title: Punainen Lanka

text:
"Punainen Lanka" menestyi kaupallisesti hyvin. Levyn tunnetuin laulu ”Taistelija” on Hectorin suomennos Paul Simonin ”The Boxer”
-kappaleesta. Punaisen Langan tavaramerkiksi on muodostunut ”Punavangin laulu”. Se on vanha ranskalaisvalssi, johon suomenkielisen
tekstin kirjoitti Jali Joutsenniemi Tammisaaren vankileirillä vuonna 1919. Kappaleen ensilevytyksen teki Hannes Saari vuonna 1928.


title: Punainen Lanka

text: Punainen Lanka äänitti toisen albuminsa "Pohjolan lumiset kalmiston hongat "kesällä 1977. Harri Saksalan tuottama albumi julkaistiin saman vuoden elokuussa. Yhtyeen kokoonpanoon oli jälleen tullut muutoksia, ja tällä albumilla musisoivat Harri Saksala (laulu, hanuri, perkussiot), Eija Ahvo (laulu), Sakari Kukko (perkussiot, saksofoni, piano, huilu), Jorma Koivulehto (basso), Antero Jakoila (kitara) ja Juha Björninen (kitara). Vierailevana muusikkona levyllä esiintyy Hasse Walli, joka soittaa kitaraa kappaleessa ”Muistan sinut, Amanda”.


title: Punainen Lanka

text: Levyn nimikappale ”Pohjolan lumiset kalmiston hongat”'on tuntemattoman punavangin tekemä kappale. Kappale oli 1970-luvulla suosittu levytyskappale laululiikkeen parissa. Ensimmäisenä sen levytti KOM-teatteri vuonna 1972.


title: Punainen Lanka

text: Punaisen Langan toiminta jatkui vuoteen 1978. 24. huhtikuuta 2015 julkaistava ”Taistelija – Levytykset 1976-1977” CD-julkaisu on musiikillinen yhteenveto Punaisen Langan historian ensimmäisestä luvusta. Julkaisulla ovat mukana yhtyeen kaikki 1970-luvun levytykset, kaksi albumia ja yksi live-levytys. Yhtye alkoi valmistella vuonna 2015 paluuta esiintymisareenoille, ja esiintyi Savoy-teatterissa 1. toukokuuta 2015.


title: Kääpiöhevosenkenkäyökkö

text: Kääpiöhevosenkenkäyökkö ("Rhinolophus hipposideros") on hevosenkenkäyökköjen heimoon kuuluva lepakkolaji. Lajin uudeksi nimeksi on nisäkäsnimistötoimikunta ehdottanut euroopanpikkuherkkoa.


title: Kääpiöhevosenkenkäyökkö

text: Sen siipien kärkiväli on 19–25 cm ja vartalo 4–4,5 cm sekä häntä 2–3 cm. Painoa lepakolle kertyy vain 5–9 g. Kääpiöhevosenkenkäyököllä on heimolaistensa tavoin hevosenkengän muotoinen ihopoimu kuonossa. Äänet ovat hyvin korkeita ja hiljaisia, kirskuvia. Laji elää metsäisillä kalkkikivialueilla, missä se lentää öisin pyydystäen lähinnä ilmasta yökkösiä, sääskiä, kärpäsiä ja kovakuoriaisia.


title: Kääpiöhevosenkenkäyökkö

text: Kääpiöhevosenkenkäyökkö horrostaa yksin luolissa, mutta kesällä päiväpiilossa voi olla kokonainen yhdyskunta. Naaras saa kesä-heinäkuussa neljän kuukauden tiineyden jälkeen yhden poikasen. Poikanen vieroitetaan 6–7 viikon kuluttua. Laji tulee sukukypsäksi yksivuotiaana. Kääpiöhevosenkenkäyökkö saattaa elää luonnossa ainakin 21-vuotiaaksi, mutta kuolee vankeudessa nopeasti. Lajin levinneisyysalue ulottuu Britteinsaarilta idässä Kirgisiaan ja Kashmiriin Keski-Aasiassa ja etelässä Koillis-Afrikkaan.


title: Kääpiöhevosenkenkäyökkö

text: Kääpiöhevosenkenkäyökön kannan kokoa ei tunneta, mutta se on joissakin valtioissa luokiteltu vaarantuneeksi ja on vaarassa kuolla sukupuuttoon levinneisyytensä pohjoisosissa Euroopassa. Alankomaista ja Liechtensteinistä se on jo hävinnyt. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN kuitenkin muutti omassa uhanalaisuusarviossaan vuonna 2004 lajin luokituksen vaarantuneesta elinvoimaiseksi.


title: Arabien valtakunta

text: Arabien valtakunta oli laaja valtakunta, jonka islaminuskoiset arabit perustivat Muhammadin jälkeisenä aikana 600-luvulla ja 700-luvun alussa valloitusretkillään. Laajimmillaan valtakunta ulottui Espanjasta ja Etelä-Ranskasta Intian ja Kiinan rajoille saakka. Muhammadin seuraaja Omar I perusti arabien maailmanvallan valloittamalla Jerusalemin, minne rakennettu Kalliomoskeija oli yksi islamin pääpyhäköistä. Tämän jälkeen valloitukset suuntautuivat Mesopotamiaan, Persiaan ja Egyptiin. Umaijdien dynastia levitti islamia Eurooppaan asti, ja 800-luvulla muslimit hallitsivat nykyistä Espanjaa. Espanjan Córdoban itäinen vastine oli Bagdad, josta tuli Abbasidien kalifikunnan pääkaupunki ja joka toimi noin 500 vuotta islamilaisen orientin keskuksena.


title: Arabien valtakunta

text: Valtakunnan voidaan katsoa kestäneen siihen saakka, kunnes Hulagu-kaanin johtamat mongolit kukistivat Abbasidien kalifaatin vuonna 1258. Käytännössä valtakunta oli kuitenkin alkanut hajota jo 700-luvulla, kun Córdobanin kalifaatti erosi omaksi valtiokseen. Myöhempien aluemenetystensä vuoksi Abbasidien kalifaatti menetti käytännössä maailmanvallan asemansa viimeistään 1000-luvulla.


title: Arabien valtakunta

text: Valtakunnan aikana islam tuli valtauskonnoksi siihen liitetyillä alueilla, ja suurimmassa osassa niistä se on säilyttänyt tämän asemansa nykyaikaan saakka. Myös arabian kieli levisi Arabian niemimaalta laajoille alueille, ja se on nykyäänkin valtakielenä suurimmassa osassa Lähi-itää ja Pohjois-Afrikkaa, ei kuitenkaan valtakuntaan niin ikään kuuluneessa Iranissa tai sen pohjois- ja itäpuoleisissa maissa. Valtakunnan päämiehinä toimivat kalifit, jotka olivat sekä poliittisia että uskonnollisia johtajia.


title: Arabien valtakunta

text: Islamilainen perimätieto kertoo, että Muhammed oli 40-vuotias saadessaan ensimmäisen ilmestyksensä noin 13 vuotta ennen siirtymistään Mekasta vuonna 622. Tällä perusteella on arvioitu hänen alkaneen profeetan tehtävänsä vuonna 610. Näin hänen syntymänsä voitaisiin ajoittaa vuoden 570 paikkeille. Perimätiedon mukaan Muhammed syntyi Mekassa valtaa pitävän Quraish-heimon, tosin sen köyhtyneen Hashim-suvun jäseneksi. Muhammedin isä kuoli ennen poikansa syntymää ja äitikin pojan ollessa vasta 6-vuotias. Isoisä ja myöhemmin setä ottivat orpopojan huostaansa. Tärkeä käännekohta oli se, kun 25-vuotias Muhammed avioitui rikkaan kauppiaan lesken Khadijan kanssa.Taloudellisista huolista vapautunut Muhammed vetäytyi useasti Mekan läheisyydessä sijaitsevalle Hiran vuorelle rukoilemaan ja mietiskelemään. Täällä hän saikin ensimmäisen ilmestyksensä. Aluksi hän tyytyi kertomaan ilmestyksistään vain lähimmälle perhepiirilleen, myöhemmin myös mekkalaisille laajemminkin. Heidän keskuudessaan Muhammedin sanoma ei kuitenkaan saanut laajaa kannatusta, vaan häntä ja islamin omaksuneita pidettiin yhteisön kannalta vaarallisina.


title: Arabien valtakunta

text: Vuonna 620 Muhammedin onnistui solmia suhteet eräisiin Medinan asukkaisiin ja pari vuotta myöhemmin sovittiin, että profeetta siirtyisi kannattajineen Mekasta Medinaan. Tästä siitymisestä (arab. Hijra) vuonna 622 islamilainen maailma aloittaa ajanlaskunsa. Syyskuussa 622 Muhammed oli valmis lähtemään synnyinkaupungistaan. Mekan asukkaat eivät tietenkään olleet erityisen ihastuneita siitä, että vainottu uskonyhteisö saisi turvapaikan Medinasta ja voisi ehkä aiheuttaa heille hankaluuksia. Tästä syystä he päättivät estää Muhammedin lähdön ja liittymisen Medinassa oleviin kannattajiinsa. Niinpä hänen oli paettava. Muhammed pakeni Abu Bakrin ja hänen palvelijansa Amirin kanssa autiomaan läpi ja saapui Medinaan 18.9.622.


title: Arabien valtakunta

text: Muhammed nautti Medinassa vieraanvaraisuutta ja eri sukujen suosiota. Muhammedin asetuttua Medinaan hän sai tilaisuuden osoittaa poliittisen taitonsa, kuten hän aikaisemmin oli osoittautunut uskonnoliseksi johtajaksi Mekassa. Hän oli tämän tehtävän mittainen, ja paitsi uskonnollisena johtajana hän osoitti myös poliitikon oveluutta ja häikäilemättömyyttään.


title: Arabien valtakunta

text:
Ensiksi hän lujitti asemaansa yhdyskunnan poliittisena johtajana - hän vaati ehdotonta kuuliaisuutta jumalaa ja hänen sanansaattajaansa kohtaan. Mutta pian Muhammedin kunnianhimo ulottui pitemmälle kuin muslimien turvapaikan Medinan puolustamiseen. Nyt hän tähtäsi koko Arabian niemimaan alistamiseen. Mekan pakanallinen temppeli sisällytettiin uuden uskonnon järjestelmään, ja Muhammedin syntymäkaupungista ja sen pyhästä Kaabasta tuli islamin keskus, mutta pääkaupunkina pysyi Medina. Beduiiniheimot kukistettiin väkivalloin tai diplomaattisin keinoin, ja suorittamalla almuveroa nämä paimentolaiset tunnustivat Profeetan ylivallan, vaikka heidän uskonnollinen intonsa ei kovin palava ollutkaan. Tällä tavoin yhdistettiin Arabian niemimaan sekasortoinen heimoyhteiskunta kansakuntaa muistuttavaksi kokonaisuudeksi.
Ennen Muhammedin aikaa Arabian niemimaalla asuneet arabit muodostivat monia keskenään kilpailevia heimoja. Jo Muhammedin elinaikana heistä valtaosa kääntyi uuteen uskontoon, islamiin, josta tuli voimakas arabeja yhdistävä tekijä. Yhtenäistä valtakuntaa heillä ei tällöin kuitenkaan vielä ollut. Viimeiset elinvuotensa Profeetta oli omistanut umman vaikutuspiirin ulottamiseen niemimaan muiden arabien keskuuteen. Mekan antauduttua useat heimot lähettivät edustajansa Medinaan tunnustamaan Muhammedin Jumalan lähettilääksi sekä Medinan umman ylivallan.


title: Arabien valtakunta

text: Arabian niemimaan pohjoisosissa ei ole luonnollisia maantieteellisä rajoja, vaan aavikko jatkuu katkeamattomana Syyropalestiinan ja Mesopotamian alueille, jotka 600-luvun alussa olivat Bysantin sekä Persian sassanidien hallinnassa. Arabialaiset paimentolaisheimot olivat vuosisatojen ajan esteittä vaeltaneet näitä aavikoita. Medinassa pidettiin luonnollisena, että myös näiden pohjoisten alueiden arabien tuli kuulua ummaan. Tunkeutuminen pohjoiseen johti kuitenki väistämättömästi konfliktiin bysanttilaisten ja sassanidien kanssa. Yhteenotoissa paljastui näiden valtioiden heikkous, ja niin alun perin arabiheimojen alistamisretkinä alkaneet operaatiot muuttuivat harkituiksi valloitusretkiksi myös arabiheimojen asuttamien alueiden ulkopuolelle.


title: Arabien valtakunta

text: Arabit onnistuivat lyömään itseään huomattavasti suurilukuisempia armeijoita. Tärkein tekijä menestyksessä oli arabien armeijan tehokas aavikkosodankäynti, joka perustui kameleihin, kevyeen aseistukseen ja suureen liikkuvuuteen vaikeakulkuisten aavikoiden halki. Lisäksi Bysantti ja Persia olivat heikentyneet sodissa, ja kristitty maailma oli hajaannuksen tilassa. Khalkedonin kirkolliskokouksessa 451 hyväksytty oppi Kristuksen kahdesta luonnosta ei ollut sopinut Syyrian ja Egyptin kirkoille, mistä oli seurannut näille vastatoimia. Vainojen seurauksena paikallinen väestö tervehtikin usein arabeja parempina hallitsijoina kuin bysanttilaisia. Arabit saivat avukseen myös bysanttilaisten ja sassanidien palkkasotureita, joista osa oli arabeja. Viime kädessä valloitukset kuitenkin perustuivat kameliarmeijoiden strategisiin etuihin , joita olivat aavikkosodankäynnin edellyttämät taidot, kyky siirtyä nopeasti ja yllättävästi paikasta toiseen läpikulkemattomina pidettyjen aavikoiden halki.


title: Arabien valtakunta

text: Sen jälkeen, kun Muhammed oli kuollut vuonna 632, syntyi valtataisteluja, jotka päättyivät, kun Abu Bakr tunnustettiin kalifiksi eli profeetan seuraajaksi tai sijaiseksi. Hän pyrki yhdistämään arabiheimot ja valmisteli laajoja valloitussotia, mutta kuoli ehdittyään olla kalifina vain kaksi vuotta.


title: Arabien valtakunta

text: Abu Bakrin seuraajaksi tuli kalifi Omar ibn al-Khattab, Muhammedin appi, jonka kymmenvuotisena hallituskautena (634-644) uusi valtakunta laajeni nopeasti. Arabien aseita seurasi ilmiömäinen menestys. Vajaassa vuosikymmenessä määrältään vähäisemmät ja samanaikaisesti usealla eri rintamalla taistelevat arabit onnistuivat lyömään Bysantin ja Persian armeijat ja liittämään niiltä merkittäviä provinsseja osaksi umman hallitsemaa aluetta. Kevätkesällä 633 arabit tunkeutuivat Mesopotamiaan, sassanidien imperiumin läntisimpään osaan, ja saman vuoden syksyllä toiset arabijoukot aloittivat Syyropalestiinan valloituksen. 630-luvun loppuun mennessä sekä Damaskos että Jerusalem jo olivat arabien hallinnassa, samoin koko Mesopotamia. Pohjois-Afrikan valloitus alkoi arabien tunkeutuessa Egyptiin loppuvuodesta 639. Seuraavalla vuosikymmenellä kukistuivat Egypti ja Persia, ja arabiarmeijat etenivät voitokkaasti niin lännessä pitkin Välimeren etelärannikkoa kuin idässä Afganistanin vuorilla ja Keski-Aasian aroilla. Omarin seuraajaksi tuli kalifi Uthman ja hänen jälkeensä Muhammedin vävy Ali ibn Abi Talib. Kaikki eivät kuitenkaan hyväksyneet Alia kalifiksi, ja sen vuoksi muslimit jakautuivatkin šiialaisiin, jotka eivät hänen kalifinarvoaan hyväksyneet, ja sunnalaisiin, jotka sen hyväksyivät.


title: Arabien valtakunta

text:
Vajaassa kahdeksassakymmenessä vuodessa voittoisat arabiarmeijat saavuttivat ne rajat, jotka pysyivät imperiumin rajoina aina 1000-luvulle saakka. Erityisen huomionarvoinen piirre tässä ensimmäisessä ekspansiovaiheessa on, että arabit levittäytyivät Vanhan maailman kuivan vyöhykkeen mukaisesti alueille, joilla sijaitsevat suurimmat hiekka-aavikot. Vuoristot, meret ja suuret joet pysäyttivät arabien etenemisen tehokkaammin kuin vastustajien sotajoukot.
Islamin ensimmäinen sisällisota alkoi vuonna 656, kun Egyptistä tulleet kapinalliset surmasivat kolmannen kalifin Uthmanin. Alin valinta seuraavaksi kalifiksi tapahtui edelleen varhaisen islamin kääntymisen antaman auktoriteetin nojalla. Yhteisön jakamatonta tukea Ali ei kuitenkaan saanut. Syyrian Umaija-sukuinen kuvernööri Muawija katsoi sukunsa vaikutusvaltaisimpana jäsenenä velvollisuudekseen kostaa Uthmanin kuoleman. Ali ei tosin varsinaisesti ollut vastuussa murhasta, mutta hänen voi tulkita liittoutuneen niiden Irakissa ja Egyptissä asuvien tyytymättömien piirien kanssa, joita pidettiin syypäinä murhaan. Kuufassa Alilla oli vankka kannatus, ja siirtäessään pääkaupunkinsa sinne hän oli joutunut turvautumaan Uthmanin vihamisesten apuun. Muawija vaati Alia rankaisemaan näitä kuufalaisia, mutta Ali ei suostunut.


title: Arabien valtakunta

text: Samaan aikaan Mekassa nostivat kapinalipun kaksi Quraish-heimon merkittävää jäsentä, jo aiemmin yhteisön johtajuudesta haaveita eätelleet Talha ibn Ubaidallah ja al-Zubairin ja Aishan liittoutuma. Joulukuussa 656 Ali löi mekkalaiset haastajansa surmaten Talhan ja al-Zubairin sekä toimittaen Aishan kotiarestiin Medinaan. Taistelu tunnetaan Kamelitaisteluna, Aisha näet seurasi taistelun kulkua naisten perinteiseen tapaan kamelin selästä. Keväällä 657 kaksi jäljelle jäänyttä kilpailijaa, Ali ja Muawija, kohtasivat Siffinissä Eufratin varrella. Kun taistelussa ei päästy ratkaisuun, päädyttiin asettamaan sovittelukomitea. Sovitteluun suostuminen vahingoitti Alin asemaa, olihan hän hallitseva kalifi. Osa hänen kannattajistaan esitti vastalauseensa poistumalla hänen joukoistaan; heidät tunnetaankin "kharijilaisina", "poistuneina", "uloslähtijöinä". Sovittelu ei tuonut ratkaisua, ja vuonna 660 Syyrian arabit julistivat Muawijan kalifiksi. Ennen kuin tähän kahden kalifin tilanteeseen saatiin ratkaisua, eräs kharijilainen surmasi Alin Kuufan moskeijassa. Ensimmäinen sisällissota päättyi, kun yhteisö Alin kuoleman jälkeen lähes yksimielisesti tunnusti Muawijan kalifaatin. Näin umman yhtenäisyys palautui.


title: Arabien valtakunta

text: Umaijadien dynastia oli ensimmäinen dynastia islamilaisia kalifeja, jotka eivät olleet suoranaista sukua profeetta Muhammadille itselleen. He olivat kuitenkin samaa mekkalaista heimoa, quraišeja. Alun perin he olivat olleet Muhammadin vihollisia. Dynastia hallitsi arabien maailmanvaltaa vuosina 661–750. Umaijadien pääkaupunki oli Damaskoksessa. Suurimmillaan dynastia hallitsi Pakistanin ja islamilaisen Espanjan välistä aluetta Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa.


title: Arabien valtakunta

text: Muawija nimesi poikansa Yazidin suraajakseen kalifina vuonna 680. Syyrian ulkopuolella päätöstä kauhisteltiin. Kalifaatin muuttuminen perinnölliseksi pidettiin vieraana kaikelle niin arabialaiselle kuin islamilaisellekin perinteelle. Arvostelu oli kuitenkin vain veruke muulle tyytymättömyydelle ja oman ryhmäkunnan valtapyrkimyksille. Tämä paljastuu selvästi, kun katsotaan, ketkä kaikki Muawijan päätöksestä kuultuaan olivat pyrkimässä kalifiksi kalifin paikalle. Hijazissa kalifin aseman muuttuminen perinnölliseksi vastusti periaatteen kannalta melko erikoinen joukko: ensimmäisen kalifin Abu Bakrin poika Abd al-Rahman, toisen kalifin Omarin poika Abdallah, neljännen kalifin Alin poika Husain ja ensimmäisen sisällissodan yhteudessä kalifin arvoa tavoitelleen al-Zubairin poika Abdallah. Näistä Abd al-Rahman kuoli ennen Muawijaa, ja Abdallah ibn al-Zubair ja Husain nostivat kannattajineen kapinalipun ja siirtyivät Mekkaan vuonna 680.


title: Arabien valtakunta

text: Lähimpien kannattajiensa kanssa Husain lähti sieltä kohti Kuufaa, josta jo hänen isänsä oli saanut laajimman kannatuksensa. Yazidin lähettämät joukot kuitenkin katkaisivat matkanteon Kerbelassa, jossa Husain lokakuussa 680 joukkoineen surmattiin. Yritys nostaa Alin jälkeläinen kalifiksi oli päättynyt täydelliseen epäonnistumiseen. Siltä ainakin näytti. Asiassa oli kuitenkin myös toinen puoli: sekä kannattajiensa mielestä martyyrina kuollut Husain että hänen murhattu isänsä Ali nousivat johtamansa liikkeen piirissä kuolemansa jälkeen tärkeämmiksi hahmoiksi kuin konsanaan olisivat voineet nousta eläessään. Kerbelassa vuodatettu veri muutti poliittisen ryhmittymän uskonnolliseksi liikkeeksi, shiialaisuudeksi.


title: Arabien valtakunta

text: Abdallah ibn al-Zubairin kapina oli umaijadeille huomattavasti vakavampi haaste. Yazidin kuoltua yllättäen vuonna 683 suuri osa islamilaista yhteisöä tunnusti Ibn al-Zubairin kalifiksi; hän sai tukea jopa Syyriasta. Umaijadien vaikeuksia lisäsi, että Yazidin poika Muawija II kuoli ehdittyään hallita vasta muutaman viikon. Seuraavaksi kalifiksi umijadit valitsivat Muawijan serkun Marwan ibn al-Hakamin. Hän hallitsi vain vuoden mutta onnistui 692 kukistamaan Ibn al-Zurairin ja päättämään toisen fitnan.


title: Arabien valtakunta

text: Vuonna 681 arabit saavuttivat Atlantin rannikon, ja 711 alkoi Iberian niemimaan valloitus, joka toi lähes koko niemimaan valloittajien hallintaan. Idässä puolestaan saavutettiin Indusjoen laakso vuonna 712. Ekspansion päämääränä ei ollut islaminlevittäminen valloitettujen alueiden asukkaiden keskuuteen, vaan arabien hallinnassa olevan alueen laajentaminen. Arabit eivät olleet edes ottaneet huomioon mahdollisuutta, että muu kuin arabi voisi olla muslimi tai tulla muslimiksi; islam ja arabialaisuus koettiin samaksi asiaksi. Mikäli joku vieras halusi liittyä valloittajien yhteisöön, se tapahtui tulemalla jonkin arabialaisen heimon klientiksi (arab. "Maula"), tavallaan adoptoiduksi arabiksi. Tämä järjestelmä oli umman ratkaisu liittää heimoyhteisöön heimojen ulkopuolisia, ja se oli käytössä koko umaijadikauden. Valloitusjoukoissa oli näet mukana myös heimoja, jotka eivät olleet kääntyneet islamiin.


title: Arabien valtakunta

text: Näkyvin Toisen fitnan muistomerkki oli Jerusalemin Kalliomoskeija, islamilaisen arkkitehtuurin ensimmäinen luomus. Säilyneen inskription perusteella se on rakennettu Abd al-Malikin kaudella; vuosiluku 72 (691 jaa.) viitannee rakennuksen valmistumiseen. Rakentamispäätökseen vaikutti todennäköisesti Toisen fitnan aiheuttama tilanne. Kun Mekka oli kilpailevan kalifin hallussa, pyhiinvaellusliikenne umaijadien hallitsemalta alueelta kävi ongelmalliseksi. Jerusalemin temppelialue tarjosi korvaavan kohteen, katsottiinhan sen kuuluvan islamin pyhimpiin paikkoihin.


title: Arabien valtakunta

text: On selvää, että umaijadien voimakas ekspansiopolitiikka toisen sisällissodan sytyttyä laantui. Tällä kerralla Bysantti käytti tilaisuutta hyväkseen ja valloitti takaisin osan menettämistään alueista. Vuosina 683-684 koko islaminuskoisen maailman tulevaisuus oli itse vaakalaudalla. Ibn al-Zubairin vastakalifaatti oli vahvimmillaan, ja keskuksen siirtyminen takaisin Arabian niemimaalle olisi tarkoittanut islamin näkökentän kapenmista ja uskonnon rajoittumista paikalliseksi. 700-luvun toisen valloitus aallon jälkeisenä aikana umaijadien kalifaatista oli tullut voimakas keskusjohtoinen islamilainen imperiumi, jota hallitsi Muhammedin seuraajina Kalifit. Kalifin virka oli islamin oma luomus. Kuitenkin hallintomenetelmät sitä vastoin omaksuttiin suurin piirtein sellaisinaan entisiltä suurvalloilta, ja byrokratia noudatti vallattujen maiden maallisia perinteitä.


title: Arabien valtakunta

text: Islamin kulttuurin perustaksi tuli vallattujen alueiden taloudellinen ja yhteiskunnallinen yhtenäisyys, joka säily senkin jälkeen, kun poliittinen yhtenäisyys oli kadonnut. Kauppasuhteita hoidettiin hankauksitta Amudarjan seuduilla Espanjaan, ja käytössä oli yhtenäinen valuutta. Tämä edisti kauppa suuresti, ja tavaroiden mukana siirtyivät yhteiskunnalliset ja sivistykselliset ajatusmallit. Kauppiaiden ohella myös oppineet matkustivat islamilaisen maailman laidasta toiseen ja levittivät yhtenäistä kasvatuksen ja kulttuurin muotoa. Islamin kulttuuri ei siis syntynyt tyhjästä, se hyödynsi hyvin erilaisia aineksia.


title: Arabien valtakunta

text: Islamin uskonto, uuden kulttuurin suuri koossapitävä voima, oli paljosta velkaa muille opeille, ennen muuta juutalaisuudelle ja kristinuskolle. Mutta lainoja käytettiin omaperäisellä tavalla, ja uusi uskonto oli enemmän kuin ennestään olemassa olevien tekijöiden yhdistelyä. Arabiaa käytettiin sekä uskonnollisen että maallisen kirjallisuuden kielenä, ja vaikka eri provinsseissa yhä käytettiin kotimaista puhekieltä, kaikki kirjoitettiin arabiaksi - yksinkertaisimmasta kirjeestä korkeatasoisimpaan kirjallisuuteen saakka. Koraani, joka sisältää Muhammedin Mekassa ja Medinassa esittämät profetiat, oli ensimmäinen kirjoitettu arabiankielinen teksti, mutta arabian kieli ei saanut uskonnollista merkitystään pelkästään siitä. Koko runsas ja monihaarainen teologinen kirjallisuus, joka islamin piirissä luotiin, kirjoitettiin arabiaksi, ja vaeltavat oppineet levittivät sitä läpi koko islamilaisen maailman.


title: Arabien valtakunta

text:
Abbasidien dynastia hallitsi arabien valtakuntaa vuosina 750-1258. Heidän valtakautensa alkuaikoina arabialainen kulttuuri nousi suurimpaan kukoistuksensa. Pääkaupungiksi tuli Bagdad. Huomattavin abbasidihallitsikoista oli Harun al-Rašid, joka hallitsi vuosina 786-809. Hänen aikanaan alettiin antiikin Kreikan filosofien teoksia kääntää arabiaksi. Abbasidien aikana kauppayhteyksiä muodostettiin koko tunnettuun maailmaan Intiasta ja Kiinasta Afrikkaan ja Pohjoismaihin saakka.
Islamin kolmannen sisällissodan seurauksena yhteisön johtajuus siirtyi umaijadeilta abbasideille, Quraish-heimon yhdeltä haaralta toiselle. Tätä vallansiirtoa on verrattu seurauksiltaan niin Ranskan vallankumoukseen 1789 kuin bolshevikkien lokakuun vallankumoukseen 1917. Vallansiirtoa on pidetty eräänlaisena islamin historian vedenjakajana, jossa umaijadien maallistunut kuningaskunta sai tehdä tilaa hurskaalle abbasidien islamilaiselle imperiumille. Tämä näkemys rakentuu kuitenkin voittajien historiankirjoitukselle.


title: Arabien valtakunta

text:
Pitkään eläneen virheellisen käsityksen mukaan abbasidien vallankumouksen taustalla olisivat olleet islamiin kääntyneet persialaiset, jotka eivät halunneet tyytyä asemaansa toisen luokan muslimeina. Vallansiirron on katsottu merkinneen kehitystä arabialaisen syntyperän korostamisesta kohti kaikkien muslimien keskinäistä tasa-arvoa. Kapinointi alkoi umaijadien sisäisenä tyytymättömyytenä kalifi Hishamin jälkeisiin vallanperimysjärjestelyihin. Marwan II onnistui vielä 747 hetkeksi palauttamaan järjestyksen suureen osaan valtakuntaa, mutta toisin kuin Muawijan aikana vuonna 661 tai Abd al-Malikin hallitessa 692 tämä sisällissota ei päättynytkään tähän.
Jo pitkään maanalaisena vaikuttanut, alkuvaiheessa Alin puolueen kannattajiksi verhoutunut abbasidien johtama liike nousi avoimesti umaijadeja vastaan mustan kapinalippunsa alla. Id al-Fitrin päivänä 15. kesäkuuta 747 Abu Muslim tukijoineen heiluttivat mustia lippuja alkaneen vallankumouksen merkiksi. Hän otti koko Khorasanin pian valtaansa, karkotti sen umaijadikuvernöörin Nasr ibn Sayyarin ja lähetti armeijan länteen. Kuufa joutui Hashimiyya-liikkeelle vuonna 749 ja samalla piiritettiin Wasit, viimeinen Umaijadien tukikohta. Abu al-Abbas al-Saffah tunnustettiin uudeksi kalifiksi Kufan moskeijassa samana vuonna. Samaan aikaan Marwan II keräsi armeijan ja marssi kohti Irakia. Joukot kohtasivat Zab-joen varrella 25. tammikuuta 750 ja taistelu päättyi Abu al-Abbasin voittoon. Huhtikuussa Damaskos antautui Abbasideille, ja viimeinen naula arkkuun oli, kun abbasidi-agentit murhasivat Marwan II:n Egyptissä elokuussa.


title: Arabien valtakunta

text:
Voittajat häpäisivät Syyriassa olleet Umaijadien haudat, joista säästettiin vain Omar II:n hauta. Suurin osa suvun jäsenistä jäljitettiin ja tapettiin kuten Marwanin. Abbasidit käyttivät tähän tylyä juonta: He julistivat armahduksen lopuille umaijadeille, joista 80 kerääntyi ottamaan armahduksen vastaan, mutta heidät murhattiinkin. Yksi Hishamin pojanpojista, Abd ar-Rahman I, selviytyi takaa-ajoista ja murhajuonista. Hän perusti Al-Andalusin kuningaskunnan Iberiaan ja julisti perheensä uudeksi Umaijadien kalifaatiksi.
Arabialais-islamilaisen kulttuurin suhteen pätee kehityskulun perustotuus, että kaikki uusi syntyy aiemmasta. Sanalla jatkuvuus voidaan parhaiten kuvata oloja kaikkialla, minne arabit ensimmäisen valloituskautensa kuluessa saapuivat. Arabien valloitukset eivät merkinneet käänteentekevää murrosta Lähi-idän historiassa vaan liittyivät osana jatkumoon, jossa myöhäisantiikin hellenistinen kulttuuri jatkui ja sai vähitellen islamilaistuneen muodon. Hellenismi sai uuden kodin arabian kielessä ja arabialais-islamilaisessa kulttuurissa. Kääntäminen kreikasta arabiaan oli merkittävin yksittäinen syy siihen, että islaminuskoiseen maailmaan 700- ja 800-luvulla syntyi uusi ja pitkälti maallistunut kaupunkilaiskulttuuri. Abbasidien aikana vuosina 786-861 kreikkalaisen kirjallisuuden kääntämisestä oli tullut systemaattista, kalifien sponsoroimaa käännöstoimintaa. Tällöin käännettiin arabiaksi lukematon määrä kreikkalaisten auktoreiden tekstejä; arabeja kiinnosti nimenomaan luonnontieteellinen, lääketieteellinen ja filosofinen kirjallisuus. Antiikin kreikkalaisista tuli muslimien opettajia ja antiikin Kreikan tieteistä ja viisaudesta tuli myös islamilaisen oppineisuuden perusta. Arabien käännosprosessin kohdalla ei kulunut pitkääkään aikaa tekstien kääntämisestä, kun jo arabian kieltä käyttäneet muslimioppineet omissa teoksissaan kehittivät antiikin perintöä edelleen. Arabialais-islamilainen kulttuuri omaksui todella hellenismin hengen, vaikkakin vain muutamaksi vuosisadaksi.
Myös intialainen kulttuuri ja viisauskirjallisuus vaikutti, joskin vähemmän, arabialaisen kulttuurin muotoutumiseen. Arabit lainasivat intialaisten maanviljelytaitoja, kehittivät niitä valloittamillaan alueilla ja veivät niitä aina Eurooppaan asti. Mutta Intiasta saatiin muutakin: vuoden 770 vaiheilla Bagdadiin saapui joukko intialaisia oppineita mukanaan matemaattisia ja astronomisia sanskritinkielisiä tekstejä. Nämäkin käännettiin kalifin määräyksestä arabiaksi. Joitakin vuosikymmeniä myöhemmin al-Khwarizmi (k. n. 844.) yhdisti toisiinsa kreikkalaisen, persialaisen ja intialaisen matemaattisen ja astronomisen osaamisen ja kehitti sitä merkittävästi. Hän otti myös käyttöön "intialaiset numerot", jotka Euroopassa tunnetaan "arabialaisina numeroina", koska eurooppalaiset omaksuivat nämä arabeilta. Islamilaisissa maissa 700-luvun lopulla alkanut kirjallisen kulttuurin nopea kasvu johti kirjastojen perustamiseen. Monet hallitsijat tukivat kirjailijoita ja tiedemiehiä, kokosivat heitä säännöllisesti - usein viikoittain - hoviinsa keskustelemaan, käännättivät kirjallisuutta ja perustivat hovikirjastoja. Opetustoimen keskus taas oli moskeija, ja suuria kirjastoja karttui, enimmäkseen lahjoituksina, varsinkin suurkaupunkien päämoskeijoiden yhteyteen. Hovi- ja moskeijakirjastojen lisäksi oli luonnollisesti yksityiskirjastoja, joista tärkeimpiä pääsivät käyttämään muutkin kuin niiden omistajat. Ne täydensivät arvokkaalla tavalla moskeijoiden uskonnolliseen kirjallisuuteen keskittyneitä kokoelmia, varsinkin filosofien, logiikan, geometrian, tähtitieteen, musiikin, lääketieteen ja luonnontieteiden osalta.Maailmanvallan ja suuren kulttuurialueen sisäiselle liikenteelle olivat meriyhteydet keskeisen tärkeitä. Abbasidikalifaatin harjoittaman Intian valtameren kaupan keskuksiksi kehittyivät Etelä-Irakin Basra ja Persian Siraf. Kairon perustaminen siirsi 900-luvun lopulla kaupan painopistettä Persianlahdelta Punaisenmeren suuntaan. Intian valtamerellä liikennöivät vilkkaasti arabialaiset laivat, jotka purjehtivat säännöllisesti Intiaan, 800- ja 900-luvuilla jopa Kiinaan. Etelän suunnalla reitit ulottuivat Etelä-Arabiaan ja Itä-Afrikan rannikolle. Kauppiaat olivat arabeja, persialaisia ja juutalaisia. Lännen arvokkaimpia kauppatavaroita olivat Länsi-Afrikasta tuotu kulta, metallit, oliiviöljy ja Espanjan silkki. Bagdadin kautta kulki myös tärkeä reitti koilliseen, Nishapuriin ja sieltä edelleen Keski-Aasiaan, mistä puolestaan päästiin Kiinan silkkitielle. Orjakauppa oli tuolloin myös yleistä, sillä kansainvälisessä kaupassa orjat olivat arvostettua tavaraa markkinoilla. Islamin lain mukaan orjia oli kohdeltava oikeudenmukaisesti ja lempeästi, mutta orjalla ei ole oikeutta omistaa tai periä mitään. Orjalla oli kuitenkin oikeus tehdä palkkatyötä ja näin ansaitsemillaan rahoilla lunastaa itsensä vapaaksi. Orjia ostettiin palvelijoiksi Afrikasta ja muualta Keski-Aasiasta.
Valtakunnan laajetessa maatalous monipuolistui ja sen tuotto parani. Eräs syy oli vilkastunut kauppa, jonka tuomia pääomia sijoitettiin maatalouden tehostamiseen. Suurin osa uusista lajeista saatiin idästä. Kiinasta ja Intiasta levisivät Persian kautta Välimeren alueelle riisi, sokeriruoko, puuvilla, vesimeloni, munakoiso, sitrushedelmät, aprikoosi, persikka, päärynä ja sahrami. Kastelutekniikka levisi myös idästä länteen: Andalusiassa otettiin käyttöön Syyrian mallin mukainen ammennuspyörä sekä persialaisilta opittu tunneleita pitkin kulkeva kastelujärjestelmä.Kaupan kasvu ja maatalouden lisääntynyt tuotto kasvattivat rahatalouden merkitystä, ja jalometallien tuonti teki mahdolliseksi lyödyn rahan laajamittaisen käytön. Abbasidien kultadinaari pysyi vuosisatoja kansainvälisen kaupan keskeisenä valuuttana, ja suuret määrät islamilaisia hopearahoja kulkeutui kaupan mukana niin Bitteinsaarille kuin Ruotsiin ja Suomeenkin. Rahatalouteen liittyi pannijärjestelmän kehittyminen. Tukkukauppiaat myönsivät panttia vastaan lainoja, ja niitä antoivat myös veronkerääjät ja rahanvaihtajat. Kaupassa käytettiin erilaisia luottoja ja maksujärjestelyjä. Tämä kaikki edellytti yhteisiä, kaikkia sitovia sääntöjä, ja tässä suhteessa islam osoittautui tehokkaaksi kokoavaksi voimaksi.


title: Arabien valtakunta

text:
Abbasidien dynastian aikana vuonna 870 kiisteltiin myös islamin ja koraanin opillisesta sisällöstä. Näihin aikoihin jako sunnalaisiin ja shiialaisiin oli jo hahmottunut. 900-luvulla alettiin myös suhtautua kielteisemmin vieraisiin tieteisiin ja islamilaista traditionaalista perinnettä alettiin suosimaan. Kuitenkin Bagdadissa ja laajemminkin koko arabialais-islamilaisessa maailmassa vallitsi 900-luvulla ja 1000-luvun ensimmäisellä puoliskolla elämäniloinen ja elinvoimainen kosmopoliittinen kulttuuri-ilmapiiri. Rajoja ei määritellyt yksi ja ainoa oikea uskonto vaan yksi kieli ja kulttuuri. Viimeistään tässä vaiheessa käy selväksi, että tämä suvaitseva ja vaikutteille avoin maailma ei elä yksinomaan myöhäisantiikin perinnön varassa, vaan on luonut omaperäisen ja itsenäisen islamilaisen humanistisen kulttuurin.
Arabialaissyntyisen kalifin menetettyä uskonnollisen ja poliittisen auktoriteettinsa myös arabien valta islamin yhteisössä alkaa murentua. 800-luvun puolivälistä alkanutta, 1000-luvun puoliväliin kestänyttä aikaa, jolloin turkkilaiskansat ottavat sotilaallis-poliittisen vallan, sanotaan "persialaiseksi välisoitoksi". Tänä aikana persialainen kulttuuri alkaa elpyä arabivalloituksen aiheuttamasta shokista. Kansalistuneen elähdyttämät runoilijat ja oppineet alkavat taas käyttää persian kieltä, nyt tosin arabialaisin aakkosin kirjoitettuna.


title: Arabien valtakunta

text: Myös islamin umman maantieteellinen ja poliittinen yhteys alkoi rakoilla. Kalifaatin itäisille alueille syntyy joukko kalifin ylivallan nimellisesti tunnustavia mutta käytännössä täysin itsenäisiä dynastioita. Näistä tärkeämpiä ovat tahridit (821-873), saffaridit (867-903), samanidit (875-1005) ja bujidit (932-1055) Abbasidien vallankumoukseen asti Alin jälkeläisten valtaoikeuksia ajavat piirit olivat rakentaneet pyrkimyksensä Profeetan serkun Alin ja tämän jälkeläisten varaan. Jo umaijadien aikana tämä sitoutuminen nimeomaan Aliin oli hajottanut liikettä, varsinkin kun Alin muidenkin kuin Fatiman kanssa saamat pojat kannattajineen esittivät vaateitaan. Kun Alin jälkeläiset jälleen kerran olivat tulleet syrjäytetyiksi abbasidien tullessa valtaan, osa shiialaista liikettä alkoi entistä enemmän tähdentää suoraa polveutumista Profeetasta, jolloin Profeetan tyttären Fatiman rooli korostui. 765 shiialaisuus jakaantui kahteen päähaaraan. Osa yhteisöstä asettui tukemaan Jafarin pojista Ismailia, osa Musaa. Vuonna 909 ismaililaiset onnistui päästä valtaan Pohjois-Afrikassa, jonne he perustivat oman kalifaattinsa. Heidät tunnetaan fatimididynastiana, koska he pitivät itseään Fatiman jälkeläisinä. Valloitettuaan Egyptin 969 ja perustettuaan sinne uuden pääkaupunkinsa Kairon heistä tuli todellinen uhka abbasidien vallalle. Fatimidien suvaitsevainen shiialainen hallinto kesti Egyptissä aina vuoteen 1171, vaikka maan väestö ei koskaan omaksunut vallanpitäjien ismaililaista oppia. 1000-luvulta alkaen Egypti - erityisesti Kairo - on ollut islamilaisen maailman talouden ja sivistyksen merkittävimpiä keskuksia, usein merkittävin.


title: Arabien valtakunta

text: Fatimidien ekspansiivinen politiikka synnytti vuorostaan lännessä toisen vastakalifaatin. Abbasidien vallankumousta paennut umaijadiprinssi Abd al-Rahman I oli 756 saapunut al-Andalusiin ja perustanut sinne itsenäisen umaijadiemiraatin. Fatimidien uhka sai umaijadit julistamaan oman kalifaatin vuonna 929. Córdobasta hallittu kalifaatti ei kuitenkaan fatimidien tavoin pyrkinyt kokoamaan islamin ummaa alaisuuteensa. Abd al-Rahman III hylkäsi vallitsevan käsityksen yhdestä, yhtenäisestä islamin ummasta ja tyytyi kehittämään al-Andalusin taloutta ja kulttuuria, missä hän menestyikin erinomaisesti. Tämän satavuotisen kalifaatin (929-1031) ajan Córdoba kestää vertailun Kairon ja Bagdadin kanssa kaikilla elämän alueilla.


title: Arabien valtakunta

text: Idässä Dailamista Kaspianmeren lounaispuolelta tulevat bujidit olivat abbasidikalifaatin sisäisen "persialaisen välisoiton" tärkein instrumentti. Tammikuussa 946, vasta vähää aiemmin shiialaisuuden zaidilaisen muodon omaksuneet bujidit miehittivät Bagdadin ja ottivat kalifin holhoukeensa. Bagdadissa nämä kalastajien jälkeläiset tunnettiin emiirien emiireinä (arab. "amir al-umara"), mutta ajan hengen mukaisesti he herättivät henkiin sassanidihallitsijoiden vanhan arvonimen "shahanshah", ’kuninkaiden kuningas’ ja alkoivat käyttää sitä. Aivan kuten shiialaisten hallitsemassa Kairossa niin myös bujidien hallitsemassa Bagdadissa elettiin, ajoittaisesta poliittisesta kaaoksesta huolimatta, kulttuurisesti ennennäkemättömän luovaa ja rikasta vaihetta niin kaunokirjallisuuden kuin filosofian ja luonnontieteidenkin alalla.


title: Arabien valtakunta

text: Abbasidikalifaatti sai lisäaikaa ja umman sisäiset suhteet muotoutuivat uudelleen, kun turkkilaista alkuperää olevat seldžukit, vuonna 1055 ilmaantuivat Bagdadiin, syrjäyttivät bujidit ja aloittivat turkkilaisten 1900-luvulle asti kestäneen valtakauden Lähi-idässä. Seldžukit, jotka olivat jonkin aikaa aiemmin omaksuneet sunnalaisuuden, eivät legitimoineet valtaansa uskonnolla, vaan nojasivat aseelliseen voimaan. Arvonimenä he suosivat sulttaania (arab. sultan ’valta’), jota he käyttivät ensimmäisinä. Kalifi säilytti asemansa yhteiskunnan nimellisenä johtajana, ja seldžukit pitivät huolta siitä, että uskonnollista lakia noudatettiin. 1000-luvulla Bagdadissa uskonnollinen ja sotilaseliitti löysivät näin toisensa, ja tämä yhteistyö jatkui koko turkkilaisvallan ajan.


title: Arabien valtakunta

text:
Abbasidikalifaatin kolme ensimmäistä vuosisataa aina seldžukkien tuloon asti olivat arabialais-islamilaisen kulttuurin huippukautta. Silloin Bagdad oli kaupunki, jonne erästä aikalaista lainaten "tieteen ja taiteen tuotteet pantiin näytteille, josta tultiin etsimään viisautta niin kuin etsitään eksyneitä kameleita, ja jonka arvostuksia ja makua koko muu maailma seurasi". Oli selvää, että tällainen keskus houkutteli muitakin kuin kamelien etsijöitä. Se veti puoleensa myös yhä kauempaa tulevia valloittajia: Kaspianmeren dailamilaiset, Keski-Aasian arojen turkkilaiset ja lopulta mongolit, joiden päätös alistaa islamilainen maailma syntyi Pekingissä asti.
Vuonna 1257 Tsingis-kaanin pojanpoika Hülegü tunkeutui joukkoineen Bagdadiin. Hülegü johti ehkä suurinta koskaan koottua mongoliarmeijaa – määräyksestä joka kymmenes taistelukykyinen mies oli otettu siihen. Mongoliarmeija asettui Bagdadin ulkopuolelle marraskuussa 1257. Hülegü vaati antautumista, mutta kalifi kieltäytyi varoittaen, että mongolit tulisivat kohtaamaan jumalan vihan, jos hyökkäisivät kalifaattiin. Monet lähteet kertovat, että kalifi laiminlöi puolustuksen: hän ei koonnut armeijoita eikä vahvistanut kaupungin muureja.


title: Arabien valtakunta

text: Mongolit järjestivät kaupungin ympärille piirityksen paaluaitoineen ja katapultteineen. Taistelu alkoi 29. tammikuuta 1258 ja oli piiritykseksi nopea: Bagdad antautui 10. helmikuuta. Mongolit aloittivat viikon kestäneen teurastuksen ja hävityksen. Viimeinen abbasidikalifi al-Mustasim vetosi turhaan henkensä puolesta. Hänen teloitukseensa päättyi eräs aikakausi islamin historiassa. Kuolleiden määrästä ei ole tarkkaa tietoa; arviot vaihtelevat 90 000:stä satoihin tuhansiin. Bagdadin suuri kirjasto Viisauden talo lukemattomine ainutlaatuisine historiallisine dokumentteineen ja tieteellisine kirjoineen hävitettiin. Moskeijat, palatsit, kirjastot, kaikki sukupolvien aikana rakennetut rakennukset poltettiin maan tasalle. Kalifi ja kaikki hänen poikansa yhtä lukuun ottamatta surmattiin. Bagdad hävitettiin näin pahoin sen vastarinnan takia. Tämä oli mongolien omaksuma strategia: heti antautuneet kaupungit säästyivät yleensä pahalta hävitykseltä. Bagdadia kohdannut hävitys oli tiettävästi mongolien aiheuttamista pahin, vaikkakin joidenkin kiinalaisten kaupunkien on kerrottu kärsineen jokseenkin vastaavasti. Bagdad oli asumaton, raunioitunut kaupunki vuosisatoja ja kesti pitkään, ennen kuin se sai takaisin edes jotain aiemmasta loistostaan. Vaikka Bagdadin tuhon merkitys oli ennen kaikkea symbolinen, Irakin asema islamilaisen maailman keskuksena oli lopullisesti mennyttä.


title: Arabien valtakunta

text: Lähi-idän muslimiyhteisö jakautui kultuurisesti kahtia: pohjoisissa osissa persialaisvaikutteiseen kulttuuriin, joka ulottuu leveänä vyöhykkeenä Anatoliasta Iranin ylänköalueen ja Keski-Aasian kautta muslimien hallitsemiin Intian osiin, ja etelämpänä arabiankieliseen islamilaiseen maailmaan, joka ulottuu Atlantilta Persianlahdelle.


title: Arabien valtakunta

text:
Profeetta Muhammadin kuoltua islamin yhteisön johtajaksi valittiin profeetan sijainen eli kalifi (arab. "Khalifa"). Kalifin valintaa koskeneissa kiistoissa pääsi voitolle se puolue, jonka mielestä Profeetan seuraajan tulee ennen kaikkea olla islamin umman, uskovien yhteisön johtaja, "amir al-muminin".
Kun väkirikkaat vanhan kaupunkikulttuurin maat oli vallattu ja alistettu arabimuslimien hallintoon, vallan painopiste alkoi väkisinkin siirtyä pohjoiseen. Ensimmäiset neljä kalifia pitivät hallituskaupunkinaan Medinaa mutta delegoivat valloitetuilla alueilla valtansa sotapäälliköilleen, jotka toimivat sekä kuvernööreinä että rukouksen johtajina ja ylimmän tuomiovallan käyttäjinä.


title: Arabien valtakunta

text: Medinan jäätyä kauas laajentuneen valtakunnan suurista keskuksista kehitys vei vääjäämättä siihen, että valta siirtyi pohjoiseen. Ensin Umaijadit siirsivät pääkaupunkinsa Damaskokseen, joka toimi kalifaatin hallintokaupunkina 661-750, jonka jälkeen abbasidit siirsivät pääkaupungin Bagdadiin vuonna 750.


title: Arabien valtakunta

text: Ensimmäinen umaijadikalifi Muawija I (661-680) oli vahva hallitsija ja taitava hallintomies. Hän organisoi uudelleen kaoottisen beduiiniarmeijansa, perusti islamin historian ensimmäisen keskusviraston, pani alulle postilaitoksen ja määräsi arabian valtakuntansa virkakieleksi.


title: Arabien valtakunta

text: Kalifin valta oli perinnöllinen ja periaatteessa rajaton, mutta virkakoneiston kasvaessa abbasidikaudella syntyi ja vakiintui käytäntö, jonka mukaan kalifi delegoi valtansa visiirille ("wazir"), tuomiovaltansa ylituomarille ("qadi") ja sotilasjohdon armeijan komentajalle ("amir") säilyttäen silti kaikessa viimeisen sanan itsellään. Moni kalifi puuttui kuitenkin käytännön hallitustoimiin hyvin vähän, joilloin valtakin monen kohdalla jäi vain näennäiseksi.


title: Arabien valtakunta

text: Abbasidiaikana visiiri johti puhetta neuvostossa, jonka jäseninä olivat keskusvirastojen päälliköt. Näistä tärkein oli valtion taloudesta vastaava virkamies, eräänlainen valtiovarainministeri. Valtion tulot kertyivät enimmäkseen veroista. Ainoa muslimeilta koottava vero oli 2,5 prosentin suuruinen almuvero ("zakat"), joka oli maksettava vuosittain karjasta, käteisestä rahasta, kullasta ja hopeasta sekä kauppatavaroista. Maan tuotteista maksettava vero oli 10 prosenttia, keinokastellun maan 5 prosenttia. Muut kuin muslimit olivat velvolliset maksamaan pääveroa ("jizya") ja maaveroa ("kharaj") sekä kymmennykset liiketuloista. Verojen lisäksi valtiolle kertyi tuloja rauhansopimuksiin kirjatuista korvauksista ja vasallimaksuista sekä tuontitulleista.


title: Arabien valtakunta

text: Jokaisessa kaupungissa oli myös poliisilaitos, jonka esimies, "muhtasib", valvoi yleistä järjestystä, markkinoiden laillisuutta ja kaupunkilaisten moraalia. Muhtasibilla oli oikeus määrätä ja panna toimeen islamin uskonnollisen lain määräämiä ruumiillisia rangaistuksia. Qadin uskonnollisen tuomioistuimen rinnalle kehitettiin 800-luvulla uskonnollisesta laista riippumaton maallinen "mazalim"-tuomioistuin, joka mm. valvoi virkamiesten toimia, veroasioita, sotilaiden palkanmaksua, omaisuusrikoksia ja sellaisia yleiseen järjestykseen liittyviä asioita joita ei moraalin valvoja ("muhtasib") voinut ratkaista.


title: Arabien valtakunta

text: Islam oli kukoistava kulttuuri. Muslimien mielenkiinto suuntautui Intian ja Persian kulttuureihin, joista he saivat paljon kulttuurivaikutteita. Umaijadikauden ja varhaisen abbasidikauden kulttuuriharrastukset keskittyivät toisaalta hoviin ja poliittisen eliitin, toisaalta suurimpien kaupunkien sivistyneistön piiriin. Molemmissa harrastettiin runoutta, islamin teologiaa ja historiaa, mutta muilta osin kiinnostus suuntautui eri tahoille. Hovissa viljeltiin taidetta, arkkitehtuuria, filosofiaa ja luonnontieteitä sekä arabiankielisen kirjallisuuden uusia persialaisilta ja kreikkalaisilta omaksumia lajeja. Arabit kopioivat antiikin tekstejä, mutta eivät olleet kiinnostuneita Euroopasta muuten. Arabit kuvasivat eurooppalaisia usein etnosentrisesti ja väheksyen. Arabialainen oppinut Said ibn Ahmad kirjoitti vuonna 1068 pohjoisen barbaareista, jotka "eivät antaneet minkäänlaista panosta tieteelle. Heiltä puuttuu ymmärtämyksen terävyys ja älykkyys ja he ovat täysin tietämättömiä ja hidasjärkisiä, arviointikyvyttömiä ja tyhmiä."


title: Arabien valtakunta

text:
Abbasidien aikana vauhtiin päässyt käännöskirjallisuus laajensi kulttuuriharrastuksia erityisesti Persian suuntaan. Etenkin hovissa ja virkamieskunnassa jossa oli nyt muodikasta lukea persialaisia klassikoita: historiaa, hovietikettiä, yleissivistävää kirjallisuutta ja eläinsatuja. Johtajien arvostetuimpiin ominaisuuksiin kuuluivat puhetaito, vieraanvaraisuus ja rohkeus. Ihanteellisen yksilön oli oltava hurskas ja jumalaapelkäävä muslimi, joka tunsi tieteitä ja taiteita, ja joka hallitsi hienostuneet käytöstavat.
Ensimmäisistä varsinaisista alkeiskouluista ("kuttab") säilyneet tiedot ovat peräisin Irakista ja Egyptistä vuoden 700 vaiheilta. Pääoppiaineet olivat arabian kieli ja Koraanin ulkoluku, ja samalla opeteltiin lukemista ja kirjoittamista. Vaikka valtaosa alkeiskoulujen oppilaista oli poikia, muutamin paikoin, ainakin Intiassa ja Persiassa, kouluun tiedetään kelpuutetun tyttöjäkin. Joissakin kouluissa opetettiin myös aritmetiikan alkeita, Syyrian rannikolta ohjelmaan kuului lisäksi uimataito. Käsityöammatteihin ei valmistauduttu koulussa, vaan niihin harjaannuttiin mestarin oppipoikina.


title: Arabien valtakunta

text:
Rikkaammilla perheillä oli varaa palkata kotiopettaja ("muaddib"), joka ei opettanut ainoastaan alkeiskoulun taitoja vaan jakoi oppilailleen myös humanistista yleissivistystä: runoutta, runonsepitystä ja adab-kirjallisuutta sekä käytöstapoja.
Koraanin, hadithin ja arabian kielen opetus levisi nopeasti kaikkialle, mihin islamin valta ulottui. Päämoskeijoihin keskittynyttä korkeampaa opetusta antamaan valtuutettiin tavallisesti joku islamilaisen hallinnon virkamies, usein islamilaisen lain alueellinen päätuomari ("qadi"). Arabian kielen opetus ei rajoittunut uskonnollisiin teksteihin, vaan monissa suurissa moskeijoissa luennoitiin ja tutkittiin myös runoutta ja kielitiedettä.


title: Arabien valtakunta

text: Islamilaisen maailman ensimmäinen korkeatasoinen monitieteinen opinahjo oli "Bait al-hikma" ’Viisauden talo’, jonka abbasidikalifi al-Mamun perusti Bagdadiin vuonna 830. "Bait al-hikmassa" annettiin opetusta kaikissa aikanaan tunnetuissa tieteissä, käännettiin kirjallisuutta - enimmäkseen kreikasta arabiaksi.


title: Arabien valtakunta

text:
Sellaiset klassiset teokset kuten Aristoteleen "Retoriikka" ja "Runousoppi" sekä Porfyrioksen "Eisagoge" nousivat jo 800-luvulla arabian kieliopin rinnalle humanististen tieteiden perusoppikirjoiksi. Joskus arabialaiset käännökset ovat ainoa, mitä kreikankielisistä teoksista on jäljellä; esimerkiksi Galenoksen 7-osainen Anatomia on säilynyt vain Hunainin tekemänä käännöksenä.
Kuten kaikissa korkeakulttuureissa, myös islamin piirissä luonnontiede rakentui monelle traditiolle. Pääjuuret ulottuivat antiikkiin, nimenomaan hellenismiin, joka sekin oli ammentanut monista lähteistä, sulattanut kulttuureja ja luonut siitä ylikansallista sivistystä.


title: Arabien valtakunta

text:
Arabit perivät antiikin tähtitieteen kokonaan. Sen tärkein lähde oli aleksandrialaisen Klaudios Ptolemaioksen noin 150 jkr. julkaisema "Mathematike syntaksis" eli Matemaattinen kokonaisesitys. Arabit tutustuivat tämän kautta ptolemaiolaiseen tähtitieteeseen 770-luvulta alkaen, ja noin vuonna 820 "syntaksis" käännettiin arabiaksi. Teoksen nimi muuttui muotoon al-Magisti. Teoksessa käsitellään matemaattisessa muodossa taivaanpallon koordinaatistot ja niiden väliset yhteydet suhteutettuina havaintopaikan sijaintiin maapallolla, taivaankappaleiden näennäiset liikkeet ja niihin liittyvät ilmiöt.
Antiikin luonnonoppi antoi Aristoteleen perintönä arabeille käsityksen maailmasta viiden alkuaineen maailmana. Alkuaineet olivat sisältäpäin luettuina järjestyksessä: maa, vesi, ilma, tuli ja viides alkuaine, kvintessenssi eli eetteri. Kaikki olevainen muodostui näistä alkuaineista, joista jokaiseen liittyivät vastakohtaiset ominaisuudet, kuten kuumuus ja kylmyys, raskaus ja keveys, kosteus ja kuivuus.


title: Aulis Vahtonen

text: Aulis Kullervo Vahtonen (s. 27. tammikuuta 1929 Turku, k. 1995?) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Aulis Vahtonen

text: Hyökkääjänä pelannut Vahtonen edusti koko uransa ajan Turun Palloseuraa vuosina 1946–1956. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1949. Kaikkiaan Vahtonen pelasi seitsemän kauden aikana 86 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 17 maalia. Hän pelasi Suomen maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1952.


title: Aulis Vahtonen

text: vahtonen pelasi jalkapallon lisäksi jääkiekkoa SM-sarjassa 6 ottelua TPS:n joukkueessa kaudella 1947-1948.


title: Reijo Vaittinen

text: Reijo Vaittinen (s. 24. tammikuuta 1956 Suonenjoki) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Reijo Vaittinen

text: Puolustajana pelannut Vaittinen on Suonenjoen Pallon kasvatti. Hän edusti urallaan Mikkelin Pallo-Kissoja 1972–1976, Oulun Palloseuraa 1977–1978, Mikkelin Palloilijoita 1979–1989 ja Porrassalmen Urheilijoita 1990–1993. Kaikkiaan hän pelasi 11 kauden aikana 203 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 16 maalia.


title: Reijo Vaittinen

text: Vaittinen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1977–1982 yhteensä 13 maaottelua.


title: Erkki Valla

text: Erkki Valla (s. 8. syyskuuta 1964 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Erkki Valla

text: Keskikentällä pelannut Valla edusti urallaan Helsingin Jalkapalloklubia 1983–1991 ja Finnairin Palloilijoita 1991–1994. Hän voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1985, 1987, 1988 ja 1990 sekä Suomen Cupin 1984. Kaikkiaan Valla pelasi 11 kauden aikana 183 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 16 maalia.


title: Erkki Valla

text: Valla pelasi Suomen maajoukkueessa kolme maaottelua vuonna 1988.


title: Erkki Valla

text: Pelaajauran jälkeen Valla on valmentanut muun muassa AC Vantaan A-nuoret Suomen mestaruuteen ja toiminut Käpylän Pallon toiminnanjohtajana.


title: Erkki Valla

text: Tällä hetkellä Valla toimii HJK:n valmennuspäällikkönä.


title: Itä–Länsi-ottelu 2010

text: Vuoden 2010 Itä–Länsi-ottelu oli järjestyksessään miesten 76. pesäpallon vuotuinen arvo-ottelu, joka palasi pitkän tauon jälkeen Helsinkiin, jossa ottelu pelattiin Finnair Stadiumilla 2.–4. heinäkuuta. Paremmuus ratkottiin viidessä sarjassa: miehet, naiset, A-pojat, B-pojat ja B-tytöt. Itä voitti kaikki ottelut B-tyttöjen peliä lukuun ottamatta. Itä-länteen tehtiin täksi vuodeksi raju sääntömuutos Finnair Stadiumin ahtauden takia. Kentän sivuille sijoitettiin portit, joiden välistä lyöty läpilyönti tiesi automaattisesti kunnaria.


title: Itä–Länsi-ottelu 2010

text: Molempiin joukkueisiin valittiin yksi pelaaja yleisöäänestyksen perusteella. Varsinaisina valitsijoina toimivat Idällä Pasi Varonen ja Lännellä Veijo Turpela.


title: Itä–Länsi-ottelu 2010

text: Idän pelinjohtajiksi valittiin viime vuoden mestarijoukkueen Sotkamon Jymyn Mikko Kuosmanen ja Sami Mähönen. Lännen pelinjohtajina puolestaan toimivat Vimpelin Vedon Risto Ojanperä ja Jussi Haapakoski.


title: Itä–Länsi-ottelu 2010

text: Idän naisten joukkueen valitsi Paula Rautiainen ja lännen joukkueen Hanna Tuomaala. Lisäksi yleisö valisi molempiin joukkueisiin yhden pelaajan miesten joukkueiden tapaan.


title: Itä–Länsi-ottelu 2010

text: Pelinjohtajiksi valittiin idälle Jyväskylän Kirittärien Jussi Viljanen ja lännelle Porin Pesäkarhujen Sami-Petteri Kivimäki.


title: Veijo Valtonen

text: Veijo Ensio Valtonen (5. tammikuuta 1936 Käkisalmi – 11. kesäkuuta 2016 Valkeakoski) oli suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja.


title: Veijo Valtonen

text: Puolustajana pelannut Valtonen edusti koko uransa ajan Valkeakosken Hakaa vuosina 1953–1968. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1960, 1962 ja 1965 sekä Suomen Cupin 1955, 1959, 1960 ja 1963. Kaikkiaan Valtonen pelasi 14 kauden aikana 252 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki neljä maalia.


title: Veijo Valtonen

text: Valtonen pelasi Suomen maajoukkueessa neljä maaottelua vuosina 1960–1964.


title: Veijo Valtonen

text: Pelaajauran jälkeen Valtonen toimi muun muassa Haka valmentajana kausilla 1966–1970, 1972 ja 1981. Hänet on valittu seuran kunniajäseneksi.


title: Luhtakuoriaismaiset

text: Luhtakuoriaismaiset ("Dascilloidea") on kovakuoriaisiin ("Coleoptera") kuuluva yläheimo.


title: Luhtakuoriaismaiset

text: Yläheimolle tyypillisiä piirteitä ovat tappimaiset etulonkat sekä vahvasti liuskaiset nilkkajaokkeet.


title: Luhtakuoriaismaiset

text: Yläheimoon kuuluu Euroopan alueella vain yksi heimo, "Dascillidae" eli luhtakuoriaiset, jonka ainoa Pohjois-Euroopassa tavattava laji on hiirokuoriainen ("Dascillus cervinus"). Kyseinen laji on Suomen eteläosissa yleinen ja sitä tavataan erityisesti kosteahkoilla niityillä, missä laji tavallisesti istuu kukissa. Hiirokuoriaisen toukka elää maan sisässä, missä se syö kasvien juuria.


title: Tšekkoslovakia talviolympialaisissa 1932

text: Tšekkoslovakia osallistui Lake Placidin talviolympialaisiin 1932 kuuden miesurheilijan joukkueella. Kaikissa kolmessa pohjoismaisessa hiihtolajissa ja taitoluistelussa kilpailleet tšekkoslovakialaiset jäivät ilman mitaleja. Parhaan sijoituksen saavutti yhdistetyssä kilpaillut Antonín Bartoň oltuaan kuudes.


title: Atlantismi

text: Atlantismi on aate, joka pyrkii läheiseen yhteistyöhön Länsi-Euroopan ja Pohjois-Amerikan maiden, erityisesti Kanadan ja Yhdysvaltain välillä varsinkin politiikkaa, taloutta ja puolustusta koskevissa asioissa. Tarkoituksena on pitää yllä osallistuvien maiden turvallisuutta ja suojella niitä yhdistäviä arvoja, ”demokratiaa, yksilönoikeuksia ja lakia.”


title: Atlantismi

text: Atlantismin kannattajaa kutsutaan atlantistiksi.


title: Atlantismi

text: Nimi juontuu Atlantin valtamerestä, joka erottaa tai yhdistää kaksi maanosaa. Atlantismi on etäällä kontinentalismista.


title: Atlantismi

text: Tunnettuja atlantisteja ovat Britannian entiset pääministerit Tony Blair ja Gordon Brown sekä Zbigniew Brzezinski ja Javier Solana. Nato on atlantistinen organisaatio ja F-35-hävittäjälentokone on atlantistinen projekti. Useilla Itä-Euroopan maiden, kuten Puolan ja Romanian, johtajilla on voimakkaita atlantistisia näkemyksiä.


title: Atlantismi

text: Erään WikiLeaks-vuodon mukaan Suomi olisi tehnyt salaiset vaihtokaupat muun muassa Israelin kanssa n vaihtuvasta jäsenyydestä. Yhdysvaltain Helsingin-suurlähetystön tekemän raportin mukaan Suomi pyrkii hankkimaan ääniä eritoten YK:n pieniltä valtioilta. Raporttiin on lisätty loppukommentti, ettei ulkoministeri Alexander Stubbia sotkettaisi mihinkään YK-haihattelijaan: ”Huolimatta laskelmoidusta vetoomuksestaan pienille valtioille Stubb on vakaumuksellinen atlantisti.”


title: Atlantismi

text: Naton taholta atlantismin on nähty tarjoavan sen jäsenmaille uuden ja positiivisemman kuvan.


title: Atlantismi

text: Atlantismi koki merkittäviä muutoksia 2000-luvun alussa terrorismin ja Irakin sodan valossa. Huolimatta transatlanttisen turvallisuusmaiseman suurista muutoksista atlantismin on nähty selvinneen erityisenä kansallisena turvallisuussuuntauksena Euroopan poliittisella areenalla ja Naton sisällä.


title: Iso-Britannia talviolympialaisissa 1932

text: Yhdistynyt kuningaskunta osallistui Ison-Britannian nimellä Lake Placidin talviolympialaisiin 1932 neljän naisurheilijan joukkueella. Taitoluistelun naisten yksinluistelussa kilpaillut nelikko oli sangen nuori: siihen kuului kaksi 11-vuotiasta ja yksi 14-vuotias tyttö. Cecilia Colledge on yhä (2011) kaikkien aikojen nuorin talviolympialaisissa kilpaillut urheilija. Parhaiten brittiluistelijoista sijoittui Megan Taylor oltuaan seitsemäs.


title: Iso-Britannia talviolympialaisissa 1932

text: Mollie Phillips toi maansa lipun olympiastadionille avajaisissa ensimmäisenä brittiläisenä naisurheilijana.


title: Jérémy Ménez

text: Jérémy Ménez (s. 7. toukokuuta 1987 Longjumeau, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Ranskan pääsarjassa pelaavaa Paris Saint-Germainia ja on pelipaikaltaan laitalinkki tai hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Jérémy Ménez

text: Ménez aloitti ammattilaisuransa vuonna 2004 Sochaux'sta. Hän oli aiemmin pelannut seuran juniorijoukkueissa kolme vuotta. Edustettuaan joukkuetta kahden kauden ajan hän siirtyi Monacoon. Hän teki joukkueen kanssa nelivuotisen sopimuksen.


title: Jérémy Ménez

text: Ménez pelasi kahden kauden aikana Monacossa yhteensä 54 sarjaottelua, ja niissä syntyi 14 maalia. Hänen hyvät otteensa kiinnittivät huomiota suuremmissa seuroissa ja lopulta elokuussa 2008 hän siirtyi italialaisseura Romaan 10,5 miljoonan euron siirtokorvauksella. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa 31. elokuuta 2008 ottelussa Napolia vastaan. Heinäkuussa 2011 Ménez palasi takaisin kotimaahansa Paris SG:n riveihin.


title: Jérémy Ménez

text: Ménez teki ensiesiintymisensä Ranskan maajoukkueessa 11. elokuuta 2010 ystävyysottelussa Norjaa vastaan.


title: Dzjatlava

text: Dzjatlava () eli Djatlovo () on pieni kaupunki ja samanniminen piiri Hrodnan alueen keskiosissa Valko-Venäjällä. Vuoden 2009 väestönlaskussa kaupungin väkiluku oli 7 853 ja koko hallintopiirin 29 703. Piirin asukaslukuun sisältyy myös kaupunkityyppiset taajamat Kozlovštšina (1 847 asukasta, ) ja Novojelnja (3 041 asukasta, ).


title: Dzjatlava

text: Dzjatlavan piirin maanteistä keskeisimpiä on kaupungin pohjoisosien läpi kulkeva valtatie M11 (), joka luo yhteyden pohjoisessa esimerkiksi Lidaan (50 km) ja etelässä Slonimiin (46 km). Itään vievä kantatie P10 tuo tieyhteyden Navahrudakiin (37 km). Kantatie P108 johtaa puolestaan Dzjatlavasta kaakkoon M1-moottoritielle ().


title: Dzjatlava

text: Dzjatlavan piirin pohjoisrajalla virtaa Niemen-joki. Piirin itäosien poikki kulkee Valko-Venäjän rautateiden pohjois-etelä-suuntainen Lidan ja Baranavitšyn välinen rataosuus.


title: Peter Sladey

text: Peter Alexander Sladey () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa.


title: Peter Sladey

text: Sladeyn vanhemmat olivat talonomistaja ja kauppias Peter Sladey ja Anna Aleksandra Kecklund. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Enny Sofia Reckardtin kanssa. Hän kävi viisi luokkaa Tampereella klassillista lyseota. Opintojaan hän jatkoi Tampereella teknillisen opiston sähköteknillisellä osastolla, mistä hän sai päästötodistuksen vuonna 1915. Sotilaskoulutusta hän sai kaasukurssilla Helsingissä vuonna 1924 ja sotilaspedagogisella kurssilla Hämeenlinnassa vuonna 1925.


title: Peter Sladey

text: Sladey liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 12. tammikuuta 1916, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella.


title: Peter Sladey

text: Sladey saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Peter Sladey

text: Sladey siirrettiin sisällissodan jälkeen 5. elokuuta 1918 alkaen puhelinjoukkueen johtajaksi 2. Divisioonan tiedonanto-osastoon, josta hänet siirrettiin Kenttälennätinpataljoonaan ja nimitettiin 2. helmikuuta 1921 alkaen päälliköksi 2. komppaniaan. Kenttälennätinpataljoonassa hän siirtyi 1. lokakuuta 1924 alkaen aliupseerikoulun johtajaksi. Hän erosi armeijasta 8. maaliskuuta 1927 ja muutti siirtolaiseksi Kanadaan. Hän julkaisi vuonna 1926 kirjan "Sähkö- ja puhelinoppi viestijoukkoja varten". Hänet on haudattu Egmontiin, Kanadaan.


title: Anne-Marie Kynsilehto

text: Anne-Marie ”Mirri” Kynsilehto (nyk. Clarke, s. 1969) on entinen suomalainen esteratsastaja. Hän aloitti ratsastuksen kotikaupungissaan Oulussa ratsastuskoulu Saaran Tallilla ja edusti kilpailu-uransa ajan seuraa Oulun Ratsastajat. Hän kilpaili vuodesta 1979 aina 1990-luvun alkupuoliskolle edeten kansainvälisesti menestyksekkäästä poniratsastajasta kansainväliseen avoimen tason kilpailumenestykseen. Poniratsastajana hän saavutti Pohjoismaiden mestaruuden ponilla Super Trouper vuonna 1984 sekä viisi Suomen mestaruutta muun muassa poneilla Janina ja Two Star, juniorina lisäksi kaksi PM-hopeaa hevosella Maxall. Avoimella tasolla hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1990 ja SM-hopeaa vuonna 1989 sekä Finnderbyn vuonna 1988, ratsasti Suomen Nations Cup -joukkueessa monissa kilpailuissa vuosina 1990–1992 sekä kilpaili kansainvälisesti keräten sijoituksia World Cup -tasolla saakka, muun muassa 7. sijan Helsinki International Horse Shown Word Cup -osakilpailussa vuonna 1992. HIHS:ssa hän myös tuli kolmanneksi tapahtuman toisessa pääluokassa eli Grand Prix'ssa vuonna 1989.


title: Anne-Marie Kynsilehto

text: Kynsilehto oli vuonna 1988 ensimmäinen pohjoismaalainen esteratsastaja, joka kutsuttiin kilpailemaan Kanadaan Calgaryn Spruce Meadows -ratsastuskeskukseen, ja hän vietti talvet 1988–1990 Yhdysvalloissa George Morrisin valmennuksessa kilpaillen hyvällä menestyksellä muun muassa Tampassa ja West Palm Beachissa. 1990-luvulla hän kilpaili Euroopan kansainvälisissä kilpailuissa hollantilaisesta valmennuskeskuksesta käsin.


title: Anne-Marie Kynsilehto

text: Kynsilehdon tärkein kilparatsu oli ori Neopolitan (kilpailunimi Uusi Suomi (US) Neopolitan), mutta hän kilpaili kansainvälisesti myös muiden muassa hevosilla (EG) Argentina, Jasper BB ja Whispering Royal Lady, jotka myöhemmin siirtyivät Pinja Immosen esteratsuiksi. Kansainvälisen tason kilparatsuihin kuului myös (GWS) Run and Jump.


title: Anne-Marie Kynsilehto

text: Anne-Marie Kynsilehto avioitui 1990-luvulla englantilaisen esteratsastaja Warren Clarken kanssa. Hän asuu nykyään Lancashiressa, Englannissa ja keskittyy puolisonsa kanssa estehevosten kasvatukseen ja myyntiin. Kynsilehdon isä on entinen ralliautoilija, oululainen liikemies Juhani (Jussi) Kynsilehto, joka tyttärensä kilpailuvuosina toimi tämän managerina.


title: Anne-Marie Kynsilehto

text: Yksi Kynsilehdon kilpailu-uran tärkeistä sponsoreista oli sanomalehti Uusi Suomi, jonka viimeisessä painetussa numerossa 28.11.1991 hän kiitti yhteistyöstä koko sivun ilmoituksella. Kynsilehto kuului myös Kati Hurmeen tavoin vuodesta 1985 alkaen Enso-Teamiin, joka tuki lahjakkaita nuoria suomalaisratsastajia.


title: Gustaf Stjernberg

text: Gustaf Arne Stjernberg () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa.


title: Gustaf Stjernberg

text: Stjernbergin vanhemmat olivat maanviljelijä Gustaf Adolf Stjernberg ja Maria Charlotta Gustafsson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Birgit Johanna Åkermanin kanssa. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1914 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1914–1915 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla.


title: Gustaf Stjernberg

text: Stjernberg liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 27. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella.


title: Gustaf Stjernberg

text: Stjernberg saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 3. huhtikuuta 1918 alkaen päälliköksi 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Kuokkalassa. Hänet on haudattu Porvooseen.


title: Gustaf Stjernberg

text: Stjernberg palveli sisällissodan jälkeen 5. komppanian päällikkönä 2. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti 2, josta hänet siirrettiin 28. joulukuuta 1918 alkaen Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een. Hän erosi armeijasta 28. helmikuuta 1919 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön, jossa hänet sijoitettiin 1. maaliskuuta 1919 alkaen harjoituspäälliköksi Porvoon pitäjän suojeluskuntaan. Aluksi hän toimi 1. maaliskuuta – 30. huhtikuuta 1919 välisenä aikana piirin aliupseerikurssien johtajana Tammisaaressa ja Kirkkonummella. Myöhemmin hän siirtyi Uudenmaan eteläiseen suojeluskuntapiirin (Nylands södra skyddskårsdistrikt) 1. huhtikuuta 1925 alkaen, jossa hän toimi IV. alueen päällikkönä. Stjernberg työskenteli suojeluskunta tehtäviensä ohella maanviljelijänä Porvoon pitäjässä vuodesta 1921 alkaen. Stjernberg erosi Suojeluskuntajärjestöstä 31. elokuuta 1927, mutta liittyi takaisin järjestöön 17. huhtikuuta 1930 ja sijoitettiin paikallispäälliköksi Porvoon maalaiskunnan suojeluskuntaan.


title: Gustaf Stjernberg

text: Stjernberg osallistui talvisotaan aluepäällikkönä Uudenmaan eteläisen suojeluskuntapiirin V alueella. Jatkosodan puhjettua hänet määrättiin komppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 24:ään, josta hänet siirrettiin myöhemmin toimistoupseeriksi Uudenmaan eteläiseen suojeluskuntapiiriin, jossa hän palveli vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet vapautettiin asepalveluksesta.


title: Kuninkaan puhe

text: Kuninkaan puhe () on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Tom Hooperin ohjaama brittiläinen historiallinen draamaelokuva. Sen on käsikirjoittanut David Seidler ja pääosissa ovat Colin Firth, joka esittää kuningas Yrjö VI:ta, Geoffrey Rush, joka esittää Lionel Logueta, sekä Helena Bonham Carter, joka esittää kuningatar Elisabetia.


title: Kuninkaan puhe

text: "Kuninkaan puhe" oli lipputulo- ja arvostelumenestys ja elokuva sai yhteensä 12 Oscar-ehdokkuutta, joista se palkittiin neljässä kategoriassa paras elokuva, ohjaus, miespääosa (Colin Firth) ja alkuperäinen käsikirjoitus.


title: Kuninkaan puhe

text: Elokuva alkaa, kun Yorkin herttua prinssi Albert (Colin Firth), kuningas Yrjö V:n toiseksi vanhin poika, yrittää pitää vuoden 1925 British Empire Exhibitionin päätöspuhetta Wembley Stadiumilla vaimonsa, Yorkin herttuatar Elisabetin (Helena Bonham Carter), seisoessa hänen rinnallaan. Änkytyksestä kärsivän herttuan epätoivo syvenee, kun mikään hoitoterapia ei tahdo tehota hänen puhevikaansa. Lopulta hänen vaimonsa taivuttelee hänet australialaisen puheterapeutti Lionel Loguen (Geoffrey Rush) pakeille Lontooseen. Ensimmäisellä tapaamiskerralla Logue pyytää herttualta, että he käyttäisivät toisistaan vastedes etunimiä (mikä rikkoo etikettiä). Logue alkaa kutsua herttuaa ”Bertieksi”. Vakuuttaakseen prinssi Albertin hoitonsa tehokkuudesta Logue lyö tämän kanssa vetoa shillingistä, että tämä pystyy lukemaan ääneen täysin virheettä vaikka saman tien. Logue antaa herttualle luettavaksi Hamletin ”Ollako vai eikö olla” -yksinpuhelun samalla, kun hän soittaa tälle kuulokkeista kovaäänistä musiikkia. Logue äänittää herttuan lukemisen gramofonilla. Bertie on kuitenkin vakuuttunut, ettei lukemisesta tule yhtikäs mitään, joten hän keskeyttää ja lähtee pois julistaen tilanteensa ”toivottomaksi”. Logue antaa herttualle äänittämänsä levyn muistoksi.


title: Kuninkaan puhe

text: Kun kuningas Yrjö V (Michael Gambon) pitää vuonna 1934 perinteisen joulupuheensa, hän selittää Albertille, miten tärkeitä radiolähetykset ovat Ison-Britannian nykyiselle monarkialle. Kuningas julistaa, että uudeksi kuninkaaksi aikanaan nouseva ”David” (Walesin prinssi Edvard, roolissa Guy Pearce), prinssi Albertin isoveli, tulee lopulta tuhoamaan kuningasperheen sekä koko maan. Kuningas Yrjö vaatii Albertia harjoittelemaan äänensä käyttöä käskemällä tämän lukemaan juuri pitämänsä joulupuheen. Albert tekee työtä käskettyä, mutta lopputulos on kovin hatara. Ikävän kokemuksensa jälkeen Albert soittaa Loguen äänittämän levyn ja kuulee, kuinka hän lukee levyllä Shakespearea täysin virheettä. Albert palaa takaisin Loguen luo, ja he alkavat yhdessä harjoitella lihasten rentouttamista sekä hengityksen hallintaa. Samaan aikaan Logue myös tutkiskelee herttuan änkytyksen takana olevaa psykologista traumaa. Herttua paljastaakin, että hänen lapsuutensa palatsissa ei ollut ruusuilla tanssimista: lapsena häntä piinasivat tiukka isä, kielletty vasenkätisyys, pihtipolvien kivulias hoito, vanhempaa veljeä suosiva lastenhoitaja sekä hänen pikkuveljensä prinssi Johnin ennenaikainen kuolema. Hoidon jatkuessa Loguesta ja herttuasta tulee vähitellen ystäviä sekä toistensa uskottuja.


title: Kuninkaan puhe

text: Kuningas Yrjö V kuolee tammikuussa vuonna 1936, jolloin David seuraa häntä Britannian valtaistuimelle kuningas Edvard VIII:nä. Kuninkuudestaan huolimatta David tahtoo yhä palavasti naida rouva Wallis Simpsonin (Eve Best), joka on eronnut amerikkalainen seurapiirihenkilö. Saman vuoden jouluna Balmoralin linnassa prinssi Albert toteaa, ettei Edvard voi naida eronnutta naista niin kauan kuin tämä pysyy kuninkaana. Edvard syyttää veljeään keskiaikaisesta juonesta anastaa kruunu itselleen. Hän toteaakin epäluuloisesti, että Albert on jo ryhtynyt valmistautumaan kuninkuutta varten ottamalla puhetunteja. Hän muistuttaa veljeään ikävästi tämän lapsuuden traumoista matkimalla tämän änkytystä: ”B-B-B-Bertie.”


title: Kuninkaan puhe

text: Edvardin ikävä lohkaisu ahdistelee herttuaa yhä, kun hän menee seuraavalle puhetunnilleen. Häntä turhauttaa se, että vaikka hän onnistuu vähentämään änkytystään puhuessaan useimmille muille tapaamilleen ihmisille, niin Edvardille puhuessaan hänen änkytyksensä palaa takaisin yhtä pahana kuin aina ennenkin. Logue huomaa, ettei herttua änkytä kiroillessaan lainkaan, joten hän yllyttää tämän kiroilemaan kovaan ääneen. Sen jälkeen Albert kertoo Loguelle Davidin ja rouva Simpsonin suhteesta. Logue ehdottaa, että Albertista pitäisi tulla seuraava kuningas, jolloin herttua raivostuu ja ryhtyy syyttämään Logueta maanpetoksesta. Vihoissaan hän ryhtyy myös pilkkaamaan Loguen epäonnista näyttelijän uraa sekä vaatimatonta alkuperää. Miesten ystävyyteen syntyy suuri särö. Kun kuningas Edvard VIII lopulta luopuu kruunustaan mennäkseen naimisiin Wallis Simpsonin kanssa, Albertista tulee kuningas Yrjö VI. Uusi kuningas käsittää tarvitsevansa kipeästi Loguen apua, joten hän ja kuningatar Elisabet vierailevat Loguen kotona pyytääkseen anteeksi. Kun kuningas vaatii, että Loguen on istuttava kruunajaisissa Westminster Abbeyn kuninkaan aitiossa, Canterburyn arkkipiispa (Derek Jacobi) kertoo julkisesti epäilevänsä, ettei Loguella ole puheterapeutin pätevyyttä lainkaan. Sen seurauksena Yrjö VI:n ja Loguen välille syntyy jälleen kiistaa, ja Logue selittää hankkineensa pätevyytensä hoitamalla ensimmäisessä maailmansodassa taistelleiden sotilaiden sotapsykoosia. Kun kuningas osoittaa olevansa yhä epävarma itsestään, Logue istuutuu kuningas Edvardin tuolille ja julistaa Sconen kiven mitättömäksi kivenmurikaksi. Yrjö VI nuhtelee Logueta tämän epäkunnioittavasta asenteesta, mutta yllättyy samalla äkillisestä kaunopuheisuudestaan.


title: Kuninkaan puhe

text: Kun Iso-Britannia julistaa vuonna 1939 sodan natsi-Saksaa vastaan, Yrjö VI kutsuu Loguen Buckinghamin palatsiin, jotta Logue voisi auttaa häntä valmistautumaan tulevaa radiolähetystä varten; hänen on määrä puhua radion kautta Britannialle ja koko Brittiläiselle imperiumille. Miljoonien ihmisten kuunnellessa lähetystä ympäri maailmaa Yrjö VI teeskentelee puhuvansa valtavan kansanjoukon sijaan ainoastaan Loguelle, joka ohjaa häntä ääneti koko puheen ajan. Puheen jälkeen kuningas ja hänen perheensä astuvat palatsin parvekkeelle, jolloin tuhannet radiolähetystä kuuntelemaan kerääntyneet lontoolaiset alkavat hurrata ja osoittaa suosiotaan.


title: Kuninkaan puhe

text: Elokuvan lopuksi kerrotaan, että koko toisen maailmansodan ajan kuningas Yrjö VI piti useita puheita ja että Logue oli läsnä niistä jokaisessa. Kerrotaan myös, että vuonna 1944 Loguesta tehtiin Royal Victorian Order -järjestön komentaja palkkioksi kuninkaalle tekemistään palveluksista. Samalla paljastetaan, että kuningas Yrjö VI ja Logue pysyivät ystävinä koko loppuelämänsä ajan.


title: Kuninkaan puhe

text: Elokuva kuvattiin Lontoossa ja muualla Britanniassa joulukuussa 2009 ja vuoden 2010 alussa. Elokuva julkaistiin jouluaattona 24. joulukuuta 2010 Yhdysvalloissa, 7. tammikuuta 2011, Isossa Britanniassa ja Suomessa 21. tammikuuta 2011.


title: Kuninkaan puhe

text: Kuninkaan puhe sai Toronton filmifestivaalin yleisöpalkinnon vuonna 2010. Se oli ehdokkaana 14 BAFTA-sarjassa, ja sai lopulta seitsemän palkintoa. Elokuva sai myös parhaan brittiläisen independent-elokuvan BIFA-palkinnon. Lisäksi se sai kaksitoista Oscar-ehdokkuutta ja seitsemän Golden Globe -palkintoa. Oscar-gaalassa elokuva sai parhaan elokuvan Oscarin lisäksi kolme muuta palkintoa.


title: Sigurd Söderberg

text: Sigurd Albion Söderberg () oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa komppanianpäällikkönä Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa.


title: Sigurd Söderberg

text: Söderbergin vanhennat olivat asemapäällikkö August Wilhelm Söderberg ja Olga Maria Nieminen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1933 Selma Emilia Bernasin kanssa. Hän kävi seitsemän luokkaa Haapamäen yhteiskoulua ja suoritti yksityisesti kahdeksanen luokan Heinolan yhteiskoulussa vuonna 1926. Hän suoritti Saksan sotakoulun B-kurssiin vuonna 1917 ja kapteenikurssin Sotakorkeakoulussa vuonna 1926 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929 sekä majurikurssi 1931.


title: Sigurd Söderberg

text: Söderberg liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 21. syyskuuta 1915. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamakomennuksen jälkeen hän suoritti Saksan sotakoulun B-kurssiin Libaussa vuonna 1917.


title: Sigurd Söderberg

text: Söderberg saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet nimitettiin komppanianpäälliköksi 3. komppaniaan 27. maaliskuuta 1918 alkaen. Komppanianpäällikön tehtävästä hänet siirrettiin 19. huhtikuuta 1918 alkaen pataljoonan adjutantiksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kuokkalassa ja etenemiseen Rajajoelle.


title: Sigurd Söderberg

text: Söderberg palveli sisällissodan jälkeen 1. pataljoonan adjutanttina 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Kuopion jalkaväkirykmentti 4 ja sitten Tampereen rykmentti. Hänet siirrettiin myöhemmin rykmentissä päälliköksi 2. komppaniaan 25. heinäkuuta 1918 alkaen. Hänet siirrettiin 18. lokakuuta 1922 alkaen 5. Erillisen konekiväärikomppanian päälliköksi, josta hän palasi 8. toukokuuta 1926 takaisin Tampereella rykmenttiin ja sijoitettiin päälliköksi 1. komppaniaan (korpraali- ja aliupseerikoulu). Tampereen rykmentissä hänet nimitettiin 29. kesäkuuta 1928 komentajaksi I pataljoonaa ja edelleen 1. heinäkuuta 1933 alkaen aliupseerikoulun johtajaksi. Lopulta hänet siirrettiin 26. marraskuuta 1936 alkaen Mikkelin sotilaspiirin päälliköksi.


title: Sigurd Söderberg

text: Söderberg toimi talvisodan aikana Mikkelin sotilaspiiristä muodostetun Mikkelin suojeluskuntapiirin päällikkönä. Välirauhan koittaessa hänet nimitettiin Suur-Saimaan suojeluskuntapiirin päälliköksi, missä tehtävässä hän jatkoi myös jatkosodan aikana ja toimien samalla varuskunnan päällikkönä vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet nimitettiin Suur-Saimaan sotilaspiirin päälliköksi, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1945 saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta.


title: Pertsa ja Väärä Osoite

text: Pertsa ja Väärä Osoite on suomalainen yhtye, joka julkaisi yhden albumin.


title: Ville Viljanen

text: Ville Viljanen (s. 2. helmikuuta 1971 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija. Pääosin hyökkääjänä pelaavan Viljasen kasvattajaseura on göteborgilainen Sandarna BK. Sieltä hän siirtyi myös göteborgilaiseen BK Häckenin ja pelasi sen riveissä vuosina 1995–1998.


title: Ville Viljanen

text: Hän siirtyi kaudeksi 1999 myös Göteborgissa pelaavaan Västra Frölunda IF:ään. Västra Frölundassa hän pelasi 20 ottelua tehden kaksi maalia. Samana vuonna hän pelasi ainoaksi jääneen maaottelunsa Suomen jalkapallomaajoukkueen riveissä ottelussa Sloveniaa vastaan. Sen jälkeen hän pelasi kaksi kautta Englannissa Port Vale FC:ssä. Siellä hän keräsi tililleen 34 ottelua tehden niissä kuusi maalia.


title: Ville Viljanen

text: Kesällä 2001 hän palasi Ruotsiin ja Göteborgiin GAIS:iin pelastaakseen seuran putoamiselta Superettanista. Siinä seura ei onnistunut ja se pelasi kaksi seuraavaa kautta Ruotsin kakkosdivisioonassa. Kauden 2004 jälkeen Viljanen lähti GAIS:sta kolmannessa divisioonassa kaudella 2005 pelanneeseen Jonsereds IF:ään. Hän edusti GAIS:ia yhteensä 62 ottelussa tehden 19 maalia.


title: Kalmagiitti

text: Kalmagiitti (CHNOS) on atsoväriaine ja kompleksometrinen indikaattori. Sitä käytetään analyyttisessä kemiassa metalli-ionien pitoisuuksien määrittämiseen.


title: Kalmagiitti

text: Vapaassa muodossaan kalmagiitin väri riippuu liuoksen pH-arvosta. Kun pH on alle 5, on indikaattori väriltään punaista. Sinistä indikaattori on happamuusalueella 7–9 ja erittäin emäksisissä olosuhteissa punaoranssia. Kalmagiitti muodostaa useiden metalli-ionien kanssa väriltään viininpunaisen kompleksin.


title: Kalmagiitti

text: Kalmagiittia käytetään indikaattorina kompleksometrisissä titrauksissa. Se soveltuu muun muassa veden kovuutta aiheuttavien kalsium- ja magnesiumionien määrittämiseen. Kalmagiitin etu toiseen tähän tarkoitukseen käytettyyn indikaattoriin eriokromimusta T:hen nähden on kalmagiittiliuoksien parempi säilyvyys ja selkeämpi ja terävämpi värinmuutos. Kalmagiittimetallikompleksien pitoisuuksia voidaan määrittää myös spektrofotometrisesti.


title: KNM Montbretia (K208)

text: KNM Monbretia (viirinumero K208) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Norjan laivastolle toisessa maailmansodassa lainaama Flower-luokan korvetti "HMS Monbretia".


title: KNM Montbretia (K208)

text: Alus tilattiin 28. kesäkuuta 1940 Paisleysta Fleming and Fergusonilta. Sen köli laskettiin 16. marraskuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 27. toukokuuta 1941. Alus valmistui 29. syyskuuta.


title: KNM Montbretia (K208)

text: Yksi kolmesta Saksan laivaston sukellusveneen "U-262:n" laukaisemasta torpedosta osui 18. marraskuuta 1942 "Monbretian" keulaan, kun alus oli tutkimassa tutkahavaintoaan. Osuma teki suuren reiän aluksen keulaan ja räjäytti nelituumaisen kranaatit, jolloin aluksen kansi vääntyi pahoin. Sirpaleet surmasivat kolme miestä.


title: KNM Montbretia (K208)

text: Aluksen päällikkö Halvor Søiland antoi käskyn jättää laivan. Kaksi venettä ehdittiin laskea veteen ennen kattilahuoneeseen osunutta toista torpedoa, joka katkaisi aluksen. "KNM Potentilla" pelasti 20 uponneen aluksen eloonjäänyttä veneistä sekä viisi muuta tilapäisvälineiltä. Osa pelastetuista oli pahoin haavoittuneita ja kaksi kuolikin vielä samana päivänä vammoihin. Aluksen mukana sai surmansa 40 norjalaista ja kahdeksan brittiläistä merimiestä.


title: Osmo Kanerva

text: Osmo ”Osku” Kanerva (4. joulukuuta 1941 Helsinki – 4. marraskuuta 2014 Lake Worth, Yhdysvallat) oli suomalainen nyrkkeilijä, myöhemmin nyrkkeilyvalmentaja ja toimittaja. Amatööriuralla hän edusti Tapanilan Erää. Kanerva asui viimeiset vuotensa Palm Beachillä Yhdysvalloissa, jossa hän toimi valmentajana ja toimittajana.


title: Osmo Kanerva

text: Kanerva otteli amatöörinä 120 ottelua, joista hävisi noin 20. Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1965 Itä-Berliinissä hän hävisi puolivälierissä Italian Ermanno Fasolille. Gentleman Nyrkkeilijät ry:n Ville-patsas Kanervalle myönnettiin 1966.


title: KNM Rose (K102)

text: KNM Rose (viirinumero K102) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Norjan laivastolle toisessa maailmansodassa lainaama Flower-luokan korvetti "HMS Rose".


title: KNM Rose (K102)

text: Alus tilattiin 15. joulukuuta 1939 Renfrew'stä W. Simons and Companyltä. Sen köli laskettiin 3. syyskuuta 1940 ja alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1941. Alus valmistui 31. lokakuuta.


title: KNM Rose (K102)

text: "KNM Rose" liitettiin 24. marraskuuta 1941 Liverpoolin saattajaosastoon, jossa se palveli uppoamiseensa saakka. Alus pelasti 18. marraskuuta 1942 merestä eloonjääneet amerikkalaiselta rahtialus "Parisminalta", jonka Saksan laivaston sukellusvene "U-624" oli upottanut torpedoimalla.


title: KNM Rose (K102)

text: Alus suojasi 15. lokakuuta 1944 Southendista lähtenyttä saattuetta ON260, kun se upposi 26. lokakuuta 1944 Pohjois-Atlantilla jouduttuaan Britannian Kuninkaallisen laivaston fregatin "HMS Mannersin" yliajamaksi. Turmassa menehtyi kolme miehistönjäsentä.


title: Ranskan ralli

text: Ranskan ralli on Ranskassa järjestettävä asfaltti-rallikilpailu. Ranskassa oli järjestetty aiemmin rallikilpailuja Korsikan saarella vuosina 1956–2008 nimellä Korsikan ralli. Vuonna 2010 kilpailu järjestettiin virallisesti Ranskan maaperällä Alsacessa, jolloin kilpailun voitti Sébastien Loeb. Ranskan ralli korvasi Korsikan rallin MM-sarjassa vuosina 2010–2014.


title: KNM Potentilla (K214)

text: KNM Potentilla (viirinumero K214) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Norjan laivastolle toisessa maailmansodassa lainaama Flower-luokan korvetti "HMS Potentilla".


title: KNM Potentilla (K214)

text: Alus tilattiin 3. elokuuta 1940 Renfrew'stä W. Simons and Companyltä. Sen köli laskettiin 28. helmikuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 18. joulukuuta. Alus valmistui 5. helmikuuta 1942.


title: KNM Potentilla (K214)

text: Palvelukseen otettaessa "Potentilla" liitettiin Liverpoolin saattajaosastoon. Koulutuksen päätyttyä se liittyi 9. huhtikuuta 1942 osastoon, jossa se palveli koko palvelusuransa. Alus pelasti 25. elokuuta merestä kuusitoista eloonjäänyttä norjalaiselta kauppa-alus "Trollalta", jonka Saksan laivaston sukellusvene "U-438" oli upottanut torpedoimalla. Alus pelasti 13. lokakuuta kymmenen eloonjäänyttä "U-221:n" torpedoimalla upottamalta norjalaiselta kauppalaivalta "Fagerstenilta". Seuraavana päivänä "Potentilla" poimi merestä 77 saman sukellusveneen upottaman brittiläisen valaanpyytäjien emälaivan "Southern Empressin" eloonjäänyttä. Alus pelasti 18. marraskuuta "KNM Montbretian" eloonjääneet.


title: KNM Potentilla (K214)

text: Alus palautettiin 13. maaliskuuta 1944 Britannian Kuninkaalliselle laivastolle. Se myytiin 13. maaliskuuta 1946 ja romutettiin Gatesheadissä.


title: Renfrew

text: Renfrew (gaeliksi "Rinn Friù") on kaupunki 9,7 km Glasgow'n länsipuolella Skotlannissa keskisten Alamaiden länsiosassa. Renfrew on "Stuart-suvun kehto" yhteyksillään Skotlannin ja Britannian kuningassukuihin. Se sai royal burghin aseman 1397. Kaupungin merkittävin teollisuudenala oli aiemmin laivanrakennusteollisuus. Kaupungissa sijaitsi Simons and Lobnitzin telakka, joka suljettiin 1960-luvun alussa.


title: Tuomo Peltonen

text: Tuomo Timo Juhani Peltonen (s. 5. lokakuuta 1966 Helsinki) on suomalainen johtamisprofessori.


title: Tuomo Peltonen

text: Peltonen valmistui ylioppilaaksi Vartionkylän lukiosta 1985, kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1991 ja lisensiaatiksi 1995. Hän väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 1998. Hän on Aalto-yliopiston ja Turun yliopiston johtamisen ja organisoinnin dosentti.


title: Tuomo Peltonen

text: Peltonen on toiminut Oulun yliopiston johtamisen ja organisaation professorina (2001–2009) ja Tampereen teknillisen yliopiston organisaatioiden ja ihmisten johtamisen professorina (2009–2013) sekä johtamisen ja organisoinnin professorina Turun kauppakorkeakoulussa (2013-16). Tällä hetkellä hän toimii Åbo Akademi:n organisaatioiden ja johtamisen professorina. Vuosina 1997 ja 1998–1999 hän oli vierailevana tutkijana Keelen yliopistossa Englannissa. Hän on viime vuosina julkaissut tai toimittanut lukuisia kirjoja niin suomeksi kuin englanniksi.


title: Patricia Mayr-Achleitner

text: Patricia Mayr-Achleitner (s. 8. marraskuuta 1986 Innsbruck) on itävaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut WTA-listan sijalla 70 toukokuussa 2009.


title: Patricia Mayr-Achleitner

text: Vuonna 2008 Mayr-Achleitner pääsi ensimmäisen kerran WTA-turnauksen pääsarjaan Bad Gasteinin turnauksessa. Turnauksessa hän pääsi puolivälieriin asti. Vuonna 2009 hän pääsi toiselle kierrokselle Australian avoimissa voitettuaan Julia Schruffin. Toisella kierroksella hän hävisi Kaia Kanepille. Helmikuussa Bogotán WTA-turnauksessa Mayr-Achleitner selviytyi välieriin asti. Ranskan avoimissa hän jäi ensimmäisellä kierrokselle, ja Wimbledonissa toiselle kierrokselle. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi avauskierroksella Agnieszka Radwańskalle.


title: Patricia Mayr-Achleitner

text: Ensimmäisen finaalipaikkansa WTA-turnauksessa Mayr-Achleitner saavutti Bad Gasteinin turnauksessa heinäkuussa 2011. Loppuottelussa hän hävisi María José Martínez Sánchezille.


title: Vertaileva oikeustiede

text: Vertaileva oikeustiede eli oikeusvertailu on oikeustieteen osa, joka tutkii kahden tai usean valtion oikeusjärjestyksiä rinnakkain. Se kuvaa ja käsittelee samanaikaisesti asioita eri oikeusjärjestysten perusteella. Se voi esimerkiksi selvittää, mitä vaikutteita jonkin maan oikeusjärjestelmä on saanut muiden maiden oikeudesta tai pyrkii saamaan selkoa, mistä johtuu eri valtioiden oikeussäännösten erot. Vertailevaa tutkimusta käytetään muun muassa valmisteltaessa uutta lainsäädäntöä tai pyrittäessä yhtenäistämään eri maiden lakeja. Sen avulla pystytään myös poistamaan kansainvälisessä yhteistoiminnassa ilmeneviä väärinkäsityksiä ja kehittämään yhteisymmärrystä. Vertailevalla oikeustieteellä on yhtymäkohtia kansainväliseen yksityisoikeuteen ja oikeushistoriaan, joka vertailee entistä ja nykyistä oikeutta. Koska useat eurooppalaiset oikeusjärjestelmät ovat saaneet vaikutteita roomalaisesta oikeudesta, on sillä monia kosketuksia myös roomalaiseen oikeuteen.


title: Random Act of Kindness

text: Random Act of Kindness eli yllätyshyvyys on Yhdysvalloista alkunsa saanut liike, jonka ideana on nimettömänä tehdyt hyvät työt. Tutkimuksessa on todettu että 3–5 pientä hyvää tekoa päivässä lisää ihmisen onnellisuuspisteitä, ja teho kasvaa, jos teot jatkuvat.


title: Vietti Nykänen

text: Vietti Brynolf Nykänen (15. kesäkuuta 1884 Pietari – 6. lokakuuta 1951) oli suomalainen arkkitehti, kirjailija ja poliitikko.


title: Vietti Nykänen

text: Nykäsen vanhemmat olivat kultaseppä Gabriel Nykänen ja Hinni Öhberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin reaalilyseosta 1903 ja valmistui arkkitehdiksi 1907. Nykänen työskenteli arkkitehtina ja itsenäisenä rakentajana Suomessa, Saksassa ja Venäjällä. Nykänen oli tuomassa 1900-luvun alussa rautabetonitekniikan teoreettista osaamista ulkomailta Suomeen yhdessä arkkitehti G. E. Aspin ja insinööri Otto Weyerstallin kanssa.


title: Vietti Nykänen

text:
Nykänen oli perustamassa Viipurin suojeluskuntaa tammikuussa 1918 ja toimi sen esikuntapäällikkönä kevään 1918 sisällissodassa.
Hän oli myöhemmin myös poliittisesti aktiivinen. 1930-luvun alussa Nykänen kuului Suomen Kansallissosialistiseen Liittoon, kunnes hän riitautui järjestön kanssa ja perusti maaliskuussa 1933 uuden Iskumiehet-puolueen. Syksyllä 1933 puheenjohtaja Nykänen ajautui riitoihin puoluetovereidensa kanssa. Oppositio syytti Nykästä itsevaltaisuudesta, ja pettyneet kannattajat lähtivät puolueesta perustaen oman Iskujoukot-järjestönsä. Vuonna 1934 Nykänen siirtyi IKL:n riveihin. Jatkosodan aikana hän vaikutti Suomen Kansallissosialisteissa. Vuonna 1948 Nykänen valittiin Radikaalisen Kansanpuolueen varapuheenjohtajaksi.


title: Vietti Nykänen

text: Vuonna 1938 Nykänen suunnitteli yhdessä Vihtori Herttuan ja toimittaja Arvo Kokon kanssa äärioikeiston vallankaappausta, joka oli tarkoitus toteuttaa 16. toukokuuta 1938 vapaussodan 20-vuotisjuhlaparaatin yhteydessä. Cajanderin punamultahallituksen syrjäyttämiseen tähdännyt kaappaus oli tarkoitus suorittaa Vapaussodan Rintamamiesten Liiton johdolla sen jälkeen kun liiton puheenjohtaja Carl Lindh olisi erotettu ja liiton hallituksesta puhdistettu "vieraskieliset ja vapaamuurariutta kannattaneet" henkilöt. Uudeksi liiton puheenjohtajaksi kaappaushankkeen suunnittelijat kaavailivat Antti Isotaloa, joka ei itse ilmeisesti ollut tietoinen hankkeesta. Kaappaushanke kuivui kuitenkin kokoon, kun sille ei löytynyt liitosta kannattajia.Salanimellä "U. Olavi Keso":


title: Ylä-Vuoksen Palloseura

text:
Ylä-Vuoksen Palloseura (YVPS) oli Jääsken Ensossa ja Imatralla vuosina 1936–1963 toiminut suomalainen palloiluseura. Seuran perusti Enso-Gutzeitin sosiaalipäällikkönä työskennellyt, paremmin urheilukirjailijana, -selostajana ja -toimittajana tunnettu Martti Jukola. YVPS:n lajeja olivat jääpallo ja jalkapallo.
YVPS:n joukkue pelasi jääpalloa SM-sarjassa kymmenen kauden ajan ja saavutti SM-hopeaa kaudella 1939. Tuolloin se hävisi loppuottelussa HIFK:lle maalein 4–1. Seuran pelaajista Erik Kariluoma, Reino Lindroos, Kullervo Muurinen, Ensio Purovaara ja Sakari Salo esiintyivät myös Suomen jääpallomaajoukkuessa.


title: Ylä-Vuoksen Palloseura

text: Jalkapalloa YVPS pelasi parhaimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa neljä kautta vuosina 1938, 1939, 1940–1941 ja 1946–1947.


title: Ylä-Vuoksen Palloseura

text: YVPS ja Imatran Pallo (ImPa) yhdistyivät ja muodostivat edelleen toimivan Imatran Pallo-Salamat marraskuussa 1963.


title: Wigan

text: Wigan on kaupunki Suur-Manchesterin alueella Luoteis-Englannissa. Se sijaitsee 13 kilometriä lounaaseen Boltonista, 13 kilometriä koilliseen St Helensistä ja 26 kilometriä länsiluoteeseen Manchesterista. Vuonna 2001 kaupungissa arvioitiin olevan noin 81 203 asukasta ja koko sen kunnassa yhteensä 305 600 asukasta.


title: Wigan

text:
Kaupunki sijaitsee Douglas-joen varrella, ja sen historiaan kuuluu hiilikaivokset ja tekstiilikauppa.
Wiganissa toimii Englannin Mestaruussarjassa pelaava jalkapalloseura Wigan Athletic FC sekä Englannin pääsarjassa pelaava rugbyseura Wigan Warriors.


title: Livestream

text: Livestream (vanha nimi Mogulus), on nettivideopalvelu, jossa käyttäjä voi lähettää suoraa videokuvaa pelistä tai tapahtumasta käyttäen internetiä. Livestreamistä on ilmainen ja maksullinen versio.


title: Livestream

text: Livestream pystyy lähettämään suoraa HD-laatuista videokuvaa internetiin ilman mitään suurempia lisälaitteita. Livestreamin kuvauksena englanniksi:" a satellite television truck in a backpack" (suom. satelliittitelevisiorekka repussa).


title: Livestream

text: Syyskuussa 2009 Livestream ryhtyi tekemään kustomoituja kanavasivustoja julkkisten kuten Pixie Lottin, Eric Galesin, David Grayn ja Foo Fightersin konserteille. Sivut sisälsivät chatin, Twitter- ja Facebook-ominaisuudet. Livestreamia on käytetty mm. World Economic Forumin ja Gannett Newspapersin sekä monien muiden paikallisten TV-kanavien sivuna, josta näkee uusimmat uutiset ja säätiedotteet.


title: Livestream

text: Livestreamin perustivat uudelleen vuonna 2007 Max Haot, Dayananda "Ninja Panda" Nanjundappa, Phil Worthington, ja Mark Kornfilt. Livestreamin toimistot sijaitsevat New Yorkissa, Los Angelesissa, Ukrainassa ja Bangaloressa. He aloittivat ilmaisen palvelun, ja esitteli uutta ns. "Pro" palvelua huhtikuussa 2008. Ensimmäinen "Pro"-palvelun käyttäjä oli Gannett Newspapers, joka kehui kyseistä palvelua. Heinäkuussa 2008, Gannet Newspapers investioi Livestreamiin (Mogulukseen) 10 miljoonalla dollarilla. Toukokuussa 2009 Mogulus muutti nimensä Livestreamiksi.


title: Livestream

text: Livestream julkaisi uuden Twitcam-ominaisuuden, jolla pystyy tuomaan suoraa videokuvaa Twitteristä Livestream-palveluun käyttämällä omaa Twitter-käyttäjäänsä.


title: 44. divisioona

text: 44. divisioona voi tarkoittaa seuraavia yhtymiä:


title: Goranboyn piirikunta

text: Goranboyn piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 1791 neliökilometriä. Asukkaita on 96 500 henkeä (vuonna 2010).


title: Goranboyn piirikunta

text: Goranboyn piiri sijaitsee Azerbaidžanin länsiosassa Kaukasusvuoriston reuna-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Samuxin, idässä Yevlaxin ja Tərtərin, etelässä Kəlbəcərin sekä lännessä Göygölin piireihin. Goranboyn piirin sisällä sijaitsee erillinen Naftalanin kaupunkialue.


title: Goranboyn piirikunta

text: Piirin keskus on Goranboyn kaupunki, josta on 317 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Muita merkittävämpiä paikkakuntia ovat Dəliməmmədlin kaupunki sekä Qızılhacılın, Qazanbulaqin, Aşağı Ağcakəndin, Goranin ja Kürəkcayn taajamat. Kuntia on yhteensä 60 ja kyliä 88. Kaupunkiväestön osuus on 21,3 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 98,9 % asukkaista on azereja.


title: Goranboyn piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie sekä Bakusta Georgian rajalle johtava M1-valtatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut puuvillan, viljan, hedelmien, viinirypäleiden ja vihannesten viljelyyn sekä karjanhoitoon. Lisäksi on pienimuotoista jalostusteollisuutta.


title: Goranboyn piirikunta

text: Historiallisia nähtävyyksiä ovat Kürəkçayn keskiaikaiset linnoitukset, Gülüstanin feodaalihallitsijoiden linna, Şətəlin linnoitus, Mollavələdlin, Borsunlun, Xudu baban ja Rəhimlin mausoleumit, Qızılhacılın ja Borsunlun moskeijat sekä Borsunlun maanalainen sauna.


title: Goranboyn piirikunta

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Mübariz".


title: 163. divisioona

text: 163. divisioona voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luova talous

text: Luovan talous on luovan osaamisen ja luovien alojen koko kansantalouteen synnyttämää taloudellista lisäarvoa. Luovan talouden arvo on mitattavissa esimerkiksi tavaramerkkien, patenttien, muotoilusuojien ja tekijänoikeuksien avulla. Näillä aineettomilla oikeuksilla suojataan muun muassa tekniikkaa, muotoilua, tavaramerkkejä sekä muita tunnusmerkkejä. Aineettomilla oikeuksilla suojataan yrityksen aineetonta omaisuutta, joka voi olla jopa 80 prosenttia yrityksen arvosta.


title: Luova talous

text: Luovan talouden keskiössä ovat erään näkemyksen mukaan luovat yksilöt, jotka luovat innovaatioita kuten uusia tapoja toimia, palvelukonsepteja, uusia tuotteita ja palveluja sekä brändejä. Luovuus ei tällöin kuulu ainoastaan luoville aloille, sillä innovaatioita edistävää luovuutta voi olla myös organisaatioiden sisällä. Luovia ratkaisuja voi syntyä myös erilaisten organisaation ulkopuolisten yhteistyömuotojen ja toimialarajapintojen kautta. Nähdäänkin, että luovaan talouteen päästään vain kaikkien alojen luovuuden kautta.


title: Luova talous

text: Toisen näkemyksen mukaan luovan talouden ytimessä ovat taide ja kulttuuriperintö sekä näihin liittyvä osaaminen, arvot, historia ja symbolit. Tämän näkemyksen mukaan taiteen ja kulttuurin yritystoiminta on lähimpänä ”luovaa ydintä”. Sille on tyypillistä ensisijaisesti taiteelliseen ja kulttuuriseen osaamiseen perustuva ammatinharjoittaminen ja pienyrittäjätoiminta (esim. kuvataide, tanssi, teatteri jne.). Seuraavan kehän kohderyhmä koostuu luovien alojen yrityksistä ja yrittäjistä, joiden tarjooma kohdistuu sekä business-to-business -markkinoille, kuluttaja-asiakkaille että julkisille markkinoille. Luovan talouden rakenteessa uloimman kehän muodostavat yritykset, jotka hyödyntävät luovien alojen yritysten osaamista. Näiden yritysten näkökulmasta kehittämistarpeet liittyvät edellytyksiin hyödyntää monipuolisesti luovaa osaamista sekä ostettavina palveluina, strategisissa kumppanuuksissa että organisaatioiden sisäisinä työresursseina.


title: Luova talous

text: Luovaa taloutta määriteltäessä on huomioitava, ettei sille ole olemassa yhtä, yhdessä sovittua, selkeää määritelmää. Luovan talouden määritelmä muuttuu jatkuvasti sen mukaan, kuka sitä käyttää ja mistä näkökulmasta.


title: Luova talous

text: Luovat alat voivat vahvistaa muiden toimialojen ja koko maan kilpailukykyä. Luovien alojen ja kulttuurin katsotaan edistävän myös taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä innovaatioita ja koheesiota. Suomen työ- ja elinkeinoministeriön mukaan luovat alat parantavat kilpailukykyä erityisesti animaation, muotoilun, mainonnan ja viestintäalan tuottamien palveluiden kautta.


title: Luova talous

text: Esimerkkejä toimialojen yhteistyöstä Helsingin kauppakorkeakoulun erillisyksikköjen Pienyrityskeskuksen ja Kansainvälisten markkinoiden tutkimuskeskuksen tutkimuksesta:


title: Luova talous

text: Lotte Darsøn (2004) mukaan liike-elämä voi hyödyntää taidetta esimerkiksi koristeena (taideteokset aulassa ja seinillä, kuvia toimiston seinillä jne.), viihteenä (kulttuuriseteleiden tai pääsylippujen jakaminen esityksiin tai esiintyjien tuominen työpaikoille, asiakastilaisuuksiin jne.), välineenä (tiimin rakentamisessa, vuorovaikutus- ja esiintymistaitojen kehittämisessä, johtamisvalmennuksessa, ongelmanratkaisu- ja innovointiprosesseissa jne.) tai strategisen transformaation työkaluna (taide integroidaan sellaisille liike-elämän alueille kuten visiot ja arvot, luovuus ja innovatiivisuus, brändi, markkinointi ja asiakassuhteet).


title: Luova talous

text: Luovan talouden nähdään vaikuttavan myös alueiden, kaupunkien, kuntien, maakuntien ja yleensäkin Suomen vetovoimaisuuteen. Viihtyisän ja vetovoimaisen elinympäristön, alueiden kilpailukyvyn ja kulttuuripolitiikan yhteys nousi esille erityisesti Richard Floridan (2002) tekemän luovaa luokkaa käsitelleen tutkimuksen jälkeen. Tutkimuksen mukaan viihde- ja kulttuuripalvelut synnyttävät vetovoimaa, mikä osaltaan vaikuttaa luovissa ammateissa toimivien sijainti- ja muuttopäätöksiin.


title: Luova talous

text: Alueen vetovoimaisuus vaikuttaa myös yritysten sijaintipäätöksiin. Tätä näkemystä hyödynnetään esimerkiksi Tampereella, jonka Luova Tampere -ohjelma on Suomen suurin alueellinen luovan talouden kehittämishanke. Ohjelma kehittää luovia toimialoja, edistää innovatiivisuutta ja yrittäjyyttä sekä kasvattaa Tampereen vetovoimaa.


title: Luova talous

text: Innovointiin tarvitaan luovuutta. Suomen opetusministeriön raportin (2009) mukaan ”ideoiden luomiseen tarvitaan tietoa, osaamista ja ennen kaikkea luovia yksilöitä, kun taas ideoiden toteuttamiseen ja hyödyntämiseen tarvitaan tehokkaita organisaatiota ja yrityksiä.”


title: Luova talous

text: Uusia tuotteita, palveluja, menetelmiä, strategioita ja organisaatioita syntyy, kun ihmiset kehittelevät uusia ajatuksia ja yhdistelevät niitä uusin tavoin. Innovaatioiden keksiminen perustuukin usein monipuoliseen osaamiseen ja eri osaamisalueiden yhdistämiseen.


title: Luova talous

text: Kiire ja stressi eivät ole otollisia olotiloja innovoinnille. Luovuuden ilmaisemiselle ja kehittämiselle on kuitenkin annettava aikaa ja tilaa, jotta innovaatioita voi syntyä. Monet innovaatiohakuiset yritykset ja työorganisaatiot muokkaavat työympäristöä niin, että se tukee työntekijöiden luovuutta ja vuorovaikutteisuutta.


title: Luova talous

text: Luovan talouden käsite otettiin Suomessa käyttöön 2000-luvun alussa. Professori Alf Rehnin mukaan palvelutaloudesta siirrytään maailmanlaajuisesti luovaan talouteen.


title: Operettiteatteri Bravo!

text: Operettiteatteri Bravo! oli vuosina 2007–2013 Jyväskylässä toiminut operettiteatteri. Sen toiminnanjohtaja oli Jukka Saarman. Teatteri teki konkurssin 2013.


title: Operettiteatteri Bravo!

text: Bravo vei esityksiä eri puolille Suomea. Esimerkiksi vuonna 2010 operettia "Mustalaisruhtinatar" esitettiin Jyväskylässä, Kuopiossa, Lahdessa, Hämeenlinnassa ja Turussa.


title: Yevlaxin piirikunta

text: Yevlaxin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1935 perustetun piirin pinta-ala on 1540 neliökilometriä. Asukkaita on 118 300 henkeä (vuonna 2010).