title: Blasinhevosenkenkäyökkö

text: Blasinhevosenkenkäyökkö ("Rhinolophus blasii") on lepakko, joka elää Välimerellä, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-Idässä.


title: Blasinhevosenkenkäyökkö

text: Lepakon pituus on noin viisi senttiä, ja siipien kärkiväli noin 28 cm. Se painaa noin kymmenen grammaa. Blasinhevosenkenkäyököt viihtyvät pienissä 3-4 yksilön ryhmissä. Ravinnokseen laji käyttää hyönteisiä.


title: Isohevosenkenkäyökkö

text: Lepakon pituus on noin 6,5 senttiä ja siipien kärkiväli noin 35–40 cm. Se painaa 17–34 grammaa. Isohevosenkenkäyökön nenän rakenne on monimutkainen ja se koostuu kolmionmuotoisesta kärjestä, satulanmuotoisesta keskikohdasta ja hevosenkengän muotoisesta alaosasta.


title: Isohevosenkenkäyökkö

text: Laji viihtyy luolissa ja maanalaisissa onkaloissa.


title: Isohevosenkenkäyökkö

text: Isohevosenkenkäyököt viettävät horrosta lokakuusta huhtikuuhun, mutta heräävät pari kertaa viikossa.


title: Isohevosenkenkäyökkö

text: Isohevosenkenkäyökkönaaraat saavuttavat sukukypsyyden 3 vuoden iässä. Pariutuminen tapahtuu syksyllä ja naaras synnyttää poikasen kesäkuun lopussa tai heinäkuun alussa. Laji synnyttää kerralla vain yhden poikasen.


title: Jorma Vennola

text: Jorma Vennola (s. 1943 Helsinki) on suomalainen teollinen muotoilija. Hän on työskennellyt vuodesta 1970 alkaen erilaisten teollisten muotoiluprojektien parissa. Työuransa hän aloitti Princetonissa Yhdysvalloissa Creative Playthings -yhtiön lelusuunnittelijana. Vennola on myös suunnitellut muun muassa Oraksen ensimmäisiä muovikuorisia ja kosketusvapaita hanoja. Lisäksi hän on muotoillut lasia, suunnitellut kotitalouskoneita ja traktoreita.


title: Jorma Vennola

text: Vennola on saanut seuraavat tunnustukset työstään:


title: Texasin yliopisto, San Antonio

text: Texasin yliopisto, San Antonio (engl. The University of Texas at San Antonio, käytetään lyhenteitä UT San Antonio tai UTSA) on osavaltiollinen julkinen yliopisto San Antoniossa Texasissa. Se kuuluu laajempaan niin kutsuttuun University of Texas Systemiin. Yliopisto on perustettu 5. kesäkuuta 1969 ja siellä on lähes 30 000 opiskelijaa.


title: Vasamasiilikäs

text: Vasamasiilikäs ("Euplagia quadripunctaria") on värikäs ja melko isokokoinen perhonen. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin lajeihin, joiden suojelemiseksi on perustettava erityisten suojelutoimien alueita ja kuuluu liitteen ensisijaisesti suojeltaviin lajeihin.


title: Vasamasiilikäs

text: Melko kookas perhonen, jonka siipiväli on 46–62 mm ja naaraat ovat hieman koiraita kookkaampia. Etusiivet ovat tummanruskeat, vihertävällä metallisella hohteella. Siiven etureunasta siiven poikki suuntautuu kolme leveää, vaaleankeltaista juovaa, joista kaksi uloimmaista yhtyvät muodostaen Y-kirjaimen muotoisen kuvion. Perhosen vanhetessa vaalea väri haalistuu. Takasiivet ovat ruosteenpunaiset ja niissä on muutamia tummia laikkuja.


title: Vasamasiilikäs

text: Enimmäkseen eurooppalainen perhoslaji, jota tavataan Euroopassa Espanjasta Alpeille ja Turkkiin ja edelleen Lähi-idässä aina Iraniin asti. Pohjoismaissa vasamasiilikäs on tavattu vain kahdesti: Suomessa Kotkassa vuonna 1972 ja Tanskassa Fynin saarella vuonna 2003. Lentoaika on heinäkuusta elokuuhun, joskus aina syyskuuhun saakka.


title: Vasamasiilikäs

text: Rodoksen Petalúdhesissa sijaitseva Perhoslaakso on tunnettu useiden perhoslajien, myös vasamasiilikkäiden, massaesiintymistä.


title: Vasamasiilikäs

text: Vasamasiilikäs on metsäisten ympäristöjen laji. Perhoset lentävät pääasiassa iltapäivästä yöhön ja monista muista siilikkäistä poiketen käyvät ahkerasti kukilla.


title: Vasamasiilikäs

text: Naaras munii noin 250 munaa ravintokasvin lehtien alapinnoille. Toukka talvehtii.


title: Vasamasiilikäs

text: Polyfagisen toukan ravintokasveihin kuuluu etenkin nokkonen ("Urtica dioica"), mutta myös ratamot, vadelma, kuusamat, voikukka, peipit, horsmat, euroopanpähkinäpensas sekä jalavat.


title: Perkjärvi

text: Perkjärvi ( v:een 1948 Перк-ярви ja v:sta 1948 Кирпичное, "Kirpitšnoje") on kylä Perkjärven eteläpuolella Kyyrölän kunnassa Viipurin piirissä Venäjällä. Perkjärvi kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa.


title: Perkjärvi

text: Suomelle kuuluessaan Perkjärvi sijaitsi Muolaan eteläosassa Kanneljärven kunnan rajalla noin 13 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta lounaaseen. Punnuksen naapurikyliä Muolaan puolella olivat lännessä Perkjärven asemakylä, pohjoisessa Taaperniemi sekä Keskikylän muodostaneet Orola, Pyykkölä, Norkkola ja Jääskelä, idässä Lavola ja Ilola sekä etelässä Kanneljärven puolella Harju ja Häme. Perkjärven kyläkeskusta sijaitsi noin neljä kilometriä pitkän Perkjärven eteläpuolella. Lisäksi kylän itäosaan ulottuu Suulajärven pohjoispää. Perkjärven laskujoki Perojoki muodostaa osittain kylän pohjoisrajan.


title: Perkjärvi

text: Kyläkeskustan lisäksi Perkjärven itäpuolella oli Savikon kulmakunta ja Suulajärven rannalla Maisniemen kulmakunta. Perkjärven kylän halki kulki maantie Parkkilasta kantatie 63 Perkjärven asemakylään ja edelleen Kuolemajärven puolelle. Tästä maantiestä erkani kylätiet pohjoiseen Savikon kulmakunnan kautta Keskikylään, itään Ilolaan ja etelään Maisniemen kulmakunnan kautta Hämeen kylään. Lisäksi kylän halki kulki kapearaiteinen Perkjärvi–Savikko-rautatie Perkjärven asemalta Savikon kulmakunnalla sijainneelle tiilitehtaalle. Perkjärven rannalla sijainnut ruhtinas Soltikoffin kolmikerroksinen tiilirakenteinen huvila purettiin 1930-luvulla ja sen tiilistä rakennettiin Äyräpään kirkko.


title: Perkjärvi

text: Kylä oli käynyt läpi monenlaisia vaiheita. Ennen rautatien rakentamista se oli pieni syrjäkylä. Sittemmin Venäjältä suuntautunut huvila-asutus ja ruhtinas Soltikoffin Savikkoon perustama tehdas nostivat kylän kukoistukseen. Suomen itsenäistyminen lopetti huvila-asutuksen ja johti kylän taloudelliseen ahdinkoon, josta selvittiin kehittämällä kylän maataloutta. Vuonna 1936 Perkjärven kylän pinta-ala oli 51,44 neliökilometriä, josta oli peltoa 446 hehtaaria, niittyä 12 hehtaaria ja metsää 4 371 hehtaaria. Kylän peltopinta-ala lisääntyi vuonna 1929 suoritetun Perkjärven laskun myötä. Maatalouden ohella kylässä oli useita suuria kanaloita, joista Averin kanala oli Pohjoismaiden suurimpia. Savikon kulmakunnalla toimi Savikon saha ja tiilitehdas. Perkjärven länsirannalla sijaitsi Koteja Kodittomille ry:n omistama Karjalan lastenkoti, jonne oli sijoitettu noin 40-50 orpolasta.


title: Perkjärvi

text: Perkjärven koulupiiri perustettiin vuonna 1889 ja koulu aloitti toimintansa syksyllä 1890 omassa koulurakennuksessa kylän keskustassa. Perkjärven koulupiiriin kuului Perkjärven kylä Maisniemen kulmakuntaa lukuun ottamatta, joka kuului Ilolan koulupiiriin. Koulupiirin kuuluivat aluksi myös myöhemmin perustetut Perkjärven asemakylän, Ilolan, Taaperniemen ja Muolajärven koulupiirit. Karjalan lastenkylässä toimi oma yksityinen kansakoulu, jonka omisti Koteja Kodittomille Lapsille ry.


title: Perkjärvi

text: Perkjärven asukkaat evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle. Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle, jossa Perkjärven asukkaat asutettiin pääasiassa Akaaseen ja jonkin verran myös Valkeakoskelle.


title: Turkinmänty

text: Turkinmänty ("Pinus brutia") on Välimeren itäosassa kasvava havupuulaji.


title: Turkinmänty

text: Se kasvaa 27–35 metriä korkeaksi. Oksat ovat epäsäännöllisiä. Neulaset ovat 10–18 cm pitkiä ja kasvavat useimmiten kaksittain.


title: Idänambrapuu

text: Idänambrapuu ("Liquidambar orientalis") on ambrapuiden sukuun kuuluva suurikokoinen lehtipuu, jota tavataan luonnonvaraisena pienellä alueella Vähässä-Aasiassa.


title: Idänambrapuu

text: Idänambrapuu kasvaa tavallisesti 6–12 metriä korkeaksi, mutta voi saavuttaa jopa 30 metrin korkeuden. Puun runkoa peittää paksu, punertavanharmaa kaarna. Lehdet muistuttavat muodoltaan hieman vaahteranlehtiä ja asettuvat oksaan kierteisesti. Lehdet ovat kourasuonisia, sormijakoisia, 3–5-liuskaisia ja hammaslaitaisia. 5-liuskaiset lehdet ovat usein toiseen kertaan sormihalkoisia ja 3-liuskaisia. Idänambrapuun pallomaiset emikukat ovat valkoisia ja ovat yksittäiskukinnoissa. Hedekukat ovat keltaisia ja kukkivat pienissä tertuissa. Laji kukkii huhti-toukokuussa. Hedelmät ovat piikikkäitä ja pallomaisia. Hedelmät sisältävät runsaasti lenninsiivellisiä siemeniä.


title: Idänambrapuu

text: Luonnonvaraisena idänambrapuuta tavataan Turkin lounaisosissa ja Kreikan Rodoksella. Lajia viljellään muun muassa Etelä-Euroopassa.


title: Idänambrapuu

text: Idänambrapuun tyypillisiä kasvupaikkoja ovat kosteat laaksot, joissa pohjavesi on korkealla.


title: Idänambrapuu

text: Idänambrapuun pihkasta, sisäkuoresta ja puuaineksesta valmistetaan hartsinkaltaista tuoksuvaa ainetta, storaksia, jolla on käyttöä rohdoksena ja hajusteteollisuudessa. Storaksia on käytetty ulkoisena lääkkeenä syyhyyn, haavoihin ja haavaumiin. Storaksibalsamihöyryllä on hengitettynä limaa irroittava vaikutus henkitorvessa. Puun siemenet sisältävät huomattavia määriä sikimihappoa.


title: MC Alger

text: Mouloudia Club d'Alger () on algerialainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1921. Sen kotistadionina toimii Stade 5 Juillet 1962, joka sijaitsee Algerissa. Joukkue on voittanut kuusi kertaa Algerian-mestaruuden, joista viimeisin on vuodelta 2010. Se on voittanut myös kerran Afrikan Mestarien liigan vuonna 1976.


title: Yōkō Gushiken

text: Yōkō Gushiken (, s. 26. kesäkuuta 1955 Ishigaki) on japanilainen nyrkkeilijä, joka piti vuosina 1976–1981 hallussaan WBA-ammattilaisliiton alemman kärpässarjan maailmanmestaruutta. Nyrkkeilyuran jälkeen Gushiken on tullut tunnetuksi TV persoonana.


title: Yōkō Gushiken

text: Vasenkätinen Gushiken ryhtyi ammattilaiseksi menestyksekkään amatööriuran jälkeen vuonna 1974. Ensimmäisestä kahdeksasta ottelustaan ammattilaisena hän voitti viisi tyrmäyksellä. 10. lokakuuta 1976 Gushiken pääsi iskemään WBA-liiton alemman kärpässarjan maailmanmestaruudesta Juan José Guzmánia vastaan. Ottelu päättyi Gushikenin voittoon seitsemännen erän tyrmäyksellä. Gushiken puolusti mestaruuttaan menestyksekkäästi 13 kertaa, joista kahdeksan voittoa tuli tyrmäyksellä. Valtakausi mestarina päättyi vasta 8. maaliskuuta 1981, kun Gushiken kärsi uransa ensimmäisen ja ainoan tappion tittelinpuolusuksessä Pedro Floresia vastaan 12. erässä teknisellä tyrmäyksellä. Saman vuoden elokuussa Gushiken ilmoitti lopettavansa uransa ja ryhtyi manageriksi.


title: Perkjärven asemakylä

text: Perkjärven asemakylä eli Kirillovskoje () on maaseututaajama Kyyrölän maalaiskunnassa Viipurin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksella Perkoisenjärven itäpuolella Pietari–Viipuri-radan varrella olevan Perkjärven rautatieaseman ympärillä. Perkjärvi kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli aikoinaan Suomen Muolaan kunnan kylä.


title: Perkjärven asemakylä

text: Suomelle kuuluessaan Perkjärven asemakylä sijaitsi Muolaan lounaisosassa Kanneljärven ja Uudenkirkon kuntien rajojen läheisyydessä, joista sen erotti Valtion omistama Pällilän kruununpuisto. Matkaa Muolaan kirkonkylään Kirkkorantaan oli noin 16 kilometriä. Idässä Perkjärven asemakylä rajoittui Perkjärven kylään.


title: Perkjärven asemakylä

text: Perkjärven asemakylä oli vireä taajama, jossa oli ennen talvisotaa lähes 1 000 asukasta. Taajamassa oli kaksi kansakoulua, kotiteollisuuskoulu, Perkjärven luterilainen rukoushuone, Perkjärven ortodoksinen kirkko, Kannaksen Osuusliikkeen myymälä, Kekin, Himasen ja Suokkaan yksityiskaupat, postitoimisto, puhelinkeskus, apteekki, suojeluskunnan talo, urheilukenttä ja ampumarata. Aseman läheisyydessä toimi myös makaronitehdas. Taajaman halki kulki maantie, joka alkoi kantatie 63 varrelta Parkkilasta ja johti Uudenkirkon puolelle valtatie 15:lle. Taajamasta johti kylätie koilliseen Perkjärven länsirannalla sijainneeseen Koteja Kodittomille Lapsille ry:n omistamaan Karjalan lastenkotiin ja etelään Kanneljärven puolella olleelle Lounatjoen asemalle. Perkjärven asemalta johti kaksi pistoraidetta: Perkjärvi–Savikko-rautatie itään Perkjärven kylään Savikon tiilitehtaalle ja toinen länteen Perkjärven tykistöleirille, joka nimestään huolimatta sijaitsi Uudenkirkon puolella Kaukjärvellä. Monet aseman seudun asukkaat kävivät töissä Viipurissa. Perkoisenjärven rannoilla oli paljon huviloita.


title: Perkjärven asemakylä

text: Ensimmäisen koulun Perkjärven asemalle perusti rautatiehallitus, mutta tähän kouluun ei otettu muita kuin rautatieläisten lapsia. Kunnallinen koulu taajamaan perustettiin vuonna 1910 Viipurin läänin kuvernöörin päätöksen perusteella. Tätä ennen Perkjärven asemanseutu oli kuulunut Perkjärven kylän koulupiirin. Perkjärven aseman koulu toimi aluksi vuokrahuoneissa, kunnes sille valmistui oma koulutalo vuonna 1912. Vuoden 1921 oppivelvollisuuslain jälkeen rautatiehallitus luovutti koulunsa Muolaan kunnalle ja tämän jälkeen kunnalla oli kaksi koulurakennusta, joissa toimi yksi alakoulun opettaja ja kaksi yläkoulun opettajaa. Rautatienkoulu tuhoutui talvisodassa, mutta toinen koulu säilyi.


title: Perkjärven asemakylä

text: Perkjärven aseman asukkaat evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle. Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle, jossa Perkjärven aseman asukkaat asutettiin Akaaseen.


title: Perkjärven asemakylä

text: Nykyisen venäläisen nimensä paikkakunta sai 1948.


title: Amos Tutuola

text: Amos Tutuola (20. kesäkuuta 1922 Abeokuta – 8. kesäkuuta 1997) oli nigerialainen kirjailija. Hän sovelsi naivistista, koomista tyyliä romaaneissa, joista ylivoimaisesti tunnetuin on vuonna 1952 ilmestynyt esikoisromaani "Palmuviinijuoppo". Teoksen kerronta nojaa joruboiden kansantarinoihin.


title: Afántou

text: Afántou () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ródoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αφάντου, "Dimotikí Enótita Afántou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ródoksen saarella, Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 6 911 ja varsinaisen Afántoun kaupungin väkiluku 6 072 (vuonna 2011).


title: Afántou

text: Afántoun kaupunki sijaitsee Ródoksen itärannikolla viisi kilometriä Falirákista. Afántou oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ródoksen kuntaan yhdessä Archángeloksen, Attávyroksen, Ialysóksen, Kallithéan, Kámeiroksen, Líndoksen, Nótia Ródoksen ja Petaloúdeen kanssa.


title: Afántou

text: Afántoussa kasvaa hedelmiä ja oliivipuita, ja se tunnetaan myös matoistaan. Afántoussa on muun muassa kolme kilometriä pitkä hiekkaranta ja golfkenttä.


title: Afántou

text: Afántoun kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Archángelos

text: Archángelos () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ródoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αρχαγγέλου, "Dimotikí Enótita Archangélou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ródoksen saarella, Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 7 615 ja varsinaisen Archángeloksen kaupungin väkiluku 5 384 (vuonna 2011).


title: Archángelos

text: Archángelos sijaitsee Ródoksen itärannikolla noin 30 kilometriä saaren pääkaupungista Ródoksesta etelään. Archángelos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ródoksen kuntaan yhdessä Afántoun, Attávyroksen, Ialysóksen, Kallithéan, Kámeiroksen, Líndoksen, Nótia Ródoksen ja Petaloúdeen kanssa.


title: Archángelos

text: Archángeloksen kaupungissa on arkkienkeli Mikaelille pyhitetty kirkko vuodelta 1845. Muita alueen nähtävyyksiä ovat Tsampíkan luostari, Koúmeloksen tippukiviluola ja Stegnán uimaranta.


title: Archángelos

text: Archángeloksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


Poliisihallinnon Päälliköt ja Asiantuntijat ry (PolPa) on ylempää poliisipäällystöä ja poliisihallinnon johtavia viranhaltijoita muun muassa virkaehtosopimusneuvotteluissa edustava yhdistys.


title: Poliisihallinnon Päälliköt ja Asiantuntijat

text: Yhdistys on perustettu Turussa vuonna 2009. Aloitteentekijöinä toimivat Suomen Nimismiesyhdistys ja Poliisilakimiehet, jotka tällä tavoin yhdistivät edunvalvontatoimintansa. Yhdistys on kuitenkin avoin kaikille poliisin palveluksessa oleville, korkeakoulututkinnon suorittaneille. Yhdistyksen jäsenmäärä oli vuoden 2010 alussa noin 150.


text: Yhdistyksen puheenjohtaja on apulaispoliisipäällikö Antero Rytkölä sekä varapuheenjohtajina poliisiylitarkastaja Esko Ruokonen ja apulaispoliisipäällikkö Harri Kangas.


title: Mesopotamian taide

text: Mesopotamian taide oli Mesopotamian historiallisella alueella Eufratin ja Tigriin jokien välisellä alueella syntyneessä korkeakulttuurissa tehtyä kuvataidetta ja arkkitehtuuria 5 000-luvulta eaa. 300-luvulle eaa., kunnes Aleksanteri Suuren valloitus liitti alueen hellenistisen kulttuurin piiriin. Tyypillisiä aiheita olivat ihmisfiguurit, kasvi- ja eläinaiheet.


title: Mesopotamian taide

text: Mesopotamialaisten taiteeseen liittyviä keksintöjä olivat Cire perdue -pronssivalutekniikka noin 4000 eaa. ja keramiikassa dreijaustekniikka noin 3400 eaa. Kullan, hopean ja kuparin käsittelyssä oltiin taitavia. Metallia ei alueella ollut, vaan kaikki metalli tuotiin Sumeriin ulkomailta.


title: Mesopotamian taide

text: Mesopotamialaiset kuvasivat henkilöt pukeutuneina, sota-asussa. Ihmisfiguurit seisovat varuillaan, valmiina yllätyksiin. Henkilöt ovat karkeita, voimakkaita ja lihaksikkaita. Assyrialaiset sota-aiheiset korkokuvat ovat maailmanhistorian julmimpia ja myös suuremmoisimpia taistelukuvauksia.


title: Mesopotamian taide

text: Koristeellisin keinoin kuvattiin uskonnollisia menoja, hallitsijoiden voimaa ja mahtia. Rakennettiin poltetuista savitiilistä torneja, temppeleitä ja palatseja ja koristeltiin ne mosaiikein ja freskoin. Oltiin taitavia kivenhakkauksessa, metallitaonnassa ja ruukkujen valmistamisessa.


title: Mesopotamian taide

text: Kaivauksista löydetyt Urin kuninkaalliset haudat ovat noin vuodelta 2750, jossa vainajilla oli hienoja kultakoruja. Urista on löydetty myös laatikko nimeltään "Taistelusäännöt". Sen toisella puolella on kuvia sodasta ja toisella puolella rauhanajasta. Urista löydettiin myös yllättäen suuria kaksikerroksia taloja, jotka oli rakennettu savitiilistä pyöreiden avointen pihojen ympärille. Niissä oli käymälät ja viemärit. Kylpyhuoneita ei ollut. Talot olivat ilmeisesti rikkaiden omistamia.


title: Mesopotamian taide

text: Uskonto oli sumerilaisen taiteen pääasiallinen innoittaja. Kaupunkivaltioiden kaudella suosittuja aiheita olivat rukoilevat hahmot. Terrakottasavea ja -tiiliä käytettiin taiteessa ja käytännön arkkitehtuurissa. Tiilet poltettiin auringossa ja niistä rakennettiin palatseja ja temppelitorneja, joista käytetään nimitystä zikkurat. Ne olivat ikään kuin portaat taivaaseen. Ylhäällä papit, jumalan edustajat, tarkkailivat taivaankappaleita ja ennustivat niistä.


title: Mesopotamian taide

text: Kuvanveisto oli staattista, ja sen arvoperspektiiviä noudattaville pienoisveistoksille tehtiin tyypilliset suuret silmät. Upotustöissä käytettiin lasuurikiveä ja helmiäistä.


title: Mesopotamian taide

text: Arvoperspektiivin käytöstä ovat esimerkkeinä kaksi säilynyttä steelaa eli muistomerkkeinä palvellutta pystysuoraa kivipaatta. Vanhemmassa kuningas Naram-Sinin voiton muistomerkissä (2300–2200 eaa.) voitokas hallitsija on nousemassa kukkulalle kaksi kertaa kookkaampana muita hahmoja ja voitetut hän polkee jalkojensa alle. Tätä steelaa pidetään myös maailman vanhimpana maisemakuvauksena. Realistisesti kuvatut yksityiskohdat korostavat hallitsijan sankaruutta samoin kuin tähtisymbolein kuvatut jumaluudet taivaalla. Toinen säilynyt steela on Babylonian kaudelta. Siinä Hammurabi on vastaanottamassa laintaulua auringonjumalalta.


title: Mesopotamian taide

text:
Sumerilaisten valta kukistui neljännesvuosisadan kuluttua, ja valta siirtyi seemiläiselle Sargonille. Teokraattinen pappisvalta väistyi sotilasvallan tieltä. Sotilasvallan korostuminen näkyi myös taiteissa. Pronssivalun kehittyneisyydestä kertoo hallitsijan taitavasti tehty pää, joka on noin vuodelta 2000 eaa. Luonnollisen kokoisen veistoksen silminä ovat alun perin olleet upotetut jalokivet. Letitetyt hiukset ja parran kiharat kuvastavat valtaa.
Taiteessa korostuivat eloisuus, yksityiskohdat, naturalismi ja metallivalutekniikan hyvä hallinta.


title: Mesopotamian taide

text: Lagasin ruhtinas Gudea rakennutti temppeleitä ja palatseja ja veistätti yli 30 patsasta dioriitista. Patsaat esittävät häntä itseään laatimassa rakennusten piirustuksia tai istumassa majesteettisena valtaistuimella.


title: Mesopotamian taide

text: Hammurabin lakisteele on vuodelta noin 1760 eaa. Kiven yläosaan kaiverrettu reliefi kuvaa Hammurabia ottamassa auringonjumalalta vastaan lakeja. Patsaan fallosmuoto, miehisen ylivallan symbolina, korostaa pappiskuninkaan puolijumalallista asemaa.


title: Mesopotamian taide

text: Myös Babylonian valta perustui monessa suhteessa saveen, jota oli runsaasti saatavilla, savi oli halpaa ja sitä oli helppo käsitellä. Savesta muovattiin tiiliä, tehtiin savitauluja ja käyttöesineitä. Hammurabin aikana rakennettiin poltetusta ja auringossa kuivatusta tiilestä palatseja ja temppeleitä. Aina sumerilaisten ajoista lähtien oli rakennustaide ollut hyvin kehittynyttä. Myös lasitettu tiili otettiin käyttöön. Varhaisimmat koristelussa käytetyt kuviot olivat geometrisia, myöhemmin alettiin käyttää myös naturalistisia eläinkuvioita. Kohokuvaveistoksia alettiin myös tehdä ja heraldiset koristekuviot oolivat olleet käytössä jo noin 2500 eaa.


title: Mesopotamian taide

text: Babylonian kukoistus näkyi myös arkkitehtuurissa. Babylonin juhlakatu portteineen muistutti Pariisin riemukaarta. Babylon on kuuluisa valtavasta Baabelin tornista eli Babylonin tornista, joka oli Mardukin temppelin osa, ja riippuvista puutarhoistaan, jotka olivat yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Baabelin torni oli 90 metriä korkea torni.


title: Mesopotamian taide

text: Ihmishahmojen kuvaamisen erikoispiirteitä oli tyylitelty lihaksisto. Palattiin takaisin kohti sumerilaista jäykkää muotokieltä. Voimakasta lihaksistoa korostettiin. Merkittäviä veistoksia olivat kuningaspatsaat ja monumentaaliset rintakuvat.


title: Mesopotamian taide

text: Assyrialaisten taide oli naturalistista ja sommittelu vapaampaa kuin aikaisempi kaavamainen tyyli. Palatseja alettiin koristella. Kuvattiin erityisesti hallitsijoita ja heidän elämäänsä. Keskeisiä aiheita olivat sota-, metsästys-, kultti- ja hovielämänkuvaukset. Lisäksi kuvattiin tarueläintä tai henkeä esittävää hahmoa nimeltä lamassu, joka kuvattiin viisijalkaisena ihmispäisenä härkänä.


title: Mesopotamian taide

text: Taide oli yksinomaan julkista ja virallista. Se keskittyi kuvaamaan kuninkaita ja heidän armeijoitaan. Taidetta käytettiin myös sotapropagandan välineenä taukoamatta sotineiden assyrialaisten aikana. Rakennettiin yhä suurempia linnoitusten ympäröimiä palatseja. Ne olivat aluksi aksiaalisia, mutta vähitellen tilat alettiin yhdistää toisiinsa diagonaalisesti. Käytävät olivat seremonialisia ja niitä vartioivat jopa viisi metriä korkeat lamassut eli fantasiaeläimet, joissa oli ihmisen, härän ja linnun aineksia. Aasian ja Euroopan taiteessa hybridieläimet ovat olleet yleisiä, mutta tuskin missään ne ovat samalla tavalla pelottavia kuin assurialaisten aikana. Seiniä kiersivät reliefit, joiden aiheet olivat kertovia ja realistisia. Aiheiltaan ne olivat sotaisia voiton reliefejä tai teurastuskuvauksia. Ne ajoittuvat noin 800–600-luvulle eaa. Väkivaltaa suorastaan ihannoitiin ja ihmisten tai eläinten tappaminen kuvattiin naturalistisesti. Tapahtumat kuvattiin sarjakuvamaisesti tilanteesta toiseen edeten. Ne olivat taiteen historian ensimmäisiä kertovia esityksiä.


title: Mesopotamian taide

text: Nebukadressar II:n aikana Babylonin kaupunki rakennettiin takaisin entiseen loistoonsa. Tänä valtakunnan viimeisenä kukoistuskautena Babyloniassa oli 53 temppeliä, joista komein oli ylijumala Mardukin pyhäkkö Esangila. Yksi muurin porteista on myöhemmin 1900-luvulla rekonstruoitu, nimittäin Ishtarin portti, jonka tiiliseiniä koristivat friisit. Portti oli tehty poltetuista ja kiiltävistä tiilistä, joissa oli käytetty sinistä lapis lazuli -jauhetta. Koristeena oli eläimiä ja kukkafriisejä. Eläimet olivat alun perin punaisia, mutta hapettuminen muutti niiden värin. Portissa oli kaksi tornia, joiden huippu oli hammaslaitainen, kuten kaupungin muuritkin.


title: Mesopotamian taide

text: Persialaisaikana Mesopotamian taide sai vaikutteita Kreikasta ja Egyptistä, jotka kuitenkin olivat monessa mielessä jäljessä Mesopotamian kulttuuria.


title: Mesopotamian taide

text:
Mesopotamian arkkitehtuuria leimaa jatkuva sodan uhka, joten rakennettiin linnoituksia. Rakennuksista tehtiin leveitä, jotta sisäänkäynnin puolustus olisi mahdollista. Babylonialaisilla oli portteja raskaine portaaleineen sekä pilarein vahvistettu kehys ja pronssiovet. Symmetrisesti molemmin puolin sisäänkäyntiä olevat leijonat ovat myös alkujaan tuolta ajalta.
Kahdenlaisia savitiilestä valmistettuja temppeleitä rakennettiin: maan tasalle rakennettuja ja zikkurrateja eli porrasmaisia temppelitorneja, porraspyramideja, joiden huipulta papit tutkivat tähtien kulkua ja ennustivat niistä tulevia asioita. Eurooppalaiset ovat oppineet tornien rakentamisen mesopotamialaisilta. Zikkurrat tehtiin useista terassimaisista, ylöspäin pienenevistä kerroksista ja sen huipulla oli kulttihuone. Näitä savitiilisiä temppeleitä ei ole säilynyt kokonaisina. Käytössä oli samantapainen seccomaalaus-tekniikka kuin Egyptissä. Suurin melko hyvin säilynyt zikkurrat on Urin porraspyramidi noin vuodelta 2100 eaa. Perustana on suuri suorakaiteen muotoinen rakennelma, jonka kulmat osoittavat pääilmansuuntiin.


title: Mesopotamian taide

text: Käänteentekevä keksintö oli myös holvi. Ensin tehtiin niin sanottuja valeholveja ja sitten holveja, joissa kaaren oma jännite piti kivet paikallaan.


title: Mesopotamian taide

text: Rakennettiin temppeleitä ja palatseja. Vähitellen koristelussa alettiin käyttää lasitettua savitiiltä, joissa tavallisimmat värit olivat syvä ja kirkas sininen, kirkas ja kirpeä keltainen, hehkuvan punainen, täyteläisen ruskea, häikäisevä valkoinen ja räikeä vihreä. Väreistä käytettiin aina vain kahta pääväriä kerrallaan. Koristelussa oli usein taitavasti kuvattuja eläinhahmoja. Veistoskoristelun aiheita olivat hovielämä, metsästys ja erilaiset kultit.


title: Mesopotamian taide

text: Hammurabin vallan aikana arkkitehti saattoi menettää henkensä, jos hänen rakentamansa talo sortui. Jos talon omistajan poika kuoli sortumassa, arkkitehdin poika surmattiin.


title: Mesopotamian taide

text: Palatseja alettiin koristella vasta Assyrian aikana. Tiedetään, että palatsien sisustus oli loisteliasta. Joitakin savitauluja on säilynyt. Niissä kerrotaan muun muassa norsunluisista jakkaroista, sängyistä ja valtaistuimista. Rakennuksia koristeltiin seinämaalauksin, reliefiveistoksin, lasitetuin fajanssipaneelein ja mosaiikein.


title: Mesopotamian taide

text: Koska Sumerissa ei ollut kiviä, tavalliset talot rakennettiin kaislasta. Niin tehdään vielä nykyisinkin. Opittiin myös tekemään auringossa kuivatettuja savitiiliä. Sitten taloja rakennettiin savesta ja vähitellen myös poltetuista tiilistä. Luonnonkiviä oli vaikea saada. Niiden kuljetus jokien äyräiltä oli hankalaa, joten niitä käytettiin vain koristelussa ja silloinkin säästeliäästi.


title: Mesopotamian taide

text: Mesopotamian alueella kivi oli harvinaista ja savitiilet eivät ole kestäneet aikaa, vaan murentuneet rauniokummuiksi eli telleiksi.


title: Mesopotamian taide

text: Monet vaakunakilpien eläimet, kuten griippi ja siivekäs kotkapäinen leijona, ovat Mesopotamian taiteen luomien demonisten eläinhirviöiden eräänlaisia toisintoja. Broby-Johansenin mukaan papiston nykyisinkin käyttämät messukasukat ovat babylonialaisten loistoasujen jatketta.


title: Suomen Nimismiesyhdistys

text: Suomen Nimismiesyhdistys on perustettu vuonna 1921 Tampereella. Yhdistykseen kuuluu poliisipäälliköitä, apulaispoliisipäälliköitä, vouteja ja syyttäjiä. Sen jäsenmäärä on noin 150. Nimismiesyhditys on Suomen Lakimiesliiton ja Poliisi-, ulosotto-, syyttäjä- ja maistraattilakimiesten edunvalvontajärjestön jäsenyhdistys.


title: Suomen Nimismiesyhdistys

text: Yhdistyksen nykyinen puheenjohtaja on apulaispoliisipäällikkö Antero Rytkölä. Varapuheenjohtajina ovat kihlakunnansyyttäjä Heikki Lehto ja kihlakunnanvouti Markku Hiltunen. Yhdistyksen sihteeri on apulaispoliisipäällikkö Jukka Mäkilähde ja rahastonhoitaja henkikirjoittaja Seppo Puheloinen.


title: Suomen Nimismiesyhdistys

text: Nimismiesyhdistyksen aikaisempia puheenjohtajia ovat olleet mm. poliisiylijohtaja Mikko Paatero, poliisijohtaja Pentti Saira, poliisiylitarkastaja Tapani Tiilikainen ja kihlakunnanvouti Antero Tuomi.


title: Kuivasjärven Aura

text: Kuivasjärven Aura ry on vuonna 1949 perustettu oululainen urheiluseura. Seura oli alkujaan kyläseura, mutta laajeni myöhemmin koko kaupungin seuraksi. Seuran lajeina ovat tällä hetkellä yleisurheilu ja hiihto, aiemmin myös suunnistus, naisvoimistelu, jalkapallo ja lentopallo. Yleisurheilussa seura oli seuraluokittelun kymmenes vuonna 2006, jolloin sillä oli lisenssejä yhdeksänneksi eniten yhdessä HKV:n kanssa (299). Vuonna 2017 lisenssejä oli 639. Kuivasjärven Aura on Oulun suurin yleisurheiluseura, joka keskittyy lasten ja nuorten liikuttamiseen. Seura kuuluu nuorissa Suomen 10 parhaan seuran joukkoon ja aikuisissa 30 parhaan joukkoon.


title: St John’s College (Cambridge)

text: St John’s College on yksi englantilaisen Cambridgen yliopiston 31 collegesta. Sen perusti vuonna 1511 Lady Margaret Beaufort, kuningas Henrik VII:n äiti, joka oli kuollut jo 1509, mutta aloittanut perustamiseen johtaneen prosessin ennen kuolemaansa. Collegen nimi juontuu evankelista Johanneksen mukaan nimetystä "Hospital of St John the Evangelist" -sairaalasta, joka oli sijainnut collegen paikalla 1200-luvulta alkaen.


title: St John’s College (Cambridge)

text: St John’s Collegen pääsisäänkäynti valmistui 1516. Sen yläpuolelle on kaiverrettu Lady Margaret Beaufortin vaakuna, jonka molemmin puolin on kuvattuna myyttinen eläinhahmo (), jolla on norsun häntä, antiloopin vartalo ja vuohen pää. Sarviaan tämä eläin pystyy tarinan mukaan kääntämään haluamaansa suuntaan. Portin yläpuolella on evankelista Johannesta esittävä patsas, jonka juurelle kuvattu kotka on evankelista Johanneksen tunnuseläin. Ensimmäinen piha on collegen vanhinta osaa ja se valmistui 1511–1520. Vanhan sairaalan kappelin perustukset ovat näkyvissä nurmikolla. Uuden kappelin suunnitteli Sir George Gilbert Scott ja se rakennettiin 1868. Uuden kappelin on katsottu vääristäneen ensimmäisen pihan mittasuhteet.


title: St John’s College (Cambridge)

text: Mittasuhteiltaan harmonisena pidetyn, tiilirakennusten ympäröimän Toisen pihan suunnittelivat Ralph Symons Westminsteristä ja Gilbert Wigg Cambridgestä. Piha rakennettiin 1589–1599. Kolmannen pihan pohjoispuolen muodostaa 1624 rakennettu vanha kirjasto. Länsi- ja eteläpuoli valmistuivat vasta 1669–1672 collegen toivuttua Englannin sisällissodasta; college edusti siinä rojalismia muuten parlamentaristisessa kaupungissa. Kolmannen pihan pohjoispuolella virtaa Cam-joki, jonka ylittävät kaksi siltaa, jotka tunnetaan nimillä "Kitchen Bridge" ja "The Bridge of Sighs".


title: St John’s College (Cambridge)

text: Joen toisella puolella on uusgoottilaista tyylisuuntaa edustava Uusi piha, joka valmistui 1831. Sen suunnittelivat Thomas Rickman ja Henry Hutchinson. Uuden pihan yhdistää collegen vanhoihin osiin "The Bridge of Sighs" (), jolla ei ole venetsialaisen samannimisen sillan kanssa juuri muuta yhteistä kuin se, että molemmat ovat katettuja siltoja. Uuden pihan keskellä oleva torni tunnetaan myös hääkakkuna (). Joen länsipuolella sijaitsee "The School of Pythagoras", joka on Cambridgen vanhin edelleen aktiivisessa käytössä oleva yliopistorakennus.


title: Hylkysaari

text: Hylkysaari (ruots. "Vrakholmen", ent. suom. "Vrakholma") on Helsingin Kruunuvuorenselällä Korkeasaaren vieressä sijaitseva saari, jossa aikoinaan oli luotsiasema. Myöhemmin siellä sijaitsi Suomen merimuseo, joka vuonna 2007 siirrettiin Kotkaan. Saari on yhdistetty kahdella maapenkereellä Korkeasaareen.


title: Hylkysaari

text: Hylkysaaren nimenä on kartoissa vuodesta 1655 lähtien vaihdellen Kalfholmen, Kallholmen, Kalholmen ja Kahlholmen. Nimi on tarkoittanut joko "kaljua", puutonta saarta tai läheisen Korkeasaaren viereistä pienempää saarta eli "vasikkaa" (ruots. kalf 'vasikka'). Nimi Vrakholmen esiintyy kartoissa 1700-luvun jälkipuoliskolta lähtien. Suomenkieliseksi nimeksi oli jo vuonna 1908 ehdolla Hylkysaari, mutta virallisesti vahvistettiin vuonna 1909 Vrakholma ja vasta vuonna 1928 nykyinen nimi. Hylkysaari kuuluu Helsingin 19. kaupunginosaan Mustikkamaa–Korkeasaari.


title: Hylkysaari

text: Korkeasaaren eläintarhan avauduttua 1800-luvun lopulla, Hylkysaaresta muodostui erinomainen paikka huvilaelämälle. Toinen saaren huviloista on edelleen kunnostettuna asuinkäytössä, sen sijaan toinen, rapistunut huvila purettiin 1960-luvun lopulla. Saaren käyttötarkoitus muuttui 1900-luvun alussa, kun luotsiasema siirrettiin Vallisaaresta Hylkysaareen. Luotsiasema oli toiminnassa aina 1960-luvulle asti.


title: Hylkysaari

text: Suurin osa Hylkysaaren asukkaista muutti muualle Helsinkiin jo 1950-luvun aikana. Viimeinen asukas muutti pois luotsikasarmista tammikuussa 1966.


title: St John’s College

text: St John’s College voi viitata ainakin seuraaviin oppilaitoksiin:


title: I Love You Phillip Morris

text: I Love You Phillip Morris on yhdysvaltalainen tosipohjainen draamakomedia vuodelta 2009. Elokuva perustuu huijarin ja moninkertaisen vankikarkurin Steven Jay Russellin (Jim Carrey) elämään. Vankeudessa Russell rakastuu sellitoveriinsa Phillip Morrisiin (Ewan McGregor). Morrisin vapauduttua vankilasta Russell pakenee neljä kertaa voidakseen olla yhdessä ihastuksensa kohteen kanssa.


title: Avio-onnea Morganeiden tapaan

text: Avio-onnea Morganeiden tapaan on Marc Lawrencen ohjaama romanttinen komedia vuodelta 2009. Elokuva kertoo menestyvästä manhattanilaisesta pariskunnasta (Hugh Grant ja Sarah Jessica Parker), joiden avio-onni julkisivun takana rakoilee. Yllättäen he joutuvat murhan silminnäkijöiksi ja FBI toimittaa heidät todistajina turvaan Wyomingiin. Maalaismiljöössä myös parin romanttinen liekki alkaa voimistua uudestaan.


title: Invictus – voittamaton

text: Invictus – voittamaton on Clint Eastwoodin ohjaama Nelson Mandela -aiheinen draamaelokuva vuodelta 2009. Sen tapahtumat sijoittuvat Etelä-Afrikassa vuonna 1995 pelatun Rugby World Cup -turnauksen ympärille. Presidentti Mandelaa esittää Morgan Freeman ja Matt Damon François Pienaaria, Etelä-Afrikan rugbymaajoukkueen kapteenia. Elokuva sai Oscar-ehdokkuudet parhaasta miespääosasta (Freeman) sekä parhaasta miessivuosasta (Damon).


title: Pimeyden ytimessä (elokuva)

text: Pimeyden ytimessä on Martin Campbellin elokuvaohjaus, joka perustuu löyhästi hänen itsensä ohjaamaan, BBC:n tuottamaan samannimiseen televisiosarjaan. Pääosaa esittää Mel Gibson ja elokuva oli hänen paluunsa elokuviin pitkän tauon jälkeen.


title: Pimeyden ytimessä (elokuva)

text: Nyt-liitteen kolme kriitikkoa antoivat elokuvalle pistekeskiarvon 1,8.


title: Mikael Forsell

text: Mikael Forsell on ruotsalainen jääpalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edusti urallaan Ruotsin maajoukkuetta sekä seuratasolla Lesjöfors IF:ää, Villa Lidköpingiä ja IF Bolticia. Vuonna 1995 hänet valittiin vuoden miespelaajaksi Ruotsissa.


title: Up in the Air

text: Up in the Air on vuonna 2009 valmistunut Jason Reitmanin ohjaama draamakomedia. Se perustuu Walter Kirnin samannimiseen romaaniin vuodelta 2001. Se kertoo yrityssaneeraajasta, jonka liikkuvainen elämä menee sekaisin juuri, kun hän on saavuttamaisillaan lentoyhtiön kymmenen miljoonan kanta-asiakasmailin rajan. Elokuvan pääosissa ovat George Clooney, Vera Farmiga ja Anna Kendrick.


title: Up in the Air

text: Elokuva sai ensi-iltansa Telluriden elokuvajuhlilla 5. syyskuuta 2009. Suomessa ensi-ilta oli 29. tammikuuta 2010. Elokuva sai kuusi Oscar-ehdokkuutta kategorioissa paras elokuva, ohjaus, sovitettu käsikirjoitus, miespääosa (Clooney) ja naissivuosa (Farmiga ja Kendrick). Elokuva palkittiin parhaan käsikirjoituksen Baftalla ja Golden Globella.


title: Up in the Air

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 265 arvostelun perusteella laskettuna kriitikoiden arvosteluista 91 prosenttia oli positiivisia.


title: Petaloúdes

text: Petaloúdes (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πεταλούδων, "Dimotikí Enótita Petaloúdon") on yksi Ródoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ródoksen saarella, Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 14 962 (vuonna 2011).


title: Petaloúdes

text: Petaloúdes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ródoksen kuntaan yhdessä Afántoun, Archángeloksen, Attávyroksen, Ialysóksen, Kallithéan, Kámeiroksen, Líndoksen ja Nótia Ródoksen kanssa. Kunnallisyksikön suurin taajama on Kremastí.


title: Petaloúdes

text: Petaloúdeen laakso tunnetaan perhosistaan, ja myös koko kunnallisyksikön nimi kuuluu suomeksi "Perhoset".


title: Petaloúdes

text: Petaloúdeen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:


title: Giórgos Dónis

text: Geórgios ”Giórgos” Dónis (, s. 29. lokakuuta 1969) on kreikkalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja. Kesästä 2018 lähtien hän on toiminut Panathinaikosin päävalmentajana.


title: Giórgos Dónis

text: Pelaajaurallaan Dónis oli ensimmäinen Englannin Valioliigassa pelannut kreikkalainen siirtyessään Blackburn Roversiin vuonna 1996.


title: Giórgos Dónis

text: Dónis aloitti uransa PAS Gianninan joukkueessa 1990. Hän löi itsensä läpi heti debyyttikaudellaan ja suurseura Panathinaikos FC ostikin miehen riviinsä jo seuraavana vuonna. Hän edusti Panathinaikosta viisi kautta ja oli mukana johdattamassa joukkuetta Mestarien liigan välieriin kaudella 1995/96. Euromenetys teki Dóniksesta tunnetun myös Kreikan ulkopuolella ja kesällä 1996 hän siirtyi ensimmäisenä kreikkalaispelaajana Englannin Valioliigaan, Blackburn Roversin joukkueeseen. Siirtosumma oli myös tuolloinen kreikan ennätys.


title: Giórgos Dónis

text: Kausi Blackburnissa ei sujunut täysin suunnitelmien mukaan, ja Dónis pelasi vain 22 liigaottelussa tehden kauden aikana kaksi maalia. Kesällä 1997 Dónis kuitenkin jätti Blackburnin ja palasi kotimaahansa. Hän edusti seuraavan kauden AEK Ateena ja palasi vielä 1999 Englantiin, Sheffield Unitediin. Ura ei kuitenkaan lähtenyt enää uuteen nousuun ja kauden 1999/2000 hän edusti Huddersfield Townia. Dónis palasi vielä kaudeksi 2000/01 AEK Ateenaan, jossa lopetti uransa 31-vuotiaana.


title: Giórgos Dónis

text: Kreikan maajoukkueessa Dónis pelasi vuosina 1991–97 yhteensä 24 maaottelua tehden niissä viisi maalia. Hän ei kuitenkaan ollut mukanana Kreikan joukkueessa MM-kisoissa 1994.Dónis aloitti valmennusuransa 2003 Ilisiakosin joukkueessa. Yhden kauden jälkeen hän siirtyi Larissan päävalmentajaksi ja johdatti juuri Beta Ethnikiin nousseen seuran divisioonan mestariksi ja nousuun Kreikan Superliigaan. Hyvä menestys jatkui myös pääsarjatasolla kahdeksannen ja kymmenennen sijan myötä. Kaudella 2006/07 seura nappasi yllättäen Kreikan cupin mestaruuden kaadettuaan Panathinaikosin finaalissa 2–1. Seuraavalla kaudella Dónis luotsasi Larissan eurokentille ja UEFA Cupin karsinnoissa kaatui juuri Blackburn Rovers. Kausi 2007/08 päättyi lopulta komeasti kuudenteen sijaan liigassa. Dónis jätti tehtävänsä Larissassa huhtikuussa 2008 ja siirtyi AEK Ateenan päävalmentajaksi. Suurseurassa oli kuitenkin tuulista, ja Dóniksen pesti jäi puolivuotiseksi. Kehno menestys UEFA Cupissa johti potkuihin marraskuussa 2008.


title: Giórgos Dónis

text: Heinäkuussa 2009 Dónis siirtyi Kreikan Superliigaan nousseen Atromitosin päävalmentajaksi. Kaudella 2010/11 Dónis johdatti Atromitosin Kreikan cupin loppuotteluun, jossa se kuitenkin hävisi hänen entiselle seuralleen AEK:lle 3–0. Dónis toisti tempun kaudella 2011/12, mutta mestaruus jäi edelleen haaveeksi Olympiakosin vietyä finaali nimiinsä jatkoajan jälkeen 2–1. Kreikan liigassa Atromitos sijoittui loistavasti neljänneksi. Kauden jälkeen Dónis siirtyi maan suurseuroihin kuuluvan PAOK Thessalonikin päävalmentajaksi. Pesti PAOKissa päättyi kuitenkin potkuihin jo huhtikuussa 2013, kun seura hävisi Kreikan cupin välierissä Asteras Tripolisille.


title: Giórgos Dónis

text: Lokakuussa 2013 Dónis teki kauden loppuun ulottuvan sopimuksen kyproslaisseura APOELin kanssa. Dóniksen johdolla APOEL voitti Kyproksen liigamestaruuden kaudella 2013/14. Liigan voitto huipensi seuran kauden, sillä pari viikkoa aiemmin APOEL oli voittanut Kyproksen cupin. Kaudella 2014/15 Dónis luotsasi APOEL:n Mestarien liigan lohkovaiheeseen, jossa saavutukseksi jäi yksi tasapelipiste AFC Ajaxia vastaan. Tammikuussa 2015 heikot peliesitykset kotimaan liigassa johtivat Dóniksen potkuihin.


title: Giórgos Dónis

text: Helmikuun lopulla 2015 Dóniksesta tuli saudiseura Al-Hilalin päävalmentaja. Dóniksen johdolla seura voitti Kings Cup of Championsin kesällä 2015. Dónis sai potkut seurasta toukokuussa 2016.


title: Giórgos Dónis

text: Heinäkuussa 2016 Dónis allekirjoitti kahden sopimuksen Al-Sharjahin kanssa. Joukkueen heikko menestys johti kuitenkin Dónisin potkuihin jo tammikuussa 2017.


title: Giórgos Dónis

text: Elokuun alussa 2017 Dónis palasi kyproslaisen APOELin päävalmentajaksi. Dónisin johdolla APOEL selvitti tiensä Mestarien liigan lohkovaiheeseen. APOEL pelasi lohkovaiheessa kaksi tasapeliä ja jäi heikomman maalieronsa turvin lohkojumboksi Borussia Dortmundin taakse. Dónis sai potkut tehtävistään maaliskuussa 2018, kun APOEL putosi Kreikan liigan kärjestä kärsittyään 4-2 tappion Apollon Limassolille.


title: Giórgos Dónis

text: Kesäkuussa 2018 Dónis allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Panathinaikosin kanssa.


title: Iñaki

text: Iñaki on miehen etunimi. Sitä käytetään Ignatiuksen baskinkielisenä muotona.


title: Trinity Hall

text: Trinity Hall on yksi Cambridgen yliopiston 31 collegesta. Sen perusti Norwichin piispa William Bateman vuonna 1350. Myöhemmin keskiaikainen tapa nimetä collegeja "halleiksi" väistyi (esim. Pembroke Hall nimettiin Pembroke Collegeksi). Trinity Hallin viereen oli kuitenkin melkein kaksisataa vuotta Trinity Hallin jälkeen perustettu kuningas Henrik VIII:n rakennuttamana suurempi Trinity College, joten Trinity Hall ei enää voinut tehdä nimenmuutosta, ja vanha nimi jäi voimaan.


title: Trinity Hall

text: Trinity Hallilla on alusta lähtien ollut vahva traditio oikeustieteen opetuksessa. Collegen itsensä mukaan traditio juontaa seudulla vuonna 1349 raivonneeseen mustaan surmaan, jonka seurauksena mm. lainoppineita ja papistoa oli kuollut niin paljon, että college perustettiin paikkaamaan näillä aloilla tuolloin vallinnutta vajausta.


title: HMS Vanquisher

text: HMS Vanquisher (viirinumero D54) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vanquisher

text: Alus tilattiin kesäkuussa 1916 John Brown and Companyltä Clydebankistä osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin 27. syyskuuta 1916 ja alus laskettiin vesille 18. elokuuta 1917.


title: HMS Vanquisher

text: "HMS Vanquisher" palveli 1921 Atlantin laivaston 2. hävittäjälaivueen 4. hävittäjäviirikössä. Alus osallistui loppu kesästä 1921 laivueen mukana ja 2. risteilijälaivueen kanssa kontra-amiraalin johtamaan Itämeren purjehdukseen. Osastoon kuuluivat risteilijät "HMS Curacoa" (lippulaiva), "HMS Caledon", "HMS Castor" ja "HMS Cordelia" sekä hävittäjät "HMS Vanquisherin" lisäksi "HMS Vectis", "HMS Winchelsea", "HMS Viscount", "HMS Viceroy", "HMS Venetia", "HMS Violent" ja "HMS Wolfhound". Alus lähti 31. elokuuta viirikkönsä alusten kanssa Plymouthista. Ne kohtasivat 1. syyskuuta risteilijät ja 3. hävittäjäviirikön alukset Dealin edustalla, josta osasto purjehti 2. syyskuuta Brunsbutteliin.


title: HMS Vanquisher

text: Alus siirrettiin 1920-luvun puolessa välissä Välimeren laivastoon. Se liitettiin 1938 Portlandiin sijoitettuun 1. Sukellusveneidentorjuntalaivueeseen.


title: HMS Vanquisher

text: "HMS Vanquisher" muodosti 1939 yhdessä "HMS Mackayn", "HMS Versatilen", "HMS Walkerin", "HMS Warwickin", "HMS Whirlwindin" ja "HMS Winchelsean" kanssa läntisen reitin suojaksi sijoitetun 11. Hävittäjälaivueen.


title: HMS Vanquisher

text: "HMS Vanquisher" oli lokakuusta 1939 alkaen telakalla Devonportissa, mistä se palasi palvelukseen alkuvuodesta 1940. Alus siirrettiin toukokuussa Doverin alaisuuteen avustamaan liittoutuneiden evakuoinnissa Ranskan ja Belgian rannikolta.


title: HMS Vanquisher

text: Alus evakuoi 28. toukokuuta joukkoja Dunkerquesta. Seuraavana päivänä alus kuljetti 241 miestä ja 30. toukokuuta tekemillään kahdella matkalla vielä 1214 miestä. Alus palasi 1. kesäkuuta rannikolle kuljettaen kahdella matkalla 808 miestä. 3. kesäkuuta alus kuljetti ensin 37 miestä ja päivän toisella matkallaan 414 miestä.


title: HMS Vanquisher

text: Alus suojasi 12. kesäkuuta Ranskan laivaston taistelulaiva "Jean Bartin" Casablancaan, mistä se palasi 19. kesäkuuta evakuoimaan joukkoja Biskajanlahden satamista. Alus kävi St. Nazairessa ja La Pallicessa ennen paluutaan Plymouthiin 22. kesäkuuta, minkä jälkeen se palasi saattuetehtäviin.


title: HMS Vanquisher

text: "HMS Vanquisher" siirrettiin syyskuussa Liverpooliin 8. Saattajaryhmään suojaamaan Atlantin saattueita. Alus suojasi saattuetta OB216.


title: HMS Vanquisher

text: "HMS Vanquisher" palveli vuoden 1941 alun ryhmänsä mukana saattuetehtävissä, kunnes se määrättiin Freetowniin paikallissaattajaksi. Alus liittyi 13. tammikuuta saattueeseen WS9A "HMS Veloxin" ja "HMS Wild Swanin" kanssa. Hävittäjät erkanivat 18. tammikuuta saattueesta saavuttaessa Freetowniin.


title: HMS Vanquisher

text: Alus suojasi 20. tammikuuta saattuetta WS9A "HMS Boreasin", "HMS Veloxin" ja "HMS Wild Swanin" kanssa paikallissuojauksena alkumatkan Kapkaupunkiin. Paikallissuojaus erkani 22. tammikuuta saattueesta palaten Freetowniin, jonne saavuttuaan liittyivät 16. helmikuuta saattueeseen WS9B.


title: Breaking the Habit

text: Breaking the Habit on kappale Linkin Parkilta. Se on kuudes ja viimeinen single yhtyeen toiselta, vuonna 2003 julkaistulta studioalbumilta, Meteoralta. Single julkaistiin 14. kesäkuuta 2004. Breaking the Habit -kappaleesta on tehty myös musiikkivideo, jonka on ohjannut Linkin Park -yhtyeen Joe Hahn.


title: Breaking the Habit

text: Kappaleen on kirjoittanut yhtyeen laulaja Chester Bennington, mutta alkuperäinen kirjoittaja oli yhtyeen jäsen Mike Shinoda. Kappale kertoo sulkeutuneiden kavereiden huumeriippuvuudesta. Mike Shinoda kertoi Kerrang!:lle, että kappaleesta piti alun perin tulla instrumentaalinen, yli kymmenminuuttinen kappale, mutta yhtye päätti muuttaa kappaletta yhteisestä päätöksestä. Osa tästä pidemmästä versiosta julkaistiin Underground 9.0 Fan Club -demolla nimellä Drawing.


title: Breaking the Habit

text: Vuoden 2004 MTV Video Music Awardseissa kappaleen musiikkivideo voitti "Katsojien suosikki" -kategorian.


title: Breaking the Habit

text: Yhdysvaltain Hot Modern Rock Tracks -listalla kappale otti kärkipaikan ja Billboard Hot 100 -listalla kappale oli parhaimmillaan sijalla 20. Alankomaiden singlelistalla kappale oli parhaimmillaan 19:s, Australiassa 23:s, Saksassa 25:s, Ranskassa 27:s, Uudessa-Seelannissa 27:s, ja Britanniassa 39:s.


title: HMS Vectis

text: HMS Vectis oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla.


title: HMS Vectis

text: "HMS Vectis" liitettiin keväällä 1919 muodostettuun uuteen 2. Hävittäjälaivueen 3. Hävittäjäviirikköön, jonka mukana se osallistui bolševikkien vastaisiin toimiin Itämerellä 1919-1920. Alus osallistui 1921 Itämeren purjehdukseen.


title: HMS Vectis

text: Amiraliteetti päätti hankkia romutettavaksi myydyn "RMS Majesticin" koululaivaksi. Aluksen maksuna annettiin sekä rahaa että uppoumaltaan vastaava määrä romutettavia aluksia. Romutettavaksi joutui siten kuusi V- ja W-luokan alusta joukossa "HMS Vectis".


title: HMS Vega (D52)

text: HMS Vega (viirinumero D52, I52 ja L41) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vega (D52)

text: Alus tilattiin kesäkuussa 1916 Doxfordilta Sunderlandista osana vuosien 1916-1917 yhdeksättä tilausta. Aluksen köli laskettiin 11. joulukuuta ja se laskettiin vesille 1. syyskuuta 1917. Alus valmistui 12. joulukuuta. Se vaurioitui 1918 palvellessaan Suuressa laivastossa.


title: HMS Vega (D52)

text: "HMS Vega" kuului 1921 Atlantin laivaston 6. Hävittäjälaivueeseen ennen siirtoaan reserviin. Alus valittiin 1939 muutettavaksi ilmatorjuntakykyiseksi saattajaksi (WAIR) osana uudelleen varustautumisohjelmaa ja se siirrettiin toukokuussa Chathamin telakalle.


title: HMS Vega (D52)

text: "HMS Vega" aloitti koeajot lokakuussa ja se määrättiin suojaamaan Pohjanmeren saattueita. Alus liittyi marraskuussa Rosythiin sijoitettuihin saattajiin aloittaen joulukuussa itärannikon saattueiden suojaamisen.


title: HMS Velox (D34)

text: HMS Velox (viirinumero D34) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Velox (D34)

text: Alus tilattiin kesäkuussa 1916 William Doxdord and Sonsilta Sunderlandista osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin tammikuussa 1917 ja alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 17. marraskuuta. Alus valmistui 1. huhtikuuta 1918, jolloin se oli varustettu nopeaksi miinalaivaksi.


title: HMS Velox (D34)

text: Alus osallistui ensimmäisen maailmansodan lopulla Ostendin ja Zeebrüggen operaatioihin. Sodan päätyttyä alus jatkoi palvelustaan Atlantin laivaston 1. hävittäjälaivueessa, kunnes se siirrettiin 1930-luvulla reserviin. Alus palautettiin 1939 palvelukseen, jolloin se määrättiin Gibraltarille.


title: HMS Velox (D34)

text: Japanin antauduttua alus poistettiin palveluksesta ja se siirrettiin reserviin. Alus sijoitettiin 1946 poistolistalle ja se myytiin 18. helmikuuta 1947 BISCOlle. Alus saapui marraskuussa hinattuna Metal Industriesille romutettavaksi.


title: HMS Venetia

text: HMS Venetia (viirinumero D53 ja I53) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Venetia

text: Alus tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Skotlannista osana 1916-1917 laivasto-ohjelman yhdeksättä tilausta. Sen köli laskettiin 2. helmikuuta 1917 ja se laskettiin vesille 29. lokakuuta. Alus valmistui 19. joulukuuta, jolloin sille oli tehty valmius toimia tarvittaessa nopeana miinalaivana.


title: HMS Venetia

text: "HMS Venetia" palveli ensimmäisen maailmansodan lopun Suuressa laivastossa, minkä jälkeen se liitettiin Kotilaivaston 2. hävittäjälaivueeseen. Alus palveli vielä Välimeren laivastossa ennen siirtoaan reserviin.


title: HMS Venetia

text: "HMS Venetia" palasi palvelukseen syyskuussa 1939 ja se määrättiin lokakuussa Atlantin saattueiden suojaksi. Alus liittyi 6. tammikuuta 1940 yhdessä "HMS Winchelsean" kanssa Gibraltarille matkaavaan saattueeseen OG31. Alukset erkanivat 8. tammikuuta saattueesta ja liittyivät kotimaahan matkaavaan saattueeseen HG13. Se erkani saattueesta 10. tammikuuta sen saavuttua Liverpooliin.


title: HMS Venetia

text: "HMS Venetia" liittyi 1. maaliskuuta yhdessä sluuppi "HMS Leithin" kanssa Gibraltarille matkaavaan saattueeseen OG20. Alukset erkanivat 2. maaliskuuta saattueesta ja liittyivät kotimaahan matkaavaan saattueeseen HG20, josta "HSM Venetia" erkani seuraavana päivänä vapauttaakseen sluuppi "HMS Aberdeenin" saattueen HG23 suojaamisesta. Alus erkani 6. maaliskuuta saattueesta yhdessä "HMS Leithin" kanssa.


title: HMS Venetia

text: "HMS Venetia" liittyi 7. huhtikuuta yhdessä "HMS Wakefulin" ja sluuppien "HMS Enchantressin" ja "HMS Sandwichin" kanssa kotimaahan matkaavan saattueen HG24 suojaksi. Alus siirrettiin toukokuussa Noren alaisuuteen, jolloin sen tehtävänä oli liittoutuneiden joukkojen evakuointi ja tukeminen Manner-Euroopassa. Se suojasi 12. toukokuuta yhdessä "HMS Vivaciousin" kanssa Alankomaiden kuningasperhettä Hoek van Hollandista kuljettanutta "HMS Codringtonia" (operaatio J).


title: HMS Venetia

text: "HMS Venetia" määrättiin 23. toukokuuta yhdessä "HMS Wild Swanin" ja "HMS Venomousin" kanssa evakuoimaan brittiläisiä joukkoja Boulognesta. Sataman suulla alus joutui saksalaisten miehittämien rannikkopattereiden tuleen, jolloin siihen osui seitsemän kranaattia. Osumat sytyttivät laivan perässä tulipalon. Se jouduttiin ajamaan maihin tulen sammuttamiseksi ja vaurioiden hallintaan saamiseksi. Alus kuitenkin saatiin uudelleen kellumaan. "HMS Wild Swan" ja "HMS Venomous" hiljensivät rannikkopatterit, minkä jälkeen ne avustivat vaurioituneen aluksen takaisin Doveriin.


title: HMS Venetia

text: "HMS Venetia" oli telakalla korjattavana kesäkuusta elokuun alkuun, jolloin se aloitti uudelleen saattueiden suojaamisen. Alus osui miinaan 19. lokakuuta Thamesin suistossa Knobin poijun lähistöllä, jolloin se upposi.


title: HMS Venturous

text: HMS Venturous (viirinumero D87) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla.


title: HMS Venturous

text: Alus tilattiin 12. tammikuuta 1917 William Denny and Brothersilta Dumbartonista. Sen köli laskettiin 9. lokakuuta 1916 ja alus laskettiin vesille 21. syyskuuta 1917. Alus valmistui 29. marraskuuta 1917 varustettuna nopeaksi miinalaivaksi.


title: HMS Venturous

text: Alus myytiin 24. elokuuta 1936 romutettavaksi.


title: HMS Verdun

text: HMS Verdun (viirinumero D93/L93) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Verdun

text: Alus tilattiin Hawthorn Leslie and Companyltä Birkenheadistä osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin 13. tammikuuta 1917 ja alus laskettiin vesille 21. elokuuta. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 3. marraskuuta.


title: HMS Verdun

text: Euroopan sotatoimien päätyttyä alus siirrettiin reserviin. Alus sijoitettiin Japanin antaudutta poistolistalle ja se myytiin huhtikuussa 1946 Grantoniin romutettavaksi.


title: HMS Versatile

text: HMS Versatile (viirinumerot F29 (lokakuu 1917), G10 (maaliskuu 1918-syyskuu 1919), D32 (1920-1940) ja I32 (1940-)) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1917 vesille laskettu Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Versatile

text: Alus tilattiin osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnistä, missä köli laskettiin 31. tammikuuta 1917. Alus laskettiin vesille 31. lokakuuta ja se valmistui 11. helmikuuta 1918.


title: HMS Versatile

text: Vuoden 1919 keväällä Atlantin laivastoon muodostettiin 1. hävittäjälaivue, johon myös "Versatile" liitettiin. Laivueen johtoaluksena oli "HMS Wallace" ja toisen viirikön johtoaluksena "HMS Valorous". Vuonna 1921 laivueista muodostettiin uusia pienempiä laivueita, jolloin "Versatile" pysyi edelleen "Wallacen" johtamassa 1. laivueessa.


title: HMS Versatile

text: Euroopan sotatoimien päätyttyä alus siirrettiin reserviin. Se sijoitettiin 1947 poistolistalle ja alus myytiin 1949 romutettavaksi BISCOlle. Alus saapui hinattuna Grantoniin romutettavaksi.


title: Asessorin naishuolet (vuoden 1937 elokuva)

text: Asessorin naishuolet on Yrjö Nortan ja Toivo Särkän ohjaama suomalainen farssielokuva vuodelta 1937. Se perustuu Agapetuksen samannimiseen romaaniin vuodelta 1935.


text: Asessori Alfred Haaravirralla on vaikeuksia löytää uusi kotiapulainen. Hän ehdottaa pestiä vanhalle tuttavalleen Matildalle. Syntyy sarja väärinkäsityksiä ja kommelluksia ja monenmoisia lemmenkyhäelmiä.


text: Helsinkiläisen asessori Alfred Haaravirran pitkäaikainen kotiapulainen löytyy kuolleena keittiöstä. Alfredin ystävän tuomari Pakkolan tytär Aino valitsee uudeksi apulaiseksi Vienon. Alfredilla on vakaa näkemys siitä, missä on minkin astian paikka, ja hän ajaa vaatimuksillaan Vienon epätoivoon. Alfred kirjoittaa entiselle naisystävälleen Matildalle ja pyytää tätä kotiapulaiseksi Vienon tilalle. Hiljakkoin Yhdysvalloista palannut Matilda on asettunut Vaasaan ja viljelee puheessaan englanninkielisiä sanontoja. Hän käsittää Alfredin kirjeen väärin kosinnaksi ja alkaa suunnitella Helsingin-matkaa. Alfred lähtee Matildaa pakoon. Kun hän palaa juhlista kotiin, Vieno kertoo että neiti on saapunut ja nukkuu sohvalla. Alfred luulee Vienon tarkoittavan neidillä Matildaa. Hän lähtee saman tien, eikä Vieno ennätä kertoa, että vieras on asessorin sisko Eedit Haaravirta.


text: Alfred päätyy rahatta ja ilman matkatavaroita Viipuriin. Niinpä hän pyytää raha-apua tuomari Pakkolalta, joka Ainon kehotuksesta lähtee ottamaan asioista selvää. Pakkola tapaa Alfredin ravintolasta taiteilija Veikko Pajukiven seurasta. Hän maksaa laskun ja lähettää Veikon ja Alfredin hotellihuoneeseen nukkumaan. Itse hän menee Veikon nimellä varattuun viereiseen huoneeseen. Aamulla muuan kauppias tulee hakemaan pukua, jonka Veikko on hänelle rahapulassaan myynyt. Kauppias vie epähuomiossa Pakkolan puvun, jolloin tämä lähettää Veikon Helsinkiin hakemaan toista pukua. Lisäksi Pakkola pyytää Veikkoa viemään viestin Ainolle. Aino on jo aiemmin nähnyt Veikon puistossa maalaamassa, ja nyt heillä on tilaisuus tutustua lähemmin. Myös Alfred ja Pakkola palaavat Helsinkiin. Matildakin on vihdoin matkustanut Alfredin luo. Kun Alfred tapaa Matildan kotoaan, hän järkyttyy perusteellisesti. Aino taas on kertonut isälleen avioituvansa Veikon kanssa. Tuomari Pakkola vastustaa aietta mutta suostuu, jos Alfred nai Matildan.


text: Matilda ei tiedä miten suhtautua Alfrediin. Lopulta Alfred tunnustaa haluavansa avioon Matildan kanssa. Pakkola järkyttyy, kun Alfred tulee vierailulle morsiamensa kanssa, ja joutuu hyväksymään Ainon ja Veikon naimisiinmenon. Niin alkaa Alfredin ja Matildan yhteiselo, ja Vieno jää heille kotiapulaiseksi.


text: Aikalaiskriitikot arvioivat elokuvan vahvuuksiksi Rislakin käsikirjoituksen ja Korhosen näyttelijäsuorituksen. Eero Soini ("Aamulehti") totesi, että ”Agapetuksen romaanista on Ensio Rislakki muovannut todella Valentinin kynän arvoisen käsikirjoituksen, josta ei juuri moitteen sijaa löydä". Arvioija kiitti dialogin nasevuutta. Veikko Sirviön (Ilta-Sanomat) mielestä Rislakki oli onnistunut poistamaan elokuvasta kaikki epäolennaiset kohdat. Helsingin Sanomissa pidettiin Korhosen suoritusta riemastuttavana: ” -- huolimatta siitä, että farssin sävellajissa liikkuva juoni on asettanut hänet jatkuvasti mahdottomien tilanteiden eteen, hän ei eksy liioitteluun vaan tekee kommelluksensa aivan luonnollisella ja hyväksyttävällä tavalla.”


text: Eräässä myöhemmässä kritiikissä elokuva nähdään ajan patinoimana.


text: Kuvaukset aloitettiin 5. tammikuuta 1937, ja ne päättyivät seuraavassa kuussa. Sisäkuvaukset tehtiin Fredrikinkadun studiolla Helsingissä. Ulkokuvia elokuvassa on niukalti. Elokuvaversioon lisättiin Annikki Arnin tulkitsema iskelmänumero "Kevään taika", jonka on säveltänyt Olavi Karu. Arni esitti neliminuuttisen musiikkikappaleen Rytmi-Poikien säestyksellä.


text: "Asessorin naishuolten" katsojamenestys oli keskinkertainen. Vuoden 1945 loppuun mennessä elokuvan bruttotuotto oli 2 843 693 markkaa. Fennada-Filmi tuotti samasta aiheesta uuden elokuvaversion vuonna 1958, ohjaajana Lasse Pöysi ja asessorin roolissa Hannes Häyrinen.


text: "Asessorin naishuolet" esitettiin televisiossa ensi kerran 13. joulukuuta 1964. Finnkino Oy on julkaissut elokuvan DVD:nä.


title: Myrkkypitohui

text: Myrkkypitohui ("Pitohui dichrous") eli aiemmalta nimeltään lepattajaviheltäjä on Uudessa-Guineassa tavattava kuhankeittäjiin kuuluva varpuslintu. Lajilla on linnuille erikoinen ominaisuus; se ja muutamat sen lähisukulaiset ovat myrkyllisiä.


title: Myrkkypitohui

text: Kooltaan myrkkypitohui on 15–20 cm. Myrkkypitohuin pää, siivet ja selkä ovat mustat ja muodostavat voimakkaan kontrastin punaoranssin selän ja vatsan kanssa. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään.


title: Myrkkypitohui

text: Myrkkypitohuin myrkyllisyys selvisi vuonna 1989, kun Uudessa-Guineassa ollut tutkija sai oireita käsiteltyään lintua. Myöhemmin selvisi, että lepattajaviheltäjän höyhenet, iho ja lihakset sisälsivät erittäin myrkyllistä alkaloidia, homobatrakotoksiinia. Etelä-Amerikassa elävät nuolimyrkkysammakot erittävät samaa yhdistettä. Lepattajaviheltäjän höyhenet sisältävät homobatrakotoksiinia jopa 20 μg. Eräät muutkin lähisukulaislajit, kuten parvipitohui ("Pitohui kirhocephalus"), isoviheltäjä ("Pseudorectes ferrugineus") ja mustaisoviheltäjä ("Melanorectes nigrescens") ovat myrkyllisiä, mutta myrkkypitoisuudet ovat myrkkypitohuita pienempiä. Lajien myrkyllisyyden syytä ei täysin vielä tunneta. Yhdeksi lähteeksi on arveltu ravintoa. Lepattajaviheltäjä syö monenlaisia hyönteisiä ja on mahdollista, että myrkky on peräisin eräistä kovakuoriaislajeista, joita lintu syö.


title: Myrkkypitohui

text: Myrkkypitohuin elinympäristöä ovat Uuden-Guinean trooppiset metsät.


title: Myrkkypitohui

text: Pesä on kuppimainen ja rakennettu köynnösmäisten kasvien kärhistä. Pesä sijaitsee puussa ja tuetaan oksiin. Poikaset kuoriutuvat heinäkuussa ja kehittävät nopeasti aikuismaisen höyhenpuvun. Linnut ruokkivat poikasiaan selkärangattomilla eläimillä ja punaisilla marjoilla. Poikasten vanhempien lisäksi pesää puolusti myös muutama muu lepattajaviheltäjäyksilö.


title: Castellina in Chianti

text: Castellina in Chianti on italialainen kunta, jossa on vajaat 3 000 asukasta. Se sijaitsee Sienan maakunnassa ja Toscanan hallintoalueella. Sieltä on matkaa Firenzeen noin 35 kilometriä ja Sienaan 15 kilometriä.


title: Castellina in Chianti

text: Castellina in Chiantin kuntaa ympäröivät kunnat ovat: Barberino Val d'Elsa, Castelnuovo Berardenga, Greve in Chianti, Monteriggioni, Poggibonsi, Radda in Chianti ja Tavarnelle Val di Pesa. Sen pinta-ala on noin 100 neliökilometriä ja korkein paikka on 645 metriä merenpinnasta.


title: Peittokirjonta

text: Peittokirjonta eli peittojen kirjominen alkoi Suomessa 1700-luvun lopulla. Päälleommeltuja peittoja käytettiin seinävaatteina, rekipeittoina, makuupeitonpäällisinä, pöytäliinoina sekä vainajien paarivaatteina. Kirjotut peitot olivat perheissä perintö- ja arvoesineitä ja ne kuuluvat myös tänä päivänä kansanomaisten käsitöittemme kansallisaarteisiin.


title: Peittokirjonta

text: Peittokirjonnassa aiheena ovat geometriset kuviot, kuten ympyrät, neliöt, kolmiot ja ristit sekä puu- ja kasviaiheet. Kuvioiden sommittelussa voidaan erottaa erikseen keskiosa sekä reunaosa. Kirjottujen peittojen suunnitteluun kuuluu käytettävien kuviomuotojen valitseminen, kuvioiden sommittelu sekä värien valinta.


title: Peittokirjonta

text: Peittokirjonnassa kankaana käytetään yleensä mustaa villakangasta. Kirjonnassa käytetään aita-, polveke-, side-, ketju-, varsi-, pykä- ja laakapistoja, joilla rajataan ja täytetään kuvioita. Myös erilaisia kirjottuja ristikkoja käytetään peittämään pohjaa. Kirjontalankana käytetään 2–3-kertaista villalankaa, jonka eri sävyt on saatu alun perin kasvivärjäyksellä. Kirjottujen peittojen kuvioiden sekaan on tapana ollut merkitä tekijän nimikirjaimet sekä vuosiluku.


title: Luettelo Suomen avokanavista

text: Suomen avokanavat sisävesien ja rannikon avokanavat aakkosjärjestyksessä. Avokanava on kanava, jossa ei ole sulkuja.


title: Luettelo Suomen avokanavista

text: Rajanveto siitä, milloin ihmisen muokkaama väylä on kanava ja milloin ei, on horjuva. Valtaosaa sisävesireittien kapeikoista on historian saatossa perattu ja ruopattu kulkukelpoisiksi. Luettelossa on sellaiset kanaviksi eri lähteissä luokitellut väylät, joilla on jonkinlainen veneilymerkitys. Siten esimerkiksi puhtaita uittokanavia, vain kanootilla kuljettavia väyliä ja umpeenkasvaneita väyliä luettelossa ei ole.


title: Avaruuden arvoitukset

text: Avaruuden arvoitukset () on viisiosainen nuortenkirjasarja, jonka on kirjoittanut ruotsalainen lasten- ja nuortenkirjailija George Johansson. Kirjoista on suomennettu kolme ensimmäistä. Kirjojen nimet ovat "Hyvästi maapallo" ("Uppbrott från jorden", 1979), suomeksi 1981, "Uusi kotiplaneetta" ("Planetjakten", 1980), suomeksi 1982, "Tuntematon planeetta" ("På okänd planet" 1982), suomeksi 1983, "Datorernas död" (1983) ja "Barn av Andromeda" (1986). Kirjat sijoittuvat sata vuotta ilmestymisaikojaan myöhemmäksi. Ensimmäisessä kirjassa on kertojana päähenkilö Len Renberg, toisissa ulkopuolinen.


title: Avaruuden arvoitukset

text: Hyvästi Maapallo -kirjassa Maapallo on aivan erilainen kuin nykyään. Maapallo on saastunut lähes asuinkelvottomaksi, joten lähes kaikki ihmiset asuvat muilla planeetoilla. Vain kourallinen asuu Thulessa Grönlannissa. Morning star -avaruusaluksen kapteeni Len Renberg kohtaa tuntemattoman voiman Omin, joka pyytää häntä muuttamaan jonkun naisen kanssa Andromeda-galaksiin. Renberg ihmettelee, kuinka hän ja joku nainen voisivat sinne päästä. Om kertoo voivansa ajatella heidät sinne, sillä "Avaruudessa ajatus on sekä aikaa että välimatkaa voimakkaampi". Om ajatteleekin Renbergin ja tämän rotellissa (rakettihotellissa) Titanilla tapaaman Amalthean Andromeda-galaksiin.


title: Avaruuden arvoitukset

text: Uusi kotiplaneetta -kirjassa Len ja Amalthea laskeutuvat ihmisiä muistuttavien olentojen asuttamalle ja muutenkin Maata muistuttavalle Terra-planeetalle, joka on kuin Maa 1900-luvulla, Yhdistyneet kansakunnat -nimiseen valtioon, joka muistuttaa Yhdysvaltoja ja jonka kansalaiset ovat ylimielisiä planeetan muita asukkaita kohtaan. He vihaavat erityisesti konwoijeja, ryhmää, jonka ajatukset muistuttavat kommunismia. He tapaavat siellä Polaro Onyxin, joka on joutunut vaikeaan elämäntilanteeseen muun muassa vaikean avioliittonsa takia ja haluaa lähteä Lenin ja Amalthean mukaan. Len ja Amalthea suostuvat tähän, ja Len kutsuu Onyxia "liftariksi". He laskeutuvat toiselle Maata muistuttavalle planeetalle, joka on kuin Maa ennen merkittävien sivilisaatioiden syntymistä.


title: Avaruuden arvoitukset

text: Tuntematon planeetta -kirjassa Polaro Onyx kuolee Uudessa Maassa, kun Morning Star räjähtää. Len ja Amalthea yrittävät elää alkeellisella kulttuuritasolla. He keksivät uudelleen asioita, jotka maapallolla keksittiin muinaisuudessa. He kohtaavat planeetalla asuvia ihmistä muistuttavia älyllisiä olentoja. Amalthea tulee raskaaksi, ja kun hänen synnyttämisensä aika tulee, yksi näistä olennoista, vanha naaraspuolinen, tulee toimimaan kätilönä. Lapsi on tyttö, jolla on kuusi varvasta kummassakin jalassa.


title: Androgeenireseptori

text: Androgeenireseptori ("AR") on mieshormonien eli androgeenien vaikutusten välittäjä. Androgeenireseptorista on vain yksi tyyppi ja siihen sitoutuvat sekä testosteroni että dihydrotestosteroni. Osassa soluista testosteroni sitoutuu suoraan reseptoriin, toisissa soluissa testosteroni muuntuu 5-alfa-reduktaasin vaikutuksesta ensin dihydrotestosteroniksi. Androgeenireseptorit vaikuttavat geenien ilmenemiseen, jotka ovat välttämättömiä miestyyppisen fenotyypin kehittymiseen ja säilymiseen.


title: Androgeenireseptori

text: Ihmisen androgeenireseptorin geeni sijaitsee X-kromosomissa: Xq11-12. Tämä tarkoittaa, että miespuolisilla se periytyy aina äidiltä.


title: Androgeenireseptori

text: Androgeenireseptori muistuttaa lähimmin progesteronireseptoria ja progesteroni voi suurissa määrin blokata reseptorin.


title: Androgeenireseptori

text: Ei lainkaan tai vähäisesti toimivat androgeenireseptorit aiheuttavat sairautta nimeltä androgeeni-insensitiivisyys, josta erotetaan useampia muotoja. Kun androgeenireseptori ei kykene lainkaan vastaanottamaan androgeenejä, henkilön fenotyyppi on ulkoisesti aivan naisen kaltainen.


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1953 käytiin Sveitsissä ja A-sarjaan osallistui vain neljä joukkuetta, sillä Kanada ja Yhdysvallat eivät osallistuneet turnaukseen. Lisäksi Tšekkoslovakia keskeytti kilpailun presidenttinsä, Klement Gottwaldin kuoleman vuoksi. Sveitsin B-maajoukkue otteli B-sarjassa kilpailun ulkopuolisena joukkueena. Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueen piti tehdä ensi esiintymisensä näissä kisoissa, mutta sen osallistuminen peruuntui tähtipelaaja Vsevolod Bobrovin sairastuttua. Hopeamitali on toistaiseksi viimeinen (Länsi-)Saksan saavuttama MM-mitali (tosin joukkue voitti pronssia Innsbruckin olympialaisista 1976). Sveitsi saavutti kisoissa pronssia. Seuraavan kerran Sveitsi pääsi mitaleille vuoden 2013 maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Iso-Melkutin

text: Iso-Melkutin on Kanta-Hämeessä Lopella Hämeen järviylängöllä Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Iso-Melkutin

text: Järven pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on syntynyt kangasmaastossa olevaan suppaan, jota on lisäksi kapea harjujakso on muotoilut. Siitä ei ole tiedossa syvyyskarttoja, mutta paikalla vierailevat sukellusryhmät ovat nähneet harjun jatkuvan myös veden alla. Yhtenäisestä harjusta on vedenpinnan yläpuolella näkyvissä kolme pitkää niemeä. Länsipuolen Vähä-Melkuttimen pohjoisranta on syntynyt hajun kurkottaessa alueen yli ja on siten sulkenut sen omaksi järveksi. Sitä seuraavan harjun kärki on yli 300 metrinen Nappilahdennokka, joka sulkee lähes erilleen Nappilahden Iso-Melkuttimen eteläosaan. Harjun jatke on Tokholmin- tai Tokholmannokka , joka 400 metriä pitkänä jakaa järvestä erilleen suojaisan Purinlahden. Järven ainoa saari on samaa harjua ja kuten on myös vastakkaiselta rannalta vastaan tuleva niemennokka. Järven rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä ja sen rannat ovat heikka- ja sorapohjaista kangasmetsää. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy.


title: Iso-Melkutin

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Kaartjärven valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee länsipuoleta Tammelan Kaitajärvi, joka laskee kaivettua ojaa myöten Vähä-Melkuttimeen, joka laskee Iso-Melkuttimeen. Pohjoisesta siihen on johdettu suurimman Valkealammin laskuoja pohjoisimpaan lahteen. Iso-Melkutin laskee lyhyellä ojalla Ämmäojaan, joka juoksee järven ohi tuodessaan ojitetulta Purinsuolta kuivatusvedet. Se jatkaa Yli-Myllyn ja Ali-Myllyn kautta Taipaleenjärven ja Alimmaisen kautta suureen Kaartjärveen. Vedet jatkavat aluksi Kaartjokea, sitten Hyvikkälänjokea ja lopuksi Hiidenjokea myöten alaspäin Vanajaveteen.


title: Iso-Melkutin

text: Järven ympärillä kulkee merkitty patikkareitti. Sen varrelle on rakennettu kaksi laavua. Järven länsipäässä pohjoisrannasta työntyvän niemennokan päässä on toinen ja järven itäpäässä on toinen.


title: Iso-Melkutin

text: Järvi soveltuu sukeltamiseen kirkasvetisyytensä vuoksi. Nähtävyytenä on vedenalainen harju, joka sopii veden yläpuolella kulkevaan harjujaksoon.


title: Iso-Melkutin

text: Iso-Melkutin on syntynyt viimeisen jääkauden sulamisvaiheen aikana kolmannen salpausselän syntyaikoina, kun luoteesta virranneen mannerjäätikön sulamisvedet purkautuivat kaakkoon päin muodostaen suuren sandurin, jota kutsutaan Pernunnummen sandurdeltaksi. Iso-Melkutin sijaitsee sandurin eteläreunan tuntumassa ja se on saattanut syntyä jäätikkörailoon pudonneiden jättimäisten jäälohkareiden hautauduttua hiekkaan ja soraan. Kun nämä myöhemmin sulivat paikalleen, syntyivät syvät kuopat, joihin järvien vesi sitten jäi.


title: Iso-Melkutin

text: Yli 600 metriä lännessä sijaitsevan Tammelen Kaitajärven luotaustiedoista on muodostettu syvyyskartta, joka on julkaistu kartastoissa. Siinä näkyy rantojen vedenalaiset jyrkkärinteiset rannat ja kaakkoispään syvänne, jotka ovat hyviä supan tunnusmerkkejä.


title: Iso-Melkutin

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Melkuten järvi". Järvi oli silloin erämaajärvi vailla asutusta lähimallakaan. Alajuoksun järvissä oli pari myllyä, mitkä ovat järven pohjoispuolella kulkeneen tien lisäksi alueen ainoat karttamerkinnät.


title: Iso-Melkutin

text: Vuoden 1958 peruskartassa johtaa Räyskälästä järvelle muutama polku ja Yli-Myllystä erottavalle kannakselle sieltä tuleva tie. Vuoden 1979 kartassa kulkee metsissä useitakin teitä ja järven ympärille on merkitty polkuja. Suuresta Valkealammista on kaivettu Melkuttimeen oja.


title: Herrad Landsbergilainen

text: Herrad Landsbergilainen (n. 1130 - 25. heinäkuuta 1195) oli alsacelainen nunna ja Hohenburgin luostarin abbedissa. Hänet tunnetaan kuvaensyklopedia "Hortus deliciarumin" kirjoittajana.


title: Herrad Landsbergilainen

text: Herrad syntyi aatelissukuun Landsbergin linnassa noin vuonna 1130. Hän liittyi nuorella iällä Hohenburgin luostariin. Hänestä tuli luostarin abbedissa vuonna 1167 ja hän toimi tehtävässä kuolemaansa saakka.


title: Herrad Landsbergilainen

text: Herrad oli aloittanut "Hortus deliciarum" kirjoittamisen jo vuonna 1165. Teos on kooste kaikista tuon ajan tieteistä, mukaan lukien teologia. Teos tunnetaan ennen kaikkea laajan kuvituksensa ansiosta: se sisältää tekstin ohella 336 kuvaa, joista monet ovat teologisten, filosofisten ja kirjallisten teemojen symbolisia esityksiä. Kuvat kuvaavat myös historiallisia aiheita, kirjailijan omia kokemuksia ja tämän luostarisisaria. Teos sisältää myös paljon lainauksia antiikin ajan kirjailijoilta, ja tekstin oheen on sijoitettu Herradin omaa runoutta.


title: Ust-Kulom

text: Ust-Kulom (, ) on kylä, maalaiskunta ja Ust-Kulomin piirin hallinnollinen keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Vytšegdan rannalla 189 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista itään. Asukkaita kylässä oli 5 500 henkeä (vuonna 2002) ja 5 141 vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan.


title: Ust-Kulom

text: Ust-Kulomin kirkonkylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1646. Nimi perustuu Kulom-jokeen, jonka suussa se sijaitsee. 1800-luvulla Ust-Kulom oli volostin ja vuodesta 1921 laajan kihlakunnan keskus. Kihlakuntaan kuuluivat myös nykyiset Troitsko-Petšorskin, Kortkerosin ja Vuktylin piirit sekä Ižman yläjuoksu. Vuonna 1929 perustettiin Ust-Kulomin piiri.


title: Ust-Kulom

text: Maanteitse noin 20 kilometriä Ust-Kulomin kyläkeskuksen pohjoispuolella "Uljanovo"ssa sijaitsee ortodoksisinen Pyhän Kolminaisuuden ja lähetyssaarnaaja Tapani Permiläisen mukaan nimetty luostari (myös: Uljanan luostari, Uljanovon luostari), joka rakennettiin vuonna 1860 paikalle, jossa kylän kirkko sijaitsi aiemmin.


title: Willi Frommelt

text: Willi Frommelt (s. 18. marraskuuta 1952 Schaan, Liechtenstein) on liechtensteinilainen alppihiihtäjä.


title: Willi Frommelt

text: Frommelt sai pronssia St. Moritzin 1974 MM-kilpailujen syöksylaskussa. Innsbruckin olympialaisissa 1976 hän saavutti pronssia pujottelussa. Olympiakisojen yhteydessä käydyssä alppiyhdistetyn MM-kilpailussa hän sai hopeaa. Garmisch-Partenkirchenin MM-kisoissa 1978 hän oli suurpujottelussa kolmas.


title: Willi Frommelt

text: Frommelt sijoittui maailmancupissa parhaimmillaan kolmanneksi Garmisch-Partenkirchenin suurpujottelukilpailussa tammikuussa 1977. Myös hänen veljensä Paul Frommelt on entinen alppihiihtäjä.


title: Uskonto Romaniassa

text:
Romania on sekulaari valtio, eikä sillä ole valtionuskontoa. Kuitenkin selkeä enemmistö maan väestöstä on kristittyjä. Vuoden 2002 väestönlaskussa 86,7 % väestöstä luokiteltiin Romanian ortodoksiseen kirkkoon kuuluviksi. Muihin kristillisiin suuntauksiin kuuluu katolisuus (4,7 %), kalvinismi (3,7 %), helluntaiseurakunnat (1,5 %) ja Romanian kreikkalais-katolinen kirkko (0,9 %). Romaniassa on myös pieni mutta historiallisesti merkittävä muslimivähemmistö, joka elää pääosin Dobrogeassa ja johon kuului 67 500 henkeä, pääosin turkkilaista syntyperää. Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan maassa oli myös noin 6 000 juutalaista 23 105 sellaista, joilla ei ollut uskontoa tai olivat ateisteja.
Ortodoksisuus on suurin uskonnollinen suuntaus Romaniassa. Siihen kuului 18 817 975 henkilöä vuoden 2002 väestönlaskun mukaan, tai 86,7% väestöstä. Kirkossakäynti on kuitenkin huomattavasti alhaisempaa. Syys-lokakuussa 2007 järjestetyn kyselyn mukaan, jossa oli neljä kategoriaa määrittelemään kirkossakäyntiaktiivisuutta Romaniassa (prosenttiosuus koko väestöstä): 38 % käy kirkossa useita kertoja kuukaudessa tai enemmän (joista 7 % viikoittain tai vielä useammin), 20 % käy keskimäärin kuukausittain, 33 % käy ainoastaan kerran tai kaksi vuodessa ja 7 % ei käy kirkossa.


title: Uskonto Romaniassa

text: Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan Romaniassa oli 1 028 401 roomalaiskatolista, käsittäen 4,7 % koko väestöstä. Enemmistä roomalaiskatolisista oli unkarilaisia, vaikkakin maassa on myös yli 300 000 romanialaista katolista, pääosin Transilvaniassa.


title: Uskonto Romaniassa

text: Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan Romaniassa oli 191 556 kreikkalaiskatolista, jotka muodostivat 0,88 % väestöstä. Enemmistö kreikkalaiskatolisista asuu Transilvanian pohjoisosissa.


title: Uskonto Romaniassa

text: Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan protestantit kattavat 5,2 % koko väestöstä. Suurimmat suuntaukset ovat Romanian reformoitu kirkko (3,2 %), helluntailaisuus (1,5 %), baptismi (0,6 %), Seitsemännen päivän adventistit (0,4 %), unitariaarit (0,3 %) ja joukko muita evankelikaalisia ryhmiä.


title: Uskonto Romaniassa

text: Vaikka muslimien määrä Romaniassa on suhteellisen pieni, on sillä 700 vuoden historia Pohjois-Dobrogeassa. Vuoden 2002 Väestönlaskun mukaan 67 566 henkilöä eli 0,3 % kokonaisväestöstä ilmoitti uskonnokseen islamin. 97 % Romanian muslimeista suurin osa asuu kahdessa Romanian piirikunnassa Pohjois-Dobrogeassa: 85 % asuu Constanțassa ja 12 % Tulceassa.


title: Paulino Rivero

text:
Paulino Rivero (s. 11. helmikuuta 1952) on espanjalainen Coalición Canarian poliitikko. Hän oli Kanariansaarten aluehallituksen puheenjohtaja vuosina 2007–2015.
Rivero oli El Sauzalin pormestari vuosina 1979–2007.


title: HMS Vesper

text: HMS Vesper (viirinumero D55) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vesper

text: Alus tilattiin 30. kesäkuuta 1916 Alexander Stephen and Sonsilta Govanista Glasgow'sta osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin vuoden lopulla 7. joulukuuta ja alus laskettiin vesille 15. joulukuuta 1917. Alus valmistui 20. helmikuuta 1918.


title: HMS Vesper

text: Euroopan sotatoimien päätyttyä alus siirrettiin reserviin. Se sijoitettiin poistolistalle ja alus myytiin 4. maaliskuuta 1947 BISCOlle. Alus saapui maaliskuussa 1948 T. W. Wardille Inverkeithingiin romutettavaksi.


title: HMS Vidette

text: HMS Vidette (viirinumero D48) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vidette

text: Alus tilattiin Alexander Stephen and Sonsilta Govanista Glasgow'sta osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin 1. helmikuuta 1917 ja alus laskettiin vesille 28. helmikuuta 1918. Alus valmistui pari kuukautta myöhemmin 27. huhtikuuta.


title: HMS Vidette

text: Euroopan sotatoimien päätyttyä alus poistettiin palveluksesta. Se sijoitettiin 1947 poistolistalle ja alus myytiin 3. huhtikuuta BISCOlle. Alus saapui vielä samana vuonna hinattuna G. W. Bruntonille Avonmouthiin romutettavaksi.


title: HMS Vimiera

text: HMS Vimiera (viirinumero D23) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vimiera

text: Alus tilattiin 30. kesäkuuta 1916 Swan Hunter and Wigham Richardsonilta Wallsendistä osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin saman vuoden lokakuussa ja alus laskettiin vesille 22. kesäkuuta 1917. Alus valmistui 19. syyskuuta.


title: HMS Vimiera

text: Alus upposi 9. tammikuuta 1942 osuttuaan miinaan Thamesin suistossa.


title: HMS Violent

text: HMS Violent (viirinumerot F.A1, F95 ja F31) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla.


title: HMS Violent

text: Alus tilattiin Swan Hunter and Wigham Richardsonilta Wallsendistä. Sen köli laskettiin marraskuussa 1916 ja alus laskettiin vesille 1. syyskuuta 1917. Alus valmistui pari kuukautta myöhemmin marraskuussa.


title: HMS Violent

text: Alus myytiin romutettavaksi 1937.


title: HMS Vittoria

text: HMS Vittoria (viirinumerot huhtikuusta 1918 G05 ja lokakuusta F96) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla.


title: HMS Vittoria

text: Alus tilattiin 12. tammikuuta 1917 Swan Hunter and Wigham Richardsonilta Wallsendista. Alus laskettiin vesille 29. lokakuuta 1917 ja se valmistui maaliskuussa 1918.


title: HMS Vittoria

text: Venäläinen Bahtinin komentama Bars-luokan sukellusvene "Pantera" upotti ankkurissa maanneen "Vittorian" Seiskarin itäpuolella 1. syyskuuta 1919. Aluksen tuhoutuessa menetti henkensä kahdeksan miehistönjäsentä. "HMS Abdiel" pelasti loput miehistöstä. Britannian hallitus lahjoitti aluksen hylyn sekä sen miinakentässä uponneen sisaraluksen "HMS Verulamin" Suomen hallitukselle. Pelastustoimia aloitettaessa 1925 todettiin, että laivojen korjaaminen ei olisi taloudellisesti mielekästä.


title: HMS Vivacious

text: HMS Vivacious (viirinumero D36) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vivacious

text: Alus tilattiin Yarrow and Companyltä Scotstounista Glasgowista osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin heinäkuussa 1916 ja alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 3. marraskuuta. Alus valmistui joulukuussa 1917 varustettuna miinalaivaksi.


title: HMS Vivacious

text: Alus palveli Itämerellä 1918-1919, missä se joutui taisteluun Venäjän sotalaivojen kanssa. Myöhemmin alus palveli Atlantin ja Välimeren laivastoissa aina 1930-luvun puoleenväliin, jolloin se siirrettiin reserviin Rosythissä. Alus palautettiin palvelukseen elokuussa 1939 Yrjö VI:n pitämään reservilaivaston katselmukseen Weymouthissa. Alusta ei palautettu reserviin, vaan se jatkoi palvelustaan liitettynä Läntisen reitin alaisuuteen.


title: HMS Vivacious

text: Alus myytiin romutettavaksi 4. maaliskuuta 1947.


title: HMS Vivien

text: HMS Vivien (viirinumero L33) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vivien

text: Alus tilattiin kesäkuussa 1916 Yarrow and Companyltä Scotstounista Glasgowista osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin vielä saman vuoden heinäkuussa ja alus laskettiin vesille 16. helmikuuta 1917. Alus valmistui 28. toukokuuta 1918.


title: HMS Vivien

text: Oltuaan ainoastaan hetken palveluksessa alus siirrettiin Rosythissä reserviin. Alus sijoitettiin aluksi supistetulla miehistöllä 9. hävittäjälaivueeseen ja sitten 7. hävittäjälaivueeseen. Vuonna 1938 alus määrättiin muutettavaksi ilmatorjuntakykyiseksi saattajaksi ja se siirrettiin joulukuussa Chathamin telakalle. Alus palasi telakalta lokakuussa 1939 ja se liitettiin Noren alaisuuteen.


title: HMS Vivien

text: Alus myytiin romutettavaksi 18. helmikuuta 1947.


title: HMS Vortigern

text: HMS Vortigern (viirinumero D37) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla ja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Vortigern

text: Alus tilattiin J. Samuel White and Companyltä Cowesista Isle of Wightilta osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman 9. tilausta. Sen köli laskettiin 17. tammikuuta 1917 ja alus laskettiin vesille 5. lokakuuta. Alus valmistui 21. tammikuuta 1918 varustettuna miinalaivaksi.


title: HMS Vortigern

text: "HMS Vortigern" palveli ensimmäisen maailmansodan lopulla. Sodan päätyttyä alus osallistui 1919 Itämeren purjehdukseen 1. hävittäjälaivueen mukana. Se siirrettiin reserviin, josta se palasi 1939 sodan uhan kasvettua palvelukseen. Alus palveli 3. syyskuuta toisen maailmansodan syttyessä 17. hävittäjälaivueessa Plymouthissa sukellusveneentorjunta- ja saattueiden suojaamistehtävissä.


title: HMS Vortigern

text: "HMS Vortigern" määrättiin tammikuussa 1940 Gibraltarille 13. hävittäjälaivueeseen. Alus korvasi 13. tammikuuta "HMS Veloxin" kanssa sluuppi "HMS Enchantressin" Gibraltarille matkanneen saattueen OG14F suojana. Hävittäjät erkanivat 15. tammikuuta saattueesta saavuttuaan Gibraltarille, jossa ne liittyivät uuteen laivueeseensa. Alus liittyi 6. helmikuuta Liverpooliin matkanneeseen saattueeseen HG18F "HMS Enchantressin", "HMS Folkestonen", "HMS Gossamerin" ja "HMS Otwayn" kanssa. Alus erkani saattueesta vielä samana päivänä palaten Gibraltarille.


title: HMS Vortigern

text: Alus liittyi 1. maaliskuuta sluuppien "HMS Scarboroughin" ja "HMS Wellingtonin" kanssa saattueen OG20F suojaksi Atlantilla. Suojaus erkani seuraavana päivänä saattueesta sen saavuttua Gibraltarille. Alus suojasi 12. maaliskuuta "HMS Watchmanin" kanssa saattueen HG22 alkumatkaa Gibraltarilta Liverpooliin. Suojanneet alukset erkanivat 19. maaliskuuta saattueesta, kun "HMS Witch" ja "HMS Vanquisher" saapuivat.


title: HMS Vortigern

text: Alus liittyi 29. maaliskuuta saattueen OG23 suojaksi "HMS Watchmanin" kanssa. "HMS Wishart" liittyi 2. huhtikuuta saattueeseen täydentämään sen suojaa. Suojaus erkani 4. maaliskuuta saattueesta sen saavuttua Gibraltarille. Alus liittyi 14. maaliskuuta saattueeseen OG25 täydentäen sen suojana olleita kahta ranskalaista sotalaivaa. Alus erkani 16. maaliskuuta saattueesta sen saavuttua Gibraltarille.


title: HMS Vortigern

text: "HMS Vortigern" osallistui 3. heinäkuuta Ranskan laivaston upottamiseen Oranissa operaatio Catapultissa. Alus suojasi 6. heinäkuuta taisteluristeilijä "HMS Hoodia", taistelulaiva "HMS Valiantia" ja lentotukialus "HMS Ark Royalia" sekä risteilijöitä "HMS Arethusaa" ja "HMS Enterpriseä" yhdessä 13. ja 8. Hävittäjälaivueiden alusten kanssa operaatio Leverissä, kun täydennettiin Ranskan laivastolle aiiheuttea tuhoa.


title: HMS Vortigern

text: Alus liittyi 8. heinäkuuta "HMS Faulknorin", "HMS Foxhoundin", "HMS Fearlessin", "HMS Foresterin", "HMS Escortin", "HMS Douglasin", "HMS Activen", "HMS Veloxin" ja "HMS Wrestlerin" kanssa "HMS Hoodin", "HMS Valiantin","HMS Resolutionin", "HMS Ark Royalin", "HMS Arethusan" ja "HMS Delhin" muodostaman laivasto-osaston suojaksi. Osaston tehtävänä oli iskeä Cagliarin lentotukikohtaan, mutta se peruutettiin ilmauhan vuoksi. "HMS Vortigern" lähti 12. heinäkuuta kotimaahan.


title: HMS Vortigern

text: Alus suojasi 5. elokuuta Clydestä saattuetta WS2 "HMS Fortunen", "HMS Furyn" ja "HMS Watchmanin" kanssa paikallissuojauksena. Paikallissuojaus erkani 7. elokuuta saattueesta palaten Clydeen. Alus siirrettiin syyskuussa telakalle muutettavaksi lyhyen kantaman saattajaksi.


title: HMS Vortigern

text: "HMS Vortigern" palasi marraskuussa telakalta aloittaen koeajot, joiden päätyttyä se liitettiin Rosythin 12. Hävittäjälaivueeseen suojaamaan Pohjanmeren saattueita. Alus suojasi 9. joulukuuta rannikkosaattuetta FN53, jolloin se joutui Aldeburghin edustalla vesilentokoneen hyökkäyksen maaliksi.


title: HMS Vortigern

text: Alus palveli vuoden 1941 Pohjanmeren saattueiden suojana, jolloin se joutui taistelemaan Saksan laivaston E-veneitä vastaan. Palvelus jatkui 1942, kunnes alus upposi 15. maaliskuuta Cromerin edustalla suojatessaan rannikkosaattuetta korvetti "HMS Guillemotin" kanssa. Alukseen osui S104:n laukaisema torpedo, joka upotti aluksen. Aluksen mukana sai surmansa 110 miehistönjäsentä ainoastaan neljäntoista pelastuessa.


title: Juho Rännäri

text: Johan (Juho) Rännäri (1827 Kemi – 15. helmikuuta 1884 Yhdysvallat) oli suomalainen opettaja, toimittaja ja kansanvalistaja. Hän käytti myös nimimerkkejä "J.R.", "-n-i" ja "J. Suomela".


title: Juho Rännäri

text: Rännäri palveli Krimin sodan aikana ruotuväessä aliupseerina ja erottuaan palveluksesta hän työskenteli joitakin vuosia opettajana. Rännäri alkoi samalla toimia Oulun Wiikko-Sanomien ja Kuopion Sanomien maaseutukirjeenvaihtajana. Kotipaikkansa Limingan asioita käsitelleiden uutisten lisäksi hän kirjoitti lehtiin myös maataloutta, yhteiskunnallisia asioita sekä päivänpolitiikkaa käsitelleitä artikkeleita. Rännäri kirjoitti myös kaunokirjallista tekstiä ja runoja sekä arkkiveisuja. Rännäri ajoi kirjoituksissaan suomen kielen aseman parantamista, raittiusaatetta, kansanvalistusta ja maatalouden kehittämistä.


title: Juho Rännäri

text: Rännäri oli perustamassa 1856 kirjastoa Liminkaan ja hän oli mukana myös 1865 Kempeleeseen perustetussa mutta vain pari vuotta toimineessa raittiusseurassa.


title: Juho Rännäri

text: Rännäri oli 1866–1867 oululaisen Pohjan-Tähti -lehden toimittajana ja muutettuaan Kuopioon hän oli Tapio-lehden päätoimittajana 1869–1871. Muutettuaan Yhdysvaltoihin Rännäri oli vielä Uusi Kotimaa -lehden toimittajana.


title: Juho Ranginen

text: Juho (Johannes) Ranginen (30. elokuuta 1851 Paavola – 3. elokuuta 1884) oli suomalainen maanviljelijä ja lestadiolaiseen herätysliikkeeseen kuulunut virsirunoilija.


title: Juho Ranginen

text: Paavolassa asunut Ranginen kuului alun perin lestadiolaisuuden arvostelijoihin mutta hän liittyi mukaan liikkeeseen 29-vuotiaana.


title: Juho Ranginen

text: Ranginen julkaisi viisi lauluvihkosta joista laajin oli 1882 ilmestynyt "Jumalan Lasten Matkalauluja". Hän kirjoitti myös luultavasti sanat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virteen 169 Muista, Herra Kristus pyhä. Ranginen toimi myös Oulussa ilmestyneiden sanomalehtien avustajana.


title: Tákis Lemonís

text: Panagiótis ”Tákis” Lemonís (, s. 13. tammikuuta 1960) on kreikkalainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Tákis Lemonís

text: Lemonís aloitti pelaajauransa Attikosin juniorijoukkueessa, josta siirtyi 1978 Olympiakosin organisaatioon. Hän edusti seuraa kaikkiaan yhdeksän kauden ajan ja pelasi 174 liigaottelua. Hän voitti seuran kanssa viisi Kreikan mestaruutta. Hän siirtyi Levadiakosiin 1987 ja pelasi vielä Panioniosissa ennen kuin lopetti uransa 1993.Valmennusuransa Lemonís opiskeli valmennusta Isossa-Britanniassa ja palattuaan Kreikkaan 1996 hänestä tuli Asteras Zografoun päävalmentaja. Neljän vuoden jälkeen hän palasi entiseen seuraansa Olympiakosiin apulaisvalmentajaksi. Giánnis Mantzourákiksen saatua potkut pian kauden alettua nousi Lemonís seuran päävalmentajaksi. Hän johdatti seuran kahteen perättäiseen Kreikan mestaruuteen, mutta sai potkut 2002 ajaduttuaan fanien epäsuosioon.


title: Tákis Lemonís

text: Olympiakos-potkujensa jälkeen Lemonís valmensi lyhyen aikaa APOELia, Kallitheaa, Levadiakosia sekä Skoda Xanthia. Joulukuun lopussa 2006 hän palasi takaisin Olympiakosin päävalmentajaksi yllättäen erotetun Trond Solliedin seuraajaksi.


title: Tákis Lemonís

text: Monet fanit kritisoivat Lemoniksen paluuta Olympiakosiin, mutta jälleen hän piiskasi seuran hyvään menestykseen ja kausi päättyi mestaruuteen. Seuraavalla kaudella hän johdatti Olympiakosin komeasti jatkoon Mestarien liigassa. Alkulohkossa taakse jäivät SV Werder Bremen ja SS Lazio. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella vastaan arvottiin kuitenkin Chelsea. Fanit odottivat huikeaa ottelua Pireusin illassa. Maaliton tasapeli olikin Chelsean tasoista ryhmää vastaan kova suoritus, mutta se ei pelastanut epäsuositun Lemoníksen työpaikkaa ja hän sai potkut seuraavalla viikolla.


title: Tákis Lemonís

text: Marraskuussa 2008 Lemonís palasi valmennustehtäviin korvaten yllättäen eronneen Ewald Lienenin Panioniosin päävalmentajana. Pesti jäi kuitenkin kuukauden mittaiseksi, sillä Lemonís erosi tehtävistään jo joulukuussa vastalauseena seurajohdon päätökselle olla erottamatta kolmea valmentajaa.


title: Tákis Lemonís

text: Maaliskuussa 2009 Lemonís siirtyi kyproslaisen AC Omonian päävalmentajaksi. Kaudella 2009/10 Lemonís palautti Omonian Kyproksen mestariksi seitsemän vuoden tauon jälkeen. Lemonís jätti Omonian lokakuussa 2010.


title: Tákis Lemonís

text: Joulukuussa 2010 Lemonís palasi kahden vuoden tauon jälkeen Panioniosin peräsimeen. Lemoníksen sopimus on 2,5-vuotinen ja ensijaisena tavoitteena on pelastaa seura putoamiselta Kreikan liigasta. Lemonís johdattikin Panionisin hyvään vauhtiin kevätkauden aikana ja seura oli lopulta liigassa yhdeksäs. Syyskautta 2011/12 varjostivat seuran omistusolosuhteiden muutokset ja taloudelliset vaikeudet. Lopulta tilanne johti Lemoníksen lähtöön seurasta marraskuun lopulla 2011.


title: Tákis Lemonís

text: Helmikuun alussa 2012 Lemonís allekirjoitti kesään 2013 ulottuvan sopimuksen Kreikan liigan putoamiskamppailussa riutuvan Panetolikosin kanssa. Hän ei onnistunut nostamaan kriisiseuraa pois putoamisviivan alapuolelta ja jätti seuran huhtikuussa 2012. Toukokuun puolivälissä 2013 hänestä tuli Levadiakosin päävalmentaja. Hän erosi tehtävästään lokakuussa 2013.


title: Tákis Lemonís

text: Syyskuussa 2015 Lemonísista tuli saudiarabialaisen Al-Raedin päävalmentaja. Hän sai heikkojen tulosten vuoksi potkut helmikuun alussa 2016.


title: Tákis Lemonís

text: Maaliskuussa 2017 Lemonís palasi Olympiakosin päävalmentajaksi. Lemonísin johdolla Olympiakos varmisti historiallisen 44. Kreikan pääsarjan mestaruuden. Kauden jälkeen Lemonísin korvasi Besnik Hasi.


title: Tákis Lemonís

text: Lemonís palasi Olympiakosin peräsimeen jo syyskuussa 2017, kun Hasi sai potkut tehtävistään. Lemonís nosti Olympiakosin Kreikan liigan kärkipaikalle syyskauden aikana, mutta hänet siirrettiin päävalmentajan tehtävästä muihin tehtäviin tammikuun alussa 2018. Taustalla oli muun muassa seurajohdon tyytymättömyys Olympiakosin passiiviseen esitykseen Mestarien liigassa.


title: Otto Reinhold Frenckell

text: Otto Reinhold Frenckell (21. heinäkuuta 1823 Turku – 2. helmikuuta 1880 Helsinki) oli suomalainen konsuli, päätoimittaja ja Valtiokonttorin ensimmäinen johtaja. Frenckell oli Suomen Hypoteekkiyhdistyksen ensimmäinen toimitusjohtaja ja toimi tehtävässä 1860–1867.


title: Otto Reinhold Frenckell

text: Frenckellin vanhemmat olivat kirjanpainaja Johan Christopher Frenckell ja Amalia Ulrika Tillman. Hän kuului Frenckellin kirjanpainajasukuun. Hän kävi Helsingin yksityislyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1839. Frenckell oli Frenckellin kirjapaino- ja kustannusliikkeen osakkaana 1844–1856 ja toimi kauppiaana Helsingissä. Hän oli Helsingfors Dagblad -lehden päätoimittaja 1862–1863. Frenckellistä tuli Suomen Pankin johtokunnan jäsen 1866 ja Valtiokonttorin ylitirehtöörinä hän oli 1875-1879. Frenckell oli myös Yhdysvaltain konsuli 1850–1880 ja Brasilian konsuli 1861–1880. Hän sai valtioneuvoksen arvonimen 1879.


title: Otto Reinhold Frenckell

text: Frenckell oli naimisissa vuodesta 1851 Josefina Dobrovolskin kanssa. Heidän poikansa Arthur Frenckell oli myöhemmin Hufvudstadsbladetin omistaja ja päätoimittaja. Reinhold Frenckellin veli oli aateloitu liikemies Frans von Frenckell, joka osti hänet ulos perheyrityksestä vuonna 1856.


title: AC Omonia

text: AC Omonia Nikosia () on vuonna 1948 perustettu kyproslainen jalkapalloseura Nikosiasta. Se on historiansa aikana voittanut maan mestaruuden 20 kertaa ja tuplamestaruuden viidesti (1972, 1974, 1981, 1982, 1983). Kyproksen jalkapalloliitto on nimennyt AC Omonian 1900-luvun parhaaksi seuraksi maassa ja se on ainoa seura, joka on kyennyt voittamaan cup-mestaruuden neljästi peräkkäin (1980–1983). Seuralla on toimintaa myös koripallossa, lentopallossa, futsalissa ja pyöräilyssä.


title: AC Omonia

text: AC Omonia perustettiin vuonna 1948 ja se liittyi Kyproksen jalkapalloliittoon 1953. Seura perustettiin Kreikan sisällissodan myrskyisinä aikoina vastalauseena APOELin päätökselle erottaa kaikki ei-oikeistolaiset toimijat seurasta.


title: Ludvig Leonard Laurén

text: Ludvig Leonard Laurén (13. toukokuuta 1824 Vaasa – 7. toukokuuta 1884 Vaasa) oli suomalainen lyseon lehtori, rehtori, sanomalehtimies ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä "Brutus", "En barnens vän", "L.L.L.", "L-n", "L-N", "Lrn" ja "LRN".


title: Ludvig Leonard Laurén

text: Laurénin vanhemmat olivat Vaasan ja Mustasaaren kappalainen Matias Laurén ja Brita Maria Möller. Hän kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1841. Laurén toimi opettajana Vaasan kouluissa vuodesta 1850 alkaen. Hän oli perustamassa Pietarsaareen yksityistä tyttökoulua ja toimi koulun johtajana 1853–1863. Laurén oli Vaasan lukiossa ja lyseossa lehtorina vuodesta 1867 ja rehtorina vuodesta 1876.


title: Ludvig Leonard Laurén

text: Laurén oli naimisissa vuodesta 1852 Fredrika Lovisa Kockin kanssa.


title: Njobdino

text: Njobdino (, ) on kylä ja maalaiskunta Komin tasavallan Kortkerosin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vytšegdaan laskevan Njobju-joen suussa. Njobdinon lisäksi kuntaan kuuluvat Anikejevkan, Anufrijevkan, Parkerosin, Timasiktin ja Trofimovskajan kylät. Asukkaita on 623 henkeä (vuonna 2009).


title: Njobdino

text: Njobdino mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1646. 1700-luvun alussa siitä tuli kirkonkylä ja 1800-luvun lopussa volostin keskus.


title: Njobdino

text: Kylässä toimii maatalousyritys. Palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kirjasto, kulttuuritalo ja posti. Njobdinossa on siellä syntyneelle kominkielisen kirjallisuuden perustanlaskijalle Viktor Savinille omistettu museo.


title: Luza

text: Luza (komiksi ja venäjäksi Лу́за) on Vienanjoen vesistöön kuuluvan Jugin sivujoki Komin tasavallassa sekä Kirovin ja Vologdan alueilla Venäjällä. Sen pituus on 574 kilometriä, valuma-alueen laajuus 18 300 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaama 99 kilometrin päässä joen suusta 117 kuutiometriä sekunnissa. Suurimmat sivujoet ovat Lopju, Porub, Lehta ja Lala. Luzan varrella sijaitsee Luzan kaupunki, Lalskin kaupunkimainen taajama ja Objatševon piirikeskus.