title: Eläinjalostus

text: Jalostustyö on ennen kaikkea tilastollista ja yksittäisellä eläimellä ei ole suurta merkitystä. Joissakin tapauksissa vaikkapa hyvällä keinosiemennyssonnilla voi olla erittäin paljon jälkeläisiä. Tällaisen siitoseläimen arvioinnit ja varsinkin jälkeläisseurannat ovat erittäin tärkeitä.Jalostuksen työkaluja ovat eläinten rakenne- ja tuotantoarvostelut, keinosiemennys ja alkionsiirrot. Kaikkia näitä seurataan tilastollisin menetelmin. Rakennearvosteluissa kiinnitetään huomiota ruumiin rakenteeseen ja mittasuhteisiin. Tiettyjä asioita voidaan painottaa. Nykyisin lypsylehmät ovat pihatoissa ja jalkavikoihin on alettu kiinnittää enemmän huomiota. Automatisoidut lypsyt edellyttävät tietynlaista utarerakennetta. Tuotantoarvosteluissa seurataan maidon määrää ja laatua. Lihantuotannossa seurataan painon kehittymistä sekä jalostuseläinten jälkeläisten teurastusten yhteydessä saatuja tietoja. Keinosiemennyksen avulla hyvältä siitosurokselta saadaan enemmän jälkeläisiä kuin astutusten avulla olisi mahdollista. Siitosuroksen arviointi ja tulosten seuranta ovat erittäin tärkeitä, koska myös huonot ominaisuudet voivat moninkertaistua. Keinosiemennys ehkäisee myös astutusten yhteydessä leviävien tautien leviämistä. Alkionsiirron avulla naaraseläimeltä voidaan saada enemmän jälkeläisiä kuin se normaalisti olisi mahdollista. Lypsylehmältä tarvitaan useita jälkeläisiä, jotta saataisiin tilastollista tietoa tuotoksesta. Lehmä poikii ensimmäisen kerran kaksivuotiaana ja siitä eteenpäin vasikan vuodessa. Kymmenen vasikan saamiseen kuluu kaksitoista vuotta. Alkionsiirroilla voidaan saada kymmenen jälkeläistä muutamassa vuodessa.


title: Eläinjalostus

text: Jalostusmateriaalin pitää olla mahdollisimman laaja, koska tulevia tarpeita on vaikea ennustaa. Monilla maatiaisroduilla voi olla ominaisuuksia, jotka joskus myöhemmin voisivat parantaa pitkälle jalostettuja rotuja, kun tavoitteet muuttuvat. Broilereiden sukulinjoissa on käytetty eläimiä, joita on alun perin kasvatettu taistelukukoiksi. Niiden lihasten rakenne paransi lihantuotantoa. Monet maatiaisnaudat ovat sarvettomia eli nupoja ja nykyisin nupoja suositaan koska ne sopivat hyvin pihattonavetoihin. Suurimpana riskinä onkin jalostusmateriaalin kaventuminen, koska suurtuotanto tähtää taloudelliseen menestykseen. Ei ole taloudellisesti kannattavaa pitää pientä maatiaislehmää kun samassa tilassa voi pitää enemmän tuottavan lehmän. Koirien ja kissojen jalostuksessa vaikuttavat muoti-ilmiöt erittäin paljon. Aikoinaan Lassie-filmit lisäsivät skotlanninpaimenkoirien kysyntää. Nykyisin suosittuja ovat pienet, pyöreäpäiset koirat. Kysehän on elävien lelujen kasvatuksesta. Järkevää perustetta tällaiselle kasvatukselle on vaikea keksiä. Muoti-ilmiöiden seuraaminen on lisännyt selvästi erilaisia sairauksia.


title: Hammersmith and Fulham

text: Hammersmith and Fulham ("London Borough of Hammersmith and Fulham") on yksi Lontoon 32:sta kaupunkipiiristä. Hammersmith and Fulham muodostui vuonna 1965, kun Hammersmithin ja Fulhamin kaupunginosat yhdistettiin.


title: Hammersmith and Fulham

text: Vuoden 2011 väestötietojen mukaan Hammersmith and Fulhamissa asui noin 182 500 henkeä. Kaupunginosassa on suuret puolalaisten ja irlantilaisten asukkaiden yhteisöt.


title: Hammersmith and Fulham

text: Hammersmith and Fulhamissa sijaitsi BBC:n televisiokeskus yli 60 vuoden ajan. Toiminnot muuttivat pois keskuksesta vuonna 2012. Sen tilalle on suunniteltu yli tuhat asuntoa. Osa BBC:n työpaikoista palaa myöhemmin alueelle uudistettuihin studioihin.


title: Hammersmith and Fulham

text: Hammersmith and Fulhamissa pelaa kolme Englannin valioliigan jalkapalloseuraa Chelsea, Fulham ja Queens Park Rangers FC. Stamford Bridgen jalkapallostadion on ollut Chelsea FC: kotikenttä vuodesta 1905.


title: Sillit

text:
Sillit (Clupeidae) on sillikalojen heimo, joka jaetaan viiteen alaheimoon.
Joukossa on sekä meri-, murto- että makeanveden lajeja, eniten merilajeja. Useimmat syövät planktonia.


title: Paul Wahl & Co

text: Paul Wahl & Co oli vuosina 1850–1909 toiminut suomalainen yritys, joka harjoitti Itä-Suomessa sahaustoimintaa, raudanvalmistusta sekä laivojen, erilaisten koneiden ja sähköteknisten tuotteiden valmistusta. Viipurissa pääkonttoriaan pitänyt Paul Wahl & Co harjoitti myös laivanvarustusta ja tukkukauppaa. Yrityksen perustaja oli viipurilainen kauppaneuvos Paul Wahl vanhempi (1797–1872). Paul Wahl & Co:n toiminta päättyi talousvaikeuksien ja Wahlin perillisten erimielisyyksien vuoksi 1909 ja sen tuotantolaitokset siirtyivät A. Ahlström Osakeyhtiön ja W. Gutzeit & Co. osakeyhtiön omistukseen.


title: Paul Wahl & Co

text: Paul Wahl osti 1834 yhdessä helsinkiläisen Erik Längmanin (1799–1863) kanssa Varkauden Huruskosken rannalla toimineen järvimalmia käyttäneen rautaruukin jonka Gustaf Wrede oli perustanut 1815. He perustivat ruukin yhteyteen myös sahan ja vuonna 1846 laitokset siirtyivät kokonaan Wahlin omistukseen. Wahl perusti Varkauteen konepajan 1852 mutta konepaja, masuuni ja valimo tuhoutuivat pari vuotta myöhemmin 1854 tulipalossa. Wahl lopetti nyt raudan valmistuksen Varkaudessa mutta rakensi konepajan uudelleen Ämmäkosken rannalle. Varkauden Pirtinniemeen rakennettiin 1860- ja 1860-luvuilla laivatelakka sekä sen yhteyteen höyrykattila- ja puusepänverstaat. Huruskoskelle rakennettiin 1870-luvulla putlaus- ja valssilaitos. Ensimmäinen höyrylaiva valmistui Varkauden telakalta 1864. Wahlin konepajassa rakennettiin myös erilaisia koneita muun muassa sahateollisuuden käyttöön. Vuonna 1900 Wahlin Varkauden laitoksilla (konepaja, valssaamo, telakka ja saha) työskenteli lähes 1000 henkilöä. Wahlin laitokset siirtyivät 1909 A. Ahlström Osakeyhtiön omistukseen.


title: Paul Wahl & Co

text: Paul Wahl & Co. omisti yhdessä toisen viipurilaisen yrityksen Hackman & Kumpp. kanssa Rautalammilla Kerkonkosken sahan. Saha aloitti toimintansa 1858 ja se oli toiminnassa ajoittaisia tuotantoseisokkeja lukuun ottamatta vuoteen 1885. Hackman myi tällöin osuutensa sahasta Paul Wahl & Co:lle ja sahan maat ja rakennukset jäivät Wahlin omistukseen ja siirtyivät sitten 1909 A. Ahlström Osakeyhtiölle. Paul Wahl & Co:lla oli lisäksi sahoja muun muassa Puumalan Miettulassa (per. 1876), Suovussa Kuopion lähellä, Ämmäkoskessa Kajaanissa, Muuramessa, Suur-Hietasessa Kotkassa ja Ummeljoella Anjalassa. Paul Wahl & Co. oli myös huomattava maanomistaja, vuonna 1909 sillä oli maata noin 200 000 hehtaaria.


title: Paul Wahl & Co

text: Wahl omisti Jyrkän rautaruukin (per. 1831) Sonkajärvellä jonka yhteydessä toimi 1890-luvulle saakka kankirauta- ja naulapajat. Ruukin tuottama rauta meni Wahlin Varkauden laitosten käyttöön. Jyrkän ruukki suljettiin kannattamattomana 1909 mutta se oli vielä toiminnassa 1915–1919 raudan hinnan noustua ensimmäisen maailmansodan aikana korkeaksi. Lisäksi Wahl osti 1874 Vieremältä 1829 perustetun Salahmin ruukin ja rakensi sen yhteyteen masuunin. Salahmin ruukki tuotti masuunissaan järvimalmista noin 1 000 tonnia takkirautaa vuodessa ja tämä tuotanto meni Wahlin Varkauden tehtaiden käyttöön. Salahmin ruukki lopetti toimintansa 1908. Wahl oli hankkinut 1882 itselleen Korkeakosken ruukin joka oli lopettanut toimintansa 1872. Tämän ruukin toimintaa ei käynnistetty kuitenkaan uudelleen.


title: Paul Wahl & Co

text: Wahlilla oli Viipurissa sähköteknisten laitteiden valmistusta. Sähkölaitteiden valmistus aloitettiin Varkaudessa 1887 mutta valmistus siirrettiin 1888 Viipuriin. Wahl omisti Viipurissa myös sähkönjakeluyhtiön joka toimitti sähköä Viipurin valaistukseen. Vuonna 1900 yritys rakensi Viipurin pohjoispuolella sijainneeseen Lavolankoskeen vesivoimalan josta sähkö johdettiin 33 kilometrin pituista voimalinjaa pitkin Neitsytniemen muuntoasemalle Viipuriin. Voimalaitos aloitti toimintansa syksyllä 1900 ja se tuotti vuodessa noin 0,5 miljoonaa kilowattituntia sähköä Viipurin tarpeisiin. Vuonna 1910 "Elekricitets- och Gasaktiebolag Paul Wahl & Co" siirtyi saksalaisen AEG:n omistukseen.


title: Vehmaisten rautatieasema

text: Vehmaisten rautatieasema () oli yksi Tampere–Haapamäki-radan alkuperäisistä asemista. Asema rakennettiin 1883 ja se toimi aikansa Messukylän pitäjän ainoana rautatieliikennepaikkana, ennen kuin kirkonkylään perustettiin Kyläojan pysäkki, jonka nimi muuttui pian Messukyläksi ja ylennettiin myöhemmin asemaksi. Messukylän Tampereeseen liittämisen jälkeen asema toimi Vehmaisten esikaupungin läntisenä asemana, tiiviimmin asuttua itäpuolta ja Holvastia palveli Vatialan pysäkki.


title: Vehmaisten rautatieasema

text: Vehmaisten liikennepaikka oli henkilöliikenteen käytössä 29.5.1988 asti, jolloin asemalla pysähtyneet Tampere–Orivesi-paikallisjunat lakkautettiin. Tavaraliikenteen käytössä liikennepaikka oli 1990-luvulle asti. Asemarakennuksen vakituinen rautatiekäyttö päättyi viimeistään 1970-luvulla.


title: Vehmaisten rautatieasema

text: Rautatieasemalla toimi myös postitoimipaikka (Tampere 73) 1980-luvun alkuun asti, jonka jälkeen asemalla asui joitakin vuosia vuokralainen. Tämän jälkeen asema on ollut tyhjillään, ja asema oli paikallisen nuorison suosiossa. Aseman tiloja vandalisoitiin, mm. ikkunoita särjettiin, jolloin kylmä ja kosteus pääsivät entistä voimakkaammin sisätiloihin.


title: Vehmaisten rautatieasema

text: Vehmaisten aseman ympärillä oli kulttuurihistoriallisesti arvokas rautatierakennusympäristö aina 1990-luvulle asti, jolloin rakennukset muutamaa asuinrakennusta lukuun ottamatta purettiin huonokuntoisina. Huonokuntoinen asemarakennus purettiin vuonna 2000 vuosien julkisen keskustelun jälkeen, jolloin myös liikennepaikka lakkautettiin poistamalla sivuraiteet ja Kuusakosken romuttamolle vienyt pistoraide.


title: Vatialan pysäkki

text: Vatialan pysäkki () oli Tampereen Vehmaisissa sijainnut rautatieliikennepaikka. Vatiala perustettiin alkujaan seisakkeeksi Messukylän pitäjään, mutta se ylennettiin pysäkiksi, kun pysäkkirakennus valmistui 1950-luvun alussa. Kaksoisraiteen valmistuttua pysäkki alennettiin laiturivaihteeksi ja lopulta miehityksen päätyttyä (linja)vaihteeksi, jona Vatiala palveli vuoteen 1994 asti.


title: Vatialan pysäkki

text: Henkilöliikenteen käytössä liikennepaikka oli eräs Tampereen vilkkaimmista, mutta hiljeni autoistumiskehityksen ja parantuneiden linja-autoyhteyksien myötä. Nopeudeltaan ja taksaltaan junaliikenne oli loppuun asti ylivoimainen, mutta vuorotarjonta heikkeni jatkuvasti. Loppuvaiheessa liikennepaikalla pysähtyi enää kolme päivittäistä vuoroa, mikä ei ollut realistinen vaihtoehto tiheään kulkeviin linja-autoihin verrattuna, eikä junilla ollut enää juuri käyttäjiä. Henkilöliikenteen pysähdykset lakkautettiinkin 29.5.1988. Tavaraliikenne liikennepaikalla oli vähäistä, lähinnä postia ja kappaletavaraa.


title: Vatialan pysäkki

text: Pysäkkirakennuksessa toimi myös posti (VATIALA, myöhemmin TAMPERE 75) 1960-luvun loppuun saakka, jolloin Itä-Vehmaisten posti sai uudet, lyhytaikaiseksi jääneet tilat Puskurinkadun ja Nevakadun kulmasta.


title: Vatialan pysäkki

text: Vatialan liikennepaikalta lähti pistoraide Valtionrautateiden sorakuopalle Kangasalan Vatialaan, josta liikennepaikka sai nimensä. Pistoraiteen purkamisen jälkeen 1994 pistoraiteen ratapenkka muutettiin kevyen liikenteen väyläksi. Sorakuopan ratapihan päälle on rakennettu Nattarin uusi liikekeskus (muun muassa Sale, Viialan leipomo) ja Pitkäjärven koulu. Osa sorakuopan raiteista on vielä maastossa löydettävissä, mutta on kasvillisuuden peitossa.


title: Vatialan pysäkki

text: Liikennepaikan lakkauttamisen jälkeen TKL:n linjalle 5 rakennettiin 1990-luvun puolivälissä uusi päätepysäkki entisen pistoraiteen ja puretun pysäkkirakennuksen väliin. Päätepysäkki oli käytössä elokuuhun 2006 asti, jolloin linja lakkautettiin.


title: Vatialan pysäkki

text: Vatialan pysäkin mukaan on nimetty pysäkiltä etelään lähtevä Pysäkkikatu, tästä puolisen kilometriä radasta etelään haarautuva Pysäkkikuja ja näiden kulmauksessa oleva Pysäkkipuisto (epävirallisesti myös "Veturipuisto" tai "Antinpuisto").


title: Unkarin tiedeakatemia

text: Unkarin tiedeakatemia () on Unkarin merkittävin tiedeyhteisö. Sen päärakennus sijaitsee Budapestissä, Tonavan rannalla.


title: Unkarin tiedeakatemia

text: Akatemia sai alkunsa 1825, kun István Széchenyi tarjosi rahasumman tiedeyhteisön perustamiseen valtiopäivien istunnossa, joka pidettiin Pressburgissa eli nykyisessä Bratislavassa. Széchenyin tarjoukseen vastasi muutama muukin valtiopäiväedustaja. Tiedeakatemian tehtäväksi täsmennettiin unkarin kielen kehittäminen ja tieteen ja taiteen tutkiminen sekä levittäminen Unkarissa. Nykyisen nimensä akatemia sai vuonna 1845. Sen uusrenessanssia edustava päärakennus vihittiin käyttöön 1865.


title: Unkarin tiedeakatemia

text: Unkarin tiedeakatemiaan kuuluu nykyään 11 jaosta:


title: Pertti Ahonen (professori)

text: Pertti Pellervo Ahonen, (s. 23. joulukuuta 1952 Toivakka) on suomalainen politiikan, hallinnon ja organisaatioiden tutkija ja yliopiston opettaja. Hän on ollut elokuusta 2010 Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin ja erityisesti hallinnon tutkimuksen professori.


title: Pertti Ahonen (professori)

text: Ahonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1971. Vuonna 1976 hän valmistui ekonomiksi (nyk. kauppatieteiden kandidaatti) yrityksen laskentatoimesta Helsingin kauppakorkeakoulusta ja valtiotieteiden kandidaatiksi (nyk. maisteri) Helsingin yliopistosta yleisestä valtio-opista. Vuonna 1978 Ahonen valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi (nyk. maisteri) Helsingin kauppakorkeakoulusta ja valtiotieteiden lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta. Hän väitteli valtiotieteen tohtoriksi vuonna 1984 yleisestä valtio-opista Helsingin yliopistosta.


title: Pertti Ahonen (professori)

text: Ahonen oli vuosina 1984–1989 hallinto-opin apulaisprofessori Helsingin yliopistossa yleisen valtio-opin oppiaineessa. Vuosina 1990–2010 hän oli Tampereen yliopiston julkishallinnon ja erityisesti julkisen finanssihallinnon professori. Hän on vuodesta 1984 alkaen ollut dosentti Tampereen yliopistossa ja vuodesta 1994 alkaen Vaasan yliopistossa.


title: Pertti Ahonen (professori)

text: Ahonen oli Suomen Akatemian varttunut tieteenharjoittaja ja varttunut tutkija vuosina 1987–1988, 1995–1996 ja 2004–2005. Vuonna 1995 hän perusti opetusministeriön rahoituksella hallintotieteellisen koulutusalan 15 tohtorikoulutusoppiaineen valtakunnallisen tutkijakoulun VALHAL:in ja Suomen Akatemian rahoittaman saman alan valtakunnallisen tohtorikoulutusohjelman. Hän johti kumpaakin hanketta niiden päättymiseen saakka, vuoden 2006 loppuun, lukuun ottamatta kansainvälistä työjaksoaan 1999–2001. Vuosina 2015–2017 Ahonen johtaa Koneen Säätiön rahoittamaa tutkimusprojektia ”Politiikkatointen muotoutumisen digitaalinen ihmistiede”.


title: Pertti Ahonen (professori)

text: Ahonen teki vuosina 1980–1981 osan väitöskirjatyöstään Yhdysvalloissa, missä harjoitti sittemmin tutkimustyötä Stanfordin yliopistossa vuosina 1988–1990 yksikössä Scandinavian Consortium for Organizational Research (SCANCOR). Hän oli vuodet 1999–2001 professorina EIPA:ssa (European Institute of Public Administration) Alankomaissa alanaan Public Policy and Public Management.


title: Pertti Ahonen (professori)

text: Ahonen on ollut useaan otteeseen Hallinnon Tutkimuksen Seuran varapuheenjohtaja, viimeksi vuodesta 2006 alkaen ainakin vuoden 2014 loppuun. Hän on myös toiminut seuran puheenjohtajana sekä kahteen otteeseen 1980- ja 1990-luvuilla seuran tieteellisen lehden Hallinnon Tutkimuksen päätoimittajana.


title: Konstanty Wasyl Ostrogski

text: Konstanty Wasyl Ostrogski (liettuaksi: "Konstantinas Vasilijus Ostrogiškis", ukrainaksi: "Костянтин-Василь Острозький") (2. helmikuuta 1526 – 13. helmikuuta 1608) oli liettualainen ruhtinas, Volodymyr-Volynskyin starost, Volhynian marsalkka ja Kiovan voivodikunnan voivodi Puola-Liettuassa. Hänen vanhempansa olivat Konstanty Ostrogski ja Aleksandra Słucka. Hän avioitui vuonna 1553 Zofia Tarnowskan kanssa. Liitosta syntyivät seuraavat lapset: Elżbieta Ostrogska, Janusz Ostrogski, Katarzyna Ostrogska, Konstanty Ostrogski ja Aleksander Ostrogski.


title: Maailmankirjallisuuden kirjasto

text: Maailmankirjallisuuden kirjasto () on saksalaisen kirjailijan Hermann Hessen essee, jonka hän laati "Arosusi"-romaaninsa ilmestymisvuonna 1927. Kirjoitus on julkaistu Reclam-kustantamon kirjasena 1929, Hessen kootuissa teoksissa 1952 ja useissa muissa kokoomateoksissa sen jälkeen. Teppo Kulmalan tekemän suomennoksen on julkaissut pienkustantamo Imprimatur vuonna 2000. Suomentamista on tuettu Suomalaisen kirjallisuuden edistämisvaroista. Kulmala omistaa käännöksensä vanhojen kirjojen ystäville.


title: Motoman

text: Motoman on japanilaisen Yaskawa Electric Corporationin robotiikkayksikkö . Motoman-robotteja on asennettu eri puolille maailmaa yli 270 000. Suomessa Motoman-robotteja maahantuo ja edustaa Yaskawa Finland Oy.


title: Motoman

text: Robotteja Motoman on toimittanut käytännössä kaikille teollisuuden aloille ja mitä erilaisimpiin sovelluksiin, kuten kaarihitsaus, kokoonpano, leikkaaminen, annostelu, konepalvelu, kappaleenkäsittely, pakkaus, maalaus, lavaus, pick and place, särmäys, työstö, pistehitsaus.


title: Formosan tasavalta

text: Formosan tasavalta (kiinan kielellä 臺灣民主國, yksinkertaistetuilla merkeillä 台湾民主国, latinisoituna Táiwān Mínzhǔguó, suom. "Taiwanin demokraattinen valtio"; tunnetaan myös nimellä Taiwanin tasavalta) oli tasavalta, joka oli olemassa Taiwanin saarella vuonna 1895. Tasavalta syntyi, kun Kiinan Qing-dynastia luovutti saaren Japanille Shimonosekin rauhansopimuksen seurauksena vuonna 1895. Taiwanin tasavalta oli toiminnassa viiden kuukauden ajan, ennen kuin Japanin joukot ottivat saaren valtaansa. Huolimatta joidenkin historioitsijoiden ja poliitikkojen tulkinnasta Taiwanin tasavalta ei ollut ensimmäinen aasialaistasavalta, sillä Lanfangin tasavalta oli perustettu jo yli sata vuotta aikaisemmin, vuonna 1777.


title: Formosan tasavalta

text: Tasavallan julisti itsenäiseksi korkea-arvoisten, Qing-dynastiaa puoltavien virkamiehien ja paikallisen aatelisten joukko. Heidän yrityksenään oli estää japanilaisten Taiwanin valloitusta, vaikka Kiina olikin luovuttanut saaren Japanille Shimonosekin rauhansopimuksessa ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan päätteeksi. Näistä virkamiehistä monet pakenivat saarelta Japanin joukkojen valloituksen aikana. Toukokuussa 1895 englanninkielinen käännös Taiwanin tasavallan itsenäisyysjulistuksesta lähetettiin kaikille saarella olleille lähetystöille. Virallinen seremonia järjestettiin seuraavana päivänä. Tasavalta onnistui myös painamaan omia postimerkkejä itsenäisyytensä aikana. Tasavallan perustajat eivät koskaan piilotelleet sitä, että heidän julistuksensa oli osoitus lojaaliudesta Kiinan Qing-dynastialle. He myös julistivat itsensä osaksi Kiinaa hallitsevaa Qing-dynastiaa.


title: Formosan tasavalta

text: Suurpiirteisesti käännettynä (ilman Japania ja japanilaisia loukkaavia viittauksia) julistuksessa lukee:Nimen samankaltaisuudesta huolimatta nykypäivän "Taiwanin tasavallan" puolestapuhujat, osana Taiwanin itsenäisyyttä ajavaa liikettä, tekevät pesäeron vuoden 1895 Taiwanin tasavaltaan, sillä heidän tarkoituksenaan ei ole synnyttää tätä valtiota uudelleen. Heillä ei myöskään ole poliittista perintöä vuoden 1895 Taiwanin tasavaltaan. Syynä tälle on se, että vuoden 1895 tasavalta luotiin osoituksena lojaaliudesta Qing-dynastian hallintoa kohtaan. Nykyiset Taiwanin tasavallan puolustajat haluavat etääntyä manner-Kiinasta omaksi itsenäiseksi valtiokseen.


title: Luettelo vuoden 1967 miehittämättömistä avaruuslennoista

text: Vuonna 1967 tehtiin yli sata laukaisuyritystä, joista osa oli usean satelliitin yhteislaukaisuja. Ainakin 12 laukaisua epäonnistui.


title: Hekataios

text: Hekataios () oli antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Sedelsberg

text: Sedelsberg (saterlandin friisiksi: "Säidelsbierich" tai "Seeidelsbierich") on kylä Saterlandin kunnan eteläosassa Cloppenburgin piirikunnassa Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Asukkaita kylässä on noin 2 950.


title: Sedelsberg

text: Sedelsberg on Saterlandin nuorin kylä, ja siihen kuuluvat seuraavat pienet ”kyläyhteisöt” (): Sedelsberg-Ort, Kolonie, Hüllen I, Hüllen II, Fermesand ja Heselberg.


title: Sedelsberg

text: Kylässä sijaitsee muun muassa katolinen kirkko, tenniskenttä sekä koko Saterlandin halki kulkevan ”Ammerland–Saterland”-museorautatien pääteasema. Sedelsbergin läpi kulkevat tiet Bundesstraße 72 ja 401. Sedelsbergin alueella on turvetuotantoalueita.


title: RUAG

text: RUAG AG on Sveitsin valtion kokonaan omistama ilmailu-, puolustusväline- ja avaruustekniikka-alojen osakeyhtiö. Sen pääkonttori on Bernissä. Yhtiö perustettiin vuonna 1988. Sen työvoima on noin 5 780 ihmistä (vuoden 2006 tieto, joka ei sisällä Saab Spacen henkilöstöä).


title: RUAG

text: RUAGilla on yksiköitä Sveitsissä - Thun, Bern, Emmen, Altdorf, Interlaken - Saksassa, Ruotsissa, Unkarissa ja Itävallassa.


title: RUAG

text: Yhtiön liiketoiminta-alueet ovat


title: RUAG

text: Yhtiö käyttää markkinoinnissa iskusanoinaan "Excellence in Quality - for your Safety and Security".


title: RUAG

text: Sen avaruustekniikassa työskenteli 1 100 ihmistä vuonna 2009 ja sen avaruusliikevaihto oli 202 miljoonaa dollaria. Avaruustekniikkaryhmän toimitusjohtaja on Peter Guggenbach. Vuonna 2009 RUAG osti sveitsiläisen Oerlikon Space-yhtiön. Joulukuussa 2014 yhtiö osti suomalaisen Patrian avaruuselektroniikan liiketoiminnan.


title: Zofia Ostrogska

text: Zofia Ostrogska (, 1595–1662) oli ruteenisyntyperää oleva aatelisnainen Puola-Liettuasta. Hänen vanhempansa olivat Aleksander Ostrogski ja Anna Kostka.


title: Zofia Ostrogska

text: Hän avioitui Stanisław Lubomirskin kanssa vuonna 1613. Liitosta syntyivät seuraavat lapset: Stanisław Lubomirski, Aleksander Michał Lubomirski, Jerzy Sebastian Lubomirski, Konstanty Jacek Lubomirski, Konstancja Lubomirska ja Anna Krystyna Lubomirska.


title: Kannuksen vaakuna

text: Kannuksen kaupungin vaakuna on saanut aiheensa kunnan nimestä. Kannustähtien lisäksi siihen viitataan noitarummun vasaralla. Noitarumpua kutsutaan kannukseksi.


title: Kannuksen vaakuna

text: Vaakunan on vanhan vaakunan pohjalta suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 27. syyskuuta 1950. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä paaluittainen noitarummun (kannuksen) vasara, sen varren kummallakin puolella kuusisakarainen kannustähti; kaikki hopeaa”.


title: EZ Aquarii

text: EZ Aquarii on kolmoistähti Vesimiehen tähdistössä 11 valovuoden päässä Maasta. Järjestelmän kaikki komponentit ovat punaisia kääpiöitä, ja sen lähin naapuritähti on Lacaille 9352 1,29 parsekin päässä.


title: Logografit

text: Logografit () viittaa kahteen eri ryhmään henkilöitä:


title: M/S Wilhelm Carpelan

text: Wilhelm Carpelan on von Fersen-luokan yhteysalus, joka valmistui S1 Shrapnell -nimisenä vuonna 1915 Helsingissä Kone ja Silta Oy:n telakalta Venäjän keisarillisen laivaston käyttöön. Aluksen pituus oli 18,3 metriä, leveys 3,9 metriä, syväys 1,8 metriä ja uppouma lastattuna noin 20 tonnia. 60 tai 80 hv:n petrolimoottori antoi nopeudeksi noin 10 solmua. Aseistuksena aluksessa oli aluksi konekivääri ja myöhemmin miinanraivauskaudella myös kosketusraivain. Alus oli alkuaan avoperäinen. Miehistönä oli tavallisesti kaksi aliupseeria ja kaksi miehistöön kuuluvaa. Miinanraivauksessa miehistö oli vahvennettu kahdeksaan henkilöön ( jakokirja löytyi peruskorjauksen yhteydessä ). Alus pystyi ottamaan noin 4–5 tonnia lastia tai 40–50 matkustajaa. Myöhemmin aluksen peräosat katettiin, kannelle rakennettiin ohjaushytti, ja alukseen asennettiin isompi 180 hv:n dieselmoottori, jolloin nopeus nousi noin 12 solmuun.


title: M/S Wilhelm Carpelan

text: Wilhelm Carpelan toimi yhteysaluksena ennen toista maailmansotaa Rannikkotykistörykmentti 1:n käytössä lähinnä Helsingin lähialueilla. Sotien jälkeen alus joutui mukaan raivaustoimintaan Suomenlahdelle, jonka jälkeen se palasi jälleen yhteysalukseksi rannikkotykistön käyttöön liikennöimään Turusta Utön linnakkeelle. Kun alus hylättiin 1970-luvun lopulla, oli sen teräsrungossa tuskin yhtään alkuperäistä levyä keskilaivassa. Keula ja perä sen sijaan kestivät aina v. 2014-15 suoritettuun peruskorjaukseen asti. Nykyisellään aluksessä ovat alkuperäistä korkeahiilistä rautaa vielä köli, keula- perävantaat, kansirakenteista noin 50% . Myös potkuri akseleineen ovat säilyneet.


title: M/S Wilhelm Carpelan

text: Luokkaan kuului neljä alusta: Augustin Ehrensvärd, Axel von Fersen, Fabian Wrede ja Wilhelm Carpelan. Luokkaa on kutsuttu myös Ehrensvärd-luokaksi. Aluksia ajaneet ovat kiittäneet niiden hyviä meriominaisuuksia. Tosin aluksia kutsuttiin ”sukellusveneiksi” niiden ulkomuodon ja ehkä kannelle helposti nousevien aaltojen vuoksi, mutta alusten vakaa ja turvallisentuntuinen matkanteko miellytti käyttäjiä.


title: M/S Wilhelm Carpelan

text: Wilhelm Carpelan myytiin 11. marraskuuta 1977 Turussa ja sen osti turkulainen Vilho Suominen. Alus kunnostettiin entiseen asuunsa. Aluksessa ei ollut moottoria ja siihen asennettiin Valmet 815D (180 hv) dieselmoottori, jollainen siinä viimeksi oli ollut jo puolusvoimienkin aikana. Alus vaihtoi taas omistajaa 30. huhtikuuta 1982, kun espoolainen Antti Peränne osti aluksen. Aluksen sisustusta muutettiin muun muassa paneloimalla palisanterilla hyttien seinät. Paneelit saatiin Haminassa romutettavana olleesta ruotsalaisesta höyrylaiva Achilleuksesta. Aluksessa on majoitustilat kahdessa isossa hytissä, keulassa kahdelle hengelle. Aluksessa oli tällöin myös keittiötilat ja WC. Alus oli katsastettu huviveneeksi. Sen nopeus on n. 12 solmua, marssinopeuden ollessa n. 8–10 solmua.


title: M/S Wilhelm Carpelan

text: Perikunnalta alus siirtyi osaksi Forum Marinumin museoaluskokoelmaa 2014. Alus hätätelakointiin välittömästi Suomenlinnaan talveksi ja vedenalaiset osat korjattiin tarvittavilta osin, merenkukun tarkastaja suoritti runkokatsastuksen ennen vesille laskua. Seuraavana talvena alus nostettiin laituriĺle museon alueella ja peräsin, potkuriakseli laakereineen sekä kylkien palteet korjattiin. Keväällä alus katsastettiin vuokraveneeksi ja ajettiin koeajot. Kannelle asennettiin miinanraivaus kalusto kokonaisuudessaan ohjesäännön mukaisesti.


title: M/S Wilhelm Carpelan

text: Wilhelm Carpelan on hyväksytty Museoviraston perinnelaivarekisteriin vuonna 1995. Alus siirrettiin Turkuun keväällä 2013, jonka jälkeen sen sijoituspaikka on ollut Aurajoen rannassa osana Merikeskus Forum Marinumin museolaivastoa.


title: M/S Wilhelm Carpelan

text: Satavuotias M/S Wilhelm Carpelan liitettiin Forum Marinumin museolaivakokoelmaan 12 toukokuuta 2015, josta lähtien alukseen on voinut tutustua. Se on kunnostettu perusteellisesti.


title: Agoge

text: Agoge () on antiikin kreikkalainen termi, joka viittaa kasvatukseen, harjoitukseen, ohjaukseen ja kurinalaiseen elämäntapaan. Spartassa se tarkoitti kaikkien miespuolisten henkilöiden läpikäymää tiukkaa koulutus- ja harjoitusohjelmaa. Koulutukseen kuului muun muassa sotilastaitoja, metsästystä, piileskelyä ja tanssia.


title: Agoge

text: Termiä käytettiin myöhemmin myös hellenistisessä filosofiassa, ennen kaikkea stoalaisuudessa.


title: Agoge

text: Legendan mukaan "agogen" kehitti Spartan puolimyyttinen lainsäätäjä Lykurgos. Sen alkuperän arvellaan kuitenkin olevan 600- ja 500-lukujen vaihteessa.


title: Agoge

text: Järjestelmän tarkoituksena oli tuottaa fyysisesti ja henkisesti vahvoja miehiä Spartan armeijalle. Sitä käytettiin 7–29-vuotiaiden miesten harjoitukseen, lukuun ottamatta hallitsevien sukujen, Eurypontidien ja Agiadien, esikoispoikia. Järjestelmä kannusti yhdemukaisuuteen ja korosti Spartan valtion etua yksilön edun edellä. Samalla se tuotti Spartan hallitsevan eliitin. Miesten oli tarkoitus toimia ”Spartan muureina”, koska Sparta oli ainoa kreikkalainen kaupunki, jolla ei ollut kaupunginmuureja – ne oli purettu Lykurgoksen määräyksestä. Kuri oli tiukkaa, ja miehiä kannustettiin taistelemaan toisiaan vastaan määrittääkseen, kuka on ryhmän vahvin jäsen.


title: Agoge

text: Järjestelmä ei ollut yhtämittaisessa käytössä enää hellenistisellä ajalla. Se oli hiipunut vähitellen 200-luvulle eaa. tultaessa, mutta Kleomenes III herätti sen uudelleen henkiin vuonna 227 eaa. Tuolloin stoalaisella filosofialla oli merkittävä rooli sen uudelleenmuotoilussa. Stoalainen filosofi Sfairos oli järjestämässä koulutusta. Vain 37 vuotta myöhemmin Filopoimen hylkäsi sen jälleen. Vuonna 146 eaa. järjestelmä otettiin jälleen uudelleen käyttöön.


title: Agoge

text: Kun spartalainen poika täytti seitsemän vuotta, hän aloitti "agogen" "paidonómoksen" (), ”poikapaimenen”, alaisuudessa. Tämä aloitti ensimmäisen "agogen" kolmesta tasosta: "paides" (noin ikävuodet 7–17), "paidiskoi" (iät 18–19) ja "hebontes" (iät 20–29); osa antiikin ajan lähteistä antaa ymmärtää, että näiden tasojen sisällä oli lisäksi ikävuosittaiset jaot.


title: Agoge

text: Pojat elivät ryhmissä ("agelai", ”laumat”), joita vanhemmat pojat johtivat. Poikia kannustettiin uskollisuuteen enemmän ryhmää kuin omaa perhettä kohtaan. Pojille annettiin yksi vaateparsi vuodessa, ja he tekivät itselleen makuualustan Eurotasjoesta hakemistaan kaisloista. Poikia pidettiin tarkoituksella aliravittuina, jotta heille kehittyisi paremmat taidot varastaa ruokaa. Poikia kuitenkin rangaistiin ankarasti, jos he jäivät kiinni.


title: Agoge

text: Noin 12-vuotiaana pojat alkoivat institutionalisoidun pederastisen suhteen nuoren aikuisen miespuolisen spartalaisen kanssa. Pojan oli tarkoitus pyytää suhteen aloittamista. Tarkoituksena oli, että kokeneemmat soturit ohjaavat lupaavia nuorukaisia pitkäkestoisessa suhteessa, jonka tarkoitusperät ovat pedagogiset. Se nähtiin menetelmänä siirtää tietoa ja säilyttää lojaalisuus taistelukentällä. Joidenkin antiikin kirjailijoiden, kuten Ksenofonin, mukaan spartalaiset eivät olleet seksuaalisissa suhteissa lapsiin.


title: Agoge

text: Noin 18-vuotiaana, "paidiskoi"-tasolla, oppilaista tuli Spartan armeijan reserviläisiä. Heidät, tai ainakin pieni joukko lupaavimpia, vietiin krypteiaan, juhlalliseen siirtymäriittiin, jossa julistettiin muodollinen sota helooteille. Oppilaiden tuli murhata ne, jotka olivat yöllä ulkona, ja ottaa heidän ruokansa.


title: Agoge

text: Noin 20-vuotiaana, "hebontes"-tasolla, oppilaista tuli täysivaltainen osa "syssitiaa", yhteisateriaa, sekä Spartan armeijaa, ja he saivat mennä naimisiin. He jatkoivat kuitenkin elämistä parakeissa sekä kilpailua paikasta "hippeis"-luokassa, kuninkaallisessa kunniakaartissa.


title: Agoge

text: Jokaiselta mieheltä, joka ei läpäissyt "agogea" menestyksekkäästi, kiellettiin Spartan kansalaisuus. Jossain vaiheessa tätä valintaprosessia pidettiin myös haitallisena yhteiskunnalle, varsinkin siinä vaiheessa kun vapaiden miespuolisten spartalaisten määrä väheni.


title: Agoge

text: Myös tytöillä oli valtiojohtoinen kasvatus, johon kuului tanssia, voimistelua ja muuta liikuntaa, sekä lukemista, kirjoittamista ja sotataitoja. Tyttöjä kannustettiin myös auttamaan miehiä koulutuksessa loukkaamalla heitä julkisesti ja arvostelemalla heidän harjoitteluaan.


title: Agoge

text: Spartalaiset naiset pukeutuivat vanhanaikaiseen "peplokseen" (), joka oli avonainen sivulta. Tämän seurauksena muut kreikkalaiset laskivat leikkiä heidän kustannuksellaan, kutsuen heitä nimityksellä "fainomerides" (), ”reidenpaljastajat”. Uskonnollisissa seremonioissa, juhlissa ja fyysisissä harjoituksissa tytöt ja naiset olivat alasti.


title: Agoge

text: Roomalaisena aikana "agoge" rajattiin 14–19-vuotiaisiin nuoriin miehiin. Se oli tarkoitettu efebeille ja se oli järjestetty fyleittäin eli kansalaisheimoittain. Koulutukseen sisältyi voimistelua, laulua, tanssia, sotilaallista koulutusta sekä todennäköisesti myös akateemisempaa koulutusta. Oppilaita valvoivat virkamiehet joista käytettiin nimitystä "bideioi" (”valvojat”) ja "patronomos" (”lain suojelijat”). Jossain vaiheessa Flaviusten dynastian aikana roomalainen "agoge" sai ryhmiin perustuvan rakenteen, jossa joukko oppilaita oli ryhmänjohtajan ("boagos") komennossa. Köyhät oppilaat saattoivat saada rahoitusta koulutukseen.


title: Air Macau

text: Air Macau (kiinaksi 澳門航空) on kiinalainen lentoyhtiö, joka toimii Kiinan ja Japanin alueilla. Se kantaa Macaon lippua, ja kuljettaa matkustajia kahteentoista eri kohteeseen Kiinassa ja Japanissa. Yhtiön tärkein solmukohta on Macaon lentoasema.


title: Air Macau

text: Air Macau perustettiin 13. syyskuuta 1994, ja se aloitti mainonnalliset operaatiot 9. marraskuuta 1995 lennolla Macaosta Shanghaihin (1995 oli vain helikopterikuljetuksia). Yhden lentokoneen kuljetukset Pekingin, Shanghain ja Taipein välillä alkoivat 8. joulukuuta 1995. Ensimmäinen puhdas kuljetuspalvelu aloitettiin 7. lokakuuta 2002 Taipein ja Shenzhenin välillä Macaon kautta.


title: Air Macau

text: Enemmän kuin 70 prosenttia Air Macaun tuloista tulee taiwanilaisten matkustajien kuljettamisesta Taiwanista Macaoon. Joka viikko Air Macaulla on 72 suunniteltua matkaa Macaon ja Taipein välillä ja 28 edestakaisin Macaon ja Kaohsiungin välillä.


title: Air Macau

text: Heinäkuussa 2016:


title: Dominik Landertinger

text: Dominik Landertinger (s. 13. maaliskuuta 1988 Braunau am Inn, Itävalta) on itävaltalainen ampumahiihtäjä. Hän asuu Hochfilzenissä ja edustaa HSV Hochfilzen -seuraa.


title: Dominik Landertinger

text: Landertinger saavutti junioreiden MM-kilpailuissa hopeaa viestissä ja pronssia normaalimatkalla vuonna 2006 sekä kultaa viestissä ja hopeaa sprinttikilpailussa 2007. Aikuisten MM-kilpailuissa hän teki ensiesiintymisensä Pyeongchangissa 2009 sijoittuen normaalimatkalla kuudenneksi. Yhteislähtökilpailussa hän voitti maailmanmestaruuden 8,9 sekunnin erolla Christoph Sumanniin. Viestissä hän hiihti kolmannen osuuden Itävallan hopeajoukkueessa. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän hiihti niin ikään kolmannen osuuden hopeaa saaneessa Itävallan viestijoukkueessa. Lisäksi hän oli yhteislähdössä seitsemäs ja takaa-ajossa neljästoista. Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui normaalimatkalla 15:nneksi. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 hän oli takaa-ajossa viides, yhteislähdössä kuudes, normaalimatkalla 14:s ja sprintissä 15:s.


title: Dominik Landertinger

text: Sotšin olympialaisissa 2014 Landertinger sai sprintissä hopeaa 1,3 sekuntia Ole Einar Bjørndalenille hävinneenä ja hiihti ankkuriosuuden pronssia saaneessa Itävallan viestijoukkueessa. Normaalimatkalla hän oli viides, yhteislähdössä seitsemäs ja takaa-ajossa kymmenes. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui takaa-ajossa 15:nneksi. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän saavutti hopeaa normaalimatkalla sekä oli sprintissä yhdeksäs, takaa-ajossa neljästoista ja yhteislähtökilpailussa viidestoista. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti ankkuriosuuden Itävallan pronssijoukkueessa. Yhteislähdössä hän oli seitsemäs. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti pronssia normaalimatkalla ja oli yhteislähdössä kahdestoista.


title: Dominik Landertinger

text: Landertinger on kilpaillut maailmancupissa kaudesta 2007–2008 lähtien. Uransa ensimmäisessä maailmancup-kilpailussa Pokljukassa joulukuussa 2007 hän sijoittui normaalimatkalla 18:nneksi. Ensimmäisen palkintokorokepaikkansa hän saavutti oltuaan toinen sprinttikilpailussa Ruhpoldingissa 17. tammikuuta 2009. Seuraavan päivän takaa-ajossa hän sijoittui kolmanneksi. Viikkoa myöhemmin hän oli kolmas Anterselvan yhteislähtökilpailussa. Hän sijoittui samalla kaudella lisäksi toiseksi Hanty-Mansijskin yhteislähtökilpailussa sekä kuului maailmancupin viestin voittaneeseen Itävallan joukkueeseen Oberhofissa tammikuussa 2009. Hän voitti yhteislähdön maailmancupin kokonaiskilpailun.


title: Dominik Landertinger

text: Kaudella 2009–2010 Landertinger voitti yhteislähtökilpailun Hanty-Mansijskissa. Lisäksi hän oli toinen pikamatkan kilpailuissa Pokljukassa ja Anterselvassa sekä kolmas Anterselvan takaa-ajokilpailussa. Hän oli myös voittamassa viestiä Hochfilzenissä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kuudenneksi, pikakilpailun, takaa-ajon ja yhteislähdön cupeissa viides. Kaudella 2010–2011 hän oli kolmas Ruhpoldingin normaalimatkan kilpailussa. Kaudella 2012–2013 Landertinger oli toinen Östersundin normaalimatkan kilpailussa ja Hanty-Mansijskin yhteislähtökilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kolmas ja normaalimatkan cupissa neljäs. Kaudella 2013–2014 hän sijoittui Oslon yhteislähtökilpailussa toiseksi ja maailmancupin kokonaispisteissä neljänneksi. Yhteislähtöcupissa hän oli toinen ja pikakilpailucupissa viides. Hän oli toinen Pokljukan pikakilpailussa kaudella 2014–2015. Kaudella 2015–2016 hän oli toinen Oslon MM-normaalimatkalla. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi ja normaalimatkan cupissa kolmanneksi.


title: Intersputnik

text: Intersputnik International Organization of Space Communications eli Intersputnik on kansainvälinen satelliittitietoliikenteen organisaatio.


title: Intersputnik

text: Se perustettiin 15. marraskuuta 1975 Neuvostoliitossa SEV-maiden, Mongolian ja Kuuban kesken. Sen toiminta vastasi Yhdysvallat-vetoisen Intelsatin toimintaa.


title: Intersputnik

text: Vuonna 2008 organisaatioon kuului 25 maata. Organisaatio operoi 12 satelliittia ja 41 transponderia. Kesäkuussa 1997 Intersputnik perusti Lockheed Martin Intersputnik (LMI) yhteisyrityksen. Yhtiö on vuoden 2010 lopulla tilaamassa kaksi tietoliikennesatelliittia asemiin 16 astetta läntistä ja 68 astetta itäistä pituutta, satelliittien tarve on vuonna 2015.


title: Diatribe

text: Diatribē (, ”ajanviete”, ”keskustelu”) oli hellenistisille filosofeille, erityisesti kyynikoille ja stoalaisille, tyypillinen moraalisten puheiden muoto. Puheet olivat kansanomaisia ja tarkoitettu tavallisille maallikoille. Tarkoituksena oli yleisöä viihdyttävä opetus. Diatribeihin sisältyy usein vastarepliikkejä, joita esittävät joko yleisö tai puhuja itse asettumalla kuulijan asemaan.


title: Diatribe

text: "Diatribe"-opetuksen juuret ovat sokraattisissa dialogeissa, ja puheet saattoivat olla puolittain dialogia yleisön kanssa. Yleisölle suunnattuna opetusmuotona "diatribe" sai alkunsa 200-luvulla eaa. Tällaista opetusmenetelmää käyttivät muun muassa Horatius, Seneca, Persius, Juvenalis, Musonius Rufus, Dion Khrysostomos, Epiktetos ja Maksimos Tyroslainen. Epiktetoksen "diatribe"-opetuksia on koonnut teokseen "Keskusteluja" ("Diatribai") todennäköisesti hänen oppilaansa Arrianos. Niissä on näkyvissä puhujan ja yleisön spontaani vuorovaikutus. Esimerkiksi:


title: Diatribe

text: Myös kristillisissä kirjoituksissa on hyödynnetty "diatribe"-muotoa. Eräs esimerkki on Paavalin Roomalaiskirje:


title: Logografit (oikeus)

text: Logografit (), sanoista ”sana” () ja ”kirjoittaa” () olivat antiikin Kreikassa oikeuspuheita muille maksusta kirjoittaneita reettoreita.


title: Logografit (oikeus)

text: Ateenassa 400 ja 300-luvulla eaa. laki vaati asianosaisen esittää riita-asiansa oikeuden edessä kahdella peräkkäisellä puheella. Tähän aikaan ei ollut olemassa asianajajia, ja laki salli avustajaksi ainoastaan yhden ystävän tai sukulaisen, synegoroksen (). Jos henkilö koki tarvitsevansa ammattiapua asiansa esittämiseen, hän saattoi kääntyä logografin puoleen, joka maksua vastaan tutustui tapaukseen. Logografi kirjoitti tämän jälkeen puheen, jonka tämän asiakas opetteli ulkoa ja esitti oikeuden edessä. Logografin asema erosi synegoroksesta siinä, että hänen roolinsa rajoittui vastineen kirjoittamiseen, ja että hän otti työstään maksun, mikä oli synegorokselta puolestaan kielletty.


title: Logografit (oikeus)

text: Osalle logografeista toiminta oli ammattimaista, kun taas osa teki sitä vain äärimmäisessä hädässä. Jäljempiä olivat muun muassa Demosthenes, Isokrates ja Lysias.


title: Syaaniyhdisteet

text: Syaaniyhdisteet ovat kemiallisia yhdisteitä, joissa esiintyy yhden hiili- ja yhden typpiatomin muodostama "syaaniryhmä" eli "syanoryhmä" -CN. Siinä hiili- ja typpiatomi ovat sitoutuneet toisiinsa kolmoissidoksella, ja hiiliatomilla on yksi pariton elektroni, jonka avulla se voi sitoutua johonkin muuhun atomiin. Syaaniryhmä on funktionaalinen ryhmä, joka käyttäytyy monessa suhteessa halogeenien tavoin, ja monilla halogeeniyhdisteillä on olemassa vastine, jossa halogeeniatomin paikalla on syaaniryhmä. Syaaniryhmä onkin esimerkki "pseudohalogeeneiksi" kutsutuista atomiryhmistä.


title: Syaaniyhdisteet

text: Syaaniyhdisteiden perusaineena voidaan pitää disyaania eli "syanogeenia" CN, josta joskus käytetään myös lyhemmin nimeä "syaani". Sen voidaan ajatella vastaavan halogeenien, esimerkiksi kloorin vapaana alkuaineena esiintyessään muodostamaa kaksiatomista molekyyliä Cl.


title: Syaaniyhdisteet

text: Halogeenien tavoin syaaniryhmä voi yhtyä myös vetyyn muodostaen vetysyanidia (syaanivetyhappoa eli sinihappoa), HCN. Toisin kuin vetykloridi eli suolahappo, se on kuitenkin varsin heikko happo, mutta erittäin myrkyllinen. Sitä vastaava konjugoitu emäs on syanidi-ioni, CN, joka esiintyy syanidisuoloissa.


title: Syaaniyhdisteet

text: Syaaniryhmä muodostaa myös happihappoja. Sellainen on syaanihappo HCNO, jota vastaava konjugoitu emäs on syanaatti-ioni, CNO.


title: Syaaniyhdisteet

text: Orgaanisia yhdisteitä, joissa syaaniryhmä on sitoutunut hiiliatomiin, ovat nitriilit.


title: Alex Riel

text: Alex Riel (s. 13. syyskuuta 1940) on tanskalainen jazzrumpali.


title: Alex Riel

text: Hän aloitti uransa kööpenhaminalaisen jazzklubin housebändissä basisti Niels-Henning Ørsted Pedersenin ja pianistien Tete Montoliun ja Kenny Drew'n kanssa. Yhtye soitti usein tunnettujen ulkomaalaisten jazzmuusikoiden, kuten Ben Websterin ja Dexter Gordonin taustayhtyeenä.


title: Alex Riel

text: Vuosina 1965–1966 Riel soitti mukana Bill Evansin triossa tämän Euroopan kiertueella. Vuonna 1967 hän perusti trumpetisti Palle Mikkelborgin kanssa Riel-Mikkelborg Quintetin. Kvintetti voitti ensimmäisen palkinnon Montreux’n jazzfestivaaleilla 1970 ja pääsi esiintymään Newport Jazz Festivaliin samana vuonna.


title: Alex Riel

text: Riel teki ensimmäisen levytyksensä yhtyeenjohtajana vuonna 1965. Samana vuonna hänet valittiin Tanskan ”Vuoden jazzmuusikoksi”. Palkinnon ojensi hänelle Duke Ellington.


title: Alex Riel

text: Riel on soittanut jazzin ohella myös rockia. Hän kuului 1960-luvun lopulla perustetun Savage Rose -yhtyeen perustajajäseniin. Yhtye soitti vuonna 1969 Newportissa yhdessä James Brownin, Jethro Tullin ja Sly & the Family Stonen kanssa. Riel soitti yhtyeessä viisi vuotta sekä lyhyen aikaa 1990-luvulla.


title: Mikael Samuelsson

text: Mikael Samuelsson (s. 23. joulukuuta 1976 Mariefred, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija. Melko isokokoisen laitahyökkääjän vahvuudet ovat voimakkuudessa, kahden suunnan pelaamisessa, kokemuksessa ja laukauksessa. Hän ei ole kovin luova järjestämään peliä ja saisi olla ilkeämpi ja fyysisempi.


title: Mikael Samuelsson

text: Samuelsson on IFK Mariefredin kasvatti. Hän pelasi kauden 1991–1992 TV-Puckenin Södermanlandissa. Kaudesta 1994–1995 lähtien Samuelsson pelasi Södertälje SK:n J20-joukkueessa SuperElitissä. Hän debytoi miesten peleissä kaudella 1995–1996 Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa pelaten 18 runkosarjaottelua ja neljä nousukarsintaottelua tehoilla 5+1=6 nostaen Södertäljen takaisin Elitserieniin. Samuelsson teki Elitserien-debyyttinsä kaudella 1996–1997 pelaten 29 runkosarja- ja 10 putoamissarjaottelua tehoilla 3+2=5.


title: Mikael Samuelsson

text: Kaudella 1997–1998 pelasi Elitserienin lisäksi I-divisioonan Nyköpings HK:ssa, mutta Södertälje putosi takaisin I-divisioonaan. NHL-joukkue San Jose Sharks varasi Samuelssonin viidennellä kierroksella 145. pelaajana . Hän jatkoi Södertäljessä seuraavalla kaudella, pelaten myös Elitserienin Frölunda HC:ssa. Kauden 1999–2000 Samuelsson pelasi Brynäs IF:ssä. Ilman mainittavaa runkosarjamenestystä hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 7+2=9 Mikko Luovin jälkeen.


title: Mikael Samuelsson

text: Samuelsson siirtyi Pohjois-Amerikkaan hänet varanneeseen San Jose Sharksiin kaudeksi 2000–2001. Hänet lähetettiin farmijoukkue Kentucky Thoroughbladesiin harjoitusleirin jälkeen ja sijoittui AHL:n pistepörssissä seitsemänneksi 66 ottelussa syntyneillä tehoilla 32+46=78. Hän teki kaudella myös NHL-debyyttinsä pelaten neljä ottelua.


title: Mikael Samuelsson

text: Kesäkuussa 2001 Samuelsson ja toinen lupaus Christian Gosselin kaupattiin New York Rangersiin vaihdossa veteraanihyökkääjä Adam Gravesiin. Hän aloitti kauden 2001–2002 farmijoukkue Hartford Wolf Packissa, mutta sai kutsun NHL:ään lokakuussa tehtyään kahdeksassa AHL-ottelussa yhdeksän pistettä. Samuelsson teki ensimmäiset NHL-maalinsa 20. marraskuuta Patrick Royn taakse 5–3-voitossa Colorado Avalanchesta. Hän pelasi loppukauden Rangersissa ja teki tulokkaana 67 ottelussa tehot 6+10=16. Ajallaan New Yorkissa Samuelssonia käytettiin ensisijaisesti puolustavassa roolissa tappaen alivoimaa ja pelaten vastustajan kärkiketjuja vastaan.


title: Mikael Samuelsson

text: Samuelsson teki Rangersin kanssa jatkosopimuksen ja aloitti kauden 2002–2003 Rangersin pelaavassa kokoonpanossa. Helmikuussa 2003 hän siirtyi osana kahdeksan pelaajan jättikauppaa Pittsburgh Penguinsiin. Samuelssonin lisäksi Rangers lähetti Rico Fatan, Joel Bouchardn, Richard Lintnerin ja rahaa Penguinsille vaihdossa Aleksei Kovaljoviin, Dan LaCoutureen, Janne Laukkaseen ja Mike Wilsoniin. Hän teki kaudella yhteensä 80 ottelussa tehot 10+14=24.


title: Mikael Samuelsson

text: Penguins kauppasi Samuelssonin varauspäivänä ensimmäisen ja toisen varauskierroksen pelaajien (Nathan Horton ja Stefan Meyer) lisäksi Florida Panthersiin vaihdossa ensimmäisen ja kolmannen kierroksen varaukseen (Marc-André Fleury ja Daniel Carcillo) kesäkuussa 2003. Hän vietti suurimman osan kaudesta 2003–2004 Panthersin loukkaantuneiden reservien listalla murrettuaan leukansa Branislav Mezein korkean mailan seurauksensa 22. marraskuuta 2003. Samuelsson palasi vasta tammikuussa 2004 oltuuan sivussa 22 ottelua, mutta loukkasi samassa kuussa kätensä ja oli sivussa 21 ottelua. Hän pelasi kaudella vain 37 ottelua tehden yhdeksän pistettä, eikä Panthers tehnyt hänelle jatkosopimustarjousta.


title: Mikael Samuelsson

text: Vapaana agenttina ollut Samuelsson teki välittömästi NHL:n koko kauden kattavan työsulun varmistuttua sopimuksen sveitsiläisen NLA-joukkue Servette Genèven kanssa syyskuussa 2004. Hän pelasi joukkueessa 12 ottelua ja palasi kuukauden jälkeen entiseen seuraansa Södertälje SK:hon, joka pelasi Elitserienissä. Hän pelasi 29 runkosarja- ja 10 playoff-ottelua tehoilla 10+16=26 joukkueen edetessä välieriin, jossa se kuitenkin putosi Färjestads BK:lle suoraan neljässä ottelussa.


title: Mikael Samuelsson

text: NHL:n työsulun päätyttyä Detroit Red Wingsin eurooppalaisten pelaajien scouting-johtaja Håkan Andersson otti Samuelssoniin yhteyttä kesällä 2005. Hän pelasi Euroopassa Södertälje SK:sta lainassa sveitsiläisessä Rapperswil-Jona Lakersissa, jonne hänen oli kahden pelin pituinen lainasopimus syyskuun alussa. Samuelsson pelasi Lakersissa yhden ottelun ennen yhden vuoden sopimuksen tekemistä Detroit Red Wingsin kanssa. Siirtyminen Detroitiin oli käännekohta hänen urallaan. Samuelsson pelasi pääasiassa kolmosketjussa, mutta häntä peluutettiin ylivoimalla ja osoittautui hyökkääväksi pelaajaksi NHL:ään tehden 71 runkosarjaottelussa tehot 23+22=45. Häneltä jäi väliin yhdeksän ottelua murtuneen ranteen takia, mutta palasi pudotuspeleihin. Joukkue putosi ensimmäisellä kierroksella Edmonton Oilersille ja Samuelsson pelasi uransa ensimmäiset kuusi playoff-ottelua.


title: Mikael Samuelsson

text: Maaliskuussa 2006 Samuelsson teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Red Wingsin kanssa. Kaudella 2006–2007 häneltä jäi väliin 18 ottelua murtuneen oikean jalan takia. Hän pelasi 53 runkosarjaottelua tehoilla 14+20=34 ja 18 playoff-ottelua tehoilla 3+8=11. Joukkue putosi läntisen konferenssin semifinaaleissa Anaheim Ducksille.


title: Mikael Samuelsson

text: Kaudella 2007–2008 Detroit eteni Stanley Cupin finaaliin. Finaalisarjan ensimmäisessä pelissä Samuelsson teki kaksi maalia Pittsburgh Penguinsia vastaan ja hänet valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Lopulta Detroit vei finaalisarjan 4–2 ja Samuelssonista tuli Kolmen kullan klubin jäsen ruotsalaisten seurakavereidensa Henrik Zetterbergin ja Niklas Kronwallin kanssa. Samuelsson pelasi Detroitissa vielä kauden 2008–2009, mutta kirjoitti kesällä 2009 kolmen vuoden sopimuksen Vancouver Canucksin kanssa.


title: Mikael Samuelsson

text: Canucksissa Samuelsson pelasi kaksi kautta ja teki molemmilla kausilla vähintään 50 pistettä.


title: Mikael Samuelsson

text: Hän joutui kesällä 2011 leikkaukseen, jossa häneltä korjattiin muun muassa urheilijan tyrä. Samuelsson tuli kautta 2011–2012 edeltäneelle harjoitusleirille leikkauksesta täysin parantuneena, mutta joutui silti alkukaudesta olemaan muutaman ottelun sivussa jälkioireiden takia. Florida Panthers hankki hänet lopulta lokakuun lopulla, kun hän siirtyi Marco Sturmin kanssa Canucksista Panthersiin. Vaihdossa Canucks sai David Boothin ja Steven Reinprechtin.


title: Mikael Samuelsson

text: Heinäkuussa 2012 Samuelsson palasi Detroit Red Wingsiin. Hän teki seuran kanssa kaksivuotisen sopimuksen.


title: Mikael Samuelsson

text: Samuelsson on voittanut Ruotsin jääkiekkomaajoukkueen kanssa kultaa kaksi kertaa; vuoden 2006 Torinon talviolympialaisissa ja maailmanmestaruuskilpailussa samana vuonna.


title: Vetelin vaakuna

text: Vetelin kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnassa asuneesta kansanmuusikko Kreeta Haapasalosta. Vaakunaan on kuvattu hänen kanteleensa.


title: Vetelin vaakuna

text: Vaakunan on vanhan vaakunan pohjalta suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 21. huhtikuuta 1952. Vaakunan selitys on ”hopeakentässä sininen paalu, jossa seitsenkielinen kultakantele; kielet punaiset”.


title: Mustapyrstötasku

text: Mustapyrstötasku ("Oenanthe melanura") on kuivien ja pensaikkoisten maiden varpuslintu.


title: Mustapyrstötasku

text: Linnun pituus on noin 14 cm, siipien kärkiväli 23–27 cm ja paino keskimäärin noin 14–15 g. Kooltaan mustapyrstötasku on kuin leppälintu. Sen höyhenpuku on pääosin harmaa, vain pyrstö ja yläperä ovat mustat ja vatsa valkoinen tai vaalean harmaa. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu muistuttaa aikuista, mutta on hieman ruskeasävyinen. Maassa ollessaan mustapyrstötasku levittelee usein mustaa pyrstöään ja siipiään.


title: Mustapyrstötasku

text: Mustapyrstötasku elää laajalla alueella Afrikassa Sahelin alueella Nigeristä itään ja Afrikan sarvessa, sekä Saudi-Arabiassa, Jordaniassa, Israelissa ja Siinaissa Egyptissä. Esiintyminen on kuitenkin hyvin laikuittaista. Sen elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä. Laji on enimmäkseen paikkalintu. Lajista tunnetaan kolme alalajia, joista nimialalaji "melanura" on itäisin, "lypura" eteläisin ja "airensis" läntisin.


title: Mustapyrstötasku

text: Mustapyrstötasku asuu alavien maiden ja vuorenrinteiden kuivilla, kivikkoisilla pensaikkomailla, usein samoissa paikoissa kalottitaskun kanssa.


title: Mustapyrstötasku

text: Mustapyrstötasku rakentaa pesänsä maahan tai enintään puolen metrin korkeudelle kiven tai kallion rakoseen. Naaras munii tavallisesti kolme tai neljä munaa, joiden keskipaino on 2,26 g. Pesintä tunnetaan puutteellisesti.


title: Mustapyrstötasku

text: Mustapyrstötaskun ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat eläimet sekä joskus marjat ja siemenet.


title: Giovanni (jalkapalloilija)

text: Giovanni Silva de Oliveira (s. 4. helmikuuta 1972 Abaetetuba, Pará, Brasilia) on brasilialainen entinen jalkapalloilija.


title: Giovanni (jalkapalloilija)

text: Giovanni oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pystyi pelaamaan myös keskikentällä hyökkäävässä roolissa.


title: Giovanni (jalkapalloilija)

text: Giovanni pelasi ammattilaisurallaan vuosina 1991–2010 seuratasolla Brasiliassa, Espanjassa, Kreikassa ja Saudi-Arabiassa. Hänet muistetaan parhaiten brasilialaisesta Santosista, espanjalaisesta Barcelonasta ja kreikkalaisesta Olympiakosista.


title: Giovanni (jalkapalloilija)

text: Vuosina 1994–1996, 2005–2006 ja 2010 Giovanni edusti Santosia. Hän saavutti seuran riveissä muun muassa São Paulon osavaltion -mestaruuden vuonna 2006 ja São Paulon osavaltion mestaruussarjan maalikuninkuuden vuonna 1996. Vuosina 1996–1999 Giovanni edusti Barcelonaa. Hän saavutti seuran riveissä muun muassa Espanjan-mestaruuden vuosina 1998 ja 1999, Espanjan cupin voiton vuosina 1997 ja 1998 sekä Cup-voittajien cupin ja UEFA Super Cupin voiton vuonna 1997. Vuosina 1999–2005 Giovanni edusti Olympiakosia. Hän saavutti seuran riveissä muun muassa Kreikan-mestaruuden vuosina 2000, 2001, 2002, 2003 ja 2005, Kreikan cupin voiton vuonna 2005 sekä Kreikan Superliigan maalikuninkuuden vuonna 2004.


title: Giovanni (jalkapalloilija)

text: Brasilian maajoukkueessa Giovanni pelasi vuosina 1995–1999 20 ottelua ja teki niissä 6 maalia. Hän saavutti Brasilian riveissä kultaa Copa Américassa vuonna 1997 ja hopeaa MM-kilpailuissa vuonna 1998.


title: Batman: Gotham City Racer

text: Batman: Gotham City Racer on Ubisoftin kehittämä ajopeli, joka perustuu DC Comicsin supersankariin Batmaniin ja televisiosarjaan "The New Batman Adventures". Pelin julkaistiin PlayStationille keväällä 2001.


title: Batman: Gotham City Racer

text: Pelaajalla on mahdollisuus pelata Batmanin, Nightwingin tai Batgirlin kulkuneuvoilla. Ideana on kilpailla pitkin Gotham Cityn katuja esimerkiksi Batmobilella rikollisia vastaan.


title: Villahousupakko

text: Villahousupakko on suomalainen Yleisradion tekemä lasten televisionäytelmä, joka valmistui vuonna 1977.


title: Villahousupakko

text: Näytelmä kertoo Timo Antero Kuusisto -nimisestä pojasta, joka on ollut flunssassa ja sen takia poissa koulusta muutaman päivän. Timo parantuu ja on aika palata kouluun. Kyseisenä päivänä on kylmä talvikeli ja isä käskee Timon panemaan jalkaansa vanhat paikatut villahousut. Kyseisenä koulupäivänä on tiedossa lääkärintarkastus. Timo pelkää, että luokkakaverit näkisivät hänen villahousunsa ja nauraisivat hänelle. Sen takia hän tulee levottomaksi eikä aineen kirjoittamisesta meinaa tulla mitään. Koulussa on ruokana Timon suurinta herkkua, lihapullia, joita hän odottaa innolla, mutta pelkää ettei saa niitä.


title: Villahousupakko

text: Lisäksi mukana Mäkkylän koulun oppilaita.


title: Kanariantasku

text: Kanariantasku ("Saxicola dacotiae") on harvinainen Kanariansaarilla elävä varpuslintu.


title: Kanariantasku

text: Linnun pituus on noin 12,5 cm ja siipien kärkiväli 19–20,5 cm. Kooltaan kanariantasku on kuin pensastasku, jota se suuresti muistuttaa höyhenpuvultaankin. Juhlapukuiselta koiraalta puuttuu valkoinen silmäkulmanjuova ja se on vatsapuolelta himmeämpi kuin pensastasku, mutta sillä on valkoinen kurkku, joka taas puuttuu pensastaskulta. Naaras ja nuori lintu ovat himmeämpiä kuin koiras ja muistuttavat paljon pensastaskunaarasta.


title: Kanariantasku

text: Kanariantasku on Kanariansaarten kotoperäinen laji, joka elää Fuerteventuran saarella ja mahdollisesti myös Alegranzalla ja Montaña Claralla. Lajia pidettiin pitkään erittäin uhanalaisena, mutta arviot kannan koosta olivat aliarvioitua. Nykyisin niitä arvellaan olevan 13 400–15 500 yksilöä. Laji on enimmäkseen paikkalintu. Lajia uhkaa turisteista aiheutuvasta rakennustoiminnasta hotellien, golfkenttien, teiden ja teollisuusrakennusten vallatessa lajin elinpaikat. Villiintyneet kissat ja rotat aiheuttavat pesätuhoja.


title: Kanariantasku

text: Kanariantasku asuu sekä vuorenrinteiden että alavien maiden kitukasvuisilla, kivikkoisilla ja kallioisilla mailla, myös laavakentillä ja rannoilla.


title: Kanariantasku

text: Kanariantasku rakentaa pesänsä tavallisesti maahan kivien tai kallioiden väleihin ja rakoihin, enintään puolen metrin korkeudelle. Naaras munii tavallisesti neljä munaa, joiden keskipaino on 1,88 g. Naaras hautoo 13–15 päivää. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka jättävät pesän 16–18 päivän ikäisinä. Laji pesii tavallisesti kahdesti kesässä.


title: Kanariantasku

text: Kanariantaskun ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat eläimet.


title: Logografit (historia)

text: Logografit (), sanoista ”sana” () ja ”kirjoittaa” (), viittaa antiikin Kreikan historiankirjoittajiin ja kronikoitsijoihin ennen Herodotosta, jota pidetään historiankirjoituksen isänä. Herodotos itse käytti edeltäjistään sanaa "logopoioi" (, sanasta "ποιέω", ”tehdä”). Thukydides loi puolestaan sanan "logografos" kuvaamaan edeltäjiään, myös Herodotosta, mutta sana käsitetään nykyään käsittämään Herodotoksen määritelmän mukaisesti varhaisemmat historioitsijat kuten Akusilaos, Ferekydes, Hekataios, Hellanikos ja Ksanthos.


title: Logografit (historia)

text: Logografit tulivat pääsääntöisesti Jooniasta ja sen saarilta. Heidän kirjoituksensa keskittyivät enemmän lukijan mielenkiinnon ylläpitämiseen kuin kertomuksen todenperäisyyteen. Niissä saatettiin kritiikittä sekoittaa keskenään mytologiaa ja historiaa, ja siksi niiden kirjoittajia kutsutaankin mieluummin kronikoitsijoiksi kuin historioitsijoiksi.


title: Mustaviirukipuaja

text: Mustaviirukipuaja ("Xiphorhynchus lachrymosus") on Etelä-Amerikan luoteisosissa ja Keski-Amerikassa tavattava kipuajiin kuuluva varpuslintu.


title: Mustaviirukipuaja

text: Kooltaan mustaviirukipuaja on noin 23 cm. Lajin pää on valkoinen ja tiheästi musta viiruinen. Linnun selkä on valkoisen ja mustan kirjava. Mustaviirukipuajan siivet ja pyrstö ovat väriltään tumman kastanjanruskeat. . Vatsa on mustavalkoviiruinen. Laji on hyvin helppo tunnistaa ja ainoastaan vähemmän viiruisen "X. l. alarum"- alalajin voi sekoittaa kaakaokipuajaan ("Xiphorhynchus susurrans").


title: Mustaviirukipuaja

text: Mustaviirukipuajaa tavataan Kolumbiasta, Costa Ricasta, Ecuadorista, Nicaraguasta ja Panamasta. Laji elää subtrooppisten kosteiden metsien latvuskerroksissa ja harvemmin myös metsien laitamilla. Yleensä linnut pysyttelevät alankomailla alle 1 200 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Mustaviirukipuaja

text: Mustaviirukipuajat liikkuvat yksin tai pareittain puitten latvuksissa yleensä korkeammalla puissa kuin muut kipuajalajit. Lajin pesimäaika kestää helmikuusta toukokuulle.


title: Batman: Dark Tomorrow

text: Batman: Dark Tomorrow on HotGenin kehittämä ja Kemcon julkaisema Batman-sarjakuvasankariin perustuva toimintaseikkailupeli. Peli julkaistiin vuonna 2003 Xboxille ja Nintendo GameCubelle. Suunnitelma pelin PlayStation 2 -versiosta peruttiin.


title: Batman: Dark Tomorrow

text: Batmanin yrittäessä estää jengisotaa Arnold Weskerin ja Black Maskin välillä, hän huomaa että komisario James Gordon on siepattu. Pian Batman saa selville Gordonin olevan Arkhamin mielisairaalassa ja hän yrittää päästä komisarion luokse viemäristön kautta. Batman kohtaa matkan varrella muun muassa herra Zsaszin, Ratcatcherin ja Myrkkymuratin ennen kuin huomaa Jokerin pitävän Gordonia vankinaan.


title: Batman: Dark Tomorrow

text: Jokeria vastaan taistelun päätteeksi Batman saa selville kaiken tämän olleen vain harhautusta, sillä välin kun Ra’s al Ghul paljastaa uuden suunnitelmansa valloittaa maailma. Nyt Batmanin täytyy matkustaa ympäri maailmaa päästäkseen al Ghulin päämajaan pysäyttämään hänen aikeensa.


title: Kaustisen vaakuna

text: Kaustisen kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan historiasta. Vaakunan viulu viittaa paikkakunnan edelleen jatkuvaan kansansoittajaperinteeseen ja sen ristit Kuorikoskien kirkonrakentajasukuun, joka rakensi lukuisia kirkkoja neljän sukupolven ajan ja tunnettiin laajalti ympäri maata.


title: Kaustisen vaakuna

text: Vaakunan on vanhan vaakunan pohjalta suunnitellut Ilmari Wirkkala, ja se vahvistettiin käyttöön 25. lokakuuta 1950. Vaakunan selitys on ”sinisessä kultaisin naularistein sirotellussa kentässä vastapalkeittain asetettu kultainen viulu”.


title: William Vincent Legge

text: William Vincent Legge (2. syyskuuta 1841 Cullenswood, Tasmania – 2. maaliskuuta 1918 Cullenswood) oli australialainen lintutieteilijä.


title: William Vincent Legge

text: Legge opiskeli etupäässä Englannissa, mutta myös Ranskassa ja Saksassa, ja hän kehittyi eteväksi kielitieteilijäksi. Hän opiskeli myös Royal Military Academyssa Woolwichissa. 1862 hän sai komennuksen tykistöön. Hän palveli ensin Bathissa Englannissa ja sen jälkeen useita vuosia Melbournessa, josta hänen patterinsa siirrettiin Colomboon Ceylonille, missä hän eli 1869–1877. Tämän komennuksen jälkeen hän työskenteli viisi vuotta Aberystwythissä Cardiganshiressä, josta hän muutti takaisin Tasmaniaan ja palveli 11 vuotta Tasmanian puolustusvoimien komentajana. Saavutettuaan eläkeiän hän vetäytyi virastaan everstiluutnantin arvoisena upseerina.


title: William Vincent Legge

text: Legge oli aina kiinnostunut lintutieteestä. Ceylonilla hän kirjoitti kaksiosaisen teoksen "History of the Birds of Ceylon", jonka värikuvat maalasi John Gerrard Keulemans. Teos julkaistiin kolmiosaisena Lontoossa vuosina 1878–1880. Teos käsitti yli 1 200 sivua ja 34 kuvataulua. Leggellä oli suuri linnunnahkakokoelma, josta osan hän lahjoitti Natural History Museumille ja osan Hobartin museoon.


title: William Vincent Legge

text: Legge valittiin Royal Australasian Ornithologists Unionin (RAOU) ensimmäiseksi puheenjohtajaksi 1901. Hän palveli monissa seuran hallintotehtävissä kuolemaansa saakka. Hän oli myös British Ornithologists’ Unionin ja American Ornithologists’ Unionin kunniajäsen sekä Royal Geographical Societyn ja Zoological Society of Londonin jäsen. Hän toimi Royal Society of Tasmanian varapuheenjohtajana.


title: William Vincent Legge

text: Legge nimesi linnuista muun muassa tasmaniansilkkimalurin suvun "Acanthornis" ja intianhuuhkajan ("Bubo nipalensis") alalajin "blighi".


title: Doppelmayr

text: Doppelmayr Garaventa on itävaltalainen köysiratojen valmistamiseen erikoistunut yritys. Yli 60 vuoden kokemuksen perusteella Doppelmayr on yksi suurimmista ja johtavista köysiratojen valmistajista maailmassa. Yrityksen päätuotteita ovat tuolihissit, ankkurihissit ja sompahissit. Joulukuuhun 2007 mennessä Doppelmayr oli valmistanut yli 13 850 köysirataa eripuolille maailmaa.


title: Onni Vuorisalo

text: Onni Vilhelm Vuorisalo () oli suomalainen jääkäriluutnantti ja Viron armeijan kapteeni. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa, missä hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä komppanianpäällikkönä. Suomen sisällissodan jälkeen hän osallistui heimosotiin Aunuksessa ja Viron vapaussodassa, missä hänen kohtalonsa sinetöitiin tapaturmaiseen haavoittumiseen, mikä johti lopulta hänen menehtymiseen.


title: Onni Vuorisalo

text: Hänen vanhempansa olivat konttoristi Karl Johan Nyberg ja Hilda Kautto. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1907 Elisa Helena Juseliuksen kanssa. Vuorisalo kävi neljä luokkaa Jyväskylän yhteiskoulua.


title: Onni Vuorisalo

text: Vuorisalo työskenteli leipurina Helsingissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 28. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän kävi pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Polangenissa vuonna 1917 järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi).


title: Onni Vuorisalo

text: Vuorisalo saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi Hämeen ryhmän V Mäntän pataljoonan 6. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Mäntän-Kuoreveden rintamalohkolla sekä Riihimäellä, Lylyssä, Juupajoella, Hirsilässä, Aitolahdessa, Takahuhdissa, Uudessakylässä, Tampereella ja Lempäälässä. Tampereen valtauksen jälkeen hänet komennettiin adjutantiksi Vaasan rykmentin II pataljoonaan ja otti sen mukana osaa Viipurin valtaukseen.


title: Onni Vuorisalo

text: Vuorisalo palveli sisällissodan jälkeen päällikkönä Vaasan rykmentin 6. komppaniassa, rykmentin lakkauttamiseen asti. Vuorisalo osallistui syyskesällä vuonna 1918 2. komppanian päällikkönä kapteeni Kuisman johtamaan Vienan karjalan retkikuntaan. Vienan retkeltä palattuaan hän suuntasi seuraavaksi Viroon, missä hän liittyi viron armeijaan ja osallistui Viron vapaussotaan päällikkönä Ensimmäisen suomalaisen vapaajoukon (Ekströmin pataljoona) 1. konekiväärikomennuskunnassa. Hän otti osaa Viron vapaussodan taisteluihin muun muassa Loksassa, Merikylässä ja Narvassa, missä hän haavoittui vahingonlaukauksesta 31. tammikuuta 1919 ja kuoli 16. helmikuuta 1919 Helsingissä saamiinsa vammoihin.


title: Gerlof Fokko Mees

text: Gerlof Fokko Mees (16. kesäkuuta 1926 Velsen, Alankomaat – 31. maaliskuuta 2013 Busselton, Australia) oli hollantilainen kalatutkija ja lintutieteilijä.


title: Gerlof Fokko Mees

text: Mees syntyi Hollannissa, kasvoi Indonesiassa (silloisessa Alankomaiden Itä-Intiassa) ja työskenteli pitkään Oseaniassa. Hän on oppiarvoltaan tohtori. Hän tutki etenkin rillien ("Zosteropidae") elämää.


title: Gerlof Fokko Mees

text: Mees toimi Western Australian Museumin selkärankaisten osaston kuraattorina Perthissä 1958–1963. Tämän jälkeen hän toimi Leidenin museon lintuosaston kuraattorina. Hän muutti takaisin Länsi-Australiaan 1991. Hän kuvaili ensimmäisenä länsiaustralialaisen kalalajin "Lepidogalaxias salamandroides". Linnuista Mees nimesi floresinmonarkin ("Monarcha sacerdotum") 1973. Vuonna 2004 nimettiin hänen kunniakseen uusi kehrääjälaji "Caprimulgus meesi".


title: Väinö Wäinölä

text: Väinö Arvi Stenlund myöh. Wäinölä () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä joukkueenjohtajana ja myöhemmin Päämajan alaisessa viestiosastossa. Hän osallistui vielä talvi- ja jatkosotaankin, ensin mainitussa prikaatin esikuntapäällikkönä ja jälkimmäisessä muun muassa Kevyt Osasto 15:n komentajana.


title: Väinö Wäinölä

text: Hänen vanhempansa olivat kultaseppä Oskar Jakob Stenlund ja Hulda Sofia Viberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Ilta Maria Airaksisen kanssa.


title: Väinö Wäinölä

text: Stenlund kävi kaksi luokkaa Terijoen yhteiskoulua ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1924. Ratsastuskurssin Harjoituseskadroonassa hän suoritti vuonna 1919 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuosina 1927–1928.


title: Väinö Wäinölä

text: Stenlund työskenteli tullivartijana Terijoen tullitoimistossa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 10. joulukuuta 1915. Komppaniasta hänet siirrettiin 10. tammikuuta 1917 sairauden takia pataljoonan täydennysjoukkoon, mistä hänet palautettiin takaisin 2. komppaniaan 20. toukokuuta 1917. Hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella.


title: Väinö Wäinölä

text: Stenlund saapui Suomeen aselastia seuranneen jääkäreiden etukomennuskunnan mukana S/S Virgolla (Vaasaan) 3. maaliskuuta 1918. Saksassa hänet oli ylennetty vänrikiksi. Vaasasta khnet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi joukkueenjohtajaksi 15. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin 10. huhtikuuta 1918 opetusupseeriksi Päämajan kipinälennätinosastolle. Stenlund vaihtoi vuonna 1918 sukunimensä Väinöläksi.


title: Väinö Wäinölä

text: Wäinölä toimi sisällissodan jälkeen Kipinälennätinlaitoksessa, (tunnettiin myöhemmin nimillä Kipinälennätinpataljoona ja Radiopataljoona). Hänet siirrettiin 19. elokuuta 1920 Hangon kenttälennätinaseman ja 11. lokakuuta 1921 Viipurin radioaseman päälliköksi. Savon jääkärirykmenttiin hänet siirrettiin 29. huhtikuuta 1925, missä hän toimi aluksi 5:nnen ja 29. kesäkuuta 1925 alkaen 8:nnen ja 29. joulukuuta 1925 lähtien 7. komppanian nuorempana upseerina ja 18. kesäkuuta 1926 alkaen 3. konekiväärikomppanian päällikkönä. Hänet siirrettiin 27. toukokuuta 1927 alkaen päälliköksi Savon prikaatin 3. konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen 13. helmikuuta 1930 Karjalan kaartin rykmenttiin, missä hänet määrättiin ensin 7. komppanian ja 31. heinäkuuta 1933 alkaen Viestiosaston sekä 1. tammikuuta 1934 alkaen 1. komppanian päälliköksi. Rykmentin esikuntaupseeriksi hänet nimitettiin 16. toukokuuta 1937.


title: Väinö Wäinölä

text: Väinölä osallistui talvisotaan 4. prikaatin esikuntapäällikkönä ja osallistui taisteluihin Lipolassa, Valkjärvellä, Pasurissa, Parkkilassa, Oinolassa, Hotakassa, Ilveksessä, Heinjoella ja Kuparsaaressa. Välirauhan aikana hän toimi pataljoonan komentajan apulaisena 10. prikaatissa, mistä hänet siirrettiin myöhemmin aluepäälliköksi Pohjois-Savon suojeluskuntapiirin Kuopion kaupungin alueelle.


title: Väinö Wäinölä

text: Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin rykmentinkomentajanapulaiseksi ja myöhemmin pataljoonankomentajaksi Jalkaväkirykmentti 30:een. Myöhemmin hän toimi Osasto Wäinölän komentajana, kunnes hänet siirrettiin 7. divisioonan linnoitusupseeriksi. Linnoitusupseerin tehtävästä hänet siirrettiin vielä vuonna 1941 Kevyt osasto 15:sta komentajaksi, mistä hän palasi vuonna 1942 takaisin 7. divisioonan linnoitusupseeriksi. Vielä vuonna 1942 hänet siirrettiin Vosnesenjan varuskunnan komendantiksi, missä tehtävässä hän oli kaatumiseensa saakka, mikä tapahtui 23. huhtikuuta 1943 Syvärinniskalla. Hänet haudattiin Helsinkiin sukuhautaan.


title: Lukas Klapfer

text: Lukas Klapfer (s. 25. joulukuuta 1985 Eisenerz, Itävalta) on itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä.


title: Lukas Klapfer

text: Klapfer saavutti pronssia junioreiden MM-kilpailujen joukkuekilpailussa Norjan Strynissä vuonna 2003. Sotšin olympialaisten 2014 joukkuekilpailussa hän saavutti niin ikään pronssia. Lisäksi hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa 12:s ja suurmäessä 15:s. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa 15:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän saavutti pronssia normaalimäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa sekä joukkuekilpailussa. Suurmäen Gundersen-kilpailussa hän oli yhdeksäs.


title: Lukas Klapfer

text: Klapfer kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran jo kaudella 2004–2005 Sapporossa. Hän saavutti ensimmäisen palkintosijansa maailmancupissa 7. helmikuuta 2009 Seefeldissä oltuaan toinen Mario Stecherin jälkeen. Kilpailun loppuvaiheilla Stecher, norjalainen Jan Schmid, ja Klapfer taistelivat voitosta, mutta lopussa Stecher otti ratkaisevan irtioton, ja voitti kilpailun lopulta varsin selvällä erolla ennen Klapferia, joka löi loppukirissä niukasti vain yhdellä kymmenyksellä Jan Schmidin. Ensimmäisen voittonsa Klapfer saavutti 4. tammikuuta 2015 Schonachin kilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kymmenes kaudella 2014–2015. Joulukuussa 2015 Klapfer sijoittui kolmanneksi Lillehammerin toisessa kilpailussa. Hän oli kolmas myös Schonachissa maaliskuussa 2016. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi. Kaudella 2017–2018 hän sijoittui Val di Fiemmen kilpailuissa toiseksi ja kolmanneksi.


title: Aamunkoi

text: Aamunkoi () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Stephenie Meyerin kirjoittaman fantasiakirjasarjan "Houkutus" neljäs ja toistaiseksi viimeinen osa. Englanninkielinen alkuperäisteos "Breaking Dawn" ilmestyi elokuussa 2008. Kirja ilmestyi suomeksi nimellä "Aamunkoi" 22. lokakuuta 2009.


title: Aamunkoi

text: "Aamunkoi" on "Twilight"-kirjasarjan ainakin toistaiseksi viimeinen osa. Meyer päätti päättää kirjasarjan "Aamunkoihin", sillä hän näki sen pääasiassa Bella Swanin tarinana. Hänen mukaansa Bella saavuttaa "Aamunkoissa" kaiken haluamansa, ja Meyeristä tuntui luonnolliselta päättää tähän Bellan tarina. Hänen mukaansa Bellan tarinan jatkaminen vielä uusien osien verran ei tuntunut oikealta.


title: Aamunkoi

text: Nimi "Breaking Dawn", vapaasti käännettynä aamunkoi, viittaa Meyerin mukaan Bellan hartaasti toivomaan ja odottamaan muutokseen ihmisestä vampyyriksi ja tämän uuden elämän alkuun vampyyrina. "Aamunkoin" kannessa kuvataan kaksi shakkinappulaa, kuningatar edessä ja sotilas takana. Meyerin mukaan nappulat kuvaavat Bellan kehitystä kirjasarjan aikana. Bella aloittaa pelin heikoimpana nappulana, sotilaana, mutta päätyy lopulta kaikkein voimakkaimmaksi, kuningattareksi.


title: Aamunkoi

text: Stephenie Meyerin mukaan "Aamunkoi" perustuu osittain William Shakespearen näytelmään "Kesäyön unelma". Myös muut teokset kuten toinen Shakespearen näytelmä "Venetsian kauppias" innoittivat teosta. Meyer on myös koonnut niin kutsun soittolistan kappaleista, jotka erityisesti innoittivat häntä kirjoittaessaan "Aamunkoita". Listalle on koottu muun muassa Musen, Linkin Parkin ja Coldplayn kappaleita. Soittolista on nähtävissä Meyerin kotisivuilla.


title: Aamunkoi

text: Ensimmäisessä osassa, joka kerrotaan Bellan näkökulmasta, Bella ja Edward menevät naimisiin Alicen järjestämissä häissä. Häämatkalla – joka tapahtuu Esmensaarella, Edwardin oman "äidin" Esme Cullenin saarella, jonka Carlisle-isä antoi Esmelle – Edward suostuu lopulta Bellan pyyntöön rakastella tämän kanssa. Pian tämän jälkeen Bella huomaa olevansa raskaana. Lapsi on kuitenkin voimakkaampi kuin Bella, sillä puolet hänestä on vampyyria. Edward on huolissaan Bellan voinnista ja kehottaa häntä tekemään abortin. Bella päättää Rosalien tukemana pitää lapsen.


title: Aamunkoi

text: Toinen osa kuvataan Jacob Blackin näkökulmasta. Ihmissusilauma jakaantuu kahtia toisten halutessa tuhota Bellan lapsen ja toisten halutessa suojella sitä. Jacob, Seth ja Leah jättävät lauman suojellakseen lasta. Vauva kehittyy yliluonnollisen nopeasti, ja vain kahden viikon raskauden jälkeen Bella synnyttää puoliksi ihmis-ja puoliksi vampyyrivauvan. Vauva rikkoo kuitenkin monia Bellan luista, ja Bella menettää paljon verta. Jotta Bella selviäisi hengissä Edward muuttaa hänet vampyyriksi. Jacob, joka on mukana synnytyksessä, leimautuu vastasyntyneeseen tyttöön, Renesmeehen, ja huomaa löytäneensä sielunkumppanin hänestä.


title: Aamunkoi

text: Kolmas osa on taas Bellan näkökulmasta, kun hän kertoo uudesta elämästään vampyyrina, uusista kyvyistään ja tyttärensä Renesmeen nopeasta kehityksestä. Irina erehtyy luulemaan Renesmeetä kuolemattomaksi lapseksi, lapsena vampyyriksi muutetuksi. Kuolemattomat lapset ovat vampyyrimaailmassa kiellettyjä, ja Irina matkustaa Volterraan ilmoittamaan Renesmeestä Voltureille. Volturit ovat odottaneet tekosyytä, jotta pääsisivät hyökkäämään Culleneita vastaan. Volturit päättävät käyttää tekosyytä hyväkseen ja tuhota Renesmeen. Pelastaakseen tytön Cullenit keräävät vampyyreita ympäri maailmaa todistamaan, että Renesmee ei ole kuolematon lapsi. Volturit joutuvat vastentahtoisesti myöntämään, ettei Renesmee ole kuolematon lapsi tai uhka vampyyrimaailmalle ja jättävät Cullenit rauhaan. Edward ja Bella ovat lopulta vapaita elämään rauhassa tyttärensä kanssa ikuisesti.


title: Aamunkoi

text: "Aamunkoi" ilmestyi suomeksi 22. lokakuuta 2009. Sen kääntäjänä toimi myös sarjan kolmannen osan "Epäilyksen" suomentanut Pirkko Biström, ja sen kustansi WSOY. Neljännen osan suomenkielinen nimi valittiin WSOY:n järjestämän nimikilpailun kautta.


title: Aamunkoi

text: "Aamunkoi" on "Houkutus"-kirjasarjan neljäs ja ainakin toistaiseksi viimeinen osa. Sarjan aloitti vuonna 2005 sekä alkuperäiskielellä että suomeksi julkaistu "Houkutus". Vuonna 2006 julkaistiin toinen osa "New Moon", joka käännettiin suomeksi vuonna 2007 nimellä "Uusikuu". Sarjan kolmas osa "Eclipse" ilmestyi vuonna 2007 ja suomeksi nimellä "Epäilys" vuonna 2008. Stephenie Meyer on kirjoittanut myös ensimmäisen kirjan tarinan Edwardin näkökulmasta kertovaa teosta "Midnight Sun".


title: Aamunkoi

text: Mediassa väiteltiin pitkään siitä, että tehdäänkö "Aamunkoista" elokuva vai ei. Toukouussa 2010 Summit Entertainment kuitenkin virallisti elokuvan teon. Mediassa spekuloitiin myös sillä, jaettaisiinko kirja elokuvasovituksena kahteen tai jopa kolmeen eri osaan. Ohjaaja Condon on kuitenkin allekirjoittanut sopimuksen yhdessä Summit Entertainmentin kanssa kaksiosaisen elokuvan kuvaamisesta. Summit Entertainment on virallistanut myös, että elokuvasta tulee kaksiosainen. Myös Renesmeen luomisesta on ollut paljon eri kantoja, sillä Renesmeen luominen tulee olemaan hyvin hankalaa. Käsikirjoittaja Melissa Rosenberg sanoo, että kaikki eivät tule olemaan tyytyväisiä elokuvasarjan päätoselokuvaan. Summitin virallistaessa elokuvan teon se virallisti myös, että koko Cullenin perhe on palaamassa viimeiseen kaksiosaiseen elokuvaan samoine näyttelijöineen kuin ennenkin, mukaan lukien Billy Burken. Myös samat pääosat nähdään elokuvassa: Kristen Stewart, Robert Pattinson ja Taylor Lautner. Elokuvat ohjasi Bill Condon. Ensimmäinen osa tuli elokuvateattereihin marraskuussa 2011, ja jälkimmäinen osa marraskuussa 2012.


title: Aamunkoi

text: "Aamunkoi" sai pääasiassa kielteisen vastaanoton kriitikoilta. "Entertainment Weeklyn" Jennifer Reese antoi kirjalle arvosanaksi D. Hän kritisoi kirjan juonenkäänteitä omituisiksi ja piti raskaana olevaa Bellaa vaikeasti samaistuttavana, jopa kauhistuttavana hahmona. "Independent"-lehden arvostelija kehui esimerkiksi Bellan arkielämän kuvausta osuvaksi ja piti Edwardin vampyyriperheen taustatarinoita älykkäästi keksittyinä, mutta kritisoi kuitenkin kirjaa erittäin seksistiseksi ja piti Bellaa heikkona hahmona, joka "elää palvellakseen miehiä ja kärsiäkseen". "NewsOK"-sivuston arvostelussa kriitikko Sara Rose uskoi sarjan ihailijoiden pitävän kirjasta esimerkiksi sen kiehtovien hahmojen ja huumorin takia, mutta mainitsi satunnaisten lukijoiden saattavan pettyvän sen vähäiseen toimintaan. "Entertainment Weeklyn" mukaan . "Portin" Marianna Leikomaan mukaan kirjasta ei voi sanoa oikeastaan mitään muuta hyvää kuin että se päättää sarjan. Bellasta tulee raivostuttavan täydellinen ja hänen uutta omaisuuttaan esitellään yksityiskohtaisesti. Hahmo on persoonaton ja helposti manipuloitava.


title: Aamunkoi

text: Negatiivisesta vastaanotosta huolimatta "Aamunkoi" voitti British Book Award -palkinnon vuonna 2009.


title: REO

text: REO ("Motor Car Company") oli yhdysvaltalainen, Michiganista lähtöisin ollut henkilö- ja kuorma-autoja valmistanut yritys, jonka R. E. Olds perusti vuonna 1904. Ensimmäinen Reo valmistui 1905 ja vuoteen 1907 mennessä Reo oli Amerikan neljän suurimman autonvalmistajan joukossa.


title: REO

text: Yrityksen perusti Ransom Eli Olds (1864 - 1950), joka oli ollut myös yhtenä perustajana ja osakkaana Oldsmobile-autotehtaassa. REO oli vuonna 1897 perustettu nimellä R. E. Olds Motor Car Company, mutta Oldsin aiemman yrityksen Olds Motor Worksin uusi omistaja ei hyväksynyt nimen käyttöä. Olds Motor Works muutti myöhemmin nimensä valmistamansa automerkin mukaan Oldsmobileksi. Olds oli myös edelläkävijä autojen sarjavalmistuksessa ennen Fordia.


title: REO

text: Suomeen ensimmäiset kolme Reo-merkkistä autoa malliltaan Reo Runabout toi turkulainen Osakeyhtiö Axel Wiklundin Ab Koneosasto. Reot tulivat Turkuun Astraea-laivalla 14. kesäkuuta 1906. Åbo Underrättelser kertoi autojen saapumisesta toistamiseen 6. heinäkuuta 1906. Tuolloin kerrottiin turkulaisen insinöörin Carl Andréen kunnostavan autot ajokuntoon. Reot myytiin Helsinkiin (Erik Estlander), Viipuriin (Oskar Wahlberg) ja Loviisaan (Otto Kiljander), yksi kuhunkin kaupunkiin. Muita Reo-autojen maahantuojia on ollut tämän jälkeen myös turkulainen Pohjoismainen Autotuonti Oy sekä vuodesta 1929 helsinkiläinen Nikolajeff Oy.


title: REO

text: Kevyt kuorma-auto REO Speed Wagon oli lava-auton eli pickupin edeltäjä. Reo valmisti myös busseja kuorma-auton alustalle sekä paloautoja ja ambulansseja. Tunnetuimpia REO-merkkisiä autoja olivat Reo Flying Cloud (1927) ja Reo Royale Eight vuodelta 1931. Reo Wolverine-malli oli 1920-luvun loppupuolella yleisin Reo Suomessa; se oli edullinen osin siksi että se koottiin useiden valmistajien osista. Wolverinessa oli jo edistynyttä tekniikkaa, muun muassa modernit nelipyöränestejarrut, Wolverineja on Suomessa säilynyt useita kuten myös Flying Cloudeja. Wolverine monen muun 1920-luvun automallin ohella oli vielä 1950-luvun puolella melko tavallinen näky liikenteessä; uusien länsiautojen tuonti oli sodan jälkeen vielä autojen tuontisäännöstelyn (vuoteen 1962 asti) takia vähäistä.


title: REO

text: Heti 1930-luvun alussa Reo päätti tuoda markkinoille edustusluokan auton ja mallin nimeksi tuli Reo Royale, joka julkistettiin lokakuussa 1930 ja ensimmäiset autot tulivat markkinoille vuoden 1931 keväällä. Suomeen tuotiin aikoinaan ainoastaan kaksi Reo Royale-mallista autoa, molemmat valtion käyttöön ilmeisesti samaan aikaan vuonna 1931, joista toinen oli hankittu Viipurin poliisilaitoksen käyttöön ja toinen Valtioneuvostolle virka-autoksi rekisterinumerolla A-1; auto oli muun muassa pääministeri Toivo Kivimäen käytössä. Valtioneuvoston luopuessa virka-autostaan koki Reo Royale kovan kohtalon: se myytiin Valtionrautateille, joka muutti auton kiskoilla toimivaksi rata-autoksi, jona se toimi vuosina 1948–1956 tunnuksella Vo HR 11 eli varasto-osaston käytössä henkilökuljetukseen tarkoitettuna ajoneuvona järjestysnumerolla 11.


title: REO

text: Pääministerin Reo Royalea ei ole entisöity, mutta tiettävästi siitä on kuitenkin vielä kori tallella. Sen sijaan toinen viipurilaisen yksityisperheen aikoinaan poliisin huutokaupasta 1930-luvulla hankkima ja sodan aikana häkäpöntölläkin varustettu Reo Royale Sedan, vuonna 1936 rekisterinumerolla V 5360, on jäljellä, ja sen on entisöinyt autokeräilijä, Svartvikin automuseon perustaja Aulis Pakula 1970-luvun lopulla alkuperäiseen kuntoon museoajoneuvoksi. Auto esiintyi vuonna 1980 Kivikasvojen Maitonaama-show’ssa pirtusalakuljettajien autona.


title: REO

text: Suomen vanhin taksi on Reo vuodelta 1909, malliltaan Reo Runabout. Ruotsin kuningaspari kuningas Kaarle XVI Kustaa ja kuningatar Silvia sai hienoa kyytiä kyseisellä Reo Runaboutilla syyskuussa 2006 Vaasan kaupungin täyttäessä 400 vuotta. Vaasaan oli kuitenkin hankittu jo vuonna 1906 Reo, Vaasan ensimmäinen automobiili, malliltaan Runabout sekin.


title: REO

text: Reo on myös julkaistu suomalaisessa postimerkissä: linja-auto Suomessa 100 vuotta, jossa matkaa taittaa Lauttakylän Auto Oy:n linjuri REO 10. Auto oli säännöllisessä reittiliikenteessä 1928-1954.


title: REO

text: 1930-luvun lama vaikutti myös Reo-henkilöautojen kysyntään; viimeiset Reo Royale-mallit valmistettiin vuonna 1935 ja vuonna 1936 tehtiin vielä Reo Flying Cloud-mallia, jonka jälkeen Reo tunnettiin ainoastaan kuorma-automerkkinä. REO:sta tuli 1957 osa White Motor Companya, joka yhdisti sen Diamond T Truck -yhtiöön 1967. Näin muodostettu Diamond-Reo Trucks meni konkurssiin vuonna 1975.


title: Scandalous Travelers

text: Scandalous Travelers on Billy Talentin ensimmäisestä kiertueesta kertova dokumenttielokuva. Elokuvan pituus on noin 30 minuuttia ja se sisältää monia haastatteluita ja kappaleiden liveversioita. Elokuva kuvattiin vuonna 2004.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Suorittimen tehohäviö muodostaa osan tietokoneen toimiessaan kuluttamasta sähkötehosta.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Suoritin (CPU) on sähköinen komponentti, jollaisen toiminnasta aina aiheutuu häviöitä mm. virtapiirien vastuksesta johtuen. Häviöiden seurauksena suorittimen kuluttama sähköenergia muuttuu lämmöksi. Jotkut suorittimet, esim. matkapuhelimissa käytettävät, kuluttavat vain erittäin vähän energiaa (satojen milliwattien suuruusluokkaa). Sitä vastoin tietokoneiden alkuaikoina elektroniputkilla ja transistoreilla toteutetut suorittimet kuluttivat jopa useiden kilowattien tehon.Taulukkoja luettaessa on syytä huomata, että prosessorien erilaisten arkkitehtuurien vuoksi MHz/W -arvojen vertailu eri valmistajien suorittimien kesken ei ole mielekästä (katso Megahertsimyytti).


title: Suorittimen tehohäviö

text: Huom: eräissä taulukoissa esiintyvä TDP (Thermal Design Power) -arvo on valmistajan ilmoittama suurin lämpöteho, joka tietokoneen jäähdytysjärjestelmän on kyettävä prosessorilta poistamaan. TDP-arvo kuvaa tyypillistä käyttötilannetta. Erityisesti suoritinta rasittamaan suunnitellut ohjelmat saattavat saada suorittimen tehohäviön paljon tyypillistä suuremmaksi.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Marvell hankki ARM-lisenssin vuonna 2003 ja osti Intelin XScale-linjan 2006..Vuoden 2000 marraskuussa julkaistu Pentium 4 perustui täysin uuteen mikroarkkitehtuuriin jota nimitetään NetBurstiksi. Pentium 4 suorittimet saavuttivat korkean kellotaajuuden käyttämällä aiempaa pidempää, jopa 20 vaiheista liukuhihnaa Williammette, Northwood ja Gallatin ytimiin perustuvissa Pentium 4 suorittimissa. Prescott koodinimellisissä suorittimissa käytettiin jopa 31 vaiheista liukuhihnaa. Pentium 4 suorittimissa on pisin toistaiseksi nähty käskyliukuhihna tähän asti.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Core i5 - 7xx sarja on keskitason neliydinvaihtoehto core i7 suorittimille. Core i5 suorittimet perustuvat Nehalem nikroarkkitehtuuriin. Core i5-7xx suorittimissa ei ole Hyper-thearding -tukea. Core i5 sarjan suorittimet käyttävät myös hitaampaa väylää suorittimelta emolevylle. Väylän tiedonsiirtokyky on 2,5 GT sekunnissa.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Core i7 on intelin tämänhetkinen tehokkaimpien suorittimien mallinimi. Suorittimet on suunniteltu pelitietokoneisiin ja keskisarjasta kirkkaimpaan kärken ulottuviin työpöytätietokoneisiin.


title: Suorittimen tehohäviö

text: P6 ytimeen perustuvien Celeron suorittimien luettelo.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Intel Celeron NetBurst arkkitehtuuriin perustuvien suoritinten luettelo


title: Suorittimen tehohäviö

text: Tosin kuin alkuperäisissä Pentium suorittimissa, näissä on kaksi suoritinydintä samalla piisirulla. Dual core pentiumit käyttävät samaa mikroarkkitehtuuria kuin Core 2 Duo suorittimet.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Vuonna 1995 julkaistut Pentium Pro suorittimet olivat Intelin ensimmäinen palvelinkäyttöön suunnitellut suoritimet jotka käyttivät P6 mikroarkkitehtuuria. Suorittimet käyttivät kahden ontelon ratkaisua jossa toisessa onkalossa sijaitsi suoritinydin, ja toisella L2 välimuisti.


title: Suorittimen tehohäviö

text: Vuonna 1996 julkaistu K5 oli ensimmäinen AMD:n täysin itse suunnittelema suoritin.


title: Suorittimen tehohäviö

text: AMD Athlon X2 "(Socket 939)"


title: Suorittimen tehohäviö

text: AMD Athlon X2 "(Socket AM2)"


title: Suorittimen tehohäviö

text: AMD Athlon X2 . .


title: Suorittimen tehohäviö

text: x¹ = Ennakkotieto.


title: Sylvia Likens

text: Sylvia Marie Likens (3. tammikuuta 1949 – 26. lokakuuta 1965) oli yhdysvaltalainen murhan uhri Indianasta, Yhdysvalloista. Likens kidutettiin kuoliaaksi hänen ollessaan 16-vuotias, tekijöinä Likensin ja tämän siskon Jennyn huoltaja Gertrude Baniszewski, Gertruden lapset ja useita naapuruston lapsia ja nuoria. Mukana pahoinpitelyssä oli myös pakotettuna Sylvian sisko Jenny. Likensin vanhemmat työskentelivät sirkuksessa ja isä jätti Sylvian ja Jennyn Baniszewskin hoitoon kolme kuukautta ennen Sylvian kuolemaa. Gertrude Baniszewski (37), tämän kaksi lasta Paula (18) ja John (13) sekä kaksi naapuruston nuorta, Coy Hubbard (15) ja Richard Hobbs (15), tuomittiin rikoksesta, jota tapauksen syyttäjä Leroy K. New kuvasi oikeudenkäynnin aikana "Indianan osavaltion karmivimmaksi rikokseksi".


title: Sylvia Likens

text: Sylvia Likens syntyi Lebanonissa, Indianan osavaltiossa, Yhdysvalloissa, tammikuun 3. päivä vuonna 1949. Hän oli vanhempiensa kolmas lapsi, jota ennen ja jonka jälkeen syntyivät kaksoset. Sylvia ja hänen nuorempi siskonsa Jenny asuivat äitinsä, Bettyn, kanssa Indianapolisissa, kun heidän äitinsä pidätettiin ja vangittiin näpistyksestä. Heidän isänsä Lester Likens järjesti tyttäriensä majoituksen Gertrude Baniszewskin luona. Sylvia ja Jenny olivat tutustuneet aiemmin Baniszewskin vanhimman lapsen, Paulan, kanssa. Baniszewski oli satunnaisia töitä tekevä seitsemän lapsen yksinhuoltaja ja asui kaupungin köyhällä alueella ja suostui ottamaan Sylvian ja Jennyn luokseen kahdenkymmenen dollarin viikkokorvausta vastaan.


title: Sylvia Likens

text: Sylvian ja Jennyn oleskelu Baniszewskin luona sujui hyvin ensimmäisen viikon. Kun Lester Likensin 20 dollarin viikkomaksu ei saapunut ajoissa, Baniszewski piiskasi hoidokkejaan. Baniszewskin sanotaan huutaneen Sylvialle ja Jennylle hoitaneensa "kahta narttua ilmaiseksi". Maksu saapui perille seuraavana päivänä. Väkivalta jatkui seuraavalla viikolla, kun Sylviaa syytettiin muiden lasten houkuttelusta varastamiseen. Sylviaa syytettiin myös useaan kertaan epärehellisyydestä, likaisuudesta sekä flirttailusta ja kevytkenkäisyydestä. Sylvia tunnusti varastaneensa kerran jumppapuvun koulun liikuntatuntia varten. Häntä kuitenkin rangaistiin varastamisesta silloinkin, kun siihen ei ollut mitään syytä.


title: Sylvia Likens

text:
Vähitellen Sylvian elämä normaalista koulua käyvästä nuoresta muuttui pahemmaksi. Sylviaa lyötiin ja syytettiin milloin mistäkin. Kun selvisi, että Sylvia oli sanonut koulussa Baniszewskin kahden vanhimman tyttären, Paulan ja Stephanien, olevan
prostituoituja. 6. lokakuuta oli Sylvian viimeinen päivä koulussa. Elokuun aikana Sylvia paljasti antaneensa
poikaystävänsä kerran olla hänen kanssaan sängyllä. Baniszewski väitti Sylvian olevan sen seurauksena raskaana ja potkaisi tätä hävylle, mitä hän ja muut tekivät monta kertaa myöhemmin. Oikeasti raskaana ollut Paula Baniszewski raivostui Sylvian kuvitellusta raskaudesta ja heitti Sylvian tuolilta lattialle sanoen, ettei tämä ollut tuolilla istumisen arvoinen. Sylvia uskoi ennen pitkää olevansa raskaana ja ilmaisi huolensa vauvaansa kohtaa moneen kertaan kidutuksensa aikana. Sylvian ruumiinavaus kuitenkin osoitti murskaantuneesta ja pahoin runnellusta genitaalialueesta huolimatta, ettei Sylvia ollut koskaan ollut raskaana. Sylviaa ei patologien mukaan raiskattu, vaikka Baniszewski kumppaneineen käyttivätkin kaikkia muita mahdollisia keinoja kiduttaakseen Sylviaa. Seksuaalisuus oli kuitenkin yksi yleisimmistä teemoista Sylvian kidutuksessa, alkaen kevytkenkäisyydellä vihjailusta Sylvian genitaalialueen potkimiseen. Seksuaalinen kidutus kulminoitui, kun Baniszewski epäili Sylviaa prostituutiosta tämän selittäessä rahojen tulleen tyhjien pullojen keräämisestä ja palauttamisesta. Gertrude Baniszewski pakotti Sylvian riisuutumaan striptease-tyylillä muiden lasten edessä ja kun Sylvia oli alasti, hän pakotti Sylvia työntämään limsapullon vaginaansa. Viimeisenä viikonloppuna ennen Sylvian kuolemaa Baniszewski toteutti saman rituaalin uudelleen.


title: Sylvia Likens

text:
Lokakuun puolivälissä Sylvia kasteli sänkynsä ja Baniszewski pakotti hänet siitä lähtien nukkumaan kellarissa perheen kahden koiran kanssa.
Sylvian ei myöskään annettu käyttää enää vessaa.
Sylvian kuolemaa edeltävänä viikonloppuna Baniszewski päätti antaa Sylvian nukkua yläkerran vuoteessa. Sylvia kuitenkin sidottiin yöksi
kiinni sänkyyn, sillä Banislewskin mukaan hän ei saisi käyttää vessaa ennen kuin oppisi kuivaksi. Viikonlopun aikana Baniszewski päätti
jälleen kerran kostaa Sylvialle Paulan ja Stephanien prostituoiduiksi kutsumisen ja sanoi, että koska Sylvia oli leimannut hänen
tyttärensä, hän leimaisi Sylvian. Sylvia riisuttiin ja sidottiin, ja Gertrude aloitti kaivertamaan kuumennetulla neulalla Sylvian vatsaan
viestin "Olen prostituoitu ja ylpeä siitä!" Richard Hobbs kirjoitti loput tekstistä. Myöhemmin samana päivänä Richard Hobbs, Paula ja
kymmenvuotias Shirley Baniszewski palasivat Sylvian luo ja kaiversivat Sylvian rintaan numeron "3".


title: Sylvia Likens

text:
Juuri ennen Sylvian kuolemaa Baniszewski pakotti tämän kirjoittamaan vanhemmilleen kirjeen, jossa hän sanoi myyneensä itseään joukolle
poikia, jotka hakkasivat hänet "saatuaan mitä halusivat" ja kaivertaneensa Baniszewskin ja Richard Hobbsin tekemän tekstin hänen vatsaansa. Hän kirjoitti, että hän on tehnyt kaikkensa ärsyttääkseen "Gertietä" ja maksaneensa tälle enemmän kuin tällä oli varaa. Gertrude Baniszewskin antoi kirjeen poliisille ja väitti Sylvian ilmaantuneen hänen ovensa taakse ja kuolleen talossa. Baniszewski toivoi kirjeen poistavan kaikki häntä kohtaan mahdollisesti nousevat syytökset patjalla makaavasta pahoinpidellystä ruumiista. Ruumiinavauksessa selvisi kuitenkin, että Sylviaa oli systemaattisesti pidetty nälässä useita viikkoja ja että ruumiissa olleet vammat, kuten yli sata palavalla savukkeella tehtyä haavaa, jakautuivat pitkälle aikavälille.


title: Sylvia Likens

text:
Viimeisenä päivänään Sylvia vietiin yläkertaan ei-kiduttavaan kylpyyn. Hänet laitettiin ammeeseen vaatteet päällä ja kun Stephanie
Baniszewski ja Richard Hobbs nostivat Sylvian kylvystä, he huomasivat ettei Sylvia enää hengittänyt. Stephanie antoi Sylvialle
suusta suuhun tekohengitystä, mutta Sylvia oli jo kuollut. Gertrude Baniszewski käski Hobbsia soittamaan poliisit. Baniszewski antoi
poliiseille Sylvian pakkokirjoittaman kirjeen, mutta ennen kuin poliisi ehti lukea kirjeen Jenny Likens kuiskasi poliisille: "Vie minut
pois täältä, niin kerron teille kaiken." Sylvian lopullinen kuolinsyy oli aivojen turpoaminen, sisäinen
verenvuoto ja laajojen ihovaurioiden aiheuttama šokki.


title: Sylvia Likens

text:
Sylvian pahoinpitelylle oli useita todistajia: monet naapuruston lapsista ja nuorista oli osallistunut ja/tai katsonut Sylvian kidutusta.
He tulivat säännöllisesti Baniszewskeille kiduttamaan Sylviaa. Baniszewski itse kehui pahoinpitelyllä muun muassa naapurilleen ja heitti
tämän edessä Sylvian päälle kuumaa vettä. Samoin teki Paula Baniszewski ja muut lapset. Kukaan ei kuitenkaan ilmoittanut pahoinpitelystä
poliisille, vaikka he todistivat sitä joko suoraan tai kuulivat Sylvian huudot. Eräs kidutusta nähnyt tyttö kertoi
Sylvian pahoinpitelystä äidilleen, joka totesi että Baniszewski varmasti vain rankaisi tätä hyvästä syystä.
Sylvian kirkon pappi vieraili Baniszewskin talossa. Gertrude luetteli papille syytöksiä Sylviaa kohtaan ja pakotti Jennyn toistamaan
nämä syytökset papille. Ennen lähtöään Gertrude Baniszewski ja pappi rukoilivat yhdessä. Myös julkisen terveydenhuollon hoitaja kävi
Baniszewskien talolla. Gertrude valehteli kaikille, että Sylvia oli prostituoitu ja että hän oli potkinut hänet kadulle sen
kuultuaan.


title: Sylvia Likens

text:
Itse oikeudenkäynti alkoi toukokuussa 1966, vuosi Sylvian kuoleman jälkeen. Gertrude Baniszewski kielsi tietäneensä Sylvian kidutuksesta
ja väitti lasten tehneen kaiken. Hän väitti olevansa syytön ja vetosi myös mielenterveyteensä. Baniszewski sanoi
olleensa liian sairas ja kroonisesti väsynyt seitsemän lapsen yksinhuoltajana huomatakseen mitä hänen ympärillään tapahtuu. Hän myös
väitti olleensa fyysisesti liian heikko pystyäkseen lyömään tai potkimaan Sylviaa.
Oikeuden määräämät kolme psykiatria kuitenkin totesivat Baniszewskin olevan täysjärkinen.
Gertruden lisäksi murhasta syytettynä pidätettiin Baniszewskin lapset Paula, Stephenie ja John sekä Richard Hobbs ja Coy Hubbard.
Pahoinpitelysyytteen saivat kidutukseen osallistuneet Anna Siscoe, Judy Duke, Randy Lepper ja Mike Monroe. Suurin osa alaikäisistä
syytetyistä myönsivät nopeasti syyllisyytensä, mutta antoivat tekojensa selitykseksi ainosataan sen, että "Gertie" oli käskenyt heitä
tekemään niin.


title: Sylvia Likens

text:
Todistaessaan oikeudessa Gertrude Baniszewski todisti samalla Sylviaa vastaan. Monet oikeudenkäyntikatkelmat kuvaavat kuinka Baniszewski
yritti siirtää vastuun Sylvialle, että tämä "ansaitsi" kohtelunsa epämoraalisen käyttäytymisensä vuoksi. Oikeudenkäynnin aikaan
kymmenvuotias Marie Baniszewski todisti alun perin äitinsä puolesta sanoen tämän olleen sairaana ja tietämätön Sylvian kidutuksesta, mutta
syyttäjän kuulustelun aikana todisti nähneensä äitinsä potkineen ja lyöneen Sylviaa ja sanoi tämän olleen paikalla aloittamassa Sylvia
prostituoitu-"tatuointia".


title: Sylvia Likens

text:
Kesken oikeudenkäynnin Paula Baniszewski synnytti sairaalassa lapsen, huolimatta Paulan itsensä ja hänen äitinsä vakuutteluista, ettei
Paula ollut raskaana aviottomasta lapsesta. Kenties osoituksena verisiteiden voimasta Paula nimesi tyttärensä Gertrudeksi.
Pahoinpitelysyytteet eivät menneet oikeudessa läpi, vaan siitä syytetyt alaikäiset vapautettiin, samoin murhasta syytetty Stephanie Baniszewski. Syyttäjä ajoi murhasyytteen rangaistuksena kaikille kuolemantuomiota. Ainoastaan Gertrude Baniszewski tuomittiin ensimmäisen asteen murhasta, mutta kuolemantuomion sijaan hän sai elinkautisen. Baniszewski teki tuomiosta valituksen ja sai uuden oikeudenkäynnin, mutta hänet tuomittiin uudelleen ensimmäisen asteen murhasta elinkautiseen. Vuonna 1985 Gertrude Baniszewski vapautettiin ehdonalaiseen monien kansalaisjärjestöjen vastustuksesta huolimatta. Hän kuoli keuhkosyöpään viisi vuotta myöhemmin Nadine Van Fossanin nimellä. Paula Baniszewski tuomittiin toisen asteen murhasta. Myös Paula valitti tuomiostaan, mutta toisen oikeudenkäynnin aikana hän myönsi syyllisyytensä tappoon.
Hänet tuomittiin vankilaan, mutta vapautettiin muutaman vuoden jälkeen. John Baniszewski, Coy Hubbard ja Richard Hobbs tuomittiin taposta. Jokainen vietiin nuorisovankilaan, jossa he viettivät yhteensä 18 kuukautta.


title: Sylvia Likens

text:
Baniszewskin rangaistuksissa oli useimmiten oma käänteinen logiikkansa. Hän syytti Sylviaa muun muassa likaisuudesta ja seksuaalisesta
moraalittomuudesta, mikä kuvasi lähinnä Baniszewskia itseään. Baniszeskilla oli itsellään kaksi avioliiton ulkopuolista lasta ja Likensin
tyttöjen holhokkiaikana myös Baniszewskin vanhin tytär Paula, silloin 17-vuotias, oli raskaana, muttei naimisissa. Baniszewskin voinee
olettaa yrittäneen opettaa rangaistuksillaan jotain; kun Sylvia esimerkiksi pinnasi kirkon illallisilta, Baniszewski laittoi Sylvian
ruoan kiertämään pöydässä ja täytettiin mausteilla, minkä jälkeen Sylvia pakotettiin syömään ensin lautaseltaan ja sen seurauksena
oksennuksensa. Vastaavasti varastamissyytösten rangaistuksena oli Sylvian sormien polttaminen tulitikun liekillä
ja likaisuudesta rangaistuksena oli muun muassa sitominen polttavan kuumaa vettä täynnä olevaan kylpyammeeseen ja suolan hierominen Sylvian
avoimiin haavoihin. Kun kellarissa nälkiintyneelle Sylvialle annettiin keittoa ja tämä ei pystynyt syömään sitä
sormillaan, hänet pakotettiin syömään ulosteita ja juomaan virtsaa.


title: Sylvia Likens

text:
On jäänyt mysteeriksi, miksi Sylvia ei karannut Baniszewskin luota, kun hän siihen olisi vielä pystynyt. Jotkut ovat ehdottaneet syyksi
masokismia, mutta todennäköisempiä selityksiä on annettu. Vanhempiensa epäjohdonmukaisen kasvatuksen seurauksena Sylvialla ja Jennylla
oli vain hämärä käsitys siitä, mikä on hyväksyttävää kurinpitoa. Jenny ja Sylvia ilmoittivat kerran huonosta kohtelustaan isosiskolleen
Dianalle, mutta hän ei uskonut heitä;
epäilemättä Sylviaan oli juurtunut syvälle pelko siitä, ettei häntä uskottaisi ja mahdollisesti saisi rangaistuksen, kun häntä
syytettäisiin valehtelusta. Vielä varmemmin Sylvian piti paikallaan pelko häpeästä. Koska Sylvia oli läheinen siskonsa kanssa, hän
luultavasti myös pelkäsi, että Jenny joutuisi kostona pahoinpitelyn kohteeksi, jos hän kertoisi mitä hänelle tehtiin. Myöhemmin Sylvia
oli lukittuna kellariin, ajoittain sidottuna, joten karkaaminen ei enää onnistunut.
Sylvian onnistui kerran päästä illalla ulko-ovelle asti, mutta Baniszewski lukitsi hänet takaisin kellariin. Kuolemaansa edeltävänä yönä
Sylvia, suljettuna kellariin, hakkasi kellarivankilansa ovea lapiolle ja sai naapurit harkitsemaan poliisille soittoa saadakseen
metelin loppumaan. Kukaan ei kuitenkaan tehnyt melusta ilmoitusta.