title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Heikki pohtii pitäisikö hänen lähteä rautatieasemalle vai Hupisaarille päin. Hän valitsee väärän vaihtoehdon ja saapuu aseman alikäytävälle. Hän muistelee miten pojat olivat siellä tarjonneet saattoapua naisille. Hän kysyy ohikulkevalta mieheltä tietä Kauppahotellille, jonka nimen mies vääntää muotoon Kuppahotelli.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Heikki muistelee miten äiti on neuvonut käyttäytymään työnhaussa Huttusen puheilla. Tämä oli kuitenkin lähettänyt pojan kotiin kasvamaan. Samaten hän arvioi aikaisempia kokemuksiaan näyttelemisestä: alaluokilla satunäytelmiä, tonttuleikkejä ja työväentalon näytelmäpiirissäkin. Osuuskaupan juhlassa itse Yrjö Kallinen on kehunut pojan artikulointia. Heikki aikoo tehdä Niskaseen hyvän vaikutuksen muun muassa kertomalla, että on aina tilaisuuden tullen ollut katsomassa Oulun Työväennäyttämön esityksiä.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Heikin saapuessa Kauppahotelliin sihteeri kertoo, että Niskasen sijasta paikalla on nyt tämän assistentti ja tuottajan edustaja on tulossa. Sihteeri soittaa assistentille uudesta hakijasta, jota kuvailee tavallisen näköiseksi, ristiveriseksi ja harjastukkaiseksi. Heikki ohjataan odottamaan kahden muun pojan luo. Toinen näistä on Osmo ja toinen, jonka nimi on kuulemma Vesa tai Vesku, on uppoutunut Pojat-kirjan lukemiseen. Heikki kertoo Osmolle hakevansa Jaken roolia, kun tällä ei ole helppoa niin kuin ei Heikillä itselläänkään. Osmonkin äiti on yksinhuoltaja ja sairaalassa siivoojana.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Heikki miettii miten lähipiiri reagoi kun tieto hänen elokuvaroolistaan tulee ilmi. Äiti saa olla kerrankin ylpeä pojastaan.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Sihteeri kehottaa Osmoa menemään huoneeseen 22 assistentin puheille. Poikien mielestä nainen on kuin vankileirin vartija.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Heikki miettii taas Raition Saimin sanomisia Heikin isästä, jota on verrattu Tauno Paloon ja jonka piirteitä Heikkikin on kuulemma perinyt.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Palattuaan Osmo kertoo, että haastattelija oli vinoillut hänen olevan uusi Chaplin, eikä hän ollut saanut osaa. Toisen pojan mennessä koettamaan onneaan Heikki miettii, että tämä on kuin ilmetty Jake. Heikki lukee kirjasta luonnehdintaa Jakesta, jota Urkki haukkuu Hoikan akan pojaksi. Jake suuttuu tästä ja muistuttaa esittävänsä poikien teatterissa Rommelin osaa.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Käytyään silmälääkärissä Kake tulee myös omien sanojensa mukaan vilkaisemaan hotellia, kun ei ole sellaisessa ennen käynyt. Heikki puolestaan keksii tarinan, että hän on muka tullut tapaamaan sukulaistaan. Kumpikaan ei tohdi tunnustaa tulleensa hakemaan elokuvaosaa, joten pojat päättävät lähteä Valion baariin. Samalla Vesku lähtee iloisen näköisenä haastattelusta.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Kotona äiti toruu Heikkiä hukkareissusta kun kengätkin jäivät ostamatta. Heikki sanoo, ettei muka löytänyt sopivia ja on saanut päänsärynkin bussin vuotavan pakoputken takia. Äiti sanoo, että Heikin pitäisi taas mennä aamulla Huttusen puheille työpaikan toivossa. Nukahdettuaan Heikki näkee pahaa unta elokuvanteosta, missä saksalainen sotilasosasto laulaa Erikaa ja ohjaaja Niskanen antaa tiukkoja ohjeita. Heikki luopuu unessa elokuvahaaveistaan.


title: Ohjaaja Niskasen puheilla

text: Äiti herättelee ja lupaa laittaa iltateetä. Hän kertoo myös että Niemelän Kyllikki on pyykkinarujen välissä kertonut Eilan kehuneen Heikkiä tavallista fiksummaksi pojaksi.


title: Harri Nikkonen

text: Harri Nikkonen opiskeli Sibelius-Akatemiassa 1954–1960 ensin kirkkomusiikkia ja siirtyi sittemmin Oiva Soinin oopperaluokalle. Hän debytoi Menottin "Maria Golovinissa" Donatona, minkä jälkeen hän sai kiinnityksen Suomen Kansallisoopperan solistikuntaan vuonna 1960. Nikkonen teki 1960- ja 1970-luvuilla Kansallisoopperassa suuria baritonirooleja, kuten "Aidan" Amonasron, Rigoleton, "Pajatson" Tonion, "Pohjalaisten" Jussin, "Otellon" Jagon, Wozzeckin, Falstaffin, "Don Giovannin" Leporellon, "Tuntemattoman sotilaan" Rokan ja "Sevillan parturin" Bartolon. Muhevaäänistä Nikkosta pidettiin erityisesti taitavana karakteriroolien ja koomisten osien tulkkina.


title: Harri Nikkonen

text: Nikkosella oli myös elokuva- ja televisiorooleja muiden muassa Anssi Mänttärin elokuvissa "Kuningas lähtee Ranskaan" (1982), "Mestari" (1992), "Näkemiin, hyvästi" (1986) ja "Ylösnousemus" (1985), tv-elokuvissa "Taksikuski" (1969) ja "Pirunpolska" (1980) sekä tv-sarjassa "Ulosmittaajat" (1982).


title: Harri Nikkonen

text: Harri Nikkonen vieraili muun muassa Moskovassa, Tallinnassa, Bergenissä, Oslossa, Tukholmassa, Berliinissä, Lontoossa, New Yorkissa ja Budapestissä. Hän jäi eläkkeelle Suomen Kansallisoopperasta vuonna 1987.


title: Vaasa Saints

text: Vaasa Saints on vaasalainen ultimaten erikoisseura. Seura on pelannut lähes yhtäjakoisesti Suomen Liitokiekkoliiton ylimmällä sarjatasolla seuran perustamisesta lähtien. Seuran juniorit ovat hallitsevia Suomen mestareita sekä ulko- että sisäsarjassa. Miesten joukkue on noussut viime vuosina kohti Suomen huippua ja on vakiinnuttanut paikkansa SM-sarjan keskitason joukkueena. Naisten joukkue on kulkenut vuosien saatossa hissiliikettä ja on vuorovuosina noussut SM-sarjaan ja pudonnut takaisin I-divisioonaan.


title: Vaasa Saints

text: Nuorten EM-kultaan 2009 yltäneessä Suomen maajoukkueessa pelasi viisi vaasalaispelaajaa, joka on suurin määrä yhdessä sipoolaisen SOS:n kanssa. Kesän 2010 nuorten MM-joukkueessa pelasi kuusi Saintsin pelaajaa, eli Saints oli kisajoukkueen suurin seurajoukkue.


title: Vaasa Saints

text: Kaudella 2010 Saintsin miesten joukkue sijoittui ulkosarjassa viidenneksi, mikä on seuran historian paras sijoitus. Hallikaudella 2011-12 Saints selvitti tiensä välieriin asti, mutta lopulta joutui tyytymään SM-pronssiotteluun ja voitti historiansa ensimmäiset SM-mitalit. Saints uusi hallisarjan pronssin kaudella 2012-13. Naiset selvisivät kaudella 2012-13 myös ensi kertaa historiassa mitaliotteluun, mutta tuloksena oli tappio pronssiottelussa.


title: Vaasa Saints

text: Kesällä 2012 Saints voitti historiansa ensimmäisen aikuisten mestaruuden, kun joukkue voitti Mixed-SM-turnauksen. Saints uusi mestaruutensa kesällä 2013 ja samalla hankki seuralle paikan seurajoukkueiden EM-kisoihin. Kesäkaudella 2013 Saintsin miehet selvittivät tiensä historiansa ensimmäistä kertaa SM-mitaliotteluihin, mutta pronssiottelussa oli kohtalona tappio Helsinki Ultimate Teamille lukemin 13-10.


title: Vaasa Saints

text: Joukkue perustettiin vuonna 1999 kun aiemmat vaasalaiset lajin seurat olivat ajautuneet pelaajapulaan. Seura vietti 10-vuotisjuhliaan vuonna 2009. Seuran pelaajia on nähty eritoten junioreiden maajoukkueissa. Miesten puolella edustukset ovat jääneet yhteen aina vuoteen 2011 asti, jolloin Antti Wiklund ja Mickey Ratilainen olivat mukana maajoukkueessa Sloveniassa pidetyissä EM-kisoissa. Kesän 2012 MM-kisoissa Japanin Sakaissa avoimen joukkueen riveissä pelasi neljä vaasalaista. Wiklundin lisäksi Elias Päällysaho ja Teemu Kalliokoski sekä seuran kasvatti Tomi Sandberg, joka valittiin joukkueeseen Espoon Otson riveistä.


title: Vaasa Saints

text: Seura on jäädyttänyt kaksi pelinumeroa.Naisten sarja


title: Kryptobioosi

text: Kryptobioosi on tila, jossa epäsuotuisien ympäristötekijöiden seurauksena eliön normaali aineenvaihdunta pysähtyy ja kyky palautua normaaliin aineenvaihduntaan ympäristön palautuessa suotuisammaksi säilyy. Ilmiötä ei ymmärretä kovin hyvin.


title: Kryptobioosi

text: Eliöitä, joilla on kyky siirtyä kryptobioottiseen tilaan löytyy esitumallisista, kasveista ja eläinkunnasta. Näitä ovat muun muassa karhukaiset, lehtijalkaiset sekä jotkin sukkulamadot ja rataseläimet.


title: Kryptobioosi

text: Yleinen kryptobioottinen tila on kuivuudesta johtuva anhydrobioosi. Esimerkiksi lehtijalkaisiin kuuluvan "Artemia salina"-lajin munien tai sikiöiden vesipitoisuus voi laskea muutamaan painoprosenttiin, ja silti ne ensin uudelleen vetyttyään voivat jatkaa kehitystään normaalisti. Rataseläimet voivat selvitä kuivuneina useita vuosia, ja levitä ympäristöön tuulen mukana.


title: Kryptobioosi

text: Josko anhydrobioosissa aineenvaihdunta on mahdollista, pysähtyy täysin, tai hidastuu hyvin paljon, on kiistanalaista. Aivan kaikki anhydrobioosin läpikäyneet eivät selviä palautumisprosessista.


title: Kryptobioosi

text: Muita kryptobioottisia tiloja ovat jäätymisestä johtuva kryobioosi, hapettomuudesta johtuva anoksybioosi, sekä osmobioosi, vähän tutkittu kryptobioottinen tila, jonka aiheuttaa eliön ympäristön liuoksen voimakas väkevöityminen.


title: Vakoojan tarina

text: Vakoojan tarina () on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut brittiläinen elokuva. Elokuva perustuu Julian Mitchellin näytelmään.


title: Norefjell

text: Norefjell on vuoristo Norjassa. Se kattaa osia Flån, Sigdalin ja Krødsheradin kunnista, jotka kaikki sijaitsevat Buskerudin läänissä Norjan eteläosassa. Korkeimmat huiput ovat Gråfjell, 1 468 m mpy. ja Høgevarde, 1 459 m mpy. Norefjell on myös hiihtokeskus, joka sijaitsee Krødsheradin alueella noin puolentoista tunnin ajomatkan päässä maan pääkaupungista Oslosta.


title: Norefjell

text: Norefjell toimi vuoden 1952 Talviolympialaisten syöksylaskun (kultaa Zeno Colòlle) ja suurpujottelun (kultaa Stein Eriksenille) suorituspaikkana.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Mitä Suomi soittaa (myös Mitä Suomi soittaa?) oli suomalainen levymyyntilista, jota eri tahot koostivat vuosina 1951–1989. Listalle tulivat Suomen myydyimmät singlet ja albumit. Mitä Suomi soittaa -tilastoa julkaistiin vuodesta 1964 alkaen kerran kuukaudessa, 1950-luvulla epäsäännöllisemmin ja harvemmin.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Ensimmäinen Mitä Suomi soittaa? -lista julkaistiin Paavo Einiön toimittaman Rytmi -lehden numerossa 4/1951. Se oli Suomen ensimmäinen julkaistu hittilista. Varhaisimmat listat perustuivat kymmenen eri puolilla maata sijaitsevan musiikkikaupan ilmoittamiin tietoihin viidestä liikkeessä eniten myydystä äänilevystä. Varsinaisia myyntilukuja ei ollut käytettävissä, vaan lista koottiin antamalla ensimmäiseksi sijoitetulle nimekkeelle viisi pistettä, seuraavalle neljä ja niin edelleen.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Rytmin ensimmäisille tilastoille on tyypillistä, että vain laulun nimi mainittiin - esittäjän ja levymerkin tiedot koettiin toisarvoiseksi. Tämä johtuu tuolloisesta kuluttajakiinnostuksesta, joka painottui enemmän hittisävelmiin kuin esittäjiin. Samasta hittisävelmästä oli saatavilla useita versioita, ja niiden kaikkien listaaminen erikseen olisi saattanut estää suosituimman kappaleen pääsyn listalle. Esittäjätiedot ovat kuitenkin osittain jäljitettävissä listalle laitettujen julkaisunumeroiden kautta.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Rytmin numerosta 2/1954 alkaen mainittiin äänilevyjen yhteydessä myös esittäjien nimet. Koti- ja ulkomaisten äänitteiden myyntilistat pidettiin kuitenkin erillään toisistaan. Myyntimäärät olivat pieniä, ja laskentamenetelmien vuoksi kaksi tai useampi sävelmä saattoi olla listalla samalla sijaluvulla. Rytmi lopetti listan julkaisemisen numeroon 8–9/1959. Mitä Suomi soittaa? -listan poissaolon korvasivat muissa lehdissä, kuten Suosikissa ja Iskelmässä julkaistut myyntitilastot. Niitä julkaistiin jo säännöllisesti kuukausittain.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Mitä Suomi soittaa (nyt ilman kysymysmerkkiä) otettiin Iskelmä-lehdessä julkaistun listan otsikoksi vuonna 1964. Iskelmän lista oli laajentunut 20 myydyimmän singlen kattavaksi elokuussa 1962. Alkuvuodesta 1966 listattiin jo 30 myydyintä singleä. Samana vuonna Mitä Suomi soittaa -listasta tuli Suomen Musiikkikauppiasliiton hyväksymä tilasto. Suomen ensimmäinen albumilista, jossa listattiin viisi myydyintä pitkäsoittoa, julkaistiin myös Iskelmän numerossa 2/1966. Tätä ennen hyvin menestyneet albumit oli sijoitettu singletilastoon. Iskelmän listaa kokosivat sen päätoimittaja Paavo Einiö ja myöhemmin toimitussihteeri Erkki Pälli.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Iskelmä-lehti lopetettiin vuoden 1967 lopussa. Mitä Suomi soittaa otettiin vuonna 1969 Suosikin kokoamien single- ja albumilistojen otsikoksi - niitä listoja kokosi Erkki Pälli. Singletilastoon mahtuivat 50 myydyintä äänitettä.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Vuonna 1972 Mitä Suomi soittaa -listan kokoaminen siirtyi pois musiikkilehtien vastuulta. Paavo Einiö ryhtyi kokoamaan listaa kuukausittaisena Suomen Musiikkikauppiasliitto ry:n myyntitilastona. Ensimmäinen lista julkaistiin elokuulta 1972. Tiedot kerättiin 30–40 suurimmasta levykaupasta. Listaa jaettiin aluksi alan ammattilaisten keskuudessa. Säännöllisesti sitä alettiin julkaista Apu-lehden sivuilla vuonna 1974. Mitä Suomi soittaa -listan eduiksi voidaan kilpailijoidensa suhteen nähdä listan säännöllinen kokoamisaika, joka oli aina kuun vaihteessa. Muissa lehdissä toimittiin painoaikataulujen mukaan, eikä tarkkaa laadinta-ajanjaksoa ilmoitettu.


title: Mitä Suomi soittaa

text: Vuonna 1985 Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat myönsi Suomen virallisen myyntitilaston tittelin Seura-lehden julkaisemille listoille. Lisääntyvä kilpailu alkoi vaikuttaa Mitä Suomi soittaa -listan asemaan. Vuonna 1989 ÄKT nimitti Suomen viralliseksi listaksi helsinkiläisen paikallisradio Radio Ykkösen listan, jota julkaistiin tiheämmin: joka toinen viikko. Mitä Suomi soittaa -lista lakkasi ilmestymästä samana vuonna pysyvästi.


title: Enon vaakuna

text: Enon vaakuna oli Enon kunnan tunnus. Vaakunan majava kolmoisvuorella viittaa Enon Majoinvaaraan, ja sen olalla kantama kirves symboloi metsänhakkuita ja metsätaloutta.


title: Enon vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”hopeakentässä punaisella kolmoisvuorella seisova musta, punakielinen majava, olallaan punavartinen, musta kirves.” Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Enon kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 22. marraskuuta 1954. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 15. huhtikuuta 1955.


title: Enon vaakuna

text: Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Eno liittyi Joensuun kaupunkiin yhdessä Pyhäselän kanssa.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Olli-Poika Parviainen (s. 20. syyskuuta 1980 Rauma) on suomalainen vihreiden kansanedustaja ja vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja. Hän toimi Tampereen apulaispormestarina joulukuusta 2011 toukokuuhun 2015.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Parviainen on koulutukseltaan filosofian maisteri (2016) Tampereen yliopistosta ja medianomi (2004) Tampereen ammattikorkeakoulusta.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Parviainen on työskennellyt mm. yrittäjänä, Hämeen ammattikorkeakoulun opiskelijakunnan pääsihteerinä ja tietotekniikan tuntiopettajana. 2000-luvulla hänen ystäviensä kanssa perustama peliyritys teki konkurssin.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Parviainen valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran vuoden 2008 kunnallisvaaleissa ja uudelleen vuonna 2012. Hän toimi kaupunginhallituksen jäsenenä vuosina 2009–2011 ja valtuustoryhmänsä puheenjohtajana 2009–2015. Tampereen apulaispormestarina hänen 2011–2015 vastuualueitaan olivat kaupungin osaamis- ja elinkeinopalvelut sekä elämänlaatu- ja sivistyspalvelut.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Vuosina 2004–2009 Parviainen työskenteli vihreiden kansanedustaja Oras Tynkkysen avustajana. Hän on ollut vihreiden puoluehallituksen jäsen (2007–2009) ja varajäsen (2005–2007). Vuonna 2005 Parviainen oli Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton puheenjohtaja ja vuonna 2004 varapuheenjohtaja. Hän on myös Tampereen vihreiden nuorten perustajajäsen ja entinen puheenjohtaja (2003–2004) ja Tampereen vihreiden entinen puheenjohtaja (2006-2008). Parviainen on toiminut vihreiden liikennepoliittisen työryhmän sihteerinä (2005–2009) ja puheenjohtajana (2016 alkaen), kunnallista ilmastopolitiikkaa valmistelevan työryhmän sihteerinä (2008) ja puolueen valtakunnallisen kunnallisvaaliohjelman laatineen työryhmän puheenjohtajana (2011-2012).


title: Olli-Poika Parviainen

text: Parviainen on ollut myös Maan ystävien hallituksen (2006), Reilun kaupan edistämisyhdistyksen hallituksen (2006) ja Suomen luonnonsuojeluliiton ilmastovaltuuskunnan (2006–2008) jäsen.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Kauppalehti Optio listasi Parviaisen yhdeksi tulevaisuuden johtavista poliitikoista 1980-luvulla syntyneitä käsittelevässä teemanumerossaan 18/2009.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Parviainen oli ehdolla kansanedustajaksi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Hän sai 1 145 ääntä eikä tullut valituksi. Hän oli ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Pirkanmaan vaalipiirissä, sai 4437 ääntä ja tuli valituksi.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Eduskunnassa Parviainen on jäsen hallintovaliokunnassa ja tulevaisuusvaliokunnassa, varajäsen Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnassa sekä varapuheenjohtaja vihreässä eduskuntaryhmässä. Parviainen on jäsen myös Sisäministeriön Poliisiasiain neuvottelukunnassa ja varajäsen Tasa-arvoasiain neuvottelukunta TANEssa. Poliittisiksi painopisteikseen hän on nimennyt työllisyys-, kulttuuri- ja tietoyhteiskuntapolitiikan.


title: Olli-Poika Parviainen

text: Parviainen on asunut lapsuutensa ja nuoruutensa pääosin Raumalla. Tampereelle hän muutti vuonna 2000. Parviainen on naimisissa ja hänellä on vuonna 2013 ja 2015 syntyneet lapset. Hän harrastaa muun muassa musiikkia, lukemista sekä tietokone- ja roolipelejä.


title: Giánnis Rítsos

text: Giánnis Rítsos () (1. toukokuuta 1909 Monemvasiá, Kreikka – 11. marraskuuta 1990 Ateena, Kreikka) oli kreikkalainen runoilija ja vasemmistoaktivisti. Toisen maailmansodan aikaan hän kuului Kreikan vastarintaliikkeeseen.


title: Giánnis Rítsos

text: Rítsos syntyi varakkaaseen maanomistajasukuun Monemvasiássa. Hän koki lapsena suuria menetyksiä, kun hänen äitinsä ja vanhempi veljensä kuolivat tuberkuloosiin, isä joutui mielenterveyshäiriöiden vuoksi hoitoon. Rítsos kärsi taloudellisesti jo nuorena. Kaikki tämä vaikutti syvästi hänen runouteensa. Rítsos itse oli tuberkuloosin vuoksi sairaalahoidossa 1927–1931.


title: Giánnis Rítsos

text: Rítsos liittyi 1931 Kreikan kommunistiseen puolueseen (KKE). Hänen ystäväpiirinsä pysyi työläistaustaisena. Rítsos julkaisi teoksen "Traktér" ("Τρακτέρ", ”Traktori”, 1934), jonka herätteenä oli Vladimir Majakovskin futurismi. Vuonna 1935 ilmestyi hänen teoksensa "Pyramídes" ("Πυραμίδες", ”Pyramidit”, 1935), ja näissä kahdessa hän pyrki saavuttamaan hauraan tasapainon niiden kahden ääripään välillä, jotka muodostuivat kommunistiseen ihanteeseen perustuvasta uskota tulevaisuuteen ja toisaalta omasta henkilökohtaisesta epätoivosta.


title: Giánnis Rítsos

text: Hänen merkittävä runonsa "Epitáfios" ("Επιτάφιος", 1936) rikkoi perinteisen kansanrunouden muodon ja ilmaisi hyvin selkeällä ja yksinkertaisella kielellä viestin ihmisten ykseydestä.


title: Giánnis Rítsos

text: Ioánnis Metaxáksen oikeistodiktatuuri syntyi 1936, ja sen aikana poltettiin "Epitáfios" julkisesti Ateenassa Akropolis-kukkulan juurella. Rítsos vastasi suuntautumalla surrealismiin. Tänä aikana hän julkaisi runot "To tragoúdi tis adelfís mou" ("Το τραγούδι της αδελφής μου", ”Sisareni laulu”, 1937) ja "Eariní symfonía" ("Εαρινή συμφωνία", ”Kevään sinfonia”, 1938).


title: Giánnis Rítsos

text: Rítsos kuuluu nykyisin Kreikan 1900-luvun neljän suuren runoilijan joukkoon, jossa hänen lisäkseen ovat Kostís Palamás, Giórgos Seféris ja Odysséas Elýtis. Ranskalainen runoilija Louis Aragon on sanonut, että Rítsos oli ”aikamme suurin runoilija”. Hän oli yhdeksän kertaa ehdokkaana Nobelin kirjallisuupalkinnon saajaksi. Leninin rauhanpalkinnon saadessaan hän sanoi, että ”tämä palkinto on minulle Nobelia merkittävämpi”.


title: Giánnis Rítsos

text: Rítsoksen runot ovat aika ajoin olleet kiellettyjä vasemmistolaisuutensa vuoksi.


title: Giánnis Rítsos

text: Rítsos kirjoitti pääasiassa runoja, joiden sisältö on poliittinen. Harvoja poikkeuksia on "Kuutamosonaatti".


title: Paloma Hannonen

text: Paloma Hannonen (s. 1983) on Suomen luonnonsuojeluliiton suojeluasiantuntija.


title: Paloma Hannonen

text: Hän toimi ympäristöministeri Ville Niinistön erityisavustajana vuosina 2011–2014 ja on sittemmin työskennellyt Suomen luonnonsuojeluliiton suojeluasiantuntijana. Vuosina 2010–2011 hän työskenteli vihreiden kansanedustaja Anni Sinnemäen eduskunta-avustajana.


title: Paloma Hannonen

text: Hannonen oli toinen Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liiton (ViNO) vuoden 2010 sekä 2011 puheenjohtajista. Hän oli Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2008–2013. Hänet valittiin valtuustoon kunnallisvaaleissa 2008 ja uudelleen vuonna 2012. Keväällä 2013 hän erosi valtuustosta paikkakunnalta muuton vuoksi. Hannonen oli vihreiden ehdokkaana vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Keski-Suomen vaalipiirissä, muttei tullut valituksi 1 253 äänellä.


title: Paloma Hannonen

text: Hannonen on opiskellut ekologiaa ja ympäristönhoitoa Jyväskylän yliopistossa sekä toiminut tutkijana yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksella.


title: Paloma Hannonen

text: Vuoden 2011 jääkiekon MM-kisojen yhteydessä Hannonen lähetti avoimen kirjeen Suomen jääkiekkomaajoukkueeelle ja toivoi sen tuomitsevan rasismin, josta hän syytti suomalaisia kiekkofaneja. Maajoukkue ja Suomen Jääkiekkoliitto irtisanoutuivat vastineissaan rasismista.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1988

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuodelta 1988, joka sisältää Suomen Musiikkikauppiasliiton kerran kuussa kokoaman Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäiselle sijalle yltäneet levyt.


text: Vuoden 1972 elokuusta vuoteen 1994 Suomen Musiikkikauppiasliitto kokosi Mitä Suomi soittaa -listan itse, koska ennen vuotta 1994 Suomessa ei ollut yhtä virallista albumilistaa.


title: Ota ne pois 2

text: ”Ota ne pois 2” on rap-yhtye Kapasiteettiyksikön 30. huhtikuuta 2004 julkaistu single. Single sisältää "Ota ne pois 2" -kappaleen lisäksi yhtyeen edellisellä "Itsenäisyyspäivä" -albumilla olleen alkuperäisen "Ota ne pois" -kappaleen sekä "Pommi 2" -mixtapella olleen "Pakko saada sut" -hittiä parodioivan biisin "Pakko saada slut", jolla vierailee Elastinen. Single sisältää myös kondomin.


title: Lebedev-instituutti

text: Lebedev-instituutti () on Venäjän tiedeakatemiaan kuuluva fysiikan tutkimuskeskus Moskovassa. Se tunnetaan myös lyhenteellä FIAN (ФИАН).


title: Lebedev-instituutti

text: Instituutti on Venäjän vanhimpia tieteellisiä tutkimuskeskuksia. Sen historia juontuu Pietari Suuren alun perin Pietarin Kunstkameraan vuonna 1714 perustamaan fysiikan instrumenttien kokoelmaan. Nykymuotoinen instituutti perustettiin Neuvostoliitossa vuonna 1934, jolloin akateemikko Sergei Vavilov alkoi kehittää sitä Moskovassa. Samana vuonna se nimettiin venäläisen fyysikon Pjotr Lebedevin mukaan.


title: Lebedev-instituutti

text:
Instituutti tutkii mm. lasereita, pimeää ainetta, nanorakenteita, suprajohtavuutta, kosmista säteilyä, gamma-astronomiaa.
Instituutin tieteellisiä julkaisusarjoja ovat "Kratkije soobštšenija po fizike" (englantilainen käännösversio "Bulletin of the Lebedev Physics Institute") sekä "Kvantovaja elektronika" ("Russian Journal of Quantum Electronics", ent. "Soviet Journal of Quantum Electronics").


title: Oinasjärvi (Somero)

text: Oinasjärvi on kylä Oinasjärven rannalla Somerniemellä Somerolla. Se on entisen Somerniemen kunnan keskuskylä, jossa sijaitsee muun muassa Somerniemen ainoa vielä toiminnassa oleva koulu. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 226, mikä teki siitä väkiluvultaan Somerniemen suurimman ja Someron yhdeksänneksi suurimman kylän. Someron haja-asutusalueen kylistä se on väkiluvultaan neljänneksi suurin heti Pitkäjärven, Ihamäen ja Lahden jälkeen.


title: Oinasjärvi (Somero)

text: Kylä sijaitsee sille nimensä antaneen Oinasjärven länsirannalla. Sen lähimpiä naapurikyliä ovat Jakkula Oinasjärven itärannalla sekä Kopila ja Viuvala järven eteläpäässä. Pohjoisessa, Äyräsnummella Oinasjärveen rajoittuvat Somerniemen Palikaisten ja Härjänlahden kylät, lännessä Someron Hirsjärvi sekä Somerniemen Kaskisto, Suojoki ja Mäyrämäki. Etelässä rajanaapureina ovat Kiikalan Lasikylä ja Nummen Leppäkorpi.


title: Oinasjärvi (Somero)

text: Kylän sijainti Somerniemellä on keskeinen, ja Oinasjärvi on yhdessä naapurikylä Jakkulan kanssa ollut toinen Somerniemen keskuskylistä. Jakkulassa ovat olleet kunnantalo, paloasema, pappila, meijeri ja maamiesseurantalo Huuva. Oinasjärvellä toimivat edelleen Oinasjärven koulu, Somerniemen osuuspankki ja sen yhteydessä asiamiesposti, ja Oinasjärvellä on myös Somerniemen vanhainkoti. Aiemmin Oinasjärvellä ovat toimineet säästöpankki, terveystalo, työväentalo ja kauppa. Kylän läpi kulkee Somerolle Helsingin suunnan liikennettä välittävä seututie 280, jonka osoitenimenä Somerolla on "Helsingintie". Siitä erkanee Oinasjärvellä Kaskiston ja Someron Terttilän suuntaan johtava yhdystie 2801.


title: Oinasjärvi (Somero)

text: Oinasjärven luontoa hallitsevat Oinasjärvi ja kylän luoteispuolella levittäytyvä, Kolmanteen Salpausselkään kuuluva Äyräsnummi. Näiden väliin jäävät kylän pellot. Etelässä levittäytyvät niin ikään Kolmanteen salpausselkään liittyvät metsät, joissa Oinasjärven kylässä sijaitsevia metsäjärviä ovat ruskeavetiset Iso- ja Pikku-Ätämö ja laskujoeton harjujärvi Pikku-Valkee. Etelässä kylän rajapaikkoina ovat Natura 2000-ohjelmaan kuuluvaan Hyyppärän harjualueeseen liittyvät Herakkaanlähde ja Hossojanlähteet. Kylän luoteiskulmassa Koivulankulmalla, Painioon laskevan Hossinojan varrella on myös jonkin verran Someron läntisille osille tyypillisiä savitasankoja.


title: Oinasjärvi (Somero)

text: Isossajaossa Oinasjärvi on ollut samaa jakokuntaa viereisen Kopilan kylän kanssa, ja aiemmin on samaan jakokuntaan arveltu kuuluneen myös Jakkulan ja Viuvalan. Kylän vanhoja kantataloja ovat olleet Jusola, Uokkanen, Kurittu, Kokki, Rekka, Kourla, Moro ja Seppälä. Näistä Jusola, Kokki, Rekka ja Moro yhdistettiin vuosina 1870–1912 Rauhankallio-nimiseksi tilaksi, joka sittemmin tuli Somerniemen ja myöhemmin Someron kunnan omistukseen ja toimii nykyään vanhainkotina.


title: Monemvasiá

text: Monemvasiá (; ) on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Μονεμβασιάς, "Dímos Monemvasiás"), joka sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 947,0 neliökilometriä ja väkiluku 21 942. Varsinaisen Monemvasián kylän väkiluku on 19 ja läheisen Géfyran (Néa Monemvasiá, ”Uusi Monemvasiá”) kylän väkiluku 1 299 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Moláoi.


title: Monemvasiá

text: Monemvasián kylä sijaitsee Peloponnesoksen itärannikolla pienellä niemellä. Niemen yhdistää mantereeseen 200 metrin mittainen pengertie. Monemvasiá, josta frankit käyttivät nimitystä Malvasia, tarkoitti alun perin niemellä sijaitsevaa keskiaikaista linnaketta. Paikan nimi juontuu kahdesta kreikan kielen sanasta, "mono" ja "emvassia", "yksi sisäänkäynti". Nykyinen kylä on linnakkeen yhteydessä. Linnakkeen raunioihin kuuluu puolustusrakennelmia ja useita bysanttilaisia kirkkoja. Monet kylän kadut ovat niin kapeita, että niillä voivat liikkua vain jalankulkijat. Pohjoispuolella on Palaiá Monemvasián lahti. Monemvasiáa kutsutaan joskus "idän Gibraltariksi" tai "Kallioksi". Kallio on 300 m korkea ja 1,8 km pitkä.


title: Monemvasiá

text: Nykyinen Monemvasián kunta muodostui, kun Monemvasiá, Asopós, Moláoi, Voiés ja Zárakas yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Monemvasiá

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Monemvasián kunta muodostuu viidestä kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Lähdössä

text: "Lähdössä" on rap-yhtye Kapasiteettiyksikön "Usko parempaan" -albumilta vuonna 2004 julkaistu toinen single. Kappale tuli tunnetuksi "Tyttö sinä olet tähti" -elokuvasta ja sen soundtrackilta. Single sisältää myös kappaleen instrumentaaliversion sekä Brandonin kanssa tehdyn kappaleen "Pelottaaks".


title: Maroš Šefčovič

text: Maroš Šefčovič (s. 24. heinäkuuta 1966 Bratislava, Tšekkoslovakia) on slovakialainen juristi ja sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimii Euroopan komission energiaunionista vastaavana varapuheenjohtajana. Sitä ennen, José Manuel Barroson toisen komission toimikauden aikana 2010–2014 hän vastasi varapuheenjohtajana institutionaalisista suhteista ja hallinnosta.


title: Maroš Šefčovič

text: Šefčovič opiskeli vuosina 1984–1985 Bratislavan kauppakorkeakoulussa taloustiedettä. Vuosina 1985–1990 hän opiskeli Moskovan valtiollisessa kansainvälisten suhteiden instituutissa (MGIMO) Neuvostoliitossa. Sen jälkeen Šefčovič palasi Slovakiaan, tällä kertaa Bratislavan Comenius-yliopistoon, josta hän valmistui vuonna 1990 Slovakiaan tutkintojärjestelmään kuuluvana alempana oikeustieteen tohtorina ("Juris Utrisque Doctor", "JUDr."). Samasta yliopistosta hän valmistui kymmenen vuotta myöhemmin ylempänä oikeustieteen tohtorina ("Ph.D. ").


title: Maroš Šefčovič

text: Vuonna Šefčovič alkoi työskennellä Tšekkoslovakian ulkoasiainministeriössä. Tšekkoslovakian jakautumisen jälkeen vuonna 1993 hän jatkoi ulkoasiainministeriössä, mutta Slovakian ulkoasiainministeriössä. Sen jälkeen hän palveli maataan sen Israelin suurlähettiläänä Tel Avivissa vuosina 1999–2002 ja myöhemmin EU-suurlähettiläänä Slovakian pysyvässä edustustossa Euroopan unionissa Brysselissa vuosina 2004–2009. Lokakuun ensimmäisenä päivänä vuonna 2009 hänet nimitettiin korvaamaan Ján Figeľ koulutuksen, kulttuurin, monikielisyyden ja nuorisoasioiden komissaarina.


title: Maroš Šefčovič

text: Šefčovič on naimisissa ja kolmen lapsen isä


title: Vladimir de Pachmann

text: Vladimir de Pachmann () oli venäläinen pianisti, joka tunnettiin Chopinin musiikin tulkinnoistaan ja erikoisista tempuistaan konserttilavalla.


title: Vladimir de Pachmann

text: Vladimir de Pachmannin merkittävin opettaja oli Joseph Dachs Wienissä. Kierrettyään nuorena Venäjän konserttilavoja hän keskeytti 1869 esiintymisensä kahdeksaksi vuodeksi oltuaan tyytymätön edistymiseensä. Intensiivisen opiskelun jälkeen de Pachmann palasi Euroopan konserttilavoille ja saavutti ilmiömäistä menestystä. Hän keskittyi alusta alkaen esittämään Frédéric Chopinin teoksia, ja aikalaiskuvaukset kertovat hänen äärimmäisen hienostuneesta kosketuksestaan, samettisista pianissimoistaan ja soittonsa poikkeuksellisesta persoonallisesta vetovoimasta. Elämänsä loppupuolella de Pachmann teki useita levytyksiä, joissa kuitenkin esiintyy runsaasti vääriä ääniä, helpotuksia ja ylettömiä vapauksia. Parhaimmillaan hän on levytyksissään helpoissa pikkukappaleissa, kuten Chopinin masurkoissa.


title: Vladimir de Pachmann

text: De Pachmann oli myös kuuluisa ulkomusiikillisista tempuistaan konserteissaan. Soittonsa ohessa hän puhui, mutisi, irvisteli ja luennoi. Hän saattoi keskeyttää kappaleen kysyäkseen kuulijoilta, mitä nämä pitivät hänen tulkinnastaan. Kun yleisö sitten osoitti suosiotaan, de Pachmann haukkui kuulijoita kuuroiksi ja julisti "nyt" soittavansa niin kuin vain de Pachmann osaa. Hänellä oli tapana säätää loputtomiin pianotuolin korkeutta. Joskus hän haki tuolille paksun kirjan, ja kun korkeus ei häntä vieläkään tyydyttänyt, hän repäisi kirjasta yhden ainoan sivun, asetti sen tuolille ja istui itse vihdoin tyytyväisenä sen päälle. Kollegansa Leopold Godowskyn konsertissa de Pachmann ryntäsi yleisöstä lavalle ja ryhtyi opettamaan Godowskya, miten kappale kuului soittaa. Demonstraationsa päätyttyä de Pachmann valisti yleisöä, ettei olisi tehnyt tätä kenelle tahansa pianistille, mutta Godowsky oli ""toiseksi" suurin elävä pianisti". Ennen konserttejaan de Pachmannilla oli tapana kastaa jokainen sormi juhlallisesti brandylasiin. Hänen mielestään lehmien lypsäminen oli paras sormiharjoitus, mikä on keksitty.


title: Michel Bastos

text: Michel Fernandes Bastos (s. 2. elokuuta 1983 Pelotas, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa brasilaista São Pauloa ja on pelipaikaltaan vasen laitalinkki.


title: Michel Bastos

text: Bastos tunnetaan erityisesti hyvänä vapaa- sekä rangaistuspotkujen laukojana. Hänellä on myös voimakas vasemman jalan laukaus.


title: Michel Bastos

text: Bastos aloitti uransa kotimaansa Esporte Clube Pelotasista. Brasiliasta hän siirtyi Feyenoordiin, jossa hän pelasi seuran reservijoukkueessa. Hän pelasi kauden 2002–2003 lainasopimuksella Excelsiorissa, jonka jälkeen hän palasi kotimaansa Atlético Paranaenseen. Hän edusti vuosina 2004–2006 Grêmiota ja Figueirensea.


title: Michel Bastos

text: Vuonna 2006 Bastos siirtyi ranskalaiseen Lilleen. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa kauden 2006–2007 avausottelussa Rennesiä vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki Lensiä vastaan ja lopulta päätti ensimmäisen kautensa viimeisteltyään yhteensä kolme osumaa. Seuraavana kautenaan hän kasvatti maalimääränsa kahdeksaan ja teki tärkeitä osumia muun muassa Rennesiä, Lyonia ja Lorientia vastaan. Kauden päätteksi Lille sijoittui sarjassa sijalle 7. Bastos pelasi kauden aikana vasempana laitapuolustajana sekä laitalinkkinä.


title: Michel Bastos

text: Kaudella 2008–2009 hänen pelipaikakseen vakiintui pääosin vasen laitalinkki. Hän teki kauden ensimmäisen maalinsa jo toisessa ottelussa Le Mansia vastaan. Kaksi viikkoa myöhemmin hän laukoi 2–1-voittomaalin Bordeauxia vastaan ja viikko eteenpäin hän tasoitti osumallaan Sochauxia vastaan pelatun ottelun. Yhden kauden tärkeimmistä maaleistaan hän teki 2–2-tasapeliin päättyneessä ottelussa Lyonia vastaan, kun hän laukoi vapaapotkun 30 metristä onnistuneesti ohi Lyon-vahti Hugo Llorisin.


title: Michel Bastos

text: 15. heinäkuuta 2009 Lillen puheenjohtaja Michel Seydoux ilmoitti seuran hyväksyneen Lyonin 18 miljoonan euron ostotarjouksen Bastosista. Seuraavana päivänä Bastos läpäisi seuran lääkärintarkastuksen ja näin hänestä tuli Lyonin kesän toinen hankinta Lisandro Lópezin jo aikaisemmin siirryttyä joukkueeseen. Hänet esiteltiin medialle 20. heinäkuuta 2009 yhdessä uuden hankinnan Aly Cissokhon kanssa, samalla hänelle annettiin pelipaidan numerokseen 7. Bastos teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa Mestarien liigan karsintaottelussa Anderlechtia vastaan. 21. helmikuuta 2010 hän teki 21. minuutissa hattutempun ottelussa Sochauxia vastaan, jonka Lyon voitti lopulta numeroin 4–0.


title: Michel Bastos

text: Bastos vaihtoi kaudella 2010–2011 käyttöönsä itselleen mieluisemman pelinumeron 11. Hän teki kauden ensimmäisen maalinsa vapaapotkusta 30. heinäkuuta 2010 pelatussa harjoitusottelussa Celticia vastaan.


title: Michel Bastos

text: Bastos valittiin ensi kertaa Brasilian maajoukkueeseen 14. marraskuuta ja 17. marraskuuta 2009 pelattaviin ystävyysotteluihin Englantia ja Omania vastaan. Hän teki ensiesiintymisensä ottelussa Englantia vastaan, vasemman laitapuolustajan paikalla. Hän on pelannut myös myöhemmissä maaotteluissa samalla pelipaikalla.


title: Michel Bastos

text: 11. toukokuuta 2010 päävalmentaja Dunga ilmoitti valinneensa Bastosin Brasilian 23:n miehen kokoonpanoon vuoden 2010 MM-kilpailuihin. Ensimmäisen maalinsa maajoukkueessa hän teki 2. kesäkuuta 2010 ottelussa Zimbabwea vastaan.


title: Juventino Rosas

text: Juventino Rosas (23. tammikuuta 1868 – 13. heinäkuuta 1894) oli meksikolainen muusikko. Hänen vuonna 1888 säveltämänsä valssi "Sobre las olas" on kansainvälisesti tunnettu. Kunnia kappaleesta on usein annettu Johann Straussille.


title: Juventino Rosas

text: Rosasin synnyinkaupunki nimettiin vuonna 1939 hänen kunniakseen uudelleen Santa Cruz de Juventino Rosasiksi. Säveltäjä kuoli Kuubassa Surgidero de Batabanóssa.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1974

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuodelta 1974, joka sisältää Suomen Musiikkikauppiasliiton kerran kuussa kokoaman Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäiselle sijalle yltäneet levyt.


text: Vuoden 1972 elokuusta vuoteen 1994 Suomen Musiikkikauppiasliitto kokosi Mitä Suomi soittaa -listan itse, koska ennen vuotta 1994 Suomessa ei ollut yhtä virallista albumilistaa.


text: Tämä lista on laadittu Timo Pennasen "Sisältää hitin" (2006) -kirjan tietojen perusteella ja lista näyttää vuoden jokaisen kuukauden myydyimmän albumin. Pennanen itse mainitsee kirjassaan, että kirjan albumilistat ennen vuotta 1994 on laadittu ottaen huomioon usea eri lista. Pennasen itse jälkeenpäin laatimat listat siis vastaavat joka tapauksessa äänitteiden todellista myyntiä.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1975

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuodelta 1975, joka sisältää Suomen Musiikkikauppiasliiton kerran kuussa kokoaman Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäiselle sijalle yltäneet levyt.


text: Tämä lista on laadittu Timo Pennasen "Sisältää hitin" (2006) -kirjan tietojen perusteella ja lista näyttää vuoden jokaisen kuukauden myydyimmän albumin. Pennanen itse mainitsee kirjassaan, että kirjan albumilistat ennen vuotta 1994, on laadittu ottaen huomioon usea eri lista ja laskettu ne yhteen. Pennasen itse jälkeenpäin laatimat listat siis vastaavat joka tapauksessa äänitteiden todellista myyntiä. Toisin kuin Mitä Suomi soittaa -listalla, ei Pennanen ole kelpuuttanut eri esittäjien kokoelmia listalleen.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1976

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuodelta 1976, joka sisältää Suomen Musiikkikauppiasliiton kerran kuussa kokoaman Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäiselle sijalle yltäneet levyt.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1977

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuodelta 1977, joka sisältää Suomen Musiikkikauppiasliiton kerran kuussa kokoaman Mitä Suomi soittaa -listan ensimmäiselle sijalle yltäneet levyt.


text: Tämä lista on laadittu Timo Pennasen "Sisältää hitin" (2006) -kirjan tietojen perusteella ja lista näyttää vuoden jokaisen kuukauden myydyimmän albumin. Pennanen itse mainitsee kirjassaan, että kirjan albumilistat ennen vuotta 1994, on laadittu ottaen huomioon usea eri lista ja laskettu yhteen. Pennasen itse jälkeenpäin laatimat listat siis vastaavat joka tapauksessa äänitteiden todellista myyntiä. Toisin kuin Mitä Suomi soittaa -listalla, ei Pennanen ole kelpuuttanut eri esittäjien kokoelmia listalleen.


title: Charlie Gillett

text: Charlie Gillett (20. helmikuuta 1942 – 17. maaliskuuta 2010, 'G' ääntyy g:nä) oli brittiläinen musiikkihistorioitsija, toimittaja ja radioääni, joka oli keskittynyt lähinnä rock and rolliin ja muuhun popmusiikkiin. Hänen teoksistaan pidetään merkittävänä rock 'n' rollin historiaa "The Sound of the City" (1970, suom. "Kaupungin syke 1 & 2", Lehtijussi, 1980). Toinen tärkeä teos on rytmimusiikin keskeisen levy-yhtiön Atlantic Recordsin historia "Making Tracks: The History of Atlantic Records" (1974). Hän oli myös huomattava maailmanmusiikin puolestapuhuja sekä toi esiin sellaisia muusikoita kuin Dire Straits ja Ian Dury.


title: Se, josta ei puhuta

text: Se, josta ei puhuta on pohjoissavolainen suomenkielistä black metal -vaikutteista death metalia soittava yhtye. Yhtyeen perusti vuonna 2007 laulaja-lauluntekijä Samu Männikkö. Yhtye aloitti HC-punkilla, mutta sen tyylisuunta muuttui pian metallisemmaksi.


title: Se, josta ei puhuta

text: Vuonna 2007 yhtye nauhoitti neljän kappaleen "Se, josta ei puhuta" -demon ja se solmi keväällä 2010 levytyssopimuksen Sound of Finland -levy-yhtiön kanssa. Albumi "Ne, joista ei puhuta" julkaistiin 5. toukokuuta 2010.


title: Se, josta ei puhuta

text: Yhtye nauhoitti 2011 keväällä toisen studioalbuminsa "Musta, kylmä, syvä ja samea", jonka julkaisi Spinefarm Records 9. marraskuuta 2011.


title: Immediaatti

text: Immediaatti ( < , kieltotavu + sana keskiväli) tarkoittaa välitöntä. Sitä käytetään tilanteissa, joissa henkilö, laitos tai omaisuus on alistettu välittömästi valtiolle tai sitä edustavalle valtionpäämiehelle. Tavallisesti immediaatti-asemassa on korkea virkamies, joka on alistettu valtionpäämiehelle. Immediaatin vastakohta on mediaatti.


title: Immediaatti

text: Entisajan Saksassa nimitystä käytettiin omaisuudesta tai henkilöistä, jotka olivat välittömästi keisarin tai valtakunnan alaisia. Tällaisia olivat erityisesti varsinaiset valtiosäädyt ja ylimmät valtion virkamiehet. Immediaatti-säädyiksi nimitettiin Saksassa vuoteen 1806 yleisiä valtiopäiviä erotuksena osa-alueiden valtiopäivistä.


title: Keltasiipisirkku

text: Keltasiipisirkku ("Melanodera melanodera") on Etelä-Amerikan eteläkärjessä tavattava tangaroihin kuuluva varpuslintu.


title: Keltasiipisirkku

text: Kooltaan keltasiipisirkku on noin 15 cm. Koiraan niska ja päälaki ovat väriltään harmaat. Päässä ovat valkoiset silmäkulma- ja viiksijuovat. Kurkku on väriltään musta, ja vatsa on harmahtavan keltainen. "M. m. princetoniana" -alalajin siivet ovat väriltään kirkkaan keltaiset. Falklandinsaarilla elävän "M. m. melanodera" -nimialalajin siivet sen sijaan ovat väritykseltään pääosin oliivinvihreät. Naaras on väritykseltään selästään ruskeampi, ja selässä on mustia raitoja. Vatsa on valkeahko ja raidoitukseltaan ruskea. Naaraan siivissä on myös keltaista, mutta ei yhtä paljon kuin koiraalla.


title: Keltasiipisirkku

text: Keltasiipisirkkua tavataan Chilen ja Argentiinan eteläosista ("M. m. princetoniana") ja Falklandinsaarilta ("M. m. melanodera"). Linnun elinympäristöä ovat kuivat ruohomaat, laitumet ja pellot. Elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 500 metrin korkeudella meren pinnasta. Lampaiden laajamittainen laiduntaminen on pienentänyt linnuille sopivien elinympäristöjen määrää. Keltasiipisirkut etsivät ruokaa heinikon joukosta useimmiten pieninä parvina.


title: Mediaatti

text: Mediaatti (myöhäislat. "mediā'tus" < "mediā're", jakaa keskeltä) oli Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa ennen vuotta 1806 alue, joka ei ollut välittömästi keisarin alainen, vaan kuului keisarin ja valtakunnan alaisuuteen jonkin valtakunnansäädyn välityksellä. Mediaatin vastakohta oli immediaatti. Mediaatti tarkoittaa myös välillistä.


title: Talmikulta

text: Talmikulta () on aiemmin käytetty nimitys, jolla tarkoitettiin eräitä kultaa jäljitteleviä messinkiseoksia. Kauppiaat käyttivät seoksesta merkintätapaa "Tal. mi-or," joka oli lyhenne Tallois'n puolikullasta. Ranskan "or" on suomeksi kulta. Tallois oli metalliseoksen ensimmäinen valmistaja. Talmikultaa voitiin muovata esimerkiksi pusertamalla ja painamalla. Siitä valmistettiin epäaitoja, usein ohuella kultakerroksella päällystettyjä koruja. Aidoksi talmikullaksi kutsuttiin seosta, joka sisälsi 90 % kuparia, 9 % sinkkiä ja 1 % kultaa. Sitä käytettiin epäaitona lehtikultana ja esimerkiksi kellonvitjojen materiaalina. Tavallisia olivat myös seokset, joissa oli 90 % kuparia ja 10 % sinkkiä tai 86,4 % kuparia, 12,2 % sinkkiä, 1,1 % tinaa ja loppu rautaa.


title: Betrayal, Justice, Revenge

text: Betrayal, Justice, Revenge on suomalaisen metalliyhtyeen Kivimetsän Druidi toinen albumi. Se julkaistiin huhtikuussa 2010 levymerkillö Century Media.


title: Betrayal, Justice, Revenge

text: Kappaleesta ”Desolation: White Wolf” kuvattiin musiikkivideo.


title: Johannes-passio (Gubaidulina)

text: Gubaidulina sanoo, että "Johannes-passio" ei ole kirkollinen mutta kylläkin uskonnollinen ja liittyy ortodoksiseen perinteeseen. Se on perusluonteeltaan eeppinen, ei draamallinen, toisin kuin Bachin passio.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2012

text: Vuoden 2012 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut järjestettiin 9.–11. maaliskuuta 2012 Turkin Istanbulissa. Kilpailut olivat järjestyksessään 15. sisäratojen MM-kisat ja kisa-areenana toimi Ataköy Athletics Arena.


title: Laidunsirkut

text: Laidunsirkut ("Melanodera") on tangarojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Laidunsirkkujen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.


title: Lansa

text: Lansa on Espoossa sijaitseva lähiöalue, joka sijaitsee Kilon kaupunginosassa Lansatien varrella. Lansa rajautuu pohjoispuolella junarataan ja länsipuolella Karantiehen ja Karapellon liiketoiminta-alueeseen. Lansassa sijaitsee myös pienimuotoinen ostoskeskus, johon kuuluu K-Market, pizzeria, ravintola, hammaslääkäri ja parturi. Kilon eteläpuolella sijaitsee lähellä Nihtisilta ja idän ja pohjoisen puolella Kilon keskusalue rautatieasemineen.


title: Sanremon ralli

text: Sanremon ralli on vuosittainen rallikilpailu, joka ajetaan Sanremossa Italiassa. Ralli kuului rallin maailmanmestaruussarjaan vuosina 1973–1994 ja 1996–2003. Ralli on kuulunut IRC-sarjaan vuodesta 2006. Rallin suomalaisvoittajat ovat Pauli Toivonen (1968), Markku Alén (1978, 1983 ja 1986), Ari Vatanen (1984) ja Tommi Mäkinen (1998 ja 1999). Vuodesta 2015 eteenpäin San Remon rallin (Rallye Sanremo) numerointijärjestelmä muuttui siten, että järjestysnumerosta 57° eteenpäin → 62° jne. Syynä muutokseen oli vuosien 1952-1956 naisten rallisarjan "Rallye Femminile Perla di Sanremo" kunnioittaminen.


title: Sanremon ralli

text: = 57° Rallye Sanremo muuttui 1950-luvun naisten sarjan kilpailujen lisäämisen jälkeen vuodesta 2015 eteenpäin 62°→.


title: Frendz

text: Frendz oli Heikki Silvennoisen 1980-luvun alussa johtama rock- ja gospel-yhtye. Se julkaisi kaksi albumia, "A New Kind of Day" vuonna 1981 ja "Final Awakening" vuonna 1982. Levyt julkaisi Discophon.


title: Frendz

text: Kokoonpanossa soittivat Heikki Silvennoinen kitaraa, Petteri Salminen ja Jouko Laivuori kosketinsoittimia, Matti A. Takala rumpuja, Ippe Kätkä rumpuja ja huuliharppua, Mikko Löytty bassokitaraa, Sakari Löytty rumpuja, banjoa ja lyömäsoittimia sekä Eero Pekkonen huilua ja harmonikkaa. Kokoonpanon laulajia olivat Silvennoinen ja Päivi Portaankorva.


title: Frendz

text: Levyjen kappaleet ovat Silvennoisen säveltämiä, ja sanoitukset teki Suomeen asettunut amerikkalainen kuvataiteilija ja uskonnollinen kirjailija Ronald Fair. Frendz-yhtye oli periaatteessa gospel-yhtye, joka aloitti keikkailun ”maallisista” esiintymispaikoista ja siirtyi vasta myöhemmin seurakuntien tilaisuuksiin, mikä aiheutti oudoksuntaa kirkollisissa piirissä.


title: Nortriptyliini

text: Nortriptyliini kehiteltiin masennuslääkkeeksi suunnilleen samaan aikaan kuin amitriptyliini, josta nortriptyliini on johdettu. Lääke on trisyklinen antidepressantti (TCA), jonka aikaisemmin käytetty termi on "tymolepti". Nortriptyliinin käyttöindikaatiot ovat olleet suurelti samankaltaiset kuin amitriptyliinin ja etenkin desipramiinin. Sitä voidaan käyttää depressioon liittyvän matalan mielialan ohella, myös kipukynnyksen kohottajana sekä apuna tupakoinnin lopettamisessa. Lisäksi lääkkeellä on stimuloiva vaikutus.


title: Nortriptyliini

text: Eräänä erityisenä spesifikaationa, on mainittu nortriptyliinin soveltuvan estyneisyydestä kärsivien henkilöiden masennuksen hoitoon: stimulanssi-vaikutuksensa peristeella. Nortriptyliinillä ei ole todettu olevan, joistakin toisista TCA-ryhmän depressiolääkkeistä poiketen, anksiolyyttistä eli ahdistuneisuutta ja tuskaisuutta poistavia hoitovaikutuksia.


title: Nortriptyliini

text: Samanaikainen MAOI-lääkkeen käyttö oli ehdoton vasta-aihe. Tämä saattaisi aiheuttaa hengenvaarallisen tilan, joka on nimeltään serotoniinisyndrooma. MAO:n estäjän käytön päättyessä, tuli noudattaa n. 14 vrk:n mittaista varoaikaa. Koska lääke on antikolinergi, niin epilepsia, virtsaumpi ja glaukooma sekä sydänperäiset sairaudet: kuten esim. sydämen vajaatoiminta ovat relatiivisia esteitä tämän lääkeaineen käytölle.


title: Nortriptyliini

text: Nortriptyliinin haittavaikutukset ovat samansuuntaisia, kuin muidenkin trisyklisten antidepressanttien ja aivan erityisesti amitriptyliinin.


title: Nortriptyliini

text: Yliannostus eli liikaa otettu lääkemäärä saattaa vaikuttaa tajunnan tasoon, sydämen syketiheyteen sekä verenpaineen tasoon. Mahdollisia muitakin oireita voi ilmaantua. Epäillyissä yliannostustapauksissa tulisi hakeutua lääkärin hoitoon välittömästi.


title: Nortriptyliini

text: Nortriptyliinin valmistenimiä ovat "Noritren" ja "Nortyl". Käytössä on suun kautta (per os) otettava tablettimuoto. Yksi tabletti sisältää: joko 10, 25 taikka 50 milligrammaa vaikuttavaa ainetta. Lääkkeen käytön hoitosuosituksena on ollut 30-150 mg/vrk. Enimmäisraja on 225 mg/vrk.


title: Eila Mikola

text: Eila Elli Elisabeth Mikola (o.s. Helin, s. 22. kesäkuuta 1934 Nakkila) on entinen suomalainen 800 metrin juoksija, joka kilpailee nykyisin veteraanisarjoissa edustaen Porin Tarmoa. Hän edusti Tarmoa jo vuosina 1961–2000 ja uudelleen vuodesta 2014. Hän on edustanut myös Rauman Urheilijoita (–1957 ja 1960–1961), Nakkilan Virettä (1957–1960) ja Porin Urheilu-Veteraaneja (2001–2013).


title: Eila Mikola

text: Hän voitti yhteensä kuusi Suomen mestaruutta 800 metrillä. Vuosina 1956, 1957, 1958, 1959 ja 1960 hän voitti putkeen viisi mestaruutta. Vuoden 1960 Moskovan kansainvälisissä kilpailuissa häneltä katkesi akillesjänne, mutta vuonna 1965 hän voitti silti vielä kuudennen mestaruutensa. 400 metrillä hän voitti vuonna 1959 SM-hopeaa.


title: Eila Mikola

text: Hän edusti Suomea yhteensä yhdeksässä maaottelussa, joista hän voitti kahdeksan ja oli kerran toinen, minkä lisäksi hän oli Vammalassa 1959 toinen 400 metrillä. Hänen ensimmäinen maaottelunsa oli vuonna 1956 ja viimeinen vuonna 1960. Hän edusti Suomea myös Tukholman EM-kisoissa 1958, joissa hän ei päässyt alkueristä jatkoon.


title: Eila Mikola

text: Hän paransi 800 metrin Pohjoismaiden ja Suomen ennätystä yhteensä kolme kertaa. Vuonna 1957 hän juoksi Riiassa ajan 2.12,7 ja vuonna 1958 Jönköpingissä ajan 2.11,3. 30. elokuuta 1958 hän juoksi Leipzigin kansainvälisissä messukisoissa ajan 2.10,4, joka jäi hänen ennätyksekseen. Hänen 400 metrin ennätyksekseen jäi sen sijaan 57,2, jonka hän juoksi Vammalassa 23. elokuuta 1959.


title: Eila Mikola

text: Eila Mikolalle myönnettiin liikuntaneuvoksen arvonimi vuonna 1997.


title: Riemuloma Rivieralla

text: Riemuloma Rivieralla ("Les vacances de Monsieur Hulot") on Jacques Tatin ohjaama ranskalainen komediaelokuvan klassikko vuodelta 1953. Hän myös kirjoitti käsikirjoituksen Henri Marquet'n kanssa ja näytteli lisäksi pääosassa ensimmäistä kertaa monsieur Hulot'ta. Suomenkielisestä nimestä huolimatta tapahtumat eivät sijoitu Ranskan Rivieralle vaan pieneen hotelliin Loire-Atlantiquen rannalle Saint-Marc-sur-Merin rantakohteeseen.


title: Riemuloma Rivieralla

text: Elokuvassa ei ole varsinaista juonta – se ”vain” kertoo Hulot'n lomasta ja kaikista hänelle sattuneista kommelluksista.


title: Riemuloma Rivieralla

text: Vuonna 1979 "Riemuloma Rivieralla" pääsi mukaan suomalaiskriitikoiden kokoamalle sadan tärkeimmän elokuvan listalle. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Riemuloman Rivieralla" kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle sijalle 30.


title: Flanderin ympäriajo 2010

text: Flanderin ympäriajo 2010 oli järjestyksessään 94. maantiepyöräilyn Flanderin ympäriajo. Se käytiin 261,5 kilometrin reitillä Brüggestä Niniveen 4. huhtikuuta 2010.


title: Flanderin ympäriajo 2010

text: Fabian Cancellara voitti kilpailun yli minuutin erolla Tom Booneniin. Cancellara karkasi Boonenilta noin 15 kilometriä ennen maalia Muur-Kappelmuurin kuuluisan nousun loppuvaiheessa. Kaksikko oli irtautunut pääjoukosta Molenbergin nousussa 45 kilometriä ennen maalia. Philippe Gilbert sijoittui kolmanneksi kukistettuaan loppukirissä Björn Leukemansin.


title: Flanderin ympäriajo 2010

text:
Lähde: Cyclingnews
Vuoden 2010 Flanderin ympäriajossa oli kaikkiaan 15 nousua.
Kilpailussa olivat mukana kaikki 18 UCI ProTour -tallia sekä seitsemän UCI Professional Continental -tason joukkuetta.


title: Holland

text: Holland voi tarkoittaa seuraavia:


title: Keuruun helluntaiseurakunta

text: Keuruun helluntaiseurakunta on Keuruulla toimiva helluntaiherätykseen kuuluva seurakunta jossa on n. 380 jäsentä (vuonna 2011). Sen toiminta-alueeseen kuuluvat myös Multia ja Petäjävesi. Seurakunnan toimintamuotoina ovat jumalanpalvelukset, lapsi- ja nuorisotyö sekä lähetystyö Keniassa, Meksikossa, Thaimaassa ja Venäjällä.


title: Keuruun helluntaiseurakunta

text: Keuruun helluntaiseurakunta perustettiin Keuruulla 11. syyskuuta 1946, jolloin 60 uskovaista kokoontui Mäyrämäen taloon ja siellä lausuttiin seurakunnan syntysanat. Aluksi seurakunnalla ei ollut omaa rukoushuonetta, jolloin se toimi Osuusliike Keski-Suomen alaravintolassa, matkailumaja Seipossa tai työväentalolla. Seurakunnankokoukset, rukouskokoukset, kuoroharjoitukset ja pyhäkoulut pidettiin kodeissa. Kymmenen toimintavuoden aikana toiminta vakiintui ja siirtyi Keuruun keskustaan. Nykyään seurakunta toimii Einari Vuorelantiellä. Seurakunta aloitti lähetystyön 24. heinäkuuta 1966, jolloin se lähetti ensimmäisen oman lähettinsä Keniaan. Keuruun helluntaiseurakunta hyväksyttiin Suomen Helluntaikirkon jäsenseurakunnaksi 25. elokuuta 2007.


title: Force India VJM03

text: Force India VJM03 on Formula 1 -auto, jota Force India -talli käytti kaudella . Auto esiteltiin 9. helmikuuta 2010 Espanjan Jerezissä. Talli käytti edellisen kauden tapaan Mercedes-Benzin moottoreita sekä McLarenin vaihdelaatikkoa. VJM03-autolla ajoivat saksalainen Adrian Sutil ja italialainen Vitantonio Liuzzi. Testikuljettajana toimi Paul di Resta.


title: Valosuunnittelu

text: Valosuunnittelu tarkoittaa valaistuksen suunnittelua oopperaan, teatteriesitykseen, elokuvaan, tai valokuvaukseen.Valosuunnittelulla tarkoitetaan usein myös arkkitehtuurivalosuunnittelua, jota tässä artikkelissa ei toistaiseksi käsitellä.


title: Valosuunnittelu

text: Valosuunnittelija tekee suunnitelmastaan niin sanotun valokartan, jossa lukee millaisia valonheittimiä käytetään, suuntaaminen ja mahdolliset värikalvot eli filtterit. Valosuunnitelmassa tulee myös näkyä sähkön määrä ja sen sijainti, tilan koko ja miten heittimet sijoitetaan. Suunnitelmassa tulee huomioida yhteistyökumppanien, kuten esiintyjän tai ohjaajan toiveet ja valaistuksen täytyy tapahtua tasa-arvoisesti esityksen ehdoilla. Valosuunnittelussa täytyy huomioida erilaisten varjojen syntyminen, kuten myös syntyvä vaikutelma valaistavasta kohteesta. Suunnitelmassa tulee näkyä, miten valoja käytetään esityksen aikana. Suunnitteluun sisällytetään myös mahdolliset valoefektit ja milloin ja miten niitä käytetään.


title: Platform-jalkineet

text: Platform-jalkineet, esim. korkokengät, saappaat tai sandaalit, ovat jalkineita joissa on lisäpohja jalkaosassa. Kengän korko on tyypillisesti korkea. Platform-jalkineet ovat olleet 1970-luvulla muotia ja nousseet takaisin muotiin.


title: Perkwunos

text: Perkunos on Indoeurooppalaisen kantakielen ukkosen ja tammen jumala. Perkūnasin vaimon nimi oli "Perkūnija" tai "Perkūnė" (Przeginia, Perperuna). Skandinaavien mytologiassa esiintyy Thorin äiti Fjörgyn, jonka nimessä on äänteenmuutos p>f germaanisesta kielestä islannin kieleen.


title: Perkwunos

text: Toinen ukkosenjumalaa tarkoittava sana sisältää onomatopoeettisen juuren "*tar-", josta johtuvat gallialainen "Taranis" ja heettiläinen "Tarhunt". Germaaninen "Þunraz" > "Þórr" > Thor tulee juuresta "*(s)tene-" "ukkonen".


title: Perkwunos

text:
Indoeurooppalaisen kantakielen sana "*Perk()unos" on rekonstruoitu liettuan "Perkūnasista" . Labiovelaarinen välikirjain () on rekonstruoitu sanasta, joka tarkoittaa "tammea", "havupuuta" tai "vuorta"; *perkus.
Välikirjain "-ku-" on otettu mukaan, koska latinan "quercus" (tammi), sisältää kyseisen äänteen. Itaalisten ja kelttiläisten kielten välillä on assimilaatioita "p-kw" > "kw-kw"; esim. *penke" > quinque"; "viisi").


title: Perkwunos

text: "*perkunos", on siten "*perkus"in jumala, samoin kuin germaaninen "*Wodanaz" on "*wōþuz"in jumala, sisältäen saman suffiksin "-no-".


title: Perkwunos

text: Sana "*perku-" esiintyy puhuttaessa tammesta, havupuumetsästä, vuoristo-metsästä tai metsäisestä vuoresta. Perynia (Perunъ), jossa palvottiin Perunia, on Ilmajärven pohjoisrannalla Olhavajoen alkukohdalla Novgorodin lähellä. Nykyisin paikalla on kirkko ja luostari . Bulgariassa taas on Pirin-vuoristo.


title: Nenähuilu

text: Nenähuilu on suosittu soitin Polynesiassa ja Tyynenmeren rantamaissa. Soittimesta on olemassa muita versioita Afrikassa, Intiassa ja Kiinassa.


title: Nenähuilu

text: f'ohe hano ihu havaijin kielellä tarkoittaa nenää, bambua, hengitystä. Se on tehty yhdestä bambun versosta, jossa on yksi aukko nenän kohdalle puhallusta varten, sekä kolme aukkoa sormituksille putken yläpuolella. Sitä käytettiin usein laulujen ja messujen yhteydessä. Havaijilla uskotaan, että nenä on puhdas ja viaton, toisin kuin suu jolla voidaan sanoa monia asioita. Joten nenän kautta kulkeva ilma on suusta tulevaa puhtaampaa. Havaijilla on ollut tapana, että mies on soittanut mielitylleen serenadin nenähuilulla, voittaakseen tytön huomion.


title: Nenähuilu

text: Kongon demokraattisessa tasavallassa nenähuilua käyttää kahdeksan eri etnistä ryhmää.


title: Nenähuilu

text: Filippiineillä pitung ilong, tai kalaleng pohjoisessa asuvien keskuudessa, soitetaan oikean tai vasemman sieraimen ylänurkassa. Koska kalaleng on pitkä ja sillä on kapea sisäinen tilavuus, sillä on helppo soittaa erilaisia harmonioita, jopa melko vaimealla puhalluksella. Tällaisen nenähuilun ääniala kattaa kaksi ja puoli oktaavia. Sormiaukot huilun sivulla muuttavat sävelalaa, joka mahdollistaa eri asteikkojen käytön. Jotkut soittajat käyttävät tupakan filtteriä toisessa sieraimessaan, saadakseen voimakkaamman puhalluksen.


title: Nenähuilu

text: Historiallisesti Uudessa-Seelannissa nenähuilun rakennusaineena ei käytetty bambun versoa, joten jotkut vanhoista nenähuiluista "Ngurut" on valmistettu pehmeästä, saippuakiven kaltaisesta kivestä. Puuta, luuta ja erityyppistä norsunluuta on myös käytetty ngurujen valmistuksessa, usein hyvin komeilla kaiverruksilla, jotka loivat niiden vaikutusta pyhästä esineestä. Modifioituna ngurua voitiin soittaa myös suulla nenän sijaan.


title: Nenähuilu

text: Maorien koauau ponga ihu oli myös osa perinteisistä nenähuilutyypeistä. Gourd-huilu on rakennettu hieman samalla tyylillä. Ipu ho kio kio:a käytettiin myös Havaijilla. Rakentaja muotoili nenäreiän huilun kaulaan. Tämä pieni reikä asetettiin soittajan sieraimen.


title: Trussi

text: Trussi (, ”ristikkopalkki”) on esitystekniikassa näyttämön sivuilla ja yläpuolella sijaitseva telinerakennelma, johon ripustetaan valaisimia, kaiuttimia ja muita näyttämöteknisiä laitteita ja niiden virta- ja ohjauskaapeleita. Trussit rakennetaan yleensä alumiini- tai muista metalliputkista ja erilaisista liittimistä ristikkopalkkimaisiksi rakenteiksi. Trussit mahdollistavat näyttämövalaistuksen siirtelyn ja muuntelun kulloinkin tarvittavaksi. Trussirakenteet voivat olla joko kiinteitä esityssalin varusteita tai helposti purettavia ja koottavia järjestelmiä kiertuekäyttöön.


title: Trussi

text: Yleisimmät trussipalkit ja -pilarit ovat kaksi- ("ladder"), kolmi-, ("triangular") tai neliputkisia ("rectangular"). Muita yleisiä trussityyppejä ovat mm. "folding truss" (kokoontaittuva), "catwalk truss" (trussiin integroitu huoltosilta) ja "pre-rigged truss", jonka sisällä voidaan kuljettaa valaisimet valmiiksi esiasennettuina.


title: Trussi

text:
Trussijärjestelmiä valmistavat muun muassa James Thomas Engineering, Prolyte, Eurotruss, Total Solutions Group, Milos Structures ja Tomcat.
Ensimmäisissä trussimalleissa käytettiin kiinnittämiseen holkkiputkia ja pultteja ("tube connection"). Myöhemmin järeämpiin trusseihin tuli 16mm "camlock"-pikajousilukko, josta luovuttiin koska jousen kuoleentuminen aiheutti ajan myötä vaaratilanteita.


title: Trussi

text: Nykyiset trussit kiinnittyvät toisiinsa joko pulteilla ("plated series"), haarukkaliitoksella josta lyödään sokkatappi läpi ("fork connection"), tai spigoteilla ja tapeilla ("conical connection"). Kaksi jälkimmäistä liitosmallia varmistetaan R-pinnein.


title: Leena Saarinen

text: Leena Saarinen (s. 10. maaliskuuta 1960 Kouvola) on suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan elintarviketieteiden maisteri.


title: Leena Saarinen

text: Saarinen työskenteli Suomen Unileverillä vuodesta 1990 ja nousi sen toimitusjohtajaksi. Sen jälkeen hän oli pari vuotta Altian pääjohtajana, mutta tuolloisten julkisuuteen annettujen tietojen mukaan hän irtisanoutui kesällä 2007, koska suunnitelmat bioetanolitehtaan rakentamisesta ja tuotannon aloituksesta kariutuivat. Tosiasiassa hän sai potkut omistajaohjausyksikön johtajalta Pekka Timoselta, mutta potkut naamioitiin irtisanoutumiseksi.


title: Leena Saarinen

text: Lokakuussa 2007 Saarinen sai nimityksen Markku Uiton seuraajaksi Tradekan, sittemmin Suomen Lähikaupan, toimitusjohtajaksi. Suomen Lähikauppaan siirryttyään Saarinen ryhtyi synnyttämään lähikauppastrategiaa. Ketjun tulos ei kuitenkaan kohentunut vaan se pysyi tappiollisena, ja hänet erotettiin tehtävästä maaliskuun lopussa 2010.


title: Hanna Vuorimaa

text: Hanna Elina Vuorimaa (o.s. Lassila, s. 15. toukokuuta 1964 Kauhava) on entinen suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti Lahden Ahkeraa ja häntä valmensi Hilkka Kivistö.


title: Hanna Vuorimaa

text: Vuorimaa voitti 800 metrin Suomen mestaruuden Turussa 1989. Hän sai Kalevan kisoissa myös neljä muuta mitalia, 800 metrillä hopeaa Oulussa 1990 ja pronssia Kajaanissa 1984 sekä 1 500 metrillä hopeaa Turussa 1989 ja pronssia Oulussa 1990. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti 1 500 metrillä kultaa Tampereella 1989 sekä 800 metrillä hopeaa Rovaniemellä 1985 ja pronssia Tampereella 1989."Lähde: Tilastopaja"


title: Tähtien synty

text: Tähtien synty tapahtuu suurten, kylmien kaasupilvien kutistuessa oman painovoimansa ansiosta. Kaasupilvestä syntyvä tähtialkio kuumenee hyvin kuumaksi, koska sen kaasun painovoimaenergia muuttuu kaasuosasten keskinäisen kitkan takia lämmöksi. Tämä hajottaa ensin molekyylit, ionisoi kaasun ja käynnistää lopulta ydinreaktiot ja näin tähti syntyy.


title: Tähtien synty

text:
Tähtiä syntyy jättiläismäisissä tähtienvälisissä molekyylipilvissä, jotka ovat ympäristöään huomattavasti tiheämpiä. Suurten molekyylipilvien pilvien tarkkaa syntymekanismia ei tunneta, mutta niitä on havaittu lukuisia. Näiden läheltä on löydetty nuoria tähtiä. Galaksin sisällä tähtienvälinen avaruus sisältää tavallisesti 0,1–1 kaasuhiukkasta (atomia isompaa hiukkasta) kuutiosenttimetriä kohden, kun tiheys pienen ja hyvin tiheän pimeän sumun, globulin, sisällä voi olla useita miljoonia hiukkasia kuutiosenttimetrissä. Jättiläismolekyylipilven koko on 50–300 valovuotta ja massa 100 000–10 miljoonaa Auringon massaa. Massa riittää siten kokonaisen tähtijoukon syntymiseen samalla kertaa. Mikä saa molekyylipilven ytimen kutistumaan, on yhä tutkimuksen kohde.
Kiertäessään Linnunradan ympäri molekyylipilvet saattavat törmätä toisiinsa, kulkea tiheiden spiraalihaarojen läpi tai joutua supernovan šokkiaallon läpäisemäksi. Galaksien törmätessä toisiinsa niiden tähtienväliset pilvet sekoittuvat toisiinsa. Jokin näistä tekijöistä saattaa aloittaa molekyylipilven tiivistymisen oman painovoimansa vaikutuksesta. Esim. supernovaräjähdyksen aikaansaama kuuma kaasukupla puristaa molekyylipilven osasia kokoon globuleiksi, joiden sisälle syntyy tähtiä.


title: Tähtien synty

text:
Vähitellen kaasupilvi hajaantuu yhä pienempiin erillisiin osiin, jotka samoin jatkavat tiivistymistä. Näiden osien välillä tapahtuu kilpailua mikä pilvi saa haalittua eniten kaasua. Miten eri prototähden vaikuttavat toisiinsa, on osin arvoitus. Kokoon kerääntyvä kaasu alkaa lämmetä, koska kaasun potentiaalienergiaa vapautuu.
Syntyvän tähden aiheuttama säteilypaine ja pilven pyörteisyys hidastavat kutistumista.


title: Tähtien synty

text:
Lopulta pilven keskelle syntyy pyörivä kaasupallo, prototähti, jonka lämpötila ei ole kuitenkaan vielä noussut riittävän korkeaksi fuusioreaktion aikaansaamiseksi. Prototähtivaihe on sitä ympäröivän tiheän kaasu- ja pölykiekon peittämä, jolloin se on havaittavissa vain siluettina sijaitessaan esimerkiksi kirkkaan emissiosumun edessä, kuten Orionin suuressa kaasusumussa.
Nykyisten tutkimusten mukaan noin sadan auringon massaiseen pilveen synntyy ensin suuri prototähti, jonka ympärille massiivinen kaasukiekko. Siihen syntyy tiheitä spiraalihaaroja, joista syntyy toinen suuri prototähti, ja kiekosta syntyy pienempiä prototähtiä. Useimmat näistä ovat hyvin pieniä..


title: Tähtien synty

text: Mikäli prototähden massa on yli 0,1 Auringon massaa, sen ytimen lämpötila saavuttaa lopulta 4 miljoonan kelvinasteen rajan, jolloin vety alkaa fuusioitua heliumiksi. Tähti alkaa tuottaa suuria määriä säteilyä, jonka paine saa aikaan hydrostaattisen tasapainon, jolloin tähden romahtaminen painovoiman vaikutuksesta lakkaa. Vastasyntynyt tähti on saavuttanut vakaan tilan. Mikäli prototähden massa jää alle 0,1 Auringon massan, se alkaa vähitellen jäähtyä ennen kuin on saavuttanut kriittisen lämpötilan ja muuttuu ruskeaksi kääpiöksi tai tähteä kiertäväksi kaasuplaneetaksi.


title: Tähtien synty

text:
Kaasupilven luhistuminen prototähdeksi kestää tavallisesti vain muutamia satoja vuosia, mutta prototähdestä pääsarjaan kehittyminen vie tähden koosta riippuen muutamia kymmeniä tai satoja tuhansia vuosia suurimassaisilta tähdiltä ja jopa satoja miljoonia huomattavasti Aurinkoa kevyemmiltä tähdiltä. Vähitellen tähtituuli saa aikaan ympäröivän tähtienvälisen aineen kaikkoamisen ja mahdollisesti myös hehkumisen, jolloin tähti tulee näkyville myös Maasta katsottuna. Tunnettuja tällaisia tähtiä ovat "T Tauri -tähdet", jotka sisältävät yhä runsaasti litiumia lämpötilan ollessa riittämätön sen hajottamiseen. Niiden lähellä on usein pieniä sumuja, joita kutsutaan "Herbig-Haro-kohteiksi".
T Tauri -tähtiä kutsutaan sumumuuttujaksi, koska ne ovat yhteydessä tähtienvälisiin sumumaisiin kaasu- ja pölypilviin.


title: Tähtien synty

text: Koska tähtienvälisen kaasupilven massa riittää usein useamman kuin yhden tähden raaka-aineeksi, esiintyvät nuoret tähdet usein avoimissa tähtijoukoissa. Esimerkiksi Seulaset ovat ryhmä kuumia sinisiä tähtiä, joiden seassa on yhä havaittavissa voimakkaan tähtituulen riepottelemia haituvia aiemmin paikalla sijainneesta pilvestä. Suhteellisen lyhyessä ajassa tähdet ylittävät kuitenkin yksi toisensa jälkeen joukon pakonopeuden, ja tähdet ajautuvat erilleen toisistaan. Suurimassaiset tähdet eivät elinaikanaan ehdi kovin kauaksi synnyinsijoiltaan, ja ne muodostavat selkeästi erottuvia "OB-assosiaatioita".


title: Tähden kehitys

text: Tähden kehitys on monivaiheinen tapahtumaketju, jonka aikana tähti käy miljoonien tai miljardien vuosien aikana läpi eri kehitysvaiheita säteillen valoa ja lämpöä. Lopulta tähti joko tuhoutuu näkyvästi tai aloittaa hiljaisen viilentymisen. Kehityskaaren pituuden takia sitä on mahdotonta tutkia tarkkailemalla yksittäistä tähteä; sen sijaan on tarkasteltava useita tähtiä kehityksensä eri vaiheissa. Myös tietokonesimulaatioilla on mahdollista jäljitellä tähtien rakennetta ja sitä kautta kehitystä.


title: Tähden kehitys

text: Tähden kehitys alkaa, kun tähtienvälisestä pöly- ja kaasupilvestä tiivistyy gravitaation vaikutuksesta prototähti, joka kehittyy hiljalleen vetyä polttavaksi pääsarjan tähdeksi. Tämä on pitkä ja vakaa vaihe, jonka pituus vaihtelee tähden koosta riippuen muutamasta miljoonasta vuodesta aina maailmankaikkeuden ikää pidempiin ajanjaksoihin (pienempien ja himmeämpien tähtien polttoaine riittää pidempään). Kun tähden vetypolttoaine on lopulta loppunut, se alkaa polttamaan yhä raskaampia alkuaineita muuttuen jättiläistähdeksi. Lopulta Auringon kokoiset tähdet kutistuvat hiljalleen viilentyviksi valkoisiksi kääpiöiksi. Huomattavasti massiivisemmat tähdet voivat kuitenkin romahtaa neutronitähdiksi tai mustiksi aukoiksi.


title: Tähden kehitys

text: Tähdet syntyvät kylmistä, suurista kaasupilvistä luhistumalla oman painovoimansa ansiosta. Pilven tai sen osan täytyy olla kyllin tiheä ja alussa kylmä, jotta se luhistuisi. Havaintojen mukaan tähdet syntyvät joukkoina. Tähden syntyessä se hehkuu, kun tähden synnyttävän kaasupilven luhistumisen aiheuttama kitka kuumentaa kaasua. Syntyvää, kutistuvaa tähteä sanotaan prototähdeksi. Monesti prototähti havaitaan kaasupilven läheltä ja sisältä radio- tai infrapunakohteena. Tähden kutistuessa ja kuumetessa ensin sen synnyttäneen kaasupilven molekyylit hajoavat atomeiksi, ja edelleen kuumetessa lopulta atomit ionisoituvat. Lopulta tähdestä tulee niin tiivis ja kuuma, että sen ydinreaktiot syttyvät. Kaikki aines ei putoa suoraan tähteen, vaan kutistuvan tähden ympärille syntyy keskipakoisvoiman takia kiekkomainen rakenne. Eri tutkimusten mukaan näistä kiekoista syntyy pienimassaisia tähtiä ja/tai planeettoja. Muodostuttuaan tähti asettuu niin sanottuun pääsarjaan.


title: Tähden kehitys

text: Pääsarjaksi kutsutaan Hertzsprungin–Russellin kaaviossa sen lävistäjän suuntaista vyöhykettä, jossa valtaosa tähdistä sijaitsee, koska ne viettävät valtaosan kehityskaarestaan siellä. Tänä aikana tähti saa energiansa yksinomaan vedyn fuusiosta ja sen tila pysyy vakaana. Ainoa muutos tapahtuu hyvin hitaasti tähden rakenteessa ja kirkkaudessa, kun ydinreaktiot kasvattavat heliumin suhteellista osuutta tähdessä ja kirkkaus kasvaa muutamia kymmeniä prosentteja. Pääsarjavaihe kestää 15 kertaa Aurinkoa massiivisemmalla tähdellä vain 10 miljoonaa vuotta, Auringolla 10 miljardia vuotta ja tähdellä, jonka massa on neljännes Auringon massasta, noin 70 miljardia vuotta. Aurinko on tällä hetkellä pääsarjavaiheensa puolessavälissä, joten sillä on yhä viisi miljardia vuotta aikaa vakaata hiljaiseloa; kirkkauden kasvusta kuitenkin johtuu, että elämä maapallolla alkaa käydä mahdottomaksi jo miljardin vuoden kuluessa valtamerten alkaessa höyrystyä pois.


title: Tähden kehitys

text: Yli 1,5 kertaa Aurinkoa massiivisemmat tähdet kuuluvat ylempään pääsarjaan, jossa niiden ytimien lämpötila ylittää 18 miljoonaa astetta sallien energian tuoton suurimmaksi osaksi niin sanotussa hiilisyklissä, jossa hiili, typpi ja happi toimivat palamisreaktion katalyytteina. Hiilisykli on keskittynyt tähden kuumaan ytimeen, jossa syntyvän energiavuon määrä on niin suuri, ettei säteily riitä siirtämään kaikkea energiaa sieltä poispäin. Ytimessä tapahtuukin konvektiovirtauksia sekoittaen samalla ytimen ainetta. Ytimen ulkopuolella on vetykerros, jossa ei tapahdu lainkaan ydinreaktioita pääsarjavaiheen aikana.


title: Tähden kehitys

text: Massaltaan alle 1,5 kertaa Auringon suuruiset tähdet kuuluvat alempaan pääsarjaan, jossa energiaa tuotetaan niin sanotulla protoni-protoni-ketjulla. Koska ketju ei vaadi niin suurta lämpötilaa kuin hiilisykli, tapahtuvat ydinreaktiot suuremmalla alueella tähden sisuksissa, eikä konvektioita siellä pääse syntymään. Sen sijaan tähden ulko-osien alhaisen lämpötilan seurauksena kaasu on siellä siinä määrin läpinäkymätöntä, että säteily ei enää kykene kuljettamaan kaikkea energiaa ja ulko-osissa tapahtuu siten konvektiota. Tästä seuraa, että ylemmän ja alemman pääsarjan tähtien rakenteet ovat päinvastaiset.


title: Tähden kehitys

text: Tähdet, joiden massa on 0,08–0,26 Auringon massaa, ovat kauttaaltaan konvektiivisia. Niissä aine sekoittuu koko ajan ja vetyvarasto on käytettävissä kokonaisuudessaan. Tästä seuraa, että vetyvarastojen loppuessa tähti kutistuu rauhallisesti valkoiseksi kääpiöksi. Kaikki kyseisen kokoluokan tähdet ovat yhä niin nuoria, etteivät ne tule vielä kymmeniin miljardeihin vuosiin poistumaan pääsarjasta.


title: Tähden kehitys

text: Kun ytimen vetyvarasto on palanut loppuun ja muuttunut heliumiksi, alkaa tähti polttaa kuoressa sijaitsevaa vetyä, jolloin ulko-osat alkavat laajentua ja heliumytimen massa kasvaa. Tähden ydin kutistuu ja kuumenee. Kuuman ytimen säteily laajentaa ulkokerrokset. Aluksi pintalämpötila laskee, ja tähti muuttuu punaisemmaksi. Lopulta tähden valovoima alkaa kasvaa, ja se kohoaa HR-kaaviossa ylöspäin. Tähti on nyt punainen jättiläinen. Siirtymävaihe jättiläistähdeksi kestää keveillä tähdillä huomattavasti pidempään kuin suurimassaisilla tähdillä.


title: Tähden kehitys

text: Alle 1,5 kertaa Auringonmassaisen tähden ytimessä tiheys kasvaa siihen pisteeseen, että aine degeneroituu. Lämpötila puolestaan kasvaa siellä lopulta sataan miljoonaan asteeseen, jolloin helium alkaa fuusioitua hiileksi kolmialfaprosessissa. Lämpötilan noususta huolimatta degeneroitunut kaasu ei laajene, vaan ainoastaan palamisreaktio kiihtyy. Lämpötilan noustessa edelleen aine ei enää pysy degeneroituneena ja muuttuu ionisoituneeksi ideaalikaasuksi, joka pyrkii nopeasti laajenemaan aiheuttaen räjähdyksen, "heliumleimahduksen". Heliumin fuusioitumisen alkamisesta heliumleimahdukseen kuluu vain muutamia sekunteja. Tähden ulko-osat vaimentavat räjähdyksen, ja lopulta tähden rakenne muuttuu vastaamaan uutta tasapainotilaa. Heliumin loppuessa ytimestä tähdessä on kaksi kuorta, joista ulommassa tapahtuu vedyn fuusioituminen ja sisemmässä puolestaan heliumin. Rakenne on epävakaa ja saattaa aiheuttaa aineen sekoittumisen tai osan massasta purkautumisen avaruuteen. Esimerkiksi 0,6-1,0 Auringon massainen heliumia polttava tähti asettuu HR-kaaviossa ensin keltaisten jättiläistähtien "kansoittamaan" horisontaalihaaraan, jossa on muun muassa sykkiviä RR Lyrae-tähtiä. Sen jälkeen tähti kirkastuu taas asymptoottihaaraan, jossa on monia pitkäjaksoisia Mira-tyypin sykkiviä tähtiä. Tämän jälkeen 0,6-1,0 Auringon massainen tähti polttaa välillä heliumia, väliä vetyä hiili-happi-ytimen ympäröimässä kuoressa tähti muuttuu epävakaaksi ja sinkoaa ulkokerroksensa pois.


title: Tähden kehitys

text: Raskaiden jättiläistähtien ytimessä lämpötila on suurempi ja aine harvempaa, joten degeneroitumista ei tapahdu. Helium alkaa fuusioitua ytimessä hiileksi rauhallisesti, kunnes heliumin loputtua ytimen tiivistyminen ja siitä aiheutuva lämpötilan nousu saavat aikaan vuoroin hiilen, hapen ja piin fuusioitumisen raskaammaksi alkuaineeksi aina rautaan asti. Lopulta tähdessä on kerroksittain eri alkuaineita, kevyimmät uloimpana ja raskaimmat ytimessä.


title: Tähden kehitys

text: Alle kolmen auringon massaisilla tähdillä ytimen lämpötila ei nouse riittävän korkeaksi hiilen fuusioitumisen alkamiseksi. Lopulta säteilypaine puhaltaa tähden ulko-osat avaruuteen laajenevaksi kaasupilveksi, josta muodostuu planetaarinen sumu. Tähdestä jää jäljelle kuuma ydin, valkoinen kääpiö, joiden maksimimassa on 1,4 Auringon massaa. Ydinreaktiot ovat lakanneet, joten valkoinen kääpiö tiivistyy ja viilenee vähitellen. Se saavuttaa lopulta tasapainotilan, kun sen aine on kokonaisuudessaan degeneroitunut ja lämpö siirtynyt avaruuteen. Jäljelle on jäänyt musta kääpiö, kuollut tähti, joka voidaan havaita vain sen mahdollisesti muihin taivaankappaleisiin aiheuttaman painovoiman välityksellä.


title: Tähden kehitys

text: 3–15 Auringon massaisilla tähdillä tapahtuu lopulta heliumleimahduksen kaltainen hiili- tai happileimahdus, joka on paljon voimakkaampi. Tähti räjähtää supernovana, ja on mahdollista, että ytimestä ei jää mitään jäljelle. Yli 15 Auringon massaisilla tähdillä sisimmissä kerroksissa fuusioituminen jatkuu rautaan saakka, jonka jälkeen raskaampien alkuaineiden fuusio ei enää tuota energiaa, kuten ei myöskään raudan hajottaminen fissiossa kevyemmiksi alkuaineiksi. Ydinreaktiot lakkaavat, ja tähti alkaa luhistua kokoon hyvin nopeasti. Luhistumisessa vapautuva energia kasvattaa tähden kerrosten lämpötilaa huomattavasti, ja ulommissa osissa yhä olevat kevyemmät alkuaineet alkavat fuusioitua räjähdysmäisesti. Tähden ulko-osat räjähtävät muutamassa sekunnissa supernovana.


title: Tähden kehitys

text: Räjähdyskään ei pysty keskeyttämään tähden sisimpien osien nopeaa luhistumista. Tiheyden kasvaessa protonit yhdistyvät elektroneihin ja muodostavat yhä tiiviimmin pakkautuvia neutroneita, jotka alkavat degeneroitua. Mikäli luhistuvan ytimen massa on alle tietyn rajan, todennäköisesti noin 3 Auringon massaa, saa degeneroituneiden neutronien aiheuttama degeneraatiopaine aikaan luhistumisen lakkaamisen. Tuloksena syntyy äärimmäisen tiivis neutronitähti. Mikäli massa kuitenkin ylittää edellä mainitun rajan, jota kutsutaan "Oppenheimerin–Volkoffin massaksi", ei mikään voi enää estää ytimen luhistumista äärettömän pieneen ja tiheään tilaan, mustaksi aukoksi.


title: Vita Audio

text: Vita Audio on englantilainen pöytäradioiden valmistaja, jonka taustalta löytyy perinteinen hifi-merkki Ruark Acoustics.


title: Vita Audio

text: Vita Audio -merkki on perustettu vuonna 2006, mutta Ruark Acousticsin historia yltää 30 vuoden päähän.


title: Vita Audio

text: Ruark Acousticsin ideana oli alun perin luoda pienikokoinen huippuluokan äänentoistoratkaisu, mutta he eivät halunneet tehdä perinteistä hyllykaiutinta. Näin ensimmäinen malli R1 sai alkunsa.


title: Vita Audio

text: Vita Audio on kerännyt huomiota ja kiitosta korkealuokkaisesta äänenlaadusta sekä viimeistelystä lehdistön keskuudessa. Esimerkiksi Sunday Telegraph -lehti on nimennyt Vita Audion leikkisästi pöytäradioiden Aston Martiniksi ja sekä R2i että R4i ovat voittaneet vuoden pöytäradio -palkinnon englantilaisessa WHAT HIFI- lehdessä.


title: Vita Audio

text:
Valikoimasta löytyy tällä hetkellä kolme mallia, R1 mk2, R2i sekä R4i.
R1 mk2 on yhdellä kaiuttimella varustettu monoradio.
R2i on kahdella kaiuttimella ja iPod-telakalla varustettu stereomalli.
R4i on malliston lippulaiva, josta löytyy lisäksi myös CD-soitin, yhdysrakenteinen säädettävä subwoofer sekä USB-portti.


title: Mac OS X 10.1

text: Mac OS X 10.1 Puma oli toinen Mac OS X -käyttöjärjestelmäperheen käyttöjärjestelmistä. Versio 10.1 julkaistiin 25. syyskuuta 2001 ilmaisena päivityksenä Mac OS X 10.0 -versiolle. Puma oli vakaampi kuin versio 10.0.


title: Sekoelma!

text: Sekoelma! on rap-yhtye Raptorin 26. toukokuuta 2010 julkaistu kokoelmalevy, joka sisältää vanhempia kappaleita alkuperäisinä versioina, sekä yhtyeen uutta tuotantoa. Levyn kappaleita ovat muun muassa hitit "Oi beibi", "Armeija" ja "Debi Gibson". Albumilla on myös mukana uudet, Jaakko Salovaaran tuottamat remix-versiot kappaleista "Oi beibi", nimellä "Oi beibi 16", sekä Jufo III:n ja Izmon toisen yhtyeen, Allekirjoittaneen kappaleesta "Tosi tarttuva täytebiisi", nimellä "Tosi tarttuva täytebiisi 16". Näistä molemmista kappaleista on julkaistu musiikkivideo.


title: Sekoelma!

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan seitsemännelle sijalle.


title: Jeniseiskin piiri

text: Jeniseiskin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 106 300 neliökilometriä. Asukkaita on 26 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Jeniseiskin piiri

text: Jeniseiskin piiri sijaitsee Krasnojarskin aluepiirin keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Turuhanskin ja Evenkian piireihin, idässä Severo-Jeniseiskin ja Motyginon piireihin, kaakossa Kazatšinskojen piiriin, etelässä Pirovskojen, Biriljussyn ja Tjuhtetin piireihin sekä lännessä Tomskin alueeseen ja Hanti-Mansian autonomiseen piirikuntaan. Piirin halki virtaa Jenisei ja sen sivujoet Ket, Kas ja Sym. Pinta-alasta suurin osa on taigametsää.


title: Jeniseiskin piiri

text: Piiriin kuuluu Podtjosovon kaupunkimainen taajama ja 25 maalaiskuntaa: Abalakovo, Gorodištše, Jartsevo, Jepišino, Krivljak, Lugovatka (keskuspaikka Bezymjanka), Maiskoje, Makovskoje, Malobelaja, Novokargino, Novonazimovo, Novyi Gorodok, Ozjornoje, Plotbištše, Podgornoje, Pogodajevo, Potapovo, Šapkino, Sym, Tšalbyševskoje, Ust-Kem, Ust-Pit, Verhnepašino, Vysokogorski ja Železnodorožnoje (Abalakovo). Hallinnollinen keskus on Jeniseiskin kaupunki, joka muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Piirin alueella sijaitsee myös Lesosibirskin kaupunki.


title: Jeniseiskin piiri

text: Seudun kantaväestöä kettejä ja evenkejä on jäljellä hyvin vähän. Nykyään asukkaista 83 % on venäläisiä, 4,3 % ukrainalaisia, 2,1 % tataareja, 1,8 % saksalaisia, 1,1 % valkovenäläisiä ja 1,1 % tšuvasseja. Seudulla asuu paljon vanhauskoisia.


title: Jeniseiskin piiri

text: Jenisei on tärkeä liikenneväylä. Krasnojarskiin on maantieyhteys, joka jatkuu talvitienä Turuhanskiin. Lesosibirskistä on rautatielinja Atšinskiin.


title: Jeniseiskin piiri

text: Talous perustuu metsäteollisuuteen. Podtjosovon kylässä on jokilaivojen korjaustelakka. Seudun työttömyys on korkea ja väestön elintaso alhainen.


title: Jeniseiskin piiri

text: Podtjosovossa on lyseo ja vesiliikenteen oppilaitos. Lesosibirskissa toimii opettajankoulutuslaitos ja Siperian teknologisen yliopiston filiaali. Kulttuurilaitoksia ovat Podtjosovon ja Verhnepašinon taidekoulut, kulttuuri- ja kerhotalot sekä kirjastolaitos. Jeniseiskissä toimii piirisairaala.


title: Mustalampi (Jyväskylä)

text: Mustalampi on 2000-luvulla rakennettu pientaloalue Jyväskylässä Keltinmäen kaupunginosassa, tosin usein Keltinmäellä epävirallisesti tarkoitetaan pelkkää Keltinkeskuksen aluetta eikä Keltinmäen muita asuinalueita Mustalampea ja Mäyrämäkeä. Siellä on 250 omakotitaloa, enimmäkseen lautaverhoiltuja, jonkin verran myös tiilisiä. Alueen vieressä on kaksi lampea, alueelle nimensä antanut Mustalampi sekä Rajalampi. Alueen kadut on nimetty enimmäkseen naispuolisten satuhahmojen mukaan. Mustalammen laajentamiseen on varattu viereinen Valkeamäen alue. Mustalampeen kulkee Jyväskylän liikenteen bussi 27.


title: Riitta Vesanen

text: Riitta Raija Vesanen (myöh. Seppälä, s. 24. tammikuuta 1962 Turku) on entinen suomalainen pikajuoksija. Hän edusti Turun Urheiluliittoa ja Helsingin Kisa-Veikkoja ja häntä valmensivat Martti Honkanen ja Markku Välivehmas.


title: Riitta Vesanen

text: Vesanen voitti Lappeenrannassa 1980 100 metrin ja Kajaanissa 1984 400 metrin Suomen mestaruuden. Hän sai 400 metrillä myös kaksi muuta SM-mitalia, hopeaa Porissa 1983 ja pronssia Vaasassa 1986. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti 400 metrillä kultaa Rovaniemellä 1985 ja hopeaa Rovaniemellä 1980 sekä 200 metrillä pronssia Otaniemessä 1983.


title: Riitta Vesanen

text: Hän osallistui MM-kisoihin 1983, joissa hän juoksi alkueriin jääneessä Suomen pikaviestijoukkueessa."Lähde: Tilastopaja"


title: Valkeamäki

text: Valkeamäki on Jyväskylän kaupunginosa vuoden 2009 alueliitosta edeltäneen kaupunkialueen länsiosassa. Nyt alue on enimmäkseen metsää ja asutusta siellä on melkein vain pieni Hanhiperän kylä, mutta sen rakentamista on paljon suunniteltu. Jos Valkeamäen rakentamissuunnitelma toteutuu, sinne voi tulla asuntoja yli 8 000 asukasta varten. Laajennushanketta myös vastustetaan laajalti, koska Valkeamäen luonnontilaisuus halutaan säilyttää. Esimerkiksi alueella sijaitsevaa Sintinsuota pidetään arvokkaana luontokohteena.


title: Kryobioosi

text: Kryobioosi on jäätymisen joissain eliöissä aiheuttama kryptobioottinen tila jossa aineenvaihdunta käytännössä pysähtyy, auttaen eliötä selviämään jäätymisestä sulamiseen saakka.


title: Kryobioosi

text: Arktiset karhukaiset "Adorybiotus coronifer" ja "Amphibolus nebulosus" selviävät kryobioottisten kykyjensä ansiosta jäätymisestä ainakin -6 celciusasteeseen saakka. "Amphibolus volubilis" -karhukainen selviää jopa useita kuukausia -80 celsiusasteen kylmyydessä. Kaikki jäätyneet eliöt eivät tosin selviä sulamisvaiheesta, ja selviytyminen karhukaisten eri lajeilla riippuu elinvaiheesta.


title: Nurse Jackie

text: Nurse Jackie on yhdysvaltalainen mustaa komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, joka kertoo All Saintsin sairaalassa työskentelevästä sairaanhoitaja Jackiesta.


title: Nurse Jackie

text: Nurse Jackien ensiesitys oli Yhdysvalloissa kesällä 2009 Showtime-kanavalla.


title: Nurse Jackie

text: Sarjan pääosassa ovat Edie Falco, Eve Best, Merrit Wever, Paul Schnulze ja Peter Facinelli. Falco voitti roolistaan Jackiena Primetime Emmy -palkinnon vuonna 2010. Hän on saanut roolistaan myös Golden Globe - ja Satellite Award -ehdokkuudet. Sarja on ehdolla useiden muiden palkintojen saajaksi.


title: Nurse Jackie

text: Nurse Jackie on musta komedia, jossa seurataan New Yorkissa sijaitsevan All Saintsin sairaalan elämää. Sarjan päähenkilö on nimikkohahmo Jackie Peyton (Edie Falco), hyväsydäminen mutta lujatahtoinen ja hiukan kapinallinen hoitaja. Jackiella on omaperäinen työskentelytyyli ja salaisuuksia, jotka toisivat hänelle ongelmia, jos muut niistä saisivat tietää. Hän on perheenäiti ja onnellisesti naimisissa, mutta hänellä on myös suhde farmaseutti Eddien (Paul Schulze) kanssa.


title: Nurse Jackie

text: Jackiella on myös lääkeaddiktio, jonka hän on onnistunut salaamaan sekä perheeltään että useimmilta työkavereiltaan. Sarjan muita henkilöitä ovat muun muassa Jackien ystävä tri Eleanor O'Hara (Eve Best), positiivinen mutta epävarma aloitteleva hoitaja Zoey (Merritt Wever), miespuolinen hoitaja Mo-Mo (Haaz Sleiman) ja nuori tri. Cooper (Peter Facinelli), joka pitää Jackiesta, mutta on jatkuvasti tämän kanssa eri mieltä.


title: Pur

text:
Pur () on joki Jamalin Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Venäjällä. Sen yläjuoksun muodostavat Pjakupur ja Aivasedapur -joet. Purin pituus on 389 kilometriä (Pjakupur mukaan laskettuna 1 024 kilometriä), valuma-alueen laajuus 112 000 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 1 040 kuutiometriä sekunnissa.
Pur virtaa Länsi-Siperian alangolla kohti pohjoista ja laskee Karanmeren Obinlahden haaraumaan Tazinlahteen. Joki on liikennöintikelpoinen. Sen alueella sijaitsee öljy- ja maakaasuesiintymiä.


title: Pur

text: Suurimpia pääuomien varrelle osuvia kaupunkeja ovat Urengoi (10 070 as. vuonna 2010), Tarko-Sale (20 372 as.) ja Gubkinski (23 340 as.). Näistä ainakin Urengoissa on jokisatama. Joen valuma-alueella sijaitsevat myös Novyi Urengoi, Muravlenko ja Nojabrsk.


title: Pur

text: Valuma-alueeltaan 31 400 neliökilometriä kattavan Pjakupur-haaran alajuoksun kevättulva osui vuosien 1954-1997 Tarko-Salen mittauspisteen tilastojen mukaan keskimäärin kesäkuulle. Pjakopurin kuukauden keskivirtaama oli kesäkuussa 1 122,75 m/s.


title: Auli Marttinen

text: Auli Kyllikki Marttinen (ent. Palmer, s. 5. elokuuta 1961 Heinävesi) on entinen suomalainen pikajuoksija. Hän edusti Heinäveden Hyrskettä, Lahden Ahkeraa, Viipurin Urheilijoita ja Helsingin Kisa-Veikkoja ja häntä valmensivat Jukka Härkönen, Timo Hietanen ja Ville Parikka.


title: Auli Marttinen

text: Marttinen voitti Kuopiossa 1987 sekä 100 että 200 metrin Suomen mestaruuden. Hämeenlinnassa 1988 hän sai pronssia 100 metrillä. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti pronssia 200 metrillä Oulussa 1988.


title: Auli Marttinen

text: Marttinen hyppäsi huhtikuussa 2012 veteraanien halli-MM-kilpailuissa yli 50-vuotiaiden naisten korkeushypyn maailmanennätykseksi 156.


title: Auli Marttinen

text: "Lähde: Tilastopaja"


title: Kalastusmatkailu

text: Kalastusmatkailu voidaan jakaa omatoimiseen kalastusmatkailuun ja opastettuun kalastusmatkailuun. Omatoimiset kalastusmatkailujat toimivat yleensä pienellä budjetilla, heillä on omat kalastusvälineet ja he osaavat kalastamisen perusasiat. Opastetun kalastusmatkailun asiakkaat ostavat kalastusoppaalta valmiin kalaretkituotteen, joka voi sisältää esim. oppaan palvelut, venepalvelun, kalastusluvat, kalastusvälineet ja luontoruokailun.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1966

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1966, jota julkaistiin Suomen musiikkikauppiasliitto ry:n valtuuttamana nimellä Mitä Suomi soittaa Iskelmä-lehdessä. Tammikuun 1966 lista on ensimmäinen Suomessa julkaistu albumilista. Lista ilmestyi kuukausittain.


title: Pako (4. tuotantokausi)

text: Paon neljäs tuotantokausi alkoi Fox-kanavalla Yhdysvalloissa 1. syyskuuta 2008. Se sisältää 24 jaksoa (22 televisiosta nähtyä jaksoa ja 2 vain DVD:llä julkaistua erikoisjaksoa). Kyseiset erikoisjaksot nähtiin myös Isossa-Britanniassa. Erkoisjaksot DVD:llä on yhdistetty yhdeksi kokonaiseksi elokuvaksi.


title: Pako (4. tuotantokausi)

text: Teemana tällä kaudella on miljoonien arvoisen Scyllan saaminen, joka on vankien ainoa keino vapauteen. Juoni on hiukan erilainen kuin muilla tuotantokausilla, sillä tässä on paljon enemmän juonenkäänteitä ja tässä ei myöskään vietetä aikaa vankilassa, paitsi kahdessa erikoisjaksossa, joissa Sara pidätetään murhasta.


title: Pako (4. tuotantokausi)

text: Suomessa MTV3 aloitti 4. tuotantokauden esittämisen marraskuussa 2009. Kauden ja samalla koko sarjan päätösjakso nähtiin 20. huhtikuuta 2010 MTV3 - kanavalla.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1967

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1967, jota julkaistiin Suomen musiikkikauppiasliitto ry:n valtuuttamana nimellä Mitä Suomi soittaa Iskelmä-lehdessä aina lokakuuhun 1967 asti. Lista ilmestyi kuukausittain. Marraskuusta 1967 eteenpäin Mitä Suomi soittaa siirtyi Suosikin koostettavaksi.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1968

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1968, jota julkaisi Suosikki Suomen musiikkikauppiasliitto ry:n valtuuttamana nimellä Mitä Suomi soittaa. Lista ilmestyi kuukausittain.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1969

text: Tämä on vuoden 1969 luettelo Suomen albumilistan ykkösistä, jota julkaisi Suosikki Suomen musiikkikauppiasliitto ry:n valtuuttamana nimellä Mitä Suomi soittaa. Lista ilmestyi kuukausittain.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1970

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1970, jota julkaisi Suosikki Suomen musiikkikauppiasliitto ry:n valtuuttamana nimellä Mitä Suomi soittaa. Lista ilmestyi kuukausittain.


title: Luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1971

text: Tämä on luettelo Suomen albumilistan ykkösistä vuonna 1971, jota julkaisi Suosikki Suomen musiikkikauppiasliitto ry:n valtuuttamana nimellä Mitä Suomi soittaa. Lista ilmestyi kuukausittain.


title: Alois Senefelder

text: Johann Alois Senefelder (6. marraskuuta 1771 – 26. helmikuuta 1834) oli saksalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija, joka keksi litografian.


title: Grigori Margulis

text: Grigori Aleksandrovitš Margulis (, s. 24. helmikuuta 1946) on venäläinen matemaatikko. Hänet palkittiin Fieldsin mitalilla vuonna 1978 ja matematiikan Wolfin palkinnolla vuonna 2005.


title: Grigori Margulis

text: Margulis sai Fieldsin mitalin Lien ryhmien teoriaan liittyvistä tutkimuksistaan vuoden 1978 kansainvälisessä matematiikan kongressissa Helsingissä, mutta Neuvostoliiton hallitus ei päästänyt häntä vastaanottamaan sitä. Vuonna 1990 Margulis muutti Yhdysvaltoihin.


title: Maya Rudolph

text: Maya Khabira Rudolph (s. 27. heinäkuuta 1972 Gainesville, Florida, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko. Hän tuli tunnetuksi "Saturday Night Live" -televisio-ohjelmasta, jossa näytteli vakituisesti vuosina 2000–2007. Vuonna 2012 hän palasi ohjelmaan vierailevana juontajana yhden jakson ajaksi ja sai Emmy-ehdokkuuden. Rudolph on näytellyt myös muun muassa televisiosarjoissa "Chicagon lääkärit", "Enkelten kaupunki" ja "Up All Night" sekä elokuvissa "Robert Altmanin huonot vitsit", "Kohti uutta" ja "Morsiusneidot".


title: Maya Rudolph

text: Maya Rudolph syntyi Floridan Gainesvillessä vuonna 1972. Hänen vanhempansa ovat edesmennyt soul-laulaja-lauluntekijä Minnie Riperton ja säveltäjä-tuottaja Richard Rudolph. Hänen äitinsä oli afroamerikkalainen, isä on aškenasijuutalainen. Hänen isoisänsä Sidney Rudolph oli hyväntekijä joka kerran omisti Miami-Dade Countyn kaikki Wendy’s - ja Rudy’s -ravintolat. Rudolphin isoisoisä taas oli erään konservatiivisen juutalaisen synagogan perustajajäsen ja syntyisin Liettuasta.


title: Maya Rudolph

text: Rudolphin perhe muutti Los Angelesiin Mayan ja hänen veljensä Marcin ollessa pieniä. Minnie Riperton kuoli heinäkuussa 1979 rintasyöpään vain 31-vuotiaana. Laulaja-lauluntekijä Teena Marie oli Maya Rudolphin kummitäti. Rudolph valmistui Santa Monican Crossroads Schoolista vuonna 1990. Siellä hän ystävystyi opiskelijatoverinsa, näyttelijä Gwyneth Paltrow’n kanssa. Rudolph jatkoi opintojaan kalifornialaisessa yliopistossa ja suoritti Bachelor of Arts -tutkinnon vuonna 1995.


title: Maya Rudolph

text: Maya Rudolph elää avoliitossa ohjaaja Paul Thomas Andersonin kanssa. Pariskunnalla on neljä lasta: Pearl (2005), Lucille (2009), Jack (2011) ja Minnie (2013).


title: Punarintakiuru

text: Punarintakiuru ("Calendulauda poecilosterna"), myös "Mirafra poecilosterna", on itäafrikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö ulottuu Sudanin kaakkoisosista ja Etiopian eteläosista Etelä-Somaliaan, Koillis-Ugandaan, Keniaan ja Koillis-Tansaniaan. Anton Reichenow kuvaili lajin holotyypin Kenian Kibaradjasta 1879.


title: MotoGee

text: MotoGee on Särkänniemen vuoden 2010 uutuuslaite. Särkänniemeen vuonna 1987 hankittu Korkkiruuvi-vuoristorata purettiin MotoGeen tieltä. Radan väritys on musta rata ja harmaat tukipalkit.


title: Punasiipikiuru

text: Punasiipikiuru ("Mirafra hypermetra") on itäafrikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Etiopian, eteläisen Somalian, Koillis-Ugandan, Kenian ja Koillis-Tansanian. Anton Reichenow kuvaili lajin holotyypin Kenian Kibaradjasta, Benguelasta 1879.


title: Hinrich Johannes Rink

text: Hinrich Johannes Rink (26. elokuuta 1819 Kööpenhamina – 15. joulukuuta 1893 Christiania) oli tanskalainen geologi ja Grönlannin tutkija. Rink opiskeli 1840-luvulla muun muassa fysiikkaa ja kemiaa, mutta päätyi Grönlantiin tutkimaan maan perinteitä ja jäätiköitä. Rink teki vuosina 1848–1851 retken Grönlantiin, ja teki sen aikana havaintoja muun muassa jään reunan muuttumisesta. Rink päätteli laajan sisämaan jäätikköalueen syöttävän viittä mereen laskevaa jäävirtaa. Näin ollen hän oli yksi nykyisen jäätikkötieteen edelläkävijoitä.


title: Pärinäkiuru

text: Pärinäkiuru ("Mirafra rufocinnamomea") on afrikkalainen varpuslintu. Sen laaja elinympäristö käsittää lähes koko Saharan eteläpuolisen Afrikan, ja siitä tunnetaan 15 alalajia. Tommaso Salvadori kuvaili lajin holotyypin Pohjois-Etiopiasta 1865.


title: François Clerc

text: François Clerc (s. 18. huhtikuuta 1983 Bourg-en-Bresse, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä Ranskan pääsarjassa pelaavaa A.S. Saint-Étienneä ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: François Clerc

text: Clerc on Lyonin kasvatti. Hän pelasi kauden 2004–2005 lainalla Toulousessa. Seuraavaksi kaudeksi hän palasi takaisin kasvattajaseuraansa ja murtautui edustusjoukkueen kokoonpanoon. Ensimmäisen maalinsa joukkueessa hän teki 2. joulukuuta 2007 ottelussa Strasbourgia vastaan. Myöhemmin urallaan hän on käynyt taistelua pelipaikastaan muun muassa Anthony Réveillèren kanssa.


title: François Clerc

text: Clerc teki ensiesiintymisensä Ranskan maajoukkueessa 11. lokakuuta 2006 pelatussa ottelussa Färsaaria vastaan. Hän oli mukana Ranskan kokoonpanossa vuoden 2008 EM-kilpailuissa.


title: Alan Dale

text: Alan Hugh Dale (s. 6. toukokuuta 1947 Dunedin Uusi-Seelanti) on uusiseelantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Charles Widmorena televisiosarjassa "Lost" ja Caleb Nicholin roolista televisiosarjassa "O.C." Hänen ensimmäisiä kansainvälisiä televisioroolejaan oli vuonna 1985 alkanut kahdeksanvuotinen rooli Jim Robinsonina australialaisessa saippuasarjassa "Neighbours".


title: Alan Dale

text: Televisioroolien lisäksi Dale on myös esiintynyt muun muassa elokuvissa "Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta", "" ja "The Girl with the Dragon Tattoo".


title: Alan Dale

text: Dale oli naimisissa Claire Dalen kanssa vuosina 1968–1979. Nykyään hän on naimisissa entisen Miss Australian Tracey Pearsonin kanssa ja heillä on neljä lasta.


title: John Terry (näyttelijä)

text: John Terry (s. 25. tammikuuta 1950 Vero Beach, Florida) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Christian Shephardina televisiosarjasta "Lost". Hän on myös näytellyt elokuvissa "Full Metal Jacket" ja "Nine Dead". Hän myös näytteli Felix Leiteriä elokuvassa "007 vaaran vyöhykkeellä".


title: Southamptonin lentoasema

text: Southamptonin lentoasema on julkinen lentoasema, joka sijaitsee Eastleighissä Hampshiren kreivikunnassa. Lentoasema on Yhdistyneen kuningaskunnan 20. suurin ja suurin osa lennoista on Eurooppaan suuntautuneita. Lentoaseman omistaa ja sitä operoi BAA Limited.


title: Southamptonin lentoasema

text: Vuonna 2009 lentoaseman kautta kulki 1 789 901 matkustajaa, mikä oli kahdeksan prosenttia vähemmän kuin vuonna 2008.


title: Southamptonin lentoasema

text: Lentoaseman kiitotie on tarinan mukaan rakennettu paikalle, jossa aikoinaan sijaitsi roomalainen huvila.


title: Southamptonin lentoasema

text: Paikan ilmailuhistoria alkoi vuonna 1910, kun Edwin Moon käytti North Stonehamin kartanon niittyjä yksitasoisen lentokoneensa, Moonbeam Mk II lentoonlähtö- ja laskeutumispaikkana. Vuonna 2010 lentoasemalla järjestettiin tilaisuuksia 100-vuotishistorian juhlistamiseksi.


title: Southamptonin lentoasema

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917 paikalle ryhdyttiin rakentamaan lentokonesuojia Yhdysvaltain laivaston lentokoneille. Parhaimmillaan noin 4 000 miestä majoittui alueella.


title: Southamptonin lentoasema

text: Sodan jälkeen lentokentästä tuli pääasiassa Euroopasta Yhdysvaltoihin pyrkineiden venäläisten pakolaisten tilapäinen säilytyspaikka. Laivanvarustamot Cunard ja White Star Line sekä Canadian Pacific Railway perustivat "Atlantic Park Hostel Companyn" pakolaisten tilapäiseksi majoittamiseksi. Vuonna 1921 lentokentän hallit muutettiin asuntoloiksi.


title: Southamptonin lentoasema

text: Hostellin oli tarkoitus olla lyhytaikainen majoituspaikka ennen matkustajien siirtymistä Atlantin ylittäviin laivoihin, mutta Yhdysvaltain maahanmuuttoviranomaisten tekemien muutosten johdosta osa pakolaisista joutui asumaan Southamptonissa huomattavasti pidempään. Vuonna 1924 hostellissa asui noin 980 ukrainanjuutalaista. Osa heistä oli jäljellä vielä seitsemän vuoden kuluttua ja he olivat joutuneet loukkuun Yhdysvaltain ja Britannian välillä. He eivät myöskään voineet palata kotimaahansa. Atlantic Parkissa oli koulu, kirjasto ja synagoga. Nuoret muodostivat jalkapallojoukkueita. Suurimmillaan alueen läpi kulki 20 000 henkilöä vuonna 1928, mutta tämän jälkeen lukumäärä alkoi pienentyä ja hostelli suljettiin vuonna 1931.


title: Southamptonin lentoasema

text: Vuonna 1932 Southampton Corporation osti maan ja perusti paikalle Southampton Municipal Airportin. Vuonna 1935 Ison-Britannian laivaston ilmavoimat käytti osaa lentokentästä. Sotilaslentokenttä siirrettiin Ison-Britannian laivaston komentoon vuonna 1936 ja vuonna 1939 se sai nimekseen HMS Raven. Siviiliomistukseen lentokenttä palasi huhtikuussa 1946.


title: Southamptonin lentoasema

text: 1950-luvulla pääosa lentokentän liikenteestä koostui Silver City Airwaysin operoimasta Englannin kanaalin ylittävästä autojen kuljetusliikenteestä Bristol Freighter ja Bristol Superfreighter-koneilla. Vuonna 1965 rakennettiin uusi kiitotie.


title: Southamptonin lentoasema

text: Vuonna 1936 lentokonevalmistaja Supermarine avasi paikalla lentokoneiden testauspaikan. Pian tämän jälkeen lentokentän eteläpäätyyn rakennettiin Cunliffe-Owen Aircraftin tehdas. Molemmat yritykset sulkivat toimintonsa myöhemmin. Supermarine siirsi toiminnan Chilbotoniin ja Cunliffe-Owen myi tehtaan Fordille. Tehdas on edelleen käytössä, tosin hieman eri paikassa johtuen M27 moottoritien avaamisesta vuonna 1983. Juan de la Ciervan Cierva Autogiro Company vuokrasi osia Cunliffe-Owenin tehtaasta vuonna 1946 ja joutui siirtymään tehtaan myymisen jälkeen.


title: Southamptonin lentoasema

text: 5. maaliskuuta 1936 Supermarine Spitfire -koneen ensilento tapahtui Southamptonin lentokentältä. Tapahtuman muistoksi lentokentän sisäänkäynnin läheisyyteen pysytettiin lähes luonnollisen kokoinen veistos Spitfiren prototyypistä K5054.


title: Southamptonin lentoasema

text: 5. maaliskuuta 2006 klo 16.30 viisi restauroitua Spitfireä nousi lentoon Southamptonin lentokentältä, kunnioittaen koneen 70-vuotista historiaa.