title: Juomingit

text: Lopullinen tappelu saa alkunsa ruoasta. Zenothemis nappaa Hermonin edestä tälle sattumalta annetun lihavamman kanan. Miehet käyvät toistensa kimppuun, ja muut asettuvat toinen Zenothemiin, toinen Hermonin puolelle. Sulhanen saa päähänsä haavan heitetystä maljasta. Hermonilta murskataan leukaluu. Zenothemikseltä puhkaistaan silmä ja purraan poikki nenä. Alkidamas lyö erotuksetta kaikkia ja yrittää lamppujen kaaduttua raiskata pimeässä huilunsoittajattaren, Dionysodoros puolestaan varastaa maljan. Viimeisen sanan saa Hermon, joka muistuttaa Zenothemistä siitä, että stoalaisena tämän tulisi pitää tuskaa yhdentekevänä asiana.


title: Juomingit

text: Teoksen toinen nimi "Lapithit" viittaa kreikkalaisen mytologian lapiiteihin, jotka joutuivat Peirithooksen häissä taisteluun kentaurien kanssa.


title: Ateriankorvike

text: Ateriankorvike on elintarvike, jossa on vain vähän (200-400 kCal) energiaa, ja joka on tarkoitettu korvaamaan kokonainen ateria. Ateriankorvikkeita käytetään laihduttamiseen.


title: Ateriankorvike

text: Ne voidaan jalaa LCD ja VLCD-valmisteisiin. () tarkoittaa niukkaenergiaista ruokavaliota. LCD-valmisteet ovat ateriankorvikkeita, jotka sisältävät enemmän kilokaloreita per ateria kuin VLCD/ENE-tuotteet. Tuotteita voi käyttää pidemmän aikaa painonhallinnassa korvaten niillä 1–3 päivän aterioista, joten ne soveltuvat saavutetun painon ylläpitoon, muutamien kilojen pudotukseen tai muuten vain terveelliseksi aterian tai välipalan korvikkeeksi.


title: Ateriankorvike

text: Yksi patukka tai juoma on yksi ateria, joten niitä ei pidä syödä aterian lisäksi jälkiruoaksi.


title: Ateriankorvike

text: LCD-tuotteita käytetään painonhallintaan ja ne ovat vähäenergiaisia (200–400 kcal / ateria), mutta sisältävät kuitenkin sopivasti hyvälaatuista proteiinia ja elimistölle välttämättömiä rasvahappoja sekä kolmasosan päivittäisestä vitamiini- ja kivennäisainetarpeesta per ateria.


title: Kärpäsen ylistys

text: Kärpäsen ylistys (; ) on Lukianoksen kirjoittama satiiri, joka nimensä mukaisesti ylistää kärpästä eri tavoin.


title: Kärpäsen ylistys

text: Lukianoksen teos on jaettu 12 lyhyeen osaan. Ensin Lukianos kuvailee ja kehuu kärpäsen ulkomuotoa. Sen siivet ovat hennot ja ne on koristeltu riikinkukon värein. Sen lento on joustavaa ja surina kaunista, päinvastoin kuin eräillä muilla hyönteisillä. Vaikka kärpänen on kuusijalkainen, se kävelee vain neljällä ja käyttää etujalkojaan käsien tavoin kuin ihmiset.


title: Kärpäsen ylistys

text: Lukianos käy myös läpi muutamia kohtia, joissa Homeros on runoelmissaan verrannut joitakin asioita kärpäsiin tai kärpäsparveen. Kun Homeros esimerkiksi kuvailee heerosta, hän vertaa tätä kärpäseen, viitaten tällä kärpäsen rohkeuteen, pelottomuuteen ja sinnikkyyteen hyökkäyksissään. ”Näin hän kärpäsen mainitessaan samalla myös koristaa sillä eepoksensa.” Suurinta kärpäsen olemuksessa on Lukianoksen mukaan se, että kun kuolleen kärpäsen päälle sirotellaan tuhkaa, se herää uudelleen henkiin. Tämä osoittaa, että myös kärpäsillä on kuolematon sielu.


title: Kärpäsen ylistys

text: Lopussa Lukianos mainitsee muutamia kauniita naisia, jotka on tunnettu nimellä Myia (Kärpänen). Tämä osoittaa, ettei nimeä ole pidetty arvottomana.


title: Ilanski

text: Ilanski () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kanin sivujoen Ilankan varrella 279 kilometriä Krasnojarskista itään. Kaupunki on Ilanskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Siperian rata (Ilanskajan asema). Eteläpuolelta kaupungin ohittaa Novosibirskin ja Irkutskin välinen M53-valtatie. Asukkaita on 16 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Ilanski

text: Paikkakunta on saanut alkunsa Siperian maantien rakentamisen yhteydessä vuonna 1733. Vuodesta 1822 lähtien Ilanskojen kylä oli Kanskin piirikuntaan kuulunut kuntakeskus. Vuonna 1891 alettiin rakentaa rautatietä. Vuonna 1939 Ilanskista tuli kaupunki.


title: Ilanski

text: Nykyään Ilanskissa on teräsbetonirakennetehdas, rautatieliikenteen yrityksiä ja puunjalostusteollisuutta. Kaupungissa toimii rautatiemuseo.


title: Zeus tutkittavana

text: Zeus tutkittavana (; ) on Lukianoksen kirjoittama satiiri, joka käsittelee kreikkalaisen mytologian sisäisiä ristiriitaisuuksia.


title: Zeus tutkittavana

text: Lukianos on kirjoittanut teoksen noin vuonna 160. Se on saanut vaikutteita Menippoksen tyylistä eli niin kutsutuista menippolaisista satiireista.


title: Zeus tutkittavana

text: Teos on suomennettu kahdesti: Kaarle Hirvonen suomensi sen vuonna 1983 nimellä "Zeus kovilla". Aapo Junkolan suomennos on vuodelta 1996.


title: Zeus tutkittavana

text: Teos on muodoltaan dialogi, jossa keskustelevat Zeus sekä Kyniskos (”koiranpentu”, ”pikku kyynikko”), joka on Lukianoksen itsensä salanimi. Kyniskos pyytää Zeukselta vain yhtä helposti toteutettavaa asiaa, vastausta yhteen kysymykseensä. Keskustelun kuluessa hän päätyy kuitenkin ahdistelemaan Zeusta kysymyksillään yhä enemmän.


title: Zeus tutkittavana

text: Kyniskos kysyy aluksi sitä, pitääkö Homeroksen ja Hesiodoksen runojen kuvaus Kohtalottarista paikkansa, toisin sanoen määräävätkö he todella kaikkien ihmisten kohtalot. Zeus myöntää tämän pitävän paikkansa.


title: Zeus tutkittavana

text: Kyniskos johtaa tästä sen päätelmän, ettei Zeuksella ja muilla jumalilla ole tällöin mitään määräysvaltaa ihmisten tekemisiin, ja tällöin ihmisten uhrit ja rukouksetkin ovat aivan turhia. Zeus myöntää sen; hän sanookin uhrien olevan vain kunnianosoituksia jumalille, koska he ovat ihmisiä ylempiä.


title: Zeus tutkittavana

text: Kyniskos kuitenkin huomauttaa, että tällöinhän jumalatkin ovat vain ihmisten kanssaorjia ja yhtä lailla Kohtalotarten alaisia, eivätkä ihmisiä ylempiä. Zeus vastaa jumalien olevan ylempiä autuutensa takia. Tähän Kyniskos kuitenkin vastaa, ettei kaikkien jumalien, kuten Hefaistos, Prometheus ja Kronos, elämä vaikuta kovinkaan autuaalta.


title: Zeus tutkittavana

text: Zeus vastaa, että kohtalo toimittaa kaiken jumalten kautta. Kyniskoksen mukaan jumalat ovat tällöin kuitenkin pelkkiä työkaluja. Sitä paitsi hän epäilee, etteivät Kohtalottaretkaan voi muuttaa sitä, minkä ovat kerran päättäneet. Kun Zeus alkaa hermostua, Kyniskos sanoo, että häntä saa kyllä heittää salamalla, jos se kerran on hänen kohtalonsa — kuoleman syy ei tällöin olisi Zeus tai salamakaan, vaan Klotho.


title: Zeus tutkittavana

text: Lopuksi keskustellaan vielä ihmisten kohtaloista kuoleman jälkeen. Kyniskos huomauttaa, että jos ihmisten teot ovat kohtalon määräämiä, tällöin heitä ei voi niistä kiittää eikä moittia. Tähän Zeus kieltäytyy enää vastaamasta, ja syyttää Kyniskosta lurjukseksi ja sofistiksi.


title: Kansk

text: Kansk () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein sivujoen Kanin varrella 247 kilometriä Krasnojarskista itään. Kaupunki on Kanskin piirin hallinnollinen keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Kanskin kautta kulkee Siperian rata (Kansk-Jeniseiskin asema) sekä Novosibirskin ja Irkutskin välinen M53-valtatie. Asukkaita on 97 300 henkeä (vuonna 2009).


title: Kansk

text: Paikkakunta on saanut alkunsa Jenisein Komarovkan koskien viereen vuonna 1628 rakennetusta pienestä linnoituksesta. Seudun alkuperäisiä asukkaita olivat kotit ja kamassit. Vuonna 1640 linnoitus siirrettiin 43 kilometriä ylemmäs kaupungin nykyiselle paikalle, missä burjaatit tuhosivat sen kahteen kertaan. Vakituinen venäläisasutus syntyi vasta vuonna 1717. 1700-luvun puolivälistä lähtien Kansk oli huomattava kaupan välittäjä. Vuonna 1782 siitä tuli Tobolskin läänin Tomskin alueeseen kuulunut kihlakuntakaupunki. Vuodesta 1823 lähtien se oli Jeniseiskin lääniin kuuluneen piirikunnan keskus.


title: Kansk

text: Nykyään Kanskissa on mm. kemian tehdas, puunjalostus- ja koneenrakennusteollisuutta, tekstiilitehdas ja viinatehdas. Kaupungissa toimii teatteri ja vuonna 1912 avattu kotiseutumuseo.


title: Wrong Turn 2: Dead End

text: Wrong Turn 2: Dead End on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut Joe Lynchin ohjaama kauhuelokuva. Elokuvan pääosassa esiintyvät Erica Leerhsen, Crystal Lowe, Henry Rollins ja Texas Battle. Elokuva on jatko-osa vuoden 2003 elokuvalle "Ihmisjahti".


title: Liz White

text: Liz White (s. 1979 Rotherham, South Yorkshire) on englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa poliisi Annie Cartwrightia BBC:n draamasarjassa "Life on Mars", joka alkoi tammikuussa 2006.


title: Kansainvälinen luterilainen neuvosto

text: Kansainvälinen luterilainen neuvosto (ILC) () on maailmanlaajuinen tunnustuksellisten luterilaisten kirkkojen yhteistyöjärjestö. Tunnustuksellisuudessaan se eroaa suuremmasta Luterilaisesta maailmanliitosta, joka taas on kattojärjestö tunnustukseltaan vähemmän tiukoille tai liberaaleille luterilaisille kirkoille, jotka ovat jäsenyyden perusteella täydessä yhteydessä toisiinsa. ILC puolestaan ei vaadi jäseniltään täyttä keskinäistä kirkollista yhteyttä, vaikka monilla jäsenillä tällainen yhteys onkin. ILC perustettiin vuonna 1993 kokouksessa Antiguassa Guatemalassa.


title: Kansainvälinen luterilainen neuvosto

text: Vuonna 2018 neuvostolla oli 54 jäsenkirkkoa. Suurimmat jäsenkirkot olivat tuolloin Malagassin luterilainen kirkko, Missouri-synodi, Brasilian evankelis-luterilainen kirkko sekä Luterilainen kirkko - Kanada. Yhteensä jäsenkirkkoihin kuului noin 7 150 000 jäsentä.


title: Kansainvälinen luterilainen neuvosto

text: Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta liittyi neuvoston jäseneksi vuonna 2018.


title: Marshall Lancaster

text: Marshall Lancaster (s. 5. lokakuuta 1974 Macclesfield, Cheshire, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa "Coronation Street", "Holby Cityn sairaala", "The Lakes" ja "Family Affairs". Lancaster on näytellyt myös DC Skeltonia BBC:n poliisisarjoissa "Life on Mars" ja "Ashes to Ashes".


title: Kodinsk

text: Kodinsk () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Angarajoen lähellä 735 kilometriä Krasnojarskista koilliseen. Kaupunki on Kežman piirin hallinnollinen keskus. Maantie yhdistää sen Bratskiin. Asukkaita on 14 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Kodinsk

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1977 perustetusta Bogutšanyn vesivoimalaitoksen rakennustyömaan asutuksesta. Vuonna 1989 siitä tuli kaupunki. Keskeneräisen voimalaitostyömaan lisäksi siellä toimii rakennus- ja metsäteollisuutta. Kaupungissa on kulttuuritalo ja museo.


title: Kuolleista nousseet

text: Kuolleista nousseet eli Kalastaja (; ) on Lukianoksen kirjoittama satiiri, joka pilkkaa filosofeiksi tekeytyneitä.


title: Kuolleista nousseet

text: Lukianoksen teos on muodoltaan dialogi, jossa keskustelevat erilaisten abstraktien asioiden henkilöitymät, kuten Vilpittömyys, Filosofia, Totuus, Hyve, Tutkinta ja Syllogismi, sekä joukko manalasta nousseita jo muinoin kuolleita filosofeja, kuten Sokrates, Empedokles, Platon, Aristoteles ja Khrysippos. Dialogissa esiintyvät myös Athene Poliaan papitar sekä joukko Ateenassa tapahtumahetkellä eläviä mutta nimettömäksi jääviä eri koulukuntia edustavia filosofeja. Vilpittömyys (kreikaksi "Parrhesiades", ”Vapaasti puhuva”) on ilmiselvästi Lukianos itse; tämä ilmoittaa olevansa syyrialainen Eufrat-joen varrelta.


title: Kuolleista nousseet

text: Jo kuolleet filosofit ovat palanneet rankaisemaan Vilpittömyyttä, koska se on heidän mielestään pilkannut ja loukannut heitä. Aluksi filosofit aikovat surmata Vilpittömyyden, mutta sitten tämä päätetään kuitenkin asettaa ensin oikeuden eteen. Oikeus kokoontuu Akropoliilla, ja siinä tuomarina toimii itse Filosofia, sekä filosofit, jotka toimivat myös syyttäjinä.


title: Kuolleista nousseet

text: Syyttäjien puhemiehenä toimii Diogenes. Hän sanoo Vilpittömyyden syyttäneen filosofeja huijareiksi ja petkuttajiksi sekä heidän puheitaan jaarituksiksi ja tyhjänpäiväisyyksiksi, ja saaneen ihmiset vihaamaan heitä. Tässä kaikessa hän on käyttänyt Filosofian nimeä ja ottanut filosofien palvelijan Dialogin käyttöönsä puhemieheksi heitä vastaan. Vilpittömyys puolustautuu sanoen pilkanneensa vain henkilöitä, jotka esiintyvät filosofeina, mutta eivät elä filosofin arvon mukaisella tavalla. Sopimattomalla käytöksellään tällaiset henkilöt ovat samalla tahranneet aitojen filosofien maineen:


title: Kuolleista nousseet

text: Puolustuspuhe saa filosofit muuttamaan mieltään Vilpittömyyden suhteen, ja tämä vapautetaan syytteistä. Sen sijaan Akropoliille kutsutaan kaikki kaupungin filosofit tutkittaviksi. Aluksi paikalle ei saavu juuri ketään, mutta kun saapuville luvataan kaksi minaa, seesamikakku ja korillinen viikunoita, pitkäpartaisia filosofeja alkaa tungeksia paikalle ja kiistellä siitä, kelle palkkio kuuluu.


title: Kuolleista nousseet

text: Tajuttuaan päätyneensä tutkittaviksi filosofit kuitenkin pakenevat. Vilpittömyys pyytää papittarelta ongen ja alkaa kalastella heitä takaisin ylös Akropoliille. Koukussa on syöttinä viikuna ja kultaa. Saaliiksi saatuja filosofeja (kuten ”koirakala” eli kyynikko, kampela eli platonilainen jne.) ja heidän arvoaan arvioidaan; saaliit tuomitaan arvottomiksi. Lopuksi Vilpittömyys ja Tutkinta lähtevät kaupungille arvioimaan filosofeja, aikomuksenaan kruunata seppelein aidoiksi filosofeiksi osoittautuvat, mutta polttomerkitä ketun tai apinan kuvalla kaikki vääriksi filosofeiksi osoittautuvat henkilöt.


title: Kuolleista nousseet

text: Suomennoksia:


title: Kuolleista nousseet

text: Tekstilaitoksia:


title: Mudholinvinttikoira

text: Mudholinvinttikoira ("Karwani") on intialainen koirarotu, joka tunnetaan myös nimellä "caravan hound". Pitkäkarvaista rotua kutsutaan yleensä "pashmiksi". "Intian kansallinen kennelliitto" on rekisteröinyt rodun mudholinvinttikoirana, kun taas "Intian kennelliitto" tunnustaa sen caravan houndina. Vaikkei sitä Euroopassa liiemmin tunnetakaan, on se kotialueellaan hyvin yleinen.


title: Mudholinvinttikoira

text: Nykyinen mudholinvinttikoira on tarkasti määritelty. Sen rakenne on elegantti ja siro. Pää on pitkä, kapea ja korvien välistä leveä ja kuono suipponeva. Leuat ovat pitkät ja voimakkaat ja purenta leikkaava. Kirsu on suuri ja voi olla joko musta, maksanruskea tai lihanvärinen (vaaleanpunertava). Korvat ovat keskikokoiset, vain aavistuksen verran kärjistään pyöristyneet, riippuvat ja kallonmyötäiset. Silmät ovat suuret ja soikionmuotoiset ja väriltään joko tummat tai vaaleat. Katse on läpitunkeva.


title: Mudholinvinttikoira

text: Niska on pitkä, selkeä, lihaksikas ja olkavarsiin verrattuna sopusuhtainen. Selkä on pitkä, leveä ja lihaksikas. Rintakehä on voimakas ja leveä ja kylkiluut kaareutuneet. Vatsalinja on sisäänvetäytynyt. Lanteet ovat leveät ja syvät. Eturaajat ovat pitkät, suorat ja hyväluustoiset. Takaraajat ovat leveät ja lihaksikkaat. Häntä on luonnollisesti kiertynyt, alaskiinnittynyt ja tyvestä vahva eikä ole turhan pitkä. Liikkeet ovat lennokkaat ja joustavat olematta vossikkamaiset.


title: Mudholinvinttikoira

text: On olemassa kaksi karvamuunnosta:


title: Mudholinvinttikoira

text: Kaikki värit ja niiden yhdistelmät hyväksytään. Urosten säkäkorkeus on 68-72 cm ja narttujen 64-68 cm.


title: Mudholinvinttikoira

text: Mudholinvinttikoira ei ole järin ystävällinen eikä pidä vieraiden kosketuksesta. Sen ei kuitenkaan tule koskaan olla aggressiivinen, koska kyseinen ominaisuus ei sovi metsästyskoiralle jonka täytyy sietää muita koiria ja ihmisiä - erityisesti silloin kun nämä eivät tunkeudu sen reviirille. Sen koulutuksen tulee aina olla johdonmukaista, reilua ja kunnioittavaa ettei siitä tulisi hermostunutta tai ilkikurista. Tätä metodia noudattamalla siitä saa ehdottoman uskollisen.


title: Mudholinvinttikoira

text: Rotu on ennen kaikkea rohkea työkoira, joka kykenee erinomaisiin saavutuksiin kentällä yhtenäisessä maastossa, uuvuttavissa olosuhteissa jotka nujertaisivat suurosan muista koirista. Sen fyysinen voimakkuus yhdistyy suureen nopeuteen ja suunnattomaan sinnikkyyteen, mikä mahdollistaa muutaman keskenään erityyppisen riistan (jäniksestä intialaiseen antilooppiin) kiinniottamisen ja tappamisen epätasaisilla mailla.


title: Mudholinvinttikoira

text: Mudholinvinttikoirasta saa hyvän vahtikoiran, joka suojelee rakkaina pitämiään asioita. Se ei ole paras vaihtoehto pieneen kerrostalohuoneistoon, sillä se tarvitsee ympärilleen paljon tilaa ja liikuntaa. Tämä kuitenkin onnistuu, mikäli sitä ulkoitetaan säännöllisesti riittävän suurella, turvallisesti aidatulla alueella.


title: Mudholinvinttikoira

text: Tämän ikivanhan rodun kotiseutua on Deccanin ylänkö Länsi-Intiassa. Pathanit, arabit, persialaiset ja Afganistanin pashtunit toivat tullessaan Intiaan Khyberin solan kautta mukanaan useita vinttikoiria, muiden muassa salukin ja afgaaninvinttikoiran. Sanotaan että afgaaneille annettiin maata puskuriksi Aurangzebin hallitseman Deccanin kuningaskunnan ja Marathan kuningaskunnan välille, minkä vuoksi myös koirapopulaatio rajoittui kyseiselle alueelle.


title: Mudholinvinttikoira

text: Mudholinvinttikoira polveutuu todennäköisesti näistä koirista. Se seurasi paimentolaisisäntiään karavaaneissa paikasta toiseen, mistä johtuu paikallisten käyttämä nimitys karwani. Sitä jalostettiin metsästysominaisuuksia kuten karujen sääolosuhteiden kestämistä, metsästyskykyjä, nopeutta ja kestävyyttä silmällä pitäen eikä ulkonäöllä ollut merkitystä.


title: Mudholinvinttikoira

text: Mudholin entinen hallitsijan Sri Srimanth Raja Malojirao Gorphaden (Maloji Rao Ghorpade) sanotaan esitelleen kaksi vinttikoiran pentua Englannin kuningas Yrjö V:lle. Asiaa tutkittuaan jälkimmäinen sai tietää niiden edustavan todellista vinttikoiratyyppiä ja kutsui niitä nimellä "hounds of mudhol".


title: Mudholinvinttikoira

text: Nimitys karwani englannistettiin muotoon caravan hound samalla kun Intian kennelklubi hyväksyi rodun. Kuten kansainvälisesti, myös Karnatakassa sitä kutsutaan mudholinvinttikoiraksi pienen Bagalkotissa sijaitsevan Mudholin kaupungin mukaan. Sitä ei esiinny pelkästään Mudholissa, vaikka Intian kansallinen kennelliitto siitä kyseistä nimitystä käyttääkin.


title: Meteli.net

text: Meteli.net on suomalainen musiikkitietopalvelu, joka aloitti vuonna 2001 artisti- ja konserttitietokantana. Pop Media osti palvelun Nemesys:ltä vuoden 2012 syksyllä.


title: Meteli.net

text: Vuoden 2014 alussa sivustoa päivitettiin, jolloin kaikki keikkoihin ja tapahtumiin liittymätön sisältö piilotettiin sekä sivuston käyttöliittymää suoraviivaistettiin. Myös sivuston graafinen ilme muuttui radikaalisti. Aiemmin sivustolta löytyi konserttitietojen lisäksi artistien sekä yhtyeiden diskografioita ja historiaa.


title: Meteli.net

text: Meteli.net uusiutui (tammikuussa 2014) sekä sisällöllisesti että graafiselta ilmeeltään, jolloin mm. mobiiliversio korvattiin pääsivuston dynaamisella versiolla. Sen yhdeydessä aiemmin toimineet sivustot ovat lopettaneet toimintansa, muun muossa klassisen musiikin sivusto Klassinen.fi (avattu 2005), pääsivuston Meteli.mobi mobiiliversio (avattu 2007) sekä Meteli.net Downloads (avattu joulukuussa 2008) digitaalisen musiikin kauppa, lukuun ottamatta festivaaleihin keskittyvää Festarit.fi-sivustoa (2004).


title: Nazarovo

text: Nazarovo () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Obin sivujoen Tšulymin rannalla 239 kilometriä Krasnojarskista länteen. Kaupunki on Nazarovon piirin hallinnollinen keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Sen kautta kulkee Atšinskin ja Abakanin välinen rautatie sekä Atšinskin ja Užurin välinen maantie. Asukkaita on 53 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Nazarovo

text: Vuonna 1700 syntynyt Nazarovskajan kylä on saanut nimensä ensimmäisestä asukkaastaan. Vuonna 1864 siitä tuli kuntakeskus ja vuonna 1924 piirikeskus. Vuonna 1888 kylän läheltä löydettiin ruskohiiliesiintymä. Vuonna 1925 rakennettiin rautatie, minkä jälkeen paikkakunnalle perustettiin teollisuutta, hiilikaivos ja suuri voimalaitos. Vuonna 1946 Nazarovosta tuli kaupunkimainen taajama ja vuonna 1961 kaupunki.


title: Nazarovo

text: Nykyään Nazarovossa toimii mm. hiilikaivos, voimalaitos sekä metalli- ja elintarviketeollisuutta. Kaupungissa on kulttuuritalo ja museo.


title: Lukios (Lukianos)

text: Lukios eli Aasi (; ) on Lukianoksen nimiin laitettu satiiri, joka kertoo aasiksi muuttuvasta miehestä ja tämän kokemuksista eläimenä.


title: Lukios (Lukianos)

text: Teos pannaan usein Lukianoksen nimiin, mutta sen aitous on myös kyseenalaistettu. Säilynyt versio saattaa olla jonkun muun kirjoittama lyhennetty versio Lukianoksen alkuperäisestä tekstistä. Sama kertomus esiintyy pidempänä ja yksityiskohtaisempana, osin juoneltaan poikkeavana, Apuleiuksen teoksessa "Kultainen aasi", joka perustuu kreikkalaiseen tekstiin.


title: Lukios (Lukianos)

text: Lukianoksen teos koostuu 56:sta suhteellisen lyhyestä luvusta. Teoksen päähenkilö on Lukios, joka on matkoilla Thessalian Hypatassa. Uteliaisuuttaan hän haluaa tutustua erään paikallisen noitanaisen noituuteen vain nähdäkseen jotakin merkillistä. Lukios saa selville, että kyseessä on hänet majoittaneen miehen, Hipparkhoksen, vaimo.


title: Lukios (Lukianos)

text: Lukios tutustuu ensin naisen palvelijattareen nimeltä Palaistra. Heidän lemmenöitään kuvataan painimisen ja taistelun termein. Muutaman päivän kuluttua Palaistra ilmoittaa Lukiokselle, että hänen emäntänsä aikoo muuttua linnuksi lentääkseen rakastajansa luokse. Emäntä saakin sulkapeitteen ja siivet, nousee siivilleen ja lentää ikkunasta ulos. Lukios pyytää Palaistralta samaa ihmeainetta, jota noita käytti. Hän voitelee kuitenkin itseensä vahingossa väärää ainetta, ja muuttuu aasiksi. Hänen mielensä pysyy kuitenkin ihmisen mielenä. Palaistra sanoo, että Lukios muuttuisi takaisin ihmiseksi, jos söisi ruusuja.


title: Lukios (Lukianos)

text: Pian taloon tunkeutuvat varkaat vievät talosta kaiken omaisuuden, ja Lukios joutuu sen kantojuhdaksi. Aasia lyödään ja kohdellaan muutenkin huonosti. Hän yrittää karata yhdessä erään vangiksi otetun naisen kanssa, mutta yritys epäonnistuu. Lopulta Lukios ja nainen kuitenkin vapautetaan. Lukios saa palkkioksi oleilla vapaana aasina tammojen seurassa. Pian hän joutuu kuitenkin työhön myllyyn, sekä edelleen kantamaan raskaita taakkoja ja kärsimään aasinajajan temppuja. Hän on myös vaarassa tulla kastroiduksi.


title: Lukios (Lukianos)

text: Seuraavaksi Lukios myydään katamiiteille, ja hän joutuu kantamaan selässään erään syyrialaisen jumalattaren patsasta. Kultin harjoittajat paljastuvat huijareiksi, ja jäävät kiinni varkaudesta. Seuraavaksi Lukios myydään eräälle leipurille. Hän joutuu jälleen myllyyn ja kantojuhdaksi.


title: Lukios (Lukianos)

text: Seuraava omistaja on erään rikkaan miehen palvelija. Lukios saa viimein syödä ihmisten ruokaa, sillä hän kykenee varastelemaan itselleen herkkupaloja. Hän jää tästä kiinni, mutta omistajat vain nauravat sille, että Lukios syö ruokia, joita aasit eivät yleensä syö, ja jopa juo viiniä. Niinpä hän päätyy näyttelyeläimeksi maksua vastaan. Samalla eräs rikas ja kaunis nainen ihastuu häneen ja haluaa rakastella hänen kanssaan. He viettävät yön yhdessä.


title: Lukios (Lukianos)

text: Amfiteatterilla Lukios saa viimein syötäväkseen ruusuja, ja hän muuttuu takaisin ihmiseksi kaikkien nähden. Hän haluaa kuitenkin edelleen tavata naista, jonka kanssa vietti yön — nainen ei kuitenkaan enää ole kiinnostunut Lukioksesta nähtyään tämän alasti, koska hän ei niinkään rakastanut Lukiosta vaan tämän aasinmiehuutta.


title: Apollofox

text: Apollofox on ultrakevyt lentokone (LSA), jota valmistaa Halley Inc. Unkarissa. Apollofox on Suomessa koulutus-, kerho- ja harrastuskäytössä.


title: Apollofox

text: Apollofox valmistetaan perinteisillä lentokoneen rakennusmenetelmillä. Se soveltuu koulukoneeksi, vesilentokoneeksi ja suksikoneeksi. Apollofoxin saa myös kannuspyöräversiona. Koneen siivet voi taittaa kuljetus- ja varastointiasentoon noin 15 minuutissa, minkä jälkeen kone mahtuu sisäleveydeltään 245 cm tilaan.


title: Apollofox

text: Koneita on valmistettu yli 150 kappaletta ja myyty Eurooppaan, Amerikkaan ja Afrikkaan.


title: Janne Tavi

text: Janne Tavi (s. 13. syyskuuta 1989 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Mikkelin Jukureissa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Janne Tavi

text: Tavi on Jokereiden kasvatti. Hän voitti B-nuorten SM-pronssia vuonna 2006 ja C-nuorten SM-pronssia vuonna 2005. Kaudella 2007–2008 Tavi oli Jokereiden A-nuorten paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Tomi Pallassalon jälkeen tehtyään 41 runkosarjaottelussa tehot 17+25=42. Hän pelasi samalla kaudella myös ensimmäiset miesten pelinsä pelattuuaan kolme Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa tehden yhden syöttöpisteen.


title: Janne Tavi

text: Huhtikuussa 2008 Tavi teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Pelicansin kanssa. Hän aloitti kauden 2008–2009 lainalla Mestis-joukkue Heinolan Kiekossa. Hän pelasi lopulta suurimman osan kaudestaan Mestiksessä ja teki HeKissä ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa yhteensä 31 runkosarjaottelussa tehot 5+9=14. Tavi pelasi ison osan kaudestaan myös Pelicansin A-nuorissa, joita hän vahvisti myös kevään 2009 pudotuspeleissä. Tavi pelasi kauden aikana myös kaksi ensimmäistä SM-liigaotteluaan. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 16. lokakuuta 2008 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Tavi sai ottelussa jääaikaa 9.18 minuuttia. Huhtikuussa 2009 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Pelicansin kanssa.


title: Janne Tavi

text: Myös kauden 2009–2010 Tavi aloitti lainalla HeKissä, jossa hän pelasi taas suurimman osan kaudestaan. Tavi oli tehoilla 11+15=26 joukkueen toiseksi paras pistemies Jani Keinäsen jälkeen. SM-liigassa hän pelasi kauden aikana 16 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3. Tavi teki liigauransa avausmaalin 8. joulukuuta 2009 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hänen osumansa oli Pelicansin 2-4-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaali. Tavi vahvisti myös Pelicansin A-nuoria kevään 2010 pudotuspeleissä.


title: Janne Tavi

text: Kaudella 2010–2011 Tavi murtautui SM-liigaan ja kuului Pelicansin kauden suurimpiin onnistujiin. Ensimmäinen kokonainen SM-liigakausi toi hänelle 56 runkosarjaottelussa tehot 12+5=17. Tavi oli Pelicansin kolmanneksi paras maalintekijä Dwight Helmisen kanssa. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan Tommi Paakkolanvaaran laidalla ja muodosti loppukaudesta toimivan tutkaparin Vili Sopasen kanssa. Huhtikuussa 2011 Tavi teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Pelicansin kanssa. Kaudella 2011–2012 häneltä odotettiin lopullista läpimurtoa SM-liigassa, mutta Tavi juuttui kuitenkin nelosketjun rooliin ja joutui loppukaudella katsomoon. Hän teki rooliinsa nähden runkosarjassa hyvät 16 tehopistettä, mutta pelasi vain yhden playoff-ottelun. Tavi voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Janne Tavi

text: Tavi oli kaudella 2012–2013 tehoilla 16+11=27 Pelicansin kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Saimaan Pallon riveihin. Tavi teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+26=36, joilla hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies Ville Kohon jälkeen. Kaudella 2014–2015 Tavi oli SaiPan toiseksi paras maalintekijä Dave Spinan jälkeen. Hän ehti pelata lähes 200 runkosarjaottelua putkeen, kunnes Tavin kausi päättyi polvivamman vuoksi helmikuussa 2015.


title: Janne Tavi

text: Kaudeksi 2015–2016 Tavi siirtyi kaksivuotisella sopimuksella JYPiin. Hän oli Mestarien liigassa joukkueen paras pistemies tehoilla 3+2=5. Kaudella 2016–2017 Tavi oli JYPin kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 13+21=34. Pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Michel Miklíkin kanssa tehoilla 1+8=9. Tavi voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.


title: Janne Tavi

text: Tavi siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Kalevan Palloon. Hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras maalintekijä kolmella osumallaan. Kaudeksi 2018–2019 Tavi siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mikkelin Jukureihin.


title: Janne Tavi

text: Tavi pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2007 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2006, jolloin hän toimi Suomen varakapteenina.


title: Vainajien keskusteluja

text: Vainajien keskusteluja (; ) on Lukianoksen kirjoittama satiiri, joka on nimensä mukaisesti kokoelma kuolleiden henkilöiden käymiä dialogeja.


title: Vainajien keskusteluja

text: Keskusteluja on kolmekymmentä. Niissä on mukana sekä erilaisia historiallisia henkilöitä että kreikkalaisen mytologian hahmoja. Keskusteluissa Haadekseen tulijat keskustelevat yleensä joko Haadeen väen, kuten lautturi Kharonin, kanssa tai keskenään. Monissa keskusteluissa esiintyy kyynikkofilosofeja, kuten Menippos, Diogenes ja Krates. Mukana on myös tunnettuja hallitsijoita, kuten Aleksanteri Suuri, Filippos ja Minos.


title: Vainajien keskusteluja

text: Monissa keskusteluissa teemana on se, että kuoleman jälkeen kaikki ovat tasa-arvoisia ja samassa tilanteessa, vaikka olisivat eläessään olleet mahtavia, rikkaita tai kauniita. Eräässä keskustelussa Kharon käskee Haadekseen tulijoita heittämään pois kaiken mukanaan tuomansa ylimääräisen omaisuuden, jotta he mahtuisivat tämän pieneen lauttaan. Virtaan heitetään niin kyynikon kerjuupussi ja sauva, tyrannin rikkaudet ja turhamaisuus, kauniin pojan kauneus kuin painijan lihaksetkin. Filippoksen ja tämän pojan Aleksanterin keskustelussa Filippos puolestaan huomauttaa, ettei Aleksanteri voi tällä kertaa kieltää olevansa tämän poika; jos Aleksanteri olisi ollut jonkun jumalan poika Filippoksen sijaan, hän ei olisi nyt kuollut.


title: Vainajien keskusteluja

text: Keskusteluista on suomennettu kuusi teoksessa "Terve, Lukianos!" (Otava 1924; merkitty tähdellä) ja kuusi teoksessa "Jumalatarten kauneuskilpa ja muita satiireja" (Littera 1983; merkitty kahdella tähdellä).


title: Vainajien keskusteluja

text: Keskusteluihin kuuluvat seuraavat:


title: Šarypovo

text: Šarypovo () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kuznetskin Alataun alarinteillä Tšulymin sivujokien varrella 414 kilometriä Krasnojarskista länteen. Kaupunki on Šarypovon piirin hallinnollinen keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan, johon kuuluvat myös Dubininon ja Gorjatšegorskin kaupunkimaiset taajamat. Šarypovon kautta kulkee Atšinskin ja Abakanin väliseltä rautatieltä haarautuva sivurata. Kaupungissa on 38 200 ja kaupunkipiirikunnassa 50 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Šarypovo

text: Paikkakunta on saanut alkunsa jo 1700-luvulla tunnetusta Šarypovon kylästä. Vuonna 1981 siitä tuli kaupunki. Vuosina 1985–1988 sen nimenä oli "Tšernenko" Krasnojarskin aluepiirissä syntyneen Konstantin Tšernenkon mukaan. Seudun talous perustuu Berjozovskin ruskohiiliesiintymään ja sitä hyödyntävän voimalaitoksen toimintaan. Kaupungissa on kulttuurikeskus, teatteri ja kotiseutumuseo.


title: Subh-i azal

text: Subh-i azal (myös kirjoitusasussa Ṣubḥ-i-Azal, suomeksi "Ikuisuuden aamukoitto", 1831–1921), syntymänimeltään Mirza Yahya Nuri, oli persialainen uskonnollisen baabilaisuus-liikkeen johtaja sekä myöhemmin vähemmistöön jääneen azalien johtaja.


title: Subh-i azal

text: Mirza Yahya Nuri syntyi teheranilaiseen ylempiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli korkea virkamies, visiiri, Qajarin kuninkaan Faith Ali Shahin aikana. Vuonna 1844, hänen olleessaan 14-vuotias, Mirza Yahya tutustui baabilaiseen uskonnolliseen liikkeeseen. Samoihin aikoihin liikkeeseen liittyi myös hänen vanhempi veljensä Mirza Husain Ali Nuri, myöhemmältä nimeltään Baha’ullah.


title: Subh-i azal

text: Baabilaisuuden johtajan Babin kuoleman vuonna 1850 jälkeen johtajaksi nousi testamentin perusteella Subh-i azal. Liike oli menettänyt suuren joukon kannattajiaan hallituksen vainoissa. Subh-i azalin johdolla baabilaisuus etääntyi aiemmasta radikaalisuudestaan. Vuonna 1852 šaahi Nasiraddania vastaan tehtiin murhayritys. Tapahtuman johdosta koko baabilaisuus joutui vainon alle. Tapahtuman johdosta vanhempi veli joutui neljäksi kuukaudeksi vankeuteen.


title: Subh-i azal

text: Huhtikuussa 1853 liikkeen johto karkotetiin yhdessä veljensä kanssa Osmanien valtakuntaan kuuluvaan Bagdadiin. Tältä ajalta ajoittuivat veljesten väliset riidat. Vuonna 1854 Baha’ullah vetäytyi yksin Kurdistaniin, missä hän viipyi seuraavat kaksi vuotta. Samaan aikaan baabilaisen liikkeen Subh-i azalin syrjäänvetäytyvä johtamistapa herätti kasvavaa arvostelua. Käytännössä Baha’ullahista tuli heti Bagdadiin paluun jälkeen baabilaisten johtaja, koska Subh-i azal pysyi pitkälti piilossa. Vuoteen 1866 mennessä Baha’ullah oli saanut liikkeen enemmistön taakseen.


title: Subh-i azal

text: Viimeistään vuonna 1866 Baha’ullah ilmoitti julkisesti, että hän oli Babin mainitsema "Se, jonka Jumala tuo esiin". Tosin hänen väitetään esittäneen asian lähipiirilleen jo vuonna 1863, saatuaan ilmestyksen Bagdadin Ridvanin puutarhassa. Baha’ullahin ilmoituksen jälkeen liike hajosi kolmeen osaan: enemmistön Baha’ullahin kannattajiin, vähemmistön Subh-i azalin kannattajiin "(azalit)" sekä neutraaleihin "(bayanit)". Viimeksi mainittu hajosi pian. Bahait ja azalit joutuivat pysymään viranomaisten vuoksi Edirnessä vuoteen 1868 asti. Tällöin valtaosa bahaista siirrettiin Akkoon, kun vastaavasti azalit siirrettiin Kyprokselle.


title: Harmaaotsatimali

text: Harmaaotsatimali, aikaisemmalta nimeltään juovatiaistimali ("Stachyris leucotis") on Kaakkois-Aasiassa tavattava timaleihin kuuluva varpuslintu.


title: Harmaaotsatimali

text: Kooltaan harmaaotsatimali on 14–15 senttiä. Aikuinen harmaaotsatimali on selästään punaruskea ja päästään musta. Päässä on valkoinen silmäkulmajuova ja silmien takana on vaaleampi harmaa alue. Vatsa on väritykseltään linnulla harmaa. Nuori harmaaotsatimali on väriltään aikuista vaaleampi ja vatsastaan tumman ruskea.


title: Harmaaotsatimali

text: Harmaaotsatimalia tavataan Thaimaasta, Malesiasta, Bruneista sekä Indonesiasta Kalimantanista ja Sumatralta. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat metsät ja lajia tavataan myös hakatuissa metsissä. Erityisesti lajia tavataan kukkuloilta ja vuorten rinteiden metsistä. Vaikka lintu pystyy elämään myös hakatuissa metsissä, on sopivien elinympäristöjen määrän väheneminen laajamittaisten hakkuiden vuoksi uhka harmaaotsatimalikannalle. Harmaaotsatimalien elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 1 000 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Tomi Pallassalo

text: Tomi Pallassalo (s. 17. elokuuta 1989 Helsinki) on suomalainen keskushyökkääjänä pelaava jääkiekkoilija, joka edustaa Suomi-sarjassa pelaavaa Kokkolan Hermestä.


title: Tomi Pallassalo

text: B-nuorten SM-pronssia vuonna 2006 voittanut Pallassalo teki kaudella 2007–2008 läpimurtonsa A-nuorissa tehoilla 10+37=47. Hän oli Jokereiden paras pistemies, A-nuorten SM-liigan pistepörssin seitsemäs ja syöttöpörssin toinen. Kaudella 2008–2009 tuli tehot 9+28=37, joilla Pallassalo oli Jokereiden toiseksi paras pistemies ja sisäisen syöttöpörssin voittaja.


title: Tomi Pallassalo

text: Pallassalo nostettiin Jokereiden liigarinkiin toukokuussa 2008. Hän oli Jokereiden kokoonpanossa yhdessä SM-liigaottelussa kaudella 2009–2010. Kauden 2010–2011 Pallassalo pelasi kokonaan lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi vuoden sopimuksella Mestiksen Peliittoihin.


title: Tomi Pallassalo

text: Kaudeksi 2013-14 Pallassalo siirtyi 1+1 vuotisella sopimuksella Kokkolan Hermekseen.


title: Tomi Pallassalo

text: Pallassalo pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2007.


title: Suomen Sukeltajain Liitto

text: Suomen Sukeltajain Liitto oli vuosina 1906–1969 toiminut sukeltajien ammattiliitto. Järjestö perustettiin 21. maaliskuuta 1906 kokokuksessa, johon osallistui kahdeksan sukeltajaa. Liitto lopetti itsenäisen toimintansa, kun se jäsenäänestyksen jälkeen liitettiin Suomen Rakennustyöläisten Liittoon 1. syyskuuta 1969 lukien. Sukeltajat muodostivat Rakennusliittoon oman osaston (108), joka toimii edelleen.


title: Suomen Sukeltajain Liitto

text: Sukeltajain Liitto kuului Suomen Ammattijärjestöön vuosina 1906–1930, ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon vuodesta 1945 alkaen.


title: Sosnovoborsk

text: Sosnovoborsk () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein rannalla 20 kilometriä Krasnojarskista koilliseen. Asukkaita on 33 091 henkeä (vuonna 2010).


title: Sosnovoborsk

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1971 perustetusta Krasnojarskin perävaunutehtaan työläisasutuksesta. Vuonna 1985 siitä tuli kaupunki.


title: Symphony of Destruction

text:
Symphony of Destruction on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Megadethin kappale. Se on toinen raita yhtyeen viidennellä, vuonna 1992 julkaistulla studioalbumilla "Countdown to Extinction". Kappaleen on säveltänyt Megadethin laulaja ja kitaristi Dave Mustaine, ja se julkaistiin vuoden 1992 kesäkuussa "Countdown to Extinction" -albumin ensimmäisenä singlenä.
Kappale kertoo asetelmasta, jossa tavallinen kansalainen saa mahdollisuuden johtaa maata haluamallaan tavalla samalla, kun maan hallitus harhaanjohtaa kansalaisia.


title: Symphony of Destruction

text:
“Symphony of Destruction“ on Megadethin uran tunnetuimpia ja suosituimpia, ja se on vakionumero yhtyeen konserttien ohjelmistossa. Se oli Megadethin ensimmäinen kaupalliseen radiosoittoon yltänyt single Yhdysvalloissa, jossa se nousi Billboard Hot 100 -singlelistan sijalle 71 ja Hot Mainstream Rock Tracks -listan sijalle 29. Yhdysvaltain ohella “Symphony of Destruction“ ylsi listasijalle 91 Kanadan singlelistalla, sijalle 14. Irlannin singlelistalla ja sijalle 15. sekä Uuden-Seelannin että Britannian singlelistalla. Suomessa se nousi virallisen albumilistan sijalle 12. Myös kappaleen musiikkivideo, jonka ohjasi Wayne Isham, nousi valtavan suosituksi Music Televisionilla.
Klassinen musiikkipätkä alussa on säveltäjä Wolfgang Amadeus Mozartin "Domine Jesu Christe".


title: Toni Pulkkinen

text: Toni Pulkkinen (s. 1. marraskuuta 1990 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa EVU:ssa IV-divisioonaa. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä ja laukoo oikealta.


title: Toni Pulkkinen

text: Pulkkinen on Etelä-Vantaan Urheilijoiden kasvatti. Hän siirtyi jo juniorina Jokereihin ja voitti C-nuorten SM-pronssia vuonna 2008 sekä B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2008. Pulkkinen nostettiin monen muun nuoren pelaajan tavoin Jokereiden liigarinkiin toukokuussa 2008. Hän debytoi SM-liigassa seuraavalla kaudella 2009–2010. Pulkkinen pelasi siellä seitsemän ottelun verran ilman tehopisteitä. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 15. syyskuuta 2009 Kalevan Palloa vastaan kauden kolmannessa ottelussa.


title: Toni Pulkkinen

text: Kauden 2010–2011 Pulkkinen vietti suurimmaksi osaksi armeijassa ja hän pelasi ainoastaan neljä ottelua Jokereiden A-nuorissa, eikä ottelukaan SM-liigassa. Elokuussa 2011 Pulkkinen teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan kanssa. Hän ehti pelata kaudella 2011–2012 kuitenkin vain 11 ottelua, kunnes paha alavartavamma päätti Pulkkisen kauden jo lokakuussa 2011. Hän oli ennen tätä Kiekko-Vantaan toiseksi paras maalintekijä kolmella osumallaan ja toimi myös joukkueen varakapteenina. Huhtikuussa 2012 Pulkkinen teki Kiekko-Vantaan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Toni Pulkkinen

text: Kaudella 2012–2013 Pulkkinen jäi Kiekko-Vantaassa vähemmälle peliajalle ja kärsi jälleen loukkaantumisista. Hän pelasi runkosarjassa vain 19 ottelua. Tammikuussa 2013 Pulkkinen kävi kahden ottelun verran lainalla Suomi-sarjajoukkue Kotkan Titaaneissa.


title: Toni Pulkkinen

text: Pulkkisen pikkuveli Teemu pelaa NHL-joukkue Vegas Golden Knightin riveissä.


title: Kinuko Y. Craft

text: Kinuko Yamabe Craft (s. 1940 Kanazawa, Japani) on yhdysvaltalainen taiteilija ja kuvittaja. Hän on kuvittanut erityisesti fantasiaan ja kansanperinteeseen liittyviä aiheita. Hän on tehnyt kansikuvia muun muassa Patricia A. McKillipin kirjoihin ja kuvittanut satukirjoja. Hänen tunnusmerkkejään ovat runsaat yksityiskohdat ja taiteen historiasta ammentava tyyli. Craft on saanut vaikutteita etenkin renessanssin taiteesta kuten Leonardo da Vincilta. Muita vaikuttajia ovat uusklassismi, romantiikka, symbolismi, prerafaeliitit sekä Hudson River -koulukunta.


title: Kinuko Y. Craft

text: Craft suoritti maalaustaiteen tutkinnon Japanissa 1962. 1960-luvun alussa hän opiskeli muotoilua ja kuvittamista Chicagossa puolentoista vuoden ajan. Tämän jälkeen hän työskenteli chicagolaisissa kaupallisissa studioissa. Vuosikymmenen lopulta lähtien hän toimi itsellisenä aikakauslehti- ja mainoskuvittajana. 1990-luvun alusta lähtien hän on keskittynyt lastenkirjoihin, fantasiakirjojen kansikuviin ja julisteisiin. Hänen kuvittamiaan satukirjoja on julkaistu englanninkielisissä maissa, Kreikassa, Kiinassa ja Koreassa. Hänen maalauksiaan on käytetty myös kalentereissa, postikorteissa ja muissa tuotteissa. Craft on pitänyt useita näyttelyitä ja hänen maalauksiaan on muun muassa Smithsonian American Art Museumin kokoelmissa. Hän on saanut muun muassa useita kulta- ja hopeamitaleita Yhdysvaltain kuvittajien järjestöltä. Craft on ollut viisi kertaa ehdolla parhaan taiteilijan World Fantasy -palkinnon saajaksi.


title: Kinuko Y. Craft

text: Nykytaiteessa Craft on sanonut arvostavansa muun muassa N. C. Wyethin, Kay Nielsenin, George Tookerin, Jared Frenchin ja Gerhard Richterin teosten fantastisia ja runollisia aineksia.


title: Luettelo kuvittajista

text: Tämä on luettelo kuvittajista.


title: G. I. Joe: A Real American Hero (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe: A Real American Hero oli vuosina 1982–1994 ilmestynyt Marvel Comicsin kustantama ja pääosin Larry Haman käsikirjoittama sarjakuvalehti, joka perustui Hasbron samannimiseen lelusarjaan.


text: Suomessa Semic julkaisi sarjakuvaa nimellä Action Force vuosina 1988–1993 ja alkuperäisellä nimellä G. I. Joe vuosina 1994–1995, noin 10 numeroa vuodessa. Lisäksi siitä julkaistiin yhteensä kolme spesiaalinumeroa.


text: 1980-luvun alussa Hasbro toi takaisin G.I. Joe -lelusarjansa huomattuaan Kennerin Star Wars toimintafiguurien myyneen hyvin. Hasbro otti yhteyttä tuolloin Marvelin toimittajana olleeseen Larry Hamaan, jota he pyysivät tekemään heidän lelusarjastaan sarjakuvaversion. Pian Hasbro järjesti tapaamisen tulevan sarjakuvan parissa työskentelevien kanssa. Sarjassa ei ollut arkkivihollista, kunnes Archie Goodwin ehdotti Cobra Commanderin olevan sarjan päävastus, jota vastaan G.I. Joet kävisivät sotaa. Sittemmin Hasbro lähetti Hamalle hahmojensa luonnokset ja lyhyen kuvauksen erikoisominaisuuksista, joiden perusteella hän loi tarkemmat kuvaukset hahmojen luonteesta ja taustasta.


title: Michael Keränen

text: Michael Tommy Juhani Keränen (s. 4. tammikuuta 1990 Tukholma, Ruotsi) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa Ruotsin SHL-liigan Mora IK:ssa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta Keränen osaa pelata myös keskellä.


title: Michael Keränen

text: Keränen on Tapparan kasvatti, mutta siirtyi B-juniori-ikäisenä Tampereen Ilvekseen kaudeksi 2007–2008. Hän voitti kaudella Ilveksen B-nuorten sisäisen pistepörssin tehoilla 13+28=41. Kaudella 2009–2010 Keränen oli Ilveksen paras pistemies ja A-nuorten SM-liigan pistepörssin neljäs tehoilla 22+28=50. Hänellä oli myös joukkueen paras teholukema (+9). Keränen oli Ilveksen paras pistemies ja maalintekijä myös kevään 2010 pudotuspeleissä. Hän voitti A-nuorten SM-pronssia keväällä 2010. Keränen pelasi kaudella ensimmäisen SM-liigaottelunsa 12. tammikuuta 2010 Kalevan Palloa vastaan. Hän sai kauden ainoaksi jääneessä liigaottelussaan jääaikaa 6.23 minuuttia. Keränen pelasi kaudella myös miesten pelejä kolmen Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa tehopistein 1+1=2.


title: Michael Keränen

text: Heinäkuussa 2010 Keränen teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Ilveksen kanssa. Tulokaskaudellaan 2010–2011 hän teki 42 runkosarjaottelussa tehot 5+6=11. Keräsen liigauran avausmaali syntyi kauden neljännessä ottelussa 23. syyskuuta 2010 Helsingin IFK:ta vastaan. Hän pelasi kauden aikana myös yhdeksän ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa sekä vahvisti keväällä 2011 Ilveksen A-nuoria, jotka voittivat SM-pronssia. Joulukuussa 2010 Keränen teki kolmivuotisen, kevääseen 2014 ulottuneen jatkosopimuksen Ilveksen kanssa.


title: Michael Keränen

text: Kaudella 2012–2013 Keränen paransi SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä lähes kaksinkertaiseksi ja oli Matias Soinnun jälkeen Ilveksen toiseksi paras pistemies tehoilla 13+14=27. Keräsen lopullinen läpimurtokausi SM-liigassa oli kuitenkin seuraava kausi 2013–2014, jolloin hän jakoi tehoilla 17+35=52 koko liigan pistepörssin voiton Ville Vahalahden kanssa. Veli-Pekka Ketola -palkinto meni kuitenkin suuremman maalimäärän turvin Vahalahdelle. Keränen palkittiin kuitenkin runkosarjan arvokkaimpana pelaajana Lasse Oksanen -palkinnolla ja myös äänestettiin pelaajien toimesta Veikkauksen vedonlyönnin Kultaisen kypärän voittajaksi. Hän teki kolmen muun pelaajan ohella myös eniten voittomaaleja kuudella osumallaan ja voitti myös Ilveksen sisäisen tehotilaston lukemalla +12. Keränen valittiin kauden päätteeksi myös SM-liigan tähdistökentälliseen.


title: Michael Keränen

text: Huhtikuussa 2014 Keränen teki vuoden mittaisen sopimuksen Helsingin IFK:n kanssa. Hän ei kuitenkaan siirtynyt joukkueeseen, vaan teki samana kesänä Keränen teki kuitenkin vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen tulokassopimuksen Minnesota Wildin kanssa. Hän pelasi kauden 2014–2015 kokonaan AHL-joukkue Iowa Wildissa, jossa Keräsen tulokaskausi toi 70 runkosarjaottelussa tehot 10+27=37, joilla hän oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Jonathon Blumin kanssa. Helmikuussa 2015 Keränen nostettiin Wildin NHL-joukkueen vahvuuteen. Hän oli joukkueen mukana neljän ottelun ajan, mutta Keränen ei kuitenkaan mahtunut kertaakaan Wildin kokoonpanoon ja palasi farmiin. Keränen nostettiin Minnesotan vahvuuteen kymmenen muun pelaajan ohella Iowan AHL-kauden päätyttyä huhtikuussa. Hän ei debytoinut koko kaudella NHL:ssä. Toukokuussa Keränen teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen Wildin kanssa.


title: Michael Keränen

text: Myös kauden 2015–2016 Keränen aloitti Iowa Wildin AHL-joukkueessa. Hän teki Minnesotassa NHL-debyyttinsä 17. marraskuuta 2015 vieraissa Pittsburgh Penguinsia vastaan. Keränen sai ottelussa jääaikaa 6.09 minuuttia. Keränen lähetettiin debyyttinsä jälkeen takaisin farmiin. NHL:n siirtotakarajalla helmikuun 2016 lopulla Wild kauppasi hänet Ottawa Senatorsiin vaihdossa Conor Alleniin. Keränen siirtyi jatkamaan kauttaan Binghamton Senatorsin AHL-joukkueeseen, eikä häntä kutsuttu enää NHL:ään.


title: Michael Keränen

text: Keränen siirtyi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella KHL-joukkue Jokereihin. Hän kuitenkin osoittautui pettymykseksi ja teki 25 ottelussa tehot 2+5=7, kunnes Keräsen sopimus purettiin yhteisymmärryksessä marraskuussa 2016. Jokereiden GM Jari Kurri kertoi sopimuksen purkamisen syyksi sen, ettei Keräselle löytynyt sopivaa roolia. Joulukuussa hän palasi loppukauden kattavalla ja vuoden mittaisen option sisältävällä sopimuksella Ilvekseen.


title: Michael Keränen

text: Tammikuun 2017 lopulla Keränen joutui kohun keskelle, kun Ilvestä uhattiin 100 000 euron sakolla Jokereiden ja SM-liigaseurojen välisen sopimuksen rikkomisesta. Sopimuksen mukaan Liigan seurat eivät saisi Jokereiden KHL-siirron jälkeen värvätä riveihinsä pelaajia, joilla on saman kauden aikana ollut sopimus Jokereiden kanssa. Helmikuussa Liigan hallitus hyväksyi yksimielisesti 100 000 euron sanktion. Liigan tiedotteen mukaan Liiga-seuroilla on sopimus, jonka tavoitteena on estää tilanne, jossa joku Liigan joukkueista on farmijoukkueen kaltaisessa suhteessa Jokereihin tai KHL:ään. Tällä yhteisesti hyväksytyllä sopimuksella halutaan turvata kansallisen jääkiekon pääsarjan elinkelpoisuus. Maaliskuussa Pelaajayhdistys päätti viedä Jokerien pelaajia koskevan siirtokieltosopimuksen Kilpailu- ja kuluttajavirastolle. Sopimuksen on yleisesti katsottu syrjivän Jokereissa pelanneita pelaajia työmarkkinoilla ja sen on katsottu muistuttavan laitonta kartellia.


title: Michael Keränen

text: Kaudeksi 2017–2018 Keränen siirtyi vuoden mittaisella sopimusella KooKoohon. Joukkuetta valmensi hänelle Ilveksestä tuttu Tuomas Tuokkola. Keränen johti KooKoon sisäistä piste- ja maalipörssiä tehoilla 16+22=38 sekä sisäistä tehotilaston lukemalla +6 kunnes helmikuussa 2018 seura purki hänen sopimuksensa taloudellisista syistä ja Keränen siirtyi loppukauden sopimuksella Sveitsin National League A:n Genève-Servette HC:hen.


title: Michael Keränen

text: Keränen siirtyi kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin SHL-liigan Mora IK:hon.


title: Michael Keränen

text: Keränen on pelannut Suomen A-maajoukkueessa kuusi ottelua tehopistein 4+1=5. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 10. huhtikuuta 2014 Jyväskylässä Latviaa vastaan. Keränen teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa, joka jäi Suomen 5–1-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Hän putosi samana keväänä viimeisten joukosta lopullisesta MM-kisajoukkueesta. Kerästä pyydettiin sittemmin liittymään joukkueeseen, kun Juhamatti Aaltonen estyi pelaamasta kisoissa. Hänen agenttinsa Ilkka Larvan mukaan Keränen kuitenkin kieltäytyi kutsusta ilman luvattua roolia ja halusi keskittyä harjoittelemaan seuraavaa kautta varten. Aaltosen kisajoukkueessa korvasi lopulta Olli Palola.


title: Prienai

text: Prienai on Liettuan keskiosassa, Prienain kunnallispiirissä, Neman-joen rannalla sijaitseva kaupunki, joka on osa Kaunasin lääniä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 10 874 asukasta.


title: Prienai

text: Kaupungin nimi on johdettu sukunimestä "Prienas". Pociūnain lentoasema sijaitsee kaupungin alueella.


title: Prienai

text: Ensimmäinen kirjallinen maininta Prienain kaupungista on vuodelta 1502, jolloin Liettuan suuriruhtinas Alexander Jagiellon lahjoitti kaupungin alueen aateliselle Michael Glinskille. Magdeburgin kaupunginoikeudet Prienai sai vuonna 1609, jonka johdosta kaupungin väkiluku kasvoi 1600-1700-luvuilla.


title: Prienai

text: Toisen maailmansodan aikana Saksan miehittämässä Prienaissa väkiluku laski. Asukkaita karkoitettiin, osa pakeni ja saksalaiset teloittivat juutalaisia. Prienai on Douzelagen, 23 Euroopan unionin kaupungin ystävyyskaupunkitoimintajärjestön jäsen.


title: Riekonkääpä

text: Riekonkääpä ("Antrodia albobrunnea") on harvinainen kuivahkojen, vanhojen metsien kääpälaji. Suomessa se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Riekonkääpä

text: Kasvaa alustallaan myötäillen pintaa ja ei tee lakkia. Sillä on pehmeän korkkimainen pillipintapinta on samettimaisen tuntuinen ja väriltään likaisen vaalea, harmahtava tai kermanvärinen. Se on yleensä 2-3 vuotinen. Riekonkäävän malto jakautuu kahteen osaan: pillipintaa vasten olevaan vaaleaan ja yläosan ruskeaan, joiden välissä on mustanruskea kerros. Kerroksisuus on hyvä lajituntomerkki, mutta on vaikeasti havaittavissa paljaalla silmällä. Selvärajainen reuna alkaa vanhemmiten kuolla keskiosan jatkaessa kasvuaan. Riekonkääpä on monivuotinen ja alustanmyötäinen kasvaen vain kaatuneilla ja kelottuneilla männyillä. Se aiheuttaa ruskolahoa. Itiöemät muodostuvat yleensä runkojen alapinnoille tukevien oksien alueelle. Tuoreena tai puolikuvana yksi sen tuntomerkeistä on kirpeähkö, omenaa muistuttava, hedelmäinen tuoksu.


title: Riekonkääpä

text: Riekonkääpä kasvaa vanhoissa mäntykeloissa jotka ovat kaatuneet ja maanneet maassa hyvin kauan. Kasvupaikat ovat yleensä ikivanhoissa havumetsissä. Lapissa useimmin karuilla mäntykankailla. Sen levinneisyys painottuu Itä- ja Pohjois-Suomen vanhoihin luonnontilaisiin metsiin, mutta sitä esiintyy myös Etelä-Suomessa, joskin harvakseltaan. Keski-Suomessa lähes kaikki löydöt ovat ikivanhojen kuusi-sekametsien maahan kaatuneista, huomattavasti muuta metsää vanhemmista männyistä. Se reagoi hyvin herkästi metsänkäsittelyyn ja puuttuu talousmetsistä.


title: Aarnilatikka

text: Aarnilatikka ("Aradus betulinus") on ludelaji. Sitä tavataan vanhoissa metsissä ja se on luokiteltu aiemmin silmälläpidettäväksi lajiksi. Myöhemmin sitä on löydetty avoimilta paikoilta, eikä sitä enää pidetä uhanalaisena.


title: Aarnilatikka

text: Aarnilatikka on litteä, tummanruskea ludelaji. Erotuksena muista latikkalajeista peitinsiiven tyvi on samanvärinen kuin muu siipi ja selkäpuolen pikkukilven kärjessä on selkeä, vaalea täplä. Naaras kasvaa noin yhdeksän millimetriä pitkäksi, koiras on pari milliä lyhyempi.


title: Aarnilatikka

text: Laji elää tyypillisesti havupuiden kantojen käävissä, erityisesti kantokäävällä ("Formitopsis pinicola") sekä rivikäävissä (suku "Antrodia"), ja käyttää ravinnokseen itiöemiä ja sienirihmastoa.


title: Ruskolatikka

text: Ruskolatikka, joskus myös rusolatikka ("Aradus obtectus") on ludelaji. Sitä pidettiin aiemmin silmälläpidettävänä ikimetsien lajina, mutta se on osoittautunut varsin tavalliseksi lajiksi.


title: Ruskolatikka

text: Ruskolatikka on 6–9 mm pitkä, litteä ja leveä lude. Se on väritykseltään melko tasaisen tummanruskea, joskin takaruumiin sivulla, jaokkeiden ulkoreunat ovat hieman vaaleammat. Tuntosarven kolmannen jaokkeen kärkiosa on selvästi muuta tuntosarvea vaaleampi.


title: Ruskolatikka

text: Laji elää valoisissa mutta vanhoissa mäntymetsissä kantoja lahottavilla kääpäsienillä. Suomessa lajin levinneisyys painottuu selvästi Itä-Suomeen.


title: Vuoripriinia

text: Vuoripriinia ("Prinia polychroa") on kaakkoisaasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö ulottuu Myanmarista Kiinaan, Vietnamiin, Laosiin, Kambodžaan, Thaimaahan ja Jaavalle. Lajista tunnetaan neljä alalajia. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Jaavalta 1828.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe on IDW Publishingin kustantama sarjakuvalehti, joka perustuu Hasbron samannimiseen lelusarjaan. Sarjakuva koostuu pääsarjakuvan lisäksi lyhytsarjakuvista ja muutamista hieman pidemmistä noin 10 numeroa kestäneistä sarjakuvista. IDW loi uudenlaisen taustan ja sisällön G. I. Joe universumiin, joka poikkeaa suurilta osin alkuperäisestä Larry Haman Marvelille tekemästä sarjakuvasta.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: Devil's Due kustantamon menetettyä oikeudet G. I. Joen sarjakuvan tekemiseen tammikuussa 2008. Hasbro ilmoitti 29. toukokuuta 2008 myyneensä lisenssin IDW:lle, joka julkaisi ensimmäisen sarjakuvan lokakuussa 2008. Myöhemmin ilmoitettiin Larry Haman olevan myös mukana sarjakuvan tekemisessä.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: Ensimmäinen numero oli G. I. Joe nro 0, joka julkaistiin lokakuussa 2008. Se sisälsi kolme itsenäistä tarinaa, jotka toimivat ennakkoesityksinä tuleville sarjakuville.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe on IDW:n julkaiseman sarjakuvan pääsarja, jonka käsikirjoittajana toimii Chuck Dixon. Sarjakuvasta on julkaistu 21 numeroa heinäkuuhun 2010 mennessä.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe: Origins on Larry Haman käsikirjoittama sarjakuva, joka tarkastelee G. I. Joe ryhmän muodostumista. Sarjakuvasta on julkaistu 17 numeroa heinäkuuhun 2010 mennessä.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe: Cobra oli 4-osainen minisarjakuva, joka seurasi tarkemmin Cobran roolia. Tarinan käskirjoitti Christos Gage ja kuvitti Antionio Fuso.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe: Cobra II oli alun perin suunniteltu olevan edeltäjänsä tavoin 4-osainen minisarjakuva, mutta kesäkuussa 2010 sarjakuvaa päätettiin jatkaa. Sarjakuvasta on julkaistu 6 numeroa heinäkuuhun 2010 mennessä.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe: Hearts And Minds oli 5-osainen minisarjakuva, jonka käsikirjoitti Max Brooks. Jokaisessa numerossa oli kaksi tarinaa, jotka keskittyivät vuorotellen G. I. Joen ja Cobran elämään.


title: G. I. Joe (sarjakuvalehti)

text: G. I. Joe: Cobra Specialin toisessa numerossa esiteltiin proosatarina vuoden 2011 alussa julkaistavasta G. I. Joe: The Cobra Warista.


title: Tyyne Wideman

text: Tyyne Elovaara (o.s. Wideman, 17. toukokuuta 1920 Vilppula – 4. marraskuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen maastohiihtäjä, joka oli lajissaan Suomen parhaita 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa. Hän lopetti uransa vuosi ennen kuin naiset hiihtivät ensimmäisen kerran arvokilpailuissa. Seuratasolla Wideman edusti Mäntän Urheilijoita, Mäntän Valoa ja Valkeakosken Koskenpoikia.


title: Tyyne Wideman

text: Tyyne Wideman syntyi toukokuussa 1920 Vilppulassa tunti ennen identtistä kaksossisartaan Lydiaa perheeseen, jossa oli aiemmin kahdeksan lasta. Hänen isänsä oli kotitienoillaan tunnettu hiihtäjä. Tyyne Wideman sijoittui Lotta Svärd -järjestön mestaruuskilpailujen 5 kilometrillä viidenneksi vuonna 1939. Vuonna 1941 käytiin Valkeakoskella, jonne Tyyne Wideman myöhemmin muutti, lottajärjestön piirien välinen joukkuekilpailu, jossa oli mukana 29 joukkuetta ja 122 lottaa. Tuossa kisassa Tyyne ja hänen Lydia-sisarensa olivat kärkipään hiihtäjiä.


title: Tyyne Wideman

text: Vuonna 1948 Tyyne Wideman voitti ensimmäisen kerran TUL:n mestaruuden sekä saavutti SM-pronssia Kerttu Pehkosen ja Siiri Rantasen takana. Salpausselän Kisoissa hän sijoittui kolmanneksi. Tammikuussa 1949 hän kilpaili Keski-Euroopassa ja sijoittui Kerttu Pehkosen voittamissa kilpailuissa Grindelwaldissa viidenneksi ja Contamines'ssa kolmanneksi. SM-hiihdoissa hän voitti vihdoin Kerttu Pehkosen ja otti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa. Salpausselällä Wideman sijoittui toiseksi minuutin ja seitsemän sekuntia Pehkoselle 10 kilometrin matkalla hävinneenä. Ruotsin hiihtokisoissakin Wideman sijoittui toiseksi.


title: Tyyne Wideman

text: Vuonna 1950 Wideman osallistui kilpailun ulkopuolisena Moskovan kaupungin mestaruuskilpailuihin ja voitti sekä viiden että kymmenen kilometrin kilpailut. SM-kisoissa hän voitti 10 kilometrillä mestaruuden ennen Kerttu Pehkosta Salpausselällä hän sijoittui kolmanneksi hävittyään vain kolme sekuntia Pehkoselle ja kaksi sekuntia Lydia Widemanille. Ruotsin hiihtokisoissa Östersundissa hän sijoittui toiseksi Kerttu Pehkosen takana. Vuonna 1950 Wideman voitti myös TUL:n mestaruuden.


title: Tyyne Wideman

text: Vuonna 1951 Tyyne Wideman voitti Suomen-mestaruuden 10 kilometrin, jolla kaksossisar Lydia sijoittui toiseksi, lisäksi myös viestissä, jossa hän hiihti Valkeakosken Koskenpoikien joukkueessa. Salpausselällä Tyyne Wideman voitti minuutin ja 13 sekunnin erolla Lydiaan. Ruotsin hiihtokisoissa Sundsvallissa Wideman ja Siiri Rantanen ottivat kaksoisvoiton. Widemanin saavutuksiin talvella 1951 kuuluivat vielä Kokkolan hiihtojen voitto sekä TUL:n mestaruus. Tuon talven jälkeen hän lopetti hiihtouransa. Seuraavana talvena naishiihtäjät kilpailivat ensi kertaa olympialaisissa, ja kultaa voitti Lydia Wideman.


title: Tyyne Wideman

text: Tyyne Widemanin aviomies Gunnar Elovaara oli hiihdon olympiavalmennusleirien vetäjä päävalmentaja Veli Saarisen kanssa vuosina 1947–1948 sekä TUL:n hiihtovalmentaja vuosina 1948–1951.


title: Mustakurkkupriinia

text: Mustakurkkupriinia ("Prinia atrogularis") on kaakkoisaasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö ulottuu Intian ja Nepalin koillisosista ja Himalajan itärinteiltä Myanmariin, Etelä- ja Kaakkois-Kiinaan, Vietnamiin, Laosiin, Kambodžaan, Thaimaahan, Malakan niemimaalle ja läntiseen Sumatraan. Lajista tunnetaan seitsemän alalajia. Frederic Moore kuvaili lajin holotyypin Intian Darjeelingista 1854.


title: Rosopehkiäinen

text: Rosopehkiäinen ("Calitys scabra") on harvinainen kovakuoriaislaji. Suomessa se luokitellaan silmälläpidettäväksi lajiksi. Se elää käävissä, yleensä kaatuneilla männynrungoilla. Sen pinta on rosoinen, ja siihen tarttuu usein puun purua. Rosopehkiäinen elää erityisesti katkokääpää ("Antrodia xantha") kasvavissa maahan kaatuneissa mäntykeloissa, usein yhdessä ruskopehkiäisen ("Ostoma ferruginea") ja aarnikaskaiden kuten tumma-aarnikaskaan ("Cixidia confinis") kanssa. Tavataan harvoin myös kuusella.


title: Rämepörhömittari

text: Rämepörhömittari ("Lycia lapponaria") on harvinainen lovimittareihin kuuluva perhoslaji.


title: Rämepörhömittari

text: Rämepörhömittarikoiraan siipien kärkiväli on noin 3 cm. Naaras on siivetön. Laji on tummempi ja siiviltään läpikuultavampi kuin lähilaji koivikkopörhömittari. Rämepörhömittarin etusiipien ripset ovat lisäksi yksiväriset, erotuksena em. lajista.


title: Rämepörhömittari

text: Sitä tavataan Pohjoismaissa, Venäjällä, Baltiassa ja Britteinsaarten pohjoisosassa. Suomesta se puuttuu Ahvenanmaalta ja on alueellisesti uhanalainen muualla maan eteläosassa. Lajin lentoaika alkaa Suomessa lumien lähtiessä ja on parhaimmillaan huhtikuun viimeisellä ja toukokuun ensimmäisellä viikolla. Lapissa laji voi lentää vielä kesäkuun puolivälin jälkeenkin.


title: Rämepörhömittari

text: Rämepörhömittaria tavataan Suomen eteläosissa vain rämeillä, mutta Lapissa se lentää myös tunturikankailla. Koirasyksilöt parveilevat noin puolen tunnin ajan ilta-auringon aikaan, noin tuntia ennen auringonlaskua. Siivettömät naaraat puolestaan oleilevat rämemäntyjen ja Lapissa myös tunturikoivujen rungoilla. Laji talvehtii useimmiten kuoriutumisvalmiina kotelona. Joskus laji voi talvehtia kotelovaiheessa kaksi kertaa.


title: Rämepörhömittari

text: Toukan ravintokasveja ovat vaivaiskoivu sekä vähemmässä määrin myös mustikka ja juolukka tai suopursu.


title: Utajärven skanssi

text: Utajärven skanssi oli hirsirakenteinen Oulun linnan ulkolinnake, joka sijaitsi Sotkakosken lähistöllä Utajärvellä. Linnoituksen rakennutti Pohjanmaan maaherra Johan Graan vuonna 1656. Sen rakentaminen oli osa Ruotsin armeijan Pohjan sodan ja siihen liittyvän Suomen alueella käydyn Ruptuurisodan aikaisia puolustusjärjestelyjä.


title: Utajärven skanssi

text: Utajärven linnakkeen hirsiä oli jäljellä vielä 1940-luvulla, mutta rakennelmat ovat sittemmin tuhoutuneet.


title: James Collins (jalkapalloilija)

text: James Collins (s. 23. elokuuta 1983 Newport) on walesilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on seuraurallaan edustanut Cardiff Cityä, West Ham Unitedia ja Aston Villaa sekä pelannut myös Walesin maajoukkueessa.


title: James Collins (jalkapalloilija)

text: Collins siirtyi Cardiff Cityyn elokuussa 2000. Aiemmin hän oli pelannut kotikaupungissaan Newportissa. Hän debytoi joukkueessa FA Cupin ottelussa Bristol Roversia vastaan. Hän esiintyi kokonaisuudessaan 88 ottelussa, joissa hän teki kuusi maalia. Hänet valittiin Walesin nuoreksi pelaajaksi vuonna 2005.


title: James Collins (jalkapalloilija)

text: Collins siirtyi heinäkuussa 2005 West Ham Unitediin 3,5 miljoonalla punnalla. Kunto-ongelmien vuoksi Collins debytoi seurassa vasta syyskuussa Carling Cupin ottelussa Sheffield Wednesdayta vastaan. Hän debytoi Valioliigassa lokakuussa 2005 Bolton Wanderersia vastaan ja teki ensimmäisen maalinsa Portsmouthia vastaan. Tulevilla kausilla Collinsin peliaika laski. Tammikuussa 2008 Collinsin ilmoitettiin olevan sivussa vuoden pahan nivelvamman vuoksi. Tästä huolimatta Collins palasi kentälle Arsenalia vastaan lokakuussa 2008 yhdeksän kuukauden tauon jälkeen.


title: James Collins (jalkapalloilija)

text: Collins allekirjoitti neljän vuoden sopimuksen Aston Villan kanssa syyskuussa 2009. Hän pelasi liigadebyyttinsä samassa kuussa Birmingham Cityä vastaan. Hän teki kaudella voittomaalin Chelseaa vastaan.


title: James Collins (jalkapalloilija)

text: Collins allekirjoitti elokuussa 2012 neljän vuoden sopimuksen West Ham United:n kanssa. Collins pelasi viimeksi West Ham United:ssa kaudella 2009-2010.


title: James Collins (jalkapalloilija)

text: Collins on edustanut myös Walesin A-maajoukkuetta sekä nuorisomaajoukkueita. Vuoden 2010 MM-kilpailujen karsintaottelussa Liechtensteinia vastaan Collins oli Walesin kapteeni. Kaikkiaan hän on pelannut 50 A-maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia.


title: Ähtärinjärvi

text: Ähtärinjärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä, Soinissa ja Alajärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Se on Suomen 96. suurin järvi. Jos kaikki samalla korkeudella oleva järvialtaat ajatellaan kuuluvan samaan järveen, kuuluisi siihen Ähtärinjärven lisäksi Välivesi ja Hankavesi ja sen pinta-ala olisi 53 neliökilometriä. Viranomaistiedoissa katsotaan kuitenkin, että Ähtärinjärvi päättyy kulkiÄhtärinsalmeen, joka siten muodostaa järven luusuan.


title: Ähtärinjärvi

text: Järven pinta-ala on 3 988 hehtaaria eli 39,9 neliökilometriä. Se on 28,2 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä. Pitkällä järvellä on neljä kapeikkoa. Yksi on Autionsalmi, joka sijaitsee Salmenkylässä. Se on kapeimmillaan vain 10 metriä leveä ja sen taakse jää lahtimainen järvenosa Ruokonen. Leveämpi kapeikko sijaitsee Suninkylän kohdalla ja kolmas etelämpänä Räntälänkylän kohdalla. Suninkylän Huutosalmen yli on rakennettu perngertie, jonka keskellä sijaitsee 50 metriä leveä silta-aukko. Salmi olisi muuten ollut alle 300 metriä leveä. Räntälänkylän kapeikko on yli 500 metriä leveä. Eteläosassa Oinonniemen kaventama salmi on 400 metriä leveä. Myös Ähtärinsalmi voisi olla yksi järven kapeikoista Väliveteen, mutta siinä kulkee järvien välinen raja. Järvellä on neljä merkittävää lahtea. Pohjoisin niistä on luonnollisesti Ruokonen, mutta yksi sijaitsee Ähtärinrannan edustalla. Se jää Hakimonniemen, Ollikkalanniemen ja -saaren taakse suojaan. Itä-Ähtärissä sijaitsee Mytkänlahti ja neljäs lahti sitä vastapäätä vastarannassa Karvaniemen vieressä.


title: Ähtärinjärvi

text: Järvessä on kartan mukaan 49 saarta. Ruokonen on saareton järvenosa, mutta Suninsalmen pohjoispuolella sijaitsevat Peltosaari ja Nuottisaari ja Suninsalmen eteläpuolella Isosaari sekä Lehtosaari, Vasikkasaari, Tulisaari ja Pertunsaari. Ähtärinrannan edustalla sijaitsee saarista suurin Ollikkalansaari (pinta-ala on 42 hehtaaria ) ja sen eteläpuolella pienempi Lehtosaari. Näiden pohjoispuolella Räntilänkylän kaakkoispuolella on Kannussaari. Järven eteläosa on aavaa järvenselkää, mutta sen keskellä sijaitsee lähes yksinäinen Toikonsaari.


title: Ähtärinjärvi

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 208 miljoonaa kuutiometriä eli 0,208 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,2 metriä ja suurin syvyys on 27 metriä. Syvin kohta sijaitsee Toikonsaaren edustalla sen pohjoispuolella. Järven pituussuunnassa on havaittavissa Isosaarelta alkava syvänne, joka jatkuu etelään kulkien Kannussaaren länsipuolelta, sitten Toikonsaaren itäpuolelta jatkuen aina Oinonniemen kohdalle. Se syvenee etelään mentäessä, mutta jatkaa vielä Oinonniemestä etelään matalana syvänteenä.


title: Ähtärinjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 120,1 kilometriä. Vaikka Ähtärin keskustaajama sijaitseekin neljän kilometrin päässä Väliveden etelärannalla, eivät sen vaikutukset säteile järvelle asti. Ähtäristä lähtevä tie kantatie 68 seuraa järveä sen länsipuolella kulkien Ollikkalankylän, Ähtärinrannan, Räntilänkylän ja Rannankylän kautta ennen kuin se kaartuu järveltä luoteeseen päin. Siellä se ylittää seututien 697, joka ylittää järven Suninsalmella. Suninsalmelle tulee etelästä yhdystie 17281, joka seuraa järven itärantaa. Se ylittää järven Ähtäriltä lähdettyään Soidinperällä ja jatkaa sitten Rasin, Itä-Ähtärin, Teevasperän ja Rasinperän kautta, kunnes se kaartaa koilliseen ja risteää seututietä 697. Kuitenkin yhdystie 17473 jatkaa seututien yli Salmenkylän, missä se kohtaa länsipuolen tiet. Järven pohjoisinta osaa Ruokosta ei kierrä yleisiä teitä. Järven ympäristön asutus on haja-asutusta lukuun ottamatta Ähtärin keskustaajaman ja Alajärven Lehtimäen taajaman asutusta. Asutus on paikoin ryhmittynyt kyliin, joista rantojen läheisyydessä olevia on edellä lueteltu. Järven rantoja kiertää vapaa-ajan asuntojen ketju.


title: Ähtärinjärvi

text: Järven lasku-uoman Ähtärinsalmen virtaamatietoja ei ole käytettävissä, mutta sen sijaan Ähtärin reitin yläosan pääuoma Inhanjoen virtaamat tiedetään hyvin. Ihnanjoki lähtee Hankavedestä ja laskee Ouluveteen. Siellä keskivirtaama (MQ) on 8,7 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Ylivirtaama (HQ) on joskus ollut 40 m³/s ja alivirtaama (NQ) on ollut 0,6 m³/s. Keskiylivirtaama (MHQ) on ollut keskimäärin 29 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 1,8 m³/s. Vaikka luvut eivät ole Ähtärinsalmesta, eivät sen virtaamat ole kovinkaan paljon Inhanjoen virtaamia pienempiä.


title: Ähtärinjärvi

text: Järven vedenkorkeuteen vaikutti jo 1830-luvulla Inhanjoen pato. Järven vedenkorkeutta on mitattu ja kirjattu muistiin vuodesta 1911 lähtien. Järven keskivedenkorkeus (MW) on tänä aikana ollut 153,90 metriä mpy (N60). Vuosittainen vedenkorkeuden vaihtelu on ollut keskimäärin 121 senttimetriä. Ylin vedenkorkeus (HW) on ollut 152,76 metriä toukokuussa 1922 ja alin vedenkorkeus 152,76 metriä maaliskuussa 1942. Vedenkorkeuden äärivaihtelu on siten ollut 240 senttimetriä.


title: Ähtärinjärvi

text: Järven vedenpinnan normaalikorkeus on 153,5 metriä mpy. Järvi on säännöstely vuodesta 1919 lähtien siten, että vaihteluväli on ollut yksi metri. Nykyään vedenpinnan korkeudeksi on vuodesta 1977 asti määrätty raja-arvot 152,76 metriä ja 154,41 metriä mpy., mikä tekee vaihteluväliksi 1,65 metriä. Järven säännöstelyä toteuttaa Killin Voima Oy.


title: Ähtärinjärvi

text: Järven jäätymistä ja jäidenlähtöä on seurattu talvesta 1929–1930 alkaen. Tapahtumien havaintopaikka on Niemiahon kylässä järven pohjoispäässä, josta seurataan pohjoisosan tapahtumia. Varhaisin jäätyminen tapahtui lokakuussa 1992 ja 2002 ja myöhäisin 27. tammikuuta 1930. Jäät ovat lähteneet aina 18. huhtikuuta 2007 ja 29. toukokuuta 1941 välisenä aikana.


title: Ähtärinjärvi

text: Mannerjään väistyessä noin 10 500 vuotta sitten oli nykyisen Ähtärinjärven alue veden peitossa. Itämeren Ancylusvaiheen vedenpinta oli noin 20–25 metriä järven nykyistä pintaa korkeammalla. Nopean maankohoamisen takia veden pinta kuitenkin laski ja Ähtärinjärvi kuroutui pohjoiseen laskevaksi järveksi noin 9 900–9 800 vuotta sitten. Suomenselän vedenjakajalla Lehtimäen Peräkylän Livonlähteellä sijainneen kuroutumiskynnyksen nykyinen korkeus on noin 157 m merenpinnan yläpuolella eli vain 3,5 metriä järven nykyistä pintaa korkeammalla. Täältä Ähtärinjärvi laski aluksi pohjoiseen nykyisen Ähtävänjoen reittiä pitkin, kunnes sille aukesi noin 3 200 vuotta sitten toinenkin laskureitti nykyistä Inhanjokea pitkin. Toisen laskureitin syntyminen oli nykyisen Pohjanlahden alueen nopeamman maankohoamisen seurauksia. Kun maa kohosi järven luoteispuolella nopeammin kuin kaakkoispuolella, kallistui järven allas samalla ja aiheutti hitaasti etenevän tulvan järven kaakkoisrantaan. Lopulta vesi tulvi kaakossa siellä sijaitsevan laskukynnyksen yli ja toinen lasku-uoma etelään päin oli syntynyt. Tämän jälkeen järvi muodosti bifurkaation 1 700 vuoden ajan, kunnes pohjoinen lasku-uoma kuivui maaperän kallistumisen vuoksi noin 1 500 vuotta sitten eli rautakaudella.


title: Ähtärinjärvi

text: Järven muinainen pohjoisuoma näkyy maastossa hyvin selvästi. Lasku-uoma on nykyään paikoin turpeen tai myös avoveden täyttämä maaston uoma. Se on korkeimmallakin kohdalla vain vähän järven nykyistä pintaa ylempänä. Maastonmuodoista ja paikannimistöstä päätteli akateemikko Kustaa Vilkuna 1950-luvulla, että uoman kuivuminen ja virtaussuunnan muutos oli tapahtunut vasta historiallisena aikana. Vasta 2000-luvulla suoritetut geologiset tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet hänen olettamuksensa vääriksi ja ne siirsivät uoman kuivumisen ajankohtaa noin tuhat vuotta aiemmaksi.


title: Ähtärinjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Ähtärinjärven alueeseen (35.433) järvi kuuluu.


title: Ähtärinjärvi

text: Järvi sijaitsee Ähtärin reitin latvoilla ja sen alueeseen laskee vain pieniä valuma-alueita. Näitä ovat koillisesta laskevat Leväjoen valuma-alueen (35.437) laskujoki Leväjoki, joka virtaa Alaisen Leväjärven (11 ha) ja Alasenlammen (5 ha) kautta, ja Myllypuron valuma-alue (35.436), idästä laskeva Korpisenpuron valuma-alueen (35.438) Korpisenpuro, johon yhtyy etelästä Korpisenjärven (65 ha) laskuoja, ja vastarannalle lännestä laskeva Maksajoen valuma-alue (35.435).


title: Ähtärinjärvi

text: Ähtärinjärven alueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat järven pohjoisosaan laskevat Lehtilampi (3 ha) ja Vallarinlampi (2 ha), Ähtärinrannan tienoille laskevat Luodeslampi (2 ha), Kaamatti (6 ha) ja Hanhilampi (2 ha), edellisistä etelämmäksi järveen laskevat Karvalampi (32 ha), Hiironen (15 ha), Ohenlampi (7 ha) ja Paskolampi (1 ha), sekä vielä kaakkoipäähän laskevat Kuorelampi (10 ha) ja Vasamanlampi (2 ha).


title: Ähtärinjärvi

text: Järven lasku-uoma Ähtärinsalmi, joka yhdistää Ähtärinjärven sen eteläpuolella sijaitsevaan Väliveteen, joka kuuluu Hankaveden–Väliveden alueella (35.432) Väliveteen ja sitten Hankaveteen. Vesireitti jatkaa Inhanjokea myöten Ouluveteen.


title: Festival Puccini

text: Festival Puccini ("Puccini-festivaalit") on Giacomo Puccinin musiikkiin keskittyvä ulkoilmaoopperatapahtuma, joka pidetään vuosittain heinä-elokuussa Torre del Lago Puccinin taajamassa Viareggion kunnassa Toscanassa Italiassa. Torre del Lago Puccini sijaitsee noin 14 kilometriä Pisasta pohjoiseen. Siellä on asukkaita noin 11 000. Se sijaitsee Massaciuccolijärven ja Tyrrhenanmeren välisellä kannaksella.


title: Festival Puccini

text:
Festivaaliteatteri on Puccinin kodin eli nykyisen "Villa Museo Giacomo Puccinin" vieressä. Puccini asui talossaan miltei 30 vuotta ja sävelsi siellä lähes kaikki oopperansa.
Puccini-festivaalit perustettiin pian maestron kuoleman jälkeen. Säveltäjän kerrotaan sanoneen Giovacchino Forzanolle ennen lähtöään Brysseliin hoitamaan kurkkusyöpäänsä marraskuussa 1924: ”Tulen tänne aina ja sitten lähden metsästämään kurppia... Mutta ainakin kerran haluaisin tulla tänne kuuntelemaan jonkun oopperoistani ulkoilmassa”.


title: Festival Puccini

text:
Puccini kuoli Brysselissä 29.11.1924. Forzano muisti keskustelun ja alkoi suunnitella yhdessä Pietro Mascagnin kanssa festivaalien toteuttamista järvellä maestron kodin läheisyydessä. Tilapäinen teatteri "Carro di Tespi Lirico" nousi pilareiden päälle Massaciuccolijärven rannalle. Ensimmäisen La Bohèmen 24.8.1930 johti Pietro Mascagni ja ohjasi Giovacchino Forzano. Seuraavana vuonna Beniamino Gigli ja Adelaide Saraceni esiintyivät La Bohèmessa ja Rosetta Pampanini sekä Angelo Michetti Madama Butterflyssä. Festivaaleja ei pidetty sotien aikana, ja vasta vuonna 1949 ne käynnistyivät pariksi vuodeksi.
Teatteri uudistettiin 1966, jolloin se sai kutsumanimen "Teatro dei Quattromila". Se rakennettiin vanhaan venesatamaan, ja istuinpaikkoja sinne saatiin noin 3 200. Näyttämö on veden päällä ja katsomo maalla. Sen jälkeen alkoivat vuosittaiset festivaalit. Vuoden 1980 jälkeen festivaaleja on laajennettu, ja niillä voidaan esittää myös Puccinin aikalaisten teoksia, oopperaa ja balettia.


title: Festival Puccini

text: "Fondazione Festival Pucciniano" (Puccinin festivaalisäätiö) perustettiin vuonna 1990. Sen jälkeen alkoi ammattimainen teatteritoiminta.


title: Festival Puccini

text: Viareggion kunta osti 2000-luvun alussa 25 000 m maata ja päätti rakentaa alueen kokonaan uudestaan. Alueelle rakennettiin "Parco della Musica" (musiikkipuisto) sekä uusi ulkoilmateatteri "Gran teatro all’aperto Giacomo Puccini". Uusi teatteri vihittiin käyttöön vuonna 2008. Teatterissa on moderni orkesterimonttu, harjoitustilat, 3 370 istuinpaikkaa 44 rivissä. Teatterin katsomon alla on 495-paikkainen studioteatteri. Juhlilla on kävijöitä on vuosittain noin 45 000.


title: Festival Puccini

text: Puccini-festivaaleilla ovat esiintyneet muiden muassa Beniamino Gigli, Franco Corelli, Plácido Domingo, Jose Carreras, Luciano Pavarotti, Ingvar Wixell, Tito Gobbi, Renata Scotto, Raina Kabaivanska, Katia Ricciarelli, Fiorenza Cossotto ja Daniela Dessì.


title: Festival Puccini

text: Mario del Monaco valitsi näyttämön jäähyväisesitykseensä, joka oli Il Tabarro.


title: Etäisten laaksojen mies

text: Etäisten laaksojen mies ("Shane") on George Stevensin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1953. Se kuuluu Stevensin niin sanottuun Amerikka-trilogiaan, jonka muut osat ovat "Paikka auringossa" ja "Jättiläinen".


title: Etäisten laaksojen mies

text: Elokuvan käsikirjoituksen kirjoittivat A. B. Gutherie Jr. ja Jack Sher, ja se pohjautuu Jack Schaeferin romaaniin "Shane" (1949).


title: Etäisten laaksojen mies

text: Vaitelias asesankari suojelee pientilalla asuvaa perhettä maanomistajan palkkamurhaajalta. Myyttinen hyvän ja pahan taistelu on kuvattu Wyomingin upeissa maisemissa ja kerrotaan perheen nuoren pojan näkökulmasta.


title: Etäisten laaksojen mies

text: Loyal Griggs palkittiin Oscarilla elokuvan kuvauksesta. Elokuvan pohjalta tehtiin myös lyhytikäiseksi jäänyt televisiosarja.


title: Etäisten laaksojen mies

text: "Etäisten laaksojen mies" äänestettiin 1979 suomalaiskriitikoiden kokoamalle sadan tärkeimmän elokuvan listalle. "Video-oppaassa" vuodelta 1995 Ilkka Jauhiainen antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle viisi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”klassikko, elämää suurempi elokuva”.


title: Etäisten laaksojen mies

text: Elokuva valittiin vuonna 1993 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. Vuonna 2006 American Film Institute nimesi "Etäisten laaksojen miehen" kaikkien aikojen 100 innoittavimman amerikkalaiselokuvan joukkoon."The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Maahockey olympialaisissa

text: Maahockey on järjestetty olympialaisissa, ensimmäistä kertaa vuoden 1908 kesäolympialaisissa ja laji on ollut mukana olympiaohjelmassa yhtäjaksoisesti vuodesta 1924 lähtien. Naiset kilpailivat ensimmäisen kerran mitaleista kesäolympialaisissa 1980. Menestyneimmät maat olympialaisten maahockeyssä ovat Intia ja Alankomaat.


title: Maahockey olympialaisissa

text: Vuoden 1908 olympiaturnauksessa Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan joukkueet Englanti, Irlanti, Wales ja Skotlanti sijoittuivat kaikki mitalisijoille. KOK:n tulkinnan mukaan kaikki mitalit menivät näin ollen Iso-Britannialle.


title: Luumittari

text: Luumittari eli vanhalta nimeltään "suonimittari" ("Aspitates gilvaria") on lovimittareihin kuuluva oljenkeltainen perhoslaji, joka on levinnyt suurimpaan osaan Eurooppaa sekä Venäjälle. Suomessa lajia tavataan maan eteläosassa. Yksivuotinen perhonen elää Suomessa ja Baltiassa soilla, kun taas muualla Euroopassa ja Venäjällä sitä tavataan muun muassa avoimilla kalkkikivialueilla ja aroilla. Luumittarin toukat viihtyvät heinien seassa ja käyttävät ravinnokseen matalia varpukasveja. Paikkauskolliset aikuiset ovat lennossa pääosin iltapäivisin ja iltaisin.


title: Luumittari

text: Vaikka luumittarin levinneisyysalue on laaja, se on taantunut tai uhanalainen suuressa osassa aluetta. Suurin syy on ollut elinympäristöjen häviäminen ja pirstoutuminen, kun avoimia soita on ojitettu tai aikaisemmin laidunnetut heinikkoalueet ovat kasvaneet umpeen. Luumittarin suojeluun on kuitenkin kiinnitetty huomiota ainakin Britanniassa, jossa lajin elinympäristöjä on pyritty palauttamaan luonnontilaan. Suomessa lajin kanta on elinvoimainen usealla luonnonsuojelualueella.


title: Luumittari

text: Luumittarin etusiivet ovat väriltään oljenkeltaiset tai kellanvalkoiset, ja sen takasiivet ovat etusiipiä vaaleammat. Siivet ovat suipot, ja niiden kärkiväli on keskimäärin 27–33 millimetriä. Etusiivissä kulkee kärjen läheltä takaviistoon suora viiva, joka on väriltään violettiin tai punaiseen vivahtava. Koirailla viiva on usein siiven ulkoreunan suuntaan varjostunut. Takasiipien keskellä kulkee heikosti näkyvä, varjomainen tumma kaarijuova, ja siiven keskellä on yhtä tumma keskipiste. Siivissä on myös usein tummanruskeita pieniä pisteitä, naarailla enemmän kuin koirailla. Koiraan tuntosarvet ovat kampamaiset, naaraan suorat.


title: Luumittari

text: Pohjoisen "A. g. fenica" -alalajin siipien pohjaväri on huomattavasti vaaleampi kuin "A. g. gilvaria" -nimialalajilla, luun- tai kermanvalkoinen. Irlantilainen alalaji "A. g. burrensis" taas on nimialalajia tummempi, ja sen takasiiven kaarijuova on myös pidempi. Suomesta on Pyhtäältä havaintoja myös tummemmasta, aikaisemmin tuntemattomasta värimuodosta, jota on vuonna 1988 löydetty 18 yksilöä.


title: Luumittari

text: Lajin kulmikkaat, noin millimetrin mittaiset munat ovat heti munimisen jälkeen väriltään vaaleanvihreitä mutta muuttuvat muutaman päivän kuluessa oljenvärisiksi. Täysikasvuiset toukat ovat keskimäärin noin kolme senttiä pitkiä, raidallisia ja harmahtavan ruskeita tai okran värisiä. Joskus toukkien kyljessä on nähtävissä vaaleanpunaista väriä. Toukan pää on suhteellisen suuri, ja sen perässä on kaksi kartiomaista uloketta. Toukat muistuttavat ulkonäöltään kuolleita ruohonkorsia. Luumittarin vaalean ja tumman ruskean kirjava kotelo on muodoltaan hoikka.


title: Luumittari

text: Luumittaria muistuttavia lajeja ovat muun muassa samaan sukuun kuuluva "Aspitates ochrearia", jolla on pyöreämmät etusiivet kuin luumittarilla ja selvä pystyviiru etusiiven tyviosassa. Myös Suomessa vain kerran tavattu vestaalimittari muistuttaa jonkin verran luumittaria. Lisäksi esimerkiksi harmo- ja keltasuolaheinämittarilla sekä kehnämittarilla on samantapainen viiru etusiivissä, vaikka ne muuten eroavatkin väreiltään ja muilta kuvioiltaan luumittarista.


title: Luumittari

text: Luumittaria tavataan harvinaisena Portugalista Iberian niemimaalta ja Britteinsaarilta aina Keski- ja Itä-Eurooppaan sekä Venäjälle asti. Etelässä ja idässä levinneisyysalue ulottuu Välimeren ja Mustanmeren kautta Kaukasukselle ja aina Mongoliaan asti. Pohjoisessa alue ulottuu Baltian maihin, Suomeen ja Siperian eteläosiin, mutta Skandinaviasta laji puuttuu. Nimialalaji "gilvaria" esiintyy muun muassa Englannissa ja Walesissa, kun taas Suomessa ja Baltian maissa esiintyy alalaji "fenica". Levinneisyysalueen itäosassa, Keski-Aasiassa ja Siperiassa, on alalajin "orientaria" esiintymiä. Irlannin Claren kreivikunnan alueella tavataan alalajia "burrenensis".


title: Luumittari

text: Suomessa luumittari on harvinainen ja paikoittainen, ja sitä tavataan vain maan eteläosissa. Lajista on tehty yksittäisiä havaintoja lisäksi Pohjanmaalta ja Suomenselältä. Kerätyn havaintoaineiston perusteella luumittaria on tavattu yhdeksässä Suomen luonnonmaantieteellisessä maakunnassa: Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Etelä-Karjalassa, Satakunnassa, Etelä- ja Pohjois-Hämeessä, Etelä-Savossa sekä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla.


title: Luumittari

text: Suomessa ja Baltiassa luumittarin elinaluetta ovat aukeat rämeet, lyhytkortiset nevat ja yleensäkin turvepohjaiset, heinittyneet suoalueet. Muualla lajin elinympäristöjä ovat muun muassa lämpimät ja avoimet rinnealueet ja arot. Britanniassa lajia esiintyy tyypillisesti ruohikkoisilla liitukivialueilla ja varsinkin niiden suojaisilla, eteläpuolisilla rinteillä. Espanjassa lajia tavataan paitsi niityillä, myös metsäaukioilla ja muilla avoimilla paikoilla.


title: Luumittari

text: Useimmiten aikuiset yksilöt ovat aktiivisimmillaan iltapäivisin sekä iltaisin, jolloin ne lentelevät hitaasti ja lepatellen lähellä maan pintaa. Perhoset lähtevät kuitenkin häirittyinä ilmaan lepopaikoiltaan pitkien heinien seasta myös päivällä, jos ilma on riittävän lämmin. Sopivilla esiintymisalueilla kanta voi olla jopa melko runsas, ja yhtä aikaa lennossa voi olla jopa kymmeniä yksilöitä. Lajin lentoaikaa Suomessa on kesäkuun loppu ja heinäkuu, mutta Baltiassa lento ajoittuu heinäkuulle. Britanniassa ja Keski-Euroopassa laji on lennossa heinä-elokuussa, toisinaan syyskuun alkupäiviin asti. Espanjan Navarrassa luumittarin lentoaika puolestaan kestää kesäkuusta aina lokakuuhun, ja luumittariyksilöitä on havaittu jopa vielä marraskuun puolivälissä.


title: Luumittari

text: Naaraat laskevat lentokauden kuluessa munansa kuolleiden heinien ja ravintokasvien lehtien alapinnoille, yleensä myöhään iltapäivällä. Toukat kuoriutuvat lentokauden lopulla ja talvehtivat pieninä. Toukkavaiheessa luumittarit pysyvät varsinkin keväisin suhteellisen paikoillaan kuolleilla, lyhyillä heinänkorsilla, joihin ne sulautuvat suojavärityksensä ansiosta. Suomessa luumittarin toukat käyttävät ravintonaan suokukkaa. Kasvatusolosuhteissa toukkien tiedetään syöneen myös muita suokasveja, kuten variksenmarjaa, muurainta ja juolukkaa.


title: Luumittari

text: Britanniassa ja Keski-Euroopassa toukkien ravintokasveja ovat erilaiset hanhikit ja ajuruohot, kuten kangasajuruoho ja suikerohanhikki. Muita ravintokasveja tällä alueella ovat muun muassa siankärsämö, nurmimailanen, orvontädyke, keltamaite, ahopellava ja palsternakka. Espanjassa luumittarien toukkien tiedetään lisäksi käyttäneen ravintonaan muun muassa erilaisia marunoita, tattaria, akileijoja ja kuismia. Lajin erittäin runsas ravintokasvivalikoima saattaa olla tutkijoiden mukaan osoitus myös siitä, että mikroilmasto ja kasvillisuuden yleinen rakenne ovat luumittarille tärkeämpiä kuin se, mitä lajeja elinpaikalla kasvaa.


title: Luumittari

text: Täysikasvuiset toukat koteloituvat kutomansa harvan kotelokehdon sisään joko maahan, lyhyeen ruohikkoon tai sammalien ja maassa olevien kasvinosien joukkoon. Muodonvaihdoksen kotelovaihe ajoittuu Keski-Euroopassa kesä-heinäkuulle. Aikuiset yksilöt ovat varsin paikkauskollisia, eivätkä ne useinkaan lennä elinympäristönsä ulkopuolelle. Joskus ne kuitenkin jättäytyvät tuulen vietäviksi, jolloin ne voivat päätyä avoimilla paikoilla kauas ja vieraaseen elinympäristöön.


title: Luumittari

text: Luumittari on taantunut elinalueellaan monin paikoin. Alankomaista laji on ilmoitettu hävinneeksi, ja Saksassa se on luokiteltu harvinaiseksi ja ainakin osassa maata vaarantuneeksi. Lisäksi esimerkiksi Belgiassa, Serbiassa ja Liettuassa luumittari on hyvin harvinainen: Liettuassa sillä tiedetään olevan kanta vain kahdella laajalla suolla maan eteläosassa. Luumittari onkin luokiteltu maassa erittäin uhanalaiseksi ja sen on arvioitu olevan erittäin herkkä elinympäristöjen muutoksille.


title: Luumittari

text: Erityisesti Britanniassa luumittarin kanta on pienentynyt huomattavasti ja pienenee edelleen. Siksi laji on sielläkin luokiteltu harvinaiseksi. Luumittarin elinalue Englannissa rajoittuu nykyään ainoastaan Surreyn ja Kentin kreivikuntien North Downs -liitukivialueelle maan eteläosassa, kun aikaisemmin lajia on tavattu kahdeksasta muustakin kreivikunnasta. Lajin kanta on samalla vuosien 1980 ja 2004 välillä supistunut puoleen, pääosin edelleen jatkuvan elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Luonnontilaisia elinympäristöjä on hävinnyt muun muassa teiden, rakennusten ja maatalouden takia sekä laiduntamisen ja kulotuksen muuttumisen myötä. Kun laiduntaminen on vähentynyt, luumittarien tarvitsemat heinikot ovat pusikoituneet.


title: Luumittari

text: Näiden muutosten vuoksi lajin elinmahdollisuuksien turvaamiseen on kiinnitetty huomiota erityisesti juuri Britanniassa, jossa luumittari on suojeltava laji. Suojelun tavoitteena on olemassa olevien populaatioiden turvaaminen ja lajin palauttaminen joillekin entisille elinpaikoilleen. Tavoitteena on lisätä elinympäristöjä ja samalla parantaa lajin liikkuvuutta populaatiosta toiseen isolaatiovaikutusten ehkäisemiseksi. Eri viranomaisten yhteistyön avulla elinpaikkoja on myös pyritty kunnostamaan lajille paremmin sopiviksi esimerkiksi laiduntamalla sekä poistamalla pensaita ja muuta kasvillisuutta. Niukat tiedot luumittarin elintavoista, säilyneiden populaatioiden eristyneisyys ja ongelmat rahoituksen hankkimisessa ovat kuitenkin vaikeuttaneet suojelutoimia.


title: Luumittari

text: Suomessa laji on vuoden 2010 uhanalaisuusarvioinnissa luokiteltu vaarantuneeksi. Vielä edeltäneissä arvioinneissa vuonna 2000 ja 1990 laji oli luokiteltu silmälläpidettäväksi. Luokituksen kiristymisen syynä ei kuitenkaan ole ollut lajin harvinaistuminen, vaan uhanalaisuuden kriteerien muutos arviointien välillä. Luumittaria on pidetty Suomessa aina harvinaisena ja paikoittaisena, mutta erityisesti 1970-luvulta alkaen se on kadonnut monilta esiintymisalueiltaan, ja vuoden 1988 jälkeen havaintoja on tehty noin puolet aikaisempaa vähemmän. Lajin uhanalaisuuden merkittävin syy on arvioinnin mukaan Etelä-Suomen soiden ojitus ja turvetuotanto. Suurimmiksi uhkatekijöiksi on puolestaan ilmoitettu joko lajin pieni kanta tai esiintymisalueiden pieni koko ja vähäisyys. Olemassa olevat kannat ovat Suomessa kuitenkin pääosin vakaita. Vuoden 2010 uhanalaisuusarvioinnin mukaan lajin elinalueet Suomessa ovat voimakkaasti pirstoutuneet ja yhteenlasketulta kooltaan alle 2 000 neliökilometriä. Arvioinnin ennusteen perusteella sekä luumittarin esiintymisalue, soveliaan elinympäristön määrä ja laatu että esiintymien määrä tulevat vähenemään tulevaisuudessa.


title: Luumittari

text: Uhanalaisuudesta huolimatta Suomessa lajilla on elinvoimainen kanta ainakin kolmella suojelualueella: Torronsuon, Valkmusan sekä Puurijärven ja Isosuon kansallispuistossa. Lisäksi lajia on tavattu monilla soilla Kurjenrahkan ja Liesjärven kansallispuistoissa. Metsähallitus on esittänyt omissa perhostutkimuksissaan, että luumittarille pitäisi laatia alueellinen suojeluohjelma ja suojelualueilla olevat populaatiot pitäisi inventoida tarkemmin. Silloin esimerkiksi metsäojien tukkimisen tarve kansallispuistoissa voitaisiin selvittää. Suomen ympäristökeskus on puolestaan kehottanut turvaamaan suojelualueiden ulkopuolisetkin elinympäristöt, mikä voidaan tehdä palauttamalla mahdollisuuksien mukaan jo ojitettuja soita luonnontilaan ja säilyttämällä luumittarin luonnontilaiset esiintymisalueet koskemattomina.


title: Luumittari

text: Luumittarin suvun tieteellinen nimi "Aspitates" on virheellisesti kirjoitettu muoto latinan sanasta "Aspilates", joka tarkoittaa Plinius vanhemman teoksessaan "Naturalis historia" kuvaamaa arabialaista tulisen tai hopeisen väristä korukiveä. Luumittarin kuvasivat alun perin vuonna 1775 Michael Denis ja Ignaz Schiffermüller. He sijoittivat lajin sukuun "Geometria", mutta Georg Friedrich Treitschke siirsi sen nykyiseen sukuunsa vuonna 1825. Vaikka hän korjasi antamansa nimen kirjoitusasun vuoden 1827 julkaisussaan, käytetään suvun tieteellisenä nimenä silti tieteellisen luokittelun nimistösääntöjen mukaan t:llistä muotoa.


title: Luumittari

text: Luumittarin lajinimi "gilvaria" on myös peräisin latinasta, jossa sana "gilvus" tarkoittaa vaalean keltaista. Tieteellisen lajinimen lisäksi monien muidenkin kielten nimet kuvaavat luumittarin oljenkeltaista väriä: hollanniksi laji on "strogele spanner", oljenkeltainen mittari, ja samoin englannin "straw belle" ja ranskan "l'Aspilate jaunâutre" viittaavat olkeen. Saksaksi luumittari on "Einstreifiger Trockenrasenspanner", "yksiraitainen kuivan ruohon mittariperhonen". Ruotsinkielinen nimi "blomrismätare", suokukkamittari, taas on peräisin toukan ravintokasvista.


title: Luumittari

text: Luumittarin vanha suomenkielinen nimi oli "suonimittari", joka esiintyi ensimmäisen kerran J. E. Aron teoksessa "Suomen perhoset" vuonna 1900. Aron kirja oli ensimmäinen suomen kielellä julkaistu perhoskirja, ja sitä varten oli myös luotu suomenkieliset nimet kaikille Suomesta tavatuille suurperhosille. Suonimittari, kuten useimmat muutkin lajinimistä, oli ilmeisesti lehtori A. J. Melan käsialaa. Seuraava kattava julkaisu Suomen perhosista ilmestyi 1930- ja 1940-luvuilla "Suomen eläimet" -kirjasarjassa, jonka viides osa "Mittarit" ilmestyi 1946. Lajia kutsuttiin siinäkin vielä suonimittariksi. Nykyisen nimensä luumittari sai 1980-luvulla, kun Suomen Perhostutkijain Seuran julkaisemaa "Suomen perhoset" -kirjasarjaa varten myös Suomessa tavattujen mittareiden nimistöä uudistettiin. Uusi nimistö perustui pääosin K. J. Vallen jo "Suomen eläimet" -sarjassa käyttämiin nimimuotoihin, mutta joillekin lajeille haluttiin antaa esimerkiksi kieliasultaan uudenaikaisemmat tai kuvaavammat nimet. Tässä yhteydessä nimistötyöstä päävastuussa ollut Kauri Mikkola muutti suonimittarinkin nimen nykyiseksi luumittariksi.


title: Abraj Al Bait Towers

text: Abraj Al Bait Towers on seitsemän tornitalon rakennuskompleksi Mekan suuren moskeijan vieressä Saudi-Arabiassa. Rakennuskompleksi saatin valmiiksi vuonna 2012.


title: Abraj Al Bait Towers

text: Tornitaloissa on hotelleja, huoneistoja, ostoskeskuksia ja rukoushuoneita. Arviolta jopa 65 000 pyhiinvaeltajaa voi majoittua kompleksin tiloihin. Kompleksin keskeisin rakennus on 601 metriä korkea kellotorni. Se on maailman kolmanneksi korkein rakennus.


title: Abraj Al Bait Towers

text: Abraj Al Bait -kokonaisuuden rakentaminen maksoi yli 12 miljardia euroa, joten se on maailman kallein rakennus.


title: Abraj Al Bait Towers

text: Kellotorni on nelikulmainen ja siinä on kooltaan 43 × 43 -metriset kellotaulut neljään eri ilmansuuntaan. Kellotaulua valaisee kaksi miljoonaa LED-valoa. Rakennuksen yläosaan on lisäksi upotettu 20 000 valkoista ja vihreää lamppua. Näillä Saudi-Arabian lipun väreillä ilmoitetaan muslimien viiden rukoushetken alkaminen. Lamppujen valo näkyy 30 kilometrin päähän Mekasta. Lisäksi torniin on rakennettu muitakin valonheitinjärjestelmiä, joiden valo yltää 10 kilometrin korkeuteen.


title: Abraj Al Bait Towers

text: Saudien suunnitelmana oli samalla saada maailmaan uusi keskeinen aika ohi Greenwich Mean Timen. Abraj Al Bait Towersin kellotaulu on läpimitaltaan kuusi kertaa suurempi kuin Big Benin Lontoossa.


title: Malmö MFI-9

text: Malmö Flygindustri MFI-9 Junior oli ruotsalainen peruskoulutuskone, jonka ensilento tehtiin 10. lokakuuta 1958. Koneen suunnitteli ruotsalainen Björn Andreasson tyyppinimellä BA-7. Hän rakensi prototyypin vapaa-ajallaan toimiessaan Convairin insinöörinä Yhdysvalloissa. Hän teki koneen koelennot itse.


title: Malmö MFI-9

text: Vuonna 1960 Andreason palasi Ruotsiin ja alkoi työskennellä Malmö Flygindustri-yhtiössä, jossa jatkokehitti konetta kunnes se meni vuonna 1962 tuotantoon nimellä MFI-9 Junior. Sitä seurasi vuonna 1963 MFI-9B Trainer ja MFI-9B Mili-Trainer.


title: Malmö MFI-9

text: Sotakäytössä konetta käytettiin Biafran puolella Nigerian sisällissodassa 1960-luvun alussa. Ruotsalainen Carl Gustav von Rosen toi sen tähän sotaan.


title: Ville Laine

text: Ville Laine (s. 25. helmikuuta 1989 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla FFHG Division 1:n HG Dunkerquessa. Hän on pelityyliltään puolustava puolustaja, jolla on myös suhteellisen hyvä laukaus. Laineella on kehitettävää tasaisesti jokaisella osa-alueella.


title: Ville Laine

text: Laine on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän voitti B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2006 ja A-nuorten SM-pronssia vuonna 2010. Laine debytoi miesten peleissä kaudella 2008–2009, jolloin hän pelasi kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Laine teki sopimuksen Ilveksen SM-liigajoukkueen kanssa huhtikuussa 2008. Hän pelasi kaudella 2009–2010 SM-liigassa ottelun runkosarjassa sekä liigakarsinnoissa. Laine teki liigadebyyttinsä 29. tammikuuta 2010 vieraissa JYPiä vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 10.12 minuuttia. Laine pelasi kauden aikana myös seitsemän ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa.


title: Ville Laine

text: Heinäkuussa 2010 Laine teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen Ilveksen kanssa. Kaudesta 2010–2011 hän pelasi noin puolet LeKissä, joissa 19 runkosarjaottelua toivat tehot 3+2=5. Puolet Laine pelasi taas Ilveksen SM-liigajoukkuessa, jossa hän teki 18 runkosarjaottelussa kolme syöttöpistettä. Huhtikuussa 2011 Ilves käytti Laineen option ja teki hänen kanssaan vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Laine pelasi kauden 2011–2012 kuitenkin lähes kokonaan lainalla LeKissä ja pelasi kauden aikana vain yhden SM-liigaottelun.


title: Ville Laine

text: Syyskuussa 2012 Laine siirtyi try-outille Mestiksen nousijajoukkue HC Keski-Uusimaan riveihin. Hän ei kuitenkaan kerennyt pelata joukkueessa otteluakaan, vaan siirtyi loppukaudeksi Ukrainan PHL:ssä pelaavaan HK Bilyi Barsiin. Kauden 2013–2014 Laine aloitti Italian Serie A:n HC Fassassa marraskuussa 2013, josta hän palasi HCK:hon siirtotakarajalla helmikuussa 2014.


title: Ville Laine

text: Marraskuussa 2014 Laine siirtyi Ranskan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle FFHG Division 1:n HG Dunkerqueen oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2014–2015.


title: Ville Laine

text: Laine on pelannut yhden poikien maaottelun.


title: Vaskijärven luonnonpuisto

text: Vaskijärven luonnonpuisto on luonnonpuisto Pöytyällä Varsinais-Suomessa, entisen Yläneen kunnan alueella. Luonnonpuiston pinta-ala on 15 km² ja sitä hallinnoi Metsähallitus. Luonnonpuisto on osa Natura-aluetta, johon kuuluu myös yksityisten maita. Puisto on ollut suojeltuna vuodesta 1956 alkaen. Sitä laajennettiin vuonna 1983.


title: Vaskijärven luonnonpuisto

text: Kuten muutkin Suomen luonnonpuistot, Vaskijärven luonnonpuisto on rauhoitettu tieteellistä tutkimusta ja luonnon säilyttämistä varten. Sen alueella ei saa liikkua lumettomana aikana muualla kuin kahdella luonnonpuiston läpi johtavalla merkityllä polulla. Polut kuuluvat myös Kuhankuonon retkeilyreitistöön.


title: Vaskijärven luonnonpuisto

text: Luonnonpuiston alueesta pääosa on suota. Suon keskellä on metsäsaarekkeina vanhaa metsää, jossa elää harvinaisia hyönteisiä Alueella on myös kolme järveä: Kajavajärvi, Vähä-Valanen ja Iso-Valanen. Puistolle nimen antanut Vaskijärvi on puiston kaakkoisrajalla, mutta sen ulkopuolella. Alueen suot edustavat monia suotyyppejä: enimmäkseen keidassoita, jonkun verran aapasoita ja joitain pohjoisempia piirteitä on myös nähtävissä.


title: Vaskijärven luonnonpuisto

text: Alueella pesii suolintuja kuten kurkia ja vanhojen metsien lajeja kuten metso.


title: Vaskijärven luonnonpuisto

text: Luontodirektiivin liitteen II lajeja ovat saukko, liito-orava ja susi. Metsissä kasvaa harvinaisia vanhojen metsien kääpälajeja kuten korpiludekääpä.


title: Hannu Tervaharju

text: Hannu Tervaharju (s. 29. maaliskuuta 1957) on suomalainen basisti ja kielenkääntäjä.


title: Hannu Tervaharju

text: Muusikkona Tervaharju on tunnettu Juice Leskinen Slam -yhtyeen basistina. Hän oli Leskisen hyvä ystävä, Harri Rinne puhuu jopa ”henkien avioliitosta” ja mainitsee heidän nukkuneen käsi kädessä. Leskisen mukaan heillä ”synkkasi oivallisesti”. Vuonna 1981 Leskisen oli kuitenkin erotettava Tervaharju Slamista, koska muuten Safka Pekkonen ja Jari Yliaho uhkasivat jättää yhtyeen. Vaikka Slam soittikin vielä sovitut esiintymiset loppuun, käytännössä se hajosi Tervaharjun erottamiseen. Tilanne oli Leskiselle hyvin hankala, ja myöhemmin hän teki eräänlaisena anteeksipyyntönä "Dokumentti"-albumille kappaleen ”Hannu”. Se on hänen mukaansa ainoa hänen tekemänsä ”mies miehelle -biisi”.


title: Hannu Tervaharju

text: Tervaharju on suomentanut etenkin scifi- ja fantasiakirjallisuutta. Vuonna 2001 hän sai Tampereen kaupungin kääntäjäpalkinnon. Hän toimi myös kansanedustaja Veltto Virtasen avustajana.


title: Kreikan pääministeri

text: Kreikan pääministeri () on Kreikan hallituksen johtaja. Pääministerin nimittää presidentti. Nykyinen pääministeri on Aléxis Tsípras (Syriza) 21. syyskuuta 2015 lähtien. Pääministeriä saatetaan toisaalta kutsua hallituksen puheenjohtajaksi.


title: Kreikan pääministeri

text: Pääministerin virka-asunto on Ateenan keskustassa sijaitseva Máximoksen huvila.


Jalkapallon Euroopan cupin kausi 1987–1988 oli Euroopan cupin 33. kausi. Loppuottelu pelattiin Stuttgartissa, Neckarstadionilla, 25. toukokuuta 1988. Kauden mestaruuden voitti PSV Eindhoven.Euroopan cupin finaali pelattiin Neckarstadionilla, Stuttgartissa, Saksassa. Finaali järjestettiin stadionilla toista kertaa.