title: Kišertin piiri

text: Kišertin piiri sijaitsee Permin aluepiirin itäosassa. Etelässä se rajoittuu Suksunin, lännessä Kungurin ja pohjoisessa Berjozovkan piireihin sekä idässä Sverdlovskin alueeseen. Pinta-alasta huomattava osa on metsää. Hyötykaivannaisia ovat turve, maakaasu, strontium, kipsi, tulenkestävä savi, kivisuola, hiekka ja kivennäisvesi. Suurimmat joet ovat Sylva ja sen sivujoki Barda.


title: Kišertin piiri

text: Piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Andrejevo, Kordon, Metša, Osintsevo, Posad, Tšernyi Jar ja Ust-Kišert. Hallinnollinen keskus on Ust-Kišertin kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 89.


title: Kišertin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 94,7 % venäläisiä ja 3 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Kišertin piiri

text: Piirin kautta kulkee Permin ja Jekaterinburgin välinen rautatie. Seudulla on puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon.


title: Kišertin piiri

text: Piirissä toimi lasten luomistyön keskus, taidekoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia sekä kirjastolaitos. Paikallislehtenä ilmestyy "Sylvenskije zori" (”Sylvan aamurusko”).


title: Kišertin piiri

text: Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluu Spaso-Bardan ortodoksinen kirkko.


title: Burmanvihertikka

text: Burmanvihertikka ("Picus viridanus") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Etelä-Myanmarista Thaimaahan ja Malakan niemimaan luoteiskolkkaan. Lajin holotyypin kuvaili Edward Blyth Arakanista Burmasta 1843.


title: Filogelos

text: Filogelos (, ”Naurun ystävä”) on antiikin kreikkalainen kokoelma vitsejä. Teos on ainoa antiikin ajoilta säilynyt vitsikirja ja näin vanhin nykyaikaan säilynyt kokoelma vitsejä.


title: Filogelos

text: "Filogelos" on kirjoitettu muinaiskreikaksi, käytetyn kielen perusteella mahdollisesti 300-luvulla. Se on pantu muutoin tuntemattomien Hierokleen ja Filagrioksen nimiin. Koska vitsissä numero 62 mainitaan urheilukilpailut, jotka järjestettiin 21. huhtikuuta 248 Rooman tuhatvuotisjuhlien kunniaksi, kokoelma on mitä ilmeisimmin peräisin tämän tapahtuman jälkeiseltä ajalta. Itse vitsit ovat kuitenkin peräisin satojen vuosien ajalta ennen ylöskirjaamista.


title: Filogelos

text: Kokoelma on vanhin tunnettu vitsikokoelma, mutta tiedetään, että se ei ole muutoin vanhin kokoelma, johon vitsejä on kerätty yhteen. Athenaios kirjoitti, että Filippos II maksoi eräälle ateenalaiselle seuralle nimeltä ”Ryhmä 60” siitä, että sen jäsenet kirjoittivat vitsinsä ylös. Plautuksella esiintyy 100-luvulla kahdesti henkilöhahmo, joka mainitsee vitsejä sisältäneet kirjat. Keisari Augustuksen opettajalla Melissuksella kerrotaan puolestaan olleen 150 vitsikirjan kokoelma. Vitsikirjoja tarvitsivat antiikin aikana muun muassa pidoista toiseen kierrelleet vitsinkertojat.


title: Filogelos

text: "Filogelos" sisältää 265 vitsiä. Vitsit on lajiteltu kokoelmaan aiheittain, ja ne voidaan luokitella neljään ryhmään. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat niin kutsutut "skholastikos"-vitsit, joita on kokoelmassa 103 kappaletta. Ne pilkkaavat oppineita mutta maailmasta vieraantuneita lukutoukkia. Eräs esimerkki "skholastikos"-vitsistä on:


title: Filogelos

text: Toiseen ryhmään kuuluvat eräänlaiset hölmöläisvitsit. Nykyajan hölmöläisiä vitseissä vastaavat kymeläiset, abderalaiset ja sidonilaiset. Eräs kymeläisvitsi kuuluu:


title: Filogelos

text: Kolmanteen ryhmään kuuluvat erilaisia ihmistyyppejä koskevat vitsit. Vitsien kohteena ovat muiden muassa saiturit, ahmatit, juopot, laiskurit, naistenvihaajat sekä pahan hengityksen omaavat. Neljänteen ryhmään kuuluvat erilaisia ammatteja, kuten lääkäreitä ja partureita, koskevat vitsit.


title: Filogelos

text: "Filogeloksen" vitsit ovat tyyliltään niukkoja, koska ne oli tarkoitettu ääneen kerrottaviksi; lukijan tehtävänä oli vitsiä kertoessaan höystää se meheväksi ja eläväksi.


title: Variationen für Klavier

text: Variationen für Klavier (”Muunnelmia pianolle”; op. 27) on Anton Webernin vuosina 1935–1936 säveltämä dodekafoninen teos soolopianolle. Ensimmäistä kertaa teos esitettiin Wienissä järjestetyssä konsertissa 26. lokakuuta 1936. Se koostuu kolmesta osasta.


title: Variationen für Klavier

text: Teoksen kantaesittänyt ja sen säveltäjän kanssa valmistanut itävaltalainen pianisti Peter Stadlen kertoo, että Webernille oli tärkeämpää teoksen poeettinen ja inspiroitunut tulkinta kuin sen rakenne. Webern vertasi ensiosan välijaksoa Brahmsin intermezzoihin ja kertoi ajatelleensa toista osaa säveltäessään Bachin "Badinerieta" h-molliorkesterisarjasta. Viimeinen osa jakautui Webernin mukaan teemaan ja viiteen muunnelmaan. Stadlenin mukaan kappaleen esitysmerkinnät ovat niin niukat, että sen autenttinen tulkinta on mahdoton ilman tradition tuntemusta. Hän katsoo kuitenkin Ernst Krenekin olleen väärässä, kun tämä piti "Pianovariaatioita" erityisen selvänä esimerkkinä säveltäjän ”vetäytymisestä abstraktien muotojen tyyneen ja itseriittoiseen maailmaan”. Stadlenin mukaan kappaleen metronomimerkinnät ovat nopeampia kuin säveltäjä itse asiassa halusi teosta soitettavan.


title: Teikkaus

text: Teikkaus on pool- ja karabiljardeissa sekä jalkapallossa käytetty tapa valita pelin aloittaja. Biljarditeikkauksessa molemmat pelaajat (tai molempien joukkueiden valitsemat edustajat) lyövät yhtä aikaa omaa palloa ylälinjan takaa alapäätyvalliin. Teikkauksen voittaa se, jonka pallo jää lähimmäksi yläpäätyvallia. Pallo saa koskettaa yläpäätyvallia, mutta se ei saa koskettaa sivuvallia, mennä pussiin, tai koskettaa alapäätyvallia usemmin kuin kerran. Pallo ei myöskään saa pysähtyä ylemmäs kuin yläpäätyvallilinjalle (esimeriksi kulmapussin suulle).


title: Teikkaus

text: Jalkapallossa teikkaus tarkoittaa arvontaa, jossa vierasjoukkueen kapteeni saa arvata, kumpi kolikon puoli, kruuna vai klaava, jää yläpuolelle tuomarin heittäessä kolikkoa. Oikein arvannut vieraskapteeni saa valita puolen. Jos hän arvaa väärin, puolen valitsee vastajoukkueen pelaaja. Toinen joukkue aloittaa pelin.


title: Perisiatsiini

text: Perisiatsiini (kauppanimillä "Neulactil" ja "Neuperil") fentiatsiini-johdannainen neurolepti. Alalajiltaan perisiatsiini kuuluu samaan piperidiinien lääkeaineryhmään, johon kuuluvat myös tioridatsiini ja mesoridatsiini. Lääkettä voidaan annostella tabletteina ja ruiskemuodossa. Parenteraalisena käyttötapana injektoidessa, se on intramuskulaarinen kuten haloperidolilla.


title: Perisiatsiini

text: Merkittävän hoitoindikaation perisiatsiini on saavuttanut vaikeitten käytöshäiriöitten hoidossa. Habituaation alueella vaikeita probleemia saattaa esiintyä näillä potilasryhmillä: aikaisemmin seniileiksi - nykyisemmin dementoituneiksi todetut vanhukset, älyllisesti kehitysvammaiset joilla on matala-asteinen ÄO, vaikeasti psykoottiset henkilöt ja aivo-orgaanikot, kuten vaikean aivoruhjeen saaneet potilaat.


title: Perisiatsiini

text: Lääke omaa suhteellisen herkästi aiheutuvaa ekstrapyrimidaalivaikutusta. Sen vakavin muoto on NMS, maligni neuroleptisyndrooma. Myös tardiivi dyskinesia (TD) suun, kielen ja ylävartalon pakkoliikkeineen on mahdollinen.


title: Perisiatsiini

text: Tablettien annoskoot ovat 2,5 ja 10 milligrammaa.


title: Kisse-sarja

text: Kisse-sarja on Helena Meripaaden kirjoittama kolmiosainen kirjasarja. Se kertoo nuoresta naisesta nimeltä Kisse, joka on tuttu Koirahullun päiväkirja -sarjasta. Kissellä on kolme koiraa Varga, Furi ja Rosi. Hänellä on myös lemmikkifretti Vinka. Hän asuu isänsä kanssa kerrostaloasunnossa Helsingissä. Hänen äitinsä asuu Rovaniemellä uuden miehensä ja Kissen velipuolen kanssa.


title: Kisse-sarja

text: Ensimmäinen kirja on "Elämäni frettinä". Siinä Kisse palaa takaisin Hollannista ja tapaa heti lentokentällä mukavan miehen, Sharkin. Heillä on pientä romanssinpoikasta, mutta juttu tyssää siihen, että Shark osoittautuukin aivan ihme hyypiöksi. Kisse huomaa, että hän alkaa olla kyllästynyt koiriin. Hänestä tuntuu, ettei hän enää välitä koirista, vaan pelkästään niiden saamasta huomiosta kaikissa kisoissa. Hän saisi myös suositun Cleo-koiran huostaansa ja hoitaa sen tulevia pentuja, mutta kun Rosi joutuu onnettomuuteen, hän päättää olla ottamatta enää yhtään koiraa. Hän myös yrittää keskittyä ylioppilaskokeisiin ja päästä eläinlääkikseen. Mutta kirjan lopussa käykin ilmi, ettei hän ole päässyt läpi ja hänen täytyy alkaa etsiä itselleen työpaikkaa.


title: Kisse-sarja

text: Sarjan toinen kirja on nimeltään "Pöllöhilloa". Kisse on töissä teatterin sekatyömiehenä. Syksy on pitkällä ja isä työmatkalla. Hän masentuu, eikä keksi mitään hyödyllistä. Lopulta hänen ystävänsä Jassu ottaa häneen yhteyttä. Tämän hevonen tarvitsisi pesua sen arpeen, mutta Jassulla ei ole aikaa käydä sitä aina pesemässä. Niinpä hän pyytää Kisseä apuun. Mutta eräänä päivänä hevonen pääsee Kisseltä karkuun ja Kisse pelästyy. Hän on aivan varma, että Jassu vihaa häntä, eikä pidä yhteyttä Jassuun. Lopulta kuitenkin Jassu saa hänet kiinni, eikä ole yhtään vihainen. Tallilla on myös ratsupoliisi nimeltään Raimo Rapeli, jota kaikki kutsuvat Raivo Rapeliksi. Häntä pelätään jo hänen suuren kokonsa vuoksi, mutta Kisse ystävystyy hänen kanssaan. Kisse löytää työpaikkahakemuksen Kennellittoon ja päättää hakea sinne töihin. Yllätyksekseen hän pääsee sinne töihin ja aloittaa taas normaalin elämän.


title: Kisse-sarja

text: Sarjan kolmas kirja on "Koppakuoriaiskevät". Kirjassa Kisse auttaa 15-vuotiasta Emmaa, jolla on whippet Tikki ja suuri, arvaamaton koira Kazan. Emman isäpuoli ei pidä koirista, ei varsinkaan kurittomasta Kazanista, joten Emman täytyy luopua koirasta. Kisse löytää Kazanille uuden kodin entisen ratsupoliisin luota. Kirjassa Kisse tutustuu Janne nimiseen poikaan, ja he alkavat seurustella. Kisse päättää myös hakea oikeustieteelliseen.


title: Raitavihertikka

text: Raitavihertikka ("Chrysophlegma miniaceum") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Etelä-Myanmarista Thaimaahan, Malakan niemimaalle ja Indonesiaan. Siitä tunnetaan neljä alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Thomas Pennant Jaavan vuoristosta 1769.


title: Suksunin piiri

text: Suksunin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 1 977 neliökilometriä. Asukkaita on 20 800 henkeä (vuonna 2009).


title: Suksunin piiri

text: Suksunin piiri sijaitsee Permin aluepiirin kaakkoisosassa. Etelässä se rajoittuu Oktjabrskin, lännessä Ordan, luoteessa Kungurin ja pohjoisessa Kišertin piireihin sekä idässä ja kaakossa Sverdlovskin alueeseen. Pinta-alasta huomattava osa on metsää. Hyötykaivannaisia ovat kivennäisvedet, parantavat mudat, kupari, turve, tiilisavi ja travertiini. Suurin joki on Sylva


title: Suksunin piiri

text: Piiriin kuuluu Suksunin kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) sekä neljä maalaiskuntaa: Kiselevo, Kljutši, Pojedugi ja Tis. Hallinnollinen keskus on Suksun. Asutuskeskuksia on yhteensä 63.


title: Suksunin piiri

text: Asukkaista 83,4 % on venäläisiä, 8 % tataareja ja 6,9 % mareja. Marit ovat muuttaneet seudulle 1500–1700-luvuilla Volgan keskijuoksulta ja nykyisen Baškortostanin alueelta. Kaupunkiväestön osuus on 40,0 %.


title: Suksunin piiri

text: Piirin kautta kulkee Permin ja Jekaterinburgin välinen maantie. Suksunissa on kone- ja laite- sekä elintarviketeollisuutta. Maatalous on keskittynyt maidon, viljan ja perunan tuotantoon.


title: Suksunin piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, taidekoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos, teatteri ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Novaja žizn" (”Uusi elämä”). Vuonna 1996 perustettiin marien kansallinen kulttuurikeskus "Sulii" (”Sylva”).


title: Suksunin piiri

text: Seudulla on arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat Suksunin ja maalaiskylien ortodoksiset kirkot sekä Suksunin entisen metallitehtaan rakennukset.


title: Užice

text: Užice () on kaupunki ja kunta Serbiassa. Se on Zlatiborin piirikunnan pääkaupunki. Kunta on pinta-alaltaan 666,7 neliökilometriä. Siellä oli 83 022 asukasta vuonna 2002, ja niistä 55 025 asuu samannimisessä keskustaajamassa. Užicen kaupunki sijaitsee Đetinjajoen varrella, kapeassa ja pitkässä jokilaaksossa.


title: Užice

text: Ensimmäinen merkittävä maininta Užicesta on dokumentissa, joka on päivätty lokakuun yhdeksännelle päivälle 1329. Kaupunki oli 1300-luvun puolivälissä Vojislav Vojinovićin hallinnassa. Hänen kuoleman jälkeen valtaan nousi Nikola Altomanović, joka lähti laajentamaan valtakuntaansa. Naapurihallitsijat serbialainen Lazar ja bosnialainen Tvrtko I liittoutuivat Altomanović vastaan. Altomanović kärsi tappion 1373, ja hän sokeutui taistelussa. Tämän jälkeen Užice siirtyi Lazarin alaisuuteen.


title: Užice

text: Serbihallinnon rapistuessa osmanit valloittivat Užicen alueen. Itävallan ja osmanien välisten sotien aikana 1600-luvun lopussa ja 1700-luvulla Užicesta tuli tärkeä sotilaallinen keskus. Myöhemmin 1800-luvulla serbien ensimmäisen kansannousun aikana Užicen merkitys kasvoi. Užice vapautui osmanivallasta 1805. Osmanien kukistettua kansannousun kaupunki päätyi takaisin osmanihallintoon 1813. Lopullisesti osmaniaikakausi päättyi Užicessa 1862.


title: Užice

text: Ensimmäiset osmanien jälkeiset tilastot kertovat, että Užicessa oli 3 163 asukasta. Kaupungin kaava hyväksyttiin 1871, ja sen jälkeen kaupunki alkoi kehittyä. Užice oli ensimmäisiä serbikaupunkeja, jotka sai sähköt ja nykyaikaista energiaa kaupungin kehittämiseksi Užicen vesivoimalan ansiosta. Se avattiin vuonna 1899. Uuden energian ansiosta kaupungin teollisuus alkoi kehittyä.


title: Užice

text: Toisen maailmansodan aikana Užicesta tuli lyhytaikaisen Užicen tasavallan keskus. Tasavalta oli itsenäisenä 14. syyskuuta – 29. marraskuuta 1941.


title: Intianvihertikka

text: Intianvihertikka ("Picus xanthopygaeus") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Himalajan rinteiltä Intiaan, Sri Lankaan, eteläiseen Kiinaan ja Indokiinaan. Lajin holotyypin kuvailivat John Edward Gray ja George Robert Gray Himalajalta ja Intian keskiosista 1846.


title: Japaninvihertikka

text: Japaninvihertikka ("Picus awokera") on Japanin kotoperäinen tikka. Lajin holotyypin kuvaili Coenraad Jacob Temminck Honshusta 1836.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Rovaniemen ilmatorjuntapatteristo (lyhenne ROVITPSTO) on Rovaniemellä toimiva Jääkäriprikaatin joukkoyksikkö. Patteristoon kuuluu nykyisin kolme komppaniakoon perusyksikköä. Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo oli vuosina 1974–1988 itsenäinen joukko-osasto, joka yhdistettiin vuonna 1989 Oulun Ilmatorjuntapatteriston ja Lapin Sotilassoittokunnan kanssa osaksi Lapin Ilmatorjuntarykmenttiä. Lapin Ilmatorjuntarykmentin toiminnot yhdistettiin 1.1.2015 osaksi Jääkäriprikaatia osana puolustusvoimauudistusta. Ennen organisaatiomuutosta patteristoon kuului neljä ilmatorjuntapatteria.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston organisaatio on 1.1.2017 lähtien:


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: 1.Ilmatorjuntapatteri antaa koulutusta erilaisiin ilmatorjuntamiehen tehtäviin ohjus-, tykki- sekä johtokeskuskalustolla. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat ilmatorjuntaohjus 90M Crotale, ilmatorjuntakanuuna 23ITK61 sekä johtokeskus 06:n erilaiset laitteet (maalinosoitustutkat, linkit ja johtamisajoneuvot). Miehistötehtävien palvelusaika on 165 ja johtajatehtävien 347 vuorokautta. Miehistötehtäviä on useita mm. 23ITK 61-tykkiryhmän eri tehtävät, tulenjohtomies, taistelulähetti, keittäjä, ohjusmies ja viestimies. Miehistöön kuuluvat C-kortin ajavat kuljettajat palvelevat 347 vuorokautta. Johtajatehtäviä on useita mm. jaosjohtaja, tulenjohtoupseeri, viestiupseeri, ohjus- ja tykkiryhmän johtaja, tiedusteluryhmän johtaja sekä johtokeskusorganisaatioon kuuluvat teknistä osaamista vaativat johtajatehtävät.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: 2. Ilmatorjuntapatteri kouluttaa aliupseerit ilmatorjunnan ja sotilaspoliisialan tehtäviin. Aliupseerikurssin linjat ovat ohjus- ja tykkilinja, tulenjohto- ja viestilinja sekä sotilaspoliisilinja. Lisäksi yksikkö kouluttaa koko Jääkäriprikaatin sotilaspoliisimiehistön. Patteri asettaa Rovaniemen ja Sodankylän varuskunnan vartiointiin tarvittavat sotilaspoliisiryhmät Lapin lennoston ja Jääkäriprikaatin esikunnan käyttöön. Johtajien palvelusaika on 347 vuorokautta ja sotilaspoliisimiehistön 255 vuorokautta.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Tukikohtakomppania antaa koulutusta eri huollon alojen tehtäviin. Yksikössä koulutetaan täydennys- ja kuljetusjoukkueita, ensihoitojoukkueen evakuointiryhmiä, huoltopalvelujoukkueita ja komentojoukkueita. Tärkeintä koulutuskalustoa ovat erilaiset ajoneuvot, materiaalin siirtoon, käsittelyyn ja kunnossapitoon liittyvä kalusto ja lääkintäalan materiaali. Yksikön vahvuuteen kuuluvat myös varuskunnan sotilaskuljettajakurssilaiset sekä lentotekniikka-alan varusmiehet. Miehistön palveluaika on 165 vuorokautta (pääosa) tai 255 vuorokautta (lääkintämiehet). Miehistön tehtäviä ovat esimerkiksi taistelulähetti, keittäjä, kirjuri, huoltopalvelumies, polttoainemies, asentaja ja lennokkimies. Johtajatehtävät liittyvät koulutettavien joukkueiden ryhmien johtamiseen. Yksikkö toteuttaa myös varuskunnallisia tukitehtäviä.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Rovaniemen ilmatorjuntapatteriston historian voidaan katsoa alkaneen 29.7.1940, jolloin Oulussa perustettiin Kevyt Ilmatorjuntapatteristo 5. Tämän yksikön ensimmäinen komentaja oli kapteeni C. A. Ehrnrooth ja sen rungon muodostivat talvisodan 9. Kevyt Ilmatorjuntapatteri ja 4. Ilmatorjuntakonekiväärikomppania. Liikekannallepanossa 17.6.1941 tämän patteriston runko täydennettiin kolminkertaiseksi ja alistettiin III armeijakunnalle, jonka keskityskuljetusten suojaamistehtävien päätyttyä yksiköt osallistuivat taisteluihin Uhtuan ja Kiestingin suunnilla, Maaselän kannaksella ja Ilmatorjuntarykmenttinä Karjalan kannaksella kesällä 1944 mm. Vuosalmen, Rautakorven ja Ihantalan torjuntataisteluihin. Aselevon jälkeen siirrettiin Ilmatorjuntarykmentti 15 takaisin Ouluun, josta se osallistui sotatoimiin Pohjois-Suomessa aina joukkojen kotiuttamiseen saakka.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Ilmatorjuntarykmentti 15 liitettiin Ilmatorjuntarykmentti 2:n I Patteristoksi 4.12.1944. Siihen kuuluivat esikunta, 1. ja 2. Patteri sekä asepaja. Majuri Pentti Paatero määrättiin patteriston komentajaksi.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Tammikuun lopulla vuonna 1945 patterit siirrettiin Oulun Hietasaareen, missä patteriston esikuntakin sijaitsi. Oulussa koulutus-, majoitus- ja varastointiolosuhteet olivat heikot. Olosuhteiden parantamiseksi aloitettiin uuden sijoituspaikan etsiminen.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Uudeksi sijoituspaikaksi käskettiin Naarajärvi lähellä Pieksämäkeä. Siellä sijaitsi käyttämättömäksi jäänyt lentotukikohta. Patteristo siirtyi junakuljetuksena suhteellisen lyhyen valmisteluajan jälkeen 25.-26.2.1945 Naarajärvelle.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Teknisen toimiston päällikkö kapteeni Veikko Järvelä oli määrätty patteriston komentajan sijaiseksi 25.2.1945. Hänelle oli ilmoitettu, että Naarajärvellä on tiet aurattu ja rakennukset valmiina ottamaan henkilöstön ja materiaalin vastaan. Nämä tiedot osoittautuivat vääriksi. Purkauslaiturille mahtui vain kaksi vaunua samanaikaisesti ja muualla oli auraukset suorittamatta. Ahkerasti lumitöitä tekemällä patteristo asettautui lumen seasta löydettyihin rakennuksiin seuraavien lähivuorokausien aikana.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Naarajärvellä käyttöön otetut rakennukset osoittautuivat kylmiksi ja vetoisiksi. Ensi töikseen patteriston henkilöstö ryhtyi kunnostamaan rakennuksia. Kantahenkilökunnan perheitä alkoi saapua paikan päälle jo keväällä. Kesän alkuun mennessä oli kunnostettu kohtuulliset majoitustilat ja asunnot. Koulutettavat varusmiehet olivat astuneet palvelukseen Torniossa ja Kemissä sijaiseviin pattereihin.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Varusmiesten palvelusajaksi oli määrätty rauhan ajan organisaatioon siirryttäessä upseereiksi ja aliupseereiksi koulutettaville 440 päivää ja miehistölle 350 päivää. Vielä vuonna 1949 palvelukseen astui miehiä, jotka olivat osallistuneet sotaan.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Kapteeni Veikko Järvelä luovutti komentajan tehtävät majuri Unto Aarniolle 15.12.1945 ja jatkoi sen jälkeen varsinaisessa tehtävässään teknillisen toimiston päällikkönä 6.2.1948 saakka. Majuri Aarnio komennettiin Sotakorkeakouluun syksyllä 1949 ja majuri Erkki Tarvainen toimi viransijaisena, kunnes nimitettiin patteriston komentajaksi 12.1.1951.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Organisaation muutoksessa 31.11.1952 ilmatorjuntatykistö liitettiin maavoimiin ja Naarajärvellä sijaitseva Ilmatorjuntarykmentti 2:n II Patteristo liitettiin 1.12.1952 Helsingin ilmatorjuntarykmenttiin sen I Patteristoksi.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Elokuussa 1954 patteristo sai nimekseen 1. Erillinen Ilmatorjuntapatteristo ja se liitettiin 1. Divisioonaan, jonka esikunta sijaitsi Oulussa.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteriston siirto Kokkolaan määrättiin 9.6.1954 päivätyllä Pääesikunnan kirjeellä. Kirjeessä käskettiin: ""I/ITR:n kuuluminen ilmatorjuntarykmentin kokoonpanoon päättyy 31.7.1954 ja sen nimi muutetaan 1. Erilliseksi Ilmatorjuntapatteristoksi sekä liitetään I. Divisioonan kokoonpanoon. Patteristo siirretään Naarajärveltä Kokkolaan sen jälkeen, kun 1:n Prikaatin patteristo on vapauttanut majoitustilan."" Taasen oli siis muutto edessä.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteriston etukomennuskunta saapui Pikiruukkiin kapteeni Arnold Airakorven johdolla 1.10.1954. Patteriston siirto oli loppuun suoritettu 11.10.1954 mennessä. Pikiruukin kasarmialue sijaitsi vanhan satamalahden rannalla. Pohjoiessa aluetta rajoitti Suntti ja etelässä ravirata.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Kokkolassa alku oli jopa hankalampaa kuin Naarajärvellä. Asuntoja riitti vain osalle henkilökuntaa ja varusmiehet majoitettiin sotien aikana korjaamoina käytettyihin lentokonehalleihin. Tilaa kyllä oli, kun yhteen "tupaan" voitiin majoittaa jopa sata miestä, mutta tilat olivat kylmiä ja vetoisia. Rakentaminen käynnistyi nopeasti ja kasarmialueesta kehittyi tarkoituksenmukainen ja viihtyisä alue muutamassa vuodessa.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Alueella sijaitsivat kasarmirakennus, ruokala- ja liikuntasalirakennus, tykki- ja autohallirakennus, korjaamo, esikunta-, sairastupa- ja kasarmivartiorakennus, kerhorakennus, sotilaskotirakennus, varusmiessaunarakennus sekä henkilökunnan asuntorakennukset.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Alueella oli riittävästi tilaa myös ilmatorjunta- ja sulkeisjärjestys- sekä liikuntakoulutusta varten. Tykkihallissa oli liikkuvan maalin harjoitusrata 40 ITK -tykille ja harjoituskentällä oli liikkuva ilmamaalirata 30 ja 35 ITK -tykkien sauvasuuntaajille. Lähistöllä sijatsi hyviä harjoitusalueita kuten Harrinniemi, Laajalahti, Kruununkylän lentokenttä ja tietenkin Lohtajan Vattajanniemellä oleva, puolustusvoimien omistama valtakunnallinen ilma-ammunta-alue.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Puolustusvoimien suuressa uudistuksessa patteristo sai taas uuden nimen. Se nimettiin 1.1.1957 Pohjanmaan ilmatorjuntapatteristoksi. Samalla päivämäärällä ilmatorjuntajoukkojen kunniamarssiksi määrättiin Nuijamiesten marssi. Toivo Kuula on säveltänyt marssin V. A. Koskenniemen sanoittamaan tekstiin. Sen sanoissa on haluttu nähdä vertauskuvallisuutta: ""Kenet kerran nuijamme maahan lyö; se maassa on"". Toisin sanoen, kenet me ammumme alas; se maassa on.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteriston koulutuskalustona olivat aluksi raskaassa patterissa vanhat 75 mm:n Škoda-malliset tykit ja myöhemmin 88 mm:n tykit. Kevyessä patterissa kalustona olivat 40 ItK 38 Bofors ja 20 ItK 40 "Vekotin" sekä 7.62 ItKK 31.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteristo sai oikeuden omaan lippuunsa joulukuussa 1956 annetulla Pääesikunnan käskyllä. Lipun suunnitteli taiteilija Gustav von Numers ja se hyväksyttiin tasavallan presidentin esittelyssä 17.4.1958. Lipun heraldinen selitys kuului näin: ""Sinisessä lippukankaassa kullankeltaisen laakeriseppeleen ympäröimänä vanhimmasta Pohjanmaan vaakunasta kävelevä näätä, jonka yläpuolella kolme ja alapuolella kaksi naularistiä, kaikki hopeanvalkoiset paiksi näädän varukset kullankeltaiset. Lipun kussakin kulmassa hopeanvalkoinen siivekäs ammus, kärjet kulmia kohti. Lipun korkeus 80 cm ja leveys 95 cm, 4 cm:n levyisin, helmenharmain ripsuin. ""


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Lippu vihittiin puolustusvoimien lippujuhlapäivän paraatissa Helsingissä 4.6.1958 ja luovutettiin joukko-osaston käyttöön. Alkuperäinen Pohjanmaan Ilmatorjuntapatteriston lippu oli käytössä vuoteen 1977 ja se luovutettiin Sotamuseolle 23.11.1977.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Joukko-osastotunnuksena käytettiin sotien jälkeen ilmatorjunta-aselajin yleistunnusta, missä oli alla pommi sen päällä ristikkäiset tykinputket. Vuoden 1967 uudistuksen yhteydessä Pohjanmaan Ilmatorjuntapatteristo sai omaksi joukko-osastotunnuksekseen siivitetyn ammuksen, jonka alapuolella oli tyylitelty kävelevä näätä.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Vuonna 1960 patteriston organisaatioon perustettiin kolmas perusyksikkö. Tämä 3. Patteri alkoi kouluttaa reserviä jalkaväen ilmatorjuntayksiköihin muun muassa Pohjan Prikaatin ja Pohjois-Savon Prikaatin ilmatorjuntakomppanioihin.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Everstiluutnantti Erkki Tarvainen siirtyi reserviin 1962 ja hän luovutti komentajan tehtävät everstiluutnantti Paavo Viirille. Hänen komentajakautensa jäi lyhyeksi, sillä jo seuraavana vuonna tehtävät otti vastaan everstiluutnantti Arnold Airakorpi.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Airakorpi oli palvellut melkein yhtäjaksoisesti patteristossa eri tehtävissä jatkosodasta alkaen. Hän paneutui voimakkaasti koulutuksen kehittämiseen ja toteuttamiseen. Ilmatorjunta-aselajilta puuttui tarpeellisia ohjesääntöjä. Tätä puutetta poistivat patteriston koulutustoimiston komentajan ohjauksessa laatimat useat koulutuksen pysyväisohjeet. Koulutusta kehitettiin tekemällä tärkeimmistä harjoituksista opetussuunnitelmat. Koulutuksessa korostettiin ns. äksiisikoulutusta. Tätä varten tehtiin jalkaväkiryhmän ja tykkiryhmän vakiokoulutusradat. Varusmiesten kuntoa ja kunnon kehitystä seurattiin 15 minuutin juoksutestein ensimmäisenä joukko-osastona puolustusvoimissa. Aamulenkki korvattiin voimisteluharjoituksella.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Puolustusvoimissa alettiin 1960-luvulla järjestää suuria, paljon eri aselajien joukkoja käsittäviä sotaharjoituksia. Patteristo osallistui niihin kevyen ilmatorjuntapatteriston organisaatiolla. Muodostettiin esikunnan ja esikuntapatterin rungot sekä kaksi kevyttä patteria. Toinen yksikkö koostui vanhemmasta saapumiserästä - eli oli heidän loppusotansa - ja toinen yksikkö koostui nuoremmasta saapumiserästä, mikä rajoitti tietenkin se toimintaa.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Puolustusvoimat siirtyi sotilaslääniorganisaatioon vuonna 1966 ja sen seurauksena johtosuhteet muuttuivat jälleen. Patteristo alistettiin heinäkuussa Vaasassa sijaitsevan Pohjanmaan Sotilasläänin Esikunnan johtoon. Silloisen patteriston komentajan everstiluutnantti Airakorven määrätietoisen työn tuloksena Pohjanmaan ilmatorjuntapatteriston organisaatioon lisättiin oma aliupseerikoulu. Ensimmäinen aliupseerikurssi alkoi 8.1.1968.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Kun pohjoiskalotin sotilaallinen merkitys suurvalloille kasvoi, oli nähtävissä uhka sekä Lapin alueen että sen ilmatilan käytöstä suurvaltain keskinäisessä kriisitilanteessa. Tämä johti Suomessa pitkäjänteiseen turvallisuuspoliittiseen ajatteluun, missä Pohjois-Suomen ja erityisesti Lapin alueen puolustusvalmiuden kohottaminen tuli korostetusti esille. Tämän johdosta Pohjanmaan Jääkäripataljoona siirtyi Vaasasta elokuussa 1964 Sodankylään. Pohjanmaan Ilmatorjuntapatteristo päätettiin siirtää myös Lappiin Rovaniemen maalaiskuntaan Someroharjulle lentokentän länsipuolelle.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteriston henkilökunta sai varman tiedon tulevasta siirrosta vuoden 1967 lopulla. Patteristo sai esittää omat tilatarpeensa ja myöhemmin myös tarvittavia rakennemuutoksia. Siirto Rovaniemelle voitiin suunnitella alusta alkaen riittävän yksityiskohtaisesti ja pitkällä aikavälillä.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Siirto tapahtui maantiekuljetuksina. Kuljetusapua saatiin 1. Erillisestä Autokomppaniasta. Etukomennuskunta johtajanaan majuri Antti Matomäki muutti kesäkuun lopulla 1970 Rovaniemelle. Komennuskunta oli pieni ja muodostui lähinnä huoltohenkilöstöstä ja varastomiehistä. Etukomennuskunta vahvistui heinäkuussa, kun 2. Patteri yliluutnantti Heikki Viitasen johdolla siirtyi Kokkolasta Someroharjun kasarmialueelle.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteriston pääosat saapuivat 31.7. iltayöstä Someroharjulle. Tulokatselmus pidettiin Rovaniemen torilla, jossa Pohjanmaan Sotilasläänin komentaja kenraalimajuri Toivo Kytölä luovutti patteriston Pohjois-Suomen Sotilasläänin komentaja kenraaliluutnantti Olli Korhoselle. Ohimarssi tapahtui nelostiellä 1.8.1970.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Tilojen rakentamisen Someroharjulla voidaan katsoa alkaneeksi jo vuonna 1966, kun Someroharjun asuntoalueen rivitalojen rakentaminen käynnistyi Puolustusministeriön Rakennustyö (PLM) Rovaniemen toimesta työllisyystyönä. Ilmatorjunnan tulevia tiloja rakennettiin alkuvuosina aina talviaikana ja kesän ajaksi rakennustyöt olivat keskeytettynä. Arkkitehdit Timo ja Tuomo Suomalainen, Pertti Pajarinen ja Pekka Holma ovat jättäneet merkittävän kädenjäljen Rovaniemen varuskunnassa sotilaalliseen rakentamiseen eri aikakausilla. Heidän arkkitehtuurinen vaikutuksensa Puolustusvoimien rakennuskantaan on nähtävissä hyvin monissa eri varuskunnissa.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Vuoden 1967 joulukuun 15. päivänä käynnistyi kasarmi 1:n rakentaminen. Se valmistui piharakenteineen vuonna 1970, kuten varuskuntaruokala, sotilaskoti ja kaarihallit 1 ja 2. Valmisteluaika ei kuitenkaan riittänyt uuden varuskuntaalueen valmiiksi saamiseen ja patteriston henkilöstöllä oli jälleen edessä muutto osittain keskeneräisiin tiloihin. Esimerkiksi ruokalan laiteasennukset olivat kesken ja esikunta sekä sairastupa sijoitettiin asuntokäyttöön rakennettuun rivitaloon. Kasarmi 2 polkupyöräkatoksineen valmistui vuonna 1972. Kasarmi 1:ssä majoittui myös aina vuoteen 1976 saakka työllisyysvaroilla ympäri maakuntaa palkattuja rakennustyöntekijöitä. Useamman vuoden ajan 1970-luvulla työmailla oli myös vankilasta ehdonalaiseen vapauteen päästettyjä henkilöitä sopeutumassa yhteiskuntaan ja työelämään.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Vuonna 1973 valmistui päävartiorakennus ja kahdesta parakista rakennettu varuskuntasairaalarakennus, joka viela kesään 2014 saakka oli - vain nimensä muuttaneena - alkuperäsessä käytössä samoissa tiloissa, tosin useen kertaan korjattuna. Parhaimmillaan 1970-luvun alkupuolelle PLM:n rakennustyön eri kohteissa Rovaniemen mlk:ssa Someroharjulla, Maunun Matissa, Venevaarassa ja Rovaniemellä Evakkotie 75:ssä ja Hillapolulla työskenteli yhteensä lähes 500 henkilöä. Rakentaminen tapahtui omana työnä työllisyysvaroin. Ainoastaan LVIS-työs sekä vesikattojen vesieristystyöt suoritettiin ulkopuolisten urakoitsijoiden voimin.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Eräs suurimmista ongelmista toiminnan alkuvaiheissa Someroharjulla oli ajoneuvojen puute. Patteristolla oli kuusi vanhaa ja heikkokuntoista kuorma-autoa, kaksi maastohenkilöautoa, joista toinen oli loppuun ajettu ja yksi Volvo Duett -henkilöfarmariauto, joka myös yski viimeisiä kilometrejään. Ajoneuvojen puute vaikutti olennaisesti koulutuksen tehokkuuteen. Tilanne korjaantui hitaasti vuosien kuluessa ja oli tyydyttävä vasta vuodesta 1976 alkaen.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Vuonna 1971 perustettiin Esikuntapatteri, johon keskitettiin erikoisalojen varusmieskoulutus kuten kuljetusvälinehuollon, viesti-, tutka-, lääkintä- sekä muonitushuollon johtajien ja miehistön koulutus. Patterin päälliköksi määrättiin yliluutnantti Kyösti Karjalainen ja patterin vääpeliksi vääpeli Kari Kauppinen.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Everstiluutnantti Pentti Mäki ontti vastaan patteriston komentajan tehtävät vuonna 1972. Tikkakoskella sijainnut Hämeen Lennosto siirtyi vahventamaan Lapin ilmapuolustusta vuonna 1973. Sen osia sijoitettiin myös Someroharjun kasarmialueelle.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteriston tullessa Rovaniemelle vuonna 1970 se sai vastuulleen koko varuskunnallisen huoltotoiminnan. Tämä oli pienelle joukko-osastolle melkoinen rasite, varsinkin kun suunnitelmien mukaista henkilöstölisäystä ei saatu. Komentajan esitykset huollon kehittämiseksi Someroharjulla eivät tulleet hyväksytyksi huoltojohdon piirissä ja niin vuonna 1974 huoltovastuu jaettiin lennoston kanssa. Patteriston vastuulle tuli taloushuolto. Lennoston vastuulle tulivat varuskuntakorjaamo, varuskuntasairaala ja varuskunnan maakuljetukset.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Itsenäisyyspäivänä 1974 patteriston nimi muutettiin Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristoksi. Samalla vahvistettiin joukko-osastotunnus. Pohjanmaan näätä vaihtui Rovaniemen kaupunginvaakunan revontuli- ja tunturikuvioon. Lipuksi periytyi nimenmuutoksen yhteydessä Pohjanmaan ilmatorjuntapatteriston lippu. Everstiluutnantti Antti Matomäki siirtyi patteristoupseerin tehtävästä komentajaksi vuonna 1978.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Kun patteriston Someroharjulle tulon 10-vuotispäivä läheni, tuli esille muistomerkin pystyttäminen Someroharjulle. Lapin Lennosto käynnisti hankkeen joukko-osastonsa 60-vuotisjuhlaan liittyen vuonna 1978.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Rovaniemen ilmatorjuntapatteristo oli jo aikaisemmin sijoittanut tilapäisesti kasarmialueelle sotilaskodin edustalle perinnetykit. Muistomerkkiasian tultua esille, esitti patteriston komentaja yhteisen ilmapuolustusmuistomerkin rakentamista ja neuvotteluiden jälkeen päästiin sopimukseen muistomerkistä. Lapin Lennoston osuus, Gnat-torjuntahävittäjä, paljastettiin 1978 lennoston juhlatilaisuudessa. Patteriston muistomerkin osuutena olevat tykit paljastettiin Rovaniemelle muuton 10-vuotisjuhlissa 20.7.1979. Tykit ovat 76 mm:n ilmatorjuntakanuunoita mallia Vickers vuodelta 1934.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Everstiluutnantti Ahti Lappi määrättiin patteriston komentajaksi 1982. Hän oli suorittanut varusmiespalveluksensa Pohjanmaan Ilmatorjuntapatteristossa ja hänen ensimmäinen palveluspaikkansa kadettikoulun jälkeen oli myös Pikiruukissa. Hän toimi koulutustoimiston päällikkönä patteriston siirron aikana. Lapilla oli vahvat siteet patteristoon ja sen henkilökuntaan. Hänki paneutui voimallisesti koulutuksen kehittämiseen.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Vuonna 1982 tehtiin puolustusvoimissa suuri koulutustarkastus, jossa varusmieskoulutus jaksoteltiin uudelleen ja määritettiin yleiset ja yhtenäiset sekä aselajikohtaiset suoritevaatimukset. Koulutusjärjestelmää kehitettiin patteristossa vuosina 1983-1984, jolloin otettiin käyttöön nousujohteinen koulutusjaksosta toiseen etenevä tutkintojärjestelmä. Jokainen varusmies suoritti taistelijan kokeen lisäksi oman koulutushaaransa mukaiset perus- ja erikoistutkinnot. Järjestelmä paransi varusmiesten palvelusmotivaatiota.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Koulutuskalustona oli pääasiallisesti 23 ItK 61 "Sergei" ja 40 ItK 38 Bofors. Sveitsiläiselle automaattikalustolle (35 ItK 58 ja Super Fledermaus-tulenjohtolaite) koulutettiin ikäluokka noin viiden vuoden välein.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Lähi-ilmatorjuntaohjusten tulo edellytti uuden koulutusjärjestelmän suunnittelun ja käytännön toteuttamisen. Oli kehitettävä ampumakoulutus ja taistelutekniikka sekä taktilliset käyttöperiaatteet. Toimintaa tutkittiin ja kokeiltiin useissa harjoituksissa. Ohjuspatterin ohjesääntöluonnos valmistui vuonna 1981. Sitä tarkistettiin käytännössä eri harjoituksissa, muun muassa Pohjois-Suomen Sotilasläänin johtamassa Ruska-harjoituksessa vuonna 1982. Rovaniemen Ilmatorjuntapatteriston kouluttama ja ensimmäinen reserviläisistä perustettu ohjuspatteri oli mukana harjoituksessa Kittilän suunnassa. Ohjesääntö hyväksyttiin käyttöön 5.6.1984.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Everstiluutnantti Seppo Lehto aloitti komentajana vuonna 1986. Hän sai johdettavakseen hyvässä kunnossa olevan joukon. Kantahenkilökunta oli ammattitaitoista ja heidän keskuudessaan vallitsi hyvä yhteishenki.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Lehdon komentajakaudella yksi merkittävimmistä tapahtumista oli Pohjois-Suomen Sotilasläänin johtama Tuisku-harjoitus keväällä 1988. Harjoitukseenosallistuvien joukkojen vahvuus ylitti 5000 miestä, mikä ylitti myös Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle (ETYJ) ilmoittamisvelvollisuuden kynnyksen. Harjoitusta seurasi lukuisia sotilasasiamiehiä ja muita tarkkailijoita.Seuraajille järjestettiin taisteluammuntanäytös Rovajärven ampuma-alueella. Näytöksessä ammuttiin kaksi Strela-ohjusta (ItO78) yhteislaukauksena maalirakettiin 15.4.1988. Puolustusvoimien komentaja kenraali Jaakko Valtanen seurasi harjoitusta päivittäin paikan päällä.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Patteriston olo itsenäisenä joukko-osastona päättyi näyttävästi. Ilmatorjunta-ampumaleirillä syyskuussa 1988 patteristo voitti Kunniahylsy-palkinnon. Tämä todisti sen, että koulutustaso oli korkea. Tulevan rykmentin toinen joukko-osasto Oulun Ilmatorjuntapatteristo oli tässä kilpailussa toinen. Everstiluutnantti Seppo Lehto määrättiin 1.1.1989 alkaen Lapin Ilmatorjuntarykmentin komentajaksi.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text:
Juuri ennen kylmän sodan päättymistä Suomen ilmatorjunnan rauhan ajan kokoonpanoa vahvennettiin merkittävästi:
Tämä oli tulos puolustusvoimen keväällä 1986 aloitetusta rauhanajan organisaation uudistuksesta. Tärkein peruste organisaation vahventamiseen oli koulutetun ilmatorjuntareservin suuri vajaus, joka oli havaittu sotilaspiireissä ja -lääneissä. Uuden ilmatorjuntakaluston (ilmatorjuntaohjukset, 23 mm:n tykit) aiheuttamaa reservin lisätarvetta (+50%) ei pystytty vanhalla koulutusorganisaatiolla täyttämään. Samasta syystä käynnistettiin ilmatorjuntakoulutus 23 mm:n tykeillä myös rannikkotykistössä ja ilmavoimissa. Uudistus ei ollut alusta alkaen itsestään selvä - pikemminkin päinvastoin. Aselajin ainoakin rykmentti Helsingissä oli vaarassa.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text: Lapin Ilmatorjuntarykmentti perustettiin 1.1.1989, kun Rovaniemen ilmatorjuntapatteriston toiminta itsenäisenä joukko-osastona lopetettiin ja patteristosta tuli toinen Lapin ilmatorjuntarykmentin joukko-yksiköistä. Toinen rykmentin joukkoyksiköistä, Oulun ilmatorjuntapatteristo liitettiin rykmenttiin samalla päivämäärällä ja siirrettiin Oulusta Rovaniemelle. Lisäksi 1.1.1990 rykmenttiin liitettiin aikaisemmin Rovaniemen sotilaspiiriin kuulunut Rovaniemen varuskuntasoittokunta ja sen nimi muutettiin Lapin sotilassoittokunnaksi.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text:
Lapin ilmatorjuntarykmentin tehtävät muuttuivat useaan kertaan vuosien saatossa. Ennen siirtymistä uudelle vuosituhannelle toteutettiin Puolustusvoimissa ja Rovaniemen varuskunnassa seuraavat suuret muutokset, jotka vaikuttivat sekä rykmentin tehtäviin että sen organisaatioon:
Rovaniemen ilmatorjuntapatteristo jatkoi toimintaansa Jääkäriprikaatin joukkoyksikkönä 1.1.2015.


title: Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo

text:
Rovaniemen ilmatorjuntapatteriston komentajina ovat toimineet:
Perinnejoukkojen komentajina ovat toimineet:


title: Pöytätennis kesäolympialaisissa 2008

text: Pöytätennis pidettiin Pekingin kesäolympialaisissa 13.–23. elokuuta. Kisoissa oli myös mukana ensimmäistä kertaa joukkuepeli.


title: Oulun ilmatorjuntapatteristo

text: Oulun Ilmatorjuntapatteristo (OulItPsto) oli Oulussa vuosina 1980–1989 toiminut Suomen puolustusvoimien joukko-osasto. Patteristo lakkautettiin itsenäisenä joukko-osastona vuoden 1988 lopussa ja se siirtyi Rovaniemelle Lapin Ilmatorjuntarykmenttin joukkoyksiköksi vuonna 1989. Tampereen ilmatorjuntapatteristo muutettiin 1. syyskuuta 1980 Oulun ilmatorjuntapatteristoksi. Sen kokoonpanoon lisättiin kuitenkin 1981 esikuntapatteri, jolloin patteriston vastuulle siirrettiin koko Oulun varuskunnan huolto-, vartiointi- ja hoitovastuu..


title: Oulun ilmatorjuntapatteristo

text: Tampereen Ilmatorjuntapatteristo saapui Kangasalan Vatialasta Ilkon varuskunnasta Oulun kasarmialueelle 29. elokuuta 1980, jolloin sen vahvuus oli kaksitoista upseeria, kolme sotilasteknikkoa, 28 toimiupseeria, viisi siviilityöntekijää ja 218 varusmiestä. Täten Ouluun siirtyi kaikkiaan 266 henkeä. Tulo- ja nimenmuutostilaisuus järjestettiin vain pari päivää myöhemmin 1. syyskuuta, jolloin patteriston uudeksi nimeksi tuli Oulun ilmatorjuntapatteristo.


title: Oulun ilmatorjuntapatteristo

text: Ilmatorjunnan tarkastaja piti patteristossa koulutustarkastuksen vuonna 1985, jolloin hän totesi sen osallistuneen simulaattoreiden ja ajoneuvolavetin kehittämiseen. Lisäksi todettiin varusmieskoulutuksessa tapahtunut selkeä parannus. Syyskuussa 1986 komentaja sai tiedon suunnitellusta siirrosta Rovaniemelle.


title: Everett Sloane

text: Everett Sloane (1. lokakuuta 1909 New York, New York – 6. elokuuta 1965) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Everett Sloane

text: Sloane näytteli 1930-luvulla radiossa muun muassa "The Goldbergs"- ja "The Shadow" -kuunnelmasarjoissa. Vuonna 1938 hän liittyi Orson Wellesin Mercury Theatre on the Air -seurueeseen ja esiintyi muun muassa "Maailmojen sota" -radiokuunnelmassa. Sloane siirtyi Hollywoodiin Wellesin mukana 1940, ja näytteli Wellesin elokuvissa "Citizen Kane" (1941) ja "Nainen Shanghaista" (1947). Hänen muihin elokuviinsa kuuluu muun muassa "Hän rakasti elämää" (1956).


title: Everett Sloane

text: Sloane teki itsemurhan 55-vuotiaana. Hän on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Punasiipitikka

text: Punasiipitikka ("Picus puniceus") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Etelä-Myanmarista Thaimaahan ja Indonesian Sumatralle, Borneoon, Niasille ja Jaavalle. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Thomas Horsfield Jaavalta 1825.


title: The Jade

text: The Jade on suomalainen kesällä 2004 Helsingissä perustettu rockyhtye.


title: The Jade

text: Yhtyeen alkuperäisessä kokoonpanossa olivat mukana laulaja Wille Rosen, kitaristi Pekko Mantzin, basisti Jann P.H, rumpali Sirpa ja urkuri Mika Koivunen, mutta Koivunen erosi yhtyeestä vuonna 2005. Nykyään kosketinsoittimia soittaa Tomi Taskinen. Syyskuussa 2010 laulaja Rosen jätti yhtyeen.


title: The Jade

text:
The Jaden kaikki jäsenet ovat pitkän linjan muusikoita, jotka ovat soittaneet aikaisemmin Joensuussa, Jyväskylässä ja Lontoossa.
Yhtyeen jäsenet ovat aiemmin vaikuttaneet muun muassa rockabillya, punkia, suomirockia, bluesia ja metallia soittavissa kokoonpanoissa.


title: The Jade

text:
The Jaden musiikin voi liittää rock- tai alternative-genreen, sen musiikissa yhdistyvät pop, rock, punk, grunge ja perinteisempi metallimusiikki, retrosta nykypäivään. Yhtyeen kappaleiden sanoitukset ovat tummia ja maalailevia, kuvaillen usein elämän vaikeampia ja raskaampia tiloja, tilanteita ja tunteita.
The Jade äänitti vuoden 2004 marraskuussa "Heatwave"-EP:n ja talvella yhtye soitti ensimmäisen keikkansa Factoryssä, Helsingissä.
Yhtyeen seuraava julkaisu, "Slow Motions On The Fast Lanes", ilmestyi vuoden 2006 lopussa ja sai huomiota myös ulkomailla. Levyä soitettiin nettiradiossa sekä virallisissa radioissa muun muassa Saksassa ja Yhdysvalloissa. Yhtye oli saanut jo huomiota myös esimerkiksi MySpace-sivuston kautta, kannattajien perustaessa fanisivustoja, sekä street teameja.


title: The Jade

text: Joulukuussa 2007 tamperelainen indieyhtiö North & South kiinnostui yhtyeestä. The Jade soitti keikan Tampereen Klubilla ja pian tämän jälkeen solmittiin levytyssopimus. Ensimmäinen single, "Drowning", äänitettiin Tampereella Deerhouse-studiolla tuottaja Jari Latomaan (mm. Yö ja Uniklubi) ja Anthonin (White Flame) johdolla. "Drowning" päätyi Suomen virallisen singlelistan yhdeksännelle sijalle.


title: The Jade

text: Singlen äänitysten jälkeen The Jade suuntasi ensimmäiselle Saksan-kiertueelleen huhtikuussa 2008. Saman vuoden lokakuussa yhtye teki seuraavan Saksan-kiertueen, joka ulottui tällä kertaa myös Sveitsiin. Kiertue sisälsi valtaosan Saksan suurimmista kaupungeista.


title: The Jade

text: Marraskuussa 2008 yhtye suuntasi Helsingin Suomenlinnassa sijaitsevalle Seawolf Studiolle äänittämään seuraavan singlensä, "It’s a Sin", Petri Majurin toimiessa tuottajana. The Jaden versiointi Pet Shop Boysin hitistä ylsi listasijalle neljä ja pysytteli singlelistalla viisi peräkkäistä viikkoa. Kappaleesta tehtiin myös promovideo, jolla esiintyy näyttelijä Ismo Kallio.


title: The Jade

text: Kesäkuun 2009 alussa The Jade palasi Seawolf Studiolle äänittämään debyyttialbumiaan Petri Majurin ja Hannu Leidenin toimiessa tuottajina ja äänittäjinä. MajorLeiden-tiimi on tuottanut aiemmin muun muassa rocklegenda Hanoi Rocksia. Muusikkoina Leiden ja Majuri tunnetaan Havana Black -yhtyeestä. Albumin kolmantena äänittäjänä toimi Tomi Taskinen, joka soitti lisäksi kosketinsoittimia.


title: The Jade

text: Ensimmäinen albumin äänitysten jälkeen ilmestynyt single oli promo-single "King’s Cross". "Seconds Away From Salvation" -albumi ilmestyi 28. lokakuuta 2009 Suomessa, Saksassa, Sveitsissä, Itävallassa, Ranskassa, Belgiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa ja Britanniassa. Euroopassa julkaisijana toimi Twilight-Vertrieb ja jakelijana Sony. Japanissa levy julkaistiin 27. tammikuuta 2010 SomeEchoesin kautta. Japanin julkaisun johdosta julkaistiin samaan aikaan promo-single "Yesterday’s Rain".


title: The Jade

text:
The Jade koki miehistönvaihdoksen elokuussa 2010, jolloin bändin laulaja Wille Rosen lähti orkesterista.
Tämän jälkeen bändi toimi lyhyen ajan Pekko Mantzin vokalistinaan.
Bändi lopetti toimintansa tammikuussa 2011.


title: The Jade

text:
Vuoden 2011 syksyllä The Jaden rumpali Sirpa Immonen, sekä kitaristi-laulaja Pekko Mantzin perustivat yhtyeen nimeltä Daggerplay.
Molemmat vaikuttavat myös GabbaGabbaHey! – The Helsinki Ramones Tribute kokoonpanossa, jonka lisäksi Pekko Mantzin soittaa kitaraa helsinkiläisessä Damian Cullen Bandissa.


title: Kultaniskatikka

text: Kultaniskatikka ("Chrysophlegma flavinucha") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Pohjois- ja Itä-Intiasta eteläiseen Kiinaan, Indokiinaan, Thaimaahan, Malakan niemimaan ylängöille ja Sumatralle. Siitä tunnetaan seitsemän alalajia. Lajin holotyypin kuvaili John Gould Himalajalta ja Intian alavammilta seuduilta 1834.


title: Punakaulustikka

text: Punakaulustikka ("Picus rabieri") on eteläaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Kiinan eteläosista Vietnamiin ja Laosiin, ja siitä on tehty yksi havainto myös Kambodžasta. Lajin holotyypin kuvaili Émile Oustalet Tonkinista 1898.


title: Liekkivihertikka

text: Liekkivihertikka ("Picus chlorolophus") on eteläaasialainen tikka. Sen laaja elinympäristö ulottuu Intiasta ja Sri Lankasta Kiinan kaakkoisosiin, Indokiinaan, Länsi-Malesiaan ja Sumatralle. Lajista tunnetaan yhdeksän alalajia, ja sen holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Bengalista 1818.


title: Anastasia Romanova

text: Anastasia Romanova voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Palmuvihertikka

text: Palmuvihertikka ("Picus vittatus") on kaakkoisaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Etelä-Myanmarista Thaimaahan, eteläiseen Kiinaan, Pohjois-Vietnamiin, Malakan niemimaalle sekä Indonesian Sumatralle, Jaavalle, Baliin ja Kangeansaarille. Lajin holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Jaavalta 1818.


title: Naamiovihertikka

text: Naamiovihertikka ("Picus erythropygius") on kaakkoisaasialainen tikka. Sen elinympäristö ulottuu Keski- ja Etelä-Myanmarista Thaimaahan ja Indokiinaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, ja sen holotyypin kuvaili Daniel Giraud Elliot Kotšin-Kiinasta 1865.


title: Roberto Vittori

text: Roberto Vittori (s. 15. lokakuuta 1964) on italialainen sotilaslentäjä ja Euroopan avaruusjärjestö ESA:n avaruuslentäjä.


title: Roberto Vittori

text:
Vittori valmistui Italian ilmavoimien akatemiasta vuonna 1989 ja kouluttautui Yhdysvalloissa. Hän lensi Tornadoa Italian ilmavoimissa ennen kuin valmistui 1995 Yhdysvaltain laivaston koelentokoulusta Patuxent Riverissä, Marylandissa. Hän palveli Italian testauskeskuksessa projektilentäjänä EF2000:n kehitystyössä.
Vittori lensi Tornadolla Piacenzassa, Italiassa vuodesta 1991 vuoteen 1994. Hän on lentänyt yli 1700 tuntia yli 40 erilaisella lentokoneella kuten F-104, F-18, AMX, M-2000, G-222 ja P-180.


title: Roberto Vittori

text: Elokuussa 1998 sen jälkeen kun Euroopan avaruusjärjestö oli kutsunut hänet liittymään Euroopan astronauttijoukkoihin, hän ilmoittautui Johnson Space Centeriin Houstonissa, Texasissa. Koulutuskauden jälkeen Vittori palveli erinäisissä teknisissä tehtävissä NASAn astronauttitoimistossa.


title: Roberto Vittori

text: 25. huhtikuuta - 5. toukokuuta 2002 Vittori osallistui lennolle Sojuz TM-34. Lento suuntautui kansainväliselle ISS-avaruusasemalle Venäjän avaruusjärjestön, Italian avaruusjärjestö ASIn ja Euroopan avaruusjärjestö ESA:n solmiman sopimuksen mukaan. ISS:llä Vittori auttoi aseman pysyvää miehistöä neljässä tieteellisessä kokeessa. Lento kuljetti onnistuneesti uuden "pelastusaluksen" ISS:lle, jota pysyvä miehistö käyttäisi asemalla mahdollisesti tapahtuvan hätätilanteen aikana. Vittori palasi Maahan lennolla Sojuz TM-33.


title: Roberto Vittori

text: 15. huhtikuuta 2005 Vittori osallistui seuraavalle kuljetuslennolle ISS:lle lennolla Sojuz TMA-6. Hän palasi Maahan 24. huhtikuuta lennolla Sojuz TMA-5. Hän vieraili ensimmäisenä eurooppalaisena avaruuslentäjänä ISS:llä toistamiseen ja suoritti astronauttien lennonaikaiseen yläraajojen heikentymiseen liittyviä kokeita sekä avaruudessa ravintona käytettävien yrttikasvien siementen itämiskokeita.


title: Roberto Vittori

text: Vittorin osallistui lentoinsinööri 4:nä 16. toukokuuta 2011 laukaistulle avaruussukkulalennolle STS-134 "Endeavour". Hän tulee olemaan viimeinen avaruussukkulalla lentävä Euroopan avaruusjärjestön avaruuslentäjä ja viimeinen ei-yhdysvaltalainen avaruuslentäjä.


title: Roberto Vittori

text: Vittori on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Masako Hozumi

text: Masako Hozumi (, s. 11. marraskuuta 1986 Fukushima, Hokkaidō) on japanilainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.


title: Masako Hozumi

text: Hozumi voitti Japanin joukkueen jäsenenä joukkuetakaa-ajon olympiahopeaa Vancouverin talviolympialaisissa 2010. 3 000 metrillä hän sijoittui kuudenneksi ja 5 000 metrillä seitsemänneksi. Vuonna 2008 Hozumi oli mukana voittamassa joukkuetakaa-ajon MM-pronssia.


title: Thanh Hóa (maakunta)

text:
Thanh Hóa on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on  Thanh Hóa. Vuonna 2009 maakunnassa oli 3,4 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 11 136 km².
Maakunnan tunnetuimpiin nähtävyyksiin kuuluu Sầm Sơn rantalomakohde.


title: Maspalomas

text: Maspalomas on matkailualue San Bartolomé de Tirajanan kunnassa Kanariansaariin kuuluvalla Gran Canarian saarella. Nimi on peräisin joko mallorcalaisesta Rodrigo Mas de Palomar -nimisestä sotilaasta tai genovalaisesta Francisco Palomar -nimisestä henkilöstä. Alueen ilmasto on Gran Canarian saaren eteläosille tyypillisesti kuiva ja päivälämpötilat pysyvät talvellakin useimmiten yli 20:ssa celsiusasteessa.


title: Maspalomas

text: Maspalomas on erityisen tunnettu matkailustaan ja lukuisista hotelleistaan. Tunnetuimmat nähtävyydet ovat Maspalomasin hiekkarannat ja dyynit. Ne levittäytyvät kilometrien matkalle. Alueen näkyvin maamerkki on 68-metrinen majakka "El Faro de Maspalomas". Majakka sijaitsee dyynien ja laajan ostoskeskuksista ja hotelleista koostuvan alueen rajakohdassa. Alueen pohjoisosissa on laajat golfkentät ja bungalowalueet. Maspalomasiin lukeutuu myös 2000-luvulla rakennettu Melonerasin hotellialue joka leviää Faron majakalta rantaa pitkin länteen. Majakan ja ostoskeskuksen kupeessa on myös linja-autoasema. Dyynien pohjoisosassa on merkittävä luonnonsuojelualue. Maspalomasissa sijaitsee Aqualand Maspalomas -vesipuisto.


title: Maspalomas

text: Tunnettu matkailukeskus Playa del Inglés on noin viiden kilometrin päässä Maspalomasin majakalta.


title: Thừa Thiên-Huế

text: Thừa Thiên-Huế on maakunta Vietnamissa Bắc Trung Bộn alueella. Sen pääkaupunki on Huế. Vuonna 2009 maakunnassa oli 1,09 miljoonaa asukasta. Sen pinta-ala on 5065 km².


title: Thừa Thiên-Huế

text: Maakunnan pääkaupunki Huế oli aikoinaan koko Vietnamin pääkaupunki. Siltä ajalta on säilynyt muistomerkkejä ja komeita rakennuksia. Thừa Thiên-Huế oli myös Vietnamin sodan monien taisteluiden näyttämö.


title: Tac-Stick

text: Tac-Stick Oy on vuonna 1986 perustettu suomalainen jääkiekko-, kaukalopallo- ja jääpallomailoja valmistava yritys. Mailat valmistetaan Lievestuoreen tehtaassa, josta niitä toimitetaan sekä kotimaan että ulkomaan markkinoille.


title: Tac-Stick

text: Mallistoon kuuluvat puiset TAC Compact -mailat, hiilikuitua ja puuta yhdistelevä TAC-Hybrid-sarja ja komposiittimateriaalesita valmistetut mailat.


title: Tac-Stick

text: Aikaisemmin yritys teki mailoja joillekin SM-liigaseuroille, mutta toimitukset loppuivat kilpailun käydessä liian kovaksi. ”Se sai epäterveitä piirteitä, meni mailojen jakamiseksi, huutokaupaksi”, silloinen toimitusjohtaja Kauko Sihvonen perusteli yrityksen päätöstä MTV3:n haastattelussa.


title: Tac-Stick

text: Maailman jääkiekkomailojen tuotanto vuodessa jää alle kymmenen miljoonan kappaleen, joista Tac-Stick valmistaa arviolta yli sata tuhatta mailaa ja seitsemän kymmenestä mailasta menee vientiin Eurooppaan.


title: Ordan piiri

text: Ordan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 1 418 neliökilometriä. Asukkaita on 16 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Ordan piiri

text: Ordan piiri sijaitsee Permin aluepiirin kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Kungurin, idässä Suksunin, kaakossa Oktjabrskin ja etelässä Uinskojen piireihin. Seutu kuuluu Kungurin metsäaroalueeseen. Hyötykaivannaisia ovat öljy, kaasu, seleniitti, kalsiitti, kipsi ja rakennuskivi. Suurin joki on Sylvan sivujoki Iren.


title: Ordan piiri

text: Piiriin kuuluu viisi maalaiskuntaa: Ašap, Karjevo, Krasnyi Jasyl, Medjanka ja Orda. Hallinnollinen keskus on Ordan kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 46.


title: Ordan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 80,5 % venäläisiä ja 16,9 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Ordan piiri

text: Piirin kautta kulkevat Uinskojen ja Kungurin sekä Oktjabrskin ja Kungurin väliset asfaltoidut maantiet. Seudulla on kaivos-, puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Lukoil-Perm poraa öljyä ja kaasua. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan viljelyyn.


title: Ordan piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, käsityöoppilaitos, lasten taidekoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Vernyi put" (”Oikea tie”).


title: Ordan piiri

text: Seudulla on arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat maalaiskylien ortodoksiset kirkot sekä Ašapin ja Ordan kauppiaskartanot.


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1983 pelattiin Saksan liittotasavallassa: Dortmund, Düsseldorf ja München. B-sarja pelattiin Tokiossa ja C-sarja Budapestissa.


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1983

text: A-sarjassa siirryttiin systeemiin, jossa alkusarjan neljä parasta joukkuetta pelasivat erillisen mitalisarjan, johon lähdettiin ilman lähtöpisteitä. Sijoille 5-8 jääneet jatkoivat alkusarjan pisteistä, pelaten nekin vielä kerran toisiaan vastaan.


text: A-sarjapaikan lisäksi panoksena oli paikka Kanada Cupissa neljälle parhaalle eurooppalaiselle joukkueelle. Neljännen paikan sai Länsi-Saksa. Kanada ja Yhdysvallat olivat itseoikeutettuina mukana Kanada Cupissa.


text: alemman "loppusarjan ottelut" kursivoitu. Viimeisessä sarakkeessa alkusarjan pisteet. Italia putosi B-sarjaan.


text: Mitalisarjaan lähdettiin nollilta.


text: EM-taulukko laskettiin eurooppalaisten keskinäisten alkusarjaotteluiden perusteella.


text: Yhdysvallat nousi A-sarjaan. Romania ja Jugoslavia putosivat C-sarjaan. B-sarjan kaksi parasta suoraan vuoden 1984 olympiaturnaukseen.


text: Alankomaat ja Unkari nousivat B-sarjaan.


title: Iren

text: Iren () on Volgan vesistöön kuuluvan Sylvan sivujoki Permin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 214 kilometriä, valuma-alueen laajuus 6 110 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaama lähellä joen suuta 35,5 kuutiometriä sekunnissa.


title: Iren

text: Joki saa alkunsa Oktjabrskin taajaman länsipuolelta, virtaa kohti pohjoista ja laskee Sylvaan Kungurin kaupungin luona.


title: Dan Duryea

text: Dan Duryea (23. tammikuuta 1907 White Plains, New York – 8. kesäkuuta 1968 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Dan Duryea

text: Duryean ensimmäinen elokuvarooli Leo Hubbardina elokuvassa "Nainen ei armoa antanut" vuonna 1941. Saman roolin hän oli esittänyt myös Broadwaylla. Muihin Duryean elokuviin kuuluvat muun muassa "Sankaritekojen mies" (1942), "Nainen ikkunassa" (1944), "Punainen katu" (1945) ja "Aavikkolento" (1965).


title: Dan Duryea

text: Duryea on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Jessy Matador

text: Jessy Kimbangi (s. 27. lokakuuta 1982 Kongon demokraattinen tasavalta), tunnetaan peremmin taiteilijanimellään, Jessy Matador, on ranskalainen laulaja ja tanssija.


title: Jessy Matador

text: Jessy Matador on syntynyt 27. lokakuuta 1982 Kongon demokraattisessa tasavallassa. Hän aloitti uransa tanssijana 2001 ja liittyi myöhemmin ryhmään "Les Cœurs Brisés", jonka kanssa hän oli kiertueilla mm. Yhdysvalloissa, Kongossa, Isossa-Britanniassa, Italiassa ja Kanadassa.


title: Jessy Matador

text: Vuonna 2005 Matador perusti ryhmän "La Sélésao", joka koostuu jäsenistä "Dr.Love", "Linho" ja "Benkoff". Samat jäsenet muodostivat myös ensimmäinen version ryhmästä "Magic System". Vuoden 2007 lopulla, ryhmä allekirjoitetti levysopimuksen "Oyas Recordsin" kanssa ja keväällä 2008 he siirtyivät "Wagram Recordsille".


title: Jessy Matador

text: Ryhmän ensimmäinen single, "Décalé Gwada", julkaistiin kesäkuussa 2008 ja siitä tuli kesän suurimpia hittejä. 24. marraskuuta 2008 he julkaisivat albumin "African New Style", joka antoi nimen uudelle hybridi-tyyliselle musiikille afrikkalaisilla ja karibialaisilla vaikutteilla. Kyseisestä urbaani musiikista löytyy useita musiikkityylejä, kuten "coupé-décalé", "ndombolo", "kuduru", zouk, reggae, dancehall ja hip-hop. Joulukuussa 2008 julkaistiin ryhmän toinen single, "Mini Kawoulé".


title: Jessy Matador

text: 19. helmikuuta 2010 France Télévisions ilmoitti, että Jessy Matador edustaa Ranskaa Eurovision laulukilpailussa 2010 laululla Allez! Ola! Olé! . Kilpailu järjestettiin 29. toukokuuta 2010 Oslossa, Norjassa. Matador sijoittui kahdenneksitoista.


title: Cao Bằng (maakunta)

text:
Cao Bằng on maakunta Vietnamin koillisosassa, Đông Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on Cao Bằng. Huhtikuussa 2009 maakunnassa oli noin 511 tuhatta asukasta. Sen pinta-ala on 6 724,6 km².
Cao Bằngin suurimpia nähtävyyksiä ovat Pac Bon luola, jossa Ho Tši Minh piileskeli palattuaan Vietnamiin vuonna 1941, ja Bản Giốcin vesiputous, joka on Vietnamin suurin.


title: Allez! Ola! Olé!

text: ”Allez! Ola! Olé!” (lausutaan: "ale ola ole", suom. "Antakaa mennä! Ola! Olé!") on Jessy Matadorin kappale, joka edusti Ranskaa Eurovision laulukilpailussa 2010. Kappale valittiin sisäisesti ja ilmoitettiin viralliseksi kilpailukappaleeksi 24. helmikuuta 2010. Ranskan yleisradioyhtiö France Télévisionsin aikomus oli tehdä laulusta vuoden 2010 kesähitti ja samalla mainostaa sitä jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen yhteydessä. Kappaleen otsikko viittaa musiikkilevyyn, "Music of the World Cup: Allez! Ola! Olé!", joka julkaistiin vuonna 1998 samaan aikaan kun jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 1998 pidettiin Ranskassa.


title: Rami Jridi

text: Rami Jridi (, s. 25. huhtikuuta 1985 Tunis, Tunisia) on tunisialainen jalkapalloilija. Maalivahtina pelaava Jridi edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa CS Sfaxienia.


title: Rami Jridi

text: Jridi edusti uransa alussa EGS Gafsaa ja Jendouba Sportia, joissa hän toimi varamaalivahtina. Kesällä 2009 hän siirtyttyään Stade Tunisieniin hän nousi ykkösvahdiksi. Kauden päätyttyä "Tunisie-Foot" -sivuston lukijat äänestivät hänet Tunisian pääsarjan kauden parhaaksi maalivahdiksi.


title: Rami Jridi

text: Tammikuussa 2012 Jridi siirtyi kolmen vuoden sopimuksella CS Sfaxieniin. Seuraavalla kaudella hän juhli Sfaxienin kanssa Tunisian mestaruutta sekä CAF Confederation Cupin mestaruutta. Kauden päätteeksi Kawarji.com internetsivuston lukijat äänestivät hänet kauden 2012–2013 Tunisian parhaaksi maalivahdiksi.


title: Rami Jridi

text: Jridi on kuulunut Tunisian maajoukkueeseen vuodesta 2010 lähtien toimien satunnaisesti maan kolmosvahtina. Hän pelasi lopulta ensimmäisen maaottelunsa 29. maaliskuuta 2011 ystävyysottelussa Omania vastaan. Ottelu päättyi Tunisian 2–1 tappioon. Jridi valittiin vuoden 2012 Afrikan-mestaruuskilpailuihin Tunisian joukkueeseen. Hän pelasi kisoissa yhden ottelun Gabonia vastaan, joka päättyi 1–0 tappioon.


title: Ambrogio Lorenzetti

text: Ambrogio Lorenzetti oli italialainen taidemaalari (kuoli n. 1348). Hän oli sienalaisen koulun edustaja. Hän sai vaikutteita Giottolta. Myös hänen veljensä Pietro Lorenzetti oli tunnettu taidemaalari.


title: Ambrogio Lorenzetti

text: Sienan kaupungintalossa olevat freskot ovat hänen kuuluisimpia töitään.


title: Uinskojen piiri

text: Uinskojen piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 1 555 neliökilometriä. Asukkaita on 12 500 henkeä (vuonna 2009).


title: Uinskojen piiri

text: Uinskojen piiri sijaitsee Permin aluepiirin kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Kungurin, koillisessa Ordan, etelässä Oktjabrskin ja Tšernuškan sekä lännessä Bardan piireihin. Pinta-alasta yli puolet on metsää ja 15 % karstimaata. Hyötykaivannaisia ovat öljy, kivennäisvedet, turve, sora, savi ja rakennuskivi. Suurin joki on Sylvan sivujoki Iren.


title: Uinskojen piiri

text: Piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Aspa, Lom, Nižni Syp, Suda, Tšaika, Uinskoje ja Voskresenskoje. Hallinnollinen keskus on Uinskojen kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 42.


title: Uinskojen piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 63,9 % venäläisiä ja 33,4 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Uinskojen piiri

text: Piirin kautta kulkee Tšernuškan ja Kungurin välinen asfalttitie. Seudulla on elintarvike-, metsä- ja puunjalostusteollisuutta. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan viljelyyn.


title: Uinskojen piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, kaksi lasten luomistyön keskusta, musiikkikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Rodnik" (”Lähde”).


title: Uinskojen piiri

text: Seudulla on arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat maalaiskylien ortodoksiset kirkot sekä Uinskojen ja Sudan historialliset rakennukset.


title: Eeva Kangasmaa-Minn

text: Eeva Kangasmaa-Minn (14. huhtikuuta 1919 Lempäälä – 4. kesäkuuta 2008 Turku) oli erityisesti lauseoppia ja johto-oppia tutkinut suomen kielen sekä fennougristiikan professori Turun yliopistossa.


title: Eeva Kangasmaa-Minn

text: Kangasmaa-Minn valmistui Turun tyttölyseosta vuonna 1938. Sen jälkeen hän opiskeli Turun yliopistossa suomea ja sen sukukieliä, yleistä historiaa sekä kotimaista ja yleistä kirjallisuutta. Hänen pro gradunsa käsitteli aikamuotojen käyttöä Eerik Sorolaisen vuonna 1914 ilmestyneessä katekismuksessa. Vuosina 1949–50 Kangasmaa-Minn toimi historian ja yhteiskuntaopin lehtorina entisessä koulussaan.


title: Eeva Kangasmaa-Minn

text: Vuonna 1951 Kangasmaa-Minn lähti Yhdysvaltoihin stipendiaattina. Hän opiskeli Yalessa ja Bloomingtonissa Indianan yliopistossa, jossa hän toimi myös suomen kielen opettajana. Hän suoritti Master of Arts -tutkinnon vuonna 1953 ja väitteli tohtoriksi Indianan yliopistossa vuonna 1955. Marin kielen johto-oppia käsittelevän strukturalistisen väitöskirjan otsikkona on "Studies in Cheremis 4: Derivation".


title: Eeva Kangasmaa-Minn

text: Kangasmaa-Minn palasi Suomeen vuonna 1956. Seuraavana vuonna hän aloitti työt suomen kielen lehtorina Turun yliopistossa, jossa hän myös väitteli vuonna 1966. Väitöskirjan otsikkona on "The Syntactical Distribution of the Cheremis Genitive I". Työuransa aikana Kangasmaa-Minn hoiti apulaisprofessorin virkaa useaan kertaan, suomen kielen professuuria ja fennougristiikan professuuria, sekä toimi myös kausia yliopiston luottamustehtävissä, laitoksensa johtajana ja humanistisen tiedekunnan varadekaanina. Vuonna 1980 hänet nimitettiin henkilökohtaiseksi ylimääräiseksi fennougristiikan ja yleisen kielitieteen professoriksi. Tästä toimesta hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1986. Eläkkeelle jäätyäänkin hän toimi aktiivisesti kielentutkimuksen parissa, ja häneltä julkaistiin vielä useita teoksia. Kangasmaa-Minn osallistui aktiivisesti myös Suomen Kielen Seuran toimintaan ja toimi seuran sihteerinä vuosina 1964–69.


title: Hlystit

text: Hlystit ( 'ruoskijat, piiskaajat') olivat Venäjällä 1600-luvulta 1900-luvun alkuun vaikuttanut siperialainen uskonlahko. Suomessa siitä saivat vaikutteita muun muassa hyppääjien liike sekä kartanolaisuus.


title: Hlystit

text: Edvard Radzinskin mukaan Grigori Rasputinin uskonnolliset näkemykset edustivat eräänlaista versiota hlystiläisestä uskosta.


title: Hlystit

text: Hlystien perustajana pidetään 1600-luvun loppupuolella elänyttä kostromalaista Daniil Filippovitšia, joka julisti olevansa Herra Sebaot. Hlystien perimätiedon mukaan Daniil oli "laskeutunut taivaasta tulisissa vaunuissa suuren kohun saattelemana". Tarinan mukaan pajarit veivät hänet Moskovaan ja ristiinnaulitsivat hänet Spasskajan porttiin. Daniilin oletettiin kuitenkin nousseen kuolleista taivaaseen jättäen mahdollisuuden uusien kristuksien ja jumalansynnyttäjien syntymiseen Pyhän Hengen kautta. Vuoden 1783 vainoissa Daniil Filippovitšin hauta avattiin ja hänen jäännöksensä poltettiin.


title: Hlystit

text: Hlystiläisyyttä esiintyi lähinnä Länsi-Venäjällä talonpoikien keskuudessa. Virallisen kirkon karsastuksen vuoksi liike sai salaisen luonteen. Yksittäisiä seurakuntia kutsuttiin hlystien keskuudessa "laivoiksi".


title: Hlystit

text: Venäjällä 1700-luvulta 1900-luvun alkuun esiintynyttä kastroitujen skoptsi-lahkoa pidetään hlysteistä alun perin syntyneenä liikkeenä. Myös monissa muissa venäläisissä lahkoissa oli hlystiläisyyden kanssa yhteneviä piirteitä.


title: Hlystit

text: Hlystien hengellisenä päämääränä oli Kristuksen uudelleensyntyminen sielussa vanhan syntisen minän kuolettamisen kautta. Liike oli askeesimyönteinen, mutta harrasti hurmoksellisia öisiä kokouksia. Liikkeen teologiassa tavallisesta ihmisestä saattoi tulla Kristus tai Jumalansynnyttäjä, kunhan lihanhimo oli ensin kuoletettu Pyhän Hengen asettuessa ruumiiseen. Tämä tapahtui ekstaattisen tanssimisen ja seksuaaliorgioitten kautta niin sanotussa "radenije"-rituaalissa. Rituaaliin osallistujat lauloivat "itseäni ruoskin, Jeesusta etsin" ja tanssivat villisti ympyrää. Rukouksenpitäjä ("profeetta") ruoski osanottajia molemmille olkapäille. Tanssi päättyi ekstaattiseen lattialle taintumiseen, jonka aikana harrastettiin sukupuolista kanssakäymistä. Tämä nähtiin Pyhän Hengen vaikutuksena sekä synnin katoamisen merkkinä. Kollektiivisen synninteon nähtiin ikään kuin poistavan synnin rituaalisesti.


title: Räjähdelaitos

text: Räjähdelaitos (lyhenne RÄJL) oli Suomen puolustusvoimien maavoimiin kuulunut räjähdealan laitos ja hallinnollisesti osa Maavoimien materiaalilaitosta. Räjähdelaitoksen perustamisesta tehtiin päätös vuonna 2006 ja laitos perustettiin 1.1.2008, jolloin yhdistettiin silloiset Haapajärven asevarikko (HaapjAseV), Keuruun pioneerivarikko (KeuPionV), Parkanon pioneerivarikko (ParkPionV) ja Ähtärin asevarikko (ÄhtAseV) yhdeksi laitokseksi. Räjähdelaitoksen henkilöstömäärä on noin 360 henkilöä. Räjähdelaitos toimi vuoden 2012 loppuun, jolloin sen korvasi Räjähdekeskus (RÄJK).


title: Räjähdelaitos

text: Räjähdelaitoksen esikunta (E/RÄJL) sijaitsi Inhassa Ähtärissä. Laitoksen organisaatio muodostui kuudesta osastosta:Keuruun varikko sijaitsee Keuruun Kalettoman kylässä, Parkanon varikko Parkanossa Oulu–Helsinki-radan tuntumassa, Haapajärven varikko Haapajärvellä Jyväskylä–Haapajärvi-radan sivuraiteen päässä ja Ähtärin varikko Ähtärin Inhan ja Palolammen alueella.


title: Räjähdelaitos

text: Henkilöstömäärältään yksiköistä suurin oli Haapajärven varikko n. 150 työntekijällä ja toiseksi suurin Ähtärin varikko n. 130 työntekijällä.


title: Räjähdelaitos

text: Laitoksen viimeisenä johtajana toimi everstiluutnantti Tero Luukkonen (s. 1960).


title: Räjähdelaitos

text: Haapajärven varikon päällikkönä toimi everstiluutnantti Jukka Nikkari (s. 1959).


title: Räjähdelaitos

text: Keuruun varikon päällikkö oli insinöörimajuri Pekka Sarja. Sarjaa edelsivät tehtävässä everstiluutnantti Timo Laine (s. 1952) ja Lasse Raassina.


title: Räjähdelaitos

text: Laitos lakkautettiin vuoden 2012 lopussa ja uusi hallintoyksikkö Räjähdekeskus perustettiin 1.1.2013. Räjähdekeskuksen kokoonpanoon kuuluvat hallinto-osastoksi muuttunut Ähtärin yksikkö sekä tekninen osasto, johon kuuluvat Haapajärven, Keuruun ja Ähtärin sekä Niinisalon (Koeampumalaitos) toimipisteet.Esikuntapaikkakunnalla jo kymmeniä vuosia toimineen Ähtärin asevarikon historiaan kuuluu räjähdysonnettomuus- ja tulipalo heinäkuussa 1999, jolloin ilmatorjunta-ammuksia sisältänyt varasto syttyi tuleen.


title: Hà Giang (maakunta)

text:
Hà Giang on maakunta Vietnamin pohjoisosassa, Kiinan vastaisella rajalla, Đông Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on Hà Giang. Huhtikuussa 2009 maakunnassa oli noin 724 tuhatta asukasta. Sen pinta-ala on 7946 km².
Maakunta on vuoristoista ja osin vaikeakulkuista aluetta. Se panostaa etenkin laadukkaan teen tuottamiseen. Siellä on myös runsaat malmi- ja mineraalivarat.


title: Rok Kopitar

text: Rok Kopitar (s. 5. toukokuuta 1959 Celje, Jugoslavia) on entinen slovenialainen aitajuoksija. Kopitar edusti urallaan Jugoslaviaa. Kesäolympialaisissa 1980 Moskovassa Kopitar sijoittui viidenneksi 400 metrin aitajuoksussa. Samassa lajissa Kopitar voitti kultaa Välimeren kilpailuissa vuonna 1979 Splitissä. Kopitarin ennätys 400 metrin aitajuoksussa oli 49,11 sekuntia, jonka Kopitar juoksi vuonna 1980. Vielä vuonna 2008 Kopitarin hallussa oli 400 metrin aitajuoksun Slovenian ennätys.


title: Gabi (jalkapalloilija)

text: Gabriel Fernández Arenas eli Gabi (s. 10. heinäkuuta 1983 Madrid, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa qatarilaista Al-Saddia ja on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Gabi (jalkapalloilija)

text: Gabi on Atlético Madridin kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa kaudella 2003–2004, mutta peliaika jäi lopulta kuitenkin hyvin vähäiseksi. Seuraavan kauden 2004–2005 Gabi pelasi lainalla madridilaisseura Getafessa. Palattuaan Atléticoon lainakauden jälkeen hän pelasi vuosina 2005–2007 52 ottelua, joissa syntyi yksi maali.


title: Gabi (jalkapalloilija)

text: Toukokuussa 2007 Gabi siirtyi Real Zaragozaan 9 miljoonan euron siirtokorvauksella. Sopimus oli pituudeltaan nelivuotinen. Hän kuului ensimmäisellä kaudellaan joukkueen avauskokoonpanoon, joka päättyi kuitenkin pettymykseen Zaragozan pudottua Segunda Divisióniin.


title: Gabi (jalkapalloilija)

text: Kaudella 2008–2009 hän pelasi 35 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Joukkue nousi vuoden tauon jälkeen takaisin maan pääsarjaan kaudeksi 2009–2010.


title: Kopitar

text: Kopitar on seuraavien tunnettujen ihmisten sukunimi:


title: José Alonso

text: José Alonso Valero (s. 12. helmikuuta 1957 El Vendrell, Tarragona, Espanja) on entinen espanjalainen juoksija, joka oli erikoistunut 400 metrin aitajuoksuun. Sisäratakilpailuissa Alonso osallistui myös 400 metrin juoksuun, voittaen kaksi mitalia yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuista. Alonso voitti myös kaksissa peräkkäisissä Välimeren kilpailuissa kultaa vuosina 1983 ja 1987. Alonson ennätys 400 metrin aitajuoksussa on 49,00 sekuntia.


title: Ilmavoimien soittokunta

text: Ilmavoimien soittokunta (lyhenne IlmavSK) on Luonetjärven varuskunnassa Jyväskylässä toimiva ilmavoimien virallinen sotilassoittokunta. Ilmavoimien soittokunnan tehtävänä on sotilasmusiikkitoiminta ilmavoimissa ja Keski-Suomen alueella.


title: Ilmavoimien soittokunta

text: Soittokunta perustettiin vuonna 1977 nimellä Luonetjärven Varuskuntasoittokunta (LuoSK). Soittokunta siirrettiin vuonna 1990 Ilmavoimien Viestikoulun (nykyinen Ilmasotakoulu) alaisuuteen. Nykyinen nimi on ollut käytössä vuodesta 1990 lähtien.


title: Ilmavoimien soittokunta

text: Soittokunnan johtaja eli kapellimestari on vuonna 2012 musiikkimajuri Tomi Väisänen (2007-) ja apulaiskapellimestari kapteeni Raimo Ovaska. Ovaskaa edelsi tehtävässä yliluutnantti Timo Raudasoja. Ensimmäisenä kapellimestarina toimi luutnantti Ossi Minkkinen ja nykyisen kapellimestarin edeltäjänä mm. musiikkimajuri Pekka Kajander.


title: Ilmavoimien soittokunta

text: Soittokunta esiintyy myös kokoonpanossa Ilmavoimien Big Band.


title: Ilmavoimien soittokunta

text: Soittokunta on julkaissut seuraavat levyt:


title: Express (yhtye)

text: Express on suomalainen popyhtye, joka on perustettu vuonna 1967. Yhtye on toiminut tauotta perustamisestaan asti ja alkuperäisjäsenistä ovat mukana Junnu Sippola ja Unski Kaikkonen ja 37 poissaolovuoden jälkeen kansanedustaja Lyly Rajala. Yhtye keikkailee vielä vuonna 2010 ja onkin The Boysin jälkeen Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminut popyhtye.


title: Express (yhtye)

text: Yhtye perustettiin syksyllä 1967, kun Blackbirds-ryhmään liittyivät kosketinsoittaja Unski Kaikkonen ja basisti Hura Huttunen. Entisiä Blackbirdsejä uudessa olivat Junnu Sippola, Lyly Rajala sekä solisti Aimo Jaara.


title: Express (yhtye)

text: Alkuaikoina Bändin kokoonpano oli jatkuvasti muutoksille altis. 1970 yhtye voitti levy-yhtiö EMI:n järjestämän popbändien suomenmestaruuskisan. Tuolloin yhtyeen solistiksi oli tullut Pertti Fält ja rumpaliksi Kari Peuhkurinen. Kisapalkintona yhtye sai tehdä ensilevytyksensä - kaksi laulua kokoelma-LP:lle Ilmansuunnat.


title: Express (yhtye)

text: Hieman myöhemmin miehistö muuttui taas. Kitaristiksi tuli Bachelors-yhtyeessä vaikuttanut Sepa Niemi ja rumpaliksi Tapu Mylly. Sepalla oli biisinikkarin vikaa ja hänen kynäilemänsä Anna, anna -humppa toikin Expressille hitin ja valtakunnallista näkyvyyttä. Single keikkui parhaimmillaan Yleisradion Jokamiehen listan kolmosena. Vuonna 1974 Express julkaisi ensimmäisen pitkän levynsä, jossa yhtyeen omia sävellyksiä oli puolet.


title: Express (yhtye)

text:
Yhtyeen riveissä on ehtinyt soittaa melkoinen joukko muusikoita. Alkuperäisjäsenistä ovat mukana Junnu Sippola ja Unski Kaikkonen ja 37 poissaolovuoden jälkeen Lyly Rajala. Pitkäaikaisina jäseninä ovat vaikuttaneet mm.Risto Järvenpää, Ari Mustonen, Sepa Niemi, Harri Sarkkinen, Jouni Kesti, Aimo Suomela. Express keikkaillee edelleen. Junnun, Unskin ja Lylyn lisäksi kokoonpanoon kuuluvat Markku Keskinarkaus, joka on ollut bändissä jo yli 30 vuotta sekä uusimpana tulokkaana kitaristi Timo Niemelä vuodesta 2010.
Junnu on kirjoittelemassa varsinaista Express Storya. Valmistuu pikkuhilijaa.


title: Precious

text: Precious ("Precious: Based on the Novel ”Push” by Sapphire") on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut Lee Danielsin ohjaama draamaelokuva. Se perustuu Sapphiren romaaniin "Push" vuodelta 1996. Elokuva on kasvutarina harlemilaisesta 16-vuotiaasta tytöstä, joka on toista kertaa raskaana isälleen. Elokuvan pääosissa ovat Gabourey Sidibe, Mo’Nique, Paula Patton, Mariah Carey ja Sherri Shepherd.


title: Precious

text: Elokuva oli kansainvälinen arvostelumenestys. Elokuva sai kuusi Oscar-ehdokkuutta, muun muassa parhaan elokuvan kategoriassa. Mo’Nique palkittiin parhaan naissivuosan ja George S. Fletcher parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscarilla.


title: Precious

text: "Push"-romaanin kirjoittanut Sapphire tekee elokuvan lopussa cameoroolin esittäen naista päivähoidossa.


title: Precious

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista 91 prosenttia oli positiivisia, perustuen 218 arvosteluun.


title: Antti Turunen

text: Antti Turunen on suomalainen diplomaatti, jonka Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Ban Ki Moon nimitti YK:n Georgian-edustajaksi keväällä 2010.


title: Owlman

text: Owlman (suom. Pöllömies) on nimi kahdelle eri DC Comicsin kustantamalle sarjakuvarikolliselle, jonka loivat Gardner Fox ja Mike Sekowsky. Se teki ensiesiintymisensä Justice League of America sarjakuvan ensimmäisen osan numerossa 29, vuonna 1964. Owlman on rinnakkaisuniversumin versio Batmanista, joka elää Earth-Three maailmassa tai tunnetummin antimateria universumissa.


title: Owlman

text: Thomas Wayne Jr. on Thomas ja Martha Waynen vanhin poika, joka veljensä Brucen ja äitinsä murhaamisen myötä innostui toimimaan rikollisena ja piti Joe Chillia esikuvanaan. Hän omistautui rikollisuudelle ja käytti perittyä varakkuuttaa tuottamaan itselleen tarvittavia aseita ja apuvälineitä, sekä huumausaineen, joka parantaisi hänen älykkyyttään. Tämän myötä Owlman ryhtyi valloittamaan rikollisuuden organisaatioita ja teki samalla yhteistyötä Boss Gordonin kanssa.


title: Owlman

text: Myöhemmin Owlman sai selville isänsä olevan elossa ja toimivan Gothamin poliisipäälikkönä. Myös isänsä sai selville poikansa olevan elossa ja toimivan nimellä Owlman. Kumpikin yrittää tappaa toisensa ja erityisesti he syyttävät toisiaan murhasta. Sittemmin Owlman liittyi Crime Syndicateen, jota johtaa Ultraman, siitä huolimatta hän toimii ryhmän todellisena älykkönä. Kaksikon suhde on myös erittäin kiivas, sillä Ultraman haluaa johtaa maailmaa pelon ja väkivallan turvin, kun taas Owlman antaisi toisinajattelijoiden ja kapinallisten toimia vapaasti, jotta heidän ryhmänsä saisi vihollisia taisteltavaksi. Kaksikon kaverisuhdetta hiostaa myös Owlmanin pitkä rakkaussuhde Ultramanin vaimon Superwomanin kanssa. Ultraman tietää myös tämän, mutta Owlmanilla on lukuisia julkaisemattomia valokuvia, joilla hän voisi kiristää Ultramania, jonka vuoksi hän ei kykene kostamaan ja syyttämään Owlmania petturuudesta.


title: Owlman

text: Owlman esiintyi ensimmäisen kerran televisiossa Batman – pelottomat animaatiosarjan jaksoissa "Deep Cover for Batman" ja "Game Over for Owlman", jossa hahmon äänenä toimi Diedrich Bader.


title: Owlman

text: Sarjassa hahmo toimi Injustice Syndicaten johtajana ja käytti Phase Oscillatoria tullakseen Batmanin ulottuvuuteen pilatakseen Batmanin hyvän maineen. Hän jää kuitenkin kiinni ja Batman vangitsee Owlmanin luolaansa. Batman päättää estää Owlmanin organisaation Injustice Syndicaten menemällä tämän ulottuvuuteen. Sillä välin Owlman onnistuukin karkaamaan vankilasta ja pääsi toteuttamaan suunnitelmaansa pukeutumalla 1930-luvun Batmanin asuun ja tekemällä rikoksia. Samalla hän värväsi lisäapuja tuomalla uuteen ryhmäänsa Black Mantan, Brainin, Kellokuninkaan, Doctor Polarisin, Herrasmiesaave (eng. Gentleman Ghost) ja Gorilla Groddin. Hän kuitenkin jäi kiinni Batmanin palattua takaisin ja tehtyä yhteistyötä Owlmanin universumin Jokerin kanssa.


title: Owlman

text: Owlman esiintyi ensimmäisen kerran animaatioleokuvassa vuonna 2010 issa, jossa hahmon äänenä toimi James Woods.


title: Owlman

text: Hahmo perustui hivenen enemmän sarjakuvista tutun Thomas Wayne Jr. versioon. Owlman oli elokuvassa uhkaava ja laskelmoiva strategisti, jolla oli myös eräänlainen suhde Superwomanin kanssa. Saatuan selville elokuvassa moniuniversumien olemassaolosta hän päätti tuhota koko universumin Crime Syndicaten suunnitteleman pommin avulla. Superwoman kyseenalaisti Owlmanin päätöksen, joka vastasi selityksellä ettei millään tekemisellä ollut merkitystä, sillä toisessa maailmassa rinnakkaisversio tekisi asian toisin ja synnyttäisi näin uuden maailman. Owlman on myös onnistua suunnitelmassaan saatuaan siirrettyä pommin Earth-Primeen, jossa hän on asettamassa pommia ajastimelle, kunnes Batman ilmestyy paikalle estämään häntä. Kaksinkamppailun päätteeksi Batman lähettää Owlmanin jäiselle ja asumattomalle planeetalle. Ajastimen vielä käydessä Owlman huomaa mahdollisuutensa pelastaa itsensä, mutta tajuaa ettei sillä olisi mitään merkitystä eikä yritä pelastaa itseään vaan antaa pommin räjähtää.


title: Juanito (jalkapalloilija, 1980)

text: Juan Jesús Gutiérrez Robles eli Juanito (s. 17. helmikuuta 1980 Málaga, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa kreikkalaista Asteras Tripolisia ja on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Juanito (jalkapalloilija, 1980)

text: Juanito on kotikaupunkinsa Málagan kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 1. syyskuuta 2002 ottelussa Recreativo Huelvaa vastaan. Kolmen kauden jälkeen Juanito siirtyi Alavésiin, jossa hän pelasi kauden 2005–2006. Seuraavalla kaudella hän edusti Real Sociedadia, jonka kohtalona oli myös putoaminen kauden päätteeksi maan pääsarjasta.


title: Juanito (jalkapalloilija, 1980)

text: Kaudeksi 2007–2008 Juanito siirtyi Almeríaan. Hän kuului joukkueensa luottopelaajiin keskikentän pohjalla edustamiensa kahden kauden aikana.


title: Juanito (jalkapalloilija, 1980)

text: Heinäkuussa 2009 hän palasi kasvattajaseuraansa Málagaan, korvaamaan Sevillaan palannutta Loloa. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa heti kauden avausottelussa Atlético Madridia vastaan, joka päättyi lopulta málagalaisseuran 3–0-voittoon.


title: Juanito (jalkapalloilija, 1980)

text: 4. tammikuuta 2011 Juanito vapautettiin sopimuksestaan yhdessä joukkuetoveri Albert Luquen kanssa. Vajaa kaksi viikkoa myöhemmin 15. tammikuuta 2011 hän teki loppukauden kattavan sopimuksen vanhan seuransa Almerían kanssa.


title: Katiska (täsmennyssivu)

text: Katiska voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Manu Torres

text: Manuel "Manu" Torres Caturla (s. 14. elokuuta 1989 Torremolinos, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Segunda Divisiónissa pelaavaa Cartagenaa ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Manu Torres

text: Torres on Málagan kasvatti. Hän nousi edustusjoukkueeseen kaudella 2009–2010 ja teki ensiesiintymisensä 30. elokuuta 2009 kauden avausottelussa Atlético Madridia vastaan.


title: SeaBus

text: SeaBus on Kanadan, Brittiläisessä Kolumbiassa, Vancouverin ja North Vancouverin kaupunkien välillä liikennöivä katamaraanityyppinen henkilölautta. Reitillä liikennöi tällä hetkellä kaksi alusta. Ruuhka-aikana liikennöinti tapahtuu noin 15 minuutin vuorovälillä ja iltaisin sekä sunnuntaisin vuoroväli on noin 30 minuuttia. Lautat omistaa ja niitä liikennöi Coast Mountain Bus Company yhtiö ja ne kuuluvat tärkeänä osana Suur-Vancouverin TransLink joukkoliikennejärjestelmään.


title: SeaBus

text: Lautat liikennöivät maanantaista lauantaihin kello 6.00–1.00 ja sunnuntaisin 8.00–23.00. Ruuhka-aikana kaksi lauttaa liikennöi samalla reitillä ja kohtaavat toisensa puolimatkassa. Tällöin vuoroväli on noin 15 minuuttia. Ruuhka-ajan ulkopuolella ja sunnuntaisin vuoroväli on noin 30 minuuttia, koska käytössä on vain toinen lautoista. SeaBus liikennöi Vancouverissa sijaitsevan Waterfront Stationin ja Burrard Inlet -vuonon vastarannalla, North Vancouverin kaupungissa sijaitsevan Lonsdalen sataman väliä. Niiden etäisyys on 3,24 kilometriä. Lautta kulkee normaalisti 11,5 solmun (21,3 km/h) nopeudella, joka on rajoitettu vesialueen muuta liikennettä haittaavien aaltojen minimoiseksi. Lautat tekevät yli 50 ylitystä päivittäin.


title: SeaBus

text: Reitillä on ollut käytössä kolme alusta, joista kaksi ensimmäistä valmistui 1976 ("MV Burrard Otter" ja "MV Burrard Beaver") ja ovat olleet liikenteessä siitä lähtien. Kolmas alus valmistui vuonna 2009 ("MV Burrard Pacific Breeze"). Se on samantyyppinen kuin kaksi aikaisempaakin alusta. Ennen uuden lautan käyttöönottoa tiedotusvälineissä oli uutisoitu kolmen aluksen yhteiskäytöstä, jolloin vuoroväli olisi kutistunut 10 minuuttiin. Joulukuussa 2009 alusten omistaja kuitenkin ilmoitti yhden vanhemman lautan peruskorjaamisesta ja toisen poistuvan käytöstä vedoten lauttojen alhaiseen käyttöasteeseen.


title: SeaBus

text: Kaikki kolme alusta ovat katamaraaneja, joissa on kaksi keulaa, eli lautat voivat liikenöidä molempiin suuntiin samoin ominaisuuksin. Lautoissa on kaksi runkoa, joissa molemmissa on kaksi erillistä dieselmoottoria ja ruoripotkuria edeltävää mekaanista kääntyvää potkuria. Tämänkaltainen toteutus oli erittäin harvinainen 1970-luvulla rakennetuissa aluksissa. Kaikki neljä potkuria kääntyvät 360 astetta ja ovat täysin itsenäisiä. Tämän vuoksi lautta voi liikkua kaikkiin suuntiin. Lauttojen kapasiteetti on 400 matkustajaa, ja molemmissa satamissa on automaattiset laskurit, jotka rajoittavat matkustajien määrän.


title: Eläinsuojelun Topelius-palkinto

text: Eläinsuojelun Topelius-palkinto on Helsingin Eläinsuojeluyhdistys HESY ry:n vuosittain jakama palkinto, joka myönnetään eläinsuojelun saralla ansioituneelle yksityishenkilölle tai yhteisölle.


title: Eläinsuojelun Topelius-palkinto

text: Palkinto perustettiin vuonna 1998 yhdistyksen perustajan Zacharias (Sakari) Topeliuksen juhlavuoden kunniaksi. Palkinto on Topeliuksen allekirjoittaman alkuperäisen kunniakirjan jäljennös.


title: Eläinsuojelun Topelius-palkinto

text: Lähde


title: Kanapunkki

text: Kanapunkki ("Dermanyssus gallinae") on siipikarjan vertaimevä ulkoloinen. Kanapunkki ei ole kovin tarkka isäntälajistaan, ja jos isäntälajia ei ole lähettyvillä, se voi käyttää nisäkkäitä, myös ihmistä, veriateriointiin aiheuttaen iho-oireita ja kutinaa. Kanapunkki elää kanalan rakenteissa viettäen suurimman osan aikaa erossa isännästään, minkä vuoksi sitä saattaa olla vaikea löytää. Diagnosointia vaikeuttaa myös se, että kanapunkit ovat yöaktiivisia, joten kanalan omistajan voi olla vaikeaa havaita punkkeja. Kanapunkki on väriltään valkoharmaa, mutta verta imettyään se muuttuu väriltään punaiseksi tai mustaksi.


title: Kanapunkki

text: Kanapunkin elämänkierto voi lyhyimmillään kestää vain viikon, minkä vuoksi se lisääntyy hyvin nopeasti. Tosin kylmällä ilmalla elämänkierto hidastuu jonkin verran. Aikuisen punkin saatua veriaterian se munii päivän sisällä. Munista kehittyy 2–3 päivässä kuusijalkaisia toukkia, joista nahanluonnin jälkeen muodostuu kahdeksanjalkaisia nymfejä. Nymfit luovat nahkansa vielä kahteen kertaan ennen kuin niistä tulee aikuisia kanapunkkeja. Sekä nymfit että aikuiset imevät verta, mutta toukat eivät.


title: Kanapunkki

text: Kanapunkkitartunta aiheuttaa tyypillisesti voimakasta kutinaa ja levottomuutta. Linnuilla voi esiintyä myös anemiaa ja jopa kuolleisuutta voimakkaissa tartunnoissa. Kanapunkkitartunta laskee munantuotantoa, ja munissa voi olla näkyvissä punaisia veripilkkuja.


title: Kanapunkki

text: Koska kanapunkit viettävät vain lyhyitä hetkiä isäntäeläimessä ja muuten elävät isäntien ympäristössä, torjunnan tulee kohdistua lintuja ympäröiviin rakenteisiin.


title: Kurkistelija

text: Kurkistelija ("Peeping Tom", televisiossa ja videona myös nimellä "Pelon kasvot") on Michael Powellin ohjaama brittiläinen psykologinen trilleri- ja kauhuelokuva vuodelta 1960. Se kertoo nuoresta miehestä, joka murhaa naisia ja kuvaa heidän viimeiset hetkensä kaitafilmille.


title: Kurkistelija

text: Elokuva sai niin murskaavan vastaanoton Britanniassa, että Michael Powellin elokuvaohjaajan ura Britanniassa käytännössä päättyi siihen. Se jäi myös Suomen ennakkosensuurin kynsiin: se kiellettiin 1960 (kaksi päätöstä) ja 1966. Sen esitys sallittiin vasta 1981 Suomen elokuva-arkistossa.


title: Kurkistelija

text: Nykyään sitä pidetään kuitenkin psykologisen jännitys- ja kauhuelokuvan mestariteoksena kuten Alfred Hitchcockin Psykoa, joka sai ensi-iltansa vain pari kuukautta myöhemmin. Niitä verrataan usein keskenään, sillä molemmat käsittelevät voyeurismia, mutta Powell menee pidemmällä ja samaistaa itsensä ohjaajana ja katsojat elokuvan tirkistelijään, jonka näkökulmaa kameraa seuraa.


title: Kurkistelija

text: British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät "Kurkistelijan" vuonna 1999 yhdeksi kaikkien aikojen sadasta parhaasta brittielokuvasta.


title: Uudenseelanninlokki

text: Uudenseelanninlokki ("Larus bulleri"), myös "Chroicocephalus bulleri", on erittäin uhanalainen Uuden-Seelannin kotoperäinen lokki. Sen kannasta 78 % elää Eteläsaarella ja loput muutamassa paikassa Pohjoissaarella. Vuosina 1996-1997 toteutetuissa koko maan kattavissa laskennoissa tavattiin 48 000 pesää. Lajin holotyypin kuvaili Frederick Wollaston Hutton Uudesta-Seelannista 1871.


title: Japaninlokki

text: Japaninlokki ("Larus crassirostris") on itäaasialainen lokki. Sen elinympäristö käsittää Venäjän Kaukoidän rannikon, muun muassa Sahalinin ja Kuriilit, Japanin, Korean ja Kiinan itärannikon. Lajin holotyypin kuvaili Louis Jean Pierre Vieillot Nagasakista 1828.


title: Japaninlokki

text: Lajin ääntely muistuttaa kissan nau'untaa, mistä juontavat juurensa sen japaninkielinen nimi "umineko" (, "merikissa") ja koreankielinen nimi "gwaeng-yi" (, "kissalokki").


title: Hopealokki

text: Hopealokki ("Larus novaehollandiae", myös "Chroicocephalus novaehollandiae") on australialainen lokkilaji. Sen esiintymisalue käsittää Australian lisäksi Tasmanian, Uuden-Kaledonian ja Loyaltysaaret. Lajin holotyypin kuvaili James Francis Stephens Uudesta Etelä-Walesista vuonna 1826.


title: Huolia paratiisissa

text: Huolia paratiisissa ("Trouble in Paradise") on Ernst Lubitschin ohjaama ja tuottama yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva vuodelta 1932. Sitä pidetään yhtenä Lubitschin parhaimmista elokuvista ja monien kriitikoiden mielestä ”Lubitschin kosketus” on siinä täydellisimmillään.


title: Huolia paratiisissa

text: Elokuva valittiin vuonna 1991 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Ruskea koiranpunkki

text: Ruskea koiranpunkki eli koiranpuutiainen ("Rhipicephalus sanguineus") on nisäkkäiden verta imevä ulkoloinen, joka muistuttaa suuresti puutiaista ja jota yleisimmin tavataan koiralta. Toisin kuin puutiainen, koiranpunkki on sopeutunut kuivuuteen, ja Suomen oloissa sitä löytyy lähinnä sisätiloista. Se ei ole kovin tarkka isäntälajistaan, ja se voi imeä verta myös muilta nisäkkäiltä, kuten ihmiseltä.


title: Ruskea koiranpunkki

text: Koiranpuutiaisen erottaa puutiaisesta siinä, että sillä on pidemmät raajat, ja tämän vuoksi se on puutiaista nopealiikkeisempi. Lisäksi koiranpuutiaisella on puutiaisesta eroavia rakenteita, jotka voidaan erottaa valomikroskoopissa: koiranpuutiaisen pää on kolmiomainen, ja sen suuosat ovat puutiaisen suuosia selvästi lyhyemmät. Lisäksi koiranpuutiaisen takaruumiissa on piparkakkumainen reunus, jota puutiaisella ei ole.


title: Ruskea koiranpunkki

text: Koiranpuutiaisnaaras munii isäntäeläimen iholla tapahtuvan parittelun jälkeen ympäristöön kerrallaan noin 2 000 munaa, joista noin kuukauden kuluttua kuoriutuu kuusiraajaisia toukkia. Toukat tarvitsevat veriaterian, jonka jälkeen ne luovat nahkansa ja muuttuvat kahdeksanjalkaisiksi nymfeiksi. Myös nymfin täytyy imeä verta ennen nahanluontiaan, jonka jälkeen siitä kehittyy aikuinen koiranpuutiainen. Elämänkierto munasta aikuiseksi punkiksi kestää sopivissa olosuhteissa noin 60 vuorokautta, mutta epäsopivissa oloissa siihen voi kulua jopa puoli vuotta.


title: Hughes Hall

text: Hughes Hall on yksi Cambridgen yliopiston 31 collegesta. Se perustettiin 1885 nimellä "Cambridge Training College", joka oli vain naisopiskelijoille tarkoitettu oppilaitos. Arkkitehti William M. Fawcett suunnitteli nykyisistä rakennuksista ensimmäisen, joka valmistui 1895; siihen asti college oli toiminut väliaikaistiloissa Newnhamin kylässä. College nimettiin ensimmäisen rehtorinsa Elizabeth Phillips Hughesin mukaan vuonna 1949 Cambridgen yliopiston alettua edellisenä vuonna myöntää tutkintoja myös naisille. College alkoi hyväksyä naisten lisäksi myös miesopiskelijoita ensi kertaa vuonna 1973. College on tarkoitettu ainoastaan jatko-opiskelijoille ja yli 21-vuotiaille perustutkinto-opiskelijoille.


title: Henry Ogg Forbes

text: Henry Ogg Forbes (30. tammikuuta 1851 Drumblade, Aberdeenshire, Skotlanti – 27. lokakuuta 1932 Liverpool, Englanti) oli skottilainen tutkimusmatkailija ja lintutieteilijä.


title: Henry Ogg Forbes

text: Forbesin vanhemmat olivat Alexander Forbes ja Mary Ogg. Hän opiskeli lääketiedettä Aberdeenin ja Edinburghin yliopistoissa, mutta saatuaan silmävamman hän päätti opintonsa, ja muutti Portugaliin keräämään näytteitä vuosiksi 1875–1877. Vuosina 1878-1884 hän keräsi näytteitä Itä-Intiassa, missä hän avioitui skotlantilaisen Anabella Keithin kanssa 1881.


title: Henry Ogg Forbes

text: Vuonna 1885 Forbes johti tutkimusretkikunnan Uuteen-Guineaan. Rahoitusongelmien takia retki epäonnistui, Forbes menetti maineensa Australiassa, ja hänet nimitettiin säätarkkailijaksi Port Moresbyyn. Lokakuussa 1887 Forbes aloitti uuden retken, joka sekin oli tuomittu epäonnistumaan, ja hän palasi Port Moresbyyn marraskuussa. Pettyneenä Forbes palasi Englantiin 1888. Vuosina 1890–1893 hän toimi Canterburyn museon johtajana Uudessa-Seelannissa, jonka jälkeen hän palasi jälleen Englantiin, missä loi huomattavan tieteellisen uran. 1911 hänet nimitettiin Liverpoolin museoiden johtajaksi, missä virassa hän pysyi kuolemaansa saakka.


title: Henry Ogg Forbes

text: Forbes nimesi linnuista muun muassa molukkienpunamesikon ("Myzomela boiei") alalajin "wakoloensis".


title: Korvapunkki

text: Korvapunkki ("Otodectes cynotis") on lihansyöjien, erityisesti kissojen, ulkokorvakäytävässä elävä ulkoloinen, joka käyttää ravinnokseen korvakäytävän pinnasta irtoavaa kuollutta materiaalia. Kissojen lisäksi korvapunkkia tavataan pääasiassa koirilla, freteillä ja punaketuilla.


title: Korvapunkki

text: Korvapunkit aiheuttavat isäntäeläimen korvakäytävään kahvinporomaista, tummanruskeaa korvaeritettä. Valomikroskoopilla korvaeritteestä voidaan löytää korvapunkin munia ja nymfimuotoja sekä aikuisia korvapunkkeja, sillä korvapunkin kaikki elämänkierron vaiheet tapahtuvat korvakäytävässä. Korvapunkin yksi elämänkierto munasta nymfimuotojen kautta aikuiseksi kestää noin kolme viikkoa. Korvapunkit aiheuttavat isäntäeläimelle korvien kutinaa, ja hoitamattomana korvapunkkitartunta yleensä johtaa korvatulehdukseen.


title: Korvapunkki

text: Valomikroskoopissa korvapunkki voidaan tunnistaa sille ominaisten raajojen rakenteista. Ensimmäisessä ja toisessa jalkaparissa nähdään raajojen päässä kuppimaiset rakenteet, kolmannessa ja neljännessä raajaparissa jalkojen päästä lähtevät rihmamaiset pitkät säikeet. Lisäksi neljäs jalkapari on muita jalkapareja heikoimmin kehittynyt.


title: Korvapunkki

text: Korvapunkkitartunnan hoidossa käytettävissä lääkkeissä tehoaineena käytetään muun muassa krotamitonia ja imidaklopridia. Hoidossa täytyy myös muistaa, että jos talouden yhdeltä eläimeltä löydetään korvapunkki, tulisi muutkin talouden eläimet hoitaa korvapunkkitartunnan varalta.


title: Meidän vapaus

text: Meidän vapaus (myös nimellä "Kaksi onnellista sydäntä", "À nous la liberté") on René Clairin ohjaama ranskalainen komediaelokuva vuodelta 1931. Se kertoo kahdesta vangista ja heidän erilaisista kohtaloistaan vankilan jälkeen.


title: Meidän vapaus

text: Elokuva tehdaskohtaukset innostivat Charles Chaplinin Nykyaikaa. Elokuvat tuottajat haastoivatkin Chaplinin oikeuteen plagioinnista. Clair itse ei ollut siinä mukana, päinvastoin hänestä olisi kunnia, jos Chaplin olisi käyttänyt hänen elokuvaa esikuvana.


title: Meidän vapaus

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Meidän vapauden" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.


title: Frank Tashlin

text: Frank Tashlin (19. helmikuuta 1913 Weehawken, New Jersey, Yhdysvallat – 5. toukokuuta 1972 Hollywood, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, animaattori ja käsikirjoittaja.


title: Frank Tashlin

text: Tashlin toimi 1930- ja 1940-luvuilla piirroselokuvien animaattorina ja myöhemmin ohjaajana ja tuottajana muun muassa RKO:lla ja Disneyllä. "Van Boring" -sarjakuvaa hän teki 1934–1936. Vuonna 1941 Tashlin ohjasi ensimmäisen "Private Snafu" -piirroselokuvan. 1940-luvun puolivälissä hän siirtyi radio- ja elokuvakäsikirjoittajaksi. Tuona aikana hän käsikirjoitti muun muassa Marx-komedian "Sardiinimysteerio" (1949).


title: Frank Tashlin

text: Elokuvien ohjaamisen Tashlin aloitti 1950-luvun alussa. Hänen ohjaustöihinsä kuuluvat muun muassa "Valkonaaman poika" (1952), "Minkäpä tyttö sille voi" (1956) ja "Huoleton härkätaistelija" (1956).


title: Long Thanhin kansainvälinen lentoasema

text: Long Thanhin kansainvälinen lentoasema () on tuleva kansainvälinen lentoasema Vietnamissa. Se rakennetaan Long Thanhiin Đồng Nain maakuntaan, noin 40 kilometrin päähän Hồ Chí Minhin kaupungista. Sen on tarkoitus helpottaa Tan Son Nhatin lentoaseman ruuhkia ja avataan liikenteelle arviolta vuonna 2020. Arvioiden mukaan rakennusprojektin investointikulut ovat enemmän kuin 6,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria.


title: Espanjan kommunistinen puolue

text: Espanjan kommunistinen puolue () on espanjalainen vuonna 1921 perustettu marxilainen puolue. Vuodesta 1986 lähtien puolue on ollut osa Yhdistynyttä vasemmistoa. Nykyinen pääsihteeri on José Luis Centella.


title: Espanjan kommunistinen puolue

text: Kommunistipuolue oli kielletty Francon aikana vuosina 1939–1975. Espanjan sisällissodassa vuosina 1936–1939 kommunistipuolue taisteli tasavaltalaisten puolella.


title: Pohjois-Suomen viestipataljoona

text: Pohjois-Suomen viestipataljoona (lyhenne PSVP) on Kainuun prikaatissa toimiva viestikoulutusta antava joukkoyksikkö. Siihen kuuluu kolme perusyksikköä: kaksi viestikomppaniaa ja esikuntakomppania, joista viimeinen kouluttaa myös prikaatin tarvitseman sotilaspoliisimiehistön. Toinen viestikomppania vastaa myös sissiradistien vuoden pituisesta koulutuksesta yhteistyössä tiedustelukomppanian kanssa.


title: Pohjois-Suomen viestipataljoona

text: Pataljoona perustettiin Oulussa vuonna 1989.


title: Pohjois-Suomen viestipataljoona

text: Joukkoyksikkö koostuu Esikuntakomppaniasta (EK), 1. viestikomppaniasta (1.VK) sekä 2. viestikomppaniasta (2.VK).


title: Kemin uimahalli

text: Kemin uimahalli on uimahalli Sauvosaaren kaupunginosassa Kemissä. Uimahalli on Aarne Ervin suunnittelema ja valmistui vuonna 1967. Siihen tehtiin peruskorjaus ja mittava laajennus vuonna 1997. Laajennuksen yhteydessä uimahalliin tuli viisi allasta: kunto-, opetus-, virkistys-, kahluu- ja toiminta-allas. Viimeksi mainitussa sijaitsee liukumäki ja kiipeilyseinä. Kemin uimahalli on vesipinta-alaltaan 664 m².