title: Kurhomykerökoi

text: Kurhomykerökoi on pitkänomainen ja kapeasiipinen, ruskeankirjava pikkuperhonen. Etusiipien pohjaväri on vaalean punertavanruskea ja siipi on sävyltään tummempi etureunasta ja kärjestä. Aivan etureunassa on ohut, valkoinen viiru. Siipisuonten kohdalla on hopeanharmaita pitkittäisviiruja ja siiven kärjen tuntumassa takareunasta lähtee vaalea poikkivyö, joka ei ulotu etureunaan saakka. Takasiivet ovat harmaat, mutta niitä reunustavat siipiripset ovat punertavanruskeat. Siipiväli 11–15 mm.


title: Kurhomykerökoi

text: Hyvin samannäköisiä ovat takiaismykerökoi ("Metzneria lappella") sekä niittymykerökoi ("Metzneria metzneriella"). Niillä on kuitenkin etusiivessä musta keskitäplä.


title: Kurhomykerökoi

text: Kurhomykerökoita tavataan lähes koko Euroopassa pohjoisimpia alueita lukuun ottamatta. Suomessa sitä on tavattu ainoastaan Ahvenanmaalla. Perhoset lentävät hesä-heinäkuussa.


title: Kurhomykerökoi

text: Kuivilla, lyhytkasvuisilla kedoilla elävä perhonen, joka suosii elinpaikoissaan kalkkipitoista maaperää. Toukka elää syksyllä ketokurhon mykerön sisällä ja talvehtii siellä.


title: Kurhomykerökoi

text: Toukka elää ketokurholla ("Carlina vulgaris").


title: Elomatic

text: Elomatic OY on suomalainen yksityisomistuksessa oleva insinöörisuunnittelutoimisto, joka työllistää noin 850 työntekijää ja toimii 80 maassa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Turussa. Sillä on toimistoja myös Puolassa, Serbiassa, Kiinassa, Intiassa, Venäjällä, Italiassa ja Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa.


title: Elomatic

text: Yrityksen perusti turkulainen teollisuusneuvos Ari Elo vuonna 1970.


title: Elomatic

text: Elomatic-konserni oli vuonna 2009 Suomen yhdeksänneksi suurin teknisen suunnittelun yritys 28,6 miljoonan euron kokonaislaskutuksellaan. Vuonna 2013 Elomaticin liikevaihto oli 51,5 miljoonaa.


title: Elomatic

text: Elomatic-konsernin alaisuudessa toimii Cadmatic Oy, jonka 3D-ohjelma Cadmatic kehitettiin 1980-luvulla Elomaticin omaan käyttöön ja tuotteistettiin myöhemmin. Yhtiö perustettiin 1980-luvun alkupuolella, mutta sen liiketoiminta alkoi varsinaisesti vasta 1990-luvulla. Yhtiön merkittävä asiakas on laivanrakennusteollisuus. Lisäksi ohjelmistoa hyödyntävät puunjalostus- ja prosessiteollisuus.


title: Elomatic

text: Cadmaticilla oli vuonna 2015 asiakkaita 55 maassa. Yritys sai näkyvyyttä erityisesti vuonna 2003 otettuaan ensimmäisenä maailmassa käyttöön internetpohjaisen 3D-laitosmallien katseluohjelmiston.


title: Carrie Dobro

text: Carrie Dobro (s. 30. toukokuuta 1970 New York, New Yorkin osavaltio) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Televisiosarjassa "Crusade" Dobro esitti Dureena Nafeelia, joka oli yksi päähenkilöistä. Sitä ennen hän näytteli Kulai-nimistä hahmoa ABC:n sarjassa "Hypernauts". Lisäksi Dobro on vieraillut lukuisissa televisiosarjoissa, joita ovat olleet muun muassa "Beverly Hills 90210" ja "Tunteita ja tuoksuja". Hänellä on myös laajamittainen teatteritausta.


title: Carrie Dobro

text: Dobro on opiskellut näyttelemisen lisäksi maalausta ja piirtämistä sekä suorittanut alemman korkeakoulututkinnon taiteen alalla Carnegie Mellon -yliopistossa. Hän asuu Los Angelesissa ja johtaa omaa tuotantoyhtiötä aviomiehensä kanssa.


title: Risto Miettinen

text: Risto Aarne Alfred Miettinen (18. heinäkuuta 1944 Muuruvesi – 18. heinäkuuta 2017 Kuopio) oli suomalainen moukarinheittäjä.


title: Risto Miettinen

text: Miettinen edusti Suomea Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1971, jossa hän ei selvinnyt finaaliin. Hän voitti moukarinheiton SM-kultaa vuosina 1970 ja 1971 sekä sijoittui SM-hopealle vuonna 1972 ja SM-pronssille 1968 ja 1975. Miettinen paransi Suomen ennätystä kolmesti: ensin vuonna 1970 tuloksilla 66,46 ja 66,62 ja vielä seuraavana vuonna Göteborgissa tuloksella 67,52. Hän voitti vuosina 1970 ja 1974 poliisien Euroopan mestaruuden. Hänen ennätyksekseen jäi vuonna 1974 heitetty 70,60. Seuratasolla Miettinen edusti Vesannon Urheilijoita, Nilsiän Nujakkaa, Kuopion Poliisiurheilijoita, Kuopion NMKYU:ta ja Muuruveden Jyskettä.


title: Haapatyttöperhonen

text: Haapatyttöperhonen ("Archiearis notha") on mittariperhosiin kuuluva, päiväaktiivinen perhoslaji, joka lentää varhain keväällä. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa vuodelta 2010 laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Haapatyttöperhonen

text: Etusiivet ovat melko tasaisen tuhkanharmaat tai hieman rusehtavat. Niiden etureunassa on kaksi hyvin epämääräistä ja himmeää vaaleaa täplää ja siiven kärkiosassa on vaalea poikkiviiru. Naaraalla etureunan vaalea täplä ulottuu himmeänä usein siiven keskiosaan saakka. Takasiivet ovat oranssinkeltaiset, reunoiltaan tummanruskeat ja niissä on pieni, terävärajainen diskaalitäplä. Siipiväli on noin 35 mm.


title: Haapatyttöperhonen

text: Harvinainen haapatyttöperhonen muistuttaa huomattavan paljon yleistä koivutyttöperhosta ("Archiearis parthenias").


title: Haapatyttöperhonen

text: Lavinneisyysalue ulottuu Pohjois-Euroopasta ja Alpeilta Itä-Aasiaan. Suomessa haapatyttöperhonen on levinneisyydeltään eteläinen ja hyvin paikoittainen. Se on kevään varhaisimpia lentäjiä ja perhosia voi tavata huhtikuun alusta toukokuun alkupuolelle.


title: Haapatyttöperhonen

text: Haapatyttöperhosta tavataan vain haapaa kasvavilla paikoilla. Harvinaisuutensa perusteella se lienee melko vaatelias elinympäristönsä suhteen. Perhoset lentävät aurinkoisina aamupäivinä, pääasiassa korkealla latvustoissa mutta laskeutuu välillä maahan. Toukkia voi tavata toukokuusta heinäkuuhun. Kotelo talvehtii puun kuoren raossa.


title: Haapatyttöperhonen

text: Toukka elää haavalla ("Populus tremula").


title: Elina Anttilainen

text: Miina Elina Anttilainen (16. syyskuuta 1894 Tohmajärvi – 5. lokakuuta 1978 Mäntsälä) oli suomalainen runoilija.


title: Elina Anttilainen

text: Anttilainen toimi Teosofisen Seuran Kalevala loosin julkaiseman "Lootus"-lehden toimittajana. Lehti lakkasi ilmestymästä Anttilaisen kuoltua mutta hänen testamenttivaroillaan julkaistiin Anttilaisen runoja sisältänyt runokokoelma "Matonkutoja".


title: Elina Anttilainen

text: Nimimerkillä "Elina Eteläperä":


title: Alannah Myles

text: Alannah Myles (s. 25. joulukuuta 1958 Toronto, Ontario) on kanadalainen laulaja-lauluntekijä. Vuonna 1989 hän julkaisi ”Black Velvet” -singlen, joka oli maailmanlaajuinen hitti ja hänen tunnetuin kappaleensa. Vuonna 1991 Myles voitti parhaan naisrocklaulajan Grammyn. Mylesin lupaava laulajanura kärsi naiivisti allekirjoitetusta kahdeksan musiikkialbumin levytyssopimuksesta, jonka hän päätti kolmen musiikkialbumin jälkeen.


title: HMS Salmon (1895)

text: HMS Salmon oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1896 palvelukseenotettu Salmon-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMS Salmon (1895)

text: Alus tilattiin 8. joulukuuta 1893 Earle's Shipbuildinglta Hullista, jolloin sen luovutusajankohdaksi määrättiin 8. syyskuuta 1894. Köli laskettiin 12. maaliskuuta 1894 telakkanumerolla 384 ja alus laskettiin vesille 15. tammikuuta 1895. Alus valmistui tammikuussa 1896.


title: HMS Salmon (1895)

text: Palvelukseenoton jälkeen alus oli kotivesillä, kunnes se poistettiin palveluksesta 1911. Alus myytiin 14. toukokuuta 1912 romutettavaksi Cashmorelle Newportiin.


title: HMS Snapper (1895)

text: HMS Snapper oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1896 palvelukseenotettu Salmon-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMS Snapper (1895)

text: Alus tilattiin 8. joulukuuta 1893 Earle's Shipbuildinglta Hullista, jolloin sen luovutusajankohdaksi määrättiin 8. lokakuuta 1894. Köli laskettiin 2. huhtikuuta 1894 telakkanumerolla 385 ja alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1895. Alus valmistui tammikuussa 1896.


title: HMS Snapper (1895)

text: Palvelukseenoton jälkeen alus oli kotivesillä, kunnes se poistettiin palveluksesta 1911. Alus myytiin 14. toukokuuta 1912 romutettavaksi Kingille Gatesheadiin.


title: Viikingit (jääkiekkoseura)

text:
Viikingit HC on Helsingin Vuosaaresta kotoisin oleva jääkiekkoseura, joka on perustettu 1970. Viikinkien edustusjoukkue pelaa Jääkiekon II divisioonan Etelä-lohkossa. Edustusjoukkue yhdistyi vuonna 2010-2011 Suomi-sarjasta pudonneen EHC:n kanssa. Seuran jäsenmäärä on ollut yli 400 (2006).
Joukkuetta valmentaa Rami Koivisto ja joukkueenjohtajana toimii Timo Backman.


title: Thyra Grotenfelt

text: Thyra Kotkatlahti-Grotenfelt (15. toukokuuta 1912 Helsinki – 11. toukokuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Thyra Grotenfelt

text:
Nimellä "Thyra Grotenfelt":
Nimellä "Thyra Kotkatlahti-Grotenfelt":


title: Ann Shoemaker

text: Ann Shoemaker (10. tammikuuta 1891 Brooklyn, New York – 18. syyskuuta 1978 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli naimisissa näyttelijä Henry Stephensonin kanssa.


title: Aune Castrén-Saarnio

text: Aune Elina Castrén-Saarnio (29. helmikuuta 1908 Helsinki – 28. tammikuuta 1978 Turku) oli suomalainen runoilija.


title: Setrimoniumbromidi

text: Setrimoniumbromidi eli setrimidi tai heksadekyylitrimetyyliammoniumbromidi (CHNBr) on pinta-aktiivinen kvaternäärinen ammoniumyhdiste.


title: Setrimoniumbromidi

text: Setrimoniumbromidi on huoneenlämpötilassa jauhemaista valkoista ainetta. Se liukenee hyvin veteen ja etanoliin. Sitä käytetään säilöntäaineena eräissä valmisteissa, tyypillisesti sen pitoisuus on 0,005–0,01 %. Se tehoaa bakteereihin ja eräisiin sieniin ja on tehokkain pH:n ollessa lähellä neutraalia. Säilöntäaineen lisäksi setrimoniumbromidia käytetään desinfiointiin, pinta-aktiivisena aineena, nukleiinihappojen ja glykosaminoglykaanien saostamiseen, hiustenhoitovalmisteissa ja laboratorioreagenssina.


title: HMS Dragon (1894)

text: HMS Dragon oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1895 palvelukseenotettu Banshee-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMS Dragon (1894)

text: Alus tilattiin 7. helmikuuta 1894 Laird, Son and Companyltä Birkenheadistä, jolloin sen valmistumisajankohdaksi määrättiin 31. maaliskuuta 1895. Köli laskettiin 1. maaliskuuta 1894 telakkanumerolla 600 ja alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 15. joulukuuta. Alus valmistui kesäkuussa 1895.


title: HMS Dragon (1894)

text: Palvelukseenoton jälkeen alus liitettiin Välimeren laivastoon. Vuodesta 1900 alkaen se oli aluksi taistelulaiva "HMS Royal Oakin" proomuna ja myöhemmin torpedoveneiden emälaivan "HMS Orontesin" proomuna. Alus siirrettiin vuonna 1911 Britteinsaarille ja se myytiin 9. heinäkuuta 1912 romutettavaksi West of Scotland Ship Breaking Companylle.


title: Herääminen

text: Herääminen on Magnus Enckellin (1870–1925) vuonna 1894 maalaama öljymaalaus kankaalle, 113 × 85,5 cm. Se kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin.


title: Herääminen

text: Enckell maalasi "Heräämisen" Pariisissa, jonne hän palasi syksyllä 1893. Noina aikoina taiteen mystisyys oli korostunut entisestään. "Herääminen"-maalauksessa alaston nuorukainen on nousemassa myrtyneenä vuoteelta. Hahmo on veistoksellinen. On tulkittu, että "Herääminen"-maalauksen nuorukainen olisi herännyt omaansa, ja maailman tietoisuuteen näiden pohdituttaessa ja vaivatessa hänen mieltään. Miettiikö hän omaa paikkaansa maailmassa, itseään, omaa seksuaalista identiteettiään vai mitä. Joka tapauksessa näyttää selvästi siltä, kuin verho olisi vedetty hänen tietoisuutensa edestä jättäen hänen mieleensä selvitettäviä ajatuksia.


title: Herääminen

text: Magnus Enckelliä kiinnosti sielun ja aineen kamppailu. Maailmanlopun tunnelmat eivät häntä kiinnostaneet, vaan yksittäisen ihmisen kamppailut, kuten "Herääminen"-maalauksesta ilmenee. Jo paria vuotta aiemmin ilmestynyt "Lepäävä poika", jossa symbolistinen lapsen mietteliäs puhtaus on luettavissa sekä vuonna 1914 esille tuotu "Lepäävä fauni", jonka päähahmo on lihallisuudestaan ylpeä mies, ovat kaikki samaa teemaa sisältäviä, miettiviä miespuolisia hahmoja kuvaavia töitä.


title: Shaolin Temple 2: Kids from Shaolin

text: Shaolin Temple 2: Kids from Shaolin () on vuonna 1984 ensi-iltansa saanut kiinalainen taisteluelokuva ja jatko-osa elokuvalle "Shaolin Temple". Elokuvan pääosia esittävät Jet Li, Wong Chau-yin, Yu Chenghui, Yu Hai, Hu Jianqiang, Huang Qiyan ja Ding Lan. Elokuvan on ohjannut Chang Hsin-yen. Elokuva sai myöhemmin jatko-osan "".


title: Kishō Kurokawa

text: Kishō Kurokawa (, 1934 Nagoya – 12. lokakuuta 2007, Tokio) oli merkittävä japanilainen arkkitehti ja arkkitehtuurin teoreetikko. Hänet muistetaan etenkin yhtenä 1960-luvun metabolismiliikkeen perustajajäsenistä.


title: Kishō Kurokawa

text: Kurokawa syntyi Nagoyassa vuonna 1934. Myös hänen isänsä oli arkkitehti. Hän valmistui kandidaatiksi Kioton yliopistosta vuonna 1957 ja myöhemmin Tokion yliopistosta maisteriksi vuonna 1959 ja tohtoriksi vuonna 1964. Oman toimistonsa hän perusti vuonna 1962.


title: Kishō Kurokawa

text: Kurokawa oli yksi metabolistien nuorimmista jäsenistä. Metabolismi syntyi vastaliikkeenä kansainväliselle modernismille ja painotti orgaanista, uusiutuvaa arkkitehtuuria. Metabolistien suunnitelmat olivat usein villin futuristisia. Liike huipentui Osakan vuoden 1970 maailmannäyttelyyn, jossa esiteltiin kolme Kurokawan rakennusta. Kurokawa suunnitteli muun muassa järvellä kelluvia taloja ja DNA-molekyylien rakenteeseen pohjautuvan tornitalon: metabolistit näkivät rakennukset organismeina, jotka voisivat muuntua ja laajentua ajan kuluessa. Kurokawan merkittävimpiin metabolistikauden töihin kuuluvatkin tätä ajatusta edustava Tokion Nakagin Capsule Tower (1972) irrotettavine kapseliasuntoineen ja Osakan Capsule Inn (1977), jota pidetään ensimmäisenä kapselihotellina.


title: Kishō Kurokawa

text: Kurokawan myöhempiin töihin kuului laaja kirjo erilaisia julkisia rakennuksia ja kaupunkisuunnitteluhankkeita. Niihin lukeutuvat muun muassa Osakan Sony Tower (1976), Osakan kansallinen etnologinen museo (1977), Japanin kansallinen bunraku-teatteri (1988), Hiroshiman nykytaiteen museo (1989), Kazakstanin pääkaupungin Astanan yleissuunnitelma 1990-luvulla ja Amsterdamin Van Gogh -museon lisärakennus (1998), jota kritisoitiin sopimattomaksi kaupunkiin. Erityistä huomiota ja ylistystä sai osakseen kuitenkin Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema (1998) lentokentän toimintojen lomaan tuotuine trooppisine sademetsineen. Japaniin toteutetuista suurista rakennushankkeista Kurokawan viimeiseksi jäi Tokion kansallinen taidekeskus.


title: Kishō Kurokawa

text: Kurokawa yhdistettiin myöhemmin ”Symbiosis”-liikkeeseen, joka kannatti ”maailman eri kulttuurien vaikutuksesta syntyvää arkkitehtuurin synteesiä”; niinpä hänen filosofiassaan yhdistyivät monet vastakohdat, kuten ”länsimainen ja ei-länsimainen, julkinen ja yksityinen sekä järjestys ja kaaos”. Kurokawan myöhemmän kauden töitä leimasivat metabolismin muunneltavan arkkitehtuurin sijaan pikemminkin abstraktit geometriset muodot. Hän oli myös merkittävä teoreetikko, jonka teos "Kyōsei no shisō" (1987, , ) sai Japanin lisäksi myös kansainvälistä huomiota.


title: Kishō Kurokawa

text: Kurokawa koki viimeisenä elinvuonnaan takaiskuja. Hän pyrki keväällä 2007 Tokion kuvernööriksi, mutta hävisi ystävälleen Shintarō Ishiharalle, ja myöhemmin kesällä tuloksettomasti Japanin ylähuoneeseen. Kurokawa oli kuollessaan naimisissa elokuvanäyttelijä Ayako Wakaon kanssa, ja hänellä oli edellisestä avioliitosta kaksi lasta.


title: Lasse Viskari

text: Lasse Kalervo Viskari (s. 19. huhtikuuta 1946) on suomalainen entinen korkeushyppääjä.


title: Lasse Viskari

text: Viskari voitti korkeushypyn SM-kultaa vuonna 1972 tuloksella 214 senttimetriä. Sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa hän saavutti neljä mitalia. Viskari sijoittui kahdeksanneksi sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1973. Viskari hyppäsi ennätyksekseen 216 senttimetriä vuonna 1972. Hän edusti urallaan Lahden Sampoa, Ähtärin Valpasta ja Viipurin Urheilijoita.


title: John McConnell Black

text: John McConnell Black MBE (28. huhtikuuta 1855 – 2. joulukuuta 1951) oli skotlantilaissyntyinen kasvitieteilijä, joka muutti Australiaan vuonna 1877 ja kuvasi 1900-luvulla tuhansia lajeja Etelä-Australiassa.


title: John McConnell Black

text: Black syntyi Wigtownissa ja opiskeli Wigtown Grammar Schoolissa, Edinburgh Academyssa, College Schoolissa Tauntonissa ja kauppakoulussa Dresdenissä. Hän oli Helen Carten veli. Hän meni vuonna 1879 naimisiin Alice Denfordin kanssa, ja parille syntyi tytär ja kolme poikaa. Hän alkoi toimia vuonna 1883 journalistina, ja hän toimi myös kielitieteilijänä, joka kiinnostui Australiaan muutettuaan aboriginaalien kielistä.


title: John McConnell Black

text: Vuonna 1909 Black julkaisi kirjan "The Naturalised Flora of South Australia"; 2 430 lajia kuvannut "The Flora of South Australia" julkaistiin neliosaisena vuosina 1922–1929. Uusittua painosta Black alkoi työstää vuonna 1939, ja kaksi osaa ilmestyi vuosina 1943 ja 1948. Kolmas osa oli valmistumassa Blackin kuoleman aikoihin.


title: John McConnell Black

text: Black sai työstään useita tunnustuksia, kuten Clarke-mitalin vuonna 1946. Hänestä tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen vuonna 1942. Hänen kasvitieteellinen nimensä on J.M.Black. Hän kuoli Adelaidessa.


title: Frederick Orpen Bower

text: Frederick Orpen Bower (4. marraskuuta 1855 – 11. huhtikuuta 1948) oli brittiläinen kasvitieteilijä. Hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi vuonna 1891. Hän oli myös Linnean Societyn jäsen. Hänelle myönnettiin Royal Medal ja lisäksi Linné-mitali vuonna 1909 sekä Darwin-mitali vuonna 1938. Hän toimi Royal Society of Edinburghin puheenjohtajana. Hänen kasvitieteellinen nimensä on Bower.


title: Rantakallio Southforelandissa

text: Rantakallio Southforelandissa on öljyvärimaalaus kankaalle, 66,5×80,5 cm, jonka Alfred William Finch (1854-1930) maalasi vuonna 1892. Suomeen vuonna 1897 asettuneen Finchin maalaus ostettiin vuonna 1928 Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.


title: Rantakallio Southforelandissa

text: Täplämaalaustekniikalla toteutettu Rantakallio Southforelandissa ilmentää Finchin tuttavaltaan Georges Seuratilta omaksumaa sekoittamattomien värien rinnakkaisasetteluun ja niiden optisen sekoittumiseen perustuvaa väriteoriaa. Värit sinällään ovat tässä maaluksessa vaaleita värejä. Maalauksen asettelu kuvastaa uusimpressionismille ominaista juhlallista harmoniaa.


title: Rantakallio Southforelandissa

text: Puhtaan paletin vaikutteet johtivat niin sanotun puhtaan paletin kauteen Suomessa, mutta myös Septem-ryhmän syntyyn täällä. Alfred Finch toi tullessaan Suomeen mukanaan uusia eurooppalaisia vaikutteita, mutta myös omat yhteytensä sikäläisiin taidepiireihin, jotka olivat myös joskus tärkeitä.


title: David Allen Brooks

text: David Allen Brooks (s. 9. tammikuuta 1947 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esitti Max Eilersonia televisiosarjassa "Crusade". Vuosina 1981–1982 Brooks näytteli Jim Dedricksonia saippuasarjassa "The Edge of Night". Elokuvassa "The Kindred" (1987) hänen roolihahmonsa oli nuori tieteilijä nimeltä John Hollins.


title: David Allen Brooks

text: Brooks on esiintynyt myös useissa teatterinäytelmissä. Eräs niistä on Larry Kramerin käsikirjoittama, AIDS-epidemiaa käsitellyt "The Normal Heart", joka sai ensi-iltansa 1985. Siinä hän näytteli Bruce Nilesia. Ennen näyttelijäksi ryhtymistään Brooks työskenteli koulunopettajana muun muassa Arizonan alueella sijaitsevassa navajojen intiaanireservaatissa. Hänen harrastuksiinsa lukeutuvat surffaus ja kajakkimelonta.


title: Bulgarian vallankaappaus 1944

text: Bulgarian vallankaappaus oli vuonna 1944 Bulgarian pääkaupungissa Sofiassa tehty vallankaappaus, jossa Saksaa tukenut hallitus syrjäytettiin.


title: Bulgarian vallankaappaus 1944

text: Neuvostoliiton julistettua sodan Bulgarialle 5. syyskuuta 1944 Bulgarian kommunistinen puolue (BKP) ja Bulgarian vapautusarmeija suunnittelivat vallankaappausta silloista hallintoa vastaan. Vallankaappaus alkoi 7. syyskuuta puna-armeijan ryhmityttyä Bulgarian rajalle. Puna-armeijan miehitettyä Bulgarian pohjoisosat ja vallattua Varnan sekä Burgasin kaupungit, kapinallisjoukot valtasivat 9. syyskuuta Sofian. Pääministeri Konstantin Muravievin hallitus syrjäytettiin ja pääministeriksi asetettiin Kimon Georgiev. Dobri Terpeševin johtamat vapautusarmeijan joukot hyökkäsivät kaikkiin kyliin ja kaupunkeihin, joista kaikki eivät pistäneet vastaan. Bulgaria siirtyi myöhemmin liittoutuneiden puolelle. Bulgarian 1. armeijan joukot liittyivät taisteluun Saksaa vastaan yhdessä puna-armeijan 3. Ukrainan rintaman kanssa. Ne osallistuivat muun muassa operaatio Frühlingserwacheniin ja Wienin offensiiviin.


title: Omakuva (Vilho Lammen maalaus, 1933)

text: Omakuva on Vilho Lammen (1898-1936) 47 x 35,5 cm omakuva vuodelta 1933. Alfred Kordelinin säätiö talletti sen Ateneumiin vuonna 1934. Maalaus on maalattu öljyvärein kankaalle.


title: Omakuva (Vilho Lammen maalaus, 1933)

text: Vilho Lampi maalasi useita omiakuvia. Omakuva on peräisin Lammen sisäänpäin kääntyneeltä kaudelta. Tähän vihreäsävyiseen maalaukseen hän tallensi koreilemattoman itsensä hyväksyvän miehen tupakka hampaissaan. Ikkunasta näkyy pohjalaisen lakeuden ääriviiva. Hän oli aiemmin epäröinyt itseään maalarina, mutta näyttää tässä maalauksessa hyväksyneen itsensä pohjalaisena taiteilijana sivullisuudestaan huolimatta.


title: Omakuva (Vilho Lammen maalaus, 1933)

text: Edellinen vuoden 1932 Omakuva on Turun taidemuseon hallussa.


title: Omakuva (Vilho Lammen maalaus, 1933)

text: Timo Huusko: Vilho Lampi: Omakuva. Teoksessa Ateneum- opas. Toim. Timo Huusko. 2007, s.95.


title: Joonas Purnu

text: Joonas Purnu (alkuaan Vettasjärvi; 1829 Jällivaara–15. maaliskuuta 1902) oli merkittävä ruotsalainen lestadiolainen maallikkosaarnaaja ja lestadiolaisuuden hajaannuksen jälkeen esikoislestadiolaisuuden ensimmäinen johtaja.


title: Joonas Purnu

text: Joonas Purnu syntyi vuonna 1829 Jällivaaran Vettasjärven kylässä, jonka mukaan hän sai ensimmäisen sukunimensäkin, myöhemmin hän eli Puolalaen ja Purnun kylissä. Hänen vanhempansa olivat uudistilallisia, ja hän itse oli myöhemmin talollinen. Hän avioitui 22. kesäkuuta 1861 Anna Liisa Lassintyttären (syntynyt 1. helmikuuta 1844 Purnussa, kuoli 7. kesäkuuta 1928) kanssa. Joonas Purnu oli mukana lestadiolaisessa herätysliikkeessä sen alkuajoista lähtien ja toimi 1850-luvulla Lars Levi Laestadiuksen koulumiehenä muun muassa Tärännössä. Hänen asemansa Jällivaaran johtavana saarnaajana vahvistui sen jälkeen, kun hän oli yhdessä Jöns Mäntyvaaran kanssa tehnyt lähetysmatkan Yhdysvaltojen kiistelevien lestadiolaisryhmien pariin vuonna 1893, vaikkakin tuolloin tehty sovinto kesti vain lyhyen aikaa. Amerikan lisäksi hän teki saarnamatkoja Tornion- ja Muonionjokilaaksoissa sekä Lannavaarassa. Esikoislestadiolaisen perimätiedon mukaan Juhani Raattamaa olisi vuonna 1897 siirtänyt lestadiolaisten ”vanhimman” aseman Purnulle. Tätä väitettä muut lestadiolaisryhmät eivät kuitenkaan hyväksy. Purnu hyväksyi Jällivaaran, Jukkasjärven ja Vittangin saarnaajien hänelle tarjoaman aseman, mikä joudutti liikkeen hajaannusta. Lestadiolaisuuden suuressa hajaannuksessa 1900-luvun alussa Purnusta tuli ”länsiläisten” itseoikeutettu johtaja, ja hänen arvovaltansa tällöin muotoutuneessa esikoislestadiolaisuudessa oli kiistaton.


title: Joonas Purnu

text: Purnusta oli kuultu myös Suomessa, ja suuren hajaannuksen kynnyksellä häntä toivottiin saarnamatkalle Suomeen. Esimerkiksi vaasalainen saarnaaja Matti Kuula toivoi Purnusta apua uusheräyksen torjunnassa. Alkuvuodesta 1900 Tampereelta siirtyi eräitä lestadiolaisperheitä töihin Jällivaaran ja Malmivaaran kaivoksiin. Heidän kauttaan Tampereelle, Helsinkiin ja Viipuriin välittyi ihastuneita viestejä Ruotsin Lapin lestadiolaisuudesta. Halu saada Purnu vierailemaan Etelä-Suomeen kasvoi entisestään, ja Suomessakin alkoi eriytyminen vanhoillislestadiolaisten ja ”esikoisten seurakuntaa” kannattaneiden kesken. Joulukuussa 1901 Purnu lähetti yhdessä muiden johtomiesten kanssa kirjeen, jossa kerrottiin heidän päättäneen lähettää saarnaajia Etelä-Suomeen. Purnu itse ei kuitenkaan lähtenyt matkalle, ja hän kuoli jo kevättalvella, 15. maaliskuuta 1902. Helmikuussa 1902 matkalle lähtivät Viktor Appelqvist ja Samuel Vettasjärvi. Lähetysmatka johti Suomessa lopulliseen eroon vanhoillisten ja esikoisten välillä.


title: Joonas Purnu

text: Purnun mukaan vanhurskaus saadaan ilman omia tekoja ja ansiota yksin uskolla Jeesukseen. Vanhurskauttamisen perusteina ovat Jumalan armo ja Jeesuksen Kristuksen sovintotyö. Jeesuksen veri on kaikkien syntien anteeksiantamus eli puhdistus synneistä. Purnu käyttää joissain kirjeissään tästä hyvin ahtaan kuuloista puhetapaa ja sanoo Jeesuksen vuodattaneen verensä ”monelle tuhannelle” syntien anteeksiantamiseksi. Uskossa omistettavaa ja armosta saatua vanhurskautta seuraavat rauha, rakkaus, yksimielisyys, hengen yhteys sekä anteeksiantava mieli.


title: Joonas Purnu

text: Purnu ajatteli olevan kaksi kastetta, ensinnäkin Johanneksen kaste, joka tapahtui vedellä parannukseen, toisekseen Pyhän Hengen kaste, joka tapahtuu evankeliumin ja totuuden sanalla. Purnun mukaan vesikasteessa annetaan lapselle nimi, mutta hän saa vasta Pyhän Hengen kasteessa oikean nimensä. Tällöin näet hänestä tulee Jumalan lapsi, mikä on hänen uusi nimensä.


title: Joonas Purnu

text: Purnu edusti askeettis-rigoristista suhtautumista kulttuuriin. Hän korosti lainkuuliaisuutta ja vastusti lestadiolaisten kaivostyöläisten osallistumista ammattiyhdistysten toimintaan. Tämän vuoksi Jällivaaran Malmivaaran kaivosalueella työskentelevien ammattiyhdistyksiin liittyneiden olikin erottava niistä.


title: Joonas Purnu

text: Purnun suhde valtionkirkkoon oli monimutkainen. Hänen tiedetään arvostelleen voimakkaasti valtionkirkon pappeja. Hänen mukaansa kirkko oli vainonnut ”elävää kristillisyyttä”. Kirkkohistoriasta hän piti esimerkkeinä vainon kohteista Jan Husia, Martti Lutheria ja Lars Levi Laestadiusta. Purnun mielestä valtionkirkon papit eivät julistaneet Laestadiuksen tavoin parannusta. Purnu arvosteli myös lestadiolaisia pappeja siitä, etteivät nämä hänen mielestään seuranneet Laestadiuksen esimerkkiä. Purnu totesi myös tähän liittyen, etteivät apostolit olleet saaneet teologista koulutusta.


title: Joonas Purnu

text: Muistitiedon mukaan Purnu olisi pyrkinyt järjestämään lestadiolaisille omaa erillistä ehtoollista Jällivaarassa, mutta kyseinen muistitieto on ristiriitainen. Tiedetään, että Purnu oli aktiivinen ehtoollisella kävijä Jällivaaran kirkossa. Lisäksi Purnu oli, huolimatta voimakkaasta arvostelustaan, yhtenä kuudesta allekirjoittajasta asiakirjassa, joka tehtiin Lannavaarassa helmikuussa 1895 järjestetyssä saarnaajakokouksessa. Siinä todettiin lestadiolaisten tyytyväisinä pysyvän luterilaisessa kirkossa ja käyttävän sakramentteja. Lisäksi siinä sanottiin, että luterilainen oppi on Raamatun mukainen ja lestadiolaiset ovat kiitollisia siitä, että kristillinen esivalta on säilyttänyt puhtaan opin ja ulkonaisen jumalanpalveluksen. Allekirjoittajat ilmaisivat halunsa pysyä kirkossa niin kauan kuin he saavat siinä olla ja heille siellä jaetaan sanaa ja sakramentteja, kuitenkin uskoen, että kyseisen kirkon ulkopuoleltakin saattaa löytyä eläviä kristittyjä. Purnun lisäksi asiakirjan allekirjoittivat saarnaajat Iisakki Poromaa, Per Anders Nutti, Nils Sunna, Henrik Partapuoli ja Peder Fjeldal.


title: Kultakalat

text: Kultakalat on Uniklubin viides albumi. Se julkaistiin 22. syyskuuta 2010.


title: Kultakalat

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 7.


title: Apinatasavalta

text: Apinatasavalta on Anima Vitaen tuottama ja Yle TV1:n esittämä 17-osainen animaatiosarja. Sarja on poliittinen satiiri, ja sen henkilöt ovat antropomorfismisia apinoita, pääasiassa simpansseja ja gorilloja. Sarjalle ominaista on käsitellä niin yleisiä kuin ajankohtaisia poliittisia ja globaaleja aiheita. Sen on ohjannut Petri Hanttu ja käsikirjoittanut Kalle Määttä ja Sami Hentula.


title: Otto-Ville Mikkelä

text: Otto-Ville Mikkelä (s. 24. huhtikuuta 1968 Helsinki) on itähelsinkiläinen opettaja ja tapahtumajärjestäjä. Hän on ollut keskeinen järjestäjä Roihuvuoren kyläjuhlilla ja Roihuvuoren Hanami-juhlilla.


title: Otto-Ville Mikkelä

text: Mikkelä osallistui Helsingin yliopiston hallintorakennuksen valtaukseen 1990 toimien valtaajien johtoryhmässä. Tämän jälkeen hän toimi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnassa yliopistosihteerinä vastuualueena yliopiston hallinnonuudistus. Helsingin yliopiston konsistorin jäsenenä hän toimi vuosina 1992-1994 hallinnonuudistuksen mahdollistettua opiskelijajäsenet.


title: Otto-Ville Mikkelä

text: Mikkelälle myönnettiin yhtenä viidestä ensimmäinen Oikeusministeriön demokratiapalkinto 2011 ansioista Roihuvuoren kyläyhteisössä.


title: Otto-Ville Mikkelä

text: Helsingin kaupunginosayhdistykset ry (Helka ry) myönsi Mikkelälle hopeisen Pro Helsinki -ansiomerkin 2010.


title: Otto-Ville Mikkelä

text: Mikkelä asuu Roihuvuoressa puolisonsa ja heidän kahden lapsensa kanssa. Hänen äitinsä on toimittaja Anna-Liisa Mikkelä.


title: Beverly Hillsin hienostohauva 2

text: Beverly Hillsin hienostohauva 2 () on Walt Disney Picturesin vuonna 2011 julkaisema komediaelokuva ja jatko-osa vuonna 2008 julkaistulle "Beverly Hillsin hienostohauva" -elokuvalle. Elokuvan ohjasi Alex Zamm ja sen pääosissa näyttelevät George Lopez, Odette Yustman ja Zachary Gordon.


title: Cochinin kuningaskunta

text: Cochinin kuningaskunta oli kuningaskunta eteläisessä Intiassa, nykyisen Keralan osavaltion alueella Kochin kaupungin lähellä. Cochinin kuningaskunta syntyi 500-luvulla, kun Keralan silloinen kuningas kääntyi buddhalaisuuteen ja jakoi omaisuutensa sukulaisten ja ylhäisön kesken. Syntyneet pikkuvaltiot olivat jatkuvasti sodassa keskenään.


title: Cochinin kuningaskunta

text: Cochin oli ensimmäinen paikka Intiassa, mihin eurooppalaiset asettuivat asumaan. Portugalialiset viipyivät siellä 1503-1663 läheisessä yhteistyössä kuninkaan kanssa ja rakensivat hänen luvallaan linnoituksen. Vuonna 1663 Cochinin kuningas solmi hollantilaisten kanssa ystävyys- ja avunantosopimuksen.


title: Cochinin kuningaskunta

text: Intian itsenäistyttyä 1947 Cochinin ja Travancoren ruhtinaskunnat yhdistettiin Travancore-Cochinin provinssiksi.


title: Naantalin ammattiopisto

text: Naantalin ammattiopisto on Naantalissa sijaitseva ammattioppilaitos, joka kouluttaa hotelli-, ravintola- ja catering-alalta kokkeja ja sosiaali- ja terveysalalta lähihoitajia. Naantalin ammattiopistossa lähihoitajaopiskelija voi suuntautua mielenterveys- ja päihdetyöhön, sairaanhoitoon ja huolenpitoon, vanhustyöhön tai lapsiin ja nuoriin. Oppilaitos kuuluu Raision seudun koulutuskuntayhtymään. Opiston kerrosala on 2652 neliömetriä ja koulutuskuntayhtymä toimii tiloissa vuokralla. Vuonna 2014 kokonaisopiskelijamäärä oli 275 ja aloittaneita opiskelijoita oli 123.


title: Thomas Lam

text: Thomas Lam (s. 18. joulukuuta 1993 Amsterdam, Alankomaat) on alankomaalais-suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Thomas Lam

text: Lam siirtyi heinäkuussa 2014 AZ Alkmaarista PEC Zwolleen. Heinäkuussa 2016 hän solmi kolmevuotisen sopimuksen Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneen Nottingham Forestiin kanssa.


title: Thomas Lam

text: Thomas Lamilla on suomalainen äiti ja alankomaalainen isä, ja hän on pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa ja debytoi A-maajoukkueessa kesäkuussa 2015 ystävyysottelussa Viroa vastaan. Lam valittiin vuoden 2011 lupaavaksi pelaajaksi Suomessa.


title: Abdelfettah Boukhriss

text: Abdelfettah Boukhriss (s. 22. lokakuuta 1986) on marokkolainen jalkapalloilija. Puolustajana pelaava Boukhriss edustaa Marokon pääsarjassa pelaavaa FUS de Rabatia.


title: Abdelfettah Boukhriss

text: Boukhriss aloittu uransa FUS de Rabatin riveissä kaudella 2004–2005. Hän oli nostamassa joukkuettaan Marokon pääsarjaan vuosina 2007 ja 2009. Sittemmin Boukhriss oli voittamassa Marokon cupia ja Afrikan Confederation Cupia vuonna 2010. Tammikuussa 2011 Boukhriss siirtyi Belgiaan Standard Liègen joukkueeseen. Hän pelasi joukkueessa vain yhden ottelun kaudella 2011–2012 RAEC Monsia vastaan. Lopulta elokuussa 2011 Boukhriss lainattiin takaisin FUS de Rabatiin.


title: Abdelfettah Boukhriss

text: Boukhriss on edustanut Marokkoa vuodesta 2011 lähtien. Hän oli mukana pelaamassa LG cupia vuonna 2011, jossa Marokko sijoittui kolmanneksi. Boukhriss valittiin myös vuoden 2012 Afrikan-mestaruuskisoihin. Marokon osalta kisat päättyivät alkulohkoon. Boukhriss pelasi turnauksessa yhden ottelun Nigeriä vastaan.


title: Strother Martin

text: Strother Martin (26. maaliskuuta 1919 – 1. elokuuta 1980) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka näytteli useissa elokuvissa ja televisio-ohjelmissa. Hänet tunnetaan parhaiten sydämettömän ”vankilakapteenin” roolistaan vuoden 1967 elokuvassa "Lannistumaton Luke" ("Cool Hand Luke"). Hän näytteli useissa lännenelokuvissa.


title: Strother Martin

text: Martin oli naimisissa Helen Meisels-Martinin kanssa vuodesta 1967 kuolemaansa saakka. Hän kuoli sydänkohtaukseen 61-vuotiaana. Martinin kymmenen vuotta nuorempi leski kuoli vuonna 1997.


title: Wuthering Heights (kappale)

text: Wuthering Heights on Kate Bushin kappale vuodelta 1978 ja hänen ensimmäinen singlensä. Se oli valtava menestys ja pysyi Britannian singlelistan kärkipaikalla kuukauden ajan. Samalla Kate Bushista tuli ensimmäinen nainen, joka on ollut itse kirjoittamallaan kappaleella Britannian listaykkösenä. Hän oli tuolloin 19-vuotias.


title: Wuthering Heights (kappale)

text: ”Wuthering Heights” on mukana Kate Bushin ensimmäisellä levyllä "The Kick Inside". Innoituksen kappaleeseen antoi Emily Brontën romaanin "Humisevan harjun" televisiosovitus. Muusikon levy-yhtiö EMI olisi halunnut, että häneltä olisi julkaistu ensimmäisenä singlenä kappale ”James and the Cold Gun”, mutta Bush itse oli ehdottomasti ”Wuthering Heightsin” valitsemisen kannalla. Lopulta yhtiön johtohenkilöt taipuivat artistin vaatimukseen ja ”Wuthering Heightsista” tuli Bushin uran menestynein yksittäinen kappale.


title: Luppiot

text: Luppiot ("Sanguisorba") on kasvisuku ruusukasvien heimossa. Siihen kuuluu 23 lajia. Monia luppioita viljellään koristekasveina.Pohjoismaissa tavataan neljä luppiolajia. Ne ovat monivuotisia ruohokasveja, joilla on parilehdykkäiset lehdet. Lajien kukinto on tiheä, tähkämäinen ja muodostuu pienistä nelilukuisista teriöttömistä kukista. Suomessa tavataan kaksi luonnonvaraista luppiolajia, punaluppio ja pikkuluppio, jotka ovat Keski-Euroopasta levinneitä uustulokkaita.


title: Timon Ateenalainen (näytelmä)

text: Timon Ateenalainen () on William Shakespearen näytelmä, joka perustuu Timon Ateenalaisen hahmoon.


title: Antonius ja Kleopatra

text: Antonius ja Kleopatra () on William Shakespearen tragedia, joka kertoo Marcus Antoniuksesta ja Kleopatrasta. Se kuvaa aikaa Rooman–Parthian sodista Kleopatran kuolemaan asti.


title: Kuningas Juhana

text: Kuningas Juhana () on William Shakespearen näytelmä, jonka aiheena on Englannin kuningas Juhana Maaton. Se kertoo poliittisesta juonittelusta, vastuusta, vehkeilystä ja vallanhimosta. Näytelmä on ilmestynyt suomeksi 1901 Paavo Cajanderin suomentamana ja 2008 Matti Rossin suomentamana.


title: Kuningas Juhana

text: Näytelmä painettiin ensi kerran niin sanotussa "First foliossa" vuonna 1623, mutta sitä oli esitetty jo 1596–97.


title: Kuningas Juhana

text: Se on Rikhard II:n ohella toinen Shakespearen kahdesta kokonaan runomuotoisesta näytelmästä.


title: Rikhard II (näytelmä)

text: Rikhard II () on William Shakespearen historiallinen näytelmä Englannin kuningas Rikhard II:sta. Uusimman suomennoksen on tehnyt Matti Rossi vuonna 2008.


title: Henrik IV (näytelmä)

text: Henrik IV () on William Shakespearen näytelmä. Suomennos on ilmestynyt kahtena niteenä, kuten alkuteoskin.


title: Henrik IV (näytelmä)

text: Näytelmän aiheena on Englannin kuningas Henrik IV. Se on kolmas osa tetralogiassa, jonka muut osat ovat "Rikhard II" ja "Henrik V".


title: Henrik IV (näytelmä)

text: Näytelmän teema on vallan moraali. Sen juoni jatkuu ensimmäisestä osasta. Nokkela Falstaff taistelee kuninkaan puolella, mutta huolehtii omasta edustaan. Vanha kuningas on uupunut, nuorella prinssi Henrikillä on kiire osoittaa olevansa kruununsa arvoinen.


title: Henrik IV (näytelmä)

text: Näytelmä on ilmestynyt suomeksi 2004 Matti Rossin suomentamana. Paavo Cajanderin suomennos "Kuningas Henrik IV" ilmestyi 1897 ja 1898.


title: Henrik IV (näytelmä)

text: Näytelmä on luultavasti kirjoitettu jo 1597, mutta sen varhaisista esityksistä ei ole tarkkoja tietoja. Paksun, nokkelan ritari Falstaffin hahmosta tuli heti erittäin suosittu.


title: Henrik V (näytelmä)

text: Henrik V () on William Shakespearen viisinäytöksinen näytelmä, jonka aiheena on Englannin kuningas Henrik V. Se on neljäs osa Shakespearen toisessa tetralogiassa, jonka muut osat ovat "Rikhard II", "" ja "".


title: Henrik V (näytelmä)

text: "Henrik V" esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1599. Kirjallisessa muodossa näytelmä julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1600, joskin tätä versiota ei pidetä yhtä laadukkaana kuin vuonna 1623 "First Folio" -kokoelmassa julkaistua versiota.


title: Henrik VIII (näytelmä)

text: Henrik VIII () on William Shakespearen näytelmä, jonka aiheena on Englannin kuningas Henrik VIII. Näytelmä ajoitetaan useimmiten vuoteen 1613, jolloin se esitettiin Globe-teatterissa.


title: Edvard III (näytelmä)

text: Edvard III () on on Englannin kuningas Edvard III:sta kertova näytelmä. Sen kirjoittajaksi on usein epäilty William Shakespearea, mutta asiasta ei ole varmuutta. Näytelmä ilmestyi painettuna vuonna 1596, mutta tekijää ei mainittu. Vasta 1700-luvulla alettiin arvella, että näytelmä saattaa olla Shakespearen kirjoittama. Vuosien mittaan yhä useammat kirjallisuudentutkijat ovat alkaneet uskoa, että kirjoittaja on Shakespeare.


title: Cardenio

text: The History of Cardenio, usein lyhennettynä Cardenio, on William Shakespearen kadonnut näytelmä. Sen on oletettu perustuneen jaksoon Miguel de Cervantesin "Don Quijotesta", jossa esiintyy henkilö nimeltä Cardenio.


title: Henrik VI (näytelmä)

text: Henrik VI ("Henry VI") on William Shakespearen näytelmä, joka kertoo Englannin kuninkaan Henrik VI:n elämästä. Shakespeare kirjoitti sen alle 30-vuotiaana. Näytelmä muodostuu kolmesta osasta, joista kaksi viimeistä kantaesitettiin kaudella 1590–1591 ja Henrikin nuoruudesta kertova ensimmäinen osa seuraavana vuonna.


title: Henrik VI (näytelmä)

text: Vuonna 2010 ilmestyneen suomennoksen on tehnyt Matti Rossi.


title: Melinda Koivula

text: Melinda ”Melli" "Milli” Koivula (s. 22. tammikuuta 1996) on suomalainen jalkapalloilija.


title: Melinda Koivula

text: Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä. Hän pelaa HJK Naisten riveissä ja Suomen U17 Maajoukkueessa. Kaudella 2011 hän pelasi ensimmäisen Liigakautensa PK-35 Vantaassa. Koko junioriuransa hän pelasi PK-35:ssä. Maaotteluita hänelle on kertynyt marraskuuhun 2011 mennessä 4.


title: Mbaraka Mwinshehe

text: Mbaraka Mwinshehe oli tansanialainen laulaja ja kitaristi. Mwinshehe oli yksi tunnetuimpia muusikkoja Itä-Afrikassa 1960–1970-luvuilla. Hän lauloi ja soitti kitaraa Morogoro Jazz Bandissä, Orchestra Super Volcanossa ja Cuban Branch Jazz -yhtyeessä. Mwinshehe kuoli auto-onnettomuudessa 12. tammikuuta 1979. Mbaraka Mwinshehe tunnettiin myös Itä-Afrikan ”Francona”.


title: Mbaraka Mwinshehe

text: Mbaraka Mwinshehe tuli tunnetuksi monille Tansanian ja Kenian ulkopuolella vuonna 2000 julkaistun Mbaraka Mwinshehe & the Morogoro Jazz Band: Masimango (Dizim 4702-2) -levyn myötä. Polydor Kenya oli aiemmin julkaissut useita kokoelmalevyjä nimellä Ukumbusho (suomeksi ”muisto”). Tämän vinyylilevysarjan julkaisut koostuivat lähinnä singleistä, joita Mwinshehe oli julkaissut uransa aikana.


title: Mbaraka Mwinshehe

text: Itseoppinut kitaristi Mbaraka Mwinshehe aloitti uransa soittamalla kwela-musiikkia Cuban Branch Jazzissa teinipoikana.


title: Mbaraka Mwinshehe

text: Morogoro Jazz Band oli Mbaraka Mwinshehen toinen yhtye Cuban Branch Jazzin jälkeen. Yhtye yhdisteli musiikissaan useita erilaisia vaikutteita, kuten taarab-musiikkia, kenialaista bengaa, kuubalaista rumbaa, amerikkalaista rhythm and blues -musiikkia ja brittiläistä popmusiikkia. Yhtye esiintyi alun perin vakituisesti Morogoro Hotellissa Morogorossa. Morogo Jazz bandistä tuli hyvin suosittu 1960- ja 1970-luvuilla ja se sai osakseen paljon soittoaikaa radiossa. Yhtyeen alkuperäiseen kokoonpanoon kuului myös Salum Abdullah, joka myöhemmin perusti Cuban Marimba Bandin. Vuonna 1970 Mbaraka Mwinshehe vieraili Morogoro Jazz Bandin kanssa Japanissa esiintymässä Expo 70 -tapahtumassa.


title: Mbaraka Mwinshehe

text: Mbaraka Mwinshehe erosi Morogoro Jazz Bandistä vuonna 1973 ja perusti erittäin suositun Super Volcano -yhtyeen. Mwinshehe nauhoitti yhtyeineen Polydor studioilla Nairobissa ja keikkaili ympäri Itä-Afrikkaa. Keikkailu koituikin Mwinshehen kohtaloksi, kun hän kuoli auto-onnettomuudessa pahamaineisella Nairobi–Mombasa-valtatiellä 12. tammikuuta 1979.


title: Jussi Haukioja

text: Jussi Haukioja (s. 1970 Lieto) on suomalainen filosofian professori Turun yliopistossa ja Norjan teknis-luonnontieteellisen yliopiston (NTNU) filosofian laitoksella Trondheimissa. Haukiojan erikoisaloja ovat kielifilosofia ja mielen filosofia.


title: Zentai

text: Zentai (, sanasta 全身タイツ "zenshin taitsu" 'kokovartalosukkahousut'; ) on kokovartaloasu, joka on tehty nailonista/elastaanista, mutta joskus myös puuvillasta tai tavallisesta villasta. Zentai-asuja tehdään sekä miehille että naisille, ja ne peittävät ihmisen kokonaan. Zentai-asuja valmistetaan eri värisiä.


title: Zentai

text: Zentai-asuja käytetään aika paljon hauskanpitoon liittyvissä asioissa ja tapahtumissa kuten vappunaamiaisissa ja katutansseissa, mutta niitä on käytetty myös musiikkivideoissa, kuten The Body Poets Yhdysvalloissa ja Remix Monkeys Isossa-Britanniassa. Zentai-asuja on käytetty esimerkiksi televisio-ohjelmissa, kuten America's Next Top Model-ohjelmassa. Koska asut peittävät ihmisen vartalon kokonaan, niitä on käytetty animehahmoasusteiden suunnittelussa ja teossa.


title: Zentai

text: Sukkahousut


title: Blood Money

text: Blood money voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Al Montoya

text: Álvaro Montoya (s. 13. helmikuuta 1985 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa maalivahtina NHL-joukkue Edmonton Oilersissa. New York Rangers varasi Montoyan ensimmäisellä kierroksella numerolla 6 vuoden 2004 varaustilaisuudessa, kun hän oli pelannut kaksi edellistä vuotta yliopistosarjassa.


title: Al Montoya

text: Montoya aloitti jääkiekon kotikaupunkinsa junnujoukkuessa Chicago Young Americans. High schoolin aikana Montoya edusti kouluaan Loyola Academya. Vuonna 2000 hän siirtyi NAHL-junioriliigan Texas Tornadon joukkueeseen.


title: Al Montoya

text: Kauden 2001–2002 Montoya pelasi Yhdysvaltain jääkiekkoliiton kehitysohjelmassa. Kaudeksi 2002–2003 hän siirtyi yliopistojääkiekon pariin. Hän pelasi kolme kautta Michiganin yliopiston joukkueessa. New York Rangers varasi Montoyan vuoden ensimmäisellä kierroksella.


title: Al Montoya

text: Vuonna 2005 Montoya allekirjoitti kolmen vuoden tulokassopimuksen New York Rangersin kanssa. Ammattilaisdebyyttinsä hän teki Rangersin farmijoukkueessa AHL-liigan Hartford Wolf Packissa. Montoya pelasi Rangersin farmissa kolme kautta, kunnes kaudella hänet myytiin Marcel Hossan kanssa Phoenix Coyotesiin vaihdossa Fredrik Sjöströmiin, David LeNeveun ja Josh Grattoniin.


title: Al Montoya

text: Heinäkuussa 2008 Montoya teki Phoenixin kanssa jatkosopimuksen. Kausi alkoi kuitenkin Phoenixin farmijoukkueessa San Antonio Rampagessa. Ensimmäisen NHL-ottelunsa hän pelasi 1. huhtikuuta 2009. Hän pelasi heti debyytissään nollapelin. Montoya kulki paljon NHL:n ja AHL:n välillä, eikä saanut paljoa peliaikaa seuraavan kahden kauden aikana.


title: Al Montoya

text: Kauden lopulla Montoya kaupattiin Phoenixista New York Islandersiin vaihdossa kuudennen kierroksen varausvuoroon. Hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan Islandersissa 20 ottelua, joista joukkue voitti yhdeksän. Maaliskuussa 2011 Islanders allekirjoitti Montoyan kanssa vuoden pituisen jatkosopimuksen. Kaudella 2011–2012 Montoya pelasi 31 ottelua ja päästi niissä 3,11 maalia ottelua kohden. Hän oli pitkään sivussa saatuaan joulukuussa aivotärähdyksen Winnipeg Jetsin Evander Kanen törmättyä häneen. Kesällä 2012 Montoya siirtyi Jetsiin, jonka kanssa teki aluksi vuoden sopimuksen. Hän oli Winnipegissä Ondřej Pavelecin varamaalivahtina.


title: Al Montoya

text: 1. heinäkuuta 2014 Montoya solmi Florida Panthersin kanssa kahden vuoden sopimuksen, jonka arvo oli 1,050 miljoonaa dollaria per kausi. Hän oli Floridassa Roberto Luongon varamaalivahti. 1. heinäkuuta 2016 hän siirtyi yksivuotisella, 950 000 dollarin arvoisella sopimuksella Montreal Canadiensiin.


title: Al Montoya

text: Montoya edusti kaksi kertaa Yhdysvaltoja nuorten MM-kisoissa. Hän sai ensimmäisen kultamitalinsa Suomessa pelatuissa kisoissa 2004, jolloin hänet nimettiin tähdistökenttään. Seuraavana vuonna nuorten MM-kisat siirtyivät Yhdysvaltoihin, mutta Montoya ja Yhdysvaltain joukkue oli pettymys häviten pronssiottelussa Tšekille.


title: Al Montoya

text: Montoya pelasi myös vuoden 2009 MM-kisoissa Sveitsissä. Hän pelasi kuitenkin vain yhden pelin Ranskaa vastaan. Joukkue voitti pelin 6–2. Montoya edusti Yhdysvaltojen maajoukkuetta MM-kisoissa taas vuoden 2011 MM-kisoissa. Hän esiintyi neljässä ottelussa.


title: Parfyymi (täsmennyssivu)

text: Parfyymi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tarhamaltsa

text: Tarhamaltsa ("Atriplex hortensis") on maltsojen sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji, jota viljellään lehtivihanneksena pinaatin tapaan. Se kasvaa alkuperäisenä Etelä-Euroopassa.


title: Tarhamaltsa

text: Tarhamaltsa kasvaa 40–100 senttimetriä korkeaksi. Sillä on pystykasvuinen, niukasti haarova, vihreäjuovainen varsi. Sen leveän kolmiomaiset lehdet ovat 4–9 cm pitkät.


title: Sloan Great Wall

text: Sloan Great Wall (SCl 126) on galaksimuuri, joka oli löytöhetkellään vuonna 2003 suurin tunnettu maailmankaikkeuden rakenne. Muurin suurimmaksi dimensioksi arvioitu 1,37 miljardia valovuotta, mikä on noin 1/60 havaittavan maailmankaikkeuden halkaisijasta ja huomattavasti enemmän kuin ensimmäisen tunnetun galaksimuurin, Kalojen–Valaskalan superjoukkoryhmän (johon myös Linnunrata kuuluu) pituus. Lähimmillään muurin etäisyys Maasta on noin miljardi valovuotta.


title: Sloan Great Wall

text: Galaksimuurin löydöstä ilmoittivat Princetonin yliopiston by J. Richard Gott III, Mario Jurić et al. lokakuussa 2003 "The Astrophysical Journal" -lehdessä. Löytö perustui Sloan Digital Sky Survey -tutkimukseen, jota tehdään Apache Point Observatorylta New Mexicosta käsin.


title: Geoglyfi

text: Geoglyfi on ilmasta havaittava hahmo tai geometrinen kuvio, joka on tehty maahan joko kasaamalla maa-ainesta tai poistamalla sitä. Geoglyfejä on tehty muinaisissa kulttuureissa luultavasti uskonnollisia seremonioita varten.


title: Kalojen–Valaskalan superjoukkoryhmä

text: Kalojen-Valaskalan superjoukkoryhmä on useasta superjoukosta (mukaan lukien Neitsyen superjoukko, johon myös Linnunrata kuuluu) koostuva galaksimuuri. Se on yksi suurimmista tunnetuista maailmankaikkeuden rakenteista ja ensimmäinen löydetty galaksimuuri eli -filamentti. Siihen kuuluu noin 60 superjoukkoa. Se on kooltaan noin miljardi valovuotta pitkä ja 150 miljoonaa valovuotta leveä ja massaltaan 10 auringon massaa, josta Neitsyen superjoukko käsittää vain 0,1 %.


title: Kalojen–Valaskalan superjoukkoryhmä

text: Astronomi R. Brent Tully Havaijin yliopiston astronomian laitokselta tunnisti rakenteen vuonna 1987.


Shakespeare: Kuinka Williamista tuli Shakespeare? () on Stephen Greenblattin vuonna 2004 julkaistu kirja William Shakespearesta.


title: Rohtosappi

text: Rohtosappi ("Centaurium erythraea") on kaksivuotinen punakukkainen sappien sukuun kuuluva ruohokasvi.


title: Rohtosappi

text: Rohtosapella on kaksi muunnosta, harsurohtosappi (var. "erythraea") ja nuppirohtosappi (var. "capitatum"). Harsurohtosappi kasvaa 5–40 senttimetriä korkeaksi. Sen ruusukelehdet ovat soikeansuikeat ja 3–7-suoniset. Varsilehdet ovat suipot ja 3-suoniset. Kukinto on punakukkainen ja sen kukat hyvin lyhytperäisiä.


title: Rohtosappi

text: Rohtosappea tavataan laajalla alueella: melkein koko Euroopassa, lähialueilla Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa sekä tulokkaana kaikilla muillakin mantereilla. Laji ei kasva Suomessa, sen lähimmät esiintymispaikat ovat eteläisessä Ruotsissa, Virossa sekä Venäjän puolella Karjalassa. Ennen alueluovutuksia Neuvostoliitolle rohtosappi on kuitenkin kuulunut Suomen luonnonkasvistoon Laatokan Karjalassa ja Karjalankannaksella.


title: Haisusavikka

text: Haisusavikka ("Chenopodium vulvaria") on savikoiden sukuun kuuluva yksivuotinen, matalakasvuinen kasvi. Se haisee mädältä kalalta ja on pahanhajuinen.


title: Haisusavikka

text: Haisusavikka kasvaa 5–30 senttimetriä korkeaksi. Sen harmaa varsi on rento tai koheneva, hyvin jauhoinen sekä usein runsas- ja pitkähaarainen. Myös lehdet ovat väriltään harmaanvihreitä ja ne ovat varressa kierteisesti. Lehtien lapa on kasvin keskiosassa kooltaan 1–2 cm pituinen, ehytlaitainen, tylppäkärkinen ja vaihtelee muodoltaan vinoneliömäisestä kulmikkaan leveänpuikeaan. Haisusavikan vihreä kukinto on pienikokoinen ja lehdetön. Pienet, tähkämäiset ja tiheät sykerökukinnot sijaitsevat lehtihangoissa ja varren haarojen kärjissä. Suomessa haisusavikka kukkii heinä-elokuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Kiiltävän mustat siemenet ovat 1–1,2 millimetriä pitkiä, ympärykseltään lähes pyöreitä ja pinnaltaan lähes sileitä.


title: Haisusavikka

text: Haisusavikka on kotoisin Välimeren alueelta. Lajia tavataan vakiintuneena Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan ja Välimeren pohjoispuolella Pyreneiden niemimaalta läpi Etelä- ja Keski-Euroopan aina Ukrainaan, Kaukasuksen alueelle, Turkkiin ja Syyriaan asti. Pohjoisessa se on levinnyt Britteinsaarten eteläosiin, Pohjois-Saksaan ja Pohjois-Puolaan saakka. Satunnaisena lajia on tavattu Euroopassa Fennoskandian etelä- ja keskiosissa, Etelä-Baltiassa ja Länsi-Venäjällä. Lajista on havaintoja myös Libyasta, Egyptistä, Irakista, Iranista sekä monin paikoin Keski-Aasiasta ja Etelä-Siperiasta. Ihmisen mukana haisusavikka on levinnyt myös paikoin Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Australiaan. Suomessa haisusavikka on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu lähinnä rannikkokaupungeista Uudeltamaalta Pohjois-Pohjanmaalle Oulun korkeudelle saakka. Tiedot lajin esiintymisestä ovat vanhoja eikä sitä ilmeisesti ole löydetty enää 1950-luvun jälkeen.


title: Haisusavikka

text: Haisusavikka kasvaa muun muassa merenrannoilla ja erilaisilla joutomailla. Suomessa haisusavikkaa on tavattu satamissa ja kaatopaikoilla.


title: Kyläkurjenpolvi

text: Kyläkurjenpolvi ("Geranium pratense") on kurjenpolvien sukuun kuuluva monivuotinen kasvi, jota tavataan Euraasiassa. Sitä viljellään koristekasvina.


title: Kyläkurjenpolvi

text: Kyläkurjenpolvi kasvaa 30–70 senttimetriä korkeaksi. Se kasvattaa useita varsia, jotka ovat hieman särmikkäitä, hapsi- ja nystykarvaisia. Lehdet ovat sormiliuskaiset ja liuskat suippoja. Kyläkurjenpolven sinivioletit kukat ovat 3–4 cm leveitä. Terälehdet ovat pyöreäkärkisiä, verholehdet leveitä, teriötä lyhyempiä. Hedelmänä on viisiosainen, nystykarvainen lohkohedelmä.


title: Roxy

text: Roxy on yhdysvaltalainen, Kaliforniassa vuonna 1990 perustettu pelkästään naisille suunnattu lumilautailu- ja surffausmerkki. Roxy on Quiksilverin sisaryhtiö. Roxy sponsoroi monia lumilautailijoita. Roxy pitää joka vuosi naisille suunnattuja TTR-tähtiluokituksen saaneita lumilautakilpailuita, kuten Roxy Chicken Jam ja Roxy Pro.


title: Emily Rose

text: Emily Rose Maier (s. 2. helmikuuta 1981 Renton, Washington) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan pääroolistaan (Elena Fisher) "Uncharted"-videopeleissä sekä vuonna 2010 aloittamastaan työstä Audrey Parkerin/Lucy Ripleyn roolissa televisiosarjassa "Haven". Rose on valmistunut Master of Fine Arts -arvolla näyttelemisestä Kalifornian yliopistosta, Los Angelesista ja on lisäksi saanut Vanguard University of Southern Californiasta oppiarvon teatteritaiteessa.


title: Emily Rose

text: Rose syntyi kolmesta lapsesta vanhimpana; hänellä on pikkusisko ja -veli.


title: Munivat nisäkkäät

text: Munivat nisäkkäät (Prototheria) on nisäkkäiden alaluokka, johon kuuluvat lajit lisääntyvät elävien poikasten synnyttämisen sijaan munimalla. Alaluokan ainoa lahko, jossa on nykyään elossa olevia lajeja, on nokkaeläimet (Monotremata).


title: Munivat nisäkkäät

text: Munivat nisäkkäät erosivat muista nisäkkäistä joskus mesotsooisella maailmankaudella. Vanhimmat tunnetut fossiilit ovat jopa 210 miljoonan vuoden takaa myöhäistriaskaudelta.


title: Nicky Whelan

text: Nicky Whelan (s. 10. kesäkuuta 1981 Victoria, Australia) on australialainen näyttelijä, joka tunnetaan vuosina 2006–2007 esittämästään Pepper Steigerin roolista televisiosarjassa "Neighbours". Hän on esiintynyt myös muun muassa Mayan roolissa "Tuho-osasto"-televisiosarjassa vuosina 2009–2010 sekä Leighin roolissa elokuvassa "Hall Pass – lupa rellestää" (2011). Whelan on näyttelijäntöidensä lisäksi toiminut mallina ja juontajana.


title: Nicky Whelan

text: Whelan on australialaisen jalkapallon pelaaja Marcus Whelanin lapsenlapsi.


title: Befunge

text: Befunge on esoteerinen ohjelmointikieli, joka eroaa perinteisistä ohjelmointikielistä siten, että ohjelma on järjestetty kaksiulotteiseen ristikkoon. Chris Pressey kehitti ohjelmointikielen vuonna 1993.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran kaivos on Sotkamossa lähellä Talvivaara-nimistä vaaraa sijaitseva Terrafamen monimetallikaivos, joka tuottaa pääasiassa nikkeliä ja sinkkiä. Siellä käytetään bioliuotusmenetelmää, jolla tavoitellaan taloudellisesti kannattavaa metallien tuotantoa suhteellisen köyhästä malmista.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivostoiminta alueella alkoi 2008. Toimintaa harjoittaa nykyisin Terrafame, jolle kaivostoiminta siirtyi 2015 sen jälkeen, kun kaivoksen perustanut "Talvivaaran Kaivososakeyhtiö" (nykyinen Ahtium) joutui talousvaikeuksiin.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran esiintymä on alun perin löytynyt Geologian tutkimuskeskuksen tutkimuksissa vuonna 1977. Tällöin esiintymä havaittiin suureksi, mutta verrattain heikkolaatuiseksi. Tämän vuoksi sen hyödyntäminen ei ollut kannattavaa perinteisillä rikastusmenetelmillä, vaan vaati bioliuotusmenetelmän kehittymistä maailmalla (esim. Chilessä) ennen kuin kannattava hyödyntäminen tuli mahdolliseksi.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivosoikeudet jäivät Outokumpu Oyj:n haltuun. Tämä myi ne vuonna 2003 entiselle työntekijälleen Pekka Perälle euron hinnalla. Perä tosin osti kolikon takaisin ja maksoi siitä kaksi euroa.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kauppa johti siihen, että Talvivaaran Kaivososakeyhtiö aloitti Talvivaaran kaivoksella kaivostoiminnan. Kaivos aloitti toimintansa 1. lokakuuta 2008.


title: Talvivaaran kaivos

text: Valtio on rahoittanut alueen infrastruktuuria, muun muassa sähkölinjan, teiden ja rautatien rakentamista 50 miljoonalla eurolla. Rahoitus on tehty Ranuan Suhangon kaivosprojektista omaksutulla jälkirahoitusmallilla, jossa kaivosyhtiö tekee investoinnit ja valtio maksaa ne takaisin. Talvivaaran rata rakennettiin vuosina 2007–2009 ja avattiin liikenteelle syyskuun alussa 2009. Valtio osti Talvivaaran radan vuonna 2011 kahdella 20 miljoonan euron maksuerällä ja liitti sen osaksi valtion rataverkkoa.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran kaivos sijaitsee paleoproterotsooisen Kainuun liuskealueen eteläisessä osassa, joka on ylityöntynyt ja poimuttunut arkeeisen pohjakompleksin Kuhmon ja Iisalmen-Pudasjärven lohkojen väliin Svekofennisessä orogeniassa noin 1 900 miljoonaa vuotta sitten. Metamorfiset olot ovat vastanneet alempaa vihreäliuskefasiesta ja ylempää amfiboliittifasiesta eli lämpötila oli noin 500 °C ja paine 2–3 kbar. Kainuun liuskealue edustaa neljää ylintä osaa Karjalaisista muodostumista, jotka koostuvat suprakrustisista eli pintasyntyisistä kivistä. Talvivaaran malmi kuuluu Ala-Kalevan (muodostunut 2 060–1 950 miljoonaa vuotta sitten) ja Sotkamo-ryhmän kiviin, mutta sitä ympäröivät Jatulin (muodostunut 2 200–2 060 miljoonaa vuotta sitten) ja Ylä-Kalevan (muodostunut 1 920–1 870 miljoonaa vuotta sitten) kivet. Nykyiset kiilleliuskeet, mustaliuskeet ja kvartsiitit ovat alkujaan olleet meri- ja jokiympäristöihin kerrostuneita hiekkoja, savia, mutaliejuja, konglomeraatteja ja karbonaatteja, jotka metamorfoituivat Svekofennisessä orogeniassa.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran monimetallimalmi sisältää Ni-Cu-Co-Zn-Mn-mineralisaatioita, joiden isäntäkivi on 90-prosenttisesti grafiitti- ja sulfidipitoinen mustaliuske. Loput 10 % on metakarbonaattikiveä. Talvivaaran mustaliuskeen lähtöainetta, Ni-Cu-Zn-rikasta mutaa muodostui matalan valtameren keskiselänteellä hydrotermisissä prosesseissa. Talvivaaran tärkeimmät malmimineraalit ovat kuparikiisu, sinkkivälke ja pentlandiitti.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran malmiesiintymät kattavat kaksi monimetallista malmiota: Kuusilammen ja Kolmisopen. Malmi sisältää nikkeliä, sinkkiä, kuparia, kobolttia, mangaania ja uraania. Mineraalivarat on arvioitu 2053 miljoonaksi tonniksi, jotka riittävät useiksi vuosikymmeniksi. Esiintymä on yksi Euroopan suurimmista tiedossa olevista sulfidisen nikkelin esiintymistä. Tähän mennessä löydetyn malmin metallipitoisuudet ovat: nikkeli 0,22 %, sinkki 0,50 %, kupari 0,13 %, koboltti 0,02 % ja uraani 0,0017 %. Malmivarojen arvioinnissa käytetty nikkelin rajapitoisuus on 0,07 %. Talvivaaran Kaivososakeyhtiö on arvioinut, että alueella on edelleen merkittävää malminetsintäpotentiaalia tunnetun malmion ympärillä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Tuotantoprosessi jaetaan louhintaan, murskaukseen, biokasaliuotukseen ja metallien talteenottoon. Malmintuotantovaihe alkaa avolouhoksella poraus- ja panostusmenetelmien käytöllä, joilla malmi irrotetaan kalliosta. Irrotettu malmi kuljetaan suurilla kaivoskoneilla nelivaiheeseen murskausprosessiin. Siinä malmi murskataan 80 %:sti alle 8 mm raekokoon, minkä jälkeen murske agglomeroidaan eli pienemmät partikkelit sidotaan isompiin partikkeleihin pyörivässä rummussa rikkihappoa apuna käyttäen. Tämän jälkeen malmi kasataan kuljetinnostureilla ja kuljetinhihnoilla biokasaliuotusta varten 8 metriä korkeiksi suorakaiteenmuotoisiksi kasoiksi, jotka ovat toisesta päässä noin 5 asteen kallistuskulmassa. Kasoja ilmastetaan ja kastellaan happamalla (pH 1,5–3) liuoksella kasan päällä olevien kasteluputkien avulla bakteeritoiminnan kiihdyttämiseksi, jolloin vapautuu runsaasti lämpöä. Bioliuotuksessa bakteerit erottavat metallit malmista katalysoimalla malmin sisältämän raudan ja rikin hapettumista saadakseen energiaa kasvuunsa. Metallit liukenevat kasassa jatkuvasti kiertäviin liuoksiin, kunnes liuos saavuttaa halutun metallipitoisuuden ja se otetaan talteen. Bioliuotus tapahtuu primääri- ja sekundäärikasoissa, joissa ensimmäisessä bioliuotus kestää 13 kuukautta ennen siirtymistä sekundäärikasaliuotukseen. Viimeisessä tuotantovaiheessa metallien talteenotossa biokasaliuotuksesta saatu metallipitoinen liuos saostetaan rikkivedyn avulla, minkä jälkeen metallituoteseos myydään markkinoille.


title: Talvivaaran kaivos

text: Malmiot sopivat hyvin avolouhintaan, koska niiden päällä on vain ohut maakerros ja malmioiden geometrinen muoto on hyvä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivos tuotti vuonna 2012 pääasiassa nikkeliä ja sinkkiä. Lisäksi kaivos tuotti kobolttia ja kuparia. Louhinta oli pysähdyksissä marraskuusta 2013 syyskuuhun 2015.


title: Talvivaaran kaivos

text: Suunnitellulla vuosituotantokapasiteetilla 50 kilotonnia (kt) nikkeliä kaivoksen piti tuottaa lisäksi 90 kt sinkkiä, 15 kt kuparia ja 1,8 kt kobolttia. Kaivoksen suunniteltiin tuottavan myös 0,35 kt uraania.


title: Talvivaaran kaivos

text: Metallien erottamiseen malmista käytetään Talvivaarassa bioliuotusta. Menetelmän käytön tavoitteena on metallien taloudellisesti kannattava tuotanto suhteellisen köyhästä malmista.


title: Talvivaaran kaivos

text: Menetelmässä malmi murskataan ja asetellaan laajoihin kasoihin. Kasoja ilmastetaan ja kastellaan happamalla (pH 1,5–3) liuoksella kasan päällä olevien kasteluputkien avulla bakteeritoiminnan kiihdyttämiseksi, jolloin vapautuu runsaasti lämpöä. Bioliuotus on luonnollinen prosessi teollisessa mittakaavassa. Siinä bakteerit erottavat metallit malmista katalysoimalla malmin sisältämän raudan ja rikin hapettumista saadakseen energiaa kasvuunsa. Halutulla liuoksen pH:lla varmistetaan maksimaalinen metallien liukeneminen malmista, mutta estetään epäpuhtauksien liukeneminen. Esimerkiksi kvartsi sakkaa liuosta, ja sen liukenemisen estämiseksi pH:n on oltava yli 1,5. Prosessissa tapahtuu happoa kuluttava Fe-hapettuminen ja happoa tuottava Fe -hydrolyysi. Tämä vaihteluväli mahdollistaa ei-selektiivisten sulfidia ja rautaa hapettavien bakteerien esiintymisen liuoksessa mahdollistaen bioliuotuksen systeemissä. Yleistetysti prosessi liittyy happoa kuluttaviin reaktioihin (monosulfidit) ja sitä tuottaviin reaktioihin (rikkikiisu). Prosessi on hapetus-pelkistys- ja liukenemis-saostusreaktioiden jatkuva reaktiosarja.


title: Talvivaaran kaivos

text: Bioliuotuksessa käytetään vettä, ilmaa sekä kotoperäisiä bakteereja, jotka kasvavat malmissa luonnostaan. Prosessi on Talvivaaran mukaan kustannuksiltaan edullinen, sillä sen vaatimat investoinnit ja käyttökustannukset ovat pienemmät kuin perinteisillä sulatus- ja jalostusprosesseilla, minkä lisäksi bioliuotuksen ilmoitetaan olevan puhtaampi ja ympäristöystävällisempi menetelmä. Bioliuotus vaatii myös vähemmän energiaa kuin perinteiset jalostusprosessit.


title: Talvivaaran kaivos

text: Eduista huolimatta Talvivaaralla on ollut ongelmia bioliuotuksen käytössä. Ongelmia on aiheuttanut mm. se, ettei Talvivaara ollut varautunut runsaisiin sateisiin. Ongelmat bioliuotuksessa on mainittu yhdeksi syyksi siihen, että yhtiö joutui yrityssaneeraukseen 2013.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivos on toiminut vuonna 2007 ja 2013 saaduilla ympäristö- ja jätevesiluvilla. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto käsitteli huhtikuussa 2014 kaivoksen ympäristöluvan uudelleen. Uusi lupa olisi mahdollistanut Kuusilammen avolouhoksen toiminnan jatkamisen ja 30 000 nikkelitonnin tuotannon vuodessa. Uraanin talteenotto olisi sallittu. Uuden avolouhoksen avaamiselle Kolmisopen malmioon ei annettu lupaa, koska siihen liittyy ympäristön pilaantumisen vaara. Lupa määrittelee myös jätteiden käsittelyä ja nostaisi ympäristövakuuden määrän kolminkertaiseksi. Uusi ympäristölupa ei tullut voimaan, sillä Talvivaara valitti siitä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran malmissa esiintyy pieninä pitoisuuksina uraania. Uraani liukenee malmista bioliuotuksen yhteydessä. Pääosa uraanista poistuu osaksi jätealueelle varastoitavaa kipsisakkaa, mutta osa uraanista kertyy nikkelituotteeseen epäpuhtautena. Jos uraani otettaisiin talteen, sen seurauksena prosessissa kiertävän ja jätteisiin jäävän uraanin määrä vähenisi olennaisesti, millä olisi yhtiön mukaan edullinen vaikutus myös kaivoksen ympäristössä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Terrafamella on lainvoimainen Pohjois-Suomen aluehallintoviraston vuonna 2014 myöntämä ympäristölupa uraanin talteenottoa varten. Vuonna 2017 Terrafame haki valtioneuvostolta ydinenergialain mukaista uraanin talteenottolupaa. Jos lupa myönnetään, niin yhtiö on valmis aloittamaan talteenoton vuonna 2019. Kaivokselta vuosittain louhittava malmi sisältää noin 300 tonnia uraania. Nykyään tästä uraanista noin 250 tonnia jää bioliuotuskasoihin ja noin 50 tonnia kulkeutuu kipsisakka-altaisiin. Jos talteenotto käynnistetään, niin yhtiön arvion mukaan vuodessa saadaan talteen noin 135 tonnia uraania, joka toimitettaisiin jalostettavaksi ulkomaille. Bioliuotuskasoihin jäisi vielä 160 tonnia uraania vuodessa, ja kipsisakka-altaisiin kulkeutuisi enää 5 tonnia vuodessa. Terrafame haki lupaa enintään 250 tonnin talteenottoon vuodessa. Vertailun vuoksi, Suomen ydinvoimaloiden polttoaineen valmistukseen tarvittiin vuonna 2017 luonnonuraania 494 tonnia. Terrafamen arvion mukaan uraanin talteenotto toisi noin 10 miljoonan euron liikevaihdon ja työllistäisi suoraan 30 henkilöä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Uraania ja raskasmetalleja sisältävän kaivosjätteen loppusijoituksesta on määrä päättää vuoden 2018 aikana. Sivukivessä arvioidaan olevan noin 20 000 tonnia uraania.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran suurimpia ongelmia ovat olleet vesitaseen hallitseminen ja vesipäästöjen pienentäminen vuodesta 2012, jolloin sattui vakava kipsisakka-altaan vuoto (1 milj. kuutiota hapanta metalli- ja sulfaattipitoista vettä valui luontoon) marraskuussa ja poikkeuksellisen suuret sademäärät. Sen seurauksena malmin tuotanto keskeytettiin ja kaivosalueelle varastoitui 6–7 milj. kuutiota sade- ja kipsisakka-allasvesiä. Kipsisakka-allasvuodosta seurasi vesien happamoitumista ja metallipitoisuudet kohosivat. Sen seurauksena vesistöissä havaittiin epäedullisia muutoksia; Ylä-Lumijärvi, Lumijoki ja Kivijärvi sekä lievemmin Kivijärvestä Laakajärveen virtaavassa Kivijoessa. Vesitase tarkoittaa käytännössä sisään ja ulostulevien vesien laskemista ja niiden tasapainottamista. Kaivokselle tulee sisään vettä sateen ja kastelun muodossa ja sitä poistuu haihtumalla ja takaisin luontoon laskemisen kautta.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kipsisakka-altaan vuodon tyrehdyttämisen jälkeen kaivos perusti Saukko-projektin, jonka tehtävänä oli löytää kestäviä ratkaisuja kaivoksen vesitaseen parantamiseksi ja vesistökuormituksen pienentämiseen, mikä käytännössä tarkoittaa metallintuotannossa suljetun vedenkierron luomista, jossa kaivos onnistui vuonna 2013. Varoaltaita laajennettiin ja vahvistettiin. Kaivokselle rakennettiin käänteisosmoosilaitos, jonka ansiosta uutta vettä ei tarvita. Käänteisosmoosi on suolanpoistomenetelmä, jossa puoliläpäisevän kalvon läpi suodattuu prosessivesiä korkeassa paineessa. Menetelmä on erinomainen tai hyvä, koska suoloista 95 % tai enemmän poistuu vedestä. Saostusmenetelmä on parhaita kaivosvesien puhdistustekniikoita myös Talvivaarassa, missä purkuvedet neutraloidaan kalkilla. Se nostaa veden pH:ta ja saostaa metalleja ja sulfaattia vedestä kipsiksi altaan pohjalle. Prosessissa metallit muodostavat niukkaliukoisia hydroksideja, jotka saostuvat Fe(OH), Al(OH) ja vedessä esiintyvä SO saostuu kalsiumin avulla CaSO. Poltettua kalkkia käytetään kalkin kanssa, jolloin ensimmäisessä vaiheessa Fe ja Al saostuvat pH 5,5–6 välillä ja toisessa vaiheessa pH 9–10 saostuvat raskasmetallit sekä Mn.


title: Talvivaaran kaivos

text: Alueen pintamaalajit ovat moreeni ja turve. Hydrogeologisesti kaivos sijaitsee vedenjakajalla, josta vesiä johdetaan hallitusti etelään Vuoksen ja pohjoiseen Oulujoen vesistöjen suuntaan. Happamoitumista aiheuttavia vesiä ovat prosessivedet, sadeveden joutuminen kosketuksiin sulfidipitoisten sivukiven kanssa, kuivatusvedet sekä hulevedet, Lone-vedet (loppuneutraloinnin ylitevettä) että bioliuotuksessa syntyvät vedet ja muita vesiä lisäksi. Vesiä puhdistetaan useassa eri yksikössä, esimerkiksi käänteisosmoosilla, neutraloimalla ja sakeuttamalla. Kaivosalueella on 23 patoa. Vuonna 2014 kaivokselta johdettiin 4,82 milj. kuutiota puhdistettuja vesiä takaisin luontoon, mikä oli miljoona kuutiota vähemmän edelliseen vuoteen. Vertailuksi Kevitsan kaivokselta johdettiin puhdistettuja purkuvesiä luontoon takaisin 2,4 milj. kuutiota vuonna 2013, mikä on 50 % vähemmän kuin Talvivaarassa. Kaivoksen päästöjä pinta ja pohjavesiin seurataan säännöllisesti konsulttifirman toimesta.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivos on onnistunut pienentämään vesistöpäästöjään tuntuvasti vuonna 2014 verrattuna vuosiin 2013 ja 2012. Purkuvesiä (Lone-vettä eli loppuneutraloinnin ylitevettä) juoksutetaan eniten tammikuusta toukokuuhun ja harvemmin syksyllä. Kevättulvien aikaan vesiä juoksutetaan luonnollisesti eniten. Lupa-määräyksen mukaan purkuvesiä on juoksutettava tasaisesti vesistöihin niiden virtaamiin suhteutettuna 10–15 % keskivirtaamasta. Purkuvesissä on malmista ja rikkihaposta peräisin olevaa sulfaattia, joka aiheuttaa vesien sähköjohtavuuden kasvua, suolaantumista ja vesien kerrostumista että sulfaatin pelkistymistä sulfidiksi hapettomissa oloissa, joka häiritsee pohjasedimenttien raudan kiertoa. Se johtaa lopulta ravinnekierron häiriintymiseen. Se aiheuttaa fosforin sisäisen kuormituksen kasvua järvissä eli rehevöitymistä. Kerrostuminen haittaa happitilannetta, kun päällysvesi ei sekoitu kunnolla. Hapan kaivosvesi on suolapitoista ja tiheää, mikä estää järvien vuodenaikaisdynamiikkaan kuuluvan sekoittumisen, joka mahdollistaisi alusveden hapettumisen. Talvivaaran kallioperä sisältää runsaasti sulfidimineraaleja, jotka rapautuessaan saavat aikaan herkästi happamoitumista, mikä ilmenee alueen turpeiden geokemiassa ja vesistöissä. Alueen lähivesistöt ovat myös luonnostaan happamia ja kerrostuneita, mikä herkästi pahenee happamien kaivosvesien valuttua niihin.


title: Talvivaaran kaivos

text: Esimerkiksi vesistöjen nikkelin määrä väheni 60 %, kuparin määrä väheni noin 2 %, mangaanin määrä väheni 60 %, natrium määrä väheni noin 50 % sekä sinkin määrä oli kaikesta huolimatta vähentynyt 60 %, mutta se ylitti hieman luparajan ja sulfaatin määrä puolittui edelliseen vuoteen verrattuna. Päästöt pienenivät kaikkien ainemäärien osalta paitsi sinkin.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivosalueella ollut ylimääräinen vesi on merkittävästi haitannut Talvivaaran tuotantoa useaan otteeseen. Malmin louhinta on ollut pitkiä aikoja keskeytettynä, sillä avolouhoksessa on jouduttu säilyttämään vettä. Ylimääräinen vesi on heikentänyt bioliuotusprosessin toimintaa. Vesienhallinta on aiheuttanut yhtiölle myös kustannuksia.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivosalueella on vuodesta 2012 alkaen ollut runsaasti ylimääräistä vettä, jonka käsittely ja varastointi on ollut ongelmallista. Vettä on varastoitu kaivosalueella sijaitseviin altaisiin sekä avolouhokseen. Vettä on jouduttu laskemaan luontoon sekä tarkoituksellisesti että alueella sattuneiden vuotojen vuoksi. Ylimääräisen veden syyksi Talvivaara on maininnut poikkeukselliset sääolosuhteet.


title: Talvivaaran kaivos

text: Vuonna 2013 kaivoksen metallitehdas pääsi suljettuun vesikiertoon. Tällä tarkoitetaan sitä, että metallien tuotannossa käytetty vesi puhdistetaan ja käytetään tuotantoprosessissa uudelleen. Aiemmin yhtiö otti suuria määriä raakavettä läheisestä järvestä. Tuotannon jätevesi laskettiin takaisin vesistöön. Suljetun vesikierron ansiosta tästä voitiin luopua.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivosalueella on vuonna 2014 edelleen ollut ylimääräistä vettä, josta osa on ollut likaantunutta. Ylimääräisestä vedestä on pyritty eroon haihtumisen, juoksutusten sekä suljetun vesikierron avulla. Malmin louhinta on ollut loppuvuodesta 2013 alkaen keskeytyksissä, mikä on laskenut metallien tuotantotasoa.


title: Talvivaaran kaivos

text: Vuonna 2014 alueelle on rakennettu uutta käänteisosmoosiin perustuvaa vesienpuhdistamoa. Samaa tekniikkaa käytetään mm. juomaveden puhdistuksessa. Talvivaaran mukaan puhdistamo käytännössä tuottaa tislattua vettä. Ylijäävä jätevesi on tarkoitus käyttää malmikasojen kasteluun.


title: Talvivaaran kaivos

text: Vesiongelman pitkäaikaisena ratkaisuna on Talvivaarassa pidetty puhdistamon ohella purkuputken rakentamista. Purkuputken kautta on tarkoitus johtaa puhdistettuja vesiä Nuasjärveen. Talvivaara Sotkamon konkurssipesä on saanut luvan putken rakentamiseen. Sen rakennustyöt ovat käynnissä keväällä 2015. Konkurssipesä pitää purkuputkea välttämättömänä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Lupahakemuksen mukaan putkea pitkin johdettaisiin käsiteltyjä jätevesiä ensin n. 7,5 miljoonaa ja kolmen vuoden jälkeen viisi miljoonaan kuutiota vuodessa. Purkuputken avulla voidaan yhtiön mukaan säädellä sadevesiä ja auttaa pieniä järviä elpymään aiemmista päästöistä. Nuasjärvi on tilavuudeltaan huomattavasti suurempi kuin ne pienvesistöt, joihin yhtiön vesiä on aiemmin johdettu. Putki on kuitenkin herättänyt vastustusta ja pelkoa sekä ympäristön että kalastus- ja matkailuelinkeinojen puolesta. Lupahakemukseen liittyvissä muistutuksissa ja lausunnoissa perätään jätevesien käsittelyä kaivoksen sisällä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Nuasjärvestä pyydetyn kalan menekin takaamiseksi Talvivaaran konkurssipesä on ehdottanut, että järven kalaa markkinoitaisiin jatkossa "Oulujärven vesistön kalana". Tätä kalastajat ovat kuitenkin pitäneet laittomana.


title: Talvivaaran kaivos

text: Yhtiö arvioi syksyllä 2014 pääsevänsä eroon ylimääräisistä jätevesistä kolmessa vuodessa.


title: Talvivaaran kaivos

text: On osoittautunut, että purkuputki on aiheuttanut jatkuvia happikatoisia suolakerrostumia Nuasjärven syvänteisiin, vaikka putken tarkoituksena oli ympäristöongelmien hallinta.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaralla on ympäristölupa laskea puhdistettuja vesiä Oulujoen ja Vuoksen vesistöihin. Puhdistettu vesi sisältää jonkin verran mm. natriumia, sulfaattia ja mangaania. Pitoisuudet olivat yhtiön mukaan huipussaan vuonna 2010, minkä jälkeen niitä saatiin lasketuksi yhtiön toimiessa normaalisti. Yhtiö on vuonna 2013 ilmoittanut tavoitteekseen vähentää vesistöjen kuormitusta muun muassa käänteisosmoosilaitosten avulla, siirtymällä metallitehtaalla suljettuun vesikiertoon sekä sitouttamalla metalleista suurempi osa biokasaliuotuksessa kiinteään olomuotoon.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran vesien on väitetty pilanneen lähistön järviä. Kaivos on vaikuttanut etenkin Kivijärven, Salmisen, Laakajärven, Kolmisopen ja Jormasjärven tilaan. Yhtiö itse myöntää, että eräiden lähijärvien suolapitoisuus on noussut. Tämä ei yhtiön mukaan kuitenkaan estä järvien virkistyskäyttöä, vaan järvet olisivat virkistyskäytön kannalta edelleen turvallisia.


title: Talvivaaran kaivos

text: Yhtiön vakuutteluista huolimatta sadat järvien rantojen mökkiläiset ja asukkaat ovat kertoneet kärsineensä Talvivaaran aiheuttamista ympäristöongelmista. Osa heistä on hakenut yhtiöltä korvauksia. Hakijoiden joukossa on Metsähallitus, joka hakee Talvivaaralta miljoonakorvauksia rantatonttien arvon romahtamisesta.


title: Talvivaaran kaivos

text: 2017 syyskuussa julkaistussa tutkimuksessa todettiin Kivijärven ekologian romahtaneen.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran suurimmaksi ympäristöhaitaksi on väitetty sulfaattipäästöjä, jotka väitteen mukaan ovat ylittäneet lupaehdot reippaasti vuosien ajan. Sulfaattipäästöjen on sanottu rehevöittäneen alueen lähimpiä järviä. Raskasmetallipäästöihin verrattuna rehevöitymisen haitat jatkuvat pidempään.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran Kaivososakeyhtiö myönsi 2011, ettei yhtiö osannut arvioida sulfaattipäästöjen määrää. Toteutuneet päästöt olivat tuolloin olleet 60-kertaisia arvioihin verrattuna ja läheisten järvien vesi oli muuttunut suolaiseksi kaivoksen natriumsulfaatista.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivoksen vesipäästöt pintavesiin alkoivat ensimmäisen kerran ilmetä vuonna 2010 Oulujoen suunnalla Salmisessa ja Kalliojärvessä sekä Vuoksen suunnalla Ylä-Lumijärvessä ja Kivijärvessä, mikä aiheutui suolaantumisesta. Nämä kaivospiiriin kuuluvat järvet myös kerrostuivat pysyvästi. Järvien sulfaattipitoisuudet ovat vaihdelleet paikoin rajusti hetkellisestä tuotantohäiriöistä ja kipsisakka-altaan vuodosta, mutta yleissuunta on ollut pitoisuuksien lasku 2013–2014 aikana. Siihen on myös vaikuttanut tehokkaasti se, että kaivoksen tuotanto on ollut seisokissa kuukausia vuodessa. Salmisen ja Kalliojärven alusveden sulfaattipitoisuudet ovat vaihdelleet välillä 4 200–10 000 mg/l vuonna 2014, kun kipsisakka-allas vuodon jälkeen vuonna 2012 keskimääräinen sulfaattipitoisuus alusvedessä oli 9 169 mg/l. Kalliojärven alusveden keskimääräinen sulfaattipitoisuus oli 4181 mg/l vuonna 2012.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kolmisopessa se on ollut 200 mg/l sekä Kivijärven ja Ylä-Lumijärven pitoisuuksissa on ollut sama laskeva suunta viime vuosina. Oulujoen suuntaan laskevien purojen Härkäpuro, Puhdasvesiojan, Kuusijoki ja Kalliojoki osalta sulfaattipitoisuudet ovat vaihdelleet 65–2 600 mg/l. Jormasjärven päällysveden sulfaattipitoisuudet ovat koholla 48–90 mg/l ja Lumijärven päällysveden pitoisuudet ovat luokkaa 24 mg/l sekä Laakajärven pitoisuudet ovat hieman koholla taustapitoisuuteen verrattuna. Suomen vesissä sulfaattipitoisuuden keskiarvo 6,1 mg/l ja talousvesiasetuksen mukaan sen raja on alle 250 mg/l. Vuoksen suunnalla Lumijoessa ja Kivijoessa sulfaattipitoisuudet ovat kohtalaisen korkeat 25–670 mg/l. Jormasjärven syvänteen päällysvesi ylitti 13-kertaisesti alueen luontaisen keskiarvon vuonna 2012 ja sen sulfaattipitoisuudet ovat tasaisessa nousussa, mutta tilanne ei ole hälyttävä toistaiseksi. Yleisesti sulfaattipitoisuudet laskevat, mitä kauempaa mittaukset tehdään kaivospiirin ulkopuolella. Todennäköistä on myös piste- ja hajakuormitus (Mondo Minerals Oy:n hajapäästöt Nuasjärveen ja maa- ja metsätalouden ojitustoimet) ovat todennäköisempiä ja suurempia saastuttajia kuin kaivoksesta johtuvat päästöt kaukaisemmilla mittauspisteillä tehdyissä mittauksissa. Lupa-arvo kuukaudessa sulfaatille on <6 000 mg/l. Vuonna 2014 sulfaattipitoisuudet vaihtelivat välillä 2 300–6 700 mg/l purkuvesissä, minkä keskiarvo kuukaudelle on 4 171 mg/l.


title: Talvivaaran kaivos

text: Pohjavedet ovat sallituissa talousvesiarvoissa ja niissä näkyy vahvasti alueen kallioperästä aiheutuvat luontainen happamuus. Talousvesikaivossa ei ole havaittavissa kaivoksen vesipäästöistä johtuvaa häiriötä alkuainepitoisuuksissa. Sulfaattipitoisuudet vaihtelivat välillä 4,1–52 mg/l, kun suositusarvo talousvedelle on 200 mg/l. Vastaavasti kaivospiirin maa- ja kalliopohjavesiputkissa pitoisuudet ovat selvästi korkeita ja niiden vaihtelu on ollut suurta <0,5–2 700 mg/l, kun porakaivojen keskiarvo pitoisuus on Suomessa 15,6 mg/l.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvella 2012–2013 sattui Talvivaaran kipsisakka-altaissa kaksi suurta vuotoa, jotka saivat osakseen laajaa huomiota. Kipsisakka-altaassa on veteen liuenneita raskasmetalleja, muun muassa uraania, kadmiumia ja nikkeliä.


title: Talvivaaran kaivos

text: Ensimmäinen vuoto sattui 4.–14. marraskuuta 2012. Vettä virtasi tuhansia kuutiometrejä tunnissa. Onnettomuuden johdosta kaivosalueelle rakennettiin uusia patoja. Altaan aukkoja tukittiin bentoniittimatoilla, jotka kykenevät sitomaan runsaasti vettä. Valtaosa vuotovesistä saatiin pidetyksi kaivosalueen sisäpuolella turvapatojen avulla, mutta osa vedestä karkasi ympäristöön. Karannutta hapanta vettä neutralisoitiin poltetulla kalkilla, myös kaivosalueen ulkopuolella.


title: Talvivaaran kaivos

text: Suomen ympäristökeskuksen vesikeskuksen johtaja Seppo Rekolainen arvioi Talvivaaran onnettomuuden 2000-luvun pahimmaksi ympäristöonnettomuudeksi Suomessa. Onnettomuus johti myös poliisin esitutkintaan.


title: Talvivaaran kaivos

text: Toinen vuoto sattui viereisessä kipsisakka-altaassa 7.–9. huhtikuuta 2013. Yhtiössä käynnissä ollut osakeanti oli tuolloin juuri päättynyt. Vuodon johdosta osakeantiin osallistumisen sai peruuttaa. Yhtiön suurimpiin omistajiin kuulunut Ilmarinen perui osallistumisensa ja luopui omistuksestaan. Tapahtumasarjan jälkeen Suomen valtion Solidiumista tuli Talvivaaran suurin omistaja.


title: Talvivaaran kaivos

text: Onnettomuustutkintalautakunta antoi loppuraporttinsa helmikuussa 2013. Sen mukaan kaivos on ottanut tietoisen riskin viemällä vettä kipsisakka-altaista varoaltaisiin, kun ne ovat uhanneet täyttyä. Samoin viranomaisen vastuu on onnettomuudessa suuri. Esimerkiksi europarlentaarikko Sirpa Pietikäisen mukaan hallintopakkoa olisi tullut käyttää aiemmin. Hänen mukaansa on syytä varautua toiminnan hallittuun alasajoon, ellei vesien hallintaa saada hallintaan, kuten näyttää olevan. Hänen mukaansa ympäristöministeriö on tullut selvitystensä perusteella siihen tulokseen, että hallintovirkamiesten olisi noudatettava lakia.


title: Talvivaaran kaivos

text: Marraskuussa 2012 tapahtuneen sakka-altaan vuodon yhteydessä kipsisakka-altaiden uraania ilmoitettiin kulkeutuneen veden mukana kilometrien päähän sakka-altaista. Säteilyturvakeskuksen mukaan uraanipitoisuudet kohosivat läheisissä vesistöissä, minkä jälkeen ne laskivat. Uraanipitoisuus lähimmässäkin järvessä jäi kuitenkin niin matalaksi, ettei sillä Säteilyturvakeskuksen mukaan ollut säteilysuojelullista merkitystä ihmisille tai ympäristölle. Itse sakka-altaissa STUK arvioi olevan kiinteänä satoja tonneja uraania.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kaivoksen päästöt ovat saaneet aikaan useita vaatimuksia kaivostoiminnan keskeyttämisestä tai lopettamisesta kokonaan.


title: Talvivaaran kaivos

text:
Suomen Luonnonsuojeluliitto vaati maaliskuussa 2012 koko kaivoksen toiminnan keskeyttämistä siksi, että sen ympäristöhaitat olivat mittavat ja että ympäristölupia ei ollut osin noudatettu. Keskeyttämistä vaati myös vasemmistoliitto.
Adressia kerännyt "STOP Talvivaara" -liike vaati 2012 kaivoksen sulkemista vedoten jatkuviin ympäristöongelmiin. Aalto-yliopiston prosessitekniikan professori Kari Heiskanen varoitti tuolloin, että yhtiön toiminnan lopettaminen olisi ollut suurempi ympäristöriski kuin jatkaminen.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kahdeksan luonnonsuojelujärjestöä vaati 2013 kaivoksen sulkemista vedoten ympäristöongelmiin. Järjestöjen mukaan Talvivaarassa käytetty bioliuotus ei sovi Suomen viileään ja sateiseen ilmastoon. Muina sulkuperusteina järjestöt esittivät, että kaivos altaineen oli heikosti rakennettu eivätkä valvovat viranomaiset kyenneet ehkäisemään vahinkoja. Järjestöjen mukaan toiminnan jatkaminen olisi ollut suurempi riski kuin lopettaminen, sillä lopettamisen jälkeen haitallisten aineiden muodostuminen pienenisi melko nopeasti.


title: Talvivaaran kaivos

text: Vuonna 2014 julkaistun Suomen Luonnonsuojeluliiton tilaaman selvityksen mukaan yrityssaneeraustilanteessa yhtiön omat varat eivät riitä sen saastuttaman ympäristön puhdistamiseen, vaan yritys ajautuu konkurssiin. Liiton mukaan kaivos ei ole elinkelpoinen, jos ympäristöhaitat otetaan huomioon yhtiön kustannuksina.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran toimintaa valvoo Kainuun ELY-keskus. Sen toimintaa on kritisoitu.


title: Talvivaaran kaivos

text: ELY-keskus sai toiminnastaan ympäristöministeriöltä puhtaat paperit 2012. Tuolloisen selvityksen mukaan EU:n ympäristölainsäädäntöä ei ollut rikottu.


title: Talvivaaran kaivos

text: Oikeuskanslerin vuonna 2014 antaman päätöksen mukaan Kainuun ELY-keskus ei ole noudattanut Talvivaaran valvonnassa hyvän hallinnon vaatimuksia. Keskus ei ole käyttänyt toimivaltaansa riittävän ajoissa ja tehokkaasti. ELY-keskus ei käyttänyt hallintopakkoa, vaikka Talvivaara ei pysynyt aikatauluissa eikä saanut vähennettyä päästöjään.


title: Talvivaaran kaivos

text: Talvivaaran alueella sattui vuonna 2012 kuolemantapaus, jossa työntekijä kuoli rikkivetymyrkytykseen. Tehdasalueella valmistetaan rikkivetyä, jota käytetään metallien talteenotossa. Onnettomuudessa pääsi tappava pitoisuus rikkivetyä metallien erotuslaitoksen ulkopuolelle sakeutinallasalueelle. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes piti onnettomuuden syynä puutteita Talvivaaran metallien erotuslaitoksen suunnittelussa ja turvallisuushallinnassa. Vuonna 2017 hovioikeus hylkäsi syytteet kuolemantuottamuksesta, mutta oli samaa mieltä työturvallisuusrikoksesta.


title: Talvivaaran kaivos

text: Joulukuun 16. 2016 raportoitiin kaivoksella suuri rikkivetykehittimen palo, jossa ihmisvahingoilta säästyttiin.


title: Talvivaaran kaivos

text: Pellervon taloustutkimus (PTT) arvioi kaivoksen työntekijöiden saavan yli 2,5 miljardia euroa palkkaa kaivoksen 50 toimintavuoden aikana ja saasteiden haittaavan ympäristöä 800 miljoonan euron edestä. PTT:n toimitusjohtaja Pasi Holm nosti haitta-arvion miljardiin euroon marraskuun vuodon jälkeen.


title: Talvivaaran kaivos

text: Toimitusjohtaja Pekka Perän mukaan kaivos tarjosi 2013 työtä useille sadoille, joista noin 500 työskenteli kaivosyhtiön kirjoilla ja satoja urakoitsijoiden kirjoilla. Ennen Talvivaaran joutumista yrityssaneeraukseen kaivoksen sanottiin työllistävän 1 500 ihmistä epäsuorat työpaikat mukaan lukien, lähes yhtä paljon kuin koko Kainuun matkailuala. Verotuloja Sotkamon arvioitiin saavan 1,2 miljoonaa euroa vuodessa. Kainuun Etu ry:n toimitusjohtaja Antti Toivasen mukaan Talvivaara on tuottanut Kainuuseen innovaatiobuumin mm. elektroniikka-alalla. Kaivannaisteollisuus ry:n mukaan Suomessa tarvitaan 5 600 uutta ammattilaista kaivosalalle vuoteen 2022 mennessä, enemmän kuin alan koko nykytyöntekijämäärä, lähinnä pahimmille työttömyysalueille, Pohjois- ja Itä-Suomeen.


title: Talvivaaran kaivos

text: Kainuulainen "Vaara-kollektiivi" on Veikko Leinosen ohjauksessa tuottanut dokumenttiteatterin ja fiktion keinoin esitettävän näytelmän "Talvivaara – kainuulainen scifinäytelmä", joka sai ensi-iltansa Kajaanin Generaattorilla 3. huhtikuuta 2014. Se pohtii industrialismia ja luontoa, työllisyyttä ja tulevaisuutta. Idea kiteytyy siinä, että Talvivaaran tapaus on iskostunut kerralla kansalliseen kollektiiviseen tajuntaan.


title: Talvivaaran kaivos

text: Aiheesta on tehty myös elokuvat "Talvivaaran miehet" (2015), ohj. Markku Heikkinen, "Jättiläinen" (2016) ohj. Aleksi Salmenperä ja "Nälkämaan Sampo" (2016), ohj. Mika Koskinen.


title: Terje Håkonsen

text: Terje Håkonsen (s. 11. lokakuuta 1974) on norjalainen lumilautailija. Hän hallitsi lajia 1990-luvulla voittaen muun muassa kolme kertaa peräkkäin half-pipen maailmanmestaruuden vuosina 1993, 1995 ja 1997.


title: Erkki Palmén

text: Erkki Palmén (17. toukokuuta 1932 Helsinki – 20. tammikuuta 2012) oli suomalainen latinisti ja Jyväskylän yliopiston latinan kielen lehtori.


title: Erkki Palmén

text: Palmén väitteli tohtoriksi vuonna 1998 jäätyään eläkkeelle. Latinankielisen väitöksen aiheena oli paikan adverbi pronominin asemassa. Häntä pidetään latinanopetuksen uudistamisen keskeisenä henkilönä, ja hän oli mukana useiden oppikirjojen tekemisessä. Hän on kääntänyt latinaksi kotiseutulauluja, joita Jyväskylän Studiokuoro on levyttänyt, ja suomentanut Rooman kirjallisuutta, muun muassa Horatiuksen oodit.


title: Pillisipuli

text: Pillisipuli eli talvisipuli ("Allium fistulosum") on laukkojen eli sipulien ("Allium") sukuun kuuluva monivuotinen kasvi, jota viljellään vihanneksena. Alkuperäisenä se kasvaa Itä-Aasiassa.


title: Pillisipuli

text: Pillisipuli kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi ja lehdet ovat ontot ja pullistuneet, varsi on paksuin keskiosastaan. Lehdet ovat liereät ja yhtä pitkät kuin varsi. Pillisipulin kukintona on runsaskukkainen, pyöreähkö, itusilmuton sarja. Kukat ovat kooltaan 7–9 mm.


Kultainen trumpetti – äänitteitä vuosilta 1953–1984 on suomalaisen Ossi Runnen kokoelma-albumi vuodelta 2011.


Shaolin Temple 3: Martial Arts of Shaolin () on vuonna 1986 julkaistu hongkongilainen taisteluelokuva ja jatko-osa elokuville "Shaolin Temple" ja "". Elokuvan pääosia esittävät Jet Li, Wong Chau-yin, Hu Jianqiang, Yu Chenghui, Yu Hai, Sun Jiankui, Lau Waai-leung, Ji Chunhua, Mak Wai-cheung, Cheung Gin-man, Yan Di-hua, Zhang Jian-wen ja Hung Yan-yan. Elokuvan on ohjannut Lau Kar-leung. Elokuva oli ehdolla parhaan toimintakoreografian palkinnolle kuudensilla Hongkongin Film Awards tilaisuudessa.


title: Isotalvio

text: Isotalvio ("Vinca major") on talvioiden sukuun kuuluva monivuotinen oleanterikasvi, jota viljellään koristekasvina. Alkuperäisenä se kasvaa Etelä-Euroopassa.


title: Isotalvio

text: Isotalvio on talvivihanta, maitiaisnesteellinen varpu. Se kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Varret kasvavat kaarevasti maanpinnalta koheten. Soikeat lyhytruotiset lehdet ovat 2,5–9 cm pitkiä. Isotalvion sinivioletit kukat ovat 3–5 cm leveitä. Kukan verhiö on kapealiuskainen ja liuskat karvaisia laidoiltaan. Lähisukuinen laji pikkutalvio ("Vinca minor") on kooltaan isotalviota pienempi.


title: HMS Contest (1894)

text: HMS Contest oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1895 palvelukseenotettu Banshee-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMS Contest (1894)

text: Alus tilattiin 7. helmikuuta 1894 Laird, Son and Companyltä Birkenheadistä, jolloin sen luovutusajankohdaksi määrättiin 31. maaliskuuta 1895. Köli laskettiin 1. maaliskuuta 1894 ja alus laskettiin vesille saman vuoden lopulla 1. joulukuuta. Alus valmistui heinäkuussa 1895.


title: HMS Contest (1894)

text: Uransa alus palveli kotivesillä, kunnes se myytiin 11. heinäkuuta 1911 romutettavaksi Wardille Prestoniin.


title: HMS Banshee

text: HMS Banshee oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1895 palvelukseenotettu Banshee-luokan torpedovenehävittäjä.


title: HMS Banshee

text: Alus tilattiin 7. helmikuuta 1894 Laird, Son and Companyltä Birkenheadistä, jolloin sen toimitusajankohdaksi määrättiin 31. maaliskuuta 1895. Köli laskettiin 1. maaliskuuta 1894 telakkanumerolla 598 ja alus laskettiin vesille 17. marraskuuta 1894. Alus valmistui heinäkuussa 1895.


title: HMS Banshee

text: Palvelukseenotettaessa alus liitettiin 1896 Välimeren laivastoon, kunnes se palasi 1911 Britteinsaarille. Alus myytiin 10. huhtikuuta 1912 romutettavaksi Wardille Briton Ferryyn.


title: Ruohoselja

text: Ruohoselja ("Sambucus ebulus") on seljojen sukuun ja tesmayrttikasvien heimoon kuuluva monivuotinen kasvi, jota viljellään koristekasvina. Alkuperäisenä se kasvaa Etelä-Euroopassa. Ruohoselja on myrkyllinen.


title: Ruohoselja

text: Ruohoselja on ruohomainen ja kasvaa 60–150 senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat korvakkeelliset ja muodostuvat 7–13 lehdykästä. Ruohoseljan kukintona on kolmihaarainen huiskilo, jossa on pieniä, valkoisen vaaleanpunaisia kukkia.


title: Eila Kantola

text: Eila Arna Astrid Kantola (20. maaliskuuta 1914 Leppävirta – 19. toukokuuta 1993 Säkylä) oli suomalainen lastenkirjailija.


title: Sylvi Kauhanen

text: Sylvi Kauhanen (22. kesäkuuta 1906 Antrea – 16. toukokuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja lastenkirjailija.


title: Sylvi Kauhanen

text: Sylvi Kauhanen oli ensimmäinen Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta valmistunut yhteiskuntatieteiden kandidaatti. Hänen 1932 laatiman valtio-opin tutkielman aiheena oli "Ulkovaltojen Saksaan kohdistama diplomaattinen saartopolitiikka ennen maailmansotaa".


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 170001–171000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
170001:stä ja päättyen 171000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 171001–172000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
171001:stä ja päättyen 172000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 172001–173000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
172001:stä ja päättyen 173000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 173001–174000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
173001:stä ja päättyen 174000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 174001–175000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
174001:stä ja päättyen 175000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 175001–176000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
175001:stä ja päättyen 176000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 176001–177000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
176001:stä ja päättyen 177000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 177001–178000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
177001:stä ja päättyen 178000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 178001–179000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
178001:stä ja päättyen 179000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 179001–180000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
179001:stä ja päättyen 180000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Banshee-luokka (hävittäjä)

text: Banshee-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kolmen aluksen muodostama torpedovenehävittäjäluokka (). Luokka oli birkenheadiläisen Laird, Son and Companyn valmistama.


title: Kohtalon miekka

text: Kohtalon miekka () on Andrzej Sapkowskin vuonna 1992 ilmestynyt fantasiakirja. Novellikokoelma tai oikemmin episodiromaani jatkaa "Viimeinen toivomus" -kirjassa alkanutta noituri Geralt Rivialaisen tarinaa. Kirja sai 2012 Helsingin kaupunginkirjaston 12 osumaa -palkinnon sekä vuoden 2012 Tähtifantasia-palkinnon vuoden parhaana suomennettuna fantasiakirjana.


title: Kohtalon miekka

text: Geralt on saanut tehtäväkseen hävittää erään kylän asukkaita riivaavan basiliskin, kun hän palkkion saatuaan törmää ritariin nimeltä Borch, tuttavallisemmin Kolme naakkaa. Borch tykästyy noituriin ja kutsuu tämän kanssaan viettämään iltaa läheiseen keskikievariin. Seuraavana päivänä he jatkavat yhdessä matkaa tien päälle ja törmäävät noiturin ystävään Valvattiin. Runoilija kertoo seudulla tuhoja tehneestä lohikäärmeestä, jonka Caingornin hallitsija Niedamir on määrännyt tapettavaksi, ja nimennyt tehtävään sopivat henkilöt. Geraltin yllätykseksi myös hänen entinen rakastajattarensa velho Yennefer on liittynyt lohikäärmeen jahtaajien joukkoon, muiden seurueen jäsenien vastustuksesta huolimatta. Noituri päättää lähteä joukon jatkoksi, toivoen voivansa lämmitellä suhdettaan velho kanssa uudelleen. Hän kuitenkin kieltäytyy osallistumasta lohikäärmeen surmaamiseen, joka saa muut seurueen jäsenet suhtautumaan epäillen Geraltin läsnäoloon. Noiturin miekasta katsotaan kuitenkin olevan hyötyä tuolla vaarallisella matkalla. Yennefer on katkera Geraltille heidän suhteensa päättymisestä, eikä osoita noiturin yrityksistä huolimatta leppymisen merkkejä. Geralt turhautuu velhon kylmään käytökseen ja on jo aikeissa jättää seurueen, kun jahdattu lohikäärme astuu yllättäen esiin, ja pakottaa myös Geraltin valitsemaan puolensa perääntymisen ja taistelun välillä.


title: Kohtalon miekka

text: Geralt on asettunut Yenneferin kanssa muutamaksi päiväksi Aedd Gynvaelin kaupunkiin. Noituri on tappanut lähistöllä asukkaita häirinneen zeuglin, ja Yenneferillä taas on kaupungissa asioita hoidettavanaan velhokollegansa Istreddin kanssa. Geralt inhoaa Add Gynvaelia eikä viihdy kaupungissa ollenkaa, ja haluaisi nopeasti lähteä jatkamaan matkaa tien päälle. Yenneferin ollessa poissa heidän yhteiseltä asunnoltaan, noituri menee tapaamaan paikallista maaherraa saadakseen korvauksen tappamastaan zeuglista. Samalla hän selvittää kuin vahingossa Istreddin olinpaikan ja päättää käydä jututtamassa tätä. Istredd kertoo yllättäen Geraltille rakastavansa Yenneferiä ja kosineensa tätä. Hän esittää noiturille pyynnön jättää Yennefer, jotta velho voisi rauhassa edetä naima-aikeissaan. Geralt tuntee mustasukkaisuutta eikä suostu Istreddin pyyntöön. Samana iltana noituri ottaa vaikean asian esille Yenneferin kanssa, eikä velho yritäkkään peitellä suhdettaan Istreddiin. He juttelevat Geraltin kanssa syvällisiä suhteestaan ja tulevaisuudesta, mutta kumpikaan ei saa sanottua toiselle sitä, mitä molemmat eniten haluaisivat kuulla. Geralt ja Istredd ajautuvat lopulta välienselvittelyyn, mutta taistelusta ei kumpikaan selviä voittajana, sillä aamun sarastaessa Yennefer on jo kaukana, jättäen jälkeensä vain kaksi kirjettä.


title: Kohtalon miekka

text: Geralt ja Valvatti törmäävät Novigradin vapaassa kaupugnissa miimikkoon, kummalliseen otukseen, jonka lajin luultiin jo kuolleen sukupuuttoon. Miimikot pystyvät ottamaan minkä tahansa toisen olennon hahmon itselleen täydellisesti, näyttäen prikulleen samalta kuin kohteensa. Miimikko, jota myös doppleriksi kutsutaan, oli ottanut erään puolituiskauppiaan, Dainty Biberveldtin hahmon. Tässä hahmossa miimikko on käynyt kauppaa kaupungin toreilla ostaen kaikenlaisia turhakkeita, joista syntyneet velat ovat ajaa oikean kauppiaan vankityrmään. Geralt ystävineen päättää ottaa miimikon kiinni, mutta kaikki ei olekaan sitä miltä ensisilmäyksellä näyttää.


title: Kohtalon miekka

text: Geraltin taskut ovat uhkaavasti huvenneet rahasta, ja yhdessä ystävänsä Valvatin kanssa he matkaavat Bremervoordiin etsimään töitä. Ruhtinas Aglovalilla on Geraltille mitä kummallisin työtehtävä, sillä hän haluaa noiturin toimivan eräänlaisena Amorin nuolena itsensä ja kauniin merenneito Sg’eenazin välillä. Valvatti sen sijaan saa pyynnön paikalliselta maustekauppiaalta tulla esiintymään poikansa hääjuhliin yhdessä toisen runoilijan kanssa. Kollega paljastuu Valvatin vanhaksi tutuksi, kaunissilmäiseksi Essi Daveniksi, joka ihastuu suin päin Geraltiin. Noituri löytää pian itensä pohtimasta sekä omia tunteitaan, että niiden puutetta, ja sitä millaisiin uhrauksiin hän loppujen lopuksi on valmis toisen ihmisen onnellisuuden vuoksi.


title: Kohtalon miekka

text: Noituri etsii eloon jääneitä ihmisiä Brokilonin metsässä, paikassa, jossa elää vain dryadeja, metsäkansaa.


title: Haltiain verta

text: Haltiain verta () on Andrzej Sapkowskin vuonna 1994 ilmestynyt fantasiakirja. Teos on Noituri-sarjan ensimmäinen romaanimittainen kertomus.


title: Kalle Väre

text: Kalle Evald Väre (sukunimi vuoteen 1916 "Turkkila"; 3. lokakuuta 1889 Jämsä – 22. maaliskuuta 1974 Alavus) oli suomalainen kirjailija.


title: Mustapha Mrani

text: Mustapha Mrani (, s. 2. maaliskuuta 1978) on marokkolainen jalkapalloilija. Laitapuolustajana pelaava Mrani edustaa Marokon pääsarjassa pelaavaa FAR Rabatia.


title: Mustapha Mrani

text: Mrani on edustanut Marokkoa vuodesta 2011 lähtien. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Marokon paidassa 11. marraskuuta 2011 LG cupissa Ugandaa vastaan. Hän oli mukana myös vuoden vuoden 2012 Afrikan-mestaruuskisoissa, jossa Marokon kisat päättyivät alkulohkoon. Mrani pelasi turnauksessa yhden ottelun Nigeriä vastaan.


title: Nora Arnezeder

text: Nora Arnezeder (s. 8. toukokuuta 1989, Pariisi) on ranskalainen näyttelijä ja laulaja. Arnezederin ensimmäinen merkittävä rooli oli vuonna 2008 elokuvassa "Paris 36" (ohjaaja Christophe Barratier). Elokuvassa hän esitti laulun ”Loin de Paname”, joka oli ehdolla parhaan laulun Oscar-palkinnon saajaksi. Vuonna 2012 Arnezeder näytteli elokuvassa "Turvatalo".


title: Nora Arnezeder

text: Vuonna 2009 Arnezeder oli Guerlainin hajuveden ”Idylle” mainoskasvona.


title: Fervent-luokka

text: Fervent-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama torpedovenehävittäjäluokka (). Luokka oli Paisleysta Skotlannista olevan Hanna, Donald and Wilsonin telakan valmistama.


title: Fervent-luokka

text: Alus luokka suunniteltiin aluksi yhdellä kattilalla ja savuhormilla, mutta sopimuksessa vaaditun nopeuden jäätyä saavuttamatta alukset kattiloitiin uudelleen. Tämän seurauksena niihin tuli neljä savuhormia ja niiden valmistuminen viivästyi.