title: Oruron departementti

text: Oruron departementti () on yksi Bolivian yhdeksästä departementistä. Se sijaitsee maan länsiosassa Chilen vastaisella rajalla rajutuen pohjoisessa La Pazin departementtiin, koillisessa Cochabamban departementtiin ja idässä ja etelässä Potosín departementtiin. Oruron departementti on pinta-alaltaan 53 588 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 450 800. Departementin pääkaupunki on noin 216 000 asukkaan Oruro.


title: Sinileukakolibri

text: Sinileukakolibri ("Chlorostilbon notatus"), myös "Chlorestes notata", on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää mantereen pohjoisosan Kolumbiasta Ranskan Guyanaan, Brasiliann pohjois- ja koillisosat, sekä Koillis-Perun. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Gottfried Christian Reich kuvaili lajin holotyypin Cayennesta vuonna 1793.


title: Jyväluku (maatalous)

text: Jyväluku on historiallinen maan viljavuutta ja viljan satoisuutta kuvaava luku. Jos esimerkiksi kylvettiin yksi hehtolitra viljaa ja satona saatiin 7 hehtolitraa, sanottiin saadun seitsemäs jyvä. Harvaan kylvettäessä jyväluku saattoi saada hyvin suuren arvon, vaikka kokonaissato oli pieni. Siksi sadon suuruus alettiin ilmoittaa kiloina tai hehtolitroina hehtaaria kohti.


title: Gottfried Christian Reich

text: Gottfried Christian Reich (1769 - 1848) oli saksalainen eläintieteilijä.


title: Gottfried Christian Reich

text: Reich oli taksonomi, joka luokitteli pääasiassa muurahaisia. Linnuista hän nimesi sinileukakolibrin ("Chlorostilbon notatus") vuonna 1793 ilmestyneessä kirjoituksessaan "Kurze Beschreibung neuen, oder noch bekkanten Thiere, welche Herr Le Blond der naturforschenden Gesellschaft zu Paris aus Cayenne als Geschenk überschikt hat". Mag. Thierreichs. 1:128–134.


title: Meksikonsmaragdikolibri

text: Meksikonsmaragdikolibri ("Chlorostilbon auriceps") on Meksikon kotoperäinen kiitäjälintu. Handbook of the Birds of the World luokittelee lajin mesismaragdikolibrin alalajiksi. John Gould kuvaili lajin holotyypin Meksikosta vuonna 1852.


title: Jyväluku

text: Jyväluku () on kiinteistötoimituksessa määritetty luku, joka osoittaa tietyn tiluksen arvon suhteessa muiden tilusten arvoon.


title: Jyväluku

text: Jyväluvun määritysperusteena käytetään tiluksen kauppa-arvoa, tuottoarvoa tai kestävää tuottokykyä. Jyvälukuun vaikuttaa tiluksen käyttötarkoitus, käyttömahdollisuudet, laatu, sijainti ja muut tekijät. Kestävää tuottokykyä käytetään määritysperusteena, jos ensisijaisena pidetään maatiluksen käyttöä maatalouteen tai metsätalouteen tai vesitiluksen käyttöä kalastukseen. Jyväluvun perusteena käytetään kauppa-arvoa tai tuottoarvoa, jos jyvitettävällä tiluksella on erityisarvoa esimerkiksi rakentamis- tai virkistyspaikkana tai maa-ainesten ottopaikkana.


title: Pando

text: Pando () on yksi Bolivian yhdeksästä departementistä. Departementti on nimetty Bolivian entisen presidentin José Manuel Pandon (1899-1905) mukaan. Se sijaitsee maan pohjoisosassa rajautuen lännessä Peruun, pohjoisessa Brasiliaan, idässä Benin departementtiin ja etelässä La Pazin departementtiin. Pando on pinta-alaltaan 63 827 neliökilometriä ja väkiluvultaan Bolivian pienin departementti. Departementin asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 81 200. Pandon pääkaupunki on noin 41 000 asukkaan Cobija.


title: Pando

text: Pando on Bolivian harvimmin asutuin ja huonojen kulkuyhteyksien vuoksi eristyinein alue, joka sijaitsee maan pohjoisosan viidakkoalueella, Amazonin sademetsässä. Pando kuuluu maan sateisimpaan alueeseen, ja sen ilmasto on kuuma, keskimäärin yli 26 °C. Vaikka alue onkin luonnonvaroiltaan rikas, elää suuri osa sen asukkaista köyhyydessä, johtuen pääosin kulkuyhteyksien puutteesta.


title: Cozumelinsmaragdikolibri

text: Cozumelinsmaragdikolibri ("Chlorostilbon forficatus") on väliamerikkalainen kolibrilaji, joskin "Handbook of the Birds of the World" luokittelee sen mesismaragdikolibrin alalajiksi. Sen esiintymisalue käsittää Jukatanin niemimaan edustalla olevat Holboxin, Mujeresin ja Cozumelin saaret. Robert Ridgway kuvaili lajin holotyypin vuonna 1885.


title: Muunnettu ala

text: Muunnettu ala on aiemmin käytössä ollut nimitys, joka tarkoitti maan mitattua pinta-alaa kerrottuna muuntotekijällä tai jyväluvulla. Nimitys liittyy maanmittauksessa käytettyyn jyvitykseen eli tilusten hyvyyden arvioimiseen tiluksia jaettaessa tai vaihdettaessa.


title: Susivatkain

text: Susivatkain oli suomalainen yhtye, joka teki yhden albumin EMI-levymerkille vuonna 1979.


title: Parálisis Permanente

text: Parálisis Permanente oli vuoosina 1981-1983 toiminut espanjalainen post-punk -yhtye. Yhtyeen perustivat kitaristi Eduardo Benavente ja basisti Nacho Canut veljiensä Javier Benaventen ja Johnny Canutin kanssa vuonna 1981. Javierin lähdettyä yhtyeestä Eduardosta tuli uusi laulaja, ja lyriikat muuttuivat synkemmiksi. Yhtyeeseen liittyivät toisen EP:n jälkeen kosketinsoittaja Ana Curra, joka oli keulahahmo Eduardo Benaventen vaimo, ja basisti Rafa Balmaseda Nacho Canutin korvaajaksi. Musiikillinen tuotanto siirtyi suoraviivaisesta punkista synkempään deathrock-vaikutteiseen post-punkiin.


title: Parálisis Permanente

text: Yhtyeen ura jäi lyhyeen kun vuonna 1983 Ana Curran ohjaama Seat joutui festivaalimatkalla Zaragozaan kaatosateeseen, tuulilasinpyyhkijät eivät toimineet ja auto ajoi ulos tieltä. 20-vuotias Eduardo Benavente menehtyi onnettomuudessa lennettyään tuulilasin läpi pellolle. Ana Curralta murtui vain solisluu ja keho oli mustelmilla.


title: Pääskysmaragdikolibri

text: Pääskysmaragdikolibri ("Chlorostilbon canivetii") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Handbook of the Birds of the World luokittelee lajin mesismaragdikolibrin alalajiksi. Sen esiintymisalue käsittää Meksikon kaakkoisosan Tamaulipasin eteläosasta Jukatanin niemimaalle, Belizen, Guatemalan pohjoisosan sekä Hondurasin Bay Islandin. René-Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin vuonna 1832.


title: Potosí (departementti)

text: Potosí () on yksi Bolivian yhdeksästä departementista. Se sijaitsee maan lounaisosassa rajautuen etelässä Argentiinaan, lännessä Chileen, pohjoisessa Oruron ja Cochabamban departementteihin, ja lännessä Chuquisacan ja Tarijan departementteihin. Potosí on pinta-alaltaan 118 218 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 788 400. Departementin pääkaupunki on noin 154 000 asukkaan Potosí.


title: Potosí (departementti)

text: Potosín departementti on pääosin karua ja vuoristoista aluetta. Departementin alueella sijaitsee maailman suurin suolatasanko Salar de Uyuni. Potosí oli Espanjan siirtomaavallan aikaan Bolivian rikkainta aluetta, sillä se tuotti ison osan Eurooppaan laivatusta hopeasta.


title: Panamansmaragdikolibri

text: Panamansmaragdikolibri ("Chlorostilbon assimilis") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Handbook of the Birds of the World luokittelee lajin mesismaragdikolibrin alalajiksi. Sen esiintymisalue käsittää Costa Rican lounaisosan ja Panaman Tyynenmeren puoleisen osan. George Newbold Lawrence kuvaili lajin holotyypin vuonna 1861.


title: Bahamansmaragdikolibri

text: Bahamansmaragdikolibri ("Chlorostilbon bracei") on sukupuuttoon kuollut kolibrilaji. Lajin esiintymistieto perustuu vain yhteen George Newbold Lawrencen vuonna 1877 kuvailemaan näytteeseen New Providencen saarelta Bahamalta. Saarella tehtyjen fossiililöytöjen perusteella lajin on arveltu eläneen siellä pitkään. Häviämisen syistä ei ole tietoa.


title: Kuubansmaragdikolibri

text: Kuubansmaragdikolibri ("Chlorostilbon ricordii") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Kuuban ja Bahamasaaret. Paul Gervais kuvaili lajin holotyypin Kuuban Santiago de Cubasta vuonna 1835.


title: Diereesi

text: Diereesi tarkoittaa seuraavia:


title: Tunturikangas

text: Tunturikangas on tunturipaljakalla yleinen varpuvaltainen kasvillisuustyyppi, joka on joko puutonta tai puuston peittävyys on alle 10%. Tunturien heinäkankaita ei lueta varsinaisiin tunturikankaisiin. Tunturikankaan kasvillisuuteen vaikuttaa mm pinnanmuodoista johtuva maaston korkeuden ja lumensyvyyden vaihtelu ja ilmaston mereisyys ja mantereisuus. Esimerkiksi mantereiset kuivat alueet ovat jäkälävaltaisia, kosteat mereiset alueet sammalvaltaisia ja näiden välillä olevilla alueilla kasvaa suunnilleen yhtä paljon sekä sammalta että jäkälää.


title: Tunturikangas

text: Maaperällä on myös suuri vaikutus. Silikaattikallioilla kasvaa karua tunturikangasta, joka on yleisin tunturikankaiden pääryhmä. Karbonaattikallioilla, useimmiten dolomiittikallioilla kasvaa ravinteista tunturikangasta, joka on Suomessa harvinaista. Karuilla tunturikankailla kasvaa mm. variksenmarjaa, kanervaa, liekovarpiota, vaivaiskoivua ja mustikkaa. Karut tunturikankaat jaetaan tuulikankaisiin (tuulenpieksämäkankaisiin), variksenmarjakankaisiin, vaivaiskoivukankaisiin, mustikkakankaisiin, kurjenkanervakankaisiin, kanervakankaisiin ja liekovarpiokankaisiin. Talvella lumettomilla tuulikankailla kasvaa mm. variksenmarjaa, riekonmarjaa ja sielikköä, mutta vähemmän liekovarpiota ja vaivaiskoivua. Tunturikankaita ovat myös mereiset kanervakankaat ja keskipaljakan liekovarpiokankaat. Ravinteisia tunturikankaita luonnehtivat lapinvuokko ja niukkaravinteisia tunturikankaita runsaampi heinä-, ruoho- ja sarakasvillisuus. Tunturikankailla ei yleensä kasva puita tai niitä on vain vähän.


title: Santa Cruz (departementti)

text: Santa Cruz () on yksi Bolivian yhdeksästä departementistä. Se sijaitsee maan itäosassa rajautuen idässä Brasiliaan ja etelässä Paraguayhin. Sen naapuridepartementteja ovat Chuquisacan ja Cochabamban departementit lännessä ja Benin departementti koillisessa pohjoisessa. Santa Cruz on pinta-alaltaan Bolivian suurin departementti (370 621 km) ja väkiluvultaan toiseksi suurin. Santa Cruzin asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 2 785 000. Departementin pääkaupunki on noin 1 600 000 asukkaan Santa Cruz.


title: Jizzaxin alue

text: Jizzaxin alue () on hallinnollinen alue Uzbekistanin keskiosassa. Alueen pinta-ala on 21 179 neliökilometriä, ja vuonna 2009 siellä oli 1 107 800 asukasta. Alueen pääkaupunki on Jizzax. Jizzaxin alue rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, idässä Sirdaryon alueeseen, etelässä Tadžikistaniin ja lännessä Navoiyn ja Samarkandin alueisiin.


title: Tarija (departementti)

text: Tarija () on yksi Bolivian yhdeksästä departementista. Se sijaitsee maan eteläosassa rajautuen idässä Paraguayhin, etelässä Argentiinaan, lännessä Potosín departementtiin ja pohjoisessa Chuquisacan departementtiin. Tarija on pinta-alaltaan Bolivian pienin departementti (37 623 km) ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 522 000. Departementin pääkaupunki on noin 194 000 asukkaan Tarija.


title: Suurempaa (kappale)

text: "Suurempaa" on rap-artisti Uniikin 2. maaliskuuta 2011 julkaistu ensimmäinen single hänen kolmannelta sooloalbumiltaan "Suurempaa". Kappaleella vierailee Jane -yhtyeestä tuttu Mia Huovila, ja sen tuotannosta vastaa Elastinen. Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo.


title: Chiu

text: Chiu on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Tunturien hiekkapaljastuma

text: Tunturien hiekkapaljastuma on tunturialueiden luontotyyppi, jossa on tuulieroosion paljastamia hiekkapintoja. Ne ovat syntyneet harjumuodostumiin, dyyneihin tai muihin hiekkakerrostumiin. Ne vaihtelevat kooltaan pienistä kasvittomista aukoista laajoihin deflaatioaltaisiin.. Hiekkapaljastumia on esimerkiksi Enontekiön Pöyrisjärven pohjoispuolelle, Munnikurkkilassa, Hietatievoilla, Melajärvellä ja Leppäjärvellä, ja Inarissa Kaamasen lähellä, Iijärvellä ja Kielajoella.. Näitä on Suomen lapissa yhteensä muutama nelikkilometri-10 km2.


title: Tunturien hiekkapaljastuma

text:
Hiekkapaljastumia ympäröivä kasvillisuustyyppi on monesti tunturikoivikko tai tunturikangas, mutta tunturipaljakalla hiekkapaljastumia ei yleensä esiinny.
Hiekkapaljastumat ovat joko kasvittomia tai kasvipeite on laikkuinen. Kasvipeite riippuu tuulen kulutuksen voimasta. Hiekkapaljastumien kasvit kestävät hyvin kuivuutta, ja niissä kasvaa muun muassa kataja ja erilaiset varvut. Joskus on vaivaiskoivua ja kurjenkanervaa. Heinistä yleisin on lampaannata. Jäkälistä kasvaa muun muassa poronjäkälää ja sammalista kulosammalta ja hietikkotierasammalta. Enontekiön Hietatievojen deflaatioaltaassa kasvaa matalaa pöytämäistä katajaa ja yleisten tunturivarpujen lisäksi mm. juolukkaa ("Vaccinium uliginosum"). Muita tälle alueelle tyypillisiä kasveja ovat pikkutervakko ("Lychnis alpina"), rantavehnä ("Leymus arenarius"), tunturivihvilä ("Juncus trifidus") ja kultapiisku ("Solidago virgaurea").


title: Tunturien hiekkapaljastuma

text: Suomen Lapin hiekkapaljastumien hiekka on muodostunut jääkauden aikana, jolloin oli laajoja alueilla kylmää ja kuivaa. Monet nykyisistä hiekkapaljastumista laajenivat pienen jääkauden 1500–1700-luvuilla. Hiekkapaljastumien hiekka kasautuu koko ajan uudelleen paljastumien reunoilla. Enontekiön Munnikurkkion 14 hehtaarin deflaatioalueella on myös yksi niin sanottu vaeltava dyyni, ja joitain aktiivisia dyynejä on myös Kaamajoen laaksoissa.


title: Tunturien hiekkapaljastuma

text: Deflaatioallas kuluu noin pari senttiä vuodessa siihen asti, kun tuuli on kaivanut altaan pohjaveden pintaan kosteaan maahan tai sorakerrokseen asti. Deflaatioallas voi myös kulua niin syväksi, että syvyys jarruttaa tuulta niin paljon, ettei se pysty viemään altaasta hiekkaa.


title: Suurempaa

text: Suurempaa on rap-artisti Uniikin 6. huhtikuuta 2011 julkaistu kolmas sooloalbumi. Albumilla vierailevat muun muassa Elastinen, Spekti ja Tasis.


title: Suurempaa

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 24.


title: Uusateismi

text: Uusateismi-sanaa on käytetty viittaamaan 2000-luvun ateistiseen uskontokritiikkiin. Sanaa on käytetty viittaamaan tietokirjailijoihin Richard Dawkins, Daniel C. Dennett, Sam Harris, Christopher Hitchens ja Victor J. Stenger.


title: Uusateismi

text: Filosofi ja uskontotieteilijä Matti Kamppisen mukaan uusateismissa uutta on lähinnä se, että samaan aikaan tuli markkinoille useita uskontokriittisiä puheenvuoroja. Termiä on kritisoinut esimerkiksi Tom Flynn, jonka mukaan ”uusateismi” ei ole liike eikä siinä ole mitään uutta, vaan uutta oli se, että suuret kustantamot julkaisivat ateistista materiaalia tunnetuilta henkilöiltä, ja näitä teoksia lukivat miljoonat ihmiset.


title: KNM Andenes (K01)

text: KNM Andenes (viirinumero K01) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Norjan laivastolle toisessa maailmansodassa lainaama Flower-luokan korvetti "HMS Acanthus".


title: KNM Andenes (K01)

text: Alus tilattiin Troonista Ailsa Shipbuilding Companyltä. Sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1939 ja alus laskettiin vesille 26. toukokuuta 1941. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 1. lokakuuta.


title: KNM Andenes (K01)

text: Alus palveli saattajaryhmä B6:ssa ja se otti osaa saattueiden ON122 ja SC104 suojaamiseen vuonna 1942. Alus palasi Norjaan toukokuussa 1945 ja Norjan hallitus lunasti sen seuraavana vuonna muiden laivaston käytössä olleiden alusten mukana.


title: KNM Andenes (K01)

text: Alus luokiteltiin 1950 fregatiksi, jolloin sen viirinumeroksi tuli F307.


title: Peter Kaukonen

text: Peter Kaukonen (oik. Benson Lee Kaukonen, s. 23. syyskuuta 1945) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän on muusikko Jorma Kaukosen nuorempi veli.


title: Peter Kaukonen

text: Kaukonen osallistui 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa veljensä kanssa tai ilman sekä Jefferson Airplanen, Jefferson Starshipin että Hot Tunan kokoonpanoihin joko levyllä tai lavalla. Lisäksi hän ehti soittaa oman Black Kangaroo -yhteensä lisäksi mm. Johnny Winterin, Terry Allenin ja Link Wrayn kanssa. Black Kangaroo oli myös hänen ensimmäisen levynsä nimi. Tämä bluesia ja rockia sekoittanut levytys ilmestyi 1972. Seuraavaa albumia saatiin odottaa aina vuoteen 2004 saakka eikä Peter Kaukonen ole sen jälkeenkään levyttänyt kovin ahkerasti.


title: Skenet.fi

text: Skenet.fi on Helsingin kulttuurikeskuksen julkaisema verkkolehti. Sen pääsisältöjä ovat elokuva-arviot, teatteri- ja tanssiarviot sekä näyttelyarviot. Skenet esittelee myös ennakkoon erilaisia tapahtumia ja festivaaleja. Verkkolehti julkaisee viikoittain kymmenkunta kulttuuriarviota tai ennakkoesittelyä. Kirjoittajat ovat ammattilaisia.


title: Skenet.fi

text: Vuonna 1997 perustetun lehden ideana on kulttuuritapahtumien tiedotusvälineenä tukea taiteilijoita ja taideyhteisöjä ja lisätä kritiikin moniäänisyyttä. Skenetin tavoitteena on nostaa esiin Helsingin monipuolista ja runsasta kulttuuritarjontaa.


title: Cessna 172 Skyhawk

text: Cessna 172 Skyhawk on Cessnan 170-sarjaan kuuluva nelipaikkainen, yksimoottorinen, yläsiipinen suosittu yhdysvaltalainen yleisilmailulentokone. Se lensi ensilentonsa vuonna 1955 ja on vieläkin tuotannossa. Konetta käytetään liike- ja huvilennoilla sekä ohjaajien koulutuksessa. Yli 43 000 koneen valmistusmäärällään se on maailman eniten valmistettu siviililentokone.


title: Cessna 172 Skyhawk

text: Ottaen huomioon pitkän valmistusajan ja suuren suosion, Cessna 172 on onnistunein massatuotantosiviilikone historiassa. Skyhawkin pääkilpailijat olivat Beechcraft Musketeer, Grumman AA-5, Piper Cherokee sekä Diamond DA40.


title: Cessna 172 Skyhawk

text: Cessna 172 oli alun perin etulaskutelineversio takapyöräisestä Cessna 170:stä.


title: Jussi-palkinnot 1963

text: Jussi-gaala 1963 järjestettiin 18. toukokuuta 1963 Tesvision studiolla Helsingin Punavuoren Insinööritalolla. Kyseessä oli uuden Jussi-järjestäjän, "Filmiauran", ensimmäinen gaalatilaisuus. Edellisenä vuotena "Elokuvajournalistit" oli jakanut palkinnot ilman jakamistilaisuutta ja viimeisestä vuoden 1959 gaalaillasta oli ehtinyt kulua jo neljä vuotta. Tilaisuudessa palkittiin elokuvat, jotka olivat saaneet ensi-iltansa vuonna 1962. Eniten Jusseja keräsivät "Pojat" ja "Tähdet kertovat, komisario Palmu" (molemmat 2 kappaletta).


title: Jussi-palkinnot 1963

text: Mukana oli uusia kategorioita, joista yhteen kertaan jäivät Filmillisin toteutus, Paras mustavalkoinen kuvaus ja Paras värikuvaus. Gaalailta televisioitiin ensimmäisen kerran. Seuraavaa televisiointia saatiin odottaa vuoteen 1969 asti.


title: Pertti Himberg

text: Pertti Himberg (15. lokakuuta 1928 Helsinki – 7. helmikuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen liikemies, joka tunnettiin mm. Miss Suomi -kilpailujen taustavaikuttajana. Varsinaisen leipätyönsä hän teki elokuva-alalla lyhytelokuvien tuottajana, pitkien elokuvien maahantuojana sekä elokuvateatterinomistajana.


title: Paul Gervais

text: François Louis Paul Gervaise (26. syyskuuta 1816 Pariisi – 10. helmikuuta 1879 Pariisi) oli ranskalainen eläintieteilijä ja paleontologi.


title: Paul Gervais

text: Gervais suoritti Pariisissa tohtorin tutkinnot luonnontieteessä ja lääketieteessä. 1835 hän aloitti paleontologian tutkimuksensa, kun hän pääsi tutkimusapulaiseksi Pariisin Muséum national d’histoire naturellen vertailevan anatomian laboratorioon. 1841 hänet nimitettiin eläintieteen ja vertailevan anatomian professoriksi Montpellier’n yliopistoon, jonka dekaaniksi hänet valittiin 1856.


title: Paul Gervais

text: Vuosina 1848–1852 julkaistiin hänen työnsä "Zoologie et paléontologie françaises", joka täydensi Georges Cuvierin ja Henri Marie Ducrotay de Blainvillen paleontologisia kirjoituksia. Toinen painos julkaistiin 1859. Vuonna 1865 Gervais nimitettiin Sorbonnen yliopiston eläintieteen professoriksi. Tästä virasta hän luopui, kun hänet 1868 nimitettiin Pariisin Muséum national d’Histoire naturellen vertailevan anatomian professoriksi.


title: Paul Gervais

text: Muita Gervaisin teoksia olivat neliosainen "Histoire naturelle des insectes" (1836–1847) yhdessä Charles Athanase Walckenaerin kanssa, "Histoire naturelle des Mammifères" (1853), "Zoologie médicale" (1859) yhdessä Pierre-Joseph van Benedenin kanssa, "Recherches sur l’ancienneté de l’homme et la période quaternaire" (1867), "Zoologie et Paléontologie générales" (1867) ja "Ostéographie des cétacés vivants et fossiles" (1869) yhdessä van Benedenin kanssa.


title: Paul Gervais

text: Hyönteisten ohella Gervais tutki myös muita eläimiä. Linnuista hän nimesi muun muassa kuubansmaragdikolibrin ("Chlorostilbon ricordii") ja harmaahuppusirkun ("Phrygilus gayi").


title: Hispaniolansmaragdikolibri

text: Hispaniolansmaragdikolibri ("Chlorostilbon swainsonii") on Hispaniolan kotoperäinen kiitäjälintu. René-Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin Hispaniolasta vuonna 1829, ja nimesi lajin William John Swainsonin kunniaksi.


title: Puertoriconsmaragdikolibri

text: Puertoriconsmaragdikolibri ("Chlorostilbon maugaeus") on Puerto Ricon kotoperäinen kiitäjälintu. Jean-Baptiste Audebert ja Louis Jean Pierre Vieillot kuvailivat lajin holotyypin Puerto Ricosta vuonna 1801.


title: Vihertaskukolibri

text: Vihertaskukolibri ("Elvira chionura") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue ulottuu Costa Rican eteläosista Panaman keskiosiin, ja käsittää pääasiassa Tyynenmeren puoleisen alueen. John Gould kuvaili lajin holotyypin Panaman Chiriquín Davidista vuonna 1851.


title: Pablo Armero

text: Pablo Estifer Armero (s. 2. marraskuuta 1986 Tumaco) on kolumbialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Italian pääsarjassa pelaavaa Udinesea ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Pablo Armero

text: Armero nousi América Calin edustusmiehistöön vuonna 2004. Hän edusti joukkuetta seuraavat neljä kautta, jonka jälkeen hän siirtyi brasilialaiseen Palmeirasiin.


title: Pablo Armero

text: Hän kuului brasiliasseurassa olonsa aikana joukkueen avauskokoonpanon vakiopelaajiin. Armero teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa heinäkuussa 2009 ottelussa Náuticoa vastaan.


title: Pablo Armero

text: 28. elokuuta 2010 hän siirtyi italialaisseura Udineseen. Kesällä 2013 SSC Napoli osti Armeron riveihinsä 4 miljoonan euron siirtosummalla. Napolissa Armero vietti kuitenkin vain yhden kauden, ja siitäkin osan lainalla Englannin valioliigan West Ham Unitedissa. Udinese osti kesällä 2014 Armeron takaisin joukkueeseensa.


title: Pablo Armero

text: Armero edusti Kolumbiaa vuoden 2014 MM-kisoissa.


title: Meyer

text: Meyer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Kuparitaskukolibri

text: Kuparitaskukolibri ("Elvira cupreiceps") on Costa Rican kotoperäinen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää maan keski- ja pohjoisosan vuoristoalueet. George Newbold Lawrence kuvaili lajin holotyypin Barrancasta vuonna 1867.


title: Harry Lewing

text: Harry Helmer Lewing (s. 16. joulukuuta 1923 Helsinki) on suomalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän on ansioitunut erityisesti lyhytelokuvien tuotannossa. Lewing toimi "Elokuvajournalistit" -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1957–1958. Yhdistys tunnettiin elokuva-alan Jussi-palkintojen jakajana vuosina 1944–1962. Lewingin aloitteesta yhdistys nimesi vuosina 1957–1960 joka kuukausi ensi-iltaohjelmistosta ns. "kuukauden elokuvan".


title: Harry Lewing

text: Lewing sai Jussi-patsaan vuonna 1953 lyhytelokuvasta "The Finnish Sculptor Wäinö Aaltonen"Nimimerkillä "Jean-Martin Roe":


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa kattaa suomalaisia uskonnottomia juhlatapoja. Näitä ovat elämänkaarijuhlat kuten häät, nimiäiset, aikuistumisjuhla, hautajaiset sekä vuodenaikajuhlat.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Suomessa uskontokuntaan kuulumattomia oli vuonna 2016 noin 1,4 miljoonaa henkeä. Uskontokuntiin kuulumattomien määrä on ollut tasaisessa kasvussa.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Uskonnotonta tapakulttuuria on kehittänyt Suomessa muun muassa Vapaa-ajattelijain liitto, joka on ylläpitänyt myös hautausmaita. Uskontokuntiin sitoutumattomien juhliin tarjoaa tietoa ja palveluita Prometheus-seremoniat Oy, jonka yhteistyökumppaneina ovat Vapaa-ajattelijain liitto, Suomen humanistiliitto ja Prometheus-leirin tuki.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text:
Useiden kristillisten juhlien takana on niitä vanhempi eurooppalainen perinne. Esimerkiksi sana "joulu" tulee alun perin ennen kristinuskoa vietetyn talvipäivänseisauksen juhlan muinaisgermaanisesta nimestä.
Koulujen kevätjuhlissa lauletaan kristillisen Suvivirsi-virren kaksi ensimmäistä säkeistöä. Koska suvivirsi ei sisällöltään uskonnollisena sovi uskonnottomien mielestä kaikkien koululaisten yhteisenä laulettavaksi, siitä on tehty sanoitukseltaan ei-uskonnollinen muunnelma, Suvilaulu. Jouluun liittyy muun muassa uskonnottomia joululauluja.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Koulujen joulujuhlissa on vanhastaan ollut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon aseman vuoksi uskonnollista ohjelmaa. Opetushallitus toteaa, että kaikkien oppilaiden tulee voida osallistua juhlaan. Nykyisin usea koulu on erottanut uskonnollisen juhlan erilliseksi kokonaisuudeksi. Joulujuhla järjestetään kaikille kun taas joulukirkkoon menevät vain ne lapset, jotka kuuluvat samaan kirkkokuntaan.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Suomessa avioliitto voidaan lain mukaan solmia eräiden uskontokuntien suorittamana vihkimisenä tai siviilivihkimisenä eli siviiliviranomaisen vahvistamana avioliittona. Siviilivihkimisen toimittaa laamanni, käräjätuomari, käräjänotaari, henkikirjoittaja tai julkinen notaari. Ennen vihkimistä avioliittoon aikovien on yhdessä pyydettävä avioliiton esteiden tutkintaa maistraatilta. Vihkimisellä tulee olla vähintään kaksi 15 vuotta täyttänyttä todistajaa. Todistajat voivat olla morsiusparin sukulaisia tai esimerkiksi maistraatin henkilökuntaa. Vihkimisessä kihlakumppaneiden tulee olla läsnä, ja heidän on vastattava myönteisesti heille tehtyihin kysymyksiin, minkä jälkeen vihkijä toteaa heidät aviopuolisoiksi.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Todistajien läsnä ollessa vihkijä lausuu vihittäville: ”Avioliiton tarkoituksena on perheen perustaminen siihen kuuluvien yhteiseksi parhaaksi sekä yhteiskunnan säilymiseksi. Avioliitto on tarkoitettu pysyväksi, jotta perheen jäsenet voisivat yhdessä luoda onnellisen kodin.” Kihlakumppaneilta kysytään vuorollaan seuraavaa: ”Näiden todistajien läsnä ollessa kysyn Teiltä (nimi): tahdotteko ottaa tämän (nimi) aviopuolisoksenne rakastaaksenne häntä myötä- ja vastoinkäymisissä?” (Vastaus: Tahdon) ”Vastattuanne näin myöntävästi teille esitettyyn kysymykseen totean teidät aviopuolisoiksi.” Jos sormuksia vaihdetaan, lausutaan: ”Ottakaa (nimi) liittonne merkiksi sormus puolisoltanne.” Lopuksi ilmoitetaan: ”Teidät on nyt vihitty avioliittoon. Puolisoina olette keskenänne yhdenvertaiset. Osoittakaa avioliitossanne toinen toisillenne rakkautta ja keskinäistä luottamusta sekä toimikaa yhdessä perheen hyväksi.”


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Vihkimisen jälkeen hääpari järjestää hääjuhlan koristeluineen ja perinteineen kuten haluaa. Pariskunta voi esimerkiksi vaihtaa juhlassa vihkisormuksia keskenään. Häävieraat voivat esimerkiksi allekirjoittaa todistuksen, jolla kukin lupaa tukea uutta avioparia myötä- ja vastoinkäymisissä.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Henkikirjoittaja voidaan myös kutsua vihkimään juhlapaikalle. Vihkikaavan lisäksi vihkijä saattaa pitää puheen tai lausua tilanteeseen sopivan runon. Häissä voivat puhua myös esimerkiksi morsiusparin vanhemmat, isovanhemmat, kaaso, puhemies tai ammattimainen juhlapuhuja. Toimitukseen voi liittyä myös musiikkiesitys. Kokonaisuutena vihkijuhla voi muodostua esimerkiksi seuraavasti:


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Uusimmissa maistraateissa on juhlavia vihkihuoneita. Ne ovat kuitenkin varsin pieniä, noin 10–20 hengen hääseurueen saleja. Käräjäoikeuden istuntosaliin voi sopia yli 50 henkeä. Pääosa siviilivihkimisistä tapahtuu Suomessa maistraatin tiloissa virka-aikana, mutta monet parit ovat toivoneet myös mahdollisuutta maistraatin tilojen ja virka-ajan ulkopuoliseen vihkimiseen. Siviilivihkimisten osuus on lisääntynyt tasaisesti 1989-luvun puolivälistä lähtien. Yli 50 prosenttia vihkimisistä on maistraatin suorittamia.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Hyvinkään maistraatti ja sen henkilökunta sai Vapaa-ajattelijain liiton vuoden 2009 Väinö Voipio -tunnustuspalkinnon ”pitkäjänteisestä sekä ansiokkaasta palvelutyöstä suomalaisten siviilihääparien hyväksi”. Perusteluissa sanottiin: ”Poikkeuksellisen palvelualttiilla asenteellaan, joustavuudellaan virka-ajan ja -paikan ulkopuolisiin vihkimisiin sekä panoksellaan vihkiseremonioiden juhlavuuteen ja henkilökohtaisuuteen Hyvinkään maistraatin henkilökunta on osaltaan merkittävästi ollut edistämässä katsomusten tasa-arvoa Suomessa.”


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Vuoden 1734 lain mukaan avioliitto oli aina solmittava kirkollisella vihkimisellä. Siviilivihkiminen tehtiin lailliseksi vasta vuonna 1917 annetulla erillislailla.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Nimiäiset tai nimenantojuhla on lapsen nimenannon yhteydessä järjestettävä juhla, jossa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Lapsen vanhemmat päättävät vapaasti juhlan paikan ja tilanteen. Nimiäisiin saatetaan kutsua ulkopuolinen puhuja tai puhuja voi olla sukulainen tai ystävä. Vuonna 2015 arviolta joka neljäs vauva sai nimensä uskonnottomasti.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text:
Nimenantojuhla voi mennä esimerkiksi seuraavasti:
Nimiäisissä kahvitarjoilu ja pienet lahjat ovat yleisiä, ja lapselle voidaan myös istuttaa oma puu.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Vanhemmat saattavat haluta lapselle nimen, joka ei viittaa kristinuskoon. Alkuperäinen suomalainen nimiperinne katkesi kristinuskon valtakaudella. Omakielisiä etunimiä alettiin ottaa uudestaan käyttöön 1800-luvulta alkaen. Kristillisten nimien taustalla on usein pakanallinen historia. Monilla nimillä on myös useita eri kantamuotoja.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain liitto järjesti vuonna 1984 kaksipäiväisen elämänkatsomusleirin, jonka tavoitteena oli tarjota elämänkatsomuksellisia virikkeitä uskonnottomille nuorille. Kokeilu ei saanut jatkoa.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Vuonna 1990 perustettiin uskonnottomien nuorten aikuistumisleirejä järjestämään Prometheus-leirin tuki ry. Leiri käydään yleensä kahdeksannen tai yhdeksännen luokan jälkeen, 14–15-vuotiaana. Vuonna 2008 leirin kävi lähes 1000 nuorta eli noin 1,5 % ikäluokasta. Nimensä Prometheus-leiri on saanut kreikkalaisen jumaltaruston Prometheus-titaanilta, joka varasti tulen jumalilta ja antoi sen ihmisille. Leirin tavoitteena on rohkaista nuoria pohtimaan asioita, hahmottamaan ja kehittämään omaa elämänkatsomustaan, kunnioittamaan itseään ja muita sekä ottamaan vastuun itsestään ja maailmasta. Leirin lopuksi järjestetään juhla, johon leiriläisten perheenjäsenet voivat osallistua. Juhlassa leiriläiset saavat päähänsä tuoreista oksista tai kukista tehdyn seppeleen ja kaulaansa hopeisen Prometheus-korun, jonka taakse on kaiverrettu leiriläisen nimi, leiripaikka ja leirin päättymispäivä. Perhejuhlassa saatetaan esimerkiksi sytyttää ystävyyden kynttilät, soittaa juhlan päähenkilön mielimusiikkia ja pitää puheita siinä suhteessa kuin nuori haluaa.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Vapaa-ajattelijain liitto, Suomen humanistiliitto ja Pro-seremoniat ovat julkaisseet mukana pidettävän hautausohjekortin ja täydentävän yksityiskohtaisen lomakkeen, joilla kortin haltija voi kertoa läheisilleen, kuinka hän on halunnut hoidettavan kuolemaansa ja hautajaisiinsa liittyvät asiat. Tarkoituksena on, että luottokortin kokoisena kulkee haltijansa lompakossa, jolloin omaiset ja hoitohenkilökunta löytävät sen tarvittaessa ja näiden on helpompi tietää kuinka toimia vainajan toiveiden mukaisesti.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Kortin avulla hoitolaitosten työntekijät voivat korvata uskontoon sidonnaisen käytännön muulla, jos potilaalta itseltään ei voida kysyä hänen tahtoaan. Kirjallinen tahdonilmaus on avuksi myös silloin, jos joku omaisista pyytäisi kirkollista ruumiinsiunausta, vaikka vainaja ei ollut kirkkokunnan jäsen. Tällöin papin ei tarvitse ryhtyä päättelemään pelkästään omaisten kertoman varassa, olisiko vainaja sittenkin toivonut kirkollista siunausta. Mikäli pappi siunaisi vainajan tietäen toimituksen olevan vastoin tämän eläessään ilmaisemaa vakaumusta, hän rikkoisi Kirkkojärjestystä.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Perinteisiä uskonnottomien tunnuksia kuolinilmoituksissa ovat siviilirekisteriin kuuluvien lehvä sekä vapaa-ajattelijoiden liekkimalja. Liekkimalja kuvaa Prometheuksen tulta. Vapaa-ajattelijain liitto on myynyt suruadresseja, seppeleisiin ja kukkiin kiinnitettäviä kortteja, hautakiveen kiinnitettävää liekkimaljaa, tuhkauurnia sekä muistolausekokoelmaa.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Kuolinilmoitusten kuva-aiheista Suomessa ovat usein käytössä esimerkiksi kukat kuten kielo sekä linnut kuten joutsen. Risti viittaa kristinuskoon. Suomessa ristikuviot ovat olleet runsaassa käytössä, koska sanomalehdet ovat säädelleet tiukasti ilmoituksia ja niiden kuva-aiheiden valikoimaa. Ruotsissa ilmoitukset ovat monimuotoisempia.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Tekstissä kuolinajankohdan merkkinä usein käytetyn ristin sijasta voidaan käyttää lyhennettä k.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Uskonnottomat hautajaiset jakautuvat hautaus- ja muistotilaisuuteen. Saattohetkeen kuuluu perinteisesti musiikkia, puhe ja kukkatervehdykset. Uskonnollisesta hautauksesta uskonnoton tilaisuus eroaa siinä, että uskonnolliset piirteet kuten ristit, virret ja uskonnollinen puhe ovat poissa.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Musiikkia soitetaan esimerkiksi uruilla, pianolla, sellolla tai huilulla. Usein tilaisuus alkaa musiikilla. Tämän jälkeen tulee kukkien lasku arkulle. Ennen puhetta voidaan soittaa musiikkia tai laulaa yhdessä. Yleistä musiikkia on Albinonin Adagio tai Bachin Air. Ohjelmassa voi olla vainajan suosikkikappaleita ja hänen elämäänsä liittyvää musiikkia. Suomessa suosittuja muistotilaisuuden kappaleita ovat esimerkiksi ”Rakastan sinua elämä”, ”Ystävän laulu” ja ”Elämälle kiitos”. Tämän jälkeen kutsuttu puhuja tai omainen pitää puheen. Loppusoiton jälkeen vainaja jätetään odottamaan tuhkaukseen vientiä tai kuljetetaan hautaan.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Muistotilaisuuden aloituksena vieraat esimerkiksi voivat sytyttää tuikkukynttilät isolle tarjottimelle. Muistotilaisuudessa tarjotaan kahvi ja ystävät voivat kertoa muistojaan vainajasta. Vainajan elämään liittyviä valokuvia tai muistopöytä voi olla esillä.


title: Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa

text: Vainajan tuhka voidaan sirotella luontoon. Ruumishautausta varten Vapaa-ajattelijain liiton jäsenyhdistykset ovat pitäneet yllä useita pieniä hautausmaita tuhkansirottelualueiden ohella. Vapaa-ajattelijain liitto on vaatinut, että kunnat tai maakunnat perustaisivat hautausmaita ja niiden yhteyteen tiloja saattohetkiä varten. Helsingissä Hietaniemen krematoriolla on kaksi hautausmaan yhteydessä sijaitsevaa saattotilaa.


Miesten syöksylasku alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011 järjestettiin 12. helmikuuta Kandahar-rinteessä. Kilpailuun osallistui 54 urheilijaa 24 eri maasta.


title: Carrascon kansallispuisto

text: Carrascon kansallispuisto () on vuonna 1991 perustettu luonnonsuojelualue Cochabamban departementissa, keskisessä Boliviassa. Puiston korkeus vaihtelee 300-4 700 metrin välillä ja sen ilmasto on pääosin kuumaa ja kosteaa, mutta puistoon kuuluu myös korkeita vuoria sekä puolikuivaa ylänkömaata. Alueella on runsaasti eri metsätyyppejä vaihdellen trooppisesta alangosta vuoriston pilvimetsään. Puiston pinta-ala on noin 622 600 hehtaaria (6 226 km) ja sen alueella elää yli 5 000 kasvilajia, 700 lintulajia, sekä muita villieläimiä kuten silmälasikarhuja, apinoita ja jaguaareja.


title: Carrascon kansallispuisto

text: Carrascon kansallispuistoa uhkaa useat vaaratekijät, ja se onkin maan uhatuimpia luonnonsuojelualueita. Useat vaaratekijöistä, kuten metsästys, kalastus ja metsäkato, uhkaavat myös muita Bolivian luonnonsuojelualueita, mutta alueen poliittiset ja sosiaaliset erimielisyydet tekevät puiston tehokkaasta valvomisesta lähes mahdotonta.


title: Ksylenolioranssi

text: Ksylenolioranssi (CHNOS) on triaryylimetaaneihin kuuluva väriaine ja kompleksometrinen indikaattori. Yhdistettä käytetään kvantitatiivisessa analyysissä niin kemiassa kuin biokemiassakin.


title: Ksylenolioranssi

text: Ksylenolioranssia voidaan valmistaa kresolipunaisesta, iminodietikkahapon natriumsuolasta ja formaldehydistä.


title: Ksylenolioranssi

text: Ksylenolioranssia käytetään indikaattorina kompleksometrisissä titrauksissa. Vapaana se on väriltään keltaista ja metallin kanssa kompleksina punaista. Sitä voidaan käyttää indikaattorina muun muassa vismutin, kuparin, kadmiumin, koboltin, lyijyn, toriumin, elohopean ja sinkin määritykseen. Ksylenolioranssin ja metallien muodostamia komplekseja käytetään myös metallien määritykseen spektrofotometrisesti.


title: Ksylenolioranssi

text: Ksylenolioranssia käytetään biokemiassa lipidien sisältämien peroksidien määrittämiseen. Peroksidit hapettavat happamissa olosuhteissa kahdenarvoisen rautaionin kolmenarvoiseksi, joka muodostaa ksylenolioranssin kanssa punertavan kompleksin. Kompleksin pitoisuus voidaan määrittää spektrometrillä ja saada sitä kautta selville näytteen peroksidipitoisuus.


title: Josef Lefko

text: Josef Lefko (17. tammikuuta 1904 – 28. syyskuuta 2001) oli suomalainen jääpallomaalivahti ja Suomen juutalaisyhteisön vaikuttaja.


title: Josef Lefko

text: Lefko pelasi jääpalloa helsinkiläisseura Kiffenissä, jonka edustusjoukkueen maalivahtina hän aloitti vuonna 1926 oltuaan sitä ennen seuran juniori. Hän pelasi kahdentoista kauden ajan lajin SM-sarjassa ja oli voittamassa kolmea SM-hopeaa, vuosina 1926, 1930 ja 1932, sekä yhtä SM-pronssia, vuonna 1931. Lefko edusti Suomen jääpallomaajoukkuetta seitsemässä ottelussa aikana, jolloin maaotteluita pelattiin harvoin. Häntä on pidetty myöhemmin yhtenä Suomen kaikkien aikojen parhaista jääpallomaalivahdeista.


title: Josef Lefko

text: Lefko toimi lähes kuudenkymmenen vuoden ajan Helsingin juutalaisen seurakunnan luottamus- ja johtotehtävissä, muun muassa seurakunnan puheenjohtajana. Hän oli mukana myös sotaveteraanitoiminnassa. Hän oli perustamassa toisen maailmansodan aikana juutalaisten aseveliyhdistystä ja myöhemmin, 1970-luvulla, hän oli yksi Suomen juutalaiset sotaveteraanit -yhdistyksen perustajista.


title: Josef Lefko

text: Lefko oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja hän työskenteli turkisteollisuuden parissa. Hän toimi Helsingin Turkisteollisuus -yrityksen toiminnanjohtajana ja vaikutti alan etujärjestöissä.


title: Josef Lefko

text: Lefkon puoliso oli näyttelijä Hanna Taini, jonka kanssa hänellä oli kolme tytärtä.


Naisten syöksylasku alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011 järjestettiin 13. helmikuuta Kandahar-rinteessä. Kilpailuun osallistui 36 urheilijaa 16 eri maasta.


title: Setälä

text: Setälä on suomalainen sukunimi, joka on tai on ollut muun muassa seuraavilla henkilöillä:


Miesten superalppiyhdistetty alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011 järjestettiin 14. helmikuuta. Kilpailun syöksyosuus järjestettiin Kandahar-rinteessä ja pujottelu Gudiberg-rinteessä. Superalppiyhdistettyyn osallistui 41 urheilijaa 22 eri maasta.


title: Juliet (kuu)

text: Juliet on Uranuksen sisempi kuu. Se löydettiin 3. tammikuuta 1986 Voyager 2:n ottamista kuvista, ja sille annettiin väliaikainen nimi S/1986 U 2. Se nimettiin William Shakespearen näytelmän "Romeo ja Julia" sankarittaren mukaan. Juliet tunnetaan myös nimellä Uranus XI.


title: Juliet (kuu)

text: Juliet kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Bianca, Cressida, Desdemona, Portia, Rosalind, Cupid, Belinda ja Perdita. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Cressidan noin 46 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Juliet (kuu)

text: On mahdollista, että Juliet törmää Desdemonaan seuraavissa sadassa miljoonassa vuodessa.


title: Rosalind

text: Rosalind on Uranuksen sisempi kuu. Se löydettiin 13. tammikuuta 1986 Voyager 2:n ottamista kuvista, ja sille annettiin väliaikainen nimi S/1986 U 4. Se nimettiin William Shakespearen näytelmän "Miten haluatte" hahmon mukaan. Rosalind tunnetaan myös nimellä Uranus XIII.


title: Rosalind

text: Rosalind kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Belinda, Bianca, Cressida, Cupid, Desdemona, Juliet, Perdita ja Portia. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Cressidan noin 46 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Rosalind

text: Rosalindin pinta on harmaan värinen.


title: Pellagra

text: Pellagra on niasiinin liian vähäisestä saannista johtuva puutostauti.


title: Pellagra

text: Niasiinia saadaan munasta, kalasta, lihasta, maksasta, täysjyväviljasta ja joistakin hedelmistä.


title: Pellagra

text: Pellagra on aiemmin ollut hyvin yleinen puutossairaus, jonka syyksi vitamiininpuutos varmistui varsin myöhään. Vielä 1940-luvulla asiasta keskusteltiin, joskin silloin oli jo näyttöä, että kyse on puutostaudista. Sen näkyvänä iho-oireena on punoittava, karhea ja hilseilevä ihottuma valolle alttiissa ihon osissa. Muita oireita ovat suutulehdukset ja suoliston ärtymisestä johtuva ripuli. Ääreishermosto vaurioituu, ja keskushermosto-oireita ovat unettomuus, masennus ja tylsistyminen. Kuolleisuus oli aiemmin suurta.


title: Pellagra

text: Kun maidossa todettiin B-vitamiinia, joka ei tuhoutunut lämmössä, se sai nimen B2-vitamiini. Sen huomattiin auttavan pellagrassa, ja kun sitä löydettiin hiivasta, se sai nimen Pellagra preventive factor, pellagraa ehkäisevä tekijä eli PP-tekijä. Hiivan huomattiin auttavan oireissa hyvin nopeasti, ja sitä alettiin käyttää pellagran ehkäisyyn. Myöhemmin niasiini ja PP-tekijä todettiin samaksi aineeksi, ja näin löydettiin puutostautiin tehoava hoito. Pian aloitettiin myös niasiinin synteettinen valmistus. Kun tutkimus vitamiinien parissa eteni, niasiini nimettiin B3-vitamiiniksi, jota nimitystä siitä tosin harvoin enää käytetään.


title: Pellagra

text: Pellagra on nykyisin harvinainen ja liittyy lähinnä tilanteisiin, joissa ravinnonsaanti on vähäistä. Eräät lääkkeet, muun muassa syöpätautien hoidossa käytetyt, voivat haitata niasiinin aineenvaihduntaa elimistössä ja aiheuttaa siten sen puutetta. Eräät aineenvaihduntasairaudet voivat myös aiheuttaa pellagraa sitä kautta, että niihin liittyy niasiinin aineenvaihdunnassa tarpeellisen tryptofaanin aineenvaihduntahäiriöitä.


title: Pellagra

text: Hoitamattomana pellagra voi tappaa neljässä tai viidessä vuodessa. Hoitona käytetään nikotiinihappoa, jolla on sama toiminnallinen vaikutus ja kemiallinen rakenne kuin niasiinilla mutta alhaisempi myrkyllisyys. Hoitoon on voitu käyttää myös niketamidia, joka metabolisoituu nikotiinihapoksi elimistössä.


title: Setebos

text: Setebos on Uranuksen ulompi kuu. Sen löysi John J. Kavelaars ryhmineen 18. heinäkuuta 1999, ja sille annettiin väliaikainen nimitys S/1999 U 1. Setebos tunnetaan myös nimellä Uranus XIX. Se nimettiin William Shakespearen näytelmän "Myrsky" hahmon mukaan. Epäillään, että Setebos kuuluu samaan ryhmään kuin Sycorax ja Prospero.


title: Yangoor

text: Yangoor on Uranuksen kuun Arielin pinnan suurin kraatteri. Se on nimetty Australian alkuperäisasukkaiden mytologisen hahmon, Yangoorin, mukaan. Yangoorin halkaisija on noin 80 kilometriä, ja se sijaitsee noin 450 kilometrin päässä Arielin etelänavasta. Yangoor löydettiin Voyager 2:n tammikuussa 1986 ottamista kuvista.


title: Henkilökohtainen oppimisympäristö

text: Henkilökohtainen oppimisympäristö on oppimisympäristö, jossa oppija hallitsee omaa oppimistaan. Henkilökohtaisessa oppimisympäristössä:


title: Henkilökohtainen oppimisympäristö

text: PLE (Personal Learning Environment) voi muodostua yhdestä tai useammasta alijärjestelmästä: se voi olla tietokonesovellus yhdellä koneella tai www-pohjainen sovellus.


title: Henkilökohtainen oppimisympäristö

text:
PLE-ympäristöön voidaan integroida monia "Web2.0"-teknologioita kuten blogeja, wikejä, RSS-syötteitä, Twitter, Facebook jne. Stephen Downes on kuvannut PLE:tä näin "... yksi noodi nettisisällöissä, yhdistettynä muiden opiskelijoiden käyttämiin noodeihin ja sisällöntuotantojärjestelmiin. Tulos ei ole instituution ylläpitämä järjestelmä, vaan henkilökohtainen oppimiskeskus, jossa sisältöjän uudelleenkäytetään ja -järjestetään opiskelijan omien tarpeiden ja mielenkiinnon mukaan. Tulos ei todellakaan ole yksittäinen sovellus, vaan kokoelma yhteensopivia sovelluksia, kyseessä on ympäristö, ei niinkään järjestelmä."
PLE-konsepti sisältää tärkeän integraation formaalin ja informaalin oppimisen episodien muuttumisen yhdeksi osaamiseksi. Sosiaalinen verkosto voi rikkoa institutionaaliset rajat. Ja verkon protokollien käyttö integroi joukon resursseja henkilökohtaisesti hallittuun tilaan.


title: Henkilökohtainen oppimisympäristö

text:
PLE on varsin uusi termi ja se tuo viimeisen näkökulman E-oppimiseen, jonka juuret juontavat vanhoihin järjestelmiin kuten Colloquia, ensimmäiseen peer-to-peer www-palveluun ja Ali Jafarin Epsilen-ympäristön ilmiöön ja
Dave Toshin sekä Ben Werdmullerin Elgg-järjestelmään ja Pebble Learningin kehittämään PebblePADiin. Nämä vaihtoehtoiset järjestelmät kehitettiin samaan aikaan oppimisjärjestelmän Learning Management System, joka on institutionaalisesti keskitetty oppimisen näkökulmasta toisin kuin PLE.


title: Sälepyrstökolibri

text: Sälepyrstökolibri ("Eupherusa eximia") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Meksikon itä- ja kaakkoisosat ja sieltä etelään Nicaraguan keskiosiin, Costa Ricaan ja Länsi-Panamaan. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Adolphe Delattre kuvaili lajin holotyypin Guatemalan Cobánista vuonna 1843.


title: Korpraalikolibri

text: Korpraalikolibri ("Eupherusa poliocerca") on Meksikon kotoperäinen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää maan eteläosan Tyynenmeren puoleista Guerreroa ja Oaxacan länsiosia. Daniel Giraud Elliot kuvaili lajin holotyypin Oaxacan Putlasta vuonna 1871.


title: Kartografian historia

text: Kartografian historia alkaa luolamaalauksista, lisäksi muinaisessa Babylonissa, Kreikassa ja Aasiassa laadittiin karttoja. 1600-luvulta lähtien kolmiomittaus teki kartoista entistä tarkempia, ja 1900-luvulla tietokoneet ja satelliitit mullistivat kartografian.


title: Kartografian historia

text: Ensimmäiset kartat eivät kuvanneet maata vaan taivasta. Tähtitaivasta kuvattiin jo Lascaux'n luolamaalauksissa noin vuonna 16500 eaa. ja El Castillossa Espanjassa noin vuonna 12000 eaa.


title: Kartografian historia

text: Varhaisimpia maantieteellisiä karttoja laativat muinaiset egyptiläiset, babylonialaiset ja foinikialaiset. Vanhin tunnettu kartta on babylonialainen savitaulukartta noin vuodelta 2500 eaa. Muinaisessa Babyloniassa karttoja laadittiin jo varsin tarkkojen maanmittausmenetelmien avulla.


title: Kartografian historia

text: Pohjan tieteelliselle kartografialle loi kreikkalainen Eratosthenes (n. 276–194 eaa.) ottamalla käyttöön pituus- ja leveyspiirit sekä arvioimalla maapallon ympärysmitan.


title: Kartografian historia

text: Ptolemaios (90–168) oli ensimmäinen, joka astronomian ja matematiikan avulla pyrki maan muotojen täsmälliseen esittämiseen. Hän mullisti pyöreän maan muotojen esittämisen kaksiulotteisella kartalla käyttämällä perspektiiviprojektiota.


title: Kartografian historia

text: Antiikin Rooman tunnetuimpia kartografeja oli ensimmäisellä vuosisadalla elänyt hispanialainen Pomponius Mela. Hänen pääteoksensa "De situ orbis" julkaistiin 1471.


title: Kartografian historia

text: Varhaisin tunnettu tiekartta on Tabula Peutingeriana. Se on ainoa säilynyt karttadokumentti Rooman tieverkostosta. Alkuperäinen kartta on peräisin noin vuodelta 400. Säilynyt dokumentti on 1200-luvulla tehty kopio, jota säilytetään Itävallan kansalliskirjastossa Wienissä. Vuonna 2007 se pääsi Unescon maailmanmuistolistalle.


title: Kartografian historia

text: Varhaisimmat tunnetut kiinalaiset kartat ovat peräisin 400-luvulta eaa. Nämä Qin-valtakunnan aikaiset kartat löydettiin kaivauksissa vuonna 1986. Ne on piirretty musteella seitsemään puupalikkaan, joiden kuvaama alue on osittain päällekkäinen. Karttoihin on merkitty jokia, teitä ja hallinnollisia alueita neliönmuotoisilla symboleilla, sekä etäisyyksiä paikkoihin, joista voi kerätä erilaista puutavaraa. Kyseessä on siis varhaisin tunnettu talouskartta-aineisto.


title: Kartografian historia

text: Keskiajan Euroopassa laadittiin maailmankarttoja, joista käytetään nimitystä mappae mundi. Ne kuvasivat eri ilmastovyöhykkeitä tai maanosia. Karttoja on säilynyt noin 1100 kappaletta; niiden koko, asettelu ja tarkkuus vaihtelevat huomattavasti. Muuan keskiaikainen karttatyyppi tunnetaan nimellä T-O-kartta. Nykyajan karttoihin verrattuna ne olivat hyvin epätäsmällisiä, mutta niitä ei ollutkaan tarkoitettu suunnistamiseen vaan pedagogisiksi apuvälineiksi. Keskiajan loppupuolella, renessanssin ajatusten noustessa hiljalleen esiin, löydettiin uudelleen antiikin kreikan matemaattinen tietämys, ja alettiin tehdä myös navigointiin tarkoitettuja karttoja, jotka kuvasivat rantaviivaa hyvinkin yksityiskohtaisesti.


title: Kartografian historia

text: Portugalilainen ylimys Henrik Purjehtija alkoi 1400-luvulla valmistella tähtitieteilijöiden ja maantieteilijöiden avulla kompassia ja muita apuvälineitä merenkulun helpottamiseksi. Tunnetuin hänen avustajistaan oli katalonialainen kartografi Jehudà Cresques. Hän pyrki laatimaan tarkan kartan Afrikan rannikosta.


title: Kartografian historia

text: Kristoffer Kolumbuksen mukana purjehtinut Juan de la Cosa oli ensimmäinen kartografi, jonka maailmankartassa esiintyivät molemmat Amerikan mantereet.


title: Kartografian historia

text: Ensimmäisenä tieteellisenä karttana pidetään Diogo Ribeiron karttaa vuodelta 1527; se esittää jo varsin täsmällisesti Väli- ja Etelä-Amerikan muodot, ja demonstroi ensi kerran Tyynenmeren valtavan koon.


title: Kartografian historia

text: Gerhardus Mercator (1512–1594) oli flaamilainen kartografi, joka kehitti merenkulun tarpeisiin uuden karttaprojektion, Mercatorin projektion, jossa ilmansuunnat ja niiden väliset kulmat ovat kaikkialla oikein.


title: Kartografian historia

text: Turkkilaisen kartografi Piri Reisin 1500-luvun alussa laatimat Amerikan kartat ovat löytyneet vasta 1900-luvulla. Niiden tarkkuus on hämmästyttänyt tutkijoita, ja on syntynyt kiistaa siitä, mitä alueita turkkilaiset todella tunsivat ja mitkä karttamerkinnät ovat vain arvailua.


title: Kartografian historia

text: Greenwichin meridiaanista tuli vuonna 1884 kansainvälinen nollameridiaani, mikä oli ensimmäinen yhteinen standardi maailman kartoitukselle.


title: Kartografian historia

text: Tekninen kehitys muokkasi kartoista pikku hiljaa yhä tarkempia. Kompassin, kaukoputken ja sekstantin käyttöönotto sekä trigonometrian hyödyntäminen loivat pohjan modernille kartografialle. Kirjapainotaito mahdollisti karttojen tehokkaan hyödyntämisen uudella ajalla.


title: Kartografian historia

text: Tietokoneiden käyttö ja satelliittien hyödyntämien tekivät jo 1900-luvulla kartoista entistä tarkempia, mutta 2000-luvun alussa ne myös mullistivat karttojen käytön. Kun NASA vuonna 2000 poisti GPS-signaalilta siviilihäirinnän ja julkaisi laajan satelliittikuva-aineiston, tulivat reaaliaikainen satelliittipaikannus ja internetpohjaiset karttapalvelut satelliittikuvineen tavallisten ihmisten ulottuville.


title: Conquer Records

text: Conquer Records on brittiläinen levy-yhtiö.


title: Surukolibri

text: Surukolibri ("Eupherusa nigriventris") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Karibianmeren puoleisen osan Costa Rican keskiosista läntiseen Panamaan. George Newbold Lawrence kuvaili lajin holotyypin Costa Ricasta vuonna 1867.


title: Turkoosilakkikolibri

text: Turkoosilakkikolibri ("Eupherusa cyanophrys") on Meksikon kotoperäinen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Oaxacan eteläosan vuoristoseudun. John Stuart Rowley ja Robert Thomas Orr kuvailivat lajin holotyypin Oaxacan Juchatengon läheltä vuonna 1964.


title: Jussi-palkinnot 1969

text: Jussi-gaala 1969 järjestettiin 22. helmikuuta 1969 Yleisradion TV1:n keskusteluohjelmassa "Jatkoaika". Kyseessä oli toinen televisioitu Jussi-palkintojen jakotilaisuus. Jussit jaettiin televisio-ohjelman tyylin mukaisesti keskustelupaneelin yhteydessä aiheena suomalainen elokuva. Illan emäntänä ja isäntänä olivat Lenita Airisto ja Hannu Taanila. Paneelissa istuivat Paula Talaskivi, Peter von Bagh, Timo Bergholm, Erik Blomberg, Jörn Donner ja Edvin Laine.


title: Jussi-palkinnot 1969

text: Tilaisuudessa palkittiin vuoden 1968 ensi-illat. Eniten Jusseja sai "Täällä Pohjantähden alla", joka palkittiin parhaasta ohjauksesta, lavastuksesta ja miesnäytteljästä. Lisäksi Väinö Linna sai erikois-Jussin "kansallisesti merkittävän aihemaailman tuomisesta suomalaiseen elokuvaan". Risto Jarva sai parhaan tilauselokuvan Jussin dokumentista "Nainen ja yhteiskunta".


title: Ibex Moon Records

text: Ibex Moon Records on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka päämaja sijaitsee Johnstownissa, Pennsylvaniassa.


title: John Stuart Rowley

text: John Stuart Rowley (6. huhtikuuta 1907 Oakland, Kalifornia – 7. toukokuuta 1968 Oaxaca, Meksiko) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.


title: John Stuart Rowley

text: Rowley opiskeli Berkeleyssä ja Alhambrassa Kaliforniassa. Hän työskenteli Oaklandin museossa ja suoritti tutkimuksia Kalifornian tiedeakatemialle. Vuonna 1930 Rowley avioitui Estelle Peytonin kanssa. Myöhemmin hän tutki Kalifornian niemimaan linnustoa, kunnes muutti Los Angelesiin. 1958 hän asettui San Mateoon ja tutki Meksikon Morelosin ja Oaxacan linnustoa. American Museum of Natural History, Western Foundation of Vertebrate Zoology ja Kalifornian tiedeakatemia tukivat Rowleyn tutkimuksia taloudellisesti.


title: John Stuart Rowley

text: Rowley kuvaili uuden kolibrilajin, mustaotsakolibrin ("Eupherusa cyanophrys"), yhdessä Robert Thomas Orrin kanssa Oaxacasta vuonna 1964. Rowley kuoli onnettomuudessa Oaxacan Sierra Madre del Surilla 1968.


title: Robert Thomas Orr

text: Robert Thomas Orr (17. elokuuta 1908 San Francisco, Kalifornia - 23. kesäkuuta 1994 Larkspur, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen eläintieteilijä.


title: Robert Thomas Orr

text: Orr valmistui kandidaatiksi San Franciscon yliopistosta 1929, sekä maisteriksi ja filosofian tohtoriksi Berkeleyn yliopistosta Joseph Grinnellin ohjauksessa. Hänen väitöskirjansa käsitteli Kalifornian kaniinien biologiaa. Orr oli American Ornithologists' Unionin ja Kalifornian tiedeakatemian jäsen, sekä Cooper Ornithological Societyn kunniajäsen ja puheenjohtaja useaan otteeseen.


title: Robert Thomas Orr

text: Orr opetti sekä Stanfordin yliopistossa, Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä että San Franciscon yliopistossa. Hän toimi Kalifornian tiedeakatemian lintu- ja nisäkäskokoelmien kuraattorina 1936–1963. Hänen johdollaan akatemian tutkijat keräsivät yhden Yhdysvaltain hienoimmista merieläinkokoelmista. Orr toimi myös tiedeakatemian apulaisjohtajana vuosina 1964–1975.


title: Robert Thomas Orr

text: Orr kirjoitti uransa aikana noin 260 tieteellistä ja kansantajuista artikkelia sekä 13 kirjaa. Orr nimesi joitakin uusia eläinlajeja, linnuista mustaotsakolibrin ("Eupherusa cyanophrys") yhdessä John Stuart Rowleyn kanssa vuonna 1964.


title: MegaCharts

text: MegaCharts julkaisee viikoittaiset viralliset musiikkilistat Alankomaissa. Näistä tunnetuimmat ovat Mega Top 50 ja Single Top 100 (singlet) ja Mega Album Top 100 (albumit).


title: MegaCharts

text: Toinen Alankomaiden singlelista, Dutch Top 40, on Stichting Nederlandse Top 40 -nimisen yrityksen kokoama, mutta yritys käyttää listansa kokoamisessa MegaChartsin tietoja.


title: MegaCharts

text: Mega Top 50 ja Dutch Top 40 -listojen järjestys määräytyy singlejen myynnin lisäksi myös niiden radiosoittoon, Single Top 100 -lista perustuu sen sijaan vain myyntiin.


title: Mariano Rumor

text: Mariano Rumor (16. kesäkuuta 1915 – 22. tammikuuta 1990) oli italialainen poliitikko, joka toimi viisi eri kertaa Italian pääministerinä vuosien 1968–1974 aikana. Hän oli myös sisäministeri, ulkoministeri ja maatalousministeri useissa eri hallituksissa 1960- ja 1970-luvuilla.


title: Mariano Rumor

text: Rumor oli pääministerinä aikana jolloin Italiassa oli talousvakeuksia ja jatkuvia kahnauksia ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen välillä. Poliittiset ääriliikkeet olivat nousussa.


title: Mariano Rumor

text: Rumor edusti Italian kristillisdemokraattista puoluetta ja oli Italian edustajainhuoneen jäsen 1948–1976 ja senaatin jäsen vuodesta 1979 kuolemaansa saakka.


title: Mariano Rumor

text: Rumor oli myös Euroopan parlamentin jäsen sen ensimmäisellä toimikaudella 1979–1984.


title: Mariano Rumor

text: Hän oli ammatiltaan opettaja.


title: Swiss Music Charts

text: Swiss Music Charts () muodostaa viralliset musiikkilistat Sveitsissä. Listat koostuvat parhaiten myynneistä albumeista ja singleistä ja ne julkaistaan viikoittain, aina keskiviikkoisin.


title: Fernando Tambroni

text: Fernando Tambroni Armaroli (25. marraskuuta 1901 – 18. helmikuuta 1963) oli italialainen poliitikko, joka toimi Italian pääministerinä neljän kuukauden ajan vuonna 1960. Sitä ennen hän toimi sisäministerinä 1955–1959 ja valtiovarainministerinä 1959–1960. Hän edusti kristillisdemokraattista puoluetta.


title: Fernando Tambroni

text: Sisäministerinä ollessaan Tambroni päätti kampanjasta, jolla mafian vaikutusta Calabriassa pyrittiin pienentämään järestelmällisillä ratsioilla kuuluisan poliisipäällikkö Carmelo Marzannin johdolla.


title: Fernando Tambroni

text: Tambroni joutui eroamaan pääministerin paikalta, kun äänestäjät hurjistuivat siitä että hän antoi uusfasistisen Italian sosiaalisen liikkeen järjestää juhlansa Genovassa, joka oli ollut fasistien vastaisen vastarintaliikkeen keskeisiä kaupunkeja.


title: Arkki (Transformers)

text: Arkki () on kuvitteellinen avaruusalus "Transformers"-universumissa. Arkki tunnetaan useissa jatkumoissa Autobottien lippualuksena.


title: Arkki (Transformers)

text: Alkuperäisessä sarjassa Arkki oli alus, jolla Autobotit tekivät pakkolaskun Maahan 4 miljoonaa vuotta sitten. Aluksen keskustietokoneena toimi Teletraan 1. Vuonna 1984 Teletraan aktivoitui ja herätti ensin aluksen sisään taistelussa murtautuneet Decepticonit ja myöhemmin aluksen miehistönä toimineet Autobotit.


title: Arkki (Transformers)

text: Alus toimi Autobottien Maan tukikohtana 20 vuotta, kunnes Trypticon tuhosi sen.


title: Arkki (Transformers)

text: issa alus oli neljän pienemmän aluksen: Atlantiksen, Ogygian, Hyperborean ja Lemurian yhdistelmä.


title: Arkki (Transformers)

text: Kahden ensimmäisen elokuvan sivutarinoissa Arkki oli alus, jolla Allspark kuljetettiin pois Cybertronilta, jottei Megatron saisi sitä käsiinsä. Mutta elokuvassa "" sen tarina oli erilainen.


title: Arkki (Transformers)

text: Arkki oli Sentinel Primen komennossa ollut cybertronilainen alus, jolla hän kuljetti mukanaan sadoittain pilareita, korkeatasoisia avaruussiltatekniikan laitteita. Mutta se jouti hyökkäyksen kohteeksi ja jäi avaruuteen leijumaan kunnes teki pakkolaskun Maan Kuuhun vuonna 1961. Ja ensimmäisenä sitä tukivat Neil Armstrong ja Buzz Aldrin vuonna 1969. Sentinel oli aluksen miehistöstä ainut, joka selvisi ja vaipui staasiin. NASA havaitsi Arkin hylyn ja aloitti Apollo-avaruusohjelman tarkoituksenaan tutkia se. Avaruusohjelman päätyttyä, Decepticonit varastivat neuvostoliittolaisten oman avaruusohjelman avulla suurimman osan pilareista jättäen jälkeensä vain neljä tavallista pilaria ja yhden hallintapilarin. Sieltä kuljetettiin myös polttoainesäiliö, joka vietiin Tšernobylin ydinvoimalaitokseen. Vuonna 2011 Optimus Prime ja Ratchet löysivät säiliön ja saivat tiedon Arkin päätymisestä Kuuhun. He matkustivat sinne Xantiumilla ja noutivat sieltä sekä pilarit että Sentinel Primen.


title: Arkki (Transformers)

text: "in" lopussa Arkki oli alus, jolla Optimus Primen johtama Autobottiryhmä lähti Cybertronilta, kun sen ytimen sammuttua koko planeetta oli muuttumassa asuinkelvottomaksi.


title: Liuskakurjenpolvi

text: Liuskakurjenpolvi ("Geranium dissectum") on vaatimattoman kokoinen, lähinnä Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa tavattava kurjenpolvi. Suomessa laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.


title: Liuskakurjenpolvi

text: Yksi- tai joskus harvoin kaksivuotinen liuskakurjenpolvi kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Varren ja lehtiruotien hapsikarvat ovat alaviistoja. Varsilehdet ovat viisiliuskaisia ja syvään kapealiuskaisia. Aluslehtien liuskat ovat leveämpiä. Lyhytperäiset kukat ovat ylimpien varsilehtien tasalla. Kukat ovat punertavan sinipunaisia, 5–8 mm leveitä. Terälehdet ovat matalalanttoisia ja otakärkisten verholehtien pituisia. Liuskakurjenpolvi kukkii kesä-elokuussa. Hedelmykset ovat noin yhden sentin pituisia ja sirottavasti hapsi- ja nystykarvaisia. Siemenkuori on verkkomaisesti syväkuoppainen.


title: Liuskakurjenpolvi

text: Liuskakurjenpolvi muistuttaa hieman kivikkokurjenpolvea ("G. colombinum").


title: Liuskakurjenpolvi

text: Liuskakurjenpolvea tavataan Euroopassa Atlantin rannikolta Länsi-Ukrainaan ja Länsi-Venäjälle saakka. Pohjoisessa levinneisyysalue ulottuu Fennoskandian keskiosiin ja Baltiaan. Lajia kasvaa yleisenä myös Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan sekä Kaukasuksen alueella. Satunnaisena sitä tavataan myös muualla Pohjois-Afrikassa, Turkissa ja monin paikoin Lähi-idässä. Ihmisen mukana laji on levinnyt Pohjois-Amerikan itä- ja länsiosiin. Pohjoismaissa liuskakurjenpolvi on varhainen kulttuuritulokas. Suomessa sen vanhat esiintymät keskittyvät Ahvenanmaalle ja Varsinais-Suomen saaristoon. Muualta Suomesta lajia on tavattu satunnaisena tulokkaana useista satamakaupungeista ja sisämaan suurista kaupungeista.


title: Liuskakurjenpolvi

text: Suomessa liuskakurjenpolvi kasvaa kallioilla ja tienvarsilla sekä satunnaisena nurmikoilla ja satamakentillä. Ruotsissa laji on myös tavallinen peltojen rikkakasvi. Liuskakurjenpolvi on kalkinsuosija. Laji on Suomessa viime vuosikymmeninä harvinaistunut. Taantumisen suurimpana syynä on perinteisen laidunnuksen vähenemisestä johtuva kasvupaikkojen umpeenkasvu.


title: EchoStar

text: EchoStar Corporation on yhdysvaltalainen vuonna 1980 perustettu satelliittitietoliikennettä harjoittava yhtiö. Sen perustaja on Charles Ergen, joka on edelleen vallassa yhtiössä. Sen ensimmäinen satelliitti laukaistiin vuoden 1995 lopussa. Yhtiö toimii yhteistyössä Rupert Murdochin omistaman News Corporationin ja MCI Worldcomin kanssa.


title: EchoStar

text: Vuoden 2011 alussa EchoStar ilmoitti ostavansa Hughes Communications yhtiön kahdella miljardilla dollarilla.


title: Anssi Tieranta

text: Anssi Tieranta (s. 7. elokuuta 1985 Lempäälä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa. Hän toimii joukkueen kapteenina. Isokokoisen peruspuolustajan vahvuus on joukkuepelaaminen ja taisteleminen. Tieranta on pelannut aiemmin 66 SM-liigaottelua Porin Ässissä tehden kolme syöttöpistettä ja keräten 50 jäähyminuuttia.


title: Anssi Tieranta

text: Tieranta on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän voitti joukkueessa C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2001. Kaudella 2004–2005 Tieranta oli tehoilla 4+17=21 Ilveksen keväällä 2005 A-nuorten Suomenmestaruuden voittaneen joukkueen tehokkain puolustaja. Hän oli koko A-nuorten SM-liigan kolmanneksi tehokkain puolustaja Bluesin Juhani Kaisjoen ja HPK:n Juuso Hietasen jälkeen.


title: Anssi Tieranta

text: Kaudeksi 2005–2006 Tieranta lähti joukkuetoverinsa Juha Keinäsen kanssa Bemidji State Universityn joukkueeseen, NCAA:han. He voittivat keväällä 2006 CHA:n mestaruuden. Yhden siellä vietetyn kauden jälkeen Tieranta palasi toukokuussa 2006 Suomeen ja hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella pelaamaan SM-liigaa Porin Ässiin, jonne Tierannan kaappasi Ilveksen A-nuorista tuttu uusi päävalmentaja Juha Pajuoja. Tieranta teki tulokaskaudellaan 2006–2007 46 runkosarjaottelussa kolme syöttöpistettä. Kaudella 2007–2008 hän pelasi vain 20 ottelua ilman tehopisteitä, sillä nivusvamma piti Tierannan ison osan kaudesta sivussa. Hän pelasi kauden aikana myös yhteensä viiden ottelun verran lainalla Lempäälän Kisassa. Maaliskuussa 2008 Tieranta teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Ässien kanssa.


title: Anssi Tieranta

text: Kaudella 2008–2009 erilaisista vammoista kärsinyt Tieranta ei pelannut otteluakaan. Ässät purkivat hänen kauden 2009–2010 kattavan sopimusvuotensa helmikuussa 2009. Kaudeksi 2009–2010 Tieranta palasi kotikuntaansa Lempäälään ja siirtyi pelaamaan Mestistä Lempäälän Kisan riveihin. Joukkue sijoittui keväällä 2010 neljänneksi hävitessään pronssiottelussa KooKoolle lukemin 4–2. Tieranta teki toukokuussa 2010 vuoden mittaisen jatkosopimuksen LeKin kanssa. Hänestä tuli kaudella 2010–2011 joukkueen kapteeni.


title: Anssi Tieranta

text: Tieranta edusti Suomea alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2005.


title: Anssi Tieranta

text: Tierannan pikkuveli Teppo pelaa hyökkääjänä II-divisioonajoukkue HC Nokiassa. Teppo pelasi veljensä joukkuetoverina LeKissä kaudella 2007–2008.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Talvisodassa Viipuria pommitettiin useaan otteeseen.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Talvisodan alkuosa tammikuun 1940 loppuun pommitukset olivat hajanaisia, mutta helmikuun 1940 alusta pommitukset kiihtyivät saavuttaen lopulta huippunsa 18. helmikuuta.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tuhopolttolauantai oli siihen asti kovin Viipuriin kohdistunut palopommitus lauantaina 10. helmikuuta 1940.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Venäläiset lähettivät siihen asti mittavimmat pommittajaosastot kaupungin kimppuun murtaakseen suomalaisten moraalia. Kaupunki paloi pahasti, eritoten Havin kaupunginosa puurakenteisena hävisi lähes maan tasalle. Tässä pommituksessa venäläiset käyttivät ensimmäisen kerran niin sanottuja lentotynnyreitä eli kasettipommeja (katso Molotovin leipäkori).


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tässä pommituksessa tuhoutui paljon korvaamatonta, muun muassa Viipurin Nuorisoseuran toimitalo kaikkine arkistoineen ja juuri valmiiksi saatu yhdistyksen historia lähdeaineistoineen.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Rumputulisunnuntai oli talvisodan Viipurin taistelun siihen asti tuhoisin tykistöpäivä 11. helmikuuta 1940.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tuskin oli edellisen päivän tuhoisa pommitus, Tuhopolttolauantai, mennyt ohi, kun jo uusi kauhu odotti: kauaskantava venäläinen tykki, Aavetykki, alkoi tulittaa kaupunkia satunnaisesti mutta tiuhaan.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tulitusta kesti koko päivän ja se tuotti pahoja vaurioita mutta odotettua vähemmän íhmishenkien menetyksiä. Eräs tunnetuimpia tuon päivän osumia tuli Viipurin kaupungintaloon, jossa ammus räjähti rahatoimiston tiloissa tuhoten ne täysin.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tulituksen tahti kiihtyi, kun radioaalloilta kantautui taiteilija Ella Erosen Tukholmasta käsin koko pituudessaan ja kuulijoiden mukaan tummalla äänellä ja suorastaan palavan rukouksen sävyllä lausuma Maamme-laulu koko pituudessaan. Kuitenkin välittömästi tämän päätyttyä tulitus loppui – koska esitys oli sijoitettu varta vasten Suomen taloudelliseksi tueksi järjestetyn Suomi–Ruotsi-jääpallo-ottelun alkuun ja ottelu radioitiin suorana Tukholmasta Tapaus on yksi ensimmäisistä dokumentoiduista todisteista venäläisten suuresta urheiluhulluudesta: jopa sotatoimi sai keskeytyä tällaisen ajaksi.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tulitus jatkui Suomelle tappiollisen ottelun päätyttyä aina hämärän tuloon asti, jolloin se laantui hiljalleen.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tämä päivä jäikin venäläisten kauhun aseen viimeiseksi varsinaiseksi näytöksi, joskin satunnaista ammuntaa koettiin vielä muutaman kerran. Kokonaan se loppui kun venäläinen kenttätykistö alkoi kantaa Viipuriin noin kaksi viikkoa myöhemmin.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Lopun ennepäivä oli talvisodan ajan Viipurin pahin muu kuin palopommitus 14. helmikuuta 1940. Palopommejakin pudotettiin, mutta suhteellisen vähän tässä pommituksessa.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Hälytyssireenit soivat 14. helmikuuta 1940 kello 8.15 venäläisten pommittajien ilmestyessä kaupungin ylle. Ensimmäinen yksinäinen kone pudotti jo tuttuja antautumaan kehottavia lentolehtisiä, ja ensimmäiset pommit räjähtivät Kelkkalan kaupunginosassa kello 10.10.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Välillä tuli pitkäkin tauko, mutta kello 10.31 putosivat seuraavat pommit Neitsytniemelle, josta kehittyikin tämän sirpale- ja räjähdyspommein tehdyn pommituksen painopistealue.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Kello 11.08 osui sarja räjähdyspommeja kaupungin puhelinkeskukseen katkaisten yhteydet pitkäksi ajaksi.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Puolenpäivän aikaan pommitus levisi Neitsytniemestä ympyröinä kattamaan koko kaupungin.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Pommituslentojen kokonaismääräksi lasketaan noin 150 konetta eli varsin paljon, mikä kertoo siitä kuinka tärkeänä venäläiset Viipuria pitivät.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Samana päivänä eli 14. helmikuuta 1940 murtui lopullisesti myös Summa.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tuhon sunnuntai oli talvisodan ankarin Viipuriin kohdistunut palopommitus 18. helmikuuta 1940. Sen aikana huomattava osa kaupungista syttyi palamaan ja tuhoutui maan tasalle. Pommitus oli monin verroin kovempi kuin kahdeksan päivää aiemmin eli 10. helmikuuta ollut Tuhopolttolauantai.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Tunnetuin tuhon kohde oli Varuskunnan kirkko eli entinen tuomiokirkko, Mikael Agricolan hautakirkko.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Palon todistajina olleet viipurilaiset palomiehet, sotilaat ja väestönsuojeluhenkilöstö ovat kertoneet, että juuri tämän kirkon paloa yritettiin sammuttaa kaikkein kovimmin, koska kirkon alttari oli edellisenä päivänä täytetty juuri arkkuihinsa sijoitetuilla kaatuneilla, jotka piti tuona sunnuntaina siunata kirkossa. Yritys jäi turhaksi, ja kirkko paloi päiväkausia, kunnes lopulta sammui kaiken palavan loputtua.


title: Talvisodan pommitukset Viipurissa

text: Veteraanien ja vanhojen viipurilaisten kertoman mukaan vanhan tuomiokirkon tuhosta muodostui tietyllä tavalla symboli kaikelle sille kauhulle, mikä sodan myötä vyöryi yli Viipurin ja koko Kannaksen. Tuhon sunnuntaihin loppui myös kaupungin siviilielämä sillä erää. Kaupunginkanslia suljettiin ja viimeiset virkamiehet evakuoitiin. Vain iäkäs kaupunginkamreeri jäi vielä kaupunkiin. Hänen hallussaan oli kaupungin käteiskassa, jota hän hoitikin aivan loppuun asti virkamiesmäisellä tarkkuudella. Kamreeri poistui kaupungista vasta viimeisten sotilaiden mukana rauhanteon jälkeen. Käteiskassa ja kirjanpito tulivat manner-Suomeen hänen matkalaukussaan.


title: Ville-Joonas Peltola

text: Ville-Joonas Peltola (s. 16. helmikuuta 1985 Kangasala) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja, joka edusti Suomi-sarja -joukkue KOO-VEE:ta. Isokokoisen Peltolan vahvuudet olivat monipuolisessa pelaamisessa ja hän osasi tarvittaessa myös tapella. Nykyisin Peltola toimii kakkosvalmentajana entisessä joukkueessaan Kooveessa.


title: Ville-Joonas Peltola

text: Peltola on Tapparan kasvatti. Hän voitti joukkueessa A-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2004. Kaudeksi 2005–2006 Peltola siirtyi kaksi sarjatasoa alemmas Lempäälän Kisan A-nuoriin. Hän teki myös debyyttinsä miesten peleissä pelatessaan yhden ottelun Suomi-sarjassa. Kaudet 2006–2007 ja 2007–2008 Peltola pelasi II-divisioonaa kotikaupunkinsa joukkueessa HC Eaglesissa. Hän oli molempina kausina joukkueen tehokkain puolustaja.


title: Ville-Joonas Peltola

text: Vuodet 2008–2010 Peltola pelasi Suomi-sarjaa KOO-VEEn joukkueessa. Helmikuussa 2010, Mestiksen siirtorajan kynnyksellä hän palasi loppukevääksi Lempäälän Kisaan. Peltola jakoi 33 minuutillaan kevään 2010 pudotuspelien jäähypörssin voiton joukkuetoverinsa Tommi Välimaan kanssa. Hän teki huhtikuussa 2010 vuoden mittaisen jatkosopimuksen LeKin kanssa.


title: Ville-Joonas Peltola

text: Kaudella 2010–2011, tammikuussa 2011 Peltola sai kutsun Tampereen Ilveksen SM-liigajoukkueeseen. Joukkue kärsi puolustajapulasta, sillä Arto Tukio oli pelikiellossa, Antti Bruun loukkaantunut ja Jyrki Jokipakka alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Peltola pelasi yhden ottelun 4. tammikuuta 2011 HIFK:ta vastaan, jossa hän sai jääaikaa 17.12 minuuttia. Peltola keräsi yhden syöttöpisteen ollessaan toinen syöttäjä Matias Myttysen tekemään jatkoaikamaaliin. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn. Pääosin Peltolan kausi kului kuitenkin LeKissä, jossa hän teki 44 runkosarjaottelussa tehot 1+4=5.


title: Western Digital

text: Western Digital ("WD") on tiedontallennusvälineitä, kuten kiintolevyjä, valmistava yritys. Yritys on valmistanut myös muun muassa muistipiirejä.


title: Western Digital

text: Yhtiö oli mukana oikeustapauksessa, jossa kiintolevyjen kapasiteetti oli merkitty tuhannen kertoimilla (10, 1000), kun taas ohjelmistot, kuten käyttöjärjestelmät, käyttävät kahden potensseja (2, 1024). Western Digital päätyi sopimaan jutun ja maksamaan 30 dollarin korvauksen asiakkaille.


title: 127 tuntia

text: 127 tuntia ("127 Hours") on Danny Boylen käsikirjoittama ja ohjaama seikkailuelokuva vuodelta 2010. Elokuvan pääosaa näyttelee James Franco. Boylen lisäksi elokuvaa oli kirjoittamassa Simon Beaufoy. Elokuvan tuottajina olivat Christian Colson ja John Smithson.


title: 127 tuntia

text: Elokuva perustuu vuorikiipeilijä Aron Ralstonin omaelämäkertaan "Kiven ja kovan paikan välissä". Vuonna 2003 Ralstonin käsi jäi jumiin siirtolohkareen ja kallionseinämän väliin Robbers Roostissa, Utahissa. Hän oli loukussa yli viisi vuorokautta, mutta selviytyi lopulta amputoimalla kätensä tylsällä veitsellä.


title: 127 tuntia

text: Elokuvan musiikin on säveltänyt A. R. Rahman, joka sävelsi musiikin myös Boylen edelliseen elokuvaan "Slummien miljonääri". Elokuva sai hyvän vastaanoton kriitikoilta ja sai kuusi Oscar-ehdokkuutta muun muassa parhaan elokuvan ja parhaan miespääosan kategorioissa.


title: Skolkovo Moscow School of Management

text: Moscow School of Management Skolkovo () on liikkeenjohdon korkeakoulu Venäjällä. Se sijaitsee Skolkovossa, Moskovan alueella, välittömästi Moskovan länsipuolella. Korkeakoulu perustettiin vuonna 2006 suurten venäläisten ja kansainvälisten yritysjohtajien voimin.


title: Tšerykau

text: Tšerykau () eli Tšerikov () on pikkukaupunki ja hallintopiiri Valko-Venäjän Mahiljoun alueella vajaa 80 kilometriä Mahiljousta itäkaakkoon. Syksyn 2009 väestönlaskennan mukaan Tšerykaun kaupungissa asui 8 177 ja koko piirissä 14 875 ihmistä.


title: Tšerykau

text: Tšerykaun piirin etelä- ja itäosissa on kärsitty merkittävästi Tšernobylin ydinvoimalakatastrofin seurauksena levinneen radioaktiivisen saasteen pitkäaikaisista vaikutuksista.


title: Leo Turunen

text: Leo Turunen (s. 28. kesäkuuta 1919) oli suomalainen jalkapalloilija, jääkiekkoilija ja jääpalloilija.


title: Leo Turunen

text: Hyökkääjänä ja puolustajana jalkapalloa pelannut Turunen edusti urallaan Susia 1940–1941 ja 1945–1948, Helsingin Jalkapalloklubia 1943–1944 ja Tampereen Ilves-Kissoja 1949–1951. Hän voitti Suomen mestaruuden Ilves-Kissoissa 1950. Kaikkiaan Turunen pelasi yhdeksän kauden aikana 115 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 37 maalia. Hän oli mestaruussarjan paras maalintekijä kaudella 1943–1944. Turunen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1940–1950 yhteensä 11 maaottelua.


title: Leo Turunen

text: Urheilutoimittajain liitto valitsi Turusen ensimmäiseksi vuoden jalkapalloilijaksi 1947.


title: Leo Turunen

text: Jääpalloa Turunen pelasi muun muassa Susissa ja Ilves-Kissoissa. Jääpallomaajoukkuetta hän edusti kuudessa A-maaottelussa.


title: Leo Turunen

text: Turunen pelasi myös jääkiekkoa yhden kauden ajan SM-sarjassa KIF:n joukkueessa 1942–1943.


title: Adone Zoli

text:
Adone Zoli (16. joulukuuta 1887 – 20. helmikuuta 1960) oli italialainen poliitikko.
Hän toimi Italian pääministerinä vuosina 1957–1958 neljäntoista kuukauden ajan. Hän toimi myös oikeusministerinä, valtiovarainministerinä ja budjettiministerinä eri hallituksissa.


title: Adone Zoli

text: Zoli edusti kristillisdemokraattista puoluetta, ja toimi kansanedustajana 1948-1953. Hän oli koulutukseltaan lakitieteen maisteri ja ammatiltaan asianajaja.


title: Mario Scelba

text: Mario Scelba (5. syyskuuta 1901, Caltagirone – 29. lokakuuta 1991, Rooma) oli italialainen poliitikko. Hän toimi Italian pääministerinä vuosina 1954–1955 ja Euroopan parlamentin puhemiehenä vuosina 1969–1971. Hän edusti kristillisdemokraattista puoluetta (Democrazia Cristiana).


title: Mario Scelba

text: Mario Scelban syntymäpaikka Granieri on muutaman sadan asukkaan taajama Sisilian Caltagironen kunnassa. Kuuden lapsen perheen isä, Gaetano Scelba, oli ammatiltaan suurmaanomistajan tilanhoitaja, ja äiti Maria Gambino ajan tapojen mukaan kotirouva. Gaetano Scelba oli hyvin aktiivinen katolilainen ja hänen toimintansa kirkollisissa yhteyksissä johti tuttavuuten henkilön kanssa josta tuli tärkeä vaikuttaja Mario Scelban tulevaisuuteen. Tämä henkilö oli Catanian maakunnan hallinon kirkollisista asioista vastaava Luigi Sturzo, josta myöhemmin tuli yksi Italian kristillisdemokraattisen puolueen perustajahahmoista. Scelban lahjakkuuden ja opintohalut merkille pannut Sturzo huolehti siitä että hän sai jatkaa lukiossa, koska perheen omat varat eivät olisi siihen riittäneet.


title: Mario Scelba

text: Ensimmäisen maailmansodan viivästyttämän koulunkäyntinsä lopetettuaan Scelba muutti vuonna 1920 Roomaan opiskellakseen lakia Rooman Sapienza-yliopistossa. Opinnot rahoitettiin siten että Sturzo järjesti Scelballe sihteerin paikan vähän aikaisemmin perustamansa poliittisen puolueen Partito Popolare Italianon (PPI) kansliassa. Scelba työskenteli siellä vielä senkin jälkeen kun Sturzo jätti politiikan v. 1923, fasistien noustua valtaan, ja aina siihen asti kunnes puolueen koko johto joutui lähtemään maanpakoon v. 1926. Ennen sitä Scelba oli kuitenkin jo menestyksekkäästi vienyt opintonsa päätökseen, loppututkinnolla («laurea») 20. joulukuuta 1924, ja aloittanut asianajajan uran. Sekin ura alkoi onnekkaasti. Scelban ensimmäisiin työnantajiin kuulunut asianajaja Filippo Del Giudice joutui fasistien epäsuosioon ja katsoi parhaaksi lähteä maanpakoon, jättäen toimistonsa ja asiakkaansa Scelban hoiviin.


title: Mario Scelba

text: Asianajajana toimiessaan Scelba ystävystyi 1920-luvun loppuvuosina Alcide De Gasperin kanssa. De Gasperi oli laskettu ehdonalaiseen vapauteen heinäkuussa 1928, vietettyään 16 kuukautta Regina Coeli-vankilassa fasismin vastaisesta toiminnasta tuomittuna. Scelbasta tuli pian yksi De Gasperin ehdokkaista hänen suunnittelemansa uuden kristillisemokraattisen puolueen johtoon. Sodan päätyttyä Scelba valittiin posti- ja televiestinnästä vastaavaksi ministeriksi Ferruccio Parrin 21. kesäkuuta 1945 muodostettuun hallitukseen ja sen jälkeen 10. joulukuuta samana vuonna De Gasperin ensimmäiseen hallitukseen joka oli samalla Italian kuningaskunnan viimeinen.


title: Mario Scelba

text: Scelba piti saman ministerinsalkun myös De Gasperin toisessa hallituksessa, mutta kolmannessa De Gasperi antoi Scelballe paljon tärkeämmän paikan, sisäministerin. Tätä salkkua Scelba sitten piti hallussaan myös De Gasperin neljässä seuraavassa hallituksessa, yhteensä kuusi vuotta, paitsi heinäkuusta syyskuuhun 1952, jolloin hän oli sairaana, ja viransijaisena toimi Giuseppe Spataro.


title: Mario Scelba

text: Sisäministerinä Scelballa oli koko Italian sodanjälkeinen sekasorto selvitettävänään, samalla kun kylmä sota nousi uutena uhkana maalle jossa oli erittäin vahva kommunistinen liike. Uusfasistit, kommunistit ja mafia olivat Scelban pääasialliset ongelmat. Tärkeä ratkaisun avain oli hänen mielestään poliisiorganisaatioiden uudistukset. Poliisien lukumäärä oli Scelban tulessa virkaansa 30 000, hänen lähtiessään sisäministeriöstä kuusi vuotta myöhemmin heitä oli 70 000. Samanaikaisesti 8 000 poliiseina ollutta entistä partisaania oli pantu viralta. Sodanaikaisia aseita alettiin etsiä ja takavarikoida systemaattisesti. Maan hallitusta sen eri osissa edustavat, poliittisesti valitut prefektit, jotka olivat sisäministeriön alaisia, pyrittiin korvaamaan pätevillä virkamiehillä. Säädettiin laki (ns. "legge Scelba") joka kielsi kaikki yritykset (myös kehoitukset) yrittää herättää henkiin maan lakkautettu fasistipuolue.


title: Mario Scelba

text: Nämä uudistukset tulkittiin tietyissä piireissä jopa vainoamiseksi. Scelbaa on haukuttu kovakouraiseksi «poliisiministeriksi», ja erilaisia kansalaisten oikeuksia rajoittavia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi on jälkeenpäin kutsuttu «scelbismiksi» («scelbismo»). Muistelmissaan Scelba perusteli kovaotteisia toimenpiteitään sillä että fasistien valtaan tulo vuonna 1922 johtui pääasiassa siitä että hallitus oli liian heikko ja taipui fasistien väkivaltaisuuden edessä. Tämä ei saanut uusiutua, ja siksi demokraattinen hallitus ei saanut osoittaa heikkoutta tai epävarmuutta kohdatessaan uhkauksia ja provokaatioita.


title: Mario Scelba

text: De Gasperin valtakausi päättyi kun hänen kahdeksas hallituksensa 21. heinäkuuta 1953 hävisi parlamentin luottamusäänestyksen, vain viisi päivää muodostamisensa jälkeen. Scelba ei ollut tässä hallituksessa mukana, eikä myöskään seuraavassa, Giuseppe Pellan muodostamassa vähemmistöhallituksessa. Pellan hallitus kesti 155 päivää. Kun sitä seurannut Amintore Fanfanin ensimmäinen hallitus vain 22 päivää virassa oltuaan kärsi saman kohtalon kuin De Gasperin kahdeksas, presidentti Luigi Einaudi antoi Scelballe tehtäväksi hallituksen muodostamisen. Scelba muodosti kolmen puolueen hallituksen, johon kristillisdemokraattien lisäksi kuuluivat PSDI ja PLI. Scelban hallitusta tuki myös sen ulkopuolelle jättäytynyt PRI


title: Mario Scelba

text:
Pääministerinä Scelban ensimmäinen päätös oli että hän myös hoitaa sisäministerin tehtävät voidakseen helpommin valvoa ja edelleen kehittää siinä virassa aikaisemmin aloittamiaan uudistuksia. Kansainvälisellä tasolla hän ajoi päättäväisesti De Gasperilta perimänsä Triesten ongelman ratkaisemista, päämäränä Triesten kaupungin palauttaminen Italian alaisuuteen. Tästä allekirjoitettiin neljän valtion sopimus Lontoossa 5. lokakuuta 1954, jonka mukaan ns. vyöhyke A eli Triesten maakunta liitettiin pysyvästi Italiaan 26. lokakuuta.
Toinen Scelban pääministerikauden tärkeä linja oli se joka oli jo Ranskan ulkoministerin Robert Schumanin aloitteesta 1951 luonut Euroopan hiili- ja teräsyhteisön, johon myös Italia oli liittynyt ja joka aloitti toimintansa 1953. Italia isännöi Messinan kokousta 1955, johon osallistuivat yhteisön kuusi jäsenmaata. Messinassa päästiin yhteisymmärrykseen siitä miten toimintaa jatkettaisiin ja laajennettaisiin. Kun ratkaiseva askel otettiin, allekirjoittamalla Rooman sopimus 1957, Scelban aika pääministerinä oli kuitenkin jo päättynyt, ja se päättyi aika odottamattomalla tavalla.


title: Mario Scelba

text: Puoluejohtaja De Gasperin kuolema elokuussa 1954, avasi kentän kristillisdemokraattisen puolueen sisäiselle valtataistelulle. Vuoden 1955 suuri tapahtuma Italian sisäpolitiikassa oli uuden presidentin valinta. Kristillisdemokraattien puoluejohdon ehdokas, senaatin puhemies Cesare Merzagora kohtasi suurta puolueen sisäistä vastustusta, ja presidentiksi valittiin lopulta 67-vuotias Giovanni Gronchi, politiikan veteraani joka oli ollut paikalla jo Sturzon perustaessa PPI-puolueen 1919. Häntä tukivat myös sosialistit ja kommunistit. Tämä vasemmalta tullut tuki johtui siitä että Gronchi oli avoin laajennetulle yhteistyölle siihen suuntaan. Politiikan keskikentälle itsensä vankasti asettanut pääministeri Scelba joutui vaikeaan tilanteeseen. Protokollan mukaan uuden presidentin astuessa virkaan, pääministeri jättää hänelle hallituksensa muodollisen eronpyynnön, jonka presidentti yhtä muodollisesti hylkää, jos ei ole ilmiselvää että hallituksella ei ole enemmistön tukea parlamentissa. Scelba toimi odotusten mukaisesti, mutta presidentiltä ei kuitenkaan tullut odotettua vastausta, itse asiassa ei tullut mitään vastausta, mikä laukaisi todellisen hallituskriisin. Scelban yritys avata täysin lukkiutunut tilanne uusimalla hallitusta epäonnistui, mihin vaikutti ratkaisevasti hänen oman puoluejohtonsa ehdoton vaatimus että PRI olisi otettava mukaan uuteen hallitukseen. PRI:n vaatimuksena kuitenkin oli jokin tärkeimmistä ministerin salkuista, mihin Scelba ei nähnyt mitään mahdollisuutta suostua. PRI:n tästä syystä ilmoitettua että puolue aikoi jäädä uuden hallituksen ulkopuolelle, Scelba luovutti pelin ja erosi 6. heinäkuuta 1955, oltuaan pääministerinä lähes 17 kuukautta.


title: Mario Scelba

text: Movimento Sociale Italiano (MSI) sai keväällä 1960 tukemaltaan Fernando Tambronin vähemmistöhallitukselta luvan järjestää kuudennen puoluekokouksensa Genovassa, huolimatta siitä että Genova oli kaupunki, jossa sodan aikana kommunistinen partisaaniliike oli ollut vahva, ja vasemmisto oli edelleen hyvin aktiivinen. Oli odotettavissa että tästä MSI:n provokaatiosta seuraisi vastatoimenpiteitä, ja niin myös tapahtui. Vasemmisto mobilisoi suuria väkijoukkoja MSI:n vastaisiin mielenosoituksiin, jotka levisivät eri puolille maata ja muttuivat pian väkivaltaisiksi mellakoiksi joista vietiin sairaalahoitoon kymmenittäin mielenosoittajia ja poliiseja. Mielenosoittajien ja poliisien yhteenotossa 7. heinäkuuta viisi mielenosoittajaa sai surmansa poliisin ja karabinieerien avattua tulen. Tilanne oli lähellä riistäytyä viranomaisten hallinasta. Kovan paineen alle joutunut Tambroni jätti 19. heinäkuuta hallituksensa eronpyynnön, ja Amintore Fanfani ryhtyi kokoamaan kolmatta hallitustaan, johon Scelba pyydettiin jälleen sisäministeriksi. Scelban mukaantulo Fanfanin hallitukseen olisi normaalitilanteessa ollut aika vaikeasti ymmärrettävissä koska Scelban näkökantaa puolueen sisäisissä keskusteluissa pidettiin Fanfanin linjan vastakohtana. Vallitsevassa tilanteessa maassa tarvittiin kuitenkin monien mielestä iso annos «scelbismiä» levottomuuksien rauhoittamiseksi. Ei ollut yllätys että tilanteen rauhoituttua Scelballe ei löytynyt paikkaa Fanfanin neljännessä hallituksessa, jonka sisäministeriksi valittiin Paolo Emilio Taviani.


title: Mario Scelba

text: Sen jälkeen kun Scelban viimeinen kausi sisäministerinä päättyi, helmikuussa 1962, häntä ei enää otettu mukaan Italian hallituksiin. Tärkein syy tähän lienee ollut hänen vastustuksensa kristillisdemokraattien asteettain lisääntyvään yhteistyöhön vasemmistopuolueiden kanssa. Tätä yhteistyölinjaa puolueessa edustavan ryhmän (ns. "dorotèi") vastapainoksi Scelba perusti oman keskustalaisen ryhmän, "Centrismo popolare", joka vuosina 1962–1966 julkaisi viikottain ilmestyvää poliittista aikakauslehteä nimeltä "Il Centro". Tämä ryhmä edusti puolueessa perinteellistä Sturzon ja De Gasperin linjaa, ja ilmoitti joulukuussa 1963 että siihen kuuluvat puolueen jäsenet eivät aikoneet äänestää Aldo Moron ensimmäisen hallituksen luottamuksesta parlamentissa. Ensimmäisen kerran puolueen historiassa osa siitä ei julkisesti tukenut omaa pääministeriehdokastaan, ja kaikki tämän ryhmän jäsenet jätettiin myös muodollisella päätöksellä hallituksen ulkopuolelle. Scelballa ei näin ollen ollut mitään mahdollisuutta saada ministerin salkkua, eikä hän saanut puolueessa mitään muutakaan uutta tehtävää ennen kuin keskustalainen oppositioryhmä vuonna 1966 lopetti sisäisen vastarinnan puolueen päälinjaa vastaan. Tämä päätös mahdollisti Scelban valitsemisen Euroopan parlamentin puhemieheksi vuonna 1969. Istuttuaan kaksi vuosikymmentä Italian parlamentissa Scelba asettui vuoden 1968 vaaleissa ehdokkaaksi senaattiin, mihin hänet myös valittiin Sisilian Acirealen vaalipiirin edustajana, samoin kuin 1972 ja 1976. Viimeisen kautensa senaattorina 1979-1983 hän edusti syntymäkuntansa Caltagironen vaalipiiriä. Hän ilmoitti kirjeitse huhtikuussa 1983 puolueen pääsihteeri Ciriaco De Mitalle että ei enää asettuisi ehdokkaaksi saman vuoden heinäkuussa pidetyissä vaaleissa.


title: Giuseppe Pella

text: Giuseppe Pella (18. huhtikuuta 1902 – 31. toukokuuta 1981) oli italialainen poliitikko. Hän toimi Italian pääministerinä vuosina 1953–1954. Pellan hallitus jätti eronpyyntönsä 5. tammikuuta 1954. Hän oli Italian edustajainhuoneen jäsen 1948–1968 ja senaatin jäsen 1968–1976. Hän toimi myös valtiovarainministerinä, ulkoministerinä ja budjettiministerinä useissa eri hallituksissa. Hän edusti kristillisdemokraattista puoluetta (Democrazia Cristiana).


title: Giuseppe Pella

text: Pella oli koulutukseltaan kauppa- ja taloustieteen maisteri. Hänen muistokseen on Roomassa nimetty aukio.


title: Slauharad

text: Slauharad () eli Slavgorod () on pikkukaupunki ja hallintopiiri Valko-Venäjän Mahiljoun alueella linnuntietä vajaa 70 kilometriä Mahiljousta kaakkoon. Syksyn 2009 väestönlaskennan mukaan Slauharadin kaupungissa asui 7 992 ja koko piirissä 14 888 ihmistä.


title: Slauharad

text: Slauharadin piiri saastui huomattavasti Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden seurauksena. Radioaktiivisen saasteen pitkäaikaisiset vaikutukset näkyvät yhä maankäytön rajoituksina.


title: Wasama Quartet

text: Wasama Quartet oli suomalainen yhtye, joka perustettiin vuonna 1976 ja joka teki kaksi albumia RCA-levymerkille.


title: Uuge Päts

text: Uuge Päts on suomalainen yhtye, joka teki vuonna 1981 yhden albumin Johanna-levymerkille.


title: Uranus (yhtye)

text: Uranus oli suomalainen soul/proge-yhtye, joka oli toiminnassa 1970-luvulla. Se julkaisi vain yhden albumin, Aamun hauta vuonna 1975.


title: Unisono (yhtye)

text: Unisono on suomalainen yhtye, joka teki yhden instrumentaalialbumin vuonna 1975.


title: Siirtofunktio

text: Siirtofunktio on matemaattinen esitys lineaarisen systeemin tulon ja lähdön riippuvuudesta. Siirtofunktio voidaan esittää mm. aikatasossa, Laplace-tasossa tai taajuustasossa. Usein siirtofunktiota käsitellään Laplace-tasossa, jolloin yhtälöt ovat yksinkertaisemmin käsiteltäviä.


title: Siirtofunktio

text: Siirtofunktiota käytetään esimerkiksi elektroniikassa, optiikassa, kommunikoinnin teoriassa ja säätötekniikassa. Siirtofunktion avulla voidaan määrittää Bode-diagrammi, tehdä Fourier'n muunnos tutkittavalle systeemille, sekä tutkia esimerkiksi askelvasteen käyttäytymistä ja systeemin stabiilisuutta.


title: Siirtofunktio

text: Lineaarisen järjestelmän siirtofunktio Laplace-tasossa muodostetaan systeemin aikatason funktiosta Laplace-muunnoksella. Kokeellisesti siirtofunktio voidaan määrittää myös esimerkiksi askelvastekokeella.


title: Siirtofunktio

text: Lineaarisen aikainvariantin systeemin siirtofunktio on sen painofunktion Laplace-muunnos. Yhden tulosignaalin systeemin painofunktio on sama kuin systeemin yksikköimpulssivaste, joka on toisaalta myös systeemin yksikköaskelvasteen derivaattafunktio.


title: Siirtofunktio

text: Siirtofunktion lauseke voidaan johtaa ainakin kolmella menetelmällä: Laplace-muunnoksen avulla, systeemin eksponentiaalisen ominaisfunktion avulla ja derivointioperaattoriin perustuvalla operaattorisiirtofunktiopäättelyllä. Laplace-muunnokseen viitattaessa voidaan käyttää joko aikavälin formula_1, aikavälin formula_2 tai aikavälin formula_3 Laplace-muunnosta. Tavallisesti aikaväliksi valitaan näistä toinen tai kolmas. Tavallisesti tutkittava tapahtuma myös määritellään niin, että systeemin tulosignaali ja lähtösignaali ovat nollia aikamuuttujan negatiivisilla arvoilla. Tällöin systeemin sanotaan olevan levossa ennen aikavälin alkuhetkeä. Kolmatta aikaväliä on saatettu käyttää toisen sijasta siltä varalta, että jossakin tutkittavassa funktiossa esiintyisi (ainakin teoriassa) hetkellä 0 esimerkiksi Diracin yksikköimpulssiin verrannollinen funktio tms. klassiselle matematiikalle tuntematon erikoisuus.


title: Siirtofunktio

text: Yhden tulosignaalin lineaariselle aikainvariantille systeemille, joka on levossa hetkeen 0 tultaessa, siirtofunktio on lähtösignaalin formula_4 ja tulosignaalin formula_5 Laplace-muunnoksien suhde.


title: Siirtofunktio

text: Jos systeemin malliksi kelpaa tavanomainen lineaarisen vakiokertoiminen differentiaaliyhtälö (jossa ei siis ole viittauksia esimerkiksi aitoihin viiveilmiöihin), niin siirtofunktio on Laplace-muuttujan kahden polynomin osamäärä eli muotoa


title: Siirtofunktio

text: missä formula_7 ja formula_8 ovat ei-negatiivisia kokonaislukuja. Vakio formula_7 ilmaisee siirtofunktion kertaluvun. Vakiovahvistusmallin siirtofunktion arvo on se vakiovahvistus, derivointielimen (derivoinnin, derivointioperaation) siirtofunktio on formula_10 ja integraattorin (integroinnin) siirtofunktio on formula_11. Yllä esiteltyä siirtofunktiota sanotaan epäaidoksi (improper), jos formula_12. Siirtofunktion epäaitous on riittävä ehto epästabiiliudelle. Siten teoreettinen derivointielinkin, jolle formula_13, paljastuu epästabiiliksi. Jos taas formula_14, niin siirtofunktio on aito (proper). Ehdolla formula_15 siirtofunktiota sanotaan vahvasti aidoksi (strictly proper).


title: Siirtofunktio

text: Myös mm. eräille viiveilmiöitäkin kuvaaville malleille ja osittaisdifferentiaaliyhtälöitäkin sisältäville malleille voidaan määritellä siirtofunktio. Sellaisen systeemin siirtofunktio ei ole polynomien osamäärä. Esimerkiksi kulkuaikaviivemallin, jonka viive on vakio formula_16, siirtofunktio on formula_17. Monissa tarkasteluissa nähdään muotoa formula_18 oleva siirtofunktiotulo, jossa formula_19 on polynomien osamäärä. Se kuvaa siirtofunktion formula_19 kuvaaman systeemin ja edellä mainitun viivesysteemin sarjaankytkentää, jonka Input-Output -vaste saadaan myöhästämällä siirtofunktion formula_19 kuvaamaa vastetta viiveen formula_16 verran.


title: Siirtofunktio

text:
Eräs ensimmäisen kertaluvun siirtofunktio on
missä formula_24 on vahvistus ja formula_25 on aikavakio.


title: Siirtofunktio

text:
Eräs toisen kertaluvun siirtofunktio voidaan kirjoittaa muodossa
missä formula_27 on systeemin vahvistus, formula_28 on kulmataajuus ja formula_29 on vaimennusvakio. Tällaisen reaalikertoimisen siirtofunktion omaava systeemi voidaan tehdä kahdesta sarjaan kytketystä aikavakiosysteemistä, jos formula_30 ei ole nolla ja jos formula_31 on vähintään yksi. Näiden aikavakiosysteemien aikavakiot ovat silloin


title: Siirtofunktio

text: Näiden kaavojen käänteiskaavat ovat


title: Siirtofunktio

text: Siirtofunktiosta voidaan siirtyä takaisin systeemiä kuvaavaan differentiaaliyhtälöön Laplace-käänteismuunnoksella.


title: Siirtofunktio

text: Siirtofunktion perusteella voidaan tutkia systeemin tulosignaalin aiheuttaman vastekomponentin (osavasteen) ominaisuuksia.


title: Siirtofunktio

text: Supistumattoman siirtofunktion nimittäjän juuria sanotaan systeemin navoiksi ja osoittajan juuria nolliksi. Polynomin juurten lukumäärä on polynomin asteluvun suuruinen. Juuret eli polynomin nollakohdat voivat olla moninkertaisia eli kaksi tai useampikin juuri voivat saada saman arvon.


title: Siirtofunktio

text: Systeemiä sanotaan BIBO-stabiiliksi (Bounded Input Bounded Output), jos ja vain jos jokaisen rajoitetun tulosignaalin aiheuttama lähtösignaalin komponentti on rajoitettu. BIBO-stabiilin systeemin yksikköimpulssivaste suppenee nollaan ja askelvaste suppenee äärelliseen vakioon.


title: Siirtofunktio

text: Systeemi, joka ei ole BIBO-stabiili, on joko marginaalisesti stabiili tai epästabiili. Systeemi on marginaalisesti stabiili, jos ja vain jos sen yksikköimpulssivaste on rajoitettu mutta ei suppene nollaan. Systeemi on epästabiili, jos ja vain jos sen yksikköimpulssivaste on rajoittamaton.


title: Siirtofunktio

text:
Jos systeemin siirtofunktio on epäaito, niin systeemi on epästabiili. Jos taas siirtofunktio on aito, niin systeemi on
a) BIBO-stabiili, jos systeemi on navaton tai sen kaikilla navoilla on negatiivinen reaaliosa
b) marginaalisesti eli kriittisesti stabiili, jos sillä ei ole napoja imaginaariakselin oikealla puolelle eikä moninkertaisia napoja imaginaariakselilla mutta sillä on imaginaariakselilla yhdessä tai useammassa pisteessä yksinkertainen napa.
c) epästabiili, jos imaginaariaskelin edes yhdessä pisteessä on vähintään kaksi napaa tai imaginaariakselin oikealla puolella on vähintään yksi napa.


title: Siirtofunktio

text: Nollien sijainti kompleksitasossa ei vaikuta systeemin stabilisuuteen.


title: Siirtofunktio

text: Jos reaalikertoimisen siirtofunktion navoissa on ei-reaalisia lukuja, niin ne esiintyvät kompleksikonjugaatteina. Systeemin vasteissa ilmenee värähtelyä, jos napojen joukossa on ei-reaalisia lukuja. Napaparien imaginääriosan itseisarvosta saadaan niitä vastaava värähtelyn kulmataajuus. On kuitenkin huomattava, että askelvasteessa voi esiintyä ylitys, vaikka navat olisivatkin reaaliset.


title: Siirtofunktio

text: Systeemin vahvistus jatkuvuustilassa saadaan sijoittamalla siirtofunktioon formula_36.


title: Rauno Kesti

text: Rauno ”Rane” Kesti on suomalainen muusikko. Kesti on ollut mukana mm. Kolera- ja Valoa yössä -yhtyeissä. Rane on toiminut myös pitkään rumpujensoitonopettajana.


title: Bjørgvin-luokka

text: Bjørgvin-luokan piti olla Norjan laivaston kahden rannikkopanssarilaivan muodostama alusluokka, jonka alukset tilattiin 1912 Armstrong Whitworthin Elswickin telakalta täydentämään jo palveluksessa olevia rannikkopanssarilaivoja. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa Britannian kuninkaallinen laivasto kuitenkin lunasti alukset 370000 punnan kappalehinnalla itselleen ja muutti ne monitoreiksi "HMS Glatton" ja "HMS Gorgon".


title: Bjørgvin-luokka

text: Luokan alusten piti olla raskaammin aseistettuja kuin aiemmat Eidsvold- ja Tordenskjold-luokkien alukset. Niiden pääaseistuksena piti olla kaksi 240 millimetrin 50 pituuskaliiperin tykkiä, jotka muutettiin oston jälkeen käyttämään brittiläisiä ampumatarvikkeita (9,2"/L51). Alkuperäiset tykit olisivat olleet pisimmän kantaman omaavat tykit maailmassa. Apuaseina aluksille piti asentaa neljä kappaletta 150 millimetrin 50 pituuskaliiperin tykkiä yksiputkisissa torneissa, jotka asennettaisiin perään ja keulaan sekä kummallekin kyljelle. Kuninkaallinen laivasto korvasi nämä käyttämillään kuuden tuuman tykeillä. Lisäksi aluksille oli suunniteltu asennettaviksi kuusi 100 millimetrin tykkiä sekä kaksi torpedoputkea.


title: Bjørgvin-luokka

text: Alusten suoja oli parempi kuin edeltäneiden luokkien. Niiden panssarivyöt olivat seitsemän tuumaiset ja tornit kahdeksan tuumaiset kuten tykistöasemienkin. Alusten kansi oli suojattu 2,5 tuuman panssarilla. Tulenjohtotorni oli kahdeksan tuumainen ja väliseinät nelituumaiset.


title: Jukka Törmä & Omuna

text: Jukka Törmä & Omuna oli suomalainen yhtye, joka teki kaksi pitkäsoittoa Kerberos-levymerkille.


title: Art Tripp

text: Arthur Dyer Tripp III (taiteilijanimiltään Ed Marimba, Ted Cactus, Artie "With the green mustache" Tripp) (s. 10. syyskuuta 1944 Athens, Ohio) on yhdysvaltalainen kiropraktikko ja entinen muusikko, joka tunnetaan parhaiten työstään Frank Zappan ja The Mothers of Inventionin sekä Captain Beefheartin The Magic Bandin perkussionistina.


title: Kalle Peronkoski

text: Kalle (Karl) Peronkoski, myös: "K. Peronkoski", ennen vuotta 1947 ja vuoden 1967 jälkeen "Perón", oikealta nimeltään "Karl-Fredrik Valter Perón" (16. toukokuuta 1908 Hanko – 6. helmikuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen elokuvaaja ja elokuvaohjaaja.