title: Proakatemia

text: Opintojen alkaessa Proakatemian opiskelijat jaetaan ryhmiin, jotka perustavat heti yrityksen, useimmiten osuuskunnan. Oppiminen Proakatemialla perustuu pääasiallisesti yritystoiminnan kautta tapahtuvaan tekemällä oppimiseen, ammattikirjallisuuden lukemiseen ja tiedon jakamiseen tiimin kesken. Tätä tukeviin teoriaopintoihin kuuluvat kirjallisuuden lisäksi myös seminaarit ja vapaavalintaiset opinnot. Oppiminen on opiskelijalähtöistä; opiskelijat suunnittelevat itse viikkoaikataulunsa, järjestävät yhteisiä tapahtumia ja suuntaavat opintonsa päättämällä itse niiden sisällön. Luetusta ammattikirjallisuudesta kirjoitetaan esseitä, jotka julkaistaan Esseepankissa.


title: Proakatemia

text: Proakatemialla ei ole opettajia, vaan valmentajia. Valmentajien tehtävä on tukea ja innostaa tiimejä opintojen aikana. Proakatemialla työskenteli marraskuussa 2018 10 valmentajaa.


title: Proakatemia

text: Proakatemian toimintamalli pohjautuu vuonna 1993 perustetun Jyväskylän ammattikorkeakoulun yrittäjyyden yksikön Tiimiakatemian ideaan, jonka on perustanut Johannes Partanen. Proakatemialla käy vuosittain satoja kansainvälisiä vieraita tutustumassa opiskeluun ja koulutusmalliin.


title: Proakatemia

text:
1. http://proakatemia.fi/, Proakatemian verkkosivut
2. http://www.tamk.fi/proakatemia, TAMKin verkkosivut
3. http://www.tamk.fi/yrittajyys-ja-tiimijohtaminen-paiva, tutkinnon kuvaus


title: Hellboy: Dogs of the Night

text: Hellboy: Dogs of the Night tunnetaan myös nimellä Hellboy: Asylum Seeker on joulukuussa 2000 julkaistu videopeli, joka perustuu Dark Horse Comicsin sarjakuvaan "Hellboy". Pelin julkaisi Cryo Interactive Windowsille ja DreamCatcher Interactive PlayStationille.


title: Karin Dreijer Andersson

text: Karin Dreijer Andersson (s. 7. huhtikuuta 1975 Nacka, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja ja muusikko. Hän on The Knife -yhtyeen toinen jäsen ja esiintyy sooloartistina nimellä Fever Ray. Hän oli myös Honey Is Cool -yhtyeen laulajakitaristi.


title: Karin Dreijer Andersson

text: Karin Dreijer (laulu), Staffan Larsson (basso) ja Johan Hagström (rummut) perustivat rock-yhtye Honey Is Coolin vuoden 1994 keväällä. Yhtye teki demon ja soitti ensimmäisen keikkansa vielä saman vuoden aikana. Seuraavien vuosien aikana Honey Is Cool koki useita miehistönvaihdoksia, mutta julkaisi kuitenkin kaikkiaan kaksi albumia, viisi EP:ä sekä kaksi singleä. Vuonna 2000 yhtye ilmoitti hajoamisestaan levy-yhtiönsä sivuilla.


title: Karin Dreijer Andersson

text: Karin Dreijer Andersson alkoi vuonna 1999 tehdä musiikkia yhdessä veljensä Olof Dreijerin kanssa. He käyttivät nimeä The Knife ja julkaisivat musiikkinsa Rabid Records -levy-yhtiönsä kautta. The Knife on julkaissut kolme studioalbumia, The Knife (2001), Deep Cuts (2003) ja Silent Shout (2006). Lisäksi he ovat tehneet soundtrackin Hannah med H -elokuvaan (2003) sekä säveltäneet Charles Darwinin Lajien synty -kirjaan pohjautuvaan oopperaan Tomorrow, in a Year yhdessä Mt. Simsin ja Planningtorockin kanssa.


title: Karin Dreijer Andersson

text: The Knifessa Karin laulaa ja sanoittaa kappaleet, kun Olofin vastuulla on musiikin tekninen puoli. Molemmilla on sanottavansa itse musiikista ja soundeista.


title: Karin Dreijer Andersson

text: The Knifen Yhdysvaltojen keikkojen jälkeen vuonna 2006 Karin ja Olof tunsivat tarvitsevansa etäisyyttä toisiinsa ja haluavansa työskennellä hetken omillaan. Tauko tarjosi Karinille mahdollisuuden tutkia omia äänimaisemiaan ja hahmotella omaa ilmaisuaan, mistä syntyi Fever Ray.


title: Karin Dreijer Andersson

text: Fever Ray julkaisi ensimmäisen singlen "If I Had a Heart" digitaalisesti 15. joulukuuta 2008. Fever Ray -niminen esikoisalbumi julkaistiin digitaalisesti 13. tammikuuta 2009. Albumin virallinen julkaisupäivä Ruotsissa oli 18. maaliskuuta 2009 ja Euroopassa, Yhdysvalloissa, Australiassa ja Uusi-Seelannissa 23. maaliskuuta 2009. Albumilta on julkaistu myös singlet "When I Grow Up", "Triangle Walks" ja "Seven".


title: Karin Dreijer Andersson

text: Dreijer Andersson työsti Fever Ray -albumia seitsemän kuukautta yksin, ennen kuin kutsui levyn kappaleita tuottaneet Christoffer Bergin ja Van Rivers & the Subliminal Kidin mukaan prosessiin. Vaikutteikseen Dreijer Andersson on maininnut esimerkiksi Miami Vicen, David Lynchin, Mike Pattonin ja Aki Kaurismäen.


title: Karin Dreijer Andersson

text:
Dreijer Andersson on esiintynyt vierailevana laulajana muiden artistien ja yhtyeiden levyillä. Vuonna 2005 hän lauloi Röyksoppin kappaleella "What Else Is There?" ja esiintyi myös cameoroolissa kappaleen musiikkivideolla. Vuonna 2008 hän lauloi dEUS-yhtyeen kappaleella "Slow". Vuonna 2009 Dreijer Andersson teki jälleen yhteistyötä Röyksoppin kanssa esiintymällä heidän Junior-albumin kappaleilla "This Must Be It" ja "Tricky Tricky".
Dreijer Anderssonilla on kaksi tytärtä. Ennen päätoimista muusikonuraansa hän työskenteli verkkosivujen suunnittelijana.


title: Toros Neftekamsk

text: Toros Neftekamsk () on venäläinen jääkiekon ammattilaisjoukkue, joka on kotoisin Neftekamsksta, Baškortostanin tasavallasta Uralin eteläpuolella. Seura pelaa tällä hetkellä maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Vysšaja Ligassa, sen itäisessä divisioonassa. Joukkueen kakkosryhmä pelaa maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Pervaja Ligassa, sen Volgan divisioonassa. Toros on KHL:ssä pelaavan Salavat Julajev Ufan farmiseura.


title: Toros Neftekamsk

text: Neftekamaan perustettiin vuonna 1988 jääkiekkojoukkue nimeltään "Torpedo Neftekamsk". Seura saavutti karsinnoissa sarjapaikan Neuvostoliiton toiselta sarjatasolta Pervaja Ligasta, jossa se aloitti kaudella 1989–1990. Vuonna 1990 seuran nimeksi vaihdettiin nykyinen "Toros Neftekamsk" ja samalla perustettiin seuran jääkiekkokoulu. Neuvostoliiton kaaduttua seura ajautui vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, mutta pystyi ylläpitämään toimintansa, mutta Venäjällä Pervaja Ligasta tuli nyt kolmas sarjataso.


title: Toros Neftekamsk

text: Toros nousi vuonna 2006 maan toiselle sarjatasolle Vysšaja Ligaan ja samana vuonna Baškortostanin tasavalta rahoitti seuralle uuden jäähallin.


title: Hannu Olkinuora (professori)

text: Hannu Taavetti Olkinuora (22. syyskuuta 1938 Viipuri – 30. lokakuuta 2009) oli Jyväskylän yliopistossa pitkään työskennellyt kasvatustieteiden professori.


title: Hannu Olkinuora (professori)

text: Hannu Olkinuora kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnassa vuonna 1958. Hän valmistui kasvatustieteiden kandidaatiksi Jyväskylän yliopistossa vuonna 1965 ja lisensiaatiksi vuonna 1971. Hän väitteli tohtoriksi aiheenaan kansakoulun raittiusopetus vuonna 1973. Olkinuora työskenteli eri tehtävissä Jyväskylän ja Oulun yliopistoissa. Hänet nimitettiin vuonna 1980 Jyväskylän yliopiston kasvatustieteiden apulaisprofessoriksi ja myöhemmin professoriksi. Hän toimi myös yliopiston hallinnossa muun muassa kasvatustieteiden laitoksen dekaanina ja laitoksen johtajana. Olkinuora oli mukana myös kesäyliopistotoiminnassa ja oli Kainuun kesäyliopiston rehtorina kymmenkunta vuotta.


title: Hannu Olkinuora (professori)

text: Hannu Olkinuora oli innokas shakinpelaaja ja hän aloitti Suomessa shakkipedagogiikan opetuksen. Hän osallistui ahkerasti turnauksiin Suomessa ja ulkomailla. Olkinuora toimi myös Jyväs-Shakin puheenjohtajana koko 1980-luvun. (Tuohon aikaan kerho tunnettiin vielä vanhalla nimellään "Jyväskylän Työväen Shakkikerho".) Hän aloitti kerhon puheenjohtajana vuonna 1981.


title: Hannu Olkinuora (professori)

text: Organisaattorina Olkinuoran merkittävin saavutus on, kun hän loi yhdessä kuopiolaisen Vesa Kilpiön kanssa Jyväskylään Heart of Finland -turnauksen, jota on pelattu vuodesta 1991 lähtien. Heart of Finlandin lisäksi Olkinuora osallistui useita kertoja Jyväskylän Talven turnauksen järjestelyihin. Organisaattorina hänelle oli myönnetty kansallisen turnausjohtajan arvonimi.


title: Hannu Olkinuora (professori)

text: Lähishakissa Olkinuoran kotimainen vahvuusluku eli seloluku toukokuussa 1984 oli 1904 pistettä. Suomessa epävirallisen I luokan alaraja vahvuusluvuissa on 1900 selopistettä. Olkinuora oli siis I luokan pelaaja. Pelaajana hän edusti aluksi Jyväskylän Työväen Shakkikerhoa ja sen muutettua nimensä (1995) Jyväs-Shakkia. Viimeisinä vuosinaan hän edusti Jämsän Shakkiseuraa. Hän saavutti kilpailu-uransa aikana joitakin hyviä tuloksia kotimaisissa viikonlopputurnauksissa pääryhmän alapuolella pelatuissa ryhmissä. Kokkolan turnauksessa 1990 hän jakoi B-ryhmän voittoa. Olkinuoran viimeinen merkittävä saavutus kilpailuissa oli vuonna 2006, kun hän jakoi 4 pisteellä Jyväskylän Talven turnauksessa B-ryhmän II sijaa Jukka Seppäsen takana.


title: Hannu Olkinuora (professori)

text: Suomen Shakkiliiton julkaisemissa Talven turnauksen 2006 tuloksissa on virhe. Kilpailu pelattiin 27.–29.1.2006, mutta tulostiedoissa on virheellisesti annettu vuosi 2005. Edellisenä vuonna 2005 kisa pelattiin 28.–30. tammikuuta. Tuolloin Olkinuoran sijoitus oli 7. sija kisan C-ryhmässä.


title: Åsta Holth

text: Åsta Holth Vestlien oli norjalainen, metsäsuomalaista sukujuurta oleva kirjailija, jonka pääteokset kuvaavat metsäsuomalaisten historiaa ja elämää 1600-luvulta lähtien.


title: Åsta Holth

text: Suomalaista sukujuurta oleva Åsta Holth syntyi suutari Aksel Holthin (1853-1930) ja ompelija Olea Skaslienin (1870-1953) perheeseen Svullryan kylässä Gruessa Hedmarkissa eräänä sen nuorimmista lapsista. Isä kutsui Revholt- nimistä kotitilaa, josta Holth-nimikin on peräisin, ironisesti "Klondykeksi". Vaikka oikeaa kultaa ei Suomalaismetsissä koskaan nähty, Holthin lapsuus oli perinteitä ja kansantarinoita täynnä, joista hän tuli ammentamaan kirjailijanuransa.


title: Åsta Holth

text: Hän lähti kotiapulaiseksi jo 14-vuotiaana. Kotiapulaisen työ oli tuohon aikaan mielivaltaisiin työaikoihin sidottua, huonosti palkattua ja isäntäväki saattoi suhtautua hyvinkin alentavasti palkkalaisiinsa. Holth kirjoitti näytelmän kokemuksiinsa pohjautuen, lainaten repliikkejä omiin kokemuksiinsa pohjautuen. Näytelmä kuitenkin torjuttiin liioittelevana. Ajan myötä Holthille avautui mahdollisuuksia käydä koulua, kuten puutarhakoulua, piirustuskurssia ja muun muassa Nordisk Folkehøgskulen kurssi Genevessä.


title: Åsta Holth

text: Hän avioitui 1951 metsätyömies Per Vestlienin kanssa.


title: Åsta Holth

text: Holth oli kirjailijana hyvin tietoinen sukujuuristaan ja hänen tuotannostaan juuri rikkaasta metsäsuomalaisperinteestä kertova osa on tavoittanut eniten lukijoita.


title: Åsta Holth

text: Holthin uran alku amatööriteatterin näytelmäkirjailijana ei ole kovin tunnettu, mutta hän kirjoitti useita näytelmiä, joista ensimmäinen valmistui 1929. Holth kykeni ansaitsemaan puoliammattimaisesti kirjoittamisella vuodesta 1935 lähtien, erityisesti novelleilla, joita julkaistiin eri viikkolehdissä. Arbeidermagasinet julkaisi monia Holthin novelleja, joita hän kirjoitti myös vanhalla suomalaisperäisellä sukunimellään Paavolainen. Novellikokoelma "Gamle Bygdevegen" julkaistiin 1944. Metsäsuomalaisia runoja sisältänyt runokokoelma "Porkkalafela" julkaistiin 1946.


title: Åsta Holth

text: Sodan jälkeen Holth muutti Suomalaismetsiin pysyvästi. Hän työskenteli sijaisopettajana, piti kahvilaa ja kirjoitti. Hänen kirjallinen läpimurtonsa oli romaani "Kornet og freden" vuonna 1955. Romaani perustuu Holthin omaan sukututkimukseen hänen isänpuoleisen esi-isänsä Pål (Paavo) Tyyskiäisen ja Kerttu Mullikkan jälkeläisistä. Kirjasarja täydentyi kahden seuraavan osan, "Steinen blømer" ja "Kapellet", myötä trilogiaksi, joka kuvaa metsäsuomalaisten elinoloja ja heidän kokemaansa sortoa 1600-luvulta lähtien. "Kornet og freden" on käännetty myös tanskaksi ja eestiksi.


title: Åsta Holth

text: Holth kirjoitti trilogian myös äidinpuoleisen sukunsa vaiheista teoksissa "Gullsmeden", "Presten" ja "Johannes". Holthin henkilöhahmoja kuvataan lämpimästi, erityisesti vahvoja naishahmoja ja heidän rakkauttaan maahan ja eläimiin. Mieskuvat eivät aina ole yhtä imartelevia.


title: Åsta Holth

text: Naisasia oli eräs Holthin kirjoitusten perusteemoja. Romaanissa "Den blå hesten" Holth kuvaa naista, jolle ei riitä miehen myötä saavutettu talo ja asema, vaan joka haluaa käyttää ominaisuuksiaan myös kodin ulkopuolella. Vaikka Holthia pidetään realistina, hän oli myös kiinnostunut mystiikasta.


title: Åsta Holth

text: Holthille tärkeää oli suomalaisperäisen perinteen ja kulttuurin vaaliminen Suomalaismetsissä. Hän oli kunnanvaltuutettu Norjan kommunistisen puolueen edustajana vuodet 1948-1963 sekä paikallismuseo "Finnetunetin" johtokunnan jäsen. Holth testamenttasi oman talonsa museolle. Hän piirsi Suomalaismetsien kansallispuvut sekä miehille että naisille ja teki aloitteen kulttuurifestivaali Finnskogdaganen perustamiseksi. Festivaali on järjestetty Svullryassa vuodesta 1970 lähtien. Festivaalin aikana Suomalaismetsät julistetaan "itsenäiseksi tasavallaksi" vuosittain kolmen päivän ajaksi ja Holth oli itseoikeutettu tasavallan presidentti koko elinaikansa.


title: Åsta Holth

text: Holth osti takaisin synnyinkotinsa Revholtin "Klondyken" vuonna 1977, johon hänen oman muistelmateoksensa mukaan "ympyrä sulkeutui". Holth kuoli 95-vuotiaana ja hänet on haudattu Gruen kuntaan metsäsuomalaisten kirkon viereen Svullryassa.


title: Åsta Holth

text: Holth nautti taiteilijastipendejä vuosikaudet sekä sai lukuisia palkintoja kirjallisuudestaan sekä kulttuurityönsa johdosta.


title: Vanhakartano (Pori)

text:
Vanhakartano on Porin Pietniemessä sijaitseva vanha rälssi- ja säteritila. Yksityiskäytössä oleva jugendtyyliä edustava linnamainen päärakennus on rakennettu vuosina 1902-03 arkkitehti Usko Nyströmin piirustusten mukaan. Kookkaat navetta- ja tallirakennukset ovat 1800-luvun lopulta. Rakennusryhmää ympäröi laaja puisto.
Kartanon juuret ulottuvat aina 1600-luvulle ja sillä on ollut useita eri omistajia. Pihapiirissä on sijainnut aikaisemmin puurakenteinen kartanon päärakennus, joka on purettu 1910-luvulla.


title: Vanhakartano (Pori)

text: Kartanon maalla sijaitsee myös Vanhakartanon yksityinen sukuhautausmaa, jonne viimeksi on poikkeusluvalla haudattu 2000-luvun puolessavälissä.


title: Vanhakartano (Pori)

text: Vanhakartanon pihalla on kuvattu kohtaus elokuvaohjaaja Visa Mäkisen elokuvassa "Agentti 000 ja kuoleman kurvit"


title: Montrealin olympiastadion

text: Montrealin olympiastadion (, ) on urheilukilpailuihin ja muihin suuriin joukkotapahtumiin tarkoitettu stadion Hochelaga-Maisonneuven kaupunginosassa Kanadan Montrealissa, Quebecin provinssin suurimmassa kaupungissa. Se rakennettiin vuoden 1976 kesäolympialaisia varten, ja siitä on myöhemmin tullut paikallisten baseball- ja jalkapallojoukkueiden kotikenttä. Stadionille mahtuu 80 000 katsojaa. Sen yhteydessä toimii kuuden altaan uintikeskus.


title: Montrealin olympiastadion

text: Vaikka stadion rakennettiin olympialaisia varten, se valmistui lopullisesti vasta vuonna 1990, 14 vuotta kisojen jälkeen. Stadionin katosta suunniteltiin alkujaan avattavaa, mutta sellainen osoittautui aluksi liian kalliiksi. Katto on ollut välillä kiinni, välillä auki, ja nykyisin se on pysyvästi umpinainen, mikä harmittaa baseballin katsojia.


title: Montrealin olympiastadion

text: Stadion sijaitsee keskellä kaupunkia, joten sinne pääsee kätevästi metrolla Viun asemalta, mutta omalla autolla liikkuvat katsojat ovat arvostelleet sen sijaintia.


title: Skræling

text: Skræling oli viikinkien Grönlannin thulelaisista eskimoista ja Vinlandin alkuasukkaista eli luultavasti Newfoundlandin beothukien esi-isistä käyttämä nimitys. "Skraelingi" tarkoittaa nykyislannin kielessä barbaaria ja nykynorjassa heikkoa ihmistä. Alkujaan nimitys "skraeling" on saattanut viitata alkuasukkaiden käyttämiin nahkavaatteisiin, "skrá" tarkoitti keskiajan islannissa nahkaa ja (nahalle) kirjoittamista. Toisaalta skandinaavinen "skral", islannin "skrælna" vihjaa nimitykseen ohut, laiha, mutta tämä tulkinta ei välttämättä sovi tähän yhteyteen. "Skrælna" tarkoittaa kasvien tms. kutistamista tai kuivattamista. Grönlannin kansan nimi "Kalaalleq" saattaa pohjautua Norjan sanaan "skræling" tai vaatetta tarkoittavaan "klæði"-sanaan. Eskimoiden kielessä ei esiinny "skr"-yhdistelmää, ja "skraeling" ääntyisi "kaeling".


title: Anoftalmia

text: Anoftalmia eli silmättömyys on hyvin harvinainen, synnynnäinen epämuodostuma, jossa ihmiseltä puuttuu toinen tai pahimmassa tapauksessa molemmat silmät. Anoftalmia-tapauksia diagnosoidaan vuosittain vain yksi 10 000 syntynyttä lasta kohden.


title: Anoftalmia

text: Epämuodostuman tarkkaa syytä ei tiedetä, vaikka teorioita onkin useampia. Monet lääkärit epäilevät, että epämuodostuman taustalla on geenivirhe, joka on peräisin joko toiselta tai molemmilta vanhemmilta.


title: Anoftalmia

text: Erään toisen teorian mukaan poikkeavuuden aiheuttaa raskauden aikainen altistuminen ympäristömyrkyille, esimerkiksi tietyille lääkkeille, viruksille tai torjunta-aineille.


title: Anoftalmia

text: Anoftalmia ei tiettävästi vaikuta potilaan elinikään, mutta osa silmän kasvua säätelevistä geeneistä vaikuttaa myös sydämen, aivojen ja munuaisten kehitykseen. Potilas on siis tutkittava, jotta kaikki muut mahdolliset ongelmat voitaisiin sulkea pois ennen hoidon aloittamista.


title: Anoftalmia

text: Epämuodostumaa ei voida hoitaa raskauden aikana, vaikka se huomattaisiinkin jo niin varhaisessa vaiheessa. Kokonaista silmää ei ainakaan toistaiseksi voida myöskään siirtää ihmiseltä toiselle. Kehitteillä on kuitenkin erilaisia menetelmiä, joiden avulla voitaisiin korjata osia silmästä, esim. siirtää verkkokalvo tai kasvattaa uusi näköhermo.


title: Anoftalmia

text: Ratkaisu potilaan hoidosta on tehtävä mahdollisimman pian lapsen syntymän jälkeen, koska kalloluu muotoutuu ja kasvaa miltei kokonaan silmien ympärille. Ilman silmiä potilaan silmäkuopat eivät kasva oikein ja hänen kallonsa alkaa pian muotoutua kapeaksi ja painuneeksi.


title: Anoftalmia

text: Eräs hoitomuoto on asettaa potilaan silmäkuoppiin hydrogeelityynyt ja ommella silmäluomet kiinni tikeillä. Täytteet korvaavat potilaan puuttuvan silmäkudoksen niin, että kasvot muotoutuvat kuten niiden kuuluukin.


title: Luettelo televisiosarjan Poliisikoira Rex jaksoista

text: Tämä on luettelo Poliisikoira Rex -televisiosarjan jaksoista ja tuotantokausista. Jaksoja on tehty yhteensä 183 kappaletta.Itävaltalais-italialainen tuotanto. Esityskielenä italia. Sarjan nimi Rex.Itävaltalais-italialainen tuotanto. Esityskielenä italia.Itävaltalais-italialainen tuotanto. Esityskielenä italia.Itävaltalais-italialainen tuotanto. Esityskielenä italia.Itävaltalais-italialainen tuotanto. Esityskielenä italia.


title: Vesunnin kartano

text: Vesunnin kartano (, ) on kartano Hattulassa. Kartano sijaitsee Vanajaveden Mervenselän itärannalla, noin 4,5 km Hattulan vanhasta kirkosta pohjoisluoteeseen. Kartanon puinen päärakennus on rakennettu vaiheittain 1800-luvun kuluessa.


title: Vesunnin kartano

text: Kartanon alueella on asuttu hyvin pitkään ja siellä sijaitseekin mahdollinen rautakautinen kalmisto.


title: Vesunnin kartano

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta kartanosta on vuodelta 1319 Turun tuomiokirkon mustassa kirjassa. Kyseisenä vuonna Vesunnin omistajat Paulus ja hänen vaimonsa Melutha luovuttivat Vesunnin kaiken kiinteän ja irtaimen omaisuuden Gunnarille ja hänen jälkeläisilleen ikiaikaiseksi omaisuudeksi syytinkiä vastaan. Kartanon vanhin nykyään tunnettu rakennus oli ilmeisesti Arvid Tawastin 1500-luvulla rakennuttama Vesunninmäen linna. Kolmikerroksinen harmaakivilinna tuhoutui todennäköisesti Ison vihan aikana. Linnan valtavasta koosta kertoo esimerkiksi se, että vanhojen verotietojen mukaan linnassa oli 165 ikkunaa. Linnan rauniot purettiin 1840-luvulla ja kivet käytettiin kartanon kivinavetan rakentamiseen.


title: Vesunnin kartano

text: Kartanon omisti 1700-luvun loppupuolella Enoch Nauclér, aateloituna Furuhjelm.


title: Vesunnin kartano

text: 1800-luvun puolivälissä kartano kuului Lepaan kartanon omistajan, pietarilaisen kauppiaan Philipp Peter Heimbürgerin († 1847) suvulle. Insinöörien Pehr ja Axel Heimbürgerin vuonna 1866 tapahtuneen konkurssin jälkeen suvun maaomaisuus tuli 1868 myyntiin pakkohuutokaupalla. Kartanon huusi Lepaan kartanon entinen pehtoori ja Philipp Peter Heimbürgerin lesken Marian kolmas aviomies Carl Fredrik Packalén hintaan 30 000 markkaa. Hintaan vaikuttu alentavasti se, että leski Marialla oli elinkautinen nautintaoikeus Vesunnin kartanoon. Lopulta vuonna 1870 kartano ja siihen kuuluvat kaksi akumenttitaloa päätyivät hintaan 63 000 markkaa maanviljelijä Gustaf Karénille.


title: Disclosure project

text: The Disclosure Project on Steven M. Greerin vuonna 1993 perustama järjestö, joka väittää Yhdysvaltojen hallituksen salailevan ufoihin liittyvää tietoa. Sen mukaan jotkut ufot ovat älykkään maapallon ulkopuolisen elämänmuodon ohjaamia avaruusaluksia. Järjestö myös väittää hallituksen omaavan avaruusolennoilta saatua edistynyttä energiateknologiaa, jota pidetään salassa muun muassa öljyteollisuuden intressien ja geopoliittisen vakauden säilyttämisen vuoksi.


title: Disclosure project

text: Järjestön tavoitteena on saada ufoihin liittyvä aineisto avoimeen käsittelyyn Yhdysvaltain kongressissa ja vapauttaa väitetty teknologia, erityisesti vapaaenergiateknologia, siviilikäyttöön.


title: Disclosure project

text: Disclosure Project käyttää todistusaineistonaan yli 400:lta armeijan, tiedustelupalvelujen ja hallituksen työntekijältä saamiaan lausuntoja.


title: Hevosten värit

text: Hevosilla on erittäin laaja kirjo erilaisia värityksiä ja merkkejä. Väri on yksi ensimmäisistä hevosesta merkille pantavista ominaisuuksista, ja usein hevosta kuvataan tietyn väriseksi ennen kuin viitataan sen rotuun tai sukupuoleen; niin suomessa kuin monissa muissakin kielissä hevosten värinimitykset toimivatkin sekä adjektiiveina että substantiiveina. Laajin värikirjo on tietyillä kesyhevosroduilla. Joillakin vanhoilla alkuperäisroduilla ja prewalskinhevosilla hallakkovärit ovat erittäin yleisiä tai koko kannan kattavia, ja toisaalta monia kesyhevosrotuja on jalostettu siten, että niissä esiintyy vain yhtä tai muutamaa eri väriä. Väri, kuviot ja merkit ovat hevosyksilön tärkeimmät tunnistusmerkit.


title: Hevosten värit

text: Hevosen väri on aina jossakin määrin epämääräinen käsite, koska esimerkiksi auringonvalo, talvi- ja kesäkarvan vaihtelu, ruokinta ja sairaudet voivat muuttaa värin ulkonäköä paljonkin. Useimmat hevoset ovat koko ikänsä osapuilleen samanvärisiä, mutta jotkin väritykset muuttuvat hevosen iän myötä ja voivat lopulta poiketa täysin yksilön varsaväristä. Useimmat hevosen merkit näkyvät jo hevosen syntyessä.


title: Hevosten värit

text: Hevosvärejä kuvaamaan on kehittynyt erityinen sanastonsa. Eri kielten hevosvärinimet poikkeavat joskus erittäinkin paljon toisistaan, ja joissakin kielissä erillisiä värinimiä on enemmän, toisissa vähemmän. Erityisesti islannin kielessä tiedetään olevan erityisen paljon nimityksiä hevosten väreille ja värisävyille.


title: Hevosten värit

text:
Hevosten värien perinnöllisyys on pääpiirtein selvillä, ja useimmille värigeeneille on kehitetty DNA-testausmenetelmiä. Joistakin värityksen piirteistä käydään silti yhä keskustelua ja vallitsee paljon erimielisyyttä. Erityisesti kirjavuuskuvioita ja värien sävyihin ja merkkeihin vaikuttavia tekijöitä ei vielä tunneta kovin hyvin.
Hevosten alkuperäisenä eli niin sanottuna villityyppivärityksenä pidetään villiruunikkopohjaista ruunihallakkoväritystä, jossa rungon väri on vaaleankellanruskea. Vuohiset ja kaviot ovat tummat ja rungon varjopuolella eli turvan ympärillä, mahan alla ja jalkojen väleissä on vaaleampi niinkutsuttu pangarekuvio. Selkälinjalla kulkee tumma siimamerkki. Tämä on ainoa prewalskinhevosella esiintyvä väritys ja esimerkiksi ikivanhan norjanvuonohevosrodun ylivoimaisesti yleisin väritys. Tarpaanien oletetaan olleen yleensä ellei poikkeuksetta hiirakoita eli mustapohjaisia hallakkoja.


title: Hevosten värit

text: Hevosyksilön väri voi vuosien myötä muuttua dramaattisesti, ja joihinkin väreihin liittyy vaihtelua jopa vuodenaikojen mukaan johtuen talvi- ja kesäkarvan erilaisista ominaisuuksista. Väriin ja sen sävyihin vaikuttavia tekijöitä on paljon. Sama hevosyksilö voi myös näyttää jopa samana päivänä otetuissa valokuvissa aivan eri hevoselta erilaisten valaistusten, kuvaustaustojen ja muiden visuaalisten tekijöiden vuoksi.


title: Hevosten värit

text: Varsaväriksi (myös syntymäväriksi) kutsutaan hevosen väriä pikkuvarsana erityisesti ennen ensimmäistä karvanvaihtoa. Varsan ensimmäinen karvapeite on myöhempää karvaa pehmeämpää, eivätkä kaikki pigmentit tiineyden aikana välttämättä ole ehtineet kehittyä valmiiksi. Joissakin tapauksissa varsaväri on lähellä aikuisväriä, toisinaan varsaväri taas poikkeaa täysin myöhemmästä ulkonäöstä. Myös valkoiset merkit voivat muuttua, mikä ilmenee lähinnä pikkuvarsalla laajoilta näyttävien pään merkkien pienenemisenä suhteessa pään kasvavaan kokoon. Tästä syystä hevosen tunnistaminen rekisteröintiä varten tehdään vasta varsakarvan vaihduttua. Suomen Hippos suosittelee tunnistusiäksi noin neljää kuukautta. Tunnistamisen jättäminen myöhempään voi antaa tarkemman kuvan lopullisen värin sävystä, mutta esimerkiksi joka karvanvaihdon yhteydessä harmaantuvien ja vaalentuvien kimojen kohdalla aikainen tunnistaminen on välttämätöntä, jotta pohjaväri voitaisiin varmuudella tunnistaa oikein. Jos kovin tumma varsa kimoutuu hyvin nopeasti, ei silti välttämättä saada koskaan varmuutta siitä onko se pohjaväriltään ruunikko vai musta.


title: Hevosten värit

text:
Useimmat värit ovat varsavärinä vaaleampia: esimerkiksi hopeanmustat hevoset syntyvät harmaina ja muuttuvat ajan myötä tummanharmaanruskeiksi, ja mustienkin hevosten tavallisin varsaväri on harmaa. On kuitenkin joitakin värejä, jotka ovat varsalla lopullista sävyä tummempia. Pikkuvarsoina hevosilla on usein myös vaaleampi iho ja silmät kuin aikuisena.
Kaikkien hevosten väri vaihtelee hieman vuodenaikojen mukaan: kesän ja talven lopulla vanha karva on haalistunut ja karvanvaihdossa esiin tulee uusi tummempi karva. Erityisen selkeää tämä vaihtelu on pitkäkarvaisilla hevosilla.


title: Hevosten värit

text: Erityisesti musta pigmentti voi hevosilla vaalentua voimakkaasti. Tätä kutsutaan värin "kuloutumiseksi". Useimmiten kuloutumisen aiheuttaa kesäinen runsas auringonvalo, mutta myös hikoilulla on kulottava vaikutus. Auringonpaiste ja hiki yhdessä saattavat tuottaa mustille tai mustanruunikoille hevosille kesäisin esimerkiksi selvästi muuta runkoa vaaleamman satulansijan. Tavanomaista selvemmin kuloutuvat mustat luetaan omaksi värikseen eli "kulomustaksi". Islannin kielessä jopa erotetaan värinimillä toisistaan tummat ja vaaleat kulomustat.


title: Hevosten värit

text: Alkukantaisilla hallakkovärityksillä on taipumus olla kesäisin vaaleampia ja talvisin tummempia.


title: Hevosten värit

text: Päistäriköt ovat vaaleimmillaan keväisin ja syksyisin, kun valkoinen pohjavilla on pisimmillään ja nousee irti karvanlähdössä. Talvella taas jotkin päistäriköt ovat melkein yksivärisen näköisiä, kun talvikarvan pitkät päällyskarvat peittävät valkoisen pohjavillan. Päistärikköjen värinvaihtelu on selkeintä pitkäkarvaisilla roduilla.


title: Hevosten värit

text: Ravinnon laatu ja määrä sekä hevosen terveydentila vaikuttavat karvan väriin: karvan ja ihon väriaineet sisältävät typpeä. Ravinnostaan liian vähän typpeä saava hevonen on oikeaa väriään vaaleampi ja typen liikasaanti vastaavasti tummentaa väriä. Myös värisävyn punaisuus voi muuttua ruokinnan myötä.


title: Hevosten värit

text: Hormonitoiminta voi vaikuttaa väriin: ruunauksen jälkeen oriin väri muuttuu himmeämmäksi ja saattaa vaalentua.


title: Hevosten värit

text: Ruunikoiden karva on tyvestä vaaleampaa kuin kärjestä, ja klipattu ruunikko voi näyttää todellista väriään paljon vaaleammalta, mikä näkyykin selvästä värierosta klippaamatta jätettyihin alueisiin.


title: Hevosten värit

text: Iäkkäät hevoset saavat usein hopeanvalkoisia sekakarvoja erityisesti päähän.


title: Hevosten värit

text: Hevosen kaikki värisävyt muodostuvat kahdesta pigmentistä, jotka ovat eumelaniini (musta) ja feomelaniini (punaruskea). Niistä muodostuvat hevosen kolme niin kutsuttua perusväriä: rautias (eli raudikko), ruunikko ja musta. Jokainen hevosyksilö on geneettisesti jokin näistä kolmesta, ja kaikki muut hevosen värigeenit joko vaikuttavat perusvärin sävyyn (diluutiogeenit, nokikuvio) tai estävät osittain tai kokonaan sen muodostumisen (päistärikkö-, kimo- ja kirjavuusgeenit).


title: Hevosten värit

text: Hevosen perusvärejä säätelee kaksi geeniä. "Mustuusgeeni" "E" ("extension") määrää, onko hevosessa mustaa väriä: dominoiva E mahdollistaa mustan pigmentin muodostumisen yksilön karvoissa ja homotsygootti ee tuottaa "ei-mustan" (eli kokopunaisen eli rautiaan) hevosen. "Ruunikkogeeni" "A" ("agouti") määrää mustan pigmentin leviämisestä. Siitä on tunnistettu neljä eri alleelia, jotka tuottavat erilaiset agoutikuviot: kaikkia muita dominoiva + (villiruunikko; mustaa vain jouhissa ja jalkojen alaosissa), +-alleelin suhteen resessiivinen mutta muita dominoiva A ("tavallinen" ruunikko; mustaa jouhissa ja jaloissa), +- ja A-alleeleiden suhteen resessiivinen mutta a-alleelin suhteen dominoiva t (mustanruunikko; mustaa kaikkialla paitsi turvan ja nivusten pehmemissä osissa), sekä kaikkien muiden alleelien suhteen resessiivinen a (musta; kokomusta hevonen). Mikäli hevonen ei kanna E-geenin dominoivaa alleelia, eikä näin ollen tuota mustaa karvaa, A-geenin genotyyppi ei vaikuta hevosen ulkonäköön mitenkään. A-lokuksen alleeleista A, At ja a on todennettu ja voidaan määrittää hevosesta DNA-testillä.


title: Hevosten värit

text: Rautias hevonen on tyypillisesti rungostaan ruskea. Värissä on erittäin paljon sävyjä ja se vaihtelee erittäin vaaleasta kellanruskeasta hyvin tummaan harmahtavaan savenruskeaan. Ruskean sävy on usein punertava ja voi olla jopa selkeän ruosteenpunainen. Rautiaan jouhet voivat olla rungon väriset tai sitä tummemmat, vaaleammat (liinahtavat), pellavanvaaleat (liinakko), harmahtavat (hampahtavat) tai harmaat (hamppujouhet). Jalat ovat usein runkoa vaaleammat.


title: Hevosten värit

text: Ruunikko hevonen on tyypillisesti rungostaan ruskea. Jalat ja jouhet ovat mustat. Niin kutsutuilla villiruunikoilla jalat voivat jäädä vaaleiksi tai harmaanmustiksi. Ruunikoiden rungon sävyt vaihtelevat paljon ja ovat tyypillisemmin tummia, punertavia tai mustanpuhuvia ruskeita kuin vaaleita tai kellertäviä. Jotkin yksilöt voivat esimerkiksi kesäisen kuloutumisen tai muun syyn takia näyttää hyvin paljon rautiailta, mutta mikäli hevosessa on vähänkään mustaa, voidaan varmuudella todeta, ettei se ole rautias. Toisaalta monet erittäin tummat sävyt voivat vaikuttaa hämäävästi kuloutuneelta mustalta.


title: Hevosten värit

text: Musta hevonen on tyypillisesti kauttaaltaan musta. Väri voi voimakkaassa auringonpaisteessa ja esimerkiksi hien vaikutuksesta kuitenkin kuloutua ruskeaksi erityisesti jouhissa. Kulottunutta mustaa ja mustanruskeaa ruunikkoa voi olla äärimmäisen vaikeaa erottaa toisistaan silmämääräisesti ja joskus ainoa keino todeta mustanruskean hevosen väri luotettavasti on tehdä DNA-testi.


title: Hevosten värit

text: Diluutiovärit ovat diluutiogeenien eli pohjaväriin vaalentavasti tai haalistavasti vaikuttavien geenien aikaansaamia niin sanottuja erikoisvärejä. Diluutiogeenit vaikuttavat tiettyjen pigmenttien muodostumiseen pysyvän heikentävästi. Erikoisväreistä puhuttaessa tarkoitetaan useimmiten juuri diluutiovärejä. Yksittäisen diluutiogeenin tuottamat fenotyypit on melko helppoa tunnistaa mutta toisaalta monet diluutiovärit muistuttavat hämäävästi toisiaan tai jotain perusväreistä.


title: Hevosten värit

text: Eri diluutiogeenit vaikuttavat eri pigmentteihin; esimerkiksi voikkogeeni vaikuttaa (heterotsygoottina) vain punaiseen pigmenttiin, hopeageeni mustaan, ja samppanjageeni molempiin. Samoin dominoivuus vaihtelee: voikkogeeni on epätäydellisesti vallitseva, "Prl"- eli "helmiäisgeeni" väistyvä, ja muut diluutiogeenit yksinkertaisesti dominoivia. Jopa vaikutusalueissa on vaihtelua, esimerkiksi hallakkogeeni vaikuttaa vain rungon alueella ja hopeageeni vaikuttaa selkeimmin jouhissa.


title: Hevosten värit

text: Hevosella voi olla useampia diluutiogeenejä yhtä aikaa, ja geeneistä riippuen päällekkäisten diluutiogeenien tuottamat fenotyypit voivat olla hyvinkin vaikeasti tunnistettavissa ilman tarkkaa tietoa hevosen suvun ja jälkeläisten väreistä tai DNA-testausta.


title: Hevosten värit

text: Voikkoväreissä C-geeni eli niin kutsuttu "voikkogeeni" haalistaa pohjaväriä. Se vaikuttaa eniten punaruskeaan pigmenttiin ja haalistaa mustaa pigmenttiä lähinnä rungon alueella. Yksittäinen voikkogeeni ei vaalenna ruunikon ja mustan värityksen mustia jalkoja ja jouhia. Kaksinkertainen voikkogeeni haalistaa värin kauttaaltaan erittäin voimakkaasti ja haalistaa mustat jalat ja jouhet keltaisiksi.


title: Hevosten värit

text: Voikkogeeni on epätäydellisesti dominoiva, joten heterotsygootit ja homotsygootit genotyypit tuottavat erilaisen fenotyypin. Homotsygooteilla voikkoväreillä ei ole virallista suomenkielistä nimeä, ja niistä käytetään joskus englantilaisia termejä "cremello", "perlino" ja "smoky cream". Heterotsygoottien voikkojen iho on yleensä normaalin tummanharmaa ja silmät tummat tai hieman tavanomaista vaaleammat. Homotsygoottien voikkojen iho on vaaleanpunainen ja silmät vaaleansiniset herasilmät.


title: Hevosten värit

text: Hallakkoväreissä D-geeni eli "hallakkogeeni" haalistaa pohjaväriä. Se vaikuttaa eniten rungon alueella ja jättää haalistumattomia tai osittain haalistumattomia alueita naamaan ja jalkoihin. Tuuheajouhisilla hevosilla myös harjan ja hännän reunat vaalenevat. Hallakkoväriin liittyy aina selän siimamerkki, mutta muutkin niin kutsutut alkukantaiset merkit kuten aasinristi sä'än yli ja seeprajuovat jaloissa ovat yleisiä. D-geeni on täydellisesti dominoiva, joten hetero- ja homotsygoottien hallakoiden ulkonäössä ei ole eroa. Luonnonväreiksikin kutsutut hallakkovärit ovat hevosen ilmeisesti alkuperäisimpiä värejä; ne toimivat suojaväreinä, jotka kätkevät hevosen tehokkaasti aromaastoon.


title: Hevosten värit

text: Hopeavärit ovat melko harvinaisia. Ne aiheuttaa Z-geeni eli niin kutsuttu "hopeageeni", joka vaikuttaa ainoastaan mustaan pigmenttiin. Jouhissa hopeageenin vaikutus on ilmeisin: mustat jouhet muuttuvat sen vaikutuksesta hopeanvalkoisiksi tai hopeanharmaiksi, mistä väri on saanut nimensä. Rungon mustaa pigmenttiä geeni haalistaa vain osittain, ja punaiseen pigmenttiin sillä ei ole minkäänlaista vaikutusta. Mustilla hevosilla hopeaväriin liittyy usein papurikkokuviointi, joka voi olla erittäin selkeä.


title: Hevosten värit

text: Samppanjavärit ovat "champagne"- eli "samppanjageenin" ("Ch") haalistamia värejä. Melko harvinaista samppanjageeniä esiintyy lähinnä vain muutamissa yhdysvaltalaisissa hevosroduissa. Samppanjavärit tunnistettiin vasta 1990-luvun lopulla, eikä niille toistaiseksi ei ole virallisia suomenkielisiä nimiä.


title: Hevosten värit

text: Samppanjageeni haalistaa mustan pigmentin tummanruskeaksi ja punaruskean pigmentin punertavan keltaiseksi. Väritykseen liittyy myös karvan erityinen metallinkiiltoisuus ja usein papurikkokuvio. Geeni vaalentaa myös ihon siten, että se on vastasyntyneellä varsalla vaaleanpunainen ja pigmentöityy myöhemmin osittain ja jää täplikkääksi. Silmät ovat vihertävät tai kellanruskeat.


title: Hevosten värit

text: Pearl-värit (joskus myös värin amerikkalaisen kantaoriin Barlink Macho Man mukaan "Barlink-tekijä") on erittäin harvinainen pohjaväriä vaalentava erikoisväriryhmä, jonka aiheuttava geenitekijä "Prl" tunnistettiin ja paikannettiin vuonna 2006. Väritystä esiintyy perunpasossa, andalusianhevosessa, lusitanoissa, quarterhevosessa ja painthevosessa.


title: Hevosten värit

text: Väri on todennäköisesti peräisin espanjalaisista hevosroduista, ja sen uskotaan tulleen amerikkalaisiin rotuihin näiden espanjalaisten kantavanhempien mukana. Tästä syystä suositellaan pearl-nimitystä.


title: Hevosten värit

text: Pearl-tekijä periytyy väistyvänä ja vaikuttaa itsenäisesti vain rautiaaseen pohjaväriin. Homotsygootti "PrlPrl"-genotyyppi vaalentaa rautiaalla punaruskean pigmentin vaalean- tai oranssinpunertavaksi. Myös iho haalistuu. Jouhet haalistuvat samoin kuin runko. Väritykseen liittyy omalaatuinen helmiäismäinen hohto, mistä väritys on saanut nimensä.


title: Hevosten värit

text: Voikkogeenin "C" kanssa esiintyessään pearl-geeni vaikuttaa kaikkiin pohjaväreihin myös heterotsygoottina. Tällöin värityksellä on samppanja- ja voikkoväritysten piirteitä ja näyttää näiden kahden värin välimuodolta.


title: Hevosten värit

text: Kimon hevosen syntymäväri voi olla mikä tahansa, mutta sen alun perin pigmentöityneet karvat ja jouhet muuttuvat jokaisen karvanvaihdon myötä harmaammiksi ja valkoisemmiksi. Värityksen kehittymisen vuoksi miltei kaikki kimot ovat jossain vaiheessa harmaanvalkoisia, eikä kimon pohjaväriä voi määritellä ulkonäön perusteella kuin kimoutumisen varhaisimmissa vaiheissa. Kimouteen liittyy harmaantumisvaiheessa usein näyttävä papurikkokuvio. Jotkin kimot vaalenevat iän myötä puhtaanvalkoisiksi saakka ja saattavat vanhemmiten menettää pigmenttiä ihostaankin. Joillekin kimoille taas kehittyy värin jo valkoistuttua tummia niin kutsuttuja kärpäspilkkuja, joiden väri ei liity pohjaväriin: rautiaana syntyneellä kimolla eli rautiaankimolla voi olla mustia tai tummanharmaita pilkkuja ja mustankimolla punaruskeita.


title: Hevosten värit

text: Kirjavuuden eri kuviot aiheutuvat tietyistä geeneistä, jotka hevosen alkioaikana rajoittavat melanoblastien eli väriä tuottavien melanosyyttien esiasteiden leviämistä. Kukin kirjavuusgeeni estää melanoblastien leviämisen omalla tavallaan tiettyjen "sääntöjen" mukaan, mistä eri kirjavuuskuviot aiheutuvat. Hevosella voi olla useampia kirjavuusgeenejä yhtä aikaa, ja kirjavuus voi yhdistyä mihin tahansa perus- tai erikoisväriin. Monissa tapauksissa "päällekkäiset" kirjavuuskuviot voidaan tunnistaa myös silmämääräisesti, mutta erityisesti valkovoittoisissa eläimissä varma tunnistus on mahdollista vain DNA-testien avulla.


title: Hevosten värit

text: Tiikerinkirjavuus on poikkeava kirjavuuden laji, koska siinä on valkoisten "huopakuvioiden" ja "lumihiutalekuvion" sekä ihon täplikkään pigmentittömyyden lisäksi myös "meleerauskuvio", joka muuttuu kimoutumisen tavoin vähitellen valkoisemmaksi, sekä aivan omanlaisensa "leopardikuvio", jossa hevosessa on värillisiä täpliä, joita "tiikerinkirjava" valkoinen ei peitä, mutta muiden kirjavuuslajien valkoiset kuviot peittävät.


title: Hevosten värit

text: Kirjava hevonen (joskus myös "lehmänkirjava" erotuksena tiikerinkirjavasta) on osittain tai miltei kokonaan valkoinen. Kirjavan hevosen valkoiset kuviot näkyvät varsan syntyessä (toisin kuin kimous ja jotkin tiikerinkirjavuuden tyypit) ja ovat verrattain laajoja ja yhtenäisiä (toisin kuin päistärikköys tai tiikerinkirjavuus). Tämä määritelmä kattaa myös yksiväriset hevoset, joilla on valkoisia merkkejä, ja siksi kirjavuuden määritelmään useimmiten liitetään rungon alueella esiintyvä valkoisuus. Jotkin kirjavuuden lajit voivat kuitenkin tuottaa myös yksivärisen näköisiä hevosia, joilla on valkoista vain jaloissa ja päässä, joskus jopa häviävän vähän.


title: Hevosten värit

text: Kirjavuuskuvioita on useita, ja osa niistä on Yhdysvalloissa jo pitkään eroteltu toisistaan. Viimeaikaisten tutkimusten mukaan eri kuviot aiheutuvat eri geeneistä. Hevosyksilöllä voi olla yhtäaikaisesti useita kirjavuusgeenejä, jolloin se on ulkonäöltään kuvioiden yhdistelmä.


title: Hevosten värit

text: Frame overo -kuvio on omalaatuinen: nimensä mukaisesti se vaikuttaa siltä kuin valkoiset alueet olisivat tumman värin "kehystämiä". Selkälinja jää tummaksi ja myös jalat ovat yleensä tummat. Kuvioon liittyy usein suuria pään merkkejä. Rungon kuviointi on tyypillisesti samankaltainen hevosen molemmilla puolilla. Valkoisten ja värillisten alueiden reunat voivat olla epäsäännöllisen risaiset, sekakarvaiset tai selkeät. Kuvio esiintyy lähinnä kirjavassa paint-rodussa ja harvinaisena myös englannintäysiverisessä. Kuviota kantavilla englannintäysiverisyksilöillä tosin on ainakin osittain epämääräinen sukutausta, ja on mahdollista, että väritys on tullut rotuun risteytyksen kautta.


title: Hevosten värit

text: Frame overo -geeni on epätäydellisesti dominoiva: heterotsygoottina geeni aiheuttaa tunnusomaisen frame -kuvion, homotsygoottina se tekee yksilöstä täysvalkoisen. Frame overo -geeni on homotsygoottina letaali, ja homotsygootit "Lethal White" -varsat kuolevat sisäelinten epämuodostumiin kolmen vuorokauden sisällä syntymästä. Frame -kuvio voi pienimerkkisenä olla vaikea tai mahdoton tunnistaa silmämääräisesti, ja yhdysvaltalaiset paint-kasvattajat testauttavatkin jalostuseläimensä rutiininomaisesti frame overo -geenin varalta välttääkseen kahden geenin kantajan parittamisen ja näin ollen "Lethal White" -varsat.


title: Hevosten värit

text: Sabinokirjavuus tuottaa usein hevosen, joka näyttää yksiväriseltä, joskin suurimerkkiseltä. Se lasketaan kuitenkin kirjavuuskuvioksi, koska suuriin pään ja jalkojen merkkeihin liittyy useimmiten valkoisia pieniä laikkuja rungon alaosassa, sekakarvaa, ja erittäin usein etupolven ja kintereen yli nousevia sukkien "silmänjuoksuja". Homotsygoottina sabinogeeni "Sb1" voi tuottaa miltei täysvalkoisen hevosen. Sabinogeenejä oletetaan olevan useita erilaisia, koska esimerkiksi miltei aina sabinokuvioiset clydesdalenhevoset ja shirenhevoset eivät tutkimusten mukaan kanna toistaiseksi ainoaa löydettyä sabinogeeniä SB1. Näissä roduissa ei myöskään synny niin sanottuja sabinovalkoisia varsoja, vaikka sabinovärityksen yleisyyden perusteella niiden pitäisi olla hyvin yleisiä.


title: Hevosten värit

text: Pienimmillään sabinokuvio käsittää vain korkeat tai puolikorkeat sukat takajaloissa ja valkoisen laikun alahuulella. Alahuuleen asti ulottuva läsi ja "risareunaiset" sukat "silmänpaoilla" ovat sabinokirjavuuden selkeimmät tunnusmerkit.


title: Hevosten värit

text: Splashed white -kirjavuus on melko harvinainen kirjavuuden laji, jossa valkoiset kuviot ikään kuin leviävät turvasta ja vuohisista. Kuvio näyttää nimensä ("läiskynyt valkoinen") mukaisesti yleensä siltä kuin värillinen hevonen olisi kahlannut valkoisessa maalissa pää alhaalla. Joissain tapauksissa kuvio voi olla erittäin laaja ja valkaista hevosen kyljet miltei kokonaan. Kuvion aiheuttava geeni on "Spl".


title: Hevosten värit

text: Tobianokirjavuus aiheuttaa tunnusomaisen kuvion: lähinnä pystysuunnassa leviävien laikkujen reunat ovat melko suorat ja tasaiset ja noudattavat hyvin usein tiettyjä kuvioita. Monilla tobianokirjavilla on kaareva pohjavärin ja valkoisen välinen raja lautasella sekä etulavalla tai sen tuntumassa. Homotsygooteilla tobianoilla on usein valkoisilla alueilla irrallisia pieniä tummia läikkiä tai pilkkuja.


title: Hevosten värit

text: Tiikerinkirjava on nimitys, joka kattaa kaikki niin kutsuttuun "tiikerinkirjavuuskompleksiin" kuuluvat Lp-geenin aiheuttamat kuviot. Tiikerinkirjavat hevoset ovat yleensä täplikkäitä, ja väriin kuuluu useimmiten pilkullinen iho, raidalliset kaviot ja valkoinen silmän kovakalvo. Kuvio voi muuttua valkoisemmaksi iän myötä, koska tiikerinkirjavuuteen liittyy usein erityinen päistäröitymisen muoto, joka ei vaikuta leoparditäpliin. Täplät ovat pohjavärin mukaiset, esimerkiksi voikolla tiikerinkirjavalla ne ovat kellanvaaleat. Joskus varsa syntyy yksivärisen näköisenä ja täplät tulevat esiin vasta kun niiden ympäristö muuttuu päistäröitymisen myötä valkoiseksi.


title: Hevosten värit

text: Karvoituksen tiikerinkirjavuuskuvioon kuuluu kolme erilaista piirrettä: pohjavärin mukaiset täplät, niin kutsuttu "huopakuvio" (lautasilta "leviävä" valkoinen alue) ja päistäröityminen. Tiikerinkirjavalla hevosella voi olla vain yksi näistä piirteistä tai useampia yhtä aikaa. Jos tiikerinkirjavalla on ainoastaan täpläkuvio mutta ei valkoista kuviota, täplät jäävät huomaamattomiin. Tällaisilla yksilöillä on kuitenkin muita tiikerinkirjavuuden piirteitä. Toisaalta yksilöllä voi olla huopakuvio ilman täpliä; tällöin hevosen kuvioksi jää "valkohuopa" eli "snowcap".


title: Hevosten värit

text: Tiikerinkirjavia hevosia on Suomessa varsin vähän, joten virallisia suomennoksia tiikerinkirjavuuden eri tyypeille ei ole.


title: Hevosten värit

text: Sekakarva tai päistärkarva tarkoittaa pohjavärin seassa kasvavia yksittäisiä valkoisia karvoja. Niitä voi olla karvapeitteessä vain yksittäisiä, tai ne voivat kattaa hevosen miltei kauttaaltaan niin, että hevonen vaikuttaa pikemminkin sinertävän tai punertavan harmaalta kuin pohjavärinsä mukaiselta. Sekakarvakuviot muodostuvat sekakarvasta (laajempien täysin valkoisten alueiden sijaan), eikä niitä lueta kirjavuudeksi.


title: Hevosten värit

text: Päistärikkö on hevonen, jonka perusvärin seassa on yksittäisiä valkoisia karvoja etenkin rungon alueella. Valkoisten karvojen määrä voi vaihdella melko harvoista niin moniin, että hevosen runko voi näyttää aivan valkoiseltakin. Jalat ja pää jäävät pohjavärin mukaisiksi. Mikäli hevosessa on vain hajanaisia valkoisia karvoja, puhutaan seka- tai päistärkarvoista. Päistäriköksi katsotaan hevonen, jolla on rungossa sekakarvoja on sen verran, että ne vaikuttavat värin ulkonäköön selkeästi.


title: Hevosten värit

text: Päistärikön ulkonäkö vaihtelee vuodenaikojen mukaan, koska valkoiset karvat ovat lähinnä pohjavillaa; talvella pitkä päällyskarva voi peittää valkoisuuden melkein kokonaan alleen, ja kesällä pohjavillaa on niukalti. Päistäriköt ovat valkoisimmillaan keväisin ja syksyisin.


title: Hevosten värit

text: Päistärikön hevosen voi sekoittaa useisiinkiin muihin, geneettisesti erillisiin värityksiin. Esimerkiksi rabicano hevonen voi olla rungostaan runsaasti sekakarvainen, ja kimoutuva hevonen voi muistuttaa päistärikköä hämäävästi, joskin kimolla on yleensä kimoutumisen alusta lähtien valkoista sekakarvaa myös päässä. Kauempaa katsottuna rungostaan vaaleat mutta päästä ja jaloista perusväriset hallakot voivat vaikuttaa päistäriköiltä.


title: Hevosten värit

text: Rabicano on omalaatuinen sekakarvakuvio, jossa sekakarvoitus "alkaa" nivusista ja hännäntyvestä ja saattaa muodostaa hännäntyveen rengasmaisia tai viivamaisia keskittymiä. Joissain tapauksissa sekakarvat voivat kyljissä keskittyä pystyviivoiksi. Väritykseen voi liittyä myös ihon pilkullisuus erityisesti mahassa ja sukuelinten alueella.


title: Hevosten värit

text: Rabicano sekoittuu helposti "tavanomaisiin" päistärkarvoihin, ja runsaasti sekakasvainen rabicano voidaan tulkita virheellisesti päistäriköksi.


title: Hevosten värit

text: Brindle on hevosilla erittäin harvinainen ja huonosti tunnettu pystyraitainen väritys. Eräässä yksittäistapauksessa tutkittiin brindle-värisen hevosen polveutumista oletetuista vanhemmista, ja hevosesta eri kerroilla otetuista DNA-näytteistä saatiin erilaiset tulokset. Hevosten brindle-värityksen epäillään olevan kimerismin muoto.


title: Hevosten värit

text: Varsinaisten väritysten, diluutioiden ja kirjavuus - sekä sekakarvakuvioiden lisäksi hevosilla esiintyy joitakin säännönmukaisia väritekijöitä. Niitä ei ole vielä kyetty paikantamaan tiettyihin geeneihin tai todistamaan periytyviksi. Hevosten tunnistamisessa ja värien kuvailussa nämä tekijät ovat kuitenkin merkityksellisiä.


title: Hevosten värit

text: Väriroduilla tarkoitetaan yhdysvaltalaisten hevosyhdistysten ylläpitämiä rekistereitä, joihin hevosyksilöt hyväksytään pääasiassa värityksen perusteella. Joihinkin värirekistereihin hyväksytään erilliseen esirekisteriin myös "vääränvärisiä" yksilöitä, joilla on todistettavasti ainakin yksi "oikeanvärinen" vanhempi. Hevosten rodun suhteen ei useinkaan esitetä tarkkoja vaatimuksia, mutta tietyt rodut voivat olla erityisen haluttuja. Tunnetuimmat värirodut lienevät palomino (voikot hevoset) ja pinto (lehmänkirjavat). Muita ovat muun muassa buckskin (ruunivoikot ja hallakot) ja verrattain uusi sabinohevosrekisteri. Värirotuja ei pidetä varsinaisina rotuina, mutta järjestelmällisen jalostuksen myötä värirotu voi ajan myötä vakiintua roduksi. Yhdysvalloissa on hyvin yleistä, että hevonen on hyväksytty usean eri rekisterin jalostukseen.


title: Hevosten värit

text: Joskus termillä värirotu tarkoitetaan niin sanotusti yhden värin hevosrotua, jossa tietty väritys vallitsee teoriassa ainoana ja joihin hyväksytään vain tietynvärisiä hevosia.


title: Britannia (nimi)

text: Nimi Britannia tulee latinan sanasta "Brittannia". Muinaisranskan-kielellä nimi oli muodossa "Bretaigne". Keskienglanniksi nimi esiintyi muodossa "Bretayne"/"Breteyne". Ranskalainen muoto korvasi muinaisenglannin nimityksille "Breoton", "Breoten, "Bryten" ja "Breten".


title: Britannia (nimi)

text: Roomalaiset käyttivät nimitystä Britannia ensimmäiseltä vuosisadalta ennen ajanlaskun alkua. Rooman valloituksen myötä vuonna 43 alueesta tuli Rooman provinssi. Alue rajautui pohjoisessa Hadrianuksen valliin. Tämän myötä nimitys "Britannia" tuli yleiseen käyttöön ja korvasi aiemmin käytössä olleen nimityksen "Albion".


title: Britannia (nimi)

text: Latinan sana "Britannia" on johdettavissa kreikkalaisen tutkimusmatkailijan Pytheaksen matkakertomuksiin noin vuodelta 320 eaa. Hän kuvasi useita pohjois-Atlantin saaria ja käytti niistä nimitystä Thule. Pytheas kuvasi Theln "Prettaniken" (Πρεττανικη) tai "Brettanniain" (Βρεττανίαι) pohjoisimmaksi osaksi. Ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua Diodoros Sisilialainen käytti muotoa "Prettania" ja Strabon muotoa "Brettania"


title: Britannia (nimi)

text: Alueella asuvia ihmisiä kutsuttiin nimellä "Priteni" tai "Pretani". Nimet tulevat Kelttiläisissä kielissä käytetystä nimestä, jonka Pytheas todennäköisesti kuuli gallialaisilta. "Priteni" on johdettavissa kymrin kielen sanasta "Prydain".


title: Britannia (nimi)

text: Prokopios käytti Britanniasta nimitystä "Brittia".


title: Kopparberg (panimo)

text: Kopparbergs Bryggeri on Kopparbergissa Ljusnarsbergin kunnassa toimiva ruotsalainen panimo, joka Sofiero-oluensa (Suomessa 4,6 t-%) lisäksi valmistaa siidereitä useissa eri mauissa. Panimo perustettiin vuonna 1882.


title: Kopparberg

text: Kopparberg on:


title: Fragglit (animaatiosarja)

text: Fragglit () on yhdysvaltalainen piirrossarja, joka perustuu samannimiseen Jim Hensonin luomaan televisiosarjaan Fragglit. Sarjasta tuotettiin yhteensä 13 jaksoa, jotka esitettiin Yhdysvalloissa vuoden 1987 syyskuusta joulukuuhun.


title: Fragglit (animaatiosarja)

text: Sarja päätyi myös DVD:lle, kun Lionsgate Entertainment julkaisee kaikki 13 jaksoa DVD:lle 19. tammikuuta 2010.


title: Fragglit (animaatiosarja)

text: Fragglit seurasi alkuperäisen sarjan kaavaa käyttäen myös samaa tunnusmusiikkia. Useat jaksot koostuivat kahdesta 15 minuutin tarinoista.


title: Joululevy

text: Joululevy on suomalaisen dark metal -yhtyeen Ajattaran seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 25. marraskuuta 2009. Levy koostuu Ajattaran aikaisemmista joulusingleistä, joilla kuullaan cover-kappaleita muilta yhtyeiltä. Levyllä myös kuullaan neljä uutta kappaletta (raidat 1-4).


title: Anton Ravander-Rauas

text: Herman Anton Ravander-Rauas (17. tammikuuta 1890 – 19. elokuuta 1972) oli suomalainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan kotieläimistä tekemistään pienoisveistoksista. Yli neljänkymmenen vuoden uransa aikana hän valmisti kipsiin valetut eläinveistokset jokaisesta suomalaisesta kotieläinlajista.


title: Anton Ravander-Rauas

text: Ravander-Rauas oli koulutukseltaan somistaja. Hänen veistoksensa saivat huomiota 1950-luvulla hänen ikuistettuaan marsalkka Mannerheimin rajakoira Marskin. Veistoksen kopioita myytiin suuria määriä, ja Ravander-Rauas luovutti osan tuloista hyväntekeväisyyteen sotainvalideille.


title: Anton Ravander-Rauas

text: Ravander-Rauaksen perhe muutti Janakkalan Saloisille Helsingin suurpommitusten jälkeen 1939 ja he viipyivät siellä aina vuoteen 1948 saakka. Ravander-Rauas asui ja työskenteli sota-aikana Etu-Siivolassa, missä hänellä oli työtila tuvassa. Entisen navetan vintillä oli sauna, jossa työt kuivatettiin.


title: Anton Ravander-Rauas

text: Kennelharrastajana Ravander-Rauas muovaili aluksi savesta koiraveistoksia. Maineen kiiriessä häneltä tilattiin opetustarkoituksiin veistokset kaikista suomalaisista kotieläimistä. Veistosten mallina käytettiin kunkin lajin palkintoyksilöitä. Ravander-Rauaksen mukaan vaikeimpia malleja olivat siat. Niille kun ei ollut annettu mitään tapakasvatusta, ja eläimen lajilleen tyypillinen käytös teki veistotyön lähes mahdottomaksi. Kanaveistoksen mallia hän taas kehui ihanteelliseksi, kun se istui lähes hievahtamatta sohvan päällä koko toimenpiteen ajan. Yleensä veistokset valmistettiin 1/6-kokoon, paitsi Olavinlinnan luonnollista kokoa oleva pässiveistos. Veistoksen valmistuttua siitä otettiin valumuotti, jonka avulla siitä pystyttiin valmistamaan kopioita. Uransa päätteeksi taiteilija särki valumuotit, ja teosten monistaminen päättyi.


title: Anton Ravander-Rauas

text: Pienoisveistokset olivat suosittuja lahja- ja muistoesineitä onnittelujen yhteydessä. Valoksia on järjestöjen, museoiden ja yksityisten kokoelmissa. Suurin kokoelma, 117 veistosta, on Helsingin yliopiston maatalousmuseolla. Ravander-Rauas lahjoitti kokoelman vuonna 1971 Viikin koetilalla järjestetyssä juhlassa.


title: Anton Ravander-Rauas

text: Anton Ravander-Rauas sai työstään Pro Finlandia -mitalin vuonna 1965.


title: Mikroftalmia

text: Mikroftalmia eli pienisilmäisyys (termi tulee Kreikan kielen sanoista: μικρός "micros = pieni:" ὀφθαλμός "ophthalmos = silmä)" on vakava, synnynnäinen silmien alueen epämuodostuma. Vaikeimmissa tapauksissa potilaan silmäkuopissa ei ole mitään tervettä tai riittävän kehittynyttä silmäkudosta, millä hän kykenisi näkemään.


title: Mikroftalmia

text: Mikroftalmiatapauksia diagnosoidaan vuosittain vain yksi 10000 lasta kohden. Yleensä mikroftalmia ilmenee vain toisessa silmässä; molemminpuolinen pienisilmäisyys on hyvin harvinaista.


title: Mikroftalmia

text: Mikroftalmia ei tiettävästi vaikuta potilaan elinikään, mutta osa silmän kasvua säätelevistä geeneistä vaikuttaa myös sydämen, aivojen ja munuaisten kehitykseen. Potilas on siis aina tutkittava, jotta muut mahdolliset ongelmat voidaan sulkea pois ennen hoidon aloittamista.


title: Mikroftalmia

text: Mitään varmaa selitystä sairaudelle ei ole, vaikka aiheeseen liittyviä teorioita onkin useita.


title: Mikroftalmia

text: Monet lääkärit epäilevät poikkeavuuden syyksi geenivirhettä, joka on peräisin joko toiselta tai kummaltakin vanhemmalta.


title: Mikroftalmia

text: Toisen teorian mukaan poikkeavuuden aiheuttaa raskaudenaikainen altistuminen esimerkiksi ympäristömyrkyille, tietyille lääkkeille, viruksille tai torjunta-aineille.


title: Mikroftalmia

text: Mikroftalmiaa hoidetaan hyvin pitkälti samaan tapaan kuin anoftalmiaa eli silmättömyyttä. Potilaan silmien koko vaikuttaa osaltaan valittavaan hoitomuotoon, sillä mikroftalmia voi ilmetä molemmissa tai vain yhdessä silmässä.


title: Mikroftalmia

text: Mikroftalmiaa ei voida hoitaa raskauden aikana, vaikka se huomattaisiinkin jo niin varhaisessa vaiheessa. Kokonaista silmää ei ainakaan toistaiseksi voida myöskään siirtää ihmiseltä toiselle. Kehitteillä on kuitenkin erilaisia menetelmiä, joiden avulla voitaisiin korjata osia silmästä, esim. siirtää verkkokalvo tai kasvattaa uusi näköhermo.


title: Mikroftalmia

text: Eräs hoitomuoto on asettaa potilaan silmäkuoppiin hydrogeelityynyt ja ommella silmäluomet kiinni tikeillä. Täytteet korvaavat potilaan puuttuvan silmäkudoksen niin, että kasvot muotoutuvat kuten niiden kuuluukin.


title: Mikroftalmia

text: Ratkaisu potilaan hoidosta on tehtävä mahdollisimman pian lapsen syntymän jälkeen, koska kalloluu muotoutuu ja kasvaa lähes kokonaan silmien ympärille. Liian pienet silmät ja/tai niiden puuttuminen kokonaan aiheuttaa sen, että potilaan silmäkuopat eivät kasva oikein, ja hänen kallonsa alkaa pian muotoutua kapeaksi ja painuneeksi.


title: Mikroftalmia

text:
Valitut Palat, vuoden 2008 toukokuun numero
https://nei.nih.gov/health/anoph/anophthalmia


title: Lukillios

text: Lukillios (muinaiskreikaksi , ensimmäinen vuosisata) oli antiikin kreikkalainen epigrammirunoilija, joka parodioi sekä oman aikansa ilmiöitä että menneiden polvien sovinnaisuuksia. Lukillioksen tuotteliain kausi ajoittuu keisari Neron valtakauden alkupuolelle, kun hän oli saanut taiteiden ystävänä itseään pitävältä keisarilta rahoituksen.


title: Lukillios

text: Lukillios parodioi muun muassa erilaisia julkisia piirtokirjoituksia, kuten hauta- ja votiivikirjoituksia sekä urheilukisojen voittajille osoitettuja ylistyksiä. Myös eri kirjallisuuslajit olivat Lukillioksen pilkan kohteina. Esimerkiksi hän parodioi Leonidas Tarentumilaisen romanttisen köyhyyden ylistystä. Eniten Lukillios irvaili erilaisia ihmistyyppejä (esim. laihoja ihmisiä), ruokatapoja ja ammatteja (esim. lääkäreitä) stereotypioita ja liioittelua viljellen. Kuvaava esimerkki Lukillioksen ivailusta on kateellinen ristiinnaulittu: "Nähdessään toisen ristiinnaulitun, jolla oli korkeampi risti, Diofantes kuoli kateudesta."


title: Lukillios

text: Lukillioksen kreikka on lähellä puhekieltä, mutta säkeet ovat huolellisesti sommiteltuja. Roomalainen epigrammirunoilija Martialis on saanut ilmeisiä tyylivaikutteita Lukilliokselta.


title: Lukillios

text: Lukilliokselta on säilynyt 123 epigrammia, jotka on julkaistu "Anthologia Palatina" -kokoelmassa.


title: Warén

text: Warén sukunimenä oli Suomessa 4. kesäkuuta 2012 yhteensä 34 henkilöllä. Tunnettuja Waréneja ovat muun muassa:Johannes (Johan) Warénilla, alkujaan Johannes Varis Rautalammilta, oli yksi tytär ja yhdeksän poikaa, jotka olivat kaikki kirjallisesti lahjakkaita. Monista tuli ammattikirjoittajia. Axel, Eliel ja Paavo olivat hänen poikiaan, ja Matti Elielin poika.


title: André Kuipers

text: André Kuipers (s. 5. lokakuuta 1958) on alankomaalainen lääkäri ja Euroopan avaruusjärjestö ESA:n avaruuslentäjä.


title: André Kuipers

text: Kuipersista tuli virallisesti toinen alankomaalainen ja kolmas alankomaalaissyntyinen astronautti lennon Sojuz TMA-4 laukaisun myötä 19. huhtikuuta 2004. Kuipers palasi Maahan lennolla Sojuz TMA-3 11 päivää myöhemmin.


title: André Kuipers

text: Kuipers palasi ensimmäisenä alankomaalaisena astronauttina avaruuteen. Hänet valittiin Kansainvälisen avaruusaseman (ISS) retkikuntien 30 ja 31 miehistöön. Hänet laukaistiin avaruuteen 21. joulukuuta 2011 lennolla Sojuz TMA-03M. Lennon nimi on "PromISSe". Hän palasi Maahan 1. heinäkuuta 2012.


title: André Kuipers

text: Kuipers valmistui lääketieteen tohtoriksi (MD) Amsterdamin yliopistosta vuonna 1987. Kuipersin teini-ikäinen unelma astronautin työstä toteutui vuonna 1998 kun hänet valittiin Euroopan astronauttijoukkoihin. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme tytärtä ja poika.


title: André Kuipers

text: Kuipers lähti ns. DELTA-lennolle (Dutch Expedition for Life Science, Technology and Atmospheric Resarch) avaruuteen 19. huhtikuuta 2004 lennolla Sojuz TMA-4. Hän suoritti 21 koetta avaruusasemalla: fysiologisia, biologisia, mikrobiologisia, lääketieteellisiä, teknologian kehittämiseen, fysiikkaan ja maapallon tarkkailuun liittyviä. Ehkä kuuluisin koe liittyi kasvien kasvuun: "Seeds in Space". Kuipers vertaili alankomaalaisten ala-asteen oppilaiden avustuksella kasvien kasvua kiertoradalla ja Maassa.


title: Alkoholimaksasairaus

text: Alkoholimaksasairaus on liiallisen alkoholinkäytön aiheuttama maksavaurio. Alkoholi on länsimaissa keskeinen maksasairauksien aiheuttaja; esimerkiksi Suomessa jopa 90 % kirrooseista on alkoholin aiheuttamia. Alkoholimaksasairauden kehittyminen ja eteneminen on aina yksilöllistä. Yleisesti ottaen naiset kuitenkin sairastuvat huomattavasti vähemmästä alkoholinkulutuksesta kuin miehet. Alkoholimaksasairauteen kuoli vuonna 2007 Suomessa 1 145 ihmistä.


title: Alkoholimaksasairaus

text: Runsas alkoholinkäyttö johtaa usein maksan rasvoittumiseen. Siitä maksa voi palautua ennalleen alkoholinkäytön loputtua. Lähes kaikille alkoholin suurkuluttajille kehittyy rasvamaksa. Alkoholihepatiittiin tilanne etenee osalla (10–35 %) suurkuluttajista. Alkoholin aiheuttama maksatulehdus voi jollakulla olla käytännössä oireeton ja toisella johtaa vakaviin komplikaatioihin, kuten askitekseen, enkefalopatiaan ja munuaisvaurioon.


title: Alkoholimaksasairaus

text: Alkoholihepatiitissa maksa-arvot (ALAT, ASAT) voivat olla jopa tuhansia.


title: Alkoholimaksasairaus

text: Alkoholin suurkuluttajista 8–20 % saa lopulta kirroosin, jossa toimiva maksakudos tuhoutuu. Pitkälle kehittynyt kirroosi ei parane ilman maksansiirtoa, mutta alkoholinkäytön loputtua kokonaan maksa voi saada jonkin verran toimintakykyään takaisin. Kirroosia sairastavilla maksa-arvot voivat olla koholla tai täysin normaalit. Kirroosi johtaa usein hengenvaarallisiin komplikaatioihin, kuten askitekseen. Lisäksi noin viisi prosenttia kirroosiin sairastuneista saa maksasyövän.


title: Alkoholimaksasairaus

text: Yli 125 000 ihmistä kattaneen tutkimuksen mukaan säännöllinen kahvinjuonti ehkäisee alkoholimaksakirroosia. Kupillinen päivässä vähentää riskiä 20 % ja neljä kuppia jo 80 %.


title: Ableton Live

text: Ableton Live on sekvensseriohjelma, jota voidaan käyttää perinteisen DAW-äänityöaseman (Digital Audio Workstation) tavoin ja/tai instrumentinomaisesti. Ohjelma toimii sekä Windows- että Mac-käyttöjärjestelmissä. Ohjelman uusin versionumero oli kesäkuussa 2018 10.0. Liven valmistaja on saksalainen Ableton AG.


title: Ableton Live

text: Ableton Live mahdollistaa esimerkiksi näytteiden tai kokonaisten laulunosien toistamisen ja miksaamisen esitystilanteen mukaan, halutussa järjestyksessä ja tempossa. Ableton Liven käyttölogiikka vapauttaa käyttäjän ennalta määritellyistä biisirakenteista, joten ohjelma sopii myös instrumentiksi musiikin esitystilanteessa eikä pelkästään taltioimaan tai toistamaan olemassa olevia ääniraitoja lineaarisesti. Live ei kuitenkaan sisällä esimerkiksi nuotinnostoimintoja eikä samplentarkkaa audioeditoria ja myös signaalinkulku efekteille poikkeaa muista DAW-ohjelmista.


title: MM-rallikausi 2010

text:
MM-rallikausi 2010 oli 38. MM-rallikausi. Kausi alkoi 4. helmikuuta Ruotsista ja päättyi 14. marraskuuta Walesin ralliin. Kauden huomattavimpia tulokkaita sarjassa oli Formula 1 -sarjan maailmanmestari Kimi Räikkönen.
Kaudella 2010 ajettiin kolmetoista rallia, joista Bulgarian ralli oli uusi. Aikaisemmista vuosista poiketen MM-ralleja ei ajettu seuraavissa maissa: Irlanti, Norja, Kypros, Argentiina, Italia, Kreikka, Puola ja Australia. Kaudelle 2010 mukaan palanneita ralleja olivat Ruotsi, Meksiko, Jordania, Turkki, Uusi-Seelanti, Saksa, Japani ja Ranska.


title: Naurukyyhky

text: Naurukyyhky ("Streptopelia risoria") on saharanturturikyyhkyn kesymuoto, jota pidetään joskus omana lajinaan.


title: Naurukyyhky

text: Naurukyyhky on 27–29 cm pitkä. Se muistuttaa hyvin paljon turkinkyyhkyä, mutta on tätä pienempi ja lyhytpyrstöisempi, ja sen höyhenet ovat vaaleamman beigenharmaat ja vatsa on lähes valkoinen. Kaulansivulla oleva musta juova on yleensä leveämpi ja pyöreämpi kuin turkinkyyhkyllä.


title: Jo Stiles

text: Josephine "Jo" Madonna Stiles on fiktiivinen hahmo saippuasarja Emmerdalessa. Häntä esittää Roxanne Pallett.


title: Jo Stiles

text: Jo Stiles saapui kylään Eläinlääkäriaseman vastaanottoapulaiseksi sekoittaen miesten päät. Erityisesti Max King ja Danny Daggert olivat kiinnostuneita Josta. Danny ja Jo kävivät muutamilla treffeillä, mutta Jo oli liian raisu Dannyn kaltaiselle kiltille pojalle. Koska muita varteenotettavia poikaystäväkokelaita ei ollut, Jo keskittyi vastaanottoapulaisen työhönsä. Hän tarvitsi asuinpaikan ja muutti vuokralle Dawn Woodsin ja tämän pojan TJ:n kanssa Conneltonintupaan.


title: Jo Stiles

text: Jon huomatessa tietynlaista kemiaa Dawnin ja entisen kiinnostuksenkohteensa Dannyn välillä, hän järjesti heille treffit. Jon huoleton sinkkuelämä kuitenkin houkutteli Dawnia enemmän ja hän päätyikin eroamaan Dannysta. Jon huomattua että hänen pomonsa Paddy etsi seuraa Internetin chat-sivustoilta, hän ja Danny keksivät esittää Paddystä kiinnostunutta naista, lempinimeltään Fireblade. Kaikki vaikutti harmittomalta hauskanpidolta kunnes Paddy varasi lennon Portugaliin tapaamaan Firebladea. Jo ei saanut ajoissa kerrotuksi Paddylle, ettei Firebladea ole oikeasti olemassa. Paddyn palattua Portugalista eloisan ”Firebladen” Toni Daggertin kanssa (joka olikin Dannyn serkku), Jo huolestui luullessaan Tonin olevan vain joku nainen Paddyn rahojen perässä. Tällä kertaa olikin Jo, joka oli pilan kohde. Paddy oli arvannut Jon olevan Fireblade, ja hän ja Toni antoivat samalla mitalla takaisin.


title: Jo Stiles

text: Jo oli tyytyväinen asuessaan Dawnin ja TJ:n kanssa Conneltonintuvassa, mutta kun Scott Windsor palasi vankilasta asumaan heidän kanssaan, ongelmat alkoivat. Scott yritti vietellä Jon, mutta nainen ei lämmennyt ajatukselle. Dawn kuitenkin luuli että heidän välillään oli jotain. Asia selvitettiin, mutta Dawnin äiti Jean Hope heitti Jon ulos koska hänellä oli vuokramaksuja rästissä. Dawn poti syyllisyyttä siitä että hänen äitinsä ei ollut antanut Jolle edes aikaa etsiä uutta asuntoa, hän järjesti Jon asumaan alivuokralaiseksi Andy ja Katie Sugdenin luo Butlerin tilalle. Dawn tiesi että heillä olisi käyttöä lisäansioille, joten ajatus tuntui täydelliseltä. Jo kiinnostui heti Andystä ja Katie huomasi jo varhaisessa vaiheessa Jon flirttailevan avoimesti Andylle, mutta Andy ei aluksi ottanut asiaa tosissaan. Jo kuitenkin kieroili ja sai Andyn luulemaan, että Katiella on suhde Jamie Hopen kanssa ja saikin Andyn aloittamaan salasuhteen kanssaan, kuin kostoksi.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisa ("Oryx leucoryx") on Lähi-idän aavikoilla elävä sorkkaeläin. Se on kolmesta beisa- eli keihäsantilooppilajista pienikokoisin. Valkobeisat elävät pieninä laumoina. Laji hävisi luonnosta vuonna 1972, mutta on nyt palannut joillekin alueille istutusten ansiosta. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on ”arabiankeihäsantilooppi”.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisan ruumiinpituus on 1,5–1,6 metriä ja säkäkorkeus 0,81–1,04 metriä. Naaraalla on painoa keskimäärin 80 kiloa ja koiraalla 90 kiloa. Sukupuolet eroavat ulkonäöltään vain vähän toisistaan. Ruumiinmuoto on lähes identtinen, joskin naaraan kaula on lyhyempi kuin koiraalla. Sekä koiraalla että naaraalla on pitkät ja ohuet, 60–75 senttiä pitkät sarvet. Naaraan sarvet ovat yleensä ohuemmat ja pidemmät kuin koiraiden. Valkobeisojen harja ulottuu päästä hartioihin ja koirailla on lisäksi kurkussa karvatupsu. Sarvet ovat suorat ja nousevat melkein pystysuoraan ylöspäin. Valkobeisa on nimensä mukaisesti pääasiassa valkoinen, mutta sillä on tummanruskeat tai mustat jalat. Nilkat ovat kuitenkin valkoiset. Muutoin valkeassa päässä on tummat laikut sarvien välissä ja kuonon päällä sekä sierainten välissä. Leuan alla on myös tumma alue, joka jatkuu kapeana juovana tummaan rintaan asti. Toisinaan niillä erottuu myös kylkijuova. Tummat alueet ovat kesäisin vaaleampia, mutta puuttuvat usein kokonaan. Vastasyntyneet vasat ovat harmaita ja nuoret yksilöt vaalean kellanruskeita, mutta saavat aikuisen värityksen kolmen kuukauden ikäisinä. Säkän yläpuolella on matala kyttyrä. Häntä on 45–60 senttiä pitkä, väritykseltään valkea lukuun ottamatta mustaa kärkitupsua. Korvat ovat pitkät ja kapeat. Levitetyt ja lapiomaiset sorkat auttavat valkobeisaa kulkemaan hiekkaisessa maassa.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisan levinneisyys käsitti aiemmin koko Arabian- ja Siinain niemimaan, Irakin ja Syyrian aavikot ja puoliaavikot. Valkobeisa on kokonaan hävinnyt Egyptistä, Syyriasta, Jemenistä ja Kuwaitista. Israelin, Jordanian, Saudi-Arabian, Arabiemiraattien ja Omanin nykyiset valkobeisat ovat peräisin palautusistutuksista. Niitä on siirretty myös Bahrainiin, josta ne alun perin puuttuivat.


title: Valkobeisa

text: Elinympäristöä ovat karut tasangot, sekä hiekkaiset ja kiviset aavikot. Niitä tavataan myös kivisten kukkuloiden rinteillä ja tiheissä pensaikoissa. Kesäkuukausina alueen lämpötila voi olla jopa varjossa 50 °C.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisan levinneisyys oli suppea jo 1900-luvun alussa. Irakin viimeinen valkobeisa kuoli vuonna 1914. Vuoteen 1920 mennessä lajia tavattiin enää kahdella alueella. Toinen oli Saudi-Arabian pohjoisosissa elänyt eristäytynyt populaatio, joka hävisi 1950-luvulla. Suurempi eteläinen populaatio eli Rub’ al-Khalin aavikolla ja sen ympäristössä, sekä Keski- ja Etelä-Omanin tasangoilla. Niiden levinneisyys kuitenkin supistui jatkuvasti ja 1960-lukuun mennessä valkobeisoja tavattiin enää osassa Omanin etelä- ja keskiosia. Viimeiset eläimet tapettiin vuonna 1972 Jiddat al-Harasisissa.


title: Valkobeisa

text: Lajin onneksi useat arabivaltiot pyrkivät lisäämään valkobeisojen määrää vankeudessa. Muutamia valkobeisoja vietiin vuonna 1962 Phoenixin eläintarhaan Yhdysvaltoihin, jonka ilmasto on hyvin samanlainen kuin lähtömaissa. Muutama yksilö saatiin myös Euroopan eläintarhoista. Valkobeisat lisääntyivät Phoenixissa menestyksekkäästi. Valkobeisa palasi luontoon, kun kymmenen puolivilliä valkobeisaa vapautettiin Omanissa. Laji palasi myös Saudi-Arabiaan vuonna 1990.


title: Valkobeisa

text: Luonnossa elää nykyään noin tuhat valkobeisaa. Vankeudessa elävien yksilöiden määrä on arviolta 6 000–7 000, joista useimmat alkuperäisellä levinneisyysalueella. Niistä osa elää suurissa aidatuissa tarhoissa, joita on esimerkiksi Arabiemiraateissa, Bahrainissa, Qatarissa ja Syyriassa. Saudi-Arabiassa elää arviolta 600 eläintä, joista noin 400 Mahazat as Saydin suojelualueella ja loput Uruq Bani Ma'aridin suojelualueella. Arabiemiirikunnissa elää noin 200, Israelissa yli 100 ja Jordaniassa noin 50 yksilöä. Omaniin palautettujen eläinten määrä oli parhaimmillaan yli 450, mutta maan kanta on romahtanut. Vuoden 1996 elokuussa niitä oli vielä yli 400, mutta vuonna 2011 niitä oli jäljellä vain 50 koirasta. Salametsästäjät pyydystivät lähinnä naaraita ja vasoja, jotka vietiin myytäväksi ulkomaiden yksityisiin eläintarhoihin. Nykyään Omanissa on arviolta 50 valkobeisaa, mutta joukossa ei ole ainuttakaan naarasta. Abu Dhabissa elää noin sata luonnonvaraista eläintä, jotka ovat peräisin vuonna 2007 aloitetuista istutuksista. Palautusistutuksia harkitaan myös Jemeniin. Valkobeisoja tuotiin Jordaniaan jo vuonna 1983, mutta niitä vapautettiin luontoon vasta heinäkuussa 2009, jolloin Wadi Rumin suojelualueelle tuotiin Arabiemiraateista 12 naarasta ja kahdeksan koirasta. Vaikka kokonaispopulaatio on hieman pienentynyt 2000-luvulla, kanta on kuitenkin vakiintunut ja IUCN nosti lajin luokituksen vuonna 2011 erittäin uhanalaisesta vaarantuneeksi.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisat ovat laumaeläimiä. Ne elävät yleensä korkeintaan kymmenen yksilön laumoina, mutta jopa sadan eläimen lauma on tavattu. Ainakin vankeudessa eläviä laumoja hallitsee yksi aikuinen uros, jonka laumaan kuuluu lisäksi useita aikuisia naaraita ja vasoja. Muut urokset elävät erillään poikamiesryhminä, joissa ne ratkovat keskinäisen arvojärjestyksensä takaa-ajoilla ja taisteluilla. Urokset voivat elää myös erakkoina. Juoksu on tasaista hevosmaista laukkaa. Valkobeisat kaivavat puiden ja pensaiden varjoon matalia kuoppia, joita ne käyttävät lepopaikkoina helteen aikana. Valkobeisat elävät hyvin laajoilla alueilla siirtyessään laidunmaalta toiselle. Erään Omaniin siirretyn lauman raportoitiin liikkuvan noin 3 000 km² laajuisella alueella, joka jakautui 100–300 km² kokoisiin laikkuihin, joita ne käyttivät 1–18 kuukautta kerrallaan. Kannan tiheys oli vain noin 0,035 yksilöä neliökilometriä kohden.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisaa on kuvailtu araksi, valppaaksi ja tarkkanäköiseksi. Ne käyttävät sarviaan kaivamisessa ja puolustautuessaan. Puolustautuva eläin painaa päänsä alas, jolloin sarvet osoittavat suoraan eteenpäin. Susi ja ihminen ovat lajin ainoita saalistajia. Vasoja uhkaavat myös sakaalit ja joskus myös aggressiiviset koiraat. Valkobeisoja kuolee kuivuuden aikaan myös nälkään ja nestehukkaan, sadeaikaan eläimiä hukkuu tulviin. Niitä kuolee myös tauteihin, käärmeenpuremiin ja koiraiden välisten kamppailujen aiheuttamiin vammoihin.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisan ravintoa ovat ruohot, pensaat ja niiden lehdet, silmut, hedelmät, puiden vastakasvaneet osat, siemenpalot sekä kasvien maanalaiset osat, kuten juuret mukulat. Valkobeisa pärjää useita kuukausia ilman vettä. Ne saavat suurimman osan tarvitsemastaan vedestä ravinnon mukana, mutta saavat vettä myös vesikuopista ja puroista. Juoksevan veden puutteessa ne saavat nestettä myös meloneista ja sipulikasveista, jotka riittävät niille pitkäksi ajaksi. Valkobeisat liikkuvat laajoilla alueilla ravintoa etsiessään. Ne haistavat satunnaisten sateiden vihertämät laidunlaikut pitkien matkojen päästä. Omanissa tehdyn tutkimuksen mukaan lajin pääravintoa ovat untuvaheinät ("Stipagrostis"). Sen lehdet ovat hyvä ravinnon lähde muiden kasvien ohella, kun taas kukista valkobeisat saavat valkuaisaineita ja vettä.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisojen lisääntymisaika vaihtelee. Suotuisissa oloissa vasoja syntyy ympäri vuoden. Useimmat Jordaniassa elävät valkobeisat synnyttävät loka-toukokuussa. Tähän aikaan myös useimmat Omanin naaraat synnyttivät. Naaras synnyttää yhden vasan noin kahdeksan kuukauden kantoajan jälkeen. Kaksoset ovat äärimmäisen harvinaisia. Emo imettää vasaa noin 4,5 kuukautta. Valkobeisanaaraat saavuttavat sukukypsyyden hieman yli vuoden ikäisinä. Urokset ovat sukukypsiä kaksivuotiaina, mutta naaraista käytävän kilpailun takia lisääntyvät yleensä aikaisintaan kolmivuotiaina. Useimmat naaraat synnyttävät joka vuosi, jos ravintoa on riittävästi. Uroksia ja naaraita syntyy yhtä paljon. Elinikä voi olla jopa 20 vuotta.


title: Valkobeisa

text: Tieteellinen nimi tulee kreikan sanasta "orux", joka tarkoittaa gasellia tai antilooppia, ja sanasta "leukos", joka tarkoittaa valkoista. Valkobeisan arabialaisia nimiä ovat "Wudhaihi", "Baqr al Wash" ja Omanissa "Boosohla". Hepreankielisiä nimiä ovat "Re’em lavan" ja "Re’em tenachi".


title: Valkobeisa

text: Venäläinen eläintieteilijä Peter Simon Pallas kuvasi valkobeisan tieteelle. Vuonna 1767 julkaisemassaan muistelmateoksessa, joka käsitteli "Antilope"-sukua hän käytti ensimmäisen kerran sanaa "oryx". Hän sovelsi nimitystä kuitenkin afrikkalaiseen hirviantilooppiin. Sana tuli kuitenkin tieteellisen kirjallisuuden käyttöön. Toisessa, vuonna 1777 julkaistussa muistelmateoksessa nimeä käytettiin kapmaalaisesta beisasta. Samassa teoksessa Pallas käytti valkobeisasta tieteellistä nimeä "Antilope leucoryx". Ranskalainen Henri Marie Ducrotay de Blainville jakoi "Antelope"-sukua vuonna 1816 ja otti tällöin beisojen suvun nimen käyttöön. Valkobeisan nimi ei kuitenkaan vakiintunut, sillä saksalainen Martin Lichtenstein siirsi lajinimen "leucoryx" sapelibeisalle. Valkobeisa jäi tällöin ilman nimeä. Tilanne muuttui kun Zoological Society of Londonille lahjoitettiin vuonna 1857 kaksi valkobeisaa. Ne olivat ensimmäisiä Eurooppaan elävinä tuotuja lajin edustajia. Naaras kuoli pian, mutta urosta säilytettiin British Museumissa. Sitä pidettiin aluksi keskenkasvuisena eteläafrikanbeisana ("Oryx gazella"), kunnes John Edward Gray huomasi niiden olevan hänelle tuntemattomia. Gray ei kuitenkaan osannut yhdistää niitä Pallasin kuvaamiin eläimiin, vaan piti lajia uutena. Gray antoi samana vuonna tietämättään valkobeisalle uudeksi nimeksi "Oryx beatrix", Prinsessa Beatricen kunniaksi. Oldfield Thomas nimesi sapelibeisan uudelleen vuonna 1903 ja palautti valkobeisalle "Oryx leucoryx" -nimen. Grayn antamaa lajinimeä käytettiin kuitenkin sitkeästi vielä vuosia.


title: Valkobeisa

text: Jotkut auktorit pitävät valkobeisaa ja muita beisalajeja vain "Oryx gazella" -lajin alalajina, mutta esimerkiksi Mammal Species of the World ja Integrated Taxonomic Information System luokittelevat sen omaksi lajikseen.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisa on ollut kotiaavikoidensa suosittua riistaa. Beduiinit ovat metsästäneet sitä sen nahan ja maukkaan lihan vuoksi. Lisäksi valkobeisan verellä uskottiin olevan parantavia voimia käärmeenpuremia ja ampumahaavoja vastaan. Suurriistan metsästäjät jahtasivat niitä saadakseen metsästysmuistoja. Lajia metsästettiin pitkään kamelien selästä, kunnes metsästys tehostui nelipyöräisten ajoneuvojen ja tehokkaampien automaattikivääreiden saatavuuden parannuttua.


title: Valkobeisa

text: Luultavasti vain kameli on inspiroinut valkobeisaa enemmän arabialaisia kansantaruja ja runoutta. He ihailivat sen valkeutta ja käyttivät siitä nimeä ”Wahedi Arabi”, jolla viitataan valkobeisan puhtaaseen ja kirkkaaseen väritykseen. Sitä on myös kutsuttu ”villilehmäksi” ja kuvailtu tuikkivaksi tähdeksi kimaltelemassa taivaalla. Valkobeisojen taisteluista ihmisiä ja heidän koiriaan vastaan jo kauan sitten kirjoittaneet arabirunoilijat eivät koskaan toivoneet metsästäjien voittoa. Runoilijat vertasivat beisalaumaa ”kauniiksi metsäksi karulla aavikolla”. Beisa oli vallan, arvokkuuden ja ylpeyden symboli, koska se ei koskaan paennut mahdollista taistelua, vaan heidän mukaansa seurasi ahdistelijaansa, kunnes se joko hävisi tai voitti hyökkääjän. Valkobeisa on saattanut vaikuttaa yksisarvisen taruun, koska se voi sivulta katsottuna näyttää siltä, kuin sillä olisi vain yksi sarvi. Lisäksi sen juoksu muistuttaa enemmän hevosen kuin antiloopin juoksua.


title: Valkobeisa

text: Valkobeisa oli vuonna 2006 Dohassa pidettyjen Aasian kisojen maskotti.


title: Millionaires

text: Millionaires on yhdysvaltalaisten sisarusten Melissa Marien ja Allison Greenin muodostama electropop-yhtye. Yhtye on kotoisin Orangen piirikunnasta Kaliforniasta. Yhtyeessä oli aiemmin kolmantena jäsenenä Dani Artaud.


title: Millionaires

text: Vuonna 2007 perustettu yhtye tunnetaan kappaleista, jotka yhdistävät epäsiveellisiä sanoituksia kuplivaan electropop-soundiin. Yhtyeen imago ja sanoitukset ovat tuoneet yhtyeelle merkittävää huomiota vaikka Millionairesin musiikin kaupallinen menestys on vielä ollut vaatimatonta. Millionaires on julkaissut 3 EP:tä ja yhden singlen ”Stay The Night”, joka käväisi listoilla Britanniassa. Debyyttialbumi on ilmestymässä vuoden 2011 aikana.


title: Millionaires

text: Millionairesin Ikki Twinsin kanssa esittämä kappale ”Ooh Uh Huh” on MTV:n "A Double Shot at Love" tosi-tv-sarjan tunnusmusiikkina. Samoin yhtyeen kappale ”Hey Rich Boy” on ollut MTV:n "Teen Cribs"-sarjan tunnusmusiikkina. Millionaires on myös esiintynyt MTV:n TRL-sarjassa vuonna 2008.


title: Harri Ahola

text: Harri Ahola (s. 26. helmikuuta 1968 Kerava) on suomalainen jääkiekkovalmentaja.


title: Harri Ahola

text: Hän oli Mestiksessä pelaavan Kiekko-Vantaan päävalmentaja kausilla 2007–2010. Tätä aikaisemmin Ahola toimi Keravan Shakersin, Järvenpään Haukkojen ja Jokereiden juniorijoukkueiden valmentajana, kaudet 1999–2000 ja 2000–2001 Haukkojen päävalmentajana.


title: Harri Ahola

text: Lisäksi hän on toiminut eri ikäluokkien maajoukkueen päävalmentajana ja Suomen Jääkiekkoliiton kykyjenetsijänä vuodet 2004–2006. Ahola on valittu Mestiksen All-Stars -valmentajaksi vuonna 2000.


title: Kleitoniat

text: Kleitoniat ("Claytonia") on kasvisuku hetekaalikasvien heimossa, aiemmin portulakkakasveissa. Joitakin sen mehevävartisimpia lajeja kasvatetaan salaateiksi. Esimerkiksi kivikkotarhoissa kasvatetaan alaskankleitoniaa ("C. sibirica").


title: Boulogne-sur-Mer

text: Boulogne-sur-Mer [] on kaupunki tai kunta Pohjois-Ranskassa Englannin kanaalin rannikolla. Se on Pas-de-Calais’n departementissa oleva sous-préfecture eli arrondissementin pääkaupunki. Vuoden 2014 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 42 476. Vallankumouksen aikaan sen nimi oli Port-de-l'Union.


title: Boulogne-sur-Mer

text: Argentiinalainen itsenäisyystaistelija José de San Martín kuoli Boulogne-sur-Merissa 1850. Argentiinassa on hänen muistokseen ranskalaiskaupungin mukaan nimensä saanut kaupunki Boulogne Sur Mer.


title: Boulogne-sur-Mer

text: Kaupungin alkuperäinen nimi on Gesoriaum, mutta 300-luvulla roomalaiset antoivat kaupungille nimen Bononia. Boulogne oli Rooman valtakunnan merkittävimpiä satamakaupunkeja ja yhdisti Britteinsaaret muuhun valtakuntaan. Claudius käytti satamaa lähtöpaikkana Britteinsaarten valtaukselle. Keskiajalla Boulognen oli Boullonaisin kreivikunnan keskus.


title: Boulogne-sur-Mer

text: Napoleon kokosi vuonna 1801 kaupunkiin 180 000 miehen vahvuiset joukot Grande Arméen hyökätäkseen Britanniaan. Tapahtuman muistoksi kaupunkiin on pystytetty pylväs, jonka päässä on Napoleonin patsas. Horatio Nelson yritti hyökätä kaupunkiin, mutta kärsi tappion.


title: Boulogne-sur-Mer

text: 1905 Kaupungissa pidettiin ensimmäinen esperanton kielen kokous.


title: Boulogne-sur-Mer

text: Kaupungin läpi virtaa Lianejoki.


title: Boulogne-sur-Mer

text: Vuonna 1991 kaupungissa avattiin merikeskus Nausicaa. Se on tiedekeskus, joka on omistautunut meren ja ihmisen väliselle suhteelle.


title: Boulogne-sur-Mer

text: Boulognen linnamuseossa on esillä taidetta ja antiikin esineistöä.


title: Boulogne-sur-Mer

text: Kaupungin talouselämä perustuu sen kalasatamaan, laivatelakkaan ja terästehtaaseen.


title: The Truth

text: The Truth voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tappajan näköinen mies (televisiosarja)

text: Tappajan näköinen mies on suomalainen jännityssarja, joka perustuu Matti Röngän "Viktor Kärppä" -dekkareihin. Sarjan kuvaukset alkoivat lokakuussa 2009, ja ne loppuivat vuonna 2010. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin 6. helmikuuta 2011. Sarjan tunnuskappaleena toimii Vesterinen Yhtyeineen single ”Isä”. Sarjaa esitti MTV3-kanava.


title: Tappajan näköinen mies (televisiosarja)

text: MTV3 esitti sarjan uusintana 26. joulukuuta 2013 – 13. helmikuuta 2014.


title: Klerikalismi

text: Klerikalismi tarkoittaa pyrkimystä kirkon vaikutusvallan lisäämiseen, kirkollis- tai pappisvaltaisuutta. Klerikaalisen puolueen tarkoituksena on ajaa kyseistä pyrkimystä. Klerikaalinen henkilö on papillinen, kirkollinen ja kirkollis- tai pappismielinen.


title: Tatra T82

text: Tatra T82 oli tšekkoslovakialaisen Tatran vuosina 1935–1940 armeijan käyttöön valmistama kevyt maastokuorma-auto, josta oli myös henkilökuljetukseen tarkoitettu komentoautomuunnelma. Auto suunniteltiin seuraajaksi mallille T72. Autosta tehtiin myös siviiliversioita, kuten linja-autoja.


title: Tatra T82

text: Autossa oli eteen asennettu nelisylinterinen, ilmajäähdytteinen bokserimoottori jossa oli kansien yläpuoliset nokka-akselit. Polttoaineensyötöstä vastasi Zenith IB 36 -kaasutin. Moottorin takana oli yksilevyinen kuiva kytkin ja nelivaihteinen vaihteisto, jonka kolmas ja neljäs vaihde oli synkronoitu. Vaihteistosta voima välittyi kaksiportaisen alennusvaihteen kautta heilurityyppisellä erillisjousituksella varustetulle taka-akselille joka oli jousitettu kahdella pitkittäisellä, puolielliptisellä lehtijousella ja kallistuksenvakaajalla. Kummallakin taka-akselilla oli tasauspyörästöjen lukot. Myös edessä oli heiluriakseli. Siinä oli kaksi poikittaista, puolielliptistä lehtijousta.


title: Tatra T82

text: Runkona oli Tatralle ominainen keskusputkirunko. Jarruina oli hydraulisesti toimivat Lockheed-rumpujarrut joka pyörällä. Seisontajarru oli mekaaninen ja vaikutti takapyöriin. Auton sähköjärjestelmä oli 12-volttinen. Magneeton ja käynnistysmoottorin valmistaja oli Magneton.


title: Tatra T82

text:
Kuorma-autoversion taka-akseleilla oli paripyörät ja jousitus oli vahvempi kuin komentoautomalleissa. Kuorma-automalli oli varustettu vinssillä jonka vetokyky oli 2 500 kg. Auton huippunopeus oli vain 45 km/h.
Komentoautoissa oli yksinkertaiset pyörät, takajousitus oli pehmeämpi ja vinssi puuttui. Kori oli avomallinen ja neliovinen. Kattona oli metalliputkien varaan kiinnitetty pressu. Auton huippunopeus oli 90 km/h ja sen kantavuus oli 700 kg. Auto oli kuusipaikkainen.


title: Tatra T82

text: Tšekkoslovakian armeija tilasi kuorma-auton prototyypin V683 syyskuussa 1935. Tätä seurasi jo seuraavassa kuussa varsinaisen tuotantomallin tilaus; mallinimen T82 saanutta kuorma-autoa tilattiin 294 kappaletta. Autot toimitettiin seuraavan vuoden aikana.


title: Tatra T82

text: Vuodesta 1937 kuorma-autot olivat juuri perustettujen ilmatorjuntajoukkojen käytössä. Armeijalla oli yhteensä 27 Tatra T82 -kuorma-autoilla ja raskailla Oerlikon vz.36 -konekivääreillä varustettua komppaniaa, joilla oli oleellinen osuus ilmatorjunnan tulivoimasta.


title: Tatra T82

text: Armeijan tilauksesta rakennettiin myös yksi erikoisvalmisteinen T82 liikkuvaksi laboratorioksi. Lavan paikalle oli rakennettu umpikori ja jousitus oli tehty pehmeämmäksi.


title: Tatra T82

text: Saksan miehitettyä Böömin ja Määrin alueet maaliskuussa 1939 Wehrmacht otti useimmat T82-kuorma-autot haltuunsa. 55 kappaletta jäi kuitenkin Slovakian puolelle ja ne liitettiin Slovakian armeijaan.


title: Tatra T82

text: Vuonna 1940 tilattiin ja valmistettiin vielä 63 yksilöä jotka valmistettiin viidessä erässä. Ei kuitenkaan tiedetä mihin kyseiset ajoneuvot päätyivät.


title: Tatra T82

text: Toinen Tatra T82:sta tehty armeijan muunnelma oli raskas komentoauto, jolla kyettiin kuljettamaan upseereita ja heidän tarvikkeitaan.


title: Tatra T82

text: Vuoden 1935 lokakuussa armeija teki tilauksen viidestä raskaasta T82-komentoautosta jotka toimitettiin huhtikuussa 1936. Yksi niistä toimitettiin Přeloučin panssariajoneuvotehtaalle ja loput neljä annettiin kolmannelle hyökkäysvaunurykmentille Turčiansky Svätý Martinissa. Edellä mainittujen viiden yksilön lisäksi valmistettiin pidennetyllä korilla varustettu "break" sekä prototyyppi, jossa oli korin kylkiin asennetut apupyörät.


title: Tatra T82

text: Koska 3. hyökkäysvaunurykmentti oli Slovakian puolella Böömin ja Määrin miehityksen aikaan, rykmentille toimitetut komentoautot todennäköisesti jäivät sinne.


title: Musta kirja

text: Musta kirja tai Mustakirja voi tarkoittaa:


title: Wilhelm Klingspor

text: Wilhelm Klingspor (1880–1963), oli ruotsalainen diplomaatti ja yritysjohtaja. Hän perusti Kinnevikin yhdessä Hugo Stenbeckin ja Robert von Hornin kanssa.


title: Jääkiekon Elitserien-kausi 1993–1994

text: Jääkiekon Elitserien-kausi 1993–1994 oli Ruotsin Elitserienin 19. kausi. Sarjaan osallistui 12 joukkuetta, ja sen voitti Malmö IF. Runkosarjan ykkönen oli Leksands IF, ja runkosarjan pistepörssin voitti ensimmäisenä ulkomaalaispelaajana Raimo Helminen. Pudotuspelien pistepörssin voitti Peter Forsberg IF Björklöven putosi sarjasta, ja sinne nousi AIK.


title: Jääkiekon Elitserien-kausi 1993–1994

text: Hallitsevana mestarina kauteen lähti Brynäs IF, ja uutena joukkueena sarjaan oli noussut IF Björklöven. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen kesken 22 ottelun alkusarja, josta kymmenen parasta jatkoi jatkosarjaan. Alkusarjan kaksi viimeistä joutuivat pelaamaan Allsvenskaniin paikastaan Eliterienissä.


title: Kannettava internet-pääte

text: Kannettava internet-pääte ( eli MID) on kuluttajille suunnattu multimediakäyttöön sopiva kämmentietokone, joka tarjoaa langattoman yhteyden internet-palveluihin. Ne on suunniteltu tarjoamaan viihdettä, sisältöä, tietoa ja paikannuspalveluita pikemminkin henkilökohtaiseen kuin yrityskäyttöön. Ne mahdollistavat kaksisuuntaisen viestimisen ja tietojen tosiaikaisen jaon. MID-laitteet ovat tavallisesti suurempia kuin älypuhelimet, mutta pienempiä kuin ultrakannettavat tietokoneet. Kannettavia internet-päätteitä kuvataan usein älypuhelimien ja taulutietokoneiden väliin jäävän tyhjiön täyttäjiksi. Niiden avulla käyttäjät voivat helposti ottaa yhteyttä toisiinsa ja pysyä yhteydessä täysin langattomasti paikasta riippumatta.


title: Olkinuora

text: Olkinuora on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Olkinuoria ovat muun muassa:


title: Bronkoskopia

text: Bronkoskopia on keuhkoputkien tähystys. Toimeenpiteellä voidaan tutkia esimerkiksi veriyskän aiheuttajaa. Bronkoskopian yhteydessä voidaan poistaa varsinkin lapsilta keuhkoputkiin päätyneitä esineitä. Saksalainen Gustav Killian toteutti ensimmäisen bronkoskopian vuonna 1897.


title: Marja-Leena Kirjonen

text: Marja-Leena Hellevi Kirjonen (s. 21. marraskuuta 1945 Salo) on helsinkiläinen kuvataideopettaja, graafinen suunnittelija, Art Director ja kuvittaja. Postikortteja hän on piirtänyt Paletille ja kuvittanut muun muassa Koululainen-lehteä. Hänen kirjoituksiaan on ollut Taide-lehdessä, Taito-lehdessä ja Styluksessa sekä eri paikallislehdissä.


title: Marja-Leena Kirjonen

text: Kirjonen opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1967–1970, Taideteollisessa Oppilaitoksessa Helsingissä 1970-72 ja Taideteollisessa Korkeakoulussa 1973–74. Lisäksi hän on opiskellut suomen kieltä, yleistä kirjallisuustiedettä, kasvatustiedettä ja psykologiaa Turun yliopistossa.


title: Marja-Leena Kirjonen

text: Hän on suunnitellut kirjankansia Tammelle, Kirjaneliölle, Kirjapajalle ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle sekä kuvittanut lastenkirjoja ja koulukirjoja. Hän on työskennellyt mainosalalla eri mainostoimistoissa, kuten Keskon MK-mainoksessa, Kirsti Paakkasen mainostoimisto Womenassa. Kirjonen on maalannut abstrakteja aiheita, muotokuvia ihmisistä ja eläimistä, lastentauluja ja naivistisia kokeiluja.


title: Marja-Leena Kirjonen

text: Useita yksityisnäyttelyjä Turussa, Helsingissä ja eri puolilla Suomea.


title: Marja-Leena Kirjonen

text: Kuvataideopettajana Kirjonen on toiminut muun muassa Jyväskylän Yliopistossa, Turun OKL:ssä, Taideteollisessa Korkeakoulussa, Ranuan yläasteella ja lukiossa. Lisäksi hän opettanut luovaa kirjoittamista Helsingin kaupungin suomenkielisessä työväenopistossa, kuvataidetta ja äidinkieltä helsinkiläisissä peruskouluissa sekä vetänyt öljymaalauskursseja Ranualla, Vampulassa ja Helsingissä.


title: Kohonen

text: Kohonen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Kohosia:


title: Boulogne

text: Boulogne tarkoittaa:


title: Bob Mosher

text: Robert "Bob" Mosher (19. tammikuuta 1915 Auburn, New York – 15. joulukuuta 1972 Encino, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen radio- ja televisiokäsikirjoittaja. Vuonna 1937 Susquehannan yliopistosta valmistuneen Mosherin käsikirjoittamiin sarjoihin kuuluvat muun muassa "Amos ’n’ Andy", "Meet Mr. McNutley", "Leave It to Beaver", "Ichabod and Me", "Bringing Up Buddy" ja "Me hirviöt".


title: Heimbürger

text: Heimbürger voi tarkoittaa:


title: Wu (Han-dynastian keisari)

text: Han-dynastian keisari Wu eli Han Wudi (, pinyin: hànwǔdì; 156 eaa – 29. maaliskuuta 87 eaa) oli Han-dynastian seitsemäs keisari. Hän hallitsi vuodesta 141 eaa kuolemaansa. Hänet muistetaan aluelaajennuksistaan sekä vahvan ja keskitetyn kungfutselaisen valtion organisoinnista.


title: Wu (Han-dynastian keisari)

text: Wu oli edeltäjänsä, keisari Jingin kymmenes lapsi. Hänen äitinsä oli Wang Zhi. Hänen omaksi seuraajakseen nousi Zhao, yksi hänen lapsistaan.


title: Jääkiekon Elitserien-kausi 1994–1995

text: Jääkiekon Elitserien-kausi 1994–1995 oli Ruotsin Elitserienin 20. kausi. Sarjaan osallistui 12 joukkuetta, ja sen voitti HV71. HV71 nousi pudotuspeleissä runkosarjan kahdeksannelta sijalta mestaruuteen, joka oli seuran historian ensimmäinen. Runkosarjan ensimmäinen oli Djurgårdens IF, ja runkosarjan pistepörssin voitti Mika Nieminen, joka oli myös pudotuspelien pistepörssin voittaja. Sarjasta ei tippunut joukkueita.


title: Jääkiekon Elitserien-kausi 1994–1995

text: Hallitsevana mestarina kauteen lähti Malmö IF, ja uutena joukkueena sarjaan oli noussut AIK. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen kesken 22 ottelun alkusarja, josta kymmenen parasta jatkoi jatkosarjaan. Alkusarjan kaksi viimeistä joutuivat pelaamaan Allsvenskaniin paikastaan Eliterienissä.


title: Allekirjoittanut

text: Allekirjoittanut oli suomalainen yhtye, jonka muodostivat Tommi Lindell sekä Raptorissa vaikuttaneet JuFo III ja Izmo. Kokoonpano julkaisi yhden albumin, nimeltään "Generation Å". Vuonna 1995 ilmestynyt albumi oli viisi viikkoa Suomen virallisella albumilistalla, parhaimmillaan sijalla 32.


title: Richard Libertini

text: Richard Libertini (21. toukokuuta 1933 Cambridge, Massachusetts – 7. tammikuuta 2016) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen elokuvarooliensa joukossa olivat osat komedioissa "Älkää ampuko hammaslääkäriä" (1979) ja "Nimeni on Fletch" (1985). Vuonna 1980 hänellä oli rooli "Kippari-Kallessa". Libertini esiintyi myös ääninäyttelijänä esimerkiksi animaatioelokuvassa "" (1990).


title: Richard Libertini

text: Libertini oli vuosina 1963–1978 naimisissa Melinda Dillonin kanssa. Liitosta syntyi poika.


title: Mohamed Salman Al-Khuwalidi

text: Mohamed Salman Al-Khuwalidi (s. 18. kesäkuuta 1981) on saudiarabialainen pituushyppääjä.


title: Mohamed Salman Al-Khuwalidi

text: Al-Khuwalidi karsiutui loppukilpailusta Budapestin sisäratojen MM-kilpailuissa 2004. Hän hyppäsi 2. heinäkuuta 2006 Sottevillessä tuloksen 848 cm, joka on voimassa oleva Aasian ennätys edelleen marraskuussa 2009. Hän sijoittui 2006 toiseksi ja kolmanneksi Ateenan maailmancupissa. Vuonna 2007 hän voitti Aasian-mestaruuden Ammanissa tuloksella 816, mutta karsiutui Osakan MM-kilpailuissa.


title: Mohamed Salman Al-Khuwalidi

text: Al-Khuwalidi sai pronssia Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 tuloksella 801. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui loppukilpailusta Pekingin olympialaisissa ja sijoittui kolmanneksi . Hän putosi karsinnassa myös Berliinin MM-kilpailuissa 2009.


title: Jääkiekon Elitserien-kausi 1995–1996

text: Jääkiekon Elitserien-kausi 1995–1996 oli Ruotsin Elitserienin 21. kausi. Sarjaan osallistui 12 joukkuetta, ja sen voitti Luleå HF, joka oli myös runkosarjan ensimmäinen. Runkosarjan pistepörssin voitti Esa Keskinen, ja Pudotuspelien pistepörssin voitti Marko Jantunen. Rögle BK putosi sarjasta, ja sinne nousi Södertälje SK.


title: Jääkiekon Elitserien-kausi 1995–1996

text: Hallitsevana mestarina kauteen lähti HV71. Sarjassa pelattiin 12 joukkueen kesken 22 ottelun alkusarja, josta kymmenen parasta jatkoi jatkosarjaan. Alkusarjan kaksi viimeistä joutuivat pelaamaan Allsvenskaniin paikastaan Elitserienissä.


title: Nödinge

text: Nödinge on entinen taajama Alen kunnassa, Länsi-Götanmaan läänissä Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa.


title: Nödinge

text: Nödinge on kasvanut yhteen Nolin ja Alaforsin taajamien kanssa, jotka kaikki ovat nykyään osa Nödinge-Nolin taajamaa. Se sijaitsee 20 kilometriä pohjoiseen Göteborgista E45-tien varella, Götajoen itäpuolella.


title: Surte

text: Surte on taajama Alen kunnassa Länsi-Götanmaan läänissä Länsi-Götanmaan maakunnassa Ruotsissa. Vuonna 2005 siellä oli 5 740 asukasta.


title: Surte

text: Surte sijaitsee noin 15 kilometriä pohjoiseen Göteborgista.


title: Peroksirikkihappo

text: Peroksirikkihappo (HSO) on peroksidi-ryhmän sisältävä rikkihapon johdannainen. Yhdisteestä käytetään myös nimityksiä, peroksimonorikkihappo, peroksomonorikkihappo ja Caron happo.


title: Peroksirikkihappo

text: Puhtaana peroksirikkihappo on kiinteää valkoista ainetta. Se myydään useimmiten siirappimaisena vesiliuoksena, joka sisältään peroksirikkihapon lisäksi myös rikkihappoa. Liuosta säilytetään kuivajäässä. Peroksirikkihappo ja sen suolat vetyperoksimonosulfaatit ovat erittäin voimakkaita hapettimia ja happo on myös suhteellisen pysymätön. Yhdiste reagoi erittäin kiivaasti, jopa räjähtäen, helposti hapettuvien hienojakoisten metallijauheiden ja orgaanisten yhdisteiden kanssa.


title: Peroksirikkihappo

text: Tislattaessa peroksirikkihapon vesiliuosta muodostuu tuotteina vetyperoksidia sekä rikkihappoa.


title: Peroksirikkihappo

text: Ensimmäisen kerran peroksirikkihappoa valmisti saksalainen kemisti Heinrich Caro, jonka mukaan yhdisteestä käytetään toisinaan nimeä Caron happo.


title: Peroksirikkihappo

text: Peroksirikkihappoa valmistetaan laboratorio-olosuhteissa 90-prosenttisen vetyperoksidiliuoksen ja klooririkkihapon välisellä reaktiolla. Reaktio suoritetaan –40 °C:n lämpötilassa.


title: Peroksirikkihappo

text: Peroksirikkihappoa muodostuu, myös peroksidirikkihappoliuoksen seisoessa. Peroksirikkihappoa muodostuu enemmän, jos peroksidirikkihappoliuokseen on lisätty rikkihappoa. Teollisesti peroksirikkihappoa valmistetaan pääasiassa käsittelemällä kaliumpersulfaattiliuosta rikkihapolla, jolloin muodostuu myös kaliumpyrosulfaattia.


title: Peroksirikkihappo

text: Peroksirikkihappoa käytetään sellun valmistuksessa ligniinin valkaisuaineena. Lisäksi yhdistettä käytetään väriaineiden valmistamiseen sekä orgaanisessa kemiassa valmistettaessa ketoneista laktoneita ja alkeeneistä estereitä. Yhdistettä voidaan käyttää myös orgaanisten emästen, kuten pyridiinin, aniliinin ja alkaloidien analyysissä.


title: Kalevi Koskinen

text: Kalevi Koskinen (s. 16. helmikuuta 1932 Kalvola) on suomalainen oopperalaulaja ja laulupedagogi. Koskinen on äänialaltaan tenori. Hän opiskeli Lahdessa Tauno Kaivolan johdolla 1959–1969. Oopperauransa Koskinen aloitti Lahden oopperassa vuonna 1959. Vuonna 1972 hänet kiinnitettiin Kansallisoopperaan. Koskinen on esiintynyt myös Savonlinnan oopperajuhlilla ja tehnyt Suomessa ja ulkomailla yhteensä yli sata oopperaroolia.


title: Kalevi Koskinen

text: Oopperatyönsä ohella Koskinen työskenteli kanttoriurkurina Hämeenkosken seurakunnassa. Hän oli Hämeen läänin Koskella (Hämeenkoski) kansakoulunopettajana monet vuodet.


title: Kalevi Koskinen

text: Oopperalaulajana Koskinen tuli tunnetuksi varsinkin koomisista rooleista. Levylle hän on tehnyt muun muassa Saltun roolin Leevi Madetojan oopperassa "Pohjalaisia". Levytys on vuodelta 1975, ja oopperan johtaa Jorma Panula. Oopperauransa jälkeen Koskinen toimi Päijät-Hämeen konservatorion laulun lehtorina. Koskisen oppilaina ovat olleet monet Suomen eturivin oopperalaulajat, kuten Mika Pohjonen ja Jyrki Anttila.


title: Muinaiset

text: Muinaiset voi tarkoittaa:Lisäksi "muinaisilla" voidaan viitata mihin tahansa esihistorialliseen kansaan, rotuun tai lajiin sekä fiktiossa ja tieteellisessä tekstissä.


title: Osituksen sovittelu

text:
Osituksen sovittelu tarkoittaa osituksen lopputuloksen muuttamista osapuolten kannalta kohtuullisemmaksi. Sovittelu pannaan vireille tekemällä käräjäoikeuteen osituksen moite eli moitekanne osituksen toista osapuolta vastaan. Sovittelusta säädetään avioliittolaissa (234/1929, 103b §). Sovittelukeinoja ovat seuraavat menettelyt
Kaksi ensimmäistä sovittelukeinoa eivät sovellu tilanteisiin, joissa puolisoiden kaikki omaisuus on kertynyt avioliiton aikana, ja he omistavat sen puoliksi ja heillä on samansuuruinen avio-oikeuden alainen omaisuus, josta on vähennetty velat.


title: Osituksen sovittelu

text: Tuomioistuin voi sovitella ositusta, jos lain mukaan tehty ositus johtaa kohtuuttomuuteen tai toinen puoliso saa siinä perusteetonta etua. Tilannetta arvioitaessa ratkaisuun vaikuttaa avioliiton kestoaika, puolisoiden yhteistä taloutta edistävät toimet, heidän toimensa omaisuuden kerryttämiseksi ja muut talouteen vaikuttavat toimet. Sovitteluun ei vaikuta puolison käyttäytyminen eikä avioliiton purkautumiseen johtanut syyllisyys.


title: Osituksen sovittelu

text: Osituksen sovittelua käytetään usein silloin, kun puolisoiden varallisuudet ovat hyvin erisuuruiset tai kun kaikki omaisuus on kertynyt ennen avioliittoa. Jos avioliitto tällöin kestää vain lyhyen ajan, olisi omaisuuden puolittaminen kohtuutonta. Sovittelun tuloksena molemmat säilyttävät oman omaisuutensa eikä varakkaampi maksa tasinkoa. Toinen tavallinen tilanne on se, että vain toisella puolisolla on varallisuutta, joka on hankittu yhteisesti pitkän avioliiton aikana. Tällöin avioehtosopimuksen määräys, ettei puolisoilla ole avio-oikeutta toistensa varallisuuteen, johtaisi kohtuuttomuuteen. Silloin vähemmän omistavalle voidaan myöntää osittainen avio-oikeus varakkaamman puolison omaisuuteen.