title: Hans Prinzhorn

text: Prinzhorn opiskeli Wienin yliopistossa taidehistoriaa ja filosofiaa ja valmistui 1908. Hän muutti Englantiin opiskelemaan äänenkäyttöä, sillä hänellä oli aikomus ryhtyä laulajaksi. Myöhemmin hän opiskeli lääketiedettä ja psykiatriaa ja toimi ensimmäisen maailmansodan aikana armeijan lääkärinä.


title: Hans Prinzhorn

text: Vuonna 1919 Prinzhornista tuli Karl Wilmannsin avustaja Heidelbergin yliopiston psykiatriseen sairaalaan. Hän sai tehtäväksi laajentaa Emil Kraepelinin alulle panemaa potilaiden töiden taidekokoelmaa. Kun hän lopetti työt sairaalassa 1921, kokoelmassa oli jo yli 5 000 teosta noin 450 "tapaukselta".


title: Hans Prinzhorn

text: Prinzhorn julkaisi 1922 ensimmäisen ja merkittävimmän teoksensa "Bildnerei der Geisteskranken" ('mielisairaiden taideteoksia'), jonka runsas kuvitus sisälsi esimerkkejä kokoelmasta. Hänen kollegansa suhtautuivat teokseen varauksellisesti, mutta taidealalla oltiin innostuneita. Jean Dubuffet oli erittäin innostunut teoksista, ja tuolloin syntyi käsite "L'Art brut", ITE-taide.


title: Hans Prinzhorn

text: Kirja liikkuu pääasiassa psykiatrian ja taiteen, sairauden ja itseilmaisun rajamailla. Se edustaa ensimmäisiä yrityksiä analysoida psyykkisesti sairaiden teoksia.


title: Hans Prinzhorn

text: Työskenneltyään lyhyitä aikoja parantoloissa Zürichissä, Dresdenissä ja Wiesbadenissa hän avasi 1925 psykoterapeuttisen vastaanoton Frankfurtiin, mutta menestys ei ollut kehuttava. Hän jatkoi kirjojen kirjoittamista, ja hänen eläessään niistä julkaistiin kuusi. Hänen toiveensa saada pysyvä työpaikka jossakin yliopistossa ei toteutunut. Ammatillisten epäonnistumisten aiheuttaman pettymyksen ja kolme epäonnistunutta avioliittoa koettuaan hän muutti asumaan tätinsä luokse Müncheniin ja vetäytyi julkisuudesta. Hän ansaitsi elantonsa luennoimalla, muun muassa Yhdysvalloissa, josta hänelle tuli uusikin kutsu, johon hän ei kuitenkaan masennuksen vuoksi vastannut, ja kirjoittamalla esseitä. Hän kuoli 1933 Münchenissä kuumetautiin.


title: Hans Prinzhorn

text:
Pian Prinzhornin kuoleman jälkeen "Prinzhornin kokoelma" varastoitiin yliopiston ullakolle. Vuonna 1938 siitä esiteltiin muutamia näytteitä natsien propagandanäyttelyssä "Rappiotaide" ("Entartete Kunst"). Vuonna 2001 kokoelma sai omat vakituiset tilat Heidelbergin yliopiston entisestä kappelista.
Elokuva kuvaa Prinzhornin kokoelman historiaa ja kertoo skitsofreniapotilaiden sisäisistä ristiriidoista heidän taiteensa kautta.


title: Periskooppivirtahepo

text: Periskooppivirtahepo ("Hippopotamus gorgops") on pleistoseenikaudella sukupuuttoon kuollut virtahepolaji. Laji kehittyi Afrikassa myöhäis-mioseenin aikaan ja levisi Eurooppaan plioseenikauden alussa. Laji hävisi ennen viimeistä jääkautta. Periskooppivirtahepo oli suurempi kuin nykyisin elävä virtahepo, se oli 4,3 metriä pitkä ja sen säkäkorkeus oli 2,1 metriä. Nimensä se on saanut silmistään jotka sijaitsevat korkealla kallossa. Tämä on oletettavasti auttanut sitä näkemään eläimen ollessa osittain sukelluksissa.


title: Leonard Wood

text: Leonard Wood (9. lokakuuta 1860 Winchester, New Hampshire – 7. elokuuta 1927) oli lääkäri ja sotilas, joka toimi Yhdysvaltain maavoimien esikuntapäällikkönä, Kuuban sotilaskuvernöörinä ja Filippiinien kenraalikuvernöörinä.


title: Leonard Wood

text: Wood opiskeli lääketiedettä Harvardissa ja valmistui lääkäriksi Bostonissa vuonna 1884. Seuraavana vuonna hän värväytyi armeijaan sotilaslääkäriksi ja ehti osallistua viimeiseen apassipäällikkö Geronimoa vastaan käytyyn sotaretkeen. Hänet palkittiin kongressin kunniamerkillä. Espanjan ja Yhdysvaltain sodassa Wood johti kuuluisaa Rough Riders -ratsuväkirykmenttiä muun muassa Las Guasimasin taistelussa. Sotilaskuvernöörinä Wood auttoi merkittävästi kehittämään Kuubaa ja sen infrastruktuuria perustaen maahan lukuisia kouluja ja sairaaloita.


title: Leonard Wood

text: Vuonna 1902 Wood siirrettiin Filippiineille, jossa hän toimi aluksi sotilaskomentajana ja vuosina 1903–1906 kenraalikuvernöörinä. Filippiinien ja Yhdysvaltain sodan toisen vaiheen, Moro-kapinan aikana Wood johti tai järjesti useita suuria rangaistusoperaatioita islaminuskoisia moroja vastaan. Bud Dajon ensimmäisen taistelun aikana vuonna 1906 yhdysvaltalaisosasto surmasi kapinallisjoukon lisäksi heidän perheitään. Tapaus herätti Yhdysvalloissa arvostelua, johon osallistui muun muassa kirjailija Mark Twain. Wood siirrettiin vielä saman vuoden aikana.


title: Leonard Wood

text: Presidentti William Howard Taft nimitti Woodin armeijan esikuntapäälliköksi. Tehtävässään hän auttoi kehittämään yleisesikuntaa. Yhdysvaltain liityttyä mukaan ensimmäiseen maailmansotaan Woodia kaavailtiin maan siirtoarmeijan komentajaksi, mutta tehtävä annettiin John J. Pershingille. Woodista tuli sen sijaan kahden divisioonan koulutustarkastaja. Wood pyrki republikaanien presidenttiehdokkaaksi, mutta hävisi.


title: Leonard Wood

text: Wood kuoli 1927 aivokasvaimen poistoleikkauksesta aiheutuneisiin komplikaatioihin.


title: Atlaskarhu

text: Atlaskarhu ("Ursus arctos crowtheri") oli ruskeakarhun alalaji, jonka viimeinen tunnettu yksilö kuoli 1870 metsästäjien ampumana. Sen asuinaluetta olivat Atlasvuoret ja niitä ympäröivät alueet Marokosta Libyaan saakka. Se oli ainoa karhun alalaji, jonka luontainen levinneisyys ulottui Afrikan mantereelle. Karhuja on saattanut esiintyä laajemmallakin alueella Afrikassa, mutta Saharan levittäytyminen oli supistanut niiden elinaluetta. Atlaskarhusta saadaan edelleen näköhavaintoja, mutta todisteita sen selviytymisestä ei ole.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Arleigh Burke -luokka on Yhdysvaltain laivaston vuonna 1991 käyttöön ottama ohjushävittäjäluokka ja vuoden 2005 jälkeen laivaston ainut palveluksessa oleva hävittäjäluokka. Se on ensimmäinen hävittäjäluokka, joka on valmistettu AEGIS-taistelujärjestelmän ja siihen kuuluvan SPY-1D-tutkan asettamilla ehdoilla.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Aluksen suunnittelussa on otettu oppia Falklandin sodan tapahtumista ja palattu osin perinteisiin ratkaisuihin. Erityisesti alumiinisista kansirakenteista on luovuttu vuoden 1975 "USS Belknapin" tulipalon ja Falklandin oppien perusteella, ja alukset ovat kokonaan teräsrakenteisia. Lisäksi tärkeitä alueita on panssaroitu kevlarilla. Kansirakennelmia on jaettu viistoihin osiin tutkaheijastusten vähentämiseksi. Aluksen taistelujärjestelmä perustuu AEGIS-tulenjohtoon ja monitoimiseen SPY-1D-tutkaan. Luokan alukset ovat myös ensimmäisiä Yhdysvaltain sota-aluksia, joissa on ilmastointijärjestelmä suojaamassa miehistöä kemiallisilta ja biologisilta aseilta sekä ydinlaskeumalta.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Luokka tarkoitettiin halvemmaksi vaihtoehdoksi suuremmille Ticonderoga-luokan risteilijöille. Aluksen pituus on 153 metriä ja uppouma 9 000 tonnia. Neljä kaasuturbiinia antaa aluksille yli 30 solmun nopeuden.


title: Arleigh Burke -luokka

text:
Uuden aluksen suunnittelu alkoi 1980 ja huhtikuussa 1985 Bath Iron Works sai sopimuksen "USS Arleigh Burken" rakentamisesta. Alus laskettiin vesille syyskuussa 1989 ja otettiin palveluskäyttöön 4. heinäkuuta 1991. Sen hinnaksi tuli 1,1 miljardia US$, josta asejärjestelmien osuudeksi tuli 778 miljoonaa. Ensimmäiseen 21:n aluksen sarjaan kuuluivat alukset DDG51–DDG71, joista viimeinen otettiin käyttöön 1996.
Alusluokan tärkein aseistus ovat Tomahawk-risteilyohjukset, jotka on sijoitettu MK-41 Vertical Launching System -järjestelmän siiloihin kannen alle. Siiloja on ensimmäisessä sarjassa 90 ja niihin voi sijoittaa myös Lockheed Martin RUM-139 VL-ASROC -ohjuksen, joka kantaa mukanaan kevyen Mark 46 -torpedon sukellusveneitä vastaan tai AEGISin ilmatorjuntaohjuksena käyttämän RIM-66 Standard -ohjuksen, jota on ajan myötä päivitetty myös pintamaaleja vastaan ja ballististen ohjusten torjuntaan. Lisäksi aluksissa on 8 kappaletta Harpoon-meritorjuntaohjusta omissa säiliöissään, keulassa yksi 5" (127 mm) tykki, kaksi kolmen torpedon laukaisinta sukellusveneitä vastaan ja myöhemmissä aluksissa kaksi 20 mm Phalanx CIWS -ilmatorjuntatykkiä.


title: Arleigh Burke -luokka

text: "Barry" (DDG-52) määritettiin Fligh IA:n alukseksi, kun siihen ja sitä seuranneisiin aluksiin paranneltiin helikopterien laskeutumisaluetta. Tästä eteenpäin helikopterit voitiin varustaa alueella torpedoin tai keilaimin.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Yhdysvaltain laivaston operaatiopäällikkö hyväksyi 31. lokakuuta 1986 suunnitellun Flight II tyypin, jossa olisi paranneltu elektroniikka. Tähän sisältyivät uusi JTIDS-datalinkki (Link 16), aikaisemman passiivisen omasuojajärjestelmän täydennykseksi SLQ-32(V)3 häirintäjärjestelmä, vastaanotin maalien määrittämiseksi horisontin taakse Tomahawkin TADOXS-B version käyttämiseksi, radiosuunnin ohjusten maalien määrittämiseksi (Combat DF) sekä päivitetty Aegis-järjestelmä. Alusten hankkiminen sisällytettäisiin FY90-91 hankintoihin. Osaa järjestelmistä testattiin jo "USS Sullivanissa" (DDG-72), mutta ensimmäinen varsinainen Flight II:n alus oli "Mahan" (DDG-72).


title: Arleigh Burke -luokka

text: Seuraavat parannukset olivat seurausta kylmän sodan päättymisestä sekä Persianlahdella saaduista kokemuksista. Avomerellä tapahtuvaa sukellusveneidentorjuntaa laivasto-osastojen mukana ei pidetty enää hävittäjien tärkeimpänä tehtävänä, vaan alusten piti kyetä toimimaan avomerellä yksinään. Siten helikopterien merkitys alusten toiminnassa kasvoi. Tämän toteuttamiseksi aluksille rakennettiin kaksi hangaaria SH-60 Seahawk -helikoptereille. Tämän seurauksena vanhemmissa aluksissa keskilaivassa kansirakenteiden sisällä olleet kaksi torpedosettiä siirrettiin taaemmas ja kansirakenteen katolle. Helikoptereiden laskeutumisaluetta kasvatettiin pidentämällä alusta perästä etriä. Kaksinkertainen lisäys olisi mahdollistanut alusten hydrodynamiikkaa, mutta samalla heikentänyt vaurionkestoa. Lisäksi aluksille piti luoda kyky miinojen torjuntaan, mikä toteutettiin asentamalla aluksille Kingfisher-miinantunnistusjärjestelmä.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Mk 41 VLS -järjestelmästä poistettiin nosturit, jolloin saatiin aluksille kuusi ohjussiiloa lisää. Lisäksi alusten vaurioista selviämiskykyä pyrittiin parantamaan. Aluksen keskilaivaan asennettiin viisi räjähdykseltä suojaavaa laipiota, joista neljä on konehuoneiden ympärillä. Aluksen LM2500 turbiinimoottoria päivitettiin ja sähköjärjestelmän vikasietoisuutta parannettiin.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Aluksille lisättiin ESSM SeaSparrow-ilmatorjuntaohjuksen käyttömahdollisuus. Erilliset Harpoon-laukaisimet jätettiin pois. Kaikkiaan aluksia suunniteltiin rakennettavaksi 62 ennen seuraavaa DDG 1000 -ohjelmaa, joka kuitenkin peruutettiin kolmen valmistuneen aluksen jälkeen.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Myöhemmin laivasto aloitti modernisointiohjelman alusten tykkiaseistuksen parantamiseksi Iowa-luokan poistumisen myötä, alkuperäisenä tavoitteena ulottaa tykin kantomatka ERGM-erikoisammuksilla 74 km:iin sisämaahan. Ohjelma kuitenkin peruttiin. DDG-81:sta (2001) lähtien aluksissa on kuitenkin pitempiputkinen 5"/62 -tykki.


title: Arleigh Burke -luokka

text: Vuoden 2008 loppuun mennessä viisitoista alusta on päivitetty vuonna 2004 esitellyn Raytheon Standard SM-3 -ohjuksen käyttöön, jolla voi torjua myös ballistisia ohjuksia.


title: Papuanrastaat

text: Papuanrastaat ("Amalocichla") on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Papuanrastaiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.


title: Glukuronihappo

text: Glukuronihappo (CHO) on glukoosista C6-hiilen hydroksyyliryhmän hapettuessa muodostunut uronihappo. Glukuronihappo on yhdessä sen epimeerin iduronihapon kanssa tärkeä osa glykosaminoglykaaneja. Yhdiste toimii myös C-vitamiinin esiasteena nisäkkäissä lukuun ottamatta kädellisiä ja marsuja. Aineella on myös tärkeä tehtävä muuttaa maksassa myrkylliset aineet veteen liukeneviksi.


title: Glukuronihappo

text: Glukuronihappo on hyvin veteen liukenevaa. Glukuronihapolla onkin suuri merkitys esimerkiksi lääkeaineiden ja myrkyllisten yhdisteiden metaboliassa. Maksassa glukuronihapposta muodostuu UDP-glukuronihappoa. UDP-glukuronihapon glukuronyyliosa liittyy UDP-glukuronyylitransferaasientsyymien avulla substraatin karboksyyli-, hydroksyyli-, tioli- tai aminoryhmiin ja tekee yhdisteestä vesiliukoisen, jolloin se poistuu elimistöstä helposti. Reaktiossa UDP-glukuronihaposta vapautuu uridiinidifosfaattia. Esimerkissä glukuronihappo liitetään 4-aminobifenyyliin.


Itämeren alueen tietotekniikkaolympialaiset (, "BOI") on vuosittainen lukiolaisten ohjelmointikilpailu. Kilpailun vakituiset osallistujamaat ovat Baltian maat (Latvia, Liettua ja Viro), Pohjoismaat (Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska) sekä Puola ja Saksa. Ensimmäinen BOI järjestettiin vuonna 1995, ja Suomi on osallistunut kilpailuun vuodesta 1998 alkaen.


title: Itämeren alueen tietotekniikkaolympialaiset

text: BOI järjestetään yleensä huhti-toukokuussa ja kestää vajaan viikon. Jokainen osallistujamaa saa lähettää kilpailuun kuusihenkisen joukkueen. BOI:n yksi tehtävä on toimia harjoituskilpailuna IOI:ta varten, ja kansainväliset kilpailut muistuttavatkin paljon toisiaan.


text: BOI järjestettiin vuonna 2006 Suomessa, vuonna 2007 Saksassa, vuonna 2008 Puolassa, vuonna 2009 Ruotsissa, vuonna 2010 Virossa ja vuonna 2011 Tanskassa.


text: Suomalaiset ovat vuoteen 2011 mennessä saaneet BOI:sta 4 kultamitalia, 9 hopeamitalia ja 21 pronssimitalia. Seuraavassa taulukossa K tarkoittaa kultaa, H hopeaa ja P pronssia.


title: RUK-museo

text: Reserviupseerikoulun museo eli RUK-museo sijaitsee Reserviupseerikoulun välittömässä läheisyydessä Haminassa. Museolla käy vuosittain 6 000 vierasta.


title: RUK-museo

text: Museon pääperiaatteena on kerätä ja tallentaa Reserviupseerikoulun ja sen oppilaskunnan vaiheisiin liittyvää aineistoa ja esineistöä. Museon kokoelmia voivat vierailijoiden ohella käyttää hyväkseen tutkijat. RUK-museota ylläpitää Reserviupseerikoulun oppilaskunnan kannatusyhdistys.


title: RUK-museo

text: Museo on auki tiistaista sunnuntaihin kesäkuun alusta elokuun loppuun.


title: RUK-museo

text: Ajatus Reserviupseerikoulun ja sen oppilaskunnan perinteitä vaalivan museon perustamisesta syntyi oppilaskunnassa 1960-luvulla. Vuonna 1973 oppilaskunta esitti, että Oppilaskunnan kannatusyhdistys ottaisi museohankkeen vastuulleen, ja lopulta 19. lokakuuta 1975 museo perustettiin Reserviupseerikoulun johdon ja kannatusyhdistyksen yhteistyönä. Museo toimi aluksi Haminan Mannerheimintien varrella vanhassa päävartiossa. Tilat kävivät kuitenkin ajan mittaan ahtaiksi, ja vuonna 1996 museo siirrettiin Kadettikoulunkadulle sotilaskodin entisiin tiloihin.


title: RUK-museo

text: Museo esittelee reserviupseerikoulutusta, oppilaskuntaa ja reservin johtajien perinteitä aina vuodesta 1920 alkaen. Perusnäyttely kertoo ennen muuta upseerioppilaista palveluksessa ja vapaa-ajallakin vuosikymmenten varrella. Kesän 2008 erikoisnäyttelyssä esiteltiin reservin johtajuutta. Vuonna 2000 avatussa Pahkajärvi-hallissa on esillä koulutuskäytössä ollutta raskasta kalustoa.


title: RUK-museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu myös rynnäkkötykki "Aili", joka on sijoitettu katokseen Reserviupseerikoulun pääportin eteen.


title: Australianrastaat

text: Australianrastaat ("Drymodes") on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Australianrastaiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 3 lajia.


title: Nal Hutta

text: Nal Hutta on kuvitteellinen planeetta George Lucasin Tähtien sota -universumissa. Se tunnetaan parhaiten hutt-olentojen kotimaailmana. Esimerkiksi Jabba the Hutt on alun perin kotoisin Nal Huttasta. Planeetan pinta on kosteaa suota ja iljettävää maastoa, jossa huttit viihtyvät mainiosti. Planeetalla on useita kuita, joista kuuluisin on Salakuljettajan kuu, Nar Shaddaa.


title: Tenuibranchiurus glypticus

text: Tenuibranchiurus glypticus on "Parastacidae"-heimoon kuuluva australialainen makean veden rapulaji. Se on tunnetuista rapulajeista pienin: täysikasvuisetkin yksilöt ovat alle 30 mm pitkiä. "Tenuibranchius"-suku esiintyy ainoastaan Queenslandissa.


title: Novum Organum

text: Novum Organum on Francis Baconin vuonna 1620 julkaisema filosofinen teos, joka käsittelee logiikkaa ja tieteellistä päättelyä. Latinankielisen teoksen nimi voidaan suomentaa ”(Tieteiden) uusi työkalu”, mikä viittaa toisaalta Aristoteleen teokseen "Organon" ja toisaalta Baconin itsensä kehittämään uuteen tieteelliseen menetelmään.


title: Novum Organum

text: "Novum Organumissa" Bacon kuvaa uuden logiikan järjestelmänsä, jonka hän uskoo olevan aiempia syllogistisia järjestelmiä parempi. Baconin mukaan jonkin asian olemuksen löytämisessä on kyse pelkästään reduktiosta ja induktiivisen päättelyn käyttämisestä. Kun etsitään syytä jollekin ilmiölle, kuten kuumuudelle, tulee tehdä luettelo kaikista tilanteista, jossa kuumuutta esiintyy. Tämän jälkeen tulee tehdä toinen luettelo, joka luettelee kaikki ne tilanteet, jotka ovat samanlaisia kuin ensimmäisen luettelon tapaukset, mutta joista kuumuus puuttuu. Kolmas luettelo luettelee tilanteet, joissa kuumuus voi vaihdella. Syyn tulee olla se, joka on yhteistä kaikille ensimmäisen luettelon tilanteille, puuttuu kaikista toisen luettelon tilanteista, ja vaihtelee asteittain kolmannen luettelon tilanteissa.


title: Novum Organum

text: Baconin teos oli merkittävä tieteellisen menetelmän kehityksen kannalta.


title: Novum Organum

text: Teoksen ensimmäisten painosten kansikuvassa oli purjelaiva, joka purjehtii kahden suuren pylvään välistä merellä, jossa on merihirviöitä. Laiva symboloi Baconia ”löytöretkellä”. Pylväät ovat Herakleen pylväät, jotka symboloivat tunnetun maailman rajoja. Merihirviöt symboloivat kaikkea sitä, mikä maailmasta vielä oli jäljellä löydettäväksi.


title: Novum Organum

text: Vuoden 1650 taskukokoinen painos julkaistiin nimellä "Novum Organum Scientiarum" (Tieteiden uusi työkalu).


title: Christian

text: Christian voi tarkoittaa seuraavia:Tanskan Christian-nimiset kuninkaat on lueteltu sivulla Kristian.


title: Jukka Ukkola

text: Pekka Jukka Ukkola (s. 23. heinäkuuta 1947 Utajärvi) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän toimi Kalevan toimittajana vuosina 1967–1983, josta hän siirtyi Suomen Kuvalehteen. Ukkola on julkaissut yli 30 kirjaa, ja hän on tunnettu pakinoitsija.. Jukka Ukkola on valmistunut filosofian maisteriksi Oulun yliopistosta pääaineenaan kansantaloustiede.


title: Jukka Ukkola

text: Jukka Ukkola on ollut naimisissa kansanedustaja Tuulikki Ukkolan kanssa vuodesta 1969. Heillä on yksi tytär, toimittaja Sanna Ukkola.


title: Astacopsis gouldi

text: Astacopsis gouldi on ainoastaan Australian Tasmaniassa elävä "Parastacidae"-heimon rapulaji. Suurikokoinen rapu on suurin tunnettu makeanveden selkärangaton. Suurimmat yksilöt ovat olleet jopa 5–6 kiloisia. Ravun kannat ja levinneisyysalue ovat vähentyneet esimerkiksi ravustuksen ja elinympäristön tuhoutumisen takia. Lajin ravustus on ollut laitonta vuodesta 1998 lähtien.


title: Astacopsis gouldi

text: "Astacopsis gouldi" on suurikokoisin tunnettu makeanveden selkärangaton. Suurimmat tunnetut yksilöt ovat olleet jopa 5-6 kiloisia ja pituudeltaan 80 senttiä. Tyypillisempi suurikokoinen rapu on kuitenkin 2-3 kiloinen. Väritykseltään rapu on sininen tai ruskea. Ravut saattavat elää jopa 60-vuotta.


title: Astacopsis gouldi

text: "Astacopsis gouldi" on Australiaan kuuluvan Tasmanian saaren kotoperäinen laji. Sitä tavataan saaren Bassinsalmeen pohjoisessa laskevissa joissa. Aikanaan lajia tavattiin kaikissa Bassinsalmeen laskevissa joissa ja Arthurjoella, mutta sen levinneisyysalue on muuttunut sittemmin laikukkaammaksi. Lajin koko levinneisyysalueen pinta-alaksi on arvioitu 14 221 km². Alueesta noin 54 % on yksityistä maata, 24 % valtion metsää, 2 % julkista maata ja 19 % virallisesti tai epävirallisesti suojeltua maata.


title: Astacopsis gouldi

text: Lajia tavataan kaiken kokoisissa joissa. Sille tyypillisiä olinpaikkoja ovat esimerkiksi lahoavien puunrunkojen suojapaikat aj syöpyneet rantatörmät. Laji suosii hitaampien virtauksien korkealaatuisia ja happipitoisia vesiä, joilla on rantakasvillisuutta. Se välttelee korkeiden sedimenttipitoisuuksien vesiä. Yksilöt viihtyvät hyvin varjoisissa paikoissa ja viileässä vedessä. Ravut pysyttelevät yleensä yhden tietyn paikan lähistöllä ja kotiympäristöstään siirretyt ravut saattavat palata kotipaikalleen.


title: Astacopsis gouldi

text: Ravut käyttävät ravinnokseen tyypillisesti lahoavaa puuta, mätänevää lihaa ja pieniä kaloja.


title: Astacopsis gouldi

text: Ravut lisääntyvät ja kutevat yleensä syksyisin. Naaraat lisääntyvät kahden vuoden välein ja ne saavuttavat sukukypsyyden 14-vuoden iässä. Uroksista tulee sukukypsiä 9-vuoden ikäisinä. Naaras tuottaa koostaan riippuen 224–1 300 munaa. Ravunpoikaisista vain pieni osa selviytyy täysikasvuiseksi saakka.


title: Astacopsis gouldi

text: Lajin suurimpia nykyisiä uhkia ovat sen elinympäristön häviäminen ja laiton ravustus. Lajin pyynti on ollut laitonta 1. tammikuuta 1998 lähtien. Laitonta ravustusta harjoitetaan edelleen jonkin verran ja lajin suuri koko tekee niistä kömpelöitä ja helposti pyydettäviä. Lajin elinympäristöön kohdistuvia uhkia ovat esimerkiksi metsähakkuut ja maatalous. Joidenkin arvioiden mukaan lajin levinneisyysalue on pienentynyt 70 % ja lajin kannat 80 % viimeisten 50 vuoden aikana. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on luokitellut lajin erittäin uhanalaiseksi.


title: Mario & Yoshi

text: Mario & Yoshi (Pohjois-Amerikassa nimellä Yoshi) on vuonna 1992 Nintendon valmistama peli Nintendo Entertainment System ja Game Boy -konsoleille.


title: Mario & Yoshi

text:
Peli on Tetris-peliä muistuttava pulmapeli, jossa Mario pitelee kahta lautasta ilmassa, joihin on tarkoituksena pudottaa Yoshi-dinosauruksen munanpuolikkaat, jolloin ne yhdistyvät ja munasta kuoriutuu uusi Yoshi.
Munanpuolikkaiden väliin voi pisteiden keräämiseksi asettaa muita putoavia asioita. Jos näitä asetetaan kaksi samanlaista päällekkäin, ne poksahtavat pois.
Muut putoavat asiat ovat esimerkiksi vanhemmista Mario-peleitä tutut viholliset Goomba, piraijakasvi ja pyöreä kummitus.


title: Mario & Yoshi

text: Pelissä on kaksi eri tyyppiä pelata sekä kaksinpeli (jolloin toisella pelikentällä on Luigi)


title: Mario & Yoshi

text: Peliä pelataan niin kauan (pisteitä keräten) kunnen peli päättyy kentän täyttyessä. Peli vaikenee eteenpäin mentäessä.


title: Mario & Yoshi

text:
Pelissä on tarkoitettuna saada kenttä tyhjäksi mahdollisimman nopeasti.
Kaksinpelissä pelataan vain tyyppiä B.


title: Mario & Yoshi

text: Pelin ohjattavuus on hyvin yksinkertainen. Pelissä liikutellaan Marioa (ja Luigia) neljän lautasen alla edestakaisin ja käännellään sitä, jotta lautaset päällysteineen vaihtaisivat paikkoja.


title: Oliivisiepot

text: Oliivisiepot ("Eopsaltria") on pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Oliivisieppojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 2 lajia. Joissain lähteissä sukuun on esitetty kuuluvan 5 lajia.


title: Malto

text: Malto on kotelosienten ja kantasienten itiöemän sisäsolukkoa. Se koostuu toisiinsa liittyneistä sienirihmoista, ja on siksi usein rakenteeltaan enemmän tai vähemmän säikeistä. Mallon ominaisuudet auttavat eri sienten tunnistamisessa: esimerkiksi useimpien haperoiden malto on haurasta, juustomaisesti murtuvaa, kun taas tatit ovat tyypillisesti paksumaltoisia sieniä. Myös hedelmän hedelmälihaa nimitetään malloksi (hedelmämalloksi).


title: Leccinum

text: Leccinum on tattien suku, johon kuuluvat lehmäntatit, punikkitatit ja muutamia muita lajeja. Monet lajit ovat melko arvostettuja ruokasieniä.


title: Leccinum

text: Muiden tattien tavoin ne kasvavat symbioosissa puiden kanssa muodostaen mykoritsoja eli sienijuuria. Niillä on lakin alapinnalla pillit, ei helttoja, ja jalan pinnassa tupsuja tai nyppylöitä, joiden avulla ne voi erottaa esimerkiksi kivitattien suvun lajeista.


title: Leccinum

text: Sukuun kuuluu yhteensä noin 160 lajia.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomalaisen teatterin historia alkaa Turun akatemian vihkiäisistä vuonna 1640. Opiskelijoista koottu teatteriryhmä esitti saksalaisen ylioppilaskomedian "Studentes", ja se on ensimmäinen tiedossa oleva teatteriesitys Suomessa.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomen vanhin ammattiteatteri, Svenska Teatern, sijaitsee Erottajalla, Helsingin sydämessä. Teatteri sai alkunsa vuonna 1827, kun Helsingin ensimmäinen teatterirakennus valmistui. Pienen puurakenteisen, Esplanadin puistossa nykyisen Mikonkadun tienoilla sijainneen rakennuksen suunnitteli saksalaissyntyinen Carl Ludvig Engel, joka oli suunnittelut suuren osan silloisesta Helsingin keskustasta.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Teatterissa ei tuolloin ollut vakituista teatteriseuruetta, mutta tuohon aikaan Helsingissä vieraili säännöllisesti kiertäviä, ulkomaisia teatteriseurueita, jotka olivat useimmiten matkalla Pietariin tai sieltä pois. Ennen teatteritalon rakentamista ryhmät olivat esiintyneet aitoissa, varastoissa ja muissa vaatimattomissa tiloissa, kuten Kampin vanhassa tupakkavarastossa, jota kansan parissa kutsuttiin "komedialadoksi".


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Teatterista tuli pian suosittua viihdettä, ja Engelin teatteritalo kävi ahtaaksi. Ensimmäinen kotimainen ooppera, "Kung Karls jakt" (Kaarle-kuninkaan metsästys) esitettiin harrastelijavoimin 1852. Esitys vauhditti Helsingin uuden teatteritalon rakentamishanketta, mikä johti Nya Teaternin syntyyn 1860. Syksyllä 1860 vihittiin käyttöön uusi, arkkitehti G. T. Chiewitzin piirtämä teatteritalo, joka seisoi samalla paikalla kuin nykyinen Svenska Teatern. Talo oli ensimmäinen kivestä rakennettu teatteritalo. Vihkimistilaisuudessa 28.11.1860 paikalliset amatöörit esittivät kotimaisen Zacharias Topeliuksen tekstiin perustuvan musiikkinäytelmän Kypron prinsessa, jonka sävelsi Fredrik Pacius.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Talon omistaja, Nya Teaterhusaktiebolaget (Uusi teatteriosakeyhtiö), hoiti siitä lähtien teatterin toimintaa. Yhtiö vuokrasi taloa niin lyhyiksi kuin pidemmiksikin ajanjaksoiksi ruotsinkielisille teatteriryhmille. Chiewitzin teatteritalon tarina jäi kuitenkin hyvin lyhyeksi, sillä toukokuun 8. päivän vastaisena yönä vuonna 1863 teatteri tuhoutui täysin rajussa tulipalossa. Jälleenrakennustyöt käynnistyivät nopeasti, ja jo lokakuussa 1866 teatterirakennus vihittiin käyttöön juhlallisella konsertilla. Siitä lähtien Svenska Teatern on toiminut samassa rakennuksessa. Svenska Teaternin perustamisvuotena pidetäänkin juuri vuotta 1866, vaikka samalla paikalla oli jo aiemmin ollut teatteritoimintaa. Tällä kertaa rakennuksen suunnittelijana toimi pietarilainen arkkitehti Nikolaj Benois. Noin kuusi kuukautta myöhemmin perustettiin Garantiföreningen för Svenska Teatern, jonka hallitus vielä nykyäänkin johtaa teatteria. Keväällä 1867 palkattiin myös vakituinen näyttelijäkaarti, ja siitä lähtien toiminta on jatkunut keskeytyksettä.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Ensimmäisinä vuosina teatteria kutsuttiin Nya Teaterniksi (Uudeksi teatteriksi). Kun Helsinkiin perustettiin vuonna 1872 suomenkielinen kansallisnäyttämö teatteria alettiin vuonna 1887 kutsua Svenska Teaterniksi (Ruotsalaiseksi Teatteriksi).


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomenkielisen ammattiteatterin alkuna voidaan pitää Aleksis Kiven "Lean" kantaesitystä vuonna 1869. Ensimmäinen suomenkielinen kotimainen ammattiteatteri, Suomalainen Teatteri, perustettiin toukokuussa 1872 Kaarlo Bergbomin johdolla ja sen ensiesitys oli Porissa 13.10.1872. Vielä "Kung Karls jaktin" aikana keskusteltiin Topeliuksen esittämän kaksikielisen kotimaisen teatterin mahdollisuudesta, mutta 1860-luvun loppua kohden liike jakaantui kieliryhmien mukaan. Suomalainen Teatteri pyrki toteuttamaan kansansivistyksellistä linjaa. Nya Teattern korosti enemmän taiteellista puolta.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Teatterimuseo on perustettu 1962, mutta ensimmäinen näyttely avattiin vasta 1963. Suomen Näyttelijäliitto on perustettu 1913.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomalaisen kansanperinteen menoista voi löytää piirteitä, jotka muistuttavat nykyaikaista näyttämötaidetta. Näitä ovat samaanin loitsinta, häät ja hautajaiset, karhun ja hirven peijaiset sekä kevätkylvöjuhla.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: 1600-luvulla harrastajateatteri kukoisti Turun akatemiassa. Ruotsin maaseutukaupungeissa kiersi 1600-luvun lopulla ulkomaisia kiertueteattereita. Osa näistä saattaa olla vieraillut Turussakin, mutta siitä ei ole varmaa tietoa. Suuri Pohjan sota pysäytti teatteritoiminnan vuosikymmeniksi. Ensimmäisiä yksittäisiä ulkomaisia esiintyjiä tunnetaan 1730-luvulta. 1700-luvun lopulla Turku kuului jo ruotsalaisteattereiden kiertueohjelmaan. Esitystilana toimi Uudellatorilla sijainnut varasto ja myöhemmin 1810-luvulla tupakkatehtaan piharakennuksen yläkerta siihen asti, kunnes uusi teatteritalo rakennettiin.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Ruotsalainen kiertueteatteri vallitsi Suomessa 1760-luvulta 1870-luvulle asti. Aluksi Carl Gottfried Seuerlingin johtama ruotsalainen teatteriryhmä vieraili useasti Suomessa, pääsiassa Turussa, mutta myös muissa kaupungeissa. Suomen sodan jälkeen Seurlingin lesken, Margareta Seuerlingin, johtama ryhmä jäi Suomeen. Suomen kaupungeissa kiertävä ryhmä piti päämajaansa Turussa. Vuodesta 1813 ryhmää johtanut Karl Gustav Bonuvier käytti ryhmästään nimitystä "Finska Teathern". Bonuvierin seurue rakennutti Turkuun ensimmäisen teatteritalon. Seurue rekrytoi näyttelijänsä Ruotsista, mutta vuonna 1818 siihen liittyi turkulainen Maria Silfva, jota pidetään ensimmäisenä suomalaisena näyttelijänä. Silfvan aviomiehen, Carl Wilhelm Westerlund, aikana seurue teki kiertueita pieniäkin sisä-Suomen paikkakuntia myöten. Westerlundin jälkeen ryhmä jatkoi toimintaansa vuoteen 1854 asti ja esitti kotimaista draamaa ensimmäisen kerran Porvoossa 2.2.1845, esittäessään Runebergin näytelmän "Friaren från landet".


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Kaupunkien pienuuden vuoksi teatteritoiminta keskittyi 1800-luvulla markkina-aikojen ympärille. Pienet seurueet kiersivät markkinoiden perässä kaupungista toiseen. 1800-luvun puolivälissä Seurahuoneiden rakennuskauden yhteydessä nähtiin merkittävä porvarillisen harrastajateatterin kukoistuskausi.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: 1830- ja 1840-lukujen vaihteessa hörylaivaliikenteen ja teatteritilojen kohentumisen seurauksena tukholmalaiset ja pietarilaiset korkeatasoiset ryhmät alkoivat tehdä vierailuja Turkuun, Helsinkiin ja Viipuriin. Tukholmalaiset teatterit vierailivat kaupungeissa talvikausina. Pietarin saksalainen hoviteatteri teki vierailuja Viipuriin 1830-luvulta 1870-luvulle. 1800-luvun lopulla Tallinnan saksalainen teatteri oli vakiovieras Helsingissä.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Ensimmäiset suomalaisista näyttelijöistä koostuneet seurueet perustettiin 1870-luvun alussa. Myös ne olivat luonteeltaan kiertueteattereita.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomalaisessa yhteiskunnallisessa keskustelussa alettiin kiinnostua saksalaisten esikuvien mukaisesta kansallisesta teatterista. Tällaisen teatterin toivottiin rakentavan kansallista identiteettiä sekä edistävän kansan kieltä ja kirjallisuutta. Kansallisen teatterin tärkeimpiin puuhamiehiin lukeutuvat Zacharias Topelius ja Fredrik Cygnaeus. Topeliuksen kaavailuissa näyttelijät olisivat ainakin aluksi Suomessa asuvia ruotsalaisia ammattilaisia, mutta myöhemmin ehkä myös suomeksi esiintyviä suomalaisia näyttelijöitä.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Vuosina 1850–1853 Helsingin, Turun ja Viipurin teatteritalot vuokrattiin Edvard Stjernströmin "Finska sällskapet" -ryhmälle. Ryhmä kiersi esiintymässä vuoden mittaan niissä kaikissa.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Aleksanteri II:n myöntämän lainan turvin Helsinkiin Erottajalle saatiin rakennettua uusi teatteritalo vuonna 1860. Uuteen teatteritaloon kiinnitettiin J. F. Högfedtin johtama pysyvä näyttelijäkunta vuoden kestävilla sopimuksilla teatteria johtavan johtokunnan alaisuuteen. Talossa oli myös tarkoitus kouluttaa suomalaisia näyttelijöitä ja sinfoniaorkesteria.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Uusi teatteritalo ehti kuitenkin toimia vain muutaman vuoden, kun se vuoden 1863 keväällä paloi. Uusi teatteri, Nya Teatern, valmistui paikalle 1866. Teatterin tueksi perustettiin pian myös kannatusyhdistys, jonka jäsenet sitoutuivat takaaman mahdollisia tappioita. Yhdistyksen kautta teatterin toiminta ja ohjelmisto olivat vahvasti sidoksissa oppineeseen ja varakkaaseen helsinkiläisyleisöön.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Vuonna 1869 fennomaanien iltamissa esitettiin Aleksis Kiven "Lea" suomen kielellä. Pääosaa esitti suosittu ruotsalaisnäyttelijä Charlotte Raa. Tätä tapahtumaa pidetään suomenkielisen ammattiteatterin alkuna ja se oli ensimmäinen Helsingin teatteritalossa esitetty suomenkielinen näytelmä. Suomen kieltä oltiin toki kuultu jo aiemmin teatterilavalla. Ainakin jo 8.2.1833, kun Maria Westerlund (Silfva) esitti suomenkielisiä lauluja ja tekstikatkelmia Helsingissä esityksessä "Finska flickan eller Hittebarnet på Kyrkogården". Kokonaisia näytelmiäkin oli esittetty harrastajavoimin jo 1840-luvun lopulta.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Ensimmäisenä kotimaisista näyttelijöistä koostuvana teatterina voidaan pitää Nya Teaternin näyttelijän August Westermarkin vuosina 1870–1872 johtamaa kiertueteatteria, jota kutsuttiin nimillä "Uusi suomalainen oppilasteatteri" ja myöhemmin "Unga Finska Teatern". Teatteri esiintyi pääasiassa ruotsiksi, mutta sillä oli myös suomenkielisiä näytäntöjä. Westermarkin näyttelijöistä osa (mm. August Aspegren, Aurora Toikka, Oskari Vilho) siirtyi perustettavaan Suomalaiseen Teatteriin ja muodosti sen puheosaston ydinjoukon.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: 1800-luvun puolivälissä syntyi useassa Euroopan maassa kansankielisen teatterin kokeiluja. Aate levisi myös Suomeen ja suomenmieliset aikalaiset vaativat kansankielistä teatteria. Tärkeimpiä suomenkielisen teatterin puolestapuhujia oli Kaarlo Bergbom. Bergbom oli jo ohjannut fennomaanien teatteria 1860-luvulla Arkadia-yhdistyksessä ja Suomalaisen Seuran iltamissa. Suomalainen Teatteri perustettiin 22.5.1872 Bergbomin ja hänen sisarensa Emilie Bergbomin johdolla ja sitä ylläpiti fennomaanien piiristä tuleva kannatusyhdistys. Aluksi teatteri toimi kiertueteatterina esiintyen eri paikkakunnilla aina Pietarissa asti. Vuonna 1875 Arkadia-teatteri ostettiin Suomalaisen Teatterin kotipaikaksi ja 1880-luvulla teatteri alkoi esiintyä pääasiassa Helsingissä sen suomenkielisen väestön kasvaessa nopean tahtiin.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Bonuvierin seurue rakennutti tiettävästi Suomen ensimmäisen varsinaisen teatteritalon Turkuun 1810-luvulla lähelle Åbo Svenska Teaterin nykyistä toimitaloa. Bonuvier’n puurakenteinen teatteri tuhoutui Turun suuressa palossa 1827. Paikalle pystytettiin kaupunginarkkitehti P.J. Gylichin piirtämä uusi puurakenteinen teatteri, jossa ulkomaalaiset vierailevat teatterikiertueet esiintyivät 1830-luvun taitteessa.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Uuden ajanmukaisen teatteritalon aikaansaaminen kaupunkiin oli kuitenkin herännyt tuonaikaisen turkulaisten teatterin ystävien mielessä, ja sen toteuttamisen näkyvimmiksi hahmoiksi nousivat tri Nils Henrik Pinello ja kauppaneuvos Abraham Kingelin. Rakentamispäätös saatiin aikaan 1836, ja jo 21. tammikuuta 1839 uusi teatteritalo voitiin vihkiä tarkoitukseensa. Uuden uusklassismia edustavan teatterin suunnitteli jälleen P.J. Gylich ja julkisivun suunnitteli C. L. Engel. Alkuvuosikymmenet teatteritalo palveli lukuisten, pääasiassa Ruotsista saapuneiden teatterikiertueiden ja myöhemmin myös vierailevien suomalaisten teatterien esityspaikkana. Vuosien 1894-1919 aikana teatteri toimi pääasiassa Svenska Inhemska Teaterin teatterina, joka toimi kotimaisin näyttelijöiden voimin. Myös Turun Suomalainen Teatteri aloitti teatterin alivuokralaisena vuosina 1918-1928. Nykyisin tämä Suomen vanhin yhä käytössä oleva teatteritalo toimii Åbo Svenska Teaterin tyyssijana.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Kolmisalista, eurooppalaiseen tyyliin kultaelementein, samettiverhoin ja punaisin plyysein sisustettua teatterirakennusta on kunnostettu useaan kertaan, mm. vuonna 1881 talossa riehuneen tulipalon jälkeen ja Hansakorttelin rakentamisen yhteydessä 1980-luvulla. Vuoden 2005 aikana toteutettiin massiivinen ja kallis paalutusurakka rakennuksen vajoamisen pysäyttämiseksi.


title: Suomalaisen teatterin historia

text: Suomessa teatterialan koulutusta ovat antaneet seuraavat oppilaitokset


title: Pyynikin uimahalli

text: Pyynikin uimahalli on Tampereella, nimestään huolimatta ei Pyynikin vaan Amurin kaupunginosassa sijaitseva uimahalli. Se on Suomen ensimmäisiä uimahalleja ja museoviraston suojelema. Uimahalli valmistui vuonna 1956 ja sen yhteyteen rakennettiin retkeilymaja.


title: Pyynikin uimahalli

text: Uimahallissa on kuusiratainen 25 metrin uima-allas ja monitoimiallas, jonka pohjan korkeutta voidaan säätää. Lisäksi hallissa on lasten kahluuallas, kylmävesiallas ja poreallas. Hyppytelineet ovat kolmen ja viiden metrin korkeudessa aikuisten altaan vedenpinnasta.


title: Pyynikin uimahalli

text: Uima-allashuoneen läntiseen päätyyn tuli silloisen Tampereen suurin ikkuna, joka oli 156 m kokoinen.


title: Pyynikin uimahalli

text: Tampereen kaupunginhallitus päätti hankkia hallille piirustukset kutsukilpailun avulla. Mukaan kutsuttiin kolme arkkitehtia, Jorma Järvinen, Harry W. Schreck ja Einari Teräsvirta, joista valittiin Schreckin suunnitelma. Hänen avustajinaan toimivat Taito Uusitalo ja Olavi Suvitie. Hallin rakentaminen aloitettiin 1. huhtikuuta 1954 ja pääurakoitsijana toimi Arvonen Oy.


title: Pyynikin uimahalli

text: Uimahalli oli suljettuna vuosina 2007-2012. Tänä aikana se peruskorjattiin täydellisesti ja uudet avajaiset pidettiin 26. elokuuta 2012. Peruskorjauksen yhteydessä lastenallas muutettiin monitoimialtaaksi, yksityistettiin kuntosalitoiminnot, uusittiin talotekniikka ja saneerattiin pinnat.


title: Pyynikin uimahalli

text: Mariankadun viereen ja uimahallin läheisyyteen tehtiin seitsenkerroksinen retkeilymajarakennus, joka sai nimekseen "Uimahallin Maja". Paikan viidessä kerroksessa oli tilaa kaikkiaan 180 yöpyjälle, mutta lisämajoitustilaa saatiin aikaiseksi tarvittaessa 50 hengelle. Huoneet olivat kahden tai kuuden hengen huoneita. Toiseen kerrokseen tuli ravintola, jossa oli tilaa 120 asiakkaalle. Näyttelijä Masa Niemi teki retkeilymajassa itsemurhan unilääkeyliannostuksella vuonna 1960 ja kuoli muutamaa päivää myöhemmin sairaalassa.


title: Pyynikin uimahalli

text: Puutarhakadun puoleiselle osalle sijoitettiin kaksikerroksinen keskuspesulaosa. Pesulan ja saunaosaston välillä oli ajan tapaan kuusi huoneistoa käsittävä asunto-osuus laitoksen henkilökunnalle. Pesulan koneiksi hankittiin aikansa edistyneimpiä laitteita.


title: Pyynikin uimahalli

text: Retkeilymajan rakennus purettiin keväällä 2013 ja YIT rakensi sen tilalle yhdeksänkerroksisen Tampere Suites -huoneistohotellin, joka avattiin syksyllä 2014.


title: Pyynikin uimahalli

text: Allashuoneen itäpäädyssä ja hyppytornien takana oli baari, josta näki altaille. Sisäänkäynnit kulkivat sinne kadulta sekä uimahallin tiloista. Uimahallin kellarikerrokseen oli varattu huoltotilojen lisäksi soutu- ja melonta-altaat sekä pukeutumis-, pesu- ja muut tilat. Pirkankadun puolelle uimahallin yhteyteen tuli kuusi myymälähuoneistoa ja Kortelahdenkadun puolelle kolme liikehuoneistoa.


title: Pyynikin uimahalli

text: Baarinpuoleisen tiiliseinän koristelua varten järjestettiin valtakunnallinen mosaiikkitaidekilpailu, jonka voitti Olavi Valavuori. Hän suunnitteli seinälle työn, joka nimettiin "Versioksi". Se valmistui vuonna 1958. Teoksessa tiilipinnalle on hahmoteltu sinivihreästä italialaisesta mosaiikista kolme neljämetristä alastonta ihmisfiguuria.


title: Pyynikin uimahalli

text: Myöhemmin 1960-luvun alussa Uimahallin Majan edustalla olevan suihkukaivon ja vesialtaan ylle asennettiin Eila Hiltusen kupariveistos "Veden alla".


title: Esa Läärä

text: Esa Läärä on Oulun yliopiston biometrian professori. Suomen epidemiologian seura valitsi hänet vuoden 2009 epidemiologiksi. Esa Läärä on työskennellyt tilastotieteen, biostatistiikan, biometrian ja epidemiologian alan eri opetusviroissa Kuopion, Tampereen ja Oulun yliopistoissa yhteensä 20 vuoden ajan. Hän on pitänyt kymmeniä kursseja Suomessa ja ulkomailla sekä kirjoittanut oppikirjoja. Professoriksi Oulun yliopistoon hänet on nimitetty vuonna 2000.


title: Iwanuma

text: Iwanuma () on kaupunki Miyagin prefektuurissa Japanissa. Kaupunki perustettiin 1. marraskuuta 1971. Vuonna 2015 kaupungin väkiluku oli 44 108 ja asukastiheys 730 ihmistä neliökilometriä kohden. Kaupungin pinta-ala on 60,45 neliökilometriä.


title: Iwanuma

text: Abukuma-joki virtaa kaupungin läpi lännestä itään. Kaupungissa sijaitsee Takekoma Inari-jinjan pyhäkkö, joka väittää olevansa Japanin toiseksi vanhin Inari-kamille rakennettu pyhäkkö.


title: Tatinriesa

text: Tatinriesa ("Hypomyces chrysospermus" vanh. "Apiocrea chrysosperma") on valkoinen kotelosieni, joka kasvaa toisten sienten itiöemien päällä. Sen yleisimpiä isäntiä ovat herkkutatti ja samettitatti.


title: Tatinriesa

text: Tatinriesan leviäminen alkaa tatin pillistön pinnalta, mistä se etenee valkoisena homeen kaltaisena massana peittämään koko isäntäsienen.


title: Tatinriesa

text: Tatinriesa sisältää skyriini-nimistä kaksoisantrakinonia, joka on muun muassa sienivärjäykseen soveltuva aromaattinen väriaine. Sillä saadaan lankoihin keltaisen sävyjä puretuksesta riippuen. Rautavihtrilli antaa punaruskean sävyn.


title: Viitta ja tikari (vuoden 1946 elokuva)

text:
"
Viitta ja tikari ("Cloak and Dagger") on Fritz Langin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen jännityselokuva vuodelta 1946. Pääosissa näyttelevät Gary Cooper ja Lilli Palmer. Elokuva perustuu Corey Fordin ja Alastain MacBain kirjaan, joka käsittelee Yhdysvaltojen sotilastiedusteluorganisaatiota Office of Strategic Servicesia.


title: Viitta ja tikari (vuoden 1946 elokuva)

text: Elokuva kuuluu viitta ja tikari -perinteestä ammentavaan lajityyppiin. Elokuvan tekijöistä käsikirjoittajat Ring Lardner Jr. ja Albert Maltz joutuivat Joseph McCarthyn kommunistivainojen uhriksi ja kuuluivat Hollywoodin kymmenikköön.


title: Viitta ja tikari (vuoden 1946 elokuva)

text: Matti Rämö sanoo arviossaan, että elokuva on ”kuin tulevien kylmän sodan agenttitarinoiden esinäytös”. Hän pitää elokuvan rasitteena sitä, että ydinfysiikan tutkija solahtaa agentin rooliin turhan helposti. Lilli Palmer saa roolissaan kiitosta taisteluväsymystä ja itseinhoa huokuvana vastarintaliikkeen soturina.


title: Kakuda

text: Kakuda () on kaupunki Miyagin prefektuurissa Japanissa. Kaupunki perustettiin 1. lokakuuta 1958. Vuonna 2015 kaupungin väkiluku oli 30 554 ja asukastiheys 207 ihmistä neliökilometriä kohden. Kaupungin pinta-ala on 147,53 neliökilometriä.


title: Kakuda

text: Abukuma-joki virtaa kaupungin lävitse.


title: Kakuda

text: Ystävyyskaupunkitoiminta kaupunkien välillä alkoi vuonna 1990. Molemmat kaupungit lähettävät vuosittain lukioikäisiä oppilaitaan tutustumaan ystävyyskaupunkiinsa.


title: Stefan Håkans

text: Stefan Håkans (s. 25. heinäkuuta 1941 Koivulahti) on suomalainen diplomiekonomi (Hanken) ja Alfons Håkans -laivaliikenneyhtiön puheenjohtaja ja FC Inter Turku -jalkapalloseuran perustaja ja omistaja. FC Inter Turku Oy kuuluu Alfons Håkans -konserniin.


title: Stefan Håkans

text: Koivulahdella syntynyt Håkans muutti vuoden ikäisenä Vaasaan. Hän valmistui diplomiekonomiksi ja vuonna 1968 kauppatieteen maisteriksi Helsingin ruotsalaisesta kauppakorkeakoulusta. Alfons Håkans Oy Ab:n toimitusjohtajana hän toimi vuodesta 1975. Jalkapalloliigan varapuheenjohtajana hän on toiminut vuodesta 2001.


title: Stefan Håkans

text: Vuonna 2016 Suomen Palloliitto ja Veikkausliiga palkitsivat Håkansin Captain’s Ball -palkinnolla erityisen positiivisesta ja merkittävästä työstä suomalaisen jalkapalloilun hyväksi.


title: Stefan Håkans

text: Nizzassa asuvan Håkansin puoliso on Anneli Håkans. Heillä on kaksi poikaa, joista toinen on Håkans-konsernin toimitusjohtaja Joakim Toinen on Patrik.


title: Stefan Håkans

text: Håkans sai tammikuussa 2019 syytteen törkeästä avustuspetoksesta, joka tapahtui kymmenen vuotta aikaisemmin. Kysymys on Kupittaan Stadionin elektronisten kulkuporttien hankinnasta, johon opetus- ja kulttuuriministeriö antoi avustusta väärien tietojen perusteella. Håkans toimi Kiinteistöyhtiö Kupittaan Stadionin hallituksen puheenjohtajana antaessaan tiedot ministeriölle. Anomuksen mukaan porttien ilmoitettiin maksavan 300 000 euroa, jolla perusteella myönnettiin 150 000 euroa. Portit kuitenkin maksoivat 120 000 euroa. Syyttäjä vaatii ehdollista rangaistusta. Sopimuksia porteista oli Buy Smart Finland Ab:n kanssa tehty useita, ja ministeriöön lähetettiin korkeamman summan sisältävä sopimus.


title: Stefan Håkans

text: Turun Yrittäjät palkitsivat vuoden 2008 Yrittäjätekona Håkansin työn jalkapalloseura FC Interin hyväksi.


title: Stefan Håkans

text: Håkans sai vuonna 2016 Captain's Ball -palkinnon panoksestaan jalkapallon hyväksi.


title: Edith Head

text: Edith Head (28. lokakuuta 1897 – 24. lokakuuta 1981) oli yhdysvaltalainen muotisuunnittelija ja elokuvapuvustaja. Hän sai urallaan peräti kahdeksan Oscar-palkintoa eli enemmän kuin kukaan toinen nainen palkinnon historiassa. Hän oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi kaikkiaan 35 kertaa. Viisi vuosikymmentä kestäneellä urallaan hän toimi puvustajana yli 400 elokuvassa.


title: Edith Head

text:
Edith Head oli uransa aikana lukuisten kuuluisien naisnäyttelijöiden puvustajana, muun muassa Grace Kellyn Alfred Hitchcockin ohjaamiin elokuviin "Takaikkuna" ja "Varkaitten paratiisi", Audrey Hepburnin puvustajana elokuvassa "Loma Roomassa" ja Elizabeth Taylorin puvustajana elokuvassa "Paikka auringossa". Edith Head on saanut urastaan tähden Hollywood Walk of Famelle.
Steve Martin ja Carl Reiner omistivat elokuvansa "Kuollut mies ei palttoota kaipaa" (1982) juuri ennen elokuvan valmistumista kuolleen Edith Headin muistolle.


title: Ehrenfestin teoreema

text: Ehrenfestin teoreema on Paul Ehrenfestin kehittelemä menetelmä, jolla lasketaan hiukkasen observaabeleiden odotusarvojen riippuvuutta ajasta.


title: Ehrenfestin teoreema

text: Ehrenfestin mukaisesti observaabelin formula_1 odotusarvon formula_2 riippuvuutta ajasta kuvaa yhtälö


title: Ehrenfestin teoreema

text: missä formula_4 on imaginaariosa, formula_5 Planckin vakion muunnos ja merkintä formula_6 tarkoittaa Hamiltonin operaattorin formula_7 ja operaattorin formula_8 kommutaattoria. Hamiltonin operaattori taas kirjoitetaan muodossa formula_9, missä siis formula_10 on liikemäärä, formula_11 massa ja formula_12 potentiaali.


title: Ehrenfestin teoreema

text: Ehrenfestin teoreeman mukaan paikan formula_13 odotusarvo ajan derivaattana on


title: Ehrenfestin teoreema

text: ja liikemäärän formula_15 odostusarvo ajan derivaattana


title: Distinguished Service Cross

text: Distinguished Service Cross (D.S.C.) on sotilaallinen kunniamerkki, joka myönnetään rohkeudesta. Mitalista on erilaisia versioita eri maissa:


title: Distinguished Service Cross (Yhdysvallat)

text: Distinguished Service Cross (lyh. DSC) on Yhdysvaltain maavoimien toiseksi korkein sotilansiomitali. Se vastaa arvoltaan laivaston Navy Cross ja ilmavoimien Air Force Cross -mitalia.


text: Yhdysvaltain asevoimia koskevan lain mukaan eläkkeeseen myönnetään 10 prosentin korotus, mikäli eläkkeensaaja on palvellut armeijassa vähintään 20 vuotta ja ansainnut sinä aikana DCS:n.


text: Yhdysvaltain Ranskan joukkojen komentaja kenraali John J. Pershing ehdotti Medal of Honorin lisäksi perustettavaksi toista mitalia kunniakkaasta palveluksesta. Presidentti Woodrow Wilson sai ehdotuksen kirjeessä, joka oli päivätty 28. joulukuuta 1917. Distinguished Service Cross perustettiin 2. tammikuuta 1918 ja se korvasi Certificate of Merit -mitalin.


text: Mitalin suunnitteli pioneerijoukkojen kapteeni Aymar E. Embury II.


text: Distinguished Service Cross myönnetään henkilölle, joka palvellessaan Yhdysvaltain armeijassa osoittaa poikkeuksellista sankaruutta, jota ei voida palkita Medal of Honorilla. Mitali voidaan myöntää teosta taistelussa Yhdysvaltain vihollista vastaan, teosta sotilasoperaatiossa konfliktissa, teosta aseellisessa konfliktissa palveltaessa ystävällismielisissä joukoissa tai teosta aseellisessa konfliktissa palveltaessa vieraissa joukoissa, joissa Yhdysvallat eivät ole sotaa käyvä osapuoli. Teon (tai tekojen) on oltava niin merkittävä ja hengenvaarallinen, että se erottaa henkilön palvelustovereistaan.


title: Krag-Jørgensen

text: Krag-Jørgensen on pulttilukkokivääri, joka kehitettiin 1800-luvun lopulla Norjassa. Norjan, Tanskan ja Yhdysvaltojen asevoimat käyttivät sitä aikanaan peruspalvelusaseena. Kivääristä valmistettiin useita versioita eri aselajeille. Aseen suunnittelivat norjalaiset Ole Herman Johannes Krag and Erik Jørgensen.


title: Krag-Jørgensen

text: Toisen maailmansodan aikana Norjan miehittänyt natsi-Saksa asetti suuren tilauksen Krag-kivääreistä Norjan valtion Kongsberg Våpenfabrikk-asetehtaalle. Miehitystä vastustaneet työntekijät hidastivat ja sabotoivat valmistusta eikä Wehrmacht ehtinyt saada kuin noin 3500 kivääriä sodan aikana.


title: Krag-Jørgensen

text: Nykyään ase on suosittu keräilijöiden keskuudessa. Ampujat arvostavat sitä sen luotettavan toiminnan vuoksi.


title: Sutton (kilpa-autovalmistaja)

text: Sutton oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun kaudella 1959. Tallin kuljettaja Mike Magill keskeytti kilpailussa kierroksella 45 sattuneen onnettomuuden seurauksena.


title: Wetteroth

text: Wetteroth oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun kaudella 1950. Tallin kuljettaja Jim Rathmann oli kilpailussa 24. peräti 16 kierrosta kärjen takana. Wetteroth autolla voitettiin vuoden 1941 Indianapolis 500 kilpailu Mauri Rosen ja Floyd Davisin ajamina, vuoden 1938 Indianapolis 500 kilpailu Floyd Robertsin ajamana ja vuoden 1932 ja 1935 Indianapolis 500 kilpailut, voittajina Kelly Petillo ja Fred Frame.


title: Moro-kapina

text: Moro-kapina oli Filippiinien muslimivähemmistön kapina yhdysvaltalaisia miehittäjiä vastaan. Sitä pidetään usein jatkona Filippiinien ja Yhdysvaltain sodalle, jonka seurauksena Filippiinit joutuivat Yhdysvaltain haltuun. Kapinan katsotaan kestäneen Filippiinien ja Yhdysvaltain sodan lopusta vuoteen 1913, jolloin käytiin Bud Bagsakin taistelu.


title: Moro-kapina

text: Vuoden 1898 Pariisin rauha päätti Espanjan ja Yhdysvaltain sodan. Yhdysvallat sai haltuunsa Puerto Ricon Karibianmerellä sekä Guamin Tyynellämerellä. Sopimus takasi myös itsenäisyyden Kuuballe sekä Yhdysvallat saattoi ottaa Filippiinit haltuunsa 20 miljoonan dollarin korvauksella. Aluelisäykset eivät saaneet täyttä kannatusta Yhdysvaltain senaatissa, mutta laajentuminen hyväksyttiin yhden äänen enemmistöllä. Yhdysvalloista tuli siirtomaavalta.


title: Moro-kapina

text: Tällä välin Filippiinit olivat ehtineet julistautua itsenäiseksi. Valtiota ei kuitenkaan tunnustettu ja poliittiset levottomuudet alkoivat itsenäisyyttä kannattavan alkuperäisväestön ja sitä vastustavien länsimaisten kolonialistien kesken. Filippiinien kongressin puhemies julisti sodan Yhdysvalloille 2. kesäkuuta 1899 aloittaen Filippiinien ja Yhdysvaltain sodan.


title: Moro-kapina

text: Yhdysvallat laivasi saarelle yli 100 000 miehen vahvuisen nykyaikaisesti aseistautuneen armeijan. Sodassa käytiin useita taisteluja, mutta vanhanaikaisesti aseistautuneet filippiiniläiset jäivät jatkuvasti alakynteen. Lisäksi kolera ja nälänhätä verottivat filippiiniläisiä. Yhdysvallat menettivät noin 5 000 miestä ja Filippiinit 12 000–20 000 miestä. Lisäksi tauteihin, nälänhätään ja väkivaltaisuuksiin kuoli arvioista riippuen 200 000–1 500 000 siviiliä. Filippiiniläiset antautuivat ja rauhansopimus kirjoitettiin Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä 4. heinäkuuta 1902.


title: Moro-kapina

text: Filippiinien muslimivähemmistö, lähinnä Mindanaon ja Jolon alueilla asuneet morot olivat kannattaneet itsenäisyyttä ja käyneet sissisotaa miehittäjiä vastaan jo Espanjan siirtomaavallan aikana. Morot jatkoivat nyt taistelua uusia miehittäjiä vastaan. Vielä Filippiinien ja Yhdysvaltain sodan lopulla he väijyttivät yhdysvaltalaisten partioita ja osastoja, sekä tekivät ryöstöretkiä vastustajan varastoihin. Amerikkalaiset vaativat paikallisia johtajia "datu"ja luovuttamaan soturit, jotka olivat osallistuneet hyökkäyksiin ja palauttamaan Yhdysvalloille kuuluvan omaisuuden. Datut eivät puolustaneet pelkästään itsenäisyyttään, vaan myös ikivanhoja säätyihin perustuneita yhteiskuntaluokkia sekä oikeutta pitää orjia ja maaorjia.


title: Moro-kapina

text: Eversti Frank Baldwinin johtama rangaistusretkikunta hyökkäsi moroja vastaan Bandapatanin taistelussa 2. toukokuuta 1902. Bandapatanin "cotta", morojen linnake, tarjosi yllättävän suuren vastuksen ja kun yhdysvaltalaisjoukot saivat tehtyä murron puolustukseen he surmasivat armotta kaikki puolustajat. Bandapatanin taistelu toimi esikuvana ja vastaavanlaisia verilöylyihin päättyneitä taisteluja käytiin koko kapinan ajan.


title: Moro-kapina

text: Moro-kapinan aikana Yhdysvallat kierrätti Moro-provinssissa kolme sotilaskuvernööriä:


title: Anna-Maria Helsing

text: Anna-Maria Helsing (s. 17. lokakuuta 1971 Södertälje, Ruotsi) on suomalainen kapellimestari. Hän on kotoisin Uudenkaarlepyyn Munsalasta. Helsing toimi Oulu Sinfonian taiteellisena johtajana 2010–2013. Hän on johtanut lähes kaikkia suuria suomalaisia orkestereita. Helsing on ensimmäinen suuren ammattisinfoniaorkesterin johdettavakseen saanut nainen Suomessa.


title: Anna-Maria Helsing

text: Helsing aloitti musiikkiopinnot Pietarsaaren konservatoriossa ja suoritti siellä 1992 viulunsoitonopettajan tutkinnon ja 1996 täydennystutkinnon. Hän suoritti diplomitutkinnon Puolassa Bydgoszczin musiikkiakatemiassa keväällä 2000 kunniamaininnalla. Syksystä 2004 hän opiskeli Sibelius-Akatemian kapellimestariluokalla ja suoritti syyskuussa 2007 Oulu Sinfonian vierailevana kapellimestarina orkesterijohdon A-tutkinnon erinomaisin arvosanoin. Hän on osallistunut kansainvälisiin viulukilpailuihin, ja 1999 hän voitti ensimmäisen palkinnon 1900-luvun musiikin kilpailussa nuorille muusikoille Varsovassa. Hän toimii viulunsoitonopettajana Svenska Yrkeshögskolassa.


title: Terveyshaitta

text: Terveyshaitalla tarkoitetaan terveydensuojelulain 1§ mukaan esimerkiksi asuinympäristössä olevasta tekijästä tai olosuhteesta aiheutuvaa sairautta tai sairauden oiretta. Lain tarkoittamana terveyshaittana pidetään myös altistumista terveydelle haitalliselle aineelle tai olosuhteelle siten, että sairauden tai sen oireiden ilmeneminen on mahdollista.


title: Terveyshaitta

text: Sisäilma saattaa sisältää terveyshaittaa aiheuttavia määriä kemiallisia aineita (epäpuhtauksia). Epäpuhtaudet voivat olla peräisin rakennus- tai sisustusmateriaaleista, kosteuden vaurioittamista rakenteista, ihmisen toiminnoista tai asunnon ja muun oleskelutilan ulkopuolelta (rakennuksen muut tilat, teollisuuden tai liikenteen päästöt). Kemialliset epäpuhtaudet ovat hiukkasmaisia tai kaasumaisia aineita, jotka voidaan jakaa orgaanisiin ja epäorgaanisiin yhdisteisiin.


title: Terveyshaitta

text: Kemiallisten epäpuhtauksien pitoisuudet sisäilmassa saattavat vaihdella ympäristöolosuhteiden (sääolot, sisäilman lämpötila ja kosteus, ilmanvaihto) tai rakennuksessa ja sen ulkopuolella tapahtuvien toimintojen mukaan. Sisäilman kaasumaisten orgaanisten yhdisteiden epäillään olevan yhteydessä ihmisten kokemiin terveys- ja hajuhaittoihin ja erityisesti asumisviihtyvyyttä vähentäviin tuntemuksiin. Ilmassa samanaikaisesti esiintyvillä useilla yhdisteillä saattaa olla vaikutukseltaan myös toisiaan vahvistava ominaisuus.


title: Terveyshaitta

text: Mikrobit saattavat tuottaa erittäin myrkyllisiä aineenvaihduntatuotteita, jotka leijuvat hiukkasten mukana mikrobivaurioisen rakennuksen sisäilmassa. Mikrobitoksiinit ovat terveydensuojelulain tarkoittama terveyshaitta, sillä terveyshaittana pidetään myös altistumista terveydelle haitalliselle aineelle tai olosuhteelle siten, että sairauden tai sen oireiden ilmeneminen on mahdollista. Tällainen tilanne saattaa syntyä esimerkiksi silloin, kun ihminen asuu tai oleskelee asunnossa, jossa hän voi altistua mikrobikasvustosta peräisin oleville aineenvaihduntatuotteille.


title: Terveyshaitta

text: Elinympäristön terveellisyys vaikuttaa yksilön hyvinvointiin. Tämän vuoksi elinympäristöön vaikuttava toiminta tulee terveydensuojelulain mukaan suunnitella ja järjestää siten, että yksilötason ja väestötason terveyttä ylläpidetään ja edistetään. Elinympäristöön vaikuttavaa toimintaa on harjoitettava siten, että terveyshaittojen syntyminen mahdollisuuksien mukaan estyy.


title: Terveyshaitta

text: Koska ihminen viettää valtaosan ajastaan kotona ja työpaikalla, erityisen soveltamiskelpoisia lakeja ovat terveydensuojelulaki ja työturvallisuuslaki. Terveydensuojelulain mukaan sisätilojen sisäilman puhtauden ja muiden vastaavien olosuhteiden tulee olla sellaiset, ettei niistä aiheudu asunnossa tai sisätilassa oleskeleville terveyshaittaa. Asunnossa ja muussa oleskelutilassa ei saa olla mikrobeja siinä määrin, että niistä aiheutuu terveyshaittaa. Työturvallisuuslain tarkoituksena taas on suojella työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta uhkaavilta vaaroilta, jotka voivat aiheutua altistumisesta biologisille tekijöille työssä. Tätä lakia sovelletaan toimintoihin, joissa työntekijät altistuvat tai voivat altistua työnsä johdosta biologisille tekijöille. Pykälässä asetettaisiin työnantajalle velvollisuus rajoittaa työntekijöiden altistuminen turvallisuutta tai terveyttä haittaaville tai vaarantaville biologisille tekijöille niin vähäiseksi, ettei niistä aiheutuisi vaaraa ja haittaa työntekijöiden turvallisuudelle ja terveydelle. Tämä velvollisuus kattaisi myös lisääntymisterveydelle aiheutuvan vaaran torjumisen.


title: Terveyshaitta

text: Terveydensuojelulain (763/94) 26 §:n mukaan asunnon ja muun sisätilan sisäilman tulee olla puhdasta eivätkä esimerkiksi mikrobit ja muut vastaavat tekijät saa aiheuttaa terveyshaittaa asunnossa tai sisätilassa oleskeleville. Puhtaudella tarkoitetaan esimerkiksi sisäilman kemiallisia epäpuhtauksia. Mikrobien tuottamia toksiineja ajatellen EU:n uusi kemikaalilainsäädäntö REACH olisi asianmukainen asetus, jota voisi soveltaa mikrobitoksiinien vaaranarvioinnissa. REACH astui voimaan 2007 ja asetus on suoraan jäsenmaita sitovaa lainsäädäntöä.


title: Maaniittu

text: Maaniittu on asuinalue Nurmijärven Kirkonkylässä. Siellä on muun muassa toinen Nurmijärven kirkonkylän alakouluista, Maaniitun koulu, ja alueella on Maaniittu–Ihantolan liikuntapuisto.


title: Kosteusvaurio

text: Kosteusvauriolla tarkoitetaan rakennuksen sisäpinnan aluetta tai rakenteen osaa, jossa havaitaan tai voidaan epäillä olevan näkyvää mikrobikasvustoa tai alueella on selviä kosteusjälkiä. Mikrobikasvuston esiintyminen varmennetaan mikrobiologisin menetelmin. Hoitamaton kosteusvaurio johtaa käytännössä aina mikrobivaurioon. Kosteusvaurio voi johtua monista syistä. Kosteusvaurio voi aiheuttaa sisäilmaongelman.


title: Kosteusvaurio

text: Kosteusvaurio voidaan tunnistaa esimerkiksi ylimääräisen veden aiheuttamista kosteusjäljistä. Näitä ovat esimerkiksi rakennusmateriaalien muodonmuutokset, kuten pinnoitteiden irtoaminen, värimuutokset tai materiaalin turpoaminen sekä kalkkihärmän esiintyminen tiili- tai betonipinnassa. Rakennuksen liiallinen kosteus voidaan myös todentaa sähköisillä mittalaitteilla. Mikrobivaurio on myös lähes varma merkki kosteusvauriosta.


title: Kosteusvaurio

text: Rakennusten kunnon arviointiin on olemassa monentasoisia menetelmiä ja palveluja. Kosteusvauriokuntoarvio on rakennustekninen tarkastus, jossa selvitetään rakennuksen kunto kosteusvaurioiden varalta. Tarkastuksessa käytetään aistinvaraisia menetelmiä, eikä pintoja rikota. Rakenteiden liiallinen kosteus osoitetaan pintakosteuden osoittimilla. Kuntotutkimuksessa selvitetään muun muassa rakenteiden ja koneteknisten järjestelmien kunto. Tässä tarkastustyypissä voidaan avata pintarakenteita ja käyttää laboratoriotutkimuksia. Kuntotutkimuksella saadaan tarkempaa tietoa rakennuksen kosteusteknisestä kunnosta kuin kuntoarvioilla.


title: Kosteusvaurio

text: Rakennuksen kosteusvaurio voi johtua monista syistä, joista tärkeimpiä ovat rakenteiden suunnittelussa ja toteutuksessa tapahtuvat virheet. Seuraavassa luettelossa on listattu joitakin kosteusvaurioiden vaaraa lisääviä tekijöitä ja esimerkkejä:Vanhojen rakennusten kellarien salaojitus ja seinien vedeneristys puuttuvat usein kokonaan. Salaojien puuttumisen lisäksi ongelmia voi aiheuttaa niiden tukkeutuminen maassa olevan hienojakoisen aineksen vähitellen kulkeutuessa putkiin, jolloin ne lakkaavat toimimasta. Yleistä on myös salaojan purkuaukon tukkeutuminen vuosikymmenten aikana.


title: Kosteusvaurio

text: Kellarin ulkopuolella oleva maa-aines saattaa kyllästyä vedellä, koska vesi poistuu maa-aineksesta hitaasti salaojituksen puuttuessa. Tällöin kellarinseinät saattavat olla kosketuksissa pitkiäkin aikoja veden kanssa. Kellarinseinämä on useimmiten rakennettu betonista tai kevytsoraharkoista. Nämä ovat materiaaleja, joissa vesi voi edetä kapillaarivoiman vaikutuksesta betonihuokosia pitkin kellarin sisäpintaan asti, mikäli ulkopinnassa ei ole asianmukaista vesieristettä, esimerkiksi bitumisivelyä tai -mattoa. Sama ilmiö voi tapahtua myös harkkorakenteessa, jossa sementtilaasti toimii kapillaarireittinä. Kapillaari-ilmiön lisäksi rakenne voi kastua vuotamalla seinässä olevien rakojen kautta. Kosteusvaurioiset kellariseinät ovat yleensä kosteita yläosastaan ja märkiä alaosastaan. Tämä johtuu siitä, että vesi laskeutuu painovoiman vaikutuksesta alaspäin ja törmää seinän perustuksiin.


title: Kosteusvaurio

text: Kosteusvauriota indikoiva mikrobivaurio on yleensä pahempi, jos seinän sisäpinta on peitetty lämmöneristeellä, paneloinnilla tai levytyksellä. Silloin veden haihtumisreitti on suljettu, eikä ilmanvaihto kuivata seinärakennetta. Käytännössä suurin osa seinän läpi tulleesta kosteudesta jää näin rakenteeseen. Kosteaa betoni- tai harkkopintaa vasten oleva puumateriaali tai lämpöeriste on hyvä kasvualusta homeille ja bakteereille. Tällaista kosteusvauriota on vaikea havaita aistinvaraisesti. Sisäpuolelta lämpöeristetty kellarinseinä voi joskus vahingoittua diffuusion seurauksena ulkopuolelta tulevan vesihöyryn vaikutuksesta, kun seinässä on muovikalvo. Näissä tapauksissa on vaikea erottaa toisistaan kapillaari- ja diffuusiokosteusvauriota.


title: Kosteusvaurio

text: Myös pintavedet voivat valua kellariin. Tällöin kysymys on yleensä sade- ja sulamisvesistä, jotka pääsevät kellariin joko vuotamalla rakenteissa olevien rakojen kautta tai siirtymällä kapillaarisesti. Usein molempia tapahtuu samanaikaisesti. Rakojen kohdalla valumisveden kastelema rakenne saattaa olla erittäin märkä. Tyypillisesti seinärakenteiden rakoja löytyy betoniseinistä, maanpinnan tasolla sijaitsevista ikkunanpielistä ja harkkoseinän epätiiviistä saumoista. Yleinen pintaveden aiheuttama kosteusvaurio johtuu siitä, että kellarin ulkopuolella oleva maa viettää sokkelia kohti. Tämä on erittäin ongelmallista, sillä kellariin valuva vesi kastelee rakenteet täysin. Lisäksi betoni ja sementtipohjainen harkko kuivuvat varsin hitaasti: on havaittu, että sateiden ja lumien sulamisen aikaan kastuva rakenne ei välttämättä edes kuivu ennen seuraavaa kastumista. Siksi kellariseinien pinnoilla, varsinkin kastumisalueen läheisyydessä on jatkuvasti mikrobikasvun vaara. Vaikka rakenteissa ei yleensä ole paljoa ravinteita bakteereille ja sienille, mikrobikasvustot ovat usein silminnähtävissä.


title: Kosteusvaurio

text: Useimmissa ennen 1960-lukua rakennetuissa kellariseinissä ei ole lämmöneristettä. 1960-luvun kellareihin rakennettiin usein sokkelihalkaisu yläosaan, mutta maan alapuolisiin osiin ei laitettu lämmöneristettä ainakaan ulkopuolelle. Sokkelihalkaisun puuttuessa kellariseinän yläosa kylmenee talvisin. Jos kellarissa on kosteat olosuhteet, saattaa kellarin yläosan kylmetä alle kastepisteen, jolloin seinänpintaan tiivistyy vettä.


title: Kosteusvaurio

text: Tuulettuva alapohja kosteusvaurioituu yleensä riittämättömän tuuletuksen vuoksi. Tämän lisäksi vaurion syynä saattaa olla puutteellinen salaojitus, kapillaari-ilmiön katkaisevan kerroksen puuttuminen tai alapohjaan vuotava pintavesi. Joskus kosteusvaurioita syntyy tuulettuvaan alapohjaan paikallisesti, kun jokin alue jää tuulettumatta. Tällaisissa kohdissa voi ilman suhteellinen kosteus nousta maasta nousevan kosteuden seurauksena, eikä kosteus pääse poistumaan ilmavirtausten mukana. Paikallinen kosteusvaurio havaitaan todennäköisesti vain ryömimällä alapohjatilaan.


title: Kosteusvaurio

text: Maanvastainen alapohja kostuu yleensä kapillaari-ilmiön vuoksi, jolloin kosteus siirtyy laattamateriaalia pitkin sen yläpinnalle. Jos kapillaarisesti siirtyvä vesi kohtaa laatan yläpinnalla läpipääsemättömän esteen, kuten muovimaton tai muun eristävän materiaalin, kosteus jää laattaan. Kapillaarisen vedennousun taustalla saattaa olla tukkeentunut tai puuttuva salaojitus, jolloin lattialaatan alapuolella oleva sora- tai hiekkakerros vettyy. Jos kapillaarista vedennousua ei estetä, siirtyy kosteus suoraan betonilaattaan. Kosteus saattaa siirtyä myös eristelevyn saumoista. Jos lattian pinnassa on muovimatto, se estää herkästi kosteuden siirtymisen sisäilmaan. Näin lattialaatta muovin alla saattaa säilyä kosteana pitkiä ajanjaksoja, mikä havaitaan pintakosteusmittarilla.


title: Kosteusvaurio

text: Kapillaari-ilmiön lisäksi rakenteet voivat kostua pintavesien vuoksi, jolloin vettä saattaa joutua valesokkelirakenteen taakse seinien alajuoksuihin tai lattian eristetilaan. Näitä vauriotyyppejä ei useinkaan havaita pintakosteusmittarilla, vaan hajun perusteella.


title: Kosteusvaurio

text: 1960-luvun puolivälistä lähtien aina 1990-luvun alkuun saakka oli yleistä rakentaa omakotitaloihin valesokkeli. Vasta sen jälkeen havaittiin rakenteen kosteusriski. Lähes kaikissa valesokkelirakennuksissa on ongelmia. Kun seinän alaosan puurakenteet ovat maanpinnan tasossa tai sen alapuolella, on rakenne aina riskirakenne. Yksi riskeistä on kapillaarinen kosteus ja maaperän kosteus. Seinärakenteen alaosan tuuletus ja kosteuden poistuminen rakenteista ei tapahdu kuten maanpäällisissä rakenteissa. Tutkimusten mukaan noin joka neljännessä omakotitalossa on jonkinasteinen homevaurio, joten homevauriokorjauksia pitää tehdä noin 250 000 talossa. Kustannuksiltaan vakavimmat vauriot ovat yleisesti alapohjassa ja märkätiloissa. Rakennuksissa joudutaan tekemään joko suuria korjauksia tai uusimaan tilojen rakenteita. Vauriot alapohjan rakenteisiin on aiheuttanut virheellisten rakenneratkaisujen aiheuttama vesi tai ylimääräinen kosteus. Asumisterveysliiton tutkimuksessa on selvinnyt, että yli kolmannes perheistä oli kärsinyt homeen aiheuttamista terveysongelmista. Alapohjan mikrobivaurion aiheuttajia on tutkimusten mukaan yhtä usein rivi- ja ketjutaloissa kuin pientaloissa. Virheellisiä rakenteita korjataan tavallisesti muuraamalla valesokkeliin harkko. Pystyrunko katkaistaan, betonisokkelia korotetaan harkoilla ja ulkopuolelle lisätään vesieristys. Harkkomuurausmenetelmässä on useita työvaiheita ja se on suhteellisen kallis toteuttaa. Vuonna 2013 palkittiin Rakennusfysiikkapäivillä Termokenkä-tuote jossa vaurioitunut osa rakenteesta korvataan teräksisillä ja lämpöeristetyillä osilla.


title: Kosteusvaurio

text: Suurin osa yläpohjien kosteusvaurioista johtuu vuodoista, jotka löytyvät piipun tai muun läpiviennin juuresta. Vuotava vesi kastelee yläpohjan eristeet, mutta saattaa pysähtyä höyrynsulkumuoviin. Tällöin sisäkattoon ei tule kosteusjälkiä, joten vaurio on erittäin hankala havaita. Käytännössä vaurio löydetään vain ryömimällä yläpohjan eristetilaan ja tutkimalla eristeitä. Määrätyillä eristetyypeillä kosteus aiheuttaa eristeisiin näkyvän jäljen, mutta muuten joudutaan avaamaan eristeitä. Joskus kosteusjälkiä jää eristeiden yläpuolisiin, näkyviin puurakenteisiin, mikä helpottaa vaurion löytymistä.


title: Kosteusvaurio

text: Myös yläpohjan huono tuulettuvuus aiheuttaa merkittävästi kosteusvaurioita. Usein tuulettuvuus huonontuu jälkikäteen tehtyjen muutostöiden, kuten lisäeristysten yhteydessä. Tällöin tuuletusrakoja usein tukitaan. Katealustan tuuletuksen on havaittu olevan usein puutteellinen ullakkotilaan rakennettujen lisähuoneiden kaltevien sisäkattojen kohdalla.Kattorakenteiden kosteusongelmat saattavat myös yläpohjan puutteellisesta höyrynsulusta, jolloin kosteus etenee sisätiloista kattorakenteisiin.


title: Kosteusvaurio

text: Suomalaisissa rakennuksissa on paljon kosteusvaurioita. Joidenkin arvioiden mukaan peräti puolet pientaloista on vaurioitunut siten, että korjaus tai lisäselvitys vauriosta olisi tarpeen. Haastatteluissa on selvinnyt, että 27 % suomalaisista pientaloasukkaasta on havainnut asunnossaan hometta. Myös kuntien rakennuksissa on havaittu paljon kosteusvaurioita. Erityisesti päiväkodeissa ja urheilurakennuksissa on korjattavaa. Kunnat korjasivat 1996 - 1999 vuosittain viittä prosenttia rakennuskannastaan.


title: Kosteusvaurio

text: Työterveyslaitoksen selvitysten mukaan arviolta yli puolessa suomalaisista rakennuksista eli noin 700 000:ssa olisi todettavissa kosteusvaurion jäljet ja yli 100 000 rakennuksessa hoitamaton kosteusvaurio on johtanut rakenteiden homehtumiseen.


title: Kosteusvaurio

text: Useissa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimushankkeissa on selvitetty suomalaisten asuntojen ja koulurakennusten kosteusvaurioiden yleisyyttä. Tutkimuksissa todetaan, että kosteusvauriot ovat yleisiä kaikentyyppisissä asunnoissa ja kouluissa. Kerros- ja pientaloissa korjausten tai tarkemman tutkimisen tarvetta oli lähes joka toisessa asunnossa. Asuntojen kosteusvaurioista suurin osa on kosteissa tiloissa, ja loput vauriot jakautuvat melko tasaisesti eri tilojen kesken. Koulurakennuksista jopa 75 %:ssa on kosteusvaurioita. Puu- ja kivimateriaalista rakennettujen koulujen välillä ei ole suuria eroavaisuuksia, mutta puurakenteisissa kouluissa on lukumääräisesti hieman enemmän kosteusvaurioita pinta-alaan suhteutettuna. Puukoulujen vauriot ovat vaurioasteeltaan pahempia, mutta pinta-alaltaan pienempiä kuin kivikoulujen vauriot. Koulurakennusten kunto on vähitellen huonontunut johtuen huollon ja kunnostuksen puutteista, joten niihin on päässyt syntymään vakaviakin kosteusvaurioita.


title: Kosteusvaurio

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suoritti vuonna 1993 tutkimuksen "Pientalojen kosteusvauriot - yleisyyden ja korjauskustannusten selvittäminen". Tutkimuksessa selvitettiin muun muassa eri vuosikymmenillä rakennettujen suomalaisten pientalojen kuntoa.


title: Kosteusvaurio

text: Ennen 1960-lukua rakennettuja erillispientaloja oli Suomessa noin 400 000 kappaletta vuonna 1993, joista suurin osa rintamamiestaloja. 1950-luvun talojen yleisimmäksi kosteusvaurioksi on osoittautunut maata vasten rakennetun perusmuurin vuoto, jonka kautta kosteus pääsee kellaritiloihin. Kansanterveyslaitoksen suorittamassa tutkimuksessa tämä vaurio havaittiin joka toisessa tutkitussa talossa. Joka toisessa talossa havaittiin myös vesikattovaurio. Sen todettiin johtuvan yleensä peltikaton naulanreikien vähäisestä vuodosta tai kondenssivedestä, joka tiivistyi peltikattoon pyykinkuivauksen yhteydessä. Joka kolmannesta tutkitusta rakennuksesta löytyi myös putki- ja laitevuotojen aiheuttamia kosteusvaurioita.


title: Kosteusvaurio

text: 1960-luvun pientalojen yleisin kosteusvaurio on vesikatteen vuoto, josta kärsi THL:n tutkimuksen mukaan 38 % tutkituista taloista. Yhtä yleinen ongelma on seinien kosteusvaurio, joka löytyy yleensä kylpyhuoneesta. Putkiston aiheuttamia kosteusvaurioita on 35 %:ssa taloja ja talon alapohjan vaurioita 34 %:ssa tutkituista 60-luvun taloista. Alapohjan vaurion syy on yleensä joko kylpyhuoneen lattiavaurio tai talon ulkopuolisten pintavesien jääminen sokkelin juureen. Ilmanvaihtokanaville kondensoituneesta vedestä aiheutuu kosteusvaurioita noin 12 %:ssa taloista.


title: Kosteusvaurio

text: Tämän vuosikymmenen pientalot ovat tyypillisesti matalalle perustettuja, puurunkoisia taloja, joista monissa on myös valesokkelirakenne. 1970-luvulla alettiin käyttää muovia höyrysulkuna. Yleisin kosteusvaurio on vesikatteen vuoto (jopa 61 %), johtuen tasakatoista ja vuotavista läpivienneistä. Yleinen ongelma on myös kylpyhuoneen seinien kosteusvaurio (28 %), putkivauriot (26 %) sekä alapohjavauriot (22 %). Alapohjavaurion syynä on yleensä kylpyhuoneen lattiavaurio. Ilmanvaihtokanaville kondensoituneesta vedestä on aiheutunut kosteusvaurioita noin 22 %:lle 1970-luvun taloista.


title: Kosteusvaurio

text: 1980-luvun pientalojen yleisin kosteusongelma on seinien kosteusvaurio, joka esiintyy usein kylpyhuoneen seinässä (42 %). Laitevaurioita (25 %), alapohjan kosteusvaurioita (24 %), vesikattovaurioita (21 %) sekä ilmanvaihtokanaville kondensoituneesta vedestä aiheutuneita kosteusvaurioita (24 %) löytyy myös suhteellisen paljon. Vesijohtovaurioita (12 %) löytyy myös.


title: Kosteusvaurio

text: Kosteusvaurioituneen rakennuksen mikrobikasvusto muodostaa usein terveyshaitan, ja kosteusvaurioituneissa rakennuksissa oleskelevilla ihmisillä esiintyy keskimääräistä enemmän terveysongelmia. Kosteusvauriorakennuksiin yhdistettäviä terveyshaittoja on kutsuttu epävirallisella tautinimikkeellä sairaan rakennuksen oireyhtymä (engl. SBS). Sisäilmayhdistys on suosittanut kyseisen termin korvaamista täsmällisemmillä tautinimikkeilla sitä mukaa, kun kosteusvaurion aiheuttamiin terveysongelmiin löytyy selviä rakennukseen ja sen sisäilmaan liittyviä syitä.


title: Kosteusvaurio

text: Kymmenet-, jopa sadattuhannet ihmiset herkistyvät päivittäin rakennuksissa eläville mikrobeille. Suomalainen tutkimusryhmä onnistui osoittamaan vuonna 2017 suoran yhteyden sisäilman heikon laadun ja työntekijöiden oireilun välillä. Ryhmä onnistui samalla kehittämään sisäilman myrkyllisyyttä kuvaavan mittarin, joka perustuu ympäristömyrkyille äärimmäisten herkkien sian siittiöiden käyttöön ilmanlaadun inkikaattorina. Aiemmat tutkimukset olivat epäonnistuneet suoran syy-yhteyden osoittamisessa sen vuoksi, että sopivaa mittaria oli ollut niin vaikea löytää. Oireita aiheuttavia mikrobeja ei kannata mitata koehenkilöistä, koska ne eivät lisäänny pääsääntöisesti ihmisen elimistössä.


title: Kosteusvaurio

text: Kosteusvauriorakennuksissa oleskelevilla ihmisillä on todettu esiintyvän tavanomaista enemmän ärsytysoireita ja epäspesifejä yleisoireita. Erityisesti hengityselinten oireet ovat kosteusvauriorakennuksissa yleisiä. Pitkäaikainen altistus kosteusvauriomikrobeille ja niiden aineenvaihduntatuotteille voi aiheuttaa erilaisia sisäilmasairauksia kuten monikemikaaliyliherkkyyttä.


title: Kosteusvaurio

text: Kosteusvaurioituneissa rakennuksissa altistuneilla on kuvattu monenlaisia oireita, joista yleisimpiä ovat silmien ja limakalvojen ärsytysoireet; nuha, kurkkukipu, äänen käheys, pitkittynyt yskä ja lisääntynyt limaneritys. Tyypillisiä oireita ovat myös allergioiden puhkeamiset tai pahenemiset, sillä useat homeet ovat tunnettuja allergeenien tuottajia.


title: Kosteusvaurio

text: Varsinaisten oireiden lisäksi kosteusvauriorakennuksissa asuvilla tai työskentelevillä ihmisillä on todettu myös ylisairastavuutta muun muassa seuraavien suhteen: astma, niveltulehdus (artriitti) ja sydän- ja verisuonitaudit.


title: Kosteusvaurio

text: "Trichoderma longibrachiatum" on yleinen kosteusvaurioihin liitetty homesieni. Se tuottaa pieniä peptidejä, jotka imeytyvät elimistön kudoksiin ja soluihin tuottaen kaliumia ja natriumia läpäiseviä nanokanavia. Nanokanava voi oikosulkea eliöiden omia elintärkeitä natriumia tai kaliumia kuljettavia ionikanavia, jotka säätelevät esimerkiksi sydän-, hengityselin- ja hermosolujen toimintaa ohjaavia viestintäjärjestelmiä.


title: Kosteusvaurio

text: Suomessa työsuojelupiiri valvoo työpaikan olosuhteita, ja se voi olla tehokkain tapa pakottaa työnantajaa, useissa tapauksissa kuntaa korjaamaan kiinteistö tai osoittamaan korvaavat homeettomat tilat. Käytännössä syy hometerveyskeskuksen, homesairaalan tai homekoulun korjaamiseen on työsuojelullinen, esimerkiksi opettajien tai terveydenhoitoalan ammattihenkilöiden työsuojeluun liittyvä, koska potilasturvallisuuden tai koululaisten terveyden perustein asian ajaminen on vaikeampaa.


title: Taipaleen taistelu

text: Taipaleenjoella Karjalankannaksella Viipurin läänin Metsäpirtin pitäjässä käytiin talvisodan (30.11.1939–13.3.1940) ratkaisevia taisteluita joulukuusta 1939 helmikuuhun 1940 ja myös jatkosodan (25.6.1941–19.9.1944) taisteluita kesällä 1944.


title: Taipaleen taistelu

text: Talvisodassa suojajoukkotaisteluiden tuloksena Suomen pääpuolustusasema Kannaksella muodostui 6. joulukuuta 1939 mennessä Taipaleenjoelle. Rintamavastuu alueella kuului kolmannen armeijakunnan 10. divisioonalle. Suomen joukot kykenivät pitämään rintaman Taipaleenjoessa koko talvisodan loppuun asti.


title: Taipaleen taistelu

text: Taipaleella sijaitsi osa Mannerheim-linjaa ja myös osa Viipurin–Kuparsaaren–Taipaleen eli VKT-linjaa. Linja seurasi Vuoksen lasku-uoman muodostavaa Suvannonjärveä ja siitä Laatokkaan laskevaa Taipaleenjokea. Suvanto ja juoksullaan mutkan tekevä Taipaleenjoki muodostavat väliinsä etelään työntyvän Koukkuniemen. Niemi oli alueen puolustuksen kannalta ongelmallinen, koska sen alue oli tasaista ja suojatonta. Toisaalta, jos puolustus olisi järjestetty niemen juureen, olisi venäläisille jouduttu antamaan monta kilometriä maata ilmaiseksi.


title: Taipaleen taistelu

text: Merkittävimmät taistelupaikat olivat Taipaleenjoen pohjoisrannalla olevat Terenttilä ja Kirvesmäki.


title: Ars Nova

text: Ars Nova on Savonlinnassa 1967 perustettu taideyhdistys.


title: Ars Nova

text: Ars Novassa on 67 harrastajataiteilijaa tai ammattilaista. Jäsenet ovat nykyisiä tai entisiä savonlinnalaisia. Yhdistys järjestää vuosinäyttelyitä ja kursseja jäsenistölle. Puheenjohtajana toimii Taru Innanen.


title: Mikrobivaurio

text: Mikrobivauriolla tarkoitetaan rakennuksen sisäpinnan aluetta tai rakenteen osaa, jossa voidaan havaita tavanomaisesta poikkeavaa mikrobikasvustoa. Mikrobivaurion esiintyminen todennetaan aistihavainnoinnin tai mikrobiologisten analyysien avulla. Mikrobivaurio voi sisältää home-, hiiva- ja lahosieniä sekä leviä, bakteereita ja ameeboja. Mikrobikasvuston saattaa havaita toisinaan värimuutoksina materiaalin pinnalla, mutta osa kasvustosta on näkymätöntä ihmissilmälle.


title: Mikrobivaurio

text: Mikrobivaurioita arvioidaan olevan noin joka neljännessä pientalossa.


title: Mikrobivaurio

text: Mikrobivaurio voidaan tunnistaa useilla menetelmillä. Eräs nopeimmista menetelmistä on aistinvarainen havainnointi, mutta se ei paljasta kaikkia mikrobivaurioita. Aistinvaraisesti voidaan havaita esimerkiksi silminnähtävä mikrobikasvusto ja huonolaatuinen sisäilma. Kasvuston seurauksena pintamateriaalin väri saattaa muuttua tai pinnalle voi kasvaa puuterimaista, pölymäistä tai pistemäistä kasvustoa. Varma merkki pitkälle edenneestä kosteusvauriosta on tunkkainen, maakellarin hajua muistuttava haju. Haju johtuu mikrobien kasvusta ja aineenvaihdunnasta, jota esimerkiksi sisätilojen kosteusolosuhteet säätelevät. On tavallista, että hajua aistitaan rakennuksessa vain ajoittain, koska haisevia aineenvaihduntatuotteita ei välttämättä muodostu jatkuvasti. Lisäksi rakennuksen ilmanvaihdon toiminnasta aiheutuvat paineenvaihtelut ja ulkoiset tekijät, kuten säätila, voivat vaikuttaa hajun esiintymiseen.


title: Mikrobivaurio

text: Pitkälle edenneen mikrobivaurion tunnistaa usein sen aiheuttamista terveysongelmista, jotka aiheutuvat hengitysilmassa leijuvista mikrobien aineenvaihduntatuotteista ja itiöistä.


title: Mikrobivaurio

text:
Mikrobivaurioituneessa rakennuksessa oleskelevilla henkilöillä esiintyy usein silmien, ihon ja hengitysteiden limakalvojen ärsytysoireita. Rakennuksen käyttäjillä voi esiintyä myös yleisoireita, kuten kuumeilua, väsymystä ja pahoinvointia. Mikrobivaurioille altistuminen voi aiheuttaa myös hengitystie- ja allergiasairauksia sekä keskittymiskyvyn ja muistin heikentymistä. Osan kosteusvauriomikrobeista on todettu olevan myrkyntuottokykyisiä eli toksisia. Ihmisten
vastustuskyvyssä mikrobien aiheuttamia terveyshaittoja vastaan vaikuttaa kuitenkin olevan paljon
eroja.


title: Radeon HD 5000 -sarja

text: Radeon HD 5000 -sarja on AMD:n grafiikkasuoritin sarja. Sarjan suorittimet käyttävät TeraScale 2 mikroarkkitehtuuria ja "Evergreen" koodinimellä valmistettuja suorittimia.


title: Radeon HD 5000 -sarja

text: Sarjassa on ensimmäisen sukupolven DX11 yhteensopivat näytönohjaimet. Mallisarjan huippunäytönohjaimista käytetään koodinimeä Cypress. R800-näytönohjain on edellisen sukupolven huippunäytönohjaimen tapaan kaksiytimellinen näytönohjain, joka on asennettu yhdelle piirille. Yksipiirinen näytönohjain on RV870. R800 perustuu arkkitehtuurisesti R600 piiriin, sisältäen pienimuotoisia parannuksia edellisestä sukupolvesta. 5000 sarjan näytönohjaimet valmistetaan 40 nanometrin valmistusprosessilla. HD5870 näytönohjaimessa on 1600 Stream suoritinta jotka on jaettu 32 ROPSiksi. Tekstuuriyksiköitä näytönohjaimessa on 80. Halvemmassa HD5850 näytönohjaimessa Stream prosessoreita on 1440 jotka on jaettu 32 ROPSiksi tekstuuriyksiköiden määrän ollessa 72. Molemmissa näytönohjaimissa on 256-bittinen muistiväylä. R800 on DirectX 11 -yhteensopiva. Radeon 5000 -sarjan ensimmäiset näytönohjaimet HD5850 ja HD5870 näytönohjaimet julkaistiin 23.9.2009 Näytönohjaimessa on 1024 MB GDDR5-muistia.


title: Radeon HD 5000 -sarja

text: 5870 näytönohjain sisältää 200 itsenäistä suoritinta (SIMD-prosessoria) jotka vaativat rakenteensa vuoksi rinnakkaisuutta ajettavalta ohjelmakoodilta. R800 piirisarjan näytönohjaimet käyttävät SIMD:n ALU:ja laskentaansa. 5870 näytönohjaimessa lasketaan rinnakkain 3200 pikseliä (johtuen siitä että pikseliä kohden tarvitaan huomattavasti rinnakkaislaskentaa). Itse stream suorittimet eivät ole täydellsiiä laskentayksiköitä, vain SIMD prosessorien laskentayksiköitä.


title: Radeon HD 5000 -sarja

text: Juniper on Radeon 5770 ja 5750 näytönohjainten koodinimi. Näytönohjaimet julkaistiin 13. lokakuuta 2009. 5770 Näytönohjaimessa on 800 Stream prosessoria. Tekstuuriyksikköjä näytönohjaimessa on 40 ja SIMD yksikköjä näytönohjaimessa on 10. Muistiväylä on 128-bittinen. Grafiikkapiirissä on 1,04 miljardia transistoria.


title: Radeon HD 5000 -sarja

text: 5750 näytönohjaimessa Stream prosessoreita on 720. Tekstuuriyksiköitä on 36 kpl.


title: Radeon HD 5000 -sarja

text: Redwood on Radeon 5670 näytönohjaimen koodinimi. Näytönohjain julkaistiin 14. tammikuuta 2010. Näytönohjaimet valmistetaan 40 nm prosessilla. Grafiikkapiirissä on 627 milj. transistoria. Stream prosessoreita näytönohjaimessa on 400 ja tekstuuriyksiköitä 20. Rasterointioperaatioita näytönohjain kykenee suorittamaan kahdeksan kappaletta yhden kellojakson aikana. SIMD yksiköitä 5670 näytönohjaimessa on 5 kpl ja näytönohjaimen muistiohjain on 128-bittinen.


title: Tatjana Rjabkina

text: Tatjana Rjabkina (; o.s. Pereljaeva ; s. 3. toukokuuta 1980) on venäläinen suunnistaja ja MM-mitalisti. Hän edustaa ruotsalaista SoIK Hellasia.


title: Tatjana Rjabkina

text: Nuorten MM-kilpailuissa vuosina 1996–2000 Rjabkina voitti kaiken kaikkiaan kahdeksan mitalia, joista neljä oli kultaista. Aikuisten MM-kilpailuissa Rjabkina voitti Västeråsissa 2004 hopeaa keskimatkalta. Kaksi vuotta myöhemmin Århusissa hän voitti pronssia keskimatkalta. Olomoucin MM-kilpailuissa 2008 hän voitti viestihopeaa joukkuetovereinaan Galina Vinogradova ja Julija Novikova. Neljännen aikuisten MM-mitalinsa hän saavutti Lausannessa 2012 sijoittumalla keskimatkalla pronssille. EM-kilpailuista Rjabkina on voittanut yhden kullan, kolme hopeaa ja neljä pronssia.


title: Tatjana Rjabkina

text: Suunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailussa Rjabkina sijoittui toiseksi vuonna 2004 ja kolmanneksi vuonna 2012. Hän on voittanut kaksi maailmancupin osakilpailua, O-Ringenillä 2007 ja Suomessa 2013, molemmat keskimatkalta. Hän voitti Tiomilan vuonna 2007 SoIK Hellasin joukkueessa. Venlojen viestissä hän voitti hopeaa vuonna 2004.


title: Ilitoni

text: Ilitoni () on yksivärinen, silkkinen, pellavainen tai puuvillainen liina, jota käytetään ortodoksisessa kirkkorakennuksessa. Ilitoni kääritään kolmeen osaan taitellun antiminssin ympärille, silloin kun antiminssia ei käytetä, ja tämä käärö jätetään alttaripöydälle odottamaan seuraavaa käyttökertaa. Symbolisesti ilitonin sanotaan kuvaavan liinaa, jolla Jeesuksen pää peitettiin häntä haudattaessa. Toisaalta sen sanotaan kuvaavan Jeeuksen kapaloita tai käärinliinoja eli syntymää ja kuolemaa.


title: Georgios

text: Georgios tai Geórgios () on kreikkalaisperäinen miehen etunimi, joka kreikan kielessä tarkoittaa maanviljelijää. Nimen alkuosana on sama kreikan "maata" tarkoittava sana "ge" (γη), joka esiintyy myös esimerkiksi sanoissa geologia ja geometria; loppuosa taas on "työtä" tarkoittava sana "ergon" (εργον).


title: Georgios

text: Kuuluisa varhaiskristillinen pyhimys Georgios Voittaja, josta Suomessa tunnetaan yleisesti nimellä Pyhä Yrjö tai Pyhä Yrjänä, on tehnyt nimen laajalti suosituksi. Siitä esiintyy eri maissa ja kielissä useita muunnoksia. Monet niistä ovat ainakin kirjoitusasultaan lähellä nimen latinalaistettua muotoa "Georgius", mutta saattavat poiketa siitä ääntämykseltään paljonkin. Sellaisia ovat esimerkiksi englannin "George" (lausutaan /džoodž/, ranskan "Georges" (lausutaan /žorž/, italian "Giorgio" (lausutaan /džoodžo/ sekä saksan ja ruotsin "Georg", joka saksaksi lausutaan melkein kirjoitusasun mukaisesti mutta ruotsiksi /jori/. Näiden ohella esiintyy saksassa myös muunnelma Jürgen ja ruotsissa Göran.


title: Georgios

text: Suomessa nimen vanhastaan tunnetuimmat muunnelmat ovat Yrjö ja Jyrki. Näistä Yrjö on länsi-, Jyrki itäsuomalaista alkuperää. Itä-Suomessa nimeä Jyrki ovat käyttäneet varsinkin ortodoksit. Nimeä Yrjö käytetään suomen kielessä vakiintuneesti myös englannin George- ja kreikan Georgios -nimisistä hallitsijoista. Muita nimen suomalaisia muunnelmia ovat Yrjänä, Jyri ja Jori. Kaikkien näiden nimipäivät ovat Pyhän Yrjön muistopäivänä 23. huhtikuuta.


title: Kosteusvaurioindikaattorit

text: Kosteusvaurioindikaattori viittaa mikrobikasvustoihin, joita tavataan yleisesti rakennusten kosteus- ja homevaurioiden yhteydessä. Kosteusvaurioihin on liitetty muun muassa seuraavia mikrobisukuja:


title: Kosteusvaurioindikaattorit

text: Actinobacteria; Acremonium; Aspergillus; Chaetomium; Fusarium; Stachybotrys; Trichoderma. Kaikissa näissä mikrobisuvuissa tiedetään myös esiintyvän myrkyntuottokykyisiä kantoja. Kantojen myrkyllisyyttä tutkitaan esimerkiksi sian siittiötestien avulla.


title: Kosteusvaurioindikaattorit

text: "Streptomyces griseus" on yleinen kosteusvaurioiden yhteydessä tavattu aktinobakteeri, joka kykenee tuottamaan valinomysiiniä. Kosteusvauriorakennuksista eristetty ja laboratorio-oloissa kasvatettu kanta on osoittautunut erittäin solumyrkylliseksi. Valinomysiinin solumyrkyllisyys perustuu solujen mitokondrioiden tuhoamiseen.


title: Kosteusvaurioindikaattorit

text: "Bacillus cereus" tuottaa kereulidia, joka muistuttaa rakenteeltaan ja vaikutuksiltaan valinomysiiniä. Tämän bakteerin tuottama myrkkyaine tunnetaan myös ruokamyrkytysten yhteydestä ympäri maailman.


title: Kosteusvaurioindikaattorit

text: "Stachybotrys chartarum" on maailman tutkituimpia sisätilahomeita. Se tuottaa useita toksiineja.


title: Kosteusvaurioindikaattorit

text: Bacillus amyloliquefaciens tuottaa amylosiinia, erittäin toksista solumyrkkyä.


title: Kosteusvaurioindikaattorit

text: "Trichoderma longibrachiatum" on yleinen kosteusvaurioihin liitetty homesieni. Se tuottaa pieniä peptidejä, jotka imeytyvät elimistön kudoksiin ja soluihin, tuottaen kaliumia ja natriumia läpäiseviä nanokanavia. Nanokanava voi oikosulkea eliöiden omia elintärkeitä natriumia tai kaliumia kuljettavia ionikanavia, jotka säätelevät esimerkiksi sydän-, hengityselin- ja hermosolujen toimintaa ohjaavia viestintäjärjestelmiä.


title: Ratinan silta

text: Ratinan silta on 1959 valmistunut Tampereella sijaitseva betonirakenteinen holvikaarisilta, joka ylittää Tammerkosken Ratinanniemen kohdalla. Sillan kautta kulkee nelikaistainen Viinikan liikenneympyrästä Hämeenpuiston eteläpäähän kulkeva Tampereen valtatie.


title: Ratinan silta

text: Sillan pituus on 152 metriä, josta 50 metriä tulee siltakaaren osalle. Siltaan liittyy Nalkalan puolella 61,8 metriä pitkä kuusiaukkoinen maasilta ja Ratinanniemen puolella 40,4 metriä pitkä neliaukkoinen maasilta. Sillan leveys on 30 metriä, josta ajokaistoille on varattu 21 metriä ja kevyen liikenteen väylille 8,5 metriä. Siltakaari on 10 metrin korkeudessa vedenpinnasta.


title: Ratinan silta

text: Ratinan sillan suunnitteli professori Herman Ossian Hannelius, ja sen rakentamisesta vastasi Tampereen kaupungin rakennustoimiston insinööriosasto. Sillan rakennustyöt alkoivat marraskuussa 1953, ja ne kestivät perustustöiden osalta vuoteen 1957 saakka. Perustustyöt olivat pysähdyksissä puolentoista vuoden ajan heinäkuun alusta 1954 vuoden 1955 loppuun. Maanpäälliset sillan osat rakennetiin 1957−1959, ja silta avattiin liikenteelle 19. marraskuuta 1959.


title: Ratinan silta

text: Alun perin Ratinan sillan ja Tampereen valtatien oli määrä olla osa Pyynikinharjun läpi tunnelissa kulkevaksi suunniteltua moottoritietä, mutta tämä suunnitelma jäi lopulta toteuttamatta sen synnyttämän vastustuksen vuoksi.


title: Valinomysiini

text: Valinomysiini on "Streptomyces"-suvun maaperäbakteerien tuottama antibiootti, joka on osoittautunut erittäin myrkylliseksi muun muassa nisäkässoluille.


title: Valinomysiini

text: Valinomysiini on kemialliselta rakenteeltaan dodekadepsipeptidi. Molekyylirungon muodostaa kaksitoista aminohappo- ja esteriyksikköä, jotka ovat liittyneet toisiinsa rengasmaiseksi makrosykliksi. Valinomysiini on huoneenlämmössä kiinteä, valkoinen yhdiste. Rakenteen sisältämien isopropyyli- ja metyyliryhmien vuoksi valinomysiini liukenee erityisen hyvin poolittomiin liuottimiin. Lisäksi se liukenee muun muassa etanoliin, eetteriin, kloroformiin, etikkahappoon ja dimetyylisulfoksidiin.


title: Valinomysiini

text: Molekyylin runkorakenteessa on 12 karbonyyliryhmää, jotka voivat yhdessä sitoa kationeja. Valinomysiini muodostaa kompleksin erityisen herkästi kaliumkationin kanssa, muttei sido juurikaan natriumioneja. Muun muassa tämä ominaisuus tekee yhdisteestä merkittävän bioaktiivisen aineen. Valinomysiini muodostaa komplekseja useiden mono- ja divalenttisten kationien kanssa. Vahva kompleksinmuodostus on todennettu muun muassa K- ja Cs-kationien kanssa, heikkoja sidoksia muodostuu esimerkiksi Li-, Na-, ja ammoniumionin kanssa.


title: Valinomysiini

text: Valinomysiinimolekyylillä on verrattain yksinkertainen rakenne, mutta kompleksoitumaton molekyyli saa liuotinympäristöstä riippuen lukuisia erilaisia konformaatioita. Relaksaatioaika eri konformaatioiden välillä on lyhyt, välillä 1-10 nanosekuntia. Ei-polaarisissa liuoksissa sekä kiteytyneessä muodossa alkalimetalli-ionikompleksi saa usein pallomaisen rakenteen. Vesiliuoksessa kaliumionikelaatti on erittäin epästabiili. Tietokonesimulaatioiden mukaan kompleksin purkautumiseen kuluu aikaa vain 20-30 pikosekuntia.


title: Valinomysiini

text: Poolittomassa ympäristössä valinomysiinimolekyyli laskostuu usein pallomaiseen muotoon. Pallon keskelle muodostuu hydrofiilinen onkalo, jonka vesihakuisuus johtuu karbonyyliryhmistä (12 kpl) ja eetterisidoksellisista happiatomeista (6 kpl). Molekyylin ulkopinta taas on erittäin hydrofobinen eli vettä hylkivä johtuen hydrofobisista sivuketjuista. Laskostuneen molekyylin hydrofiilinen osa voi sisältää esimerkiksi vesimolekyylejä, joiden määrä ratkaisee kompleksin muodon. Kompleksin muoto vaihtelee pallomaisesta ellipsimäiseen. Vesipitoisemmassa ympäristössä valinomysiini muodostaa tynnyrinmuotoisen dimeerin, jonka keskelle mahtuu vähintään 24 vesimolekyyliä. Dimeerit taas muodostavat biologisia membraaneja muistuttavan kerrostuman.


title: Valinomysiini

text: Koska valinomysiini reagoi erittäin herkästi kaliumionien kanssa, kemikaalia käytetään selektiivisissä ionidetektoreissa. Eräs sovelluskohde on veren kaliumpitoisuuden määritys, joka voidaan suorittaa detektorilla reaaliaikaisesti.


title: Valinomysiini

text: Kompleksoitumaton valinomysiinimolekyyli on erittäin pinta-aktiivinen aine, joka konsentroituu biologisten kalvojen rajapinnoille sekä ilman ja veden rajapinnoille. Tällöin molekyylin konformaatio vaihtelee puoliavoimesta renkaasta avoimeen rengasmuotoon.


title: Valinomysiini

text: Molekyyli toimii ionoforina, joka kuljettaa alkalimetalli-ioneja biologisten kalvojen läpi. Prosessi alkaa kelatoitumisella metalli-ionin kanssa, minkä yhteydessä molekyylin muoto muuttuu puoliavoimesta renkaasta rasvaliukoiseksi palloksi, jonka sisässä sijaitsee metalli-ioni eli tapahtuu kompleksoituminen. Tämän jälkeen valinomysiinikompleksi uppoaa biologiseen kalvoon. Kompleksi ajautuu kalvon toiselle puolelle diffuuttisesti tai elektroforeettisesti. Jos kompleksi kohtaa kalvon toisella puolella vesipitoisen ympäristön, se avautuu ja luovuttaa metalli-ionin pois. Edellä kuvattu prosessi muuttaa voimakkaasti ionien konsentraatiogradientteja solukalvon molemmin puolin.


title: Valinomysiini

text: Yhdiste on erittäin rasvaliukoinen, spesifinen mitokondriomyrkky sekä neurotoksiini. Se imeytyy passiivisesti solujen sytoplasmaa ympäröivän kelmun läpi mitokondrioihin. Tämän jälkeen se asettuu mitokondrion sisäkalvoon kuljettaen kaliumioneja sen läpi. Valinomysiini voi asettua myös solukalvolle, ja tällä tavoin altistaa solun ulkoiselle kaliumionipitoisuudelle.


title: Valinomysiini

text: Valinomysiinin on havaittu tuhoavan ihmiselimistössä olevia luontaisia tappajasoluja sekä muita lymfosyyttejä. Lisäksi valinomysiinin on havaittu aiheuttavan apoptoosia dendriittisoluissa ja silmälinssiepiteelissä. Toksiinin tiedetään vaikuttavan myös beta-adrenergisen hermotuksen toimintaan. Valinomysiinin solutoksisuutta on mitattu solutoksikologisin kokein, muun muassa sian siittiötestien avulla. Valinomysiini muistuttaa sekä rakenteeltaan että solutoksisilta ominaisuuksiltaan kereulidia.


title: Valinomysiini

text: Valinomysiinia tuottavat ainakin bakteerit "Streptomyces fulvissimus", "Streptomyces tsusimaensis" ja "Streptomyces griseus". Näistä "S. griseus" on tunnettu kosteusvauriorakenteissa elävä aktinobakteeri.


title: Valinomysiini

text: 1998 tehdyssä Suomalaistutkimuksessa valinomysiinintuottajia on löydetty muun muassa kosteusvaurioituneista kouluista ja päiväkodeista. Toksiinia tuottavia mikrobeja on eristetty sekä rakennusmateriaaleista, pinnoille laskeutuneesta huonepölystä että suoraan sisäilmasta. Arvellaan, että toksiinia saattaa kertyä sisätiloihin pitkäaikaisen kosteusvaurion seurauksena, jos valinomysiinin tuottajamikrobi on läsnä.


title: Wayfinder

text: Wayfinder Systems AB oli ruotsalainen mobiilin paikannuksen karttaselaimia, komponentteja ja palveluita toteuttava yritys. Se jatkoi vuonna 2009 Vodafone-konsernin osana, mutta maaliskuussa 2010 Vodafone vetäytyi maksullisen paikantamisen markkinalta, jota on nakertanut mm. Nokian tarjoama ilmainen paikannus.


title: Wayfinder

text: Wayfinderillä oli vuoden 2007 lopussa 97 työntekijää Ruotsissa, Suomessa (Navicore), Romaniassa ja Ranskassa. Yhtiön osakkeita on ruotsalaisessa NGM Equity-listalla. Vuonna 2007 yhtiön liikevaihto oli 112 miljoonaa Ruotsin kruunua ja sen tappio oli 50 miljoonaa kruunua.


title: Wayfinder

text: Vuoden 2008 lopussa Vodafone osti Wayfinderin, joka hieman aiemmin osti suomalaisen Navicoren.


title: Papandréou

text: Papandréou () on kreikkalainen suku, johon on kuulunut useita merkittäviä poliitikkoja:


title: Aktinobakteerit

text: Aktinobakteerit eli aktinomykeetit ovat eräs bakteerien luokka. Niiden vanhentunut nimitys on sädesienet.


title: Aktinobakteerit

text: Suurin osa lääketieteellisesti tai teollisesti merkittävistä aktinobakteereista kuuluu "Actinomycetales" -luokkaan. Tällaisia aktinobakteereita ovat muun muassa seuraavat:


title: Aktinobakteerit

text: Aktinobakteerien esiintymistä ihmisten käytössä olevissa rakennuksissa pidetään merkkinä epätavallisesta mikrobilähteestä rakennuksessa.


title: Jim Lauderdale

text: Jim Lauderdale (s. 11. huhtikuuta 1957 Statesville, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen country- ja bluegrass-laulaja ja -lauluntekijä.


title: Jim Lauderdale

text: Lauderdalen albumit "Lost in the Lonesome Pines" (2002) "The Bluegrass Diaries" (2007) on palkittu parhaan bluegrass-albumin Grammyllä.


title: SiRF

text:
SiRF Technology Holdings, Inc. on yhdysvaltalainen satelliittipaikannuksen piirejä valmistava yhtiö. Yhtiö on mukana NASDAQ-indeksissä.
Yhtiö perustettiin vuonna 1995 ja sen pääkonttori on San Joséssa, Kaliforniassa. Vuonna 2007 sen liikevaihto oli 330 miljoonaa dollaria, josta kolmannes oli voittoa. Sen johtajat ovat Diosdado P. Banatao ja Kanwar Chadha.


title: SiRF

text: Helmikuussa 2009 englantilainen CSR ilmoitti ostavansa SiRFin 136 miljoonalla dollarilla. .


title: Este (ratsastus)

text: Esteet ovat erilaisista keinotekoisista ja luonnonmateriaaleista koottuja rakennelmia, joiden yli hevosen on tarkoitus hypätä esimerkiksi esteratsastuksessa ("rataesteet") sekä kenttäkilpailun maastoesteosuudella ("maastoesteet"). Esteiden vaikeus riippuu paitsi niiden mittasuhteista myös ulkonäöstä, joka voi olla hevosen näkökulmasta selkeä tai jossakin määrin hämäävä, sekä siitä millä tavoin ratsukko joutuu tai pääsee estettä lähestymään. Rata- ja maastoesteet poikkeavat toisistaan perusrakenteeltaan, joka on rataesteillä helposti osiin hajoava ja maastoesteillä jykevän kiinteä. Perustyypiltään tietyt rata- ja maastoesteet kuitenkin muistuttavat toisiaan, ja niin kutsutuilla derbyradoilla näkee maastoesteen tyyppisiä esteitä myös rataesteratsastuksessa.


title: Este (ratsastus)

text: Sekä rata- että maastoesteet rajataan tavallisesti sivuilta itse estettä korkeammilla "johteilla", jotka auttavat hevosta hahmottamaan esteen. Selkeä "maaraja", jonka voi tarvittaessa merkitä esimerkiksi esteen etureunalle maahan asetetulla puomilla, puolestaan auttaa hevosta arvioimaan esteen korkeuden. Kokeneille estehevosille tarkoitetuilla haastavilla esteillä maaraja ei välttämättä ole selvästi näkyvissä. Varsinkin esteharjoituksissa sekä helpoissa ja nuorille hevosille tarkoitetuissa kilpailuissa saatetaan esteen eteen myös asettaa "ponnistuspuomi" auttamaan hevosta löytämään oikea ponnistuspaikka hyppyyn. Joko liian etäältä tai liian läheltä estettä tapahtuva ponnistus aiheuttaa helposti hevosen jalkojen osumisen esteeseen.