title: Mikko Simos

text: Mikko Simos (s. 24. maaliskuuta 1976) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja ja hänen valmentajinaan toimivat Seppo Siivonen, Ilkka Äyräväinen ja Esko Sohlo. Kalevan kisoista Simos on voittanut pronssia 800 metrin juoksussa vuonna 1999. Lisäksi hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kilpailuissa 4 x 400 metrin viestijuoksussa kultaa vuonna 1996, hopeaa vuonna 1999 ja pronssia vuonna 1997.


title: Ammattikasvatusneuvosto

text: Ammattikasvatusneuvosto oli aiemmin Suomessa toiminut valtion toimielin, joka vastasi ammattikasvatuksen järjestämisestä.


title: Ammattikasvatusneuvosto

text: Ammattikasvatusneuvosto perustettiin vuonna 1917 senaatin päätöksellä. Se asetettiin avustamaan kauppa- ja teollisuushallitusta ammattikasvatusta koskevissa asioissa käsityön ja teollisuuden alalla. Sittemmin toimenkuvaa laajennettiin vuoden 1926 asetuksella, jonka mukaan ammattikasvatusneuvoston tehtävänä oli avustaa kauppa- ja teollisuusministeriötä ammattikasvatusta koskevien periaatteellisten kysymysten ratkaisussa.


title: Ammattikasvatusneuvosto

text: Ammattikasvatusneuvoston tuli valvoa ammattikasvatuksen kehitystä Suomessa ja oppia tuntemaan sen tarpeita sekä tutustua ammattikasvatuksen alalla ulkomailla tehtyihin parannuksiin ja uudistuksiin. Lisäksi sen tuli harkita toimenpiteitä ammattikasvatuksen parantamiseksi sekä yleensä että erityisesti opetuslaitoksissa ja työpajoissa annettavaan opetukseen nähden, ja tehdä niistä kauppa- ja teollisuusministeriölle ehdotuksia. Neuvoston tehtävänä oli myös kauppa- ja teollisuusministeriön kehotuksesta antaa lausuntoja ammattikasvatusta koskevista kysymyksistä.


title: Ammattikasvatusneuvosto

text: Ammattikasvatusneuvostoon kuului jäseninä kauppa- ja teollisuusministeriön teollisuustoimiston teollisuusneuvos ja tarkastaja, joka toimi neuvoston sihteerinä, sekä kolme ammatillisten koulujen opettajien, kolme työnantajien ja kolme työntekijöiden edustajaa.


title: Ammattikasvatusneuvosto

text: Työnantajajäsenistä tuli yhden edustaa suurteollisuutta, yhden ammatteja ja pienteollisuutta sekä yhden maataloutta. Työntekijäjäsenten tuli edustaa ammatteja ja teollisuutta.


title: Ammattikasvatusneuvosto

text: Ammattikasvatusneuvosto kokoontui vähintään kerran vuodessa. Neuvosto valitsi keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.


title: Erika Hendsel

text: Erika Hendsel (s. 7. marraskuuta 1997 Tallinna) on virolainen tennispelaaja. Hendsel edusti Viroa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2013.


title: An-Sophie Mestach

text: An-Sophie Mestach (s. 3. marraskuuta 1994 Gent) on belgialainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalla 120 huhtikuussa 2014. Mestach on voittanut urallaan kolme ITF-turnausta kaksinpelissä.


title: An-Sophie Mestach

text: Mestach oli junioreiden rankinglistan ykkössijalla tammikuussa 2011. Hän voitti vuonna 2011 Australian avoimissa sekä tyttöjen kaksin- että nelinpelin. Mestach edusti Belgiaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2010.


title: Gustave Gilbert

text: Gustave Mark Gilbert (30. syyskuuta 1911 – 6. helmikuuta 1977) oli yhdysvaltalainen psykologi, joka tunnetaan parhaiten korkea-arvoisista natsijohtajista Nürnbergin oikeudenkäyntien aikana tekemistään havainnoista. Hän teoksensa "Psychology of Dictatorship" pyrki kuvaamaan Adolf Hitleriä hänen johtajalähipiirinsä kuvaamana.


title: Geofyysillinen neuvottelukunta

text: Geofyysillinen neuvottelukunta oli aiemmin Suomessa valtion elin, joka koordinoi erilaisten virastojen toimintaa. Se perustettiin valtioneuvoston päätöksellä vuonna 1931.


title: Geofyysillinen neuvottelukunta

text: Geofyysillisen neuvottelukunnan muodostivat geodeettisen laitoksen, merentutkimuslaitoksen, meteorologisen keskuslaitoksen sekä tie- ja vesirakennushallituksen alaisen hydrografisen toimiston johtajat.


title: Geofyysillinen neuvottelukunta

text: Geofyysillisen neuvottelukunnan tehtävänä oli tarpeen vaatiessa neuvotella kysymyksistä, jotka koskivat kahden tai useamman viraston toimialaa. Neuvottelukunnan puheenjohtajana toimivat vuorotellen virkaikänsä mukaan vuoden kerrallaan neuvottelukunnan jäsenet. Puheenjohtaja kutsui neuvottelukunnan kokoukseen, kun hän tai muu neuvottelukunnan jäsen katsoi kokouksen pitämisen tarpeelliseksi.


title: Anteosaurus

text: Anteosaurus (nimen merkitys: "”Antaioksen lisko”") on sukupuuttoon kuollut permikaudella elänyt Dinocephaliaan kuuluva terapsidisuku. Sukuun kuuluu laji nimeltä "Anteosaurus magnificus". Aikaisemmin sukuun oli määritelty useita lajeja, mutta myöhemmän tutkimuksen valossa näyttää siltä, että erilaiset yksilöt edustivatkin "A. magnificus"in eri kasvuvaiheita.


title: Anteosaurus

text: "Anteosaurus" oli suuri peto, jonka ruumiinpituus oli useita metrejä ja paino monta sataa kiloa. Sen kallo hieman alle metrin pituinen. Sen fossiileja on löydetty nykyisen Etelä-Afrikan alueelta Karoosta. Tämän nimellä "”Titanophoneus” rugosus" tunnettu Venäjältä löydetty terapsidifossiili saattaa kuitenkin todellisuudessa kuulua "Anteosaurus" eikä "Titanophoneus" -sukuun, jolloin "Anteosauruksen" levinneisyys olisi ollut luultua suurempi. Tämä saattaisi myös merkitä sitä että suvussa olisi myös toinen laji nimeltä "Anteosaurus rugosus".


title: Anteosaurus

text: Cisneros "et al.", (2012):


title: Anteosaurus

text: Kammerer, (2011):


title: Andrea Raaholt

text: Andrea Raaholt (s. 17. huhtikuuta 1996 Ålesund) on norjalainen tennispelaaja. Raaholt edusti Norjaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2013.


title: Glinka

text: Glinka () on kylä ja pienen Glinkan piirin keskus Smolenskin alueen keskiosissa Venäjällä. Glionkan kylä sijaitsee linnuntietä noin 55 kilometriä Smolenskista itäkoilliseen; maanteitse etäisyys on kuitenkin 95 kilometriä. Kylä on Smolenskista kaakkoon johtavan sivuradan varrella ja kylässä on rautatieasema (Glinka).


title: Glinka

text: Vuonna 2010 kylässä asui 1 076 ja koko piirissä 2 685 henkeä.


title: Saksan Fed Cup -joukkue

text: Saksan Fed Cup -joukkue edustaa Saksaa Fed Cupissa. Se toimii Saksan tennisliiton alaisuudessa. Saksa osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963, mutta ennen vuotta 1990 maan pelaajat olivat edustaneet Länsi-Saksaa. Kaiken kaikkiaan Saksa on pelannut 145 maaottelua, joista voittanut 92 ja hävinnyt 53. Mestaruuksia sillä on kaksi kappaletta, jotka se on saavuttanut vuosina 1987 ja 1992.


title: Country – katkera sadonkorjuu

text: Country – katkera sadonkorjuu (myös pelkästään Katkera sadonkorjuu; ) on Richard Pearcen ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1984. "Katkeran sadonkorjuun" pääosissa ovat Jessica Lange ja Sam Shepard. Lange myös tuotti elokuvan William D. Wittliffin kanssa. Wittliff laati elokuvan käsikirjoituksen. "Country – katkera sadonkorjuu" sijoittuu 1980-luvun alkuun, jolloin Yhdysvaltain sydänmailla alkoi kaatua maatiloja. Silloinen Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan totesi henkilökohtaisessa päiväkirjassaan, että "Country – katkera sadonkorjuu" "on räikeä propagandaviesti maatalousohjelmiamme vastaan".


title: Country – katkera sadonkorjuu

text:
"Country – katkera sadonkorjuu" sijoittuu 1980-luvun alun Iowaan, jonka sydänmaalla Ivyn perheen maatila on vaarassa. Perheenäiti Jewell Ivy (Jessica Lange) käy katkeraa kamppailua perheensä tulevaisuudesta ja maatilastaan, joka on romahtamaisillaan. Iowan maaseudun viljelijöillä on raskaat ajat, joita seuraavat pankkien konkurssit ja pakkohuutokaupat. Jewellin aviomies Gil (Sam Shepard) on luopunut jo toivosta, mutta Jewell on vahvana naisena päättänyt pitää päänsä pystyssä ja jatkaa sinnikkäästi taistelua, vaikka murtuneen aviomiehen lisäksi perhe on hajoamaisillaan.
"Country – katkera sadonkorjuu" kuvattiin Technicolor-elokuvausmenetelmällä. Elokuva kuvattiin Iowan Waterloossa, Readlynissä ja Black Hawkin piirikunnassa sekä Kalifornian Burbankissa sijaitsevalla Walt Disney Studiosilla. "Katkeran sadonkorjuun" tuotantoyhtiöinä toimivat Far West, Panagea ja Touchstone Pictures.


title: Country – katkera sadonkorjuu

text: "Country – katkera sadonkorjuu" sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 28. syyskuuta vuonna 1984 New Yorkin elokuvajuhlilla, jonka jälkeen elokuvan maanlaajuinen ensi-ilta oli 29. syyskuuta. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 22. maaliskuuta vuonna 1985. Elokuvan levittäjinä toimivat Walt Disney Studios Motion Pictures ja Paramount Pictures. "Country – katkera sadonkorjuu" tuotti Yhdysvalloissa yhteensä 9 640 000 dollaria. Itse "Country – katkera sadonkorjuu" ja sen näyttelijäkokoonpano saivat kriitikoilta ylistävät arvostelut. "Chicago Sun-Timesin" elokuvakriitikko Roger Ebert antoi elokuvalle neljä ja puoli tähteä viidestä.


title: Country – katkera sadonkorjuu

text: Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 100 prosentin "tuore" arvosana, joka perustuu kahdeksaan arvosteluun.


title: Country – katkera sadonkorjuu

text: "Country – katkera sadonkorjuu" on julkaistu DVD:lle Yhdysvalloissa vuosina 2003 ja 2013.


title: Latvian Fed Cup -joukkue

text: Latvian Fed Cup -joukkue edustaa Latviaa Fed Cupissa. Se toimii Latvian tennisliiton alaisuudessa. Latvia osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Siihen asti latvialaiset pelaajat olivat edustaneet Neuvostoliittoa. Kaiken kaikkiaan Latvia on pelannut 90 maaottelua, joista voittanut 43 ja hävinnyt 47. Paras saavutus maalta on vuodelta 1993, jolloin se ylsi 16 parhaan joukkoon.


title: Walt Bellamy

text: Walter Jones ”Walt” Bellamy (24. heinäkuuta 1939 New Bern, Pohjois-Carolina – 2. marraskuuta 2013 Atlanta, Georgia) oli yhdysvaltalainen koripalloilija ja olympiavoittaja. NBA:ssa Bellamy pelasi 14 kautta vuosina 1961–1974.


title: Walt Bellamy

text: Sentterinä pelannut Bellamy pelasi Roomassa 1960 olympiakultaa voittaneessa Yhdysvaltain joukkueessa. Bellamyn varasi NBA:han ensimmäisellä vuorolla Chicago Packers, ja lisäksi hän pelasi viidessä muussa NBA-joukkueessa. Hän pelasi neljästi ssa vuosina 1962–1965. Kaudella 1961–1962 Bellamy valittiin . Basketball Hall of Fameen hänet nimettiin vuonna 1993.


title: Walt Bellamy

text: Bellamy kuoli 74 vuoden ikäisenä 2. marraskuuta 2013.


title: Kannaksen ammattikoulukoti

text: Kannaksen ammattikoulukoti oli aiemmin Suomessa Kannaksella toiminut sisäoppilaitos.


title: Kannaksen ammattikoulukoti

text: Kannaksen ammattikoulukodista annettiin laki vuonna 1935.


title: Kannaksen ammattikoulukoti

text: Kannaksen ammattikoulukoti toimi sosiaaliministeriön hallinnon ja valvonnan alaisena. Sen tarkoituksena oli sisäoppilaitoksena antaa sekä tietopuolista että käytännöllistä ammattiopetusta etupäässä Viipurin läänistä kotoisin oleville, yläkansakoulun suorittaneille, neljätoista vuotta täyttäneille mutta kahtakymmentä vuotta nuoremmille vähävaraisille henkilöille. Ammattikoulukotiin voitiin ottaa sekä miespuolisia että naispuolisia oppilaita.


title: Kannaksen ammattikoulukoti

text: Ammattikoulussa oli kaksi osastoa, poikaosasto ja tyttöosasto. Molemmille osastoille yhteisiä oppiaineita olivat kansakoulujen jatko-opetusta vastaavat oppiaineet.


title: Kannaksen ammattikoulukoti

text: Ammattikoulukodissa oli kaksi vuosiluokkaa. Oppilas, joka hyvin arvosanoin oli päästetty toiselta luokalta, voitiin siirtää kolmanneksi vuodeksi jatkoluokalle, jotta hän pystyi edelleen kehittymään erityisellä ammattialalla. Ensimmäisellä lukukaudella oppilas oli koeoppilaana, ja hänet voitiin lukukauden aikana tai sen päättyessä poistaa laitoksesta, jos havaittiin, että häneltä käytöksensä tai kehityksensä puolesta puuttuivat edellytykset menestykselliseen opiskeluun ammattikoulukodissa.


title: Kannaksen ammattikoulukoti

text: Poikaosasto toimi kolmella oppijaksolla, jotka olivat maatalouden, puutöiden ja metallitöiden oppijaksot. Tyttöosasto toimi kahdella oppijaksolla, jotka olivat kotitalouden ja käsitöiden oppijaksot. Kotitalouteen luettiin myös kotieläinten ja kotipuutarhan hoito.


title: Tuntematon Lauri Törni

text: Tuntematon Lauri Törni on Lauri Törnistä kertova vuonna 2013 ilmestynyt kirja. Se ovat kirjoittaneet dosentti Juha Pohjonen ja tutkijatohtori Oula Silvennoinen. Kirja herätti ilmestyessään kohua.


title: Tuntematon Lauri Törni

text: Pohjonen ja Silvennoinen tuovat teoksessaan esille näkemyksen, jonka mukaan Törni oli kiistattoman lahjakas sotilas, mutta hänestä on Suomessa annettu virheellinen kuva. Törniin liittyviä hämmentäviä, ristiriitaisia ja kielteisiä piirteitä on lakaistu piiloon ja maapetostuomiota siloiteltu. Tutkijat kritisoivat eri kirjoittajia siitä että he ovat luoneet vääristeltyä kuvaa Törnin vaiheista ja rakentaneet hänestä omien ihanteidensa mukaista sankarimyyttiä. Erityisesti kritiikki kohdistuu Törnistä neljä kirjaa kirjoittaneisiin Petri Sarjaseen ja Kari Kalloseen, joiden väitetään sekoittaneen Törni-teoksiinsa silkkaa mielikuvitusta.


title: Tuntematon Lauri Törni

text: Törnin saamaa maanpetostuomiota Saksan puolelle siirtymisestä Lapin sodan aikana 1944 Silvennoinen pitää perusteltuna ja Törnin syyllisyyttä täysin kiistattomana. Hänen mukaansa Törnin oikeudenkäyntiä ei voi liittää poliittisiin sotasyyllisyys- ja asekätkentäoikeudenkäynteihin, kuten Törnin ihailijat ovat tehneet pitäen tuomiota aiheettomana. Törnin tuomio perustui Suomen rikoslakiin ja sotaväen rikoslakiin, eikä Silvennoisen mukaan asiassa ole merkkejä poliittisesta painostuksesta. Törni itse kertoi oikeudessa lähteneensä Saksaan seikkailunhalusta, mutta Silvennoisen arvion mukaan hänen on täytynyt ymmärtää toiminnan tähtäävän vallankaappaukseen Suomessa.


title: Tuntematon Lauri Törni

text: Teoksessa esitetyn mukaan Törni oli kaksijakoinen luonne: selvin päin pidetty, sävyisä ja sulkeutunut, mutta alkoholin vaikutuksesta aggressiivinen, arvaamaton ja jopa ympäristölleen vaarallinen. Törni käytti runsaasti alkoholia, ja se oli hänelle ongelma. Pohjosen ja Silvennoisen mukaan Törniä ei ajanut isänmaanrakkaus tai ihanteellisuus kuten mediassa on kerrottu, vaan toiminnanhalu ja sotiminen, jotka Törni itsekin kertoi motiiveikseen. Sotien jälkeen hän ei enää kyennyt sopeutumaan siviilielämään.


title: Tuntematon Lauri Törni

text: Diplomaatti ja kirjailija J. Michael Cleverley, joka on kirjoittanut Törnistä teoksen "Lauri Törni, syntynyt sotilaaksi" (2003), kritisoi Pohjosen ja Silvennoisen teosta vähän uutta tietoa esittävänä, virheitä sisältävänä ja asenteellisen valikoivana. Cleverleyn mukaan teos jättää kertomatta, että Yhdysvaltain armeijan komentajat arvioivat Törnin kaikissa puolivuotisarvioissa parhaiden upseeriensa joukkoon ja häntä luonnehdittiin erittäin älykkääksi, korrektisti käyttäytyväksi sekä synnynnäiseksi johtajaksi. Cleverleyn mukaan Törni oli todellista sankariainesta.


title: Tuntematon Lauri Törni

text: Jussi Niinistön mielestä kirja ei tuo esiin mitään uutta Törnistä. Hänen mukaansa ikäviä asioita, kuten Törnin alkoholinkäyttöä tai maanpetostuomiota ei ole Suomessa aikaisemmin siloiteltu. Hän arvelee kirjan kirjoittajien haluavan esiintyä myytinmurtajina edistääkseen kirjan myyntiä. Niinistön mukaan yhdysvaltalaisille Törnin menneisyys Saksan SS-joukoissa on kuitenkin ollut vaikea sulattaa.


title: Norjan Fed Cup -joukkue

text: Norjan Fed Cup -joukkue edustaa Norjaa Fed Cupissa. Se toimii Norjan Tennisliiton alaisuudessa. Norja osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Norja on pelannut 124 maaottelua, joista voittanut 49 ja hävinnyt 75. Paras saavutus maalta on vuosilta 1972 ja 1974, jolloin se ylsi 16 parhaan joukkoon.


title: Hedda Ødegaard

text: Hedda Ødegaard (s. 7. tammikuuta 1995 Lillestrøm) on norjalainen tennispelaaja. Odegaard edusti Norjaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2010.


title: Melanie Stokke

text: Melanie Stokke (s. 1. lokakuuta 1996 Nordstrand) on norjalainen tennispelaaja. Hän on voittanut urallaan kaksi ITF-turnausta kaksinpelissä ja yhden nelinpelissä. Stokke edusti Norjaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2013.


title: Tromsøya

text: Tromsøya () on saari mantereen ja Kvaløyan välissä Tromssassa Tromssan läänissä. Tromssan keskusta sijaitsee saaren itäpuolella, mutta väestö asuu hajanaisesti ympäri saarta. Tromssan lentoasema sijaitsee saaren länsipuolella. Saari on yhdistetty mannermaahan Tromsøbrua-sillan ja Tromsøysundtunnelen-tunnelin avulla, ja Kvaløyan saarelle Kvaløyslettaan pääsee Sandnessundbrua-siltaa pitkin.


title: Tromsøya

text: Tromsøya on noin 10 km:n pituinen pohjois–etelävälillä. Ylhäällä, keskellä saarta sijaitsee järvi, Prestvannet, joka padottiin vuonna 1867. Talot peittävät suuren osan saaresta, mutta myös metsäalueita on jonkun verran.


title: Tromsøya

text: Saarella, sen itäpuolella, sijaitsevat mm. Tromssan yliopisto, Pohjois-Norjan yliopistollinen sairaala ja Tromsø Museum.


title: Tromsøya

text: Tromsøya on Norjan väkirikkain saari ohitettuaan Hinnøyan. Saaren väkiluku on 36 088 (1. tammikuuta 2012, ja on jaettu viiteen osa-alueeseen:


title: Tromsøya

text: Sentrumin alue koostuu nimensä mukaisesti keskustasta ja sen lähiympäristöstä, eli saaren itäisestä puolesta. Nordre Tromsøya on saaren pohjoisosa, ja Søndre Tromsøya sen sijaan eteläosa. Saaren läntisellä puolella sijaitsevat Sommerlyst ja Mortensnes.


Laki lainajyvästöistä ja siemenrahastoista on laki, joka säädettiin vuonna 1934. Lain tarkoitus on säädellä Suomessa varalla säilytettävästä viljasta. Laki on edelleen voimassa, mutta sitä koskeva kumoamisesitys on tarkoitus antaa Eduskunnalle kevätkaudella 2018.


title: Laki lainajyvästöistä ja siemenrahastoista

text: Siemenviljan kokoamiseksi hyvinä vuosina huonojen vuosien varalle oli Suomessa perustettu pitäjäkohtaisia lainamakasiineja 1700-luvun puolivälistä alkaen. Vuonna 1810 annetussa julistuksessa lainamakasiineille myönnettiin muun muassa oikeus saada saatavansa suoritukseksi ulosmittaus ilman tuomiota, ja tämä oikeus säilytettiin vuoden 1857 julistuksessa ja ulosottolain voimaanpanoasetuksessa vuodelta 1895.


text: Ennen kunnallisen itsehallinnon järjestämistä lainamakasiinien osakkailta oli kielletty oikeus käyttää niiden varoja heidän yksityiseksi hyödykseen lakkauttamalla jyvästö, muulla ehdolla kuin sillä, että ainakin pääosa oli tuleva kunnan hyväksi.


text: Vuonna 1934 säädettiin lainajyvästöistä laki ja annettiin asetus lain toimeenpanosta.


text: Laissa kutsutaan "lainajyvästöksi" sellaista aiemmin perustettua tai tulevaisuudessa perustettavaa laina- tai pitäjänmakasiinia taikka muuta niihin verrattavaa laitosta, joka toimii asianmukaisesti vahvistettujen sääntöjen nojalla ja jonka tarkoituksena on – ilman että perustajat taikka heidän oikeudenomistajansa saavat itselleen voittoa liikkeestä – hankkia, säilyttää ja velaksi antaa siemen- tai syömäviljaa taikka molempia.


text: Kun laitoksen pääasiallisena tarkoituksena on käyttää rahavarojaan siemenviljan hankinnan helpottamiseksi, laitos on "siemenrahasto".


text: Sama laitos voi käsittää sekä lainajyvästön että siemenrahaston.


text: Lainajyvästö ja siemenrahasto voidaan perustaa maalaiskuntaan kunnanvaltuuston taikka manttaaliin pannun maan omistajien ja haltijoiden kuntakokouksen päätöksellä.


text: Lainajyvästöillä ja siemenrahastoilla tulee olla säännöt, joille oli haettava maaherran vahvistus. Vahvistus oli myönnettävä, jos säännöt tai niihin tehdyt muutokset olivat lain ja sen nojalla annettujen säännösten mukaiset. Lainajyvästö ja siemenrahasto, joko erillisinä tai yhdistettyinä, muodostivat itsenäisen laitoksen, jonka varoja ei yleensä saa käyttää muihin kuin sen omiin tarkoituksiin. Lainajyvästön ja siemenrahaston asioita hoitaa hoitokunta.


title: Ruotsin Fed Cup -joukkue

text: Ruotsin Fed Cup -joukkue edustaa Ruotsia Fed Cupissa. Se toimii Ruotsin tennisliiton alaisuudessa. Ruotsi osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1964. Kaiken kaikkiaan Ruotsi on pelannut 146 maaottelua, joista voittanut 75 ja hävinnyt 71. Parhaimmillaan Ruotsi on selviytynyt puolivälieriin vuosina 1970, 1977, 1980 ja 1988.


title: Tjomkino

text: Tjomkino () on kylä ja pienen Tjomkinon piirin keskus Smolenskin alueen itäosissa Venäjällä. Se sijaitsee maanteitse 54 kilometriä Vjazmasta itään. Kylässä on Vjazmasta Kalugaan johtavan sivuradan rautatieasema.


title: Tjomkino

text: Vuonna 2010 Tjomkinon kylän maalaiskunnassa asui 1 301 ja koko piirissä 3 374 henkeä.


title: Liettuan Fed Cup -joukkue

text: Liettuan Fed Cup -joukkue edustaa Liettuaa Fed Cupissa. Se toimii Liettuan tennisliiton alaisuudessa. Liettua osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1992. Siihen asti liettualaiset pelaajat olivat edustaneet Neuvostoliittoa. Kaiken kaikkiaan Liettua on pelannut 86 maaottelua, joista voittanut 39 ja hävinnyt 46. Parhaimmillaan Liettua on pelannut Fed Cupin Eurooppa-Afrikan I-ryhmässä vuosina 1992, 1993, 2004 ja 2007.


title: Ysaline Bonaventure

text: Ysaline Bonaventure (s. 29. elokuuta 1994 Rocourt) on belgialainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalla 116 heinäkuussa 2018 ja nelinpelissä sijalla 57 helmikuussa 2016. Bonaventure on voittanut urallaan kaksi WTA-turnausta nelinpelissä sekä yhdeksän ITF-turnausta kaksinpelissä ja 13 ITF-turnausta nelinpelissä.


title: Ysaline Bonaventure

text: Bonaventure edusti Belgiaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2012. Hän voitti nelinpelissä Rio de Janeiron ja Katowicen WTA-turnaukset vuonna 2015.


title: Asutuskassa

text: Asutuskassa oli Suomessa aiemmin kunnan hoidossa ollut lainakassa tilattoman väestön asuttamisen edistämiseksi.


title: Asutuskassa

text: Asutuskassaan kertyi rahaa ensisijaisesti valtion tätä tarkoitusta varten myöntämistä varoista.


title: Asutuskassa

text: Maalaiskuntien asutuskassoille asutusrahastosta myönnetyt varat oli käytettävä sillä tavalla ja siihen tarkoitukseen kuin näiden kassojen johtosäännöissä määrättiin.


title: Asutuskassa

text: Kassan varoja saatiin käyttää yksityisen, kunnan ja seurakunnan maan asuttamiseen siten, että kassasta annettiin lainoja seuraaviin tarkoituksiin:


title: Asutuskassa

text: Valtionmaiden asuttamiseen saatiin kassan rahoja käyttää siten, että lainoja annettiin d- ja e-kohdissa mainittuihin tarkoituksiin valtion mailla olevilla viljelys- ja asuntotiloilla, jotka oli perustettu tai perustettiin eräiden lakien mukaisesti.


title: Asutuskassa

text: Siltä henkilöltä, jolle voitiin myöntää kassasta "maanostolaina", vaadittiin, että:


title: Asutuskassa

text: Lisäksi sellaisella henkilöllä, joka halusi saada lainan "viljelystilan" ostamiseen, tuli olla sellaisen tilan viljelemiseen tarpeellinen taito sekä välttämätön maatalousirtaimisto tai sen hankkimiseen tarpeellinen luotto tai omat varat.


title: Asutuskassa

text: Myös ennestään olleen tilan omistajalle tai vuokra-alueen haltijalle, joka järkiperäisesti viljeli tilaansa tai vuokra-aluettaan ja oli raivannut siihen kuuluvat viljelyskelpoiset alueet kasvukuntoiseen viljelykseen, voitiin myöntää laina.


title: Asutuskassa

text: Siltä henkilöltä, jolle voitiin myöntää kassasta "rakennuslaina", vaadittiin, että hän oli hankkinut lainkohdassa mainitun viljelys- tai asuntotilan tai lisämaan. Henkilöltä, jolle voitiin myöntää kassasta "viljelyslaina", vaadittiin, että hän oli hankkinut lainkohdassa mainitun viljelystilan tai sen lisämaan.


title: NGC 4889

text: NGC 4889 (tunnetaan myös nimellä NGC 4884) on erittäin suuri elliptinen galaksi Coman galaksijoukossa, Bereniken hiusten tähdistössä. Se on galaksijoukon kirkkain galaksi. NGC 4889:n näennäinen kirkkaus on 12,9. Galaksi sijaitsee noin 319 miljoonan valovuoden päässä Maasta ja etenee siitä poispäin 6 496 kilometrin sekuntinopeudella. Galaksin punasiirtymä on noin 0,0217.


title: NGC 4889

text: NGC 4889:n keskustassa on yksi suurimmista tunnetuista mustista aukoista. Sen massaksi on arvioitu 21 miljardia (paras arvio; mahdollisesti 6−37 miljardia) Auringon massaa.


title: Kääpiötähti

text: Kääpiötähti on joissakin tapauksissa synonyymi pääsarjan tähdelle. Se voi myös viitata seuraaviin asioihin:


title: Brithopus

text: Brithopus (nimen merkitys: "”raskas jalka”") on sukupuuttoon kuollut Dinocephaliaan kuuluva permikautinen terapsidisuku. Siihen on nimetty useita lajeja, mutta koska niiden fossiilit ovat huonosti säilyneitä, suvun taksonomiasta ei voida sanoa paljoakaan. "Brithopus" onkin nykyisin nimikkeellä "nomen dubium", eli kyseenalainen taksoni. "Brithopus" oli kooltaan todennäköisesti melko suuri, noin 2,5–3 metriä pitkä. Lisäksi sen on arvioitu olleen lihansyöjä.Brithopodidae / Anteosauridae Kheper.net (viitattu 3.11.2013)


title: Brithopus

text: "Brithopus" on aikaisemmin tunnettu monilla eri suvun nimillä, sillä useita 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa löydettyjä taksoneja oli nimetty omiin sukuihinsa, mutta myöhemmin ymmärretty kuuluvaksi "Brithopus"-sukuun. Näitä ovat muun muassa "Orthopus primaevus", "Rhopalodon wangenheimi", "Dinosaurus murchisoni" ( = "Rhopaladon murchisoni") ja "Eurosaurus verus". Yksikään näistä nimistä ei täten ole enää pätevä. Nimen ”Dinosaurus” pätemättömyys vähentää sekaannuksien mahdollisuuksia dinosaurusten kanssa, sillä "Brithopus" on paljon läheisempää sukua nisäkkäille kuin dinosauruksille. Kuvatessaan "Brithopusin" tieteelle vuonna 1838 Kutorga erehtyi alun perin luulemaan sitä sukupuuttoon kuolleeksi nykyisenlaiseksi nisäkkääksi, sillä hän oli ensimmäinen joka kuvasi tieteellisesti nisäkkäitä edeltäneen terapsidin.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Kiertävä kotiteollisuuskoulu oli aiemmin oppilaitos Suomessa, jonka tarkoituksena oli edistää käsityötaitoa ja kotiteollisuustoimintaa. Nimensä mukaisesti koulu kiersi eri paikkakunnilla.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Kiertävistä kotiteollisuuskouluista vuonna 1930 annetun asetuksen mukaan kiertävän kotiteollisuuskoulun tarkoituksena oli edistää käsityötaitoa ja kotiteollisuustoimintaa yleensä sekä herättää käsityöharrastusta.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Kiertävät kotiteollisuuskoulut olivat yksi- tai kaksiosastoisia, mies- tai naisoppilaita varten, ja ne olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia. Maataloushallitus määräsi tarkemmin kussakin koulussa opetettavat työlaadut ja osastot tarpeen mukaan.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Koulun voi omistaa kunta, kotiteollisuusyhdistys tai muu siihen verrattava yhteisö taikka maanviljelysseura tai talousseura.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Koulun työkausi kesti seitsemän kuukautta vuodessa kussakin koulupaikassa. Maataloushallitus määräsi koulun johtokunnan esityksestä työkauden alkamis- ja päättymisaika sekä sallia eräissä tapauksissa poikkeuksia sen pituudesta.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Kiertävässä kotiteollisuuskoulussa opetettiin ammattitöitä, ammattitietoja ja ammattipiirustusta sekä tarpeen mukaan laskentoa ja kirjoitusta. Yksityiskohtaisen opetusohjelman koululle vahvisti maataloushallitus koulun omistavan järjestön johtokunnan ehdotuksesta.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Päästäkseen vakinaiseksi oppilaaksi kiertävään kotiteollisuuskouluun tuli hakijan olla 16 vuotta täyttänyt sekä esittää todistukset siitä, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppimäärän ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen. Poikkeustapauksissa voitiin koulun toimikunnan harkinnan mukaan ottaa oppilaiksi myös ikäänsä nähden kehittyneitä 14 vuotta täyttäneitä sekä sellaisia hakijoita, jotka eivät olleet käyneet kansakoulua, jos heidän katsottiin voivan seurata opetusta. Kouluun voitiin ottaa myös ylimääräisiksi oppilaiksi, mikäli tila salli, henkilöitä, jotka halusivat saada opetusta jossain erikoisessa työlajissa.


title: Kiertävä kotiteollisuuskoulu

text: Oppilaan oli kouluun tullessaan suoritettava oppilasmaksu, jonka suuruuden määräsi maataloushallitus koulun omistavan järjestön johtokunnan esityksen perusteella.


title: Ralph Gustafson

text: Ralph Gustafson (16. elokuuta 1909 Lime Ridge, Quebec – 29. toukokuuta 1995 North Hatley, Quebec) oli kanadalainen runoilija. Hän julkaisi yli 20 runoteosta ja toimitti useita merkittäviä kanadalaisia antologioita.


title: Ralph Gustafson

text: Gustafson varttui Sherbrookessa ja opiskeli Bishopin ja Oxfordin yliopistoissa. Hän opetti Bishopin yliopistossa vuodesta 1963, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1979. Hän toimi lisäksi vuosien ajan musiikkikriitikkona ja oli sotakirjeenvaihtajana toisen maailmansodan aikana. Hän matkusti laajalti, ja hänen runoissaan on usein Kanadan ulkopuolelle ulottuva poliittinen viesti. Gustafson sai monia palkintoja, kuten Governor General's Awardin runokirjastaan "Fire on Stone" (1974). Gustafson oli myös Kanadan ritarikunnan jäsen ja sai kunniatohtorin arvon Bishopin, Mount Allisonin ja Yorkin yliopistoista.


title: Ugra (Smolenskin alue)

text: Ugra () on kaupunkityyppinen taajama ja Ugran piirin keskus Smolenskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan vesistöön kuuluvan Ugrajoen varrella, linnuntietä noin 148 kilometriä Smolenskista itään, maanteitse matkaa on alueen pääkaupunkiin noin 240 kilometriä. Taajamassa on Vjazmasta etelään kohti Brjanskia johtavan sivuradan rautatieasema.


title: Ugra (Smolenskin alue)

text: Vuonna 2010 Ugran kaupunkimaisessa taajamassa asui 2 377 ja koko piirissä 4 893 henkeä.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Kiinteä kotiteollisuuskoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka valmisti työntekijöitä tarpeellisille kotiteollisuuden työaloille.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Kiinteistä kotiteollisuuskouluista vuonna 1930 annetun asetuksen mukaan kiinteän kotiteollisuuskoulun tarkoituksena oli kehittää työntekijöitä tarpeellisille kotiteollisuuden työnaloille, edistää naisten ja miesten käsityötaitoa yleensä sekä elvyttää kotiteollisuustoimintaa ja käsityöharrastusta.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Kiinteät kotiteollisuuskoulut, jotka olivat joko mies- tai naisoppilaita varten, olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Kiinteässä miesten kotiteollisuuskoulussa oli puu- ja metallityöosasto tai jompikumpi niistä, ja naisten kotiteollisuuskoulussa oli kutoma- ja ompelutyöosasto tai jompikumpi niistä.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Kiinteän kotiteollisuuskoulun voi omistaa valtio, kunta, kotiteollisuusyhdistys tai muu tähän verrattava yhteisö taikka yksityinen henkilö. Valtioneuvosto päätti uusien koulujen perustamisesta.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Kiinteän kotiteollisuuskoulun oppijakso voi olla yksi- tai kaksivuotinen kullakin osastolla, ja oppivuosi kesti kullakin osastolla yhdeksän kuukautta. Maataloushallitus määräsi koulun johtokunnan ehdotuksesta koulun oppivuoden alkamis- ja päättymisajan sekä salli erityisissä tapauksissa poikkeuksia oppivuoden pituuteen.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Koulussa opetettiin kullakin osastolla erikseen ammattitöitä, ammattitietoja, ammattipiirustusta sekä yhteisesti ammatillista laskentoa, kirjanpitoa ja kotiteollisuusliikeoppia. Yksityiskohtaisen opetusohjelman vahvisti maataloushallitus koulun johtokunnan ehdotuksesta.


title: Kiinteä kotiteollisuuskoulu

text: Päästäkseen oppilaaksi kiinteään kotiteollisuuskouluun hakijan tuli olla vähintään 16 vuotta täyttänyt sekä esittää todistukset siitä, että hän oli hyvämaineinen, että hän oli terve ja vapaa tarttuvista taudeista, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppimäärän ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen.


title: David Marrero

text: David Marrero (s. 8. huhtikuuta 1980 Las Palmas) on espanjalainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä ATP-listan sijalla 143 helmikuussa 2010 ja nelinpelissä sijalla 11 lokakuussa 2013. Hän on voittanut urallaan yhdeksän ATP-turnausta nelinpelissä.


title: David Marrero

text: Grand Slam -turnauksissa Marrero on päässyt kahdesti puolivälieriin. Yhdysvaltain avoimissa 2011 hän eteni puolivälieriin Andreas Seppin kanssa ja Australian avoimissa 2013 Fernando Verdascon kanssa. Marrero on voittanut urallaan yhdeksän ATP-turnausta nelinpelissä, joista kaksi vuonna 2010, neljä vuonna 2012 ja kolme vuonna 2013.


title: Kiertävä kotitalouskoulu

text: Kiertävä kotitalouskoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos naisille. Nimensä mukaisesti koulu kiersi eri paikkakunnilla.


title: Kiertävä kotitalouskoulu

text: Kiertävien kotitalouskoulujen tarkoituksena oli vuonna 1929 annetun asetuksen mukaan antaa naisille, vähävaraisilla ja harvaanasutuilla paikkakunnilla, järjestettyä opetusta erinäisissä maalaiskotien hoitajille kuuluvissa tehtävissä sekä muutenkin edistää kotitalouden kohottamista tarkoittavaa toimintaa.


title: Kiertävä kotitalouskoulu

text: Kiertävän kotitalouskoulun voi omistaa Martta-yhdistysten piiriliitto, maanviljelysseura tai talousseura tai muu samankaltainen yhteisö. Kiertävät kotitalouskoulut olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia. Koulun johtokuntana toimi ja koulun toimintaa valvoi koulun omistavan järjestön johtokunta. Koulun johtaja kuului toimikuntaan paikallisena.


title: Kiertävä kotitalouskoulu

text: Koulu oli toiminnassa vähintään yhdeksän kuukautta vuodessa. Jos tämä aika ei kulunut kokonaisuudessaan oppikurssitoimintaa, opettajien tuli käyttää jäljelle jäänyt aika neuvontaan. Koulun oppikurssit kestivät vähintään kolme kuukautta ja enintään yhden vuoden. Maataloushallituksen suostumuksella voitiin panna toimeen myös lyhyempiä kursseja. Koulu saattoi toimia samalla koulupaikalla enintään kaksi vuotta kerrallaan.


title: Kiertävä kotitalouskoulu

text: Kiertävässä kotitalouskoulussa voitiin antaa opetusta seuraavissa aineissa: kodinhoidossa, ruokataloudessa, puutarhanhoidossa, käsitöissä, karjan- ja pienkarjanhoidossa, maitotaloudessa, lastenhoidossa, terveys- ja sairashoidossa, yhteiskuntaopissa, kirjanpidossa ja asioimiskirjoituksessa.


title: Kiertävä kotitalouskoulu

text: Päästäkseen oppilaaksi kiertävään kotitalouskouluun hakijan tuli olla täyttänyt 16 vuotta sekä esittää todistukset siitä, että hän oli suorittanut kansakoulun oppimäärän, että hän oli hyvämaineinen, ettei hän sairastanut tarttuvaa tautia ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli alaikäinen.


title: Holm-Žirkovski

text: Holm-Žirkovski () on kaupunkityyppinen taajama ja Holm-Žirkovskin piirin keskus Smolenskin alueen pohjoisosissa Venäjällä. Se sijaitsee linnuntietä 126 kilometriä Smolenskista koilliseen.


title: Holm-Žirkovski

text: Vuonna 2010 Holm-Žirkovskiin taajamassa asui 1 910 ja koko piirissä 5 825 henkeä.


title: Amra Sadiković

text: Amra Sadiković (s. 6. toukokuuta 1989 Priliep, Makedonia) on sveitsiläinen tennispelaaja. Hän on voittanut urallaan kahdeksan ITF-turnausta kaksinpelissä ja yksitoista nelinpelissä. Sadiković edusti Sveitsiä Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2009.


title: Karjatalousopisto

text: Karjatalousopisto oli Kuopiossa vuosina 1920–1987 toiminut oppilaitos, joka antoi ainoana Suomessa opetusta karjatalouden ja karjanhoidon johtotehtäviin ja karjatalousteknikon tutkintoon. Se toimi vuodesta 1922 Kuopion Sepänkatu 9:ssä vuoden 1850 paikkeilla valmistuneessa ja opistoa varten laajennetussa kivitalossa, jossa on nyt Maanmittauslaitoksen toimitiloja.


title: Karjatalousopisto

text: Valtioneuvosto päätti 1919 perustaa karjatalousopiston johonkin Suomen maaseutukaupungeista. Valinta osui Kuopioon, jossa karjatalousopiston avajaisia vietettiin marraskuussa 1920. Opisto toimi aluksi yksityisenä, kunnes vuonna 1929 valtio tuli sen ylläpitäjäksi. Kuopion kasarmialueella aloitettu toiminta siirrettiin vuoden 1922 alusta Sepänkatu 9:n kiinteistöön, jossa se toimi lakkauttamiseensa 1987 saakka. Opistorakennuksen yhteydessä toimi oppilasasuntola ja -ruokala.


title: Karjatalousopisto

text: Varsinaisten opistokurssien ohella karjatalousopisto tarjosi erilliskursseja sekä tarkastuskarjakkokursseja. Karjatalousopisto koulutti Suomen ainoana oppilaitoksena karjatalousteknikoita.


title: Karjatalousopisto

text: Vuonna 1971 opiston opetussuunnitelma muuttui yksivuotisesta kaksivuotiseksi. Opisto lakkautettiin 1987.


title: Karjatalousopisto

text: Karjatalousopistosta vuonna 1927 annetun asetuksen mukaan karjatalousopiston tarkoituksena oli kehittää neuvojia karjatalouden alalle sekä käytännöllisesti ja tietopuolisesti valmistautuneita karjatalouden hoitajia.


title: Karjatalousopisto

text: Karjatalousopiston oppijakso käsitti 1970-luvun alkuun saakka 12 kuukautta kestävän harjoittelun opettajakunnan hyväksymässä karjatalossa sekä 12–14 kuukautta kestävän tietopuolisen oppijakson, johon kuului kahden kuukauden harjoittelu tarkoitukseen hyväksytyssä meijerissä. Oppilas, joka oli aiemmin suorittanut valvonnanalaisen harjoittelun, voitiin vapauttaa tästä harjoittelusta.


title: Karjatalousopisto

text: Yksivuotisen karjatalousopiston tietopuolinen oppijakso alkoi marraskuussa, ja siinä annettiin opetusta seuraavissa aineissa: kotieläinten jalostusopissa, karjan-, sian-, lampaan- ja siipikarjanhoito-opissa, ruokintaopissa, maitotalousopissa, karjatalousopissa ja lannan hoidossa sekä kotieläinten anatomiassa ja fysiologiassa, kotieläinten terveys- ja sairashoito-opissa, kemiassa, fysiikassa ja kasviopissa, kirjanpidossa sekä yhteiskunta- ja osuustoimintaopissa. Opetukseen voitiin myös sisällyttää yleistä kansalaissivistystä kohottavia aineita.


title: Karjatalousopisto

text: Päästäkseen karjatalousopiston oppilaaksi hakijan tuli olla 18 vuotta täyttänyt ja esittää todistukset siitä, että hän on hyvämaineinen, ettei häntä vaivannut tarttuva tauti, että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen, ja että hän oli suorittanut joko keskikoulun oppimäärän tai tarkastuskarjakkokurssin ja lisäksi keskikoulun oppimäärän äidinkielessä, matematiikassa ja luonnontieteissä.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Kotiteollisuusopisto oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka valmisti kotiteollisuusopettajia ja -neuvojia.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Kotiteollisuusopistoista vuonna 1930 annetun asetuksen mukaan kotiteollisuusopiston tarkoituksena oli valmistaa kotiteollisuusopettajia ja kotiteollisuusneuvojia.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Kotiteollisuusopistot, joita oli erikseen mies- ja naisoppilaita varten, olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Miesten kotiteollisuusopistossa oli puu- ja metallityöosasto ja naisten kotiteollisuusopistossa oli yhdistetty kutoma- ja ompeluosasto. Opetuksen tarve huomioon ottaen voitiin maataloushallituksen suostumuksella kotiteollisuusopistoon järjestää näiden osastojen lisäksi tai niiden sijaan kotiteollisuuden muitakin ammattialoja koskevia osastoja.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Kotiteollisuusopiston voi omistaa valtio, kannatusyhdistys tai muu yhteisö.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Kotiteollisuusopiston oppijakso kesti kolme vuotta kullakin osastolla, ja vuotuinen työaika oli vähintään yhdeksän kuukautta. Maataloushallitus määräsi opettajakunnan tekemästä ehdotuksesta opiston lukuvuoden alkamis- ja päättymisajan.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Kotiteollisuusopistossa annettiin opetusta ohjelman mukaan seuraavissa aineissa: ammattitöissä, ammattitiedoissa, ammatti- ja sommittelupiirustuksessa, tyyliopissa, laskennossa ja mittausopissa, liikeopissa ja kirjanpidossa, äidinkielessä, yhteiskunta-aineissa sekä kasvatus- ja opetusopissa. Varsinaisen opetuksen ohella oppilaille oli järjestettävä tilaisuuksia harjoitustuntien ja opetusnäytteiden antamiseen sekä yhteisiä keskustelukokouksia ja esitelmäharjoituksia. Opetusohjelmaan voitiin lisätä yleissivistäviä aineita.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Päästäkseen oppilaaksi kotiteollisuusopistoon hakijan tuli olla vähintään 18 vuotta täyttänyt sekä esittää todistukset siitä, että hän oli hyvämaineinen, että hän oli terve ja vapaa tarttuvista taudeista, että hän oli suorittanut vähintään yksivuotisen kotiteollisuuskoulun oppimäärän sekä tämän lisäksi joko keskikoulun tai ylemmän kansakoulun oppikurssin ja sen lisäksi keskikoulun oppimäärän äidinkielessä, matematiikassa ja luonnontieteissä, ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen.


title: Kotiteollisuusopisto

text: Oppilaan oli lukuvuoden alussa suoritettava oppilasmaksu, jonka suuruuden määräsi maataloushallitus valtion omistamassa opistossa opettajakunnan ja yksityisluontoisessa opistossa johtokunnan esityksestä. Oppilas oli opiston järjestyssääntöjen alainen.


title: Dorothy Livesay

text: Dorothy Livesay (12. lokakuuta 1909 Winnipeg, Manitoba – 29. joulukuuta 1996 Victoria, Brittiläinen Kolumbia) oli kanadalainen runoilija. Hän kirjoitti runoutensa lisäksi lyhyttä fiktiota, omaelämäkerran, kirjallisuuskritiikkiä ja journalismia. Hän tuli tunnetuksi kyvykkäänä kirjoittajana sekä julkisista ja poliittisista aiheista että henkilökohtaisista, intiimeistä tuntemuksista. Livesayn ensimmäinen julkaisu oli "Green Pitcher" (1928).


title: Dorothy Livesay

text: Livesay opiskeli Toronton yliopistossa ja Sorbonnessa. Hän vaikutti vasemmistolaisessa politiikassa 1930-luvulla. Hän voitti Governor General's Awardin teoksistaan "Day and Night" (1944) ja "Poems for People" (1947). Livesaylla oli opettajan koulutus ja hän työskenteli opetustehtävissä Pohjois-Rhodesiassa eli nykyisessä Sambiassa vuosina 1959–63. Hän toimi myös yliopiston nimikkokirjailijana. Hän oli tuottelias kirjoittaja, ja hän tunsi elinikäistä kiinnostusta naisten oikeuksia ja naistaiteilijan identiteettiä koskevia asioita kohtaan.


title: Dorothy Livesay

text: Livesayn runoista koostuva suuri kokoelma "Collected Poems: The Two Seasons" julkaistiin vuonna 1972. Myöhempään tuotantoon lukeutuu teos "A Public and Private Voice: Essays on the Life and Work of Dorothy Livesay" (1986). Livesaysta tehtiin Kanadan ritarikunnan upseeri vuonna 1987.


title: Sveitsin Fed Cup -joukkue

text: Sveitsin Fed Cup -joukkue edustaa Sveitsiä Fed Cupissa. Se toimii Sveitsin tennisliiton alaisuudessa. Sveitsi osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Sveitsi on pelannut 137 maaottelua, joista voittanut 77 ja hävinnyt 60. Sveitsi ylsi loppuotteluun vuonna 1998, jolloin Martina Hingis ja Patty Schnyder johtivat Espanjaa vastaan 2–1, mutta Espanja voitti lopulta 3–2 ratkaisevan nelinpelin jälkeen.


title: Udonis Haslem

text: Udonis Johneal Haslem (s. 9. kesäkuuta 1980 Miami, Florida) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Haslem on pelannut NBA:ssa vuodesta 2003 lähtien ja edustanut koko tämän ajan Miami Heatiä. Kauden 2017–2018 päättyessä hän on pelannut NBA:ssa 844 runkosarjaottelua ja 147 pudotuspeliä.


title: Udonis Haslem

text: Haslemia ei varattu NBA:han . Hän pelasi yhden kauden Ranskassa ja siirtyi sen jälkeen Miami Heatiin, jossa on pelannut siitä lähtien. Hän on voittanut Heatissa kolme NBA-mestaruutta (2006, 2012 ja 2013). Haslem nimettiin eseen kaudella 2003–2004.


title: Meijerikoulu

text: Meijerikoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka koulutti voinvalmistajia meijereihin. Voista tuli 1800-luvun loppupuolella Suomelle hyvin menestyvä vientituote, joka perinteisesti valmistettiin maatiloilla vaihtelevissa oloissa. Laadun varmistamiseksi ja parantamiseksi Suomeen alettiin perustaa meijereitä tuottamaan voita suurempina erinä valvotuissa prosesseissa.


title: Meijerikoulu

text: Vuonna 1898 Suomessa toimi 27 meijerikoulua, jotka olivat nykyisiin ammattioppilaitoksiin verrattuna hyvin pieniä. Opiskelijoita oli tyypillisesti kymmenkunta kerrallaan ja opettajia yksi tai kaksi. 1950-luvun lopulla meijerikouluja oli toiminnassa enää kolme: Kokemäen ja Kuopion tietopuoliset meijerikoulut sekä Vaasan ruotsinkielinen meijerikoulu. Lisäksi toimi Jokioisissa valtion maitotalousopisto.


title: Meijerikoulu

text: Tietopuolisista meijerikouluista vuonna 1927 annetun asetuksen mukaan tietopuolisen meijerikoulun tarkoituksena oli antaa voinvalmistajiksi aikoville henkilöille käytännöllistä harjaantumista ja tietopuolista opetusta maitotaloudessa. Tietopuoliset meijerikoulut olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia.


title: Meijerikoulu

text: Tietopuolisen meijerikoulun oppijakso jakautui harjoittelujaksoon ja tietopuoliseen oppijaksoon. Sen lisäksi järjestettiin erikoiskursseja, joilla annettiin täydentävää tietopuolista ammattiopetusta.


title: Meijerikoulu

text: Harjoittelujaksolla opastettiin nais- ja miespuolisia henkilöitä meijeritalouteen kuuluviin töihin maataloushallituksen tarkoitukseen hyväksymissä meijereissä. Meijeriharjoittelu kesti vähintään kaksi vuotta, joista ensimmäinen vuosi oli koeaikaa.


title: Meijerikoulu

text: Päästäkseen harjoittelijaksi hakijan tuli olla vähintään 18 vuotta täyttänyt ja esittää todistukset siitä, että hän on hyvämaineinen, että hänellä on terve ruumiinrakenne ja terveet aistimet, ettei häntä vaivannut tarttuva tauti, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppikurssin tai että hänellä oli sitä vastaavat tiedot ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen.


title: Meijerikoulu

text: Harjoittelija sai harjoittelumeijeriltä meijeriliiton johtokunnan määräämän palkkion ja tarkoituksenmukaisen vapaan asunnon lämpöineen ja valoineen sekä lyhyemmissä sairaustapauksissa lääkärinhoidon ja lääkkeet.


title: Meijerikoulu

text: Tietopuolisella oppijaksolla annettiin voinvalmistajiksi aikoville nais- ja miespuolisille henkilöille ohjausta ja tietopuolista opetusta maitotaloudessa niiden tietojen täydentämiseksi, joita harjoittelijat aikaisemman harjoittelun kautta olivat saavuttaneet. Tietopuolinen oppijakso alkoi syyskuun alussa ja kesti noin yhdeksän kuukautta.


title: Meijerikoulu

text: Tietopuolisen oppijakson oppiaineina olivat: meijerioppi, maitotalousbakteriologia, yleinen koneoppi ja meijerikoneoppi, meijerikirjanpito, kotieläinhoito-oppi, yhteiskunta- ja osuustoimintaoppi ja kansantalous, kotieläinten terveys- ja sairashoito-oppi, yleinen terveysoppi, kemia ja fysiikka, laskento, piirustus sekä äidinkieli ja asioimiskirjoitus.


title: Meijerikoulu

text: Päästäkseen tietopuoliselle oppijaksolle hakijan tuli näyttää harjoittelupaikasta saamallaan todistuksella suorittaneensa meijeriharjoittelun.


title: Meijerikoulu

text: Erikoiskurssien tarkoituksena oli antaa voinvalmistajille tilaisuus täydentää ammattitietojaan. Erikoiskurssien opetusohjelman vahvisti maataloushallitus koulun johtokunnan ehdotuksesta.


title: Emäntäkoulu

text: Emäntäkoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos, joka antoi naisille opetusta maalaiskotien hoidossa.


title: Emäntäkoulu

text: Emäntäkoulujen tarkoituksena oli vuonna 1929 annetun asetuksen mukaan antaa naisille opetusta maalaiskotien hoitajille kuuluvissa tehtävissä sekä muutenkin edistää kotitalouden kohottamista tarkoittavaa toimintaa.


title: Emäntäkoulu

text: Emäntäkoulut olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia. Koulun toimintaa valvoi kolmihenkinen johtokunta.


title: Emäntäkoulu

text: Emäntäkoulukurssin lisäksi voitiin emäntäkouluun järjestää "kotitalouskoulukurssi" joko koulun vakinaisena jokavuotisena oppikurssina tai maataloushallituksen suostumuksella ajoittaisena kurssina. Muita erikoiskursseja voitiin järjestää maataloushallituksen suostumuksella. Erikoiskurssit kestivät vähintään kaksi ja enintään kahdeksan viikkoa. 1950-luvulla myös lastenhoito tuli emäntäkoulujen opetusohjelmaan, ja vuosikymmenen lopulla useimmissa Suomen 25 emäntäkoulusta toimi tarkoitusta varten lastentarha. Lastenhoidon opetuksesta vastasivat yleensä terveyssisar ja lastenhoitaja.


title: Emäntäkoulu

text: Emäntäkoulun muita opettajia olivat yleensä maatalous- ja kodinhoitoaineiden opettaja, talousopettaja, puutarhaopettaja ja käsityönopettaja.


title: Emäntäkoulu

text: Emäntäkoulukurssi kesti yhden vuoden, ja se alkoi vuodenvaihteesta ja päättyi jouluun. Emäntäkoulukurssilla annettiin opetusta seuraavissa aineissa: kodinhoito, ruokatalous, puutarhanhoito, käsityöt, maatalousaineet, lastenhoito, terveys- ja sairashoito, yhteiskuntaoppi, kasvatusoppi, laskento, kirjanpito ja asioimiskirjoitus. Vuoden mittaan opetus noudatti maatalon vuodenkiertoa: keväällä opiskeltiin puutarhanhoitoa, syksyllä sadonkorjuuta, säilöntää ja teurastusta, talvella karjanhoitoa, kudontaa ja ompelua.


title: Emäntäkoulu

text: Kotitalouskoulukurssi kesti joko viisi kuukautta, jolloin se alkoi toukokuun alussa ja päättyi lokakuun alkupuolella, tai seitsemän kuukautta, jolloin se alkoi huhtikuun alussa ja päättyi lokakuun lopussa. Kotitalouskoulukurssilla annettiin opetusta seuraavissa aineissa: kodinhoito, ruokatalous, puutarhanhoito, käsityöt, pienkarjanhoito, lastenhoito, terveys- ja sairashoito, yhteiskuntaoppi, kirjanpito ja asioimiskirjoitus.


title: Emäntäkoulu

text: Päästäkseen oppilaaksi emäntäkouluun hakijan tuli olla täyttänyt 17 vuotta sekä esittää todistukset siitä, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppimäärän tai että hänellä oli vastaavat tiedot, että hän oli hyvämaineinen, että hänellä oli terve ruumiinrakenne, ettei hän sairastanut tarttuvaa tautia ja että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli alaikäinen.


title: Emäntäkoulu

text: 1950-luvun lopulla Suomessa toimivat seuraavat emäntäkoulut:


title: Monastyrštšina

text: Monastyrštšina () on kaupunkityyppinen taajama ja Monastyrštšinan piirin keskus Smolenskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Dneprin vesistöön kuuluvan Vihrajoen (Вихра) varrella, Smolenskista 60 kilometriä länsilounaaseen. Valko-Venäjän rajalle on linnuntietä vajaa 30 kilometriä.


title: Monastyrštšina

text: Vuonna 2010 taajamassa asui 2 293 ja koko piirissä 5 958 henkeä.


title: Monastyrštšina

text: Asutus, tulliasema ja kauppahuone paikkakunnalle perustettiin 1300-luvulla. Uskomusten mukaan paikalla sijaitsi jo aiemmin luostarin skiitta eli munkkiyhteisö. Paikkakunta mainitaan kirjallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1784. Neuvostovuosina paikkakunnalla oli pellavantuotantoa, juustonvalmistusta, tiilituotantoa ja asfalttiasema.


title: Puolan Fed Cup -joukkue

text: Puolan Fed Cup -joukkue edustaa Puolaa Fed Cupissa. Se toimii Puolan Tennisliiton alaisuudessa. Puola osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1966. Kaiken kaikkiaan Puola on pelannut 108 maaottelua, joista voittanut 57 ja hävinnyt 51. Puola on päässyt parhaimmillaan puolivälieriin vuonna 1992.


title: Loman

text: Loman on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Työaikalautakunta

text: Työaikalautakunta oli aiemmin Suomessa valtion lautakunta työaika-asioiden valmistelua varten.


title: Työaikalautakunta

text: Työaikalautakunta asetettiin valtioneuvoston päätöksellä vuonna 1919. Lautakunnan tehtävänä oli valmistella asioita, jotka koskivat kahdeksan tunnin työajasta annetussa laissa mainittuja poikkeuksia työaikalain mukaisesta työn järjestelystä sekä vaadittaessa antaa lausuntoja muistakin lain soveltamisalaa koskevista kysymyksistä.


title: Työaikalautakunta

text: Lautakunnan asetti valtioneuvosto aina vuodeksi kerrallaan. Lautakunnassa oli kuusi jäsentä, joista puheenjohtajan ja varapuheenjohtaja tuli olla puolueettomia lakimiehiä sekä neljästä muusta jäsenestä kahden olla työnantajien ja kahden työntekijöiden edustajia.


title: Kardymovo

text: Kardymovo () on kaupunkityyppinen taajama ja Kardymovon piirin keskus Smolenskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Smolenskista 25 kilometriä itään. Taajama on myös Smolenskista itään johtavan Venäjän rautateiden päärataverkostoon kuuluvan radan varrella; taajamassa on rautatieasema (Kardymovo).


title: Kardymovo

text: Vuonna 2010 taajamassa asui 2 522 ja koko piirissä 6 319 henkeä.


title: Kanadan Fed Cup -joukkue

text: Kanadan Fed Cup -joukkue edustaa Kanadaa Fed Cupissa. Se toimii Kanadan tennisliiton alaisuudessa. Kanada osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Kanada on pelannut 158 maaottelua, joista voittanut 94 ja hävinnyt 64. Kanada on päässyt parhaimmillaan välieriin vuonna 1988 ja puolivälieriin vuosina 1964, 1967 ja 1987.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Karjanhoitokoulut Suomessa olivat ammattioppilaitoksia, joiden tehtävänä oli antaa opetusta karjataloudessa. Karjanhoitokoulut jakaantuivat yleensä tietopuolisiin, käytännöllistietopuolisiin ja kiertäviin karjanhoitokouluihin. Monet niistä toimivat muiden maatalousalan oppilaitosten kuten maamieskoulujen, meijerikoulujen ja kotitalouskoulujen yhteydessä, joita perustettiin 1800-luvun puolivälistä alkaen usein isojen kartanoiden maille.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Useimmat karjanhoitokoulut perustettiin 1800–1900-lukujen vaihteen molemmin puolin. Elinkeinorakenteen ja koulutusjärjestelmän muutosten myötä ne lopettivat toimintansa 1970-luvulta alkaen tai yhdistettiin maatalousoppilaitoksiin tai 1990-luvulta alkaen ammattikorkeakouluihin.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Tietopuolisen karjanhoitokoulun tarkoituksena oli antaa karjanhoitajiksi ja tarkastuskarjakoiksi aikoville henkilöille ammattiopetusta sekä harjaantumista karjataloudessa sekä pienviljelijäväestölle ohjausta karjanhoidon alkeissa. Tietopuoliset karjanhoitokoulut olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Tietopuolisen karjanhoitokoulun oppijaksoon kuului hyväksytyissä karjataloissa suoritettu harjoittelu ja tätä seurannut tietopuolinen opetus. Sen lisäksi koulu järjesti "tarkastuskarjakkokursseja", joiden oppijaksoon kuului tietopuolista opetusta ja käytännöllisiä harjoituksia, sekä "lyhytaikaisia kotieläinhoitokursseja", joilla annettiin alkeisopetusta ja ohjausta karjanhoidossa.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Karjanhoitoharjoittelulaitoksen tarkoituksena oli antaa nais- ja miespuolisille henkilöille harjaantumista kaikissa karjan-, sian-, lampaan- ja siipikarjan hoitoon kuuluvissa töissä näihin tarkoituksiin hyväksytyillä tiloilla.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Karjanhoitoharjoittelu kesti vähintään yhden vuoden. Päästäkseen harjoittelijaksi tuli hakijan olla 18 vuotta täyttänyt ja esittää todistukset siitä, että hän on hyvämaineinen, että hänellä oli terve ruumiinrakenne, ettei häntä vaivannut tarttuva tauti, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppikurssin tai että hänellä oli siitä vastaavat tiedot, sekä että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Harjoittelija sai harjoittelutilan omistajalta tai haltijalta tarkoitusta vastaavan asunnon ja ylöspidon sekä lyhyemmissä sairaustapauksissa lääkärinhoidon ja lääkkeet. Lisäksi hän sai maanviljelyseuran tai talousseuran määräämän palkkion.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Tietopuolisen oppijakson tarkoituksena oli antaa nais- ja miespuolisille karjanhoitajiksi aikoville henkilöille ohjausta ja tietopuolista opetusta karjan-, sian-, lampaan- ja siipikarjanhoidossa niiden tietojen täydentämiseksi, joita harjoittelijat olivat saavuttaneet aikaisemmalla harjoittelulla. Tietopuolinen oppijakso alkoi marraskuun alussa ja kesti noin kuusi kuukautta.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Tietopuoliseen oppijaksoon kuuluivat seuraavat alkeis- ja ammattiaineet: kotieläinhoito- ja jalostusoppi, kotieläinten terveys- ja sairashoito-oppi, synnytysoppi ja maitotalousoppi, anatomia ja fysiologia, maanviljelyksen talousoppi, laskento, luonnontieteet, äidinkieli ja karjatalouskirjanpito. Opetusohjelmaan voitiin sisällyttää myös muita yleistä kansansivistystä kohottavia aineita.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Päästäkseen oppilaaksi tietopuoliselle oppijaksolle hakijan tuli harjoittelupaikasta saamallaan, maataloushallituksen vahvistaman kaavan mukaisella todistuksella näyttää suorittaneensa edellä mainitun harjoittelun.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Tarkastuskarjakkokurssien tarkoituksena oli antaa karjanhoitajille tilaisuus täydentää ammattitietojaan sekä erityisesti kehittää heitä kiertävään karjakko- ja tarkastuskarjakkotoimintaan. Tarkastuskarjakkokurssien tietopuolinen oppijakso kesti kaksi ja puoli kuukautta.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Päästäkseen oppilaaksi tarkastuskarjakkokurssille tuli hakijan esittää todistus siitä, että hän oli suorittanut tietopuolisen oppijakson taikka kaksivuotisen käytännöllistietopuolisen karjanhoitokoulun oppijakson ja tämän jälkeen toiminut karjanhoitajana menestyksekkäästi vähintään vuoden ajan.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Pienviljelijöiden harrastuksen herättämiseksi järkiperäiseen karjanhoitoon pantiin toimeen ohjelman mukaan lyhytaikaisia, korkeintaan neljä viikkoa kestäneitä kotieläinhoitokursseja joko koululla tai muualla sen toiminta-alueella.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Käytännöllistietopuolisen karjanhoitokoulun tarkoituksena oli antaa karjanhoitajiksi aikoville henkilöille ammattiopetusta ja käytännöllistä harjaantumista karjataloudessa. Käytännöllistietopuoliset karjanhoitokoulut olivat joko nais- tai miesoppilaita varten.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Koulun oppijakso, johon kuului käytännöllisiä töitä ja tietopuolista opetusta, alkoi marraskuun alussa ja kesti kaksi vuotta. Erityisestä syystä paikallisten olojen vaatiessa voitiin oppijakso pitää vain vuoden kestävänä.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Koulussa annettiin opetusta karjan-, lampaan-, sian- ja siipikarjanhoitoon kuuluvissa töissä sekä taloustehtävissä. Lisäksi koulussa annettiin tietopuolista opetusta seuraavissa aineissa: karjan-, sian-, lampaan- ja siipikarjanhoito-opissa, kotieläinten anatomiassa, terveys- ja sairashoito-opissa, maitotalousopissa, luonnontieteissä, laskennossa, karjatalouskirjanpidossa sekä oikein- ja ainekirjoituksessa.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Päästäkseen koulun oppilaaksi tuli hakijan olla 18 vuotta täyttänyt ja esittää todistukset siitä, että hän on hyvämaineinen, että hänellä oli terve ruumiinrakenne, ettei häntä vaivannut tarttuva tauti, että hän oli suorittanut ylemmän kansakoulun oppikurssin tai että hänellä oli siitä vastaavat tiedot, sekä että hänellä oli holhoojan suostumus, jos hän oli vajaavaltainen.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kiertävän karjanhoitokoulun tarkoituksena oli antaa etupäässä pienviljelijäväestölle alkeisopetusta ja käytännöllistä ohjausta järkiperäisessä karjanhoidossa.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kiertävän karjanhoitokoulun toiminta kesti vähintään seitsemän kuukautta vuodessa, josta ajasta enintään kolme kuukautta kullakin koulupaikalla. Siinä tapauksessa, että aika ei kokonaisuudessaan kulunut koulun toimintaan, opettajan ja karjakon tuli käyttää jäljelle jäänyt aika neuvontaan.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kiertävässä karjanhoitokoulussa annettiin ohjausta karjan-, lampaan-, sian- ja siipikarjanhoitoon kuuluvissa töissä sekä tietopuolista opetusta kirjoituksessa, laskennossa, luonnonopin perusteissa, karjan, sikojen, lampaan ja siipikarjan hoidossa, maitotalouden alkeissa ja tavallisten eläintautien hoitamisessa.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Oppilaiksi otettiin 16 vuotta täyttäneitä hakijoita, joiden katsottiin voivan seurata opetusta.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Suomalainen maatalousopetus painottui aluksi miesten töihin eli kasvinviljelyyn. Vähitellen alettiin nähdä lypsykarjatalouden nouseva rooli maataloudessa ja antamaan opetusta myös karjanhoidossa, sitäkin aluksi usein vain miehille, vaikka navettatyöt olivat perinteisesti olleet enemmän naisten vastuulla.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Suomen ensimmäisessä maatalouskoulussa Mustialassa oli karjakko-opetusta annettu alusta eli vuodesta 1840 asti. 1860-luvun lopun suurten nälkävuosien jälkeen alettiin kiinnittää huomiota myös karjanhoito- ja meijerialan koulutukseen, ja ensimmäiset alan koulut syntyivät Liperiin 1869 ja Janakkalaan. Vuonna 1896 perustettiin karjanhoitokoulut Mustialan, Kurkijoen, Virolahden Harjun, Korsholman ja Muhoksen Koivikon maanviljelyskoulujen yhteyteen.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Monet karjakkokouluna tai karjanhoitokouluna aloittaneet oppilaitokset muuttuivat myöhemmin karjatalouskouluiksi, ja ne toimivat usein muiden maanviljelysoppia antavien laitosten kuten maamieskoulujen yhteydessä.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Nordenswanin suvun omistamassa Alpakan eli Ahlbackan kartanossa Hattulassa toimi ainakin 1800-luvun loppuvuosina yksivuotinen karjanhoitokoulu miehille.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Etelä-Karjalan karjatalouskoulu perustettiin Viipurin maalaiskunnan Talissa. Sotien aikana se siirtyi Joutsenoon.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Etelä-Pohjanmaan karjatalouskoulu Ilmajoella perustettiin 1904 käytännöllistietopuoliseksi. 1912 aloitti Ilmajoen tietopuolinen karjanhoitokoulu, jonka nimi vaihdettiin 1925 Etelä-Pohjanmaan tietopuoliseksi karjanhoitokouluksi. Normaalin opetussuunnitelman ohessa se järjesti karjakko-, tarkastuskarjakko- ja karjatalouskursseja sekä kursseja uusille harjoittelijoille. Koulu siirtyi valtiolle 1959, ja 1980-luvun alussa Etelä-Pohjanmaan karjatalouskoulu muuttui opistotasoiseksi "maatalousoppilaitokseksi". Samalla Paimiossa toiminut maatalouskerho-opisto lopetettiin. Nykyisin koulutila on osa toisen asteen Koulutuskeskus Sedua ja Seinäjoen ammattikorkeakoulun elintarvike- ja maatalouskoulutusalaa.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Pieni ruotsinkielinen karjanhoitokoulu toimi Ahvenanmaan Saltvikissä vuodesta 1903 vuoteen 1913.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kuopiossa toimi ainakin 1800-luvun loppuvuosina yksivuotinen Haminanlahden karjanhoitokoulu naisille.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Toinen samanniminen karjanhoitokoulu toimi Virolahden Ravijoella vuonna 1895 perustetun monipuolisen Harjun oppilaitoskokonaisuuden osana. Eri aikoina Harjun kouluihin kuuluivat karjanhoitokoulun lisäksi maanviljelyskoulu, maatalousteknillinen koulu, maamieskoulu, puutarhakoulu ja merikalastajakoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Maariassa Turun kupeessa toimi ainakin 1800-luvun loppuvuosina yksivuotinen Huilun karjanhoitokoulu naisille.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Itä-Hämeen tietopuolinen karjanhoitokoulu aloitti Itä-Hämeen Maanviljelysseuran omistamassa Kujalan kartanossa Lahdessa 1927, ja siitä kehittyi vuoteen 1979 saakka toiminut Kujalan maatalousoppilaitos. Vuonna 1932 tilalla oli 62 lehmän navetta.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Elisenvaaraan perustettiin 1896 Suohovin alempi maanviljelyskoulu, jonka koulutilalla aloitti toimintansa naiskarjakkoja kouluttava yksivuotinen karjanhoitokoulu. Myöhemmin karjakkokoulun nimeksi tuli Itä-Karjalan tietopuolinen karjanhoitokoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Joensuun tietopuolinen karjanhoito- tai karjatalouskoulu toimi Joensuussa ainakin 1910-luvulla.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Jokioisten karjanhoitokoulu sijaitsi Jokioisten kartanossa Jokioisissa 1925–1971.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Grotenfeltin suvun Järvikylän kartanossa Joroisissa toimi meijeri- ja karjanhoitokoulu 1800-luvun loppupuolelta ainakin 1920-luvulle. Koulu tunnettiin myös nimellä Mikkelin karjanhoitokoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kainuun tietopuolinen karjanhoitokoulu perustettiin Kajaaniin 1928. Sen perinteitä jatkaa Kainuun ammattiopiston alaisuudessa toimiva Seppälän maatalous- ja luonnonvara-alan koulutus.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kaislahden karjanhoitokoulu toimi Viipurissa vuoteen 1913 ja sitten Johanneksessa ainakin vielä vuonna 1932.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Johan ja Karin Sjöbergin Ala-Knuuttilan mallitilalle Kauhajoelle perustettiin karjanhoitokoulu 1890-luvulla. Perheen tyttärestä Agnes Sjöbergistä tuli Euroopan ensimmäinen naispuolinen eläinlääkäri.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kellokoskella toimi ainakin 1800-luvun loppuvuosina yksivuotinen, naisille tarkoitettu karjanhoitokoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Keski-Pohjanmaan karjatalouskoulu toimi Kannuksessa vuosina 1922–1985.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Keski-Suomen tietopuolinen karjanhoitokoulu toimi Laukaan Kuusassa ainakin 1920-luvulta 1960-luvulle.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kivelän käytännöllistietopuolinen karjanhoitokoulu toimi Toholammilla ainakin 1910-luvulla.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Oulun lääniä palveleva Koivikon karjatalouskoulu toimi Muhoksella yhteistyössä Koivikon maanviljelyskoulun kanssa, joka perustettiin 1858. Naisille suunnattu karjakkokoulu toimi Koivikossa 1858–1879. Sen toiminta sai jatkoa 1903, kun perustettiin Koivikon tietopuolinen karjanhoitajakoulu. Vuosina 1957–1971 koulu toimi nimellä Koivikon karjatalouskoulu. Samassa yhteydessä toimi myös kotitalouskoulu 1946–1953. Koivikon maatalousoppilaitos liitettiin Oulun seudun koulutuskuntayhtymään 1995.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Koivikko-nimellä toimi karjanhoito-oppilaitos myös Kiteellä vuosina 1877–1965. Alun perin se oli perustettu Lieksaan jo 1867, mutta perustajan Antti Mustosen luovuttua toiminnasta koulu siirtyi Aksel Emil Branderin Koivikon maatilalle, jonne Brander perusti myös meijerikoulun.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Ruotsinkielisessä maanviljelyskoulussa Mustasaaressa toimi 1800-luvun lopulla kaksivuotinen karjanhoitokoulu miehiä varten. Kaikkiaan karjanhoitokoulu oli toiminnassa 1858–1950.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kurkijoella Laatokan Karjalassa toimi karjanhoitokoulu vuoteen 1945 saakka.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Kymen läänin kiertävä karjanhoitokoulu oli toiminnassa ainakin 1940-luvun puolessavälissä.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Suomen ensimmäinen yhdistetty meijeri- ja karjanhoitokoulu perustettiin Liperiin vuonna 1869. Se toimi Simananniemen kartanossa maanviljelyskoulun ohessa vuoteen 1910 saakka, jolloin kaikki opetus loppui kartanon maiden tultua valtaosin myydyiksi.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Långsjön kartanossa Someron Pitkäjärven kylässä toimi maanviljelys- ja puutarhakoulujen ohella pieni karjanhoitokoulu suunnilleen 1900-luvun kahtena ensimmäisenä vuosikymmenenä. Kouluun otettiin ensimmäiset oppilaat vuonna 1896 ja viimeiset 1918.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Maatalousnormaalikoulun harjoituskouluna Järvenpään Lepolassa toimi karjatalouskoulu yhdessä maamieskoulun ja pienviljelijäkoulun kanssa vuodesta 1928 vuoteen 1970. Karjatalouskoulun Jussi ja Toivo Paatelan suunnittelema rakennus toimi kouluna vuoteen 2000 mutta on sittemmin ollut tyhjillään.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Ennen karjanhoitokoulun perustamista 1897 Suomen vanhimmassa maatalousoppilaitoksessa Mustialassa oli toiminut karjakko-osasto 1840–1882 sekä ylempi ja alempi meijeriosasto 1881–1896. Karjanhoitokoulu toimi vuodesta 1897 vuoteen 1950, jolloin siitä tuli karjatalouskoulu. Vuonna 1965 nimi muuttui takaisin karjanhoitokouluksi, jonne perustettiin peruskoulu- ja ylioppilaspohjaiset linjat. Vuonna 1990 koulutuksen nimeksi tuli maatilatalouden perustutkinto.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Sortavalassa toimi ainakin 1800-luvun loppuvuosina yksivuotinen Niemelän karjanhoitokoulu naisille.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Nurmeksen maatalousoppilaitoksessa toimi karjanhoitokoulu ainakin 1960–1980-luvuilla. Lisäksi Nurmeksessa on 1800-luvun loppuvuosina toiminut Kopraksen karjanhoitokoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Orismalan karjanhoitokoulu toimi Isokyrössä Orisbergin kartanon yhteydessä, jossa toimi myös maanviljelyskoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Otavan karjanhoitokoulu Mikkelin maalaiskunnassa syntyi maanviljelyskoulun perustamisen yhteydessä vuonna 1856 annetun keisarillisen senaatin päätöksen perusteella. Sen mukaan Suomeen oli määrä perustaa seitsemän suomenkielistä maanviljelyskoulua ”maanviljelyksen kohottamiseksi Suomessa, ja siten että maan vaurastumista ja varallisuutta edistettäisiin.” Koulut perustettiin yhdistämällä seitsemän tilaa – tästä on peräisin koulun ja sen ympärille syntyneen Otavan taajaman nimi.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Otavan maanviljelyskoulun ja karjanhoitokoulun perustamispäivänä pidetään toukokuun 19. päivää 1859, jolloin koulun ohjesääntö vahvistettiin. Maanviljelyskoulu ja naisille suunnattu karjanhoitokoulu aloittivat toimintansa Liukkolan sotilasvirkatalossa 1850-luvun lopulla. Välillä karjanhoitokoulu oli suljettuna kunnollisen navetan ja meijerin puutteessa, mutta uuden navetan 1865 ja uuden meijerin 1875 myötä naisten koulutus aloitettiin jälleen 1896. 1900-luvun alussa Otavassa alkoi lisäksi kaksivuotinen karjanhoitokoulu lähinnä miehille. Etelä-Savon ammattiopiston käytössä viimeksi olleen Otavan koulutilan toiminta loppui 2014 ja tila laitettiin myyntiin.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Oulaisten Väinölän tilalle perusti Oulun läänin Talousseura vuonna 1896 yhden kolmesta läänin karjanhoitokoulusta. Vuosina 1911-1918 tilalla toimi myös maamieskoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Valtion ylläpitämä kaksivuotinen Pekkalan meijeri- ja karjakkokoulu toimi vuodesta 1882 ainakin 1920-luvun alkuun Ruoveden Jäminkipohjassa, Johan Adolf Aminoffin omistamassa Pekkalan kartanossa.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Perä-Pohjolan kiertävä karjanhoitokoulu toimi Lapin läänin eteläosissa ainakin vuosien 1916 ja 1951 välillä.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Alatorniolla toimi ainakin 1800-luvun loppuvuosina naisille tarkoitettu yksivuotinen Peräntien karjanhoitokoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Pohjois-Hämeen tietopuolinen karjanhoitokoulu perustettiin 1925 Aitolahden Sorilassa, joka kuuluu nykyään Tampereeseen. Koulu siirrettiin Kangasalan Suinulaan Lihasulan kartanoon vuonna 1954, jossa se toimi 1960-luvun lopulle saakka. Sen toimintaa jatkoi Kangasalan maatalouskurssikeskus, joka kurssitti maatalouslomittajia. Vuosina 1983-1992 kartanossa toimi Kangasalan Maatalousoppilaitos.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Pohjois-Karjalan tietopuolinen karjanhoitokoulu perustettiin Hammaslahdelle 1909 ja siirrettiin Kiteelle 1972, jolloin siitä tuli Pohjois-Karjalan karjatalouskoulu. Se jatkoi Kiteen maatalousoppilaitoksena, ja nykyiseltä nimeltään koulu on Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Pohjois-Savon käytännöllistietopuolinen karjatalouskoulun alkuna oli Peltosalmen karjanhoitokoulu, joka perustettiin 1875 Iisalmeen. Vuonna 1912 perustettiin Iisalmen Runnin kylään Pohjois-Savon karjanhoitokoulu, joka toimi vuosina 1925–1977 Halolassa, Maaningan keskustan läheisyydessä Maaninkajärven rannassa. Karjakoita valmistui vuosittain 35-45, joista noin neljännes koulutettiin tarkastuskarjakoiksi. Yksi sen opettajista oli 1920-luvulla Lilli Syvänen. Vuonna 1977 Peltosalmen ja Maaningan koulut yhdistettiin ja liitettiin Peltosalmen maatalousoppilaitokseen. Nykyisin Halolan tilalla toimii Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT:n kotieläintalouden tutkimusasema.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Pääskylahden maanviljelys- ja karjanhoitokoulu toimi Säämingissä Mikkelin läänissä 1897–1905.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Salon seudun käytännöllistietopuolinen karjanhoitokoulu oli toiminnassa ainakin 1930-luvulta 1950-luvulle.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Satakunnan karjatalouskoulu (alun perin Tyrvään tietopuolinen karjanhoitokoulu?) perustettiin Villilän kartanoon Nakkilaan vuonna 1905. Siellä toimi aikoinaan Suomen suurin kivinavetta, jossa oli 180 lehmää. Kartanossa toimii nyt elokuvatuotantokeskus Villilä Studiot ja Sataedun Nakkilan ammattiopiston audiovisuaalinen linja. Karjatalouskoulun toimintaa jatkoi Ulvilan Maa- ja kotitalousoppilaitos.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Koulun omisti Satakunnan maatalouden kehittämissäätiö, ja se toimi jonkin aikaa Ravanin kasarmissa Ulvilassa. Koulussa oli 1980-luvun alkupuolella maatalouden peruslinja, karjanhoitajalinja ja emäntäkoulu. Koulutilan pinta-ala oli 112 hehtaaria. Ulvilan Maa- ja kotitalousoppilaitos.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Sianhoitokoulu oli yksi Mustialan monista maatalousalan kouluista ja toimi vuosina 1931–1990.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: ”Kanakouluna” tunnettu Siipikarjanhoitokoulu toimi Hämeenlinnassa 1926–1989.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Soanlahden kartanoon Laatokan Karjalan Soanlahden kuntaan perustettiin 1900 karjanhoitokoulu kaksi vuotta aiemmin alkaneen maanviljelyskoulun yhteyteen. Vuonna 1919 molemmat koulut kuitenkin lopetettiin, mutta myöhemmin kartanossa toimi jonkin aikaa kotitalouskoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Ruotsinkielinen alan oppilaitos oli kiertävä karjanhoitokoulu, joka toimi vuodesta 1911 kahden vuoden jaksoissa eri puolilla Uuttamaata.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Hovilan kartanoon Sysmään perustettiin meijeri- ja karjanhoitokoulu 1878. Vuonna 1913 se siirtyi Nuoramoisten eli Nordenlundin kartanoon.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Tarvaalan karjanhoitokoulu toimi Saarijärven Tarvaalassa sijainneen maatalousoppilaitoksen yhteydessä 1915–1934, mitä ennen Tarvaalassa oli toiminut karjakkokoulu maanviljelyskoulun ohella 1867–1909. Vuodesta 1934 Tarvaala toimi maamieskouluna, ja vuosina 1960–1972 Tarvaala toimi nimellä Tarvaalan maatalouskoulut, joihin kuului myös puolitoistavuotinen karjatalouskoulu.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Toijalan tietopuolinen karjanhoitokoulu aloitti 1910 Vahteristo-nimisessä talossa. Toimintaa vaikeutti se, että havaintonavetta sijaitsi Kurvolan kartanossa kaukana koululta. Koulu toimi aluksi Hämeen ja Varsinais-Suomen läänien maanviljelysseurojen yhteisenä kouluna, kunnes 1923 Mietoisiin perustettiin Harjun karjanhoitokoulu. Vuonna 1913 Rätön kartano tarjosi koululle uudet tilat, joissa se toimi 1955 saakka. Maatalousministeriö siirsi koulun vuoden 1963 alussa Lepaan maatalouskoulujen yhteyteen, jossa se toimi vain vuoteen 1966 asti.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Vuonna 1906 perustettuun Vakka-Suomen maamieskouluun Vehmaalle perustettiin 1960 karjatalouskoulu, joka toimi vuoteen 1984 saakka. Sen toimintavuosien kuluessa maamieskoulu muuttui ensin Vakka-Suomen maatalousoppilaitokseksi 1963 ja vuonna 1980 Vehmaan maatalousoppilaitokseksi. Samassa yhteydessä toimivat myös maatilatekninen koulu (1977-) ja lyhytaikainen kalastajakoulu (1978-1979).


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Varsinais-Suomen karjatalouskoulu sai alkunsa Lehtisten kartanon käytännöllis-tietopuolisena karjanhoitokouluna Mietoisten Ravean kylässä vuonna 1904. Lehtisten kartanossa toiminut koulu oli myös Suomen ainoa sianhoitokoulu. Vuonna 1963 koulu siirtyi Naantalin Luolalanjärven pohjoisrannalla toimineen emäntäkoulun naapuriksi. Naantalissa karjatalouskoulu toimi vuoteen 1985, jolloin sen opetus siirtyi osaksi Vehmaan maatalousoppilaitosta. Maatalousalan opetus Vehmaalla lopetettiin 2003.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Inkoossa toimi ainakin 1800-luvun lopulla yksivuotinen ruotsinkielinen karjanhoitokoulu miehille Vestanqvarnissa.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Viipurin läänin kiertävä karjanhoitokoulu oli toiminnassa 1919–1945.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Vuonna 1896 Vuojoen kartanoon Eurajoelle perustettiin meijeri- ja karjanhoitokoulu, jonka toiminta kuitenkin loppui kartanon myyntiin 1927.


title: Karjanhoitokoulut Suomessa

text: Östermyran eli Törnävän kartanossa Seinäjoella toimi karjanhoito- ja meijerikoulu viitisen vuotta 1876–1882.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Hevosasevelvollisuus Suomessa tarkoitti hevosten ja niiden omistajien velvollisuutta osallistua sotatoimiin.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Hevosasevelvollisuudesta säädettiin Suomessa laki vuonna 1922.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Kun valtakunnan sotavoima oli muuta tarkoitusta kuin harjoituksia varten määrätty asetettavaksi liikekannalle, sotalaitoksen tarpeisiin kelpaavien hevosten ja ajoneuvojen omistajat olivat velvollisia tarpeen vaatiessa luovuttamaan hevosia ja ajoneuvoja sotalaitokselle valtion varoista maksettavaa korvausta vastaan.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Luovuttamisvelvollisuudesta oli vapautettu tasavallan presidentti hänen yksityisessä käytössään oleviin hevosiin ja ajoneuvoihin nähden; vieraan maan lähettiläs ja lähetystöön kuuluva henkilö sekä vieraan maan ammattikonsuli; sotaväen harjoituksiin vuokrattujen hevosten omistajat; postinkuljettajat niihin hevosiin nähden, jotka postinkuljettamista varten tarvitaan; kestikievaritalojen, kyytiasemien ja kyytipysäkkien isännät sekä kyytiurakoitsijat heidän lainmukaisen kyytivelvollisuutensa täyttämiseen tarvitsemiinsa hevosiin ja ajoneuvoihin nähden; valtio ja kunnat järjestys-, palo- ja puhtaanapitolaitoksiaan varten tarvitsemiinsa hevosiin ja ajoneuvoihin nähden; sekä ne henkilöt, jotka omistivat ainoastaan yhden heidän elinkeinolleen välttämättömän hevosen.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Valtioneuvosto määräsi jo rauhan aikana sen hevosmäärän, joka puolustuslaitoksen ennestään käytettävinä olevien hevosten lisäksi tarvittiin liikekannallepanon sattuessa. Tämän määrän valtioneuvosto jakoi kuntien kesken hankittavaksi virallisen tilaston mukaan kunnissa ja koko maassa olevien kolme vuotta täyttäneiden hevosten välisessä suhteessa. Valtioneuvostolla oli myös valta määrätä, että jostain valtakunnan osasta sai ottaa enemmän hevosia kuin jakoperusteen mukaan tulisi. Tällainen jako tuli toimittaa vähintään joka kuudes vuosi.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Kuntien oli jätettävä valtioneuvostolle vuosittain laaditut luokitellut luettelot kaikista kunnassa olevista sotakelpoisista hevosista ja ajoneuvoista. Valtioneuvoston tuli vuosittain näiden tietojen perusteella ilmoittaa kunnille, montako kuhunkin luokkaan kuuluvaa hevosta kunnan oli liikekannallepanon sattuessa tuotava sitä varten määrättyyn paikkaan.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Kuntien tuli valtioneuvoston määräyksestä toimitetun tarkastuksen perusteella laatia erottamisluettelot erikseen siitä määrästä hevosia, mikä liikekannallepanon sattuessa ilmoituksen mukaan oli kunnasta tuotava tarjottavaksi. Näiden erottamisluetteloiden laatimista varten sotakelpoisten hevosten omistajat olivat velvollisia ilmoitettuina aikoina tuomaan hevosensa kuntien määräämiin tarkastuspaikkoihin.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Kun määräys liikekannallepanosta oli annettu, tuli maalaiskunnissa kunnallislautakuntien ja kaupunkikunnissa sekä kauppaloissa maistraattien tai järjestysoikeuksien huolehtia siitä, että asianomaiset hevosten omistajat määräaikana tuovat viimeksi laadittuihin erottamisluetteloihin merkityt ja heidän hallussaan vielä olevat hevoset sitä varten määrättyyn paikkaan.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Sotavoimille luovutettavan hevosen tuli olla hyvässä kengässä ja varustettuna vahvoilla päitsillä marhamintoineen, ja hevosen mukana piti toimittaa kolmen päivän rehu.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Valtioneuvosto jakoi valtakunnan yhden tai useamman kunnan käsittäviin hevosottoalueisiin. Kutakin aluetta varten perustettiin "ottolautakunta", jonka tehtävänä oli, sotavoimaa liikekannalle asetettaessa, tutkia tarjottavaksi tuotujen hevosten sopivuus sotatarkoituksiin sekä päättää, mitkä tuoduista hevosista, liikekannallepanoa varten säädetyn lukumäärän saavuttamiseksi, oli luovutettava sotavoimien tarpeisiin.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Ottolautakunnan muodosti kolme jäsentä. Yhden jäsenen nimittivät sotilasviranomaiset jo rauhan aikana, ja maaherra nimitti toisen jäsenen. Kolmantena jäsenenä toimi erikseen kutakin kuntaa varten nimitetty luovutusvelvollinen hevosen omistaja aina oman kuntansa hevosia tutkittaessa. Jokaiselle ottolautakunnan jäsenelle määrättiin myös varamies.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Tarjolle tuoduista hevosista otettiin ensiksi tarpeellinen määrä sotakelpoisia ratsuhevosiksi soveltuvia hevosia ja sen jälkeen vapaaehtoisesti luovutettaviksi tarjotut ja hyväksytyt vetohevoset. Jotta ottoalueelta luovutettavien hevosten säädetty lukumäärä olisi saavutettu, otettiin muut hevoset sotakelpoisten hevosten kesken toimitettavan arvonnan perusteella. Jos sotakelpoisten ratsuhevosten ja vapaaehtoisesti luovutettaviksi tarjottujen hevosten lukumäärä oli suurempi kuin ottoalueelta luovutettavien hevosten määrä, otettiin hevosista ainoastaan sotatarkoituksiin sopivimmat.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Siitä päivästä alkaen, kun sotavoimien liikekannalle asettamisesta oli kunnassa kuulutettu, ei viimeksi laadittuihin erottamisluetteloihin merkittyjä hevosia liikekannallepanon kestäessä saanut myydä, lahjoittaa tai vaihtaa, ennen kuin ottolautakunta oli ne tarkastuksensa perusteella ilmoittanut sotatarkoituksiin kelpaamattomiksi taikka kunnallislautakunta, maistraatti tai järjestysoikeus oli antanut siihen luvan.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Valtion oli lunastettava tarvittavat hevoset ottolautakunnan arvioimaan hintaan sekä mukaan luovutetut tarpeet ja rehut. Valtioneuvosto määräsi kulloinkin käypiä hintoja vastaavat luokkarajahinnat, eikä hinta saanut nousta näitä rajahintoja korkeammaksi. Ottotilaisuudessa vapaaehtoisesti luovutettaviksi tarjotuista hevosista suoritettiin 10 %:n korotus määrätylle hinnalle.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Korvaukseksi hevosten tuomisesta ottopaikalle suoritettiin sotilaskyydityksestä annetussa laissa säädetty kyytimaksu. Samanlainen korvaus oli ottopaikkaan tuomisesta suoritettava myös niille hevosten omistajille, jotka määräyksen mukaan olivat tuoneet hevosensa ottopaikalle, mutta joiden hevosia ei ollut otettu sotatarkoituksiin.


title: Hevosasevelvollisuus Suomessa

text: Hevosten ja niiden yhteydessä luovutettujen tarpeiden lunastushinnat suoritettiin ottopaikalla joko käteisellä tai šekillä.


title: Ranskan Fed Cup -joukkue

text: Ranskan Fed Cup -joukkue edustaa Ranskaa Fed Cupissa. Se toimii Ranskan tennisliiton alaisuudessa. Ranska osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Ranska on pelannut 147 maaottelua, joista voittanut 89 ja hävinnyt 58. Ranska on saavuttanut kaksi mestaruutta, vuosina 1997 ja 2003.


title: Alden Nowlan

text: Alden Nowlan (25. tammikuuta 1933 Windsor, Nova Scotia – 27. kesäkuuta 1983 Fredericton, New Brunswick) oli kanadalainen runoilija. Hän toimi myös lehtimiehenä ja oli pitkälti itseoppinut. Runokokoelma "Bread, Wine and Salt" (1967) palkittiin Governor General's Awardilla. Muita merkittäviä teoksia ovat "Playing the Jesus Game" (1970) ja "Between Tears and Laughter" (1971). Nowlanin tuotantoon kuuluu myös näytelmiä, tarinoita ja romaani ("Various Persons Named Kevin O'Brien", 1973). Useita hänen teoksiaan julkaistiin vielä postuumisti.


title: Alden Nowlan

text: Vuonna 1969 Nowlanista tuli New Brunswickin yliopiston nimikkokirjailija. Hän sai Guggenheim-stipendin vuonna 1967. Hänellä todettiin kurkkusyöpä 1966.


title: 2 Chainz

text: 2 Chainz (oikealta nimeltään Tauheed Epps, s. 12. syyskuuta 1977) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hän muodostaa Dolla Boyn kanssa Playaz Circle -rap-duon. 2 Chainz räppäsi aiemmin nimellä Tity Boi.


title: 2 Chainz

text: 2 Chainz julkaisi ensimmäisen virallisen sooloalbuminsa "Based on a T.R.U. Story" 14. elokuuta 2012. Albumi nousi parhaimmillaan Yhdysvaltain Billboard 200 -listan kärkeen. Albumilta julkaistiin kolme singleä ”No Lie”, ”Birthday Song” ja ”I'm Different”. "Based on a T.R.U. Story" myi Yhdysvalloissa kultaa joulukuussa 2012, ja se oli ehdolla parhaana rap-albumina vuoden 2013 Grammygaalassa. Toinen sooloalbumi "" julkaistiin 9. syyskuuta 2013. Se sijoittui parhaimmillaan Billboard 200 -listan kolmannelle sijalle. Toiselta albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Feds Watching” ja ”Used 2”.


title: Raimo Raimela

text: Raimo Olavi Raimela (25. helmikuuta 1916 Kristiinankaupunki – 24. huhtikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen graafinen suunnittelija, animaattori ja Mainosgraafikkojen koulun rehtori.


title: Raimo Raimela

text: Raimela aloitti opinnot Taideteollisuuskeskuskoulussa 1936 ja sai ne päätökseen juuri talvisodan kynnyksellä 1939. Jatkosodassa Raimela haavoittui ja komennettiin toipilaana elokuvaajaksi puolustusvoimien valokuvaosastolle. Vuonna 1943 hänet lähetettiin Berliinin UFA-studiolle opiskelemaan animaatiofilmien tekoa. Sieltä hän toi Suomeen trikkikameran, jonka avulla alkoi tehdä opetuskäyttöön tarkoitettuja animaatioelokuvia sekä puolustusvoimille että lääketieteen ja terveysvalistuksen tarpeisiin. Eräs hänen kuvaajankykyjään tarvinnut oli hammaslääketieteellisiä röntgenkuvauslaitteita kehittänyt professori Yrjö Paatero.


title: Raimo Raimela

text: Raimela teki animaatioita etenkin yhtiöille Fennada-Filmi ja Felix-Filmi. Animaatioelokuvien lisäksi Raimela suunnitteli valtavan määrän erilaisia painotuotteita, kuten yritysten liikemerkkejä, kirjelomakkeistoja, vuosikertomuksia ja historiikkeja sekä valomainoksia ja messuosastoja. Erityisen tunnetuksi Raimela tuli julisteistaan, joita hän teki muun muassa Suomen Filmiteollisuudelle, Punaiselle Ristille. Painettujen, ympäri Suomen elokuvateattereita levinneidien elokuvajulisteiden ohella Raimela maalasi säännöllisesti käsin helsinkiläisen elokuvateatteri Rexin katolle tarvittavia elokuvamainoksia. Raimela toimi yli 20 vuotta Postipankin konttoreiden julkisivugrafiikan ja mainosjulisteiden suunnittelijana.


title: Raimo Raimela

text: Raimela oli yksi Mainosgraafikkojen koulun perustajajäsenistä ja opettajista. Hän toimi koulun rehtorina vuodesta 1963 aina 1980-luvun alkuun saakka, jolloin jäi eläkkeelle.


title: Raimo Raimela

text: Raimelan verenluovutuksen edistämiseksi suunnittelema juliste "Taas tarvitaan verta" sai ensimmäisen palkinnon kansainvälisen Punaisen Ristin Monacossa pidetyssä julistekilpailussa 1959. Vuonna 1955 Raimela voitti sekä Vuoden juliste- että Vuoden elokuvajuliste -palkinnot. Elokuvajulisteistaan hänet palkittiin myös 1957 ja 1958.


title: Raimo Raimela

text: Raimo Raimela sai taideteollisuuden valtionpalkinnon 1981.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Palloliiton Maakuntasarja 1951 oli Suomen kolmanneksi korkein sarjataso jalkapallossa kaudella 1951. Kaksi ylintä sarjatasoa oli yhdistetty Työväen Urheiluliiton kanssa, mutta Maakuntasarja pysyi edelleen Palloliiton sisäisenä sarjana. TUL:n puolella vastaava sarjataso oli Suursarja. Liitot järjestivät sarjojen parhaille joukkueille yhteiset karsinnat pääsystä Suomensarjaan kaudelle 1952.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: "Koti- ja vierasjoukkue on valittu summamutikassa"


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Luovutusvoitto Pallakselle.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Luovutusvoitto VaPa:lle.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Veiterä peri sarjapaikan Lappeenrannan Urheilu-Miehiltä, joka vetäytyi palloilutoiminnasta.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Luovutusvoitto Iiroille.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Suomensarjan karsinnoissa pelasivat maakuntasarjan ja TUL:n Suursarjan lohkovoittajat - yhteensä 16 joukkuetta - kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Luovutusvoitto KajPS:lle.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Luovutusvoitto VaKP:lle.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: Maakuntasarjan karsinnoista 8 joukkuetta nousi Maakuntasarjaan 1952. Karsintaan osallistui 32 joukkuetta.


title: Palloliiton Maakuntasarjan kausi 1951

text: TUL:n maakuntasarjaa vastaavaan Suursarjaan nousivat Liittosarjan lohkovoittajat Hangon AIK, Oulunkylän Työväen Urheilijat, Taalintehtaan Jäntevä, Nokian Pyry, Kymin Palloilijat, Kaskisten Veto, Äänekosken Huima ja Joutsenon Kataja.


title: Andreas Brantelid

text: Andreas Brantelid (s. 1987) on ruotsalais-tanskalainen sellisti. Hän aloitti sellonsoiton pienenä lapsena isänsä Ingemarin opettamana. 14-vuotiaana hän esitti Tanskan kuninkaallisen orkesterin kanssa Kööpenhaminassa Edward Elgarin sellokonserton. Brantelid on sittemmin soittanut muiden muassa Zürichin Tonhalle-orkesterin, Wienin sinfoniaorkesterin, Hampurin sinfoniaorkesterin, Brysselin filharmonisen orkesterin, n ja Birminghamin kaupungin sinfoniaorkesterin kanssa. Brantelidin kanssa yhteistyötä tehneisiin kapellimestareihin ovat lukeutuneet Andris Nelsons, Jonathan Nott, Sakari Oramo, Jukka-Pekka Saraste ja Robin Ticciati. Brantelid on myös esiintynyt resitaaleissa ja kamarimuusikkona eri puolilla Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa.


title: Andreas Brantelid

text: Brantelidin ensimmäisenä konserttolevytyksenä julkaistiin vuonna 2008 EMI:llä Pjotr Tšaikovskin, Robert Schumannin ja Saint-Saënsin konserttojen levytys Tanskan kansallisen sinfoniaorkesterin kanssa. Brantelid voitti vuonna 2006 ensimmäisen palkinnon Kansainvälisessä Paulon sellokilpailussa. Lisäksi hän on voittanut Eurovision Young Musicians -kilpailun (2006). Hän soittaa Stradivariuksen "Boni-hegar"-sellolla (1707).


title: Raschèr-saksofonikvartetti

text: Raschèr-saksofonikvartetti on vuonna 1969 perustettu saksofonikvartetti. Se jatkaa klassisen saksofonin edelläkävijän ja kokoonpanon perustajajäsenen Sigurd Raschèrin perintöä. Kvartetti on esiintynyt säännöllisesti merkittävissä konserttisaleissa Euroopassa, Aasiassa ja Yhdysvalloissa. Säveltäjiä, jotka ovat omistaneet teoksia sille, on ollut satoja. Lukuisat säveltäjät ovat myös luoneet teoksia Raschèr-saksofonikvartetille ja orkesterille. Lisäksi kvartetti on tehnyt yhteistyötä useiden kuorojen kanssa.


title: Priyamani

text: Priyamani (oik. Priya Vasudev Mani Iyer, s. 4. kesäkuuta 1984 Palakkad, Kerala) on intialainen näyttelijä ja malli, joka työskentelee pääasiassa eteläintialaisessa elokuvateollisuudessa. Hän teki elokuvadebyyttinsä telugunkielisessä elokuvassa "Evare Atagaadu" vuonna 2003. Seuraavana vuonna hän siirtyi myös tamilin- ja malajalaminkielisiin elokuviin. Vuonna 2007 hän sai tunnustusta roolistaan tamilinkielisessä elokuvassa "Paruthi Veeran" ja voitti parhaan naispääosan National Film Awards -palkinnon ja parhaan tamilinkielisen naispääosan Filmfare Awards South -palkinnon. Samana vuonna hän saavutti kaupallista menestystä telugunkielisessä elokuvateollisuudessa elokuvalla "Yamadonga".


title: Priyamani

text: Vuonna 2008 Priyamani sai taas ylistystä kriitikoilta roolistaan malajalaminkielisessä elokuvassa "Thirakkatha", josta hän voitti toisen parhaan naispääosan Filmfare Awards South -palkintonsa. Seuraavana vuonna hän teki ensiesiintymisensä kannadankielisessä elokuvateollisuudessa elokuvassa "Raam", joka oli sekä yleisö- että arvostelumenestys. Hänen debyyttinsä hindinkielisessä elokuvateollisuudessa elokuvassa "Raavan" ei poikinut suurta uraa Mumbaissa, mutta hänen menestyksensä etelässä jatkui. Hän voitti kolmannen parhaan naispääosan Filmfare Awards South -palkintonsa roolillaan yhteenkasvaneina kaksosina vuoden 2012 kaksikielisessä elokuvassa "Chaarulatha".


title: Priyamani

text: Priyamani on näyttelijä Vidya Balanin serkku.


title: Martin Garrix

text: Martijn Gerard Garritsen (s. 14. toukokuuta 1996 Amstelveen, Alankomaat), taiteilijanimeltään Martin Garrix, on hollantilainen house-tuottaja ja DJ. Hän nousi suuren yleisön tietoisuuteen kesällä 2013 julkaistulla ”Animals”-kappaleellaan. Vuonna 2015 DJ Mag Top 100 DJs -listalla hänet äänestettiin kolmanneksi parhaaksi DJ:ksi, ja vuonna 2016 hän voitti äänestyksen.


title: Martin Garrix

text: Martinin kiinnostus musiikkiin alkoi 4-vuotiaana, kun hän alkoi soittamaan kitaraa. 8-vuotiaana hän näki Tiëston soittavan Ateenan olympialaisissa vuonna 2004 musiikkia ja päätti ryhtyä DJ:ksi. Hän piti erityisesti ”Traffic”-nimisestä kappaleesta. Myöhemmin hän latasi FL Studio -nimisen ohjelman ja alkoi tuottamaan musiikkia itse. Hän on valmistunut The Herman Brood Academy -nimisestä koulusta, joka on tarkoitettu musiikintuottajille.


title: Legenda Langen

text: Legenda Langen on rap-artisti Tommishockin 11. lokakuuta 2013 julkaistu pitkäsoitto. Albumin julkaisi Monsp Records.


title: Ashtabula

text: Ashtabula on Yhdysvalloissa Ohion osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Se on Ashtabulan piirikunnan suurin kaupunki. Vuonna 1801 perustetussa Ashtabulassa on 19 124 asukasta (2010). Kaupungin läpi virtaa samanniminen joki.


title: Ashtabula

text: Ashtabula tunnetaan muun muassa vilkkaana rautatieristeyksenä sekä Eriejärven rannalla sijaitsevasta satamastaan, joka on Suurten järvien suurimpia hiilisatamia.


title: Ashtabula

text: Kaupunki oli aikoinaan Ohion osavaltion merkittävin amerikansuomalaisten keskus. Tunnetuimpia kaupungissa vaikuttaneita amerikansuomalaisia ovat Ashtabulassa syntyneet Juha Mannerkorpi ja T-Bone Slim sekä kaupunkiin kaksivuotiaana muuttanut Maila Nurmi.


title: Rock and roll (täsmennyssivu)

text: Rock and roll tai rock ’n’ roll tarkoittaa seuraavia asioita:


title: The Popular Wobbly

text: The Popular Wobbly on amerikansuomalaisen lauluntekijän, kolumnistin ja ammattiyhdistysaktiivin T-Bone Slimin eli Matti Huhdan tunnetuin kappale. Se julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1920 Industrial Workers of the World -ammattiliiton kustantamassa Little Red Songbook -laulukirjassa. "The Popular Wobbly" on parodia kolme vuotta aikaisemmin ilmestyneestä iskelmästä "They Go Wild Simply Wild Over Me", jonka tekivät Joseph McCarthy ja Fred Fisher.


title: The Popular Wobbly

text: Kappaleen nimessä esiintyvä "Wobbly" on IWW-ammattiliiton jäsenistä käytetty lempinimi. Sanoitus kertoo rauhanomaisesta ammattiyhdistysaktiivista, joka joutuu virkavallan ja oikeuslaitoksen ahdistelmaksi ja pääsee näin ollen kappaleen nimen mukaisesti heidän "suosioonsa".


title: The Popular Wobbly

text: Koska T-Bone Slim ei ollut varsinainen muusikko, vaan pelkästään sanoittaja, ei hän milloinkaan levyttänyt kappaletta. Ensimmäinen levytetty versio on tiettävästi legendaarisen amerikkalaisen folklaulajan Pete Seegerin 1950-luvun alussa tekemä. Sen jälkeen kappaleen ovat levyttäneet muun muassa Guy ja Candie Carawan 1960-luvun lopulla sekä Utah Phillips vuonna 1981. Laulu nousi suosioon 1960-luvun kansalaisoikeusliikkeen keskuudessa, jolloin se sanoitettiin uudelleen paremmin ajan henkeen sopivaksi. 1960-luvun versio tunnetaan nimellä "They Go Wild Over Me". Kappale on säilyttänyt suosionsa amerikkalaisen työväenliikkeen ja folkmusiikin harrastajien keskuudessa aina nykypäivään saakka.


title: Gérard de Villiers

text: Gérard de Villiers (8. joulukuuta 1929 – 31. lokakuuta 2013) oli ranskalainen jännityskirjailija. Agenttiseikkailuja kirjoittaessaan hän sai innoituksensa eri maiden tiedustelupalveluista.


title: Gérard de Villiers

text: Villiersiä on agenttiseikkailujen kirjoittajana verrattu Ian Flemingiin.


title: Michaela Gerg-Leitner

text: Michaela Gerg-Leitner o.s. Gerg (s. 10. marraskuuta 1965 Bad Tölz, Baijeri, Saksan liittotasavalta) on saksalainen alppihiihtäjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla vuosina 1980–1996. Hän edusti SC Lenggries -seuraa.


title: Michaela Gerg-Leitner

text: Gerg-Leitner voitti suurpujottelun nuorten maailmanmestaruuden Auronissa 1982 ja Sestrieressä 1983. Hän sai Sestrieressä lisäksi hopeaa syöksylaskussa. Bormion MM-kilpailuissa 1985 hän sijoittui alppiyhdistetyssä 13:nneksi ja suurpujottelussa 14:nneksi. Crans-Montanan MM-kisoissa 1987 hän oli syöksylaskussa ja supersuurpujottelussa kahdeksas ja suurpujottelussa kymmenes. Calgaryn olympialaisissa 1988 hän sijoittui supersuurpujottelussa kymmenenneksi ja syöksylaskussa 13:nneksi.


title: Michaela Gerg-Leitner

text: Gerg-Leitner saavutti Vailin MM-kilpailuissa 1989 pronssia supersuurpujottelussa. Hän hävisi kilpailun voittaneelle Ulrike Maierille 0,04 ja hopeaa saaneelle Sigrid Wolfille 0,01 sekuntia. Syöksylaskussa hän sijoittui kuudenneksi. Saalbachin MM-rinteillä 1991 hän oli supersuurpujottelussa kahdeksas, syöksylaskussa 11:s ja suurpujottelussa 14:s. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän sijoittui supersuurpujottelussa seitsemänneksi.


title: Michaela Gerg-Leitner

text: Gerg-Leitner sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kolmanneksi kaudella 1989–1990, kahdeksanneksi 1988–1989 ja yhdeksänneksi 1990–1991. Syöksylaskun maailmancupissa hän oli kolmas kausilla 1988–1989 ja 1989–1990, supersuurpujottelun maailmancupssa toinen kaudella 1989–1990, kolmas 1990–1991 ja viides 1985–1986 sekä alppiyhdistetyn maailmancupissa toinen kaudella 1989–1990 ja viides 1990–1991. Hän voitti kaikkiaan neljä maailmancupin osakilpailua, oli seitsemän kertaa toinen ja kolmetoista kertaa kolmas.


title: Michaela Gerg-Leitner

text: Lähde: FIS


title: Anteosaurinae

text: Anteosaurinae on sukupuuttoon kuollut permikautinen Dinocephaliaan kuuluva terapsidien alaheimo. Sen jäsenet olivat suuria lihansyöjiä, jotka todennäköisesti saalistivat muita suuria eläimiä ja saattoivat myös murskata luita.


title: Anteosaurinae

text: Cisneros "et al.", (2012):


title: Karin Dedler

text: Karin Dedler-Feigele o.s. Dedler (s. 2. helmikuuta 1963 Dietmannsried, Baijeri, Saksan liittotasavalta) on saksalainen alppihiihtäjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla vuosina 1984–1992.


title: Karin Dedler

text: Dedler sijoittui Crans-Montanan MM-kilpailuissa 1987 syöksylaskussa 12:nneksi ja alppiyhdistetyssä 13:nneksi. Calgaryn olympialaisissa 1988 hän oli yhdistetyssä neljästoista. Hän sai Vailin MM-kilpailuissa 1989 pronssia syöksylaskussa. Hän hävisi hopeamitalisti Karen Percylle 0,01 sekuntia ja kukisti neljänneksi sijoittuneen Heidi Zurbriggenin 0,04 sekunnilla. Hän oli samoissa kisoissa suurpujottelussa viides ja supersuurpujottelussa yhdestoista. Saalbachin MM-rinteillä 1991 hän sijoittui supersuurpujottelussa 13:nneksi.


title: Karin Dedler

text: Dedler sijoittui supersuurpujottelun maailmancupissa neljänneksi kaudella 1990–1991. Hän oli maailmancupin osakilpailuissa toinen supersuurpujottelussa Garmisch-Partenkirchenissä kaudella 1990–1991 sekä kolmas syöksylaskussa Haus im Ennstalissa ja Veysonnaz'ssa kaudella 1989–1990.


title: Carina (nimi)

text: Carina on naisen etunimi. Nimi on todennäköisesti Katariina-nimen mukaelma, samoin kuin suomalainen Kaarina-nimikin, mutta se on voinut syntyä myös johdannaisena latinan sanasta "cara", joka merkitsee rakasta, kallista tai arvossa pidettyä.


title: Carina (nimi)

text: Suomessa nimi Carina on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu noin 2480 henkilölle, joista yli puolet on 1960- ja 1970-luvuilla syntyneitä. Suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Carinan nimipäivä on Katariinan päivänä 25. marraskuuta. Ennen vuotta 2015 nimipäivä oli kuitenkin 4. marraskuuta.


title: Mikko Fritze

text: Mikko Fritze (s. 27. marraskuuta 1963 Tampere) on Suomessa syntynyt saksalainen tulkki, kääntäjä ja opettaja. Vuosina 2008–2010 Fritze toimi Tallinnan kulttuuripääkaupunkivuotta 2011 järjestäneen säätiön toimitusjohtajana. Vuodesta 2010 hän on toiminut Helsingin Goethe-instituutin johtajana.


title: Mikko Fritze

text: Fritze asui Suomessa yhdeksänvuotiaaksi asti. Hän kävi lukion Kölnissä ja opiskeli saksan kieltä, biologiaa ja kasvatustiedettä Hampurin yliopistossa 1984-1990. Vuonna 1987 hän oli stipendiaattina Montrealin yliopistossa Kanadassa ja 1988 assistenttina Helsingin yliopiston biologian laitoksella.


title: Mikko Fritze

text: Fritze on tehnyt pitkän uran Goethe-instituutin tehtävissä eri puolilla maailmaa. Vuosina 1995–1998 Fritze toimi Goethe-instituutin opettajana Kroatian Zagrebissa, sitten instituutin johtajana Tallinnassa 1998–2004 ja Uruguayn Montevideossa 2004–2008. Hän muutti perheineen takaisin Eurooppaan vetämään Tallinnan kulttuuripääkaupunkihanketta, mutta siirtyi kesken toimikautensa Goethe-instituutin johtajaksi Helsinkiin. Myös Fritzen isä toimi aikoinaan Goethe-instituutin johtajana Suomessa, ensin Tampereella ja sitten Helsingissä.