title: Pokémon: Arceus ja elämän jalokivi

text: Elokuva alkaa kun Ash ja hänen ystävänsä löytävät pienen joen ja päättävät levähtää hetkeksi, pian kaksi lasta jotka oli viilentämässä vesimelonejaan haluavat haastaa Ashin ja Dawnin otteluun ja jos Ash ja Dawn voittavat, he saavat melonin. He voittavat, saavat melonin ja lapset, jotka haastoivat Ashin ja Dawnin, vievät kaksikon ja muut katsomaan kaupunkinsa rauniota, jotka vievät heidät taas uuteen seikkailuun.


title: Pokémon: Arceus ja elämän jalokivi

text: Suomessa elokuvan TV-ensi-ilta oli Disney XD -kanavalla 26. kesäkuuta 2010.


title: Pokémon: Arceus ja elämän jalokivi

text: Elokuvan alussa olevan tunnuskappaleen laulaa Marika Tuhkala ja lopputekstien aikana soivat laulut Antti Matikainen.


title: Ylitornion yhteiskoulun lukio

text: Ylitornion yhteiskoulun lukio (YYKL) on Ylitornion kunnassa sijaitseva vuonna 1947 perustettu yksityinen lukio, jonka ylläpitäjä on Ylitornion Yhteiskoulun Kannatusosakeyhtiö. Ylitornion yhteiskoulun lukio on profiloitunut jääkiekko-opetukseen ja rajayhteistyöhön. Lukiossa voi suorittaa 12 soveltavaa kurssia jääkiekkoa erikoisvalmentajan ohjaamana. Rajayhteistyötä YYKL tekee sekä valtakunnan rajan yli Ruotsin Övertorneåssa sijaitsevan "Gränsälvsgymnasietin" kanssa että Kolarin ja Pellon lukioiden kanssa. YYKL on yksi Lapin verkkokoulun oppilaitoksista.


title: Sanon suoraan

text: "Sanon suoraan" on rap-artisti Petri Nygårdin ensimmäinen single hänen neljänneltä "Kaikkee pitää olla" -nimiseltä studioalbumilta. Single julkaistiin 7. lokakuuta 2009.


title: Sanon suoraan

text: Kappaleesta julkaistiin myös kohua herättänyt musiikkivideo, jossa aikuisviihdevalokuvista otettuihin vartaloihin oli liitetty julkisuuden henkilöiden päitä. Kuvissa esiintyvät muun muassa Matti Vanhanen, kansanedustaja Jutta Urpilainen, muusikko Jenni Vartiainen, laulaja Mariko, tasavallan presidentti Tarja Halonen, terroristijohtaja Osama bin Laden ja Suomen Big Brotherissa 4. tuotantokaudella esiintynyt kilpailija Henna Kalinainen. Musiikkivideo julkaistiin Nygårdin YouTube-kanavalla, mutta sivusto poisti kyseisen videon sen sisällön vuoksi. Nygård julkaisi myöhemmin videostaan sensuroidun version kanavallaan. Alkuperäinen musiikkivideo on näkyvillä muun muassa Nygårdin kotisivuilla.


title: Sanon suoraan

text: Suomen Big Brotherin 4. tuotantokaudella kilpailleet Henna Kalinainen ja Antti Kurhinen närkästyivät musiikkivideon sisällöstä ja tekivät siitä valituksen artistille. Myöhemmin Kalinainen teki musiikkivideon sisällöstä rikosilmoituksen.


title: Gibson Amphitheatre

text: Gibson Amphitheatre (vuoteen 2005 Univesal Amphitheatre) on Yhdysvalloissa, Los Angelesin Universal Cityssä sijaitseva teatteri. Konserteissa sen kapasiteetti on 6189 henkilöä. Se rakennettiin vuonna 1972 ulkoilmanäyttämöksi, mutta kerättyään huonoa palautetta se muutettiin sisänäyttämöksi vuonna 1982. Gibson Amphitheatre on Los Angelesin kolmanneksi suurin sisäteatteri heti Nokia Theatren ja Shrine Auditoriumin jälkeen.


title: Gibson Amphitheatre

text: Teatterissa on järjestetty muun muassa vuoden 2009 MTV Movie Awards.


title: Guggenheim-museo

text: Guggenheim-museo voi viitata seuraaviin:


title: Katsastusasema

text: Katsastusasema on yritys, joka tekee ajoneuvojen lakisääteisiä tarkastuksia eli katsastuksia. Suomessa yritykset määrittävät katsastuksen hinnan itse. Suomessa katsastus kuului valtion Autorekisterikeskukselle vuosina 1968–1994. Vuonna 1994 katsastustoiminta avattiin rajoitetusti kilpailulle. Siitä lähtien Suomessa on toiminut yksityisiä katsastusasemia, jotka saavat toimiluvan Liikenneministeriöltä.


title: Abdelnasser Ouadah

text: Abdelnasser Ouadah (, s. 13. syyskuuta 1975 Forbach, Ranska) on ranskalais-algerialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Ranskan Ligue 2:ssa pelaavaa Istrestä.


title: Abdelnasser Ouadah

text: Ouadah edusti maataan yhdessä arvokisaturnauksessa vuoden 2004 Afrikan kisoissa. Hän kuitenkin jätti kisat kesken, kun valmentaja Rabah Saadane päätti tuoda hänen tilalleen toiseen otteluun Hocine Achioun. Ouadah kutsuttiin kisojen jälkeen kahteen otteeseen Algerian maajoukkueeseen, mutta ei pelannut kummallakaan kutsulla.


title: Alpha Protocol

text: Alpha Protocol on Obsidian Entertainmentin kehittämä ja SEGA:n julkaisema kolmannen persoonan toimintaroolipeli, jonka tarina pyörii CIA:n kenttäagentin, Michael ”Mike” Thortonin seikkailujen ympärillä. Pelin oli tarkoitus ilmestyä lokakuussa 2009, mutta sen julkaisu siirtyi touko- ja kesäkuun vaihteeseen vuodeksi 2010.


title: Liettuan historia

text: Liettuan historian historiallisen ajan katsotaan alkavan vuonna 1009, kun Liettuan nimi mainittiin ensimmäisen kerran kirjallisissa lähteissä. Liettualaiset perustivat Liettuan kuningaskunnan 1200-luvulla. Myöhempi Liettuan suuriruhtinaskunta pysyi tiukasti riippumattomana muista valtakunnista ja oli yksi viimeisistä kristinuskoon kääntyneistä Euroopan maista. 1400-luvulla Puola-Liettuasta tuli Euroopan pinta-alaltaan suurikokoisin valtio. Kuitenkin Puolan jaoissa vuosina 1772, 1793 ja 1795 Puola-Liettua hajotettiin ja Liettua siirtyi osaksi Venäjän keisarikuntaa.


title: Liettuan historia

text: 16. helmikuuta 1918 Liettuan tasavalta julistautui itsenäiseksi Venäjästä. Maa säilytti itsenäisyytensä toiseen maailmansotaan asti, jolloin Neuvostoliitto miehitti sen Molotov–Ribbentrop-sopimuksen etupiirijaon mukaisesti. Lyhyen natsi-Saksan miehityksen jälkeen Liettuasta tuli osa Neuvostoliittoa 50 vuodeksi. 1990-luvun alussa Liettua sai itsenäisyytensä takaisin Neuvostoliiton hajotessa. Vuodesta 2004 maa on ollut Euroopan unionin ja Naton jäsen.


title: Liettuan historia

text:
Mannerjää suli nykyisen Liettuan alueelta joskus 18000–16000 eaa. Ensimmäiset ihmiset alkoivat asettautua nykyisen Liettuan alueelle noin 10000–9000 eaa. Veiksel-jääkauden päätyttyä. Pääelinkeinona oli metsästys ja kalastus. Metsästyksessä käytettiin puusta tehtyjä jousia; nuoliin ja keihäisiin kiinnitettiin piikivestä tehdyt kärjet. Piikiven avulla luusta työstettiin esimerkiksi veitsiä, ongenkoukkuja, neuloja. Leiripaikaksi valittiin mielellään korkeita joentörmiä tai järvenrantoja hyviltä piikivien esiintymisalueilta. Vilnan luoteispuolella sijaitsevassa Kernavėssa on arkeologisten tutkimusten mukaan asuttu jo noin 12 000 vuotta sitten. Arkeologi Marija Gimbutasin mukaan ihmiset saapuivat kahdesta eri suunnasta: Jyllannin niemimaalta ja nykyisestä Puolasta. Kahdesta eri suunnasta tulleet ihmiset toivat mukanaan kaksi eri kulttuuria, jotka näkyivät työkalujen erilaisuutena.
8000 eaa. ilmasto lämpeni, jolloin metsät alkoivat kasvaa voimakkaammin.


title: Liettuan historia

text: Neljännen vuosituhannen puolivälin tienoilla eaa. alueen metsästäjät oppivat tekemään saviastioita. Koira oli ainoa kotieläin ja sitä käytettiin apuna metsästyksessä. Uusiksi ravinnonlähteiksi ihmisille tulivat marjat, sienet, pähkinät ja hedelmät ja villimehiläisen hunaja. Asutus muuttui pysyväluontoisemmaksi; samoilla paikoilla saatettiin pysyä useita vuosia tai jopa vuosisatoja. Asumista varten rakennettiin taloja. Metsästäjät käyttivät vaatetuksessaan villipetojen ja muiden eläinten hampaista tai meripihkasta tehtyjä koristeita. Meripihkasta tehdyt ihmis- tai eläinhahmot yleistyivät.


title: Liettuan historia

text:
Kolmannen vuosituhannen lopulla eaa. nykyisen Liettuan alueelle saapui myös kohti länttä siirtyneitä, metsästyksellä ja kalastuksella eläneitä suomalais-ugrilaisia heimoja. Näistä osa jatkoi kauemmas. Kielitieteilijät olettavat, että näiltä heimoilta ovat peräisin joitain nykypäivään saakka säilyneitä jokien ja järvien nimiä kuten "Jara", "Kidė", "Kivė", "Ruja", "Piladis" ja "Tilka". Ajan saatossa alueelle jääneet pienilukuiset tulokkaat sulautuivat muuhun väestöön.
Maanviljelyyn soveltuvat työkalut saapuivat kuitenkin vasta 3000 eaa. Tuolloin myös käsityö ja kauppa alkoivat kehittyä. Protoindoeurooppalaiset saapuivat Liettuan alueelle noin 2500 eaa. ja balttien kieliryhmä muodostui 2000 eaa.


title: Liettuan historia

text: Liettualaiset olivat alun perin yksi balttien heimoista, johon kuuluivat myös esimerkiksi latvialaiset ja preussilaiset. Balttilaiset heimot eivät olleet koskaan Rooman valtakunnan alaisuudessa, sen sijaan molemmin puolin olivat hyvät kauppasuhteet (muun muassa meripihkakauppa). Balttien heimon kansoista nykyään ovat enää olemassa liettualaiset ja latvialaiset.


title: Liettuan historia

text: Ensimmäinen maininta Liettuasta ("Litua") on vuodelta 1009 Quedlinburgin luostarin aikakirjoissa.


title: Liettuan historia

text: 1000-luvulla Liettuan alueet maksoivat veroa Kiovan Venäjälle. 1100-luvulla liettualaiset ryöstelivät naapurialueita. Ryöstely ja sotilaallinen toiminta käynnistivät valtataistelun liettualaisten kesken, jota pidetään lähtölaukauksena Liettuan suuriruhtinaskunnan synnylle.


title: Liettuan historia

text: 1200-luvun alussa kaksi saksalaista ritarikuntaa, Saksalainen ritarikunta ja Kalparitaristo valloittivat nykyisen Latvian ja Viron alueet ja osia nykyisestä Liettuasta. Vastauksena tähän balttiheimot yhdistyivät Mindaugasin johdolla ja löivät liiviläiset Šiauliaissa Saulen taistelussa vuonna 1236. Vuonna 1250 Mindaugas allekirjoitti sopimuksen Saksalaisen ritarikunnan kanssa, ja Chełmnon piispa kastoi hänet vuonna 1251. 6. heinäkuuta 1253 Mindaugas kruunattiin Liettuan kuninkaaksi ja Liettuan kuningaskunta julistettiin perustetuksi. Mindaugasin veljenpoika Treniota kuitenkin murhasi setänsä, mikä aiheutti levottomuuksia ja kansan paluun pakanuuteen.


title: Liettuan historia

text:
Vuonna 1316 Gediminas aloitti saksalaisten tuella maan uudelleenrakentamisen. Hän yhdisti veljensä Vytenisin kanssa liettualaiset uudelleen yhdeksi kansakunnaksi. Gediminas laajensi Liettuaa idässä haastaen tällä tavoin Kiovan Venäjään hyökänneet mongolit. Liittoumien ja valloitusten avulla liettualaiset laajensivat valtaansa Rutenian alueella. Kyseinen alue käsitti suuren osan nykyisestä Valko-Venäjästä ja Ukrainasta. Liettuan suuriruhtinaskunnan valta oli suurimmillaan: valta ulottui Itämereltä aina Mustallemerelle saakka.
Gediminasin saatua surmansa vallan peri hänen poikansa Algirdas. Algirdas lakkautti luostarit, kun taas hänen poikansa ja seuraajansa Jogaila teki salaisia sopimuksia Saksalaisen ritarikunnan kanssa. Jogailan setä Kęstutis otti hänet vangikseen, minkä seurauksena syttyi sisällissota. Kęstutis saatiin lopulta kiinni ja teloitettiin, mutta hänen poikansa Vytautas pääsi karkuun.


title: Liettuan historia

text: Puolan hallitsija Jadwiga meni puolalaisten kehottamana naimisiin Jogailan kanssa. Pari meni naimisiin kolme päivää Jogailan ottaman kasteen jälkeen. Naimisiinmenon myötä Puolasta ja Liettuasta tulivat vahvat liittolaiset keskenään alituista Saksan keisarikunnan ja Moskovan ruhtinaskunnan uhkaa vastaan.


title: Liettuan historia

text: 2. helmikuuta 1386 Puolan parlamentti Sejm hyväksyi Jogailan Puolan kuninkaaksi. Katolinen kristinusko levisi Puolan liiton myötä entistä enemmän. Magdeburgin kaupunginoikeudet annettiin lukuisille liettualaisille kaupungeille, muun muassa Vilnalle, josta tuli Liettuan suuriruhtinaskunnan pääkaupunki vuonna 1322.


title: Liettuan historia

text: Liettua peri antiikin kulttuuriperinnön noin tuhat vuotta muuta Eurooppaa myöhemmin, eikä se läpikäynyt muulle Euroopalle tyypillistä kristillistä kulturoitumisprosessia. Eurooppalainen kulttuuri kosketti aluksi vain pientä osaa kansasta, lähinnä ylintä aatelistoa. Se levisi äärimmäisen hitaasti talonpoikaisluokan keskuuteen, joka jatkoikin vanhojen pakanallisten perinteidensä vaalimista pitkään virallisen kristillistymisen jälkeen. Erityisesti Zemaitijassa vanhat palvontamuodot ja tavat säilyivät elinvoimaisina aatelistonkin keskuudessa. Arkeologit ovat löytäneet alueelta aina 1800-luvulle asti käytössä olleita pakanallisia palvontapaikkoja.


title: Liettuan historia

text: 1500-luvulla monet koulutetut liettualaiset kävivät opiskelemassa ulkomailla. Aiemmin pakanallisia liettualaisia ei Euroopan yliopistoihin oltu hyväksytty. Prahan yliopisto oli suosituimpien joukossa, kuten myös Krakovan, johon pääsi opiskelemaan vuosina 1410–1430 noin kolmekymmentä liettualaista. Liettualaisia opiskelijoita riitti myös muihin yliopistoihin, kuten Pariisiin, Bolognaan, Padoviaan, Leipzigin ja Wittenbergiin. Valtaosa 1400-luvulla yliopistoista valmistuneista liettualaisista palasi valmistumisensa jälkeen synnyinmaahansa työskentelemään diplomaatteina, pappeina tai muina valtiollisen elämän toimijoina, jotka nyt oli varustettu aimo annoksella yleiseurooppalaista tietotaitoa ja ymmärrystä ajan virtauksia. Tämän vaikutuksesta maassa vallitsi aktiviinen kulttuurielämä. Samaan aikaan italialaista arkkitehtuuria esiteltiin liettualaisissa kaupungeissa ja kirjallisuuden pääkielenä oli latina.


title: Liettuan historia

text: Renessanssi pääsi Liettuassa kunnolla käyntiin niin kotoperäisten kuin muualtakin tulleiden humanistien aloitteesta. Latinankielinen runous teki nopeasti tuloaan. "Joannes Vislicensis" (1485–1520) kirjoitti Grünwaldin taistelua kuvaavan runon Bellum Prutenum (”Preussin sota”). "Johannes Hussovianus" (1480–1533) kuvaili euroopanbiisonin metsästystä Krakovassa 1523 julkaistussa runossaan, kuvaillen historiallisen Liettuan luontoa ja asukkaita. Metsästyksestä innostunut paavi Leo X ilmaisi henkilökohtaisen arvostuksensa Hussovianukselle. Suurruhtinaankanslian pitkäaikainen sihteeri "Venceslaus Mikolaiewicz" (1490–1560) puolestaan kirjoitti traktaatin "De moribus tartarorum, lituanorum et moscorum" (”Tataarien, liettualaisten ja moskovalaisten tavoista”) jossa hän pahoittelee Liettuan vaikutusvallan heikentymistä ja syyttää siitä aatelisten ja kirkonmiesten itsekästä eduntavoittelua.


title: Liettuan historia

text:
Useimmat liettualaissyntyiset kirjoittajat tuntuvat ihailleen Vytautas Suuren aikaa, jolloin aatelisto palveli maata epäitsekkäästi. Useista runoista ja muista teksteistä käy ilmi menneiden haikailu ja kaipuu aikaan ennen personaaliunionia. Useiden muiden renessanssiajan valtioiden tapaan myös Liettuassa oli havaittavissa eräänlaista roomalaisuuden ja antiikin ihannointia, kuten muun muassa Michalo Litanus todistaa kronikassaan: ”ruteeni on vieras kieli meille liettualaisille, ts. italialaisille, alkuperältään italialaista verta”.
Liettuan ja Puolan solmittua Lublinin unionin, syntyi Puola-Liettuan valtioliitto. Valtioliiton myötä puolalainen kulttuuri alkoi vaikuttaa vahvasti Liettuan kulttuuriin ja oli yli 140 vuoden ajan merkittävä tekijä. Puolan kieli alkoi muun muassa tulla yleisemmäksi Liettuan aateliston ja papiston keskuudessa. Vuonna 1696 puolan kielestä tuli ainoa virallinen kieli korvaten liettuan ja Rutenian kielet. Vaikka Liettua ja Puola olivat valtioliitossa, molemmat säilyttivät oman armeijansa ja rahallisen omaisuutensa. 3. toukokuuta 1791 yritettiin Sejmissä laatia uutta perustuslakia, jossa Liettuan ja Puolan yhteistyö olisi tiivistynyt entisestään. Hanke ja koko valtioliitto kuitenkin kaatui Puolan jaoissa, minkä jälkeen Liettua liitettiin osaksi Venäjän keisarikuntaa.


title: Liettuan historia

text: Puola-Liettuan hajottua Venäjän keisarikunta alkoi hallita Liettuan alueita. Muun muassa Vilnasta ja sen ympäröimistä alueista tehtiin Vilnan kuvernementti. Vilnan kuvernementin alueesta enemmistö kuuluu nykyisen Valko-Venäjän alueeseen. Nyky-Liettuan pohjoisosat sisältyivät Kaunasin kuvernementtiiin. Kaunasin eteläpuolinen alue muodosti Suwałkin kuvernementin pohjoisosan. 1800-luvun alussa oli viitteitä, että liettualaisille olisi voitu antaa autonomia, mutta kyseinen uudistus ei koskaan toteutunut. Maan länsilounainen rannikkoseutu kuului Itä-Preussiin.


title: Liettuan historia

text: Yhtenä syynä Venäjän autonomiauudistuksen jäädyttämiseen voi olla vuosi 1812, jolloin liettualaiset ottivat innokkaasti vastaan Ranskan keisari Napoleonin armeijan vapauttajina. Ranskan armeijan vetäydyttyä, Venäjän keisari Nikolai I aloitti venäläistämisohjelman Liettuan alueella. Liettuan lounaisosa liitettiin Preussiin ja se oli osa lyhytikäistä Varsovan herttuakuntaa ja myöhemmin Puolan kuningaskuntaa. Samana vuonna Liettuan muut osat liitettiin yhtenä maakuntana Venäjän keisarikuntaan.


title: Liettuan historia

text: Liettualaiset ja puolalaiset kapinoivat kahteen kertaan, vuosina 1831 ja 1863. Molemmat kapinat kuitenkin epäonnistuivat. Vuonna 1864 liettuan kielen ja latinalaisen aakkoston opetus kiellettiin kouluissa. Protestina liettualaiset painoivat kirjoja ja kirjoituksia omalla kielellään salaa ja ulkomailla. Kirjojen salakuljettajia kutsuttiin nimellä "knygnešiai".


title: Liettuan historia

text: Venäjän vallan loppupuolella liettuan kieli alkoi vahvistua: kielitutkimus alkoi ja ensimmäinen liettualainen tietosanakirja julkaistiin. Venäjän hallitus myös avasi tiedeakatemian maahan ja kulttuuri-instituutin. Koska liettualaisen aateliston äidinkielenä oli puola, talonpoikien puhumaa liettuaa ei arvostettu paljoakaan. Oli jopa teorioita, että koko kieli kuolisi venäjän kielen ja puolan kielen käytön lisääntyessä kansan keskuudessa. Liettuan kielen kansallinen herääminen alkoi köyhän väestön keskuudessa, josta levisi myöhemmin myös varakkaiden keskuuteen. Kansallisen heräämisen myötä alettiin julkaista liettuankielisiä sanomalehtiä Aušraa ja Varpasia, ja liettualainen kirjallisuus alkoi yleistyä. Monet tuon ajan kirjallisuuden kirjat ylistivät Liettuan suuriruhtinaskunnan aikaa, kansakunnan voimaa ja tekivät historiallisista liettualaisista henkilöistä sankareita.


title: Liettuan historia

text: Kansallinen herääminen synnytti myös Liettuan itsenäisyyttä ajaneen liikkeen ja lukuisia muita Venäjän vastaisia järjestöjä. Tähän Venäjä vastasi ankarammalla venäläistämispolitiikalla.


title: Liettuan historia

text: Nationalistinen liike jatkoi kasvuaan. Venäjän vuoden 1905 vallankumouksen yhteydessä Liettuan kongressi vaati Venäjän johdolta autonomiaa. Kansannousun vaikutuksesta Venäjä teki lukuisia uudistuksia: liettuan kieli sallittiin opetuskieleksi ja puhekieleksi. Lisäksi latinalainen aakkosto otettiin uudelleen käyttöön. Autonomiaa ei kuitenkaan hyväksytty.


title: Liettuan historia

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1915 Saksa valloitti Liettuan ja Kuurinmaan.


title: Liettuan historia

text: Saksan miehitettyä Liettuan ja Kuurinmaan ensimmäisessä maailmansodassa, liitettiin alueet Ober Ostin miehityshallintoon. Venäjän vuoden 1917 helmikuun vallankumous loi tilaisuuden itsenäisyyttä halunneille liettualaisille. Liettuan poliittiset puolueet perustivat 26. maaliskuuta kansallisen neuvoston "taryban", jonka avulla organisoitiin edustajien kokous "seimas". Taryban jäsenet allekirjoittivat 16. helmikuuta 1918 itsenäisyysjulistuksen, jossa Liettua julistautui itsenäiseksi. Alun perin maan piti olla kuningaskunta, jonka kuninkaana olisi ollut saksalainen Württembergin kreivi Wilhelm (ns. Mindaugas II). Hän ei kuitenkaan koskaan noussut valtaistuimelle, ja Saksan hävittyä sodan Liettuasta tuli tasavalta.


title: Liettuan historia

text: Itsenäisyysjulistuksen ja Saksan häviön jälkeen Liettuassa perustettiin nopeasti maan ensimmäinen hallitus, jota johti Augustinas Voldemaras. Hallitus hyväksyi väliaikaisen perustuslain ja aloitti valtion rakentamisen. Saksan perääntyessä sitä seurasi Puna-armeija, mikä perusti Liettuan sosialistisen neuvostotasavallan nukkevaltion. Joulukuun lopulla 1918 Puna-armeija ylitti Liettuan rajat, jolloin syttyi Liettuan–Neuvosto-Venäjän sota. Liettuan hallitus evakuoitiin väliaikaiseen pääkaupunkiin Kaunasiin. Liettua ei ollut varautunut hyökkäykseen, joten puna-armeija sai nopeasti valtaansa yli puolet maan pinta-alasta, muun muassa Vilnan 5. tammikuuta 1919. Huhtikuussa Puola aloitti Puolan–Liettuan sodan Liettuaa vastaan tarkoituksenaan vallata Vilnan alue, missä se myös onnistuikin. Vilnan alue liitettiin virallisesti Puolaan vuonna 1922.


title: Liettuan historia

text: Toukokuussa 1919 Liettuan armeija kenraali Silvestras Žukauskasin johdolla aloitti vastahyökkäyksen puna-armeijaa vastaan maan koillisosassa. Elokuun loppuun mennessä venäläiset joukot oli saatu ajettua pois maasta. Neuvosto-Venäjästä saadun voiton jälkeen liettualaiset saivat vastaansa puolisotilaallisen Länsi-Venäjän vapaaehtoisen armeijan, joka tunkeutui maan pohjoisosaan. Armeijan tavoitteena oli liittää Liettua uudelleen Saksan vaikutuspiiriin. Liettua sai ajettua armeijan pois maasta vuoden 1919 loppuun mennessä.


title: Liettuan historia

text: Ensimmäinen Liettuan perustuslakia säätävä kokous pidettiin toukokuussa 1920. Kesäkuussa hyväksyttiin kolmas väliaikainen perustuslaki ja heinäkuussa solmittiin Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha. Sopimuksessa Neuvosto-Venäjä tunnusti Liettuan itsenäisyyden ja sen Puolaan liittyneet Vilnaa koskeneet vaatimukset. Sopimus lisäsi vihamielisyyksiä Liettuan ja Puolan välillä. Suurempien taisteluiden välttämiseksi allekirjoitettiin lokakuussa Suwałkin sopimus, jossa päätettiin muun muassa tulitauosta. Kuitenkin jo ennen sopimuksen voimaan astumista, puolalainen kenraali Lucjan Żeligowski aloitti kapinan, hyökkäsi Liettuaan ja valloitti Vilnan. Valloittamalleen alueelle hän perusti lyhytikäisen Keski-Liettuan tasavallan. Kansainliitto yritti välittää rauhaa riidan osapuolille muun muassa esittelemällä suunnitelmia puolalais-liettualaisesta liitosta. Liettua kuitenkin katkaisi diplomaattiset suhteensa Puolaan ja kieltäytyi tunnustamasta Vilnan menetystä. Riita vaikutti vahvasti Liettuan ulkopolitiikkaan sotien välisellä ajalla.


title: Liettuan historia

text: Perustuslakia säätävä kokous, joka päättyi lokakuussa 1920 Puolan uhkausten vuoksi, kokoontui uudelleen ja aloitti useita uuden valtion tarvitsemia uudistuksia, joita olivat muun muassa: muiden maiden itsenäisyystunnustusten vastaanottaminen, jäsenyys Kansainliitossa, maareformia koskenut laki ja oman valuutan käyttöönotto. Lopullinen perustuslaki vahvistettiin elokuussa 1922. Perustuslain myötä Liettuasta tuli demokraattinen valtio, jossa parlamentti eli Seimas valittiin kolmen vuoden välein kansanäänestyksellä. Presidentti valittiin parlamentin äänestyksellä. Ensimmäinen Seimas äänestettiin lokakuussa 1922. Se kuitenkin kaatui, kun hallituksen muodostaminen epäonnistui.


title: Liettuan historia

text: Vuonna 1923 Liettua valloitti Memelin mandaattihallintoalueeseen kuuluneen Memelin eli nykyisen Klaipėdan alueen. Alue liitettiin osaksi Liettuaa vuonna 1924. Klaipėda oli kaikin tavoin Liettualle tärkeä: sen avulla maa sai rannikon Itämerelle ja se oli tärkeä teollinen keskus. Memelin valtaus oli viimeinen Liettuan aseellinen konflikti ennen toista maailmansotaa. Uusi Seimas äänestettiin toukokuussa 1923. Siitä tuli ainoa sotien välinen parlamentti, joka pysyi pystyssä koko vaalikautensa. Uusi parlamentti jatkoi maareformia ja aloitti muun muassa ulkomaisten velkojen takaisinmaksun. Lisäksi koulujärjestelmään tehtiin uudistuksia. Samana vuonna tehtiin myös väestönlaskenta: Liettuassa asui 2 028 971 asukasta.


title: Liettuan historia

text: Kolmas Seimas äänestettiin toukokuussa 1926. Ensimmäisen kerran Liettuan kristillisdemokraatit ("krikdemai") menetti hallituspaikkansa ja joutui oppositioon. Se oli aikaisemmin kritisoinut kovin ottein Liettuan ja Neuvostoliiton välille solmittua Liettuan-Neuvostoliiton hyökkäämättömyyssopimusta ja syytti Liettuan politiikkaa bolševistiseksi. Seuranneiden jännitteiden lopputuloksena hallitus kaadettiin vallankaappauksella joulukuussa 1926. Vallankaappauksen takana oli armeijan lisäksi Liettuan nationalistinen liitto -puolue ja kristillisdemokraatit. Vallassa ollut presidenti Kazys Grinius otettiin pois vallasta ja tilalle valittiin jo aikaisemmin presidenttinä toiminut Antanas Smetona. Augustinas Voldemarasista tuli pääministeri. Presidentti Smetona esti opposition toiminnan ja toimi autoritaarisena johtajana kesäkuuhun 1940 asti.


title: Liettuan historia

text:
Seimasin näkemys vallankaappaukseen oli, että se oli vain väliaikainen toimenpide ja uudet vaalit järjestettäisiin demokratian palauttamiseksi. Seimas hajotettiin toukokuussa 1927. Myöhemmin samana vuonna sosiaalidemokraatit ja muut vasemmistopuolueiden edustajat yrittivät järjestää kansannousua presidentti Smetonaa vastaan siinä kuitenkin onnistumatta. Pääministeri Voldemaras alkoi ajaa Smetonan linjasta eroavaa politiikkaa, jolloin hänet erotettiin vuonna 1929. Hän yritti kuitenkin vielä neljä kertaa palata valtaan 1930-luvun alussa.
Toukokuussa 1928 Smetona laati ilman Seimasin mielipidettä uuden perustuslain. Uudessa perustuslaissa presidentin valtaoikeuksia kasvatettiin huomattavasti. Smetonan johtama puolue Kansallinen liitto kasvatti suosiotaan ja vaikutusvaltaansa. Smetona antoi itselleen arvonimen "tautos vadas" (suom. "kansakunnan johtaja") ja alkoi luoda itselleen henkilökulttia.


title: Liettuan historia

text: Liettuan ja Saksan välit viilenivät Adolf Hitlerin johtaman kansallissosialistinen puolueen noustessa valtaan, sillä uusi natsi-Saksa ei hyväksynyt Memelin alueen menetystä Liettualle. Natsit muun muassa tukivat Liettuan vastaisia järjestöjä alueella. Vuonna 1934 Liettua laittoi syytteeseen ja tuomitsi vankeuteen lukuisia tällaiseen toimintaan osallistuneita saksalaisia. Vastauksena tähän Saksa julisti Liettuan taloussaartoon. Julistuksen jälkeen Liettua siirsi vientinsä Isoon-Britanniaan. Tämä ei kuitenkaan sopinut talonpojille, jotka lakkoilivat ja kapinoivat. Viranomaiset tukahduttivat kapinat verisesti. Smetonan arvovalta oli kokenut kolauksen ja syyskuussa 1936 hän suostui järjestämään parlamenttivaalit, jotka olivat ensimmäiset vuoden 1926 vallankaappauksen jälkeen. Kansallista liittoa lukuun ottamatta kaikkien muiden puolueiden osallistuminen vaaleihin kiellettiin. Helmikuussa 1938 uuden perustuslain myötä Smetona sai vielä enemmän valtaa.


title: Liettuan historia

text: Saksan tehtyä Anschlussin Itävallassa, eri maiden poliittiset jännitteet kiristyivät. Maaliskuussa 1938 Puola antoi uhkavaatimuksen Liettualle, jossa se vaati diplomaattisuhteiden solmimista sodan uhalla. Sotilaallisesti heikko ja ilman kansainvälistä tukea Liettua joutui hyväksymään vaatimuksen. Liettuan ja Puolan suhteet tulivat päällisin puolin normaaleiksi. Maat tekivät muun muassa rautatie-, postinvaihto- ja muita sopimuksia. Saksan Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop antoi suullisen uhkavaatimuksen Liettualle, jossa Liettuaa vaadittiin luovuttamaan Klaipėdan alue Saksalle. Puolan vaatimuksen tavoin Liettualla ei ollut muuta mahdollisuutta kuin myöntyä vaatimukseen. Liettuaan syntyi poliittinen sekasorto, jolloin Smetona joutui muodostamaan uuden hallituksen. Hallitukseen hyväksyttiin oppositiopuolueen jäseniä sitten vuoden 1926. Klaipėdan menetys oli Liettualle taloudellinen takaisku ja se joutui Saksan vaikutuspiiriin.


title: Liettuan historia

text: Elokuussa 1939 Saksan ja Neuvostoliiton laatimassa Molotov–Ribbentrop-sopimuksen salaisessa etupiirijaossa Liettua kuului aluksi Saksan etupiiriin, mutta 28. syyskuuta 1939 tehdyssä lisäsopimuksessa se vaihdettiin Neuvostoliiton etupiiriin. Muiden Baltian maiden ja Suomen tavoin Neuvostoliitto alkoi vaatia Liettualta lupaa rakentaa maan alueelle sotilastukikohtia. Puolan offensiivin jälkeen Puolan jaossa Neuvostoliitto luovutti Liettualle Vilnan alueen sillä ehdolla, että maa hyväksyi 20 000 puna-armeijan sotilaan tulon maahan.


title: Liettuan historia

text: Talvisodan loputtua Suomessa ja Saksan sotiessa Tanskaa, Norjaa ja Ranskaa vastaan, Neuvostoliitto lisäsi diplomaattista painostusta Liettuaa vastaan. Kesäkuussa 1940 se antoi uhkavaatimuksen Liettualle, jossa vaadittiin Neuvostoliitolle myötämielisen hallituksen muodostamista ja antaa Puna-armeijalle lupa tuoda maahan rajattomasti joukkoja. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjatšeslav Molotov kovensi esittämäänsä uhkavaatimusta sanomalla Moskovaan saapuneelle Liettuan ulkoministerille: ”Teidän täytyy olla sen verran realisti, että ymmärrätte pienten valtioiden aikakauden olevan ohi.” Liettua, jonka alueella oli jo runsaasti neuvostosotilaita, joutui taipumaan vaatimukseen. Presidentti Antanas Smetona pakeni maasta 15 neuvostodivisioonan (150 000 sotilasta) ylitettyä maan rajan 15. kesäkuuta 1940. Tuona päivänä Liettuan katsotaan menettäneen itsenäisyytensä. Augustinas Voldemaras yritti paluuta valtaan, mutta hänet vangittiin ja kuljetettiin Neuvostoliittoon, jossa hänen kohtalonsa oli pitkään hämärän peitossa. Vasta vuosikymmeniä myöhemmin selvisi, että hän menehtyi vankeudessa vuonna 1942.


title: Liettuan historia

text: Liettuan liittämistä Neuvostoliittoon tuli johtamaan varaulkoministeri Vladimir Dekanosov, jolla oli Moskovassa virallinen asema myös turvallisuuspalvelu NKGB:n ulkomaanosaston päällikkönä. Dekanosov muodosti ns. kansanhallituksena kutsutun nukkehallituksen, joka toimi täysin neuvostojohdon tahdon mukaisesti. Justas Paleckisista tuli Liettuan uusi presidentti Smetonan paettua maasta. Parlamentti Seimas lakkautettiin ja tilalle tuli Kansan Seimas. Uuden parlamentin ensimmäiset vaalit järjestettiin heinäkuussa 1940. Ehdokkaina oli ainoastaan kommunisteja. Virallisten tulosten mukaan äänestysprosentti oli yli 90. 21. heinäkuuta parlamentti hyväksyi yksimielisesti maan muuttamisen sosialistiseksi neuvostotasavallaksi ja päätöksen hakea jäsenyyttä osaksi Neuvostoliittoa. 3. elokuuta Neuvostoliitto hyväksyi hakemuksen, jolloin Liettuasta tuli Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta.


title: Liettuan historia

text: Heti Neuvostoliittoon liittymisen jälkeen Liettuassa aloitettiin uudistuksia: maat, yritykset ja pankit kansallistettiin, suurtilat jaettiin pienviljelijöille. Suurtilan kooksi määrättiin 30 hehtaaria ja pienemmätkin tilat saivat rangaistusluontoiset verot maksettavikseen. Kiinteistöt kansallistettiin ja ”porvarit” pakotettiin muuttamaan pois kodeistaan. Näin saatiin tilaa neuvostovirkailijoille, joita saapuikin muualta Neuvostoliitosta. Myös pienyrittäjille langetettiin vero, josta selviäminen oli mahdotonta.


title: Liettuan historia

text: Litin käyttö lakkautettiin. Neuvostoliiton ruplan vaihtokurssi oli liettualaisille epäedullinen. Yhdellä litillä sai 0,90 ruplaa, kun oikealla vaihtosuhteella se olisi ollut 5 ruplaa. Pankit kansallistettiin ja pankkitilit jäädytettiin. Kenellekään ei saanut jäädä haltuun enempää kuin 1 000 ruplan säästöt.


title: Liettuan historia

text: Uudistukset toivat monia ongelmia: kollektivisoinnin myötä maatalousverot nousivat, jolloin lukuisat maanviljelijät joutuivat konkurssiin, yritysten ja pankkien kansallistaminen aiheutti tavarapulan ja kaiken seurauksena seurasi elintason romahdus. Kaikki uskonnolliset, kulttuurilliset ja poliittiset järjestöt kiellettiin. Ainoat hyväksytyt järjestöt olivat Liettuan kommunistinen puolue ja pioneeriliike. 12 000 ”kansanvihollista” pidätettiin.


title: Liettuan historia

text: Kesäkuun karkotuksissa viranomaiset karkottivat 17 000 ihmistä, joista monet kuolivat epäinhimillisissä olosuhteissa. Liettuan SNT:n sisäasiainkomissaari Alexandras Guzevičius allekirjoitti asiakirjan, jossa lueteltiin 14 ihmisryhmää, jotka tuli karkottaa. Ryhmään kuuluivat muiden muassa neuvostovastaisten (sekä vasemmisto että oikeisto) puolueiden jäsenet, valtionvastaiset virkamiehet, kirkonmiehet, Punaisen ristin virkailijat sekä kaikki, joilla oli henkilökohtaisia yhteyksiä ulkomaille, kuten filatelistit. Ensimmäiset karkotukset toimeenpantiin 14.–18. kesäkuuta 1941. Miehet vietiin pakkotyöleireille, naiset ja lapset vietiin karkotuspaikkoihin. Myöhemmin Antanas Sniečkus, Liettuan kommunistisen puolueen pääsihteeri, pahoitteli, että Saksan hyökkäys kesällä 1941 esti riittävän tehokkaat karkotukset.


title: Liettuan historia

text: 22. kesäkuuta 1941 Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon. Saksalaiset kokivat Liettuan alueella vain vähän vastarintaa ja miehittivät sen nopeasti kokonaan. Vetäytyessään neuvostojoukot surmasivat liettualaisia poliittisia vankeja. Verisimpänä näistä pidetään Rainiain verilöylyä. Suurin osa liettualaisista piti saksalaisia vapauttajina ja uskoivat näiden palauttavan maalle autonomian tai itsenäisyyden. Liettuan kansallisrintama organisoi kansannousun kesäkuussa 1941, jolloin myös maa julistettiin itsenäiseksi ja perustetun väliaikaisen hallituksen pääministeriksi tuli Juozas Ambrazevičius. Väliaikainen hallitus lakkautettiin 7. elokuuta, jolloin Saksa perusti Ostlandin valtakunnankomissariaatin hallitsemaan Baltian aluetta. Valtakunnankomissaarina toimi Hinrich Lohse. Vuonna 1940 perustettu ”"Liettualainen aktivistirintama”" (LAF) lähetti Adolf Hitlerille muistion, jossa he vetosivat saksalaisiin Liettuan kansallisten pyrkimysten tunnustamiseksi ja valtiollisen elämän palauttamiseksi. Vastaus oli tyly: liike kiellettiin ja johtajat vietiin Saksaan keskitysleireille. Lisäksi kiellettiin Liettuan fasistien puolue, Nationalistinen puolue (LNP), ja senkin johto vangittiin.


title: Liettuan historia

text: Lukuisat liettualaiset tekivät huomattavaa yhteistyötä saksalaisjoukkojen kanssa. Liettuan kansallisrintama muodosti vapaaehtoispoliisi Tautinio Darbo Apsaugos Batalionasin (TDA), joka osallistui lukuisiin holokaustiin liittyviin juutalaismurhiin. Toinen natsien johtamiin veritekoihin osallistunut oli Vilnassa toiminut Liettuan suojelupoliisi ("Saugumo policija").


title: Liettuan historia

text: Holokaustin lisäksi saksalaiset kokosivat liettualaisia pakkotyöhön ja pakottivat nuoria miehiä ryhtymään sotilaiksi. Seurauksena oli vuonna 1943 perustettu Liettuan vapautuskomiteana tunnettu vastarintaliike. Sodan loppupuolella perustettiin Saksan sotilasjohdon alaisuudessa toiminut Liettuan alueelliset puolustusjoukot (LTDF), joiden tarkoituksena oli puolustaa Liettuaa lähestyviltä neuvostojoukoilta. Järjestö kuitenkin lakkautettiin toukokuussa 1944 saksalaisten yrittäessä ottaa se tiukempaan komentoon.


title: Liettuan historia

text: Liettualaiset eivät missään vaiheessa tehneet aseellista vastarintaa saksalaisia vastaan. Sen tekivät neuvostopartisaanit, jotka koostuivat venäläisistä, valkovenäläisistä ja juutalaisista. Partisaanit syyllistyivät lukuisiin hirmutekoihin (muun muassa Kaniūkain verilöyly) ja kokonaisten kylien ja kaupunkien tuhoamiseen. Itäisessä Liettuassa toimi myös Puolan vastarintaliike Armia Krajowa (AK), jonka tavoitteena oli liittää Vilna uudelleen Puolaan. Liike taisteli saksalaisjoukkojen lisäksi Liettuan poliisijoukkoja, alueellisia puolustusjoukkoja ja neuvostopartisaaneja vastaan.


title: Liettuan historia

text: Ennen holokaustia, Liettuassa asui arviolta 210 000 tai 250 000 juutalaista. Holokausti Liettuassa voidaan jakaa kolmeen eri vaiheeseen: massateloituksiin (kesäkuu – joulukuu 1941), ghettoaikaan (1942 – maaliskuu 1943) ja lopulliseen ”puhdistukseen” (huhtikuu 1943 – heinäkuu 1944). Toisin kuin muilla Saksan miehittämillä alueilla, joissa teloitukset aloitettiin asteittain, Einsatzgruppen aloitti Liettuassa juutalaisten teloitukset heti sodan ensimmäisinä päivinä. Ponaryn verilöyly oli yksi verisimmistä Liettuan alueella toteutetuista juutalaisvainoista. Arviolta 80 % Liettuan juutalaisista oli saanut surmansa ennen vuotta 1942. Eloonjääneet 43 000 juutalaista keskitettiin ghettoihin ja pakotettiin pakkotyöhön. 21. kesäkuuta 1943 Heinrich Himmler määräsi Liettuan juutalaiset siirrettäväksi keskitysleireille.


title: Liettuan historia

text: Juutalaisten kansanmurha Liettuassa oli lopullisesti 95–97 %, mikä oli yksi suurimmista Euroopassa. Tämä johtui muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta liettualaisten tiiviistä yhteistyöstä saksalaisten kanssa. Liettualaisten keskuudessa juutalaisia pidettiin yleisesti syyllisinä neuvostoajan kärsimyksistä, sillä lukuisat juutalaiset olivat toimineet kommunisteina. Kuitenkin eräät liettualaiset myös pelastivat oman henkensä uhalla juutalaisia keskitysleireiltä. Heistä tunnetuimpia lienevät entinen presidentti Kazys Grinius, joka yhdessä eräiden muiden poliitikkojen kanssa protestoi juutalaisten surmaamista vastaan, ja vilnalainen pappi Alfonsas Lipniûnas, joka vangittiin ja surmattiin Stutthofin keskitysleirillä puolustettuaan juutalaisia sekä sanoin että teoin.


title: Liettuan historia

text: Kesällä 1944 puna-armeija ylitti itäisen Liettuan rajat samaan aikaan kun Puolan vastarintaliike oli valloittanut Vilnan operaatio Ostra Bramassa. Tammikuussa 1945 Neuvostoliitto valloitti Klaipėdan. Neuvostoliitto miehitti Liettuan uudelleen Yhdysvaltain ja Ison-Britannian hiljaisella suostumuksella (Jaltan konferenssi ja Potsdamin sopimus). Liettuasta tuli uudelleen sosialistinen neuvostotasavalta.


title: Liettuan historia

text: Useiden liettualaisten pettymykseksi neuvostovalta palasi maahan elo–syyskuussa 1944. Liettuassa oli uskottu Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian vakuutteluja ja julistuksia pienten kansojen oikeuksista vapauteen.


title: Liettuan historia

text: Pyrkiessään palauttamaan maansa vapauden liettualaiset perustivat vastarintaliikkeen (niin sanotut metsäveljet), joka taisteli neuvostojärjestelmää vastaan. Vuonna 1944 Liettuan metsissä taisteli 30 000 partisaania neuvostojoukkoja vastaan. Kansan muistiin on jäänyt Kalniškésin metsän taistelu toukokuulta 1945, jolloin liettualaispartisaanit surmasivat 400 NKVD:n miestä. Erityistä urheutta taistelussa osoittivat kaksi naispartisaania. Partisaanit julistettiin ”kansanvihollisiksi” ja NKVD surmasi tutkimatta epäiltyjä ja poltti taloja ja kyliä maan tasalle. Liettuan kommunistit perustivat NKVD:n avuksi ”tuhoamispataljoonia” vuonna 1944. Seuraavana vuonna nimi muutettiin ”kansansuojelijoiksi”, mutta entinen nimi jäi kansalaisten mieliin. Eräs tunnetuimmista toiminnassa mukana olleista oli Neuvostoliiton turvallisuuspoliisin juutalainen majuri Nachmanas Dušanskis, joka kidutti partisaaneja. Tiettävästi viimeinen Neuvostoliittoa vastaan taistellut liettualainen partisaani kuoli tulitaistelussa vuonna 1965.


title: Liettuan historia

text: NKVD asettui Vilnassa vanhaan piirioikeuden taloon ja aloitti neuvostovastaisten henkilöiden vainon. Syyskuusta 1944 huhtikuuhun 1947 rakennuksessa teloitettiin kaikkiaan 767 henkilöä. Vuosina 1944–1953 Liettuassa vangittiin yhteensä 186 000 henkilöä, joista 80 000 vietiin vankileireille. Lisäksi vangittiin 8 000 kansallissosialistien kanssa miehitysaikana yhteistoiminnassa ollutta.


title: Liettuan historia

text:
Myös siviilihallintoa ryhdyttiin rakentamaan. Venäjän kommunistipuolueeseen perustettiin Liettuan erityistoimisto, jonka johtajaksi nimitettiin Mihail Suslov. Suslov oli Liettuan todellinen johtaja vuoteen 1946 asti ja hänen tehtävänään oli valvoa Mečislovas Gedvilasin johtamaa Liettuan SNT:n korkeinta neuvostoa. Hallinto ja virkamieskunta olivat paljolti venäläisten käsissä. Pelkästään vuonna 1947 muualta Neuvostoliitosta saapui maahan 12 300 virkailijaa.
Maatalouden pakkokollektivointi päätettiin aloittaa Liettuassa vuonna 1948. Päätös oli tehty NKP:n keskuskomiteassa vuotta aikaisemmin ja Liettuan SNT:n ministerineuvosto hyväksyi sen. Tavoitteeseen aiottiin päästä muun muassa taloudellisella kiristyksellä ja joukkokarkotuksilla. Viljelijöiden veroja nostettiin ja vuonna 1948 ne veivät tuloista 75 %. Lisäksi nostettiin valtiolle polkuhintaan myytävän sadon osuutta.


title: Liettuan historia

text: Vuoteen 1954 mennessä oli kollektiiveihin saatu liittymään 94 % talonpojista. Tavoitteeseen oli päästy partisaanien nujertamisella, karkotuksilla, terrorilla ja taloudellisella kiristyksellä. Neuvostovalta esitti propagandassaan maatalouden kollektivoinnin suurena voittona ja saavutuksena. Maatalouden tuotanto oli kuitenkin laskenut. Kun vuoden 1939 laskennassa maitokarjaa oli 848 000 eläintä, oli tulos vuoden 1951 laskennassa 504 000 eläintä ja vuonna 1957 yhteensä 531 000 eläintä.


title: Liettuan historia

text: Vaikeina aikoina liettualaiset kääntyivät kirkon puoleen. Hallinto hyökkäsi kirkkoa vastaan sulkemalla pappisseminaareja, kieltämällä papeilta uskonnonopetuksen ja sairaalasielunhoidon ja asettamalla seurakunnille niin tuntuvat verot, että pappien palkkaukseen ei jäänyt varoja. Katolilaista kirjallisuutta ei saanut julkaista ennen vuotta 1956. Kirkonmiehiä käskettiin saarnoissaan tuomitsemaan partisaanit.


title: Liettuan historia

text: Kirkkoa käskettiin myöskin katkaisemaan suhteensa Vatikaaniin ja toimimaan ikään kuin valtion virastona. Piispa Kazimieris Paltarokisia painostettiin hylkäämään paavi ja ottamaan marxismi-leninismi pappisseminaarien opetusohjelmaan, mihin hän ei suostunut. Myös monet muut papiston edustajat kokivat kovia. Telšiain piispa Vincentas Borisevičius surmattiin Vilnan MkGB:n vankilassa ja arkkipiispa Mečislovas Reinys vangittiin kesällä 1947. Kuusi kuukautta kestäneiden kuulustelujen jälkeen hän sai kahdeksan vuoden tuomion ja kuoli Vladimirin vankilassa


title: Liettuan historia

text: Josif Stalin kuoli maaliskuussa 1953. Vähitellen alkoi ”suojasääksi” kutsuttu ajanjakso. Se näkyi muun muassa karkotettujen paluuna. Vuosien 1955–1956 aikana Liettuaan palasi 17 000 karkotettua. Liettuan SNT:n hallinto sääti lakeja, joilla rajoitettiin heidän oikeuttaan valita asuinpaikkansa.


title: Liettuan historia

text: Kremlin sisäisessä valtataistelussa Lavrenti Berija etsi itselleen tukea neuvostotasavalloista esittämällä alkuperäisväestön aseman vahvistamista venäläisten kustannuksella. Päätöslauselma hyväksyttiin toukokuussa 1953. Vaikka Berija hävisi kamppailun, säilyi päätöslauselma. Liettuassa tämä näkyi siinä, että muualta Neuvostoliitosta tulleista virkailijoista 3 000 kutsuttiin takaisin. Myös kommunistinen puolue alkoi liettualaistua läpi 1950-luvun. LKP:n jäsenistä oli liettualaisia vuonna 1964 60 prosenttia. Puolueen uusi liettualainen jäsenistö suhtautui kommunismiin käytännöllisemmin kuin sen vanha, puolueen maanalaisen kauden kokenut jäsenistö, jonka suhtautuminen liettualaiseen yhteiskuntaan oli ollut vihamielistä.


title: Liettuan historia

text: Nikita Hruštšov tuomitsi vuonna 1956 Stalinin ajan rikokset ja esitti ”sosialistisen laillisuuden” toteuttamista. Kansallisten tasavaltojen asema vahvistui, kun Neuvostoliiton oikeusministeriö lakkautettiin ja jokainen neuvostotasavalta perusti omansa. Oma lainsäädäntö tuli mahdolliseksi, tosin tiukoissa rajoissa.


title: Liettuan historia

text: Talouspolitiikassa päätösvaltaa siirrettiin alueelliselle tasolle. Liettua kuului läntiseen talousneuvostoon, jonka keskus oli Riiassa. Tasavallat saivat myös omaa päätösvaltaa. Liettuan oli täytettävä Moskovan asettamat tuotantotavoitteet, mutta se sai itse päättää, miten niihin päästiin. Maan vanhaa elintarvike-, huonekalu- ja tekstiiliteollisuutta laajennettiin. Kokonaan uutta oli kemianteollisuus. Ympäristöongelmat saivat alkunsa 1950-luvulla. Maataloudessa ryhdyttiin suosimaan kehittyneempiä sovhooseja kollektiivitilojen sijasta. Sovhoosit maksoivat parempaa palkkaa kuin kolhoosit. Tuottajahintoja korotettiin ja tilojen yksityispalstojen verotusta lievennettiin. Vuonna 1959 yksityispalstat käsittivät 5,8 % Liettuan maataloudesta, mutta ne tuottivat 80 % maan hedelmistä ja 72,4 % perunasta. 1960-luvun puolivälissä oli saavutettu sotaa edeltäneen ajan tuotantomäärät.


title: Liettuan historia

text: Suojasää ylsi myös kulttuurielämään. Kansallisen kulttuurin erityispiirteet saivat tietyn tunnustuksen. Liettuassa luotiin kansallisen tason tiede- ja taidepalkintoja. Jotkut sodan jälkeen vaienneet kirjailijat ryhtyivät uudelleen julkaisemaan tekstejään ja pannaan julistetun kansallistaiteilijan M. K. Čiurlionisin varastoon viedyt teokset palasivat jälleen esille museoihin. Unkarin kansannousu vuonna 1956 nosti toiveita myös Liettuassa. Opiskelijat pitivät Vilnassa ja Kaunasissa kynttilämielenosoituksen kokoontumalla kansallisten merkkimiesten haudoille. Liettuan kommunistijohto ryhtyi omiin puhdistuksiin ja vuosina 1957–1958 useita kulttuurihenkilöitä erotettiin viroistaan ”"ideologisen valppauden puuttumisen tähden”".


title: Liettuan historia

text: Kirjallisuudessa astui esiin uusi sukupolvi, joka rikkoi sosialistisen realismin kaanonia. Mykolas Slukis rohkeni kuvata romaanissaan "Portaat taivaaseen" neuvostohallintoa vastaan taistelleita partisaaneja inhimillisinä ihmisinä. Myös kuvataide rikkoi rajoja luopumalla sosialistisesta realismista ja kokeilemalla jälleen lasimaalauksia, jotka oli kielletty niiden kirkollisten muistumien takia. Ilmapiiri alkoi kuitenkin kiristyä jälleen 1960-luvulla.


title: Liettuan historia

text: Ensimmäiset merkit kiristyvästä ilmapiiristä saatiin jo 1960-luvun alussa, jolloin käynnistettiin uusi kampanja, jossa painotettiin neuvostokansojen yhteisyyttä kansallisia erityispiirteitä vastaan. Leonid Brežnev nousi pääsihteeriksi vuonna 1964. Hän aloitti Neuvostoliitossa paluun talouden keskittämiseen. Samalla aloitettiin Baltian maiden venäläistämispolitiikka. Moskova määräsi 1970-luvulla, että tohtorinväitöskirjat on kirjoitettava yksinomaan venäjäksi. Lisäksi aloitettiin kaksikielisyysohjelma, jolla jo alakouluissa opetus annettiin sekä liettuaksi että venäjäksi. Lisäksi televisio vähensi liettuankielisten ohjelmien määrää.


title: Liettuan historia

text: Koulutettu väestö alkoi mukautua järjestelmään ja liettualaisten osuus puolueen jäsenistössä alkoi nousta. Noin 20 % jäsenistä oli vuonna 1975 jokin korkeamman asteen tutkinto. Syynä puolueeseen liittymiseen oli se, että jäsenyydellä saattoi edistää omaa uraansa valtarakenteessa tai luoda ammatillista uraa. Tämä johti tilanteeseen, missä julkisesti ylistettiin neuvostokommunismia ja yksityisesti, luotettujen kesken arvosteltiin järjestelmää kovalla kädellä. Oli myös idealisteja, jotka uskoivat, että työläisten asema kaipaa edelleen parantamista ja että puoluetta voi uudistaa sisältä päin edistäen samalla Liettuan asiaa. Mitään politiikkaa ei Liettuassa tehty, vaan noudatettiin Moskovan antamia ohjeita.


title: Liettuan historia

text: Pitkäaikaista paikallisjohtajaa Antanas Sniečkusta seurasi tämän kuoltua vuonna 1974 Petras Griškevičius. Griškevičius oli pitkän linjan kommunisti ja oli nuoruudessaan palvellut neuvostoarmeijan liettualaisessa 16. divisioonassa. Hän toteutti venäläistämispolitiikkaa ja oli loppuun asti lojaali Brežneville. Hänen aikanaan venäläisillä oli selkeä yliedustus Liettuan hallinnossa ja onkin huomattavaa että vasta vuonna 1988 puolueen keskuskomitean kokouksissa puhuttiin liettuaa. Muualta Neuvostoliitosta muutti 1970-luvulla keskimäärin 7 000 henkilöä vuosittain Liettuaan, kun se 1960-luvulla oli ollut keskimäärin 4 300 henkilöä.


title: Liettuan historia

text: Vaikka Liettuassa alkoikin 1970-luvulla syntyä epäpoliittinen kulutusyhteiskunta, eli pinnan alla myös vastarinta järjestelmää kohtaan. Neuvostoliiton kasvavat talousvaikeudet 1970-luvulta eteenpäin hidastivat kulutusyhteiskunnan syntyä. Kansalaisoikeustoiminnan keskipisteenä olivat vainotut katoliset papit, jotka saivat tuekseen kolhoositalonpoikia ja työläisiä. Vuonna 1968 julistettiin Neuvostoliittoon laki, jonka mukaan kansalaisilla on oikeus esittää viranomaisille vetoomuksia. Liettuan katoliset esittivät vetoomuksen pappisseminaarien avaamisesta. Vuonna 1979 esitettiin vetoomus Klaipėdan uuden kirkon palauttamisesta uskoville. Vetoomuksen allekirjoitti kaikkiaan 148 149 kansalaista. Vuonna 1972 alkoi ilmestyä maanalainen, Liettuan katolisen kirkon kronikka, joka levisi lukijoille kirjoituskoneella tehdyillä kopioilla. Se käsitteli uskonnonvapaus- ja kansalaisoikeuskysymyksiä. Sen tekijät pitivät yhteyttä Moskovan toisinajattelijoihin, kuten Andrei Saharoviin.


title: Liettuan historia

text: Liettuan nuorisossa esiintyi liikehdintään 1960–1970-lukujen vaihteessa. Protestoidakseen miehitystä vastaan 19-vuotias Romas Kalanta teki polttoitsemurhan Kaunasissa. Kalantan hautajaisista tuli nuorison protesti järjestelmää vastaan. 3000 nuorta lauloi kiellettyä kansallislaulua, kantoi kiellettyä lippua ja kaatoi miilisiautoja. Mielenosoitukset kestivät useamman päivän ja lakkasivat vasta kun 7 000 miliisiä tukahdutti mellakan. Vain 500 nuorta pidätettiin ja suurin osa vapautettiin heti kun hiukset oli leikattu siistimmiksi.


title: Liettuan historia

text: Kamppailussa liettualaisten mielistä neuvostovalta ryhtyi monenlaisiin toimiin. Kirkollisille juhlille kehitettiin 1960–1970-luvuilla maallisia korvaajia. Pääsiäisen tilalle otettiin kevään juhla ja avioliittoon ryhdyttiin vihkimään loisteliaissa avioliittopalatseissa. Šiluvan Neitsyt Marian ilmestymispaikalle järjestettävää pyhiinvaellusta vaikeutettiin vuodesta toiseen muun muassa tiesuluilla ja vuonna 1979 paikkakunta asetettiin siellä väitetyn ”riehuvan kulkutaudin” vuoksi karanteeniin. Maan perinteinen puunveistotaide otettiin palvelemaan hallitsevaa ideologiaa. Kansantaiteilijoilta tilattiin vuosien 1941–1945 suuren isänmaallisen sodan muistomerkkejä. Lisäksi perustettiin valtion tukea saavia kansantanssiryhmiä ja liettualainen kommunistiveteraani V. Kapsuskas-Mickevičius nostettiin sankariksi. 1700-luvulla elänyttä pappisrunoilija Kristijonas Donelaitisia ylistettiin ja pidettiin lähes sosialistisen realismin varhaisena esitaistelijana.


title: Liettuan historia

text:
Henkeä kohden laskettuna Liettuassa ilmestyi eniten toisinajattelijoiden samizdat-julkaisuja ja tapahtui eniten mielenosoituksia ja massatapahtumia koko Neuvostoliitossa.
Vuosina 1965–1978 10,3 % mielenosoituksista tapahtui Liettuassa, vaikka Neuvostoliiton väestöstä liettualaisia oli vain 1,3 %. 1970–1980-lukujen mielipidevangeista 150 oli liettualaisia. Vuosina 1968–1970 oikeudessa tuomittiin 103 henkeä neuvostovastaisuuden takia ja KGB käsitteli hallinnossaan 375 henkilön tapaukset.


title: Liettuan historia

text: Vuonna 1988 kaikki poliittinen, taloudellinen ja kulttuurillinen toiminta oli Liettuan kommunistisen puolueen hallinnassa. Liettualaiset, latvialaiset ja virolaiset vastustivat neuvostojärjestelmää muita neuvostokansoja enemmän ja tukivat Mihail Gorbatšovin uudistuspolitiikkaa (glasnost ja perestroika). Ronald Reagan vieraili Neuvostoliitossa toukokuussa vuonna 1988. Hän pääsi tapaamaan myös toisinajattelijoita, ja tavattujen joukossa olivat myös liettualaiset Nijole Sadunaitè ja Antanas Terleckas. Liettuan puoluelehti tuomitsi jyrkästi tapaamisen, mutta puoluelehden tuomio toi asian suuren yleisön tietoisuuteen. Se myös nosti toisinajattelijoiden arvostusta kansan keskuudessa.


title: Liettuan historia

text: Pian tapaamisen jälkeen alkoi Liettuan vapauden liiton julkinen toiminta. Heinäkuussa samana vuonna liitto esitti, että sen johtoon kuuluivat Sadunaitè ja Terlecas. Liitto asetti tavoitteekseen liettualaisten kansallisen tietoisuuden kohottamisen ja päämääräkseen Liettuan itsenäisyyden palauttamisen. Liitosta ei ollut joukkoliikkeeksi, mutta tulevina vuosina sillä oli tärkeä osa mielenosoitusten järjestäjänä. Se otti jo vuonna 1988 julkiseen keskusteluun esille stalinismin ajan rikokset, kuten maasta karkotukset.


title: Liettuan historia

text: Liettualaisen älymystön johdolla perustettiin vuonna 1988 uudistusliike Sąjūdis.Uuden kansanliikkeen syntyä edelsi kaksi merkittävää asiaa. Virossa oli jo perustettu kansanrintama (Eesti Rahvarinne), mutta Liettuan tiedotusvälineet eivät kertoneet asiasta mitään. Toukokuussa 1988 kaksi virolaista tutkijaa vieraili Liettuan tiedeakatemiassa ja kertoi tapahtuneesta, mikä innosti esimerkillään liettualaista älymystöä toimimaan samoin. Toisena tekijänä oli liettualaisten kommunistien salamyhkäinen menettely Neuvostoliiton kommunistisen puolueen 19. konferenssin alla. Moskova oli vaatinut avointa toimintaa kunkin tasavallan puoluekokousedustajien valinnassa. Puolue ilmoitti edustajansa 28. toukokuuta 1988, jotka oli valittu puolueen salaisessa kokouksessa ehdokasasettelun ollessa virallisesti kesken. Liettuan edustajistossa oli vanhoillisilla selvä yliedustus. Tapaus aiheutti vastalauseryöpyn tiedeakatemiassa ja kesäkuun alussa järjestettiin suuri keskustelutilaisuus, johon saapui 500 edustajaa. Tilaisuudessa perustettiin Liettuan perestroikan aloiteryhmä,""Sajūdžio iniciatyvinè grupė"" eli lyhyesti Sąjūdis.


title: Liettuan historia

text: Kansanliike alkoi muovailla toimintaohjelmaansa asettamalla yhteiskunnallisen komission. Neuvostoeliitin etuoikeudet haluttiin lakkauttaa, sosiaaliavun lisäämistä ja työläisten elintason parantamista kannatettiin ja viranomaiset haluttiin tekemistään päätöksistä vastuuseen. Sąjūdis asetti myös kulttuurikomission, joka vaati ohjelmassaan kulttuuriperinnön säilyttämistä, kulttuurimuistomerkkien säilyttämistä ja yhteyksien luomista ulkoliettualaisiin. Kansallisuussuhteiden komitea esitti liettuan korottamista viralliseksi kieleksi ja historian palauttamista kansalle julkistamalla merkittäviä asiakirjoja. Ehdotettiin myös hintareformia, siirtolaisuuden vähentämistä, kaupan kehittämistä ja ekologisesti kestävää luonnonvarojen käyttöä. Itsenäisyydestä ei puhuttu vielä tässä vaiheessa mitään.


title: Liettuan historia

text: 28. syyskuuta 1988 Liettuan vapauden liitto järjesti mielenosoituksen Neuvostoliiton-Saksan toisen sopimuksen vuosipäivänä. Kyseisessä sopimuksessa Liettua oli luovutettu Neuvostoliiton etupiiriin. Liitto etsi yhteenottoa viranomaisten kanssa ja sai haluamansa. Korkein puoluejohto oli kutsunut mielenosoitusta tukahduttamaan 800 miestä, joihin kuului myös Neuvostoliiton sisäministeriön erikoisjoukkoja Minskistä. Miliisien ja mielenosoittajien välille puhkesi yhteenottoja, jotka kestivät seuraavaan yöhön.


title: Liettuan historia

text: Seuraavana päivänä tilanteeseen heräsi myös Sąjūdis. Se järjesti yhdessä Vapauden liiton kanssa mielenosoituksen, missä tuomittiin turvallisuusviranomaisten käyttämä väkivalta. Lokakuun neljäntenä päivänä kommunistisen puolueen keskuskomitea kutsui Sąjūdisin neuvotteluihin. Liennyttääkseen jännitystä kommunistipuolue teki myönnytyksiä: se otti käyttöön tasavallan aikaisen trikolorin, asetti liettuan viralliseksi kieleksi ja tapasi kardinaali Sladkevičiusin keskustellakseen katolisen kirkon ongelmista.Viranomaiset ja Sąjūdis teettivät yhdessä tutkimuksen mielenosoituksen yhteydessä olleista väkivaltaisuuksista. Puoluejohtaja Songaila todettiin syypääksi ja hän erosi, sillä Moskova veti häneltä tukensa. Hänen tilalleen astui Algirdas Brazauskas Myös Sąjūdis järjestäytyi. Se piti edustajainkokouksen, jota kutsuttiin nimellä "Vilnan toinen suuri seimas". Kokouksessa valittiin puheenjohtajaksi Vytautas Landsbergis.


title: Liettuan historia

text: Vastavetona Liettuan kansallismieliselle liikehdinnälle joukko venäläisiä perusti vuonna 1988 Yhtenäisyys-liikkeen (Jedinstvo). Se vastusti liettuan kielen virallistamista. Järjestö sai aikaan joitain mielenosoituksia, mutta maan puolalaisvähemmistö ja venäläinen kulttuuriyhdistys eivät tukeneet sitä. Liike kuihtui seuraavana vuonna.


title: Liettuan historia

text: Vuonna 1989 tapahtumat etenivät nopeasti. Tammikuussa Sąjūdis voitti murskaavasti Liettuan korkeimman neuvoston täytevaalit. Tasavallan itsenäisyyspäivää vietettiin näyttävästi 16. helmikuuta. Pääsiäisenä pidettiin yleisliittolaisen edustajakokouksen vaalit ja Sąjūdis esitti ohjelmassaan täysin avoimesti täyden itsenäisyyden palauttamista. Algirdas Brazauskas hermostui ja esitti Sąjūdisin toiminnan rajoittamista. Vaalitaktisesti Sąjūdis asetti vastaehdokkaan kommunisteille kaikissa muissa piireissä paitsi Brazauskasin ja toisen sihteerin Beriozovin vaalipiireihin. Barazauskas ja Beriosov olivat ainoat ensimmäisellä kierroksella läpi menneet kommunistiehdokkaat. Vaalitappion jälkeen kommunistit suostuivat neuvotteluihin Sąjūdisin kanssa.


title: Liettuan historia

text: 23. elokuuta 1989, kun Molotov–Ribbentrop-sopimuksesta oli tullut kuluneeksi 50 vuotta, liettualaiset, latvialaiset ja virolaiset muodostivat 600 kilometriä pitkän ihmisketjun protestiksi.


title: Liettuan historia

text: Sąjūdisin vaikutuksesta Liettuan neuvostotasavallan korkein neuvosto kumosi vuoden 1940 päätöksen olla osa Neuvostoliittoa, hyväksyi monipuoluejärjestelmän 7. joulukuuta ja kansallislaulun. Merkittävä osa Liettuan kommunistisen puolueen jäsenistöstä kannatti Sąjūdista. 19.-20 1989 Liettuan kommunistinen puolue päätti Brazauskasin johdolla pitämässään 20. edustajainkokouksessa julistautua itsenäiseksi Neuvostoliitosta. Puolueesta tuli myöhemmin Liettuan demokraattinen työväenpuolue.


title: Liettuan historia

text: Vuonna 1990 Sąjūdis voitti Liettuan korkeimman neuvoston vaalit. 11. maaliskuuta 1990 korkein neuvosto julisti Liettuan itsenäiseksi ensimmäisenä Neuvostoliiton alueena. Korkein neuvosto myös nimitti valtion uudet johtajat ja laati väliaikaisen perustuslain. Tuona päivänä katsotaan Liettuan neuvostotasavallan lakanneen olemasta. Vytautas Landsbergisista tuli valtion päämies ja Kazimira Prunskienėsta ministerikabinetin puheenjohtaja.


title: Liettuan historia

text: 15. maaliskuuta Neuvostoliitto asetti poliittisia ja taloudellisia pakotteita Liettuaa vastaan. Puna-armeija miehitti muutamia Vilnan tärkeitä julkisia rakennuksia. Lisäksi panssarivaunuja määrättiin partioimaan kaduille. Liettualaiset hallituksen kannustamana protestoivat Neuvostoliiton toimia väkivallattomasti.


title: Liettuan historia

text: 10. tammikuuta 1991 Neuvostoliiton viranomaiset yrittivät tukahduttaa Liettuan hallitusta tukemalla liettualaisista kommunisteista koostuvaa "Kansallista pelastuskomiteaa". Kolme päivää myöhemmin ns. tammikuun tapahtumissa Puna-armeija otti väkivalloin haltuunsa Vilnan televisiotornin. Valtauksessa sai surmansa 14 aseetonta liettualaista mielenosoittajaa ja 700 haavoittui. Kansallinen pelastuskomitea julisti Liettuan hallituksen lakkautetuksi, vaikka korkeimman neuvoston ja hallituksen päärakennuksia ei koskaan vallattu. Neuvostoliitto epäonnistui itsenäisyysliikkeen murskaamisessa, kun televisiotornin verilöyly tuli ulkomaiden tietoisuuteen. Liettuan hallitus sai jatkaa toimintaansa.


title: Liettuan historia

text: 9. helmikuuta järjestetyssä kansanäänestyksessä yli 90 % äänestäneistä (äänestysaktiivisuus 76 % äänioikeutetuista) äänesti itsenäisen Liettuan puolesta.


title: Liettuan historia

text: Neuvostoliiton vallankaappausyrityksen aikana neuvostojoukot ottivat haltuun lukuisia tärkeitä rakennuksia Vilnassa. Vallankaappauksen epäonnistuttua sotilaat palasivat takaisin kasarmeihinsa. Liettuan hallitus kielsi kommunistisen puolueen toiminnan ja määräsi sen omaisuuden takavarikointiin. Ensimmäisenä Liettuan itsenäisyyden tunnusti Islanti ja lopulta Venäjä tunnusti itsenäisyyden syyskuussa 1991 useita kuukausia kansanäänestyksen jälkeen.


title: Liettuan historia

text: Kuten monissa muissakin entisen Neuvostoliiton maissa, myös Liettuassa uudistusliike Sąjūdis menetti kannatustansa. Ihmiset odottivat pääsevänsä nopeasti kapitalistiseen järjestelmään, mikä oli mahdotonta. Markkinatalouteen siirtyessä työttömyys kasvoi voimakkaasti. Liettuan demokraattisesta työväenpuolueesta tuli Sąjūdisin vastaehdokas vuoden 1992 parlamenttivaaleissa. Sąjūdis koki vaaleissa tappion työväenpuolueen saadessa Seimasiin enemmistön. Työväenpuolueella ei kuitenkaan ollut tarpeeksi valtaa muuttaa perustuslakia. Vasemmisto koki kuitenkin tappion seuraavissa vaaleissa vuonna 1996 , joissa oikeistolainen Kotimaan liitto sai vaalivoiton. Hitaasti merkitystään menettänyt Sąjūdis muuttui puolueesta julkiseksi organisaatioksi.


title: Liettuan historia

text: Markkinatalouteen siirtymiseksi valtion omistamat yritykset ja ihmisille vuokratut asunnot yksityistettiin. Koska ihmisillä ei ollut rahaa, hallitus jakoi tositteita, joilla voitiin yksityistää esimerkiksi kiinteistö. Yhtiöiden yksityistäminen järjestettiin huutokaupoissa. Toisin kuin Venäjällä, Liettuassa yksityistäminen ei luonut pientä muuta väestöä rikkaampaa ryhmää. Tämä johtui mahdollisesti siitä, että yksityistäminen aloitettiin pienistä yrityksistä kuin suurista. Yksityistämiseen liittyi myös ongelmia. Monet yritykset jotka olivat menestyneet Neuvostoliiton sisämarkkinoilla, menettivät asiakkaansa.


title: Liettuan historia

text: Vaikka Liettuasta tuli itsenäinen valtio, pysyi valtion alueella kuitenkin merkittävä määrä Venäjän armeijan sotilaita. Venäläisten joukkojen kotiutus Venäjälle oli yksi 1990-luvun Liettuan ulkopolitiikan päätavoitteista. Liettua ja Venäjä allekirjoittivat 8. syyskuuta 1992 sopimuksen, jossa sovittiin venäläisten joukkojen lähtevän maasta 31. elokuuta 1993 mennessä, mikä myös toteutui.


title: Liettuan historia

text: Ensimmäinen uuden tasavallan sotilaallinen järjestö oli Liettuan vapaaehtoisjoukot, jotka perustettiin pian itsenäisyysjulistuksen jälkeen. Myöhemmin muodostettiin Liettuan puolustusvoimat, joiden sotilashaaroiksi tulivat maavoimat, merivoimat, ilmavoimat ja vapaaehtoisjoukot. Liettuan erikoisjoukot aloittivat toimintansa virallisesti vuonna 2008.


title: Liettuan historia

text: Itsenäisyyden jälkeen Liettuan uudeksi valuutaksi haluttiin jo sotien välisenä aikana käytössä ollut liti. Tämä ei kuitenkaan tapahtunut nopeasti ja Venäjän ruplan jälkeen väliaikaiseksi valuutaksi otettiin talonas (kutsuttiin myös nimellä "Vagnorkė" ja "Vagnorėlis" pääministeri Gediminas Vagnoriusin mukaan). Talonas oli kuitenkin hyvin yksinkertaisesti luotu, joten sitä väärennettiin helposti ja inflaatio kasvoi. Liti otettiin uudelleen käyttöön kesäkuussa 1993.


title: Liettuan historia

text: Lokakuussa 2004 Liettua liittyi Euroopan unionin ja Naton jäseneksi. Yksi suurimmista ehdoista Liettuan EU-jäsenyydelle oli, että maan täytyi luvata sulkea neuvostoteknologiaa ja Tšernobylin onnettomuustyyppiä edustava Ignalinan ydinvoimala. Voimala suljettiin lopullisesti 31. joulukuuta 2009. Liettua aikoo rakentaa alueelle uuden ydinvoimalan.


title: Liettuan historia

text: NATO:n jäsenenä Liettua osallistuu kriisinhallintaoperaatioihin Afganistanissa (ISAF), Kosovossa ja Bosnia ja Hertsegovinassa.


title: Liettuan historia

text: 12. heinäkuuta 2009 Dalia Grybauskaitėsta tuli maan uusi presidentti Valdas Adamkusin jälkeen. Grybauskaitė on maan ensimmäinen naispresidentti.


title: Liettuan kuningaskunta

text: Liettuan kuningaskunta oli vuodesta 1251 noin vuoteen 1263 olemassa ollut liettualainen kuningaskunta.


title: Liettuan kuningaskunta

text: Kuningaskunnan aseman myönsi paavi Innocentius IV 17. heinäkuuta 1251, kun valtakunta asetettiin Rooman piispan lainsäädännön alaiseksi. Kaksi vuotta myöhemmin Liettuan hallitsija Mindaugas kruunattiin Liettuan kuninkaaksi. Mongolien hyökättyä valtakunnan eteläosaan Liettuan armeija koki tappion. Mindaugasin ja hänen poikiensa kuoltua vuonna 1263 kuningaskunnan asukkaat kääntyivät uudelleen pakanuuteen, jolloin valtakunnan asema kuningaskuntana lakkasi. Vytautas Suuri (hallitsi 1401-1430) yritti saada Liettuan kuninkaan arvonimeä itselleen. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Sigismund Luxemburgilainen julisti hänet kuninkaaksi vuonna 1430, mutta Puolan aatelisto esti sen. Pian tämän jälkeen Vytautas kuoli ilman Liettuan kuninkaan arvonimeä.


title: Tarragonan metroasema

text: Tarragona on Barcelonan metron linjan 3 asema. Se sijaitsee Carrer de Tarragona -kadun alla Sants-Montjuïcin ja Eixamplen alueiden rajalla lähellä Santsin rautatieasemaa.


title: Tarragonan metroasema

text: Tarragonan asema avattiin vuonna 1975 osana silloista 3B-linjaa. Vuonna 1982 linjojen uudelleenjärjestämisen yhteydessä siitä tuli osa nykyistä linjaa 3.


title: Pimeyden läheisyys

text: Pimeyden läheisyys (alkup. engl. "Near Dark") on Kathryn Bigelow’n ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1987. Sen käsikirjoittivat Bigelow ja Eric Red. Sen pääosissa olivat Adrian Pasdar ja Jenny Wright.


title: Pimeyden läheisyys

text: "Pimeyden läheisyys" ei ole perinteinen vampyyrielokuva, sillä elokuvan vampyyrit eivät pohjaudu täysin goottilaisen perinteen vampyyrimyyttiin. "Pimeyden läheisyydessä" vampyyreillä ei esimerkiksi ole teräviä kulmahampaita, eivätkä ne muutu lepakoiksi. Elokuva ei myöskään ole puhdas kauhuelokuva, vaan se lainaa useista genreistä.


title: Pimeyden läheisyys

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu "Pimeyden läheisyyttä" eri tyylilajeja vauhdikkaasti ja tyylikkäästi yhdisteleväksi kauhuelokuvaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Casa de l’Aiguan metroasema

text: Casa de l’Aigua on Barcelonan metron linjan 11 asema Nou Barrisin alueella Barcelonan kaupungin pohjoisosassa. Se avattiin vuonna 2003 samaan aikaan linjan neljän muun aseman kanssa. Casa de l’Aiguan asema on yksilaiturinen ja asemalle on yksi sisäänkäynti Carrer Aiguablava -kadulla.


title: Mississippi: The Album

text: Mississippi: The Album on rap-artisti David Bannerin toinen albumi, joka ilmestyi 4. huhtikuuta 2003. Screwed & Chopped -versio ilmestyi 17. heinäkuuta 2003.


title: Them Firewater Boyz Vol. 1

text: Them Firewater Boyz, Vol. 1 on rap-artisti David Bannerin ensimmäinen albumi, joka ilmestyi 15. elokuuta 2000.


title: Edinburghin raitiotieliikenne

text: Edinburghin raitiotie on vuonna 2014 valmistunut kevyt raideliikennejärjestelmä Skotlannin pääkaupungissa Edinburghissa. Se on kaupungin toinen raitiotiejärjestelmä. Ensimmäinen toimi vuodesta 1871 vuoteen 1956, jolloin Edinburgh Corporation Tramways lopetti toimintansa.


title: Edinburghin raitiotieliikenne

text: Raitiotien pituus on 14 kilometriä Edinburghin lentoaseman ja kaupungin keskustassa olevan York Placen välillä. Matka-aika on 35 minuuttia. Ensimmäisenä kesänä sadan päivän aikana raitiotiellä oli 1,5 miljoonaa matkustajaa.


title: Edinburghin raitiotieliikenne

text: Raitiotie valmistui toukokuussa 2014, kolme vuotta myöhässä suunnitellusta aikataulusta. Rakentaminen tuli maksamaan 1,2 miljardia euroa, mikä oli kaksinkertainen määrä alkuperäiseen budjettiin.


title: Edinburghin raitiotieliikenne

text: Raitiotie on tarkoitus rakennuttaa useammassa osassa. Ensimmäisessä vaiheessa avattavaksi suunniteltu osuus on merkitty alla olevaan karttaan tummanpunaisella värillä. Vaaleanpunaisella ja harmaalla merkityt osuudet ovat suunnitteilla, mutta eivät vielä rakenteilla. Kartassa näkyvät myös raitiotien pysäkit ja vaihtomahdollisuudet busseihin ja juniin.


title: Carrier Command: Gaea Mission

text: Carrier Command: Gaea Mission on Bohemia Interactiven kehittämä scifipeli, joka pohjautuu vuonna 1988 julkaistuun "Carrier Command" -peliin. Peli on julkaistu 28. syyskuuta 2012 Microsoft Windowsille ja Xbox 360:lle.


title: Carrier Command: Gaea Mission

text: Pelin tarina keskittyy 30 vuoden horroksesta heräävään miehistöön, joka joutuu keskelle sotaa. Tapahtumapaikkoina ovat sekä maapallo että ihmiskunnan ensimmäinen, aurinkokunnan ulkopuolinen siirtokunta.


title: Zehetmair

text: Zehetmair on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Mario Bolatti

text: Mario Ariel Bolatti (s. 17. helmikuuta 1985 La Para, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä Italian pääsarjassa pelaavaa Fiorentinaa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Mario Bolatti

text: Bolatti aloitti ammattilaisuransa vuonna 2003 kotimaansa Belgranosta. Joukkue nousi vuonna 2006 maan pääsarjaan, josta se kuitenkin tippui jo ensimmäisen kauden jälkeen. Heinäkuussa 2007 hän siirtyi Portoon nelivuotisella sopimuksella.


title: Mario Bolatti

text: Kesällä 2009 Bolatti siirtyi kuuden kuukauden lainasopimuksella Huracániin. Hänet valittiin kevätkauden (Clausura) 2009 parhaaksi pelaajaksi. Hän kuului joukkueensa tärkeimpiin pelaajiin, kun se sijoittui lopulta toiseksi kauden toisella puoliskolla.


title: Mario Bolatti

text: 18. tammikuuta 2010 hän siirtyi italialaisseura Fiorentinaan.


title: Mario Bolatti

text: 14. lokakuuta 2009 vuoden 2010 MM-karsintaottelussa Uruguayta vastaan, Bolatti tuli vaihdosta kentälle ja teki ottelun ainoana maalin 84. peliminuutilla, joka toi Argentiinalle tärkeän voiton.


title: Cornwall (Ontario)

text: Cornwall on 45 965 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin itäosassa Kanadassa. Kaupungin muodostamalla metropolialueella asuu kaikkiaan 58 485 asukasta (2006). Kaupunki sijaitsee Saint Lawrence -joen rannalla, joka toimii myös valtakunnan rajana Kanadan ja Yhdysvaltojen välillä. Cornwallista johtaa joen ylitse Three Nations Crossing -silta, jonka ensimmäinen osa yhdistää kaupungin Cornwallinsaareen ja toinen sieltä Yhdysvaltoihin.


title: Cornwall (Ontario)

text: Kaupungin alkuperäinen nimi oli "New Johnstown", mutta se nimettiin uudelleen Cornwallin herttua Yrjön kunniaksi.


title: Cornwall (Ontario)

text: Painostuksen takia Yhdysvalloista paenneet lojalistit perustivat kaupungin.


title: Cornwall (Ontario)

text: Kaupungin perustivat New Yorkista ja Uudesta-Englannista kotoisin olleet brittiläiset lojalistit, jotka joutuivat pakenemaan Yhdysvalloista heihin kohdistuvan painostuksen takia. He olivat taistelleet Yhdysvaltain vapaussodassa brittiläisten puolella. Britannian hallitus lahjoitti palstat kiitoksena heidän tuestaan taisteluissa. Kaupunki perustettiin tiettömään erämaahan. Ensimmäiset asukkaat saapuivat alueelle vuonna 1783, ja he raivasivat suuria metsäalueita. Puutavara käytettiin myöhemmin rakennustarpeiksi ja osasta puutavaraa jalostettiin potaskaa ja lipeää, joilla käytiin kauppaa muualle maahan ja jopa Eurooppaan saakka. Elämä kaupungissa oli erittäin hankalaa, sillä kaupunki sijaitsi eristyksissä, ja ensimmäisinä vuosina asukkaat näkivät nälkää.


title: Cornwall (Ontario)

text: Brittiläisille uskolliset kaupungin asukkaat nousivat jälleen aseisiin puolustamaan rajaa Yhdysvaltain hyökkäyksiltä, kun vuoden 1812 sota syttyi. Suurin osa taisteluista käytiin läntisessä Kanadassa, mutta kaupunkilaiset osallistuivat Montréaliin kohdistuneen hyökkäyksen torjumiseen ja estivät yhdysvaltalaisia joukkoja käyttämästä Saint Lawrence -jokea joukkojen ja tarvikkeiden kuljetukseen.


title: Cornwall (Ontario)

text: Vuonna 1834 Cornwall sai kaupunkioikeudet (town).


title: Cornwall (Ontario)

text: Kaupungin väkiluku kasvoi voimakkaasti 1840-luvulta aina 1880-luvun alkuun saakka pääasiassa Saint Lawrence -joen tuottaman vesivoiman ansiosta. Seuraava väestonkasvu koettiin 1920-1930-lukujen aikana, jolloin teollisuusyritykset laajensivat toimintojaan alueella.


title: Cornwall (Ontario)

text: 7. elokuuta 1933 suuri osa kaupungin keskustaa tuhoutui suuressa tulipalossa. Palon uskotaan saaneen alkunsa lasten tulitikkuleikeistä, ja se levisi nopeasti lähistön rakennuksiin. Paloa sammuttamassa oli kaikkiaan 17 yksikköä Cornwallista, kaksi Montréalista ja yksi Ottawasta. Kaupungin uudelleenrakentaminen osoittautui erittäin vaikeaksi 1930-luvun laman aiheuttamien taloudellisten ongelmien takia.


title: Christiane F. (soundtrack)

text:
Christiane F. on David Bowien kappaleita sisältävä soundtrack-albumi länsisaksalaiseen elokuvaan "Christiane F. – tyttö metroasemalta" (1981).
Elokuva on kertomus nuoren tytön taistelusta huumeriippuvuutta vastaan. Kyseessä oli aihe, josta Bowiella itselläkin oli kokemusta. Bowie myös esiintyi elokuvassa esittäen kappaleen ”Station to Station”.


title: Christiane F. (soundtrack)

text:
A-puoli
B-puoli


title: Tapahtuipa kerran metsässä

text: Tapahtuipa kerran metsässä () on yhdysvaltalainen Hanna-Barberan tuottama kokoillan animaatioelokuva, joka valmistui vuonna 1993.


title: Cornwall (täsmennyssivu)

text: Cornwall voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Javier Pastore

text: Javier Matías Pastore (s. 20. kesäkuuta 1989 Córdoba, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Italian pääsarjassa pelaavaa Romaa ja on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Javier Pastore

text: Pastore on Talleresin kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki vuonna 2007, kun se pelasi maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Kauden aikana hän pelasi yhteensä viisi ottelua.


title: Javier Pastore

text: Vuonna 2008 hän siirtyi Huracániin, joka pelasi maan pääsarjassa. Hän pelasi joukkueessa ensimmäisen ottelunsa 25. toukokuuta 2008 River Platea vastaan. Vuoden 2009 kevätkaudella (Clausura) hän vakiinnutti pelipaikkansa edustusjoukkueessa ja teki samalla myös varsinaisen läpimurtonsa. Pastore oli joukkueensa paras maalintekijä seitsemällä maalillaan ja kolmella maaliin johtaneella syötöllä.


title: Javier Pastore

text: 11. heinäkuuta 2009 Pastore siirtyi italialaisseura Palermoon 6 miljoonan euron siirtokorvauksella ja teki joukkueen kanssa viisivuotisen sopimuksen. Ensimmäisellä kaudellaan hän sai kohtalaisesti vastuuta tullen useasti kentälle vaihdosta toisella puoliajalla. Ensimmäisen maalinsa hän teki 30. tammikuuta 2010 ottelussa Baria vastaan, jonka jälkeen hän nousi joukkueen avauskokoonpanoon pelaten lähinnä kärkikaksikon Fabrizio Miccoli ja Edinson Cavani alapuolella. Kauden päätteeksi joukkue sijoittui lopulta viidenneksi, joka oikeutti paikan seuraavan kauden Eurooppa-liigaan karsintoihin.


title: Javier Pastore

text: 14. marraskuuta 2010 Pastore teki hattutempun kotiottelussa Cataniaa vastaan.


title: Javier Pastore

text: Javier Pastore siirtyi Palermosta Ranskan jalkapalloliigassa pelaavaan Paris Saint-Germainiin 39,8 miljoonalla eurolla.


title: Javier Pastore

text: Argentiinan maajoukkuevalmentaja Diego Maradona valitsi Pastoren joukkueensa kokoonpanoon 22. joulukuuta 2009 käytävään ystävyysotteluun Kataloniaa vastaan. Hän tuli vaihdosta kentälle toisella puoliajalla ja onnistui myöhemmin myös maalinteossa. Lopulta Pastore ei saanut kuitenkaan ottelusta merkintää, sillä Katalonia ei kuulu FIFA:n virallisiin maajoukkueisiin.


title: Javier Pastore

text: Virallisen ensiesiintymisensä maajoukkueessa hän teki 24. toukokuuta 2010 pelatussa ystävyysottelussa Kanadaa vastaan.


title: Peak District

text: Peak District on ylänköalue Keski- ja Pohjois-Englannissa. Suurin osa siitä sijoittuu Derbyshiren kreivikuntaan. Alueen tärkeimmät osat muodostavat Peak Districtin kansallispuiston, joka on Britannian vanhin kansallispuisto, perustettu vuonna 1951. Puiston pinta-ala on 1 438 neliökilometriä.


title: Peak District

text: Koska lähistöllä on paljon asutusta etenkin Suur-Manchesterin, Sheffieldin ja Lancashiren kreivikunnan alueella, ja liikenneyhteydet ovat hyvät, Peak District on erittäin suosittu kansallispuisto. Siellä käy vuosittain noin 22 miljoonaa matkailijaa, mikä tekee siitä maailman toiseksi käytetyimmän kansallispuiston Japanin Fuji-vuoren jälkeen. Noin 20 miljoonaa ihmistä asuu alle tunnin ajomatkan päässä Peak Districtistä.


title: Peak District

text: Vanhimmat asutuksen jäänteet on ajoitettu radiohiiliajoituksella mesoliittiselle kaudelle 6000 vuotta eaa. Neoliittiselta kaudelta, noin 3500 eaa, on säilynyt kokonainen asuinpaikka hirsirakennusten jäänteineen. Muut kivikauden löydöt ovat enimmäkseen työkaluja ja niiden tekemisestä jääneitä merkkejä.


title: Peak District

text: Peak Districtillä on paljon pronssikautisia kivikehiä ja rautakautisten linnoitusten jäänteitä, joista tunnetuin on Mam Torin kukkulalinnoitus. Roomalaiskaudelta jäänteitä on vähemmän, mutta saksien valtakaudelta on muistoja varsinkin kirkkojen ympäristössä. Normannikaudelta ja keskiajalta säilyneitä muinaismuistoja on taas vähemmän. Peverilin linna Castletonissa on rakennettu vuonna 1086.


title: Peak District

text: 1800-luvun lopulla alueelle rakennettiin kolme suurta tekojärveä: Ladybower, Derwent ja Howden. National Trust omistaa puiston alueesta 12 %. Vuonna 1932 Peak Districtin Kinder Scoutissa oli mielenosoitus, joka lopulta johti vaeltamista ja retkeilyä rajoittaneen lainsäädännön muuttamiseen.


title: Peak District

text: Peak District muodostaa Penniinien eteläosan, ja pääosa alueesta on yli 300 metrin korkeudella merenpinnasta. Korkein kohta on Kinder Scout, 636 metriä. Vaikka "Peak" tarkoittaa vuorenhuippua, maastolle eivät ole ominaisia terävät huiput vaan pikemminkin kumpuilevat muodot. Kallioperän mukaan ylänköalue voidaan jakaa pohjoisen Dark Peak -alueeseen, joka on enimmäkseen karkearakeista hiekkakiveä, ja eteläisempään White Peakiin, jossa kallioperä on kalkkikiveä.


title: Peak District

text: Dark Peakin alueelle on tyypillistä kanervanummi ja turvepitoinen maa-aines. Siellä laidunnetaan lampaita ja metsästetään riekkoja. White Peakin kalkkikivialueella on enemmän viljelysmaita ja siellä pidetään etenkin maitokarjaa. Jyrkissä laaksoissa kasvaa lehtipuita, ja tekoaltaiden rannoilla on istutettuja havupuumetsiköitä. Kalkkikiven joukossa on lyijysuonia, joita on louhittu jo roomalaisajoista alkaen. Pääosa Peak Districtin asutuksesta sijoittuu White Peakin puolelle.


title: Peak District

text: Kansallispuiston alueella toimii 1800 maatilaa, joista useimmat ovat Britannina mittakaavassa pieniä (alle 40 hehtaaria). Alueella on kymmenen louhosta ja useita pieniä kaivoksia. 55 tekojärveä kattavat yli kaksi hehtaaria, ja niistä johdetaan päivittäin 450 miljoonaa litraa vettä lähiseudun kaupunkeihin.


title: Peak District

text: Peak Districtiltä on louhittu erilaisia kaivannaisia esihistoriallisista ajoista alkaen. Pronssikaudella on kaivettu kuparia ja ilmeisesti myös lyijyä. Joissakin alueelta löytyneissä lyijyesineissä on roomalaisten kaiverruksia.


title: Peak District

text: Peak Districtin alueella on kuuluisia aateliskartanoita kuten Chatsworth House ja Hardwick Hall, sekä kylpyläpaikkoja kuten Buxton ja Matlock Spa. Matlockista Rowsleyhyn kulkee edelleen höyryjuna, Crichissä on raitiovaunumuseo ja Matlock Bathissa kaivosmuseo. Jotkut tippukiviluolat ovat avoinna yleisölle, esimerkiksi Castletonissa.


title: Peak District

text: Kansallispuiston suurin taajama on Bakewell. Alueella on yhteensä yli 3200 kilometriä merkittyä ja hoidettua vaellusreitistöä. Reittejä kehitetään sopivammaksi myös liikuntarajoitteisille esimerkiksi korvaamalla kivimuurien yli vieviä tikkaita jalankulkuveräjillä. Kansallispuistossa on perinteisesti myös ratsupolkuja, ja viime aikoina maastopyöräilijän ovat hyödyntäneet niitä enenevässä määrin. Pyöräilyreittejä parannetaan vuosina 2009–2011 hankkeella, johon sijoitetaan 1,25 miljoonaa puntaa.


title: Peak District

text: Dark Peakin kalliojyrkänteet ovat kiipeilijöiden suosiossa. Tekojärvillä harrastetaan purjehdusta, melomista ja kalastusta. Osa Dark Peakista on kuitenkin suljettuna vaeltajilta riekonmetsästyskaudella eli 12. elokuuta – 10. joulukuuta.


title: Lake District

text:
Lake District eli Järviseutu on järvi- ja ylänköalue Luoteis-Englannissa. Suurin osa siitä sijoittuu Cumbrian kreivikunnan alueelle. Alueen tärkeimmät osat muodostavat Lake Districtin kansallispuiston. Englannin korkeimmat huiput, kuten Scafell Pike, sijaitsevat Lake Districtin alueella.
Lake Districtin alue on lännestä itään noin 53 kilometriä leveä ja pohjoisesta etelään 64 km pitkä.
Puiston alueella elää vakituisesti noin 41 000 henkeä. Vuonna 2007 siellä kävi 8,3 miljoonaa matkailijaa.


title: Lake District

text: Järviseudulla on yli neljätoista järveä ja lampea. Niiden joukossa on sekä kylmiä, vähäravinteisia puroja ja järviä kuten Wastwater, että ravinteikkaampia järviä kuten Esthwaite Water. Syvin järvi on 79 metriä syvä Wastwater. Pinta-alaltaan suurimmat järvet ovat:


title: Lake District

text: Järvialueella kasvaa luontaista lehtimetsää, jonka vallitsevat puulajit ovat tammi ja haapa. Ylängöillä on kanervan ja rahkasammalen peittämää nummea. Laajat alueet ovat ruohokasvien peitossa.


title: Lake District

text: Alueella on oma maatiaislammasrotunsa, herdwickinlammas. Nämä kestävät lampaat laiduntavat korkeallakin kukkuloilla, ja nillä on tärkeä rooli maiseman pysymisessä perinteisenä.


title: Lake District

text: Korkeimmat huiput ovat


title: Lake District

text: Lake District tunnetaan siellä eläneistä kirjailijoista, joita ovat olleet muun muassa William Wordsworth ja Beatrix Potter. Potter omisti alueella maatilan, jonka hän lahjoitti myöhemmin National Trustille. Wordsworth ajoi kansallispuiston perustamista alueelle ja kirjoitti siitä monia kävelyreittien kuvauksia. "Guide to Lakes" ilmestyi vuonna 1810. Hän oli myös keskeinen hahmo Järvikouluksi kutsutussa runoilijaryhmässä, johon kuuluivat myös muun muassa Samuel Taylor Coleridge, Robert Southey, Thomas de Quincey ja John Ruskin.


title: Kelokämppä

text: Kelokämppä on Jorma Ollikaisen vuonna 1962 ilmestynyt eräromaani. Se kertoo Lapin erämaassa 1950-luvulla eläneestä omalaatuisesta ”Karajärven keisari” Alpiinista eli Albin Tirkkosesta ja kirjailijan tämän luona viettämästä ajasta.


title: Kelokämppä

text: Ollikainen kertoo kirjassa muun muassa, miten hän rakentaa ystävineen Alpiinille uuden kelokämpän Kirakkajoen suulle Inariin, sekä miten hän kalastaa ja retkeilee Alpiinin kanssa. Kirja kuvaa Alpiinin erakkona ja korpifilosofina, jota on verrattu jopa "Havukka-ahon ajattelijaan". Alpiinin ajatusten lisäksi kirjassa kuvataan runsaasti ja kiintymyksellä Lapin luontoa. Ollikainen kuvaa kirjassaan myös surua ja huolta erämaiden häviämisestä. Kirja päättyy Alpiinin kuolemaan ja kirjailijan pohdintoihin kämpän ja maailman tulevaisuudesta.


title: Kelokämppä

text: Kirjasta on otettu uusintapainos vuonna 1963 ja siitä on julkaistu laajennettu versio vuonna 1984. Alpiinin Rahajärven rannassa sijainnut kämppä on puolestaan nykyisin Metsähallituksen vuokrakämppänä.


title: Jelovon piiri

text: Jelovon piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 1449 neliökilometriä. Asukkaita on 12 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Jelovon piiri

text: Jelovon piiri sijaitsee Permin aluepiirin lounaisosassa Kaman muodostaman Votkinskin tekojärven rannalla. Pohjoisessa se rajoittuu Tšastyjen, koillisessa Osan, idässä Bardan, etelässä Kujedan ja lounaassa Tšaikovskin piireihin sekä lännessä Udmurtiaan. Pinta-alasta 28 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy ja kaasu, savi ja sora.


title: Jelovon piiri

text: Piiriin kuuluu 8 maalaiskuntaa: Brjuhovo, Dubrovo, Jelovo, Krjukovo, Malaja Usa, Osinovik, Pliškari ja Suganka. Hallinnollinen keskus on Jelovon kylä. Asutuskeskuksia on yhteensa 41.


title: Jelovon piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 94,1 % venäläisiä ja 2,6 % tšuvasseja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Jelovon piiri

text: Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon tuotantoon ja viljan viljelyyn. Vuonna 1986 alettiin porata öljyä.


title: Jelovon piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, lasten taidekoulu, lasten luomistyön keskus, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos ja kaksi kotiseutumuseota. Paikallislehtenä ilmestyy "Iskra Prikamja" (”Kaman seudun kipinä”).


title: Jelovon piiri

text: Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiä ovat Pietari-Paavalin ja Kolminaisuuden kirkot sekä entinen Favorin luostari.


title: Lind

text: Lind on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Tšastyjen piiri

text: Tšastyjen piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 1632 neliökilometriä. Asukkaita on 14 500 henkeä (vuonna 2009).


title: Tšastyjen piiri

text: Tšastyjen piiri sijaitsee Permin aluepiirin lounaisosassa Kaman muodostaman Votkinskin tekojärven rannalla. Pohjoisessa se rajoittuu Bolšaja Sosnovan ja Ohanskin, idässä Osan ja etelässä Jelovon piireihin sekä lännessä Udmurtiaan. Pinta-alasta 34 % on metsää. Hyötykaivannaisia ovat öljy, kivennäisvedet ja turve.


title: Tšastyjen piiri

text: Piiriin kuuluu neljä maalaiskuntaa: Babka, Nožovka, Šabury ja Tšastyje. Hallinnollinen keskus on Tšastyjen kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 54.


title: Tšastyjen piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 96,4 % venäläisiä. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Tšastyjen piiri

text: Seudun kautta kulkee Bolšaja Sosnovan ja Tšastyjen välinen asfaltoitu maantie. Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan viljelyyn.


title: Tšastyjen piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, taidekoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia, kirjastolaitos, kotiseutumuseo ja paikallinen TV-asema. Paikallislehtenä ilmestyy "Tšastinskije vesti" (”Tšastyjen sanomat”).


title: Tšastyjen piiri

text: Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä. Nähtävyyksiä ovat Tšastyjen ja Šlykin ortodoksiset kirkot sekä Tšastyjen ja Nožovkan kylien asuin- ja liikerakennukset.


title: Stefanie Vögele

text: Stefanie Vögele (s. 10. maaliskuuta 1990 Leuggern) on sveitsiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut naisten maailmanlistalla kaksinpelissä sijalla 42.


title: Stefanie Vögele

text: Wimbledonissa ensimmäistä kertaa pelannut Vögele hävisi avauskierroksella kolmanneksi sijoitetulle ja hallitsevalle mestarille, Venus Williamsille luvuin 6–3, 6–2. Hän pääsi heinäkuussa toiselle kierrokselle Prahassa ja semifinaaliin Portorozissa.


title: Stefanie Vögele

text: Australian avoimissa Vögele pääsi toiselle kierrokselle asti, jossa hän hävisi seitsemänneksi sijoitetulle Viktoryja Azarenkalle. Ranskan avoimet päättyivät Vögelellä ensimmäiselle kierrokselle, kun hän hävisi ottelunsa maailmanlistan ykköstä, Serena Williamsia vastaan suoraan kahdessa erässä, vaikkakin ensimmäinen erä meni Williamsille vasta tiebreakilla. Wimbledonissa hän hävisi avauskierroksella Marija Kirilenkolle luvuin 6–2, 4–6, 5–7 ja Yhdysvaltain avointen avauskierroksella Dominika Cibulkoválle luvuin 6–2, 4–6, 7–5.


title: Angelica Bengtsson

text: Angelica Therese Bengtsson (s. 8. heinäkuuta 1993 Väckelsång) on ruotsalainen seiväshyppääjä. Hän on voittanut alle 18- ja alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden.


title: Angelica Bengtsson

text: Alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden Bengtsson voitti vuonna 2009 Italian Bressanonessa. Hän oli kisassa ylivoimainen tuloksella 432 cm. Toiseksi tullut niin ikään ruotsalainen Michaela Meijer hyppäsi 410 cm. 22. toukokuuta 2010 Bengtsson hyppäsi 447 cm, joka oli paras alle 18-vuotiaan hyppäämä tulos. Heinäkuussa 2010 hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden Kanadan Monctonissa tuloksella 425 cm. Myöhemmin samana kesänä hän voitti kultaa Nuorten olympialaisissa Singaporessa tuloksella 430.


title: Angelica Bengtsson

text: 20. helmikuuta 2011 Bengtsson hyppäsi sisäradoilla 452 cm. Tulos oli sisäratojen Ruotsin ennätys ja rikkoi myös Silke Spiegelburgin nimissä olleen alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen 448 cm. Kaksi päivää myöhemmin Tukholmassa hän paransi ennätystään kolmesti hypättyään 453 cm, 458 cm ja 463 cm. Pariisin EM-hallikisoissa 2011 Bengtsson karsiutui aikuisten arvokisadebyytissään. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa 2011 hän voitti kultaa kisaennätyksellä 457 cm.


title: Angelica Bengtsson

text: Bengtsson sijoittui kymmenenneksi Helsingin EM-kilpailuissa 2012. Hän hyppäsi Ruotsin ennätyksen 458 Sollentunassa 5. heinäkuuta. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Barcelonassa 2012 hän voitti kultaa kisaennätyksellä 450 cm. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta. Vuonna 2013 hän karsiutui sekä Göteborgin EM-hallikilpailuissa että Moskovan MM-kilpailuissa. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tampereella hän sai pronssia tuloksella 455 cm. Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän sijoittui viidenneksi.


title: Angelica Bengtsson

text: Vuonna 2015 Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa Bengtsson saavutti pronssia Ruotsin ennätystuloksella 470 cm. Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän voitti kultaa tuloksella 455 cm. Pekingin MM-kisoissa Bengtsson hyppäsi loppukilpailussa uuden Ruotsin ennätyksen 470 ja sijoittui jaetulle neljännelle sijalle. Hän saavutti pronssia Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 tuloksella 465. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän karsiutui loppukilpailusta. Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017 hän sai pronssia tuloksella 455. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui kymmenenneksi. Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018 hän oli yhdestoista.


title: Angelica Bengtsson

text: Euroopan yleisurheiluliitto valitsi vuonna 2012 Bengtssonin maanosan lupaavimmaksi naisyleisurheilijaksi.


title: Paperisilppuri

text: Paperisilppuri tai asiakirjasilppuri on laite, joka silppuaa paperia (esim. luottamuksellisia asiakirjoja, joiden ei haluta päätyvän ulkopuolisten käsiin) hyvin pieniksi palasiksi tai ohuiksi viipaleiksi niin, ettei paperilla ollutta tekstiä ole enää mahdollista lukea.


title: Paperisilppuri

text: Ensimmäiset patentit paperisilppurille haettiin Yhdysvalloissa 1900-luvun alussa: 31. toukokuuta 1910 keksijä Abbot Augustus Low sai patentin omalle paperisilppurilleen.


title: Paperisilppuri

text: Asiakirjojen tuhoamisessa on käytössä mm. kuusitasoinen DIN 32757 -standardi, joka määrittelee millaista silppua paperisilppurin pitää tehdä. Tason 1 silppu soveltuu yleisille asiakirjoille, sen suikaleleveys on korkeintaan 12 mm. Korkein luokka (taso 5 tai 6) käsittää erittäin salaiset dokumentit, ja silpun leveys saa olla korkeintaan 1 mm ja pituuden 5 mm.


title: Paperisilppuri

text: Uusimmilla paperisilppureilla voi silputa myös CD- ja DVD-levyjä.


title: Élisabeth Behr-Sigel

text: Élisabeth Behr-Sigel (21. heinäkuuta 1907 Alsace – 26. marraskuuta 2005 Pariisi) oli yksi merkittävimmistä läntisistä ortodoksisista teologeista 1900-luvulla.


title: Élisabeth Behr-Sigel

text: Behr-Sigelin isä oli protestantti ja äiti juutalainen. Hän oli ensimmäinen nainen, joka aloitti teologian opinnot Strasbourgin yliopistossa. Vuosina 1931-1932 hän toimi apulaispastorina reformoidussa kirkossa, vaikka kuului jo tuolloin ortodoksiseen kirkkon. Pappisura päättyi Behr-Sigelin avioiduttua venäläisen emigrantin André Behrin kanssa. Pari sai yhdessä kolme lasta.


title: Élisabeth Behr-Sigel

text: Toisen maailmansodan aikana Behr-Sigel asui Nancyssä, missä hän toimi opettajana. Behr-Sigel toimi Ranskan miehityksen aikana ryhmässä, joka piilotti juutalaisia ja ylläpiti heille pakoreittejä.


title: Élisabeth Behr-Sigel

text: Toisen maailmansodan jälkeen Behr-Sigel loi uran ortododoksisen teologian piirissä. Hänen merkittävimpiä julkaisujaan olivat muun muassa "Prière et sainteté dans l'Église russe" (1950), "Alexandre Boukharev" (1977) ja "Lev Gillet" (1993). Hän opetti Pariisin Pyhän Sergiuksen ortodoksisessa teologisessa instituutissa ja Cambridgen yliopistossa. Hän väitteli Nancyn yliopistosta tohtoriksi historiasta yli 70-vuotiaana. Behr-Sigel ajoi voimakkaasti diakonissan viran palauttamista käyttöön.


title: Élisabeth Behr-Sigel

text: Behr-Sigel kuoli kotonaan Pariisissa 98-vuotiaana.


title: Bolšaja Sosnovan piiri

text: Bolšaja Sosnovan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Permin aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1924 perustetun piirin pinta-ala on 2220 neliökilometriä. Asukkaita on 14 300 henkeä (vuonna 2009).


title: Bolšaja Sosnovan piiri

text: Bolšaja Sosnovan piiri sijaitsee Permin aluepiirin länsiosassa. Pohjoisessa se rajoittu Otšorin, idässä Ohanskin ja etelässä Tšastyjen piireihin sekä lännessä Udmurtiaan. Pinta-alasta 32 % on metsää. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kivennäisvedet.


title: Bolšaja Sosnovan piiri

text: Piiriin kuuluu 7 maalaiskuntaa: Bolšaja Sosnova, Klenovka, Levino, Petropavlovsk, Polozovo, Toikino ja Tšernovskoje. Hallinnollinen keskus on Bolšaja Sosnovan kylä.


title: Bolšaja Sosnovan piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 92,9 % venäläisiä, 2,4 % udmurtteja ja 1,3 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Bolšaja Sosnovan piiri

text: Piirin kautta kulkee Permin ja Iževskin välinen maantie. Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan ja perunan viljelyyn.


title: Bolšaja Sosnovan piiri

text: Piirissä toimii lasten luomistyön keskus, musiikkikoulu, ammattikoulu, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskuksia sekä kirjastolaitos. Paikallislehtenä ilmestyy "Svetlyi put" (”Valoisa tie”).


title: Bolšaja Sosnovan piiri

text: Nähtävyyksiä ovat Bolšaja Sosnovan ja Polozovon kylien ortodoksiset kirkot sekä Bolšaja Sosnovan ja Tšernovskojen kauppiastalot.


title: Sirittäjämarjukka

text: Sirittäjämarjukka ("Euphonia pectoralis") on Etelä-Amerikassa tavattava peippoihin kuuluva varpuslintu.


title: Sirittäjämarjukka

text: Kooltaan sirittäjämarjukka on noin 12 cm. Koiras on päästään, selästään, siivistään ja yläperästään väritykseltään metallinkiiltävän sininen. Siipien kupeessa on keltainen laikku. Vatsa ja alaperä ovat väriltään kastanjanruskeat. Naarassirittäjämarjukka on selästään ja päästään oliivinvihreä. Rinta ja vatsa ovat harmaat sekä alaperä ruosteenruskea. Kyljet ovat keltaiset.


title: Sirittäjämarjukka

text: Sirittäjämarjukkaa tavattaan Brasilian ja Paraguayn itäosista sekä koillisesta Argentiinasta. Linnun elinympäristöä ovat kosteat metsät ja metsien reunat. Sirittäjämarjukan elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 1 300 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Sirittäjämarjukka

text: Sirittäjämarjukka syö pääosin pieniä hedelmiä. Lajin ravintoon kuuluvat myös kukkien mesi ja hyönteiset.


title: Dicame

text: Dicame Oy oli suomalainen vuosina 2009–2013 toiminut Finnet-ryhmän puhelinoperaattori. Yhtiö joutui konkurssiin 2013.


title: Dicame

text: Dicamen tuotteita olivat kuluttaja-asiakkaille tarjotut "Datame 3G" -matkapuhelinliittymät, yritysasiakkaille tarjotut "Dicame"-matkapuhelinliittymät sekä yritysasiakkaille suunnattu "WiFIX"-niminen IP-puhelinvaihde. Yhtiön matkapuhelinliittymät toimivat DNA Oy:n mobiiliverkossa. Dicamen matkapuhelinliittymien suuntanumerot olivat 04320 ja 04321.


title: Dicame

text:
Dicame Oy oli laajakaistaoperaattori Datame Oy:n tytäryhtiö. Datamen omisti 11 Finnet-yhtiötä, jotka olivat:
PPO-Yhtiöt Oy, Kymen Puhelin Oy, Telekarelia Oy, Pohjois-Hämeen Puhelin Oy, Ikaalisten-Parkanon Puhelin Oy, JAPO (Alajärven Puhelinosuuskunta), Laitilan Puhelin Osk, Härkätien Puhelin Oy, Vakka-Suomen Puhelin Oy, Eurajoen Puhelin Osk ja Keikyän Puhelin Osk.


title: Dicame

text: Dicame osti GSM Suomi -yhtiön operaattoriliiketoiminnan ja brändin vuonna 2009. Rahoitusvaikeuksissa ollut GSM Suomi oli tuolloin Suomen pienimpiä teleoperaattoreita, jolla oli toistakymmentätuhatta asiakasta. Spectricoksi nimensä muuttanut GSM Suomi meni konkurssiin pian kaupan jälkeen.


title: Dicame

text: Dicamen liikevaihto laski nopeasti ja yhtiö tuotti tappiota, mikä johti yhtiön vakavaraisuuden heikkenemiseen. Vuonna 2012 yhtiö teki 3,4 miljoonan euron liikevaihdolla 2,3 miljoonaa tappiota.


title: Dicame

text: Dicame Oy asetettiin konkurssiin 28.11.2013 samaan aikaan emoyhtiönsä Datame Oy:n kanssa. Konkurssin syyksi ilmoitettiin muuttunut markkinatilanne ja toimintaympäristö sekä se, etteivät omistajat halunneet antaa lisää pääomaa eikä liiketoimintojen myynti onnistunut. Konkurssin jälkeen niiden asiakkaiden, jotka halusivat säilyttää puhelinnumeronsa, tuli siirtää liittymänsä toiselle puhelinoperaattorille.


title: Kuningaskissus

text: Kuningaskissus ("Cissus rhombifolia") on Etelä-Amerikasta kotoisin oleva trooppinen köynnöskasvi, joka kuuluu kissusten ("Cissus") sukuun.


title: Kuningaskissus

text: Kuningaskissus on nopeakasvuinen, rentovartinen köynnöskasvi, joka kiipeää tukea pitkin monihaaraisten kärhien avulla. Sillä on ruskea, karvainen varsi ja tummanvihreät, kolmilehdykkäiset lehdet. Lehdykät ovat 5–10 cm pitkät, kolmion- tai munanmuotoiset ja sahalaitaiset. Niiden alapintaa peittää punertava, pehmeä karva. Kukat ovat pienet, vihertävät ja valkokarvaiset.


title: Kuningaskissus

text: Kuningaskissus kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikan trooppisissa osissa ja Länsi-Intian saarilla.


title: Kuningaskissus

text: Kuningaskissus menestyy kosteassa ja ravinteikkaassa maaperässä auringossa tai puolivarjossa.


title: Kuningaskissus

text: Trooppisissa maissa kuningaskissusta käytetään paljon koriste- ja maanpeittokasvina. Muualla se on yleinen huonekasvi.


title: Holmen linna

text: Holmen linna oli piispa Meinhardin 1180-luvulla rakennuttama kivilinna Martinsalan saarella Latviassa. Linnaa pitivät hallussaan ensin piispa ja sen jälkeen Akon johtamat kapinoivat liiviläiset, joilta puolestaan Kalparitaristo valloitti sen takaisin vuonna 1206. Linna tuhoutui 1300-luvun lopulla. Linnan rauniot ovat nykyisin Riian vesivoimalan tekojärven veden ja maakerroksen peittämät.


title: Reggiane Re.2001

text: Reggiane Re.2001 "Falco II" (it. suom. "Haukka") oli italialaisen Reggianen valmistama hävittäjä, joka teki ensilentonsa heinäkuussa 1940. Lentokone palveli toisessa maailmansodassa ja sen jälkeen Italian ilmavoimissa. Se hävisi Macchi MC.202 -hävittäjälle kilpailussa, minkä vuoksi sen valmistusmäärät jäivät pienehköiksi. Kone oli erittäin ketterä, joten se kykeni taistelemaan voimakkaampia vastustajia kuten Supermarine Spitfireä vastaan.


title: Reggiane Re.2001

text: Re.2001 kehitettiin Re.2000-mallista, joka poistettiin palveluksesta lähinnä epäluotettavan moottorinsa vuoksi. Koneeseen asennettiin ongelman poistamiseksi 1175 hevosvoiman Alfa Romeo -rivimoottori, joka oli paranneltu ja tehokkaampi versio saksalaisesta lisenssivalmisteisesta DB601-moottorista.


title: Médine

text: Médine (oik. Mehdi Zaouiche, s. 1983 Le Havre, Ranska) on ranskalainen rap-artisti, jolla on algerialaiset sukujuuret. Hän kertoo usein sanoituksissaan länsimaissa elävien muslimien elämästä, maahanmuuttajista ja rasismista. Médinen ensimmäinen albumi 11 septembre kertoo pääosin syyskuun 11. päivän iskuista, joka julkaistiin kolme vuotta myöhemmin tapahtumasta.


Suomalaisen ruokakulttuurin edistämisohjelma (Sre) oli Suomen hallituksen käynnistämä ja maa- ja metsätalousministeriön toimeenpanema ohjelma vuosina 2008–2011. Sen pääsihteerinä toimii Marja Innanen. Kolmivuotisen ohjelman tavoitteena oli ruoan ja ruoan tekijöiden arvostuksen nostaminen. Lisäksi toimenpiteitä kohdistettiin myös lähi- ja luomuruoan edistämiseen, laadun kehittämiseen, ravitsemuskäyttäytymisen ohjaamiseen sekä suomalaisen elintarvikealan kansainvälistymiseen.


title: Suomalaisen ruokakulttuurin edistämisohjelma

text: Ohjelman kohderyhminä olivat ruoka-asioista päättävät tahot ja suomalaiset kuluttajat, erityisesti nuoret ja lapset sekä lapsiperheet.


text: 2009 Sre:n toiminnan teemana oli yhdessä syöminen, vuonna 2010 vastuullinen keittiö.


text: Sre:n toimintamuotoja olivat muun muassa kampanjoiden järjestäminen. Esimerkiksi vuonna 2008 järjestetyssä kouluruokavaalit-kampanjassa haastettiin kunnallisvaaliehdokkaita, kuntapäättäjiä ja äänestäjiä allekirjoittamaan kouluruokailun kohentamiseen liittyvät vetoomus ja lupaus.


text: Sre tuki 11 hanketta, jotka jakautuivat neljälle eri painoalueelle (kouluruokailun kehittäminen, makukoulu-konseptin levittäminen, ruoan ja sen tekijöiden arvostuksen kasvattaminen ja ammattikeittiöiden kestävyys).


text: Sre valitsi joka kuukausi Kuukauden ruokablogin suomalaisten blogien joukosta. Sre:llä oli myös kaksi omaa blogia: Puolivirallista ruokaa ja Sanoja lautaselta.


text: Ohjelmalla oli kuusi puhemiestä, joiden tehtävänä oli oman työnsä ja esiintymisensä kautta tuoda esille suomalaista ruokakulttuuria ja ohjelman ajatuksia. Puhemiehiä olivat Tapio Korjus, Mitro Repo, Kaari Utrio, Elastinen, Jaakko Nuutila ja Maria Jungner.


title: Fiskarsin museo

text: Fiskarsin museo on kulttuurihistoriallinen paikallismuseo, joka sijaitsee Fiskarsin ruukissa Raaseporissa. Fiskarsin museo on yksi kuudesta ammatillisesti hoidetusta museosta läntisellä Uudellamaalla. Museon yhteydessä toimii Pohjan paikallishistoriallinen arkisto, jossa on monipuolisesti arkistomateriaalia entisen Pohjan kunnan alueelta.


title: Fiskarsin museo

text: Fiskarsin museon näyttelyt ja toiminta kertovat fiskarsilaisten elämästä 1600-luvulta tähän päivään pääpainona 1800–1900-lukujen vaihde. Museonäyttelyitä on kolmessa eri rakennuksessa museoalueella. Päärakennus on avoinna ympäri vuoden ja kaksi muuta rakennusta Slaggbyggnaden ja liiteri, ovat avoinna kesäkaudella sekä opetuskäytössä keväästä syksyyn. Museon yhteydessä toimii museokahvila Café Hammarbacken, joka palvelee sesonkiaikoina ja on vuokrattavana ryhmille tilauksesta.