title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Voimalaitos oli ensimmäinen Kemijoki Oy:n rakennuttamista voimalaitoksista, joka valmistui vuosien 1953 ja 1957 välisenä aikana, työvoimaa rakennustöissä oli enimmillään noin 2 500 henkeä. Voimalaitoksen suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Hemmo Arponen.


title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Voimalaitoksen alueella on maapatoa 838 metriä, korkeimmillaan 23 metriä, sekä betonipatoa 230,5 metriä. Voimalaitoksen padossa on seitsemän tulva-aukkoa. Putouskorkeus on 20,5 metriä ja siinä on kolme pystyakselista koneistoa. Niissä on Kaplan-turbiinit, jotka tuottavat tehoa yhteensä 153 MW eli kukin 50,7 MW. Turbiinien juoksupyörän halkaisija on 6,2 metriä ja pyörimisnopeus 100 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa laitoksen vuotuinen energiantuotto on 638 GWh, kun rakennusvirtaama on 830 kuutiota vettä sekunnissa. Voimalaitoksen alakanava on 3,3 kilometriä pitkä.


title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Vuosina 2005-2011 suoritettujen tehonnostojen jälkeen voimalaitoksen suurin teho nousi 182 megawattiin ja vuosituotanto 687 gigawattituntiin. Petäjäskoski on sekä teholla että tuotannolla mitattuna Kemijoen suurin vesivoimalaitos.


title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Patojärven pinta-ala on 1 900 hehtaaria eli 19 km². Se on 18,8 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 46 kilometriä.


title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Järven vedenpinnan keskikorkeus on noin 62,5 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 62,14 metriä ja 62,64 metriä mpy.


title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Voimalaitoksella oli oma laitospalokunta vuoteen 2016 asti. Sen toiminta jakaantui operatiiviseen palo- ja pelastustoimintaan, öljyntorjuntaan sekä ehkäisevään palosuojeluun. Operatiivisella toiminnalla tarkoitettiin pääasiassa palokunnan suorittamia hälytystehtäviä, kuten palonsammutus- ja pelastustehtäviä tai erilaisia torjuntatehtäviä. Voimalaitosympäristö on varsin haasteellinen mahdollisissa tulipalotilanteissa. Paikallistuntemuksella on sen vuoksi suuri merkitys. Lisäksi etäisyydet ja laitoksille kulkeminen vie oman aikansa, joten omat laitospalokunnat olivat aikanaan hyvin perusteltuja.


title: Petäjäskosken voimalaitos

text: Voimalaitosalueella olevat hälytystehtävät liittyivät pääasiassa erilaisiin automaattisten hälytysten aiheuttamiin tarkastuksiin ja laitteiden ylikuumenemisesta johtuneisiin käryämisiin. Varsinaisista tulipaloista johtuvia hälytystilanteita oli varsin harvoin.


title: Cathy Weseluck

text: Cathy Weseluck (s. 1970) on kanadalainen ääninäyttelijä, joka on tehnyt äänirooleja animaatioihin 1990-luvulta lähtien. Parhaiten hänet tunnetaan dubbausrooleistaan animesarjoista "Kidō senshi Gundam" ja "Hamtaro" sekä anime-elokuvasta "Project A-ko 2: Plot of the Daitokuji Financial Group". Dubbaamisen Weseluck aloitti vuonna 1993. Alkuperäisiä äänirooleja hän on tehnyt muun muassa animaatiosarjoihin "Double Dragon", "CatDog", "", "Ricky Sprocket, Showbiz Boy", "Storm Hawks" ja "RollBots".


title: Alan Dzagojev

text: Alan Jelizbarovitš Dzagojev (, s. 17. kesäkuuta 1990 Beslan, Pohjois-Ossetian ASNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Venäjän valioliigassa pelaavaa TsSKA Moskovaa.


title: Alan Dzagojev

text: Dzagojev aloitti uransa Venäjän 2. divisioonassa pelanneessa Krylja Sovetov-SOK:ssa kaudella 2006. Kaudeksi 2008 hän siirtyi TsSKA:han, jonka riveissä hän debytoi Venäjän valioliigassa 26. huhtikuuta 2008 ottelussa Lutš-Energija Vladivostokia vastaan. Vajaata kuukautta myöhemmin hän oli voittamassa joukkueen kanssa Venäjän cupia. Dzagojev vakiinnutti paikkansa TsSKA:n avauskokoonpanossa jo ensimmäisen kautensa aikana, ja kauden päätteeksi hänet palkittiin liigan parhaalle nuorelle pelaajalle annettavalla Pervaja pjatjorka -palkinnolla. Hän on pelannut TsSKA:n kanssa myös UEFA-cupia ja Mestarien liigaa.


title: Alan Dzagojev

text: Venäjän maajoukkueessa Dzagojev debytoi Saksaa vastaan 11. lokakuuta 2008.


title: Alan Dzagojev

text: Dzagojev on etniseltä taustaltaan osseetti. Hänen perheensä pakeni Georgiasta Etelä-Ossetian konfliktia 1990-luvun alussa ja asettui Beslaniin, jossa hän syntyi.


title: Valajaskosken voimalaitos

text: Valajaskosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Rovaniemellä noin 15 kilometriä kaupungista alavirtaan eli etelään.


title: Valajaskosken voimalaitos

text: Voimalan alueella on maapatoa 370 metriä, korkeimmillaan 26 metriä, sekä betonipatoa 158 metriä. Voimalapadossa on neljä tulva-aukkoa. Voimalan putouskorkeus on 11,5 metriä, ja siinä on kolme pystyakselista koneistoa. Niissä on Kaplan-turbiinit, jotka tuottavat tehoa yhteensä 101 MW eli kukin 33,6 MW. Koneistot peruskorjattiin vuosina 2001–2003. Peruskorjauksen ja vuonna 2003 tehdyn perkauksen jälkeen voimalan teho nousi 31 MW. Koneistojen turbiinien juoksupyörän halkaisija on 6,756 metriä ja pyörimisnopeus 75 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa voimalan vuotuinen energiantuotto on 365 GWh, kun rakennusvirtaama on 1 050 m³ vettä sekunnissa.


title: Valajaskosken voimalaitos

text: Voimalan yläkanava on 150 metriä ja alakanava 330 metriä pitkä. Alakanavan pohjan leveys on 95 metriä.


title: Valajaskosken voimalaitos

text: Valmetin Rautpohjan tehdas Jyväskylästä toimitti voimalaitoksen patoon kolme patoluukua, joiden koko on 16*14,4 metriä ja yhden kooltaan 16*10,4 metriä. Ne olivat kaikkien aikojen suurimmat Rautpohjan tehtaan valmistamat voimalaitoksen patoluukut. Patoluukkujen valmistaminen lopetettiin tämän tilauksen jälkeen ja tehdas keskittyi pelkästään paperikoneiden valmistamiseen.


title: Valajaskosken voimalaitos

text: Valajaskosken voimalan altaan pinta-ala on 1 400 hehtaaria eli 14 km². Se on 13,1 kilometriä pitkä ja 9,8 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 81 kilometriä. Patoaltaan vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä mpy.


title: Valajaskosken voimalaitos

text: Voimalaitos valmistui vuosien 1957 ja 1960 välisenä aikana. Työvoimaa rakennustöissä oli enimmillään noin 1 400 henkeä. Voimalan suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Hemmo Arponen.


title: Valajaskosken voimalaitos

text: Järvi kuuluu Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Ala-Kemijoen alueella (65.1) Petäjäskosken voimalaitoksen alueeseen (65.13), jonka Niskanperän alueella (65.132) patoallas sijaitsee.


title: Valajaskosken voimalaitos

text:
Valajaskosken voimalan altaan alueella on 20 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Salmijärvi (128 ha), Harjulampi (43 ha) ja
Keinuvuopaja (24 ha), joita erottaa joesta penger tai kannas. Rautiojärvi (22 ha) laskee altaaseen Paavonojaa myöten ja Mäntylampi (10 ha) Povariojaa myöten Illinvuopajaan.


title: Fastida

text: Fastida oli ensimmäinen gepidien nimeltä tunnettu kuningas. Hänet mainitaan Jordanesin kirjoittamassa goottien historiassa "De origine actibusque Getarum". Fastidan johdolla gepidit löivät burgundit ja alistivat myös muita heimoja. Fastida haastoi myös gootit vaatien näiden alueita, mutta kärsi nöyryyttävän tappion heitä vastaan.


title: Jali ja suklaatehdas (vuoden 1971 elokuva)

text: Jali ja suklaatehdas () on vuonna 1971 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen musikaalielokuva, jonka on ohjannut Mel Stuart. Elokuva perustuu Roald Dahlin samannimiseen kirjaan. Pääosassa esiintyy Gene Wilder. "Jali ja suklaatehdas" oli ehdokkaana parhaan musiikin Oscar-palkinnon saajaksi.


text: Elokuvassa köyhä poika voittaa pääsylipun kierrokselle ihmeelliseen suklaatehtaaseen yhdessä neljän muun lapsen kanssa. Lasten seikkailua säestävät kummallisen, lyhytkasvuisen umppa-lumppa-heimon laulut.


title: Pentti Kokko

text: Pentti Kokko (s. 2. helmikuuta 1944) on suomalainen jalkapalloilija.


title: Pentti Kokko

text: Tukimiehenä pelannut Kokko edusti urallaan Helsingin Jalkapalloklubia 1962–1971, Kiffeniä 1972, Helsingin Palloseuraa 1972, FC Honkaa 1974 ja Finnairin Palloilijoita 1975–1977 sekä 1982. Hän voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1964 ja Suomen Cupin 1966. Kaikkiaan Kokko pelasi yhdeksän kauden aikana 168 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki viisi maalia.


title: Pentti Kokko

text: Kokko pelasi maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1967.


title: Vanttauskosken voimalaitos

text: Vanttauskosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Rovaniemellä, viitisenkymmentä kilometriä kaupungista ylävirtaan eli itäkoilliseen.


title: Vanttauskosken voimalaitos

text: Voimalaitos valmistui vuosien 1967 ja 1972 välisenä aikana. Työvoimaa rakennustöissä oli enimmillään noin 900 henkeä. Voimalan suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Urpo Oksanen.


title: Vanttauskosken voimalaitos

text: Voimalan alueella on maapatoa 620 metriä, korkeimmillaan 33 metriä, ja betonipatoa 124 metriä. Voimalapadossa on kaksi tulva-aukkoa. Voimalan putouskorkeus on 22 metriä ja siinä on kaksi pystyakselista koneistoa. Niissä on Kaplan-turbiinit, jotka aluksi tuottivat tehoa yhteensä 83 MW eli kumpikin 41,5 MW. Koneistojen turbiinien juoksupyörän halkaisija on 5,950 metriä ja pyörimisnopeus 100 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa voimalan vuotuinen energiantuotto oli 424 GWh, kun rakennusvirtaama on 500 kuutiota vettä sekunnissa.


title: Vanttauskosken voimalaitos

text: Vuosien 2010-2011 aikana voimalaitos peruskorjattiin, jolloin myös tehoa nostettiin 12 megawattia. Nykyään on Vanttauskosken teho 95 MW ja vuosituotanto 448 GWh.


title: Vanttauskosken voimalaitos

text: Voimalan yläkanava on 170 metriä ja alakanava 2,3 kilometriä pitkä.


title: Simo Kokko

text: Simo Kokko (s. 21. syyskuuta 1963 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Simo Kokko

text: Keskikentällä pelannut Kokko edusti urallaan mestaruussarjassa Helsingin Jalkapalloklubia 1983–1985 ja 1. divisioonassa FC Honkaa 1980–1982 sekä Finnairin Palloilijoita 1986. Hän voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1985 ja Suomen Cupin 1984. Kaikkiaan Kokko pelasi kolmen pääsarjakauden aikana 40 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. 1. divisioonan otteluita hänelle kertyi 67.


title: Simo Kokko

text: Kokko pelasi maajoukkueessa kaksi maaottelua vuonna 1983.


title: Permantokosken voimalaitos

text: Permantokosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijokeen laskevassa Raudanjoessa Rovaniemellä, linnuntietä parikymmentä kilometriä kaupungista itään eli Kemijokea ylävirtaan.


title: Permantokosken voimalaitos

text: Voimalaitos valmistui vuosien 1960 ja 1961 aikana, työvoimaa rakennustöissä oli enimmillään noin 550 henkeä. Voimalan suunnittelusta vastasi Imatran Voima Oy, arkkitehtina toimi Kai Blomstedt ja rakennustyömaan päällikkönä diplomi-insinööri Eino Manninen.


title: Permantokosken voimalaitos

text: Voimalan alueella on maapatoa 190 metriä, korkeimmillaan 15 metriä, ja betonipatoa 107,5 metriä. Voimalapadossa on yksi tulva-aukko. Voimalan putouskorkeus on 24 metriä ja siinä on yksi pystyakselinen koneisto. Sen Kaplan-turbiini tuottaa tehoa 11 MW. Turbiinin juoksupyörän halkaisija on 2,968 metriä ja pyörimisnopeus 214,3 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa voimalan vuotuinen energiantuotto on 47 GWh, kun rakennusvirtaama on 67 kuutiota vettä sekunnissa.


title: Permantokosken voimalaitos

text: Voimalan alakanava on 2,2 kilometriä pitkä ja sen pohjan leveys on kallio-osalla 11 metriä.


title: Helles Kontkanen

text: Helles Kontkanen (s. 4. marraskuuta 1932) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Helles Kontkanen

text: Tukimiehenä pelannut Kontkanen edusti urallaan Helsingin Kullervoa 1952–1954, Kiffeniä 1955–1958 ja 1960–1964 sekä Susia 1959. Hän voitti Kiffenissä Suomen mestaruuden 1955. Kaikkiaan Kontkanen pelasi kahdeksan kauden aikana 142 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 21 maalia.


title: Helles Kontkanen

text: Kontkanen pelasi maajoukkueessa vuosina 1955–1962 kaksi A- ja viisi B-maaottelua.


title: Nuorisoasuntoliitto

text: Nuorisoasuntoliitto (NAL) on suomalainen nuorten aikuisten asumista ja elinoloja edistävä yhdistys. Järjestö tuottaa asuntoja ja asumisen sisältöpalveluja. Liitto omistaa yleishyödyllisen yhtiön Alkuasunnot Oy:n sekä asumisen sisältöpalveluja tuottavan NAL Palvelut Oy:n. Nuorisoasuntoliittoon kuuluu seitsemän valtakunnallista jäsenjärjestöä ja sillä on 27 paikallisyhdistystä. Liiton jäsenjärjestöt ovat Invalidiliitto, Mielenterveyden keskusliitto ja Suomen Kuntaliitto sekä keskustan, kokoomuksen, SDP:n ja vasemmistoliiton nuorisojärjestöt (Keskustanuoret, KNL, Sosialidemokraattiset Nuoret, Vasemmistonuoret).


title: Nuorisoasuntoliitto

text: Nuorisoasuntoliitto määrittelee perustehtävikseen seuraavat asiat:


title: Nuorisoasuntoliitto

text: Nuorisoasuntoliiton NAL-nuorisoasunnot on tarkoitettu 18-29-vuotiaille työssä käyville tai työelämään hakeutuville nuorille. Asunnot pyritään suunnittelemaan siten, että ne vastaavat mahdollisimman hyvin nuorten tarpeita niin kooltaan, pohjaratkaisuiltaan, varustelultaan kuin sijainniltaan. Tavoitteena on tarjota kohtuuhintaista ja viihtyisää asumista sekä mahdollisuuksia mielekkääseen asukastoimintaan. Asuntoja voi hakea verkossa liiton www-sivuilta.


title: Nuorisoasuntoliitto

text: Nuorisoasuntoliiton paikallisyhdistysten tekemä työ itsenäistyvien nuorten parissa on vuosien varrella osoittanut, että omilleen muuttamisen kuviot saattavat yllättää monet. Asunnon hakeminen, asunnon hinta-laatu-suhde, vuokrasuhteen pelisäännöt ja elämisen kustannukset konkretisoituvat monelle vasta, kun muuttoauton takavalot ovat aikaa sitten hävinneet näköpiiristä ja jääkaapin lamppu valaisee tyhjää kämppää.


title: Nuorisoasuntoliitto

text: Tätä ehkäistäkseen NAL:n paikallisyhdistykset ovat oman asumisneuvontatyönsä lisäksi tehneet pitkään yhteistyötä oppilaitosten kanssa ja kiertäneet jakamassa asumistietoa oppitunneilla. Käytännönläheiset ja elämänmakuisen tunnit ovat uponneet kuulijoihin siinä määrin, että syntyi ajatus ja toive tiedon saattamisesta laajasti koko ikäryhmän saataville. Nuorisoasuntoliitto päätti kasata Asumisen ABC:n.


title: Nuorisoasuntoliitto

text: liiton www-sivulla on niin nuoria kuin opetushenkilökuntaakin palveleva sivusto, jossa on tiedon lisäksi mahdollisuus testata omat valmiutensa itsenäiseen asumiseen tai tehdä kululaskelmia helpolla budjettilaskurilla. Opettajille on sivuilla ladattava opettajan opas ja materiaali tunnin pitämistä varten.


title: Nuorisoasuntoliitto

text: Liiton omistama Alkuasunnot Oy tuki eurovaaleissa 2009 neljää jäsenjärjestöjensä ehdokasta 500 eurolla. Tämän käytyä ilmi Raha-automaattiyhdistys (RAY) aloitti Nuorisoasuntoliiton tarkastuksen. Tarkastuksessa Alkuasuntojen todettiin hoitaneen tehtävänsä asiallisesti eikä huomautettavaa ollut.


title: Vesa Haapala

text: Vesa Haapala (s. 1971 Keuruu) on suomalainen kirjailija ja kotimaisen kirjallisuuden yliopistonlehtori Helsingin yliopistossa.


title: Vesa Haapala

text: Haapala väitteli tohtoriksi vuonna 2005 Edith Södergranin lyriikkaa käsittelevällä väitöskirjalla. Haapalan runoja, kritiikkejä ja esseitä on julkaistu kirjallisuuslehdissä (Avain, Lumooja, Nuori Voima, Tuli & Savu) ja Helsingin Sanomissa. Hän on julkaissut tutkimusta suomalaisesta runoudesta (Aleksis Kivi, Katri Vala, Pentti Saarikoski, nykyrunous), proosasta (Antti Hyry) ja lyhytproosasta (Juhani Ahon lastut). Teoreettinen lähtökohta on ollut runousopillisissa kysymyksissä mutta uusimmissa julkaisuissa myös ekokritiikissä. Haapala on toimittanut yhdessä Juhani Sipilän kanssa suomalaista romaania käsittelevän teoksen "Kiviaholinna" (2013).


title: Vesa Haapala

text: Haapalan modernia paikallisrunoutta edustava esikoisrunokokoelma "Vantaa" ilmestyi vuonna 2007. Se oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokkaana, Runeberg-palkintoehdokkaana sekä Einari Vuorela -runopalkintoehdokkaana. Haapala sai teoksesta Kalevi Jäntin palkinnon.


title: Vesa Haapala

text: Haapalan toinen runokokoelma "Termini" ilmestyi keväällä 2009. Teos keskittyy muutamaan Roomassa vietettyyn kesäviikkoon, joista avautuu laaja sukellus eurooppalaisen runouden ja politiikan historiaan. Teoksessa on kerronnallinen, elokuvamainen leikkaus.


title: Vesa Haapala

text: Keväällä 2012 julkaistiin Haapalan kolmas teos "Kuka ampui Ötzin?". Kokeellinen teos on tehty yhteistyössä graafikko Markus Pyörälän kanssa, ja se sai Kirjataiteen kaunis kirja 2012 -palkinnon graafisesta suunnittelusta ja oli Einari Vuorela -runopalkintoehdokkaana 2014. Haapalan ja Pyörälän yhteistyö jatkui teoksessa "Kela", joka ilmestyi 2013 Tulen & Savun Kollaboraatio-numerossa.


title: Vesa Haapala

text: Haapalan esikoisromaani "Karhunkivi" ilmestyi Otavan julkaisemana helmikuussa 2016. Se on isän ja pojan tarina.


title: Vesa Haapala

text: Haapalan neljäs runokokoelma "Valekuolleet" lähtee liikkeelle viimeisen jääkauden loppuvaiheissa veden alle jäävästä Doggerlandista ja yltää nykypäivän vedenpaisumuksiin ja pakolaisaaltoihin.


title: Vesa Haapala

text: Haapalan runoja on käännetty englanniksi, italiaksi, ruotsiksi, slovakiaksi ja unkariksi.


title: Jämsän jäähalli

text: Jämsän jäähalli (tunnetaan myös nimellä Jämsänjokilaakson jäähalli) on vuonna 1994 valmistunut jäähalli Jämsässä. Hallin katsojakapasiteetti on 1 700 ja näistä 700 on istumapaikkoja. Jämsän jäähallia kotihallinaan käyttävät kaukalopalloseura Duo 96, sekä jääkiekkoseura Jämsänkosken Ilves. Duo Jämsä pelaa kaukalopalloa miesten pääsarjassa. Kaukalopallossa silloinen yleisöennätys Duon ja Lieksan Innon välisessä ottelussa 15. maaliskuuta, jolloin katsojia oli 202. Ensimmäisellä liigakaudella ennätys kuitenkin rikottiin. 8. helmikuuta 2009 RB-Oulun vierailua oli seuraamassa 315 katsojaa.


title: Marja Kyllönen

text: Marja Kyllönen (s. 30. kesäkuuta 1975 Kajaani) on tamperelainen kirjailija. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri. Kyllösen esikoisromaani "Lyijyuuma" (1997) voitti Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon.


title: Ilmavalvontakomppania

text: Ilmavalvontakomppania (IVK) on sotilasyksikkö, jonka tehtävänä on suorittaa ilmavalvontaa. Yleensä ilmavalvontakomppaniat suorittivat aisti-ilmavalvontaa toisen maailmansodan aikana. Suomen puolustusvoimissa ja Israelin puolustusvoimissa edelleen opetetaan ilmavalvontasotilaita osana ilmapuolustuksen aisti-ilmavalvontaa täydentämään tutkailmavalvontaa.


title: Ilmavalvontakomppania

text: Yksikkö oli Suomen puolustusvoimien yksikkö Virossa.


title: Porin taidekoulu

text: Porin taidekoulu on taiteen oppilaitos Porissa. Koulu perustettiin vuonna 1966 "Porin Piirustuskoulu" -nimellä kannatusyhdistyksen alaisena. Nimi muuttui taidekouluksi, kun siitä tuli Porin kaupungin ylläpitämä vuonna 1981.


title: Porin taidekoulu

text: Porin taidekoululla on ollut monia vaiheita. Se aloitti iltakouluna ja toimi välillä päätoimisena päiväkouluna. Taideteollisen korkeakoulun Porin taiteen ja median osaston aloitettua toimintansa taidekoulu siirtyi jälleen iltakouluksi, jossa opiskellaan neljänä iltana viikossa.


title: Porin taidekoulu

text: Tällä hetkellä Porin taidekoulu antaa kuvataiteen perusopetusta yli 16-vuotiaille nuorille ja aikuisille. Iltalinja valmentaa kuvataiteen opintoihin muun muassa ammattikorkeakouluissa.


title: Porin taidekoulu

text: Taidekoulu tekee yhteistyötä Taideteollisen korkeakoulun Porin taiteen ja median osaston kanssa antamalla tiloja ja käyttöön. Yhteistyötä tehdään myös Porin lasten ja nuorten kuvataidekoulun kanssa.


title: Porin taidekoulu

text: Taidekoulu toimii Porin keskustassa entisessä Kallelan koulussa lähellä pääkirjastoa. Taidekoulu on toiminut muun muassa Porin taidemuseon yläkerrassa.


title: Porin taidekoulu

text:
Porin taidekoulussa ovat opiskelleet muun muassa Ilkka Lammi, Laura Lilja, Pasi Tammi, Samppa Törmälehto ja Tuomo Rosenlund.
Porin taidekoulun rehtorina toimi Anne Koskinen vuosina 2001-2006. Hän käynnisti Taideteollisen korkeakoulun Porin visuaalisen kulttuurin erillisen laitoksen (myöh. Taiteen ja median osasto, nyk. Taiteen ja median laitos) toiminnan vuonna 2002 ja toimi laitoksen ensimmäisenä johtajana (myöh. dekaanina) vuosina 2002-2006. Vuosina 1992–2001 Porin taidekoulun rehtorina oli Eero Markuksela, aiemmin muun muassa Juho Karjalainen ja Pertti Ala-Outinen.


Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2009 järjestettiin Sveitsin Mendrisiossa 23.–27. syyskuuta 2009. Kilpailujen ohjelmassa olivat miesten, naisten ja alle 23-vuotiaiden miesten maantie- ja aika-ajokilpailut.


title: Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2009

text:
Miesten aika-ajo käytiin 49,8 kilometrin reitillä 24.9.2009. Kilpailussa ajettiin kolme 16,6 kilometrin kierrosta.
Naisten aika-ajo käytiin 26,8 kilometrin reitillä 23.9.2009. Kilpailussa ajettiin kaksi 13,4 kilometrin kierrosta.
Alle 23-vuotiaiden aika-ajo käytiin 33,2 kilometrin reitillä 23.9.2009. Kilpailussa ajettiin kaksi 16,6 kilometrin kierrosta.


text:
Miesten maantieajo käytiin 262,2 kilometrin reitillä 27.9.2009. Kilpailussa ajettiin yhdeksäntoista 13,8 kilometrin kierrosta.
Naisten maantieajo käytiin 124,2 kilometrin reitillä 26.9.2009. Kilpailussa ajettiin yhdeksän 13,8 kilometrin kierrosta.
Alle 23-vuotiaiden maantieajo käytiin 179,4 kilometrin reitillä 26.9.2009. Kilpailussa ajettiin kolmetoista 13,8 kilometrin kierrosta.


title: Luettelo valtioista lentoasemien määrän mukaan

text:
Tämä luettelo valtioista lentoasemien määrän mukaan perustuu pitkälti The World Factbookin tietoihin kesäkuulta 2008.
Seuraavissa valtioissa ei ole kansainvälistä tai paikallista julkista lentoasemaa. Useissa valtioissa on oma julkinen helikopterikenttä josta voi lentää läheiselle lentoasemalle.


title: Pirkko Aitoaho

text: Pirkko Aitoaho (1946 Raahe – 20. maaliskuuta 2018 Vaasa) oli sairaanhoitajan ja lastentarhanopettajan koulutuksen saanut kirjailija. Aitoaho julkaisi kaksi novellikokoelmaa ja kaksi romaania. Hän asui Pohjanmaalla, Vaasan lähistöllä.


title: Hyvinkään taidekoulu

text: Hyvinkään taidekoulu on 1960-luvun lopulla perustettu taidekoulu, jossa on voinut vuodesta 2000 alkaen opiskella kuva-artesaaniksi (kuvallisen ilmaisun perustutkinto). Hyvinkään keskustassa sijaitsevassa koulussa on runsaat 70 opiskelijaa. Koulu on nykyisin osa Hyria koulutus Oy:tä.


title: Hyvinkään taidekoulu

text: Päiväkoulun ohella taidekoulussa toimii iltalinja. Aiemmin koulussa oli opetusta vain iltaisin.


title: Hyvinkään taidekoulu

text: Koulu luonnehtii itseään perinteiseksi, käden ja silmän taitojen vaalimista arvostavaksi opinahjoksi. Opetusaineita ovat piirustus, maalaus, taidegrafiikka, kuvanveisto, valokuvaus ja elokuvailmaisu.


title: Vaude

text:
VAUDE (Vaude Sport GmbH & Co. KG) on saksalainen outdoor-tuotteiden valmistaja. Se on perheyritys jonka pääkonttori sijaitsee Tettnangissa Etelä-Saksassa. Yhtiön on perustanut Albrecht von Dewitz vuonna 1974. Nykyinen pääjohtaja on perustajan tytär Antje von Dewitz. Yhtiön nimi on johdettu perustajan nimestä (V, D).
Vauden tuotevalikoima kattaa kaiken retkeilyyn ja vuorikiipeilyyn liittyvän. Kiipeilytuotteet valmistaa Vauden tytäryhtiö Edelrid.
Yhtiön filosofiaan kuuluu, että tuotteet valmistetaan yhtä teknisinä sekä miehille, naisille että lapsille.
Lisäksi valikoimiin kuuluvat myös:
Vaude on myös tunnettu yhtiön panostuksesta vihreisiin arvoihin. Yhtiölle on myönnetty ainoana outdoor-valmistjana ISPO Award – ”The Most Sustainable Company! Vaude on myös Bluesign®-member. Bluesign® on Euroopan kattavin ympäristömerkki.
Suomessa merkkiä edustaa Vaude Finland. Yhtiön kotipaikka on Rovaniemi.


title: Mont Maudit

text: Mont Maudit on 4 465 metriä korkea vuorenhuippu Grajisilla Alpeilla Ranskan ja Italian rajalla. Se on osa Mont Blancin massiivia ja kohoaa Mont Blancin koillispuolella.


title: Aiguille Blanche de Peuterey

text: Aiguille Blanche de Peuterey on Grajisilla Alpeilla Italiassa sijaitseva vuori. Se on osa Mont Blancin massiivia sijaiten Mont Blancista jonkin verran kaakkoon.


title: Aiguille Blanche de Peuterey

text: Vuori käsittää kolme huippua:


title: Aiguille Blanche de Peuterey

text: Sen kanssa samaan Mont Blancilta haarautuvaan harjanteeseen kuuluvat myös mm. Aiguille Noire de Peutereyn (3 773 m), Pointe Guglierminan (3 891 m) ja Les Dames Anglaisesin (3 601 m) huiput.


title: Kiparkatti

text: Kiparkatti on 1949 perustettu tanssipaikka, jota ylläpitää urheiluseura Myrskylän Myrsky ry. Tanssipaikkaa on laajennettu ja peruskorjattu 1977 ja peruskorjattu toisen kerran 2001. Vuoden 2009 aikana Kiparkatissa järjestettiin viidet tanssit.


title: Kiparkatti

text: Kiparkatti perustettiin 1949 Myrskylän seurakunnalta vuokratulle maalle. Koska seurakunnan kirkkovaltuustossa oli vastustusta tanssipaikalle, hanketta edistettiin hiihtopaviljonkina, mitä vastustajat edelleen epäilivät tosiasiallisesti tanssipaikaksi. Vastustajat jäivät vähemmistöön kirkkovaltuustossa, mutta valittivat Myrskylän seurakunnan kirkkovaltuuston enemmistön päätöksestä Tampereen hiippakunnan tuomiokapituliin, joka ei 1950 hyväksynyt maan vuokraamista tanssipaikalle.


title: Kiparkatti

text: Myrskylän Myrsky oli Myrskylän seurakunnalle velkaa ja noin 500 000 markan arvoinen kiinteistö oli jo rakennettu seurakunnan maalle 1949. Myrskylän seurakunta möi maan Myrskylän Myrskylle syyskuussa 1950, mikä lähetettiin Tampereen hiippakunnan tuomiokapitulille hyväksyttäväksi. Korkein hallinto-oikeus ratkaisi 1952 aikaisemman jutun Myrskylän Myrskyn eduksi, minkä jälkeen eri mieltä olevat panivat uuden valituskanteen liikkeelle. Tällä välin kuitenkin tuomiokapituli oli hyväksynyt maakaupan, jonka vuoksi toinenkin juttu korkeimmassa hallinto-oikeudessa raukesi.


title: Kiparkatti

text: 1969–1973 järjestettiin Kiparkatissa "Kiparkatin piikki" -nimiset juoksukilpailut, jotka vaihtuivat 1974 Lassen hölkäksi. Lasse Virén oli voittanut kesäolympialaisissa 1972 Münchenissä sekä 10 000 metrin että 5 000 metrin matkat ja hänestä oli tullut kansallinen ja kansainvälinen urheilukuuluisuus.


title: Kiparkatti

text: 1972 Kiparkattiin valmistui hiihtomaja saunoineen ja takkoineen sekä 1974 kilometrin mittainen valaistu kuntorata, jota laajennettiin 1974 kolmen kilometrin mittaiseksi pururadaksi. Vuosina 1974–1977 Myrskylän Myrsky järjesti Orimattilan Jymyn kanssa Finn Karelia -kisat, joissa oli myös ulkomaalaisia huippujuoksijoita 1 500 metrin ja 5 000 metrin matkoilla.


title: Kiparkatti

text: 1979 Lassen hölkän yhteydessä järjestettiin kaksipäiväiset urheilumessut "Fanfaarit -70", jossa oli teemana Suomen juoksun menestysvuosikymmen 1970-luvulla. Näyttelyssä olivat Juha Väätäisen, Lasse Virénin, Pekka Vasalan ja Martti Vainion kultamitalit. 1980 Lassen hölkästä tuli Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton 80-vuotisjuhlavuoden juhlahölkkä. Siihen osallistuivat mm. Miruts Yifter, Brendan Foster, Emiel Puttemans, Kaarlo Maaninka ja Lasse Virén. Osallistujamäärä hölkkään oli lisääntynyt vuoden 1974 384 osallistujasta 2144:ään. 1981 Lassen hölkkää seuraamaan tuli Emil Zatopek. 1989 Lassen hölkkä siirtyi Myrskylän kirkonkylään järviä kiertämään.


title: Kiparkatti

text: Kiparkatissa pidettiin bingoa 1971–1985, jonka jälkeen siitä luovuttiin kannattamattomana. Myöhemmin 2000-luvulla Myrskylässä bingoa piti Myrskylän työväenyhdistys omassa Myrskylän Kinossa, mutta joutui lakkauttamaan sen kannattamattomana siksi, että tilausajolinja-autoilla tulleiden bingon pelaajien määrää rajoittivat paloturvallisuusnormit, minkä vuoksi tilaan ei voinut laskea kannattavuuden edellyttämää määrää pelaajia.


title: Kiparkatti

text: Kiparkatin länsipuolella on urheilumaastoa, mm. pururata. Alue toimii Myrskylän Myrskyn vuosittaisen Lassen Hölkän lähtöalueena. Alueen itäpuolella on Etelä-Suomen sotilasläänin sotaharjoitusten monivuotinen harjoituspaikka. Kiparkattia käyttävät kokoontumistilanaan myös tanssiin ja urheiluun liittymättömät yhteisöt, kuten Myrskylän Kotikirkko, joka kokoontuu nykyään Koukjärven höyläämön omistamalla entisen Myskylän Osuuspankin entisellä Myrskylän entisen meijerin vierellä olevallalla entisellä pankkirakennuksella.


title: Sonic the Hedgehog: The Movie

text: Sonic the Hedgehog: The Movie, tunnetaan myös nimillä "Sonic Anime" ja "Sonic OVA", on Sonic the Hedgehog-pelisarjaan perustuva elokuva. Alkujaan elokuva tuotettiin Japanissa ja julkaistiin kahtena 30 minuutin osana 31. maaliskuuta 1996, jotka myytiin erikseen. Nämä jaksot dubattiin englanniksi ja osat yhdistettiin yhdeksi tunnin mittaiseksi elokuvaksi ja julkaistiin Amerikassa ja Euroopassa 9. syyskuuta 1999, samana päivänä jolloin Sega Dreamcast ja Sonic Adventure julkaistiin Amerikassa. Elokuva jälkiäänitettiin suomeksi vuonna 2011, jonka toteutti harrastajaryhmä Dubbinaattorit.


title: Sonic the Hedgehog: The Movie

text: Toisin kuin pelit ja sarjakuvat, elokuva sijoittuu Planet Freedomille (suom. Vapauden Planeetta), jolla on useita eri alueita, kuten Land of Sky ("Taivasmaa") ja Land of Darkness ("Pimeyden Maa"), jotka ovat elokuvan pääasialliset tapahtumapaikat. Elokuva alkaa "Taivasmaasta".


title: Sonic the Hedgehog: The Movie

text: Sonic saa kutsun presidentin talolle. Paikalle saavuttuaan hän kohtaa Tri. Ivo "Eggman" Robotnikin, joka on ottanut presidentin ja hänen tyttärensä panttivangikseen. Sonic joutuu tekemään hänelle palveluksen: jättimäinen mecha ilmaantui Eggmanin (dubbauksessa Robotnikin) utopiaaan Eggmanlandiin (dubbauksessa Robotropolikseen), karkotti Eggmanin ja sabotoi robottigeneraattorin, joka uhkaa räjähtää alle päivässä. Eggman pyytää Sonicia menemään Pimeyden Maahan ja pysäyttämään tämän generaattorin. Sonic suostuu ja perille päästyään kohtaa Black Eggmanin (dubbauksessa Metal Robotnik), joka osoittautuu Eggmaniksi. Hän huijasi Sonicin tukikohtaansa kopioidakseen hänen muistinsa ja kysynsä hänen uuteen robottiinsa, Hyper Metal Soniciin ja valloittaakseen Vapauden planeetan sen avulla.


title: Sonic the Hedgehog: The Movie

text: Sonic rentoutuu rannalla kotinsa edustalla, kun Tails lähtee kokeilemaan suihkumoottorikäyttöistä lainelautaansa kysyen tahtooko Sonic kokeilla tätä. Sonic kieltäytyy tästä, koska ei pidä vedestä eikä osaa uida. Tailsin temppuillessa laudallaan hän kohtaa Old Man Owlin ("Pöllö-vanhuksen") raketillaan, joka kaataa vahingossa Tailsin lainelaudan. Hänen rakettinsa on hajoamispisteessä. Tails lentää hänet kiinni ja asetuttuaan raketin siivelle hän huomaa heidän olevan törmäyskurssilla kohti kallioseinään. Sonic pelastaa heidät törmäykseltä ja pöllö-vanhus muistaa hädin tuskin asiansa. Taivasmaan presidentti tahtoo Sonicin luokseen heti. Heidän saavuttuaan presidentin talolle ja yllättyvät Eggmanin ottaneen presidentin ja hänen tyttärensä, Saran, panttivangeikseen. Eggman kertoo Sonicille hänen Eggmanlandissa, Pimeyden Maassa, sijaitsevan kaupunkinsa on vallannut valtava mekaaninen Black Eggman, joka sabotoi robottigeneraattorin ylikuormittamalla sen. Generaattori räjähtäisi tuhoten koko planeetan seuraavaan aamuun mennessä. Saavutettuaan Sonicin luottamuksen Eggman antaa Tailsille navigaattorin. Kaksikko suuntaa Pimeyden Maahan Sonicin kaksitasoisella lentokoneella, Tornadolla lentääkseen pilvien alle kohti myrskyistä maankamaraa tehden sinne pakkolaskun. He saapuvat lopulta kaupungin raunioihin, joka muistutta New York Citya. Siellä he joutuvat taisteluun Black Eggmania vastaan. Knuckles sattuu osumaan lähistölle ja pelastaa molemmat pulasta ja liityy osaksi tiimiä tuhoamaan tämän metallisen hirvityksen.


title: Sonic the Hedgehog: The Movie

text: Sonic, Tails ja Knuckles etenevät kohti Eggmanlandin keskuksessa sijaitsevaa robottigeneraattoria. Generaattorin pysäyttävä vipu on liukuhihnan päällä ja Sonic yrittää kaikin voimin päästä sen luo. Tails ja Knuckles saavat vivun alas yhdessä. Samalla Sonic jää oudon valokuution vangiksi, joka "skannaa" hänet. Tämän jälkeen koko alue sortuu heidän edestään. Black Eggmanin romu nousee lattian läpi sinisen hehkun saattelemana. Romun sisältä paljastuvat Sara ja Eggman. Knuckles syyttää Saraa tapahtuneesta, joka purskahtaa itkuun osoittaen syyttävällä sormella Eggmania. Eggman näyttää Sonicille Hyper Metal Sonicin, Sonicin mekaanisen kopion ja pakottaa Sonicin taistelemaan tätä vastaan. Metal Sonic voittaa ensimmäisen erän vieden Sonicin mukanaan pois Eggmanlandista. Tails lentää heidän peräänsä, mutta Knuckles pysäyttää hänet. Yhdessä he palaavat rikkoutuneen Tornadon kanssa Taivasmaahan ja saavat selville Eggmanin todellisen suunnitelman. Metal Sonic pyrkii puhkaisemaan leijuvia mantereita yhdistävän jään ja vapauttamaan sen sisällä kulkevan magman, jotta jääsidokset sulaisivat ja mantereet ajautuisivat avaruuteen.


title: Sonic the Hedgehog: The Movie

text:
Sonic herää metsästä. Hän tajuaa Metal Sonicin tietävän kaiken, mitä hän tietää, tekee tai on tehnyt. Hän suuntaa presidentin talolle ja kuulee kaiken koskien tätä jäätikködilemmaa, jonka piti olla vain Knucklesin ja presidentin välinen asia. Sonic suuntaa suoraan kohti jäätiköitä ja Metal Sonicia. Tails ja Knuckles saapuvat paikalle korjatulla Tornadolla. Tällä välin Eggman yrittää kosia Saraa (Tri. Eggmanin päämääränä elokuvassa on tuhota maailma ja hallita sitä Saran kanssa). Sonic kohtaa Metal Sonicin uudelleen ja he taistelevat pitkään. Sara putoaa Eggmanin aluksen kyydistä, mutta Knucklesin onnistuu pelastaa hänet. Metal Sonic pitää Sonicia pinteessä, mutta Tails vapauttaa hänet hipaisemalla Metalia Tornadon siivenkärjellä. Eggman raivostuu ja ampuu Tailsin perään kaksi ohjusta, joista toinen osuu. Metal saa kuristusotteen Sonicista, mutta onneksi Tailsin onnistuu käyttää Eggmanin antamaa navigaattoria pysäyttämään Metal Sonic, antaen Sonicille tilaisuuden tehdä Spin Dash ja laukaista Metal Sonic kauemmas.
Samaan aikaan presidentti saapuu paikalle ilma-aluksellaan, joka törmää jääseinään lähelle magmapurkausta. Tails ja Knuckles yrittävät vapauttaa presidentin rikkomalla aluksen kabiinin, kunnes Sonicin iskemä Metal Sonic iskeytyy alukseen räjäyttäen sen. Pahoin vaurioutunut Metal Sonic pelastaa Presidentin. Sonic tajuaa, että Metal Sonicilla on myös tunteet, koska se on ohjelmoitu Sonicin persoonallisuudella ja ajatuksilla. Räjähdys lennättää Metalin kraatteriin. Kuorikerros hajoaa ja kraatteri alkaa täyttyä laavalla. Sonic yrittää pelastaa Metal Sonicin, mutta Knuckles estää Sonicia menemästä lähemmäs. Juuri kun Sonic on saamassa Metal Sonicin käteensä tämä työntää hänen kätensä pois. Metal Sonic ”sanoo” (Metal Sonic ei puhu) "There is only one real Sonic" ("On vain yksi oikea Sonic"). Sonic yrittää vielä pelastaa Metalin, mutta ei ehdi, ja Metal Sonic uppoaa laavaan sulaen. Lopuksi Eggman toteaa, että hänellä on edelleen Sonicin tiedot tallella levyllä uuden Metal Sonicin rakentamista varten. Toinen hänen ohjuksistaan tulee takaisin ja räjäyttää levykkeen. Kaikkia paitsi Eggmania naurattaa. Knuckles lyö Sonicia päähän (koska Sonic astui hänen päälleen taistelun tuoksinnassa) ja he alkavat jahdata toisiaan. Lopuksi kaikki seuraavat Sonicia, kunnes hän syöksähtää ruutuun.
Alkuperäistä japanilaista versiota on jouduttu siistimään, koska se on alun perin kohdennettu teini-ikäisille.
Kun Sonic ja Tails ensimmäistä kertaa kohtaavat "Black Eggmanin", alkuperäisessä versiossa (1996) Tails läimäyttää itseään takamukselle ja Sonic näyttää keskisormea solvatessaan Black Eggmania. Nämä ovat muutetut uudesta versiosta (1999) mm. muuttamalla keskisormi etusormeksi. Knucklesin jäädessä kiinni Black Eggmanin liimaan hän huutaa "Now I’m stuck!", alkuperäisessä versiossa hän huutaa "Shit!" teksteissä lukiessa "Oh No!" Myöhemmässä vaiheessa elokuvaa, kun Metal Sonic iskeytyy Eggmanin aluksen lattian läpi, Sara kutsuu Metalia perverssiksi (koska tämä vaikuttaa katsovan ylös hänen hameensa alle). Sonic, joka on synkronoinut itsensä Metal Sonicin kanssa, taas tuntee häpeää tai kipua, koska hänen nivusensa osui Eggmanin alukseen.
Eräässä kohtauksessa Tails tarrautuu vahingossa Saran rintoihin ja Knuckles huutaa hänelle "TAILS! I never thought you would stoop that low" ("Tails! Tuollaista en olisi sinusta uskonut!").


title: Sonic the Hedgehog: The Movie

text: Suomenkielisessä versio on dubattu vuonna 2011. Ääninäyttelijät esiintyvät vain taiteilijanimillään.


title: John Harvard (poliitikko)

text: John Harvard, PC, OM (4. kesäkuuta 1938 Glenboro, Manitoba – 9. tammikuuta 2016) oli kanadalainen toimittaja ja poliitikko. Hän toimi kansanedustajana Kanadan parlamentissa vuosina 1988–2004. Hänet nimitettiin Manitoban varakuvernööriksi vuoden 2004 parlamenttivaalien alla.


title: John Harvard (poliitikko)

text: Harvard toimi suuren osan urastaan radiojuontajana, vuosien 1957–1988 aikana. Hän juonsi suosittua "Talk Back" -ohjelmaa Winnipegissä sijaitsevalla CJOB-radioasemalla ja työskenteli Canadian Broadcasting Corporationin palveluksessa kahdeksantoista vuotta.


title: John Harvard (poliitikko)

text: Hänet valittiin Kanadan parlamenttiin neljä kertaa, vuosien 1988, 1993, 1997 ja 2000 vaaleissa. 7. huhtikuuta 2004 julkistettiin hänen nimittämisensä Manitoban varakuvernööriksi. Hän vannoi virkavalan 30. kesäkuuta. Virkakauden päätyttyä hänen seuraajansa Philip S. Lee astui virkaan 1. heinäkuuta 2009.


title: John Harvard (poliitikko)

text: Harvard kuoli syöpään 77-vuotiaana 9. tammikuuta 2016.


title: Smarhon

text: Smarhon (, IPA: [smarˈɣonʲ]) eli Smorgon (; ; ) on pienehkö kaupunki ja samanniminen piiri Hrodnan alueella Valko-Venäjän länsiosissa. Kaupungin väkiluku on 36 700 ja koko piirin 56 900.


title: Smarhon

text: Piirin eteläosien läpi kulkee pääkaupunki Minskistä luoteeseen Liettuan Vilnaan johtava tärkeä valtatie M7 (eurooppatie ) ja kaupungin kautta kulkee samansuuntainen rautatie. Kaupungissa on rautatieasema. Minsk sijaitsee Smarhonista maanteitse runsaan 110 kilometrin päässä kaakossa.


title: Smarhon

text: Smarhornin piirin eteläosissa sijaitsee Liettuan suuriruhtinaskunnan ja Puolan kuningaskunnan välisissä historiallisissa tapahtumissa merkittävä paikka, nykyinen Krevan kylä. Kivinen, nyttemmin raunioina oleva Krevan linna rakennettiin ilmeisesti sesti suuriruhtinas Gediminasin kaudella (1316–1341). Nykyisin tämä vain noin 1,5 kilometrin päässä Liettuan rajalta Vilnan suunnalta Minskiin johtavalta valtatieltä M7 (E28) sijaitseva Krevan linna on raunioina.


title: Smarhon

text: Smarhonissa on syntynyt muun muassa runoilija Abraham Sutzkever.


title: Suojeluskuntain päällystökoulu

text: Suojeluskuntain päällystökoulu, lyhenne SkPK, oli Tuusulaan perustettu Suomen suojeluskuntien päällystökoulutusta tarjoava oppilaitos. Kun suojeluskunnat lakkautettiin Moskovan välirauhan perusteella, siirtyivät sen kiinteistöt puolustusvoimien käyttöön. Suomen puolustusvoimat tarjosivat koulussa yliluutnanteille maavoimien kapteenikursseja, mikä antoi kelvollisuuden kapteenin sotilasarvoon ylentämiseksi.


title: Suojeluskuntain päällystökoulu

text: 19 upseerioppilasta Reserviupseerikoulun kurssilta numero 10 suoritti jakson 2. helmikuuta - 1. huhtikuuta 1926 Suojeluskuntain päällystökoulussa.


title: Suojeluskuntain päällystökoulu

text: Nykyään tiloja hallitsee Maanpuolustuskorkeakoulun alainen Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus.


title: Suojeluskuntain päällystökoulu

text: Tiloissa on Suojeluskuntain päällystökoulun ja taistelukoulun perinnetila.


title: Jakovahvuus

text: Jakovahvuus on se määrä puolustusvälineitä, joka joukolle kyetään jakamaan liikekannallepanossa sodan sattuessa. Käytännössä se voi tarkoittaa heikompaa varustusta ja vanhempaa aseistusta kuin mihin joukko on sotilaskoulutettu sen mukaan, miten tarpeelliseksi joukolle välineet katsotaan.


title: Jakovahvuus

text: Vanhoja aseita ja vähäisempiä määriä varusteita on mm. viime sodissa jaettu mm. selustassa toimiville joukoille ja niille joukoille, joiden pääaseistus ei koostu ajanmukaisista jalkaväkiaseista tai niitä tukevien tai huoltavien joukkojen aseista, vaan esimerkiksi viestijoukoille tai rannikkotykistön joukoille.


title: Glenboro

text: Glenboro on kylä Kanadassa, Manitoban provinssissa. Kylä sijaitsee noin 80 km kaakkoon Brandonin kaupungista. Glenboron väkiluku on 633 (2006). Kylän läheisyydessä on Spruce Woods Provincial Park luonnonpuisto, jossa on aavikkomaisia maisemia. Vaikka alueella onkin tuulenkasaamaa hiekkaa ja kaktuksia, niin todellinen aavikko se ei ole, sillä alueella sataa 300–500 mm vettä vuodessa (aavikon kuivuusrajana pidetään 250 mm).


title: Glenboro

text: Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli tiettävästi Pierre La Vérendrye joka kulki tutkimusmatkoillaan alueen läpi 1730-luvulla. Kaksi englantilaista turkiskauppiasta perustivat ensimmäisen linnoituksen vuonna 1768, perustettu "Pine Fort" nimettiin "Epinette Creek"in mukaan (ranskankielinen nimi Epinette tarkoittaa mäntyä, eli englanniksi Pine). Linnoitus sijaitsee nykyisen "Spruce Woods Provincial Park" luonnonpuiston rajojen sisällä.


title: Glenboro

text: Vuonna 1798 kanadalainen tutkimusmatkailija David Thompson vieraili alueella ja pani merkille alueen maanviljelyyn soveltuvan maaperän. Ensimmäisinä siirtolaisina alueella asettuivat Jonas Christie ja James Duncan vuonna 1879. Vuonna 1886 Canadian Pacific Railway ilmoitti rakentavansa rautatien alueen halki ja Jonas ja James päättivät luovuttaa osan omistamastaan maa-alueesta kylän perustamista varten. Vuonna 1885 viimeinen Assiniboinejokea pitkin kulkenut höyryläiva ajoi karille kylän lähettyvillä. Virallisen kylän aseman Glenboro sai vuonna 1950.


title: Sotatieteelliset erikoismuseot

text: Sotatieteelliset erikoismuseot ovat Suomessa erikseen määritellyt museot, joissa on sodankäyntiin liittyvää esineistöä ja aineistoa. Suomen sotatieteelliset erikoismuseot ovat:Sotatieteellisten erikoismuseoiden lisäksi Suomessa on runsaasti museoita tai varsinaista museoita pienempiä pysyviä näyttelyitä tai perinnehuoneita, joissa on sotiin liittyvää esineistöä.


title: Sotatieteelliset erikoismuseot

text: Tällaisiä kohteita ovat mm. Etelä-Karjalan museo, Evakkomuseo, G. A. Serlachius-museo, Hangon rintamamuseo, Heinolan kaupunginmuseo, , Helsingin Väestönsuojelumuseo, Hotelli Herttuan sotahistoriallinen näyttely, Huittisten museo, Hämeenlinnan kaupungin historiallinen museo, Ilmajoen museon Aallon patteriston perinnetalo, Imatran veteraani- ja lottamuseo, Isonkyrön Asemiesmuseo, Itsenäisyyden museo, Jalasjärven sotaveteraanien perinnetalo, Joensuun bunkkerimuseo, Joroisten maanpuolustusmuseo, Jyrkänkosken ulkomuseoalue, Järämä-Sturmbock Stellung, Jääkärimuseo, Jääkäriprikaatin perinnetila, Kainuun museo, Kalannin veteraanimuseo, Karijoen museo, Karstulan Lottamuseon Kruukkilan perinnetalo, Kempeleen kotiseutumuseo, Kollaa-museo, Kotiseutumuseo Ignatius, Kouvolan putkiradiomuseo, Kuhmoisten ase- ja varusmuseo, Kuhmon talvisotamuseo, Kuopion sotaveteraanimuseo, Kurikan museo, Kuuskajaskarin linnake, Kymenlaakson maakuntamuseo, Lapin maakuntamuseo, Lappajärven museo, Lohjan museo, Mannerheim-museo, Marskin maja, Miehikkälän Salpalinjamuseo, Muonion kotiseutumuseo, Mäntyharjun veteraanipuiston korsumuseo, Pajamäen perinnekeskus, Perniön museo, Peurungan korsumuseo, Pietarsaaren kaupunginmuseo, Pohjois-Karjalan museo Carelcum, Pohjois-Pohjanmaan museo, Porvoon museo, Päivölän kansanopiston Mannerheim-kokoelma. Rajakenraali Raappanan maja, Rajamuseo, Ristijärven suojeluskunta- ja lottanäyttely, Saarijärven museo, Suojeluskuntain päällystökoulun ja taistelukoulun perinnetila, Suomen ilmailumuseo, Suomen Jääkärimuseo, Säkylän talvi- ja jatkosotamuseo, Taidetila Jussi Vikainen, Taistelijan talo, Taivassalaon museo, Tammelan sotaveteraanimuseo, Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo, Tornionlaakson maakuntamuseo, Vaasan sotaveteraanimuseo, Vapauden hinta/Finlandia House (Lantana, Florida), Viestikeskus Lokki, Vimpelin suksitehdasmuseo, Viron vapaustaisteluiden museo/Lagedi, Viro.


title: David Thompson

text: David Thompson voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Viestikiltojen liitto

text: Viestikiltojen liitto on 3. maaliskuuta 1963 perustettu Suomen yhtätoista viestikiltaa edustava keskusliitto, jonka tarkoituksena on lisätä jäsentensä maanpuolustustahtoa ja viestimieshenkeä, vaalia viestialan perinteitä sekä tukea ja edistää jäsentensä vapaaehtoista maanpuolustustoimintaa. 2017 perustettu Päijät-Hämeen Viestikilta on hyväksytty Viestikiltojen liiton jäseneksi, kun taas 2018 on lakkautettu yhdistysrekisteristä Pohjois-Karjalan Viestikilta 2018 pidetyllä jäsenkokouksella. Pohjois-Karjalan Viestikillan perinnettä jatkaa radioamatööriyhdistys Pohjois-Karjalan Radioamatöörit ry.


title: Viestikiltojen liitto

text: Etelä-Savossa Mikkelissä toimii Kaakkois-Suomen Viestikilta ry. Mikkelin varuskuntaan siirrettiin 1979 Kouvolan varuskunnasta 3. Erillinen Viestikomppania, joka lakkautettiin. Mikkeliin Karkialammille perustettiin maavoimaesikunta, jossa on myös viestisuunnitteluosia.Mikkelissä toimii Mikkelin Seudun Radioamatöörit ry, joka suunnittelee ja toteuttaa yhdessä Pieksämäen Radioamatöörit ry:n kanssa Etelä-Savon varaverkkoa Mikkelin kaupungin Etelä-Savon pelastuslaitoksen kanssa. Mikkelin Seudun Radioamatöörit ry:ssä on jäseninä myös Kaakkois-Suomen Viestikillan jäseniä. Kaakkois-Suomen Viestikilta tekee radioperinnetyötä ja on mukana toisen maailmansodan jatkosodan aikaisen viestikeskus Lokin ylläpitämisessä.


title: Viestikiltojen liitto

text: Kaakkois-Suomen Viestikilta ry:n puheenjohtajina on toiminut mm. yli-insinööri Jorma Suomalainen. Kaakkois-Suomen Viestikillan nykyinen puheenjohtaja on insinöörimajuri evp Tapio Teittinen.Pohjois-Karjalan Viestikilta ry lakkautettiin jäsenkokouksen päätöksellä 2018. Sen perinnettä jatkaa Pohjois-Karjalan Radiokerho. Pohjois-Karjalassa oli aikaisemmin Pohjois-Karjalan Prikaati, jonka ja telelaitoksen toimintaan Pohjois-Karjalan Viestikilta ry:n toiminta aikaisempina vuosikymmeninä perustui.


title: Ego Anthem

text: Ego Anthem on suomalaisen metalliyhtyeen Tracedawnin toinen studioalbumi. Se julkaistiin Suomessa 24. syyskuuta 2009.


title: Ego Anthem

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 29.


title: Ego Anthem

text: Sävellyksistä vastaavat Tuomas Yli-Jaskari, Perttu Kurttila, Pekko Heikkilä sekä yhtyeen entinen kitaristi Jeremy Qvick. Sanoituksista vastaa pääosin Antti Lappalainen lukuun ottamatta kappaletta "Brain Attack", jonka sanoituksista vastaa Pekko Heikkilä.


title: Poljuško-pole

text: Poljuško-pole () on neuvostovenäläinen laulu. Laulun on säveltänyt Lev Knipper ja sanoittanut Viktor Gusev vuonna 1933. Suomeksi laulu tunnetaan nimellä Kasakkapartio. Englanninkielistä versiota () on tehnyt länsimaissa tunnetuksi muun muassa Ivan Rebroff.


title: King Edward VII -luokka

text: King Edward VII -luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston kahdeksan taistelulaivan muodostama alusluokka, joka laskettiin vesille vuosina 1903-1905.


title: King Edward VII -luokka

text: Vuosien 1892-1893 laivasto-ohjelmasta alkaen aina vuosien 1900-1901 laivasto-ohjelmaan asti oli Britannian kuninkaallisen laivaston suurta rakennuskautta. Kaikki Sir William Whiten suunnittelemien ensimmäisen luokan taistelulaivojen alusten pääaseina oli neljä 12 tuuman (305 mm) tykkiä perään- ja keulaan sijoitetuissa kaksoistykkitorneissa tai oikeammin katetuissa barbeteissa. Alusten apuaseina oli kaksitoista kuuden tuuman (152 mm) tykkiä keskilaivaan pää- ja yläkansille sijoitetuissa kasemateissa. Alukset olivat siten yhdessä maailmanmerien valtiaita ja useat ulkovaltojen suunnittelijat kopioivat niissä toteutettuja innovaatioita. Ulkoisesta samankaltaisuudesta huolimatta alusluokissa toteutettiin erilaisia parannuksia kuten viimeiset Majestic-luokan alukset kykenivät lataamaan tykkinsä ilman latausasemaan siirtämistä, vuosien 1896-1897 Canopus-luokka varustettiin Krupp-panssaroinnilla sekä vesiputkihöyrykonein ja vuosien 1897-1898 Formidable-luokassa otettiin käyttöön paksumpi panssari sekä parannellut tykkimallit.


title: King Edward VII -luokka

text:
Vuonna 1897 ulkovallat saivat kurottua etumatkan kiinni. 1890-luvun lopulla Ranskan merivoimien alusten 12 tuumaiset oli sijoitettu torneihin, mutta alukset olivat pienempiä kuin brittien vastaavat ja niiden apuaseet olivat keveämpiä. Venäjä valmisti joitakin loistavia aluksia lukuisten heikompien ohella. Yhdysvallat ei ollut muodostanut aluksistaan yhtä kiinteitä luokkia kuin britit, mutta he pyrkivät luomaan laivastolleen riittävän määrän vahvasti panssaroituja ja aseistettuja aluksia. Italia, jolla oli käytössään runsaasti brittiteknologiaa, kärsi rahoitusvaikeuksista kyeten valmistamaan ainoastaan kaksi hidasta toisen luokan taistelulaivaa 1890-luvun alussa. Maa teki kuitenkin 1896-1897
aiemmasta politiikastaan poiketen päätöksen kahdesta suuresta, erittäin raskaasti aseistetusta ja nopeasta taistelulaivasta. Periaattessa "Benedetto Brin" ja "Regina Margherita" olivat vain hieman suurempia kuin Canopus-luokan alukset, mutta nopeampia, raskaammin panssaroituja sekä samoin aseistettuja lisättynä neljällä 8 tuuman tykillä.


title: King Edward VII -luokka

text: Helmikuussa 1899 (lähes budjettikauden lopulla) Amiraliteetti tilasi Vickersiltä koeammuntoihin prototyypin 7,5 tuuman tykistä. Kaliiperi oli laivastolle uusi ja se vastasi Ranskan merivoimien käytössä olevaa 194 millimetrin tykkiä. Kahdeksan tuuman tykkiin nähden suunnitellulla tykillä oli etunaan se, että sillä voitiin korvata kuusituumaiset yhden suhde kahteen. Samoin ammusten kuljettaminen oli mahdollista kahdella miehellä.


title: Harald Herlin

text: Bror Harald Herlin (30. elokuuta 1874 Helsinki – 25. heinäkuuta 1941) oli suomalainen insinööri ja teollisuusmies.


title: Harald Herlin

text: Herlinin vanhemmat olivat kauppias Gustaf Albert Herlin ja Hanna Wecksell. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 ja valmistui insinööriksi 1898. Herlin teki opintomatkoja Saksaan, Itävaltaan ja Englantiin vuosina 1900–1904.


title: Harald Herlin

text: Herlin oli Helsingin kaupungin rakennuskonttorin ja vesijohtolaitoksen apulaisinsinöörinä 1898–1904 ja "Vesijohtoliike Oy":n johtajana 1904–1920. Hän toimi Helsingin Laivatelakka Oy:n johtajana 1912–1928 ja Suomen Sähkö Oy Gottfrid Strömbergin johtajana 1924–1929. Strömbergin palveluksessa ollessaan Herlin laati tappiolliselle yritykselle tervehdyttämisohjelman jonka avulla yhtiö saatiin neljässä vuodessa kannattavaksi.


title: Harald Herlin

text: Vuonna 1924 Herlin osti Strömbergin omistaman hissejä valmistaneen Kone Oy:n. Kone Oy:n edeltäjä "Koneliike Tarmo" oli perustettu 1905 ja se oli harjoittanut käytettyjen koneiden ostoa, myyntiä ja korjausta. Strömberg osti vuonna 1910 liikkeen ja muodosti siitä Kone Oy -nimisen tytäryhtiön. Ensimmäisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti sotatarvikkeita Venäjän armeijalle mutta se kärsi pahoja taloudellisia tappioita Venäjän vallankumouksen jälkeen kun tarviketoimitukset jäivät maksamatta. Sodan jälkeen Kone Oy aloitti pienimuotoisen hissien lisenssivalmistuksen.


title: Harald Herlin

text: Harald Herlin toimi Kone Oy:n johtokunnan puheenjohtajana 1924–1941. Vuodesta 1932 yhtiön toimitusjohtajana oli hänen poikansa Heikki H. Herlin. Kone Oy osti 1926 Sörnäisten rantatien varrella sijainneen Kokos Oy:n entisen saippuatehtaan ja aloitti sen tiloissa hissien valmistuksen. Tehtaan valmistusohjelmaan tulivat 1930-luvulla hissien ohella myös nosturit ja kuljetuslaitteet. Kone Oy valmisti itse myös hisseissä käytetyt sähkömoottorit. 1930-luvun lopulla Kone Oy valmisti noin 250 hissiä vuodessa ja työntekijöitä oli 300–400 välillä. Yhtiö aloitti 1930-luvulla myös tuotteidensa viennin ulkomaille mikä siihen aikaan oli harvinaista suomalaisessa metalliteollisuudessa. Kone Oy:n hissitehdas toimi Sörnäisten rantatiellä aina vuoteen 1967 jolloin hissien valmistus siirtyi Hyvinkäälle.


title: Harald Herlin

text: Harald Herlin hankki 1912 Thorsvikin kartanon Kirkkonummelta tilanomistaja Feodor Teriehoffin konkurssipesän huutokaupasta ja hän omisti kartanon kuolemaansa saakka.


title: Harald Herlin

text: Harald Herlin oli naimisissa vuodesta 1900 kansakoulunopettaja Minna Westerlundin kanssa. Heidän poikansa Heikki H. Herlin jatkoi Kone Oy:n johdossa isänsä jälkeen.


title: Harald Herlin

text: Aalto-yliopiston pääkirjasto nimettiin marraskuussa 2016 Harald Herlinin kunniaksi Harald Herlin -oppimiskeskukseksi


title: Stefan Majewski

text: Stefan Majewski (s. 31. tammikuuta 1956 Bydgoszcz, Puola) on puolalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Vuodesta 2009 lähtien hän on toiminut Puolan alle 23-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajana.


title: Stefan Majewski

text: Majewski loi pitkän peliuran Puolassa ja Saksassa. Hän aloitti kotikaupunkinsa Bydgoszczin seuroissa 1970-luvulla, mutta teki lopullisen läpimurtonsa Legia Varsovassa 1979–84. Hän oli voittamassa seuran kanssa kahta Puolan cupin mestaruutta 1980 ja 1981. Legiasta hän siirtyi 1984 Saksan Bundesliigaan 1. FC Kaiserslauterniin. Majewski pelasi Saksassa neljä kautta, joista viimeisen 2. Bundesliigan jumboksi jääneessä DSC Arminia Bielefeldissä.


title: Stefan Majewski

text: 1988 Majewski siirtyi kyproslaiseen Apollon Limassoliin palaten yhden kauden jälkeen takaisin Saksaan. Hän lopetti uransa Freiburger FC:n joukkueessa 1993. Puolan maajoukkueessa Majewski pelasi 40 maaottelua tehden niissä 4 maalia. Hän oli mukana MM-pronssilla 1982 ja toiselle kierrokselle päättyneissä MM-kisoissa 1986. Majewski aloitti valmennusuransa Freiburger FC:n juniorivalmentajana 1990. Varsinaisen päävalmentajadebyyttinsä hän teki 1994 Polonia Varsovassa. Pesti jäi lyhyeksi seuran vajottua putoamiskamppailuun Ekstraklasassa. Hän palasi seuraan kuitenkin 1995 ja nosti seuran takaisin pääsarjaan kauden 1995/96 päätteeksi.


title: Stefan Majewski

text: 1997 Majewski palasi jälleen Saksaan ja valmensi kaksi kautta 1. FC Kaiserslauternin amatöörijoukkuetta. 1999 hän palasi kotimaahansa ja siirtyi Amica Wronkin päävalmentajaksi. Wronkissa hän teki lopullisen läpimurtonsa valmentajana luotsaten seuran Puolan cupin voittoon kaksi kertaa. Hän sai potkut kesken kauden 2000/01.


title: Stefan Majewski

text: Amica-potkujensa jälkeen Majewski jatkoi uraansa Zagłębie Lubinin päävalmentajana. Pesti jäi yhden kauden mittaiseksi ja 2002 ura jatkui Świt Nowy Dwór Mazowieckissa. 2002–2003 Majewski toimi Puolan maajoukkueen apuvalmentajana palaten sen jälkeen jälleen Amica Wronkiin.


title: Stefan Majewski

text: Heinäkuussa 2004 Majewski siirtyi Amicasta Widzew Łódźiin. Hän valmensi seuraa kaksi kautta Puolan II-Ligassa. Pesti huipentui nousuun kauden 2005/06 jälkeen, mutta Majewski sai menestyksetä huolimatta jättää tehtävänsä seurassa.


title: Stefan Majewski

text: Lokakuussa 2006 Majewski palasi valmennustehtäviin siirtyen Cracovia Krakovan päävalmentajaksi. Majewskin johdolla Cracovia sijoittui kauden 2006/07 päätteeksi hienosti Ekstraklasassa neljänneksi ja seuraavallakin kaudella se oli seitsemäs. Kausi 2008/09 alkoi kuitenkin kehnosti ja Majewski sai lokakuussa 2008 potkut tehtävistään.


title: Stefan Majewski

text: Vuonna 2009 Majewski siirtyi Puolan jalkapalloliiton palvelukseen alle 23-vuotiaiden maajoukkueen valmentajaksi. Syyskuussa 2009 hänestä tuli A-maajoukkueen päävalmentaja käynnissä olleiden MM-karsintojen ajaksi. Majewskin johdolla Puola hävisi molemmat viimeisistä karsintaotteluistaan. Lokakuussa 2009 Franciszek Smudasta tuli uusi maajoukkuevalmentaja ja Majewski jatkaa alle 23-vuotiaiden maajoukkueen peräsimessä.


title: Heikki H. Herlin

text: Heikki Hugo Herlin (7. helmikuuta 1901 Helsinki – 21. elokuuta 1989 Kirkkonummi) oli suomalainen vuorineuvos ja teollisuusjohtaja.


title: Heikki H. Herlin

text: Heikki Herlinin vanhemmat olivat insinööri Bror Harald Herlin ja Minna Westerlund. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1919. Hän olisi halunnut maanviljelijäksi, mutta aloitti tekniikan opinnot isänsä toivomuksesta ja valmistui koneenrakennusalan diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1924. Herlin harjoitti vielä jatko-opintoja Columbian yliopistossa New Yorkissa Yhdysvalloissa 1927–1928.


title: Heikki H. Herlin

text: Herlin työskenteli Brown Boveri & Cie:n Mannheimin tehtaalla Saksassa 1925–1926, toimi piirtäjänä useissa koneenrakennusalan yrityksissä Yhdysvalloissa, suunnittelijana Suomen Sähkö Oy Gottfr. Strömbergillä ja Kone Oy:ssä sekä oli Kone- ja Siltarakennus Oy:n separaattoritehtaan teknillisenä johtajana 1929–1932.


title: Heikki H. Herlin

text: Vuodesta 1932 Herlin toimi isänsä vuonna 1924 ostaman hissejä valmistaneen Kone Oy:n toimitusjohtajana. Kone Oy:llä oli oma tehdas Sörnäisten rantatien varrella. Tehtaan valmistusohjelmaan tulivat 1930-luvulla hissien ohella myös nosturit ja kuljetuslaitteet. Kone Oy valmisti itse myös hisseissä käytetyt sähkömoottorit. 1930-luvun lopulla Kone Oy valmisti noin 250 hissiä vuodessa ja työntekijöitä oli 300–400 välillä. Yhtiö aloitti 1930-luvulla myös tuotteidensa viennin ulkomaille mikä siihen aikaan oli harvinaista suomalaisessa metalliteollisuudessa.


title: Heikki H. Herlin

text: Sodan jälkeen Kone Oy kasvoi voimakkaasti, kun sen valmistamia nostureita ja kuljetuslaitteita vietiin Neuvostoliittoon sotakorvauksina. Neuvostoliiton vienti jatkui myös sotakorvausten päätyttyä ja 1960-luvulla Kone Oy oli jo Suomen kymmenen suurimman metalliteollisuusyrityksen joukossa.


title: Heikki H. Herlin

text: Heikki Herlin oli Koneen toimitusjohtajana vuoteen 1964 saakka jolloin häntä seurasi paikalle hänen poikansa Pekka Herlin. Heikki Herlin toimi myös Koneen hallituksen puheenjohtajana 1941–1987. Kone Oy:n kansainvälistyminen alkoi vasta Pekka Herlinin kaudella vaikka yhtiön ensimmäinen ulkomainen tytäryhtiö olikin perustettu jo 1957.


title: Heikki H. Herlin

text: Heikki Herlin oli Suomen ja Neuvostoliiton välisen tieteellis-teknisen yhteistoimintakomitean jäsenenä 1961–1970 ja Suomen metalliteollisuusyhdistyksessä johtokunnan jäsenenä 1938–1965 sekä yhdistyksen varapuheenjohtajana 1945–1956. Herlin sai vuorineuvoksen arvon 1953 ja hän oli Helsingin ja Rostockin yliopistojen kunniatohtori. Herlin oli perustamassa Euroopan Kulttuurisäätiön Suomen osastoa ja Koneen omaa säätiötä. Lisäksi Heikki Herlin oli mukana perustamassa kristillistä Vihreän Keitaan säätiötä.


title: Heikki H. Herlin

text: Heikki Herlin oli naimisissa vuodesta 1930 sairaanhoitaja Anna Maria Oittisen kanssa. Heille syntyi tytär Minna Mirjami eli Minnami ja poika Pekka Herlin.


title: Heikki H. Herlin

text: Herlin omisti isänsä jälkeen Thorsvikin kartanon Kirkkonummella ja asui siellä perheineen. Herlinin harrastuksiin kuului Kirkkonummen paikallishistorian ja henkilöhistorian tutkimus sekä sukututkimus. Herlinin aloitteesta ja Koneen säätiön tuella julkaistiin 1971 uudistettu painos Sursillien suvun historiateoksesta "Genealogia Suursillianasta". Herlin tutki myös omien vanhempiensa ja vaimonsa suvun sukuhistoriaa ja julkaisi ne kaksiosaisena teoksena "Harald Herlin esi- ja jälkipolvien saatossa I–II" vuosina 1974–1975.


title: Heikki H. Herlin

text: Herlin koki voimakkaan uskonnollisen herätyksen 1930-luvulla ja toimi MRA-liikkeessä (Moral Re-Armament, Moraalinen varustautuminen), kunnes otti siihen etäisyyttä 1950-luvun puolivälissä.


title: Esa Korhonen

text: Esa Korhonen (s. 4. tammikuuta 1944) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Esa Korhonen

text: Laitapuolustajana pelannut Korhonen edusti uransa ajan vuosina 1963–1976 Kokkolan Palloveikkoja 1. divisioonassa ja mestaruussarjassa. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1969. Kaikkiaan Korhonen pelasi kymmenen kauden aikana 185 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki kolme maalia.


title: Esa Korhonen

text: Korhonen pelasi maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1970.


title: Dav Pilkey

text: Dav Pilkey, oik. David Murray Pilkey, Jr. (s. 1966 Cleveland, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen lastenkirjailija ja kuvittaja. Hän on julkaissut vuodesta 1987 lähtien useita kymmeniä kirjoja, joiden joukossa on myös lasten tietokirjoja. Hän on käyttänyt myös kirjailijanimeä Sue Denim, joka on sanaleikki englannin sanasta "pseudonym" (suom. salanimi). Hänet tunnetaan ehkä parhaiten kirjasarjoista "Dumb Bunnies", "Big Dog and Little Dog", "Dragon" ja "Captain Underpants", (suom. "Kapteeni Kalsari").


title: Dav Pilkey

text: Pilkeyn kirjoitustyyliä voi kuvata suoraviivaiseksi, eläväksi kerronnaksi, joka sisältää runsaasti sanaleikkejä ja vitsejä. Osa hänen kirjoistaan on kirjoitettu runomuodossa. Hän on myös kuvittanut Adolph J. Moserin, Jerry Segalin ja Angela Johnsonin kirjoja.


title: Ardarik

text: Ardarik (k. noin 460) oli gepidien kuningas ja yksi Attilan luotetuimmista vasalleista. Attilan kuoltua Ardarik johti gepidien ja useiden muiden hunnien alistamien kansojen kapinaa. Ardarikin joukot löivät Attilan pojan Ellakin johtamat hunnit vuonna 455 Nedao-joen taistelussa.


title: Romaaninen filologia

text: Romaaninen filologia tarkoittaa terminä perinteisesti kaikkien latinasta periytyvien romaanisten kielten, kuten ranskan, italian, espanjan ja portugalin, tutkimusta. Filologia tarkoittaa suppeassa merkityksessä kielihistoriallisten tekstien tutkimusta. Oppiaineena se tarkoittaa laajemmin kielen, tekstien ja kulttuurien välistä yhteyttä.


title: Romaaninen filologia

text: Nykyisin Suomen yliopistoista ainoastaan Jyväskylän yliopistossa on oppiaineen nimenä romaaninen filologia. Oppiaine keskittyy ranskan kieleen ja ranskankieliseen kulttuuriin romaanisen kielialueen kontekstissa. Muissa yliopistoissa oppiaineen nimi vaihtelee. Helsingin yliopistossa oppiaineena on ranskalainen filologia. Yliopistossa on kuitenkin ollut romaanisen filologian professuuri. Turun yliopistossa oppiaine kulki alun perin nimellä romaaniset kielet ja oppiaineen professori vastasi myös espanjan ja italian perusopinnoista. Romaaninen filologia oli oppiaineen nimenä vuodesta 1962 aina 1990-luvulle saakka, jolloin nimi muutettiin ranskan kieleksi ja kulttuuriksi. Vuodesta 2005 oppiaineena on ollut ranskan kieli. Tampereen yliopistossa oppiaineena on ranskan kieli.


title: Romaaninen filologia

text: Romaanista filologiaa/ranskan kieltä opiskelleet työskentelevät usein kieltenopettajina.


title: Ismo Korhonen

text: Ismo Korhonen (s. 10. helmikuuta 1962 Suonenjoki) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Ismo Korhonen

text: Maalivahtina pelannut Korhonen edusti uransa ajan lahtelaista Kuusysiä vuosina 1979–1991. Hänen aloittaessaan Kuusysi pelasi 1. divisioonassa, mutta seura nousi mestaruussarjaan kaudeksi 1982. Korhonen voitti heti nousun jälkeen Suomen mestaruuden ja vielä neljä lisää vuosina 1984, 1986, 1989 ja 1991. Suomen Cupin hän voitti kahdesti, 1983 ja 1987. Kaikkiaan Korhonen pelasi kymmenen kauden aikana 234 pääsarjatason ottelua.


title: Ismo Korhonen

text: Korhonen pelasi maajoukkueessa vuosina 1983–1986 yhteensä seitsemän maaottelua.


title: Ismo Korhonen

text: Korhonen toimi pelaajauran jälkeen Kuusysin maalivahtivalmentajana 1995 asti ja vuonna 2007 hänet valittiin FC Kuusysin puheenjohtajaksi. Ammatikseen hän työskentelee vakuutusalalla.


title: Matti Korhonen (jalkapalloilija)

text: Matti Korhonen (s. 17. toukokuuta 1938) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Matti Korhonen (jalkapalloilija)

text: Maalivahtina pelannut Korhonen edusti urallaan Helsingin Palloseuraa 1959–1963 ja 1967 sekä Rosenlewin Urheilijoita 1964–1966. Hän voitti Helsingin Palloseurassa Suomen Cupin 1962. Kaikkiaan Korhonen pelasi viiden kauden aikana 67 pääsarjatason ottelua.


title: Matti Korhonen (jalkapalloilija)

text: Korhonen pelasi maajoukkueessa vuosina 1962–1963 kaksi A- ja kolme B-maaottelua.


title: Tuovi Koskinen

text: Tuovi Koskinen (s. 9. lokakuuta 1897) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Tuovi Koskinen

text: Puolustajana pelannut Koskinen edusti urallaan Viipurin Susia ainakin vuosina 1923–1928 ja 1931–1934. Kaikkiaan hän pelasi vuonna 1930 alkaneessa mestaruussarjassa kolmen kauden aikana 24 ottelua. Koskinen pelasi maajoukkueessa vuosina 1923–1928 yhteensä yhdeksän maaottelua.


title: Pekka Kosonen

text: Pekka Kosonen (s. 30. joulukuuta 1946) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Pekka Kosonen

text: Puolustajana pelannut Kosonen edusti urallaan Lahden Reipasta mestaruussarjassa 1965–1977 ja Lahden Palloseuraa alemmilla sarjatasoilla 1978–1981. Hän voitti Reippaassa kaksi Suomen mestaruutta 1967 ja 1970 sekä Suomen Cupin viidesti perättäin vuosina 1972–1976. Kaikkiaan Kosonen pelasi 13 kauden aikana 208 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 16 maalia.


title: Pekka Kosonen

text: Kosonen pelasi maajoukkueessa vuosina 1971–1972 yhteensä yhdeksän maaottelua.


title: Viljo Kuhlberg

text: Viljo Kalervo Kuhlberg (1. syyskuuta 1910 Helsinki – 1. lokakuuta 1944 Tornio) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Viljo Kuhlberg

text: Hyökkääjänä 10-paikalla (WM-järjestelmä) pelannut Kuhlberg edusti uransa ajan Helsingin Palloseuraa 1928–1937. Hän voitti seurassa neljä Suomen mestaruutta vuosina 1929, 1932, 1934 ja 1935. Kaikkiaan Kuhlberg pelasi kahdeksan mestaruussarjakauden aikana 70 ottelua, joissa hän teki 39 maalia.


title: Viljo Kuhlberg

text: Kuhlberg pelasi maajoukkueessa vuosina 1929–1930 yhteensä viisi maaottelua.


title: Viljo Kuhlberg

text: Siviilielämässä Kuhlberg asui vuonna 1937 päättyneen urheilu-uran jälkeen Keski-Suomessa, jossa toimi SOK:n Vaajakosken tehtailla naulatehtaan konttoripäällikkönä vuodesta 1939.


title: Viljo Kuhlberg

text: Kapteeni Viljo Kuhlberg kaatui 1.10.1944 Lapin Sodan Tornion maihinnousussa yksikkönsä 11./JR 11 riveissä. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsingissä.


title: Heikki Kultti

text: Heikki Ilmari Kultti (28. maaliskuuta 1916 Tampere – 19. joulukuuta 1994 Vaasa) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Heikki Kultti

text: Tukimiehenä pelannut Kultti edusti urallaan Vaasan Palloseuraa 1935–1939 ja 1946–1948. Kaikkiaan hän pelasi kuuden kauden aikana 48 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki kolme maalia. Kultti pelasi maajoukkueessa vuosina 1938–1939 kaksi maaottelua.


title: Väinö Kultti

text: Väinö Kultti (12. joulukuuta 1917 – 20. maaliskuuta 1988) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Väinö Kultti

text: Laitahyökkääjänä pelannut Kultti edusti koko uransa ajan Vaasan Palloseuraa 1937–1950. Hän voitti seurassa kaksi Suomen mestaruutta vuosina 1945 ja 1948. Kaikkiaan Kultti pelasi 11 kauden aikana 142 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 36 maalia.


title: Väinö Kultti

text: Kultti pelasi maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1943.


title: Kiintopiste (maanmittaus)

text: Maanmittauksessa kiintopiste on maastoon pysyvästi merkitty maastonkohta, jonka sijainti tai korkeus on tarkasti määritetty suhteessa muihin kiintopisteisiin tai tiettyyn koordinaatistoon. Merkkinä voi olla esimerkiksi pultti kalliossa tai kadun pinnassa, maston tai majakan huippu, tai valtakunnan rajapyykki. Kiintopisteitä käytetään lähtökohtana, kun määritetään muiden maastonkohtien sijainteja tai korkeuksia. Kiintopiste voi olla tasokiintopiste, jolloin sen paikka tunnetaan tarkasti leveys- ja pituuspiirien suhteen, korkeuskiintopiste, jolloin sen paikka tunnetaan pystysuunnassa suhteessa keskimääräiseen merenpinnan tasoon tai teoreettiseen geoidiin, tai se voi olla molempia samanaikaisesti.


title: Kiintopiste (maanmittaus)

text: Suomessa valtakunnallista kiintopisterekisteriä pitää maanmittauslaitos. Kunnilla on omia kiintopisteverkkojaan.


title: Kiintopiste (maanmittaus)

text: Tasokiintopisteiden mittauksissa on aiemmin käytetty kolmiomittausta, kun taas nykyään käytetään erityisesti maanmittaustarkoitukseen suunniteltuja, tavallista tarkempia satelliittipaikannusmenetelmiä. Korkeuskiintopisteet on puolestaan määritetty vaaitsemalla.


title: Kiintopiste (maanmittaus)

text: Mittaustavoista johtuen kiintopisteen paikan epävarmuus on suurimmillaan korkeudessa. Vaakatasossa tarkkuus on parhaimmillaan millimetriluokkaa, samalla kun pystysuuntaan harvoin päästään laajemmalla alalla edes alhaisiin senttimetreihin, satelliittejakaan hyödyntäen.


title: Bundesautobahn 3

text: Bundesautobahn 3 (BAB 3), lyhyemmin Autobahn 3 (A 3), on 778 kilometriä pitkä luoteis–kaakkoissuuntainen moottoritie Saksassa. Lännessä BAB 3 jatkuu Haagista Alankomaiden halki länsi–itäsuuntaisesti Saksan rajalle kulkevana moottoritienä A 12 (Rijksweg 12). Bundesautobahn 3:n reitti kulkee Alankomaiden rajalta Itävallan rajalle Ruhrin alueen länsiosan, Düsseldorfin, Kölnin ja Frankfurt am Mainin kautta Baijeriin. Noin puolet väylästä sijaitsee Baijerissa, jonne se tulee Aschaffenburgin kohdalla ja jatkuu Nürnbergin ja Regensburgin kautta Passauhin. Subenin rajanylityspaikalla BAB 3 yhtyy Itävallan Innkreis Autobahniin, jonka reitti puolestaan jatkuu Pyhrn Autobahnina Itävallan halki Slovenian rajalle. BAB 3 sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Rheinland-Pfalzin, Hessenin, Baden-Württembergin ja Baijerin osavaltioissa. Baden-Württembergissä BAB 3:n ainoa liittymä on osavaltion pohjoisin kaupunki Wertheim.


title: Bundesautobahn 3

text: BAB 3 on suurimmaksi osaksi neli- tai kuusikaistainen. Liikennemäärien lisääntyessä nelikaistaisia osuuksia on kuusikaistaistettu. Kölnin alueella sekä Frankfurt am Mainin ja Offenbach am Mainin välillä tie on kahdeksankaistainen. Mönchhofin ja Wiesbadenin väli on seitsenkaistainen (Kölnin suuntaan neljä kaistaa ja Würzburgin suuntaan kolme).


title: Bundesautobahn 3

text: BAB 3:n ensimmäinen rakennusvaihe oli vuosina 1936–1940, jolloin rakennettiin moottoritie (Reichsautobahn, "valtakunnanmoottoritie") Oberhausenista Kölnin kautta Wiesbadeniin. 25-kilometrinen osuus Hildenin kohdalla avattiin liikenteelle 21. toukokuuta 1936. Osuus Köln–Mülheim–Siegburg (30 km) avattiin 17. joulukuuta 1937. Siebengebirgen liittymään moottoritie valmistui 15. joulukuuta 1938 ja Dierdorfiin 20. syyskuuta 1939. Tuolloisen Wiesbaden liittymän ja Limburgin pohjoisen liittymän välinen 48-kilometrinen osuus otettiin käyttöön 23. syyskuuta 1939. Osuuden kallein yksittäinen rakennelma oli puoli kilometriä pitkä ja 60 metriä korkea Lahntalin silta. Limburgista Dierdorfiin (41,5 km) moottoritie valmistui 15. kesäkuuta 1940. Nykyisen BAB 3:n pohjoisin osuus eli niin sanottu "Hollandlinie" ("Hollantilinja") rakennettiin vaiheittain 1939–1965.


title: Bundesautobahn 3

text: Rakennustyö Wiesbadenista etelään aloitettiin kesäkuussa 1950. Ensin valmistui 3,5-kilometrinen osuus Weilbachiin ja 10. heinäkuuta 1956 otettiin käyttöön 17,4-kilometrinen osuus Frankfurtin eteläiseen liittymään. Samana päivänä otettiin käyttöön myös BAB 3 / BAB 5 -moottoriteiden risteys eli Frankfurter Kreuz. 214-kilometristä osuutta Frankfurtista Erlangen-Tennenloheniin rakennettiin yhdeksän vuotta. Würzburgin läntiseen liittymään tie oli valmis 27. lokakuuta 1961. Schlüsselfeld–Nürnberg avattiin 19. joulukuuta 1963. Würzburgin ja Nürnbergin välillä oli rakentamatta vielä osuus Rottendorf–Schlüsselfeld (42 km), joka avattiin liikenteelle 26. marraskuuta 1964. Regensburgiin BAB 3 rakennettiin 1960-luvun aikana, jolloin moottoritieyhteys Alankomaista Rosenhofiin Regensburgin itäpuolelle oli kokonaisuudessaan valmis. Osuus Deggendorf–Passau valmistui vuoteen 1979 mennessä. Passaun eteläisestä liittymästä Itävallan rajalle BAB 3 oli valmis 1983. Kun osuus Straubing–Deggendorf saatiin valmiiksi 1984, moottoritie A 3 oli kokonaisuudessaan valmis.


title: Bundesautobahn 3

text: Bundesautobahn 3:n reitti on lähes yhtenevä Bundesstrasse 8:n kanssa, joka puolestaan noudattaa ikivanhaa Via Publican reittiä. Via Publicasta varhaisin asiakirjamaininta on vuodelta 839.


title: Bundesautobahn 3

text: Oberhausenin kohdalla on koekäytössä puolitoistakilometrinen osuus punertavansävyistä hiljaista asfalttia, joka lisäksi vähentää liikenteen synnyttämää vesiroisketta rankkasateiden aikana.


title: Bundesautobahn 3

text: Duisburgissa Kaiserbergin risteyksen eteläpuolella A 3 alittaa 15,5-hehtaarisen Duisburgin eläintarhan (Zoo Duisburg). Moottoritien päälle on rakennettu viherkansi, joka yhdistää eläintarhan itä- ja länsiosan. Eläintarhan vierailijoille A 3 on lähes huomaamaton. Erkrathissa Nordrhein-Westfalenin länsiosassa A 3 kulkee puolestaan kuuluisan Neanderin laakson halki.


title: Bundesautobahn 3

text: Vuonna 2005 tehdyn tutkimuksen mukaan kolme A 3:n osuutta on Saksan kymmenen vilkkaimmin liikennöidyn tieosuuden joukossa. Ainoastaan Berliinin kaupunkimoottoritiellä A 100 liikennekuormitus on vielä suurempi.


title: Petteri Kupiainen

text: Petteri Kupiainen (s. 26. helmikuuta 1960 Kuopio) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Petteri Kupiainen

text: Keskikenttäpelaajana ja puolustajana pelannut Kupiainen nousi Kuopion Palloseuran edustusjoukkueeseen 1978. Kahden kauden Kuopiossa vietetyn kauden jälkeen, syksyllä 1979, hän siirtyi belgialaiseen Club Bruggeen. Siirtyessään Bruggeen Kupiainen oli 19-vuotias ja siihen asti nuorin ulkomaille ammatikseen pelaamaan lähtenyt suomalainen. Kupiainen palasi Kuopion Palloseuraan kaudella 1981 ja edusti seuraa uransa päättymiseen, vuoteen 1989, asti. Hän voitti viimeisellä kaudellaan Suomen Cupin. Kaikkiaan Kupiainen pelasi Suomessa 11 kauden aikana 180 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki kahdeksan maalia. Belgian pääsarjassa hän pelasi 18 ottelua ja teki kolme maalia.


title: Petteri Kupiainen

text: Kupiainen pelasi maajoukkueessa vuosina 1979–1981 yhteensä 9 maaottelua.


title: John A. Bennett

text: John Arthur Bennett (10. huhtikuuta 1935 – 13. huhtikuuta 1961) oli Yhdysvaltain armeijan korpraali, joka kuoli viimeisimpänä Yhdysvaltain armeijan teloittamana henkilönä. Hänet oli tuomittu raiskauksesta ja murhan yrityksestä.


title: John A. Bennett

text: Bennett syntyi Virginiassa ja liittyi epilepsiasta huolimatta armeijaan 18-vuotiaana. Joulukuussa 1954 hän poistui tukikohdasta Itävallassa juopuneena etsiäkseen bordellia. Hän päätyi sittenkin raiskaamaan 11-vuotiaan tytön, joka palasi tekemästä jouluostoksia. Raiskattuaan tytön Bennett yritti hukuttaa tämän. Hän sai kuolemantuomion tammikuussa 1955. Muiden muassa uhri ja tämän vanhemmat vaativat John F. Kennedyä säästämään Bennettin teloitukselta, mutta tämä ei auttanut, vaan tuomittu hirtettiin Kansasissa huhtikuussa 1961.


title: John A. Bennett

text: Bennettin äiti kertoi Bennettin kuulleen lapsena öisin ääniä, joiden lähdettä hän nousi vuoteestaan usein etsimään. Hänen yönsä olivat olleet muutenkin vaikeita. Hän oli kärsinyt yöllisistä kauhukohtauksista. Hän oli jättänyt koulun seitsemännellä luokalla ja alkanut käyttää alkoholia sekä aspiriinia. Ennen armeijaan lähtemistään hän oli saanut lapsen avioliiton ulkopuolella.


title: Yrjö Kylmälä

text: Yrjö Kylmälä (20. syyskuuta 1911 Helsinki – 14. lokakuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Yrjö Kylmälä

text: Laitahyökkääjänä pelannut Kylmälä edusti urallaan Helsingin Tovereita 1930–1941. Hän voitti Tovereissa kolme SM-pronssia. Kaikkiaan Kylmälä pelasi kahdeksan kauden aikana 98 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 46 maalia.


title: Yrjö Kylmälä

text: Kylmälä pelasi maajoukkueessa vuosina 1934–1939 seitsemän maaottelua, joissa hän teki viisi maalia.


title: HMS Arethusa (1913)

text: HMS Arethusa oli Britannian kuninkaallisen laivaston Arethusa-luokan risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön elokuussa 1914.


title: HMS Arethusa (1913)

text: "HMS Arethusa" liitettiin palvelukseen otettaessa vasta muodostettuun Harwichin osastoon hävittäjien lippulaivaksi.


title: HMS Arethusa (1913)

text: Alus osallistui 28. elokuuta 1914 Helgolandin taisteluun, jolloin se oli kommodori Reginald Tyrwhittin lippulaivana. Se vaurioitui pahoin Saksan laivaston risteilijöiden SMS "Fraunlobin" ja SMS "Stettinin" osumista, minkä vuoksi alus jouduttiin hinaamaan takaisin satamaan. Alus osallistui 25. joulukuuta Cuxhaveniin suunnatun hyökkäysosaston suojaamiseen ja 24. tammikuuta 1915 Doggermatalikon taisteluun.


title: HMS Arethusa (1913)

text: "HMS Landtrail" hinasi huhtikuussa aluksen takaisin Heligoland Bightista sen törmättyä "HMS Undauntedin" kanssa. Telakalla alukselle asennettiin lentokoneiden lähtöalusta, joka poistettiin elokuussa. "HMS Arethusa" palasi kesäkuussa 1915 Harwichin osaston 5. Risteilijäviirikköön, jonka mukana se suojasi heinäkuussa Borkumin tehtyä vesilentokoneiskua.


title: HMS Arethusa (1913)

text: "HMS Arethusa" otti 9. elokuuta osaa Saksan laivaston miinalaivan "Meteorin" upottamiseen. Alus määrättiin edelleen elokuussa viirikön lippulaivaksi. Se osallistui 30. syyskuuta kolmen saksalaisen troolarin valtaamiseen. Toiset kolme troolaria vallattiin 7. lokakuuta.


title: HMS Arethusa (1913)

text: "HMS Arethusa" osui miinaan 11. helmikuuta 1916 Felixstowen edustalla. Miinojen asettajaksi on sanottu Saksan laivaston sukellusvenettä "UC-7". Saamiensa vaurioiden vuoksi alus kellui avuttomana, kunnes apu saapui. Aallokossa kuitenkin touvi katkesi, jolloin alus ajautui Cutlerin matalikolle. Matalikolla aluksen köli murtui, minkä jälkeen se upposi.


title: Skyroksenponi

text: Skyroksenponi on lähtöisin Skýroksen saarelta Kreikasta ja muistuttaa enemmän hevosta kuin ponia. Sen säkäkorkeus on normaalisti 94–120 cm ja sitä käytetään usein ratsu-, vaunu- ja kuormaponina. Tätä luonteeltaan usein uteliasta ponia käytetään myös lastenratsuna pienen koon takia.Skyroksenponit ovat melko sirorakenteisia ja hyviä hyppäämään.


title: Olavi Köykkä

text: Olavi Köykkä (s. 21. kesäkuuta 1943) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Olavi Köykkä

text: Hyökkääjänä pelannut Köykkä edusti urallaan Oulun Työväen Palloilijoita 1963–1967 ja 1970–1978 sekä ruotsalaista Halmstadia 1967, Upon Palloa 1968 ja Lahden Reipasta 1969. Kaikkiaan hän pelasi yhdeksän kauden aikana 171 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 60 maalia. Köykkä pelasi maajoukkueessa vuosina 1973–1975 kaksi maaottelua.


title: Marginaali-argumentti

text: Marginaali-argumentti on filosofinen argumentti, joka koskee eläinten moraalista arvoa. Sen mukaan, jos eläimillä ei ole moraalista arvoa rationaalisuuden puuttumisen tai muun normaaleilta ihmisiltä löytyvän psyykkisen ominaisuuden vuoksi, niin silloin moraalista arvoa ei voi olla monilla ihmisilläkään, kuten vastasyntyneillä, seniileillä, koomassa pysyvästi olevilla ja psyykkisesti vakavasti vammaisilla. "Moraalinen arvo" viittaa oikeuteen olla tulematta tapetuksi ja välttää kärsimystä, tai johonkin yleisempään vaatimuksen tulla kohdelluksi tietyllä tavalla.


title: Marginaali-argumentti

text: Nykyään marginaali-argumentti on yksi spesismiä vastustavien ihmisten yleisimmistä ja vahvimpina pitämistä argumenteista, ja sitä vastaan on esitetty vain vähän kritiikkiä huolimatta siitä, että se on tunnettu ja esitetty jo 200-luvulla.


title: Marginaali-argumentti

text: Viime aikoina argumentin on kuuluisasti tuonut esiin Peter Singer 1970-luvun puolivälissä. Daniel Dombrowskin mukaan saman argumentin on kuitenkin esittänyt jo Porfyrios 200-luvulla.


title: Marginaali-argumentti

text: Vasta-argumenttina on esitetty Lajille normaalius -argumenttia (Argument from Species normality, termin keksinyt David Graham), jonka on esittänyt Tibor Machan. Vauvojen tai vaikeasti vammaisten moraalista arvoa koskien Machan käyttää analogiaa rikkinäisestä tuolista:


title: Marginaali-argumentti

text: "...luokittelut ja kykyjen pitäminen jonkin ansioittajana riippuvat kyvykkyydestä tehdä tiettyjä yleistyksiä. Yksi tapa esittää tämä on muistuttaa, että rikkinäiset tuolit, vaikka eivät olekaan hyviä istumiseen, ovat edelleen tuoleja, eivät apinoita tai palmupuita. Luokittelut eivät ole jyrkkiä vaan järkeenkäypiä. Vaikka on ihmisiä, jotka jostain syystä väliaikaisesti tai pysyvästi - esim. nukkuessaan tai ollessaan koomassa - ovat vailla moraaliagenttiutta, yleensä ihmisillä on tuo ominaisuus, kun taas muilla eläimillä ei ole. Joten on järkevää ymmärtää heillä olevan oikeuksia, jotta heidän kapasiteettiaan arvostettaisiin ja tarvittaessa suojeltaisiin. Tämä ei päde muihin eläimiin."


title: Marginaali-argumentti

text: David Graham tulkitsee tämän tarkoittavan, että jos suurin osa lajin edustajista on moraaliagentteja, niin kaikilla jäsenillä on samat oikeudet ja suojaukset kuin lajilla. Lyhyesti: "Yksilön moraalinen arvo riippuu siitä mikä on normaalia tuon yksilön lajille.".


title: Marginaali-argumentti

text: James Rachels on vastannut Machanille, että jos hyväksytään ajatus siitä, että lajin yksilöitä tulee kohdella sen mukaan mikä on normaalia sille lajille, niin se tarkoittaisi, ettei simpanssin, joka jostain syystä olisi saavuttanut kyvyn lukea ja kirjoittaa, tulisi päästä yliopistoon opiskelemaan, koska kyseessä ei ole "normaali" käytös simpanssille.


title: Marginaali-argumentti

text: David Graham myös itse esittää kritiikkiä Machanin Lajille normaalius -argumenttia kohtaan. Graham esittää esimerkkinä tapauksen, jossa vakavaa Alzheimerin tautia sairastava potilas karkaa sairaalasta, varastaa auton ja ajaa lapsen yli. Lajille normaalius- argumentti vaatisi, että häntä pidettäisiin vastuullisena ja rangaistavana teostaan huolimatta hänen vakavasta muistisairaudestaan, koska hän on ihminen ja ihmisille on normaalia tulla pidetyksi vastuullisena ja rangaistavana.


title: Marginaali-argumentti

text: Toisen vasta-argumentin on esittänyt Roderick Long, joskin hänen argumenttinsa koskee vain osaa niistä ihmisistä, joihin marginaaliargumentissa viitataan. Hänen mukaansa jos olento on joskus saavuttanut moraaliagenttiuden kehittymällä älyllisesti riittävälle tasolle, niin sillä on siitä lähtien täysi moraaliagenttius, vaikka se menettäisi nuo älylliset kyvyt tai ne heikkenisivät.


title: ABC-piirustuskoulu

text: ABC-piirustuskoulu oli vuonna 1937 perustettu kirjeopisto, joka toimi Helsingistä käsin. Unto Pusa oli kirjekoulun johtajaopettajan vuosina 1946-1966. Kirjekurssi oli varsin suosittu, ja monet myöhemmin taiteilijoina tunnetuksi tulleet hankkivat ensimmäiset oppinsa sen avulla. Kurssia ovat käyneet muun muassa Kauko Lehtinen, Rafael Wardi ja Simo Hannula. ABC-piirustuskoulu ja Linguaphone-kielikoulu olivat mainostoimisto Erva-Latvalan perustamia ja sen omistuksessa vuosina 1941–70.


title: ABC-piirustuskoulu

text: ABC-piirustuskoulun opetus perustui pariisilaisen Ecole A.B.C. de Dessin -nimisen, myös kirjekurssina toimineen koulun menetelmiin. Kurssi oli kolmen vuoden pituinen. Siihen sisältyi 12 kirjettä tehtävineen, jotka lähetettiin kouluun palautetta varten. Pyrkimyksenä oli opastaa oppilaita taiteen ymmärtämisessä ja piirtämisen tekniikassa. Taitojen soveltamista käyttötaiteeseen rohkaistiin ja mukana oli muun muassa mainospiirtämiseen liittyviä tehtäviä. Muun hyödyn ohella toivottiin, että piirtämisestä tulisi hauska ja terveellinen harrastus, joka opettaa näkemään luonnon uudella tavalla.


title: ABC-piirustuskoulu

text: Tehtävät johdattelivat usein havainnosta piirtämiseen. Oppilaita kehotettiin toistuvasti piirtämään suoraan luonnosta niin muotokuvia, maisemia kuin eläimiä ja muuta ympärillä näkyvää, ja kehotettiin välttämään kirjeiden kuvituksen kopioimista, oli se sitten tietoista tai tiedostamatonta. Näkemisen taitoa harjoitettiin muun muassa piirtämällä aihe ensin tarkoin havainnon mukaan ja sen jälkeen muistista. Kurssiin liittyi vihkosia ja kirja, joihin oli koostettu monipuolisesti tietoa taiteesta, taiteen tekemisen filosofiasta, sommittelusta, tekniikoista ja eri taiteilijoista. Oppilaita kehotettiin myös käymään taidenäyttelyissä ja tutustumaan taidehistoriaan, sekä perustamaan taideyhdistyksiä eri puolille maata. Mukana oli valmis ehdotus yhdistyksen säännöiksi.


title: David Belenguer

text: David Belenguer Reverte (s. 17. joulukuuta 1972 Barcelona, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edusti viimeksi Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa pelannutta Real Betisiä.


title: David Belenguer

text: Aikaisemmin Belenguer on edustanut muun muassa Getafea, jonka kapteenina hän myös toimi. Hän on pelannut 18 kauden aikana yli 400 ottelussa Espanjan kahdella korkeimmalla sarjatasolla. Belenguer on pelannut myös epävirallisessa Katalonian maajoukkueessa. __notoc__


title: David Belenguer

text: Belenguer syntyi El Ravalin kaupunginosassa Barcelonassa, mutta muutti pian vanhempiensa kanssa läheiseen Vilassar de Mariin, jossa hän aloitti jalkapalloilun. Juniorina hän edusti muun muassa barcelonalaisseura UE Santsia. Hän oli nuoruudessaan lahjakas myös tenniksessä ja oli juniorivuosien lähestyessä loppua jättää jalkapalloilun kunnes sai tarjouksen siirtyä Real Madridiin. Kaudella 1992–1993 Belenguer pelasi Real Madridin C-joukkueessa, jonka kanssa hän nousi Segunda División B:hen, mutta ei koskaan esiintynyt seuran edustusjoukkueessa.


title: David Belenguer

text: Lähdettyään Madridista Belenguer pelasi useissa joukkueissa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa. Ensiesiintymisensä korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa hän teki lopulta 25-vuotiaana Extremaduran riveissä 30. elokuuta 1998 ottelussa Real Valladolidia vastaan. Belenguer sai debyyttikaudellaan 1998–1999 runsaasti peliaikaa, mutta joukkue putosi sarjasta ja hän päätyi jälleen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. 2000-luvun alussa Belenguer oli nostamassa Real Betisiä takaisin Primeraan. Nousukaudella 2000–2001 hän oli yksi Betisin runkopelaajista, mutta korkeimmalla sarjatasolla vastuu väheni. Kaudella 2002–2003 hän pelasi vain kolmessa sarjaottelussa ja kaudella 2003–2004 ei yhdessäkään.


title: David Belenguer

text: Tammikuussa 2004 Belenguer siirtyi Getafeen, jonka kanssa hän nousi Primeraan kauden päätteeksi ja vakiinnutti pitkän kiertämisen jälkeen paikkansa korkeimman sarjatason pelaajana. Kausina 2006–2008 Belenguer ylsi Getafen kanssa kahdesti peräkkäin Espanjan cupin Copa del Reyn loppuotteluun ja jälkimmäisellä kaudella myös UEFA-cupin puolivälieriin. Hänen sopimuksensa seuran kanssa päättyi kauteen 2009–2010.


title: David Belenguer

text: Heinäkuussa 2010 Belenguer palasi entiseen seuraansa Real Betisiin, jonka kanssa hän teki yksivuotisen sopimuksen. Hän pelasi noin puolet otteluista kaudella 2010–2011, kun Betis voitti Segunda Divisiónin mestaruuden ja nousi takaisin Primera Divisióniin kahden kauden tauon jälkeen.


title: Kaksoisolento (albumi)

text: Kaksoisolento on Don Huonojen albumi vuodelta 1995. Levyn julkaisi Pyramid. Levyn teemana on mustavalkoisuus ja yhtyeen jäsenet ovat kuvissa maalattu mustavalkoisiksi ihomaalilla. Albumi on julkaistu myös kahden levyn versiona, joka on rajoitettu painos.


title: Verta, pornoa ja propagandaa

text: Verta, Pornoa ja Propagandaa on Don Huonojen albumi vuodelta 1994. Levyn julkaisi Pyramid.


title: HMS Galatea (1914)

text: HMS Galatea oli Britannian kuninkaallisen laivaston Arethusa-luokan risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön joulukuussa 1914.


title: HMS Galatea (1914)

text: "HMS Galatea" liitettiin palvelukseen otettaessa Harwichiin 2. Hävittäjälaivueen laivueenjohtajana. Laivueen tehtävänä oli valvoa Kanaalin itäpään meriliikennettä. Alus siirrettiin helmikuussa 1915 Rosythiin 1. Hävittäjälaivueen laivueenjohtajaksi, missä tehtävässä se palveli aina syyskuuhun 1918.


title: HMS Galatea (1914)

text: "HMS Galatea" ampui alas yhdessä "HMS Phaetonin" kanssa 4. toukokuuta 1916 saksalaisen ilmalaivan Zeppelin L 7. Alus osallistui Skagerrakin taisteluun 1. Risteilijäviirikön komentajan kommodori E. S. Alexander Sinclairin lippulaivana. Se havaitsi ensimmäisenä lähestyvät Saksan laivaston alukset. Alus oli myös ensimmäinen joka sai osuman, kun Saksan laivaston risteilijän SMS "Elbingin" tuli osui, mutta kranaatit eivät onneksi räjähtäneet.


title: HMS Galatea (1914)

text: "HMS Galatea" joutui 12. heinäkuuta 1916 sukellusveneen maaliksi, mutta onneksi torpedot eivät osuneet. Alus muutettiin marraskuussa 1917 nopeaksi miinanlaskijaksi asentamalla 74 miinan kuljettamisen mahdollistavat kiskot sen kannelle. Se suoritti kolme miinanlaskumatkaa, joiden tuloksena se laski kaikkiaan 220 miinaa.


title: HMS Galatea (1914)

text: Ensimmäisen maailmansodan loputtua "HMS Galatea" lähetettiin Mustalle merelle, jonne mennessään se törmäsi 10. joulukuuta 1918 Northumberlandin rannikolla SS "Maloon" upottaen aluksen. Alus palveli Mustalla merellä viirikön mukana palaten Englantiin huhtikuussa 1919. Englantiin palattuaan alus liitettiin 2. Risteilijäviirikköön.


title: HMS Galatea (1914)

text: "HMS Galatea" poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1920 ja se liitettiin Portsmouthin reserviyksiköihin. Alus myytiin romutettavaksi 25. lokakuuta 1921.


title: Yhteiskunnallinen realismi

text: Yhteiskunnallinen realismi tai sosiaalinen realismi viittaa maalauksiin tai muihin teoksiin, jotka kuvaavat arjen elämää ja sisältävät selvästi erotettavan yhteiskunnallisen kommentin tai viestin. Yhteiskunnallinen realismi yleistyi länsimaisessa taiteessa ainakin 1700-luvulta alkaen. Yhteiskunnallinen realismi vetoaa katsojan sosiaaliseen omatuntoon.


title: Yhteiskunnallinen realismi

text: Yhteiskunnalista realismia ei saa sekoittaa sosialistiseen realismiin, jolla tarkoitetaan pääasiassa sosialistisissa yhteiskunnissa vuosina 1934-1991 tehtyä taidetta. Sosialististen yhteiskuntien taiteilijat eivät saaneet arvostella sosialismin heikkouksia ja heidän täytyi kuvata kapitalististen yhteiskuntien epäkohtia.


title: Adolf von Beckerin yksityiskoulu

text: Adolf von Beckerin yksityiskoulu oli vuonna 1872 perustettu yksityinen taidekoulu Helsingissä, joka antoi aineksia monelle kultakauden taiteilijalle. Opiskelijoiden joukossa olivat muun muassa Helene Schjerfbeck, Maria Wiik, Gunnar Berndtson, Akseli Gallen-Kallela ja Elin Danielson-Gambogi. Oman koulun ohella von Becker opetti Helsingin yliopistossa.


title: Adolf von Beckerin yksityiskoulu

text: Von Becker kouluineen oli merkittävä taideopetuksen uudistaja. Hän rohkaisi opiskelemaan Pariisissa ja toi maahan opettajansa Gustave Courbetin oppeja ja ranskalaista maalaustaidetta. Adolf von Becker itse oli opiskellut Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulun ohella Kööpenhaminan taideakatemiassa, sekä Düsseldorfissa ja Pariisissa. Suomalaisista taiteilijoista hän oli ensimmäinen Pariisissa opiskellut.


title: Adolf von Beckerin yksityiskoulu

text: Oppilaat piirsivät aluksi, ja maalausta harjoiteltiin asetelmien ja yleensä havainnon pohjalta. Varsinaista elävän mallin piirustusta ei koulussa ehditty toteuttaa. Koulun toimintaa haittasi toisinaan von Beckerin runsas matkustelu.


title: Grandes Jorasses

text: Grandes Jorasses on Grajisilla Alpeilla Italian ja Ranskan rajalla sijaitseva vuori. Se on osa Mont Blancin massiivia.


title: Grandes Jorasses

text: Vuori käsittää useita huippuja:


title: HMS Royalist (1915)

text: HMS Royalist oli Britannian kuninkaallisen laivaston Arethusa-luokan risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön maaliskuussa 1915.


title: HMS Royalist (1915)

text: "HMS Royalist" liitettiin palvelukseen oton jälkeen maaliskuussa 1915 Suuren laivaston () 4. Risteilijäviirikköön, jonka mukana alus osallistui 31. toukokuuta − 1. kesäkuuta 1916 Skagerrakin taisteluun. Alus selvisi taistelusta.


title: HMS Royalist (1915)

text: Alus muutettiin nopeaksi miinalaivaksi helmikuussa 1917, jolloin sille asennettiin kiskot 74 miinan laskemiseksi. Muutostyön jälkeen se liitettiin 1. Risteilijäviirikköön. Se teki kuusitoista miinanlaskumatkaa, joiden aikana laskettiin kaikkiaan 1883 miinaa.


title: HMS Royalist (1915)

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä "HMS Royalist" siirrettiin tammikuussa 1919 Itämerelle, josta se palasi Englantiin liitettäväksi Harwichin 2. Risteilijäviirikköön.


title: HMS Royalist (1915)

text: "HMS Royalist" siirrettiin tammikuussa 1920 reserviin Portsmouthiin, kunnes se sijoitettiin poistolistalle toukokuussa 1922. Alus myytiin romutettavaksi 24. elokuuta 1922 Cashmorelle Newportiin.


title: Metsäjärvi (Naantali)

text: Metsäjärvi (tunnetaan myös nimellä Kultarannanjärvi) on pieni 2,3 hehtaarin järvi Luonnonmaalla Naantalissa.


title: Metsäjärvi (Naantali)

text: Metsäjärvi sijaitsee alle kilometri etelään Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultarannasta, ja se on kokonaan Kultarannan tilan omistuksessa.


title: Metsäjärvi (Naantali)

text: Järvessä on pieni noin 15 m² saari ja järven rannalla on luhtaa. Järven eteläranta on soistunut. Järven läheisyydessä luoteispuolella sijaitsee muutamia puutarhaviljelmiä, sekä runsaasti omakotitaloja. Järven rannat ovat metsäistä ja sen rannalla on yksi talo, vuonna 1999 valmistunut Kultarannan turvamiesten asuntola.


title: Metsäjärvi (Naantali)

text: Metsäjärven läheltä kulkee Seututie 189, jonka toisella puolella sijaitsee Viialanjärvi, joka laskee vetensä ojan kautta Metsäjärveen. Metsäjärvi laskee edelleen vetensä mereen.


title: .mn

text: .mn on Mongolian Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Sitä ylläpitää Datacom.


title: Alf Krohn

text: Alf Abraham Krohn (13. joulukuuta 1913 Helsinki – 24. toukokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja taidekriitikko. Hänet tunnetaan parhaiten Taide-lehden päätoimittajana. Hän oli myös Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan kirjaston hoitaja vuosina 1957–1959.


title: Alf Krohn

text: Alf Krohn oli hovineuvos Leopold Krohnin pojanpoika ja hänen veljiään olivat professorit Eino Krohn ja Sven Krohn sekä taidemaalari Ernst Krohn. Alf Krohnin tyttäriä ovat kirjailija Leena Krohn ja kuvataiteilija Inari Krohn.


title: Kielletty kohde

text: Kielletty kohde on J. Lee Thompsonin ohjaama ja Charles Bronsonin tähdittämä toimintaelokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 1989. Elokuva oli Thompsonin ja Bronsonin viimeinen yhteistyö ja samalla Thompsonin viimeinen elokuva.


title: Kielletty kohde

text:
Kovaotteinen komisario Crowe jahtaa lapsiseksirinkiä pyörittävää Duke-nimistä hyväksikäyttäjää Los Angelesissa. Samoihin aikoihin japanilainen, nuorista tytöistä fantasioiva yrittäjä Hiroshi Hada muuttaa perheineen Yhdysvaltoihin samaan kaupunkiin. Ollessaan eräänä iltana humalassa kaupungilla, hän päättää kokeilla frotterismia nuoreen tyttöön linja-autossa tietämättä, että Yhdysvalloissa naiset eivät salli sellaista, toisin kuin Japanissa. Tämä aiheuttaakin kaaoksen bussissa ja tyttö sattuu vieläpä olemaan Crowen tytär, mutta Hada jää pois bussista ja pääsee livohkaan. Kuultuaan tästä, Crowe käynnistää raivokkaan etsinnän mutta ei pysty löytämään Hadaa. Kohtalon oikusta Hadan ja Crowen tiet kuitenkin kohtaavat, kun Duke kidnappaa Hadan tyttären. Tämä saa myös aikaan Hadan halujen kääntymisen häntä itseään vastaan. Hän joutuu turvautumaan aasialaisista vastenmielisesti ajattelevan Crowen apuun, joka aikoo löytää Hadan tyttären ja lopettaa Duken likaisen ja sairaan liiketoiminnan.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen totesi, ettei rasistisia, homofobisia ja seksistisiä ennakkoluuloja voisi juuri tätä elokuvaa ponnekkaammin julistaa. Tähtien sijasta hän antoi elokuvalle pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.


title: Claudio Nizzi

text: Claudio Nizzi (s. 9. syyskuuta 1938) on italialainen sarjakuvakirjoittaja. Hän on kirjoittanut tarinoita muun muassa kirjoihin Mister No, Tex Willer sekä Nick Raider.


title: Claudio Nizzi

text: Nizzi aloitti käsikirjoittajan uransa vuonna 1963 "Il Vittorioso" -lehdessä.


title: Simo Lehmusvirta

text: Simo Lehmusvirta (s. 8. maaliskuuta 1931) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Simo Lehmusvirta

text: Välihyökkääjänä pelannut Lehmusvirta edusti urallaan Tampereen Kisatovereita 1951–1953, Tampereen Ilves-Kissoja 1954–1956 ja Tampereen Pallo-Veikkoja 1958–1960 sekä 1965. Hän pelasi valtaosan kausista 1. divisioonassa. Ainoastaan kaudella 1956 Ilves-Kissat oli mestaruussarjassa. Kaikkiaan Lehmusvirta pelasi 17 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 7 maalia. Divisioonassa hän teki 81 maalia yhdeksän kauden aikana.


title: Simo Lehmusvirta

text: Lehmusvirta pelasi maajoukkueessa vuonna 1955 kolme maaottelua, joissa hän teki yhden maalin.


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Jurot nuorisojulkkikset – koko tuotanto, koko tarina 1980–1982 on suomalaisen Hassisen kone -yhtyeen kuuden CD:n levykokoelma, joka julkaistiin 4.11.2009. Kokoelma sisältää 110 raitaa, mukana kaikki yhtyeen levytykset sekä demoja ja live-taltiointeja.


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Boksi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 32.


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Täältä tullaan Venäjä (1980)


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Single- ja kokoelmabiisit (1980)


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Rumat sävelet (1981)


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Single- ja kokoelmabiisit (1980–1981)


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Harsoinen teräs (1982)Single- ja kokoelmabiisit (1982)


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Demo (1980)


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: High Tension Wire (1982)


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Keikka: Vanha Ylioppilastalo, Helsinki, 16.8.1980


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Keikka: Kulttuuritalo, Helsinki, 23.12.1980


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Keikka: Provinssirock, Seinäjoki, 7.6.1980


title: Jurot nuorisojulkkikset

text: Keikka: Kaivopuisto, Helsinki, 1.8.1982


title: Semjon Babajevski

text: Semjon Petrovitš Babajevski (; 6. kesäkuuta 1909 Harkovan läänin Kunjen kylä – 28. maaliskuuta 2000 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.


title: Semjon Babajevski

text: Semjon Babajevski kasvoi Kubanille muuttaneessa talonpoikaisperheessä. Hän työskenteli paikallislehden toimittajana, valmistui etäopiskelijana Gorkille nimetystä kirjallisuusinstituutista ja liittyi NKP(b):hen vuonna 1939. Toisen maailmansodan aikana hän toimi sotakirjeenvaihtajana.


title: Semjon Babajevski

text: Babajevskin ensimmäinen kertomuskokoelma ilmestyi Pjatigorskissa vuonna 1936. Hän tuli tunnetuksi sodanjälkeistä maaseudun jälleenrakentamista kuvaavista romaaneista ”Kultaisen tähden ritari” ("Kavaler Zolotoi Zvezdy", 1947–1948) ja "Svet nad zemljoi" (”Valo maan yllä”, 1949–1950). Ensimmäisestä romaanista kirjailija sai Stalin-palkinnon vuonna 1949 ja sen jatko-osista vuosina 1950 ja 1951. Juli Raizman ohjasi ”Kultaisen tähden ritarin” pohjalta samannimisen elokuvan, joka sai Stalin-palkinnon vuonna 1952.


title: Semjon Babajevski

text: Stalinin kuoltua Babajevskin romaaneja pidettiin malliesimerkkeinä sodanjälkeiselle neuvostokirjallisuudelle ominaisesta todellisuuden kaunistelusta (ks. ristiriidattomuuden teoria). Myöhemmin kirjailija julkaisi useita matkakirjoja sekä Kubanin maaseutua kuvaavia romaaneja ja kertomuksia. Wolfgang Kasackin mukaan Babajevski ”pysyi uskollisena triviaalille kirjailijanmaneerilleen, jossa hän puoluekantaisen propagandan nimissä luopui todenmukaisuudesta ja psykologisesta uskottavuudesta”.


title: Promakhos

text: Promakhos (, ”esitaistelija”) viittaa kreikkalaisessa mytologiassa useaan eri hahmoon.


title: Mikko Laine (jääkiekkoilija, 1990)

text: Mikko Laine (s. 23. maaliskuuta 1990 Piikkiö) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa try-outilla SM-liigajoukkue Pelicansissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Mikko Laine (jääkiekkoilija, 1990)

text: Laine on Turun Palloseuran kasvatti. Hän oli kaudella 2006–2007 joukkueen B-nuorten paras maalintekijä 17 osumallaan ja voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2008–2009 Laine oli TPS:n A-nuorten toiseksi paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 18+17=35. Kevään 2009 pudotuspeleissä hän jakoi neljällä osumallaan joukkueen maalipörssin voiton Markus Palmrothin kanssa ja voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.