title: Italian kulttuuri

text: Italialainen elokuva kukoisti jo mykkäelokuvan aikoina. Varhainen suuri ohjaaja oli Mario Caserini.


title: Italian kulttuuri

text: 1940- ja 1950-luvuilla vallitsi neorealismi. Merkittävimpiä suuntauksen ohjaajia olivat Luchino Visconti, Roberto Rossellini ja Vittorio de Sica. Neorealismi toi esiin sodanjälkeisen italian ongelmat ja loi samalla uutta elokuvallista tyyliä. Se ei käyttänyt studioita, lavastuksia tai ammattinäyttelijöitä osittain olosuhteiden pakosta.


title: Italian kulttuuri

text: 1960-luvulta 1980-luvulle italiassa tehtiin yli kuusisataa spagettiwesterniksi kutsuttua lännenelokuvaa.


title: Italian kulttuuri

text: Tunnettuja näyttelijöitä ovat Gina Lollobrigida ja Oscarilla palkitut Anna Magnani ja Sophia Loren sekä Marcello Mastroianni sekä ohjaajat Michelangelo Antonioni ja Federico Fellini.


title: Italian kulttuuri

text:
Italian kirjallisuuden historia alkaa jo antiikin Rooman latinankielisistä teksteistä. 1200-luvulla vaikuttivat Dante Alighieri ja Giovanni Boccaccio. Sotien jälkeen kirjoittaneista tunnetuimpia ovat Primo Levi, Italo Calvino, Alberto Moravia Umberto Eco ja Dario Fo.
Nobelin kirjallisuuspalkinnon ovat saaneet Giosuè Carducci 1906, Grazia Deledda 1926, Luigi Pirandello 1934, Salvatore Quasimodo 1959, Eugenio Montale 1975 ja Dario Fo 1995.


title: Italian kulttuuri

text: Italialainen keittiö on antanut vaikutteita monien muiden maiden keittiöihin. Ruoan merkitys italialaisessa kulttuurissa on tärkeä. Italiassa ruoka on keino luoda ja ylläpitää sosiaalisia siteitä. Aamiainen koostuu tyypillisesti sämpylästä ja kahvista. Perinteisesti lounas on suuri monen ruokalajin ateria, johon kuuluu lähes kaikkialla pastaa ja lisäksi keittoa ja leipää ja mahdollisesti lihaa tai kalaa. Illallisella on syöty enemmänkin tähteitä. Elämäntapojen muuttuessa ilta-ateriasta on tulossa perheen yhteinen pääateria, ja raskaista lounaista ollaan luopumassa, koska sen jälkeisen siestan viettäminen ei aina ole mahdollista.


title: Italian kulttuuri

text: Italialaisessa keittiössä on voimakkaita alueellisia eroja, ja lähes jokaisella kylällä ja kaupungilla on paikallinen erikoisuutensa, ja samojakin ruokalajeja tehdään eri paikoissa eri tavoin. Vuoret ja meri vaikuttavat raaka-aineiden saantiin, ja ulkomaisia vaikutteita on saatu eri seuduilla eri suunnista.


title: Italian kulttuuri

text: Esimerkkejä eri alueiden tyypillisistä ruokalajeista:


title: Italian kulttuuri

text: Kaksi italialaista ruokalajia on levinnyt kaikkialle maailmaan: pasta ja pizza. Jo muinaiset kreikkalaiset ja foinikialaiset paistoivat litteitä, yrteillä päällystettyjä leipiä kuumien kivien päällä. Tomaatit levisivät Italiaan 1700- ja 1800-luvun vaihteessa. Niiden käyttäminen pizzan päällä oli napolilainen keksintö. Pizzaa myivät siellä ensin katukauppiaat, sitten kioskit, ja 1830-luvulla aloitti ensimmäinen varsinainen pizzeria "Antica Pizzeria Port'Alba". Jo etruskit paistoivat uunissa vehnäjauhosuikaleita, mutta kuivatun pastan keittäminen keksittiin ilmeisesti Sisiliassa 700-luvulla. Löytöretkeilijät ja merenkulkijat suosivat säilyvää ja ravitsevaa pastaa. Koneiden kehittyminen mahdollisti eri muotoiset pastat, ja niitä on kehitetty yli 350 erilaista. Nykyisin italialaiset syövät vuodessa kolmisenkymmentä kiloa pastaa henkeä kohti.


title: Italian kulttuuri

text: Maailman terveysjärjestön vuonna 2004 tekemän selvityksen mukaan Italian alkoholinkulutus on puhtaaksi alkoholiksi muunnettuna 9,14 litraa aikuista kohti, mikä on maailman keskitasoa, suurempi kuin Puolassa mutta pienempi kuin Kreikassa.


title: Italian kulttuuri

text: Italialaiset kuluttavat kahvia vuosittain 5,8 kiloa henkeä kohti eli seitsemänneksi eniten Euroopassa. Kahvi nautitaan yleensä espressona, cappucinona tai macchiatona. Tärkeintä kahvissa on tuoreus, ja siksi kahvi ostetaan pienissä paketeissa. Pienetkin lapset juovat usein kahvia aamulla. 70% kahvista juodaan kotona


title: Italian kulttuuri

text: Pohjois-Italian Milanosta ja Torinosta on tullut muodin ja muotoilun keskuksia. Italialaisia maailmankuuluja muotitaloja ovat Armani, Benetton, Dolce & Gabbana, Fendi, Gucci, Versace ja Prada. Milanossa järjestetään vuosittain Milanon muotiviikko, joka on yksi alan neljästä suuresta vuosittaisesta tapahtumasta.


title: Failaka

text: Failaka (myös Faylaka, ) on Kuwaitille kuuluva saari. Se sijaitsee Kuwaitinlahden suulla Persianlahdessa 20 kilometriä koilliseen Kuwait Citystä. Failaka on noin 12 km pitkä ja kuuden kilometrin levyinen. Maasto on laakeaa lukuun ottamatta pientä kukkulaa sen länsiosassa. Failaka on yhteydessä Kuwait Cityyn merenalaisella putkella, jonka kautta se saa makeaa vettä, sekä sähkökaapeleilla.


title: Failaka

text:
Failaka-nimi on peräisin kreikan sanasta "fylakio", joka tarkoittaa vartiopaikkaa. Ennen kreikkalaisten saapumista saarella oli pronssikautisen Dilmun-sivilisaation asutusta.
Irak miehitti saaren Persianlahden sodassa 1990 ja se oli pisimpään miehitettynä ollut alue Kuwaitista. Ennen Persianlahden sotaa saarella oli noin 5800 asukasta ja turismi saarelle oli suhteellisen vilkasta. Irakin miehityksen aikana valtaosa saaren siviiliväestöstä pakeni mantereelle. Vain harvat asukkaista palasivat saarelle sodan jälkeen.


title: Alakylä (Seinäjoki)

text: Alakylä on kaupunginosa Seinäjoella Läntisellä suuralueella, keskustan ja Joupin länsipuolella. Se sijaitsee Kaskisista Seinäjoelle johtavan kantatie 67:n eteläpuolella. Alakylän läpi kulkee Suupohjantie. Vuonna 2012 Alakylässä oli 3 271 asukasta.


title: Alakylä (Seinäjoki)

text: Peruskoulun alakouluna on noin 350 oppilaan Alakylän koulu. Katajalaakson alueella sijaitsee myös päiväkoti ja yksi Seinäjoen seurakunnan toimipaikoista. Kaupunginosassa toimii lähes 400 henkeä työllistävä, Valion omistajaosuuskuntiin kuuluvan Maitosuomen Seinäjoen tehdas, jossa vuodessa käsiteltävästä lähes 400 miljoonasta litrasta maitoa tuotetaan muun muassa voita, levitteitä, rahkaa ja raejuustoa.


title: Alakylä (Seinäjoki)

text: Alakylän luoteispuolella, kantatie 67:n ja Suupohjan radan takana avautuu Alajoen alava viljelymaisema, joka kuuluu Suomen valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin.


title: Alakylä (Seinäjoki)

text: Alakylän alueen asukayhdistyksenä toimii "Alakylä-seura", joka vastaa Alakylän, Katajalaakson ja (Jouppiin kuuluvan) Kultavuoren alueista. Vakiintuneita asukayhdistyksen toimintamuotoja ovat muun muassa pääsiäiskokko, ympäristön siivoustalkoot, sieniretket ja adventtihartaus yhdessä seurakunnan kanssa. Kyläseura on myös aktiivinen vaikuttaja aluettaan koskevissa ajankohtaisissa kysymyksissä.


title: OBH Nordica

text: OBH Nordica on ruotsalais-tanskalainen pienkoneiden maahantuoja. Yritys perustettiin vuonna 2002 yhdistämällä tanskalainen OBH ja ruotsalainen Nordica. OBH Nordicalla on maaorganisaatiot Ruotsin ja Tanskan lisäksi Norjassa ja Suomessa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke alkoi vuonna 2005, kun Eurajoen Olkiluodon ydinvoimala-alueelle alettiin rakentaa kolmatta voimalaitosyksikköä. Voimalaitoksen omistaa Teollisuuden Voima Oyj (TVO), ja sen toimittaa Areva NP:n ja Siemens AG:n muodostama konsortio (Areva toimittaa reaktorin ja Siemens vastaa turbiinilaitoksesta). Olkiluoto 3 on ensimmäinen EPR-tyyppinen voimala maailmassa, ja sen sähköteho on 1 600 MW. Rakennushankkeella on ollut vuosia vaikeuksia venyvän aikataulun ja nousevien kustannusten takia.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: TVO haki lupaa vuonna 2000, ja lopullinen rakennuslupa myönnettiin 2005. Varsinainen voimalaitoksen rakentaminen alkoi 2005, jolloin suunniteltu valmistumisvuosi oli 2009. Lukuisien myöhästymisten jälkeen viimeisimmän marraskuussa 2018 annetun ilmoituksen mukaan aiottu sähköntuotanto aloitetaan tammikuussa 2020.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Hankkeen alkuperäinen hinta-arvio oli 3,2 miljardia euroa. Viivästysten jälkeen vuoden 2012 lopulla Areva arvioi laitoksen lopullisiksi rakennuskustannuksiksi noin 8,5 miljardia euroa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: TVO:n mukaan laitoksen toimitus on kiinteähintainen avaimet-käteen -toimitus, jonka hinta TVO:lle ei riipu rakennuskustannuksista. Siten maaliskuussa 2018 TVO arvioi, että sen kokonaisinvestointi OL3-projektiin tulee olemaan vain 5,5 miljardia euroa .


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Ruotsinkielinen Yle arvioi, että Olkiluoto 3:sta tulee maailmanhistorian toiseksi kallein valmistunut rakennus Abraj Al Bait Towersin jälkeen.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Yle kertoi Arevan tehneen OL3-hankkeessa tappiota syksyyn 2009 mennessä 2,3 miljardia euroa, ja Arevan tuloksen kerrottiin romahtaneen alkuvuonna 2009 tästä syystä. Arevan osakkeenomistajien odotetaan rahoittavan hankkeesta noin 20–25 prosenttia. Suurin osa muusta rahoituksesta järjestettiin 1,95 miljardin euron syndikoidulla luotolla saksalaisesta pankista. Areva on saanut 610 miljoonan euron vientitakuun rakennushankkeelle. "Swedish Export Agency "(SEK) myönsi Arevalle 110 miljoonaa euroa vientitakuita.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Ranskan vientitakuulaitos antoi 570 miljoonan euron takauksen TVO:n lainalle, josta Greenpeace ja EREF tekivät kantelun Euroopan komissiolle väittäen sen pienentäneen rahoituskustannuksia EU:n kilpailusääntöjen vastaisesti. Euroopan komissio tutki asian lokakuussa 2006 aloittamassaan tutkimuksessa ja totesi väitteen perättömäksi, koska takaukset eivät olleet alle markkinahintojen. Laitostoimittajan valintaan tai hankkeen toteuttamiseen takaus ei vaikuttanut, sillä näitä rahoitusjärjestelyjä ei ollut ennen päätöksentekoa. Ympäristöjärjestö Greenpeace moitti komission päätöstä tuoreeltaan.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Uusiutuvan energian tuottajien etujärjestön EREFin mukaan Bayerische Landesbank (BLB) antoi TVO:lle 1,95 miljardin euron lainan 2,6 prosentin korolla, mikä lankesi 2009 ja 2011. Lainaan osallistuivat järjestön mukaan Handelsbanken, Nordea, BNP Paribas ja JP Morgan. 60 suomalaista yritystä on sitoutunut TVO:n ydinsähköön. Myös suomalaiset kunnat ovat tehneet pitkäaikaisia ostositoumuksia ydinsähköstä ennakkoon sidottuun kiinteään hintaan.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Greenpeacen mukaan Olkiluoto 3 vastaa 85 prosenttia Suomen sähkökapasiteetin investoinneista aikavälillä 2006-2010 ja heikentää siten uusiutuvan energian investointeja.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Tekniikka & Talous arvioi alkuvuodesta 2009 TVO:n hakevan laitostoimittajalta 2,4 miljardin euron korvauksia voimalan myöhästymisestä ja laitostoimittajan puolestaan hakevan TVO:lta mahdollisesti noin kahden miljardin korvauksia hankkeen viivyttämisestä ja hidastelusta. Helmikuussa 2016 vaatimusten tilanne oli, että TVO vaatii Areva-Siemensiltä 2,6 miljardia euroa ja Areva-Siemens TVO:lta 3,52 miljardia euroa. Maaliskuussa 2018 TVO ja laitostoimittaja pääsivät sovintosopimukseen, jonka mukaan laitostoimittaja maksaa TVO:lle korvauksia projektin viivästymisestä 450 miljoonaa euroa. Jos projekti valmistuu toukokuuhun 2019 mennessä, TVO maksaa laitostoimittajalle enintään 150 miljoonan euron kannustinmaksun. Jos projekti ei valmistu vuoden 2019 loppuun mennessä, laitostoimittaja maksaa TVO:lle enintään 400 miljoonan euron lisäkorvauksen. Sopimuksen mukaan osapuolet vetäytyvät projektiin liittyvistä oikeustoimista.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Heinäkuussa 2015 valtionyhtiö EDF eli Électricité de France lupautui ostamaan enemmistön Arevan ydinvoimaliiketoiminnasta. Tämän arvioitiin edelleen mutkistavan korvausvaateita, ja Säteilyturvakeskuksen edustajan mukaan yritysjärjestely saattaa vaikeuttaa hankkeen valvontaa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Reaktorin rakennustöistä (lukuun ottamatta louhintatöitä) vastaa ranskalainen teollisuuskonserni Areva. Suoria alihankkijoita ja toimittajia Olkiluoto 3:n työmaalla on 42 maasta yhteensä noin 1 500. Näistä yli 600 on suomalaisia. Työmaa työllisti keväällä 2007 noin 1 200 henkeä, joista noin puolet oli suomalaisia; syksyllä 2007 työntekijöitä oli noin 2200, joista kolmannes suomalaisia, kolmannes puolalaisia ja loput muun muassa saksalaisia, ranskalaisia ja slovakialaisia. Vuoden 2009 huhtikuussa työntekijöiden jakauma oli edelleen sama, mutta työntekijöiden määrä oli noussut jo yli 4 000 rajan. Työmaan vahvuus oli huipussaan myöhemmin vuoden 2009 aikana, jolloin työntekijöitä oli määrä olla jopa 4 500. Työmaa-alueen pinta-ala on kymmenen hehtaaria, ja työmaa on Suomen kaikkien aikojen suurin, lukuun ottamatta Salpalinjaa. Hankkeeseen osallistuu noin 60 suomalaista yhtiötä. TVO:n tavoite on ollut 50 prosentin kotimaisuusaste voimalan rakentamisessa, mutta rakennustöiden edettyä näyttää siltä, että tästä tavoitteesta voidaan hieman jäädä. Suomalaisten rakennusalan urakoitsijoiden mielestä urakkaehtoja pidetään hankalina ja riskejä suurina, mikä on vähentänyt suomalaisyhtiöiden intoa osallistua rakennustöihin.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Voimalan valmistumisen viivästymisestä on ilmoitettu useampaan otteeseen. Kaupallisen sähköntuotannon oli tarkoitus alkaa vuonna 2009, mutta jo 2007 arviota siirrettiin kesään 2011. Kesäkuussa 2010 voimalan toimittaja Areva-Siemens-konsortio ilmoitti laitoksen olevan valmis säännölliseen käyttöön vuonna 2013. Voimalan tuleva omistaja TVO puolestaan kertoi käyttöönottotestauksen alkavan vuonna 2013, mutta ei täsmentänyt kaupallisen käytön aloitusaikataulua. Joulukuussa 2011 TVO ilmoitti jälleen uudesta vuoden mittaisesta viivästyksestä. Voimalan valmistumisen aikataulua venytettiin tällä kertaa 2014 elokuuhun. Heinäkuussa 2012 voimalan arvioitiin olevan valmis käyttöönottoon aikaisintaan vuonna 2015.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Arevan mukaan reaktorin rakentamista ovat hidastaneet laitostoimittajalle yllätyksenä tullut niin suomalaisen tilaajan kuin viranomaisenkin tarkkuus ydinvoima-alalla ja käytetyn uuden teknologian kanssa yhteensopimaton ylioptimistinen rakennusaikataulu. Tosin myös Ranskaan rakenteilla oleva Olkiluoto 3:n sisarvoimala Flamanville 3 on kärsinyt laatuongelmista ja viivästyy useita vuosia. Helsingin Sanomien mukaan alkuvaiheessa vuonna 2007 työ kärsi myös työtapa-, työvoimapula- ja johtajaongelmista sekä sopimuskiistoista alihankkijoiden kanssa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Helmikuussa 2008 Areva kertoi, että sen mielestä rakennustöiden viivästyminen johtuu suomalaisen teknisen tarkastuksen hitaudesta ja siten TVO:sta. Areva antoi myös ymmärtää, ettei se olisi yksinään vastuussa viivästymiskuluista. Silloinen OL3-projektinjohtaja Martin Landtman totesi, ettei Areva ollut toimittanut vielä tuolloinkaan kuin puolet kaikesta suunnitteluaineistosta ja ettei uutta ydinvoimaa rakenneta ilman piirustuksia ainakaan Suomessa. Elokuussa 2009 Areva esitti uhkauksen, että se viivyttää rakennustöiden viimeisen vaiheen työn aloittamista kunnes TVO suostuu muuttamaan rakentamissopimusta Arevan eduksi. Urakkasopimusta ei muutettu.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Kesäkuussa 2010 Areva ilmoitti 400 miljoonan euron lisätappiosta hankkeen johdosta, mikä nosti yhtiön arvioiman kokonaistappion 2,7 miljardiin euroon.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Syyskuussa 2015 Areva arvioi, että laitoksessa aloitetaan koetuotanto vuoden 2018 loppupuoliskolla, ja varsinainen tuotanto 31. joulukuuta 2018.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Lokakuussa 2017 Areva–Siemens-konsortio arvioi, että säännöllinen sähköntuotanto alkaa toukokuussa 2019.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Kesäkuussa 2018 Areva ilmoitti, että sähkötuotanto alkaa syksyllä 2019 Olkiluoto 3:n on arvioitu laskevan sähkön hintaa merkittävästi Pohjoismaissa ja voimalaitoksen käyttöönoton viivästymisen pitävän osaltaan sähkön hintaa korkealla. Suomen Elfi Oy, suurten sähkönostajayritysten edunvalvontajärjestö, on arvioinut viivästymisen hinnaksi pohjoismaisille sähkönkäyttäjille noin kolme miljardia euroa (3 €/MWh).


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Marraskuussa 2018 TVO ilmoitti, että sähköntuotanto aloitetaan tammikuussa 2020. Viivästyminen johtuu pitkittyneistä käyttöönottotesteistä.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Voimalan rakentamiseen liittyviä laatupoikkeamia oli toukokuuhun 2007 asti raportoitu noin 1 500, joista selvittämättömiä poikkeamia oli tuolloin noin 600. Tuotepoikkeamia näistä oli alle 500 ja toimintapoikkeamia noin tuhat. Selvittämätön poikkeama tarkoittaa tehtyä poikkeamaa, jota laadunvalvontaorganisaatio ei ole vielä ehtinyt tarkastaa. Tuotepoikkeama on esimerkiksi vika komponentissa tai ultraäänellä havaittu virhe hitsissä. Suurin osa näistä poikkeamista on pieniä vikoja ja helposti korjattavissa. Toimintapoikkeamat ovat puutteita yhtiöiden laadunhallinnassa, joita ovat muun muassa ongelmat henkilöiden tai organisaatioiden pätevyyden osoittamisessa. Julkisuudessa esitetty näkemys, että turvallisuuspuutteita olisi huomattava määrä on Säteilyturvakeskuksen mukaan virheellinen. Poikkeamaraportoinnin avulla on tarkoitus saattaa poikkeaman kohde vastaamaan alkuperäisiä vaatimuksia oli se sitten asia, laite tai muu tuote. TVO ja Säteilyturvakeskus ovat raportoineet julkisuuteen kaikki merkittävät tuotepoikkeamat, joita ovat olleet liian suuri veden osuus pohjalaatan betonissa, reaktorirakennuksen teräsverhouksen hitsin ohjeita suurempi leveys, pääkiertoputkien materiaalin liian suuri raekoko, turbiinirakennuksen suunnitteluvirheet ja hitsausvirheet teräsvuorausrenkaissa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Elokuussa 2008 televisiossa lähetetyn Ajankohtaisen kakkosen mukaan Olkiluodon kolmannen ydinvoimalan rakennustyö ei täytä sille asetettuja vaatimuksia. Ajankohtainen kakkonen esitti useita väitteitä hitsaustyönjohtoon ja edelleen hitsaukseen laatuun liittyen. Esimerkiksi, että työmaalla on tehty hitsauksia kauan aikaa ilman tarvittavaa ohjeistusta ja pätevyysvaatimukset täyttävää hitsaustyön johtoa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Lisäksi Ajankohtaisessa kakkosessa esitettiin, ettei pätevää hitsaustyönjohtoa ole ollut kuukausiin. Standardit edellyttävät valmistaja Bouyguesilta pätevää koulutettua hitsauskoordinaattoria, joka kantaa työstä vastuun. Alkuperäinen hitsauskoordinaattori kuitenkin lähti työstään kertomansa mukaan omantunnon syistä. Tämän jälkeen Bouygues nimitti hitsauskoordinaattoreikseen kaksi henkilöä, jotka totesivat olevansa työhön riittämättömän päteviä. Sen jälkeen Areva nimesi vastuulliseksi henkilön, jota Bouyguesilla ei edes tunneta. Lopulta Bouygues hankki työtä tekemään viisi henkilöä, joita koulutettiin kaksi viikkoa Rauman aikuiskoulutuskeskuksessa Winnovassa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Ohjelman seurauksena elinkeinoministerinä toiminut Mauri Pekkarinen pyysi Säteilyturvakeskukselta selvitystä asiasta. STUKin laatimasta raportista selviää, että hitsaukset on tehty asianmukaisesti. Ajankohtainen kakkonen on ilmeisesti kertonut lähinnä betoniraudoitusten asennushitsauksista, joilla on tarkoitus pitää raudoitus paikallaan valun ajan. Näitä hitsauksia ei oteta huomioon rakenteen lujuutta määriteltäessä. Yleisesti betoniraudoitus kiinnitetään ennen valamista rautalangalla. Kyseisiäkin hitsauksia tekemässä ovat olleet pätevöintikokeen läpäisseet hitsaajat. Betoniraudoitusten liitokset, joiden tulee kestää voimia, ovat suurimmaksi osaksi liitetty muilla menetelmillä kuin hitsaamalla. Hitsattuja voimaliitoksia ovat esimerkiksi suojarakennuksen teräsvuorauksen liitokset ja putkiliitokset. Voimaliitosten hitsauksia STUK valvoo tarkemmin. STUK toteaa, että se on valvonut rakentamista ""tarkastamalla kaikki ydinturvallisuuden kannalta merkittävien rakenteiden suunnitelmat ja niiden mukaisen toteutuksen sekä toteutuksen valvonnan ennen rakenteiden betonointia"", sekä saanut voimaliitoksia koskevien ""hitsausohjeiden mukaisesti tehdyt pätevöinti- ja tuotantokokeiden tulokset sekä tiedot vastaavista hitsauskoordinaattoreista ja pätevöintikokeet läpäisseistä hitsaajista ennen voimaliitosten hitsaamista."" Edelleen tarkastaja on varmistanut, että liitosten toteutuksesta ja tarkastuksista on tehty asianmukaisen dokumentaatio eli hitsauspäiväkirja ja tarkastuspöytäkirjat.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: 31. lokakuuta 2008 uutisoitiin työmaalla olevan merkittäviä poikkeamia hitsauksissa. Poikkeamat ovat menettelytavoissa eivätkä hitsaussaumojen fyysisessä laadussa, jonka kelpoisuus on voitu todentaa jälkikäteen. Esimerkiksi on käytetty standardin vaatimusten kannalta riittämättömäksi todetun, hyväksytyn hitsausohjeen sijaan vaatimukset täyttävää hitsausohjetta, jota kuitenkaan ei ole hyväksytetty Säteilyturvakeskuksella. Virheelliset menettelyt hyväksymiskäytännöissä ovat Säteilyturvakeskuksen mielestä ymmärrettävästi merkittäviä, koska riski virheellisestä hitsauksesta kasvaa ilman käytetyn menetelmän tarkastusmahdollisuutta.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Toukokuussa 2009 Säteilyturvakeskus edellytti TVO:ta laatimaan selvityksen pääkiertoputkien hitsauksessa syntyneistä, putken ulkopinnalle syntyneistä vioista ennen valmistuksen jatkamista. Laitostoimittaja oli havainnut seinämävahvuudeltaan 76 millimetrin pääkiertoputken ulkopinnalle syntyneen hitsausten yhteydessä mikroskooppisia murtumia teräksen raerajoille. Kyseiset viat voidaan poistaa kokonaan hiomalla ja uudelleen hitsaamalla, mutta Säteilyturvakeskus halusi osoitettavan, että putkimateriaaliin ei jää turvallisuuden kannalta merkittäviä vikoja. Pääkiertoputket eivät olleet vielä rakennustyömaalla asennusvaiheessa vaan Ranskassa valmisteilla. Säteilyturvakeskus totesi 11.6.2009 antamassaan päätöksessä, että TVO on luotettavasti selvittänyt pääkiertoputkien säröjen syntymisen syyt ja pystynyt luotettavasti perustelemaan, että kyseiset pintaviat pystytään poistamaan hiomalla ja uudelleen hitsaamalla. Lisäksi on osoitettu, että viat eivät ole merkittäviä, vaikka niitä pääkiertoputkiin jäisikin.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Toukokuun alussa 2009 Ajankohtainen Kakkonen esitti, että Säteilyturvakeskuksen mukaan voimalan automaatiosuunnittelun myöhästyminen voi johtaa työmaan sulkemiseen. Säteilyturvakeskus oli huolestunut Arevan automaatiosuunnittelun periaatteista, asenteesta ja pätevyydestä. STUK lähetti suoraan Arevalle kirjeen, jossa todetaan että Olkiluodon automaation suunnittelu ei täytä ydinvoimaturvallisuuden periaatteita. Tältä pohjalta STUK ei näe mahdollisuutta hyväksyä automaatiota asettavaksi Olkiluotoon. Automaatiojärjestelmät on jo kertaalleen rakennettu valmiiksi Ranskassa, mutta Säteilyturvakeskus haluaa varmistaa niiden vaatimustenmukaisuuden ennen asennustöiden aloitusta. Automaatiota ei voida alkaa asentaa ennen hyväksyntää, mikä johtaisi rakennustöiden pysähtymiseen ainakin osittain ennen pitkää. Areva lupasi ottaa STUKin pääjohtajan esittämän huolen vakavasti ja toimittaa halutut suunnitelmat kesäkuun 2009 loppuun mennessä. Tästä huolimatta 17. kesäkuuta 2009 STT uutisoi, että toimitetut automaatiosuunnittelua koskevat asiakirjat eivät tyydytä Säteilyturvakeskusta, eikä se ole hyväksynyt OL3:n rakentamislupaa kokonaisuudessaan. Teollisuuden voima aikoi toimittaa asiakirjat Säteilyturvakeskukselle vielä kaksi kuukautta luvattua myöhemmin, eli elokuussa 2009. Suunnitteluasiakirjojen toimittaminen kuitenkin venyi edelleenkin myöhemmäksi. 28. heinäkuuta 2009 STUK antoi tiedotteen, jonka mukaan pyydetyt asiakirjat toimitetaankin vasta syyskuun loppuun mennessä 2009.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Myös Pohjolan Voiman toimitusjohtaja Timo Rajala on arvostellut Arevan suunnitteluasiakirjoja. Hän totesi 2. lokakuuta 2009 julkaistun uutisen mukaan: "Arevan toimittamat dokumentit ovat niin huonoja, että ne pitää lähettää takaisin Ranskaan tai Saksaan". Areva NP:n toimitusjohtaja Luc Oursel puolestaan kommentoi, että 97,5 prosenttia TVO:n huomautuksista ei liity millään tavalla tekniseen asiasisältöön, vaan toissijaisiin muotoseikkoihin.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Myös Britannian ydinturvallisuusviranomaiset epäilivät heinäkuussa 2009 Arevan EPR-ydinvoimaloiden säätö- ja hallintajärjestelmien (automaatiojärjestelmien) turvallisuutta. Johtaja Lasse Reiman Säteilyturvakeskuksesta totesi tähän, että Olkiluodon kolmosreaktorin suojausautomaatio eroaa erityisesti varajärjestelmän osalta muista EPR-voimalaitoksista. Elinkeinoministeri Mauri Pekkarinen totesi tässä yhteydessä myös: "Vaikka Olkiluotoon rakennettava reaktorityyppi on sama, sen suojausautomaatiojärjestelmät ovat erilaiset. Ne on suunniteltu Suomen tiukkojen vaatimusten mukaisesti". Tästä huolimatta vielä myöhemmin (2. marraskuuta 2009) julkisuuteen tuli tieto, että Suomen, Ranskan ja Britannian säteilyturvaviranomaiset yhdessä esittivät vaatimuksensa Arevan uusien ydinvoimaloiden turvajärjestelmien parantamiseksi, koska toisistaan riippumattomiksi tarkoitettujen turvajärjestelmien väliltä löydettiin kytköksiä, joita viranomaiset eivät hyväksy.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Säteilyturvakeskuksen mukaan helmikuussa 2013 voimalan reaktorin automaatiojärjestelmän hyväksymisprosessi oli edelleen pahasti kesken, eikä se ei ollut STUK:n kannalta merkittävästi edistynyt 1–2 vuoteen. Esimerkiksi reaktorin hallintajärjestelmän eri osien riippumattomuus toisistaan ja vikojen leviämisen estämisen keinot ovat edelleen epäselviä kysymyksiä. Automaatiojärjestelmä on hyväksynnän jälkeen vielä testattava tehtaalla Saksassa, jonka jälkeen vasta voidaan tehdä asennukset ja varsinaiset käyttötestit Olkiluodossa.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Säteilyturvakeskus hyväksyi lopulta automaatiojärjestelmän tehdastestaukset Saksan Erlangenissa 28. heinäkuuta 2013. Seuraavana oli vuorossa käyttöautomaation tuonti laitospaikalle Olkiluotoon, missä alkoi automaatiojärjestelmän testaus käyttöpaikalla.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Ajankohtainen kakkonen esitti lisäksi, että Bouygues olisi vaatinut työntekijöitään allekirjoittamaan vakuutuksen olla paljastamatta havaitsemiaan turvallisuusongelmia. TVO:n mukaan sille väitteen tueksi esitetty asiakirja sisälsi vain yleisen työsopimuksiin liitettävän sitoumuksen olla paljastamatta työnantajan liikesalaisuuksia. Bouyguesin projektipäällikkö lisäksi kirjallisesti vakuutti Säteilyturvakeskukselle, että yhtiön työntekijät ovat velvollisia kertomaan laatu- ja projektijohdolle turvallisuuteen vaikuttavat poikkeamat. Nämä poikkeamat kirjataan ja korjataan yhtiön laatujärjestelmän mukaisesti ja STUKilla on mahdollisuus tarkastaa dokumentaatio.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Ympäristöjärjestö Greenpeace on arvostellut hanketta ja pitää rakentamisessa käytettyjä osia laaduttomina. Säteilyturvakeskuksen mukaan suurin osa laatupoikkeamista on pieniä eikä vaadi korjausta, vaan laskelmat tai lisätestaus riittää. Greenpeace on myös syyttänyt TVO:ta väärän tiedon levittämisestä hankkeen suhteen. TVO ja STUK pitävät Greenpeacen syytöksiä perättöminä.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Suomen luonnonsuojeluliitto puolestaan pitää Olkiluodon ydinvoimalahanketta monessa suhteessa huonona energiantuotantoratkaisuna. Liiton tiedotteessa todetaan muun muassa että: "Hankkeen viivästysten vuoksi OL3-reaktorista ei ole juuri mitään apua Kioton päästötavoitteiden saavuttamisessa. Tavoitteet olisi saavutettu helpommin, jos investointi olisi tehty energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiamuotoihin. Jos hanketta tarkastellaan viivästyksineen, olisi uusiutuviin investoiminen ollut parempi ratkaisu. Uusiutuvat energiamuodot näyttivät lähetekeskustelussa huonommilta kuin todellisuudessa.". Liitto pitää epäonnistunutta OL3 hanketta lisäksi osoituksena siitä, että eurooppalainen ydinvoimaloiden rakentaminen on laadultaan heikkotasoista ja siten kannattamatonta toimintaa ympäristönäkökulmasta.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: 28. toukokuuta 2007 Greenpeace järjesti mielenosoituksen vastalauseena voimalan rakentamiselle ja väitetyille turvallisuusuhille. Kuusi ihmistä kiipesi yhteen voimalan työmaan nostureista ja viipyi siellä usean päivän ajan.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Kesäkuussa 2009 Greenpeace järjesti kampanjan, jolla järjestö pyrki kiinnittämään huomiota uuden ydinreaktorin aiheuttamiin ennakoitua suurempiin kustannuksiin. Kampanjan yhteydessä Greenpeace jakoi 20 000 lentolehtistä, joissa väitettiin TVO:n ydinvoimalahankkeen myöhästymisen aiheuttavan 600 euron lisämaksun kutakin suomalaista sähkön käyttäjää kohden. Lehtisen ohessa oli valelasku, jossa käytettiin TVO:n logoa. TVO teki tapauksen johdosta rikosilmoituksen Greenpeacesta.


title: Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanke

text: Joukko suomalaisia ympäristö- ja kansalaisjärjestöjä teki toukokuussa 2009 yhteisen kannanoton Olkiluodon ydinvoimatyömaan toiminnan pysäyttämiseksi. Järjestöt vaativat päättäjiltä muun muassa että Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakentaminen pysäytetään välittömästi ja lopullisesti. Järjestöjen mukaan rakennustöiden jatkaminen johtaisi yhä pahempaan kiireeseen ja suurempiin riskinottoihin. Julkilausumassa olivat mukana Suomen luonnonsuojeluliitto ry., Lappilaiset Uraanivoimaa Vastaan ry., Luonto-Liitto ry., Maan ystävät ry., Naiset Atomivoimaa Vastaan, Pro-Hanhikivi ry., Vihreä Elämänsuojelun Liitto ja Ydinverkosto. Järjestöillä on kymmeniä tuhansia jäseniä Suomessa.


title: Fata Morgana

text: Fata Morgana on epätavallinen ja monimutkainen kangastusilmiö. Se sai nimensä eteläisen Italian rannikoiden kangastuksista, joiden ajateltiin johtuvan kuningas Arthurin tarustoissa esiintyvän velhotar Morgan le Fayn taioista.


title: Päärynät

text: Päärynät eli päärynäpuut ("Pyrus") on ruusukasvisuku, jonka monia lajeja viljellään hedelmäpuuna. Päärynöitä on yli 20 lajia, joita kasvaa luonnonvaraisena Euraasiassa Koreaan saakka ja Pohjois-Afrikassa.


title: Päärynät

text: Päärynät ovat hyvin läheistä sukua omenapuille ("Malus"), ja päärynöiden suvun tyypillisiä eroavuuksia omeniin on esimerkiksi hedelmien muoto. Tavallisen päärynän eli tarhapäärynän tuntomerkkejä omenapuuhun verrattuna on tyveen asti erilliset emiön vartalot ja hedelmämallon kivisolut. Päärynä ("Pyrus communis") on ollut ihmisen viljelyksessä jo tuhansien vuosien ajan, eikä sen kantamuotoa tunneta varmasti. Muita hedelmiensä vuoksi viljeltyjä päärynälajeja ovat muun muassa eteläeurooppalainen lumipäärynä ("Pyrus nivalis"), kiinalainen hiekkapäärynä eli omenapäärynä ("Pyrus pyrifolia") ja koilliskiinalainen ussurinpäärynä ("Pyrus ussuriensis").


Toisessa maailmansodassa kaatuneiden puna-armeijalaisten muistomerkki Narvassa on neuvostoliitolaisten sotilaiden muistomerkki Narvassa. Muistomerkki on rakennettu betonista ja monumentin päällä oleva tähti on valmistettu pronssista. Muistomerkki sijaitsee Narvan kaupungissa Itä-Virumaan maakunnassa Virossa lähellä Venäjän rajaa. Muistomerkki on kolme metriä korkea. Narvan neuvostomonumentti on yksi harvoista neuvostomonumenteista, jotka ovat Virossa säilyneet ehjinä.


title: Margitinsaari

text: Margitinsaari () on Tonavan saari Budapestin XIII osa-alueella. Se on saanut nimensä Béla IV:n tyttären Margaretin mukaan. Saarella on paljon puistoja, ja se onkin suosittu virkistäytymisalue.


title: Margitinsaari

text: Margitinsaari tunnettiin keskiajalla nimellä Jänissaari. Saari on saanut nimensä Unkarin kuninkaan Béla IV:n tyttären Margaretin mukaan. Béla oli vannonut, että antaisi tyttärensä Jumalalle, jos Unkari pelastuisi maahan hyökänneiltä mongoleilta ja hän pystyisi jälleenrakentamaan Unkarin uudestaan. Mongolit perääntyivätkin yllättäen, ja Béla lähetti tyttärensä luostariin. Margit kuoli saarella 29-vuotiaana.


title: Margitinsaari

text: Nunnat asuivat saarella lähes 300 vuotta, mutta he pakenivat 1541 Pozsonyiin (nykyinen Bratislava), kun osmanit uhkasivat Unkaria. Osmanit tuhosivat luostarin ja saarella olleen Mikaelinkirkon valloittaessaan Budapestin alueen. Rauniot löydettiin 1838 tulvan jälkeen, ja 20 vuotta myöhemmin pyhimykseksi julistetun Margitin hauta kaivettiin esiin.


title: Margitinsaari

text: Margitinsaari pysyi pitkään kehittymättömänä, mutta 1800-luvulla Habsburgeihin kuulunut aristokraatti rakennutti saarelle yksityisen metsästyspalatsin. Saari kehittyi hiljalleen puistokaupunginosaksi, jonne pääsi Budasta ja Pestistä siipirataslaivalla. Sinne rakennettiin myös 1800-luvulla hotelli ja kylpylä, ja saarelle perittiin pääsymaksu, jotta köyhä kansa pysyisi poissa saarelta. Margitin silta rakennettiin 1872–1876, mutta sillalta ei ollut aluksi yhteyttä Margitinsaareen, joka oli kauempana sillasta kuin nykyään. Tonavan sääntelyn yhteydessä 1800-luvun lopulla Margitinsaarta laajennettiin ja se yhdistettiin sen eteläpuolella olleeseen pienempään saareen. Yhdyssilta Margitin sillalle rakennettiin vuosina 1899–1900.


title: Margitinsaari

text: Saari julistettiin 1908 yleiseksi puistoksi. Siitä kehittyi terveyshoitojen keskus, kun saaren kuumia lähteitä alettiin hyödyntää kylpylöissä. Toinen maailmansota vaikutti myös saaren elämään, ja puissa on nähtävissä sota-aikaisia vaurioita. Saari on edelleen suosittu virkistäytymisalue, jonne budapestilaiset tulevat viettämään vapaa-aikaa. Saarella on yksityisautoilu kielletty, ja vain bussit saavat liikkua siellä.


title: Margitinsaari

text: Margitinsaaren vanhin rakennus on 1100-luvulta olevan Mikaelinkirkon rauniot. Premonstratenssimunkit rakensivat kirkon 1100-luvulla, ja sen raunioista on löydetty vieläkin vanhemman kappelin perustukset. Osmanit hävittivät kirkon, mutta se rakennettiin uudelleen 1930-luvulla. Kirkon tornissa on Unkarin vanhin kirkonkello. Ilmeisesti munkit onnistuivat piilottamaan sen osmaneilta, ja se löytyi 1914, kun sen päällä kasvanut puu kaatui myrskyssä. Hyvin vanhoja ovat myös 1200-luvulla rakennetun dominikaaniluostarin ja -kirkon jäännökset.


title: Margitinsaari

text: Saaren keskivaiheella on vuonna 1911 rakennettu, suojeltu vesitorni. Torni on 57 metriä korkea, ja sitä käytetään nykyään näyttelytilana. Tornin juurella on 3 500 -paikkainen kesäteatteri, jossa järjestetään oopperaesityksiä kesäisin. Saaren pohjoiskärjessä lähellä japanilaista puutarhaa on transilvanialaisen Péter Bodorin suunnittelema musiikkikaivo. Bodor rakensi alkuperäisen kaivon Târgu Mureșiin 1820. Margitinsaaren kaivo on kopio siitä ja rakennettu 1936.


title: Margitinsaari

text: Saaren eteläosassa on olympiavoittajan ja uimarin Alfréd Hajósin suunnittelema Hajósin uimahalli, ja sen keskivaiheilla on suosittu Palatinuksen uimala. Saaren pohjoisosassa on kaksi hotellia. Miklós Ybl suunnitteli vuonna 1872 Hotelli Danubius Grandin, joka oli pitkään Budapestin hienoin hotelli. Se modernisoitiin toisen maailmansodan jälkeen. Sen vieressä on 1970-luvulla rakennettu Thermal. Kummassakin hotellissa on mahdollisuus kylpeä kuumissa lähteissä.


title: Howard Fast

text: Howard Melvin Fast (11. marraskuuta 1914 New York, Yhdysvallat - 12. maaliskuuta 2003 Greenwich, Connecticut, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka tunnettiin myös kirjailijanimillä "E. V. Cunningham" sekä "Walter Erickson".


title: Howard Fast

text: Fast tunnettiin radikaalina kirjailijana, jonka aiheita olivat muun muassa Yhdysvaltain varhaisvaiheet, intiaanien asema sekä ammattiyhdistysliike. Hän kirjoitti myös salapoliisiromaaneja ja trillereitä. Fast sai Stalinin rauhanpalkinnon vuonna 1953.


title: Koripallon miesten SM-sarjakausi 1975–1976

text: Kausi 1975–1976 oli 36. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Playboys.


text: 1. divisioonasta mestaruussarjaan nousivat Joensuun Kataja ja Helsingin NMKY.


Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden muistomerkki () rakennettiin Neuvostoliiton ja Puolan ystävyyden kestettyä 40 vuotta. Muistomerkki paljastettiin vuonna 1983. Avajaisiin osallistui Neuvostoliiton pääsihteeri Juri Andropov ja Puolan pääministeri Wojciech Jaruzelski. Muistomerkki on valmistettu pronssista. Se valmistettiin vuosien 1982−1983 välisenä aikana. Muistomerkki sijaitsee Rjazanin kaupungissa Rjazanin alueella Venäjällä.


title: Fasetti

text: Fasetti on tasainen hiomalla aikaansaatu tasopinta jalokivissä, peilin syrjän viiste tai muu tasainen geometrisen tason pinta.


title: Koripallon I-divisioona-kausi 1975–1976

text: Kausi 1975–1976 oli koripallon I-divisioonan 1. kausi. Se pelattiin 10 joukkueen kesken kaksinkertaisena sarjana. Kauden mestaruuden voitti Joensuun Kataja, joka yhdessä Helsingin NMKYn kanssa nousi suoraan Mestaruussarjaan.


title: Koripallon I-divisioona-kausi 1975–1976

text: "Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P+ = Tehdyt pisteet, P- = Päästetyt pisteet, P = Pisteet"


title: Neutrogena

text: Neutrogena on yhdysvaltalainen tuotemerkki, johon kuuluu erilaisia ihonhoito-, hiustenhoito- ja kosmetiikkatuotteita. Neutrogena perustettiin 1930. Nykyisen se on osa Johnson & Johnsonia, joka osti yrityksen 1994.


title: Killers (täsmennyssivu)

text: Killers voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Serghei Dadu

text: Serghei Dadu (; s. 23. tammikuuta 1981 Kišinjov, Moldavian SNT, Neuvostoliitto nykyään Chișinău, Moldova) on moldovalainen jalkapalloilija, joka pelasi viimeksi venäläisessä FK Alania Vladikavkazissa. Dadu aloitti uransa FC Sheriff Tiraspolissa vuonna 1999 ja lainattiin Constructorul Chişinăulle tammikuussa 2002. Hän pelasi liigan rivalina tammikuuhun 2003 saakka. Kesällä 2003 hän lähti lainapaikalle Alania Vladikavkaziin Cristian Tudorin kanssa.


title: Vitsakimppu

text: Vitsakimppu eli fasces (lat.), joskus myös raippakimppu, oli symbolinen esine, jota Rooman valtakunnassa liktorit kantoivat hallitsijan tai korkean virkamiehen edellä. Se oli virallisen auktoriteetin ja rangaistusvallan vertauskuva. Roomassa "fascesin" tunnusmerkkinä oli kirveenterä, joka ulkoni noin 1,5 metrin pituisesta nipusta yhteen sidottuja jalavan- tai koivunvitsoja. Rooman kaupungin sisällä kirves oli yleensä poistettu, ellei tunnusta kannettu triumfia juhlivan diktaattorin tai kenraalin edellä.


title: Vitsakimppu

text:
"Fascesien" jäännöksiä on löydetty 700-luvulle eaa. ajoitetuista etruskien haudoista Vetuloniasta, mikä on vahvistanut tunnuksen olevan etruskilaista alkuperää. Rooman keisareilla Augustuksesta alkaen (19 eaa.) oli 12 "fascesia". Vuosina 81–96 hallinneen Domitianuksen jälkeen niitä oli 24. Diktaattoreilla oli 24, konsuleilla 12, preettoreilla kuusi, legaateilla viisi ja papeilla yksi. Korkeampaa virkamiestä tervehdittiin laskemalla "fascesit".
Italian fasistipuolue nimettiin "fascesin" mukaan, jonka jäsenet olivat omaksuneet vuonna 1919 embleemikseen. Tunnus esiintyy heraldiikassa ja julkisen vallan symbolina muuallakin, esimerkiksi Yhdysvaltojen kymmenen sentin "Winged Liberty Dime" -kolikossa vuosilta 1916–1945.


title: Seychellienpöllönen

text: Seychellienpöllönen ("Otus insularis") on harvinainen pöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan vain Morne-Seychelloisin kansallispuistossa Mahéen saarella Seychelleillä.


title: Seychellienpöllönen

text: Seychellienpöllösen pituus on 19–22 cm. Siipienväli on noin 17 cm. Se on väriltään punaruskea, mutta siinä on mustia nuolimaisia raitoja. Alapuoli ja naamakiehkura ovat punaruskeat. Pitkissä harmaissa jaloissa ei ole höyheniä. Silmät ovat suuret ja kullankeltaiset. Korvatupsut ovat hyvin pienet. Sen ääni, rahiseva "voh" jossa on joukossa "tok tok" -ääniä, kuuluu kaukaa ja etenkin pimeällä. Se syö gekkoja, puusammakoita ja hyönteisiä, esimerkiksi heinäsirkkoja.


title: Seychellienpöllönen

text: Seychellienpöllösen aiempi levinneisyys kuvattiin 1880 Scheyhelleiltä Praslin-, Mahé- ja Silhouette-saarilta. Vuoristoisten pilvimetsien hävittämisen ja vieraslajien, kuten rottien, kissojen ja tornipöllöjen tulon vuoksi populaatio on pienentynyt niin voimakkaasti, että sitä luultiin vuonna 1906 hävinneeksi. Vuonna 1959 sen löysi uudestaan ranskalainen luonnontieteilijä Philippe Loustau-Lalanne vuoristoisesta pilvimetsästä 200 metrin korkeudesta mpy Mahén saarelta. Ensimmäinen pesä löytyi 1999, mutta pesintä ei onnistunut. Vuonna 2000 saatiin ensimmäinen infrapunakuva naaraasta poikasineen.


title: Seychellienpöllönen

text: Koska populaatiosta ei ollut tietoa, IUCN piti lajia pitkään äärimmäisen uhanalaisena. Uusien populaatioiden löytymisen vuoksi todettiin 2002, että populaatio on vakaa, noin 318 yksilöä. Nykyisin sitä esiintyy 159 alueella, joiden laajuus on 33 km².


title: Seychellienpöllönen

text: Uuden tiedon ja Mahélla tehtyjen suojelutoimien ansiosta se on voitu vuonna 2004 luokitella erittäin uhanalaiseksi.


title: Seychellienpöllönen

text: IUCN:n sivulla sen populaation kooksi on arvioitu alle 250 yksilöä, ja se asettuu siten siihen rajaan, jolla se määritellään erittäin uhanalaiseksi. Sen elinaluetta on Mahén saari, jolla se on kotoperäinen.


title: Seychellienpöllönen

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat metsät.


title: Viikko-Vapaus

text: Viikko-Vapaus (vuoteen 2001 saakka "Vapaus") oli Mikkelissä vuosina 1977–2011 ilmestynyt sosiaalidemokraattinen viikkolehti.


title: Viikko-Vapaus

text: Mikkeliläisen "Vapauden" lakattua vuonna 1963 Etelä-Savon sosiaalidemokraattien lehtenä toimi lappeenrantalainen "Saimaan Sanomat", joka ei kuitenkaan onnistunut houkuttelemaan savolaisia toivotusti lukijoikseen. Omaa lehteä ryhdyttiin puuhaamaan vuonna 1977 lehdistötuen ja ammattiyhdistysliikkeen lehtisetelien turvin. Vuoden 1978 alusta säännöllisesti ilmestynyt "Vapaus" saavutti toisena vuotenaan lähes 4 300 tilaajan levikin. Mikkelin Työväenlehti Oy:n kustantamaa lehteä painettiin aluksi "Saimaan Sanomien" kirjapainossa sekä myöhemmin Mikkelissä ja muilla paikkakunnilla. Ensimmäisenä päätoimittajana työskenteli Seppo Hyvärinen ja johtokunnan puheenjohtajana kansanedustaja Erkki Liikanen.


title: Viikko-Vapaus

text: 1980-luvun alun talousvaikeuksien jälkeen "Vapaus" lähti uuteen nousuun päätoimittaja Markku Lahikaisen ja toimitusjohtaja Jari Jääskeläisen johdolla. 1990-luvun vaihteessa sen levikki oli noin 7 250 kappaletta. Sisällössään lehti keskittyi poliittisen ja ammatillisen työväenliikkeen toimintaan sekä maakunnalliseen edunvalvontaan. Päätoimittaja Lahikainen työskenteli vuodesta 1995 lähtien myös yhtiön toimitusjohtajana. Liikasen jälkeen tärkeänä taustavaikuttajana toimi kansanedustaja Jouni Backman.


title: Viikko-Vapaus

text: Kuopiolaisen "Valpas"-lehden lakattua "Viikko-Vapaus" laajensi levikkialuettaan Varkauteen, mutta joutui luovuttamaan Itä-Hämeen neljä kuntaa Hämeenlinnalaiselle "Viikko-Hämeelle". Lehden taloudellinen tilanne oli kohtalainen vielä 2000-luvun alussa, jolloin sillä oli 5 400–6 100 tilaajaa. Vuosina 2009–2010 talous kääntyi lievästi tappiolliseksi. Lehti jouduttiin lakkauttamaan, kun SDP oli evännyt siltä viestintätuen vuoden 2012 alusta lukien. Taustalla oli puolueiden viestintätuen supistaminen sekä se, että uuden lainsäädännön mukaan puolue voi käyttää viestintätukea vapaasti erilaisiin viestintämuotoihin, kun aiemmin vuoteen 2008 saakka kyse oli suoraan lehdille maksetusta lehdistötuesta.


title: Demjanskin motti

text:
Demjanskin motti oli Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu toisessa maailmansodassa. Keskustan armeijaryhmän rintaman eteläosassa neuvostojoukot onnistuivat motittamaan 100 000 akselivaltojen sotilasta Demjanskin.
Saarroksiin joutuivat muun muassa Saksan 12., 30., 32., 123. ja 290. jalkaväkidivisioonat sekä SS-divisioona Totenkopfin, Reichsarbeitsdienstin (RAD:n), Ordnungspolizein ja Organisation Todtin joukkoja sekä avustavia lisäjoukkoja. Puna-armeija loi pienemmän motin myös Holmiin noin 100 kilometrin päähän lounaaseen Demjanskista.
Demjanskin motti kesti 13 päivää 8. – 21. helmikuuta ja Holmin motti 108 päivää 23. tammikuuta – 5. toukokuuta 1942. Demjanskin ja Holmin mottien onnistui sitoa venäläiset hyökkäysjoukot ja siten eteneminen saatiin pysähtymään tällä rintamaosuudella. Saksalaiset onnistuivat lopulta pääsemään motista 21. huhtikuuta 1942 ja torjumaan puna-armeijan hyökkäykset. Mottia huollettiin ilmateitse huhtikuuhun asti, kunnes yhteys päärintamaan saatiin palautettua.


title: Demjanskin motti

text: Demjanskin ilmasilta vaikutti myönteisenä esimerkkinä siihen, että Saksan sodanjohto uskoi myöhemmin Stalingradin motin huollon onnistuvan myös lentokoneilla. Puna-armeijan hyökättyä Adolf Hitler kielsi kenraaleita ehdottomasti perääntymästä parempiin puolustusasemiin ja vaati, että valloitetuista alueista ei saanut luopua. Myöhemmin Hitler katsoi, että hänen valitsemansa strategia pelasti keskustan armeijaryhmän tuholta talvella 1941 ja se vahvisti hänen uskoaan omiin sotilasstrategikon kykyihinsä. Talvella 1941 koetut tappiot lisäsivät Hitlerin armeijan kenraaleita kohtaan tuntemaa epäluuloa, samoin kuin Hitlerin esikuntansa vastustuksesta huolimatta vaatiman siilipuolustustaktiikan onnistuminen muun muassa Demjanskin motissa.


title: Harjun koulu

text: Harjun koulu on Lohjalla sijaitseva yläkoulu. Koulun rehtori on Mika Sipponen ja vararehtori Pia Salo-Mäkelä.


title: Harjun koulu

text: Koulurakennus valmistui 1937, ja se vihittiin käyttöön 8. tammikuuta 1937. Koulurakennuksen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Kai Blomstedt ja Birger Stenbäck. Koulussa on oppilaita lukuvuonna 2011–2012 noin 400, opettajia ja muuta henkilökuntaa noin 50.


title: The Hunting of the President

text: The Hunting of the President on vuonna 2004 kuvattu dokumenttielokuva, joka kertoo Bill Clintonin ja Hillary Clintonin elämästä. Elokuvan pääosia esittävät Clintonien lisäksi muun muassa Paul Begala, Sidney Blumenthal, David Brock, Jerry Falwell ja Paula Jones. Morgan Freeman toimii elokuvan kertojana. Elokuvan ovat ohjanneet Nickolas Perry ja Harry Thomason. Elokuva perustuu kirjaan "The Hunting of the President: The Ten Year Campaign to Destroy Bill and Hillary Clinton", jonka kirjoittivat Joe Conason ja Gene Lyons. Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Sundancen elokuvajuhlilla.


title: Victor Rask

text: Victor Rask (s. 1. maaliskuuta 1993 Leksand, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän edustaa NHL:ssä pelaavaa Carolina Hurricanesia.


title: Victor Rask

text: Rask on Hurricanesin toisen kierroksen varaus vuoden .


title: The Battle of Gettysburg

text: The Battle of Gettysburg on vuonna 1955 kuvattu puolituntinen dokumenttielokuva, joka kertoo Gettysburgin taistelusta Yhdysvaltain sisällissodassa vuonna 1863. Elokuvan kertojana toimii Leslie Nielsen. Elokuvan on käsikirjoittanut Dore Schary ja ohjannut Herman Hoffman. Elokuva oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi kahdessa kategoriassa. Elokuva oli Nielsenin ensimmäinen.


title: Erik Thorell

text: Erik Jacob Thorell (s. 3. maaliskuuta 1992 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ssa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Elite Prospects -sivuston mukaan Thorell on pienehkö laitahyökkääjä, jolla on hyvä pelikäsitys ja nopeus. Hän on myös pelirohkea ja osaa pelata tarvittaessa kovaa. Thorell ei kuitenkaan ole fyysisesti kovin vahva. Hän osaa pelata hyökkäävän roolin lisäksi myös alemmissa ketjuissa "roolipelaajana". EP luonnehtii Thorellia joukkuepelaajaksi, jolla on hyvä työmoraali ja asenne.


title: Erik Thorell

text: Thorell on Färjestad BK:n kasvatti. Hän oli kaudella 2008–2009 neljällä osumallaan seuran J18-junioreiden paras maalintekijä Robert Tellbergin kanssa J18 Allsvenskanin pudotuspeleissä. Thorell voitti seuraavalla kaudella 2009–2010 koko J18 Allsvenskanin kevään 2010 sarjan pudotuspelien piste- ja maalipörssin tehoilla 11+9=20. Hän debytoi kauden 2009–2010 aikana myös Färjestadin Elitserien-joukkueessa, jossa 17-vuotias Thorell pelasi kolme runkosarjaottelua. Noin puolet runkosarjastaan hän pelasi kuitenkin lainalla Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonaa Skåre BK:n joukkueessa.


title: Erik Thorell

text: Kauden 2010–2011 Thorell aloitti lainalla Skåressa. Marraskuussa 2010 Färjestad lainasi hänet sarjatasoa ylemmäs HockeyAllsvenskanissa pelaavan IF Sundsvall Hockeyn joukkueeseen, jossa Thorell pelasi suurimman osan runkosarjastaan. Elitserienissä hän pelasi kauden aikana kolme runkosarja- ja kuusi playoff-ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Thorell voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden. Huhtikuussa 2011 hän teki yksivuotisen jatkosopimuksen Färjestadin kanssa.


title: Erik Thorell

text: Kausi 2011–2012 oli Thorellille varsinainen tulokaskausi Elitserienissä. Hän teki 44 runkosarjaottelussa tehot 3+3=6 ja 11 playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Thorellin Elitserien-uran avausmaali syntyi 4. helmikuuta 2012 Skellefteå AIK:n Joacim Erikssonin taakse. Huhtikuussa 2012 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Färjestadin kanssa. Kaudella 2012–2013 Thorell teki Elitserienin runkosarjassa neljä tehopistettä.


title: Erik Thorell

text: Thorell siirtyi kaudeksi 2013–2014 Allsvenskan-joukkue Rögle BK:hon, jonka kanssa hän eteni Kvalserieniin, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Kaudeksi 2014–2015 Thorell siirtyi jatkaman Allsvenskan-uraansa Karlskrona HK:hon. Hän oli nostamassa joukkuetta kauden päätteeksi SHL:ään (ent. Elitserien), mutta Thorell siirtyi kaudeksi 2015–2016 jatkamaan Allsvenskan-uraansa BIK Karlskogan riveihin. Hän sijoittui koko sarjan pistepörssissä toiseksi joukkuetoverinsa Marcus Nilssonin jälkeen tehoilla 15+35=50. Kevään 2016 nousukarsinnoissa Thorell oli BIK:n paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 3+5=8. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +5.


title: Erik Thorell

text: Kaudeksi 2016–2017 Thorell siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Turun Palloseuraan. Hän oli tehoilla 24+20=44 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Tomi Kallion jälkeen. Thorell jakoi koko SM-liigan maalipörssin kolmannen sijan KalPan Janne Keräsen kanssa ja sijoittui pistepörssissä kahdeksanneksi. Hän oli myös koko liigan tehokkain ulkomaalaispelaaja. Kaudeksi 2017–2018 Thorell siirtyi jatkamaan SM-liigauraansa kaksivuotisella sopimuksella Helsingin IFK:hon. Joukkuetta siirtyi myös valmentamaan hänelle TPS:stä tuttu Ari-Pekka Selin. Thorell oli HIFK:n paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 17+29=46. Hän jakoi myös joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Joonas Raskin ja Miro Heiskasen kanssa lukemalla +17. Ensimmäisessä puolivälieräottelussa 21. maaliskuuta 2018 vieraissa JYPiä vastaan Thorell teki HIFK:n 1–2-voittomaalin. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.


title: Erik Thorell

text: Thorell valittiin kaudella 2018–2019 SM-liigan syyskuun 2018 kuukauden pelaajaksi.


title: Erik Thorell

text: Thorell pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Thorell valittiin Slovakiaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Ruotsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010 voittaen hopeaa sekä Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2009 voittaen pronssia.


title: Erik Thorell

text: Thorell pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2011. Yhteensä hän on pelannut 24 nuorten ja 29 poikien maaottelua.


title: Erik Thorell

text: Thorellin isoveljet Gustaf ja Oscar ovat pelanneet pääsarjatasolla Ruotsissa ja Norjassa. Heistä Gustaf pelaa nykyään BIK Karlskogan Allsvenskan-joukkueessa.


title: Merstola

text: Merstola on yksi Harjavallan kaupunginosista. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä keskustan kaakkoispuolella valtatie 2:n ja Kokemäenjoen rajaamalla alueella. Asukkaita Merstolassa on noin 800.


title: Merstola

text: Merstola oli Harjavallan kunnan tasaveroinen keskus kirkonkylän kanssa aina 1950-luvulle saakka, jolloin kuntakeskus alkoi paikkakunnalle perustetun suurteollisuuden myötä keskittyä nykyiselle paikalleen. Merstolan rakennuskanta koostuu pääosin 1950–1980-lukujen pientaloista sekä teollisuusrakennuksista.


title: Merstola

text: Kaupunginosassa sijaitsee Harjavallan sairaala, joka on vuonna 1903 perustettu psykiatrinen sairaala sekä kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin kokoelmien pohjalta syntynyt Emil Cedercreutzin museo. Cedercreutz rakennutti Harjulaksi nimeämänsä taiteilijakodin Kokemäenjoen rantaan vuonna 1914. Uusia museorakennuksia on valmistunut muun muassa 1971 ja 1996.


title: Merstola

text: Merstolassa toimii useita PK-yrityksiä. Suurimpia työllistäjiä ovat keittiö- ja toimistokalusteita valmistava Puustelli Group, Niemisen Valimo sekä Saint-Gobain Pipe Systems (entinen Satakunnan Valu). Kaupunginosa on myös tunnettu Bandidos-moottoripyöräjengin kerhotalosta. Aivan Merstolan tuntumassa valtatie 2:n eteläpuolella on Hiittenharjun ulkoilu- ja virkistysalue, jossa sijaitsee lisäksi hotelli sekä huoltoasema.


title: Merstola

text: Merstolassa on aikoinaan toiminut useita kauppoja, sekä pankki ja oma postitoimipaikka. Viimeinen lähikauppa lopetti toimintansa vuonna 2008. Harjavallan rautatieasema sijaitsi alun perin Merstolassa. Vuonna 1952 uuden rautatieaseman valmistuttua keskustaan, nimettiin asema Merstolan asemaksi. Liikennöinti asemalle lopetettiin 1970-luvulle tultaessa ja se purettiin myöhemmin 1980-luvulla. 1900-luvun alussa rakennettu asema kärsi pahoja vaurioita sisällissodan aikana punaisten räjäytettyä sen.


title: Merstola

text: Harjavallan leirintäalue sijaitsi Emil Cedercreutzin museon vieressä Kokemäenjoen rannassa. Se lopetti toimintansa 1980-luvun jälkipuoliskolla. Merstolassa olivat myös 1970-luvulla tulipalossa tuhoutunut Harjavallan Nuorisoseuran talo sekä vuonna 1909 valmistunut Harjavallan työväenyhdistyksen työväentalo Kotipirtti, joka purettiin 1980-luvulla.


title: Merstola

text: Kirjailija Emil Nervander vietti viimeiset elinvuotensa Merstolassa, jossa hän myös kuoli vuonna 1914. Hänen kunniakseen on pystytetty muistomerkki, jonka mukaan on myös nimetty Nervanderinkiventie-niminen katu.


title: Petter Granberg

text: Petter Jonas Granberg (s. 27. elokuuta 1992 Jällivaara, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari, joka pelaa NHL-joukkue Nashville Predatorsissa. Eliteprospects.com -siuston mukaan isokokoinen ja oikealta laukova Granberg on pelityyliltään puolustava puolustaja, jonka vahvuudet ovat oman pään pelaamisessa, voimassa ja pelikäsityksessä. Hän ei ole kuitenkaan kovin hyvä kiekollisessa pelissä, eikä tee paljon tehopisteitä. Granbergillä on parannettavaa myös fysiikassa.


title: Petter Granberg

text: Granberg on Malmbergets AIF:n kasvatti. Hän pelasi myöhemmät juniorivuotensa Skellefteå AIK:ssa, jossa Granberg voitti J20 SuperElitin hopeaa vuonna 2011 ja J18 Allsvenskanin hopeaa vuonna 2009. Kaudella 2009–2010 hän teki Elitserien-debyyttinsä. Granberg teki kesäkuussa 2010 kolmivuotisen jatkosopimuksen Skellefteån kanssa. Toronto Maple Leafs varasi hänet neljännellä kierroksella 116. pelaajana . Kesällä Granbergin varasi KHL-joukkue Dinamo Minsk numerolla 65.


title: Petter Granberg

text: Kaudella 2010–2011 Granberg pelasi Elitserienissä 22 runkosarja- 11 playoff-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän voitti kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Granberg pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla I-divisioonajoukkue Piteå HC:ssa. Kaudella 2011–2012 hän pelasi syys-lokakuun vaihteessa kolme ottelua lainalla HockeyAllsvenskanin IF Sundsvall Hockeyn riveissä. Granberg pelasi kauden aikana Elitserienissä yhteensä 38 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4 sekä 19 playoff-ottelua tehopistein 1+1=2. Hän voitti Elitserien-hopeaa keväällä 2012.


title: Petter Granberg

text: Granberg teki toukokuussa 2012 kolmivuotisen tulokassopimuksen Maple Leafsin kanssa. Hän pelasi kuitenkin sopimuksen ensimmäisen sopimuskautensa 2012–2013 lainalla Skellefteåssa. Granberg kärsi kauden aikana loukkaantumisista ja hän oli varsinkin solisluumurtuman vuoksi kuukausia sivussa ja palasi kaukaloihin vasta helmikuussa 2013. Granberg pelasi runkosarjassa lopulta vain 13 ottelua. Hän kuului kuitenkin Skellefteån kevätkauden onnistujiin, voitti kauden päätteeksi Ruotsin-mestaruuden sekä valittiin myös A-maajoukkueeseen.


title: Petter Granberg

text: Kaudeksi 2013–2014 Granberg siirtyi Toronto Maple Leafsin organisaatioon. Hän aloitti kautensa farmijoukkue Toronto Marliesissa, AHL:ssä, jossa Granberg pelasi lähes koko kauden tehden 73 runkosarjaottelussa tehot 2+5=7 sekä 14 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hänellä oli runkosarjassa Marliesin paras teholukema (+19). Granberg teki NHL-debyyttinsä runkosarjan viimeisellä kierroksella 12. huhtikuuta 2014 vieraissa Ottawa Senatorsia vastaan. Kaudella 2014–2015 hän pelasi seitsemän NHL-ottelua ilman tehopisteitä. Kesäkuussa 2015 Granberg teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Maple Leafsin kanssa.


title: Petter Granberg

text: Lokakuussa 2015 Granberg sai akillesjännevamman. Kuntouduttuaan Maple Leafs asetti hänet siirtolistalle marraskuussa. Granberg ei pelannut organisaatiossa otteluakaan, kunnes Nashville Pretors nappasi hänet listalta. Granberg pelasi Predatorissa kauden 2015–2016 aikana 27 runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä. Farmijoukkue Milwaukee Admiralsissa hän pelasi kuusi ottelua. Heinäkuussa 2016 Granberg teki kaksivuotisen ja yksisuuntaisen jatkosopimuksen Predatorsin kanssa.


title: Petter Granberg

text: Granberg pelasi MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2015, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Yhteensä hän on pelannut 17 A-maaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Granberg teki A-maajoukkuedebyyttinsä Czech Hockey Gamesin toisessa ottelussa 27. huhtikuuta 2013 Brnossa Tšekkiä vastaan.


title: Petter Granberg

text: Granberg oli myös voittamassa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruutta vuonna 2012 ja alle 18-vuotiaiden MM-hopeaa vuonna 2010. Hän pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2009.


title: Petter Granberg

text: Granbergin pikkuveljet Nils ja Fredrik pelaavat myös jääkiekkoa puolustajina. Nils pelaa Hockeyettan-joukkue Sollefteå HK:ssa ja Fredrik Skellefteå AIK:n junioreissa. Heidän velipuolensa David Rundblad on puolustajana NHL-tasolla.


title: Mattias Bäckman

text: Mattias Jonas Bäckman (s. 3. lokakuu 1992 Linköping, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Linköping HC:ssä.


title: Mattias Bäckman

text: Bäckman on Linköping HC:n oma kasvatti. Hän debytoi seuran Elitserien-joukkueessa vain 17-vuotiaana kaudella 2009–2010, jolloin Bäckman pelasi siellä viisi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän jäi kolmessa ensimmäisessä Elitserien-ottelussaan vielä ilman peliaikaa, mutta sai ensimmäiset jääaikansa 14. tammikuuta 2010 vieraissa Frölunda HC:tä vastaan. Samassa kuussa Bäckman teki Linköpingin kanssa kaksivuotisen Elitserien-sopimuksen. Kauden 2010–2011 hän pelasi vielä suurimmaksi osaksi seuran J20-junioreissa. Bäckman pelasi Linköpingin Elitserien-joukkueessa kuusi runkosarja- ja viisi European Trophy -ottelua ilman tehopisteitä.


title: Mattias Bäckman

text: Detroit Red Wings varasi Bäckmanin viidennellä kierroksella 146. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös Avangard Omsk 96. pelaajana . Varsinaisella Elitserienin tulokaskaudellaan 2011–2012 Bäckman teki Linköpingissä 42 runkosarjaottelussa tehot 1+7=8. Hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Bäckman teki ensimmäisen Elitserien-maalinsa 28. marraskuuta 2011 ylivoimalla Skellefteå AIK:ta vastaan. Hän vahvisti kevätkaudella myös Linköpingin J20-junioreita. Bäckman oli tehoilla 2+6=8 J20 SuperElitin pudotuspelien tehokkain puolustaja ja hän jakoi syöttöpörssin voiton Rögle BK:n Eric Martinssonin kanssa. Bäckman voitti kauden päätteeksi sarjan mestaruuden. Kaudella 2012–2013 hän sijoittui tehoilla 2+24=26 SHL:n puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. Pudotuspeleissä Bäckman jakoi Linköpingin sisäisen tehotilaston voiton Pär Arlbrandtin ja Magnus Johanssonin kanssa lukemalla +6.


title: Mattias Bäckman

text: Toukokuussa 2013 Bäckman teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Hän pelasi kauden 2013–2014 vielä lainalla Linköpingin SHL-joukkueessa. Bäckman voitti koko liigan tehotilaston lukemalla +25. Hän voitti myös pudotuspeleissä Linköpingin sisäisen tehotilaston lukemalla +4. SHL-kauden jälkeen, huhtikuussa 2014 Bäckman siirtyi AHL-joukkue Grand Rapids Griffinsin vahvuuteen. Hän pelasi siellä loppukeväällä kaksi runkosarja- ja kymmenen playoff-ottelua tehopistein 1+5=6.


title: Mattias Bäckman

text: Kauden 2014–2015 Bäckman aloitti Grand Rapids Griffinsin AHL-joukkueen vahvuudessa. Hän pelasi siellä 18 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä, kunnes joulukuussa 2014 Red Wings kuitenkin lainasi Bäckmanin loppukaudeksi takaisin kotimaahansa Linköpingin joukkueeseen. NHL:n siirtotakarajalla, maaliskuussa 2015 Red Wings kauppasi hänet, Mattias Janmarkin sekä kesän toisen kierroksen varausvuoron ja ehdollisen kolmannen kierroksen varausvuoron Dallas Starsiin vaihdossa Erik Coleen. SHL-kauden päätteeksi huhtikuussa Bäckman siirtyi AHL-joukkue Texas Starsin vahvuuteen.


title: Mattias Bäckman

text: Kauden 2015–2016 Bäckman pelasi kokonaan Texas Starsin AHL-joukkueessa tehden liigassa ensimmäisellä kokonaisella kaudellaan 69 runkosarjaottelussa tehot 8+24=32 ja neljässä playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän jakoi runkosarjassa Starsin sisäisen tehotilaston voiton Greg Rallon kanssa lukemalla +18. Kesäkuussa 2016 Bäckman teki Dallas Starsin kanssa vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen. Hän pelasi myös kauden 2016–2017 kokonaan AHL:ssä. Maaliskuussa 2017 Texas Stars lainasi Bäckmanin loppukaudeksi Hershey Bearsiin, josta puolestaan Starsiin siirtyi lainalle Darren Dietz.


title: Mattias Bäckman

text: Bäckman siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Sveitsin National Leaguen EHC Kloteniin. Joukkueen kausi päättyi putoamiseen Swiss Leagueen. Kaudeksi 2018–2019 Bäckman palasi kolmivuotisella sopimuksella kotimaahansa Linköpingin SHL-joukkueeseen.


title: Mattias Bäckman

text: Bäckman pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Bäckman pelasi myös alle 19-vuotiaiden World Junior A Challengessa vuonna 2010. Ruotsin A-maajoukkueessa hän on pelannut yhdeksän ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Bäckman teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 5. huhtikuuta 2012 Oslossa Norjaa vastaan.


title: Luettelo televisiosarjan Salatut elämät tuotantokausista

text: Tämä on luettelo MTV3-kanavalla vuodesta 1999 alkaen esitetyn "Salatut elämät" -televisiosarjan tuotantokausista.


text: Ensimmäisiä jaksoja ei nimetty nykyisen nimeämistyylin mukaisesti, vaan ne nimettiin kronologisesti ”Osa 1”, ”Osa 2” jne., mutta jaksot nimettiin nykytyylin mukaisesti vuonna 2003, kun MTV3 alkoi esittää sarjaa kesäuusintoina alusta lähtien. Uusille jaksoille on annettu ikäraja vuoden 2012 alusta alkaen. Kesästä 2013 alkaen esitettävät kesäuusinnat saivat myös ikärajamerkinnät.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Vitebskin kuvernementti () oli hallintoalue Venäjällä vuosina 1802–1924. Sen maat ulottuivat nykyisten Valko-Venäjän, Latvian ja Venäjän alueille. Vuonna 1897 väestönlaskennan aikaan kuvernementissa asui 1 489 246 henkeä. Kuvernementin pinta-ala oli 43 986 km² ja pääkaupunki oli Vitebsk. Kuvernementin suurin kaupunki loppuaikoina oli Väinänlinna (Dvinsk, myöhemmin Daugavpils).


title: Vitebskin kuvernementti

text: Vitebskin kuvernementin naapureita olivat Pihkovan, Smolenskin, Mogiljovin, Minskin, Vilnan, Kuurinmaan ja Liivinmaan kuvernementit.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Kuvernementissa oli 11 kihlakuntaa (ujezd), joiden keskukset olivat:


title: Vitebskin kuvernementti

text:
Kuusi ensimmäistä kuuluvat nykyään Valko-Venäjään, Sebež ja Veliž Venäjän Pihkovan ja Smolenskin alueisiin. Kolme viimeistä kuuluvat Latvian Latgalen maakuntaan; aiemmin ne olivat osa Saksalaisen ritarikunnan aikaista Vanhaa-Liivinmaata ja sittemmin "Puolan-Liivinmaata".
Vitebsk ja sen ympäristö kuului aikanaan Polotskin ruhtinaskuntaan ja 1300-luvulta lähtien Liettuan suuriruhtinaskuntaan, jossa siitä tuli Vitebskin voivodikunta. Ensimmäisessä Puolan jaossa 1772 se joutui Venäjälle.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Vuonna 1796 Vitebskistä ja Mogiljovista muodostettiin Valko-Venäjän kuvernementti. Jo 1802 se jaettiin erillisiksi Vitebskin ja Mogiljovin kuvernementeiksi. Vitebskin kuvernementti lakkauttettiin 1924.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Vuonna 1897 kuvernementin väkiluku oli 1 489 246. Heistä oli 788 599 valkovenäläisiä, 264 062 lättejä, 198 001 venäläisiä, 174 240 juutalaisia, 50 377 puolalaisia ja 7 361 saksalaisia. Uskonnoltaan 24% oli roomalaiskatolisia ja 61% ortodokseja. Kaupunkiväestö oli enimmäkseen puolalaista ja juutalaista, maaseutuväestö taas valkovenäläistä ja lättiläistä. 1800-luvun lopulla valtakunnassa harjoitettiin voimakasta venäläistämispolitiikkaa.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Vuonna 1885 solmittiin 8044 avioliittoa, lapsia syntyi 50779 ja kuolleiden määrä oli 32245.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Kuvernementin pinta-alasta 27,2 % oli peltoa, 34,6 % metsää, 18,6 % niittyä ja laidunta ja 19,6 % joutomaata.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Kuvernementin maatalous ei ollut erityisen tuottoisaa, useimpina vuosina tuotanto ei riittänyt oman väestön tarpeeseen. Perunaa jouduttiin usein käyttämään leipään viljan sijaan. Vuonna 1887 tuotettiin 2,6 miljoonaa hehtolitraa perunaa, saman verra ruista ja 1,9 miljoona hl kauraa. Vuonna 1883 tilastoitiin 455 312 nautaa, 229 530 hevosta, 265 854 lammasta ja 216 274 sikaa. Pellavaa viljeltiin paljon ja se oli tärkeä vientituote.


title: Vitebskin kuvernementti

text: Teollisuus oli 1800-luvun lopulla heikosti kehittynyt. 672 tehtaassa oli 2936 työntekijää, tuotannon arvo oli noin 8 miljoonaa ruplaa. Oleellisimmat tuotannonalat olivat myllyt, viinanpoltto, oluenpano, nahkateollisuus ja tupakkateollisuus.


title: Difluorikloorimetaani

text: Difluorikloorimetaani eli klooridifluorimetaani tai freon 22 (CHClF) on freoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Ainetta käytetään orgaanisessa synteesissä ja ilmanvaihto- ja jäähdytyslaitteissa. Difluorikloorimetaanin käyttöä on pyritty vähentämään sen otsonikerrokselle vahingollisten ominaisuuksien vuoksi.


title: Difluorikloorimetaani

text: Difluorikloorimetaani on väritöntä kaasua. Se on ilmaa raskaampaa ja inerttiä ainetta, joka liukenee vähäisissä määrin veteen.


title: Difluorikloorimetaani

text: Tavallisisn tapa valmistaa difluorikloorimetaania ja muita fluoria ja klooria sisältäviä hiilivetyjä on klooratun hiilivedyn fluoraus vetyfluoridilla. Yhdistettä valmistetaan yhdessä muiden fluorikloorimetaanien kanssa trikloorimetaanista. Katalyyttinä käytetään useimmiten antimonipentafluoridia tai antimonitrikloridia. On kehitetty myös jatkuvatoimisia kaasufaasiprosesseja, joissa katalyyttinä toimivat kromi- tai rautayhdisteet.


title: Difluorikloorimetaani

text: Difluorikloorimetaanista voidaan valmistaa pyrolyysillä platinaputkissa noin 700 °C:n lämpötilassa polymeerien raaka-aineita, kuten tetrafluorieteeniä ja heksafluoripropeenia. Yhdisteen reaktio alkoksidien tai alkyylilitiumyhdisteiden kanssa on paljon käytetty tapa muodostaa difluorikarbeenia. Yksi tärkeimmistä difluorikloorimetaanin käyttökohteista on käyttö viilennysaineena ilmastointi- ja kylmälaitteissa. Erityisesti, jos jäähdytyskapasiteetin tarve on suuri.


title: Difluorikloorimetaani

text: Difluorikloorimetaanin käyttöä jäähdytyslaitteissa on pyritty vähentämään Montrealin pöytäkirjan mukaisesti. Yhdisteen vuodot ilmakehään aiheuttavat otsonikerroksen tuhoutumista. Difluorikloorimetaani on myös kasvihuonekaasu. Vaihtoehtoina yhdisteen käytölle kylmälaitteissa ovat muun muassa fluorattuja hiilivetyjä sisältävät seokset.


title: Hugo (elokuva)

text: Hugo on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut Martin Scorsese ohjaama seikkailu- ja draamaelokuva, joka perustuu Brian Selznickin romaaniin "Hugo Cabret" vuodelta 2007. Se kertoo pojasta, joka asuu Pariisin rautatieasemalla ja arvoituksellisesta lelukaupan omistajasta, entisestä elokuvaohjaajasta Georges Mélièsistä. Elokuva on Graham Kingin GK Filmsin ja Johnny Deppin Infinitum Nihilin yhteistuotanto. Pääosissa ovat Asa Butterfield, Chloë Grace Moretz, Ben Kingsley, Sacha Baron Cohen, Ray Winstone, Emily Mortimer, Jude Law ja Christopher Lee.


title: Hugo (elokuva)

text: "Hugo" on Scorsesen ensimmäinen 3D:nä kuvattu elokuva. Paramount Pictures toimi elokuvan levittäjänä. Elokuvan Yhdysvaltain ensi-ilta oli 23. marraskuuta 2011, Suomen ensi-ilta oli 17. helmikuuta 2012. Scorsese sai parhaan ohjaajan Golden Globe -palkinnon työstään. Elokuva oli ehdolla 11 Oscar- palkintosarjassa, useammassa kuin mikään muu elokuva tuona vuonna. Elokuva voitti viisi Oscaria (äänitys, äänitehosteet, lavastus, erikoistehosteet ja kuvaus).


title: Fernão Mendes Pinto

text: Fernão Mendes Pinto (1509 – 8. heinäkuuta 1583) oli portugalilainen tutkimusmatkailija, jonka edesottamukset tunnetaan muistelmateoksesta "Peregrinação". Pinton kuitenkin tiedetään harjoittaneen plagiointia eikä kaikista hänen kertomuksistaan ole todisteita. Matkojensa aikana Pinto vieraili muun muassa Etiopiassa, Kiinassa, Intiassa ja Japanissa.


title: Fernão Mendes Pinto

text: Teoksessaan hän väitti hänen ryhmänsä olleen ensimmäiset Japanissa vierailleet eurooppalaiset, ja hän väitti myös esitelleensä tuliaseet japanilaisille. Hän oleili Ōtomo-klaanin vieraana muutaman kuukauden, ja kertoi sinä aikana muun muassa parantaneensa Ōtomo Yoshishigen, joka oli vahingoittanut itsensä eurooppalaisilta varastamallaan arkebuusilla.


title: Jääpala

text: Jääpala tai jääkuutio on pienehkö kuutio pakastettua vettä eli jäätä. Jääpaloja on monen kokoisia ja muotoisia. Jääpalat tehdään normaalisti jäädyttämällä vettä jääpalamuoteissa. Jääpaloja voi tehdä myös jääpalapusseissa tai jääpalakoneella, joita on sekä kotikäyttöön että yrityskäyttöön.


title: Jääpala

text: Jääpaloja käytetään pitämään juoma, esimerkiksi drinkki, kylmänä. Niitä voidaan käyttää myös koristeena, erityisesti värjäämällä ja maustamalla niitä. Jääpalat muovipussissa käyvät myös turvonneiden ruumiinosien ensiavuksi.


title: Jääpala

text: Jos jääpaloja käytetään juomissa tai muissa elintarvikkeissa, on tärkeää käyttää puhdasta, täysin juomakelpoista vettä. Myös jääpalakoneen asennus ja vesijohtoliitäntä ja viemäriliitäntä on tehtävä huolellisesti, jotta likavesi ei pääse sekoittumaan tuoreveteen.


title: Levity

text: Levity on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Ed Solomon. Elokuvan pääosia esittävät Billy Bob Thornton, Morgan Freeman, Holly Hunter ja Kirsten Dunst.


title: Levity

text: "Levityn" (’kevytmielisyys, suruttomuus’) päähenkilö on Billy Bob Thorntonin näyttelemä Manual Jordan, joka on viettänyt yli kaksi vuosikymmentä vankilassa tapettuaan teinipojan epäonnistuneen ryöstön yhteydessä. Sovitusta etsivä Jordan palaa vapauduttuaan kotikaupunkiin ja majoittuu saarnaaja Miles Evansin (Morgan Freeman) ylläpitämässä asuntolassa. Hän kohtaa myös tappamansa pojan sisaren Adelen (Holly Hunter) ja päätyy auttamaan tämän poikaa, joka on joutumassa vaikeuksiin.


title: Cayambe

text: Cayambe tai Volcán Cayambe on tulivuori Ecuadorin Andeilla. Sen korkeus merenpinnan tasosta on 5 790 metriä.


title: Residencia de Estudiantes

text: Residencia de Estudiantes (suom. ”opiskelijaresidenssi”) on yksi alkuperäisistä espanjalaisista kulttuurikeskuksista Madridissa, Espanjassa. 1900-luvun alusta sen puoleenväliin saakka se toimi merkittävänä kulttuurillisena ympäristönä, jonka tarkoituksensa oli rohkaista ja kehittää Espanjan lahjakkaimpia nuoria ajattelijoita, kirjailijoita ja taiteilijoita.


title: Residencia de Estudiantes

text: Residencia de Estudiantes perustettiin vuonna 1910. Siitä tuli Espanjan ensimmäinen kulttuurillinen keskus, ja se säilyi samanlaisena Espanjan sisällissotaan eli vuoteen 1936 asti. Vuonna 1915 se kuitenkin siirrettiin nykyiselle paikalleen, kukkulalle nimeltä Colina de los Chopos. Residenssin johtaja Alberto Jiménez Fraud piti keskuksen luovan, älykkään ja edistyksellisen keskustelun kohtaamispaikkana. Se toimi myös paikallisten nuorten porttina Eurooppaan.


title: Residencia de Estudiantes

text: Residenssin varsinainen ajatus oli avustaa Madridin yliopiston opiskelijoita opinnoissaan luomalla mahdollisimman virikkeelliset elinolosuhteet. Asuntolassa painotettiin erityisesti tieteen ja taiteen väliseen vuoropuheluun, ulkomailta tulevaan avant garde -suuntaukseen ja Espanjan yleiseen modernisoitumiseen.


title: Residencia de Estudiantes

text: Residenssissä ovat opiskelleet, opettaneet ja asuneet lukuisat kulttuurillisesti merkittävät henkilöt. Jotkut asukkaista olivat tuolloisia espanjalaistaiteen johtohahmoja, kuten esimerkiksi runoilija Federico García Lorca, taiteilija Salvador Dalí, ohjaaja Luis Bunuel ja Nobelin voittanut tiedemies Severo Ochoa. Vakituisia vierailijoita olivat muun muassa myös Miguel de Unamuno, Manuel de Falla, Juan Ramón Jiménez, José Ortega y Gasset, Rafael Alberti, Dámaso Alonso ja Antonio Machado. Residenssi toimi myös Eurooppaan yltävänä keskustelutilana, jossa käytiin dialogia muun muassa uusista keksinnöistä ja teoksista. Tästä syystä sinne matkustivat keskustelemaan ja tekemään tutkimusta sellaiset henkilöt kuin Albert Einstein, Howard Carter, Marie Curie, Gilbert Keith Chesterton, Paul Valéry, Igor Stravinski, Herbert George Wells, Max Jacob, Le Corbusier, John Maynard Keynes, Alexander Calder, Walter Gropius ja Henri Bergson.


title: Simon Grayson

text: Simon Grayson (s. 16. joulukuuta 1969) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Helmikuusta 2018 lähtien hän on toiminut Bradford Cityn päävalmentajana.


title: Simon Grayson

text: Grayson hankki jalkapallo-oppinsa Leeds Unitedin juniorijoukkueissa ja nousi edustusjoukkueeseen kesällä 1988. Peliaikaa puolustajalle ei kuitenkaan Leedsissä juuri tullut, ja hän pelasi neljän kauden aikana vain kahdessa ottelussa. Maaliskuussa 1992 Grayson jätti kasvattajaseuransa ja siirtyi Leicester Cityyn. Uudessa seurassa Graysonin ura lähti nousuun, ja kaudella 1993–1994, jolloin Leicester nousi Englannin Valioliigaan, hän pelasi jo 40 sarjaottelussa. Kaudella 1996–1997 Grayson pääsi juhlimaan Leicesterin kanssa Englannin liigacupin voittoa, ja hänet valittiin seuran parhaaksi pelaajaksi. Kaikkiaan Grayson pelasi Leicesterissä viisi kautta ja yli 200 ottelua.


title: Simon Grayson

text: Kesällä 1997 Grayson siirtyi Aston Villaan, jossa pelasi ensimmäisellä kaudellaan usein avauksessa, mutta putosi sitten lähinnä vaihtopelaajan rooliin. Lisääntyvän peliajan toivossa hän jatkoi uraansa kaudella 1999–2000 Blackburn Roversissa. Debyyttikausi Roversissa olikin hyvä, mutta Graeme Sounessin alaisuudessa peliaikaa ei tullut. Grayson pelasi vuodet 2000–2002 lainalla eri seuroissa, kunnes kesäkuussa 2002 siirtyi ilmaisella siirrolla Blackpooliin. Blackpoolissa Grayson pelasi uransa viimeiset neljä kautta kantaen joukkueen kapteeninnauhaa. Hän lopetti uransa Englannin 2. divisioonassa kauteen 2005–2006.Grayson aloitti valmentamisen jo pelaajauransa loppupuolella, kun hänestä tuli kaudella 2004–2005 Blackpoolin reservijoukkueen valmentaja. Marraskuussa 2005 hän nousi seuran edustusmiehistön pelaajavalmentajaksi, ja pelastettuaan seuran putoamiselta hän sai jatkaa tehtävässään. Graysonin johdolla Blackpoolin otteet paranivat myös tulevina kausina ja tammikuussa 2007 hän johdatti seuran FA Cupin neljännelle kierrokselle 17 vuoden tauon jälkeen. Samalla kaudella Grayson luotsasi Blackpoolin Englannin ykkösliigan kolmanneksi ja nousukarsintojen voittajana seura eteni kaudeksi 2007–2008 mestaruussarjaan. Joulukuussa 2007 Grayson allekirjoitti viimein 2,5-vuotisen sopimuksen Blackpoolin kanssa valmennettuaan seuraa jo kaksi vuotta ilman sopimusta. Blackpoolin ensimmäinen pääsarjakausi päätty sijalle 19, mikä oli seuran paras saavutus sitten kolmeenkymmeneen vuoteen.


title: Simon Grayson

text: Joulukuussa 2008 Grayson jätti Blackpoolin ja siirtyi kasvattajaseuransa Leedsin peräsimeen. Blackpool ei hyväksynyt Graysonin siirtoa ja asiaa puitiin syyskuuhun 2009 saakka, kunnes seurat pääsivät sopimukseen asiasta. Grayson nosti Leedsin ykkösliigan yhdeksänneltä sijalta neljänneksi, ja keväällä seura voitti 11 viimeistä kotiotteluaan ja rikkoi Don Revien ajalta periytyneen ennätyksen. Nousu Mestaruussarjaan kariutui lopulta nousukarsintojen tappioon Millwallille. Kaudella 2009–2010 nousu toteutui, kun Grayson luotsasi Leedsin ykkösliigassa kakkoseksi. Kauden aikana Leeds voitti myös FA Cupissa Manchester Unitedin 1–0.


title: Simon Grayson

text: Kaudella 2010–2011 Leeds taisteli paikasta Valioliigan nousukarsintoihin, mutta jäi lopulta Mestaruussarjan seitsemänneksi ja ensimmäisenä joukkueena ulos nousukarsinnoista. Kaudella 2011–2012 Leeds on taisteli paikastaan 10 parhaan joukossa. Seurajohto ei ollut tyytyväinen tuloksiin ja Grayson sai potkut helmikuun alussa 2012 Leedsin hävittyä Birmingham Citylle 1–4. Pian Leeds-potkujensa jälkeen Grayson teki 3,5-vuotisen sopimuksen Englannin ykkösliigassa pelaavan Huddersfield Townin kanssa. Graysonin johdolla Huddersfield voitti nousukarsinnoissa Sheffield Unitedin ja nousi kaudeksi Mestaruussarjaan. Kausi 2012/13 alkoi surkeasti ja 12 ottelun voitoton putki johti Graysonin potkuihin tammikuussa 2013


title: Simon Grayson

text: Helmikuun alussa 2013 Graysonista tuli Preston North Endin päävalmentaja. Grayson aloitti vahvasti seurassa ja ei kärsinyt tappioita ensimmäisissä neljässä ottelussaan. Kevätkaudella joukkueen meno hyytyi ja Preston putosi lopulta nousukarsintasijoilta Ykkösliigan sijalle 14. Kaudella 2013/14 Grayson luotsasi Prestonin Ykkösliigassa viidenneksi, mutta nousu kariutui tappioon karsinnoissa Rotherham Unitedille. Kaudella 2014/15 Preston sijoittui kolmanneksi ja karsintojen välierissä kaatui Chesterfield FC ja finaalissa Swindon Town FC. Näin Grayson luotsasi Prestonin Mestaruussarjaan neljän kauden tauon jälkeen. Mestaruussarjassa Preston sijoittui kahdesti tukevasti sarjan keskikastiin sijalle 11, kunnes Grayson kesäkuun lopussa 2017 jätti seuran ja siirtyi Sunderlandin päävalmentajaksi.


title: Simon Grayson

text: Graysonin ura Sunderland-peräsimessä alkoi lupaavasti kahdella tasapelillä ja voitolla Norwichista. Hyvä alku kääntyi kuitenkin tappioiden ja tasapelien kierteeksi, jonka myötä "Black Cats" vajosi Mestaruussarjan häntäpäähän. Grayson ei saanut Sunderlandin kierrettä katkaistua, vaan 12 ottelun voitottoman putken jälkeen seurajohto erotti hänet tehtävästään lokakuun lopussa 2017.


title: Simon Grayson

text: Helmikuussa 2018 Graysonista tuli Englannin ykkösliigassa voitottomien otteluiden putkeen juuttuneen Bradford Cityn päävalmentaja.


title: Saapasjalkakissa (täsmennyssivu)

text: Saapasjalkakissa () on klassinen satu puhuvasta kissasta.


title: Saapasjalkakissa (täsmennyssivu)

text: Saapasjalkakissa tai Puss in Boots voi viitata myös:


title: Margitin silta

text: Margitin silta on Tonavan yli kulkeva holvisilta Budapestissa Unkarissa. Silta yhdistää Pestin Pyhän Tapanin kaarikadun ja Budan Margitin kehäkadun, ja sen kautta pääsee myös Margitinsaarelle.


title: Margitin silta

text: Margitin silta oli Budapestin toinen silta Ketjusillan jälkeen. Sen rakentamiseksi järjestettiin vuonna 1871 suunnittelukilpailu, jonka voitti ranskalainen arkkitehti Ernest Goüin. Sillan rakennustyöt alkoivat 1872 ja se avattiin liikenteelle 30. huhtikuuta 1876. Sillalta ei ollut vielä silloin yhteyttä Margitinsaareen, koska sillan ja saaren välinen etäisyys oli suurempi kuin nykyään. Tonavan sääntelyn yhteydessä 1800-luvun lopulla Margitinsaarta laajennettiin, ja yhdyssilta Margitinsillan ja saaren välille rakennettiin vuosina 1899–1900.


title: Margitin silta

text: Vuonna 1879 sillan yli alkoi liikennöidä hevosvetoinen raitiotie, joka muuttui sähköiseksi 1894. Vuonna 1920 sillan kannen puupalkit korvattiin kivillä. Kun lisäksi liikenne kasvoi, siltaa vahvistettiin ja levennettiin vuosina 1935–1937 ja se muutettiin nelikaistaiseksi.


title: Margitin silta

text: Toisen maailmansodan aikana marraskuussa 1944 sillan Pestin-puoleiset pilarit tuhoutuivat räjähdyksessä. Räjähdys tapahtui epäselvissä olosuhteissa iltapäiväruuhkan aikaan, ja se vaati paljon ihmisuhreja. Perääntyvät saksalaiset räjäyttivät sillan Budan-puoleisen osan helmikuussa 1945. Sodan jälkeen Margitinsilta saatiin käyttöön toisena Budapestin silloista. Sen eteläiset kaistat avattiin liikenteelle marraskuussa 1947 ja koko silta 1. elokuuta 1948.


title: Margitin silta

text: Margitinsillassa on seitsemän pilaria: yksi keskellä, kaksi rannoilla ja neljä niiden välissä. Pilareissa on patsaat, jotka on veistänyt ranskalainen kuvanveistäjä Thabard vuonna 1874. Sillassa on keskuspilarin kohdalla 30 asteen käännös, jotta pilarit olisivat suorassa Tonavan kummankin haaran virtaukseen nähden.


title: Margitin silta

text: Sillalla on neljä ajokaistaa, kaksi raitiotietä niiden välissä ja jalkakäytävät kummassakin reunassa. Sillan yli kulkevat raitiotielinjat 4 ja 6. Sillan puolivälissä on raitiovaunupysäkki ja yhdyssilta Margitinsaareen.


title: Tímea Babos

text: Tímea Babos (s. 10. toukokuuta 1993 Sopron) on unkarilainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 25 syyskuussa 2016 ja nelinpelissä ykkösenä heinäkuussa 2018. Hän on voittanut urallaan kolme WTA-turnausta kaksinpelissä ja 19 WTA-turnausta nelinpelissä. Vuonna 2018 hän voitti nelinpelissä Kristina Mladenovicin kanssa Australian avoimen mestaruuden


title: Tímea Babos

text: Vuonna 2009 Babos pääsi loppuotteluun Ranskan avointen tyttöjen nelinpelissä Heather Watsonin kanssa. He kuitenkin hävisivät loppuottelun Elena Bogdanille ja Noppawan Lertcheewakarnille. Heinäkuussa Babos pelasi tenniksen Euroopan-mestaruuskilpailujen nelinpelin loppuottelussa Zsofia Susanyin kanssa. He hävisivät ranskalaisparille. Vuonna 2010 Babos pelasi Australian avointen tyttöjen nelinpeliä Gabriela Dabrowskin kanssa. He hävisivät loppuottelussa Jana Čepeloválle ja Chantal Škamloválle. Ranskan avointen tyttöjen kaksinpelissä Babos pelasi Sloane Stephensin kanssa voittaen turnauksen loppuottelussa Lara Arruabarrena-Vecinon ja María-Teresa Torró-Florin. Babos ja Stephens voittivat myös Wimbledonin ja Yhdysvaltain avoimet. Jälkimmäisessä he saivat luovutusvoiton.


title: Tímea Babos

text: Babos teki debyyttinsä ITF-turnauksissa huhtikuussa 2009. Hän voitti kauden aikana kaksi pelaamistaan viidestä kaksinpelin loppuottelusta. Babos pelasi ensimmäisen kerran WTA-turnauksen pääsarjassa Budapestissa heinäkuussa 2010. Hän hävisi turnauksen ensimmäisellä kierroksella Timea Bacsinszkylle luvuin 4–6, 2–6. Kauden aikana hän voitti kolme ITF-turnausta kaksinpelissä ja neljä nelinpelissä. Vuonna 2011 Babos voitti neljä ITF-turnausta sekä kaksinpelissä että nelinpelissä. Hän pääsi toiselle kierrokselle Budapestin WTA-turnauksessa voitettuaan Anna Remondinan. Toisella kierroksella hän hävisi ykköseksi sijoitetulle Roberta Vincille kolmessa erässä luvuin 6–4, 5–7, 2–6. Helmikuussa 2012 Babos pääsi välieriin Bogotán WTA-turnauksessa, jossa hän hävisi Aleksandra Panovalle. Seuraavalla viikolla hän saavutti ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa, kun hän päihitti Monterreyn loppuottelussa Alexandra Cadanțun.


title: Eeli Kivinen

text: Eeli Kivinen (3. maaliskuuta 1900, Vimpelin Lakaniemi – 26. maaliskuuta 1990, Vimpeli) eli ”Vimpelin Väinämöinen” oli suomalainen kanteleensoittaja, pelimanni sekä kansanlaulujen esittäjä ja säveltäjä. Kaustinen Folk Music Festival myönsi Kiviselle vuonna 1979 mestaripelimannin arvonimen. Vimpeli-seura julkaisi vuonna 2000 Kivisen satavuotissyntymäpäivän kunniaksi CD-levyn "Vimpelin Väinämöinen". Kivinen esiintyi myös elokuvassa "Etelä-Pohjanmaan soitto- ja laulujuhlat Lapualla" (1945) yhdessä soittajaystävänsä Viljami Kalliokosken kanssa.


title: Eeli Kivinen

text: Mestaripelimannin arvon ohella (1979) Kiviselle myönnettiin myös Vuoden paras äänilevy -ansiomerkki 1972, Etelä-Pohjanmaan kulttuurirahaston tunnustuspalkinto 1973, Kalevala-seuran tunnustus, Väinämöisen Veljenpoika -arvonimi ja mitali 1973, osataiteilijaeläke sekä vapaussotien viiri ja kunniakirja 1980.


title: Eeli Kivinen

text: Eeli Kivinen syntyi musikaaliseen perheeseen ja oppi ensimmäiset laulut vanhemmiltaan. Oman kertomansa mukaan laulun lahjoihin vaikutti naapurissa asuneen Vekari-noidan (oikealta nimeltään Erkki Töyrä) antama ohje siitä että vastasyntynyt on pestävä paikallisen Helamajan puron vedellä. Kivisen äiti teki noidan ohjeen mukaan. Kasvaessaan Kivinen ystävystyi Vekarin kanssa ja sai tältä merkittäviä perinnevaikutteita.


title: Eeli Kivinen

text: Kivinen lähti Kanadaan töiden perässä vuonna 1927. Siellä hän teki erilaisia maa- ja metsä- ja rakennustöitä, sekä toimi muun muassa puolitoista vuotta teatteriseurueen jäsenenä. Kanadassa hän esiintyi myös laulajana ja viulupelimannina. Kanadassa oleilun aikana Kivinen loi vain kuusi laulua, mutta myöhemmin hän ammensi lauluissaan paljonkin Kanadan kokemuksistaan. Kivisen väinämöishahmoon samaistuminen alkoi jo Kanadassa. Esiintymisasuksi vakiintui tuolloin Kivisen suunnittelema hopeanvärinen "Kalevalaritarin asu" sekä "hopiapislaimiekka". Kotimaassaan hän esiintyi kansallispuvussa tai tavallisissa vaatteissaan.


title: Eeli Kivinen

text: Kivinen palasi vuonna 1933 synnyinseudulleen Vimpeliin ja jatkoi kuolemaansa asti kotitilansa hoitoa. Hän sai vaimonsa kanssa ajan mittaan kahdeksan lasta. Suomessa hän myös vaihtoi viulunsoiton lopullisesti kanteleeseen tapaturman johdosta.


title: Eeli Kivinen

text: Suurimman osan tuotannostaan Eeli Kivinen loi Suomeen palattuaan. Inkeri Keravuoren keräämän aineiston perusteella omia kappaleita Kivisellä lienee noin 147. Säveltämättömiä runoja on noin sata.


title: Eeli Kivinen

text: Kivisen kappaleet ovat luonteeltaan romanttisia. Ne kertovat rakkaudesta, Pohjanmaasta, Amerikasta, tämän omista Kanadanvuosien seikkailuista sekä erilaisista suurmiehistä (esim. Mahatma Gandhi, Haile Selassie, Kaarle XVI Kustaa, Edward VIII, Marsalkka Mannerheim). Hän myös sävelsi ja äänitti koko Raamatun Korkean Veisun 1970-luvulla. Vaikutteita Kivinen sai myös kansanperinteen ulkopuolelta: ahkerana kirjastossa kävijänä hän kävi läpi erilaisten lyyrikoiden tuotantoa. Kivisen tuotannossa voidaan kuulla kaikuja esimerkiksi tämän idolilta Rabindranath Tagorelta.


title: Eeli Kivinen

text: Kivisen esityksiä äänitettiin jo 1950-luvulla perinneaineiston osalta mutta hänet ja hänen itse luomansa materiaali "löydettiin" varsinaisesti 1960-1970 -luvun vaihteen kansanmusiikkibuumin yhteydessä. Tämä johti radiohaastatteluihin, konserttikiertueisiin Ruotsia myöten, sekä kahden LP-levyn julkaisemiseen 1970-luvulla. Vuonna 2000 julkaistu juhlajulkaisu-CD on koostevalikoima näistä äänitteistä.


title: Eeli Kivinen

text: Kivinen soitti 28-kielistä kannelta pisimmät kielet soittajan puolella. Hän väitti vedenhaltijan unessa opettaneen hänet soittamaan kanteletta näin päin. Kivinen soitti melodiat vasemmalla ja soinnut oikealla kädellä. Hänen soittotyylilleen oli ominaista improvisatorinen tahtilajien jatkuva vaihtelu. Itse hän piti tyyliään vaatimattomana: "Minä vaan laulan ja soitan ja romuutan, mutta kumminnii että oikeinpäin".


title: Eeli Kivinen

text: "..Se sanoo sillä lailla kun luet Pytakoraasta.. Seitsemän laneettaa soittaa alituiseen avaruuessa, tarttee vaan kuulla, tarttee vaan kyllin hiljaa olla. Ja se tavallisesti on kesäyö ja on tyyni yö, on käyny maininkeja, täytyy olla peilityyni ja leveä alue ku Lappajärvi.. Kun kuunteloo hiljaa, on itkun rajalla kauneuven eessä ja nöyrtyä ja hiljentyä, niin yht'äkkiä avautuu sielussa ja sitten se alakaa tulla."


title: Eeli Kivinen

text: "..Minä sain sitte sellasen rohkeuven niistä Otto Mannisen runoista, että ei se ookkaan sielun sairautta, se haaveileminen. Kun minä tuota itkin järven rannalla ja soitin viulia yöllä.. [...] Ja on niin tavattoman ihana vielä vanhanakin kuule, kun pääsee yksinäisyyden hämärään, kaivata, itkeä ja kaivata.."


title: Eeli Kivinen

text: "..Kun se tulee se hulluuven kuuro, niin sitten minä otan kanteleen ja soitan ja laulan.. Nuorena minä luulin että minä oon heikkomielinen. Ne kuurot on niin rajuja, minä kuulin kaikenlaista niin paljon.. Hulluuven kuuro, sitä toiset sanoo että se on innoitus."


title: Eeli Kivinen

text: "..Kun tulee vanhaksi, niin se ei enää Vellamo tule rantaan eikä laula. Vellamo tuli nuorena kanteleen kanssa, purjehti rantaan ja vetenneiot tulivat ja näyttivät itsensä ja sitten sävel, sävel, planeetat soitti, nuorena planeetat kaiku.." [...] En se ollut minä, joka loin musiikin, minä toistin vaan sen, minkä kuulin. Nuoruuden hulluudessa soitin takaisin avaruuteen sen, minkä sieltä sain."


title: Eeli Kivinen

text: Samoilta kyliltä kotoisin oleva runoilija Arto Melleri imitoi nuoruudessaan Kivisen levytyksiä puheineen laajalti. Teatterikorkeakouluvuosinaan hän esitti näitä parodisia imitaatioitaan myös koulun tilaisuuksissa. Melleri piti erityisesti Kivisen Amerikkaa koskevista lauluista ("Kolme kiitävi", "Rakkaani tule vuorille").


title: The Boys

text: The Boys tai Boys voi viitata ainakin seuraaviin:


title: The Saints

text: Saints tai Saint voi viitata ainakin seuraaviin asioihin:


title: Tammisto (täsmennyssivu)

text: Tammisto on suomenkielinen nimi, joka esiintyy sekä paikannimenä että sukunimenä. Se voi viitata muun muassa seuraaviin:


title: Stonerville

text: Stonerville on vuonna 2010 kuvattu ja vuonna 2011 julkaistu komediaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Patrick Cavanaugh, Joey Diaz, Cameron Goodman, Brian Guest, Alex Mauriello, Phil Morris, Leslie Nielsen, Bob Rumnock, Pauly Shore ja Preston Vanderslice. Elokuvan on ohjannut Bill Corcoran. Elokuva julkaistiin suoraan videolle. Elokuva oli Nielsenin viimeinen näyttelijänä. Hän kuitenkin ehti ennen kuolemaansa äänittää osuutensa Ready Espanosa -nimiselle hahmolle elokuvaan "The Waterman Movie", jonka on tarkoitus ilmestyä joulukuussa 2012.


title: Hepojärvi

text: Hepojärvi () on Nevan vesistöön kuuluva järvi Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksen eteläosassa Toksovan koillispuolella. Kapea hiekkaharju erottaa sen Kaukolanjärvestä.


title: Hepojärvi

text: Hepojärven pinta-ala on neljä neliökilometriä. Keskimääräinen syvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys 12,5 metriä. Järvi laskee Laatokkaan Murjajoen kautta. Sen rannat ovat suosittu vapaa-ajanviettokohde.


title: Valentina Osejeva

text: Valentina Aleksandrovna Osejeva (, myös "Osejeva-Hmeljova", Осе́ева-Хмелёва; 28. huhtikuuta 1902 Kiova – 5. heinäkuuta 1969 Moskova) oli venäläinen lastenkirjailija.


title: Valentina Osejeva

text: Valentina Osejeva opiskeli Kiovan Lysenko-instituutissa ja työskenteli lastenkotien kasvattajana. Hänen ensimmäiset teoksensa ilmestyivät vuonna 1937. Osejevan opettavaiset runot, sadut ja kertomukset kertovat yleensä lasten arkielämästä. Hänet tunnetaan parhaiten trilogiasta ”Vasjok Trubatšov ja hänen toverinsa” ("Vasjok Trubatšov i jego tovarištši", 1947–1952), joka kuvaa pioneerien toimintaa toisen maailmansodan aikana. Kirjan kaksi ensimmäistä osaa saivat Stalin-palkinnon vuonna 1952.


title: Elli Saurio

text: Elli Saurio (31. joulukuuta 1899 Nurmes – 26. joulukuuta 1966 Helsinki) oli ensimmäinen taloustieteissä väitellyt nainen Suomessa ja Suomen ensimmäinen naisprofessori taloustieteiden alalla.


title: Elli Saurio

text: Elli Saurion isä oli Josef Ivar Saurio (1869–1910) ja äiti oli Hilja Vilhelmiina o.s. Hukka (1876–1910). Äidinisä oli menestyvä nurmeslainen kauppias Juho Hukka. Äidinäiti Elisabet o.s. Hirvonen oli syntyjään Rääkkylän Jaamanhovin Hirvosia. Sama suku asuu yhä Jaamanhovia. Agronomi Ivar Saurio osti kesällä 1900 Nurmeksesta noin 300 hehtaarin suuruisen Rantalan eli Laamilan tilan toimittuaan tätä ennen muutamia vuosia Haapapuron maamieskoulun opettajana.


title: Elli Saurio

text: Hilja ja Ivar Saurion perheeseen syntyi yhteensä kolme lasta, ikäjärjestyksessä Elli (s. 1899), Liisa (s. 1904) ja Eeva (s. 1906). Kun tyttäret menettivät molemmat vanhempansa kevättalvella 1910, Elli ja Liisa sijoitettiin Lilli ja August (Aku) Saurion perheeseen Kokemäelle. Lilly Lydia Saurion (1873–1950) isä oli Ulvilan kirkkoherra, valtiopäivämies Karl Emil Stenbäck (1834–1919) ja August Saurio (1871–1935) oli Ivar Saurion nuorempi veli. Ivar ja August Janson suomalaistivat sukunimensä Saurioksi. Poikien vanhemmat, nahkuri Henrik August Janson (1838–1874) Tampereelta ja vaimonsa Johanna Vilhelmina o.s. Villgrén (1844–1873), olivat kuolleet nuorina.


title: Elli Saurio

text: Vuonna 1924 Liisa Saurio lähti Hämeenlinnaan opiskelemaan Wetterhoffin Kotiteollisuusopistossa. Seuraavana vuonna hän solmi siellä avioliiton silloisen jääkäri, komppanianpäällikkö Feeliks Waldemar Tuiskun kanssa. Kaksi vuotta myöhemmin Feeliks Tuisku erosi kapteenina vakinaisesta palveluksesta ja muutti perheineen Nurmekseen ryhtyen maanviljelijäksi. Laamilan kuolinpesä jaettiin nuorimman osakkaan, Eeva Saurion, tultua täysi-ikäiseksi ja Tuisku lunasti vaimon sisarten osuudet. Tuiskujen hoidossa Laamila toimi muun muassa harjoittelutilana. Parhaimmillaan talossa oli 40 lypsylehmää ja yhdeksän hevosta. Tilalla oli vanhastaan myös tiilitehdas. Felix Tuisku ylennettiin majuriksi vuonna 1941. Jääkärimajuri, maanviljelijä Feeliks Waldemar Tuiskun kuoltua hänen puolisonsa Liisa Tuisku (o.s. Saurio) myi Laamilan Nurmeksen kauppalalle.


title: Elli Saurio

text: Elli Saurion kasvatusisällä August Sauriolla oli kaksi akateemista tutkintoa, sillä hän oli sekä filosofian maisteri (kemia pääaineena) että agronomi (”mustialiitti” eli Mustialasta valmistunut). Kasvatusäidillä Lilli Sauriolla oli muun muassa kotitalousopettajan koulutus. Elli Saurio linjasi koulutuksensa kasvatusvanhempien koulutusurien suuntaiseksi mutta valitsi koulutuksensa sisällön omien mieltymystensä mukaan. Elli Saurio valmistui vuonna 1922 puutarhaopettajaksi Reitkallin puutarha- ja maatalousoppilaitoksesta.


title: Elli Saurio

text: Elli Saurio teki pitkän ammattiuran kotitalousalalla työskentelevien neuvojien ohjaajana. Toimittuaan muutamia vuosia puutarhaopettajana ensiksi Vakka-Suomen kotitalouskoululla ja sitten Peräpohjolan Kotitalouskoululla hän aloitti syksyllä 1925 konsulentin työn Suomalaisen Marttaliiton palveluksessa. Saurion ura oli nousujohteinen – vuonna 1934 Suomalaisen Marttaliiton sihteeri Elli Saurio valittiin saman liiton toiminnanjohtajaksi. Uusi toiminnanjohtajan vakanssi täytettiin tällöin ensimmäisen kerran. Syksyllä 1944, rauhan tultua, toiminnanjohtaja Saurio jäi opintovapaalle ja vuonna 1947 hän omasta aloitteestaan pyysi eron Marttaliiton palveluksesta. Eroava toiminnanjohtaja Elli Saurio jätti seuraajalleen elinvoimaisen, taloudellisesti vahvan ja jäsenmäärän avulla mitaten vuosi vuodelta yhä kasvavan suurjärjestön. Saurio oli kyvykäs johtaja. Suomalainen Marttaliitto uudistui voimakkaasti sinä aikana, jolloin Elli Saurio oli marttatyöhön tavalla tai toisella sidoksissa.


title: Elli Saurio

text: Syyskuussa 1927 konsulentti Elli Saurio oli matkustanut Kööpenhaminan maatalousnäyttelyyn ja kirjoitti tanskalaisesta Ankerhusin kotitalousopistosta Emäntälehteen seuraavan vuoden alussa. Saurio havaitsi, että Ankerhusissa opetuksen pääperiaate oli taloudellisuus ja oppilaita opetettiin ennen kaikkea tekemään laskelmia. Tietopuolisessa opetuksessa ensi sijalla oli kemia.


title: Elli Saurio

text: Myös filosofian tohtori K. T. Jutila (Helsingin yliopiston agraaripolitiikan professori 1928–1938) tarjoili vuoden 1927 aikana Emäntälehden lukijakunnalle tietoja kotitalousalan kehityksestä ulkomailla. Tohtori Jutila oli Amerikan matkansa aikana vieraillut muun muassa Cornellin yliopistossa, joka oli vuonna 1925 itsenäiseksi muodostettu New Yorkin valtion kotitalousalan korkein oppilaitos (”kotitalous-college”). Tutkimustyötä tehtiin Cornellissa seitsemällä osastolla: ruoka-aine ja ravitsemus, laitoshoito, kotitalouden hoito, naisten yhteiskunta- ja ammattiasiat sekä kotitalousneuvonta. Lisäksi olivat vaatetus- ja kangasosasto sekä huone- ja piirustusosasto. Kotitalouden hoito-osastolla kotitaloutta tutkittiin taloudellisesta näkökulmasta kohteina tulon muodostuminen ja käyttö eri kulutustarkoituksiin, kotitalouskirjanpito, kotitaloushistoria sekä kodin terveysoppi. Verratessaan Yhdysvaltain ja Suomen tilannetta, tohtori Jutila valitti sitä, että Suomesta yhä puuttui kotitalouden tutkimus- ja koetoiminta sekä kotitalouden yliopistollinen opetus.


title: Elli Saurio

text: Konsulentti Elli Saurio oivalsi nopeasti kodinhoidon opetuksen tarjoamat avarat mahdollisuudet. Vuonna 1928 hän kirjoitti Suomalaisen Marttaliiton toimintakertomukseen kuvauksen konsulentin toimensa edellisvuoden sisällöstä sanoen: ”Varsinaisessa konsulentintoimessani olen keskittänyt työni kodinhoidon-neuvonnan tunnetuksi tekemiseksi ja järjestämiseksi sekä maatalouskerhojen aikaansaamiseksi alueille, missä niitä ei ole ennestään ollut.” – Saurio oli siis työvuoden 1927 aikana keskittynyt tietoisesti kodinhoidon asioihin. Hän oli neuvojien opetus- ja ohjaustyössään erikoistumassa ammattialansa mukaisesti; kuuluihan puutarhanhoito suomalaisen kotitalousopetuksen alkuvaiheessa lähinnä kodinhoidon piiriin. Toisaalta tohtori Jutila oli juuri vuonna 1927 kertonut korkeakoulutasoisen kodinhoidon opetuksen Yhdysvalloissa keskittyvän kodin talouden opettamiseen. Vähitellen konsulentti Elli Saurion keskittyminen kodinhoidon neuvontaan alkoi merkitä samalla keskittymistä kotitalouden talouteen puutarhanhoidon sijaan.


title: Elli Saurio

text: Elli Saurio sai päästötodistuksen Rauman Yhteislyseosta 16.5.1917 ja hänet kirjoitettiin 29.5.1917 Suomen Aleksanterin Yliopiston nimikirjaan Satakuntalaiseen osakuntaan kuuluvaksi ylioppilaaksi. Elli Saurio tuli ylioppilaaksi 1800-luvulta periytyvien sääntöjen mukaan. Uusi asetus ylioppilastutkinnosta annettiin 15.12.1919 ja sillä siirrettiin ylioppilastutkinto oppikoulujen lukioasteen päättö-tutkinnoksi. Enää se ei muodostanut akateemista alkeiskuulustelua yliopistoon kirjoittautumista varten. Sota-aika 1917–1918 hidasti Saurion opiskelun alkuvaihetta.


title: Elli Saurio

text: Elli Saurion yliopisto-opiskelun kausi jakaantui kahteen vaiheeseen ja vasta toinen opiskeluvaihe johti filosofian kandidaatin tutkinnon suorittamiseen. Tehokas ja tuloksellinen opiskelu alkoi syys-lukukaudella 1927, kun Saurio jäi palkkatyöstä virkavapaalle. Lukuvuoden 1928–1929 aikana Saurio oli kotitalouden vt. apulaistarkastajana maataloushallituksessa ja huhtikuussa 1929 hän aloitti puutarhaopettajan työn Orimattilan kotitalousopistossa. Saurio kykeni kuitenkin viemään opintojaan eteenpäin myös palkkatyön ohessa mutta opiskelutilanne helpottui Saurion jäädessä toisen kerran opintovapaalle marraskuun alussa 1929. Opiskeluloma jatkui kevätlukukaudella 1930.