title: Pirates (albumi)

text: Levykannen on suunnitellut Mike Salisbury. Etukannen valokuvaaja on Brassaï (1976) ja takakannen Michael Halsband. Tuotannon koordinaattoreina ovat toimineet Jo Ann Tominaga ja Vicki Fortson.


title: Pirates (albumi)

text: Euroopan markkinoille LP-levyn on valmistanut Länsi-Saksassa WEA Musik GmbH.


title: Pirates (albumi)

text: A-puoli


title: Pirates (albumi)

text:
Kaikki laulut on tehnyt Rickie Lee Jones paitsi kappaleen
4 yhteistyössä David Kalishin kanssa.


title: Pirates (albumi)

text: B-puoli


title: Pirates (albumi)

text:
Kaikki laulut on tehnyt Rickie Lee Jones paitsi kappaleen
3 yhteistyössä Sal Bernardin kanssa.


title: Pirates (albumi)

text: Rickie Lee Jones itse on tehnyt torvi- ja laulusovitukset ja lisäksi Ralph Burns on tehnyt orkesterisovituksen kappaleilla "Skeletons" ja "The Returns" sekä Nick DeCaro kappaleella "Living It Up".


title: Pirates (albumi)

text: Laulujen tekijänoikeudet omistaa Easy Money Music (ASCAP).torvisektio kappaleilla "Pirates" ja "Woody and Dutch":


Musiikkia jousille, lyömäsoittimille ja celestalle (; Sz. 106, BB 114) on Béla Bartókin vuoden 1936 sävellys, jonka tilasi Paul Sacher Baselin kamariorkesterin kymmenvuotisen taipaleen kunniaksi. Sacherin johtama kamariorkesteri kantaesitti teoksen Baselissa 21. tammikuuta 1937. Universal Edition julkaisi sen samana vuonna.


title: Musiikkia jousille, lyömäsoittimille ja celestalle

text: Kokoonpano koostuu viuluista, alttoviuluista, selloista, kontrabassoista, harpusta, ksylofonista, pikkurummusta, symbaaleista, tamtamista, bassorummusta, patarummuista, celestasta ja pianosta.


text: Teos koostuu seuraavista neljästä osasta:


title: Aatto Haapanen

text: Frans Aatto Haapanen (24. kesäkuuta 1899 Vampula – 30. lokakuuta 1976 Vampula) oli suomalainen kirjailija.


title: Aatto Haapanen

text: Haapasen omaelämäkerrallinen romaani "Elämän ristiaallokoissa" ilmestyi 1974 Otavan "Kertomus elämästä"-sarjassa.


title: Peikko Group

text:
__SISLUETTPAKOTUS__
Peikko Group Oy on suomalainen betonirakenteiden liitososiin ja liittorakenteisiin erikoistunut vuodesta 1965 lähtien toiminut perheyritys. Yhtiön pääkonttori ja Suomen tehdas sijaitsevat Lahdessa. Peikko Group koostuu emoyrityksen Peikko Group Oy:n lisäksi yli 30 tytäryhtiöstä ja sertifioitua tuotantotoimintaa 7 maassa ympäri maailmaa. Peikko Groupin liikevaihto vuonna 2017 oli 188 miljoonaa euroa, ja yritys työllistää noin 1 600 henkilöä. Peikko Group on perheomisteinen ja -johtoinen yritys, jonka toimii Topi Paananen.


title: Peikko Group

text: Suomen toiminnoista vastaa tytäryhtiö Peikko Finland Oy, joka työllistää noin 250 henkilöä. Peikko Finland Oy:n toimitusjohtaja on Esa Rusila.


title: Peikko Group

text: Peikko on betonirakenteiden liitososiin ja liittorakenteisiin erikoistunut yritys. Lisäksi yhtiö palvelee rakennesuunnittelijoita erilaisilla työkaluilla, esimerkiksi suunnitteluohjelmistoilla ja suunnittelukomponenteilla erilaisiin suunnitteluohjelmiin.


title: Peikko Group

text: Yrityksen perusti vuonna 1965 Jalo Paananen Teräspeikko-nimellä. Nimi lyheni Peikoksi vuonna 2005 kansainvälisen liiketoiminnan merkityksen kasvettua. Yhtiön ensimmäinen tuote oli sandwich-elementtien ulko- ja sisäkuoren toisiinsa liittävä diagonaaliansas, joka oli alan ensimmäinen teollisesti valmistettu tuote.


title: Belgian jääkiekkoliiga

text: National League on jääkiekon kansallinen pääsarjataso Belgiassa. Liigan järjestämisestä huolehtii Belgian jääkiekkoliitto. Sarjassa pelaa kahdeksan joukkuetta. Käytännössä National League on Belgian toiseksi korkein sarjataso sillä maan parhaimmat joukkueet pelaavat alankomaalaisten joukkuiden kanssa BeNe Leaguessa.


title: Egmont (näytelmä)

text: Egmont: Viisinäytöksinen murhenäytelmä on Johann Wolfgang von Goethen näytelmä vuodelta 1788. Näytelmä kertoo ihanteikkaan flaamilaisen soturin kreivi Lamoraal van Egmontin taistelusta vapauden puolesta Alban herttuan harjoittamaa sortoa vastaan. Beethoven sävelsi näytelmään alkusoiton kun sitä ruvettiin esittämään uudelleen yli kaksikymmentä vuotta ensiesityksen jälkeen. Tämä versio sai ensi-iltansa 15. kesäkuuta 1810.


title: Sofia Martikka

text: Maija Sofia Tikka, kirjailijanimi Sofia Martikka (s. 27. heinäkuuta 1928 Ilomantsi) on suomalainen kirjailija.


title: Sofia Martikka

text: Martikan omaelämäkerrallinen romaani "Kolmekymmentä hopearahaa" ilmestyi 1973 Otavan "Kertomus elämästä"-sarjassa.


title: Paaria

text: Paaria tai "paria" voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sisko Valkama

text: Valma Jaakola, kirjailijanimi Sisko Valkama (2. toukokuuta 1931 Nivala – 2. joulukuuta 1996 Oulu) oli suomalainen kirjailija.


title: Sisko Valkama

text: Valkaman omaelämäkerrallinen romaani "Potilaan raportti" ilmestyi 1973 Otavan "Kertomus elämästä"-sarjassa.


title: Krypteria

text: Krypteria on saksalainen, vuonna 2001 perustettu power metal -yhtye. Yhtyeellä on ollut vuodesta 2004 vakituisena solistina saksalais-korealainen Ji-In Cho. Alun perin yhtye oli projekti, jonka tarkoitus oli käyttää vaihtuvia vokalisteja. Ji-In:nin liittymisen myötä yhtye muuttui studioprojektista myös esiintyväksi yhtyeeksi


title: Krypteria

text: Krypteria on sittemmin tehnyt kolme studioalbumia ja yhden EP:n.


title: Krypteria

text: Vuonna 2001 Chris Siemons, Frank Stumvoll ja S.C. Kuschnerus saivat idean tehdä fantasia-musikaalialbumin. Tämän projektin tuotos julkaistiin vuonna 2003 yhtyeen debyyttialbumina nimellä "Krypteria" vuonna 2003. koska perustajajäsenet ajattelivat yhtyettään projektina, jossa voitaisiin käyttää erityylisia solisteja, ketään ei hankittu tuolloin vakituiseksi solistiksi.


title: Krypteria

text: Noin vuotta myöhemmin RTL Television -televisiokanava pyysi yhtyettä säveltämään "Liberatio"-nimisen hyväntekeväisyyskappaleen, jonka tuotto ohjattiin Intian Maharashtrassa vuonna 2005 tapahtuneen tulvan uhreille. Pian tämän jälkeen Ji-In otettiin yhtyeen vakituiseksi solistiksi.


title: Krypteria

text: Krypterian toinen musiikkialbumi In Medias Res julkaistiin vuonna 2005. Ji-In Cho vastatessa lauluosuuksista yhtye herätti huomiota vokalistin kotimaassa Etelä-Koreassa, ja kyseiseltä albumilta irrotettu single Victoriam Speramus" nousi Etelä-Korean listalla ykköseksi.


title: Krypteria

text: Krypterian seuraava levytys oli "Evolution Principle", joka julkaistiin EP:nä vuonna 2006, ja täyspitkä studioalbumi "Bloodangel's Cry" julkaistiin 2007. Neljännen sudioalbuminsa Krypteria julkaisi nimellä "My Fatal Kiss" 2009 syksyllä.Suomessa Krypteria on esiintynyt Nummirock-festivaalilla 23. kesäkuuta 2007.


title: Kuningaskuluttaja

text: Kuningaskuluttaja oli Yle TV1:llä torstaisin klo 20 esitettävä suomenkielinen kuluttaja-asioihin keskittyvä televisio-ohjelma, jota tehtiin noin 25 vuoden ajan. Ohjelman jokaisessa jaksossa paneuduttiin ajankohtaisiin aiheisiin. Lisäksi katsojat saivat lähettää oman kysymyksensä ohjelmaan. Kuningaskuluttaja alkoi vuonna 1990 ja jatkui vuoteen 2016, jolloin se siirtyi tauolle ja lopulta Yle lopetti sen tuotannon ja esittämisen maaliskuussa 2017.


title: Kuningaskuluttaja

text: Ohjelman verkkosivun ja sosiaalisen median päivitys lopetettiin maaliskuussa 2017. Verkkomateriaalit jäivät saataville toistaiseksi. Kuningaskuluttajan toimittajat siirrettiin muiden sisältöjen tekijöiksi.


title: Kuningaskuluttaja

text: Ohjelman lopettamista Ylen asiaohjelmista vastaava päällikkö kuvaili sanoin: “Ohjelman päättyminen liittyy asiaohjelmiston kehittämiseen. Uudistamme joitakin ohjelmakonsepteja ja joitakin lopetamme. Tänä vuonna teemme Suomi 100-vuoden kunniaksi hienon kattauksen maamme itsenäistymistä ja nykypäivää kuvaavia tuotantoja. Haluamme panostaa entistä enemmän aikaa kestäviin sisältöihiin ja sarjoihin, jotka toimivat hyvin Yle Areenassa”.


title: Marianne Olanterä

text: Marianne Olanterä o.s. "Kutila" (s. 24. huhtikuuta 1954 Jyväskylä) on suomalainen graafinen suunnittelija, suunnittelujohtaja ja nuortenkirjailija.


title: Marianne Olanterä

text: Olanterä valmistui graafiseksi suunnittelijaksi Lahden Muotoiluinstituutista 1976. Hän on toiminut graafisena suunnittelijana, art directorina ja senior designerina sekä vuodesta 1998 alkaen suunnittelujohtajana ja johtavana suunnittelijana.


title: Marianne Olanterä

text: Olanterän omaelämäkerrallinen nuortenromaani "Rauhaa, rockkii ja rakkautta" ilmestyi 1973 Otavan "Kertomus elämästä"-sarjassa. Romaanin tapahtumat sijoittuivat kesään 1970.


title: Dobrjankan piiri

text: Dobrjankan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 5 192 neliökilometriä. Asukkaita on 61 400 henkeä (vuonna 2009).


title: Dobrjankan piiri

text: Dobrjankan piiri sijaitsee Permin aluepiirin keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Usoljen ja Aleksandrovskin piireihin, idässä Gubahan, Gremjatšinskin ja Tšusovoin piireihin, etelässä Permin piiriin ja Permin kaupunkiin sekä lännessä Krasnokamskin, Iljinskin ja Jusvan piireihin. Pinta-alasta 70 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy, kipsi ja sora. Piirin keskellä sijaitsee Kaman muodostama Kaman tekojärvi.


title: Dobrjankan piiri

text: Piiriin kuuluu Dobrjankan kaupunki, Polaznan kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) ja 6 maalaiskuntaa: Divja, Krasnosludskoje (keskuspaikka Zalesnaja), Permskoje, Senkino, Vilva ja Visim. Hallinnollinen keskus on Dobrjanka. Asutuskeskuksia on yhteensä 116.


title: Dobrjankan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 91,6 % venäläisiä ja 2,5 % tataareja. Kaupunkiväestön osuus on 79,7 %.


title: Dobrjankan piiri

text: Piirin kautta kulkevat Permin ja Bereznikin sekä Permin ja Sverdlovskin alueen väliset maantiet ja Permin ja Ugleuralskin välinen rautatie. Talous perustuu öljy- ja energiateollisuuteen. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa, kipsin tuotantoa ja maataloutta.


title: Dobrjankan piiri

text: Piirissä toimii kaksi lasten taidekoulua, musiikkikoulu, ammattikoulu, kirjastolaitos, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia sekä kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Kamskije zori" (”Kaman aamuruskot”).


title: Dobrjankan piiri

text: Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiin kuuluvat Dobrjankan ja Polaznan kirkot sekä Dobrjankan entisen metallitehtaan ja vanhan keskustan rakennukset.


title: Kalaylıkoz Hacı Ahmed pašša

text: Kalaylıkoz Hacı Ahmed pašša oli Osmanien valtakunnan suurvisiirinä kolmen kuukauden ajan 28. syyskuuta 1704 – 25. joulukuuta 1704.


title: Kalaylıkoz Hacı Ahmed pašša

text: Uransa alkupuolella kuului sulttaanin henkivartiokaartiin, baltaci-joukkoihin. Suurvisiirikautensa jälkeen hänet siirrettiin Kreetan kuvernööriksi. Hän sai lisänimensä Kalaylıkoz (), koska hän piti kirjavista vaatteista ja koruista.


title: Heal the World

text: Heal the World on Michael Jacksonin kuudes single, joka julkaistiin Dangerous-albumilta vuonna 1992. Kappale toimi inspiraationa samannimisen hyväntekeväisyysjärjestön perustamisessa.


title: Gubahan piiri

text: Gubahan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1941 perustetun piirin pinta-ala on 1 009 neliökilometriä. Asukkaita on 39 300 henkeä (vuonna 2009).


title: Gubahan piiri

text: Gubahan piiri sijaitsee Permin aluepiirin keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Aleksandrovskin ja Kizelin piireihin, idässä ja kaakossa Gremjatšinskin piiriin, etelässä Tšusovoin ja lännessä Dobrjankan piireihin. Pinta-alasta yli 70 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat kivihiili, öljy ja kalkkikivi.


title: Gubahan piiri

text: Piiriin kuuluu Gubahan kaupunki sekä Ugleuralskin ja Širokovskin kaupunkimaiset taajamat. Edellinen muodostaa Severo-Ugleuralskojen kaupunkikunnan ja jälkimmäinen Širokovskojen maalaiskunnan. Hallinnollinen keskus on Gubaha. Asutuskeskuksia on yhteensä 9.


title: Gubahan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 86,8 % venäläisiä, 7,2 % tataareja ja 1,6 % ukrainalaisia. Kaupunkiväestön osuus on 95,7 %.


title: Gubahan piiri

text: Piirin kautta kulkee Tšusovoin ja Bereznikin välinen maantie, Tšusovoin ja Solikamskin sekä Ugleuralskin ja Ljovšinon väliset rautatiet. Talous perustuu kemian, öljy- ja energia- sekä metalliteollisuuteen. Lisäksi on kevyttä ja elintarviketeollisuutta. Kivihiilikaivokset suljettiin 1990-luvulla.


title: Gubahan piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, lääketieteellinen ja kemian teknologian opisto, kaksi lasten musiikkikoulua, kirjastolaitos, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia sekä kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Uralski šahtjor" (”Uralin kaivostyöläinen”).


title: Gubahan piiri

text: Nähtävyyksiin kuuluu Ugleuralskin lähellä sijaitseva Permin aluepiirin syvin karstiluola "Tjomnaja peštšera".


title: Dirty Diana

text: Dirty Diana on Michael Jacksonin viides single, joka julkaistiin Bad-albumilta vuonna 1988.


title: Ji-In Cho

text: Ji-In Cho () on korealaista alkuperää oleva saksalainen heavy metal -solisti. Hän on ollut vuodesta 2004 Krypteria-nimisen saksalaisen power metal -yhtyeen solisti ja pianisti.


title: Ji-In Cho

text: Musiikillisesti lahjakas Ji-In Cho aloitti kuusivuotiaana musiikin ja pianonsoiton opiskelun. Ji-In opiskeli Kölnin musiikki ja taide korkeakoulussa ja Kölnin yliopistossa teologiaa. Joulukuusta 2004 Ji-In on ollut Krypteria-metalliyhtyeen solisti.


title: Suzy Kendall

text: Suzy Kendall (synt. Frieda Harrison, 1. tammikuuta 1944 Belper, Derbyshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilaissyntyinen malli ja näyttelijätär.


title: Suzy Kendall

text: Hänen ensiroolinsa oli komediaelokuvassa "Up Jumped a Swagman" (1965). Kendall tapasi Dudley Mooren 1967, ja avioitui tämän kanssa 15. kesäkuuta 1968, mutta pari erosi 1972. Viimeksi Kendall esiintyi televisiosarjassa "Van der Valk" vuonna 1977.


title: Saatana on herra

text: Saatana on Herra on Rytmihäiriön toinen studioalbumi, joka julkaistiin 14. helmikuuta 2005. Albumi on yhtyeen ensimmäinen uudella kokoonpanolla, jolla esiintyvät alkuperäisjäsenten, basisti Antti Kiiskin ja rumpali Otto Luotosen lisäksi kitaristi Janne Perttilä sekä laulaja Unto Helo. Albumi on äänimaailmaltaan huomattavasti aikaista tuotantoa siistitympi, ja kappaleissa on kuultavissa hienoisia thrash metal -vaikutteita. Se on myös ensimmäinen jonka kannessa on kuvattuna yhtyeen uusi logo, "spurgugrammi".


title: Saatana on herra

text: "Seitsemän surman siunausliitto" debytoi Suomen virallisen listan sijalla 72. Helmikuussa 2007 Sakara Records julkaisi albumista uusintapainoksen. Albumin vinyylipainos julkaistiin vuonna 2014 levymerkillä Svart Records.


title: Saatana on herra

text: Levyn nimi on satiiri Viktor Klimenkon albumista "Jeesus on Herra".


title: Saatana on herra

text: Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Soundin Antti Luukkanen antoi albumille neljä tähteä viidestä, ja kehui albumia ammattimaisesti toteutetuksi sekä tuotantoa ammattimaiseksi. Niin ikään Desibelin Mika Roth antoi albumille neljä tähteä, ja piti sitä raivokkaan iskevänä ja yhtyeen näyttävänä paluuna suomalaisen äärimusiikin kärkikastiin. Imperiumin Janne Rintala antoi albumille arvosanaksi 8½. Hän piti sitä yhtenä alkuvuoden iskevimmistä julkaisuista, ja yhtyeen onnistuneen uusiutumisessaan.


title: Saatana on herra

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Rytmihäiriö.


title: Björkhagen

text: Björkhagen voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Neuvostoliiton puolustusministeriö

text: Neuvostoliiton puolustusministeriö vastasi Neuvostoliiton ulkoisesta turvallisuudesta 8.11.1917–21.12.1991.


title: Neuvostoliiton puolustusministeriö

text: Ministeriö sai alkunsa lokakuun vallankumouksesta ja aloitti Sotilas- ja merenkulkuasioiden kansankomissariaattina, jota johtivat kansankomissaarit


title: Neuvostoliiton puolustusministeriö

text: Ministeriö toimi Kansankomissaarien neuvoston alaisena 6.7.1923 asti, jolloin liittovaltion hallinto alkoi toimia, ts. ulkomaiden interventioiden tukema sisällissota oli päättynyt.


title: Neuvostoliiton puolustusministeriö

text: Vuonna 1934 ministeriö alkoi toimia nimellä Puolustuksen kansankomissariaatti, jota johtivat


title: Neuvostoliiton puolustusministeriö

text: Vuonna 1937 Puolustuksen kansankomissariaatista erotettiin Laivaston kansankomissariaatti, joka toimi erillisenä 15.4.1946 asti kunnes nämä yhdistettiin Asevoimien kansankomissariaatiksi. Johtajat:


title: Neuvostoliiton puolustusministeriö

text: 1953 ministeriön nimi muutettiin muotoon Sotilasasioiden ministeriö, jolloin Asevoimien ministeriö jaettiin Sotilasasioiden ministeriöksi ja Laivastoministeriöksi, joita johtivat


title: Neuvostoliiton puolustusministeriö

text: Neuvostoliiton puolustusministeriö koottiin yhdeksi maaliskuussa 1953. Sitä johtivat:


title: Ruotsalo

text: Ruotsalo on Kokkolan Kälviällä sijaitseva kylä. Ruotsalossa on koulu, jossa on luokat 1–6. Ruotsaloon on Kokkolan keskustasta matkaa noin 15 kilometriä. Ruotsalo valittiin Keski-Pohjanmaan vuoden kyläksi 2009.


title: Isokylä (Kokkola)

text: Isokylä () on Kokkolassa sijaitseva kylä. Isokylässä on koulu, jossa on peruskoulun luokat 1–6 sekä harjaantumisluokkia. Koulun yhteydessä toimii myös esikoulu. Isokylä on pientaloaluetta ja sijaitsee noin kahden kilometrin päässä keskustasta etelään.


title: Isokylä (Kokkola)

text: Isokylän koulu purettiin kosteusvaurioiden takia ja tilalle rakennetaan uusi kompleksi, jonne tulee tilat koululle, liikuntahallille, päiväkodille sekä neuvolalle. Koulun oppilaat on siirretty väliaikaistiloihin ja parakkeihin lukukauden ajaksi.


title: Negroponten taistelu

text: Negroponten taistelu käytiin kesällä 1470 Venetsian ja Osmanien valtakunnan välillä. Taistelussa oli kyse Euboian saaren hallinnasta ja se päättyi osmanien voittoon. Taistelu oli osa toista Venetsian–Turkin sotaa.


title: Negroponten taistelu

text: Sulttaani Mehmed II lähetti visiiri Mahmud pašša Angelovićin johtaman suuren laivasto-osaston valtaamaan Euboian saaren. Lähinnä saaren pääkaupungin Khalkisin alueella käytyjen taistelujen ja piirityksen jälkeen osmanit saivat voiton vastustajistaan, joihin kuuluivat kaupungin kreikkalaiset asukkaat ja venetsialainen varuskunta. Puolustajat jatkoivat taisteluaan viimeiseen asti. Tämä ärsytti valtaajat kostotoimiin. Osmanit säästivät orjiksi saarta puolustaneet kreikkalaiset, mutta teloittivat lähes poikkeuksetta antautuneet italialaiset.


title: Pierre-Luc Létourneau-Leblond

text: Pierre-Luc Létourneau-Leblond (s. 4. kesäkuuta 1985 Lévis, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Hän pelaa tappelijana ja siirtyi kaudeksi 2016–2017 Tampa Bay Lightningiin.


title: Pierre-Luc Létourneau-Leblond

text: Leblond pelasi juniorina jääkiekkoa QMJHL:n Baie-Comeau Drakkarissa vuosina 2003–2005. New Jersey Devils varasi hänet vuorolla 216. Vuosina 2005–2008 hän pelasi useissa alasarjojen joukkueissa. Kaudella 2008–2009 Leblond vakiinnutti paikkansa New Jerseyn farmijoukkueessa, AHL:n Lowell Devilsissä. Samalla kaudella hän pelasi 15 NHL-ottelua. Kesällä 2009 New Jersey teki kolmevuotisen, 1,575 miljoonan dollarin sopimuksen Leblondin kanssa. Kaudella 2009–2010 hän pelasi New Jerseyssä ja AHL:n Lowellissa. Seuraavalla kaudella hän pelasi vain kaksi NHL-ottelua. AHL:ssa hän keräsi kauden aikana 334 jäähyminuuttia 64 ottelussa.


title: Pierre-Luc Létourneau-Leblond

text: Calgary Flames hankki hänet New Jerseystä kesällä 2011 vaihdossa viidennen kierroksen varausoikeuteen . Tammikuussa 2013 hän siirtyi Anaheim Ducksiin, mutta hän pelasi vain Ducksin farmijoukkueessa. Kaudeksi 2013–2014 Leblond siirtyi Pittsburgh Penguinsiin.


title: Pierre-Luc Létourneau-Leblond

text: Pittsburghin organisaatiossa Létourneau-Leblond vietti kaksi kautta, joiden aikana hän pelasi vain yhden NHL-ottelun. AHL-seura Wilkes-Barre/Scranton Penguinsinssa hän pelasi pääosan ajasta. Molempina kausinaan hän teki pisteet 2+4 ja sijoittui AHL:n jäähytilastossa kolmanneksi.


title: Pierre-Luc Létourneau-Leblond

text: Létourneau-Leblond siirtyi kaudeksi 2015–2016 takaisin New Jersey Devilsin organisaatioon, mutta hän pelasi koko kauden farmijoukkue Albany Devilsissä. Kesällä 2016 Létourneau-Leblond teki vuoden sopimuksen Tampa Bay Lightningin kanssa. Hän edusti alkukauden Lightningin farmiseura Syracuse Crunchin, kunnes hänet lainattiin Toronto Marliesiin.


title: Fair use

text: Fair use on Yhdysvaltojen tekijänoikeuslainsäädännössä määritelty käsite, jonka perusteella voi poikkeustapauksissa käyttää tekijänoikeuden muuten suojaamaa materiaalia. Tilannetta pitää tarkastella kokonaisuutena: saako tiettyjä osia tietystä teoksesta käyttää tietyssä tilanteessa.


title: Fair use

text: Yhdysvaltain "Fair use" on osa kopiointioikeuksien tärkeimpiä rajoituksia. Säädös on kehittynyt useiden oikeustapausten päätösten tuloksena. Artikla 107:ssa luetellaan kohtuullisen ("fair") käytön tarkoituksia, kuten kritiikki, kommentti, uutisraportointi, opetus, opinnäyte ja tutkimus. Artiklassa mainitaan neljä tekijää, joiden mukaan kohtuukäyttöä määritellään:Yhdysvaltain tekijänoikeustoimiston mukaan ero kohtuullisen käytön ja sen loukkauksen välillä saattaa olla epäselvä ja sen määrittely vaikeaa.


title: Fair use

text: Suomen lainsäädäntö ei tunne tätä kohtuullisen käytön periaatetta. Sen sijaan Suomessa tunnetaan sitaattioikeus, yksityiskäyttöoikeus sekä erityisesti opetukseen liittyviä poikkeussääntöjä (kuten teosten esittämisoikeus opetuksessa).


title: Samand

text: Samand on iranilainen henkilöautomerkki. Autoa valmistaa Iran Khodro Company (IKCO) Iranissa, Valko-Venäjällä, Egyptissä ja Syyriassa. Vuodesta 2008 alkaen sitä on tehty myös Senegalissa. Se perustuu Peugeot 405-malliin.


title: Lepola (Lappeenranta)

text: Lepola on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin keskustassa.


title: Lepola (Lappeenranta)

text: Lepola on saanut nimensä siellä sijaitsevan, vuonna 1939 perustetun hautausmaan mukaan. Kaupunginosan alue liitettiin Lappeenrannan kaupunkiin vuoden 1932 alueliitoksessa, mitä ennen se kuului Lappeeseen. Lepolan itäpuolelle jäi samana vuonna perustettu Lauritsalan kauppala.


title: Lepola (Lappeenranta)

text: Kaupunginosassa sijaitsevat myös Amiksen lämmitettävä tekonurmikenttä ja Juvakan kenttä, lasten liikennekaupunki, Saimaan ammattiopisto Sampo, Lappeenrannan urheilutalo ja uimahalli, Lehmuskodin palvelutalo, Lappeenrannan paloasema, Armilan terveysasema ja kuntoutuskeskus sekä "Etelä-Saimaan" lehtitalo. Valtakadun ympäristössä on puulajipuisto Arboretum, joka ulottuu myös Taikinamäen ja Kimpisen kaupunginosien alueille.


title: Lepola (Lappeenranta)

text: Lepolan asutus on pientaloasutusta ja keskittynyt Juvakankadun varteen. Lepolan tilastoalueella on 154 asukasta. Se on Keskustan suuralueen tilastoalueista väkiluvultaan pienin.


title: Lepola (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaa rajaavat Valtakatu ja Kaukaankatu pohjoisessa, Parkkarilankatu, Rullatie ja Kisapuisto idässä, Juvakankatu etelässä ja Messukatu lännessä. Lepolan naapurikaupunginosia ovat Kimpinen, Parkkarila, Alakylä, Peltola ja Taikinamäki.


title: State Route 123 (Kalifornia)

text: State Route 123 on valtatie Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Sillä on pituutta 11,869 kilometriä.


title: Kesämäki

text: Kesämäki on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin keskustan länsiosassa Lappeenrannan lentoaseman ja valtatie 6:n välissä.


title: Kesämäki

text: Kesämäen pohjoisosa on vuonna 1883 perustetun Suomen asevelvollisten joukkojen leirialueen laitamilla. Leirin rakennuksia ei ole säilynyt, mutta leiriajoista muistuttaa 1800- ja 1900-lukujen vaihteesta oleva kivinen ja betoninen ratsastuseste Torvenkadun päässä. Kesämäki kuului vuonna 1936 vahvistettuun Otto-Iivari Meurmanin asemakaavaan. Vuonna 1948 pohjoisosaan kaavoitettiin Soturinkylän rintamamiesalue. Kaupunginosan tuoreemmat kaavat ovat vuosilta 1953 ja 1963.


title: Kesämäki

text: Kesämäessä sijaitsevat Kesämäen koulukeskus ja Ristikankaan hautausmaa. Kahden puolen Lavolankatua olevassa koulukeskuksessa toimivat Kesämäen koulu (alakoulu), Kesämäenrinteen koulu (yläkoulu) ja suomalais-venäläinen Itä-Suomen koulu. V. J. Myyrinmaan suunnittelema Kesämäenrinteen koulu valmistui vuonna 1958 Saimaan yhteislyseon käyttöön. Kahdeksasta pienemmästä rakennuksesta muodostuva Reino Ahjopalon suunnittelema Kesämäen koulu on vuosilta 1956–1959 ja samassa pihapiirissä oleva Itä-Suomen koulu vuodelta 2005. Erik Bryggmanin suunnittelema Ristikankaan hautausmaan kappeli on vuodelta 1957. Kaupunginosan itäosassa Simolantien varrella on myös liike- ja teollisuusaluetta, jossa on muun muassa Lappeenrannan Energian päätoimipiste ja 1920-luvulla rakennettu muuntoasema.


title: Kesämäki

text: Kesämäen pääosin 1950-luvulta peräisin oleva asuinrakennuskanta on täysin pientaloasutusta ja ilmeeltään hyvin yhtenäinen. Kesämäen tilastoalueella on 422 asukasta.


title: Kesämäki

text: Kaupunginosaa rajaavat lentoasema, Lentokentäntie ja Opintie pohjoisessa, vanha Simola–Lappeenranta-rata idässä, valtatie 6 etelässä ja Pilotinkatu lännessä. Kesämäen naapurikaupunginosia ovat Lentokenttä, Leiri, Tykki–Kiviharju, Reijola ja Mattila.


title: Half Moon Bay

text: Half Moon Bay on rannikkokaupunki San Mateon piirikunnassa Kaliforniassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 11 324.


title: Half Moon Bay

text: Half Moon Bayn lentoasema palvelee kaupunkia.


title: Peltola (Lappeenranta)

text: Peltola on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin keskustassa.


title: Peltola (Lappeenranta)

text: Kaupunginosan alue liitettin Lappeenrannan kaupunkiin vuoden 1932 alueliitoksessa, mitä ennen se kuului Lappeeseen. Peltola oli Armilan kylän Nikurin talon Peltolan tilan mailla, jonne alkoi kehittyä esikaupunkiasutusta 1880-luvulla. Alue tunnettiin myös nimellä Siivola tai Sivola Nikurin talon isännän Vsevolod Wolkoffin mukaan. Vuodelta 1894 olevassa kartassa Viipurin maantien (nykyinen Kauppakatu) varressa hautausmaata vastapäätä eli nykyisten Peltolan ja Alakylän kaupunginosien rajalla oleva asutus on nimetty Sivolankyläksi.


title: Peltola (Lappeenranta)

text: Peltolassa sijaitsevat muun muassa Lappeenrannan kaupungintalo, valtion virastotalo, Palvelukeskussäätiön palvelukeskus, Lappeenrannan VPK:n talo ja Lappeenrannan helluntaiseurakunta. Kaupallisiin palveluihin kuuluvat keskustan suurimmat kauppakeskukset IsoKristiina ja Galleria.


title: Peltola (Lappeenranta)

text: Peltolan asutus on täysin kerrostaloasutusta. Peltolan tilastoalueella on 2 117 asukasta.


title: Peltola (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaa rajaavat Gallerianraitti, Pormestarinkatu ja Armilankatu pohjoisessa, Savonkatu idässä ja etelässä ja Kauppakatu lännessä. Peltolan naapurikaupunginosia ovat Keskus, Kylpylä, Taikinamäki, Lepola, Alakylä ja Tykki–Kiviharju.


title: Ihmisten puolue

text: Ihmisten puolue oli suomalainen satiiriin perustuva komediasarja, jota esitettiin Yle TV1 -kanavalla. Sarjaa on käsikirjoittanut Atte Järvinen ja Reino Portimo ja ohjannut Atte Järvinen. Ohjelman esittäminen alkoi 30. elokuuta 2008 ja päättyi 29. toukokuuta 2010. Ohjelmaa esitetään myös radiossa Yle Puhe -kanavalla. Sarjan kaudet 1–3 on julkaistu yhteisboksissa, josta löytyy extrana poistettuja pätkiä.


title: Ihmisten puolue

text: Kuvitteellinen viisihenkinen Ihmisten puolue kokoontuu kerran viikossa käymään läpi menneen viikon tapahtumia ja hiomaan uusia strategioita puolueen kehittämiseksi. Puolueen puheenjohtajana toimii entinen kunnanvaltuutettu, diplomi-insinööri Tapani Riihimäki. Muut puolueen jäsenet ovat yrittäjä Topi-Petteri Saikkonen, karaoke-emäntä Päivi Teittinen, hieroja Regina Mälkki ja offsetpainaja Hannes Säkkijärvi. Puolueen tunnuslause on ”Ihmisten puolue – tiettyä muutosta”.


title: Ihmisten puolue

text: Jäsenien eri mielipiteet johtavat ohjelmassa usein huutamisiin, itsekehuihin sekä toistensa aliarviointiin.Ohjelman ensimmäinen jakso, joka esitettiin elokuussa 2008, keräsi keskimäärin 311 000 katsojaa. Lokakuussa 2008 esitettyä ensimmäisen kauden päätösjaksoa seurasi keskimäärin 403 000 katsojaa. Toisella tuotantokaudella sarja vahvisti asemaansa, ja joulukuussa 2009 esitetyllä kauden päätösjaksolla olikin jo keskimäärin 503 000 katsojaa. Sarjan uusi katsojaennätys saavutettiin kolmannella kaudella, kun sarja 13. maaliskuuta 2010 saavutti keskimäärin 559 000 katsojaa.


title: Ihmisten puolue

text: Vuonna 2010 järjestetyssä Venla-gaalassa "Ihmisten puolue" voitti yleisöäänestyksessä parhaan viihdeohjelman palkinnon. Sarja keräsi yhteensä 28 prosenttia äänistä.


title: Etelä-Afrikan energiapolitiikka

text: Etelä-Afrikan energiapolitiikka kertoo Etelä-Afrikan energiankäytöstä ja energiapolitiikasta ja eri sidosryhmien näkemyksistä energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot.


title: Etelä-Afrikan energiapolitiikka

text: IEA:n mukaan vuonna 2008 Etelä-Afrikka oli 7. suurin kivihiilen tuottajamaa (236 Mt/ 5 845 Mt) ja Etelä-Afrikka oli 5. suurin hiilen viejämaa: 60 Mt (25 % tuotannosta), Australian (252 Mt), Indonesian (203), Venäjän (76) ja Kolumbian jälkeen.


title: Etelä-Afrikan energiapolitiikka

text: IEA:n raportin mukaan vuonna 2007 Etelä-Afrikka tuotti hiilestä sähköä 247 TWh ja käytti sähköä yhteensä 239 TWh.


title: Etelä-Afrikan energiapolitiikka

text: UNEPin mukaan Etelä-Afrikan hiilivarat ovat hidastaneet uusiutuvan energian kehitystä.


title: Palli (Turku)

text: Palli (myös Pallivaha) on omakotitalovaltainen asuinalue Turun Kärsämäen kaupunginosassa, osittain myös Runosmäen ja Kaerlan kaupunginosien puolella, Tampereen valtatien varressa, noin viiden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Alueella sijaitsevat sille nimensä antaneen Pallivahanmäen kupeessa Pallivahan koulu ja Pallivahan kirkko, joka on Maarian seurakunnan sivukirkko.


title: Palli (Turku)

text: Osa-alueen nimi Palli johtuu alueella sijaitsevalla Pallivahanmäellä olevasta Pallivaha-nimisestä kivestä (myös "Pallivahankivi"). Kivi on noin kymmenen metriä korkea, ja siihen liittyy tarina, jonka mukaan sen on nykyiselle paikalleen viskannut läheisellä Nunnavuorella asunut jättiläinen. Nimen Pallivaha alkuosa viittaa kiven muotoon ja tulee murteen "palloa" merkitsevästä sanasta "palli". Loppuosa "vaha" tarkoittaa lounaismurteessa isoa kiveä tai rajakiveä. Sama perusosa sisältyy myös esimerkiksi paikannimeen Halkivaha.


title: Palli (Turku)

text: Vuonna 2010 MTV3:n Putous-viihdeohjelman vuoden sketsihahmo -kilpailun voitti näyttelijä Aku Hirviniemen tulkitsema "pallivahalainen leskirouva" Marja Tyrni, joka sittemmin muun muassa julkaisi kaksi musiikkialbumia ja kirjan ja esiintyi Turun seudun matkailumainonnassa.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leiri on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin keskustassa ydinkeskustan ja Lappeenrannan lentoaseman välisellä alueella osittain Saimaan rannalla. Leiri on Lappeenrannan viides kaupunginosa ja saanut nimensä siellä järjestetyistä sotaväen leireistä. Siellä sijaitsevat muun muassa Rakuunamäen kasarmialue, Fazerin (aiemmin Chymoksen) makeistehdas ja Prisma-hypermarket. Leirin tilastoalueella oli 2 213 asukasta vuonna 2013.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Lappeenrannan linnoituksesta lounaaseen sijaitsevalla Leirin alueella oli sotilastoimintaa jo vuodesta 1788 alkaen Suomen sotaan asti, jolloin läheisen Tyysterniemen ja nykyisen makeistehtaan välisellä Saimaan rantakaistaleella toimi Venäjän Saimaan laivasto. Sisämaassa alueen tasaisen maaston katsottiin soveltuvan erityisen hyvin sotaväen majoitus- ja harjoitusalueeksi. Venäläisten leiritoiminta alueella alkoi jo ennen vuotta 1812 keisari Aleksanteri I:n kaudella (1801–1825). Suuren esikaupungin (nykyiset Keskus ja Kylpylä) länsipuolella ja Nikolain etulinnakkeen eteläpuolella sijainnutta kenttää nimitettiin Joutsenkentäksi. Kenttää laajennettiin ensimmäisen kerran vuonna 1821. Alueen merkitys kuitenkin väheni Hämeenlinnan rautatien valmistuttua vuonna 1862 ja leirien siirryttyä Parolaan.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Vuonna 1880 Lappeenrannan valtuusto tarjosi leirialuetta Suomen suuriruhtinaskunnan armeijalle, joka oli luotu vuoden 1878 asevelvollisuuslain myötä. Tuon ajan asevelvollisuusarmeijoilla oli tapana järjestää suuria yhteistoimintaharjoituksia, leirikokouksia, joiden esikuvana pidetään vuonna 1857 perustettua Châlonsin leiriä lähellä Châlons-en-Champagnea Ranskassa. Sotaväen saamista Lappeenrantaan pidettiin edullisena kaupungin kehitykselle. Sotaväkeä alueelle houkuttelivat maaston lisäksi parantuneet liikenneolosuhteet sekä Saimaa, läheisen linnoituksen vallitukset ja alueen metsät, jotka mahdollistivat monipuoliset harjoitukset. Leiri rakennelmineen päätettiinkin perustaa vuonna 1883. Pääosin kaupungin omistamista Mustolan ja Ihalaisten tiloista koostunut alue vuokrattiin valtiolle 50 vuodeksi. Lappeenrantaan päätettiin sijoittaa myös Viipurin tarkk’ampujapataljoonan alainen Lappeenrannan reservikomppania vuonna 1882. Sen alue sijaitsi Leiristä noin kilometrin länteen nykyisessä Kuusimäen kaupunginosassa.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Ensimmäinen leirikokous Lappeenrannassa järjestettiin vuonna 1885, ja siihen osallistuivat tarkk’ampujapataljoonat ympäri Suomen, yhteensä noin 4 500 miestä. Lappeenranta sai samana vuonna myös rautatien, kun Simola–Lappeenranta-rata ja Lappeenrannan rautatieasema valmistuivat leirialueen itäpuolelle. Ensimmäistä leiriä ja rautatien aukeamista korosti keisari Aleksanteri III:n ja puolisonsa Maria Fjodorovnan vierailu. Leirejä järjestettiin myös vuosina 1888, 1891, jolloin keisaripari vieraili leirillä toistamiseen, 1894, 1896 ja 1899. Leirit, rautatie ja keisariparin vierailut piristivät kaupungin elämää huomattavasti sekä sosiaalisesti että taloudellisesti. Venäläiset joukot palasivat alueelle vuonna 1893 Parolan käytyä ahtaaksi ja käyttivät sitä ensimmäiseen maailmansotaan asti.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Lappeenrannan leirikenttä oli useamman virstan pituinen ja kokonaispinta-alaltaan 905 tynnyrinalaa, ja se ulottui myös nykyisten Lentokentän ja Kesämäen kaupunginosien puolelle. Lentokentän koillisnurkka onkin nimeltään Leirikenttä. Venäläisten majoitusrakennukset sijoittuivat juuri tälle alueelle, jossa nykyisin toimii Maasotakoulu. Suomalaisten rakennukset sijaitsivat siitä kaakkoon kentän toisella puolella.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaan kuuluu sen pohjoisosassa sijaitseva Rakuunamäen kasarmialue, jonka rakentaminen alkoi vuonna 1889, kun Lappeenrantaan perustettiin ratsuväen joukko-osasto Suomen rakuunarykmentti. Tältä ajalta ovat peräisin muun muassa Sebastian Gripenbergin ja Johan Jacob Ahrenbergin suunnittelemat kolmikerroksiset punatiiliset kasarmit, upseerikerho (1890), komentajan talo, upseerien ja aliupseerien asuinrakennukset, ruokala (myöhemmin sotilaskoti), päävartio, kanslia ja Sairaalanmäen sotilassairaala. Suomen rakuunarykmentti lakkautettiin jo vuonna 1901 ensimmäisen sortokauden venäläistämispyrkimyksien vuoksi ja aluetta käytti sittemmin vuoteen 1914 asti 55. suomenmaalainen rakuunarykmentti, joka nimestään huolimatta oli venäläinen. Venäläiskaudella alueella tehtiin lisärakentamista, muun muassa kaksi kaksikerroksista kasarmia ja uusi ruokala. Oman kokonaisuutensa alueella muodostavat erilaiset huolto-, varasto- ja tallirakennukset, joita on rakennettu eri aikoina.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Suomen itsenäistymisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana alueella toimineita joukko-osastoja olivat Tykistökoulu (1918–1919), jonka kouluttamista joukoista perustettuja tykistön joukko-osastoja oli Lappeenrannassa vuoteen 1922 asti, sekä Uudenmaan rakuunarykmentistä ja Hämeen ratsurykmentistä muodostettu Ratsuväkiprikaati (1920–1944). Sotavuosina 1939–1945 siellä majoittui ja perustettiin lukuisia joukkoja. Sotien jälkeen Rakuunamäellä toimivat Karjalan tykistörykmentti (1944–1980) ja URR, myöhemmältä nimeltään Uudenmaan rakuunapataljoona (1944–1989). Rakuunat jalkautettiin lopullisesti 1. maaliskuuta 1947 komentajansa, eversti Adolf Ehrnroothin komennolla ”Valmiiksi – ratsailta”, mihin päättyi Suomen ratsuväen historia.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Lappeenrannan varuskunnan ja nykyisen joukko-osaston Maasotakoulun toimintoja, muun muassa esikunta, on edelleen Rakuunamäellä, mutta 2000-luvulla monet rakennuksista on muutettu asuin- ja toimistotiloiksi ja alueelle on tullut myös uudisrakennuksia. Alue sai ensimmäisen osayleiskaavan vuonna 1998. Osayleiskaavassa ja sitä täsmentävässä asemakaavassa vanhat rakennukset on merkitty sr-1- ja sr-2-suojelumerkinnöin. Sotilastoimintoja on siirtynyt naapurikaupunginosa Lentokentän Leirikentälle, jota alettiin rakentaa nykymuotoonsa 1930-luvulla Ragnar Ypyän ja sittemmin Osmo Lapon suunnitelmin. Siellä vuonna 1945 aloitti toimintansa Jalkaväen aliupseerikoulu, josta useiden nimen- ja organisaatiomuutosten myötä tuli Maasotakoulu vuonna 2001.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Aiemmin Puhakan tilaan kuulunut Leirin alue liitettiin kaupunkiin vuonna 1892 keisari Aleksanteri III:n suostumuksella. Valtuusto oli anonut Puhakan tilan pääosan ja Ihalaisten tilan liittämistä jo vuonna 1881, mutta Lappeen pitäjän vastustuksen vuoksi anomus hylättiin. Maanmittari Oskar Hannikainen laati keisarin vuoden 1892 lopulla hyväksymän asemakaavan (kartta oikealla), jossa olivat mukana kaupunginosat I–V eli nykyiset Linnoitus, Keskus, Kylpylä, Pallo–Tyysterniemi ja Leiri. Tässä niin sanotussa keisarinkaavassa viidenteen kaupunginosaan sijoittui 14 korttelia ja 53 tonttia. Kaava toteutui pääpiirteissään. Jo vuonna 1890 oli kaupungininsinööri Oskar von Schultzin laatiman asemakaavaehdotuksen pohjalta avattu Aleksanterinkatu eli nykyinen Valtakatu rautatien länsipuolelle itä-länsisuuntaiseksi yhdystieksi. Vuonna 1898 katu päätettiin ulottaa radan itäpuolelle Lappeen Marian kirkon ohi. Keisarinkaavassa viides kaupunginosa oli kaupungin etelärajalla. Kaupunginosan pohjoispuolelle jäi rakuunarykmentin alue lukuun ottamatta Sairaalanmäen sotilassairaalaa, joka oli sen keskellä.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: 1900-luvun alussa ennen itsenäisyyden aikaa laadittiin useita asemakaavaehdotuksia, mutta mikään niistä ei toteutunut. Viidettä kaupunginosaa koski erityisesti arkkitehti Valter Thomén ja insinööri Hugo Liliuksen laatima laajennus vuodelta 1908. Vuonna 1932 tehtiin suuri esikaupunkiliitos, jonka myötä kaupungin raja siirtyi viidettä kaupunginosaa etelämmäs ja lännemmäs. Ensimmäinen merkittävä toteutunut kaava oli Viipurin asemakaava-arkkitehdin Otto-Iivari Meurmanin vuonna 1935 laatima kaupungin yleisasemakaava, joka vahvistettiin 16. syyskuuta 1936. Se tähtäsi pientalovaltaiseen kaupunkitilaan, ja sitä toteutettiin 1930–1940-lukujen aikana V–XI kaupunginosissa. 11. kaupunginosa eli nykyinen Tykki–Kiviharju sijoittui viidennen kaupunginosan kaakkoispuolelle. Keisarinkaavassa viidennen kaupunginosan tontit olivat suurehkoja tehdastontteja, jotka menivät heikosti kaupaksi. Meurmanin kaavassa asiaa pyrittiin korjaamaan jakamalla tontteja pienemmiksi asuintonteiksi.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Meurmaninkin kaavaan tehtiin muutoksia varsin pian, kun muutamia viidennen kaupunginosan tontteja liitettiin kasarmialueeseen. Talvisodan jälkeen kaupunki sai Ruotsilta lahjaksi 22 omakotitaloa, jotka sijoitettiin viidenteen kaupunginosaan Ratsukadun ja Ihalankadun varrelle. Talot myytiin rintamamiesten perheille ja tontit vuokrattiin 50 vuodeksi. Jatkosodan jälkeen 27. lokakuuta 1944 hyväksyttiin ja 9. toukokuuta 1945 vahvistettiin laajempi viidennen kaupunginosan eteläosan kaavamuutos, jossa keskelle Meurmanin kaavassa ollutta pientaloaluetta kaavoitettiin kaksi koillis-lounaissuuntaista rautatien pistoraidetta sekä niihin liittyneet kadut, muun muassa Puhakankatu, ja teollisuus- ja varastotontit. Muutos koski kortteleita 10–28, joista vain korttelit 10–15 jäivät entiselleen pientaloalueeksi. Meurmanin kaavassa oli paikka myös urheilukentälle, minkä poikki vedettiin itä-länsisuuntainen Kannuskatu, ja alue muutettiin 16. kortteliksi, johon tuli 14 pientalotonttia. Pistoraide uudelle teollisuusalueelle valmistui kaksi vuotta myöhemmin. Urheilukenttä oli syntynyt jo vuonna 1922 Lappeenrannan Luistinseuran talkoilla Meurmanin suunnittelemasta paikasta hieman koilliseen rautatieaseman länsipuoliselle aukealle, jossa niin sanottu Vanha kenttä edelleen sijaitsee.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: 17. huhtikuuta 1948 vahvistettiin viidennen ja 12. kaupunginosan eli nykyisen Kesämäen alueille sijoittuneen leirikentän rintamamiesalueen eli Soturinkylän kaava. Leirin ruotsalaistalojen lähistölle Lentäjäntielle ja Suonionkadulle nousi 1950-luvulla muutamia kaksi- ja kolmekerroksisia kerrostaloja. Ruotsalaistalot vaarantuivat vuonna 1965, kun kaupunki päätti uudelleenkaavoittaa korttelit 11, 12 ja 14 kokonaisuudessaan kerrostaloille. Toimenpiteisiin oli kuitenkin määrä ryhtyä vasta vuonna 1985. Asukkaiden aktiivisuuden ansiosta kaavamuutos pyörrettiin 1970-luvun lopulla ja ruotsalaistalot saivat jäädä alueelle.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Viides kaupunginosa nimettiin Leiriksi vuoden 1967 kuntaliitosten (Lappee, Lappeenranta ja Lauritsala) yhteydessä, jolloin kaikki kaupunginosat saivat nimen.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kaupunginosaa rajaavat Taipalsaarentie, Kutojankatu, Liisankatu ja Mannerheiminkatu pohjoisessa, Taipalsaarentie ja vanha Simola–Lappeenranta-rata idässä, Simolantie ja Opintie etelässä ja Lavolankatu, Lappeenrannan lentoasema ja Saimaa lännessä. Leirin naapurikaupunginosia ovat Pallo–Tyysterniemi, Keskus, Tykki–Kiviharju, Kesämäki, Lentokenttä ja Kuusimäki.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kaupunginosa on pohjois-eteläsuuntainen, leveimmillään noin kilometrin levyinen ja pisimmillään noin kahden kilometrin pituinen. Se jakautuu kolmeen erityyppiseen alueeseen: pohjoisosan kasarmialueeseen, keskiosan pien- ja kerrostaloalueeseen ja eteläosan liike- ja teollisuusalueeseen.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirin palveluita ovat muun muassa kaupungin päiväkoti ja Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin Arjen tukikeskus Arttu ja Lasten ja nuorten talo. Leikkikenttiä on Kaarnapuistossa ja Rakuunamäellä.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Perusopetuksessa Leiri kuuluu Kesämäen palvelualueeseen. Alakoululaiset (luokat 1–6) käyvät Rakuunamäen kaakkoispuolella olevaa Lönnrotin koulua tai Kesämäen koulua naapurikaupunginosa Kesämäessä ja yläkoululaiset (luokat 7–9) Kesämäenrinteen koulua Kesämäessä. Leirissä toimii myös Lyseon lukio, toinen Lappeenrannan lukioista, sekä rytmimusiikin, sirkustaiteen ja teatteritaiteen perusopetusta antava Taidekoulu Estradi. Lönnrotin koulu on rakennettu kansakouluksi vuonna 1888 ja Lyseo reaali- ja porvarikouluksi vuonna 1897.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kaupunginosan liikuntapaikkoja ovat pesäpallostadion Vanha kenttä, joka talvisin toimii luistelualueena, ja Ratsumestarin nurmi- ja hiekkakentät. Pesä Ysit pelaa Vanhalla kentällä naisten Superpesistä. Kaupunginosan tuntumasta Lavolankadun toiselta puolelta lähtee Lappeenrannan lentoasemaa kiertävä vajaan kahdeksan kilometrin pituinen valaistu kuntopolku, jossa talvella on hiihtolatu.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Korkkitehtaanrannassa on uimaranta, jonka julkinen ylläpito on kuitenkin lopetettu, pienvenesatama ja matonpesupaikka.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirissä sijaitsee Etelä-Karjalan Osuuskaupan Prisma-hypermarket, joka avattiin alun perin vuonna 1998. Vuoden 2007 laajennuksen valmistumisen jälkeen se oli 14 700 neliömetrin myyntipinta-alallaan ja lähes 80 000 tuotteellaan Suomen suurin Prisma.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Ensimmäinen päivittäistavarakaupan suuryksikkö Leirissä oli Sunin Tapuli-tavaratalo, joka valmistui vuonna 1972. Tavarataloa laajennettiin vuosina 1989 ja 1998. Vuonna 1999 Tapuli myytiin Wihurille, joka muutti sen Euromarketiksi vuonna 2005. Vuodesta 2010 alkaen tiloissa ovat toimineet Lidl ja Rajamarket. Leirin suuriin kaupallisiin toimijoihin kuuluvat myös Jysk ja Delta Auto.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kesko ja SRV aloittivat vuonna 2011 yhteistyön rakentaakseen Leirin eteläosan teollisuusalueelle 35 000 neliömetrin kauppakeskuksen, mutta hanke ei ole edennyt.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Saimaan rannalla Korkkitehtaanrannassa on Fazerin makeistehdas. Nimi Korkkitehtaanranta tulee siellä 1900-luvun alussa toimineesta Minervan korkkitehtaasta. Korkkitehdas oli upseeri W. Palmrothin perustama, ja sen yhteydessä toimi myös telakka, korjauspaja, veneveistämö ja ajokalu- ja kengityspaja. Vuodesta 1922 alkaen paikalla toimi Chymoksen juoma- ja makeistehdas, jonka Fazer osti vuonna 1993.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Makeistehtaan vieressä on 1930-luvulla rakennettu vanha ratsastusmaneesi, jossa toimii venttiili- ja pumppuvalmistaja Flowrox. Teollisuusaluetta on myös Leirin eteläosassa, missä toimivat muun muassa kaupungin tekninen varikko ja Laptuote-säätiö.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirin asutus on kerrostalovaltaista, mutta alueella on myös pientaloja, muun muassa 22 Ruotsilta talvisodan jälkeen saatua lahjataloa. Rakuunamäestä on muodostunut oma asuinalueensa 2000-luvulla, kun varuskunnan rakennuksia on muutettu siviilikäyttöön. Rakuunamäelle on valmistunut myös uusia kerros- ja pientaloja. Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntosäätiöllä on kaupunginosan alueella opiskelija-asuntoja kolmessa kohteessa, joista kaksi on Rakuunamäellä. Asuntoja Leirissä on lähes 1 500.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Lappeenrannan vuosien 2014–2030 väestösuunnitteessa Leirin kaupunginosan alueelle on suunniteltu uutta asuinaluetta Lentäjäntien ja Simolankadun väliselle vanhalle ratapiha-alueelle.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kaupungin väestötilastoissa Leiri muodostaa Keskustan suuralueeseen kuuluvan Leirin tilastoalueen, jolla on 2 213 asukasta eli 3,0 % koko Lappeenrannan asukasluvusta (31. joulukuuta 2013). Se on Tykin–Kiviharjun jälkeen Keskustan suuralueen tilastoalueista asukasluvultaan toiseksi suurin. Asukkaista 3,2 % on 0–6-vuotiaita, 4,2 % 7–14-vuotiaita, 62,8 % 15–64-vuotiaita, 14,1 % 65–74-vuotiaita ja 15,8 % yli 75-vuotiaita. Kaupunginosassa toimivat Leirin ja Pallon asukasyhdistys ja Rakuunamäen asukasyhdistys. Vaaleissa kaupunginosa kuuluu Leirin–Kesämäen äänestysalueeseen. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa alueen äänestysprosentti oli 54,4 ja kolme suosituinta puoluetta olivat kokoomus (28,9 % äänistä), sosiaalidemokraatit (20,2 %) ja keskusta (16,8 %).


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Viidennen kaupunginosan asukasluvun kehitys vuosina 1920–1960:Vuonna 1920 viidennessä kaupunginosassa oli 95 taloutta, joista 24 (25,3 %) oli yksinäisiä leskiä tai naimattomia, 53 (55,8 %) avioperheitä ja sen eri muotoja ja 18 (18,9 %) perheitä, joissa ulkopuolisia lisäjäseniä.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Lappeenrannan suurimpiin työnantajiin kuuluvat Fazer Makeiset Oy ja Puolustusvoimien Maasotakoulu sijoittuvat Leirin alueelle. Lappeenrannan suurin yhteisöveron maksaja on Etelä-Karjalan Osuuskauppa (3,3 miljoonaa euroa vuonna 2013), jonka suuryksikkö Prisma Lappeenranta sijaitsee Leirissä.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirin ja Tykin–Kiviharjun väliin sijoittunut rautatieasema vaikutti aikoinaan merkittävästi Leirin väestöön ja elinkeinorakenteeseen, sillä alueelle asettui asumaan paljon rautatievirkamiehiä ja rautatieläisiä. Muita elinkeinonharjoittajia oli tasaisesti 10–20 % per ryhmä. Vuonna 1920 viidennen kaupunginosan asukkaista 27,1 % kuului työväkeen, 61,5 % keskiluokkaan ja 11,4 % yläluokkaan. Minervan korkkitehdas oli 47 työntekijällään kaupungin suurin teollisuuslaitos vuonna 1906.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Vuonna 1920 viidennestä kaupunginosasta kerättiin yhteensä 3 475 veroäyriä (7,4 % koko kaupungista). Veroäyrin hinta oli 17 penniä 200 markan tulosta. Suurimmat veroäyrien maksajat:Vuonna 1939 veroäyrejä kerättiin 39 193 (6,3 %). Veroäyrin hinta oli 8,2 penniä 100 markan tulosta. Suurimmat veroäyrien maksajat:Leiri sijaitsee ensimmäisen Salpausselän reunamuodostumalla. Vanhan leirikentän alue on Baltian jääjärven ensimmäisen vaiheen vedenpinnan tasoon hienosta hiekasta ja karkeasta siltistä muodostunut delta. Kolmannen vaiheen muovaamia rantatasanteita on muun muassa Rakuunamäen upseerikerhon kohdalla. Saimaan tai tarkemmin sanottuna Läntisen Pien-Saimaan rantaviivaa kaupunginosassa on kaikkiaan noin kilometri. Korkkitehtaanrannasta aukeava Saimaan osa on nimeltään Sunisenselkä. Noin kilometrin päässä rannasta on Kuusimäen kaupunginosaan kuuluva Nuottasaari, joka on tyypiltään harjusaari.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kasvistoltaan kaupunginosan alue on omalaatuista, mikä on seurausta ihmistoiminnasta. Vanhan leirikentän ympäristö on valtakunnallisesti merkittävä paahdeympäristö, jossa on laajoja keto- ja niittyalueita, joiden kasvistoon kuuluvat muun muassa ahdekaunokki, mansikka, ahosuolaheinä, hiirenvirna, kangasajuruoho, karvaskallioinen, keltanot, ketoneilikka, kultapiisku, niittyhumala, ahopukinjuuri, päivänkakkara, ruusuruoho, siankärsämö ja itäosassa lähimpänä Leiriä ketomaruna. Siellä on tavattu yli 20 uhanalaista perhoslajia, muun muassa ketotöyhtökoi, ketohitukoi ja niittyhumalakääpiökoi, uhanalaisia ludelajeja, muun muassa viirukangaslude ja paahdekangaslude, sekä lintulajeista kahlaajia, pikkulepinkäinen ja mustaleppälintu. Leirissä rautatien ja teollisuusalueen välissä on ruderaattialue, jossa kasvaa ketomaruna, karvaskallioinen, siankärsämö ja päivänkakkara. Rakuunamäellä kasvistoltaan merkittäviä alueita ovat länsirinteen lehtimetsät ja kasarmialueen niittymäinen paahdeympäristö. Lintulajeista siellä on havaittu muun muassa valkoselkätikka, pikkutikka, sirittäjä, satakieli, mustapääkerttu, kultarinta, viitakerttunen, kivitasku, turkinkyyhky, käenpiika ja mustaleppälintu.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Kaupunginosassa on useita puistoksi kaavoitettuja alueita. Rakuunamäellä ja sen ympäristössä ovat Saunarannanpuisto, Upseeripuisto, Rykmentinpuisto, Tallipuisto ja Vilho Petter Nenosen puisto, Helsingintien varrella Mariannepuisto, Yrjönpuisto ja Kaarnapuisto ja Puhakankadulla Ratsumestarin puistikko. Saunarannanpuistosta alkaa Saimaan rantaa mukaileva rantaraitti, joka jatkuu Kuusimäen Huhtiniemen kautta aina Skinnarilaan asti.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirin Rakuunamäki, Sairaalanmäki, Lönnrotin koulu ja Lyseon lukio ovat osa Lappeenrannan linnoitus- ja varuskuntakaupungin valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Kokonaisuuteen kuuluvat myös uudempi varuskunta-alue Lentokentällä, Lappeenrannan linnoitus Linnoituksessa, Lappeenrannan reservikomppanian alue Kuusimäessä ja Lappeenrannan kirkko Pallossa.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirin jälleenrakennuskauden kerros- ja omakotitaloalue on maakunnallisesti merkittävä kulttuurihistoriallinen ympäristö. Se koostuu 1940-luvulla rakennetusta ruotsalaistaloista sekä 1950-luvuilla rakennetuista kaksi- ja kolmekerroksisista kerrostaloista.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Julkisia veistoksia ja muistomerkkejä on Rakuunamäellä:


title: Leiri (Lappeenranta)

text:
Ja Leirissä ja Leirikentällä:
Kaupunginosan pohjoisosassa Pallon–Tyysterniemen vastaisella rajalla on muinaisjäännökseksi luokiteltu ortodoksinen Pallon hautausmaa.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirin halkaisee itä-länsisuuntainen Helsingintie (yhdystie 3821), joka yhdistää Lappeenrannan keskustaajaman läntisen alueen keskustaan. Muita kaupunginosan ajoneuvoliikennettä palvelevia pääkatuja ovat sen laitamilla kulkevat pohjois-eteläsuuntaiset Lavolankatu, Simolantie, Snellmanninkatu ja Taipalsaarentie. Kaupungin vanha itä-länsisuuntainen pääkatu Valtakatu alkaa Leiristä. Valtatie 6 kulkee noin 1,5 kilometriä Leiristä etelään. Lähin eritasoliittymä on Mattilan eritasoliittymä, joka on kaupungin tärkein sisääntuloväylä.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Lappeenrannan paikallisliikenteen linja-autoreittejä Leirin kautta kulkee kaikkiin neljään ilmansuuntaan. Opastettuja pyöräilyreittejä on pääkaduilla sekä Rakuunamäellä.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Leirin itäpuolella nykyisen Tykin–Kiviharjun kaupunginosan puolella ollut rautatieasema menetti merkitystään ja jäi pääasiassa tavara-asemaksi vuonna 1934, kun uusi rautatieasema avattiin kaupungin eteläpuolelle. Henkilöliikenne vanhalla asemalla lopetettiin vuonna 1960. Asemarakennus eli niin sanottu Keisarinasema paloi vuonna 2013. Myös suurin osa Leirinkin puolelle ulottuneesta ratapihasta on purettu, mutta radalla on edelleen tehdasliikennettä Voisalmensaaren Suolahdessa sijaitsevalle Metsä Woodin sahalle. Leirin Lentäjäntiellä ja Valtakadulla on puolipuomilaitoksilla varustetut tasoristeykset.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Korkkitehtaanrannasta alkaa vesiväylä, jonka sallittu syväys on 2,4 metriä.


title: Leiri (Lappeenranta)

text: Välittömästi Leiristä länteen Lentokentän kaupunginosan puolella vanhalla leirikentällä sijaitsee Lappeenrannan lentoasema. Alue oli sotilasilmailun käytössä ensimmäistä kertaa vuonna 1918, ensimmäinen vuorokone sinne laskeutui vuonna 1951 ja lentoasemaksi se kehittyi 1960-luvun alussa.


title: Norjan jääpallon 1. divisioona

text: Norjan jääpallon 1. divisioona, tavallisesti vain 1. divisioona (norjaksi "1. divisjon"), on miesten jääpalloilun toiseksi korkein sarjataso Norjassa. Sen järjestää Norjan jääpalloliitto. 1. divisioona oli Norjan jääpalloilun pääsarja kausina 1968/1969–1987/1988.


title: Norjan jääpallon 1. divisioona

text: Kaudella 2010/2011 sarjassa pelaa kahdeksan joukkuetta.


title: Norjan jääpallon 1. divisioona

text: 1. divisioona käynnistyi kaudella 1968/1969 Norjan pääsarjana. Viimeisen kerran se oli pääsarjataso kaudella 1987/1988, sillä kaudella 1988/1889 uusi sarja Eliteserien korvasi 1. divisioonan maan pääsarjana, ja 1. divisioonasta tuli toiseksi korkein sarjataso.


title: William Thurston

text: William Paul Thurston (30. lokakuuta 1946 Washington – 21. elokuuta 2012 Rochester, New York) oli yhdysvaltalainen matemaatikko, joka oli erikoistunut topologiaan. Hän väitteli Kalifornian yliopisto, Berkeleystä vuonna 1972 ja työskenteli matematiikan professorina Cornellin yliopistossa. Thurston palkittiin Fieldsin mitalilla vuonna 1982. Häntä arvostettiin myös käytännönläheisistä opetusmenetelmistään.


title: Paul Shaffer

text: Paul Allen Wood Shaffer (s. 28. marraskuuta 1949) on kanadalainen kirjoittaja ja esiintyvä taiteilija. Hän vastasi musiikista koomikko David Lettermanin juontamissa yhdysvaltalaisissa keskusteluohjelmissa vuodesta 1982 alkaen, ensin NBC:n "Late Night with David Lettermanissa" ja myöhemmin CBS:n "Late Show with David Lettermanissa". Nuorena hän soitti Blues Brothers -yhtyeessä John Belushin ja Dan Aykroydin kanssa, mutta ei esiintynyt yhtyeestä kertovassa menestyselokuvassa "The Blues Brothers".


title: Sam Houston

text: Sam Houston (2. maaliskuuta 1793 – 26. heinäkuuta 1863) oli yhdysvaltalainen valtiomies, poliitikko ja sotilas. Hän syntyi Timber Ridgessä Virginian osavaltiossa. Hän toimi elämänsä aikana muun muassa Teksasin tasavallan ensimmäisenä ja kolmantena presidenttinä, Tennesseen edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa ja Teksasin edustajana Yhdysvaltain senaatissa. Lisäksi Houston toimi vajaat kaksi vuotta Tennesseen osavaltion kuvernöörinä.


title: Saarentaanjärvi

text: Saarentaanjärvi on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Somerolla. Se on yksi Paimionjoen yläjuoksun kallioperän murrokseen muodostuneen järviketjun pitkistä ja kapeista järvistä, joita katkonainen harjujakso reunustaa. Saarentaanjärven yläpuolisia järviä järviketjussa, jonka kaikkien järvien korkeus merenpinnasta on noin 81,2 metriä, ovat Hirsjärvi ja Someron Kirkkojärvi ja alapuolisia Rautelanjärvi, Pusulanjärvi, Åvikinjärvi ja Pitkäjärvi.


title: Saarentaanjärvi

text: Pinta-alaltaan Saarentaanjärvi on 43 ha ja sitä erottaa Kirkkojärvestä kapea salmi Härkälän kartanon luona ja Rautelanjärvestä nykyään avoimeksi vesiväyläksi ruopattu Rautelankoski, jonka yläpuolelta ennen kosken ruoppausta oli Pitkäjärvelle 40 cm pudostus.


title: Saarentaanjärvi

text: Järven etelärannalla sijaitsee Someron Saarentaan kylä ja järveä kirkkojärvestä erottavan salmen etelärannalla Härkälän kartano. Järven pohjoisrannat kuuluvat Someron Pappilan ja Rautelan kyliin, joiden kautta järven pohjoispuolella Rautelannummen harjualueella kulkee Hämeen Härkätie (yhdystie 2810). Someron keskustaajamaan liittyvää omakotiasutusta järven rannoilla on sekä Härkälän, Saarentaan, Pappilan että Rautelan kylissä. Maisemaan järven ympäristössä on vaikuttanut soranotto, jota on tapahtunut järven itäpäässä Pappilankylän Kohnamäessä, järven pohjoispuolella Pappilannummella sekä järven länsipäässä Rautelannummella ja Kertunsalossa.


title: Saarentaanjärvi

text: Vanhempaa kerrostumaa ihmisen luontoa muokkaavassa toiminnassa edustaa järven länsipäässä Kertunsalon harjualueella vieläkin nähtävissä oleva, Saarentaan Hurran talon isännän Mikko Hurran 1800-luvun alkuvuosina kaivattama kaivanto, jonka tarkoituksena oli säädellä Rautelankosken vettä; yrityksestä on jäänyt elämään sanonta: "Kyl voima voi, sano Hurra kun Kukkoharjaa loi". Sama Kertunsalon notkonpohja muistetaan myös ikivanhana nuorison kokoontumis- ja juhlapaikkana. 1930-luvulta vuoteen 1950 Kertunsalon saaressa Rautelanjärvessä oli tanssilava, joka vuonna 1952 vaihdettiin Saarentaanjärven pohjoisrannalle Rautelannummelle, missä se oli käytössä toistakymmentä vuotta, kunnes nykyinen Esakallio perustettiin Salontien varteen.


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1963 pelattiin Tukholmassa 7.–17.3. Sarjajako kilpailuissa perustui vuoden 1961 asetelmiin. Norja, joka vuonna 1961 oli voittanut B-sarjan ja sijoittunut 1962 boikottikisoissa viidenneksi, pudotettiin takaisin B-sarjaan, kuten muutkin nousijat.


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1963

text: Suurin yleisömäärä 15 997 saavutettiin ottelussa Ruotsi–Tšekkoslovakia. Pienin yleisömäärä oli ottelussa Tanska–Bulgaria Olympiastadionilla. Maksaneita katsojia oli 28.


text: Neuvostoliitto voitti maailmanmestaruuden isäntämaata paremmalla maalisuhteella, vaikka hävisikin keskinäisen ottelun. Ruotsin kompastuskivi oli Tšekkoslovakia, jolle se hävisi viimeisen ottelunsa. Yhtä lailla mestaruuden ratkaisseeksi kamppailuksi muodostui yllättäen Itä-Saksan ja Yhdysvaltain välinen kamppailu. Säännöissä nimittäin sanottiin, että tasapistetilanteessa ratkaisee maaliero niissä otteluissa, jotka joukkue on pelannut viiden parhaan joukkoon selvinneitä joukkueita vastaan. Ruotsilla oli allaan 17–2 voitto Yhdysvalloista, Neuvostoliitolla "vain" 9–0. Yhdysvallat johti päätöskamppailuaan vielä kahden erän jälkeen 2–0, mutta sai tyytyä lopulta tasapeliin. Tämä tiesi Suomen sijoittumista viidenneksi parhaalla häntäpään maalisuhteella ja maailmanmestaruutta Neuvostoliitolle. Kanada jätettiin ensimmäistä kertaa ilman mitalia.


text:
Turnauksen perusteella karsittiin myös joukkueita vuoden 1964 olympiaturnaukseen.
Kahden viimeisen joukkueen sijoitus vaihtelee eri lähteissä.Norja, Sveitsi ja A-sarjan viimeinen Länsi-Saksa karsivat paikasta A-sarjaan vuodeksi 1965.


title: Johannes Voggenhuber

text:
Johannes Voggenhuber (s. 5. kesäkuuta 1950) on itävaltalainen poliitikko. Vohggenhuber on Itävallan vihreiden perustajajäsen. Hän oli Euroopan parlamentissa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen vuosina 1995–2009.
Vuonna 2009 oma puolue ei asettanut Voggenhuberia listansa kärkeen, ja Voggenhuberin kerrottiin sen takia vetäytyneen ehdokkuudesta kokonaan.


title: Delta (Kanada)

text: Delta on 96 723 asukkaan (2006) piirikunta Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. Kunta kuuluu Vancouverin metropolialueeseen. Deltaa ympäröi Georgiansalmi, Boundary Bay ja Fraserjoki. Idässä se rajautuu Surreyn kaupunkiin ja etelässä Yhdysvaltain rajaan, jonka vastakkaisella puolella sijaitsee pieni eksklaavi Point Robertsin alue. Kunnassa on kolme asuinaluetta: Ladner, Tsawwassen ja North Delta.


title: Delta (Kanada)

text: Alueelle on hyvät maantie- ja rautatieyhteydet Vancouverista. Deltasta on tieyhteys Alex Fraserin siltaa pitkin New Westminsteriin ja edelleen Vancouveriin, josta matka-aika maantietä pitkin on noin 25–35 minuuttia. Tsawwassenissa sijaitsevasta terminaalista on päivittäisiä lauttavuoroja Swartz Bayhyn, Nanaimoon, Gulf Islands -saarille ja Prince Rupertiin. Kunnassa sijaitsee myös pienkoneille tarkoitettu Boundary Bayn lentoasema.


title: Delta (Kanada)

text: Alueella suoritetuissa arkeologisissa kaivauksissa on havaittu rannikon salish-intiaanien leiriytyneen alueen pohjoisosissa noin 8000–9000 vuotta sitten, ja Georgiansalmen rannikolta on löydetty 4000 vuotta vanhoja jäänteitä asumuksista.


title: Delta (Kanada)

text: Vuonna 1791 espanjalainen tutkimusmatkailija Francisco de Eliza luuli aluetta saareksi ja antoi sille nimen "Isla Capeda". Seuraavana vuonna yhteistyössä tutkimusmatkailija George Vancouverin kanssa he kartoittivat Boundary Bayn ja Georgiansalmea ja havaitsivat, ettei alue olekaan saari.


title: Delta (Kanada)

text: Fraserjoelta löydettiin kultaa, ja vuonna 1858 alueelle muodostui kultaryntäys, joka toi alueelle lukuisia uusia asukkaita. Kultaryntäyksen ja maanviljelyyn erinomaisesti soveltuvan maan ansiosta alueen väkiluku kasvoi voimakkaasti 1850-luvun loppupuolelta alkaen. 1870-luvulla kalastuksesta muodostui maatalouden rinnalle merkittävä työllistäjä alueella. Alueen väkiluvun kasvoi voimakkaasti, ja Deltan kunta päätettiin perustaa vuonna 1879. Kunnan hallinolliseksi keskukseksi valittiin Ladner.


title: Rautelanjärvi

text: Rautelanjärvi on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Somerolla. Se on yksi Paimionjoen yläjuoksun kallioperän murrokseen muodostuneen järviketjun pitkistä ja kapeista järvistä, joita katkonainen harjujakso reunustaa. Rautelanjärven yläpuolisia järviä järviketjussa, jonka kaikkien järvien korkeus merenpinnasta on noin 81,2 metriä, ovat Hirsjärvi, Kirkkojärvi ja Saarentaanjärvi ja alapuolisia Pusulanjärvi, Åvikinjärvi ja Pitkäjärvi.


title: Rautelanjärvi

text: Pinta-alaltaan Rautelanjärvi on noin 30 ha. Rautelanjärveä erottaa yläpuolisesta Saarentaanjärvestä nykyään avoimeksi vesiväyläksi ruopattu Rautelankoski, jonka yläpuolelta ennen kosken ruoppausta oli Pitkäjärvelle 40 cm pudostus, ja alapuolisesta Pusulanjärvestä Rautelansalmi.


title: Rautelanjärvi

text: Järven pohjoisrannalla sijaitsee Someron Rautelan kylä, jonka kautta järven pohjoispuolitse kulkee Hämeen Härkätie (yhdystie 2810). Järven etelärannat kuuluvat Someron Saarentaan kylään. Järven eteläpuolitse kulkee Hämeen härkätien vaihtoehtoiseksi linjaukseksi arveltu tielinja.


title: Rautelanjärvi

text: Järven itäpäässä Rautelankosken ympärillä on maisemaltaan kaunis Kertunsalon harjualue, jonka maisemaan 1970-luvulla alkanut soranotto on merkittävästi vaikuttanut. Alueeseen liittyvät Rautelanjärvessä sijaitseva Kertunsalon saari, jossa 1930-luvulta vuoteen 1950 oli tanssilava sekä nyttemmin soranoton lähes hävittämä Linnamäki, jota nimensä perusteella on arveltu muinaisjäännökseksi. Kun paikkaa 1973 tutkittiin siellä ei havaittu merkkejä varustuksista, mutta mäen liepeillä tehtiin vuonna 1988 ja uudelleen 2005 ja 2006 havainto kivikautisesta asuinpaikasta, jonka pintamaan kuorinta eri vaiheissa 1980-luvulla ja sen jälkeen oli lähes kokonaan tuhonnut.


title: Vaasan Vasamattaret

text:
Vaasan Vasamattaret on vuonna 1933 perustettu Vaasassa toimiva voimistelun, tanssin ja
aikuisliikunnan liikuntaseura. Seura on Suomen Voimisteluliiton jäsen.


title: Vaasan Vasamattaret

text: Vaasan Vasamattaret on Sinetti- ja Priimaseura. Vuonna 2011 seurassa liikkui yli 700 jäsentä.


title: Vaasan Vasamattaret

text:
Vasamattarissa voi harrastaa aikuisliikuntaa, joukkuevoimistelua, tanssia sekä perinteistä jumppaa.
Vasamattarien joukkuevoimistelun joukkueita ovat mm. Kvartsit, Stellat, Ceciliat, Lidiat, Delestra, Dirius, Adelina ja Olesia.


title: Vaasan Vasamattaret

text:
Vasamattarilla on myös laajaa tanssitoimintaa. Seurassa panostetaan showtanssiin eri ikäryhmissä. Osa ryhmistä kilpailee Svolin
kisoissa sekä FDO:n kisoissa.


title: Vaasan Vasamattaret

text: Seuran puheenjohtaja on Anna Hintsala.


title: Prince George

text: Prince George voi viitata seuraaviin paikkoihin:


title: Ari Mikkola

text: Ari Mikkola (s. 12. elokuuta 1976 Riihimäki) on suomalainen pääsarjauransa lopettanut koripalloilija, joka on uransa jälkeen toiminut koripallovalmentajana sekä tuomarina.


title: Ari Mikkola

text: Mikkola aloitti pääsarjauransa kaudella 1993–1994 ja pelasi Forssan Koripojissa. Tämän jälkeen hän pelasi myös Högfors Teamissa sekä Lappeenrannan NMKY:ssä, jonka paidassa hän lopetti pääsarjauransa kaudella 2003–2004. Myöhemmin Mikkola pelasi vielä koripallon I-divisioonassa, jossa hän edusti Forssan Koripoikia.


title: Ari Mikkola

text: Pelaajauransa jälkeen Mikkola toimi Koripoikien toiminnanjohtajana ja apuvalmentajana. Huhtikuussa 2009 Mikkola nimettiin Forssan uudeksi päävalmentajaksi ja hän toimi tehtävässään syksyyn 2011 saakka, jolloin hän sai potkut saatuaan käräjäoikeudelta tuomion muun muassa pahoinpitelystä.


title: Ari Mikkola

text: Kaudella 2012–2013 Mikkola toimi Kauhajoen Karhun apuvalmentajana ja toukokuussa 2013 hänet nimitettiin Korihaiden päävalmentajaksi 1+2-vuotisella sopimuksella. Hänen sopimuksensa purettiin joulukuussa 2013 ja maaliskuussa 2014 hän siirtyi Karkkilan Urheilijoiden apuvalmentajaksi I-divisioona B:hen.


title: Pusulanjärvi (Somero)

text: Pusulanjärvi on Paimionjoen vesistöön kuuluva järvi Somerolla. Se on toiseksi suurin Paimionjoen yläjuoksun kallioperän murrokseen muodostuneen järviketjun pitkistä ja kapeista järvistä, joita katkonainen harjujakso reunustaa. Pusulanjärven yläpuolisia järviä järviketjussa, jonka kaikkien järvien korkeus merenpinnasta on noin 81,2 metriä, ovat Hirsjärvi, Kirkkojärvi, Saarentaanjärvi ja Rautelanjärvi, ja alapuolisia Åvikinjärvi ja Pitkäjärvi. Näitä alemmaksi jää vielä Hovirinnankosken alapuolinen Myllylammi.


title: Pusulanjärvi (Somero)

text: Pinta-alaltaan Pusulanjärvi on noin 62 ha. Idässä sitä erottaa yläpuolisesta Rautelanjärvestä Rautelansalmi. Järven alapuolella, Ryhtänkurkun jälkeen Paimionjoki jatkuu Åvikinjärvelle asti pääosin jokimaisena.


title: Pusulanjärvi (Somero)

text: Järven pohjoisrannalla sijaitsevat Someron Lahden ja Pusulan kylät ja etelärannalla Someron Ryhdän ja Kimalan kylät. Näistä Lahti ja Kimala ovat kartanokyliä, joiden alueella vastapäätä toisiaan järven länsipäässä sijaitsevat Lahden ja Kimalan kartanot. Lahden ja Pusulan kylien läpi järven pohjoisrannalla kulkee Hämeen Härkätie (yhdystie 2810), ja joen eteläpuolista tietä (osoitenimenä "Kimalan rantatie") on arveltu Hämeen härkätien vaihtoehtoiseksi linjaukseksi.


title: Pusulanjärvi (Somero)

text: Järven pohjoisrannalla, Pusulan kylässä, Hämeen Härkätien varrella on Someron kaupungin uimaranta.


title: Kimpinen

text: Kimpinen on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee Saimaan rannalla kaupungin keskustassa.


title: Kimpinen

text: Lappeenrannan kuudennen ja seitsemännen kaupunginosan alueet eli nykyiset Taikinamäki ja Kimpinen liitettiin Lappeenrantaan pakkolunastamalla 11. toukokuuta 1907. Aiemmin alueet kuuluivat Lappeen pappilan maihin.


title: Kimpinen

text: Pappilan rakennukset ovat edelleen olemassa, ja niissä toimii muun muassa Galleria Pihatto. Kaupunginosassa sijaitsevat myös Kimpisen urheilukeskus, Myllysaaren uimaranta- ja virkistysalue, Etelä-Karjalan keskussairaala, Viipurin Golfin Kahilanniemen golfkenttä ja Jehovan todistajien sali. Vuonna 1939 avatun urheilukeskuksen maastossa on aiemmin ollut 1790-luvulla rakennettu Kimpisen etulinnake, yksi kolmesta Lappeenrannan linnoituksen etulinnakkeesta. Valtakadun ympäristössä on puulajipuisto Arboretum, joka ulottuu myös Taikinamäen ja Lepolan kaupunginosien alueille.


title: Kimpinen

text: Kimpisessä on paljon omakotiasutusta, mutta myös kerrostaloja. Kaupunginosaan kuuluu myös Kahilanniemen asuinalue. Kimpisen tilastoalueella on 1 235 asukasta.


title: Kimpinen

text: Kaupunginosaa rajaavat Saimaa pohjoisessa, Kaukaan tehdasalue idässä, Kaukaankatu, Valtakatu ja Maaherrankatu etelässä ja Kimpisenkatu lännessä. Kimpisen naapurikaupunginosia ovat Kaukas, Parkkarila, Lepola, Taikinamäki ja Kylpylä.


title: Pusulanjärvi

text: Pusulanjärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Perhe paketissa

text: Perhe paketissa () on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja. Sitä on tehty viisi kautta ja yhteensä 91 jaksoa vuosina 2001–2005. Sarjassa seurataan Finnertyn perheen elämää. Suomessa sarjaa esittää TV5.


title: Ulrike Lunacek

text: Ulrike Lunacek (s. 26. toukokuuta 1957 Krems an der Donau, Itävalta) on itävaltalainen poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 2009. Hän on Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän varapuheenjohtaja.


title: Ulrike Lunacek

text: Lunacek kuuluu ulkoasiainvaliokuntaan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokuntaan. Hän on myös Euroopan parlamentin HLBT-ryhmän puheenjohtaja. Vuosina 2006–2009 hän toimi Euroopan vihreän puolueen puheenjohtajana.


title: Ulrike Lunacek

text: Lunacek oli vihreiden edustajana Itävallan parlamentissa 1999–2009. Hän oli ensimmäinen avoimesti lesbo parlamentaarikko Itävallassa. Lunacek joutui kesäkuussa 2014 hyökkäyksen kohteeksi Wienissä osallistuessaan pride-tapahtumaan. Hyökkäyksessä hänen päälleen yritettiin heittää voihappoa. Kukaan ei loukkaantunut mutta Lunacekin vaatteille ja toimittajan kamerakalustolle koitui vahinkoa.


title: Ulrike Lunacek

text: Koulutukseltaan hän on tulkki opiskeltuaan englantia ja espanjaa Innsbruckin yliopistossa.


title: Bart Staes

text:
Bart Staes (s. 7. elokuuta 1958 Izegem) on belgialainen poliitikko. Hän on Euroopan parlamentissa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen.
Staes on EU-parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan varapuheenjohtaja. Ammatiltaan hän on hollannin, englannin ja taloustieteiden opettaja.


title: O Jerusalem

text: O Jerusalem on Elie Chouraquin ohjaama draamaelokuva, joka sijoittuu Palestiinan brittiläisen mandaatin viimeisiin vuosiin ja Israelin itsenäisyyssotaan 1946–1948. Elokuvan pääosissa esiintyvät JJ Feild ja Saïd Taghmaoui, ja se perustuu Dominique Lapierren ja Larry Collinsin kirjaan "Oi Jerusalem".


title: O Jerusalem

text: "O Jerusalemin" päähenkilöt ovat yhdysvaltalainen Bobby Goldman (JJ Feild) ja arabi Saïd Chahine (Saïd Taghmaoui), jotka ystävystyvät New Yorkissa. Heidän ystävyyssuhteesta tulee syvä, vaikka he joutuvat moniin vaikeuksiin Jerusalemissa Israelin ja arabien välisen konfliktin aikana. Elokuvassa kuvataan myös monia historiallisia tapahtumia, sillä siinä näytetään mm. arkistomateriaalia YK:n yleiskokouksen äänestyksessä, jossa päätettiin brittiläisen mandaatin jakamisesta.


title: Isabelle Durant

text:
Isabelle Durant (s. 4. syyskuuta 1954 Bryssel, Belgia) on belgialainen poliitikko. Hän on Euroopan parlamentissa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen.
Durant on Euroopan parlamentin varapuhemies ja parlamentin Budjettivaliokunnan jäsen.


title: Philippe Lamberts

text: Philippe Lamberts (s. 14. maaliskuuta 1963 Bryssel) on belgialainen Ecolo-puolueen poliitikko. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen vuodesta 2009. Lamberts on vuodesta 2014 Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän yhteispuheenjohtaja Rebecca Harmsin kanssa. Vuosina 2006–2012 hän oli Euroopan vihreän puolueen yhteispuheenjohtaja.


title: Philippe Lamberts

text: Europarlamentissa Lamberts on vuodesta 2010 talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsen. Vuosina 2009–2014 hän oli myös teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan jäsen sekä Kiina-suhteista vastaavan valtuuskunnan jäsen.


title: Philippe Lamberts

text: Koulutukseltaan Lamberts on diplomi-insinööri. Ennen siirtymistä politiikkaan hän työskenteli IT-alalla. Vuosina 1995–2006 hän oli Anderlechtin kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Payola

text: Payola tarkoittaa yhdysvaltalaisessa terminologiassa musiikkiteollisuuden harjoittamaa laitonta lahjontaa tiettyjen musiikkikappaleiden esittämiseksi radiossa. Federal Communications Commissionin ja liittovaltion lain mukaan asemat saavat laillisesti vastaanottaa korvauksia soittoajasta, mutta tällöin lähetyksen yhteydessä on ilmoitettava kyseessä olevan sponsoroitu lähetys ja ilmoitettava sponsoroiva taho. Radion lisäksi määräykset koskevat myös maanpäällisiä televisioasemia ja joiltain osin myös kaapelitelevisiota. Sana "payola" on yhdistelmä sanoista "pay" () ja "Victrola", joka oli kutsumanimi RCA Victorin valmistamalle gramofonille, jonka valmistus aloitettiin 1906.


title: Payola

text: Payola oli laillista vuoteen 1960 saakka, jolloin Yhdysvaltain kongressi laajensi radio- ja televisiotoiminnan korruptiota koskeneen tutkintansa myös payolaan. Aikaisemmin tutkinta oli koskenut lähinnä ennalta sovittuja tietokilpailuja. Payola otettiin mukaan tutkintaan tekijänoikeusjärjestö ASCAPin aloitteesta. ASCAP uskoi korruption edesauttaneen useiden rock and roll -kappaleiden suosiota. Rock-musiikin tekijänoikeusjärjestönä toimi ASCAPin kilpailija BMI. Tutkinnassa kävi ilmi, että ainakin 255 DJ:tä eri puolilla Yhdysvaltoja oli ottanut vastaan lahjuksia. Heistä asetettiin syytteeseen seitsemän, joista ainoana tuomittiin Alan Freed, joka sai puolen vuoden ehdonalaisen tuomion ja 300 dollarin sakot. Lisäksi hän joutui maksamaan tuloveroa ilmoittamattomista tuloista 37 000 dollaria.


title: Payola

text: Vuonna 2006 New Yorkin osavaltion syyttäjä Eliot Spitzer esitti haasteen Yhdysvaltojen yhdeksälle suurimmalle radioketjulle. Tutkinnan kohteena olivat muun muassa Jennifer Lopezin, Jessica Simpsonin, Celine Dionin, Good Charlotten ja Franz Ferdinandin kappaleiden radiosoitto. Saavutetuissa sovitteluratkaisussa Entercom maksoi korvauksia 4,25 miljoonaa ja CBS Radio 2 miljoonaa dollaria. Levy-yhtiöistä Universal Music Group maksoi korvauksia 12 miljoonaa, Warner Music Group 5 miljoonaa ja Sony BMG 10 miljoonaa dollaria.


title: Payola

text: Uusien syytöksien jälkeen vuonna 2007 Entercom, CBS Radio, Citadel ja Clear Channel maksoivat korvauksina 12,5 miljoonaa dollaria, mutta kaikki yhtiöt kielsivät syyllistyneensä väärinkäytöksiin. Lisäksi yhtiöt joutuivat antamaan 4 400 tuntia lähetysaikaa itsenäisille levy-yhtiöille ja paikallisille artisteille.


title: Andrei Nekrasov

text: Andrei Lvovitš Nekrasov (, s. 1958 Leningrad) on venäläinen elokuva- ja televisio-ohjaaja.


title: Andrei Nekrasov

text: Nekrasovin dokumentti "Russian Lessons" ("Venäjän oppitunti") (2009) ruotii Venäjän ja Georgian elokuussa 2008 käymää sotaa. Se esittää arkaluontoisia johtopäätöksiä Venäjän ulkomaanpolitiikasta ja etnisistä puhdistuksista Georgiassa.


title: Andrei Nekrasov

text: Nekrasov on seurustellut poliitikko Heidi Hautalan kanssa.


title: Gwen Bristow

text: Gwen Bristow (16. syyskuuta 1903 Marion, Etelä-Carolina, Yhdysvallat – 17. elokuuta 1980 New Orleans, Louisiana) oli yhdysvaltalainen kirjailija ja toimittaja.


title: Gwen Bristow

text: Bristow kiinnostui kirjoittamisesta tehdessään paikallislehdelle selostuksen omasta koulustaan. Opiskeltuaan Columbian yliopistossa hän kirjoitti useisiin lehtiin. Hän muutti New Orleansiin, jossa hän työskenteli Times-Picayunelle. Hän kirjoitti myös miehensä Bruce Manningin kanssa, josta tuli myöhemmin käsikirjoittaja Hollywoodiin. Hänen ensimmäinen romaaninsa ilmestyi 1929.


title: Gwen Bristow

text: Bristowin uran huippu oli lännen elämää kuvaava "Kalifornian tie" ("Jubilee Trail"), joka oli vuoden 1950 bestseller ja jonka pohjalta tehtiin melko menestynyt elokuva "Kalifornian tie" (1954). Muutamista muistakin on tehty elokuvia. Historiallinen "Louisiana"-trilogia oli sekin menestys. Hän jatkoi kirjoittamista kuolemaansa saakka.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katholis-apostolinen kirkko (tai katolis-apostoliset seurakunnat) on 1830-luvulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa syntynyt uskonnollinen yhteisö. Vaikka yhteisö on syntynyt protestanttiselta pohjalta, sen oppi ja jumalanpalveluselämä ovat enemmänkin roomalaiskatolilaisia. Yhteisö on apokalyptinen, se odottaa Jeesuksen Kristuksen pikaista toista tulemista.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolisten seurakuntien alkuna pidetään 1820- ja 1830-luvulla Yhdistyneessä kuningaskunnassa alkaneita herätyksiä, joiden sisältönä oli Jeesuksen toisen tulemisen odotus. Eräs tällainen herätys oli syntynyt englantilaisen poliitikon ja filantroopin Henry Drummondin ympärille. Hän oli koonnut ympärilleen pienen rukous- ja raamatuntutkisteluryhmän, joka odotti Herran pikaista tulemista. Eräs Drummondin ympärille syntyneen liikkeen kannattajista oli skotlantilainen saarnaaja Edward Irving, joka toimi Lontoossa pienen skotlantilaisyhteisön pappina. Irving tuli vakuuttuneeksi siitä, että maailma eli lopun aikoja. Hänen mukaansa Jumala tulisi ennen Kristuksen toista tulemista vuodattamaan kristikunnan ylle Pyhän Hengen, joka ilmenisi erilaisina armolahjoina. Samoin hän odotti Jumalan ennallistavan alkukirkon järjestyksen, ennen muuta apostolinviran. Vuonna 1831 Irving alkoi pitää herätyskokouksia, joissa ihmiset tulivat uskoon ja kokivat erilaisia Pyhän Hengen armolahjoja, kuten profetoimista, kielilläpuhumista ja ihmeparanemisia.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Irvingin palattua Lontooseen hänet erotettiin seurakunnan virasta. Tämän jälkeen Irving järjestäytyi vuonna 1832 yhdessä muiden Drummondin rukousliikkeen jäsenten kanssa uudeksi yhteisöksi, katolis-apostoliseksi seurakunnaksi. Liike pyrki olemaan eräänlainen yleiskristillinen herätysliike, joka ei vaatinut jäseniään eroamaan muista kirkoista. Yhteisön jäsenet lähettivät eri kirkkojen ja yhteisöjen johtajille viestejä, joissa he toivat esiin sanomansa lopun ajoista ja Pyhän Hengen vuodatuksesta. Harvat johtajista kuitenkaan välittivät näitä viestejä eteenpäin.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostoliset seurakunnat olivat vakuuttuneita siitä, että Jumala oli palauttanut heidän kauttaan alkukirkon järjestyksen ja Efesolaiskirjeen 4. luvussa mainitut alkuseurakunnan virat. Vuonna 1835 kirkko ilmoitti kutsuneensa ja vihkineensä 12 apostolia, joiden tehtävänä oli toimia Kristuksen kirkon johtajina maan päällä. Yhdessä apostolien kanssa kirkon johtajina toimivat evankelistat, joiden tehtävänä oli saarnata evankeliumia, profeetat, jotka ilmoittivat Jumalan tahdon tälle ajalle, sekä paimenet, jotka pitivät huolta kirkon hengellisistä tarpeista. Katolis-apostolisen käsityksen mukaan Kristuksella oli ollut kaikki neljä virkaa, ja yhdessä niiden kautta Kristus johti kirkkoaan. Lisäksi katolis-apostoliset seurakunnat ottivat käyttöön piispan (eli ”enkelin”), papin ja diakonin virat. Piispan tehtävänä oli toimia seurakunnan johtajana, papin toimittaa sakramentteja ja saarnata, diakonin avustaa pappeja jumalanpalveluksissa ja pitää huolta seurakunnan ajallisista tarpeista. Lisäksi kirkossa olivat käytössä vanhojen kirkkojen ”alemmat vihkimykset”, eli alidiakonin, lehtorin, akoluutin, eksorsistin ja ovenvartijan virat.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolinen kirkko katsoi, että Jumalan kirkolle antamat apostolinvirat olivat ainutkertaisia, ja että Kristus tulisi takaisin ennen apostolien kuolemaa. Ensimmäiset kirkon apostoleista kuitenkin kuolivat jo 1850-luvulla. Useat kirkon jäsenet katsoivat, että edesmenneiden apostolien tilalle pitäisi valita uusia, kun taas jäsenten enemmistö piti kiinni siitä, että apostolinvirat olivat ainutkertaisia. Kiista johti katolis-apostolisen kirkon hajaantumiseen vuonna 1863. Hampurissa kirkosta erosi ryhmä, joka päätti ryhtyä vihkimään apostoleita kuolleiden tilalle. Tästä ryhmästä kehittyi myöhemmin nykyinen Uusapostolinen kirkko. Suuri osa Saksan ja Alankomaiden katolis-apostolisista siirtyi uuden yhteisön jäseneksi, kun taas Britteinsaarilla kirkon jäsenten enemmistö pysyi uskollisena alkuperäiselle kirkolle. Katolis-apostolisten seurakuntien yhteydessä tapahtui muitakin jakautumisia.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Viimeinen katolis-apostolinen apostoli, Francis Valentine Woodhouse, kuoli 3. helmikuuta 1901. Tämän jälkeen kirkossa ei enää voitu vihkiä uusia pappeja, eikä myöskään toimittaa lähinnä konfirmaatiota vastaavia ”sinetöintejä”, joissa kirkon käsityksen mukaan välitettiin Pyhän Hengen täyteys. Tämä johti väistämättä katolis-apostolisten seurakuntien toiminnan hiipumiseen. Viimeinen pätevästi vihitty katolis-apostolinen pappi kuoli korkeaan ikään ehtineenä 1970-luvun alussa, eikä kirkossa enää tämän jälkeen voitu toimittaa kastetta lukuun ottamatta muita sakramentteja. Tämä johti itsenäisten seurakuntien vähittäiseen alasajoon.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Nykyään katolis-apostolisen kirkon kannattajien määrää ei tiedetä. Maailmassa on vielä nelisenkymmentä kirkon seurakuntaa. Koska kirkolla ei alidiakoneja lukuun ottamatta ole elossa olevia viranhaltijoita, kirkon jumalanpalvelukset koostuvat sellaisista osista, jotka maallikotkin voivat suorittaa. Tällaisia ovat ennen muuta esirukoukset. Usein luetaan myös kirkon apostolien ja pappien pitämiä saarnoja. Koska kirkko tunnusti muut kristilliset yhteisöt oikeiksi kristillisiksi kirkoiksi, on yhteisön kannattajien ollut helppo integroitua muiden seurakuntien toimintaa. Katolis-apostolisten seurakuntien kirkot ja muut tilat on yleensä myyty muille yhteisöille.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolisten seurakuntien oppi määriteltiin 1840-luvun alussa. Tällöin kirkko tunnusti jakamattoman kirkon kolme nk. ekumeenista uskontunnustusta, eli apostolisen uskontunnustuksen, Nikean uskontunnustuksen ja Athanasioksen uskontunnustuksen. Niiden mukana kirkko tunnusti kristillisen kolminaisuusopin ja opin Kristuksen kahdesta luonnosta. Kirkko tunnusti myös Kristuksen sovituskuoleman ihmiskunnan syntien edestä. Pelastuksessa kirkko näki tärkeänä sakramentit eli kasteen, ehtoollisen ja ”sinetöinnin”. Kaste on katolis-apostolisessa teologiassa pelastukseen välttämätön toimitus, joka saa aikaan uudestisyntymisen ja syntien anteeksiantamisen sekä lahjoittaa Pyhän Hengen. ”Sinetöinti”, jonka vain apostolit voivat suorittaa rukouksella, kättenpäällepanemisella ja öljyllä voitelulla, välitti kirkon teologian mukaan Pyhän Hengen täyteyden. Ehtoollinen ymmärrettiin katolisen teologian mukaisesti Kristuksen todelliseksi läsnäoloksi ehtoollisen viinissä ja leivässä (tosin kirkon apostolit torjuivat sekä transsubstantiaatio- että konsubstantiaatio-opin). Ehtoollinen ymmärrettiin katoliseen tapaan myös uhriksi.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolinen kirkko ymmärsi itsensä eräänlaisena lopunajan kristillisenä morsiusseurakuntana, joka odottaa Herran toista tulemista. Se oli aidosti ekumeeninen yhteisö, joka katsoi kaikissa kristillisissä kirkoissa olevan Jumalan lapsia. Se ei siis pyrkinytkään erottamaan kannattajiaan muista kirkoista, eikä se opettanut pelastuksen olevan saatavilla vain sen piirissä.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolinen kirkko loi rikkaan liturgisen elämän, joka rakentui pääasiassa roomalais-katolisen liturgian, ennen muuta tridentiinisen messun ympärille. Kirkon liturgiassa oli piirteitä myös ortodoksisesta ja anglikaanisesta jumalanpalveluksesta. Kirkossa käytettiin katolisen mallin mukaisia jumalanpalvelusvaatteita, suitsutusta. vihkivettä ja öljyä. Koska katolis-apostolisen kirkon ehtoolliskäsitys vastasi katolilaista, käytössä oli myös sakramentin palvonta.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Katolis-apostolista jumalanpalveluselämää voitiin täydellisenä pitää yllä vain muutamissa seurakunnisa (kuten Lontoossa ja Berliinissä), koska se vaati suuren määrän eri viranhaltijoita. Kirkolla oli katolisen mallin mukainen hetkipalvelusjärjestelmä, joka koostui neljästä rukoushetkestä: aamurukous eli "laudes" kello 6 aamulla, päivän hetkirukoukset kello 9 ja kello 15 sekä iltarukous eli "vesper" kello 17. Sunnuntaisin ja pyhäpäivinä pidettiin lisäksi ehtoollisjumalanpalvelus eli messu kello 10. Se rakentui katolisen messun pohjalle, mutta toisin kuin tridentiinen messu se oli kansankielinen. Lisäksi maallikotkin saivat ottaa ehtoollisen vastaan molemmissa muodoissa, eli sekä leivän että viinin.


title: Katolis-apostolinen kirkko

text: Kirkon perustana olivat siis kaksitoista apostolia. Näiden katsottiin kirkon johtajina kaitsevan ”Jumalan Israelin” eli kirkon kahtatoista sukukuntaa. Maailma oli tämän mukaisesti jaettu kahteentoista alueeseen eli ”heimoon”, jolla kullakin oli oma apostolinsa. Maailma oli jaettu seuraavasti:


title: Chilliwack

text: Chilliwack on 69 217 (2006) asukkaan kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. kaupunki sijaitsee Fraserjoen jokilaaksossa, noin 100 kilometriä itään Vancouverista. Kanadan läpi kulkeva Trans-Canada Highway ohittaa kaupungin eteläpuolitse.


title: Chilliwack

text: Alueen ensimmäiset asukkaat, -intiaanit saapuivat noin 5 000–10 000 vuotta sitten ja ovat asuneet alueella siitä lähtien. Heidän väkilukunsa arvioidaan olleen parhaimmillaan 30 000–60 000 välillä.


title: Chilliwack

text: Alkuperäisasukkaiden elämä muuttui rajusti, kun eurooppalaiset turkiskauppiaat saapuivat alueelle 1700-luvun loppupuolella. Tiettävästi ensimmäinen kohtaaminen tapahtui vuonna 1782, ja pian tämän jälkeen alkuperäisasukkaiden keskuudessa puhkesi useita tautiepidemioita, sillä eurooppalaiset kantoivat alueella ennestään tuntemattomia tauteja, kuten esimerkiksi isorokkoa. Alueen väestöstä menehtyi arviolta 90–95 prosenttia. Vuosina 1857–1858 Fraserjoen laksossa koettiin kultaryntäys, ja alueelle saapui noin 30 000 kullanetsijää. Tautiepidemoissa supistunut alkuperäisväestö ei kyennyt estämään siirtolaisten tulvaa. Siirtolaiset perustivat alueelle nopeasti omia tilojaan ja uudet "Miller's Landingin", "Sumas Landingin" ja "Chilliwack Landingin" asuinalueet syntyivät. Siipiratasaluksista muodostui alueen tärkein liikenneväline Fraserjoella.


title: Chilliwack

text: Chilliwack sai piirikunnan () statuksen vuonna 1873. Se on Brittiläisen Kolumbian kolmanneksi vanhimman virallisen asuinalue. Vuonna 1881 uusi asuinalue "Centreville" perustettiin Fraserjoen alavirtaan Chilliwackistä. Asuinalue irtautui Chilliwackistä 1908 ja otti nimekseen "City of Chilliwack". Chilliwackin kaupunki yhdistettiin piirikuntaan jälleen vuonna 1980, ja 1990-luvun alkupuolella se sai jälleen kaupunkioikeudet.


title: Ctenolepisma longicaudata

text:
Ctenolepisma longicaudata on pohjoisamerikkalainen toukkasukahäntäisiin kuuluva hyönteislaji. Se on sukua sokeritoukalle ja tämän ohella sitä englannin kielessä usein kutsutaan nimellä "silverfish".
Laji on sokeritoukkaa hieman suurempi, täysikasvuisen hyönteisen ruumiin pituus on 15–19 millimetriä. Ruumis vaihtelee väriltään vaaleanharmaasta tummanharmaaseen. Sen vatsapuolen alaosassa ei ole sokeritoukalle tyypillisiä karvatupsuja, mutta ne sijaitsevat yläosassa. Vatsapuolen takaosassa on kaksi sormentyylistä osoitinparia.


title: Ctenolepisma longicaudata

text: Yhdysvalloissa laji on levinnyt Keskilännestä Yhdysvaltojen eteläosaan, ja sitä voi esiintyä haittaeläimenä myös Etelä-Kaliforniassa. Sitä esiintyy myös Australiassa, Euroopassa. Laji tavattiin ensimmäisen kerran Norjassa vuonna 2013, jonka jälkeen se on levittäytynyt lähes koko maahan. Laji on levittäytynyt myös Ruotsiin ja Suomeen, mistä ensimmäiset on havaittu jo 1990-luvulla. Lajia tavattiin 1995 ensimmäistä kertaa myös Japanissa, Ogasawaran saarilla.


title: Ctenolepisma longicaudata

text: Lajia tavataan ihmisasumusten sisätilojen halkeamissa kellareista ullakoille, komeroissa, varastoissa, keittiöissä ja autotalleissa. Eläin piileskelee päiväsaikaan ja välttelee valoa. Eläintä ei ole tavattu ulkosalta.


title: Ctenolepisma longicaudata

text:
Laji käyttää ravinnokseen kemikaalipitoisia selluloosatuotteita kuten ohutta konekirjoituspaperia, talouspaperia, sellofaania, vehnäjauhoja, lihaliemikuutioita, tärkkelyspitoisia materiaaleja ja kuivamuonia.
Naaras munii yleensä 2–20 munaa kerrallaan asuntojen halkeamiin. Juuri kuoriutuneella nymfillä ei vielä ole karvatupsuja eikä suomuja. Suomut tulevat neljännellä kuorenvaihdolla ja sukuelimet 14. kuorenvaihtokerralla. Hyönteinen saavuttaa sukukypsyyden 2–3-vuotiaana. Täysikasvuinen eläin voi vaihtaa kuorta vielä 3–5 kertaa viiden vuoden aikana.


title: Alttoviulukonsertto (Bartók)

text: Alttoviulukonsertto (BB128) on Béla Bartókin heinä–elokuussa 1945 aloittama konsertto alttoviululle. Se kuului leukemiaa sairastaneen säveltäjän viimeisiin teoksiin ja jäi kesken hänen kuollessaan. Teoksen ovat säveltäneet loppuun eri säveltäjät, kuten Tibor Serly. Teoksen tilasi William Primrose, joka toimi solistina Antal Dorátin johtamassa konserton kantaesityksessä 2. joulukuuta 1949 Minneapolisissa.


title: Aapo Inkinen

text: Abraham ”Aapo” Inkinen (24. syyskuuta 1898 Kuolemajärvi – 23. tammikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Maalaisliitto.


title: Aapo Inkinen

text: Inkinen, joka valittiin eduskuntaan kaksissa vaaleissa, 1939 ja 1945, ja toimi kansanedustajana syyskuusta 1939 heinäkuuhun 1948. Hän edusti Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä, jonka nimi muuttui 1945 Kymen läänin läntiseksi vaalipiiriksi. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti pankkivaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja työväenasiainvaliokunnassa. Inkinen toimi poliittisella urallaan myös Kuolemajärven kunnallispolitiikassa, kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan jäsenenä sekä molempien puheenjohtajana, sekä Maalaisliiton Viipurin piirin puheenjohtajana ja piirisihteerinä.


title: Aapo Inkinen

text: Inkinen oli ammatiltaan maanviljelijä, jona hän toimi vuoteen 1939 Kuolemajärvellä ja vuodesta 1944 Janakkalassa. Hän työskenteli myös Kuolemajärven Sähkön toimitusjohtajana, nuorisoseurojen Koiviston piirin sihteerinä, neuvojana ja kurssiluennoitsijana sekä Viipurin suojeluskuntapiirin matkapuhujana.


title: Aapo Inkinen

text: Inkisen vanhemmat olivat maanviljelijä Henter Inkinen ja Maria Spännar. Hänen puolisonsa oli Ellen Naski, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1934.


title: Volga-Volga

text: Volga-Volga on neuvostoliittolainen komediafilmi vuodelta 1938. Sen on ohjannut Grigori Aleksandrov.


title: Volga-Volga

text: Elokuvan on sanottu olleen Joseph Stalinin suosikkifilmi. "Volga, Volga" valmistui Stalinin ollessa valtansa huipulla ja elokuvassa myös siteerataan toistuvasti häntä. Elokuva esitettiin Venäjän televisiossa restauroituna väriversiona vuoden 2010 helmikuussa.


title: The Ghost Writer

text: The Ghost Writer on Roman Polańskin ohjaama poliittinen trilleri vuodelta 2010. Elokuva perustuu Robert Harrisin romaaniin "Haamukirjoittaja" ("The Ghost"). Polański laati käsikirjoituksen yhdessä Harrisin kanssa. Polański joutui viimeistelemään elokuvan kotiarestissa Sveitsissä, eikä hän voinut osallistua elokuvan ensi-iltaan Berliinissä 12. helmikuuta 2010.


title: The Ghost Writer

text: Pääosissa esiintyvät Ewan McGregor ja Pierce Brosnan.


title: The Ghost Writer

text: Nimettömäksi jäävä nuori kirjailija (McGregor) saa suurelta kustantamolta tehtävän viimeistellä oudolla tavalla kesken jääneet Britannian entisen pääministeri Adam Langin (Brosnan) muistelmat. Niiden edellinen kirjoittaja oli kuollut mystisessä hukkumisonnettomuudessa pääministerin kesäasunnon lähellä Yhdysvaltojen koilliskulman Martha’s Vineyardin saarella. Lang on parhaillaan tutkittavana mahdollisesta sotarikossyyllisyydestä terroristien luovuttamisesta Yhdysvaltoihin kidutettaviksi.


title: The Ghost Writer

text: Haamukirjoittaja saa selville, että hänen edeltäjänsä joutui murhatuksi saatuaan vihiä, että Langin poliittisella uralla on kytkentöjä CIA:han. Lang joutuu sala-ampujan uhriksi lentokentällä ja kuolee. Haamukirjoittaja saa vihiä, että hänen työstämänsä käsikirjoituksen tekstiin on kätketty salainen viesti. Muistelmat julkaistaan, mutta haamukirjoittajalle ei käy hyvin kun hän saa selville ja kertoo eteenpäin kätketyn tiedon.


title: The Ghost Writer

text: Koska Polanski ei voi oikeudellisista syistä matkustaa Yhdysvaltoihin, sinne sijoittuva tarina kuvattiin pääosin Euroopassa. Elokuvan betonibrutalistinen rantahuvila Martha’s Vineyardilla on ulkokuvissa todellisuudessa Saksan Usedomiin rakennettu pelkkä julkisivukulissi, ja huvilan sisämiljööt lavastettiin Babelsbergin filmistudioille. Useimmat Martha’s Vineyardille sijoittuvat ulkokohtaukset kuvattiin Syltin saarella ja sille johtavalla autolautalla. Martha’s Vineyardin lentoasemaa esittää Strausbergin lentokenttä Saksassa.


title: The Ghost Writer

text: Tv-Nytin viisi kriitikkoa antoivat elokuvalle tähtiä keskiarvolla 3,8.


title: The Ghost Writer

text: Episodi-lehden seitsemän kriitikkoa antoivat elokuvalle pisteitä keskiarvona 3,86.


title: The Ghost Writer

text: Elokuva sai useita Euroopan elokuva-akatemian palkintoja. Polanski palkittiin parhaana ohjaajana ja Polanski sekä Robert Harris parhaina käsikirjoittajina. Parhaan miespääosan palkinnon sai Ewan McGregor. Palkinnot saivat myös lavastaja Albrecht Konrad ja säveltäjä Alexandre Desplat.


title: Onésimo Sánchez

text: Onésimo Sánchez González eli Onésimo (s. 14. elokuuta 1968 Valladolid, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Heinäkuusta 2015 lähtien hän on toiminut CD Toledon päävalmentajana.


title: Onésimo Sánchez

text: Onésimo edusti pelaajaurallaan muun muassa kahdesti Real Valladolidia vuosina 1986–1988 ja 1990–1993. Välivuodet hän pelasi Cádizissa ja Barcelonassa. Hän päätti pelaajauransa 33-vuotiaana ja viimeiseksi seuraksi jäi Palencia.


title: Onésimo Sánchez

text: Valmentajauransa hän aloitti vuonna 2006, kun hän siirtyi Real Valladolidin reservijoukkueen peräsimeen. Vuonna 2008 Onésimo otti päävalmentajan vastuun Huescassa. Huesca nousi kauden päätteeksi sarjasporrasta ylemmäksi Segunda Divisióniin. 1. helmikuuta 2010 Onésimo siirtyi Real Valladolidin päävalmentajaksi korvaten tehtävässä erotetun José Luis Mendilibarin. Onésimo ei ehtinyt valmentaa Valladolidia kuin hieman yli kaksi kuukautta, kun Primera Divisionin toiseksi viimeisenä ollut joukkue antoi Onésimolle potkut huhtikuun alussa.


title: Onésimo Sánchez

text: Heinäkuussa 2015 Onésimosta tuli Segunda B:ssä pelaavan CD Toledon päävalmentaja.


title: Fetofetaalinen transfuusio-oireyhtymä

text: Fetofetaalinen transfuusio-oireyhtymä (FFTO) eli TTTS (Twin-to-Twin Transfusion Syndrome) on monokoriaalisissa monikkoraskauksissa esiintyvä verenkiertohäiriö sikiöiden välillä. Monokoriaalisessa raskaudessa, jossa lapset ovat aina identtisiä sisaruksia, sikiöillä on yhteinen suonikalvo ja istukka. Oireyhtymä aiheutuu jaettuun istukkaan kasvavista yhdysverisuonista sisarusten verenkiertojen välille. Hoitamattomana oireyhtymä on sikiöille erittäin vaarallinen ja vakava TTTS johtaa kuolemaan 60–100 % todennäköisyydellä .


title: Fetofetaalinen transfuusio-oireyhtymä

text:
Monokoriaaliset sisarukset jakavat yhteisen istukan ravinteiden ja hapen hankintaa varten. Vaikka kukin sikiöistä käyttää omaa osaansa istukasta, voivat sikiöiden verenkierrot yhdistyä istukkaan kasvavien yhdyssuonten (anastamoosien) kautta. Riippuen yhdyssuonten määrästä, tyypistä ja suunnasta, yhdistynyt verenkierto voi johtaa
epäsuhtaiseen veren virtaukseen sikiöstä (luovuttaja) toiseen (saaja).


title: Fetofetaalinen transfuusio-oireyhtymä

text: Verensiirto aiheuttaa luovuttajasikiölle veritilavuuden pienentymisen, joka johtaa sikiön kehityksen hidastumiseen tai pysähtymiseen sekä lopulta hapenpuutteesta johtuviin vaurioihin. Lisäksi sikiön virtsantuotanto vähentyy tai pysähtyy, mikä johtaa lapsiveden vähenemiseen (oligohydramnios). Lapsivesi loppuu lopulta kokonaan, jolloin luovuttaja on tiiviisti mahdolliseen omaan vesipussiinsa kääriytyneenä (stuck twin).


title: Fetofetaalinen transfuusio-oireyhtymä

text:
Saajasikiön veritilavuus kasvaa, mikä johtaa sikiön sydämen rasittumiseen ja lopulta sydänvaurioihin.
Saajan virtsantuotanto kasvaa ja lapsivesi lisääntyy(polyhydramnios).


title: Keerygma

text: Keerygma (kreik., κήρυγμα, "kérugma") tarkoittaa kristillistä sanomaa, evankeliumin julistusta. Sana esiintyy Uuden testamentin kreikankielisessä alkutekstissä muun muassa jakeissa , ja , ja on suomennettu sanalla saarna, saarnata tai julistaa.


title: Keerygma

text: Traditiohistoriallisessa tutkimuksessa sillä tarkoitetaan, että evankeliumit eivät ole Jeesuksen elämäkerta vaan seurakunnan uskon todistus, keerygma. Tämä perusteella Rudolf Bultmann totesi, että kristinuskon ytimenä on apostolien julistus, joka on historiallinen tosiasia, mutta jota ei voi historiallisesti tutkia.


title: Ogre

text: Ogre tai OGRE voi tarkoittaa:


title: Kazimierz Górski

text: Kazimierz Górski (2. maaliskuuta 1921 – 23. toukokuuta 2006) oli puolalainen jalkapallovalmentaja, hyökkääjä ja Puolan jalkapalloliiton PZPN:n kunniapuheenjohtaja.


title: Kazimierz Górski

text: Górski teki pitkän uran puolalaisessa jalkapallossa pelaajana, valmentajana ja jalkapalloliiton johtotehtävissä. Hänet on palkittu useilla kunniamerkeillä. Górski kuoli 85-vuotiaana Varsovassa taisteltuaan pitkään syöpää vastaan.


title: Kazimierz Górski

text: Górski aloitti uransa kotikaupungissaan Lwówissa, nykyisen Ukrainan alueella. Hänen lupaava uransa katkesi toisen maailmansodan vuoksi, mutta hän palasi kentille vielä 1945 Legia Varsovan joukkueessa. Hän pelasi sodan jälkeen myös yhden ottelun Puolan maajoukkueessa.


title: Kazimierz Górski

text: Górski opiskeli valmennusta Wyższa Szkoła Wychowania Fizycznegossa Krakovassa sekä kademia Wychowania Fizycznego we Wrocławiu Wrocławissa. Uransa hän aloitti Legia Varsovassa 1960-luvun alussa. Hän toimi myös KS Lubliankan ja Gwardia Varsovan päävalmentajana, kunnes hänet valittiin 1971 Puolan maajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Kazimierz Górski

text: Górski oli jo aiemmin valmentanut Puolan nuorten maajoukkueitta, mutta A-maajoukkueessa hän teki lopullisen läpimurtonsa. Hän johdatti Puolan ensin olympiakultaan Münchenissä 1972 ja kaksi vuotta myöhemmin MM-pronssille Saksan kisoissa kaadettuaan pronssiottelussa Brasilian 1–0. Mitalien värisuoran Górski sai täyteen, kun Puola otti hopeaa olympiakisoissa 1976.


title: Kazimierz Górski

text: Maajoukkuepestinsä jälkeen Górski siirtyi Kreikkaan Panathinaikosin päävalmentajaksi. Tuloksena oli Kreikan tuplamestaruus kauden 1976–1977 päätteeksi. Hän valmensi Kreikassa myös AGS Kastoriaa, Ethnikos Pireusta ja Olympiakosia, jonka kanssa hän voitti toisen tuplamestaruuden 1980–1981. Kotimaassaan hän valmensi vielä Legia Varsovaa.Górskista tuli vuonna 1976 Puolan jalkapalloliiton PZPN:n kunniajäsen. Lopetettuaan valmennusuransa hän siirtyi 1986 aktiivisesti toimimaan liiton tehtäviin. Górski toimi varapuheenjohtajana 1987–1991 ja puheenjohtajana 1991–1995. Kesäkuussa 1995 hänet nimitettiin liiton kunniapuheenjohtajaksi.


title: Erik Fisher

text: Erik Fisher (s. 21. maaliskuuta 1985 Ontario, Oregon) on yhdysvaltalainen alppihiihtäjä. Nykyisin Fisher laskee enimmäkseen vauhtilajeja.


title: Erik Fisher

text: Fisherin ensimmäinen kilpailu maailmancupissa oli marraskuussa 2005 Kanadan Lake Louisessa käyty syöksylasku. Hänen paras sijoitus maailmancupissa on seitsemäs sija Val Gardenasta käydystä syöksylaskusta 20. joulukuuta 2008. Nuorten MM-kisoissa Italian Bardonecchiassa helmikuussa 2005 hän otti syöksylaskussa pronssia.


title: Erik Fisher

text: Erik Fisherin kotisivut


title: Inkiliitti

text: Inkiliitti on keraami. Sitä on valmistettu liuottamalla magnesiumkloridin vesiliuoksesta sekoittamalla joukkoon magnesiittia. Värisävyjen aikaansaamiseksi on lisätty seokseen metallien oksideja.


title: Inkiliitti

text: Inkiliittilevyjä on käytetty muun muassa mosaiikin materiaaleina. Sellaisia on valmistettu muun muassa Suomessa.