Kukin instituutti on sopeuttanut rakenteensa ja toimintatapansa asemamaansa olosuhteisiin. Erilaisuudestaan huolimatta instituutit toimivat samoista peruslähtökohdista ja yhteistyössä sekä keskenään että paikallisten organisaatioiden ja suomalaisten toimijoiden kanssa. Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti tekee yhteistyötä myös muiden instituutioiden kanssa, jotka pitävät yllä yhteyksiä Suomen ja Norjan välillä.


title: Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti

text: Instituutin tavoitteena on tehdä suomalaista kulttuuria ja taidetta tunnetuksi Norjassa sekä edistää kulttuurivaihtoa Suomen ja Norjan välillä.


text: Kulttuuri-instituutilla oli aiemmin tiloissaan oma galleria, jossa esiteltiin suomalaista kuvataidetta, muotoilua, arkkitehtuuria ja taidekäsityötä. Nykyään kulttuuri-instituutti ei omista galleriatiloja, vaan järjestää sen sijaan kulttuuritapahtumia yhteistyössä norjalaisten kulttuurilaitosten kanssa ympäri Norjaa. Instituutin kulttuuriohjelma käsittää edellä mainittujen taidemuotojen lisäksi muun muassa konsertteja, elokuvaesityksiä, kirjailijailtoja, esitelmätilaisuuksia ja seminaareja.


text: Kulttuuri-instituutti toimii aktiivisesti suomalaisen taiteen ja kulttuurin näkyvyyden lisäämiseksi koko Norjassa muun muassa välittämällä suomalaisia taiteilijoita Norjan festivaaleille. Instituutti toimii läheisessä yhteistyössä Suomen Norjan suurlähetystön ja muiden Norjassa toimivien suomalaistahojen kanssa.


text: Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti toimii ajanmukaisissa tiloissa Kuninkaanlinnan (Slottsparken) puistoa vastapäätä Oslon keskustassa. Instituutin toiminta-alueeseen kuuluu koko Norja. Instituutin osoite on Wergelandsveien 23 B, 0167, Oslo.


title: Juhani Markolan parhaita

text: Juhani Markolan parhaita on vuonna 1978 julkaistu Juhani Markolan kokoelmalevy.


title: Åskottin rautatieasema

text: Åskottin rautatieasema (, ) on rautatieasema Inlandsbanan-radan varrella Östersundin kunnassa Ruotsissa. Liikennepaikka avattiin liikenteelle yhtä aikaa Östersundin ja Häggenåsin välisen osuuden kanssa 10. lokakuuta 1911. Åskottin puinen puolitoistakerroksinen asemarakennus on rakennettu vuonna 1910.


title: Åskottin rautatieasema

text: Inlandsbanan AB:n hallinnoimaan rataverkkoon kuuluva liikennepaikka on luokiteltu linjavaihteeksi ja se sijaitsee rataosan eteläosassa, noin 13 kilometriä pohjoiseen Östersundista lähellä Åskottin kylää.


title: Ottavio Dantone

text: Ottavio Dantone (s. 1960 Cerignola, Italia) on italialainen diplomicembalisti, urkuri, fortepianisti ja kapellimestari. Dantone on toiminut vuodesta 1996 ravennalaisen Accademia Bizantina -orkesterin johtajana.


title: Ottavio Dantone

text: Dantone aloitti opintonsa nuorena Giuseppe Verdin konservatoriossa Milanossa. Alusta lähtien häntä pidettiin erittäin omistautuneena musiikille. Vuonna 1985 Dantone sai Basso Continuo -palkinnon Pariisin kansainvälisessä musiikkikilpailussa ja seuraavana vuonna 1986 kansainvälisessä musiikkikilpailussa Bruggessä; Dantone on ensimmäinen kansainvälisen tunnustuksen saanut italialainen cembalisti.


title: Ottavio Dantone

text: Dantone debytoi kapellimestarina vuonna 1999, kun hän johti italialaisen oopperasäveltäjä Giuseppe Sartin Giulio Sabino -oopperan Teatro Comunale Alighieri -oopperatalossa Ravennassa. Ottavio Dantone on toiminut vuodesta 1996 Accademia Bizantina -orkesterin johtajana ja tehnyt yhteistyötä muun muassa viuluvirtuoosi Stefano Montanarin kanssa. Dantone on keskittynyt Accademia Bizantinan kanssa eritysesti barokkimusiikkiin tehden lukuisia levytyksiä ja sovituksia esimerkiksi Vivaldin, Bachin, Hädelin ja Corellin musiikista. Dantone on konsertoinut paitsi Euroopassa, myös muun muassa Yhdysvalloissa, Israelissa ja Meksikossa. Dantone on pitänyt lukuisia mestarikursseja cembalosta, kamarimusiikista, basso continuosta ja improvisaatiosta. Useat barokkimusiikkiin erikoistuneet taiteilijat kuten saksalainen kontratenori Andreas Scholl ja italialainen altto Sonia Prina, ovat tehneet yhteistyötä Dantonen kanssa. Vuonna 2012 Dantone konsertoi muun muassa viulutaiteilija Viktoria Mullovan kanssa.


title: Metsämaan vaakuna

text: Metsämaan vaakuna oli Metsämaan kunnan tunnus ja puhuva vaakuna.


title: Metsämaan vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu ”punaisessa kentässä yläreunaltaan kuusikoroinen hopeahirsi.” Vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja Metsämaan kunnanvaltuusto hyväksyi sen 20. joulukuuta 1963. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 3. huhtikuuta 1964.


title: Metsämaan vaakuna

text: Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1976, kun Metsämaa yhdistyi Loimaan maalaiskuntaan.


title: Erilaissuoniset perhoset

text: Erilaissuoniset perhoset (Heteroneura) on perhosten osalahko. Siihen kuuluu noin 98 % maailman perhoslajistosta. Ryhmän nimi viittaa siihen, että näiden perhosten etummaisen siipiparin ja takimmaisen siipiparin siipisuonitukset poikkeavat toisistaan.


title: Kisun parhaita 1970–1976

text: Kisun parhaita 1970–1976 on vuonna 1976 julkaistu Kisu Jernströmin kokoelmalevy.


title: Koirala (Muolaa)

text: Koirala (, v:een 1948 Ко́йрала) on kylä Kirkkojärven pohjoispäässä Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Koirala kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa.


title: Koirala (Muolaa)

text: Koirala sijaitsi Muolaan itäosassa aivan kirkonkylän Kirkkorannan pohjoispuolella, jonne oli matkaa noin kaksi kilometriä. Koiralan naapurikyliä olivat lännessä Paakeli, pohjoisessa Ala-Kuusaa ja Peippola, idässä Kannila sekä etelässä Turulila ja Kyyrölä. Vuonna 1936 Koiralan pinta-ala oli 8,85 neliökilometriä, josta oli peltoa 258,02 hehtaaria, niittyä 13,01 hehtaaria ja metsää 612,69 hehtaaria.


title: Koirala (Muolaa)

text: Koiralan halki kulki maantie Muolaan kirkonkylästä Äyräpään kirkonkylään, josta Koiralassa erkani kylätie Punnuksen kylään Muolaan itäosaan. Koiralan pellot sijaitsivat pääasiassa kylän itäosassa Kirkkojärven ja sen laskujoen Kannilanjoen rannoilla, jonne myös asutus oli keskittynyt. Kylässä oli kauppa. Kylän peltopinta-alaa oli kasvatettu Kirkkojärven laskun avulla.


title: Koirala (Muolaa)

text: Koiralan koulupiiriin kuului Koiralan lisäksi Turulila ja Muolaan kirkonkylä Kirkkoranta, jotka sijaitsivat Koiralan eteläpuolella. Koulupiiri perustettiin vuonna 1922 ja se toimi vuokratiloissa, kunnes oma koulutalo valmistui vuonna 1929. Koulurakennus vaurioitui pahoin talvisodassa, mutta se korjattiin perusteellisesti vuonna 1944. Sitä ei kuitenkaan ehditty ottaa opetuskäyttöön ennen uutta evakuointia.


title: Koirala (Muolaa)

text: Koiralan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Koirala (Muolaa)

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Koiralan kylän asukkaat asutettiin pääasiassa Somerolle. Tähän liittyen Someron Terttilän kylässä aiempi yksityistien nimi ja nykyinen osoitenimi Koiralantie on annettu Muolaan Koiralan kylän mukaan.


title: Maaliskuun kuudes

text: Maaliskuun kuudes on Kisu Jernströmin vuonna 1977 julkaistu albumi.


title: Maaliskuun kuudes

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Chrisse Johansson, ellei toisin mainittu.


title: Luxemburgin Davis Cup -joukkue

text: Luxemburgin Davis Cup -joukkue edustaa Luxemburgia Davis Cupissa. Se toimii Luxemburgin tennisliiton alaisuudessa. Luxemburg osallistui ensimmäisen kerran Davis Cupiin 1947 ja osallistunut 61 vuonna. Sinä aikana Luxemburg on pelannut 99 maaottelua, voittanut niistä 34 ja hävinnyt 65.


title: Taneli Mäkelä (vuoden 1992 albumi)

text: Taneli Mäkelä on vuonna 1992 julkaistu Taneli Mäkelän levy.


title: Taneli Mäkelä (vuoden 1992 albumi)

text: Kappale ”Mitä tilaa - sitä saa” oli vuoden 1991 Syksyn sävel -finalisti.


title: Animal (Sweatmasterin albumi)

text:
Animal on vuonna 2007 julkaistu turkulaisen garage rock -yhtye Sweatmasterin kolmas pitkäsoitto.
Albumi nousi Suomen albumilistalle ja oli siellä kolme viikkoa parhaan sijoituksen ollessa 24. Animal sai lisäksi lähes kauttaaltaan hyviä arvosteluita. Helsingin Sanomat antoi levylle neljä tähteä viidestä, ja Rokkizine-lehti valitsi Animalin viikon levyksi ja antoi neljä ja puoli tähteä . Albumi valittiin vuoden 2007 kotimaiseksi albumiksi musiikkilehti Suen äänestyksessä.


title: Joulupuu on rakennettu (kirja)

text: Joulupuu on rakennettu on joulukuusesta, joulukoristeista ja niiden historiasta kertova teos, jonka ovat kirjoittaneet Kaisa Koivisto, Hannele Nyman ja Marjo-Riitta Saloniemi. Teos on ilmestynyt vuonna 2009, ja sen on kustantanut Tammi.


title: Joulupuu on rakennettu (kirja)

text: Kirja on syntynyt kirjoittajiensa kahden vuosikymmenen mittaisen harrastuksen tuloksena, mutta alkusysäyksen sille on antanut Helsingin yliopiston kansatieteen professori Bo Lönnqvist. Kirjoittajista Kaisa Koivisto on Suomen Lasimuseon intendentti, Hannele Nyman Helsingin taiteilijaseuran näyttelysihteeri ja tutkija ja Marjo-Riitta Saloniemi on Vapriikin näyttelypäällikkö. Teos on siten kirjoitettu tutkijan asiantuntevin ottein, mutta on samalla harrastajalle lähdeteos ja nostalgikolle selailukirja..


title: Joulupuu on rakennettu (kirja)

text: Teos on ensimmäinen kirja keskieurooppalaisperäisestä suomalaisesta joulukuusesta. Se antaa perusteellisen, liki täydellisen kuvauksen joulukuusen ja sen koristeiden historiasta, saksalaisesta joulukoristeisiin keskittyneestä Lauschan kylästä ja ainoasta suomalaisesta joulukoristeiden valmistajasta K. A. Weiste Oy:stä. Kriitikko luonnehtii sitä sen monipuolisen sisällön vuoksi kirjalliseksi joulukuuseksi.


title: Joulupuu on rakennettu (kirja)

text: Kirjan runsas kuvitus sisältää vanhoja joulukoristemainoksia, kotialbumeiden joulukuvia ja havainnekuvia. Myös keräilyharrastuksesta on artikkeli, ja lopussa on joulusanasto.


title: Joulupuu on rakennettu (kirja)

text: Kirjan nimi perustuu suosittuun joululauluun "Joulupuu on rakennettu", joka aikoinaan levitti Suomessa voimakkaasti ajatusta joulukuusesta.


title: Jörnin rautatieasema

text: Jörnin rautatieasema (, ) on rautatieasema Jörnin taajamassa Skellefteån kunnassa Ruotsissa. Liikennepaikka sijaitsee Ruotsin pääratoihin kuuluvan rataosan varrella, ja se on aiemmin ollut myös risteysasema jossa poikkirata haarautui pääradasta.


title: Jörnin rautatieasema

text: Kaksikerroksinen asemarakennus on rakennettu 1893, ja se on saman tyyppinen kuin Mellanselin asemarakennus. Rakennuksen on suunnitellut Statens Järnvägarin pääarkkitehti Adolf W. Edelsvärd. Rakennus remontoitiin kokonaan vuonna 1928 ja modernisoitiin vuonna 1946.


title: Kääpiöpaju

text: Kääpiöpaju ("Salix arbuscula") on Pohjois-Euroopassa tunturi- ja vuoristoalueilla tavattava pienikokoinen pajulaji. Suomesta kääpiöpaju on tavattu vain kahdesti 1900-luvulla, eikä uudempia löytöjä lajista tunneta.


title: Kääpiöpaju

text: Kääpiöpaju on 10–40 cm korkeaksi kasvava sirottavahaarainen varpu tai pensas. Varsi ja oksat ovat punaruskeita tai -harmaita, hoikkia ja kaljuja. Vuosikasvaimet saattavat olla myös karvaisia. Silmut ovat kaljuja ja korvakkeet puuttuvat. Lehti on 2–4 cm pitkä, soikea ja suippotyvinen ja -kärkinen. Lehti on päältä tummanvihreä ja kalju, alta vaaleanvihreä tai -sinertävä ja kalju tai harvakarvainen. Lehtilaita on litteä ja tavallisesti nystyinen. Lehdessä on suonipareja 8–12 kappaletta. Kääpiöpaju kukkii lehtien puhjetessa kesäkuussa. Norkkoperät ovat 2–4-lehtisiä, norkkosuomut ovat tummakärkisiä. Palhot ovat kaljuja.


title: Kääpiöpaju

text: Kääpiöpaju muistuttaa läheisesti kitu- tai kääpiökasvuista kiiltopajua ("S. phylicifolia"). Kukinnottomina lajeja saattaa olla hyvin vaikea erottaa toisistaan.


title: Kääpiöpaju

text: Kääpiöpaju tavataan Skotlannissa, Fennoskandian tunturialueilla Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Kuolan niemimaalla sekä Luoteis-Venäjällä ja Ural-vuoristossa. Yleisin laji on Skandinaviassa.


title: Kääpiöpaju

text: Nykyisen Suomen alueelta kääpiöpaju on tavattu ainoastaan kaksi kertaa Enontekiöltä. Ensimmäinen löytö on vuodelta 1926 Saanalta, toinen Urttasvarrilta vuodelta 1952. Lisäksi kääpiöpajusta tunnetaan vuodelta 1926 löytö Sallasta nykyisin Venäjälle kuuluvalta Sallatunturilta.


title: Kääpiöpaju

text: Kääpiöpaju kasvaa kosteilla paikoilla kuten rannoilla, lähteiköissä, puronvarsilla ja letoilla. Kasvupaikat ovat pääasiassa tuntureilla koivuvyöhykkeessä ja paljakan alaosissa. Laji on kalkinsuosija.


title: Supposed Former Infatuation Junkie

text: Supposed Former Infatuation Junkie on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 1998. Albumi ei menestynyt kaupallisesti yhtä hyvin kuin Morissetten edellinen albumi Jagged Little Pill, mutta nousi kuitenkin listaykköseksi Yhdysvalloissa. Albumia on myyty siellä 2,6 miljoonaa kappaletta.


title: Supposed Former Infatuation Junkie

text: Albumin tunnetuin kappale on singlenä julkaistu "Thank U". "Thank U" ja kappale "So Pure" ovat olleet Grammy-ehdokkaina. Albumin nimi tulee yhdestä kappaleen "So Pure" säkeestä.


title: Supposed Former Infatuation Junkie

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Alanis Morissette ja Glen Ballard, ellei toisin mainittu.


title: Under Rug Swept

text: Under Rug Swept on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2002. Albumin tunnetuin kappale on singlenä julkaistu "Hands Clean".


title: Under Rug Swept

text: Kaikki kappaleet sanoittanut ja säveltänyt Alanis Morissette.


title: So-Called Chaos

text: So-Called Chaos on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2004.


title: So-Called Chaos


title: Jesse Väänänen

text: Jesse Väänänen (s. 6. tammikuuta 1984 Lahti) on suomalainen entinen maastohiihtäjä. Hän asuu Jyväskylässä ja edusti Lahden Hiihtoseuraa. Häntä valmensi vuodesta 2005 lähtien Mikko Virtanen. Aiemmin valmennuksesta vastasi Marko Passila.


title: Jesse Väänänen

text: Väänänen osallistui hiihtokilpailuihin ensimmäisen kerran seitsenvuotiaana ja harrasti nuorena muutenkin monipuolisesti urheilua. Käytyään Salpausselän lukion hän suoritti varusmiespalveluksen Urheilukoulussa, jossa hänet valittiin saapumiserän 1/04 parhaaksi sotilaaksi. Väänäsellä todettiin rasitusastma 2004. Hän harrastaa kitaran- ja pianonsoittoa sekä taulujen maalaamista. Hänen isänsä on entinen kilpahiihtäjä ja Suomen hiihtomaajoukkueen huoltomies Kari Väänänen.


title: Jesse Väänänen

text: Väänänen sijoittui nuorten MM-kilpailuissa kymmenenneksi 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Sollefteåssa 2003 ja kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen 4 ×10 kilometrin viestijoukkueeseen Strynissä 2004. Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan, Vancouverin olympialaisissa 2010, hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailussa 22:nneksi.


title: Jesse Väänänen

text: Väänänen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2004. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan kymmenes Kuusamon perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailussa joulukuussa 2007. Parhaimmillaan hän oli neljäs Otepään perinteisen sprintissä tammikuussa 2010. SM-kilpailuissa hän oli viides 15 kilometrillä Tampereella 2006 ja 10 kilometrillä Pyhäjärvellä 2007 sekä neljäs parisprintissä Rukalla 2008.


title: Karjarutto

text: Karjarutto on helposti leviävä märehtijöiden tartuntatauti. Sitä aiheuttavaa virusta kutsutaan karjaruton saksankielisen nimen mukaan "Rinderpest"-virukseksi.


title: Karjarutto

text: Karjarutto on tuhoisa eläintauti, ja kuolleisuus aiemmin virukselle altistumattomissa populaatioissa voi lähennellä sataa prosenttia. Tauti leviää lähinnä kosketuksen ja saastuneen juomaveden kautta mutta myös pisaratartuntana.


title: Karjarutto

text: Karjaruttoepidemiat ovat historiassa olleet yleisiä varsinkin sotien ja sotaretkien yhteydessä. Eurooppa kärsi erityisen pahoista epidemioista 1700-luvulla. Britanniassa oli maanlaajuinen epidemia vuosina 1865–1866. Myöhemmin 1890-luvulla karjarutto surmasi arviolta 80–90 prosenttia karjasta eteläisessä Afrikassa ja Afrikan sarvessa. Vuosina 1982–1984 Afrikassa raivonnut epidemia aiheutti arviolta 500 miljoonan dollarin taloudelliset vahingot karjan menetyksinä. Ihmisen mukana kulkeutunut karjarutto onkin määritelty yhdeksi maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Karjarutto

text: Rokotteita karjaruttoa vastaan on kokeiltu 1700-luvulta saakka vaihtelevin tuloksin. Luotettava rokote tautiin valmistui 1960-luvulla. Syksyllä 2010 YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO ilmoitti katsovansa, että tauti on hävitetty maailmasta sekä lopettavansa sen seurannan. Viimeinen esiintymä oli Keniassa vuonna 2001. "Rinderpest"-virus olisi näin ollen isorokon jälkeen toinen ihmisen tietoisesti hävittämä taudinaiheuttaja.


title: Valojaksoisuus

text: Valojaksoisuus eli fotoperiodismi on vuodenaikojen rytmiä noudatteleva yön ja päivän pituuden vaihtelu. Päivän pituuden muutokset vaikuttavat muun muassa kasvien kukkimiseen ja talvilepoon valmistautumiseen. Talvilepoon valmistautumisesta seuraa kasvien ruska. Kasveilla fytokromit toimivat valojaksoisuutta rekisteröivinä pigmentteinä.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Tulenkäytön oppiminen oli käännekohta ihmisten ("Homo") kulttuurievoluutiossa. Tulenkäyttö mahdollisti ihmisten yleistymisen ravinnon laadun parantumisen myötä. Tuli myös tarjosi suojaa saalistajilta ja mahdollisti toiminnan pimeällä.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Ensimmäiset havainnot ihmisen tulenkäytöstä on Itä-Afrikassa sijaitsevilta arkeologisilta kaivauksilta nykyisen Kenian alueelta. Chesowanjasta on löydetty punaisia saven palasia, jotka on ajoitettu 1,42 miljoonan vuoden ikäisiksi. Kuumentamalla palasia on pystytty osoittamaan, että savi on täytynyt kuumentaa 400 °C:n lämpötilaan.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Koobi Forasta on löydetty merkkejä "Homo erectuksen" tulenkäytöstä 1,5 miljoonaa vuotta sitten.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Myös Etiopiasta Gadebista on löydetty merkkejä tulenkäytöstä, mutta ne voivat olla seurausta paikallisesta tuliperäisestä alueesta.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Varhaisimmat varmat merkit ihmisen tulenkäytöstä on löydetty Swartkransista Etelä-Afrikasta. Acheulin kulttuurin käyttämien työkalujen joukosta on löydetty useita palaneita luita. Swartkransin löydös on myös ensimmäinen havainto lihaa syöneestä "Homo erectuksesta". Vanhimmat alueelta löydetyt merkit tulenkäytöstä ovat ajalta 1,1 miljoonaa vuotta sitten.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Sambiasta Kalambon putoukselta on löydetty useita tulenkäyttöön liittyviä esineitä, kuten hiiltyneitä puunpalasia, hiiltä ja hiiltynyttä ruohoa. Alueen esineet on radiohiiliajoituksella määritetty 61 000–110 000 vuotta vanhoiksi.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Israelista on löydetty "Homo erectuksen" tai "Homo ergasterin" käyttämistä nuotioista ajalta 690 000–790 000 vuotta sitten. Tel-Avivin läheltä on löydetty merkkejä toistuvasta tulenkäytöstä ajalta 382 000–200 000 vuotta sitten.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Xihoudusta Shanxin provinssista Kiinasta on löydetty palaneita nisäkkäiden luita. Luut voivat olla 1,5 miljoonaa vuotta vanhoja. Myös Yunnanista on tehty luulöydöksiä. Samankaltaisia löydöksiä on tehty Jaavalta.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Euroopassa on tehty tulenkäyttöön liittyviä löydöksiä useista eri paikoista. Vanhin on Unkarista Vértesszőlősista, josta on löydetty luita mutta ei hiiltä. Espanjan Torralbasta ja Ambronasta on löydetty luita ja palanutta puuta ajalta 0,3–0,5 miljoonaa vuotta sitten. Keskimäärin tulenkäytön arvioidaan alkaneen noin 125 000 vuotta sitten.


title: Varhaisihmisen tulenkäyttö

text: Tulenkäytön myötä ihmiset pystyivät toimimaan pimeässä, eikä aktiivisuus enää ollut rajattu valoisaan aikaan. Myös jotkin nisäkkäät ja hyttyset välttävät tulta, joten tuli tarjosi myös suojaa. Lisäksi tulen ansiosta voitiin valmistaa parempaa ravintoa.


title: Suni

text: Suni eli myskiantilooppi ("Neotragus moschatus") on Afrikan itäosissa elävä pienikokoinen sorkkaeläin.


title: Suni

text: Sunin suvun nimi "Neotragus" tulee kreikan sanoista neos (”uusi”) ja tragos (”urosvuohi”). Lajinimi "moschatus" tulee uuslatinasta ja viittaa myskiin, joka antaa eläimelle pistävän ominaishajun. Nimitys "suni" on peräisin Kaakkois-Afrikasta.


title: Suni

text: Sunin ruumiinpituus on 57–62 senttiä, säkäkorkeus 33–38 senttiä ja paino 4–6 kiloa. Naaraat ovat hieman uroksia suurempia. Hännän pituus on 8–13 senttiä. Turkin yleisväri on punertavanruskea. Vatsapuoli, kurkku, leuka ja jalkojen sisäosat ovat valkoiset. Selkä on tummempi kuin jalat ja kyljet. Pää ja kuono ovat punertavat, joskin silmiä ympäröi pään muuta väriä vaaleampi rengas. Jaloissa on heti sorkkien yläpuolella musta juova. Vain uroksilla on 6,5–13,3 senttiä pitkät, mustat, harjanteiset, taaksepäin osoittavat sarvet. Sunilla on hoikka ruumiinrakenne ja sen takajalat ovat ruumiin kokoon suhteutettuna suuret. Korvat ovat suuret ja leveät. Niiden ulkopinnat ovat tuhkanharmaat ja sisäpuolet vaaleanpunaiset. Sunin silmänedusrauhaset ovat ruumiin kokoon nähden suuremmat kuin millään muulla Afrikan antiloopilla. Rauhasten erite tuoksuu voimakkaasti myskille.


title: Suni

text: Sunia tavataan Afrikan kaakkoisosissa. Pohjoisessa lajia elää Kenian Aberdarevuoristossa ja Mount Kenyalla, ja rannikkoa pitkin aina Tanajoelle saakka. Levinneisyysalueen eteläraja kulkee St. Lucian suomaalla KwaZulu-Natalin koillisosassa, Etelä-Afrikassa. Tansaniassa sitä tavataan maan itäososissa ja joillain rannikon saarilla, kuten Sansibarissa ja Mafialla, mutta ei Pemballa. Muita lajin levinneisyysalueen maita ovat Mosambik, Zimbabwe ja Malawi.


title: Suni

text: Sunin elinympäristöä ovat rannikoiden tiheiköt ja metsät, vuoristometsät 2 700 metrin korkeuteen asti, kuivat lehtipuutiheiköt ja muut alueet, joissa on tiheä aluskasvillisuus. Laji on mahdollisesti hyötynyt siitä, että ihmistoiminta on kasvattanut sekundäärisen kasvillisuuden alaa.


title: Suni

text: Sunikannan kooksi arvioidaan 365 000 yksilöä, eikä se ole uhanalainen. Suni on mukautuva ja kestää kohtalaista metsästystä. Sitä metsästetään sen piilottelevista elintavoista ja hyvästä suojaväristä huolimatta koirilla, ansoilla ja verkoilla. Suuressa osassa levinneisyysaluetta kanta on luultavasti vakaa, mutta on taantumassa alueilla, joilla metsästyspaine on suuri, ja suojelualueilla, joilla elää liikaa njaloja ("Tragelaphus angasii"). Liian suureksi kasvanut njalapopulaatio vähentää sunien tarvitsemien pensaiden määrää. Maanviljelyn laajenemisen, asutuksen leviämisen, salametsästäjien ja vapaana liikkuvien koirien takia suni on hävinnyt suuresta osasta Etelä-Afrikkaa, jossa laji on nykyään harvinainen. Esiintymistiheys vaihtelee eri alueilla. Esimerkiksi Sansibarissa ja Lengwen kansallispuistossa Malawissa yksilötiheys on 13,0–17,0/km², mutta Mkuzin riistansuojelualueella Etelä-Afrikassa vain 0,9/km². Tärkeitä suojelualueilla eläviä sunipopulaatioita on myös muun muassa Aberdaren, Mount Kenyan ja Temben kansallispuistoissa sekä Selousin ja Maputon riistansuojelualueilla.


title: Suni

text: Sunit liikkuvat enimmäkseen illalla ja öisin. Muun ajan päivästä ne nukkuvat suojaisassa ja varjoisassa paikassa. Sunit elävät joko pareittain tai pieninä ryhminä, joissa on yksi uros ja muutama naaras. Urokset puolustavat noin kolmen hehtaarin reviiriä. Ne voivat jakaa sen usean naaraan kanssa. Reviirin rajat merkitään silmänedusrauhasen eritteellä ja yhden tai useamman yksilön käyttämillä lantakasoilla. Sunien ääntelyyn on raportoitu sisältävän terävää vihellystä ja heikkoa haukkumista. Sunin elinikä voi olla jopa 10 vuotta.


title: Suni

text: Sunien vihollisia ovat kissaeläimet, petolinnut ja käärmeet, jotka ovat vähintään sunin kokoisia. Vaaran lähestyessä suni piiloutuu ja jähmettyy paikoilleen. Se pakenee vain jos uhka tulee melkein sen yläpuolelle. Tällöin se loikkaa ylös, kiertelee pensaiden ympärillä ja katoaa aluskasvillisuuden joukkoon.


title: Suni

text: Sunien pääravintoa ovat pudonneet lehdet. Ravinnoksi kelpaavat myös silmut, versot, hedelmät ja sienet, harvoin ruohot. Lehtiä on runsaasti saatavilla, mutta niiden ravintoarvo on alhainen. Sunit syövät tilaisuuden tullen gueretsojen ja marakattien pudottamia lehtiä. Aiempien, sunin vatsanrakenteeseen ja ruoansulatukseen perustuneiden tutkimusten perusteella sunien luultiin vaativan energiapitoista ravintoa, joka olisi helposti sulavaa ja vähäkuituista.


title: Suni

text: Suninaaraat synnyttävät tavallisesti marras–maaliskuussa. Kantoaika on noin 6 kuukautta, jonka jälkeen emo synnyttää yhden vasan. Vasat ovat alkuun aikuisia tummempia ja pysyvät sen takia piilossa, kunnes saavat hyvän suojavärin. Vasaa imetetään noin 2 kuukautta. Sunit saavuttavat sukukypsyyden 6–18 kuukauden ikäisinä.


title: FSM

text: Lyhenne FSM voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pertti Hurme

text: Pertti Hurme FT, (s. 1945) on suomalainen viestinnän tutkija ja opettaja. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa ja Turun yliopistossa eri tehtävissä, aiemmin kielitieteissä ja 1990-luvulta lähtien viestintätieteissä. Vuosina 2008-2013 hän toimi Jyväskylän yliopiston viestintätieteiden laitoksen johtajana.


title: Pertti Hurme

text: Hurme on toiminut vuosina 2001–2002 ja 2006–2007 viestintätieteiden yliopistoverkoston puheenjohtajana. Hän toimi myös digitaalisen viestinnän professorina verkoston järjestämässä digitaalisen viestinnän ammatillisessa lisensiaattiohjelmassa vuosina 2002–2006.


title: Pertti Hurme

text: Hurme oli 2003–2005 European Communication Associationin puheenjohtaja, ja osallistui tämän yhdistyksen ja European Consortium for Communications Research -yhdistyksen yhdistämiseen vuonna 2005 European Communication Research and Education Associationiksi (ECREA). Tämän tieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 2005–2008.


title: Pertti Hurme

text: Hurme siirtyi eläkkeelle vuonna 2013. Vuosina 2015–2017 hän on toiminut tieteellisen aikakauslehden Human Technology päätoimittajana.


title: Viivi Pumpanen

text: Viivi Amalia Pumpanen (s. 20. heinäkuuta 1988 Vantaa) on suomalainen malli, juontaja, laulaja ja vuoden 2010 Miss Suomi. Pumpanen valittiin Miss Suomeksi 17. tammikuuta 2010. Pumpasen pituus oli missikisoissa 167 senttiä ja paino 52 kiloa. Pumpanen asuu nykyään Nurmijärvellä.


title: Viivi Pumpanen

text: Pumpanen osallistui vuonna 2011 MTV3:n "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman kuudennelle tuotantokaudelle. Hän ja hänen parinsa, tanssinopettaja Matti Puro olivat kauden voittajapari. Keväällä 2012 Pumpanen juonsi yhdessä 1980-luvun Napakymppi-parinhakuohjelmasarjasta tutun Kari Salmelaisen kanssa TV5-televisiokanavalla nähdyn eX-sinkku-ohjelmasarjan. Ruudussa nähtiin lähes riitaisa juontajapari. Ohjelma närkästytti suomalaisia kehnolla toteutuksellaan. Pumpanen on mukana Timo Harjakaisen omassa elokuvassa ja myös "Biisonimafia"-sketsisarjassa. Syksyllä 2015 Pumpanen voitti MTV3-kanavalla esitetyn Voitolla yöhön -viihdeohjelman, jossa kilpailijat suorittivat erilaisia haasteita. Voitolla yöhön -ohjelman Unicef-erikoisjaksossa Viivi toimi Mikko Leppilammen juontajaparina. Toukokuussa 2016 Pumpasen ilmoitettiin olevan "Posse"-viihdeohjelman uusi jäsen. Pumpanen esiintyi myös Possen neljännellä kaudella syksyllä 2017. Lisäksi samana syksynä hänet nähtiin Rankat duunit -televisiosarjassa yhdessä Tuija Pehkosen kanssa. Pumpanen on yksi Suomen X Factorin kolmesta juontajasta yhdessä Ile Uusivuoren ja Matti Rothin kanssa.


title: Viivi Pumpanen

text: Missivuotensa jälkeen Pumpanen on tullut tunnetuksi muun muassa Kultajousi-ketjun promoottorina, mallintöistään, teatterirooleistaan (esimeriksi roolistaan Valkeakosken kaupunginteatterin musikaalissa "James Dean – Ikuisesti sinun"), erilaisten tilaisuuksien juontamisista, moottoripyöräilyn harrastamisesta ja edistämisestä. Ennen muuta Pumpasen toimintaa Unicefin hyväntahdonlähettiläänä Afrikassa on arvostettu.


title: Viivi Pumpanen

text: Pumpanen sai levytyssopimuksen FinRecordsilta ja julkaisi ensisinglensä "Elämännälkäinen" 1.6.2018.


title: Viivi Pumpanen

text: Iltalehti uutisoi huhtikuussa 2018 Pumpasen seurustelevan jääkiekkoilija Otso Rantakarin kanssa.


title: Jagged Little Pill Acoustic

text: Jagged Little Pill Acoustic on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2005. Albumi on akustinen versio Morissetten läpimurtoalbumista Jagged Little Pill. Se julkaistiin 10 vuotta alkuperäisen Jagged Little Pill -albumin jälkeen. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Hand in My Pocket".


title: Jagged Little Pill Acoustic

text: Kaikki kappaleet sanoittanut Alanis Morissette, kaikki kappaleet säveltänyt Alanis Morissette ja Glen Ballard.


title: Alanis Unplugged

text: Alanis Unplugged on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten live-albumi vuodelta 1999. Albumi kuuluu MTV:n MTV Unplugged -sarjaan. Se nauhoitettiin MTV Unplugged -ohjelmassa 19. syyskuuta 1999.


title: AEWA

text: AEWA (Agreement on the Conservation of African-Eurasian Migratory Waterbirds) on kansainvälinen lintujensuojelusopimus. Sopimus solmittiin 16. kesäkuuta 1995 Haagissa, Alankomaissa ja se astui voimaan 1. marraskuuta 1999. Sopimus koskee 255:tä lintulajia, jotka ovat ainakin osan vuodesta riippuvaisia kosteikoista.


title: AEWA

text: Sopimuksen piiriin kuuluu 118 valtiota Euroopan yhteisöstä, Aasiasta, Lähi-idästä ja Afrikasta sekä Kanada Pohjois-Amerikasta.


title: Kielletty rakkaus (albumi)

text: Kielletty rakkaus on suomalaisen laulajan Taneli Mäkelän toinen studioalbumi vuodelta 1988.


title: Keskikylä (Muolaa)

text: Keskikylä (, v:een 1948 Ке́скикюля) on kylä Muolaanjärven eteläpäässä Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Keskikylä kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa.


title: Keskikylä (Muolaa)

text: Keskikylä oli yhteisnimitys "Jääskelän", "Norkkolan", "Orolan" ja "Pyykkölän" pikkukylille, jotka muodostivat yhtenäisen kyläalueen Muolaan kunnan keskiosassa. Keskikylän naapurikyliä olivat pohjoisessa Taaperniemi, idässä Lavola ja Vihola sekä etelässä ja lännessä Perkjärvi. Kyläkeskus sijaitsi Muolaanjärven eteläpään kaakkoisrannalla noin 12 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Keskikylän muodostaneet neljä kylää ulottuivat pitkinä ja kapeina sarkoina Muolaanjärven rannasta Perkjärven koillisrannalle, jonka lisäksi Jääskelään, Orolaan ja Pyykkölään kuului vielä metsäpalstat naapurikylän Taaperniemen länsipuolelta. Keskikylässä oli yhteensä noin 30-40 taloa. Keskikylän alueen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 12,53 neliökilometriä. Keskikylästä johti kylätiet Taaperniemeen, Lavolaan ja Kyyrölästä Perkjärvelle johtavalle maantielle. Kylien pellot olivat keskittyneet Muolaanjärven eteläpuolelle.


title: Keskikylä (Muolaa)

text: Keskikylän koulupiiri perustettiin vuonna 1936 jakamalla Muolajärven koulupiiri kahtia Viholan ja Keskikylän piireihin. Keskikylän koulupiirin koulu toimi aluksi entisessä Muolajärven koulussa piirin reunalla. Uusi koulurakennus valmistui piirin keskelle kyläkeskustaan vuonna 1939, mutta koulu ehti toimia siinä vain muutaman viikon ennen kuin talvisota syttyi. Koulu tuhoutui talvisodassa.


title: Keskikylä (Muolaa)

text: Keskikylän alueen väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylät jäivät taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Keskikylä (Muolaa)

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Keskikylän asukkaat asutettiin Akaaseen ja Urjalaan.


title: Hirviantilooppi

text: Hirviantilooppi ("Taurotragus oryx") on Afrikassa elävä suurikokoinen nautaeläinlaji.


title: Hirviantilooppi

text: Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "elandi".


title: Hirviantilooppi

text: Hirviantilooppi on ruumiinmuodoltaan raskasrakenteinen muistuttaen hieman härkää. Hirviantilooppiuros voi painaa 400-1000 kiloa, ja sen säkäkorkeus on 150-180 cm. Naaras jää 300-600-kiloiseksi, ja säkäkorkeus on 120-150 cm. Naaras on selvemmin ruskea, uros harmahtavampi ja tummempi.


title: Hirviantilooppi

text: Sarvet voivat olla metrin mittaiset ja ne ovat sekä uroksella että naaraalla. Lajille on tyypillistä myös lyhyt harjas niskassa ja tyhjää pussukkaa muistuttava tupsu kaulassa. Hirviantiloopin häntä on noin puoli metriä ja sen päässä on tumma tupsu.


title: Hirviantilooppi

text: Hirviantiloopit voivat synnyttää soinnikkaita naksauksia polviensa avulla.


title: Hirviantilooppi

text: Hirviantilooppeja tavataan Afrikassa, Etiopiasta ja Zairen eteläosista Etelä-Afrikkaan ulottuvalla alueella. Se elää sekä ruohosavannilla että harvan metsän peittämällä savannilla.


title: Hirviantilooppi

text: Hirviantilooppi elää tavallisesti laumassa tasankoalueella, mutta toisinaan niitä esiintyy myös aavikoiden reunoilla ja metsissä.


title: Hirviantilooppi

text: Ensimmäinen parittelu naarashirviantiloopilla tapahtuu noin 15 kuukauden iässä ja sen raskausaika on 8,5-9 kuukautta. Synnytys tapahtuu usein sadekautena ja jälkeläisiä tulee vain yksi kerrallaan.


title: Alanis Morissette: The Collection

text: Alanis Morissette: The Collection on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten kokoelma-albumi vuodelta 2005. Albumilta julkaistiin singlenä kappale ”Crazy”.


title: Alanis Morissette: The Collection

text: Alanis Morissette on sanoittanut kaikki kappaleet paitsi ”Crazyn”, jonka on sanoittanut Seal.


title: Askelees kuulu ei

text: Askelees kuulu ei on suomalaisen laulajan Taneli Mäkelän ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1988.


title: Punalehmäantilooppi

text: Punalehmäantilooppi eli lehmäantilooppi ("Alcelaphus buselaphus") on afrikkalainen lehmäantilooppien alaheimoon kuuluva sorkkaeläin.


title: Punalehmäantilooppi

text: Nisäkäsnimistötoimikunta ehdotti vuonna 2008 lajille uutta suomenkielistä nimeä "kongoni".


title: Punalehmäantilooppi

text: Punalehmäantiloopin säkäkorkeus on 1,1–1,5 metriä. Uros on tummanruskea, naaras kellanruskea.


title: Punalehmäantilooppi

text: Punalehmäantiloopilla on kuusi alalajia, joista yksi on kuollut sukupuuttoon. Myös kontsiantilooppi ("Alcelaphus lichtensteinii") ja kaama-antilooppi ("Alcelaphus caama") on toisinaan luokiteltu punalehmäantiloopin alalajeiksi, mutta nykyisin ne katsotaan yleensä omiksi lajeikseen.


title: Punalehmäantilooppi

text: Alalajit:Punalehmäantiloopit elävät ruohosavanneilla ja pärjäävät pitkänkin heinän keskellä. Lajia tavattiin aiemmin laajoilla alueilla Afrikassa, mutta nykyisin sitä on jäljellä enää osissa Botswanaa, Namibiaa, Etiopiaa, Tansaniaa ja Keniaa. Sukupuuttoon kuolleen pohjanpunalehmäantiloopin levinneisyys ulottui pohjoisessa mahdollisesti Palestiinaan saakka.


title: Otto Donner

text: Otto Donner voi tarkoittaa seuraavia:


title: Now Is the Time

text: Now Is The Time on kanadalaisen laulaja Alanis Morissetten albumi vuodelta 1992. Albumi julkaistiin vain Kanadassa.


title: Alanis (albumi)

text: Alanis on kanadalaisen laulaja Alanis Morissetten esikoisalbumi vuodelta 1991. Albumi julkaistiin vain Kanadassa.


title: Kielletty rakkaus

text: Kielletty rakkaus voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Vjatšeslav Soloduhin (jääkiekkoilija, 1988)

text: Vjatšeslav Soloduhin (s. 31. heinäkuuta 1988) on venäläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitahyökkääjä. Soloduhin edustaa nykyisin KHL-liigan Vitjaz Podolskia.


text: Soloduhin pelasi ensimmäiset miesten pelinsä miesten pelit kaudella 2005–2006, kun hän edusti Venäjän kolmannella sarjatasolla pelannutta SKA Pietarin kakkosjoukkuetta. Venäjän jääkiekon superliigassa Soloduhin pelasi ensimmäisen kerran pietarilaisseuran ykkösjoukkueessa kaudella 2007–2008.


text: Kaudella 2008–2009 Soloduhin harjoittelu Pietarin SKA:n mukana, mutta pelasi Venäjän kakkosliigan HK VMF Pietarissa. Hän teki siellä 60 ottelussa 48 pistettä. Seuraavan kauden hän aloitti myös VMF Pietarissa ja teki 26 pistettä 36 ottelussa. Tammikuussa 2010 Soloduhin siirtyi neljän ottelun koeajalle Ilvekseen. SKA Pietari halusi antaa hyökkääjälleen mahdollisuuden pelata kovatasoisessa liigassa, mutta pitää pelaajaoikeudet itsellään. Soloduhin pelasi vain kolme ottelua Ilveksessä eikä saanut jatkosopimusta.


text: Soloduhin jatkoi Ilves-pelejensä jälkeen VMF:ssä, jossa pelasi myös seuraavankin kauden. Kaudella 2011–2012 hän pelasi ensimmäiset KHL-pelinsä SKA Pietarissa, vaikka edusti myös edelleen kakkosliigan VMF:ääkin. Tammikuussa 2012 Soloduhin siirtyi Sibir Novosibirskiin kaupassa, jossa SKA sai Sibirin nuoren tähden Vladimir Tarasenkon.


text: Soloduhin on pelannut myös Venäjän nuorisomaajoukkueessa.


title: Kai Otto Donner

text: Kai Otto Donner (19. elokuuta 1922 Helsinki – 13. maaliskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen eläintieteilijä ja Helsingin yliopiston eläintieteen professori.


title: Kai Otto Donner

text: Donner oli Helsingin yliopiston eläintieteen professori 1972–1985 ja tieteen keskustoimikunnan puheenjohtaja 1980–1985. Hän tutki muun muassa äyriäisiin kuuluvan valkokatkan ("Pontoporeia affinis") ja lintujen näköaistia. Hänet valittiin 11. maaliskuuta 1981 ulkomaisena jäsenenä Ruotsin kuninkaalliseen tiedeakatemiaan.


title: Kai Otto Donner

text: Donner oli Oy Tampella Ab:n hallituksen jäsen.


title: Kai Otto Donner

text: Donnerin isän oli kielitieteilijä ja itsenäisyysmies Kai Donner ja hänen veljiään ovat kvartäärigeologi ja Helsingin yliopiston geologian emeritusprofessori Joakim Donner sekä kirjailija, elokuvaohjaaja ja poliitikko Jörn Donner.


title: Lehmäantiloopit

text: Lehmäantiloopit ("Alcelaphinae") on onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläinten alaheimo, johon nykykäsityksen mukaan kuuluu neljä sukua ja kymmenen suurikokoista lajia. Joidenkin auktorien mukaan lajeja olisi vain viisi. Kaikki lajit elävät Afrikassa. Varhaisimpien tunnettujen lehmäantilooppien fossiilit ovat 4,5—5,0 miljoonan vuoden takaa Afrikasta. Alaheimo moninaistui ilmestymisensä jälkeen epätavallisen nopeasti. Niiden monimuotoisuus oli laajimmillaan kaksi miljoonaa vuotta sitten, jolloin eli vähintään 8 sukua ja 15 lajia.


title: Lehmäantiloopit

text: Kaikki alaheimon lajit ovat erikoistuneet syömään heinäkasveja, joita on runsaasti mutta epävakaasti saatavilla. Lehmäantilooppeja eli suurina laumoina ympäri Afrikkaa vielä muutama vuosisata sitten, mutta nykyään vain Itä-Afrikan gnuut ja sassabiantiloopit yltävät entisaikojen lukuihin. Monia lajeja kuten gnuita, lehmäantilooppeja ja valkopäätopeja kasvatetaan runsaasti riistatiloilla.


title: Lehmäantiloopit

text: Kaikilla lajeilla on kömpelö ja kankea ulkomuoto. Pitkät ja hoikat jalat ovat mukautuneet hyvin niiden elintapoihin avoimilla tasangoilla. Niiden etujaloissa on hajurauhaset. Pidentynyt turpa tasapainottaa suhteettoman lyhyttä kaulaa ja selän kyttyrää mahdollistaen laiduntamisen. Lehmäantilooppien keskuudessa urokset ovat 10–20 % naaraita suurempia, mutta sukupuolet eroavat muutoin vain vähän toisistaan. Molempien sukupuolten silmänedusrauhaset ovat hyvin kehittyneet. Sarvet ovat lyyramaiset tai tuplakiertyneet, ja sekä uroksilla että naarailla on sarvet, joskin uroksilla ne ovat yleensä pidemmät ja paksummat. Lehmäantilooppien poikaset syntyvät vaaleanruskeina ja pysyttelevät tiiviisti emonsa luona heti syntymänsä jälkeen. Monilla lajeilla kuten gnuilla ei ole lainkaan piilotteluvaihetta.


title: Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1976

text: Pesäpallon SM-sarja 1976. Kouvolan Pallonlyöjät voitti mestaruuden selkeällä piste-erolla. Muut mitalit sen sijaan ratkesivat vasta yllätyksellisellä päätöskierroksella. Seinäjoki haki 1–5 vierasvoiton Haminasta, jolla varmistui kakkossija. Pronssin tavoittelijoista Imatra hävisi Ulvilassa 10–5, Kankaanpää Kiteellä 5–4 ja Vimpeli Jokioisilla 4–3. Pronssit vei näin ollen Jyväskylän Kiri, jonka onnistui voittaa mestaruutensa varmistanut Kouvola selkeästi 8–1.


text: Suomen Cupin finaalissa Hyvinkään Tahko voitti Imatran Pallo-Veikot 7-1.


text: Kolme viimeistä joukkuetta putosi sarjasta. Tilalle nousivat suomensarjan lohkovoittajat Jyväskylän Lohi, Oulun Lippo ja Nurmon Jymy.


text:
KPL: Heimo Aaltonen,
Ilkka Kannelkoski,
Jorma Ahvenainen,
Markku Löfman,
Matti Lautala,
Mauri Alanne,
Mikko Vitikainen,
Pekka Harjula,
Pertti Lonka,
Reijo Haka,
Tapio Vahteri,
Timo Raussi pelinjohtaja,
Reino Susi joukkueenjohtaja. Näiden lisäksi Lassi Oksanen pelasi yhden ottelun.


title: Saustala

text: Saustala oli yhteisnimitys "Myhkyrilän", "Oravalan" ja "Saavolan" pikkukylille Punnusjärven etelärannalla Muolaan kunnan itäosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Saustala sijaitsi Valkjärven rajalla noin seitsemän kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta itään. Saustalan naapurikyliä olivat Muolaan puolella lännessä Himala ja Telkkälä sekä Valkjärven puolella etelässä Pentsilä ja idässä Kuuppola. Saustalan kylistä Saavola käsitti Punnusjärven ranta-alueen, Myhkyrilä Telkkälän ja Himalan vastaisen alueen ja Oravala sijaitsi Saavolan ja Myhkyrilän välissä. Nykyisin Myhkyrilä, Oravala ja Saavola ovat asumattomia eikä niillä ole venäläisiä asutusnimiä. Tosin joissakin kartoissa Saavola on nykyisin virheellisesti , mutta Lebedevka ei kuitenkaan sijaitse Saavolan alueella vaan sen naapurikylän Kuuppolan alueella


title: Saustala

text: Kylien pellot olivat keskittyneet alueen pohjoispäähän, mutta Saavolan peltoja oli myös pitkin Punnusjärven rantaa. Kylien läpi johti kylätie Telkkälästä Kuuppolaan. Saustalassa ei ollut omaa koulua, vaan se kuului Telkkälän koulupiiriin. Saustalan alueen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 7,28 neliökilometriä.


title: Saustala

text: Saustalan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylät jäivät taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Saustala

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Myhkyrilän ja Saavolan asukkaat asutettiin Urjalaan ja Oravalan asukkaat Forssaan.


title: Oravala

text: Oravala tarkoittaa seuraavia:


title: Saapungin valopallo

text: Kuusamon Saapungin valopallo on 3. tammikuuta 1971 sattunut ufo-tapaus. Se liitetään Pudasjärven ufoaaltoon ajallisesti, vaikka maantieteellisesti paikkakunnat ovat täysin erillisiä, ja joskus puhutaankin myös Pudasjärven-Kuusamon ufoaallosta. Tapaus tuli tunnetuksi "Tiskivesitapauksena" nähdyn kohteen jättämästä jäljestä esitetyn teorian mukaan. Tapaus nostatti kohua, ja teorian esittänyt professori Birger Wiik sai osakseen kiusallista julkisuutta. Pilapiirtäjä Kari Suomalainen teki aiheesta kaksi piirrosta, jotka julkaistiin Helsingin Sanomat -lehdessä 29.1. ja 7.2.1971. Olavi Hurmerinnan pilapiirros julkaistiin Uusi Suomi -lehdessä 27.1.1971


title: Saapungin valopallo

text: Useat Saapungin kylän asukkaat heräsivät noin 06.00 voimakkaaseen valoilmiöön. Näkyvyys oli lumimyrskyn takia noin 300 metriä, mutta ilmiö valaisi ympäristöään noin 1,5 km:n säteellä. Se eteni Saapunkijärven päällä viistosti seitsemän boforin vastatuuleen, arvioiden mukaan kävelyvauhtia noin kymmenen metrin korkeudessa. Valon kirkkaus riitti silminnäkijöiden mukaan valaisemaan läheisiä vaaroja yksityiskohtaisesti.. Ilmiö pysähtyi Martta ja Mauno Talalan talon puutarhaan, jossa he havaitsivat sen noin 06.15, ja mistä se myös katosi noin minuutin kuluttua, jolloin pariskunnan talon sähköt katkesivat hetkeksi, mitä oli tapahtunut myös muualla kulkureitin ympäristössä. Ilmiötä kauempaa tarkkailleet kertoivat sen poistuneen ylöspäin.


title: Saapungin valopallo

text: Perheen poika Timo Talala havaitsi päivän valjettua puutarhasta lumeen jääneen kovaksi jäätyneen vihertävän kolmionmuotoisen jäljen, jonka myös muu perhe kävi toteamassa. Jäljen leveys oli 2,3 metriä ja pituus 5,7 metriä. Jäätyneen osan mitattiin olevan noin 2×3,5 metriä . Jäljen keskellä oli kohonneita, sisältä onttoja jääpuikkoja, joiden päässä oli pullistuma.


title: Saapungin valopallo

text: Oululaiset ufotutkijat tekivät silminnäkijähaastattelut sekä ottivat näytteitä 7.1 ja vertailunäytteitä 17.1 ja vielä myöhemmin kasvistosta. Jäljen näytettä tutki Oulu Oy:n pääkemisti, minkä lisäksi tutkimuksia tehtiin Oulun yliopistossa vertailunäytteineen. Näytteestä löytyi kalsiumia, kaliumia, piitä, rautaa, klooria ja titaania. Lisäksi siinä oli tärkkelysjyväsiä ja sienille kuuluvaa solukkoa. Näytteet olivat myös hyvin likaisia, likaisempia kuin muualta pihalta otetut vertailunäytteet. Kemiallisessa analyysissä ei löytynyt jälkiä palamisesta. Radioaktiivista säteilyä ei myöskään havaittu, eikä talouden jätevedelle ominaisia kolibakteereita löydetty.


title: Saapungin valopallo

text: Professori Birger Wiik Geologian tutkimuskeskuksesta antoi jäljestä 23.1 Helsingin Sanomissa julkaistun lausunnon, jossa hän arvioi sen olevan peräisin lumeen kaadetusta tiskivedestä, minkä lisäksi hän kummasteli pohjoisen ufouskomuksia ja tiedon puutetta suhteessa ufoilmiöön. Valoilmiön syyksi Wiik ehdotti salamaa. Lausunto aiheutti voimakkaan reaktion Oulun ufotutkijoissa. He moittivat Wiikiä huonosta perehtymisestä asiaan ja välinpitämättömyydestä. Talalan perhe koki lausunnon ylimielisenä ja halventavana heidän lähetettyä näytteen Wiikille henkilökohtaisesti.


title: Saapungin valopallo

text: ""Tiskivesien kaatopaikan me kyllä tiedämme ja takaan että ikkunan alle niitä ei ole kaadeltu""


title: Saapungin valopallo

text: Wiik sai lukuisia häirintäsoittoja, ja hän koki häntä vastaan hyökätyn henkilökohtaisesti, mikä katkeroitti häntä. Hän oli antanut lausunnon tiedemiehenä ja koki tämän jääneen sivuun lehdistön nostamassa kohussa


title: Saapungin valopallo

text: ""Tästä lähtien lienee parasta, että julkaisen tutkimustulokseni vain ulkomaisissa ammattilehdissä.""


title: Saapungin valopallo

text: Wiik ei julkaissut saamiaan tuloksia vaan lähetti henkilökohtaisen vastauksen Talalan perheelle, joka puolestaan toimitti vastauksen Oulun ufotutkijoille. Wiik piti jälkeä ehdottomasti ihmisen aiheuttamana ja erillisenä suhteessa valoilmiöön, jolle hän ei yrittänyt vastauksessaan esittää mitään teoriaa.


title: Saapungin valopallo

text: Näytteitä lähetettiin myös Britanniaan, ja tulokset julkaistiin Flying Saucer Review -lehdessä


title: Saapungin valopallo

text: Vuonna 2002 oululainen Tiede ja ufot -ryhmä aloitti tapauksesta uudet tutkimukset. Tutkimuksen mukaan lumen sulattamiseen jäljen alueelta ei olisi riittänyt edes ämpärillinen tulikuumaa tiskivettä, eikä tämä olisi myöskään selittänyt jäljessä havaittuja onttoja jääpuikkoja. Tutkimuksessa laskettiin, että jäljen tuottamiseen on vaadittu vähintään 75 megajoulea energiaa, ja saadakseen sen aikaan, isotrooppisen säteilijän alkulämpötilaksi pitää olettaa useita tuhansia asteita, kun ilmiö on ollut vähintään metrin korkeudella, jolloin säteilyn intensiteetti olisi ollut ainakin luokkaa 35 megawattia per neliömetri ja kokonaisteho noin 1,8 gigawattia. Näiden uusien tietojen pohjalta tutkijat päättelivät ilmiön olleen plasmapallo tai erittäin kuuma pallosalama, kuten jo aiemmissakin tutkimuksissa oli esitetty.


title: Saapungin valopallo

text: Joulukuussa 2006 tapaus sai kuitenkin erikoisen käänteen. Pian sen jälkeen kun Koillissanomat oli uutisoinut lisätutkimusten tuloksista , julkisuuteen tuli entinen remonttimies Jorma Palosaari, joka oli kollegansa kanssa tekemässä jäljen löytäneen perheen talossa remonttia ennen Saapungin ufotapausta. Ilmeni, että he olivat joutuneet kaatamaan laitevian vuoksi talonväen tietämättä 30-40 litraa fosforihappoa maahan juuri siihen paikkaan, josta jälki ufohavainnon jälkeen löydettiin. He eivät uskaltaneet puhua siitä aikaisemmin, koska toimenpide oli luvaton ja nykylakien mukaan myös ympäristörikos.


title: Saapungin valopallo

text: Tiede ja ufot -ryhmän vetäjä Matias Päätalo uskoo kuitenkin fosforihapon aiheuttaman sulamisjäljen ehtineen peittyä lumeen ufohavaintoon mennessä eikä pidä sitä mahdollisena selityksenä erikoisille jääpuikoille. Sen sijaan maaperätutkimusten tulokset tulisivat hänen mukaansa ymmärrettävimmäksi, jos maaperä oli fosforihapon saastuttamaa.


title: Saapungin valopallo

text: Tammikuussa 2007 tuli myös ilmi, että Kuusamon rajavartiosto oli tehnyt tapauksesta omia tutkimuksiaan Esikunnan käskystä, ja ilmeni, että he olivat toimittaneet siitä näyte-erän Birger Wiikille. Samalla kuuluisaan tiskivesiteoriaan tuli uutta valoa, sillä aiemmin Wiikin analyysia oli arvosteltu pintapuolisuudesta, mutta nyt tuli esille vaihtoehtoinen tulkinta, jonka mukaan hän olisikin saanut erehdyksessä tutkittavakseen vertailunäytteen talon emännän navetan nurkalle kaatamasta pesuvedestä.


title: Saapungin valopallo

text: Viitteet


title: Eiranranta

text: Eiranranta () on reilun puolen kilometrin mittainen pääsääntöisesti itä-länsisuuntainen katu Helsingissä Länsisataman kaupunginosan Hernesaaren osa-alueessa.


title: Eiranranta

text: Eiranranta alkaa Merisatamanrannan kaarteesta kaakkois-luoteissuuntaisena ja päättyy Hylkeenpyytäjänkadun, Laivakadun ja Hernesaarenrannan risteykseen.


title: Eiranranta

text: Kadulla on yksi risteys; noin puolivälistä katua lähtee pohjoiseen Telakkakatu. Risteyksen jälkeen katu muuttaa suuntaansa jatkuen koillis-luoteissuuntaisena. Eiranranta on kaksisuuntainen liikenteeltään ja sen molemmin puolin on pysäköintipaikkoja sekä kevyenliikenteenväylät. Katu on päällystetty asfaltilla ja sen pohjoispuolella on pylväsvalaisimet.


title: Eiranranta

text: Kadun eteläpuolella sijaitseville Ursinin kalliolle on pystytetty merenkulkijoiden muistoksi vuonna 1968 Oskari Jauhiaisen ja Eero Eerikäisen suunnittelema betoninen Merenkulkijoiden ja mereen menehtyneiden muistomerkki, jonka laella palaa ikuinen tuli. Alkuosan pohjoispuolella on suurikokoinen koirapuisto ja kesällä 2010 sinne rakennettiin jätteiden lajitteluasema sekä pysäköintialue veneilijöiden tarpeisiin. Loppuosan pohjoispuolella on kolme asuinrakennusta.


title: Eiranranta

text: Eiranrannan rakennukset ovat valmistuneet vuosina 2007–2008. Rakennuksissa oli kyseisinä vuonna korkeimmat uusien asuntojen neliöhinnat Suomessa.


title: Rio Ave FC

text: Rio Ave FC on jalkapalloseura Vila do Conden kaupungista Portugalista. Seura on perustettu vuonna 1939. Edustusjoukkue pelaa kaudella 2018–2019 Portugalin pääsarjassa.


title: Rio Ave FC

text: Joukkueen paras sijoitus pääsarjassa on viides sija kaudelta 1981–1982. Kaksi kautta myöhemmin joukkue selvisi Portugalin cupin finaalin, jossa se kohtasi Porton. Porto voitti ottelun numeroin 4–1.


title: Brendan Behan

text: Brendan Francis Behan [ˈbiːən] (9. helmikuuta 1923 Dublin – 20. maaliskuuta 1964 Dublin) oli irlantilainen näytelmäkirjailija.