title: Bobot

text: Bwat eli ”punaiset” ("bobo oule") ja ”valkoiset” ("bobo gbe") bobot puhuvat gurilaisia bomun ja bwamun kieliä. He harjoittavat etupäässä perinteistä uskontoa. Osa on katolisia. 1980-luvulla heitä asui 500 000 Burkina Fasossa, 190 000 Malissa ja 80 000 Norsunluurannikolla.


title: Bobot

text: Bobojen pääelinkeino on maanviljely. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa, kalastusta ja käsityöammatteja.


title: Grusit

text: Grusit (myös "gurunsit") ovat Pohjois-Ghanassa Mustan- ja Valkoisen-Voltan välisellä alueella sekä Burkina Fasossa Mustan ja Punaisen-Voltan välillä asuva kansa. He puhuvat gurilaista kieltä. Vuonna 1983 gruseja arvioitiin olevan 700 000 henkeä.


title: Grusit

text: Kansa jakautuu useisiin etnisiin ryhmiin. Elinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito. Monet käyvät ansiotöissä Etelä-Ghanan plantaaseilla. Taidekäsityöt ovat kehittyneitä. Suurin osa gruseista harjoittaa perinteistä uskontoa, osa on muslimeita tai kristittyjä.


title: Nautintaselitelmä

text: Nautintaselitelmä on aiemmin käytössä ollut asiakirja, joka maa-alueen jakotoimituksessa laadittiin varsinaisen maanjaon perustaksi. Siinä lueteltiin kullekin jako-osakkeelle kuuluvat tilukset sekä niiden pinta-alat ja jyvitysarvot. Nautintaselitelmään kuului kartta ja karttaselitelmä, johon tiluskuvion tiedot merkittiin. Nautintaselitelmästä nähtiin kuinka suuren osan jako-osakkaan omistamat jyvitysarvot olivat kaikkien jaettavien tilusten yhteisestä jyvitysarvosta. Jakotoimitusta ei voinut suorittaa ennen kuin jako-osakkaat olivat hyväksyneet nautintaselitelmän tai se oli hyväksytty tuomioistuimen päätöksellä joko sellaisenaan tai muutettuna.


title: Nautintaselitelmä

text: Nautintaselitelmästä säädettiin asetuksessa jakolaitoksesta (82/1916) sen 97–100 pykälissä. Sitä käytettiin myös asetuksen kumonneessa jakolaissa (604/1951) 106 pykälässä ja lain nojalla annetussa jakoasetuksessa (407/1952) 7 luvussa. Jakolaki kumottiin kiinteistönmuodostamislailla (554/1995).


title: Senufot

text: Senufot ovat senufokieliä puhuva etninen ryhmä Norsunluurannikon pohjoisosassa, Malin kaakkoisosassa ja Burkina Fason lounaisosassa. Vuonna 2001 heitä arvioitiin olevan yli kolme miljoonaa. Miniankat ovat senufojen alaryhmä.


title: Senufot

text: Senufot koostuvat 25–30 ryhmästä, jotka puhuvat toisistaan huomattavasti poikkeavia kieliä. Heillä on yhteinen kulttuuri-identiteetti, mutta ei yhteistä omaperäistä nimitystä. Nimitys "senufo" lienee alkuperältään mandelainen.


title: Senufot

text: Senufojen esivanhemmat olivat pohjoisesta tulleita animistisia maanviljelijöitä, jotka muotoutuivat omaksi ryhmäkseen Korhogon alueella nykyisen Norsunluurannikon pohjoisosassa. 1700-luvulla heidän keskuuteensa muutti djulakauppiaita, jotka toivat mukanaan islaminuskon. Senufojen kehitykseen on vaikuttanut paikallinen ja eurooppalainen orjakauppa sekä ranskalainen siirtomaavalta vuodesta 1895.


title: Senufot

text: Kansan pääelinkeinot ovat maanviljely sekä vähäisemmässä määrin karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, vihannekset, juurekset ja hedelmät. Myytäväksi kasvatetaan riisiä, puuvillaa, maapähkinää ja tupakkaa. Lisäksi harjoitetaan keräilyä ja käsityöammatteja. Perinteisiä asumuksia ovat savitiiliset pyöreät tai neliskulmaiset majat, jotka muodostavat viljavarastojen ja sisäpihan kanssa suljetun kokonaisuuden. Ruokavalio koostuu enimmäkseen maustetuista puuroista ja vihanneskeitoista.


title: Senufot

text: Yhteiskuntajärjestys perustuu suurperheiden muodostamiin kyläyhteisöihin. Perinteinen sukujärjestelmä on matrilineaarinen, mutta avioliitto patrilokaalinen (vaimo muuttaa miehen perheeseen). Miesten ja naisten ikäryhmät muodostavat salaseuroja, jotka käyvät läpi monimutkaisia aikuistumisriittejä. Senufot ovat kuuluisia puisista rituaalinaamioistaan ja veistoksistaan. Käsityöläiset muodostavat maanviljelijöitä alempiarvoisia kastiryhmiä. Perinteiseen uskontoon kuuluu henkimaailma, jonka huipulla ovat maailman luoja Koulo Tyolo ja suojeleva esiäiti Katyelééó. Nykyään ehkä puolet senufoista on muslimeja.


title: Lars Jørgen Madsen

text: Lars Jørgen Madsen (19. heinäkuuta 1871 – 1. huhtikuuta 1925) oli tanskalainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän osallistui Pariisin, Lontoon, Tukholman ja Antwerpenin olympialaisiin. Madsen voitti urallaan yhteensä viisi olympiamitalia, joista kaksi oli kultaisia, kaksi hopeisia ja yksi pronssinen. MM-kilpailuista Madsenin henkilökohtaisten mitalien lukumäärä oli yhdeksän, kolme kutakin väriä. Mukaan on laskettu vuoden 1900 olympiakisat, jolloin ammuttiin myös maailmanmestaruuksista. Lisäksi Madsenilla on neljä joukkuepronssia, joista viimeisin vapaapistoolijoukkueessa.


title: Lars Jørgen Madsen

text: Madsen voitti Loosduinenin MM-kisoissa 1899 vapaakiväärin tuloksella 943. Pariisin olympialaisissa 1900 Madsen voitti sotilaskiväärin pystyasennon tuloksella 305. Madsen ampui Wienin MM-kisoissa 1908 vapaakiväärin pystyasennon maailmanmestariksi pistein 317. Tukholman olympialaisissa 1912 hän voitti hopeaa vapaakiväärin kokonaiskilpailussa pistein 981.


title: Lars Jørgen Madsen

text: Madsen ampui vuonna 1899 vapaakiväärin 300 metrin 3 × 40 laukauksen maailmanennätyksen 943, joka ylitti Achille Parochen edellisenä vuonna ampuneen ennätyksen seitsemällä pisteellä. Ennätys pysyi voimassa vuoteen 1901, jolloin Emil Kellenberger rikkoi sen.


title: Soninket

text: Soninket ovat mandelaista soninken kieltä puhuva kansa Malin luoteisosassa, Senegalin koillisosassa Bakelin seudulla ja Mauritanian eteläosassa. Erillisiä ryhmiä asuu myös Burkina Fasossa, Gambiassa, Guinea-Bissaussa ja Ranskassa. Soninkeja arvioidaan olevan noin 1,1 miljoonaa.


title: Soninket

text: Soninket olivat muinaisen Ghanan valtakunnan pääkansallisuus. Heidän alaryhmiään ovat aikaisemmin oman valtionsa muodostaneet diawarat ja maurilaistuneet azerit. Malissa monet soninket osaavat bambaraa, Senegalissa wolofia ja Mauritaniassa arabiaa.


title: Soninket

text: Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, maapähkinä, riisi ja pavut. Rahakasveja ovat puuvilla, tupakka ja väri-indigo. Lisäksi harjoitetaan karjanhoitoa, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Perinteinen asumus on aidan ympäröimä pyöreä tai neliskulmainen savitiilinen talo. Miehet pukeutuvat leveään paitaan ja housuihin, naiset käyttävät leninkiä, huivia ja kultakoruja. Ruokavalioon kuuluvat kuskus, kakkarat, hirssipuuro ja liha.


title: Soninket

text: Yhteiskunta on jakautunut kasteihin. Ylimpänä ovat hallitsijoiden jälkeläiset, talonpojat ja marabut, alimpana käsityöläisryhmät ja orjat. Orjia lukuun ottamatta kaikki kuuluvat suuriin sukuryhmiin. Suurperheeseen kuuluvat perheen pää, hänen nuoremmat veljensä ja heidän vaimonsa ja lapsensa. Avioliitto on patrilokaalinen (vaimo muuttaa miehen luokse) ja miesten moniavioisuus on yleistä.


title: Soninket

text: Soninkeilla on rikas suullinen kansanperinne, joka käsittää muun muassa griottien esittämiä kertovia runoja. Uskonnoltaan he ovat sunnimuslimeja.


title: Mandelaiset kielet

text: Mandelaiset kielet ovat Länsi-Afrikassa puhuttujen noin 40 kielen ryhmä. Joseph Greenbergin mukaan ne kuuluvat nigeriläis-kongolaisiin kieliin. Usein niitä pidetään myös erillisenä kieliryhmänä, jolla ei ole sukulaisia.


title: Mandelaiset kielet

text: Suurimpia mandekieliä ovat mandingo ja sen lähisukukielet maninka ja malinke (noin 9 miljoonaa puhujaa Malissa, Burkina Fasossa, Guineassa, Senegalissa ja Liberiassa), Malin pääkieli bambara, Burkina Fason djula ja soninke (noin miljoona puhujaa lähinnä Malissa ja Burkina Fasossa). Muita kieliä ovat busa, kpelle, mano, mende, samo ja vai.


title: Mandelaiset kielet

text: Useimmat mandelaiset kielet toimivat yhteisöjen suullisen kanssakäymisen välineinä. 1800–1900-lukujen vaihteessa vaita, mendeä, lomaa, kpemeä ja bamanaa varten laadittiin omaperäiset kirjoitusjärjestelmät, jotka eivät yleensä saaneet laajempaa käyttöä (ks. vai-kirjoitus, mende-kirjoitus). Mandingoa, maninkaa ja djulaa kirjoitetaan arabialaisella, eräitä muita kieliä latinalaisella kirjaimistolla.


title: Djulat

text: Djulat ovat Etelä-Malissa sekä Burkina Fason ja Norsunluurannikon rajaseuduilla asuva kansa. He puhuvat mandelaista djulan kieltä. Vuonna 1983 djulia arvioitiin olevan 470 000 henkeä.


title: Djulat

text: Huomattava osa kansasta asuu kaupungeissa, joissa he harjoittavat kauppaa ja käsityöammatteja. Länsi-Afrikassa myös muihin kansoihin kuuluvia kauppiaita sanotaan usein djuliksi. Osa harjoittaa maataloutta ja karjanhoitoa. Uskonnoltaan djulat ovat sunnalaisia muslimeja.


title: Bisat

text: Bisat (myös "bissat") ovat Burkina Fasossa Tenkodogon eteläpuolella Valkoisen Voltan varrella, Nigeriassa Yelwan ympäristössä, Ghanan koillisosassa ja Beninissä asuva kansa. Vuonna 1980 heitä arvioitiin olevan 270 000 henkeä.


title: Bisat

text: Bisat puhuvat mandelaista kieltä. Pääelinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito. Käsityöammatit ovat kehittyneitä. Uskonnoltaan bisat ovat muslimeja.


title: Jurimetriikka

text: Jurimetriikka on oikeustieteellinen tutkimussuuntaus, joka tarkastelee oikeuden ja tekniikan suhteita. Sen piiriin kuuluvat monet oikeusinformatiikan keskeiset tutkimuskohteet. Alkuaan aputieteen asemassa olleesta jurimetriikasta muotoutui toisen maailmansodan jälkeen oma tutkimusalansa, kun oikeustieteilijät havaitsivat tietotekniikan seurannan oikeudellisesta näkökulmasta tarpeelliseksi. Sittemmin alan tutkimusta on tukenut Yhdysvaltain asianajajaliitto (ABA, American Bar Association). Alan keskeisenä julkaisukanavana toimii neljästi vuodessa ilmestyvä "Jurimetrics Journal," jota julkaisee Arizonan valtionyliopisto. Yhdysvalloissa jurimetriikasta on muotoutunut oikeuden ja tietotekniikan suhteita tarkasteleva oikeustieteellinen keskustelufoorum. Euroopassa sitä harjoitetaan etenkin Rotterdamin yliopistossa Alankomaissa.


title: Jurimetriikka

text: Jurimetriikka-nimityksen ideoi yhdysvaltalainen Lee Loevinger (1913–2004) 1940-luvulla, kun oikeuselämä ja etenkin oikeustiede alkoi hyödyntää tietotekniikkaa yhtenä ensimmäisistä tieteistä. Yhdysvalloissa jurimetriikasta kehittyi kaksi toisilleen läheistä tutkimussuuntausta: tietotekniikkaan liittyviä oikeudellisia kysymyksiä tarkasteleva "computer law" ja oikeudellista tietoa ja oikeudellista tietojenkäsittelyä tarkasteleva "computers and law". Manner-Euroopaan yhdysvaltalaiset käsitteet eivät juurtuneet. Päätöksenteon automatisointia koskeva tutkimus eli oikeuskybernetiikka koettiin liian suppeaksi käsitteeksi. Uuden tutkimusalan nimikkeeksi vakiintui saksalaista alkuperää oleva oikeusinformatiikka, josta on edetty informaatio-oikeuteen.


title: Kurt Meyer

text: Kurt "Panzermeyer" Meyer (23. joulukuuta 1910 – 23. joulukuuta 1961) oli saksalainen kenraalimajuri (SS-Brigadeführer) toisessa maailmansodassa.


title: Kurt Meyer

text: Meyer palveli SS-joukoissa vuodesta 1931 asti. Toisen maailmansodan aikana hän toimi Leibstandarte SS Adolf Hitlerissä panssarintorjuntakomppanian päällikkönä, tiedustelukomppanian päällikkönä ja tiedustelupataljoonan komentajana. Vuonna 1943 Meyer käskettiin 12. SS-panssaridivisioona "Hitlerjugendiin" panssarikrenatöörirykmentin komentajaksi. "Hitlerjugend"-divisioonan komentajan, SS-Brigadeführer Fritz Wittin kaaduttua kesäkuussa 1944 Meyer määrättiin divisioonan uudeksi komentajaksi. Meyer jäi belgialaisten vastarintataistelijoiden vangiksi syyskuussa 1944 ja hänet luovutettiin länsiliittoutuneille. Hänet tuomittiin sotarikoksista, aluksi kuolemaan, mutta tuomio muutettiin myöhemmin vankeusrangaistukseksi. Hän vapautui yhdeksän vuoden istumisen jälkeen ja toimi myöhemmin muun muassa Waffen-SS-veteraanien HIAG-järjestössä.


title: Kurt Meyer

text: Sodan aikana Meyer palkittiin ansioistaan taistelussa rautaristin ritariristillä tammenlehvin ja miekoin.


title: Hiippasammalet

text: Hiippasammalet ("Orthotrichum") on hiippasammalten lahkoon kuuluva suku, johon kuuluu 18 Suomessa esiintyvää lajia. Iso- ja kertunhiippasammal ovat äärimmäisen uhanalaisia. Tunturihiippasammal on erittäin uhanalainen. Etelän-, aarni-, haka-, viiru- ja paasihiippasammalet ovat vaarantuneita. Tammihiippasammal on silmälläpidettävä. Muut lajit ovat elinvoimaisia, mutta vain haapa- ja tikanhiippasammal esiintyvät koko Suomessa.


title: Hiippasammalet

text: Hiippasammalet ovat pienikokoisia (0,5–5 cm).


title: Purnu

text: Purnu on taidenäyttelykeskus Orivedellä. Kuvanveistäjä Aimo Tukiainen rakensi alueelle kesäateljeensa 1960-luvulla ja aloitti kesänäyttelytoiminnan 1967. Purnun mallin mukaan syntyi pian kesänäyttelyjä ympäri maata.


title: Purnu

text: Alueella on useita näyttelyhalleja ja perinnerakennuksia. Näyttelykeskuksen sijainti kauniissa rantamaisemassa tarjoaa runsaasti tilaa ulkoteoksille. Esiintymislava toimii myös kesäteatterina ja konserttipaikkana.


title: Purnu

text: Purnua ylläpitää vuonna 1994 perustettu Aimo Tukiaisen Purnun Säätiö, Säätiö esittelee Aimo Tukiaisen tuotantoa, tukee suomalaista nykytaidetta ja edistää kansankulttuuria.


title: Chilen laivasto

text: Chilen laivasto () on Chilen asevoimien merellinen osa.


title: Chilen laivasto

text: Chilen laivasto perustettiin 1817 ja jo vuotta aiemmin Chacabucon taistelun jälkeen oli kenraali Bernardo O'Higgins sanonut, että "tällä voitolla eikä muillakaan ole merkitystä jollemme hallitse meriämme". Taistelun seurauksena alettiin muodostaa Chilen laivastoa ja sen ensimmäisenä toimena säädettiin laivastolaki. Chilen ensimmäinen kansallinen laivasto ja merikoulu perustettiin samoin kuin merijalkaväki ja huoltokeskus.


title: Chilen laivasto

text: O'Higgins palkkasi brittiläisen merenkulkijan lordi Thomas Cochranen laivaston ensimmäiseksi komentajaksi, minkä seurauksena laivastoon palkattiin runsaasti englanninkielistä henkilöstöä niin Britanniasta ja Irlannista kuin Yhdysvalloistakin. Laivastoon kuului vuonna 1860 20-tykkinen höyrylaiva, 18-tykkinen korvetti, kaksi prikiä ja kuunari. Chile tuki Perua 1865 sodassa Espanjaa vastaan, minkä seurauksena Espanjan laivaston tulitti Valparaisoa. Tämän seurauksena maassa todettiin voimakkaan laivaston olevan välttämätön suojaamaan rannikkoa. Presidentti Errazurizin johdolla maan hallinto uudelleen organisoi ja varusti laivastoa, joka oli valmiina sotatoimien alkaessa 1879.


title: Chilen laivasto

text: Sota Perua vastaan alkoi 1879 ja se päättyi 1882. Laivaston merkitys sodan lopputulokseen oli ratkaiseva samoin kuin Chilen sisällissodassa 1891, jolloin suuri osa laivastossa kapinoi presidentti José Manuel Balmacedan hallintoa vastaan ja siten edesauttoi hänen karkottamistaan. Vuosisadan vaihteessa maan laivastossa palveli joukko Elswickin telakan toimittamia risteilijöitä sekä Britannian kuninkaallisen laivaston käyttämien kaltaisia torpedoin varustettuja tykkiveneitä. Torpedoaluksina oli muun muassa kymmenen Yarrow-tyyppistä alusta sekä seitsemän brittien 30-solmun tyyppiä olevaa hävittäjää.


title: Chilen laivasto

text: Chilen hallitus tilasi 1912 J. Samuel White and Companyltä Cowesista kuusi suurikokoista hävittäjää, joiden aseistus oli vahvempi kuin Britannian kuninkaallisen laivaston vastaavien alusten. Aluksista kuitenkin ainoastaan kaksi päätyi Chileen, kun Britannia pakko-otti neljä keskeneräistä alusta itselleen elokuussa 1914. Ensimmäisen maailmansodan aikana Chile ei kyennyt uudistamaan laivastoaan ja Serrano-luokan alusten tilaus John I. Thornycroft and Companyltä 1927 oli seuraava alustilaus.


title: Chilen laivasto

text: Maa pysyi toisessa maailmansodassa puolueettomana ja sen laivasto ei saanut apua mistään sotaa käyvästä maasta.


title: Chilen laivasto

text: Laivaston komentajan amiraali Enrique Larrañaga Martínin alaisuudessa on 25000 henkeä, joista 5200 palvelee merijalkaväessä. Aluksia laivastolla on 66, mikä on kasvamassa 74:ään. Aluksista 21 on varsinaisia taisteluyksiköitä ja ne on sijoitettu Valparaísoon. Laivaston sukellusveneet sekä niiden emälaiva on sijoitettu Talcahuanoon. Laivastoon kuuluvat myös ilmavoimat, joiden tehtävänä on tavaran ja henkilöstön kuljettaminen sekä merialueiden valvonta. Laivaston ilmavoimilla ei ole hävittäjiä eikä pommittajia.


title: Gustaf Henrik Mellin

text: Gustaf Henrik Mellin (23. huhtikuuta 1806 Revonlahti – 2. elokuuta 1875 Norra Vram, Skåne, Ruotsi) oli Ruotsissa asunut suomalaissyntyinen pappi ja kirjailija.


title: Gustaf Henrik Mellin

text: Mellinin vanhemmat olivat Revonlahden kappalainen Abraham Mellin ja Margareta Wacklin. Mellin siirtyi jo 1810 perheensä mukana Ruotsiin jossa hänen isänsä toimi Thunin kirkkoherrana Länsi-Götanmaalla. Mellin pääsi ylioppilaaksi 1821 ja hänet vihittiin papiksi 1829. Hän toimi 1829–1852 Tukholman Klaran seurakunnan pappina ja viimeksi hän oli kirkkoherrana Skånessa. Mellin julkaisi koko kirjallisen tuotantonsa Ruotsissa mutta hän kirjoitti myös Suomeen liittyvistä aiheista.


title: Gustaf Henrik Mellin

text: Mellin oli Ruotsissa suosittu kirjailija ja hänet tunnettiin ennen kaikkea historiallisista kertomuksistaan. Mellin kirjoitti myös runoja, lastenkirjoja, oppikirjoja sekä kansantajuisia tietokirjoja.


title: Gustaf Henrik Mellin

text: Mellin oli sukua kirjailija Sara Wacklinille ja hän toimi tämän holhoojana Wacklinin asuessa Ruotsissa. manuskript. Fritze, Stockholm 1890


title: Luhtakuirisammalet

text: Luhtakuirisammalet ("Calliergon") on palmikkosammalten lahkoon kuuluva suku, johon kuuluu 4 Suomessa esiintyvää lajia. Kaikki lajit ovat elinvoimaisia ja ne esiintyvät koko Suomessa.


title: Rastasluurat

text: Rastasluurat ("Myrmothera") on luurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aikaisemmin suku on luettu kuuluvaksi muurien heimoon. Rastasluurien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.


title: Väinö Tiger

text: Väinö Tiger (23. tammikuuta 1896 Muhos – 30. kesäkuuta 1964) oli suomalainen Oulussa asunut taidemaalari.


title: Väinö Tiger

text: Tigerin vanhemmat olivat piirimaanmittari Oskar Tiger ja Greta Elisabeth o.s. Puusti. Hän kävi Taideteollista keskuskoulua 1915–1917 ja 1918–1919.


title: Väinö Tiger

text: Tiger osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosien 1921 ja 1945 välillä.


title: Nysämuurat

text: Nysämuurat ("Chamaeza") on muurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Nysämuurien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kuusi lajia.


title: Kevin Hagen

text: Kevin Hagen (3. huhtikuuta 1928 Chicago, Illinois, Yhdysvallat – 9. heinäkuuta 2005 Grants Pass, Oregon, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli tohtori Bakeria televisiosarjassa "Pieni talo preerialla".


title: Kevin Hagen

text: Sekalaisten opintojen jälkeen nuori Hagen matkusti Eurooppaan ja kierreltyään aikansa astui Yhdysvaltojen hallinnon palvelukseen Saksassa Wiesbadenissa. Kaksivuotisen sopimuksen päätyttyä hän palasi Yhdysvaltoihin. Opiskeltuaan vuoden verran oikeustiedettä hän totesi olevansa väärällä alalla. Koe-esiintymisen kautta hän vihdoin pääsi aloittamaan näyttelijänuran. Ensimmäinen palkkatyö oli kertarooli silloisessa suositussa radio- ja televisiosarjassa "Dragnet".


title: The Pretty Reckless

text: The Pretty Reckless on yhdysvaltalainen rockyhtye, joka perustettiin aiemmin näyttelijänä tunnetun Taylor Momsenin ympärille. Yhtyeen nimeksi piti alun perin tulla pelkkä The Reckless, mutta nimi vaihtui The Pretty Recklessiin tavaramerkkiongelmien takia.


title: The Pretty Reckless

text: Momsen on ilmoittanut OK! Magazinen haastattelussa, että yhtye on allekirjoittanut levysopimuksen Interscope Records -levy-yhtiön kanssa. Aiemmin 2009 The Pretty Reckless oli kiertueella The Veronicas -yhtyeen kanssa. Toisessa haastattelussa Taylor lyhyesti keskusteli yhtyeen musiikista, sanoen, että ”se tulee olemaan erilaista kuin ihmiset odottavat” ja siinä on mukana synkkää soundia unohtamatta kuitenkaan keveyttä ja hauskuutta.


title: The Pretty Reckless

text: MTV:n haastattelussa Momsen paljasti yhtyeen vaikutteiksi The Beatlesin lisäksi useita grunge-yhtyeitä, kuten Soundgarden, Audioslave ja Nirvana. Hän myös mainitsi omiksi vaikutteikseen Debbie Harryn, Joan Jettin ja Cherie Currien.


title: Tampereen historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Tampereen historiaa.


title: Tampereen historia

text: Tampereen alueen ainoa kivikautinen asuinpaikka on tavattu Ala-Pispalasta. Paikkaa tutkittaessa löydettiin muiden muassa reikäkivi, kourutaltta ja keihäänkärki. Esihistoriallisten löytöjen vähäisyys selittyy sillä, että myöhempi asutus on tuhonnut varhaisemman asutuksen jäljet.


title: Tampereen historia

text: Tammerkosken seutu sai pysyvää asutusta rautakaudella noin 600-luvulla, jolloin lännestä tulleet uudisraivaajat asettuivat Takahuhdin viljelyspaikoille.


title: Tampereen historia

text: Tampereen seudun asutushistoria keskittyy Messukylän ja Pirkkalan pitäjiin, joiden yksittäisiä taloja sijaitsi kaupungin myöhemmällä alueella jo keskiajalla. Nykyisen Tampereen alueella oli keskiajalla noin 200 taloa. Ensimmäinen nimeltä tunnettu Tammerkosken alueen asukas on ollut Matts aff Koskis, joka mainitaan asiakirjoissa Kangasalan, Pirkkalan ja Kyrön käräjien lautamiehenä vuonna 1405. Vuoden 1540 maakirjassa Tammerkosken jakokunnan taloina lueteltiin Tammerkoski, Pyynikkilä, Laiskola eli Nalkala, Erkkilä, Siukola, Kyttälä ja Hatanpää.


title: Tampereen historia

text: Ennen kaupungin perustamista Pispalan alueella oli toiminut vuosisatoja markkinapaikka, jossa kauppaa kävivät erityisesti turkulaiset porvarit. Vuonna 1638 kenraalikuvernööri Pietari Brahe määräsi, että Tammerkoskella oli pidettävä vuosittain kahdet markkinat, syysmarkkinat Pertun päivänä elokuussa ja talvimarkkinat Matin päivänä helmikuussa. Vuonna 1708 markkinat siirrettiin Tammerkosken partaalta Harjuun ja sieltä vuonna 1758 Pispalaan.


title: Tampereen historia

text: Sotarasitusten ja katovuosien aiheuttamat verorästit ajoivat 1600-luvulla monet talot kruunulle, jolta ne päätyivät aatelisten virkataloiksi. Tammerkosken kartano oli yksi tällä tavalla syntyneistä kartanosta. Sen päärakennus sijaitsi nykyisellä Keskustorilla kulttuuritalo Laikun kohdalla. Kartano oli olemassa 142 vuotta, kun Tampere perustettiin 1779 sen maille.


title: Tampereen historia

text: Lempäälän kirkkoherra Erik Edner ehdotti valtiopäivillä 1771–1772 kaupungin perustamista Tammerkoskelle. Kaupungin perustamisen aikoihin maanomistus alkoi keskittyä. Sysäyksen kaupungin perustamiselle antoivat Tammerkosken kartanon taloudelliset ongelmat, jotka antoivat kruunulle tilaisuuden hankkia edullisesti Tammerkosken länsirannan Hans Henrik Boijelta uuden kaupungin paikaksi. Kaupungin itärajaksi muodostui Tammerkosken länsiranta ja länsirajaksi nykyisten Pyynikin puistoalueen ja Pispalan kaupunginosan välinen raja. Kaupungin itänaapurina oli Hatanpään kartano, joka hallitsi Messukylän pitäjän länsiosaa. Hans Henrik Boije perusti vuonna 1759 Otavalan kehruukoulun, joka oli toiminnassa vuoteen 1767. Lyhytaikaiseksi jääneestä toiminnastaan huolimatta kehruukoulu enteili pellavatehtaiden perustamista Tampereelle muutamia vuosikymmeniä myöhemmin.


title: Tampereen historia

text: Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja.


title: Tampereen historia

text: Ennen Tampereen kaupungin perustamista kanta-alueella asui asui viisi perhekuntaa; Björkqvist, Forstrom, Tammerfors (myöhemmin Grönlund), Gök ja Rundell. Näistä suvuista vain Grönlundin (Tammerfors) sukuhaara on säilynyt elinvoimaisena nykypäivään saakka.


title: Tampereen historia

text:
Kaupungin ensimmäinen viranhaltija oli nimeltään Mats Tammerfors. (Matti Heikinpoika Grönlund)
Kun Kustaa III perusti kaupungin Tammerforsin (Tammerkoski, Tampere) nimiseksi, kielsi hän Mats Tammerforsia enää käyttämästä tuota sukunimeä, sillä kellään ei saanut olla uuden kaupungin nimeä. Näin ollen Mats Tammerfors muutti nimen Grönlundiksi.


title: Tampereen historia

text: Matsin poika kantoi nimeä Henrik Grönlund (Heikki Matinpoika). Henrik Grönlund toimi raatimiehenä ja kaupunginvanhinten hallintoelimessä. Grönlundin asemasta kaupungissa tuolloin kertoo jotain se, että kun kaupungit rannat jaettiin kalastusalueiksi, Henrik Grönlund sai yksinoikeuden kalastukseen alueella, joka ulottui nykyiseltä Ratinan sillalta Pispalan rajaan. Ja kun James Finlayson tuli Tampereelle ja halusi tehdastaan varten vanhan polttimon alueen yläputouksen varrelta, havaittiin, että alue oli lähes kokonaisuudessaan Henrik Grönlundin hallinnassa.


title: Tampereen historia

text: Henrik sai seitsemän lasta, joista kolme eli aikuiseksi. Tytär Maria Grönlund jäi naimattomaksi ja muutti Grönlundin ostamaan Raholan kartanoon. Toinen tyttäristä, Sofia Grönlund, päätyi naimisiin kauppias Otto Erik Mauritz Thunebergin kanssa. He muuttivat Henrik Grönlundin hankkimaan Kaarilan kartanoon. Otto Erikin ja Sofian haudat löytyvät Aleksanterin kirkon hautausmaalta Tampereen keskustasta. Sofian jälkeläiset olivat ainoita, jotka jatkoivat sukuhaaraa eteenpäin.


title: Tampereen historia

text: Tampereelle annetiin vapaakaupungin oikeudet. Kuka tahansa saisi muuttaa kaupunkiin ja toimia haluamassaan ammatissa. Maata kaupungissa ei kuitenkaan saanut viljellä. Toimeentulo hankittiinkin kaupasta ja käsityöstä, sillä tehtaita ei vielä ollut. Kaupunkiin sai myös tuoda ja viedä tavaraa ulkomailta ja Venäjältä ilman tullia. Lisäksi määrättiin, että kaupungin asukkailla oli oikeus tunnustaa mitä tahansa kristillistä uskoa.


title: Tampereen historia

text: Tampereen kaupungin ensimmäiset asukkaat tulivat syksyllä 1780, jolloin tontteja jaettiin 92 hakijalle. Kauppiaille annettiin paikka Kauppakadun varrelta ja käsityöläisille kaupungin reuna-alueilta. Vesivoimaa alallaan tarvitsevat yrittäjät, kuten värjärit, saivat tonttimaata koskelta. Asukkaista suurin osa muutti muualta. Tampereelle odotettiin jopa ulkomaalaisia, minkä takia Keskustorin reunoille varattiin paikat neljälle kirkkokunnalle.


title: Tampereen historia

text: Tampereen pääkatuna oli aluksi Kauppakatu. Tärkeä markkinapaikka oli alusta lähtien Kauppatori, nykyinen Keskustori. Kaupungissa oli alkuvaiheessa 300 asukasta ja asukasluku kasvoi hitaasti. Kaupungin suurena ongelmana oli se, että sisämaan kulkuyhteydet olivat kehnot. Vaikka ajan merkantilistisessa hengessä yritettiinkin antaa määräyksiä siitä, minkä alueen talonpoikien olisi tehtävä kauppansa Tampereella, talonpojat kävivät usein myös muualla. Tamperelainen porvari, joka osti tavaraa talonpojilta, joutui kuljetuttamaan tavaransa edelleen rannikkokaupunkeihin, joten talonpoikien oli usein kätevämpää asioida suoraan rannikkokaupungeissa. Suomenselän talonpoikien oli usein kannattavinta kuljettaa tavaransa Pohjanmaan rannikkokaupunkeihin. Toisaalta Tampereen eteläpuolen talonpojat veivät tavaransa mieluiten suoraan Turkuun. Ennen Suomen sotaa tutkittiin mahdollisuuksia perata Kokemäenjoki laivaliikenteelle sopivaksi, mutta konkreettisiin töihin ei ryhdytty.


title: Tampereen historia

text: Vuonna 1807 asetettiin toimikunta nimeämään Tampereen katuja ja tällöin syntyivät muun muassa Hämeenkatu, Hallituskatu, Kauppakatu, Kuninkaankatu ja Puutarhakatu. Vanhan keskustan ruutukaava perustuu vielä nykyisinkin Carl Ludvig Engelin laatimaan ja vuonna 1830 hyväksyttyyn asemakaavaan. Asukasluvun kasvaessa syntyi laajennussuunnitelman tarve ja rakennushallituksen yliarkkitehti Carl Albert Edelfelt laati uuden asemakaavan, joka hyväksyttiin vuonna 1868. Edelfeltin kaavan hyväksymisen yhteydessä kadunnimet virallistettiin. Charles Bassin suunnittelema, Keskustorin reunalla sijaitseva Tampereen vanha kirkko valmistui vuonna 1824. Kirkon viereen rakennettiin Carl Ludvig Engelin suunnittelema samantyylinen kellotapuli vuonna 1828.


title: Tampereen historia

text: Vaikka Tamperella yrittäminen oli vapaata ja sillä oli merkittäviä tullietuja, teollistuminen oli hidasta. Abraham Häggmanin perustama lumppupaperitehdas aloitti 1783 ensimmäisenä kosken keskijuoksulla. Ruotsin vallan aikana Tampereen menestynein yritys oli valtion viinanpolttimo. Kun talonpoikien kotipoltto Suomen sodan jälkeen taas sallittiin, polttimon rakennukset jäivät vajaakäyttöisiksi.


title: Tampereen historia

text: Suomi liitettiin Venäjään 1809, jolloin Tampereella oli edelleen alle tuhat asukasta. Keisari Aleksanteri I tutustui 1819 Suomen-kiertomatkallaan myös Tampereen kaupunkiin ja havaitsi kosken vesivoiman tarjoamat mahdollisuudet teollisuuden kehittämiselle. Tampereen vapaakaupunkiasemaa jatkettiin tämän mahdollistamiseksi.


title: Tampereen historia

text: Skotlantilainen, tuolloin Pietarissa työskennellyt insinööri James Finlayson perusti Tampereelle vuonna 1820 tehtaan, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli tuottaa kehruukoneita Suomeen muodostettavaa tekstiiliteollisuutta varten. Tehdas sai suuren maa-alueen kaupungin pohjoislaidalta entisen kruunupolttimon alueelta.


title: Tampereen historia

text:
Finlayson ei saanut koneitaan kaupaksi, minkä takia tehdas siirtyi puuvillan kehräämiseen. Laajamittaisesta valtiontuesta huolimatta Finlaysonin tehdas pysyi kannattamattomana. Finlayson myi tehtaansa 1836 pietarilaisille Georg Rauchille ja Carl Nottbeckille. Ryhmä alkoikin kehittää tehdasta tarmokkaasti. Vesivoimaa alettiin hyödyntää entistä paljon tehokkaammin ja tehdas alkoi kasvaa. Teollisuuslaitoksen päärakennukseksi rakennettiin Kuusivooninkinen.
Muu teollisuus alkoi saapua Tampereelle 1840-luvulla, jolloin Messukylän puoleiselle koskenrannalle perustettiin Teiskon järvimalmia hyödyntänyt rautamasuuni. Tästä teollisuuslaitoksesta kehittyi myöhemmin Tampereen puuvillatehdas- ja konepajaosakeyhtiö, Tampella. Paperiteollisuutta edusti Frenckellin paperitehdas, joka rakennettiin Kauppatorin (myöh. Keskustori) ja Finlaysonin tehtaan väliin. Kauppatorin eteläpuolelle rakennettiin puolestaan Kattohuopatehdas (myöh. TAKO) ja Liljeroosin kehräämö. Kosken itärannalle syntyi nykyisen Koskikeskuksen alueelle Verkatehdas. Kaikki tehtaat saivat käyttövoimansa koskesta, jonka vesi kerättiin kosken rannoilla olleisiin ruuhiin. Ruuhista luovuttiin 1930-luvulla, jolloin rakennettiin keski- ja alakoskiin voimalaitokset. Emil Aaltonen siirsi kenkätehtaansa Hattulasta Tampereelle vuonna 1905, mikä merkitsi uuden teollisuudenhaaran läpimurtoa.


title: Tampereen historia

text: Tampere kasvoi 1800-luvun lopulla nopeasti, sillä vuonna 1870 asukkaita oli noin 7 000 ja vuonna 1900 jo 36 000. 1900-luvun alussa Tampere oli työläisten ja naisten kaupunki, sillä asukkaista kolmasosa oli tehdastyöläisiä ja niistä yli puolet naisia. Samalla kaupungin alue lähes seitsenkertaistui ja Tampereen keskustaan rakennettiin näyttäviä kerrostaloja vaatimattomien puutalojen joukkoon. Kivitalot muokkasivat Tamperetta uudenaikaiseen suuntaan. Uudistumista osoittivat myös viemäri- ja vesijohtoverkoston rakentaminen ja sähkövalojen syttyminen.


title: Tampereen historia

text: Kaupungin alue kasvoi 1800-luvun loppupuoliskolla itään päin. Vuonna 1877 kaupunkiin liitettiin kosken itäranta, Kyttälä, jonne edellisenä vuonna oli rakennettu Tampereen rautatieasema, alun perin siis kaupungin ulkopuolelle. Vielä muutamaa vuotta aikaisemmin alue oli kuulunut jopa eri lääniin kuin itse kaupunki, sillä Tammerkoski oli vuosina 1775-1870 Hämeen läänin ja Turun ja Porin läänin rajana.


title: Tampereen historia

text: Hatanpään kartanon maille Kyttälään oli syntynyt työväestön asuttama esikaupunki, jonka rakennuskanta oli erittäin heikkoa. Kaupunginosan maat siirtyivät alueliitoksen yhteydessä kaupungin omistukseen. Tämän seurauksena kaupunki vaati talojen omistajia korjaamaan talonsa uuden asemakaavan mukaisiksi. Ne, jotka eivät tähän kyenneet, joutuivat muuttamaan Armonkallioon tai Pispalaan, joka kuului Pirkkalan kuntaan. Myöhemmin kaupunki osti Hatanpään kartanolta myös Viinikan ja lopulta koko kartanon alueen. 1900-luvun alussa Tampereella oli 15 virallista, roomalaisin numeroin merkittyä kaupunginosaa, joista useimmilla oli jokapäiväisessä kielenkäytössä omat epäviralliset nimityksensä, esimerkiksi Amuri (IV ja V kaupunginosat), Kaakinmaa (VI), Pyynikinrinne (VII) ja Tammela (XIV ja XV). Arkkitehti Theodor Deckerin suunnittelema Aleksanterin kirkko valmistui Hämeenpuiston varrelle vuonna 1881. Aivan 1800-luvun lopussa rakennettiin Tampereen ortodoksinen kirkko alkujaan venäläistä siirtokuntaa ja sotaväkeä varten.


title: Tampereen historia

text: Rautatieyhteys Helsingistä Hämeenlinnan kautta Tampereelle valmistui vuonna 1876. Vuonna 1883 valmistui puolestaan rataosa Tampereelta Haapamäen kautta Vaasaan ja vuonna 1895 Poriin.


title: Tampereen historia

text: Tampereen ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Hämeenpuiston varrella vuonna 1875 ja se korvasi tehtaiden ja seurakunnan perustamat koulut, joista tunnetuin oli vuonna 1839 aloittanut Finlaysonin koulu. Ensimmäinen oppikoulu oli vuonna 1884 perustettu Tampereen reaalilyseo ja sitä seurasivat ruotsalainen yhteiskoulu vuonna 1894, suomalainen yhteiskoulu vuonna 1895 ja Tampereen klassillinen lyseo vuonna 1903. 1900-luvun alussa Tampere alkoi nopeasti kehittyä myös teatterikaupungiksi, kun Tampereen työväen teatteri perustettiin vuonna 1901 ja Tampereen teatteri vuonna 1904.


title: Tampereen historia

text: Ensimmäinen tamperelainen sanomalehti, "Sanomia Tampereelta", alkoi ilmestyä vuonna 1866. Tampereen huomattavin sanomalehti "Aamulehti" aloitti ilmestymisensä vuonna 1881; lehti oli vuosina 1918–1990 Kokoomuksen äänenkannattaja. Toinen huomattava lehti oli vuosina 1899–1991 ilmestynyt sosialidemokraattinen "Kansan Lehti".


title: Tampereen historia

text: Tampere oli 1900-luvun alkuun tultaessa Suomen tärkein teollisuuskaupunki, jota leimasi työväestö. Väkiluku kasvoi nopeasti: vuonna 1910 asukkaita oli 44 000. Kaupungin ympärille oli syntynyt lukuisia esikaupunkeja. Näistä tärkeimpiä olivat Viinikka ja Pispala. Erityisesti esikaupungeissa työväestön elinolot olivat heikot.


title: Tampereen historia

text: Työväestön suuren määrän vuoksi Tampereelle syntyi 1800-luvun lopulta alkaen elinvoimainen työväenliike. Tamperelaiset osallistuivat aktiivisesti muun muassa raittius-, herätys- ja naisliikkeisiin. Vuoden 1905 suurlakko pysäytti kaupungin lähes täydellisesti ja oli osana työväenliikkeen radikalisoitumista. Osaltaan kehitystä vauhditti varallisuusperustainen äänioikeus, jonka vuoksi kaupungin kunnallispolitiikkaa hallitsivat suurimmat teollisuusmiehet ja kauppiaat.


title: Tampereen historia

text: Ensimmäinen maailmansota toi aluksi kaupunkiin hyvinvointia, sillä sota aiheutti talouden korkeasuhdanteen, mutta maaliskuun vallankumous vuonna 1917 katkaisi kauppasuhteet Venäjälle. Suomi oli riippuvainen idänkaupasta erityisesti ruokahuoltonsa osalta, mikä aiheutti erityisesti kaupungeissa ruokapulan. Maan julistautuminen itsenäiseksi ei ratkaissut taloudellisia ongelmia. Sen sijaan kesän ja syksyn 1917 tapahtumat erinäisine välikohtauksineen synnyttivät väestöryhmien välille syvän epäluulon.


title: Tampereen historia

text: Suomen sisällissodan alkaessa tammikuun 1918 lopulla punaiset ottivat vallan haltuunsa Tampereella. Valkoisten kannattajien yrittäessä poistua kaupungista syntyi Suinulassa välikohtaus, jossa turkulainen punakaartiyksikkö ampui useita aseettomia valkoisia vankeja. Vaikka tapahtuma oli sinänsä vähäinen verrattuna kummankin puolen myöhemmin suorittamiin raakuuksiin, se vaikutti henkiseen ilmastoon ja loi ennakkotapauksen vankien oikeudettomalle surmaamiselle.


title: Tampereen historia

text: Kaupungin punakaartit osallistuivat sisällissodan alkuvaiheessa taisteluihin Vilppulan suunnalla, josta valkoiset karkottivat nämä maaliskuun alkupuolella. Maaliskuun lopussa Tampere joutui valkoisten saartamaksi sekä itä- että länsipuolelta. Koska länsipuolella oli vahva venäläisten rakentama linnoitusketju, valkoisten hyökkäys tapahtui itäpuolelta. Verisimmät taistelut käytiin Messukylässä, Kalevankankaalla (jonka taistelussa kaatui myös vapaaehtoisena valkoisten puolella taistellut, Ruotsin entisen pääministerin Olof Palmen samanniminen setä) ja keskustassa. Taisteluiden jälkeen noin 11 000 hengissä säilynyttä punaista kerättiin Kauppatorille ja vietiin Kalevankankaan vankileirille.


title: Tampereen historia

text: Sota jätti jälkiä sekä kansaan että kaupunkikuvaan. Kaksiviikkoinen valtaustaistelu jätti jälkeensä tuhoutuneita kortteleita, ja noin 2 000 ihmistä menetti kotinsa. Pahiten kärsivät Kyttälä ja Tammela. Verkatehdas ja sen läheiset rakennukset vaurioituivat niin pahoin, että kaupunki pakkolunasti alueen Hatanpään valtatien rakentamiseksi.


title: Tampereen historia

text: Sodan jälkeen kunnallinen äänioikeus muutettiin yleiseksi ja yhtäläiseksi, minkä seurauksena Tampereen kaupunginvaltuustoon muodostui sosiaalidemokraattinen enemmistö. Kaupunki kasvoi ja laajeni nopeasti. Suomen evankelisluterilaisen kirkon Tampereen hiippakunta perustettiin vuonna 1923, kun vanhan Porvoon hiippakunnan – alkujaan Viipurin hiippakunnan – piispanistuin siirrettiin Tampereelle. Samalla kehitettiin infrastruktuuria rakentamalla Hämeensilta ja rautatieaseman ali kulkeva tunneli. Vuonna 1938 valmistui linja-autoasema, joka oli parinkymmenen vuoden ajan Pohjoismaiden suurin.


title: Tampereen historia

text: Tampere laajeni sotien välisenä aikana useisiin esikaupunkeihin, minkä seurauksena syntyivät Viinikka, Lappi, Petsamo, Nekala, Härmälä, Vuohenoja, Rantaperkiö ja Järvensivu, jotka sijaitsivat muutaman kilometrin päässä kantakaupungista. Suurin osa niiden asukkaista oli tehdastyöläisiä. Pyynikinrinteen alueelle puolestaan nousi erityisesti varakkaamman väestön asuntoja. Ennen toista maailmansotaa syntyneet kaupunginosat merkittiin virallisesti roomalaisin numeroin; näistä viimeiset ovat vuonna 1939 perustetut Vihioja (virallisesti XXV kaupunginosa) ja Jokipohja (XXVI kaupunginosa).


title: Tampereen historia

text: Itäosa Pohjois-Pirkkalasta, muun muassa Pispala, liitettiin Tampereeseen vuonna 1938; kunnan jäljelle jäänyt osa muutettiin samalla Nokian kauppalaksi. 1930-luvun lopulla muodostunutta kansallista yhteisymmärrystä kuvasti se, ettei kaupungin työväestövaltaisuus estänyt Valtion lentokonetehtaan perustamista Tampereelle. Toisaalta teollisuuden rakennemuutoksen ensimmäisenä merkkinä Frenckellin vanhanaikaiseksi jäänyt paperitehdas meni konkurssiin jo vuonna 1932.


title: Tampereen historia

text: Huomattavia Tampereelle maailmansotien välisenä aikana valmistuneita rakennuksia ovat rautatieaseman ja linja-autoaseman lisäksi mm. vanha kirjastotalo (1925), Hotelli Tammer (1928), Pyynikin näkötorni (1929), Viinikan kirkko (1932), Hatanpään sairaala (1935), Tampereen lyseo (1936), Kaupin sairaala (1939) ja Pyynikin ammattikoulu (1939). Suuri osuus kaupunkikuvan muotoutumiseen oli silloisella kaupunginarkkitehdillä Bertel Strömmerillä. Vuonna 1936 vihittiin käyttöön Tampere-Härmälän lentoasema.


title: Tampereen historia

text: Toisen maailmansodan aikana Tampere oli sotateollisuuden merkittävä keskus. Erityisen tärkeätä osaa näytteli Tampellan tehdas, joka valmisti ja huolsi sodan aikana kranaatinheittimiä ja tykkejä. Tekstiilitehtaat valmistivat pääasiassa univormuja kulutustarvikkeiden jäädessä vähemmälle. Korvikemateriaalien käyttö oli yleistä; Sarvis Oy perustettiin tuottamaan nappeja puolisynteettisestä muovista. Talvisodan aikana vihollinen pommitti Tamperetta melko voimakkaasti, mutta tuhot jäivät vähäisiksi. Pommituksia tapahtui kaikkiaan yhdeksänä päivänä, ensimmäisen kerran 21. joulukuuta 1939 ja viimeisen kerran 4. maaliskuuta 1940. Viimeisen pommituksen aiheuttamat vahingot olivat vakavimmat. Talvisodassa tamperelaisia kuoli pommitusten uhreina 14, jatkosodassa pommituksia ei sattunut. Osaltaan tähän vaikutti se, että sisämaassa sijaitseva Tampere oli suurimman osan jatkosodan ajasta varsin kaukana neuvostoilmavoimien tukikohdista. Tampereen miehet taistelivat talvisodan aikana pääasiassa Jalkaväkirykmentti 16:ssa (JR 16) ja jatkosodassa Jalkaväkirykmentti 60:ssä (JR 60) ja Viestipataljoona 24:ssä (VP 24).


title: Tampereen historia

text: Sodan jälkeen Tampere kehittyi olennaisesti sotien välisen ajan trendejä seuraten. Sotakorvaustuotteiden valmistaminen paisutti kaupungin metalliteollisuutta, jonka tärkeimmät edustajat olivat Lokomo ja Tampella. Oman värinsä kaupungin elämään antoi kommunistien toiminnan laillistaminen, mikä jakoi työväestön kahtia. Kaupungin poliittisessa elämässä Kokoomuksen ja SDP:n välinen yhteistyö – niin sanottu aseveliakseli – piti kuitenkin muut puolueet vähämerkityksisinä. Aseveliakselin pääarkkitehdit olivat kaupunginjohtaja, sosialidemokraatti Erkki Lindfors ja kaupunginvaltuuston kokoomuslainen puheenjohtaja Lauri Santamäki. Sen merkittävä taustavaikuttaja oli maanpaosta Tukholmasta Tampereelle vuonna 1956 palannut päätoimittaja Arvo Poika Tuominen.


title: Tampereen historia

text: Kaupungin ilmettä leimasi voimakas rakentaminen, joka on johtanut nykyiseen kaupunkikuvaan. 1950-luvun aikana syntyivät nykymuotoiset Kalevan ja Kissanmaan kaupunginosat sekä useita pääosin omakotitaloista muodostuvia kaupunginosia, muun muassa Veisu, Viiala, Niemi, Ikuri ja Kalkku. 1960- ja 1970-luvuilla rakennettuja uusia kerrostalovaltaisia kaupunginosia ovat Peltolammi, Multisilta, Kaukajärvi, Tesomajärvi ja Lentävänniemi. Tampereen suurimman lähiön, Hervannan, jonka keskeiset rakennukset ovat suunnitelleet arkkitehdit Raili ja Reima Pietilä, rakentaminen alkoi siihen saakka lähes asumattomalle metsäalueelle 1970-luvun alkupuolella ja jatkui seuraavalla vuosikymmenellä. Samaan aikaan keskusta-alueen rakennusympäristö muuttui voimakkaasti, kun suurin osa Tammelan ja Amurin vanhoista puutaloista purettiin uusien kerrostalojen tieltä. Vanhan rakennuskannan häviämiseen havahduttiin vuonna 1976 verkatehtaan vanhojen rakennusten purkamisen yhteydessä. Värikäs suojelukiista käytiin myös kauppahallista 1980-luvun alussa. Viimeisimpien vuosikymmenien aikana ovat muodostuneet muun muassa Hallilan, Linnainmaan ja Atalan kaupunginosat. Tampereen ja Lempäälän rajalle on syntymässä Vuoreksen kaupunginosa.


title: Tampereen historia

text: Tampereen merkitys junaliikenteen solmukohtana korostui entisestään, kun vuonna 1971 valmistui uusi aikaisempaa huomattavasti nopeampi rautatieyhteys Tampereelta Pohjanmaalle Parkanon kautta. Vuosien mittaan ahtaaksi käyneen Härmälän lentoaseman korvasi vuonna 1979 naapurikunnan Pirkkalan puolelle rakennettu uusi Tampere-Pirkkalan lentoasema. Härmälän lentoasema suljettiin lopullisesti vuonna 1982. Vuonna 1948 perustettiin kunnallinen liikennelaitos, joka on hoitanut pääosan Tampereen sisäisestä joukkoliikenteestä. Liikennelaitoksen kalustoon kuului johdinautoja vuoteen 1976 saakka, jolloin tämä liikenne lopetettiin.


title: Tampereen historia

text: Vanhan teollisuuskaupungin muutosprosessi tärkeäksi kasvukeskukseksi alkoi 1950-luvun lopulla, kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu siirtyi kaupunkiin ja muutti nimensä Tampereen yliopistoksi. Vuonna 1965 Tampereelle perustettiin Teknillisen korkeakoulun filiaali, joka vuonna 1972 itsenäistyi Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi, myöhemmäksi Tampereen teknilliseksi yliopistoksi. Paikallinen teknillinen seura aloitti myös televisiotoiminnan, jonka Yleisradio sittemmin osti. Tästä sai alkunsa Tampereen Ristimäessä toimiva TV2.


title: Tampereen historia

text: Tampereen teatterin ja Tampereen työväen teatterin rinnalle syntyi vuonna 1948 Pyynikin kesäteatteri, joka sai huomiota herättäneen pyörivän katsomon vuonna 1959. Vuonna 1962 valmistui kaupungin suurin rakennus Tampereen keskussairaala, vuonna 1965 Tampereen jäähalli, vuonna 1966 Ratinan stadion, vuonna 1969 Särkänniemen akvaario-planetaario ja vuonna 1971 kaupungin tärkeimpiin maamerkkeihin kuuluva Näsinneula. Tampereen Työväen Teatteri sai uuden ajanmukaisen toimitalon vuonna 1985 ja uusi pääkirjasto valmistui Hämeenpuiston varrelle vuonna 1986. Tammerkosken itärannalle entisen verkatehtaan paikalle nousi vuonna 1988 Suomen ensimmäinen katettu kauppakeskus Koskikeskus. Sorsapuistoon valmistui vuonna 1990 uusi konsertti- ja kongressikeskus Tampere-talo. Tampereen huomattavin sotien jälkeisen ajan kirkkorakennus on vuonna 1966 valmistunut Kalevan kirkko. Tamperelaisen kulttuurin yksi ominaispiirre on ollut "Manserock", joka saavutti huippunsa 1980-luvun puolivälissä.


title: Tampereen historia

text: 1950-luvulta lähtien kaavailtiin Tampereen talousalueen muodostamista uudeksi Pirkanmaan lääniksi, johon olisi kuulunut Hämeen läänin pohjoisosa sekä useita kuntia Turun ja Porin läänistä. Hanke eteni niin pitkälle, että Mauno Koiviston hallitus teki periaatepäätöksen uuden läänin perustamisesta vuonna 1981. Läänihanke kariutui kuitenkin eduskunnan tiukassa äänestyksessä vuonna 1985. Nykyinen Pirkanmaan maakunta noudattelee pääpiirteittäin toteutumatta jääneen läänin aluetta.


title: Tampereen historia

text:
Tampereeseen on liitetty kolme kuntaa kokonaisuudessaan: Messukylä vuonna 1947, Aitolahti vuonna 1966 ja Teisko vuonna 1973. Alueliitosten myötä tulleita uusia kaupunginosia olivat Messukylässä Takahuhti ja Vehmainen ja Aitolahdessa Olkahinen. Vuonna 1950 siirrettiin Lielahden alue Ylöjärvestä Tampereeseen. Täten Tampereen pinta-ala on moninkertaistunut. Messukylän kunnan entinen alue on nykyään suurelta osin tiheään rakennettua kaupunkialuetta, mutta Näsijärven itärannalla sijaitsevat Aitolahden ja Teiskon alueet ovat edelleen varsin harvaan asuttuja.
Tampereen teollisuutta kohtasi 1990-luvun vaihteessa voimakas rakennemuutos. Erityisesti Tampellan ja Tampereen tekstiiliteollisuuden tuotanto oli painottuneet voimakkaasti bilateraaliseen kauppaan Neuvostoliiton kanssa, joka maan romahtaessa lakkasi. Äkillisen muutoksen seurauksena Finlayson ja Suomen trikoo supistivat voimakkaasti toimintaansa. Tampella meni puolestaan konkurssiin. Jo aiemmin 1980-luvulla Verkatehdas oli siirtänyt toimintansa pois keskustasta Hankkion alueelle. Muita teollisuusalueita, joilla toimii pääasiassa pienehköjä yrityksiä, ovat 1970- ja 1980-lukujen aikana muodostetut Sarankulma, Lakalaiva, Rusko ja Myllypuro. Muutoksen seurauksena kaupungin keskustaan jäi valtava määrä tyhjää teollisuustilaa, joka on 2000-luvun alkupuolella saatu hiljalleen muuhun käyttöön. Nykyään Tampereen kaupunkikuvaa leimaa ennen kaikkea tietotekniikan alan yritystoiminta, josta merkittävimpänä voidaan mainita Nokian Tampereen tutkimus- ja tuotekehitysyksiköt.


title: Pst/Q

text: Mats Petter Stenqvist (syn. 28. maaliskuuta 1975, Göteborg, Ruotsi) tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Pst/Q on ruotsalainen hip hop -artisti ja sanoittaja. Hän kuuluu Mobbade Barn Med Automatvapen -nimiseen hip hop -ryhmään, jonka kanssa on julkaissut kolme studioalbumia. Pst/Q on julkaissut myös kaksi sooloalbumia.


title: Just Push Play

text: Just Push Play on yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye Aerosmithin vuonna 2001 julkaistu kolmastoista albumi. Singleinä julkaistiin kappaleet "Jaded", "Fly Away from Here", "Sunshine" ja "Just Push Play".


title: Kääpiöparta-agama

text: Kääpiöparta-agama ("Pogona henrylawsoni") on agamien heimoon kuuluva liskolaji, jota tavataan Koillis-Australian sisämaassa. Se on sukunsa lajeista pienin ja kasvaa 22–28 cm pitkäksi. Kääpiöparta-agama on sekasyöjä, jolle maistuvat hyönteisten lisäksi kasvikset.


title: Mobbade Barn Med Automatvapen

text: Mobbade Barn Med Automatvapen (lyh. MBMA, suom. "Kiusatut lapset automaattiaseiden kera") on ruotsalainen kolmihenkinen hip hop -yhtye. Yhtyeeseen kuuluvat MC:t Organism 12 ja Pst/Q sekä DJ DJ Large. Yhtye on julkaissut kolme studioalbumia.


title: Jalo Heikkinen

text: Jalo Aarre Heikkinen (s. 23. helmikuuta 1942 Suomussalmi) on suomalainen Suomussalmella asuva kirjailija.


title: Jalo Heikkinen

text: Kirjailija, kulttuurisihteeri Jalo Heikkisen kotitalo Rauhala on Pesiönlahden takana Kylmälläniemellä. Jalon isä Rauhalan Setti oli tunnettuja Kurimon Heikkisiä. Jalo Heikkinen on monissa teoksissaan tallentanut suomussalmelaista elämänmenoa aina lapsuusmuistoistaan alkaen. Merkittävän elämäntyön hän on tehnyt Ilmari Kiannon tuotannon järjestelijänä ja tutkijana.


title: James R. Schlesinger

text: James Rodney Schlesinger (15. helmikuuta 1929 New York, New York – 27. maaliskuuta 2014 Baltimore, Maryland) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän toimi vuosina 1973–1975 maansa puolustus- ja vuosina 1977–1979 energiaministerinä. Vuosina 1971–1973 hän oli Yhdysvaltain atomienergiakomission puheenjohtaja ja vuonna 1973 keskustiedustelun johtaja.


title: James R. Schlesinger

text: Schlesinger syntyi juutalaiseen perheeseen New Yorkissa, mutta kääntyi myöhemmin luterilaiseen kristinuskoon. Hän opiskeli taloustiedettä Harvardin yliopistolla ja opetti sitten alaa itse. 1960-luvulla hän työskenteli RAND Corporationille. Sittemmin hän työskenteli muun muassa vanhempana neuvonantajana Lehman Brothersille.


title: James R. Schlesinger

text: Schlesinger meni vuonna 1954 naimisiin Rachel Line Mellingerin (k. 1995) kanssa. Pari sai kahdeksan lasta.


title: Winnetou

text: Winnetou on fiktiivinen intiaani, joka esiintyy useissa saksalaisen Karl Mayn seikkailukirjoissa. Hän kuuluu apassien heimoon, tarkemmin sanottuna mescaleroihin. Winnetou kulkee usein Old Firehandin ja Old Shatterhandin mukana ja hän kantaa kuuluisaa hopeapyssyä.


title: Helena Junttila

text: Helena Junttila (15. helmikuuta 1963 Simo) on lappilainen taidemaalari. Hän varttui Kittilässä ja Sodankylän Askan kylässä. Hän asuu Sodankylän Askassa taiteilijakylässä.


title: Helena Junttila

text: Junttila valmistui Vapaan taidekoulun ammatilliselta linjalta Helsingissä vuonna 1989. Helena Junttila on tullut tunnetuksi tussipiirroksista ja maalauksista, joissa hän kuvaa ihmistä eläinten, kasvien, myyttisten hahmojen ja luonnonvoimien kanssa. Eläimistä etenkin karhu toistuu usein Junttilan teoksissa. Junttilan teoksia on ollut esillä eri puolilla maailmaa. Hänen teoksiaan kuuluu Rovaniemen taidemuseon kokoelmiin.


title: Helena Junttila

text: Junttila on Suomen taidemaalariliiton jäsen vuodesta 1996 ja kuuluu Lapin Taiteilijaseuraan, jonka hallituksen jäsen hän oli vuosina 1997–1999 ja 2001–2007 sekä puheenjohtaja 2005–2006.


title: Helena Junttila

text: Vuonna 2006 Junttila oli ehdolla Garnegie Award -näyttelyyn.


title: Helena Junttila

text: Lapin taidetoimikunta palkitsi Junttilan vuonna 2013 Lapin taide-elämän puolesta tehdystä työstä. Vuonna 2016 Junttila oli LuostoClassicin vuoden taiteilija. Junttila sai Lapin rahastolta 2014 visuaalisten taiteiden kokovuotisen 22 000 euron apurahan. Vuonna 2011 hän sai Lapin taidetoimikunnalta 500 euron kohdeapurahan.


title: Helena Junttila

text: Helena Junttilan puoliso on graafikko Jukka Tarkiainen.Helena Junttila on Einari Junttilan lapsenlapsi.


title: Helena Junttila

text: Helena Junttila. Kustannus-Puntsi, 2004 ISBN 952-5343-23-5


title: Organism 12

text: Per Johan Hellqvist tunnetaan paremmin taiteilijanimellä Organsim 12 (myös Organismen) (syn. 7. maaliskuuta 1980, Uppsala, Ruotsi) on ruotsalainen rap -artisti. Hän on tullut tunnettuksi Mobbade Barn Med Automatvapen - hip hop -yhtyeen jäsenenä. "Organism 12" -nimi tulee The Cat from Outer Space -elokuvan "Org 12" -nimisestä henkilöstä.Organism 12 tunnetaan myös seuraavilla nimillä:


title: Henry Umoru

text: Henry Umoru (s. 10. lokakuuta 1985) on nigerialainen koripalloilija, joka edustaa Koripallon I-divisioona B:ssä pelaavaa Vaasan Salamaa. Hän on pelipaikaltaan sentteri.


title: Henry Umoru

text: Umoru siirtyi kotimaastaan Nigeriasta Suomeen vuonna 2005 ja on pelannut tästä lähtien Suomen koripalloilun kahdella ylimmällä sarjatasolla. Umorun edustamat seurat Suomessa ovat olleet Äänekosken Huima, Lapuan Korikobrat sekä Kauhajoen Karhu.


title: Henry Umoru

text: Umoru on pelannut Äänekosken Huimassa myös 22-vuotiaiden SM-sarjaa, ja koska Korisliigan herrasmiessopimuksessa juniorisarjoja Suomessa pelanneet ulkomaalaiset rinnastetaan suomalaispelaajiin, ei Umoru täten kuluta joukkueensa ulkomaalaiskiintiötä.


title: Henry Umoru

text: Umorun kasvattajaseura on nigerialainen Union Bank Lagos. Nigeriassa hän on lisäksi pelannut nuorten maajoukkueissa.


title: Henry Umoru

text: Suomeen Umoru siirtyi kaudeksi 2005–2006 Äänekosken Huiman I-divisioona-joukkueeseen sekä 22-vuotiaiden SM-sarjajoukkueeseen. Hän joutui väistymään Huiman edustusjoukkueesta joulukuussa 2005 uuden amerikkalaisvahvistuksen saapumisen myötä.


title: Henry Umoru

text: Lapuan Korikobrien I-divisioonajoukkueeseen Umoru liittyi kaudeksi 2006–2007. Umoru oli joukkueensa aloitusviisikossa lähes kaikissa kauden otteluissa ja viimeisteli kauden aikana keskimäärin 14,7 pistettä ja otti 8 levypalloa. Toisella kaudella Korikobrissa Umorun rooli pieneni, kun joukkueeseen siirtyi Kauhajoen Karhussa sarjan levypallotilaston edellisellä kaudella voittanut gambialaissentteri Baboucarr Bojang. Joukkue sijoittui runkosarjassa toiseksi ja pääsi yrittämään nousua Korisliigaan karsintojen kautta, tässä kuitenkaan onnistumatta. Umoru viimeisteli runkosarjassa keskimäärin 11,3 pistettä ja Korisliiga-karsinnoissa 7,0 pistettä.


title: Henry Umoru

text: Korikobrissa Umoru aloitti myös kauden 2008–2009. Kesken kauden hän joutui kuitenkin neuvottelemaan Korikobrien kanssa jo tehtyä sopimusta uudelleen, eikä päässyt seuran kanssa asiasta yhteisymmärrykseen. Tämän vuoksi hän otti yhteyttä Kauhajoen Karhun I-divisioonajoukkueeseen, jonne hän neuvotteli loppukauden mittaisen sopimuksen. Karhu nousi kauden päätteeksi Korisliigaan ja Umoru solmi joukkueen kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Kahden ensimmäisen Korisliiga-kauden aikana hänen rooli joukkueessa jäi erittäin pieneksi ja ennen kolmannen kauden alkua suurempaa vastuuta kaivannut Umoru purki pelaajasopimuksen yhteistyössä Karhun kanssa.


title: Rahkasammalet (luokka)

text: Rahkasammalten luokka ("Sphagnopsida") on yksi neljästä lehtisammalten kaareen kuuluvista luokista. Rahkasammalten luokassa on vain yksi lahko, rahkasammalten lahko ("Sphagnales"). Myös tämä sisältää vain yhden heimon ("Sphagnaceae"), johon kuuluu yksi suku rahkasammalet ("Sphagnum"). Eli rahkasammalten luokkaan kuuluu vain yhden suvun ("Sphagnum") lajeja.


title: Karstasammalet (luokka)

text: Karstasammalten luokka ("Andreaeopsida") on yksi neljästä lehtisammalten kaareen kuuluvista luokista. Karstasammalten luokassa on vain yksi lahko, karstasammalten lahko ("Andreaeales"). Myös tämä sisältää vain yhden heimon ("Andreaeaceae"), johon kuuluu yksi suku karstasammalet ("Andreaea"). Eli karstasammalten luokkaan kuuluu vain yhden suvun ("Andreaea") lajeja.


title: DJ Large

text: Jan Mattias Hedbom (s. 18. syyskuuta 1979, Uppsala, Ruotsi) tunnetaan paremmin taiteilijanimellään DJ Large (myös Large Vegas) on ruotsalainen Mobbade Barn Med Automatvapen -hip hop -yhtyeen DJ.


title: Andres Põder

text: Andres Põder (s. 22. marraskuuta 1949 Haapsalu) on virolainen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa, pappi ja poliitikko. Hänet valittiin arkkipiispaksi 24. marraskuuta 2004, ja hän astui virkaan 2. helmikuuta 2005. Hänen virkakautensa päättyi tammikuussa 2015. Põderin edeltäjä oli Jaan Kiivit nuorempi.


title: Andres Põder

text: Põder on naimisissa, ja hänellä on kaksi poikaa, jotka ovat kumpikin teologeja. Hänen tyttärensä kuoli vuonna 2004.


title: Andres Põder

text: Põder opiskeli kirkon teologisessa instituutissa, sai pappisvihkimyksen 19. syyskuuta 1976 ja palveli useita seurakuntia vuosina 1976–2005. Hän toimi vuosina 1990–2005 kirkon konsistorion asessorina ja Pärnun rovastikunnan rovastina. Hän myös luennoi teologisessa instituutissa.


title: Andres Põder

text: Poliittisella urallaan Põder toimi Pärnun kaupunginvaltuuston varapuhemiehenä ja sen opetuslautakunnan puhemiehenä. Hän oli myös aikoinaan Viron kongressin jäsen. Hän oli Viron kristillis-demokraattisen liiton perustajajäseniä 1980-luvun lopulla ja vaikutti sittemmin isänmaaliitossa. Hänestä tuli vuonna 2001 Pyhän Konstantinus Suuren ritarikunnan jäsen.


title: Karhunsammalet (luokka)

text: Karhunsammalten luokka ("Polytrichopsida") on yksi neljästä lehtisammalten kaareen kuuluvasta luokasta. Karhunsammalten luokassa on vain yksi lahko, karhunsammalten lahko ("Polytrichales"), sen jälkeen kun lahosammalten lahko ("Tetraphidales") on siirretty aitosammalten luokkaan. Karhunsammalten lahko sisältää vain yhden heimon ("Polytrichaceae").


title: Trinitat Novan metroasema

text: Trinitat Nova on Barcelonan metron linjojen 3, 4 ja 11 asema. Se sijaitsee Trinitat Novan kaupunginosassa Nou Barrisin alueella Barcelonan koillisosassa. Se avattiin vuonna 1999 linjan 4 asemana. Vuonna 2003 otettiin käyttöön jatkoyhteytenä toimiva linja 11. Lokakuussa 2008 myös linja 3 saavutti Trinitat Novan aseman.


title: Heikkilä

text:
Heikkilä voi tarkoittaa seuraavia:
Kuvitteellisia henkilöitä:


title: Rosvomuurat

text: Rosvomuurat ("Pittasoma") on töpökkien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Rosvomuurien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi muuriin.


title: Lasse Heikkilä

text: Lasse Heikkilä on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:


title: Jesper Åberg

text: Jesper Åberg (s. 1967) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi Cloetta Fazerin toimitusjohtajana 2007–2009.


title: Jesper Åberg

text: Åberg tuli töihin Fazerille vuonna 1994 controller-tehtäviin. Fazerin ja ruotsalaisen Cloettan yhdistyessä vuonna 2000 hänet nimitettiin Cloetta Fazerin business controlleriksi ja konsernin johtoryhmän jäseneksi. Åberg työskenteli Cloetta Fazerin toimitusjohtajana tammikuusta 2007 lähtien. Fazer Makeiset syntyi, kun Cloetta Fazerin makeisliiketoiminta siirtyi takaisin Fazerille vuonna 2009. Samalla Åbergista tuli Fazer Makeisten toimitusjohtaja.


title: Jesper Åberg

text: Åberg on opiskellut Svenska handelshögskolanissa ja on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri.


title: Paul Rodriguez Jr

text: Paul Rodriguez Jr. (lempinimi P-Rod, s. 31. joulukuuta 1984) on yhdysvaltalainen rullalautailija. Hänen isänsä on koomikko Paul Rodriguez. Hän sijoittui ensimmäiselle sijalle X Games -kilpailun rullalautailussa neljä kertaa. Lisäksi Rodriguez valmistaa omat lautansa.


title: Preeriahaukka

text: Preeriahaukka ("Falco mexicanus") on pohjoisamerikkalainen jalohaukka.


title: Preeriahaukka

text: Linnun pituus on 37–47 cm, siipien kärkiväli 90–113 cm ja paino 420–1 100 g, keskimäärin 686 g. Naaras on hieman koirasta kookkaampi. Se on kookas, melko vaalea jalohaukka, selkäpuolelta ruskehtava tai harmahtava ja vatsapuolelta lähes valkoinen. Lennossa erottuvat tummat kainalohöyhenet. Laji on suosittu haukkametsästäjien keskuudessa.


title: Preeriahaukka

text: Preeriahaukat elävät läntisessä Pohjois-Amerikassa Kanadan eteläosista Yhdysvaltain länsiosiin ja Meksikossa Durangon osavaltioon saakka. Lajin elinympäristön ala on noin 3,8 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaation koko on 10 000–100 000 yksilöä.


title: Preeriahaukka

text: Pesimäympäristönä ovat avoimet, kuivat ruohomaat eli preeria, missä on kallioharjanteita ja -jyrkänteitä. Muuttoaikoina sitä tavataan myös metsäseuduilla ja autiomaissa, usein melko korkealla vuoristossa.


title: Preeriahaukka

text: Pariutuminen tapahtuu muuttomatkalta palattua. Reviirin koko on 59–315 neliökilometriä. Pesä on tavallisesti kalliojyrkänteen ulkonemalla eikä siinä ole muuta kuin kuoppa, johon naaras munii 2–6, keskimäärin viisi munaa. Muninta tapahtuu kahden päivän välein ja naaras hautoo 29–31 päivää. Koiras voi joskus osallistua haudontaan, mutta pääasiassa se hankkii perheelle ruoan. Poikaset jättävät pesän lentokykyisinä keskimäärin 38 päivää vanhoina ja itsenäistyvät keskimäärin 65 päivän kuluttua. Emot ovat pesällä erittäin aggressiivisia ja häätävät pesän lähistöltä niin maakotkat, kaliforniankondorit, amerikanhuuhkajat kuin amerikanhiirihaukat sekä maapedot.


title: Preeriahaukka

text: Pesimäajan pääravintona ovat oravien heimoon kuuluvat siiselit ja suslikit ("Spermophilus"). Muuta ravintoa edustavat pienet ja keskikokoiset linnut sekä matelijat.


title: Hirveä Henri

text: Hirveä Henri (alkuperäiseltä nimeltä Horrid Henry) on brittiläinen animaatiosarja vuodelta 2006. Se perustuu samannimisiin Francesca Simonin kirjoittamiin kirjoihin. Sarja kertoo Henri-nimisestä pojasta, joka pitää kepposten tekemisistä. Hänellä on oma kerho, jonka nimi on Purppurajengi. Ohjelmaa esittää Suomessa Yle TV2.


title: Hirveä Henri

text: Henrin lisäksi perheeseen kuuluu isä ja äiti sekä Henrin pikkuveli Pekka.


title: Hirveä Henri

text: Kunnollinen Pekka ("Perfect Peter"), kirjoissa "Kulta-Kasperi": Henriä paljon esimerkillisempi poika. Pekka on kiltti, mutta hän joutuu usein Henrin nolaamaksi, ja hänen isoveljensä onnistuu monesti yllyttämään hänet pahoihin tekoihin. Pekka on myös kova kantelija, ja hän huutaakin usein äitiään, kun Henri tekee jotain tuhmaa.


title: Hirveä Henri

text: Pikkusievä-Paula ("Prissy Polly"): Henrin serkku, joka esiintyy ensi kerran omissa häissään, jaksossa "Henri häissä". Henri onnistui lopulta pilaamaan häät.


title: Hirveä Henri

text: Seppo-serkku ("Stuck-up Steve"): Henrin koppava ja ylimielinen serkku, joka saa kaiken haluamansa. Henrin arkkivihollinen. Ensiesiintyminen jaksossa "Hirveä Henri kummitustalossa".


title: Hirveä Henri

text: Kerttu-täti ("Great Aunt Greta"): Henrin höperö täti, joka luulee Henriä tytöksi.


title: Hirveä Henri

text: Aerobic Aki ("Aerobic Al"): Koulun urheilullinen poika, jolla on hyvä kunto ja joka harrastaa erittäin paljon liikuntaa. Hän arvostaa terveellistä ruokavaliota. Henrin kaveri.


title: Hirveä Henri

text: Arka-Antti ("Anxious Andrew"): Herkkä poika, joka pelästyy kaikkea kokemaansa ja kuulemaansa.


title: Hirveä Henri

text: Bertta Petola ("Miss Battle-axe"): Apulaisrehtori ja opettaja Henrin luokalla. Hän on hyvin tiukka ja pitää Henriä hankalimpana oppilaanaan.


title: Hirveä Henri

text: Itku-Iiro ("Weepy William"): Surullisin oppilas, jota itkettää aina.


title: Hirveä Henri

text: Leikkisä Lasse: Yliaktiivinen poika, joka riehuu ja melskaa aina kaikkialla.


title: Hirveä Henri

text: Laiska-Linda ("Lazy Linda"): Ei puhu paljon ja on usein aika väsynyt. Hän nukkuu usein.


title: Hirveä Henri

text: Lima-Lilli ("Lisping Lily"): Nikon pikkusisko, joka on ihastunut Henriin mutta joka ei osaa lausua tämän nimeä oikein. Hänen nenästään ja suustaan valuu usein kuolaa ja räkää, minkä takia hän suorastaan iljettää Henriä.


title: Hirveä Henri

text: Niko ("New Nick"): Outo ja ilmaiseva poika, jonka koko perhekin on teatraalinen ja hyvin äänekäs. Kukaan ei näin ollen viihdy hänen kotonaan.


title: Hirveä Henri

text: Paksu-Pentti ("Greedy Graham"): Lihava poika, joka pitää todella paljon ruoasta.


title: Hirveä Henri

text: Raju-Raimo ("Rude Ralph"): Kuin Henri mutta naiivimpi. Hän pitää myös kepposista. Hän on Henrin paras kaveri.


title: Hirveä Henri

text: Roteva-Reiska ("Beefy Bert"): Tyhmin oppilas koko koulussa. Jos häneltä kysyy jotakin, hän vastaa aina: "En tiedä". Jaksossa "Uusi opettaja" häntä kutsutaan virheellisesti nimellä Pentti. Hän on Henrin kaveri. Hän ei tiedä yhtikäs mitään, oli aihe mikä tahansa.


title: Hirveä Henri

text: Tuittu-Tuula ("Sour Susan"): Kuin Maija mutta hölmömpi. Hän toistaa usein Maijan sanoja, puhekin on hyvin teennäinen. Maijan paras kaveri.


title: Hirveä Henri

text: Upea Ulla ("Gorgeous Gurinder") Tumma ja kaunis tyttö. Pitää ulkonäöstään huolta.


title: Hirveä Henri

text: Laulava Leila ("Singing Soraya") Muistuttaa Ullaa.


title: Hirveä Henri

text: Aivo-Aatu ("Brainy Brian"): Koulun viisain ja nerokkain poika, joka tietää kaiken. Hän on kerran kertonut Lindalle matematiikan kokeen vastauksia vastineeksi karkkipussista.


title: Hirveä Henri

text: Äksy-Maija ("Moody Margaret"): Äkäinen tyttö mutta kypsin oppilas koko luokassa. Henrin naapuri. Hän johtaa Salaista kerhoa, joka on vain tytöille. Hän on Henrin pahin vihollinen heti Sepon jälkeen.


title: Hirveä Henri

text: Sinikka ("Mrs Oddbod"): Koulun rehtori. Rauhallisempi kuin Petola. Pitää Henriä hankalana oppilaana kuten Petolakin.


title: Hirveä Henri

text: Hamppu ("Fang"): Henrin hamsteri.


title: Hirveä Henri

text: Kerttu: Keittiötäti, joka syö pakonomaisesti herkkuja. Hänet nähtiin ensimmäistä kertaa jaksossa "Hirveä Henri ja keittiöhirmu".


title: Hirveä Henri

text: Pupu ("Bunny"): Pekan pehmojänis.


title: Hirveä Henri

text: Pörrö ("Fluffy"): Pekan kissa.


title: Hirveä Henri

text: Raivo-Rebecca ("Rabid Rebecca"): Yksi kovimmista teineistä. Ensiesiintyminen jaksossa "Hirveä Henri ja karmea lapsenvahti". Hänen heikkoutensa ovat hämähäkit, ja hän röhkii puhuessaan.


title: Hirveä Henri

text: Silmäpuoli ("Mr. Kill"): Henrin pehmonalle.


title: Hirveä Henri

text: 1. Jakso: Hirveän Henrin päiväkirja. ("Horrid Henry's Diary"). "Esitetty 2.8.2008, 6.1.2009, 28.6.2010 ja 11.7.2011"


title: Hirveä Henri

text: 2. Jakso: Äksy-Maijan vierailu. ("Moody Margaret Moves In"). "Esitetty 9.8.2008, 13.1.2009, 5.7.2010 ja 18.7.2011"


title: Hirveä Henri

text: 3. Jakso: Koulun myyjäiset. ("Horrid Henry's School Fair"). "Esitetty 16.8.2008, 20.1.2009, 12.7.2010 ja 25.7.2011"


title: Hirveä Henri

text: 4. Jakso: Hirveän Henrin työharjoittelu. ("Horrid Henry Goes to Work"). "Esitetty 23.8.2008, 17.2.2009, 9.8.2010 ja 22.8.2011"


title: Hirveä Henri

text: 5. Jakso: Hirveä Henri ja hammaskeiju. ("Horrid Henry Tricks the Tooth Fairy"). "Esitetty 30.8.2008, 27.1.2009, 19.7.2010 ja 1.8.2011"


title: Hirveä Henri

text: 6. Jakso: Hirveä Henri retkellä. ("Horrid Henry's Holiday"). "Esitetty 6.9.2008, 3.2.2009, 26.7.2010 ja 8.8.2011"


title: Hirveä Henri

text: 7. Jakso: Muropakettien otukset. ("Horrid Henry's Hobby"). "Esitetty 13.9.2008, 10.2.2009, 2.8.2010 ja 15.8.2011"


title: Hirveä Henri

text: 8. Jakso: Hirveä Henri ja keittiöhirmu. ("Horrid Henry and the Demon Dinner Lady"). "Esitetty 20.9.2008, 24.2.2009, 16.8.2010 ja 29.8.2011"


title: Hirveä Henri

text: 9. Jakso: Hirveä Henri ja aikakone. ("Horrid Henry and the Time Machine"). "Esitetty 27.9.2008, 3.3.2009 ja 23.8.2010"


title: Hirveä Henri

text: 10. Jakso: Hirveän Henrin urheilupäivä. ("Horrid Henry's Sports Day"). "Esitetty 4.10.2008, 10.3.2009, 30.8.2010"


title: Hirveä Henri

text: 11. Jakso: Hirveän Henrin äkkirikastuminen. ("Horrid Henry Gets Rich Quick"). "Esitetty 11.10.2008, 15.6.2009 ja 6.9.2010"


title: Hirveä Henri

text: 12. Jakso: Hirveän Henrin hirmuinen kosto. ("Horrid Henry's Horrid Revenge"). "Esitetty 18.10.2008, 22.6.2009 ja 13.9.2010"


title: Hirveä Henri

text: 13. Jakso: Hirveän Henrin halloween. ("Horrid Henry's Tricks and Treats"). "Esitetty 25.10.2008 ja 13.12.2010"


title: Hirveä Henri

text: 14. Jakso: Hirveän Henrin kiltti päivä. ("Horrid Henry's Perfect Day"). "Esitetty 1.11.2008, 29.6.2009 ja 20.9.2010"


title: Hirveä Henri

text: 15. Jakso: Hirveä Henri ja yllättävä jalkapallofani. ("Horrid Henry and the Football Fiend"). "Esitetty 8.11.2008, 6.7.2009 ja 27.9.2010"


title: Hirveä Henri

text: 16. Jakso: Henrin hirveät heput. ("Horrid Henry's Horrid Heroes"). "Esitetty 15.11.2008, 13.7.2009 ja 4.10.2010"


title: Hirveä Henri

text: 17. Jakso: Hirveä Henri karkaa kotoa. ("Horrid Henry Runs Away"). "Esitetty 22.11.2008, 20.7.2009 ja 11.10.2010"


title: Hirveä Henri

text: 18. Jakso: Hirveän Henrin piilokamera. ("Horrid Henry's Hideo Video"). "Esitetty 29.11.2008, 27.7.2009 ja 18.10.2010"


title: Hirveä Henri

text: 19. Jakso: Hirveä Henri kummitustalossa. ("Horrid Henry's Haunted House"). "Esitetty 6.12.2008, 3.8.2009 ja 25.10.2010"


title: Hirveä Henri

text: 20. Jakso: Hirveä Henri tietokonenörttinä. ("Horrid Henry Computer Whizz"). "Esitetty 13.12.2008, 10.8.2009 ja 1.11.2010"


title: Hirveä Henri

text: 21. Jakso: Hirveän Henrin joulu. ("Horrid Henry's Christmas"). "Esitetty 20.12.2008, 8.6.2009 ja 20.12.2010"


title: Hirveä Henri

text: 22. Jakso: Hirveä Henri kumppaneineen akvaariossa. ("Horrid Henry's Aquarium"). "Esitetty 27.12.2008, 17.8.2009 ja 8.11.2010"


title: Hirveä Henri

text: 23. Jakso: Hirveän Henrin kotiaskareet. ("Horrid Henry's Household Chores"). "Esitetty 3.1.2009 ja 15.11.2010"


title: Hirveä Henri

text: 24. Jakso: Hirveä Henri tanssii balettia. ("Horrid Henry's Dance Class")."Esitetty 10.1.2009 ja 22.11.2010"


title: Hirveä Henri

text: 25. Jakso: Hirveän Henrin keijutanssi. ("Horrid Henry's Fairy Dance"). "Esitetty 17.1.2009 ja 29.11.2010"


title: Hirveä Henri

text: 26. Jakso: Hirveä Henri lukutoukkana. ("Horrid Henry Reads a Book"). "Esitetty 24.1.2009 ja 6.12.2010"


title: Hirveä Henri

text: 27. Jakso: Hirveä Henri ja karmea lapsenvahti. ("Horrid Henry and the Bogey Babysitter"). "Esitetty 31.1.2009 ja 3.1.2011"


title: Hirveä Henri

text: 28. Jakso: Kuka varasti Silmäpuolen? ("Who Stole Mr. Kill?"). "Esitetty 7.2.2009 ja 10.1.2011"


title: Hirveä Henri

text: 29. Jakso: Hirveä Henri uimassa. ("Horrid Henry Goes Swimming"). "Esitetty 14.2.2009 ja 17.1.2011"


title: Hirveä Henri

text: 30. Jakso: Hirveän Henrin synttärit. ("Horrid Henry's Birthday"). "Esitetty 21.2.2009 ja 24.1.2011"


title: Hirveä Henri

text: 31. Jakso: Hirveä Henri hienossa ravintolassa. ("Horrid Henry Eats Out"). "Esitetty 28.2.2009 ja 31.1.2011"


title: Hirveä Henri

text: 32. Jakso: Kunnollinen Pekka ryhtyy hirveäksi. ("Perfect Peter's Horrid Day"). "Esitetty 7.3.2009 ja 7.2.2011"


title: Hirveä Henri

text: 33. Jakso: Hirveä Henri ja päivällisvieraat. ("Horrid Henry's Dinner Guests"). "Esitetty 14.3.2009 ja 14.2.2011"


title: Hirveä Henri

text: 34. Jakso: Hirveä Henri luokkaretkellä. ("Horrid Henry's School Trip"). "Esitetty 21.3.2009 ja 21.2.2011"


title: Hirveä Henri

text: 35. Jakso: Hirveä Henri sairaana. ("Horrid Henry's Sick Day"). "Esitetty 28.3.2009 ja 28.2.2011"


title: Hirveä Henri

text: 36. Jakso: Hirveä Henri yökylässä. ("Horrid Henry's Sleepover"). "Esitetty 4.4.2009 ja 7.3.2011"


title: Hirveä Henri

text: 37. Jakso: Hirveän Henrin sankariteko. ("Horrid Henry Trapped!"). "Esitetty 11.4.2009 ja 14.3.2011"


title: Hirveä Henri

text: 38. Jakso: Hirveä Henri telttalomalla. ("Horrid Henry's Hike"). "Esitetty 18.4.2009 ja 21.3.2011"


title: Hirveä Henri

text: 39. Jakso: Pekan synttärit. ("Happy Birthday Peter"). "Esitetty 25.4.2009 ja 28.3.2011"


title: Hirveä Henri

text: 40. Jakso: Purppurajengin ja Salaisen kerhon kamppailu. ("Horrid Henry and the Secret Club"). "Esitetty 2.5.2009 ja 4.4.2011) "


title: Hirveä Henri

text: 41. Jakso: Hirveän Henrin rokotuskammo. ("Horrid Henry's Injection"). "Esitetty 9.5.2009, 11.4.2011 ja 9.5.2009"


title: Hirveä Henri

text: 42. Jakso: Hirveän Henrin aikakapseli. ("Horrid Henry's Time Capsule"). "Esitetty 16.5.2009 ja 18.4.2011"


title: Hirveä Henri

text: 43. Jakso: Hirveän Henrin uudet lenkkarit. ("Horrid Henry's New Shoes"). "Esitetty 23.5.2009 ja 2.5.2011"


title: Hirveä Henri

text: 44. Jakso: Hirveän Henrin kalsarit. ("Horrid Henry's Underpants"). "Esitetty 30.5.2009 ja 9.5.2011"


title: Hirveä Henri

text: 45. Jakso: Hirveän Henrin uusi opettaja. ("Horrid Henry and the New Teacher"). "Esitetty 6.6.2009 ja 16.5.2011"


title: Hirveä Henri

text: 46. Jakso: Kunnollisen Pekan kosto. ("Perfect peter's Revenge"). "Esitetty 13.6.2009 ja 23.5.2011"


title: Hirveä Henri

text: 47. Jakso: Henri hankkii rahaa. ("Horrid Henry Makes Some Money"). "Esitetty 20.6.2009 ja 30.5.2011"


title: Hirveä Henri

text: 48. Jakso: Henri tapaa kuningattaren. ("Horrid Henry Meets The Queen"). "Esitetty 27.6.2009 ja 6.6.2011"


title: Hirveä Henri

text: 49. Jakso: Henri häissä. ("Horrid Henry's Wedding"). "Esitetty 4.7.2009 ja 13.6.2011"


title: Hirveä Henri

text: 50. Jakso: Hirveän Henrin hirveä hamsteri. ("Horrid Henry's Horrid Hamster"). "Esitetty 11.7.2009 ja 20.6.2011"


title: Hirveä Henri

text: 51. Jakso: Minne Pörrö katosi? ("Horrid Henry: Where's Fluffy?"). "Esitetty 18.7.2009 ja 27.6.2011"


title: Hirveä Henri

text: 52. Jakso: Siivouskilpailu. ("Horrid Henry Tidies Up"). "Esitetty 25.7.2009 ja 4.7.2011"


title: Hirveä Henri

text: 1. Jakso: Hirveän Henrin lempipäivä. ("Horrid Henry's Favourite Day"). "Esitettiin 3.3.2012"


title: Hirveä Henri

text: 2. Jakso: Kunnon pojat yökylässä. ("Horrid Henry and the Best Boy's Club Sleepover"). "Esitettiin 10.3.2012"


title: Hirveä Henri

text: 3. Jakso: Hirveän Henrin hikka. ("Horrid Henry's Hiccups"). "Esitettiin 17.3.2012"


title: Hirveä Henri

text: 4. Jakso: Muukalaisten hyökkäys. ("Horrid Henry and the Alien Invasion"). "Esitettiin 24.3.2012"


title: Hirveä Henri

text: 5. Jakso: Karannut koira. ("Horrid Henry and the Lost Dog"). "Esitettiin 31.3.2012"


title: Hirveä Henri

text:
6. Jakso: Hirveä Henri menee töihin. ("Horrid Henry Gets a Job"). "Esitettiin 7.4.2012"
7. Jakso: Pekan kirjekaveri. ("Perfect Peter's Pen Pal"). "Esitettiin 14.4.2012"


title: Hirveä Henri

text: 8. Jakso: Hirveä rehtori. ("Horrid Henry Horrid Headmaster"). "Esitettiin 21.4.2012"


title: Hirveä Henri

text: 9. Jakso: Nimikilpailu. ("Horrid Henry and the Name Game"). "Esitettiin 28.4.2012"


title: Hirveä Henri

text: 10. Jakso: Sepon syntymäpäivä. ("Happy Birthday Steve!"). "Esitettiin 5.5.2012"


title: Hirveä Henri

text: 11. Jakso: Pekka koviksena. ("Perfect Peter Pumps Up"). "Esitettiin 12.5.2012"


title: Hirveä Henri

text: 12. Jakso: Vaarallinen viherkasvi. ("Horrid Henry and the Perfect Plant"). "Esitettiin 19.5.2012"


title: Hirveä Henri

text: 13. Jakso: Koulunäytelmä. ("Horrid Henry's School Play"). "Esitettiin 26.5.2012"


title: Hirveä Henri

text: 14. Jakso: Ällöttävä DVD. ("Horrid Henry and the Gross DVD"). "Esitettiin 2.6.2012"


title: Hirveä Henri

text: 15. Jakso: Pekka, poptähti. ("Perfect Peter, Popstar"). "Esitettiin 9.6.2012"


title: Hirveä Henri

text: 16. Jakso: Henrin hajuvesi. ("Horrid Henry's Smelly Stuff"). "Esitettiin 16.6.2012"


title: Hirveä Henri

text: 17. Jakso: Henri lähtee kalaan. ("Horrid Henry Goes Fishing"). "Esitettiin 23.6.2012"


title: Hirveä Henri

text: 18. Jakso: Henrin lemmikkihoitola. ("Horrid Henry's Petsitting Service"). "Esitettiin 30.6.2012"


title: Hirveä Henri

text: 19. Jakso: Suuri ryöstö. ("Horrid Henry's Heist"). "Esitettiin 7.7.2012"


title: Hirveä Henri

text: 20. Jakso: Taistelu linnoituksesta. ("Horrid Henry and the Big Dig"). "Esitettiin 14.7.2012"


title: Hirveä Henri

text: 21. Jakso: Hirveän Henrin unelmajäätelö. ("Horrid Henry and the Ice Cream Dream"). "Esitettiin 21.7.2012"


title: Hirveä Henri

text: 22. Jakso: Koulupukukapina. ("Horrid Henry and the School Uniform"). "Esitettiin 28.7.2012"


title: Hirveä Henri

text: 23. Jakso: Salainen yllätys. ("Horrid Henry's Secret Surprise"). "Esitettiin 4.8.2012"


title: Hirveä Henri

text: 24. Jakso: Henri sijaisperheessä. ("Horrid Henry on TV"). "Esitettiin 11.8.2012"


title: Hirveä Henri

text: 25. Jakso: Henrin kotihipat. ("Horrid Henry's House Party"). "Esitettiin 18.8.2012"


title: Hirveä Henri

text: 26. Jakso: Maan onnellisin perhe. ("Horrid Henry's Happy Family"). "Esitettiin 25.8.2012"


title: Hirveä Henri

text: 27. Jakso: Henri menee naimisiin. ("Horrid Henry Gets Married"). "Esitettiin 1.9.2012"


title: Hirveä Henri

text: 28. Jakso: Koskematon Henri. ("Horrid Henry: Untouchable"). "Esitettiin 8.9.2012"


title: Hirveä Henri

text: 29. Jakso: Mikroautomestari. ("Horrid Henry and the Go Kart"). "Esitettiin 15.9.2012"


title: Hirveä Henri

text: 30. Jakso: Luonnonsuojelija Henri. ("Horrid Henry and the Green Machine"). "Esitettiin 22.9.2012"


title: Hirveä Henri

text: 31. Jakso: Kesäleiri. ("Horrid Henry's Summer Camp"). "Esitettiin 29.9.2012"


title: Hirveä Henri

text: 32. Jakso: Kamala kuningas. ("Horrid Henry: When I'm King"). "Esitettiin 6.10.2012"


title: Hirveä Henri

text: 33. Jakso: Hirveä oikeudenkäynti. ("Horrid Henry on Trial"). "Esitettiin 13.10.2012"


title: Hirveä Henri

text: 34. Jakso: Keksikauppias. ("Horrid Henry Takes the Biscuit"). "Esitettiin 20.10.2012"


title: Hirveä Henri

text: 35. Jakso: Henri parturissa. ("Horrid Henry's Haircut"). "Esitettiin 27.10.2012"


title: Hirveä Henri

text: 36. Jakso: Henri tähtitoimittajana. ("Horrid Henry Ace Reporter"). "Esitettiin 3.11.2012"


title: Hirveä Henri

text: 37. Jakso: Hirveä lapsenlikka. ("Horrid Henry Changes a Nappy"). "Esitettiin 11.11.2012"


title: Hirveä Henri

text: 38. Jakso: Isojalan näppyrokko. ("Horrid Henry Gets Spots"). "Esitettiin 18.11.2012"


title: Hirveä Henri

text: 39. Jakso: Hirveän Henrin hyvästit. ("Horrid Henry Says Goodbye"). "Esitettiin 25.11.2012"


title: Hirveä Henri

text: 40. Jakso: Kiperä kysymys. ("Horrid Henry and the Gross Question"). "Esitettiin 2.12.2012"


title: Hirveä Henri

text: 41. Jakso: Hirveä synttärilahja. ("Horrid Henry and the Birthday Present"). "Esitettiin 9.12.2012"


title: Hirveä Henri

text: 42. Jakso: Valkoinen joulu. ("Horrid Henry's Winter Wish"). "Esitettiin 16.12.2012"


title: Hirveä Henri

text: 43. Jakso: Rokkarirotat. ("Horrid Henry and the Killer Boy Rats"). "Esitettiin 6.1.2013"


title: Hirveä Henri

text: 44. Jakso: Henri elokuvissa. ("Horrid Henry Goes to the Movies"). "Esitettiin 13.1.2013"


title: Hirveä Henri

text: 45. Jakso: Henrin lempikirjailija. ("Horrid Henry Meets B.B. Silver"). "Esitettiin 20.1.2013"


title: Hirveä Henri

text: 46. Jakso: Keittiön kauhu. ("Horrid Henry Cooks a Meal"). "Esitettiin 27.1.2013"


title: Hirveä Henri

text: 47. Jakso: Kävelykeppijengi. ("Horrid Henry and the Walking Stick Gang"). "Esitettiin 3.2.2013"


title: Hirveä Henri

text: 48. Jakso: Hupijuoksu. ("Horrid Henry's Fun Run"). "Esitettiin 10.2.2013"


title: Hirveä Henri

text: 49. Jakso: Merirosvojuhlat. ("Horrid Henry and the Perfect Pirate Parade"). "Esitettiin 17.2.2013"


title: Hirveä Henri

text: 50. Jakso: Zombihamsteri. ("Horrid Henry and the Zombie Hamster"). "Esitettiin 24.2.2013"


title: Hirveä Henri

text: 51. Jakso: Epärehdit urheilijat. ("Horrid Henry Takes a Shortcut"). "Esitettiin 12.12.2015"


title: Hirveä Henri

text: 52. Jakso: Antiikin metsästäjät. ("Horrid Henry and the Antiques Rogue Show"). "Esitettiin 26.12.2015"


title: George Digweed

text: George Digweed on yksi maailman parhaista haulikkoampujista. Hän on voittanut maailmanmestaruuden 15 kertaa ja euroopanmestaruuden 12 kertaa.


title: Venäjä yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Venäjä on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuodesta 1993 alkaen. Ennen maan itsenäistymistä sen urheilijat edustivat MM-kilpailuissa Neuvostoliittoa. Venäjä on saavuttanut yhteensä 154 mitalia, joista 47 on kultaisia. Kultamitaleista 36 on naisten saavuttamia. Venäjä on MM-kisahistorian kolmanneksi menestynein maa. Yksittäisten kisojen mitalitilaston paras se oli Edmontonissa 2001. Edmontonin mitalitilastossa maa nousi ykköseksi sen jälkeen, kun useiden yhdysvaltalaisten suorituksia oli jälkikäteen hylätty dopingin käytön vuoksi. Kotikisoissaan Moskovassa 2013 Venäjä alun perin voitti mitalitilaston, mutta useiden dopinghylkäysten jälkeen se putosi toiseksi Yhdysvaltain taakse.


text: Venäjän menestyneimmät urheilijat yleisurheilun MM-kilpailuissa ovat pituushyppääjä ja kolmiloikkaaja Tatjana Lebedeva, seiväshyppääjä Jelena Isinbajeva sekä aitajuoksija Julija Petšonkina. Miehistä seiväshyppääjä Maksim Tarasov saavutti kultamitalin lisäksi neljä muuta mitalia, joista yhden Neuvostoliiton edustajana.


text: Lontoon MM-kisoihin 2017 Venäjä ei saanut osallistua sen ollessa kansainvälisessä kilpailukiellossa järjestelmällisen dopingin takia. Joitakin venäläisiä yleisurheilijoita sai kilpailla Lontoossa ”neutraaleina urheilijoina” ilman kansallisuustunnuksia.


title: Rotkojalohaukka

text: Rotkojalohaukka ("Falco fasciinucha") on harvinainen afrikkalainen jalohaukka.


title: Rotkojalohaukka

text: Linnun pituus 28–30 cm ja paino noin 220 g. Naaras ja koiras ovat samanvärisiä: selkä ja pää ovat ruskeat, kurkku valkoinen, nokka ja koivet harmaat.


title: Rotkojalohaukka

text: Rotkojalohaukat elävät itäisessä Afrikassa, pohjoisessa Etiopian ja Sudanin eteläosista Etelä-Afrikan koilliskolkkaan. Kaikkialla ne ovat harvinaisia tiukkojen elinympäristövaatimustensa tähden. Lajin kokonaispopulaatio on todennäköisesti yli tuhat yksilöä. Se on enimmäkseen paikkalintu.


title: Rotkojalohaukka

text: Haukat asuvat jyrkkien rotkojen ja jyrkänteiden rikkomassa vuoristossa aina 3,8 kilometrin korkeuteen saakka.


title: Rotkojalohaukka

text: Pesä on kalliojyrkänteen kolossa tai tunnelissa. Naaras munii tavallisesti kolme tai neljä munaa, joita haudotaan 31–33 päivää. Poikaset jättävät pesän lentokykyisinä 42 päivän iässä ja itsenäistyvät siitä kolmen viikon päästä.


title: Rotkojalohaukka

text: Ruokalistalla on enimmäkseen pikkulintuja ja hyönteisiä, jotka haukka pyydystää ilmasta.


title: Charles Paumier

text: Charles Paumier (myös nimellä Charles Paumier du Verger) oli belgialainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin ja Lontoon olympialaisiin. Paumier voitti kummissakin kisoissa yhden mitalin, Lontoossa hopeaa 50 jaardin automaattipistoolin joukkuekilpailusta ja Pariisissa kahdeksaa vuotta aiemmin pronssia 300 metrin sotilaskiväärin pystyasentokilpailusta.


title: Charles Paumier

text: Henkilökohtaisia MM-mitaleja Paumierilla on 18 (6-3-9), joka oikeuttaa miesten kaikkien aikojen kokonaistilastossa kymmenenteen sijaan. Lisäksi hänellä on lukuisia MM-joukkuemitaleja.


title: Charles Paumier

text: Paumier voitti Brysselin MM-kisoissa 1905 vapaakiväärin kokonaiskilpailun tuloksella 1 004. Hän voitti lisäksi kultaa makuuasennon kilpailussa tuloksella 350. Seuraavana vuonna Milanon MM-kisoissa hän voitti vapaakiväärin polviasennon maailmanmestaruuden tuloksella 338. Wienin MM-kisoissa 1908 Paumier oli mestari vapaakiväärin kokonaiskilpailussa pistein 961 sekä vapaakiväärin polviasennossa tuloksella 342. Rooman MM-kisoissa 1911 hän voitti maailmanmestaruuden vapaapistoolissa pistein 528.


title: Charles Paumier

text: Paumier ampui vuonna 1905 vapaakiväärin 3 × 40 laukauksen 300 metristä maailmanennätyksen 1 004, joka paransi Emil Kellenbergerin kaksi vuotta vanhaa edellistä ennätystä 35 pisteellä. Ennätys säilyi voimassa vuoteen 1909, kunnes Konrad Stäheli ampui uuden ennätyksen 1 009. Paumier teki vuonna 1905 myös vapaakiväärin 300 metrin makuuasennon maailmanennätyksen 350. Aiempi ennätys oli Louis Richardetin vuonna 1903 ampuma 343. Paumierin ennätys pysyi voimassa kaksi vuotta, kunnes Guillermo Ballmer ampui 353.


title: Forever

text: Forever voi tarkoittaa muun muassa:


title: Roger de Barbarin

text: Ernest Roger de Thomas de Barbarin (2. kesäkuuta 1863 Pariisi – maaliskuu 1925 Pariisi) oli ranskalainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Pariisin olympialaisissa 1900 trap-ammunnassa.


title: Palloluurat

text: Palloluurat ("Hylopezus") on luurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aikaisemmin luku luettiin muurien heimoon. Palloluurien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 10 lajia.


title: René Guyot

text: René Guyot (1882 – ?) oli belgialainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän sai Pariisin olympialaisissa 1900 hopeaa trapissa häviten finaalissa Roger de Barbarinille vasta uusinnan jälkeen.


title: A Taste of Extreme Divinity

text: A Taste of Extreme Divinity on ruotsalaisen death metal -yhtye Hypocrisyn 12. albumi. Albumi julkaistiin 23. lokakuuta 2009.


title: A Taste of Extreme Divinity

text: Albumi ylsi Yhdysvalloissa Top Heatseekers -listan sijalle 23.


title: Bruce Vilanch

text: Bruce Vilanch (s. 23. marraskuuta 1948) on yhdysvaltalainen käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan Oscar-palkintojuhlien juontojen käsikirjoittajana sekä visailuohjelma "Hollywood Squaresin" vakituisena osanottajana.


title: Bruce Vilanch

text: Vilanch opiskeli Ohion osavaltion yliopistossa teatteria ja journalismia ja valmistui 1970. 1970-luvulla hän alkoi kirjoittaa "Chicago Tribune" -lehteen ja 1975 hän esiintyi sivuroolissa elokuvassa "Mahogany". Vuonna 1978 hän oli mukana käsikirjoittamassa televisiolle tehtyä Tähtien sota -erikoisohjelmaa "The Star Wars Holiday Special". Hän on vuodesta 1990 käsikirjoittanut erilaisia palkintogaaloja ja on vuodesta 2000 ollut Oscar-palkintogaalan pääkäsikirjoittaja.


title: Bruce Vilanch

text: Koomikoita ja näyttelijöitä, joille Vilanch on kirjoittanut materiaalia ovat muiden muassa Lily Tomlin, Billy Crystal, Roseanne Barr, Rosie O'Donnell, Paul Reiser, Elizabeth Taylor ja Robin Williams. Hän on kirjoittanut myös useita lauluja, joista tunnetuimpia on yhdessä Jacques Moralin ja Fred Zarrin kanssa tehty, Eartha Kittin vuonna 1983 esittämä ”Where Is My Man”.


title: Bruce Vilanch

text: Vilanch on uskonnoltaan juutalainen ja avoimesti homoseksuaali.


title: Justinien de Clary

text: Justinien Charles Xavier Clary, Claryn kreivi (20. huhtikuuta 1860 Pariisi – 14. kesäkuuta 1933 Pariisi) oli ranskalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Pariisin olympialaisissa 1900 trapissa.


title: Salon taidemuseo Veturitalli

text: Salon taidemuseo Veturitalli on Salossa sijaitseva kaupungin taidemuseo, jonka tilat ovat vanhassa veturitallissa ja siihen liittyvässä uudissiivessä. Museo on avattu 1998. Museon johtaja on Laura Luostarinen, joka jää eläkkeelle kesällä 2018. Susanna Luojus aloittaa hänen seuraajanaan lokakuun alussa 2018.


title: Salon taidemuseo Veturitalli

text: Alkuperäinen veturitalli oli kaksipilttuinen uusrenessanssia edustava veturitalli, joka rakennettiin vuosina 1898–1899 Knut Nylanderin piirustusten mukaan. Siinä oli myös vesitorni. Tallia laajennettiin eri vaiheissa, ja vuonna 1935 siihen valmistui neljäs pilttuu. Tallin korjauksen ja laajennuksen museokäyttöön on suunnitellut kaupunginarkkitehti Lauri Hollmén. Museon pihalla kääntöpöydällä on Haapamäen veturipuistosta hankittu "Kana"-veturi. Taidemuseon taustayhteisönä ja tukena toimii Salon Taidemuseo Veturitallin Ystävät ry.


title: Salon taidemuseo Veturitalli

text: Museolla on julkaisusarja "Salon taidemuseon julkaisuja", ISSN 1459-739X, jossa on julkaistu seuraavat teokset:


title: Tšekkoslovakia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Tšekkoslovakia on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 1983, 1987 ja 1991. Maa saavutti MM-kisahistoriansa aikana yhteensä 11 mitalia, joista neljä oli kultaisia. Helsingin MM-kisoissa 1983 Tšekkoslovakia saavutti yhdeksän mitalia ja sijoittui mitalitilastossa neljänneksi. Roomassa 1987 se jäi ilman kultamitalia ja Tokiossa 1991 kokonaan ilman mitalia. Vuoden 1991 jälkeen maan urheilijat ovat edustaneet Tšekkiä ja Slovakiaa.


text: Tšekkoslovakian edustajina maailmanmestaruuden saavuttivat Jarmila Kratochvílová, joka voitti Helsingissä 400:n ja 800 metrin juoksut, sekä kiekonheittäjä Imrich Bugár ja kuulantyöntäjä Helena Fibingerová. Tšekkoslovakian MM-mitalisteista Jan Železný voitti Tšekin edustajana kolme maailmanmestaruutta.


title: Franz Böckli

text: Franz Böckli (15. maaliskuuta 1858 – 14. helmikuuta 1937) oli sveitsiläinen ampuja ja olympiavoittaja. Hän osallistui Pariisin olympialaisissa 1900 kaikkiin 300 metrin sotilaskiväärin kilpailuihin ja voitti kultaa joukkuekilpailussa.


title: Franz Böckli

text: Böckli voitti Loosduinenin MM-kisoissa 1899 vapaakiväärin pystyasennon tuloksella 315.


title: Franz Böckli

text: Böckli ampui vuonna 1899 vapaakiväärin 40 laukauksen pystyasennossa maailmanennätyksen 315. Tulos oli 17 pistettä parempi kuin Achille Parochen edellsenä vuonna ampuma edellinen ennätys. Böcklin ennätys pysyi voimassa kuusi vuotta, kunnes Paul van Asbroeck rikkoi sen vuonna 1905.


title: Olhavanvuori

text: Olhavanvuori on kiipeilijöiden suosiossa oleva kallio Repoveden kansallispuistossa. Vuonna 2000 Olhavanvuoren seinämästä löytyi vasenta kämmentä esittävä kalliomaalaus. Sitä pidetään yhtenä Etelä-Suomen parhaimmista kiipeilypaikoista. Sen päällä kulkee retkeilyreitti, joka laskeutuu alas vedenottopaikalle ja laavulle. Laavulta pääsee kallion juurelle, jossa on tulentekopaikka.


title: Pilvessä

text: Pilvessä ("How High") on vuonna 2001 julkaistu yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka oli ohjaaja Jesse Dylanin ensimmäinen pitkä elokuva. Pääosissa näyttelevät Method Man ja Redman.


title: Pilvessä

text: Juoni on keskitetty kahteen kannabiksen polttajaan, Silakseen (Method Man) ja Jamaliin (Redman). Kun Silaksen ystävä Ivory kuolee, hän käyttää tämän tuhkaa uuteen marijuanaerään. Sillä aikaa, kun molemmat istuvat parkkipaikalla ennen collegen pääsykokeita, kumpikaan ei kykene polttamaan marihuanaansa ilman toistensa apua. He pian tajuavat, että Silaksen marihuanassa on edesmenneen Ivoryn haamu. Ivory auttaa heitä läpäisemään kokeen. Ja niinpä he lopuksi lähtevät opiskelemaan Harvardin yliopistoon missä he panevat paikat sekaisin.


title: Visigoottien valtakunta

text: Visigoottien valtakunta oli Iberian niemimaalla ja eteläisessä Ranskassa sijainnut kuningaskunta 400–700-luvuilla. Se oli yksi Länsi-Rooman valtakunnan germaanisista seuraajavaltioista. Valtakunnan perustivat visigootit, toinen goottien pääheimoista. Valtakunta oli laajimmillaan 500-luvulla, kunnes laajeneva Frankkien valtakunta liitti suurimman osan visigoottien hallitsemista Gallian osista itseensä. Lopullisesti valtakunta hajosi laajenevan arabivallan alle 700-luvun alkupuolella.


title: Visigoottien valtakunta

text: Visigoottien kuningas Alarikin kuoltua vuonna 411 hänen seuraajansa Ataulf johdatti visigootit laajoille alueille Etelä-Galliaan ja 415 Hispaniaan. Valloittamilleen alueille he perustivat visigoottien valtakunnan. Vuonna 418 roomalainen patriisi, sittemmin keisari Constantius III kutsui visigootit Akvitaniaan Rooman foederateiksi eli liittolaisiksi. Sinne siirtyneiden visigoottien päällikkö Wallia kuoli kuitenkin pian heidän asetuttuaan Akvitaniaan. Hänen seuraajansa oli Teoderik I, joka johti vuonna 451 visigootit Katalaunien kenttien taisteluuun roomalaisten liittolaisina. Teoderik I sai taistelussa surmansa.


title: Visigoottien valtakunta

text: Visigootit säilyivät Rooman foederateina vuoteen 475, jolloin Teoderik I:n poika Eurik julistautui itsenäiseksi kuninkaaksi. Visigootit perustivat kuningaskunnan eteläiseen Galliaan, jonka pääkaupungiksi tuli Toulouse. Espanjassa visigootit työnsivät sveebit takaisin Galiciaan ja valloittivat Tarraconensisin ja osan Lusitaniaa. Eurikin aikana visigoottien valtakunta saavutti suurimman laajuutensa, ja ulottui Loiresta Pyreneille. Eurikia seurasi valtaistuimella hänen poikansa Alarik II, joka sai surmansa Vouillén taistelussa vuonna 507, jolloin Klodvigin johtamat frankit löivät Gallian visigootit lopullisesti.


title: Visigoottien valtakunta

text: Kun frankit olivat valloittaneet visigoottien Gallian alueet, joutuivat visigootit työntymään syvemmälle Espanjaan. Lopulta visigoottien hallituspaikaksi vakiintui Toledo (Toletum). Samaan aikaan Bysantin keisari Justinianus käytti hyväkseen germaanikansojen keskinäistä kamppailua ja otti Bysantin valtakunnan haltuun Espanjan itä- ja etelärannikot.


title: Jimmy Swaggart

text: Jimmy Lee Swaggart (s. 15. maaliskuuta 1935) on yhdysvaltalainen helluntailaistaustainen evankelista, pastori ja gospelmuusikko.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggart syntyi Louisianan Ferridayssä. Hänestä tuli nuorena helluntailaisen Assemblies of God -kirkon saarnaaja, joka myös esitti kristillistä musiikkia ja johti herätyskokouksia. Vuonna 1959 hänestä tuli virallisesti Assemblies of Godin pastori, ja vuonna 1969 hän aloitti oman radio-ohjelmansa "The Camp Meeting Hourin". Sitten hän siirtyi televisioon, josta hänet parhaiten tunnetaan. Hän aloitti työnsä televisiosaarnaajana vuonna 1975 ja jatkaa sitä yhä.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggartin televisiolähetykset nousivat suureen suosioon ja saavuttivat laajan yleisön niin Yhdysvalloissa kuin sen ulkopuolellakin.


title: Jimmy Swaggart

text: Vuonna 1988 Swaggart joutui skandaaliin jäätyään kiinni prostituoidulla vierailusta. Kilpailevan televisiosaarnaajan Marvin Gormanin ottamassa valokuvassa Swaggart oli ollut viemässä prostituoitua motelliin. Skandaalista teki entistä suuremman se, että Swaggart itse oli aiemmin tuominnut Marvin Gormanin ja Jim Bakkerin siveettömästä seksuaalisesta käytöksestä. Swaggart esitti anteeksipyynnön kyynelissä. Ozzy Osbourne levytti Swaggartia ja tämän prostituutioskandaalia pilkkaavan kappaleen "Miracle Man" vuoden 1988 albumilleen No Rest for the Wicked. Swaggart oli aiemmin kritisoinut toistuvasti Osbournen musiikkia ja live-esiintymisiä ja piti niitä saatanallisina.


title: Jimmy Swaggart

text: Skandaali keskeytti Swaggartin uran vain tilapäisesti. Hänet erotettiin Assemblies of God -kirkon tehtävistä määräajaksi. Swaggart kuitenkin palasi televisioon ennen aikojaan; hän sanoi, että ilman hänen varhaista paluutaan miljoonat ihmiset joutuisivat Helvettiin. Kirkko katsoi, että hän ei katunut kunnolla. Hän menetti pastorin valtakirjansa ja ryhtyi tunnustuskunnattomaksi julistajaksi. Vuonna 1991 hän jäi uudemman kerran kiinni prostituoidulla asioimisesta, mikä keskeytti hänen uransa taas tilapäisesti.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggart on suosittu gospelmuusikko, joka on julkaissut uransa varrella suuren määrän albumeja. Hän oli 1970–1980-luvuilla ehdolla kahdeksan Dove-palkinnon ja kahden Grammy-palkinnon saajaksi. Vuonna 1974 hän oli "Singing Newsin" suosikkigospelartisti ja vuonna 1977 "Record Worldin" vuoden mieslaulaja.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggart on julkaissut useita kristillisiä kirjoja. Hän toimii oman tunnustuskunnattoman Family Worship Center -kirkkonsa pastorina Louisianassa ja johtaa vuonna 1995 perustettua SonLife Radio Networkia. Hän avasi vuonna 1984 raamattuopiston, World Evangelism Bible Collegen.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggart on ollut vuodesta 1952 naimisissa vaimonsa Francesin kanssa. Frances työskentelee yhdessä miehensä kanssa. Parilla on poika Donnie, joka myös toimii saarnaajana. Jimmy Swaggartilla on kolme lapsenlasta, joista Gabriel on pastori.


title: Jimmy Swaggart

text: Tunnetut muusikot Jerry Lee Lewis ja Mickey Gilley ovat Swaggartin serkkuja.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggartin monet mielipiteet ovat hyvin konservatiivisia. Hän on tuominnut jyrkästi rock- ja heavymusiikin (mm. kirja "Religious Rock n' Roll – A Wolf in Sheep's Clothing"), erityisesti niiden käytön evankeliumin julistamisessa. Hänen tuomitsemiensa esittäjien joukossa oli tunnettu kristillinen rockyhtye Petra. Tunnetussa, vuonna 1988 julkaistussa samplessaan Swaggart tuomitsee esiaviollisen seksin huutaen "No sex until marriage!".


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggart on homovastainen; hän on ilmoittanut, että tappaisi miehen, joka katsoisi häntä romanttisissa aikeissa. Hänen mukaansa Jumala pitää homoseksuaalisuutta kauhistuksena. Katolilaiset eivät Swaggartin mukaan ole kristittyjä.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggart uskoo koulujen seksuaalivalistuksen edistävän insestiä. Evoluutioteoria on hänen mukaansa saatanallinen teoria, jonka vain ateistit voivat hyväksyä.


title: Jimmy Swaggart

text: Swaggart uskoo Raamatun olevan erehtymätöntä Jumalan sanaa.


title: Louis Richardet

text: Louis Marcel Richardet (17. toukokuuta 1864 – 14. tammikuuta 1923) oli sveitsiläinen ampuja ja olympiavoittaja. Hän osallistui Pariisin olympialaisiin 1900 ja Ateenan välikisoihin 1906. Richardet voitti Pariisissa kaksi kultamitalia, kummastakin järjestetystä joukkuekilpailusta. Ateenassa 1906 hän voitti kuusi mitalia, joista kolme oli kultaisia ja kolme hopeisia.


title: Louis Richardet

text: Richardet voitti Buenos Airesin MM-kisoissa 1903 vapaakiväärin makuuasennon kilpailun tuloksella 343. Brysselin MM-kisoissa 1905 hän voitti vapaakiväärin polviasennon tuloksella 340.


title: Louis Richardet

text: Richardet ampui 1903 uuden maailmanennätyksen vapaakiväärin 40 laukauksen makuuasennossa tuloksella 343. Tulos oli kaksi pistettä parempi kuin Emil Kellenbergerin kaksi vuotta aiemmin ampuma maailmanennätys. Charles Paumier du Verger rikkoi ennätyksen vuonna 1905.


title: Krimin tataari

text: Krimin tataari voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Amerikan Samoa yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Amerikan Samoa on saavuttanut yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa yhden mitalin. Lisa Misipeka sijoittui naisten moukarinheitossa pronssille Sevillassa 1999. Muita MM-kilpailuissa pistesijoille yltäneitä urheilijoita maalla ei ole. Edmontonin MM-kisoissa 2001 herätti huomiota 135-kiloinen Trevor Misipeka, joka sijoittui 100 metrin juoksun alkuerässään viimeiseksi ajalla 14,28 sekuntia; hän hävisi eränsä toiseksi viimeiselle yli kolme sekuntia. Hänen oli alun perin tarkoitus osallistua Edmontonissa kuulantyöntöön, mutta hän ei ollut tehnyt osallistumiseen vaadittavaa tulosta.


title: Alfred Grütter

text: Alfred Grütter (31. elokuuta 1860 – 30. tammikuuta 1937) oli sveitsiläinen ampuja ja olympiavoittaja. Hän osallistui Pariisin olympialaisiin 1900 ja Ateenan välikisoihin 1906. Grütter voitti Pariisissa kultaa 300 metrin sotilaskiväärin joukkuekilpailussa ja Ateenassa samanvärisen mitalin vapaakiväärin joukkuekilpailussa.


title: Alfred Grütter

text: Ainoan henkilökohtaisen MM-mitalinsa Grütter saavutti 1901 oltuaan kolmas vapaakivärin polviasentokilpailussa. Lisäksi MM-tasolla on tullut joukkuemitaleja.


title: Haiti yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Haiti on saavuttanut yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa yhden mitalin. Dudley Dorival sijoittui miesten 110 metrin aitajuoksussa pronssille Edmontonissa 2001. Muita MM-kilpailuissa pistesijoille yltäneitä urheilijoita maalla ei ole.


text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Haitia edusti kaksi urheilijaa. Samyr Lainé karsiutui kolmiloikassa tuloksella 16,34. Moise Joseph selviytyi 800 metrin juoksun alkueristä jatkoon mutta karsiutui välierissä ajalla 1.45,87. Daegussa 2011 kilpailivat ilman menestystä Samyr Laine kolmiloikassa, Roudy Monrose 200 metrin juoksussa ja Moise Joseph 800 metrin juoksussa. Moskovassa 2013 ja Pekingissä 2015 Samyr Lainé oli Haitin ainoa urheilija. Moskovassa hän sijoittui kolmiloikan loppukilpailussa 11:nneksi ja Pekingissä karsiutui loppukilpailusta. Lontoossa 2017 pika-aitajuoksuissa kilpailleet Jeffrey Julmis ja Mulern Jean karsiutuivat alkuerissä.


title: CA Paris-Charenton

text: Cercle Athlétique de Paris Charenton eli CA Paris-Charenton on jalkapalloseura Pariisin eteläpuolella sijaitsevista Maisons-Alfortin ja Charenton-le-Pontin esikaupungeista. Seura on voittanut kertaalleen Ranskan mestaruuden, 1927.


title: Dominica yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Dominica on saavuttanut yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa yhden mitalin. Jerome Romain sijoittui miesten kolmiloikassa pronssille Göteborgissa 1995. Kaksi vuotta myöhemmin Ateenan MM-kisoissa hän sijoittui kuudenneksi. Muita MM-kilpailuissa pistesijoille yltäneitä urheilijoita maalla ei ole.


title: Hellmer Hermandsen

text: Hellmer Hermandsen (1. helmikuuta 1871 – 19. maaliskuuta 1958) oli norjalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin olympialaisissa 1900 kaikkiin sotilaskiväärin kilpailuihin ja voitti hopeaa joukkuekilpailussa. Hermandsenin paras henkilökohtainen sijoitus oli pystyasentokilpailussa, jossa hän oli yhdeksäs.


title: Myyränsammalet

text: Myyränsammalet ("Atrichum") ovat lehtisammalten suku, johon kuuluu kaksi Suomessa kasvavaa lajia.


title: Puistotiainen

text: Puistotiainen ("Baeolophus bicolor") on tiaisten heimoon kuuluva yleinen pohjoisamerikkalainen varpuslintu.


title: Puistotiainen

text: Linnun pituus on 15–17 cm ja paino keskimäärin 21 g. Se on päältä harmaanruskea ja vatsapuolelta vaalea, sillä on kapea töyhtö ja punertavat kupeet. Sukupuolet ovat samanvärisiä.


title: Puistotiainen

text: Puistotiaiset elävät Yhdysvaltain itäosassa ja Kanadan kaakkoisosassa noin kolmen miljoonan neliökilometrin alalla. Populaatio on kooltaan noin 12 miljoonaa yksilöä. Laji on paikkalintu, joka on suuresti runsastunut 1940-luvulta lähtien ja levittäytynyt mantereen itärannikolle ja kohti pohjoista.