title: Ursula Konzett

text: Konzett sijoittui Innsbruckin olympialaisissa 1976 pujottelussa 11:nneksi. Olympialaisten yhteydessä käydyssä alppiyhdistetyn MM-kilpailussa hän oli viides. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui suurpujottelussa seitsemänneksi. Schladmingin MM-kilpailuissa 1982 hän sai samassa lajissa pronssia kukistettuaan neljänneksi sijoittuneen maannaisensa Petra Wenzelin kahdella sadasosasekunnilla. Konzett sai pronssia Sarajevon olympialaisten 1984 pujottelussa. Bormion MM-kilpailuissa 1985 hän oli alppiyhdistetyssä yhdeksäs.


title: Ursula Konzett

text: Konzett sijoittui maailmancupin osakilpailuissa kolmen parhaan joukkoon yhteensä seitsemän kertaa. Kaudella 1976–1977 hän oli kolmas Sierra Nevadan suurpujottelussa. Kaudella 1981–1982 hän voitti pujottelukilpailut Lenggriesissä ja Waterville Valleyssä, oli toinen Bad Gasteinissa sekä kolmas Piancavallossa, St. Gervais'ssa ja Berchtesgadenissa. Pujottelucupissa hän sijoittui tuolla kaudella toiseksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi.


title: Markku Pohjola (poliitikko)

text: Markku Juhani Pohjola (s. 24. huhtikuuta 1941 Helsinki) on suomalainen juristi ja poliitikko. Hänen puolueensa on Suomen Sosialidemokraattinen Puolue.


title: Markku Pohjola (poliitikko)

text: Pohjola on toiminut kahden kauden ajan, vuosina 1987–1991 ja 1995–1999, kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hän oli varsinaisena jäsenenä lakivaliokunnassa ja perustuslakivaliokunnassa. Hän on toiminut poliittisella urallaan myös Vihdin kunnallispolitiikassa, kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1976–2000 ja 2009–2012 sekä kunnanvaltuuston puheenjohtajana vuosina 1993–1996, ja presidentin valitsijamiehenä vuonna 1988.


title: Markku Pohjola (poliitikko)

text: Pohjola valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1967 ja sai varatuomarin arvonimen vuonna 1970. Hän on työskennellyt Työehtoliiton lainopillisena sihteerinä 1969–1972, korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräisenä esittelijänä 1972–1973, Helsingin hovioikeuden asiantuntijajäsenenä vuokra-asioissa 1974–2001, Helsingin raastuvanoikeuden vs. nuorempana oikeusneuvosmiehenä 1971–1976, Helsingin raastuvanoikeuden oikeusneuvosmiehenä 1976–1993 ja Helsingin käräjäoikeuden käräjätuomarina 1993–2008. Vuonna 2005 Pohjola sai laamannin arvonimen.


title: Markku Pohjola (poliitikko)

text: Pohjola on toiminut myös muun muassa Suomen kunnallisliiton liittovaltuuston puheenjohtajana 1989–1992, Suomen kuntaliiton liittovaltuuston ensimmäisenä varapuheenjohtajana 1993–1996 ja Tradekan hallintoneuvoston puheenjohtajana 1995–2010. Hän on myös urheiluvaikuttaja. Hän on toiminut muun muassa Nummelan Kisaajien puheenjohtajana 1976–2000, Urheiluopistosäätiön hallituksen puheenjohtajana 1987–2013, Suomen Työväen Urheiluliiton liittovaltuuston varapuheenjohtajana 1987–1990 ja Urheilun oikeusturvalautakunnan jäsenenä 1992–1993.


title: Markku Pohjola (poliitikko)

text: Tammikuussa 2013 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Pohjolan sekä seitsemän muuta Urheiluopistosäätiön hallituksen entistä jäsentä sakkorangaistuksiin luottamusaseman väärinkäytöstä. Urheiluopistosäätiö oli jakanut vaalirahoitusta ehdokkaille vastoin omia sääntöjään. Pohjola valitti tuomiostaan Helsingin hovioikeuteen, joka piti käräjäoikeuden päätöksen voimassa.


title: Markku Pohjola (poliitikko)

text: Pohjola on naimisissa. Hän avioitui Heljä Simojoen kanssa vuonna 1968.


title: Kari Laitinen

text: Kari Laitinen voi tarkoittaa seuraavia:


title: Täpläpalmutasku

text: Täpläpalmutasku ("Cichladusa guttata") on itäisessä Afrikassa tavattava sieppoihin kuuluva varpuslintu.


title: Täpläpalmutasku

text: Kooltaan täpläpalmutasku on noin 16 cm. Lajin selkä ja siivet ovat väritykseltään vaalean ruosteen ruskeat. Yläperä ja pyrstö ovat väriltään punaruskeat. Mustassa päässä on silmien yläpuolella kapeat valkoiset raidat. Rinta ja vatsa ovat ruskehtavan valkoiset ja mustapilkulliset. Koiras- ja naarastäpläpalmutaskut muistuttavat ulkonäöltään toisiaan. Nuoret linnut ovat hieman vaaleampia.


title: Täpläpalmutasku

text: Täpläpalmutaskua tavataan Itä-Afrikassa Tansaniassa, Keniassa, Ugandassa, Sudanissa, Etiopiassa ja Somaliassa. Täpläpalmutaskun elinympäristöä ovat tiheiköt kuivilla pensaikkomailla. Lajia tavataan usein joenuomien läheisyydestä. Hieman harvinaisempana täpläpalmutaskua tavataan myös rannikon pensaikoista.


title: Täpläpalmutasku

text: Täpläpalmutasku on melko arka lintu ja viettää piileskelevää elämää. Lintu laulaa aamunkoitteessa ja illalla, joskus myös yöllä. Laulu on sointuvaa ja täpläpalmutasku matkii myös muiden lintujen laulua.


title: Kirjepommi

text: Kirjepommi on räjähde, joka on rakennettu postipaketin sisälle ja suunniteltu räjähtäväksi, kun postipaketti avataan. Vanhimmat merkit kirjepommeista ovat vuodelta 1764. Nykyisin kirjepommeja käytetään mm. terrori-iskuissa. Yksi tunnetuimmista kirjepommittajista oli Theodore Kaczynski eli "Unabomber", joka tappoi yhteensä kolme ihmistä sekä haavoitti useita kirjepommeillaan 1970–1990-luvuilla.


title: Robert Behnken

text: Robert Louis "Bob" Behnken (s. 28. heinäkuuta 1970 Creve Coeur, Saint Louis, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen insinööri, Yhdysvaltain ilmavoimien everstiluutnantti ja NASAn astronautti. Behnkenillä on koneenrakennuksen tohtorintutkinto. Hän osallistui tehtäväspesialistina avaruussukkulalennolle STS-123 "Endeavour" maaliskuussa 2008. Behnken osallistui sukkulalennolle STS-130 tehtäväspesialistina.


title: Robert Behnken

text: Behnkenin nimitys SpX-DM2-lennon miehistöön julkaistiin 3. elokuuta 2018. Kyseessä on Crew Dragon -aluksen ensimmäinen miehitetty lento ja sen aiottu laukaisu on kesäkuussa 2019.


title: Robert Behnken

text: Behnken on naimisissa yhdysvaltalaisen astronautin Katherine Megan McArthurin kanssa.


title: Robert Behnken

text: Behnken suoritti koneenrakennuksen tohtorintutkinnon California Institute of Technologyssa vuonna 1997. Hän on erikoistunut epälineaarisiin ohjausjärjestelmiin. Behnken toimi ilmavoimien opiskelijana Washington University in St. Louisissa. Valmistuttuaan hän siirtyi aktiivipalvelukseen ilmavoimien Eglinin tukikohtaan Floridassa. Hän toimi teknisenä johtajana ja kehitysinsinöörinä uusien ammusten parissa. Behnken suoritti ilmavoimien koelentokoulun (USAF TPS) koelentoinsinöörin kurssin Edwardsin lentotukikohdassa Kaliforniassa. Valmistumisen jälkeen hän osallistui F-22 Raptorin testiohjelmaan ja toimi erikoisprojektien testijohtajana. Hän on lentänyt yli 780 tuntia 25 erilaisella lentokoneella.


title: Robert Behnken

text: Behnken valittiin NASAn astronauttikoulutukseen heinäkuussa 2000. Hän aloitti koulutuksen elokuussa 2000. 18 kuukautta kestäneen koulutuksen jälkeen hänet nimitettiin Kennedy Space Centeriin sukkulan nousun ja laskun teknisiin tukitehtäviin. Hän osallistui tehtäväspesialistina sukkulalennolle STS-123 "Endeavour" 11. maaliskuuta – 27. maaliskuuta 2008. Hän vietti 378 tuntia avaruudessa, joista 19 tuntia avaruuskävelyllä. Behnken osallistui helmikuussa 2010 tehtäväspesialistina sukkulalennolle STS-130.


title: Queens’ College

text: Queens’ College on yksi englantilaisen Cambridgen yliopiston 31 collegesta. Sen perusti vuonna 1448 Margareeta Anjoulainen, kuningas Henrik VI:n puoliso; Henrik VI oli vuonna 1441 perustanut läheisen King’s Collegen. Vuonna 1465 Queens’ Collegen perusti uudelleen Elisabeth Woodville, joka oli kuningas Edvard IV:n puoliso. College tunnettiin alun perin "Queen's Collegena" (jossa sana kuningatar esiintyy yksiköllisenä). 1820-luvulta alkaen sana kuningatar collegen nimessä alettiin kirjoittaa monikollisena (Queens’) huomioiden se historiallinen tosiseikka, että perustajina oli kaksi kuningatarta. Nykyään collegen nimi on virallisesti The Queen’s College of St Margaret and St Bernard, commonly called Queens’ College, in the University of Cambridge; tämä sisältää sekä vanhan yksiköllisen että uuden monikollisen kirjoitustavan.


title: Queens’ College

text: Cam-joki jakaa collegen kahteen osaan. Puoliskot yhdistää toisiinsa puinen silta, Mathematical Bridge.


title: Queens’ College

text: Erasmus Rotterdamilainen on todennäköisesti asunut Queens’ Collegessa Cambridgen aikoinaan, mutta tästä ei ole kirjallista näyttöä. Muita kuuluisia alumneja ovat muun muassa kapellimestari Richard Hickox, sotahistorioitsija Richard Overy, filosofi Max Black, eläintieteilijä-mineralogi John George Children ja tieteiskirjailija Richard Morgan.


title: Sonic and the Black Knight

text: Sonic and the Black Knight kuuluu Sonic the Hedgehog -pelisarjaan ja on Sonic Storybookin toinen osa. Peli sijoittuu Kuningas Arhturin maailmaan ja on jatkoa aikaisemmalle "Sonic and the Secret Rings" -pelille.


title: Sonic and the Black Knight

text: Pelin musiikkia on julkaistu erikseen albumilla "Tales of Knighthood: Sonic and the Black Knight Original Soundtrax" (). Albumi on julkaistu ainoastaan Japanissa 2009. Siihen kuuluu 2 CD-levyä.


title: Silvia Rupil

text: Silvia Rupil (s. 15. toukokuuta 1985) on entinen italialainen hiihtäjä. Hän edusti seuratasolla Fiamme Gialle -hiihtoseuraa.


title: Silvia Rupil

text: Rupil on kilpaillut maailmancupissa vuodesta 2006 lähtien. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on kuudes sija helmikuussa 2010 Canmoressa käydystä 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kisasta. Ennen tätä kisaa Rupil oli päässyt vain kerran maailmancupin pisteille. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa neljästoista, 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kuudestoista ja Italian viestijoukkueessa neljäs. Myös Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli mukana neljänneksi sijoittuneessa Italian viestijoukkueessa. Silvia Rupil lopetti uransa keväällä 2013.


title: Juliane Döll

text: Juliane Döll (s. 8. heinäkuuta 1986 Schmalkalden) on saksalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Döll harrasti ennen ampumahiihto-uraansa yleisurheilua. Ammatiltaan hän on poliisi.


title: Juliane Döll

text: Ampumahiihdon nuorten MM-kisoissa vuonna 2007 Döll voitti kultaa viestissä ja pronssia takaa-ajossa. Hänen paras sijoitus ampumahiihdon maailmancupissa on 12:s sija Östersundin normaalikisasta kaudelta 2009-2010. Ampumahiihdon EM-kisoissa Döll voitti hopeaa vuonna 2008 viestissä, kultaa vuonna 2009 normaalikisassa ja pronssia viestissä.


title: Terry Virts

text: Terry W. Virts, Jr. (s. 1. joulukuuta 1967 Baltimore, Maryland, Yhdysvallat) on Yhdysvaltain ilmavoimien eversti ja NASAn astronautti. Hän osallistui sukkulalennolle STS-130 pilottina.


title: Terry Virts

text: Virts syntyi vuonna 1967 Baltimoressa, mutta pitää Columbiaa Marylandissa kotikaupunkinaan. Hän valmistui Oakland Mills High Schoolista Columbiassa, Marylandissa vuonna 1985. Virts suoritti B.Sc. tutkinnon matematiikassa Yhdysvaltain ilmavoimien akatemiassa vuonna 1989 ja aeronautiikan maisterintutkinnon Embry-Riddle Aeronautical Universityssä 1997. Ilmavoimien akatemiassa ollessaan Virts osallistui vuonna 1988 Ranskan ilmavoimien vaihto-ohjelmaan École de l'Airissa.


title: Terry Virts

text:
Ilmavoimien akatemian jälkeen Virts liittyi ilmavoimiin vänrikkinä vuonna 1989. Hän toimi F-16 -lentäjänä yksikkönsä mukana Yhdysvaltojen lisäksi myös Etelä-Koreassa ja Saksassa.
Hänet valittiin Edwardsin lentotukikohdassa Kaliforniassa toimivaan ilmavoimien koelentokouluun vuonna 1997. Valmistumisen jälkeen hän toimi F-16:n koelentäjänä.
Virts on lentänyt yli 3000 tuntia yli 40 lentokoneella.


title: Terry Virts

text: Virts valittiin NASAn astronauttikoulutukseen heinäkuussa 2000. Hän aloitti koulutuksen elokuussa 2000. 18 kuukautta kestäneen koulutuksen jälkeen hänet nimitettiin NASAn teknisiin tukitehtäviin. Hän on toiminut lennonvalvonnan ja kansainvälisen avaruusaseman (ISS) yhteyshenkilönä (CAPCOM). Hän osallistui pilottina sukkulalennolle STS-130 helmikuussa 2010.


title: Terry Virts

text: Virts on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Brock Trotter

text: Brock Alexander Trotter (s. 16. tammikuuta 1987 Brandon, Manitoba, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksan DEL-liigan ERC Ingolstadtissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Trotter osaa pelata myös keskellä.


title: Brock Trotter

text: Trotter pelasi kaudella 2003–2004 Manitoban paikallista MJHL-junioriliigaa Dauphin Kingsissa, jonka sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin hän voitti tehoilla 32+33=65. Trotter sijoittui koko liigan maalipörssissä kahdeksanneksi. Hänet valittiin kauden päätteeksi MJHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Kaudeksi 2004–2005 Trotter siirtyi Yhdysvaltoihin USHL-junioriliigan Lincoln Starsiin, jonka kolmanneksi paras pistemies hän oli tehoilla 20+38=58.


title: Brock Trotter

text: Vuosina 2005–2008 Trotter kävi Denverin yliopistoa. Hänen "Freshman" -kautensa 2005–2006 päättyi jo viiden ottelun jälkeen akillesjänteen katkeamisen vuoksi lokakuussa 2005. "Sophomore" -vuotenaan 2006–2007 Trotter oli Denverin paras pistemies tehoilla 16+24=40, joilla hän jakoi koko WCHA:n pistepörssin kahdeksannen sijan Minnesotan Kyle Okposon kanssa. "Junior" -kaudellaan 2007–2008 Trotter oli tehoilla 13+18=31 joukkueensa paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Tyler Bozakin jälkeen. Hän voitti kauden päätteeksi WCHA:n mestaruuden.


title: Brock Trotter

text: Helmikuussa 2008 Trotter teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Montréal Canadiensin kanssa. Hän liittyi heti AHL-joukkue Hamilton Bulldogsin vahvuuteen ja pelasi loppukaudella 2007–2008 21 runkosarjaottelua tehopistein 3+6=9. Trotter kutsuttiin Canadiensin NHL-joukkueen vahvuuteen 19. huhtikuuta 2008 vieraissa Boston Bruinsia vastaan pelattuun kuudenteen puolivälieräotteluun, mutta hän kuitenkin myöhästyi ottelusta, eikä pelannut NHL:ssä koko kaudella.


title: Brock Trotter

text: Kauden 2008–2009 Trotter pelasi kokonaan Hamilton Bulldogsin AHL-joukkuessa. Kausi oli hänelle varsinainen tulokaskausi liigassa ja Trotter teki 76 runkosarjaottelussa tehot 18+31=49 ja kuudessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Kaudella 2009–2010 hän nousi joukkueensa varakapteeniksi. Trotter oli Bulldogsin paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies David Desharnais'n jälkeen tehoilla 36+41=77. Hän sijoittui koko AHL:n maalipörssissä neljänneksi ja pistepörssissä kuudenneksi. Trotter debytoi kauden aikana myös Canadiensin NHL-joukkueessa, jossa hän pelasi kaksi ottelua ilman tehopisteitä. Trotter teki NHL-debyyttinsä 6. helmikuuta 2010 Pittsburgh Penguinsia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 11.07 minuuttia. Trotterin ketjukaverina Canadiensissa pelasi hänen kanssaan myös farmissa pelanneet Ryan White ja David Desharnais.


title: Brock Trotter

text: Kaudeksi 2010–2011 Trotter siirtyi kaksivuotisella sopimuksella KHL:n latvialaisjoukkue Dinamo Riikaan. Hän ei pelannut siellä kuitenkaan toista sopimuskauttaan, vaan teki heinäkuussa 2011 uuden, vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen NHL-sopimuksen Montréal Canadiensin kanssa. Trotter aloitti kauden 2011–2012 AHL-joukkue Hamilton Bulldogsissa. Lokakuussa 2011 Canadiens kauppasi hänet ja kesän seitsemännen kierroksen varausvuoron Phoenix Coyotesiin vaihdossa Petteri Nokelaiseen ja Garrett Staffordiin. Trotter jatkoi kauttaan Coyotesin farmijoukkue Portland Piratesissa, kunnes maaliskuussa 2012 Pirates kauppasi hänet AHL-kaupassa Winnipeg Jetsin farmijoukkue St. John’s IceCapsiin, josta Piratesiin siirtyivät puolestaan Peter Mannino ja Kenndal McArdle.


title: Brock Trotter

text: Trotter teki toukokuussa 2012 sopimuksen aiemman seuransa Dinamo Riian kanssa, hän oli vuodet 2012–2014 kuitenkin kokonaan pelaamatta selkä- ja niskavaivojen vuoksi. Trotter teki marraskuussa 2013 vuoden mittaisen sopimuksen KHL:n kroatialaisen laajennusjoukkue Medveščak Zagrebin kanssa, mutta loukkaantumisten vuoksi hän teki joukkueen kanssa uuden try-out -sopimuksen kesäkuussa 2014. Trotter sai syyskuussa Medveščakiin kauden 2014–2015 kattavan jatkosopimuksen. Joulukuussa 2014 joukkue kuitenkin kauppasi hänet taas aiempaan seuraansa Dinamo Riikaan vaihdossa kesän neljännen kierroksen varausvuoroon.


title: Brock Trotter

text: Syyskuussa 2015 Trotter liittyi ammattilaistry-out -sopimuksella AHL-joukkue Manitoba Moosen harjoitusleirille. Lokakuussa hänen kuitenkin ilmoitettiin jäävän ilman jatkosopimusta. Samassa kuussi Trotter siirtyi loppukauden 2015–2016 kattavalla sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklövenin riveihin. Lokakuussa 2016 hän siirtyi loppukauden 2016–2017 kattavalla sopimuksella SM-liigajoukkue Saimaan Palloon oltuaan alkukauden ilman sopimusta. Siirtotakarajalla, helmikuussa 2017 Trotter jätti liigassa viimeisenä olleen SaiPan ja siirtyi loppukaudeksi Oulun Kärppiin. Kärpissä hän nousi joukkueen ykkösketjuun ja nosti reilusta pistetahtiaan tehden yhdeksässä runkosarjaottelussa tehot 4+8=12.


title: Brock Trotter

text: Kaudeksi 2017–2018 Trotter siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Saksan DEL-liigan ERC Ingolstadtiin.


title: Brock Trotter

text: Trotter edusti Canada Westernin joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2004.


title: Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1929

text: Jääkiekon Euroopan mestaruuskilpailut 1929 pidettiin Budapestissa, Unkarissa. Joidenkin lähteiden mukaan myös Suomi oli ilmoittautunut kilpailuun, mutta perui osanottonsa. Puola valittiin kisojen Fair Play -joukkueeksi.


title: Petteri Iivonen

text: Petteri Iivonen (14. elokuuta 1987 Helsinki) on suomalainen viulisti. Hän on kansallisen Kuopion viulukilpailun voittaja vuodelta 2005 ja sijoittui toiseksi 10. Sibelius-viulukilpailussa vuonna 2010. Iivonen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa, University of Southern Californiassa ja Tel Avivin yliopistossa opettajinaan Tuomas Haapanen ja Hagai Shaham.


title: Petteri Iivonen

text: Iivosen ensimmäinen kaupallisen levyn "Art of the Violin" julkaisi vuonna 2009 Linn Records maailmanlaajuisesti. Helmikuussa 2010 hän debytoi Israelissa Mann Auditoriossa Zubin Mehtan johdolla soittaen Tšaikovskin viulukonserton.


title: Petteri Iivonen

text: Iivosen soitin on Carlo Bergonzi (Villa Gyllenberg) vuodelta 1732. Soittimen aikaisempiin omistajiin kuuluu muun muassa Isaac Stern.


Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2012 käynnistyivät vuonna 2010. Isäntämaiden Puolan ja Ukrainan joukkueet saivat molemmat automaattisen paikan lopputurnaukseen. Kaikkiaan lopputurnaukseen osallistuu 16 maajoukkuetta.


title: Karsinnat jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2012

text: Ensimmäistä kertaa joukkueet jaettiin arvontakoreihin UEFAn maakertoimen perusteella. Arvonnassa arvottiin kuusi kuuden joukkueen ja kolme viiden joukkueen lohkoa. Lohkovoittajat sekä paras lohkokakkonen pääsivät suoraan kisoihin, muut kahdeksan lohkokakkosta etenivät jatkokarsintaan, josta jokaisen otteluparin voittaja pääsi lopputurnaukseen.


text: Karsintalohkot arvottiin Varsovassa 7. helmikuuta 2010. UEFA:n päätöksellä Venäjän ja Georgian sekä Armenian ja Azerbaidžanin joukkueita ei sijoitettaisi samoihin karsintalohkoihin maiden välisten poliittisten kiistojen vuoksi. Näistä Armenia ja Azerbaidžan arvottiin A-lohkoon, mutta myöhemmin arvottu Armenia siirrettiin B-lohkoon ja A-lohkoon sijoitettiin seuraavana arvottu joukkue, Kazakstan.


text:
Kaikki otteluajat UTC+1
Saksa varmisti lohkovoitton 2. syyskuuta voittaessaan Itävallan ja näin etenee varmasti lopputurnaukseen.


text: Italian ja Serbian välinen ottelu jouduttiin keskeyttämään kuuden minuutin pelin jälkeen Serbian kannattajien aiheutettua häiriöitä. 29. lokakuuta 2010 ottelu tuomittiin lopulta Italian voitoksi maalein 3–0. Italia varmisti paikkansa lopputurnaukseen 6. syyskuuta.


text: Alankomaat varmisti paikkansa lopputurnaukseen 6. syyskuuta voitettuuaan jokaisen ottelunsa ennen sitä. Myös Ruotsi varmisti jatkopaikkansa ollen paras lohkossaan toiseksi sijoittunut joukkue.


text: Portugali eteni jatkokarsintaan paremman maalieron turvin ennen Norjaa.


text: Espanja varmisti jatkopaikkansa 6. syyskuuta voitettuaan sitä ennen kaikki ottelunsa.


text: Jatkokarsintoihin osallistuu kahdeksan maata, jotka sijoittuivat lohkoissaan toiseksi. Ainoastaan paras lohkossaan toiseksi sijoittunut joukkue, Ruotsi, pääsi suoraan lopputurnaukseen. Nämä kahdeksan maata jaettiin UEFAn maajoukkuekertoimien mukaan kahteen lohkoon, joista arvottiin otteluparit. Otteluparit pelaavat kaksiosaisen ottelusarjan, jonka voittaja etenee lopputurnaukseen. Arvonta suoritettiin Krakovassa 13. lokakuuta 2011.


title: Franzénin talo

text: Franzénin talo on Oulun keskustassa Franzénin puiston eteläreunalla, Kajaaninkadun ja Kirkkokadun kulmassa, sijaitseva empiretyylinen liike- ja asuinrakennus.


title: Franzénin talo

text: Talon rakennutti kauppaneuvos Johan Franzén vuonna 1829 seitsemän vuotta aiemmin Oulun palossa tuhoutuneen rakennuksen kellarimuurien päälle. Paikalla on sijainnut Oulun triviaalikoulu 1600-luvulla. Talon suunnittelijaa ei tiedetä varmasti, mutta sen otaksutaan olleen Carl Ludvig Engel.


title: Franzénin talo

text: 1800-luvun lopulla Oulun kaupunki suunnitteli hankkivansa omistukseensa Franzénin talon sekä sen viereiset tontit, ja laajentavansa talon raatihuoneeksi ja kaupungintaloksi. Kaupunginvaltuusto hyväksyi arkkitehti Theodor Deckerin tekemän rakennussuunnitelman kokouksessaan 21. maaliskuuta 1877. Suunnitellun rakennuksen tontit omisti konsuli Ferdinand Siemssen, jolta kaupunki yritti oikeusteitsekin lunastaa tontteja. Oikeusjuttu kesti vuosia, mutta lopulta kaupunki hävisi jutun. Kun Siemssen olisi viimein ollut valmis myymään tontit vuonna 1883, valtuusto ei hyväksynytkään tarjousta.


title: Franzénin talo

text: Franzénin talon seinään on kiinnitetty Sara Wacklinin muistolaatta vuonna 1971. Wacklinin perustama tyttökoulu toimi talossa vuosina 1830–1834. Wacklinin muistolaatan vieressä on runoilija Samuel Gustaf Berghin muistolaatta. Berghin kotitalo sijaitsi tontilla ennen nykyisen talon rakentamista.


title: Franzénin talo

text: Franzénin talo suojeltiin vuonna 1984. Talo peruskorjattiin 1986. Peruskorjauksen jälkeen talossa on toiminut useita eri ravintoloita. Nykyisin talon alakerrassa sijaitsee turkkilainen ravintola "Hagia Sofia".


title: Dawn Upshaw

text: Dawn Upshaw (s. 17. heinäkuuta 1960 Nashville, Tennessee) on yhdysvaltalainen sopraano. Hän varttui Illinoisin Park Forestissa ja opiskeli Illinoisin Wesleyan-yliopistolla valmistuen "Bachelor of Artsiksi" vuonna 1982. Hän sai myös laulunopetusta Ellen Faullilta New Yorkin Manhattan School of Musicissa valmistuen maisteriksi vuonna 1984. Lisäksi hän kävi Jan DeGaetanin kursseilla. Hän saavutti voittoja Young Concert Artists Auditionsissa (1984) ja Walter M. Naumburg -kilpailussa (1985). Hän on myös saanut levytyksillään muun muassa Grammy-palkintoja.


title: Dawn Upshaw

text: Upshaw'n oopperaohjelmistoon on kuulunut esimerkiksi Wolfgang Amadeus Mozartin rooleja ja "Pelléas et Mélisande". Orkesterimusiikin alalla hän on esiintynyt muun muassa Henryk Góreckin "Surullisten laulujen sinfoniassa". Hänelle ovat säveltäneet musiikkia eri säveltäjät, kuten John Harbison. Hänellä on kunniatohtorin arvo Illinoisin Wesleyan-yliopistosta. Marraskuussa 2006 Upshaw'n uutisoitiin sairastuneen hyväennusteiseen rintasyöpään.


title: Eduardo Salvio

text: Eduardo Antonio Salvio (s. 13. heinäkuuta 1990 Avellaneda, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Portugalin pääsarjassa pelaavaa Benficaa. Hän voi pelata joko keskikentän oikeana laitalinkkinä tai kärkenä.


title: Eduardo Salvio

text: Pelattuaan jonkin aikaa kasvattajaseuransa Lanúsin reservijoukkueessa Salvio nostettiin edustusmiehistöön kesällä 2008. Hän teki liigadebyyttinsä saman vuoden elokuussa vaihtomiehenä Boca Juniorsia vastaan pelatussa ottelussa ja vain viikkoja myöhemmin Salvio oli mukana joukkueensa aloituskokoonpanossa. Vuoden 2009 clausura-sarjassa Salvio oli jo yksi Lanúsin avainpelaajista ja hän viimeisteli kaikkiaan yhdeksän maalia. Nuoren argentiinalaisen nopea läpimurto herätti myös huomion muualla ja hänen nimensä yhdistettiin siirtohuhuissa moniin Englannin, Italian ja Espanjan suurseuroihin.


title: Eduardo Salvio

text: Tammikuussa 2010 Salvio solmi viisivuotisen sopimuksen espanjalaisen Atlético Madridin kanssa. Hän teki ensiesiintymisensä uudessa seurassaan saman vuoden helmikuussa Galatasarayta vastaan pelatussa Eurooppa-liigan ottelussa. Parin ensimmäisen Espanjan kuukauden ajan Salvio sai peliaikaa varsin niukasti tullen mukaan peliin vaihtomiehenä otteluiden loppuminuuteilla. Hän pelasi ensimmäisen kokonaisen liigaottelunsa huhtikuussa Tenerifeä vastaan ja teki siinä La Liga -uransa kaksi ensimmäistä maalia. Toukokuussa 2010 Salvio voitti Eurooppa-liigan Atléticon riveissä ja pelasi kaikkiaan kahdeksassa ottelussa.


title: Eduardo Salvio

text: Elokuussa 2010 Atlético lainasi Salvion yhden kauden ajaksi portugalilaiseen Benficaan. Lainakauden aikana Benfica voitti maan liigacupin sekä ylsi Eurooppa-liigassa välierävaiheeseen saakka. Pelit Portugalissa päättyivät kuitenkin ennen aikojaan, kun Salvion jalkapöytä murtui huhtikuussa PSV Eindhovenia vastaan pelatussa Eurooppa-liigan puolivälieräottelussa. Salvio pelasi kauden 2011–2012 Atléticossa ja voitti Eurooppa-liigan toistamiseen. Elokuussa 2012 hän siirtyi pysyvästi nykyiseen seuraansa. Lehtitietojen mukaan Benfica maksoi Salviosta 11 miljoonaa euroa, mikä teki hänestä seurahistorian toiseksi kalleimman pelaajahankinnan.


title: Eduardo Salvio

text: Salvio on pelannut maansa A-maajoukkueessa kahdesti. Hänen teki ensiesiintymisensä toukokuussa 2009 pelatussa ystävyysottelussa Panamaa vastaan. Argentiinalainen pelaajalegenda ja maan entinen päävalmentaja Diego Maradona on luonnehtinut Salviota yhdeksi "Argentiinan suurista toivoista".


title: Jimmy Samuelsson

text: Jimmy Samuelsson (s. 7. marraskuuta 1976) on ruotsalainen painija. Hän sijoittui vuonna 2004 Ateenan kesäolympialaisissa neljänneksi.


title: Luettelo heinäkasvien suvuista

text:
Tämä on tieteellisten nimien mukaan aakkosellinen luettelo heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluvista suvuista.
__SISLUETTPAKOTUS__


title: Edie Britt

text: Edie Britt (aikasemmin Williams, McLain ja Roswell) on fiktiivinen hahmo ABC:n televisiosarjassa "Täydelliset naiset". Nicollette Sheridan esitti Edieta sarjan pilottijaksosta hahmon kuolemaan saakka. Sarjassa Edie oli yksi fiktiivisen Wisteria Lanen asukkaista; hän asui osoitteessa 4362 Wisteria Lane, Fairview, Eagle State. Edie työskenteli kiinteistövälittäjänä. Naimisissa Edie on oli kolmesti; Charles McLainin, Umberto Roswellin sekä Dave Williamsin kanssa. Sarjan aikana Ediella oli myös useita suhteita sarjan muiden hahmojen ex-miesten tai aikaisempien rakastajien kanssa.


title: Edie Britt

text: Edie Britt kirjoitettiin aluksi vain vierailevaksi hahmoksi. Näyttelijätär Nicollette Sheridan koe-esiintyi aluksi Bree Van de Kampin rooliin, joka on yksi sarjan päähenkilöistä, mutta valittiin kuitenkin Edien rooliin helmikuussa 2004. 11. elokuuta, Sheridanin julkaistiin liittyneen sarjan ensimmäisen kauden päähenkilökaartiin. Vaikka hahmo osoittautuikin fanien ja kriitikoiden keskuudessa suosituksi, Sheridanin rooli pysyi sarjassa vain pienessä osassa ensimmäiset kaksi tuotantokautta. Sarjan luoja Marc Cherry halusi Edien pysyvän "vain muiden naisten elämien monimutkistajana." Vaikka Sheridan ajatteli Edieta sarjan viidentenä kotivaimona Susan Mayerin, Breen, Lynette Scavon ja Gabrielle Solisin lisäksi - sarjan alkuteksteissä Edie ei sisältynyt kotivaimojen joukkoon.


title: Edie Britt

text: Marcia Crossin jäädessä äitiyslomalle, hänen hahmonsa Bree ei esiintynyt useassa jaksossa sarjan kolmannella kaudella. Edien hahmo nousi parempaan asemaan, jotta sarjan jokaisessa jaksossa olisi neljä pääosassa olevaa tarinaa. Tämän aikana hahmon "ylimmät kerrokset kuoriutuivat ja hahmo kehittyi syvemmälle tasolle." Crossin paluusta huolimatta Edie pysyi tärkeämmässä roolissa sekä neljännellä että viidennellä kaudella; aina hahmon kuolemaan saakka.


title: Edie Britt

text: Helmikuussa 2009 julkistettii, että Sheridan jättäisi sarjan hahmonsa kuoltua auto-onnettomuuden jälkeiseen sähköiskuun. Cherry vahvisti usean fanien suosikin kuoleman sarjan viidennen kauden alussa, syyskuussa 2008. Huhut kulissien takaisista ongelmista Sheridanin kanssa ja hänen kiistelynsä Cherryn kanssa johtivat hahmon lähtöön. Sheridan kommentoi Edien tappamisen "olleen uskalias päätös, jolla voi olla tuhoisat seuraukset," ja myönsi tunteneensa Cherryn syrjineen häntä sarjassa ollessaan. Cherry väittää syyn Edien kuolemaan olleen sarjan budjetin pieneneminen. Sarjan on raportoitu säästäneen noin 100,000 - 200,000 dollaria ilman Sheridanin palkan maksua.


title: Edie Britt

text: Edie esiteltiin sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella sarjaeroajana, kaksi avioeroa takanaan sarjan alussa. Edien ainut ystävä, Martha Hubert (Christine Estabrook) selittää että Ediella on poika, vaikkei tämä esiinnykkään sarjassa kuin vasta kolmannella kaudella. Sekä Edie, että Susan Mayer kiinnostuvat uudesta naapurista nimeltä Mike Delfino (James Denton), joka luo parin välille jännitette, joka lopulta purkautuu Susanin polttaessa vahingossa Edien talon. Edie on suruissaan kuullessaan, että Martha on murhattu ja osoittautuu ainoaksi Wisteria Lanen asukkaaksi joka toivoo tälle kunnollisia hautajaisia. Susan, joka tietää Marthan tienneen Susanin sytyttäneen Edien talon ja kirjoittaneen tapahtuneesta päiväkirjaansa, myöntää totuuden Edielle, joka käyttää Susanin syyllisyyttä hyväksi päästäkseen osaksi kotivaimojen pokeri-iltoja. Edie jatkaa Miken liehittelyä, vaikka Mike on kiinnostunut Susanista. Edie kuulee Susanin ja Miken muuttavan yhteen, eikä pidä asiasta lainkaan. Edie yrittää saada naiset vakuuttamaa Susanin siitä, että Mike on tälle vain pahaksi, mutta Susan on varma että Mike on hänelle se Oikea. Myöhemmin Susan saa selville ex-miehensä Karl Mayerin (Richard Burgi) pettäneen häntä Edien kanssa parin ollessa vielä naimisissa; tietoa hyväksi käyttäen Edie menee treffeille Karlin kanssa.


title: Edie Britt

text: Toisella tuotantokaudella Edie alkaa seurustella Karlin kanssa ja Edie ja Susan ajautuvat moniin riitoihin Susanin ollessa parille kateellinen. Myöhemmin Edie löytää Karlin salkusta kihlasormuksen ja olettaa Karlin aikovan kosia. Totuus kuitenkin on, että Karl meni uudelleen naimisiin Susanin kanssa sairausvakuutuksen vuoksi. Kun Susan kertoo Karlille Edien aikovan kosia, Karl tajuaa haluavansa Edien ja kosii tätä. Susanin poikaystävä kertoo Edielle Susanin ja Karlin avioliitosta ja Edie suuttuu parille valehtelusta. Rangaistakseen Karlia ja Susania Edie käskee Karlia maksamaan hänelle mahtavat häät ja Susania toteuttamaan ne. Eräänä aamuna herätessään Edie huomaa Karlin olevan lähdössä matkalaukkujen kera. Edie saa selville, että Karlilla oli toinen nainen ja palkkaa yksityistetsivän saadakseen selville naisen henkilöllisyyden. Saadessaan selville naisen olevan Susan, Edie polttaa tämän kodin. Susan ja Mike aikovat mennä naimisiin, mutta Mike jää auton yliajamaksi toisen kauden viimeisessä jaksossa.


title: Edie Britt

text: Edie on Miken luona hakemassa cd-soitintaan kun Mike herää koomasta. Edie saa selville, että Mike ei muista mitään viimeisistä kahdesta vuodesta. Auttaessaan Mikea täyttämään tyhjät kohdat muististaan Edie syöttää Mikelle kauheita asioita Susanista, jonka vuoksi Mike alkaa uskoa ettei Susan rakastanut tätä ja ettei pari ollut onnellinen. Edie myöntää Mikelle pitävänsä tästä ja että häntä harmittaa kuinka Susan kohteli Mikea niin huonosti. Susan tulee sairaalaan tuomaan Mikelle kukkia, mutta saa parin kiinni harrastamasta seksiä. Edie ja Mike aloittavat suhteen, jonka vuoksi Susan on erittäin katkera Edielle. Edie eroaa Mikesta kun tämä pidätetään Monique Pollierin murhasta. Edien siskonpoika Austin McCann (Josh Henderson) saapuu asumaan tämän luokse. Austin alkaa seurustelle Susanin tyttären Julien kanssa, Austin kuitenkin pettää Julieta Breen tyttären Danielle Van de Kampin kanssa.


title: Edie Britt

text: Edien poika, Travers esitellään ensimmäisen kerran tämän isän tullessa kaupunkiin kuukauden ajaksi. Carlos Solis lähentyy Traversin kanssa ja Edie ottaakin tästä kaiken hyödyn. Edie yrittää vietellä Carlosin, mutta Carlos kertoo ettei ole kiinnostunut. Pari kuitenkin päätyy yhteen, vaikka parin välillä ei olekaan aitoa rakkautta ja Carlos aloittaa suhteen ex-vaimonsa Gabriellen kanssa. Kauden lopuksi Edie lavastaa itsemurhayrityksensä.


title: Edie Britt

text: Kauden ensimmäisessä jaksossa selviää, että Edien itsemurhayritys oli lavastettu, jotta hän saisi Carlosilta huomiota. Carlos suostuu yrittämään suhdetta uudelleen, jolloin Edie saa selville Carlosin laittomasta tilistä, jolla on yhteensä noin 10 miljoonaa dollaria. Edie käyttää tietoa kiristääkseen Carlosia naimisiin kanssaan tietämättä tämän suhteesta Gabrielleen. Edie julkaisee parin kihlauksen, mutta saa tietää Carlosin suhteesta, Edien, Carlosin, Gabriellen ja Gabriellen uuden miehen Victor Langin (John Slattery) kärsiessä samasta sukupuolitaudista. Edie palkkaa yksityisetsivän vakoilemaan Carlosia ja Edita ja ottamaan kuvia parista. Edie aikoo kostaa kertomalla IRS:lle Carlosin laittomasta tilistä. Edie saa tietää Carlosin siirtäneen rahansa ja sulkeneen laittoman tilinsä jolloin hän näyttää kuvat Victorille, tietäen tämän kostavan. Edie vihjaa poliiseilla Gabriellen ja Carlosin saattavan olla syyllisiä Gabriellen miehen Victorin yllättäen kadottua. Tornado on iskemässä Wisteria Lanelle ja Carlos ja Gabrielle suunnittelevat katoamista. Edie saa kuitenkin käsiinsä kansion, jossa on tiedot Carlosin pankkitilistä. Gabrielle ja Edie tappelevat kansiosta, mutta kova tuuli vie paperit pian mukanaan. Kaksikko joutuu menemään suojaan Edien lattian alla olevaan suojaan ja siirtämään erimielisyytensä pois. Carlos sokeutuu tornadon aikana.


title: Edie Britt

text: Edie saa selville Carlosin antaneen tälle tekojalokiviä parin ollessa yhdessä ja kertoo sen vuoksi Gabriellelle että Carlosin sokeus on pysyvää. Kun Breella ja Orson Hodgella on avio-ongelmia, Edie antaa Orsonin asua luonaan. Edie jakaa Orsonin kanssa pikaisen suukon molempien ollessa juovuksissa, jonka Bree valitettavasti näkee. Breen kysellessä Edieltä suudelmasta, Edie sanoo ettei se merkinnyt mitään. Bree kuitenkin läpsäisee Edietä jolloin parin välille syntyy riitaa; Bree sabotoi Edien bisnestä vainoamalla mahdollisia talon omistajia ja Edie valittaa Orsonille Breesta. Edie saa selville, että Breen vauva on oikeasti Austinin ja Daniellen ja uhkaa paljastaa hänet, jollei Bree tee niin kuin Edie käskee. Bree kertoo ystävilleen valeraskaudestaan ja Edien uhkailuista. Kotiäidit kohtaavat Edien ja pakottavat tämän muuttamaan pois Wisteria Lanelta. Muuttaessaan Edie soittaa Traversille ja sanoo aikovansa viettää tästä lähin paljon enemmän aikaa tämän kanssa.


title: Edie Britt

text: Edie palaa Wisteria Lanelle viisi vuotta myöhemmin uutena naisena. Kotivaimojen huomatessa eron Ediessa, he ystävystyvät tämän kanssa uudelleen. (Viides kausi sijoittuu ajalle viisi vuotta neljännen kauden jälkeen.) Ediellä on uusi mies Dave WIlliams, joka kannustaa Edieta tulemaan hyvin toimeen naapureiden kanssa. Dave kidnappaa Karen McCluskeyn kissa tämän oltua ilkeä Edielle ja palauttaa kissan vasta Karenin pyydettyä anteeksi. Daven lääkäri saapuu Fairviewhin ja lähestyy Davea White Horse nimisellä klubilla, mutta Dave kuristaa tämän ja sytyttää rakennuksen palamaan. Selviää, että Dave meni naimisiin Edien kanssa vain muuttaakseen Wisteria Lanelle ja kostaakseen Mikelle, joka oli auto-onnettomuudessa jossa Daven vaimo ja tytär kuolivat. Edie alkaa huomata Daven käytöksessä outoja asioita ja ettei tämä enää osoita huomiota Edielle. Yhtenä yönä Edie herää ja näkee Daven puhuvan itselleen. Edie haluaa tietää miksi Dave käyttäytyy niin oudosti jolloin Dave kertoo olleensa naimisissa ennen Edien tapaamista ja että hänen vaimonsa kuoli. Edie raivostuu Davelle ja heittää tämän ulos talosta. Edie ottaa kuitenkin Daven pian takaisin ja antaa tälle anteeksi.


title: Edie Britt

text: Kaupassa ollessa Edie tarkkailee Daven ja isä Drancen keskustelua. Epäillessään miehensä motiiveja Edie alkaa tutkia tämän menneisyyttä isä Drancen kutsuttua Davea herra Dashiksi. Edie menee paikallisen sanomalehden painopisteeseen ja pyytää tietoa Daven perheestä ja saakin selville, että Daven vaimo ja tytär kuolivat auto-onnettomuudessa. Edie haluaa tietää lisää Daven menneisyydestä ja saakin käsiinsä uutisartikkelin kohtalokkaasta auto-onnettomuudesta ja saa selville miehensä aikeet. Yrittäessään soitta Mikelle varoittaakseen tätä Davesta, Dave lähes kuristaa Edien. Edie pääsee karkuun autoonsa, jolla hän lähes törmää Orsoniin ja törmää sähkötolppaan. Päästessään ulos autosta sähkölinja on katkennut ja auton alla on vettä. Edie astuu vesilätäkköön, saa sähköiskun ja kuolee minuutteja myöhemmin.


title: Edie Britt

text: Edie esiintyy pikaisesti jaksossa "Everybody Says Don't" Daven hallusinaationa sanomalla Daven tapposuunnitelmaa tylsäksi ja sen sijaan tappaa M.J.:n heti paikalla. Viidennen kauden jaksossa 19 (Look Into Their Eyes and You See What They Know) Edie kertoo Mary Alicen sijaan jakson päätyttyä mietteitä tuonpuoleisesta katsottuna.


title: Laura Chinchilla

text: Laura Chinchilla Miranda (s. 28. maaliskuuta 1959) on costaricalainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 2010–2014. Hän oli Costa Rican ensimmäinen naispuolinen presidentti.


title: Laura Chinchilla

text: Chinchilla on opiskellut valtiotieteitä Costa Rican yliopistossa ja jesuiittojen ylläpitämässä Georgetownin yliopistossa Yhdysvalloissa.


title: Laura Chinchilla

text:
Chinchilla on toiminut maansa oikeusministerinä ja varapresidenttinä. Vuoden 2010 presidentinvaalissa hän oli "Partido Liberación Nacional" -vasemmistopuolueen ehdokkaana. Myös väistyvä presidentti Óscar Arias edusti PLN:ää.
Ariasin kaudella maalla meni taloudellisesti hyvin, ja Chinchillan suurin vaalivaltti oli lupaus Ariasin linjan jatkamisesta. Hän lupasi myös taistella huumerikollisuutta vastaan. Chinchilla sai vaaleissa noin 47 prosenttia äänistä, mikä riitti valintaan suoraan ensimmäisellä kierroksella. Hän sai eniten ääniä jokaisessa seitsemässä provinssissa.


title: Laura Chinchilla

text: Chinchilla on naimisissa ja hänellä on yksi, vuonna 1996 syntynyt poika. Hän vastustaa homoavioliittoja ja aborttia.


title: Groznyin enkelit

text: Groznyin enkelit on norjalaisen Åsne Seierstadin kirjoittama dokumentaarinen teos sotien jälkeisestä Tšetšeniasta. Seierstad matkusti ensimmäisen kerran Tšetšeniaan vuonna 1994, hieman sen jälkeen, kun venäläiset joukot olivat hyökänneet sinne. Hän toimi norjalaisen Arbeiderbladet-lehden kirjeenvaihtajana seuraten Tšetšenian kriisiä kahden vuoden ajan paikan päällä. Vuonna 2006, sotien päätyttyä, hän palasi takaisin Tšetšeniaan ja matkusti alueen eri puolilla. "Groznyin enkelit" perustuu enimmäkseen näiden matkojen aikana tehtyihin muistiinpanoihin.


title: Groznyin enkelit

text: Teoksessaan Seierstad kertoo aluksi kokemuksistaan Tšetšeniassa sodan aikana ja valottaa myös historiallisia taustatekijöitä, jotka johtivat sodan syttymiseen. Ensimmäisellä Tšetšenian-matkallaan Seierstad tapasi sekä venäläisiä sotilaita että tšetšeenisissejä. Hän tapasi myös muiden muassa tšetšeenikapinallisten johtajan Salman Radujevin.


title: Groznyin enkelit

text: Teoksen pääpaino on kuitenkin Seierstadin toisen matkan kokemuksissa. Vuonna 2006 hän joutui kulkemaan rajan yli salaa ja käyttämään valepukua matkansa ajan. Venäjän viranomaiset valvoivat tiukasti maasta lähteviä tietoja, joten Seierstad piti kahden vuoden aikana keräämänsä materiaalin salassa ennen paluutaan kotimaahansa vuonna 2007. Heti Groznyiin palattuaan Seierstad majoittui Hadižat Gatajevan ja Malik Gatajevin taloon, jossa pariskunta piti orpokotia. Kirjassaan Seierstad kertoo erityisesti lapsista, jotka ovat sodassa menettäneet sukulaisensa, kotinsa ja kaiken muunkin. Monet lapset elävät kadulla, kärsivät kylmää ja nälkää sekä haistelevat liimaa tai käyttävät muita huumaavia aineita. Tällaisia lapsia Gatajevit ottivat hoiviinsa. Osa lapsista tuotiin heille, ja osan he poimivat itse mukaansa kaduilta ja toreilta, joissa lapset olivat kerjäämässä tai varastelemassa.


title: Groznyin enkelit

text: Seierstad haluaa kirjallaan muistuttaa, että vaikka sota on päättynyt, Tšetšenian tragedia jatkuu edelleen.


title: Matti Makkonen (poliitikko)

text: Matti Makkonen (11. toukokuuta 1879 Hankasalmi – 30. joulukuuta 1935 Hankasalmi) oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Maalaisliitto.


title: Matti Makkonen (poliitikko)

text: Makkonen valittiin eduskuntaan kaksissa vaaleissa, 1922 ja 1924, Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä. Hän toimi kansanedustajana viiden vuoden ajan, syyskuusta 1922 syyskuuhun 1927, ja oli jäsenenä eduskunnan suuressa valiokunnassa ja työväenasiainvaliokunnassa. Makkonen toimi poliittisella urallaan myös Hankasalmen kunnallispolitiikassa, kunnanvaltuuston jäsenenä ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana.


title: Matti Makkonen (poliitikko)

text: Makkonen toimi vuodesta 1905 maanviljelijänä Hankasalmella. Hän työskenteli myös asutuspiirimiehenä vuosina 1908–1915 ja yli kahdenkymmenen vuoden ajan Suomi-yhtiön asiamiehenä.


title: Matti Makkonen (poliitikko)

text: Makkonen oli naimisissa. Hänen puolisonsa oli Olga Maria Turunen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1905. Makkosen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Makkonen ja Loviisa Ylönen.


title: Christina Chanée

text: Christina Chanée (syntymänimeltään Christina Birch Wongskul, s. 6. tammikuuta 1979) on tanskalais-thaimaalainen poplaulaja. Hän edusti Tanskaa Eurovision laulukilpailussa 2010 laulaja Tomas N'evergreenin kanssa kappaleella "In a Moment Like This".


title: Carolina Ferni

text: Carolina Ferni (20. elokuuta 1846 Como – 4. kesäkuuta 1926 Milano) oli italialainen sopraano ja viulisti. Hän aloitti uransa viulistina Pariisissa ja Brysselissä. Hän opiskeli laulamista Giuditta Pastan johdolla ja teki lavadebyyttinsä Torinossa 1862 Leonoran roolissa Gaetano Donizettin oopperassa "La favorite".


title: Carolina Ferni

text: Ferni esiintyi Milanon La Scalassa muun muassa Norman, Sélikan ja Saffòn rooleissa. Mercurin oopperassa "Il Violino del Diavolo" hän esiintyi sekä laulajana että viulistina.


title: Carolina Ferni

text: Ferni meni naimisiin baritoni Leone Giraldonin kanssa. Myös parin pojasta, Eugenio Giraldonista, tuli oopperalaulaja, baritoni, joka loi Scarpian roolin Giacomo Puccinin "Toscassa" vuonna 1900.


title: Carolina Ferni

text: Ferni vetäytyi lavalta vuonna 1883 ja avasi laulukoulun. Hänen johdollaan opiskeli muiden muassa sopraano Eugenia Burzio. Ferni kuoli vuonna 1926 kaksi vuotta poikansa jälkeen.


title: HMS Velox (1902)

text: HMS Velox oli Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä, jonka valmistuksen aloitti Parsons Marine Steam Turbine Company nimellä "HMS Python" omana tuotantonaan kokeillessaan turbiinimoottoria. Aluksen rungon valmisti Hawthorn Leslie and Company. Kuninkaallinen laivasto lunasti aluksen 1901 osana vuosien 1901-1902 laivasto-ohjelmaa. Alus luokiteltiin 1913 uudelleen C-luokan hävittäjäksi.


title: HMS Velox (1902)

text:
Aluksen voimanlähteenä oli kaksi Parsonsin korkeapaineturbiinia ja kaksi Parsonsin matalapaineturbiinia kytkettyinä neljään hieman muunneltuun Yarrowin kattilaan (250 psi). Se saavutti kuitenkin ainoastaan 1175 merimailin toimintasäteen 13 solmun nopeudella, mikä oli jäi pahoin 30-solmun aluksille määritetystä minimistä 1400 merimailista.
Alus luokiteltiin uudelleen lokakuussa 1913 C-luokkaan.


title: HMS Velox (1902)

text: Alus upposi osuttuaan miinaan 25. lokakuuta Nabin edustalla.


title: Leo Tynkkynen

text: Leo Olavi Tynkkynen (6. marraskuuta 1934 Lauritsala – 11. syyskuuta 1971 Lappeenranta) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Leo Tynkkynen

text: Tynkkynen edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Cortina d'Ampezzossa 1956 hän sijoittui 5 000 metrillä 25:nneksi ja 1 500 metrillä 26:nneksi. Squaw Valleyssa 1960 hän oli 500 metrillä 19:s, 5 000 metrillä 21:s ja 10 000 metrillä 24:s.


title: Leo Tynkkynen

text: Tynkkynen edusti seuratasolla Lauritsalan Terästä ja Imatran Luistelijoita. Hän voitti Suomen-mestaruuden 500 metrillä ja SM-pronssia yhteispisteissä vuonna 1960. Hän voitti TUL:n mestaruuden 3 000 metrillä vuonna 1958.


title: Leo Tynkkynen

text: Leo Tynkkynen hukkui heikkoihin jäihin syksyllä 1971.


title: Leipsoí

text: Leipsoí (; myös "Lipsí") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 15,842 neliökilometriä ja asukasluku 790 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Leipsoí kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Leipsoín kylä.


title: Leipsoí

text:
Leipsoí sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren itäosassa. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Arkoí pohjoispuolella, Léros eteläpuolella ja Pátmos länsipuolella. Agathonísi sijaitsee kauempana koillisessa ja Farmakonísi idässä.
Saaren rantaviivan pituus on 39 kilometriä. Sen korkein kohta on Skáfi (277 metriä). Saari kuuluu Natura 2000 -verkoston piiriin.


title: Leipsoí

text: Saarelle pääsee lautalla Ateenan kupeessa sijaitsevasta Pireuksesta, josta matka-aika on 12 tuntia. Lisäksi lautat, katamaraanit ja kantosiipialukset liikennöivät Leipsoíltä lähisaarille. Lähin kansainvälinen lentokenttä on Kosilla, jonne on katamaraanilla noin kolmen tunnin matka.


title: Leipsoí

text: Leipsoí kuuluu hallinnollisesti Leipsoín kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Saaren ainoa väestörekisteröinnissä tilastoitu asutus on sen pääkylä ja satama Leipsoín kylä (790 asukasta), joka sijaitsee luonnonsatamalahdessa saaren etelärannikolla.


title: Leipsoí

text: Saaren ensimmäiset asukkaat olivat kaarialaiset, jotka saapuivat Leipsoílle noin vuonna 1200 eaa. Doorilaiset asuttivat Leipsoín kaarialaisten jälkeen. Leipsoín kylän ja akropoliin välillä sijaitsee hautausmaa, jota käytettiin klassisella ja roomalaisella ajalla.


title: Leipsoí

text: Saaren väkiluku laski bysanttilaisella kaudella, jolloin merirosvot tekivät saaresta piilopaikkansa. Vuonna 1088 perustettu Pátmoksen Johannes Teologin luostari käytti Leipsoíä noin kuuden vuosisadan ajan viljelys- ja laidunmaanaan.


title: Leipsoí

text: Johanniittain ritarikunta valloitti Leipsoín vuonna 1308 ja vuonna 1522 saari joutui osaksi Osmanien valtakuntaa. Joidenkin lähteiden mukaan kreetalaisia pakeni Leipsoílle, kun osmanit olivat saaneet koko Kreetan hallintaansa vuonna 1669.


title: Leipsoí

text: Italia valloitti Leipsoín ja muun Dodekanesian Kastelórizoa lukuun ottamatta vuonna 1912. Saksalaiset miehittivät saaren vuonna 1943 ja vuonna 1945 Britannia otti Leipsoín hallintaansa. Osaksi Kreikkaa saari liitettiin vuonna 1948.


title: Kauko Salomaa

text: Kauko Johannes Salomaa (28. helmikuuta 1928 Viipurin maalaiskunta – 29. heinäkuuta 2016 Vantaa) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Kauko Salomaa

text: Salomaa edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Oslossa 1952 hän sijoittui 1 500 metrillä seitsemänneksi, 10 000 metrillä 12:nneksi, 5 000 metrillä 13:nneksi ja 500 metrillä 24:nneksi. Cortina d'Ampezzossa 1956 hän oli 10 000 metrillä 17:s ja 5 000 metrillä 21:s. Hänet valittiin jo Sankt Moritzin 1948 olympialaisiin, mutta hän joutui sairastumisen vuoksi jäämään niistä pois. Salomaa osallistui neljä kertaa MM-kilpailuihin vuosina 1949–1955 ja kuudesti EM-kilpailuihin vuosina 1950–1956. Vuonna 1955 hän voitti yhteispisteissä Pohjoismaiden mestaruuden.


title: Kauko Salomaa

text: Salomaa voitti Oulun olympiakatsastuksissa 13. tammikuuta 1952 1 500 metrin kilpailun ajalla 2.25,3, 3 000 metrin ajalla 5.04,3 sekä 5 000 metrin kilpailun uudella Suomen-ennätyksellä. Toisissa olympiakatsastuksissa Kuusankoskella 26.–27. tammikuuta hän voitti 5 000 metriä ajalla 8.38,4 ja 3 000 metriä ajalla 5.07,1.


title: Kauko Salomaa

text: Salomaa edusti seuratasolla Helsingin Luistinkiitäjiä, Tikkurilan Jääveikkoja, Viipurin Luistinseuraa ja Helsingfors Skridskoklubbia. Hän voitti Suomen mestaruuden yhteispisteissä vuosina 1950, 1953 ja 1955 sekä kymmenen matkamestaruutta vuosina 1950–1957. Suomen-ennätystä hän paransi 5 000 metrillä Oulussa 13. tammikuuta 1952 (8.30,9) sekä 1 500 metrillä vuonna 1955 (2.20,3).


title: Kauko Salomaa

text: Kauko Salomaa saavutti SM-pronssia pyöräilyssä. Hänen veljensä Martti Salomaa oli pikaluistelun Suomen-mestari ja EM-kisaedustaja.


title: Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1927

text: Jääkiekon Euroopan mestaruuskilpailut 1927 pelattiin Wienissä 24.-29. tammikuuta. Isäntäjoukkue Itävalta voitti mestaruuden. Kisojen ensikertalainen Unkari liittyi IIHF:n jäseneksi kisojen avauspäivänä. Ensimmäisen kerran nimettiin Fair Play -joukkue ja tuon arvon sai Belgia.


title: Punaiset kengät

text: Punaiset kengät ("The Red Shoes") on Michael Powellin ja Emeric Pressburgerin ohjaama brittiläinen tanssi- ja draamaelokuva vuodelta 1948.


title: Punaiset kengät

text: "Punaiset kengät" oli Powellin ja Pressburgerin menestynein ja tunnetuin elokuva. Se on tanssielokuvan merkkipaalu, sillä ensimmäistä kertaa tanssi oli oleellinen osa elokuvallista kerrontaa eikä vain erillinen tanssinumero. "Punaisten kenkien" menestys teki myös mahdolliseksi sen, että esimerkiksi Gene Kelly saattoi tehdä elokuvat "Pariisin lumoissa" (1951) ja "Laulavat sadepisarat" (1952).


title: Punaiset kengät

text: Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä "Punaiset kengät" äänestettiin kaikkien aikojen yhdeksänneksi parhaaksi brittielokuvaksi. Vastaajina oli tuhat Ison-Britannian elokuva- ja televisioammattilaista.


title: Punaiset kengät

text: Nuori säveltäjä Julian Craster on katsomassa balettiesitystä ja huomaa, että siinä käytetään luvatta hänen musiikkiaan. Hän esittää vastalauseensa Boris Lermontoville, joka on balettiseurueen johtaja. Lermontov palkkaa Crasterin tekemään seuraavan balettinsa ”Punaiset kengät” Andersenin sadun mukaan. Siinä nuori tyttö saa lumotut kengät, joiden avulla hän voi tanssia. Tyttö tanssii illan mutta huomaa, ettei voi lopettaa tanssimista tai ottaa kenkiä pois jaloistaan. Hän joutuu tanssimaan itsensä kuoliaaksi.


title: Punaiset kengät

text: Samaan aikaan Lermontov palkkaa myös nuoren tanssijan Vicki Pagen, joka saa baletin pääosan, koska baletin primadonna päättää mennä naimisiin. Julian ja Vicki työskentelevät yhdessä ja rakastuvat toisiinsa. Baletti tekee Vickistä tähden. Lermontov, joka on myös salaa rakastunut Vickiin, pakottaa Julianin lähtemään balettiseurueesta. Vicki lähtee hänen kanssaan. Lermontov kieltää Vickiä esittämästä ”Punaiset kengät” -balettia. Vicki jää työttömäksi. Julian ja Vicki menevät naimisiin ja Julianista tulee kuuluisa säveltäjä.


title: Punaiset kengät

text: Vicki tapaa sattumalta Lermontovin junassa, joka pyytää Vickiä esiintymään vielä yhden kerran ”Punaisissa kengissä”. Vicki suostuu. Vicki on valmistautumassa esitykseen, kun Julian saapuu yllättäen paikalle. Julian pyytää Vickiä lähtemään hänen kanssaan. Lermontov saapuu paikalle ja hän ja Julian riitelevät. Vickin on valittava rakkauden ja tanssin välillä, mutta hän ei pysty siihen. Turhautunut Julian lähtee pois. Kun Vicki on menossa näyttämölle punaiset kengät jalassaan, hän äkkiä syöksyy ulos teatterista ja hyppää junan eteen. Hän kuolee aviomiehensä käsivarsilla ja pyytää viimeisinä sanoinaan Juliania riisumaan punaiset kengät. Samaan aikaan teatterissa Lermontov kertoo yleisölle, ettei Vicki Page tulisi enää koskaan tanssimaan. Esitys jatkuu kuitenkin siitä huolimatta – Vickin sijasta näyttämöllä tanssii vain pari punaisia kenkiä.


title: Punaiset kengät

text: Elokuva sai kaksi Oscar-palkintoa:


title: Punaiset kengät

text: Se oli myös ehdolla kolmessa muussa kategoriassa:


title: Punaiset kengät

text: Oscarin lisäksi Brian Easdale voitti myös parhaan musiikin Golden Globe -palkinnon.


title: Punaiset kengät

text: "Punaiset kengät" oli ehdolla BAFTA Film Awardin kategoriassa Parhaan brittielokuvan BAFTA-palkinto.


title: Yrjö Uimonen

text: Yrjö Kalevi Uimonen (20. helmikuuta 1932 Jaakkima – 11. kesäkuuta 1997 Rovaniemi) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Yrjö Uimonen

text: Uimonen sijoittui Cortina d'Ampezzon 1956 talviolympialaisten 500 metrin luistelussa 13:nneksi ajalla 42,5. Hän edusti Suomea myös EM-kilpailuissa vuonna 1955. Hän edusti seuratasolla Kuopion Luistinseuraa, Pieksämäen Palloseuraa, Pieksämäen Veikkoja ja Lapin Lukkoa. Hän saavutti SM-hopea- ja -pronssimitaleja eri matkoilla vuosina 1953–1961. Ammatiltaan hän oli veturinlämmittäjä.


title: Matti Hamberg

text: Matti Johan Hamberg (s. 26. huhtikuuta 1932 Helsinki) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Matti Hamberg

text: Hamberg sijoittui Cortina d'Ampezzon 1956 talviolympialaisten luistelukilpailuissa yhdeksänneksi 500 metrillä (42,2), 18:nneksi 1 500 metrillä (2.14,8) ja 32:nneksi 5 000 metrillä (8.28,1). Hän edusti Suomea myös EM-kilpailuissa vuonna 1957.


title: Matti Hamberg

text: Hamberg edusti seuratasolla Helsingin Luistinkiitäjiä, Helsingin Työväen Luistelijoita, Tikkurilan Jääveikkoja, IFK Helsingforsia ja Helsingin Palolaitoksen Urheiluseuraa. Hän voitti Suomen mestaruuden 500 metrillä vuonna 1956. Hänen luistelu-uransa päättyi jalkavammaan vuonna 1958.


title: Matti Hamberg

text: Ammatiltaan Hamberg oli palomies.


title: Matti Tuomi

text: Matti Mies Tuomi (18. elokuuta 1925 Hämeenlinna – 30. kesäkuuta 2013 Hämeenlinna) oli suomalainen pikaluistelija, pyöräilijä ja purjelentäjä.


title: Matti Tuomi

text: Tuomi sijoittui Oslon 1952 talviolympialaisten pikaluistelukilpailuissa 12:nneksi 5 000 metrillä ja 23:nneksi 10 000 metrillä. MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä 11:nneksi vuonna 1947.


title: Matti Tuomi

text: Tuomi edusti seuratasolla Hämeenlinnan Tarmoa ja purjelentäjänä Hämeenlinnan Ilmailukerhoa. Hän voitti pyöräilyssä Suomen mestaruuden 4 000 metrin takaa-ajossa vuosina 1947 ja 1948 sekä 1 000 metrin aika-ajossa vuonna 1948. Pikaluistelussa hän saavutti SM-hopeaa 5 000 metrillä ja SM-pronssia yhteispisteissä vuonna 1952. Purjelennossa hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1969 sekä suoritti Kulta-C:n kahdella timantilla.


title: Matti Tuomi

text: Tuomi oli Hämeenlinnan Ilmailukerhon puheenjohtaja vuosina 1962–1970. Ammatiltaan hän oli peruskoulunopettaja.


title: Rudebox

text: Rudebox on Robbie Williamsin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 23. lokakuuta 2006. Albumi tehtiin yhteistyössä William Orbitin, Mark Ronsonin, Soul Mekanikin ja Pet Shop Boysin kanssa. Lily Allen toimii taustalaulajana kappaleissa "Bongo Bong/Je Ne T'aime Plus" ja "Keep On".


title: Rudebox

text: Williams coveroi viisi kappaletta albumilla: "Louise", The Human Leaguen hitti vuodelta 1984, "Kiss Me", Stephen Duffyn suurin hitti, "Lovelight" Lewis Taylorilta, "We're the Pet Shop Boys" My Robot Friendiltä sekä "Bongo Bong/Je Ne T'aime Plus" Manu Chaolta.


title: Rudebox

text: Albumi sai sekalaisia arvosteluja kriitikoilta, ja se nousi listan kärkeen Isossa-Britanniassa, Australiassa, Sveitsissä, Saksassa, Meksikossa, Argentinassa, Espanjassa, Italiassa ja Suomessa.


title: Keijo Lehdikkö

text: Keijo Kalervo Lehdikkö (14. maaliskuuta 1920 Helsinki – 20. helmikuuta 1958 Tampere) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Keijo Lehdikkö

text: Lehdikkö sijoittui Sankt Moritzin 1948 talviolympialaisten pikaluistelukilpailuissa 13:nneksi 500 metrin matkalla ajalla 44,7. MM-kilpailuihin hän osallistui vuonna 1939 ja EM-kilpailuihin vuonna 1947.


title: Keijo Lehdikkö

text: Lehdikkö edusti seuratasolla Helsingin Luistinkiitäjiä ja Tampereen Pyrintöä. Hän voitti Suomen mestaruuden 500 metrillä vuosina 1947, 1948 ja 1949. Pikamatkan ennätyksensä 44,7 s hän luisteli vuonna 1948.


title: Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1926

text: Jääkiekon Euroopan mestaruuskilpailut 1926 pidettiin Davosissa, Sveitsissa 11.-19. tammikuuta.


text: Iso-Britannia jatkoi neljäntenä joukkueena mitalisarjaan. Ranska sijoittui viidenneksi. Belgia otteluun kuudennesta sijasta.


text: Puola otteluun kuudennesta sijasta. Italia sijoittui kahdeksanneksi ja Espanja yhdeksänneksi


text: Uusintaottelut


title: Róbert Antal

text: Róbert Antal (21. heinäkuuta 1921 Budapest, Unkari – 1. helmikuuta 1995 Toronto, Ontario, Kanada) oli vesipalloilija. Hän kuului Unkarin kultaa voittaneeseen joukkueeseen vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä.


title: Marja Auroma

text: Marja Anneli Auroma (o.s. Korhonen, s. 29. heinäkuuta 1949 Anttola) on entinen suomalainen hiihtäjä, joka kilpaili myös kestävyysjuoksussa.


title: Marja Auroma

text: Auroma sijoittui Lake Placidin 1980 talviolympialaisissa 4 × 5 kilometrin viestissä viidenneksi ja 5 kilometrin henkilökohtaisella matkalla 25:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 1978 hän oli viidellä kilometrillä 19:s.


title: Marja Auroma

text: Auroma edusti seuratasolla Vantaan Hiihtoseuraa, Helsingin Poliisi-Voimailijoita ja Puotinkylän Valttia. Hän saavutti SM-pronssia 5 kilometrillä vuonna 1977, 10 kilometrillä vuonna 1981 sekä 20 kilometrillä vuosina 1977 ja 1984. Hän sijoittui Salpausselän 10 kilometrillä neljänneksi ja Holmenkollenin 5 kilometrillä viidenneksi vuonna 1980. Hän voitti Finlandia-hiihdon vuosina 1986, 1988 ja 1990.


title: Marja Auroma

text: Kestävyysjuoksussa Auroma voitti Suomen mestaruuden maastojuoksun joukkuekilpailussa vuonna 1984 sekä Helsinki City Marathonin vuonna 1986 ajalla 2.53.17.


title: Marja Auroma

text: Auroma on pituudeltaan 156-senttinen, ja hänestä käytettiin lempinimeä "Piskuinen sisupussi". Häntä valmensi hänen puolisonsa Sven Auroma.


title: Miklós Martin

text: Miklós "Nick" Martin (s. 29. kesäkuuta 1931 Budapest) on vesipalloilija. Hän kuului Unkarin kultaa voittaneeseen joukkueeseen vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä. Hän kuului kultaa voittaneeseen joukkueeseen myös vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa. Pian tämän jälkeen hän kuitenkin loikkasi Yhdysvaltoihin ja Unkaria hallinnut puolue jätti hänet huomioimatta, eikä Martinin nimeä usein mainitakaan vuoden 1956 kesäolympialaisten yhteydessä.


title: Miklós Martin

text: Myöhemmällä iällään Martin on opettanut ranskaa Pasadena City Collegessa.


title: Ulla Maaskola

text: Ulla Marianne Maaskola (o.s. Korpela, s. 5. huhtikuuta 1959 Sippola) on entinen suomalainen hiihtäjä.


title: Ulla Maaskola

text: Maaskola sijoittui Lake Placidin 1980 talviolympialaisissa 10 kilometrin kilpailussa 32:nneksi. Samana vuonna hän saavutti SM-pronssia 5 kilometrillä. Hän edusti seuratasolla Inkeroisten Terhoa ja Miehikkälän Vilkasta.


title: Elisabeth Charlotte (Orléansin herttuatar)

text: Elisabeth Charlotte, Pfalzin prinsessa, Orléansin herttuatar (27. toukokuuta 1652 Heidelberg – 8. joulukuuta 1722 Saint-Cloud) (lempinimeltään Liselotte), oli Ranskan kuninkaan Ludvig XIV:n nuoremman veljen Orléansin herttuan Filip I:n vaimo. Elisabeth Charlottesta ja hänen miehestään sai alkunsa nykyinen Orléansin suku. Hänen poikansa Filip II, Orléansin herttua oli Ranskan sijaishallitsija Ludvig XV:n alaikäisyyden aikana. Hän oli myös Englannin kuningashuoneen lähisukulainen, sillä hänen isoäitinsä oli Englannin kuninkaan Jaakko I:n tytär ja Yrjö I oli hänen serkkunsa. Hänet tunnetaan parhaiten laajasta kirjeenvaihdostaan kuninkaallisille sukulaisilleen kaikkialla Euroopassa. Elisabeth Charlottea kutsuttiin usein lyhyesti nimellä "Madame."


text: Liselotte syntyi vuonna 1652 Heidelbergin linnassa. Hänen isänsä oli Pfalzin vaaliruhtinas Kaarle I Ludvig ja hänen äitinsä oli Charlotte von Hessen-Kassel. Hän oli myös onnettoman ”Talvikuninkaan” Pfalzin vaaliruhtinaan Fredrik V:n lapsenlapsi. Liselotten vanhempien välit olivat huonot, ja he erosivat kun Liselotte oli 6-vuotias. Kaarle meni pian sen jälkeen uusiin naimisiin saksalaisen aatelisnaisen kanssa, jonka kanssa hän oli ollut salaa naimisissa jo ennen avioeroaan. Kaarlen toisesta avioliitosta muodostui onnellinen, ja myös Liselotte piti uudesta äidistään.


text: Liselotte oli lapsena poikamainen rasavilli, joka tahtoi pitää oman päänsä. Hänen elämänhalunsa purkautui vallattomuutena ja kepposina. Hän on myös vanhemmilla päivillään uskonut isänsä sisarelle kirjeessä, että olisi tahtonut mieluummin olla poika. Kuullessaan lapsena kerrottavan satua tytöstä, joka oli muuttunut pojaksi siitä syystä, että oli paljon hyppinyt ja juossut, hänkin ryhtyi harjoittelemaan innokkaasti korkealta hyppäämistä.


text: Vuonna 1671 Elisabeth Charlotte meni naimisiin Ranskan kuninkaan veljen, Orléansin herttuan Filip I:n kanssa (häntä kutsuttiin nimellä Monsieur), jonka vaimo Englannin Henriette oli kuollut vuotta aiemmin. Koska Elisabeth Charlotte oli protestantti, hänen täytyi kääntyä katolilaiseksi mennäkseen naimisiin Ranskan prinssin kanssa. Kääntyessään katolilaiseksi Liselotte menetti oikeutensa Englannin kruunuun, vaikka ne olivat suuremmat kuin Yrjö I:n (Yrjö I oli sukua Jaakko I:lle äitinsä puolelta, kun taas Liselotte isänsä puolelta). Liselotten aviomies Filip on historian kuuluisimpia homoseksuaaleja. Filipin kiinnostus kohdistui pukuihin ja jalokiviin, juhliin ja etikettiin, taide-esineisiin ja nuoriin poikiin. Kuuluisa muistelmienkirjoittaja Saint-Simonin herttua kuvaa häntä seuraavasti:


text: Koska Liselotte oli vaalea, roteva ja poikamainen saksatar, Filip näytti hänen rinnallansa vaimonsa vaimolta. Nähtyään ensi kerran vaimonsa Filip tuskaili ystävilleen, ettei ikinä suoriutuisi urakastaan. Filipin epätoivosta huolimatta pari sai kolme lasta. Sen jälkeen he sopivat yhteisesti nukkumisesta eri vuoteissa. Liselotte inhosi aviomiestään ja tämän irstasta elämäntyyliä.


text: Filip piti Liselottesta kuitenkin enemmän kuin ensimmäisestä vaimostaan Henriettestä, joka juonitteli ja jolla kenties oli rakastajia. Hovilaiset panivat merkille, että kuningaskin oli tyytyväinen veljensä vaimoon. Liselottella oli aviomiehensä silmissä muuan suuri etu: hän ei piitannut jalokivistä, joten Filip saattoi käyttää koko varastonsa omien pukujensa koristeluun. Joku kysyi kerran heidän pieneltä pojaltaan Chartesin herttualta, pitikö tämä hienoista puvuista "Enemmän kuin Madame mutta en yhtä paljon kuin Monsieur", kuului vastaus. Liselotte ei piitannut alkuunkaan ulkoasustaan.


text: Liselotte oli luonteltaan ujostelematon ja suorapuheinen eikä koskaan kunnolla tottunut Versailles’n hovin monimutkaiseen etikettiin ja juhlallisiin menoihin. Kuninkaan veljen puolisona hänen asemansa oli kuitenkin korkea Versaillesin hovin arvoasteikossa. Liselotte kuvaa päiväänsä seuraavasti: Hän nousi kello yhdeksän ja meni paikkaan, jonka jokainen voi arvata. Sitten hän rukoili, luki kolme lukua Raamatusta, pukeutui ja otti vastaan vieraita. Yhdeltätoista hän luki ja kirjoitti tunnin ajan. Kappelissa käyntiä seurasi päiväateria suunnilleen kahdelta. Milloin ei menty metsästämään, hän luki ja kirjoitti, kunnes oli lähdettävä kuninkaan illalliselle varttia vaille yksitoista. Liselotte oli ihastunut metsästykseen ja ratsasti hurjaa vauhtia, jopa kahdeksan tuntia päivässä, yli kuusikymmenvuotiaaksi asti. Hän piti eläimistä, ja hänellä oli useita lemmikkejä: mm. pieniä koiria, papukaija ja kesy sorsa. Hän keräili myös mitaleita ja kivinäytteitä.


text: Suurimman osan ajastaan Liselotte vietti kuitenkin pienessä huoneessa, jonka seinät olivat täynnä saksalaisten ruhtinaiden muotokuvia. Siellä hän kirjoitti kirjeitä, vähintään kolmekymmentä sivua päivässä. Hän kirjoitti mm. tytärpuolilleen Savoijin herttuattarelle ja Espanjan kuningattarelle, saksalaisille sukulaisilleen ja saksalaiselle yleisnerolle Gottfried Leibnizille. Liselotten kirjeet kuuluvat parhaaseen lähdeaineistoon, mitä elämästä Versaillesin hovissa on, mutta ne eivät ole täysin luotettavia. Kuten myöhemmin Saint-Simonilla, oli Liselottellakin monia ennakkoluuloja ja hänellä oli taipumus keksiä valheita niiden tueksi.


text: Filip kuoli vuonna 1701. Yllättävää kyllä, Liselotte suri puolisonsa kuolemaa. Hän oli juuri oppinut sietämään miestään, sellaisena kuin tämä olikin, ja hän pelkäsi, että hänen täytyisi lähteä hovista ja mennä luostariin. Hän sai kuitenkin jäädä Versaillesiin.


text: Ludvig XIV kuoli 76-vuotiaana vuonna 1715. Koska hänen seuraajansa Ludvig XV oli alaikäinen, Liselotten pojasta, Orléansin herttuasta Filip II:sta tuli hänen sijaishallitsijansa, ja hovi muutti pois Versailles’sta. Vaikka Liselotten oli ollut aluksi vaikea tottua hovin monimutkaisiin seremonioihin, hän ikävöi Aurinkokuninkaan aikaista "loistavaa hovielämää." Liselotte sai istua kunnia-aitiossa vuonna 1722 Ludvig XV:n kruunajaisissa. Hän kuoli myöhemmin samana vuonna Saint-Cloudin palatsissa. Hänet haudattiin Saint-Denis’n basilikaan.


title: Studia junior

text:
Studia junior on Kingfisher Publications Plc 2000:n ja Weilin+Göös Oy:n
julkaisema tiedonhakuun perustuva 10-osainen tietokirjasarja. Se on suunnattu peruskoululaisille ja vanhemmillekin. Kirjasarjassa on käytetty "katso myös" -viittausjärjestelmää ja runsasta kuvitusta.


title: Erja Kuivalainen

text: Erja Kaarina Orvokki Kuivalainen (s. 21. lokakuuta 1964 Ilomantsi) on entinen suomalainen hiihtäjä.


title: Erja Kuivalainen

text: Kuivalainen sijoittui Sarajevon 1984 talviolympialaisissa 20 kilometrillä 29:nneksi ja 10 kilometrillä 37:nneksi. Hän suoritti osan ylioppilaskirjoituksistaan erikoisluvalla kisojen aikana Sarajevossa. MM-kilpailuissa Kuivalainen sijoittui Lahdessa 1989 vapaan hiihtotavan 10 kilometrin kilpailussa 27:nneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 1991 hän oli vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä 31:s ja 30 kilometrillä 42:s.


title: Erja Kuivalainen

text: Kuivalainen edusti seuratasolla Ilomantsin Urheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden 3 × 5 kilometrin viestissä vuonna 1988 sekä saavutti SM-pronssia viestissä vuonna 1987 ja perinteisen hiihtotavan 15 kilometrillä vuonna 1989.


title: Erja Kuivalainen

text: Lokakuussa 2010 paljastettiin Erja Kuivalaisen olleen se henkilö, jonka Marjo Matikaiseen huhtikuussa 2008 liitetyn dopingepäilyn yhteydessä kerrottiin vuonna 1988 nähneen Sodankylän harjoitusleirillä Matikaisen yöpöydällä "Erythropoietin"-sanalla varustetun lasipullon. Kuivalainen vahvisti vuoden 2008 uutisen tapausta tutkineen Keskusrikospoliisin esitutkinnassa 28. tammikuuta 2009.


title: True Beauty

text: True Beauty on televisio-ohjelma, jossa kilpailee kymmenen ihmistä maan kauneimman ihmisen tittelistä. Ohjelmassa punnitaan sisäistä ja ulkoista kauneutta. Tuomareina ohjelmassa toimivat Nolé Marin, ex-supermalli Cheryl Tiegs sekä Vanessa Minnillo, joka myös juontaa sarjaa. Kisan voittaja saa 10 000 euroa ja pääsee People-lehden 100 kauneimman ihmisen listalle.


title: Soljani

text: Soljani on kylä Kroatiassa, Vukovar-Syrmian piirikunnan eteläisimmässä osassa Cvelferijanissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kylän asukasluku oli 1241.


title: Soljani

text: Se oli ensin mainittu 1329 ""Sauly, Sali posessiona"" ja siitä saakka kylän nimi on yhdistetty sanaan ""suola"" (sol tarkoittaa suolaa kroatiaksi). Rooman valtakunnan aikana kylä oli merkitty historiallisiin karttoihin ""Saldisina"", ja yksi tärkeimmistä roomalaisista teistä, joka johti Sirmiumiin (Sremska Mitrovica), meni Saldisin kautta.


title: Soljani

text: Kylän suurin kasvu oli 1700-1800-luvuilla, kun slovakit Vojvodinasta ja Slovakiasta asettuivat sinne. Nykyään heidän jälkeläisensä ovat suurin vähemmistö kylässä.


title: Yrttien kerääminen

text: Yrttien kerääminen on kasvien keräämistä erilaisiin hyötykäyttötarkoituksiin kunkin kasvin ominaisuuksien mukaan. Näitä käyttötapoja ovat muun muassa ravintolisät, teevalmisteet ja muut yrttijuomat, mausteet ja uutteet. Kasveja ja kasvinosia kerätään myös kasvivärjäykseen ja muun muassa nokkosia (kuitukäyttö) esimerkiksi kankaankudontaan. Oma alueensa ovat myös hajusteet. Tuoksupussit eivät sovi allergisten koteihin, mutta aikaisemmin on yleisesti erilaisia tuoksupusseja käytetty esimerkiksi liinavaatekaapeissa, esimerkiksi antamaan vuodevaatteille miellyttävää tuoksua ja joulun aikoihin kaneli ja ruusu ovat olleet suosittuja hajusteita. Kauneuden- ja terveydenhoidossa yrttejä käytetään ulkonaisesti hauteisiin ja voiteisiin. Harvemmin yrttejä käytetään askartelussa, mutta erilaisissa koristeissa niitä voidaan kuitenkin hyödyntää. Kuivattuja ja prässättyjä kasvinosia voidaan käyttää myös käsintehtyjen korttien valmistuksessa.


title: Yrttien kerääminen

text: Yrttien keräämisen historia on yhtä vanhaa kuin ihminen. kivikaudellakin käytettiin jo yrttejä. arkeologien mukaan ainakin kumina ja väinönputki tunnettiin jo silloin. Hippokrates, "lääketieteen isä", oli yrttien lääkekäytön uranuurtaja. Yrttejä käytettiin myös säilönnässä, koska monet yrtit tuhoavat bakteereita ja estävät homeen muodostumista. Yrteillä saatettiin jopa peittää pilaantuneen ruoan makua. Kotiviinanpolttajat peittivät yrteillä juomiensa karvautta.


title: Yrttien kerääminen

text: Raamatun aikoina heprealaiset käyttivät yrttejä ruokansa maustamiseen. Lähi-idässä kasvaa useita tunnettuja ruokayrttejä, kuten rosmariini, timjami ja meirami.


title: Yrttien kerääminen

text: Lääketieteellisestä käytöstä tiedetään varsin vähän, mutta babylonialaisissa savitauluissa 2000 eaa. annetaan tietoja yrttilääkkeiden valmistamisesta ja käytöstä. Muinaisessa Egyptissä käytettiin öljyjä ja yrttejä, joita tuotiin kauppateiden kautta Intiasta. Niitä käytettiin vaativassa balsamoinnissa sekä lääkintään, kauneudenhoitoon, värjäykseen, hajusteisiin ja desinfiointiin. Kreikkalainen Hippokrates, "lääketieteen isä", kertoi oppilailleen 400 eaa., miten yrteillä lievitetään kipuja ja parannetaan sairauksia. Ja toinen kreikkalainen lääkäri Dioskorides vuonna 100 listasi kirjaansa "De Materia Medica" noin 500 kasvia, joita voitiin käyttää lääkinnällisesti. Myös roomalaiset käyttivät yrttejä. Maailmanvalloituksensa aikana he toivat yrttitietoutta eri puolille Eurooppaa ja levittivät myös paljon kasveja ja niiden siemeniä. On arveltu, että roomalaiset toivat Britanniaan noin 200 yrttiä. Rooman valtakunnan kukistuttua rohtopuutarhat jäivät pääasiassa luostareihin munkkien ja nunnien tietoon. Kuitenkin tavallisen kansankin keskuuteen Keskiajan yrttitietoutta levisi lähinnä suullisen perimätiedon kautta.


title: Yrttien kerääminen

text: Varhaisilla kansanparantajilla oli yrttikasvioita, joita nämä käyttivät oppainaan. Englannissa julkaistiin 1579 John Gerardin "Herball", joka perustui aikaisemman latinankielisen tekstin käännökseen, mutta jossa oli myös uutta tietoa kasveista. Vuonna 1640 ilmestyi John Parkinsonin Theatrum Botanicum, joka muodosti 3800 kasvin tiedoston. Nicholas Culpeperin laaja yrttikasvio "The English Physician", tunnetaan myös "The Complete Herbal" -nimisenä, on vuodelta 1651. Culpeper uskoi kasvien ulkonäön kertovan myös niiden lääketieteellisestä merkityksestä. Tuohon aikaan hänen teoriansa hyväksyttiin sellaisenaan.


title: Yrttien kerääminen

text: Tieteellisempää aikaa ja tutkimustapaa edustaa Yrttikasvioiden jälkeen edustaa The Worshipful Society of Apothecaries, "Kunnianarvoisa apteekkariyhdistys", joka perusti rohtopuutarhan Lontoon Chelseaan 1673 lääketieteellistä kasvien tutkimista varten.


title: Yrttien kerääminen

text: Uuteen maailmaan muuttaneet veivät mukanaan siihenastisen yrttitietouden ja jonkin verran kasvien siemeniä. Pian huomattiin, että alkuperäisväestöllä oli myös paljon yrttitietoutta. Tätä kirjasivat vähitellen ylös Amerikkaan kotiutuneet siirtolaiset. Näin eri kansojen tiedot risteytyivät uudeksi yrttiperinteeksi. Meksikon intiaaneja lääkinnyt Juan Badianus laati 1552 latinankielisen käsikirjoituksen, johon hän oli koonnut Amerikan alkuasukkaiden yrttitietoutta ja sen ajan lääketieteellisiä käytäntöjä.


title: Yrttien kerääminen

text: Jo 1700-luvun lopulla koululääketiede oli jo lähes kokonaan syrjäyttänyt yrttilääkinnän normaalina hoitomuotona. Ruoanlaitossa yrtit kuitenkin säilyttivät paikkansa. Eri maissa yrttien käyttö vaihtelee. Kiinassa yrttejä käytetään edelleen hyvin paljon lääkkeinä.


title: Yrttien kerääminen

text: Suomessa Elias Lönnrot oli suomalaisen kasvitieteen uranuurtaja. Kasvit ja niiden hyötykäyttö kiinnosti häntä, siksi hän opiskeli lääkäriksi. Hän keräsi myös 900 kasvin herbaarion. Kerätessään runonkeruumatkoillaan hän ei kerännyt ainoastaan aineistoa Kalevalaan, vaan myös runsaasti tietoa kasvien käytöstä perinteisessä kansanlääkinnässä. Ensimmäinen suomenkielinen luonnontieteellinen teos, hänen laatimansa Flora Fennica – Suomen Kasvisto 1860) syntyi kolmenkymmenen vuoden uurastuksesta. Teoksessaan Lönnrot kuvaa myös kasvien rohtokäyttöä. Lönnrot ei kuitenkaan osannut kertoa kasvien kemiallisesta koostumuksesta paljoakaan ja vielä 2000-luvullakin kasvien kemiallinen koostumus asettaa suuria haasteita tutkijoille.


title: Yrttien kerääminen

text: Yrtteihin liittyy myös monia uskomuksia. Lipstikkaa kasvatettiin ennen vanhaan joka mökin portaiden pielessä. Sen uskottiin torjuvan pahaa ja pitävän käärmeetkin poissa pihapiiristä tai ainakin tulemasta sisälle porstuaan. Basilikalla, salvialla ja mintulla nostatettiin lempeä. Armas J. Pulla oli sitä mieltä, että "basilika tyynnyttää papujen aiheuttamat myrkyt suolistossa" eli basilika auttaa ilmavaivoihin.


title: Yrttien kerääminen

text:
Suomeen mausteyrttejä alettiin tuoda 1400-luvulla. Erityisesti Naantalin birgittalaisluostarissa oli yrttien viljelyä ja käyttöä. Vähitellen aateliskartanojen ja linnojen kautta tavallinen kansakin sai tuntumaa yrtteihin ja ainakin pienessä määrin oma ryytimaa tuli tutuksi kaikkien maataomistavien keskuudessa. Apteekeilla oli tietysti myös oma yrttitarhansa, sillä apteekkarit valmistivat usein itse kasvattamistaan yrteistä rohtojaan. Kato- ja sotavuodet muuttivat tilanteen niin, että yrttilääkkeiden tilalle tulivat synteettiset valmisteet ja kodeissakin siirryttiin lähes pelkälle suola- ja pippurilinjalle.
Viime vuosien etelämatkailu on innostanut uusien ruokalajien kokeilua ja palauttanut monia mausteyrttejä takaisin suomalaiseenkin keittiöön. Yrttien eteeriset öljyt kiihottavat maku- ja hajuaistia ja lisäävät ruoansulatusnesteiden eritystä. Monista yrteistä voidaan käyttää sekä lehdet että siemenet. Tällaisia ovat esimerkiksi tilli ja fenkoli. Kaupan kuivatut yrtit tosin ovat usein ehtineet haihduttaa osan aromeistaan ennen kuin ne saadaan kodin ruokapöytää rikastuttamaan. Oma ryytimaa olisi paras ratkaisu ja monet kaupunkilaisetkin kasvattavat nykyisin yrttejä ikkunalaudallaan ja parvekkeella. Tällaisia yrttejä ovat esimerkiksi sitruunamelissa ja basilika, joita voi ostaa valmiina kaupasta ja sitten siirtää kukkapurkkiin kasvamaan. Monet yrtit ovat yhtä kauniita kuin koristekasvitkin. Pizzan mausteena tutuksi tullut oregano eli mäkimeirami, anisiisopista ja ampiaisyrtti ilahduttavat myös ulkonäöllään.


title: Yrttien kerääminen

text: Maustekäytössä on epätodennäköistä, että yrteistä voisi olla terveydelle haittaa.


title: Yrttien kerääminen

text: Moniin ruokiin, kuten keittoihin, leipiin ja sämpylöihin saa mausteyrteillä uusia makuvivahteita. Jälkiruokiin sopivat hyvin mintut ja anisiisoppi. Verenpainepotilaiden kannattaa suosia mausteyrttejä suolan sijaan, koska suola nostaa verenpainetta.


title: Yrttien kerääminen

text: On mielenkiintoista tietää, että esimerkiksi "jokivarsilla kasvavasta rantakukasta on mahdollista uuttaa täsmälleen samoja yhdisteitä kuin mitä löytyy tammitynnyreissä kypsytetyistä punaviineistä". Mehumaijan avulla saadaan lakan ja vadelman lehdistä samoja tulehduksia estäviä yhdisteitä kuin itse lakkamarjoistakin. Toisin sanoen jos marjoja ei ole saatavana, samoja vaikuttavia tekijöitä voidaan saada jopa saman kasvin lehdistäkin. Poimulehdestä ja kurjenjalasta saadaan samoja kemiallisia yhdisteitä kuin ahomansikasta.


title: Yrttien kerääminen

text: "Nykyään jopa yli puolet länsimaissa määrätyistä lääkkeistä sisältää vähintään yhtenä vaikuttavana aineena luonnosta alun perin eristettyä yhdistettä. Usein synteettisessä muodossa. Tämän bisneksen arvo on satoja miljardeja euroja." Näin ollen ei todellakaan ole ihme, että laboratoriot etsivät kuumeisesti kasveista uusia lääkinnällisesti vaikuttavia ainesosia. Muun muassa sademetsien kasveja tutkitaan tästä syystä innokkaasti. Monet synteettiset lääkkeet pohjautuvat alun perin kasveista löytyneisiin kemiallisiin osatekijöihin, joita sitten on alettu valmistaa keinotekoisesti laboratorio-olosuhteissa.


title: Yrttien kerääminen

text: Jos valmistaa itse luonnonyrteistä voiteita, hauteita, teeaineksia ynnä muuta vastaavaa, on noudatettava elintarvike- ja/tai kosmetiikkalainsäädännön määräyksiä. Kuitenkin luonnonyrttien kaupallinen keruu ja myynti ilman jalostusta on verotonta tuloa samoin kuin sienten ja marjojenkin myynti. Ruohomaisia yrttejä voi myös kerätä pieniä määriä eri alueilta, niin ettei luonto vahingoitu.


title: Yrttien kerääminen

text: Ei pidä kerätä muita kasveja kuin niitä, jotka tuntee. Kerätessä kasveja ei sekoiteta keskenään, vaan kukin kasvilaatu laitetaan erikseen esimerkiksi paperikassiin, pussiin, koriin tai astiaan. Keräyspaikka valitaan huolella. Kasveja ei kerätä maantien (ei 200 metriä lähempää valtatietä), navetan, kaatopaikan, likaojan tai muun saastuneen tai likaisen paikan läheltä. Tunkioiden vierustoja sekä kasvimyrkytettyjä pellonreunoja varotaan. Kaupunkien keskustat ja teollisuusalueet ovat myös kiellettyä aluetta yrttien keräämisessä.


title: Yrttien kerääminen

text: Terveitä ja puhtaita kasvinosia kerätään ja poistetaan kuivuneet, toukkien syömät tai muuten pilalla olevat kasvinosat. Kerääminen tehdään mieluiten kuivalla säällä ja kerätyt kasvinosat kuivataan ja käsitellään mahdollisimman pian keräämisen jälkeen. Kerätään luontoa kunnioittaen ja ymmärtäen sen haavoittuvuus. Asiansa tietävä keräilijä ei koskaan poimi kaikkia kasveja loppuun samasta paikasta ja muistaa luonnonsuojelulliset näkökohdat, jokamiehen oikeudet ja vastuut. Esimerkiksi oksien ja puiden vuosikasvainten keräämiseen tarvitaan aina maanomistajan lupa.


title: Yrttien kerääminen

text: Yrtit kerätään mieluiten nuorina, lehdet ennen kukintaa ja kukat heti kun ne ovat puhjenneet. Parhaana keräysaikana pidetään aamupäivää kasteen jälkeen, kun aurinko ei vielä ole veltostuttanut kasveja. Juuret kerätään myöhään syksyllä tai heti keväällä, kun routa on sulanut ja aina kuivalla säällä jos mahdollista. Tuntematon kasvi laitetaan erilleen, jos haluaa ottaa sen näytteeksi mukaan tunnistamista varten. Yleensä mukana pidetään paperi- ja/tai muovipusseja, jotta voidaan laittaa kasvit omiin pusseihinsa, mikäli kerätään useampaa lajia kuin alun perin suunniteltiin. Syötäviksi kerättäviä kasveja käsitellään puhtain käsin ja ne kuljetaan ja säilytetään hygieenisesti.


title: Yrttien kerääminen

text: Eri yrteillä on erilaiset keräysajankohdat. Vihanneksilla ja mausteilla ei ole niin väliä ajankohdasta, mutta lääkinnälliseen käyttöön tarkoitetut yrtit kerätään yleensä silloin, kun niiden lääkeainepitoisuus on suurimmillaan.


title: Yrttien kerääminen

text: Lehdet kerätään, kun kukkanuput ovat kehittyneet, mutta eivät vielä auenneet. Eteeristen öljyjen määrä on parhain kuivina aurinkoisina päivinä, joten tämä on lehtien paras keräilyaika. Vain nuoret, ehjät lehdet käyvät, vahingoittuneita lehden osia ei käytetä. Kun lehdet ovat kuivia, poistetaan lehtiruodit ja kaikki kovat osat. Lehdet murennetaan puhtain käsin tai käyttäen puhtaita pumpuli- tai muovikäsineitä.


title: Yrttien kerääminen

text: Vasta puhjenneet kukat kerätään aurinkoisena, kuivana aamuna. Jos kukkien kuivattaminen ei onnistu kimppuina, ne laitetaan ohuena kerroksena paperin päälle kuivumaan. Kuivat kukat muserretaan käsin, mutta esimerkiksi kamomillan kukat säilytetään ehjinä.


title: Yrttien kerääminen

text: Juuret kerätään syksyllä, jolloin ne ovat täynnä ravintoa talven yli säilymistä varten. On erittäin tärkeää tietää, minkä ikäisinä juuret pitää kerätä. Juuret huuhdotaan huolellisesti, mutta varovasti puhtaaksi maa-aineksista kylmässä vedessä. Nopean kuivumisen helpottamiseksi ohuet juuret leikataan noin parin sentin mittaisiksi pätkiksi ja paksut juuret viipaloidaan. Nopea loppukuivatus tehdään yleensä uunissa.


title: Yrttien kerääminen

text: Lehtien annetaan nuutua hieman. Joidenkin yrttien lehdistä valmistetaan teetä seuraavasti: Lehtiä hierretään käsin, sitten ne kierretään tiiviiksi rulliksi ja sullotaan lasipurkkiin erittäin tiiviisti. Purkki lämmitetään noin 40-asteiseksi ja säilytetään siinä lämmössä muutamia päiviä. Lehdet muuttuvat ruskeiksi ja voimakkaan tuoksuisiksi. Lehdet kuivatetaan sen jälkeen nopeasti ja laitetaan ilmatiivisiin lasipurkkeihin.


title: Yrttien kerääminen

text: Yrtit kuivataan pölyttömässä lämpimässä (korkeintaan 35-asteisessa) paikassa, joka on hyvin tuuletettu ja auringonvalolta suojassa. Pieniä määriä kuivatetaan usein uunissa miedossa lämmössä uuninluukku hiukan raollaan. Useita kasveja voidaan kuivattaa pienissä nipuissa ripustamalla ne latvat alaspäin riippumaan. Yrttinippuja ei koskaan sijoiteta lähelle seinää. Kuivausaika on muutamasta päivästä noin viikkoon. Hidas, tasainen kuivatus on paras. Oikein kuivattuina yrtit säilyttävät värinsä, tuoksunsa, makunsa ja lääkinnällisen tehonsa.


title: Yrttien kerääminen

text: Heti kuivaamisen jälkeen yrtit laitetaan lasi- tai keramiikkapurkkeihin, jotta niiden laatu säilyisi hyvänä. Kaupasta ostetut kuivat yrtit ovat usein menettäneet osan aromeistaan, joten yrttien tuorekäyttö on hyvä vaihtoehto.


title: Yrttien kerääminen

text: Kaupallisiin tarkoituksiin Suomessa kerätään noin 30 erilaista yrttiä. Yrttien lisäksi kerätään kuorenpaloja. Kukat ja marjat kerätään kokonaisina, lehdet yleensä kevyesti rouhittuina. Kuivattujen lehtien on oltava kauniin vihreitä ja kukkien ja marjojen on pitänyt säilyttää alkuperäinen värinsä. Suositellaan kauppayrttipoimijan koulutuksen hankkimista, jos haluaa myydä kauppayrttejä.


title: Yrttien kerääminen

text: Kauppayrttejä ovat ahomansikka, kamomillasaunio, kanerva, kataja, koivu, kultapiisku, lillukka, maitohorsma, mänty, mesiangervo, mesimarja, mustaherukka, nokkonen, paatsama, peltokorte, pihlaja, poimulehti, puolukka, siankärsämö, sianpuolukka, suopursu, vadelma, valkoapila, voikukka ja vuohenputki.


title: Yrttien kerääminen

text: Voikukat ovat ensimmäisiä yrttikeräilijän kevään kukkasia. Koivun pienet hiirenkorvat ovat hyvää salaattiainesta samoin kuin kuusenkerkät kerkkäsiirappiin. Niitä saa vapaasti poimia vain omistamistaan puista. Toisten mailla kasvavista puista niitä saa ottaa vain maanomistajan luvalla. Vuohenputki ja maitohorsman versot ovat hyviä alkukesän salaattiaineksia. Ne katsotaan melkein rikkaruohoiksi, joten niitä voi puhtailta paikoilta yrttikeräilijä poimia mielin määrin.


title: Yrttien kerääminen

text: Osa kasveista ja yrteistä sisältää voimakkaita aineita. Niillä voi olla lisäksi sivuvaikutuksia kuten synteettisilläkin lääkkeillä. Sekä ravintokäyttö että lääkinnällinen käyttö voi aiheuttaa allergioita tai muita vakaviakin oireita, jopa myrkytyksen. Näin on myös eri yrttijuomien ja yrttiteelaatujen kohdalla. Myös eri ainesosilla voi olla erilainen vaikutus eri ihmisiin. Yleensä mitään yrttiä ei pitäisi käyttää jatkuvasti. Suositusaika joidenkin teelaatujenkin suhteen on noin kaksi viikkoa yhtä perää, mutta sekin voi joidenkin ihmisten kohdalla olla liian pitkä aika. Myös yrtteihin koskeminen voi olla allergisoivaa.


title: The Last Legion

text: The Last Legion on Doug Leflerin ohjaama toimintaseikkailu, joka sai ensi-iltansa 17. elokuuta 2007.


title: Luzan piiri

text: Luzan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Kirovin alueella Venäjällä. Alueen luoteisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 5314,53 neliökilometriä. Asukkaita on 19 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Luzan piiri

text: Piiri on perustettu vuonna 1924 nimellä "Lalskin piiri". Vuonna 1941 siitä tuli osa Kirovin aluetta. Vuonna 1963 Lalskin piiriin liitettiin Podosinovetsin piiri. Uusi hallintoalue nimettiin Luzan piiriksi ja sen keskus siirrettiin Luzaan. Myöhemmin Podosinovetsin piiristä tuli jälleen erillinen hallintoalue.


title: Luzan piiri

text: Luzan piiri rajoittuu idässä Komin tasavaltaan, etelässä Kirovin alueen Podosinovetsin ja Oparinon piireihin sekä lännessä Vologdan ja pohjoisessa Arkangelin alueisiin. Seutu kuuluu taigavyöhykkeeseen. Pinta-alasta 88,4 % on metsää. Suurin joki on Jugiin laskeva Luza. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, savi ja turve.


title: Luzan piiri

text: Piiriin kuuluu Luzan kaupunki, Lalskin kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) sekä neljä maalaiskuntaa: Gribošino (keskuspaikka Uga), Hristoforovo, Papulovo ja Utška. Hallinnollinen keskus on Luza, josta on 501 kilometriä alueen pääkaupunkiin Kiroviin. Asutuskeskuksia on yhteensä 139. Kaupunkiväestön osuus on 76,9 %.


title: Luzan piiri

text: Seudun kautta kulkee Kirovin ja Kotlasin välinen rautatie. Talous perustuu puunhankintaan ja -jalostukseen. Lalskissa on vuonna 1826 perustettu paperitehdas. Luzan metsäteollisuuskompleksi lopetti toimintansa vuonna 2009. Maatalous tuottaa rehuviljaa, maitoa ja lihaa. Piirissä on 9 maatalousyritystä ja meijeri.


title: Luzan piiri

text: Piirissä toimii 11 lastentarhaa, 14 koulua ja kaksi lasten luomistyön keskusta. Kulttuurilaitoksia ovat Luzan taidekoulu ja Lalskin musiikkikoulu, kulttuuritalot ja kirjastot sekä kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Severnaja pravda" (”Pohjoinen totuus”). Nähtävyyksiin kuuluvat Lalskin ja maalaiskylien kirkot sekä Lalskin vanhat kauppiastalot ja liikerakennukset.


title: Lolcat

text: Lolcat on kuva, jossa on yhdistetty kissan kuva humoristiseen tekstinpätkään. Teksti on yleensä lolcat-kieltä eli "lolspeakiä", joka on muunneltua englantia. Lolcat-kielessä tehdään tahallaan aloittelijamaisia virheitä englannin kieliopissa. Esimerkiksi lause "Can I have a cheeseburger?" kirjoitetaan lolcat-kielessä tyypillisesti "I can has cheezburger?"


title: Kolva (Usan sivujoki)

text: Kolva (komiksi ja venäjäksi Ко́лва) on Petšoran vesistöön kuuluvan Usan sivujoki Nenetsian autonomisessa piirikunnassa ja Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 546 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 18 100 neliökilometriä.


title: Kolva (Usan sivujoki)

text: Joki saa alkunsa Janeismusjur-harjanteelta ja virtaa Bolšaja Zemljan tundra-alueen läpi kiemurrellen kohti etelää. Sen varrella asuu kolvalaisiksi kutsuttu komilaistunut nenetsiryhmä.


title: Kolva (Usan sivujoki)

text: Joen varrella sijaitsee muun muassa Nenetsian Horei-Verin taajama, Harjaginskin (Harjaga) öljyntuotantotaajama, sekä useita muita petrokemian tuotantotaajamia. Joki liittyy Usajokeen Komin tasavallan Usinskin länsipuolella.


title: Kolva (Višeran sivujoki)

text: Kolva () on Volgan vesistöön kuuluvan Višeran sivujoki Permin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 460 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 13 500 neliökilometriä. Joen varrella sijaitsee Tšerdynin kaupunki.


title: Kolva

text: Kolva tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kasumi (manga)

text: Kasumi on kaksiosainen mangasarja, jonka on piirtänyt Hirofumi Sugimoto ja tarinan käsikirjoittanut Surt Lim.


title: Kasumi (manga)

text:
Sarjan nimikkohenkilö muuttaa uuteen, rikkaiden lasten kouluun, vaikka hän itse ei satu olemaan rikas. Kasumilla on suuri salaisuus: hän voi muuttua näkymättömäksi pidättäessään hengitystään. Uudessa koulussa Kasumi ei ole kovinkaan suosittu; hänellä on vain yksi ystävä, Yuuta Goodwin, joka on suuri supersankareiden fani. Kasumilla on myös salainen ihailija, joka sattuu olemaan koulun suosituin poika, Ryuuki. Kasumilla on vaikeaa, koska Ryuukin faniklubi ei anna armoa uudelle tulokkaalle - hän joutuu erityisesti Reina-nimisen, mustasukkaisen tytön silmätikuksi.
Ensimmäisen osan lopussa käy ilmi, että Ryuukillakin on voima: hän pystyy kulkemaan seinien läpi sulkiessaan silmänsä.


title: Kožim

text: Kožim (, ) on Petšoran vesistöön kuuluvan Kosjun sivujoki Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 202 kilometriä, valuma-alueen laajus 5 180 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 120 kuutiometriä sekunnissa.


title: Kožim

text: Kožim saa alkunsa Uralilta Narodnajavuoren itäpuolelta. Alajuoksullaan se virtaa soistuneella tasangolla kohti luodetta. Joen varrella sijaitsee Kožymin autioitunut taajama.


title: Kosju

text: Kosju (komiksi ja venäjäksi Ко́сью) on Petšoran vesistöön kuuluvan Usan sivujoki Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 259 kilometriä, valuma-alueen laajuus 14 800 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 45 kilometrin päässä joen suusta 120 kuutiometriä sekunnissa.


title: Kosju

text: Kosju saa alkunsa Uralilta ja virtaa soistuneella alangolla kohti pohjoista. Sen nimi perustuu komin sanoihin "koś" ’koski’ ja "ju" ’joki’. Tärkein sivujoki on Kožim. Joen varrella sijaitsee muun muassa Kosjun taajama.


title: Letka

text: Letka (komiksi ja venäjäksi Ле́тка) on Volgan vesistöön kuuluvan Vjatkan sivujoki Komin tasavallan eteläosassa ja Kirovin alueella Venäjällä. Sen pituus on 260 kilometriä, valuma-alueen laajuus 3 680 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 45 kilometrin päässä joen suusta 20,6 kuutiometriä sekunnissa.


title: Letka

text: Letka saa alkunsa Pohjois-Venäjän selänteeltä ja virtaa kohti kaakkoa. Sen nimen uskotaan olevan itämerensuomalaista perua (karjalan "liete", vepsän "lete" ’hiekka, matala hiekkaranta’). Joen varrella sijaitsee Letkan kylä.


title: Letka (kylä)

text: Letka (komiksi ja venäjäksi Летка) on kylä ja maalaiskunta Komin tasavallan Priluzjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Letka-joen rannalla 100 kilometriä piirin keskuksesta Objatševosta etelään. Kylän kautta kulkee Kirovin ja Syktyvkarin välinen maantie. Asukkaita on 3 100 henkeä (vuonna 2002).


title: Letka (kylä)

text: Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1620. Vuoteen 1645 mennessä sen viereen syntyi Letkan pogosta. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, metsästystä ja kalastusta sekä toimivat kyytimiehinä Vjatkan ja Luzan välisellä kauppareitillä. Vuosina 1935–1963 kylä oli Letkan piirin keskus. Vuonna 1989 asukkaista 68 % oli komeja ja 28 % venäläisiä.


title: Objatševo

text: Objatševo (, ) on kylä, maalaiskunta ja Priluzjen piirin hallinnollinen keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Luza-joen rannalla 189 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista lounaaseen. Kylän kautta kulkee Kirovin ja Syktyvkarin välinen maantie. Asukkaita on 5 800 henkeä (vuonna 2002).


title: Objatševo

text: Objatševon pogosta mainitaan lähikylineen ensimmäisen kerran vuonna 1620. Sen nimi perustuu komin sanoihin "ab" ’jyrkkä’ ja "čoi" ’mäki, rinne’. Kylän lähellä on sijainnut ilmeisesti 1400-luvun lopulla rakennettu linnoitus. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa, käsityöammatteja ja puunhankintaa. Vuosina 1921–1922 Objatševo oli Priluzjen kihlakunnan ja vuodesta 1929 piirin keskus. Vuonna 1989 asukkaista 56 % oli komeja ja 38 % venäläisiä.


title: Tarvasjoki (joki)

text: Tarvasjoki on Saaristomereen Varsinais-Suomessa laskevan Paimionjoen suurin sivujoki.


title: Tarvasjoki (joki)

text: Joki saa alkunsa Mustajärvestä entisen Mellilän kunnan alueella Loimaalla, virtaa Rahkion, Kyrön ja Karinaisten kirkonkylän kautta entisen Karinaisten kunnan alueella Pöytyällä ja yhtyy Paimionjokeen entisen Tarvasjoen kunnan keskustassa Liedossa. Joen pituus on noin 14 km ja valuma-alueen pinta-ala 139 km².


title: Tarvasjoki (joki)

text: Joen varren kyliä ovat Karinaisissa Kyrö, Kiukainen, Karinaisten kirkonkylä, Suutarla, Närppi, Mäenpää ja Tilkanen. Tarvasjoen kylistä joen varteen jäävät Seppälä, Suurila, Horinen, Kallela, Tarvasjoen kirkonkylä ja Eura.


title: Tarvasjoki (joki)

text: Merkittävistä teistä Hämeen Härkätiehen kuuluva yhdystien 2250 osuus ylittää joen lähellä Tarvasjoen kirkkoa ja yhdystie 2250 uudelleen kahdesti Karinaisten kirkonkylän etelä- ja pohjoispuolella. Tarvasjoen Horisissa joen ylittää seututie 224, ja joen latvoilla Rahkiossa sen poikki kulkee yhdystie 2253.


title: Luzalaiset

text: Luzalaiset eli Luzan komit (, ; прилузские коми, "priluzskije komi") ovat komisyrjäänien alueellinen kansatieteellinen ryhmä. He asuvat Luza- ja Letka-jokien yläjuoksuilla Komin tasavallan Priluzjen piirissä Venäjällä.


title: Luzalaiset

text: Permiläiset asettuivat seudulle ensimmäisen vuosituhannen lopulla. 1200–1300-luvuilla Luzan alajuoksulle syntyi venäläisasutusta. 1600-luvulle mennessä komien ja venäläisten etninen raja vakiintui Spasporubin kylän tienoille.


title: Luzalaiset

text: Venäläisten, marien ja udmurttien vaikutuksesta luzalaisten kulttuuri sai piirteitä, jotka erottavat heidät muista komiryhmistä. He siirtyivät muita aikaisemmin kyntöviljelyyn. Maanviljelyn lisäksi myös karjatalous oli kehittyneempää. Luzalaiset viljelivät pellavaa ja kasvattivat sikoja. Tärkeä elinkeino oli laivanrakennus: Luza-joen kautta kuljetettiin viljaa Vjatkasta Arkangeliin. Lisäksi harjoitettiin tervanpolttoa.


title: Luzalaiset

text: Muista komeista poiketen seudun kylät olivat jo vanhastaan raittikyliä. Myös asuin- ja talousrakennuksissa, vaatetuksessa ja koristetaiteessa oli paikallisia erikoisuuksia. Luzan ja Letkan jokivarsien kulttuuri eroaa jonkin verran toisistaan. Antropologisilta piirteiltään luzalaiset kuuluvat Vjatkan–Kaman sublaponoidiseen tyyppiin. Komin kielen Luzan–Letkan murteessa on tiettyjä morfologisia ja sanastollisia erityispiirteitä.


title: Kolvalaiset

text: Kolvalaiset eli Kolvan nenetsit (, ; колвинские ненцы, "kolvinskije nentsy") ovat Usan sivujoen Kolvan varrella asuva komilaistunut nenetsiryhmä. Se syntyi 1800–1900-lukujen vaihteessa paikallisen kiinteän nenetsiasutuksen sulautuessa ižmalaisiin. Kolvalaiset omaksuivat ižmalaisilta näiden elinkeinot ja suurimman osan aineellisesta kulttuurista. Nenetseistä poiketen kolvalaiset pitävät lehmiä, lampaita ja muuta karjaa sekä harjoittavat puutarhaviljelyä. Heidän äidinkielensä on komin kielen Ižman murre. Nenetsin kieli on jäänyt pois käytöstä useita sukupolvia sitten. Henkisessä kulttuurissa, varsinkin suullisessa kansanperinteessä, on nenetsiläisiä piirteitä. Kansallinen identiteetti on kaksijakoinen. Nykyään monet pitävät itseään komeina.


title: Trần Trọng Kim

text:
Trần Trọng Kim (1883-1953) oli vietnamilainen poliitikko, joka toimi Japanin perustaman lyhytaikaisen nukkehallituksen pääministerinä vuonna 1945.
Ennen valintaansa hän oli professori, joka tunnettiin konservatiivisista mielipiteistään.


title: Kavinsky

text: Vincent Pierre Claude Belorgey (s. 31. heinäkuuta 1975 Seine-Saint-Denis, Ranska), taiteilijanimeltään Kavinsky (joskus tyyliteltynä KΔVINϟKY), on ranskalainen elektronista musiikkia tekevä artisti. Hän on myös esiintynyt useissa elokuvissa, kuten "Steakissa", jonka on ohjannut hänen pitkäaikainen ystävänsä Mr. Oizo. Kavinskyn musikaalista tyyliä on verrattu muun muassa Daft Punkiin ja Dangeriin. Kavinsky on esiintynyt Suomessa kahdesti: vuonna 2009 Basso-festivaalilla ja vuonna 2014 Flow-festivaalilla.


title: Vizinga

text: Vizinga (, ) on kylä, maalaiskunta ja Sysolan piirin hallinnollinen keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Sysolan sivujoen Bolšaja Vizingan varrella 88 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista lounaaseen. Kylän kautta kulkee Kirovin ja Syktyvkarin välinen maantie. Asukkaita on 7 100 henkeä (vuonna 2002).


title: Vizinga

text: Vizingan pogosta ja sitä ympäröineet pienet kylät mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1586. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa ja metsästystä. Vuonna 1926 Vizingasta tuli Sysolan kihlakunnan ja vuonna 1929 piirin keskus.


title: Lännenhanhikki

text: Lännenhanhikki ("Potentilla anglica") on lähinnä Keski-Euroopassa tavattava hanhikkilaji. Suomessa lännenhanhikki on luokiteltu uhanalaiseksi lajiksi.


title: Lännenhanhikki

text: Monivuotinen lännenhanhikki on suikerteleva ja juurehtiva. Sen varret ovat hentoja, karvaisia, mutkaisia ja kasvavat 20–50 cm pitkiksi. Aluslehdet ovat pitkäruotisia, varsilehdet lähes ruodittomia. Lehtilapa on kolme-viisisorminen ja lehdykät vastapuikeita, kärkiosastaan hammaslaitaisia, päältä kaljuhkoja, alta tiheään lyhytkarvaisia. Lehden korvakkeet ovat suikeita, ehytlaitaisia ja paljon lehdyköitä pienempiä. Keltaiset kukat ovat yksittäin lehtihangoissa tai kukinto on niukkakukkainen. Suurimmassa osassa kukkia on neljä terälehteä, mutta samassa kasvissa voi olla myös viisiterälehtisiä kukkia. Terälehdet ovat 5–8 mm pitkiä, noin kaksi kertaa verholehtien pituisia. Kukassa on emejä 20–50 kappaletta. Lännenhanhikki kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.


title: Lännenhanhikki

text: Lännenhanhikki muistuttaa Suomessa huomattavasti yleisempää rätvänää ("P. erecta"). Rätvänä on kuitenkin vankempi, lehdet kolmisormisia ja korvakkeet isohampaisia. Lajit voivat risteytyä keskenään.


title: Lännenhanhikki

text: Lännenhanhikin päälevinneisyysalue ulottuu Britteinsaarilta läpi Keski-Euroopan Puolaan saakka. Hajanaisia esiintymiä tunnetaan Etelä- ja Itä-Euroopasta. Pohjoisimpana sitä tavataan eteläisessä Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Tulokaslajina lännenhanhikkia tavataan monilla Atlantin saarilla sekä Pohjois-Amerikassa. Suomessa lännenhanhikkia kasvaa Lounais- ja Etelä-Suomen saaristossa, jonne se lienee levinnyt meriliikenteen mukana. Kasvupaikkoja tunnetaan eniten Dragsfjärdistä, Nauvosta, Iniöstä ja Tammisaaresta.


title: Lännenhanhikki

text: Lännenhanhikki viihtyy avoimilla kasvupaikoilla kuten kedoilla ja laitumilla. Suomessa laji on suuresti harvinaistunut merenrantalaidunnuksen vähenemisen myötä, minkä seurauksena kasvupaikat ovat kasvaneet umpeen. Yhteisillä kasvupaikoilla rätvänä ("Potentilla erecta") saattaa risteytyä lännenhanhikin kanssa.


title: Ust-Tsilma

text: Ust-Tsilma (, ) on kylä, maalaiskunta ja Ust-Tsilman piirin hallinnollinen keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Petšoraan laskevan Tsilma-joen suussa 664 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista pohjoiseen. Asukkaita on 5 100 henkeä (vuonna 2002).


title: Ust-Tsilma

text: Ust-Tsilman ovat perustaneet novgorodilaiset uudisasukkaat vuonna 1542. Myöhemmin sinne muutti venäläisiä Mezenin, Pinegan ja Vienanjoen seuduilta. Kylän asukkaat kalastivat ja metsästivät Petšoran, Ižman, Pižman ja Tsilman jokivarsilla sekä harjoittivat karjan- ja myöhemmin myös poronhoitoa. Maanviljely oli vähäistä. 1600–1700-lukujen vaihteessa seudulle muutti paljon vanhauskoisia. Vuonna 1891 kylästä tuli Pustozjorskin kihlakunnan keskus. Vuonna 1921 asukkaista 99 % oli venäläisiä, 0,6 % komeja ja 0,4 % nenetsejä. Vuonna 1929 Ust-Tsilman piiri liitettiin Komin autonomiseen alueeseen.


title: Tsilma

text: Tsilma (, ) on Petšoran sivujoki Arkangelin alueella ja Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 374 kilometriä, valuma-alueen laajuus 21 500 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 54 kilometrin päässä joen suusta 228 kuutiometriä sekunnissa.


title: Tsilma

text: Joki saa alkunsa Timanin selänteeltä ja virtaa kohti itää. Sen suussa sijaitsee Ust-Tsilman piirikeskus. Nimitys perustuu venäläiseen murresanaan "tšilma" ’sammalsuo, suonsilmä’.


title: Vähäjoki (Paimio)

text: Vähäjoki on Saaristomereen laskevan Paimionjoen sivujoki Paimiossa Varsinais-Suomessa. Paimionjokeen Paimion keskustassa yhtyvän joen pituus on noin 10 km, ja sen noin 77,6 km² laajuinen valuma-alue ulottuu latvoiltaan Paimion ohella myös viereisten Tarvasjoen ja Marttilan kuntien alueelle. Joen valuma-alueen järvisyys on noin 0,05 % ja valuma-alueesta on peltoa noin 36 %, metsää noin 56% ja suota noin 5 %. Valuma-alueen maisemaa hallitsevat viljelty jokilaakso sekä peltoaukeita ympäröivät kalliomäet.


title: Pižma

text: Pižma voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sam

text: Sam on miehen etunimi, Samuel-nimen lyhentymä. Suomessa nimi esiintyy yleisemmin muodossa Sami. Samuelin nimipäivä on 20. elokuuta, jolla päivällä Suomen ruotsinkielisessä kalenterissa on myös nimi Sam, suomenkielisessä nimi Sami. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Sam on Suomessa 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä annettu 614 miehelle ja alle 15 naiselle.