title: Suomi 1970-luvulla

text: Alkutuotannon merkitys elinkeinona väheni 1970-luvulla, samalla kuin palveluelinkeinon merkitys kasvoi. Vuosikymmenen alussa Suomi oli vielä selvästi maatalousvaltaisempi kuin muut läntisen Euroopan maat sekä myös sosiaaliturvansa tasossa ja laajuudessa selvästi jäljessä muista. Kuitenkin jo 1970-luvulla suomalaisten tuloerot olivat muiden Pohjoismaiden tavoin vähäisiä, ja uudessa suomalaisessa sosiaalipolitiikassa keskeistä oli pyrkimys vähäisiin tuloeroihin. Työaika lyheni ja useita erilaisia tukia otettiin käyttöön, kuten työttömyyseläke, asumistuki ja opintotuki.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Inflaatio oli lähes koko vuosikymmenen ajan korkea, yli 10 %. Suomen markka devalvoitiin useita kertoja ja vuosikymmenen lopussa revalvoitiin kerran, jotta talous saatiin nousukuntoon.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomen eduskunta hyväksyi syksyllä 1973 Suomen ja Euroopan talousyhteisön EEC:n välisen vapaakauppasopimuksen, joka astui voimaan vuoden 1974 alussa. Hieman aiemmin oli solmittu Suomen ja sosialististen maiden talousyhteisön SEV:n välinen taloudellinen yhteistyösopimus.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Puunkorjuun mullistuksista voidaan mainita vuonna 1975 valmistunut ensimmäinen Pika 75 -monitoimikone. Se oli Pohjoismaiden ensimmäinen puunkorjuukone, joka kaatoi, karsi ja katkoi puun ilman metsurin apua. Tämä oli merkittävä askel puunkorjuussa, mutta johti myös metsurien ammattiryhmän pienenemisen murto-osaan entisestä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vähittäiskaupassa vuosikymmenen merkittävä uutuus olivat suuret automarketit. Suomen ensimmäinen automarket oli joulukuussa 1970 avattu Anttila-ketjuun kuulunut Raketti Hämeenlinnassa. Seuraavaksi avattiin Maxi-market Espoon Leppävaaraan vuonna 1971. Niin ikään vuonna 1971 avattiin myös ensimmäinen Keskon Citymarket Lahteen, ja 1972 Jyväskylään avattiin ensimmäinen S-ryhmän Prisma.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Kaiken kaikkiaan Suomen bruttokansantuote nousi vuoden 1970 noin 44,9 miljardista markasta vuoden 1979 161,3 miljardiin markkaan (vuoden 1980 rahassa). Bruttokansantuotetta paljon nopeammin nousivat eri hyödykkeiden hinnat, joten esimerkiksi vuoden 1975 hintoihin suhteutettuna vuoden 1979 bruttokansantuote oli vain 75 prosenttia suurempi kuin mitä se oli vuonna 1970.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Valtion tulojen ja menojen välinen tase 1970-luvulla:


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosina 1974–1979 kirjattiin noin 200 000 rikoslakia vastaan tehtyä rikosta vuodessa. Määrä oli hitaassa nousussa. Tahallisia henkirikoksia tilastoitiin kyseisenä ajanjaksona vuosittain 105–148; niiden määrä oli noussut hieman verrattuna 1960-lukuun ja pysyi suhteellisen samana vuosituhannen taitteeseen asti.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Tunnettuja vuosikymmenen rikostapauksia ovat muun muassa Kytäjän kolmoissurma 1972, Susanne Lindholmin selvittämätön murha 1976 ja Oulun lentokonekaappaus 1978.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla suomalaisessa yrityselämässä alkoi esiintyä entistä suurempaa korruptiota ja muuta talousrikollisuutta, jolla yritysjohtajat pyrkivät saamaan viranomaisilta ja poliitikoilta itselleen edullisia päätöksiä, välttämään verojen ja työnantajamaksujen maksamista tai parantamaan omia asemiaan erilaisissa hyvä veli -verkostoissa. Vuosikymmenen suurimpia talousrikosjuttuja olivat Salora-juttu, Noppa-juttu, Helsingin metrojupakka ja Suomenlahden Koneen konkurssipetosjuttu. Erityisen paljon talousrikollisuutta ja korruptiota esiintyi rakennusalalla. Monet jutuista jatkuivat pitkälle 1980-luvulle rötösherrajahdiksi kutsuttuina oikeudenkäynteinä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Henkilöautojen ensirekisteröinnit kasvoivat huomattavasti aiempiin vuosikymmeniin nähden: kaiken kaikkiaan 1970-luvulla ensirekisteröitiin noin 966 000 henkilöautoa. Kuorma-autoja ja moottoripyöriä taas rekisteröitiin aiempaa vähemmän. Henkilö-, paketti-, kuorma- ja muita autoja oli Suomessa vuonna 1970 noin 828 000, vuonna 1979 jo noin 1,3 miljoonaa. Moottoripyöriä taas oli läpi 1970-luvun reilut 40 000, mikä oli selvästi vähemmän kuin 1960-luvulla.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Saab- ja Lada-henkilöautojen suosio kasvoi käyttöautoina. Saabin valmistus Suomessa nosti Saab 96- ja Saab 99-mallit maineeseen turvallisina perheautoina. Myös 1960-luvulla ilmestyneet japanilaiset henkilöautot kasvattivat edelleen suosiotaan, kun taas Iso-Britanniassa valmistettujen autojen markkinaosuus alkoi voimakkaasti laskea. Autotekniikassa etuvetotekniikka alkoi nousta vanhanaikaisen takavetotekniikan rinnalle. Vuosikymmenen lopulla Suomessa alettiin koota myös Talbot (aluksi Chrysler)-henkilöautoja. Vuosikymmenen myydyimpiä henkilöautomerkkejä olivat Saabin ja Ladan ohella Ford, Fiat, Datsun, Toyota, Opel, Volkswagen ja Volvo. Suomen eniten myytyihin henkilöautoihin kuuluneen Volkswagen Kuplan maahantuonti päättyi vuonna 1975.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Liikenneturvallisuus parani Suomessa huomattavasti 1970-luvun aikana. 1970-luvun alussa Suomi oli yksi maailman vaarallisimmista tieliikennemaista, mitä selittivät muun muassa autojen määrän merkittävä kasvu ja teiden huono kunto. Vuosi 1972 oli Suomen tiehistorian synkin vuosi, jolloin liikennekuolemia oli peräti 1 156 ja loukkaantumisia lähes 16 000, vaikka teillä oli yli kaksi kertaa vähemmän liikennettä kuin nykyisin. Vuosikymmenen tuhoisimpia tieliikenneonnettomuuksia olivat ainakin Kannonkosken tasoristeysturma 22.2.1971, Luumäen linja-autoturma 17.11.1973 ja Laukaan linja-autoturma 5.7.1974. Presidentti Urho Kekkonen vaati uudenvuodenpuheessaan vuonna 1973 ryhtymistä toimenpiteisiin liikenneturvallisuuden lisäämiseksi. Vuonna 1972 ajovalojen käyttö talvella tuli pakolliseksi ja seuraavana vuonna se säädettiin pakolliseksi vuoden- ja vuorokaudenajasta riippumatta. Vuonna 1975 astui voimaan turvavöiden käyttöpakko henkilöautojen etupenkillä. Vuonna 1977 moottoripyöräilijöille säädettiin kypäräpakko ja rattijuopumuksen promillerajat määriteltiin, vaikkakin päihtyneenä ajaminen oli sitä ennenkin rangaistavaa. Vuonna 1978 talvirenkaiden käyttö talvikuukausina tuli pakolliseksi ja pysyvä nopeusrajoitusjärjestelmä säädettiin. Nopeusrajoituksia oli tosin kokeiltu jo aiemminkin, mutta niiden uskottiin enemmän aiheuttavan ruuhkia ja rajoittavan yksilönvapautta kuin lisäävän turvallisuutta. Vuonna 1978 liikenteessä kuoli vain 610 ja loukkaantui noin 8 700 ihmistä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Rautatieliikenteessä vanhoja puuvaunuja korvattiin tuolloin uusilla sinisillä pikajunavaunuilla. Vetureina käytettiin yleensä dieselvetureita; höyryvetureita vakituisessa liikenteessä käytettiin viimeksi 1975. Tärkeimpiä 1970-luvulla rakennettuja rataosuuksia ovat Tampere–Seinäjoki-rata (osa Suomen päärataa; 1971), Martinlaakson rata (1975) ja Jämsä–Jyväskylä-rata (1977). Uusien ratayhteyksien ansiosta junamatkustaminen nopeutui.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun alkaessa ainoastaan Helsingin ja Kirkkonummen välinen rataosuus oli sähköistetty; vuosikymmenen aikana sähköistettiin Suomen päärata Helsingistä Seinäjoelle, raideyhteys Riihimäeltä Kouvolan kautta Kotkan satamaan sekä uusi Martinlaakson rata. Nykyisenmallinen pääkaupunkiseudun lähijunaliikenne aloitettiin vuosikymmenen alussa, kun sähköjunaliikenne pääkaupunkiseudulla oli saatu käyttöön.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Meriliikenteen matkustaja- ja rahtimäärät lisääntyivät huomattavasti 1970-luvulla. Niin ikään lentoliikenteen matkustajamäärät kasvoivat. Kotimaisten lentoyhtiöiden liikennesuorite oli vielä vuonna 1970 noin 700 000 matkustajakilometriä ja vuonna 1979 lähes kaksi miljoonaa matkustajakilometriä. Finnair otti vuonna 1975 käyttöön ensimmäisen laajarunkoisen lentokoneensa DC-10-30:n. Vanhoja Caravelle-koneita alettiin asteittain korvata uudemmilla DC-9-koneilla.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla siirryttiin kansakoulujen ja oppikoulujen muodostamasta rinnakkaiskoulujärjestelmästä peruskoulujärjestelmään. Peruskoulujärjestelmän tarkoituksena oli taata kaikille lapsille tasa-arvoiset lähtökohdat opintielle. Uuden koulujärjestelmän käyttöönotto tarkoitti myös opetussuunnitelmien ja -menetelmien suurta uudistamista. Ensimmäisenä peruskoulujärjestelmään siirtyi Lapin lääni vuonna 1972 ja viimeisenä pääkaupunkiseutu vuonna 1977. Lauantait tulivat vapaiksi syyslukukauden 1971 alusta, ja samalla koululaisten kesälomat lyhenivät parilla viikolla.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vielä vuonna 1970 lähes kolme neljästä työikäisestä oli vailla perusasteen jälkeistä tutkintoa. Silloin toisen asteen tutkinnon oli suorittanut 15 % ja korkea-asteen tutkinnon 11 % työikäisestä väestöstä. Suomessa on ollut 1970-luvun alusta asti tavoitteena, että kaikki nuoret suorittaisivat toisen asteen koulutuksen sekä jonkin työmarkkinoille johtavan koulutuksen. Pelkän perusasteen varassa olevien työikäisten osuus ja määrä alkoivatkin laskea jo 1970-luvun alusta. 1980-luvulle tultaessa noin 30 % 25–44-vuotiaista oli suorittanut toisen asteen ja noin 25 % korkea-asteen tutkinnon. 45–64-vuotiaista taas noin 13 % oli suorittanut toisen asteen ja noin 10 % korkea-asteen tutkinnon.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Merkittäviä 1970-luvulla rakennettuja rakennuksia Suomessa ovat muun muassa Imatran kaupungintalo (1970), Finlandia-talo (1971), Näsinneula (1971), Oulun kaupunginteatteri (1972), Tornion kaupungintalo (1974), Helsingin messukeskus (1975), Fortumin pääkonttori (1976) ja Ristinkirkko (1978). Espoon Keilaniemessä sijaitseva Fortumin pääkonttori (aluksi Nesteen torni) oli seuraavan 30 vuoden ajan Suomen korkein tornitalo, kunnes Vuosaaren Cirrus ohitti sen vuonna 2006. Fortumin pääkonttori on yhä Suomen korkein toimistorakennus. 1970-luvun "laatikkomaista" arkkitehtuuria edustavat esimerkiksi Helsingin Merihaka ja Itä-Pasila.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun asuntorakentamista leimasivat edullisuus ja aluerakentaminen. Vuosikymmenen huippuvuosina uusia asuntoja rakennettiin jopa 70 000, mikä on yli kaksi kertaa enemmän kuin nykypäivänä. Erityisen paljon rakennettiin kerrostalolähiöitä. Myös rivitalojen rakentaminen yleistyi paljon. 1970-luvulla rakennetut pientalotkin olivat usein tasakattoisia, mikä on osoittautunut ongelmalliseksi Suomen ilmastossa. Pientalot rakennettiin usein punatiilestä. Toinen aikakauden pientaloihin liittyvä ongelma ovat betonilaatan päälle asetetut lämmöneristeet. Taloissa trendikästä olivat kokolattiamatot ja omat uima-altaat.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Merkittäviä 1970-luvun suomalaisia arkkitehtejä olivat muun muassa Alvar Aalto, Martti Jaatinen, Juha Leiviskä, Reima Pietilä, Timo Penttilä, Aarno Ruusuvuori, Arto Sipinen sekä Timo ja Tuomo Suomalainen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun lopulla noin 90,5 prosenttia suomalaisista oli luterilaisia, noin 1,1 prosenttia ortodokseja ja noin 7,7 prosenttia uskontokuntiin kuulumattomia. Uskonnottomuus oli kaupungeissa yli kaksi kertaa yleisempää kuin maaseudulla.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Tunnetuimpia uskonnollisia vaikuttajia oli helluntaisaarnaaja Niilo Yli-Vainio. Suurimpia hengellisen musiikin nimiä puolestaan on Viktor Klimenko.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja:1970-luvulla perinteinen romaani nousi jälleen uuteen kukoistukseen, ja laajat maakuntaeepokset ja romaanisarjat hallitsivat koko 1970-lukua. Niissä käsiteltiin usein perinteistä maalaiselämää ja katoavaa maalaismaisemaa. Ajan johdonmukaisimpia kotimaisen kirjallisuuden yhteiskuntakuvaajia on ainakin Eeva Joenpelto, jonka tunnusomaisimpia teoksia ovat neliosaisen, sotien välistä elämää kuvaavan "Lohja"-sarjan romaanit (1974–1980). Eino Säisä taas kuvaili pohjoissavolaisen kylän sodanjälkeistä elämää romaanisarjassa "Kukkivan roudan maat" (1971–1980). Heikki Turusta on pidetty maaseutukuvauksen väriläiskänä, ja hänen romaaneitaan ovat muun muassa "Simpauttaja" (1973) ja "Hupeli" (1978).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Myös kaupunkien työläiskortteleita kuvattiin 1970-luvulla. Alpo Ruuth kuvasi Helsinkiin sijoittuneissa teoksissaan muun muassa nuorta avioliittoa, toimeentulo- ja työnsaantivaikeuksia sekä maastamuuttoa. Eila Pennanen taas kirjoitti 1900-luvun alkuvuosikymmenten tamperelaisesta kaulusköyhälistöstä. Sivistyneistön ja kaupunkiporvariston kuvaaminen jäi vielä suurelta osin suomenruotsalaisten, kuten Jörn Donnerin, Christer Kihlmanin ja Henrik Tikkasen tehtäväksi. Henrik Tikkanen muistetaan myös sotaa, alkoholismia ja rakkaudettomuutta kuvaavista teoksistaan. Hyvin toimeentulevien elämää kuvasi myös Kerttu-Kaarina Suosalmi, jonka teokset kertoivat heidän arjestaan, elämänpettymyksistään ja henkisestä ahtaudestaan. Eeva Kilpi muistetaan keskiluokkaisen elämänpiirin, feminismin, evakkouden, naisellisen erotiikan ja luonnon kuvaajana. Hänen menestynein teos on usealle eri kielelle käännetty eroottinen romaani "Tamara" (1972). Kilpi kuvasi useissa teoksissaan itsenäisyyteen pyrkiviä naisia miesten ja rahan hallitsemassa maailmassa. Avioeron jälkeisen ajan harmonia välittyy novellikokoelmista "Kesä ja keski-ikäinen nainen" (1970) ja "Hyvän yön tarinoita" (1971).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Seksuaalisuuden kuvaaminen oli muuttunut aiempia vuosikymmeniä avoimemmaksi, minkä tulkittiin heijastelevan kirjailijan omaa elämäntapaa. Esimerkiksi Hannu Salaman teoksia luettiin dokumentaarisina, eikä tekijää usein kyetty erottamaan fiktiivisen romaanin minä-kertojasta. Tämä on seurausta siitä, että samaan aikaan Suomessa kirjoitettiin myös useita omaelämäkerrallisia paljastusteoksia. Esimerkiksi Henrik Tikkasen muistelmaromaanisarja käsittelee muun muassa hänen avioliittoaan kirjailija Märta Tikkasen kanssa. Märta Tikkanen vastasi miehelleen teoksella "Vuosisadan rakkaustarina" (1978).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Veikko Huovinen kirjoitti humoristisia romaaneja, muun muassa "Lampaansyöjät" (1970) ja "Lentsu" (1978) sekä Adolf Hitlerin elämää kuvaavan romaanin "Veitikka" (1971). Niin ikään humoristikirjailija Arto Paasilinnalta ilmestyi useita romaaneja, muun muassa hänen tunnetuin teoksensa "Jäniksen vuosi" (1975). Muita tunnettuja 1970-luvulla ilmestyneitä kotimaisia kaunokirjallisia teoksia olivat muun muassa Lassi Sinkkosen romaani "Solveigin laulu" (1970), Samuli Parosen aforismikokoelma "Maailma on sana" (1974), Hannu Salaman romaani "Siinä näkijä missä tekijä" (1973), Simo Hämäläisen romaani "Kätkäläinen" (1978) sekä Anni Blomqvistin "Myrskyluodon Maija" -sarja. Kalle Päätalo aloitti omaelämäkerrallisen Iijoki-sarjan vuonna 1971 romaanilla "Huonemiehen poika".


title: Suomi 1970-luvulla

text: Monet 1970-luvun runot olivat niin sanottuja mieterunoja, ja uuden runouden suosimia aiheita olivat luonto ja rakkaus. Vuosikymmenen lyriikassa on kuitenkin havaittavissa monta erilaista linjaa, osallistuvan lyriikan jatkoilmiöistä Arja Tiaisen vitaalista elämänasennetta korostaviin runoihin ja Risto Rasan luonnonläheisiin pikkurunoihin. 1970-luvulla vaikuttaneita runoilijoita ovat muun muassa Claes Andersson, Helena Anhava, Lars Huldén, Jarkko Laine, Arto Melleri, Hannu Mäkelä, Eila Pennanen, Niilo Rauhala, Hannu Salakka ja Tommy Tabermann.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuonna 1976 Kekkonen julkaisi jossakin määrin kohua herättäneen kaksiosaisen kokoelman kirjeenvaihtoaan nimellä "Kirjeitä myllystäni".


title: Suomi 1970-luvulla

text: Teatterin katsojaluvut olivat nopeassa kasvussa aina vuoteen 1975 asti, jolloin saavutettiin yli 2,5 miljoonan teatterilipun taso vuodessa. Uudenpolven teatteriesitys "Pete Q" (1978) herätti keskustelua korkeakulttuurin piirissä. Esityksessä uusi teatterisukupolvi teki pesäeron 1970-luvun alun teatterin valtavirtoihin eli brechtiläiseen teatteriin ja marxilaisiin sosialistisen realismin ihanteisiin.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Koko 1970-lukua teatterissa voisi leimallisesti kuvata kotimaisuuden vuosikymmenenä, ja vuosikymmenellä esitettiin monia Suomen historian tapahtumia kuvaavia näytelmiä. Vanha laulunsekainen kansannäytelmä, esimerkiksi Maiju Lassilan ja Minna Canthin tuotanto, koki uskomattoman renessanssin. Vuosikymmenen aikana esitettiin esimerkiksi maallejäämisnäytelmiä, jotka haluttiin luoda toivoa ja uskoa uudenlaisten elinkeinojen syntyyn maaseudulle. Myös huvi- ja musiikkinäytelmien osuus ohjelmistoissa säilyi suurena vuosikymmenen loppuun asti.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Merkittäviä 1970-luvun teatteriohjaajia olivat muun muassa Vili Auvinen, Arto af Hällström ja Jouko Turkka sekä Kalle Holmberg ja Ralf Långbacka, joiden yhteinen kausi Turun kaupunginteatterin taiteellisessa johdossa 1972–1977 nousi valtakunnalliseksi puheenaiheeksi.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun alkupuolella Suomessa oli vain kaksi televisiokanavaa, joista näkyi vain Yleisradion ja MTV:n eli Mainos-TV:n ohjelmia. Televisio aloitti värilähetykset jo vuoden 1969 alussa. 1970-luvun alussa värilähetyksiä näytettiin vielä vain noin 8-10 tuntia viikossa, ja valtaosa väriohjelmistosta oli ulkomaista alkuperää. Vapunpäivänä 1977 lähetettiin ensimmäiset Ylen Tv-uutiset värillisinä. 1980-luvulle tultaessa jo yli puolella Suomen kotitalouksista oli väritelevisio.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen aikana esitettyjä komediasarjoja olivat muun muassa komediasarjat "Hanski", "Merirosvoradio" ja "Tankki täyteen". Draamasarjoista muistetaan etenkin maaseudulle sijoittunut "Rintamäkeläiset" sekä aikakauden merkittävää ilmiötä, lähiöelämää käsitellyt "Naapurilähiö". Jo 1960-luvun alussa aloittanut, legendaarinen draamasarja "Heikki ja Kaija" lähetti viimeisen jaksonsa toukokuussa 1971. Anni Blomqvistin kirjoittamasta Myrskyluoto-romaanisarjasta dramatisoitiin suosittu, kuusiosainen televisiosarja "Myrskyluodon Maija", joka esitettiin vuonna 1976. Vuosikymmenen lopulla esitetty dokumenttipohjainen näytelmäsarja "Sodan ja rauhan miehet" herätti laajaa julkista keskustelua tapahtumista Suomessa toisen maailmansodan aikana.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen aikana esitettyjä sketsisarjoja ovat ainakin "50 pientä minuuttia", "Ilkamat", "Parempi myöhään…", "Piikkis", "Spede Show" ja "Ällitälli". Kivikasvot-yhtye esitti sketsejä ja musiikkiesityksiä "Kivikasvot Show":ssa. Tunnettuja 1970-luvun sketsiviihdetaiteilijoita olivat esimerkiksi Olavi Ahonen, Anja ja Anneli Koivisto, Leo Lastumäki, Vesa-Matti Loiri, Spede Pasanen, Marjatta Raita, Simo Salminen ja Pentti Siimes.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Syksyllä 1969 aloittaneessa "Ajankohtaisessa kakkosessa" esitettiin ajankohtaisia asioita läpi 1970-luvun aina vuoteen 2015 asti. Eräs suosituimmista televisio-ohjelmista oli lauantai-iltaisin esitetty "Lauantaitanssit", jota saattoi parhaimmillaan seurata jopa kaksi miljoonaa katsojaa. Jo 1950-luvulta asti esitetty "Tupla tai kuitti" oli suosittu, pitkäaikainen tietovisailuohjelma. Vuosina 1971 ja 1972 tehty musiikkiohjelma "Pop Story" oli ensimmäinen värivideotekniikalla toteutettu suomalainen televisiosarja. Pitkäaikainen, 1960-luvun alussa aloittanut äänilevymusiikkia arvioiva ohjelma "Levyraati" sai satojatuhansia katsojia. Toinen musiikkiohjelma oli Iltatähti, jossa haastateltiin monia tunnettuja laulajia. Tunnettuja asia- ja viihdeohjelmien kasvoja olivat muun muassa Sinikka Hein, Heikki Hietamies, Jaakko Jahnukainen, Joke Linnamaa ja Kirsti Rautiainen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun lastenohjelmista muistetaan esimerkiksi "Pertsa ja Kilu" sekä "Noppa", joka opetti lapsille leikin avulla uusia asioita. Lastenohjelmien klassikko "Pikku Kakkonen" lähetettiin ensimmäistä kertaa alkuvuonna 1977.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Ruisrock aloitti ensimmäisenä suomalaisena rock-festivaalina vuonna 1970 ja siitä tuli nopeasti hyvin suosittu. Vuonna 1970 Ruisrock keräsi 38 000 ja seuraavana vuonna peräti 100 000 katsojaa. Ruisrock sai nopeasti myös kilpailijoita: Ilosaarirock järjestettiin ensimmäisen kerran 1971 ja Provinssirock 1979.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun loppuun mennessä rockmusiikin kaupallinen menestys ohitti perinteisen iskelmä- ja viihdemusiikin. Syntyi uusi käsite "suomirock", jonka tunnetuimpia yhtyeitä olivat esimerkiksi Tasavallan Presidentti, Wigwam, Sleepy Sleepers, Alwari Tuohitorvi, Amulet, Virtanen, Kontra, Hullujussi, Jussi & The Boys, Ronski & Exotic, Royals ja suosituimpana Hurriganes. Hurriganes, Tasavallan Presidentti, Wigwam ja Royals olivat ensimmäisten englanniksi laulavien suomalaisten rock-yhtyeiden joukossa. Hurriganesin albumi "Roadrunner" (1974) on kaikkien aikojen yhdeksänneksi myydyin kotimainen musiikkialbumi, jolla on muun muassa klassikot "Get On" ja "I Will Stay". Sleepy Sleepers tunnettiin puolestaan humoristisista kappaleistaan, joista tunnetuimpia ovat muun muassa "Kuka, mitä, häh" (1975) ja "Kesämopo" (1979). Muiden artistien tunnettuja kappaleita ovat esimerkiksi Jussi & The Boysin "Kesäduuni blues" (1973), Hullujussin "Bingo bango bongo" (1974), Wigwamin "Freddie Are You Ready" (1975) ja Kontran "Jerry Cotton" (1978).


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun populaarimusiikin laulajista suosituimpia olivat ainakin Babitzinin sisarukset Muska, Kirka ja Sammy sekä Danny, Rauli Badding Somerjoki, Freeman ja Maarit. Ajan klassikoita ovat esimerkiksi Rauli Badding Somerjoen "Paratiisi" (1973), Dannyn "Kuusamo" (1976), Freemanin "Ajetaan tandemilla" (1976) sekä Maaritin "Jäätelökesä" (1978). Danny levytti musiikkia myös vuoden 1977 Miss Suomen Armi Aavikon kanssa, ja heidän kappaleistaan ikivihreimpiä on "Tahdon olla sulle hellä" (1977). Käännöskappaleet olivat hyvin suosittuja: Muskan "Krokotiili-rock" (1973) oli käännetty Elton Johnin hitistä "Crocodile Rock", Kirkan "Varrella virran" (1973) puolestaan on käännetty Albert Hammondin hitistä "Down By The River". Sammy Babitzin menehtyi nuorena auto-onnettomuudessa vuonna 1973, mutta hänet muistetaan yhä iloisista menestyskappaleistaan, muun muassa "Daa-da daa-da" (1972) ja "Kuin tuhka tuuleen" (1972).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Rocklyriikkaa kehittivät etenkin Hector (Heikki Harma), Juice Leskinen, Mikko Alatalo, Tuomari Nurmio, Kari Peitsamo ja Dave Lindholm. Hectorin ikihittejä ovat muun muassa "Lumi teki enkelin eteiseen" (1973) ja "Ake, Make, Pera ja mä" (1974). Esimerkkejä Juice Leskisen monista suurista hiteistä 1970-luvulta ovat esimerkiksi "Marilyn" (1974) ja "Syksyn sävel" (1975), Mikko Alatalon hittejä puolestaan ovat muun muassa "Maalaispoika oon" (1974) ja "Rokkilaulaja" (1977). Tuomari Nurmio teki vuosikymmenen lopussa läpimurtonsa kappaleellaan "Valo yössä" (1979).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Toinen kevyen musiikin valtalaji 1970-luvulla oli disko, jota Suomessa esittivät muun muassa Vicky Rosti, Markku Aro, Ami ja Monica Aspelund, Päivi Kautto-Niemi, Taiska ja Frederik. Ikivihreiksi klassikoiksi ovat jääneet muun muassa Ami Aspelundin "Apinamies" (1973), Vicky Rostin "Kun Chicago kuoli" (1975, käännetty Paper Lacen kappaleesta "The Night Chicago Died"), Taiskan "Mombasa" (1977) ja Frederikin "Tsingis Khan" (1979).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen puolivälin tienoilla Isossa-Britanniassa syntynyttä punk-tyyliä edustivat Suomessa Maukka Perusjätkä (joka ei koskaan halunnut myöntää punkrockia genrekseen) sekä Ratsia, Problems, Pelle Miljoona, Eppu Normaali, Ypö-Viis, Loose Prick ja aivan vuosikymmenen lopulla myös Hassisen kone. 1970-luvun punk-klassikoita ovat esimerkiksi Eppu Normaalin "Poliisi pamputtaa taas" (1978), Ratsian "Lontoon skidit" (1979) sekä Maukka Perusjätkän "Säpinää" (1979). Amerikkalainen 1950-luvun muoti ja musiikki 1970-luvun lopulla sisälsi muun muassa suositun Teddy & The Tigers-yhtyeen ja liudan muita 50-luvun musiikkia soittavia yhtyeitä.


title: Suomi 1970-luvulla

text:
Omilla linjoillaan jatkoivat edellisellä vuosikymmenellä aloittaneet Irwin Goodman, Pentti Oskari Kankaan seitsemän seinähullua veljestä ja M. A. Numminen. Irwin Goodman muistetaan yhä esimerkiksi yhteiskunnan oloja tai alkoholinkäyttöä kuvaavista ralleistaan, ja hänen tunnetuimpia kappaleitaan 1970-luvulta ovat "Las Palmas" (1972) ja "Haistakaa paska koko valtiovalta" (1976). Seitsemän seinähullua veljestä
muistetaan humoristisesta musiikistaan ja esimerkiksi hitistään "Banaania poskeen" (1978). M. A. Numminen taas tunnetaan yhä omaperäisestä lauluäänestään, huumori- ja lastenlauluistaan sekä muun muassa edistysmielistä osuustoimintaa kuvaavasta albumistaan "Sateenkaarilipun alla" (1973).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suosituimpia perinteisemmän tyylin iskelmälaulajia olivat muun muassa Fredi, Tapani Kansa, Katri Helena, Pasi Kaunisto, Kai Hyttinen, Jamppa Tuominen, Päivi Paunu, Anneli Sari, Eija Sinikka, Lasse Mårtenson ja Pekka Himanka. Ikivihreitä 1970-luvun iskelmiä ovat muun muassa Fredin "Avaa sydämesi mulle" (1974), Tapani Kansan "R-A-K-A-S" (1976) ja "Kesän lapsi" (1976), Katri Helenan "Vasten auringon siltaa" (1975) ja Juha Vainion "Käyn ahon laitaa" (1979). Niin ikään hyvin monet ajan iskelmäkappaleet on käännetty ulkomaisista hiteistä, muun muassa Kai Hyttisen "Nosta lippu salkoon" (1973), Markku Aron "Oma kultasein" (1974), Lea Lavenin "Tumma nainen" (1974), Karman "Hyvää huomenta Suomi" (1976) ja Kari Tapion "Viisitoista kesää" (1977). Erkki Junkkarinen teki onnistuneen paluun levymarkkinoille yli kymmenen vuoden tauon jälkeen, ja varsinkin hänen albuminsa "Ruusuja hopeamaljassa" vuodelta 1975 on myyntimenestys. Vanhan tanssimusiikin suosio oli suurinta varttuneempien ikäluokkien ja maaseutunuorison keskuudessa. Esimerkiksi Mikko Järvinen oli suosittu tanssiorkesterien laulaja. Hortto Kaalo taas oli menestyksekäs 1970-luvun romani-yhtye.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Humppavillityksen siivittämänä aloitettiin kesällä 1977 Lappeenrannan humppafestivaalit, joiden puuhamiehinä olivat Ilpo Hakasalo ja Heikki Hietamies. Festivaali oli alkuvuosinaan yleisömenestys, mutta sen ongelmaksi muodostui paikallisen kulttuuriväen nuiva asenne. Ilmiön synnyttämiä humppayhtyeitä olivat Mutkattomat ja Tulipunaruusut, mutta myös Kullervo Linnan Humppa-Veikot-yhtye esiintyi vuosikymmenen lopulle saakka.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Useimmat vanhemman polven viihdemuusikot, kuten Georg Malmstén ja Kauko Käyhkö siirtyivät eläkkeelle, mutta muutamien, kuten Henry Theelin, Esa Pakarisen ja Veikko Lavin, ura jatkui vielä seuraavan vuosikymmenen puolelle. Uransa käytännössä jo edellisellä vuosikymmenellä päättänyt Olavi Virta kuoli pitkäaikaisen sairauden ja vaikean alkoholismin murtamana heinäkuussa 1972. Tapio Rautavaara kuoli tapaturmaisesti syyskuussa 1979.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Levy-yhtiö Finnlevy aloitti Finnhits-kokoelmien julkaisemisen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Musiikkia kuunneltiin usein radiosta tai LP-levyltä. Vuosikymmenen aikana C-kasetti vakiinnutti asemansa LP-levyn rinnakkaisena musiikin tallennusmuotona. Suosittuja rock-painotteisia radio-ohjelmia olivat "Pop eilen – tänään", "Onnenpäivät", "Matkalla maineeseen", "Nuorten sävellahja" ja "Kovan päivän ilta". Joihinkin musiikkiohjelmiin oli mahdollista lähettää musiikkitoivomuksia. Tunnettuja juontajia olivat muun muassa Tero Liete, Jake Nyman, Juhani Kansi ja Heimo Holopainen. Monet suosikkikappaleet tulivat julkisuuteen vuosittaisen Syksyn sävel -kilpailun kautta. Ajan musiikkilehtiä olivat "Suosikki", "Musa", "Intro", "Soundi", "Uusi Laulu" ja "Help!".


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla Suomi osallistui Eurovision laulukilpailuun vuosina 1971–1979; vuonna 1970 Suomi jätti kisat väliin. Vuosina 1973–1976 esityskieli oli vapaa, ja edustuskappaleet esitettiin Suomen karsinnassa suomeksi ja loppukilpailussa englanniksi. Marion Rungin "Tom tom tom" sijoittui vuonna 1973 loppukilpailussa kuudenneksi, ja sijoitus oli Suomen paras aina vuoteen 2006 asti. Muita 1970-luvun suomalaisia euroviisuja ovat muun muassa Markku Aron ja Koivistolaisten "Tie uuteen päivään" (1971), Pihasoittajien "Viulu-ukko" (1975), Fredin ja Ystävien "Pump pump" (1976) ja Katri Helenan "Katson sineen taivaan" (1979). Suomi menestyi Euroviisuissa 1970-luvulla keskimäärin paremmin kuin 1980-luvun puolivälin jälkeen.Elokuvapoliittinen kädenvääntö ja talouden laskukausi olivat johtaneet elokuvatuotannon vähenemiseen aiempiin vuosikymmeniin verrattuna. Ensi-iltojen määrä oli alhaisin sitten mykkäkauden: 1970-luvulla syntyi vain 80 pitkää kotimaista elokuvaa. Elokuvatuotanto oli niukimmillaan vuonna 1974, jolloin kotimaisten elokuvien ensi-iltoja oli vain kaksi. Loppuvuonna 1969 perustettu Suomen elokuvasäätiö aiheutti 1970-luvun alussa kiistoja, ja vasemmisto koki sen ajavan kaupallisen liikealan eikä elokuvataiteen intressejä. Kiistat johtivat elokuvan tukipolitiikan uudistamiseen. Valtion elokuvapalkinto nimettiin vuonna 1970 uudelleen elokuvatuotannon laatutueksi, ja samana vuonna säätiö jakoi ensimmäiset tuotantotukensa. Vuosikymmenen mittaan painopiste siirtyi jälkeenpäin myönnetystä laatutuesta yhä enemmän ennakkoon jaettavaan tuotantotukeen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Elokuvataiteessa Suomessa esiintyi jako vakavien murhenäytelmien ja hauskojen komedioiden välillä. Uusia ohjaajatulokkaita 1970-luvun alusta on muun muassa Sakari Rimminen, jonka esikoiselokuva "Pilvilinna" ilmestyi 1970, sekä Peter von Bagh, jonka esikoiselokuva "Kreivi" ilmestyi 1971, ja Seppo Huunonen, jonka esikoiselokuva "Lampaansyöjät" ilmestyi 1972. 1970-luvun debytanttien menestys jäi yleensä heikoksi, ja useimmille esikoiselokuva jäi ainoaksi. Vanhempi ohjaajapolvi menestyi paremmin.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Elokuvien aihevalinnoissa näkyivät monet ajan poliittiset ja yhteiskunnalliset ilmiöt, kuten radikalismi ja suomettuminen. Taistolaisuus ja itsesensuuri olivat voimakkaita ilmiöitä politiikan lisäksi myös kulttuurissa. Edellisellä vuosikymmenellä alkaneeseen osallistuvaan virtaukseen voidaan lukea muun muassa Jaakko Pakkasvirran "Kesäkapina" (1970) sekä Erkko Kivikosken "Laukaus tehtaalla" (1973). Myös Risto Jarva jatkoi omaksumaansa yhteiskunnallista linjaa, jota edustavat muun muassa autoilukulttuuria käsittelevä "Bensaa suonissa" (1970) sekä sensaatiojulkisuutta käsittelevä "Kun taivas putoaa" (1972). Maaseudun tyhjenemisen ja Suomen Maaseudun Puolueen vuoden 1970 vaalivoiton tunnelmissa syntyi Mikko Niskasen pääteoksena usein mainittu, pienviljelijän ahdingosta kertova tosielämään perustuva murhenäytelmä "Kahdeksan surmanluotia" (1972). Lisäksi ajalta muistetaan Paavo Piirosen, Heikki Nousiaisen, Timo Nissin ja Heikki Huopaisen elokuva "Saatanan radikaalit" (1971).


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun alusta muistetaan myös Suomen tilasta kertonut Jörn Donnerin, Jaakko Talaskiven ja Erkki Seiron kohudokumentti "Perkele! Kuvia Suomesta" (1971). Muita 1970-luvun alun elokuvia ovat muun muassa Spede Pasasen ja Ere Kokkosen romanttinen draama "Jussi Pussi" (1970) sekä komediat "Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika" (1970) ja "Viu-hah hah-taja" (1974). Vuonna 1971 ilmestyi Vesa-Matti Loirin ainoa ohjaustyö, road movie -elokuva "Hirttämättömät" (1971), jonka hän ohjasi yhdessä Spede Pasanen kanssa.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen selvästi suurimmat yleisöt keräsivät kuitenkin Rauni Mollbergin valkokangasdebyytti "Maa on syntinen laulu" (1973), joka on naturalistinen tulkinta Timo K. Mukan samannimisestä romaanista, sekä Ere Kokkosen "Uuno Turhapuro" (1973), joka toi valkokankaalle Vesa-Matti Loirin luoman, pitkäaikaiseksi menestykseksi nousseen sketsihahmon. 1970-luvulla syntyi viisi ensimmäistä Uuno Turhapuro -elokuvaa. Runsaasti katsojia sai myös Edvin Laineen "Akseli ja Elina" (1970), joka on jatkoa kaksi vuotta aiemmin ensi-iltansa saaneelle "Täällä Pohjantähden alla" -elokuvalle.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen lopulla tukipolitiikan vakiintuminen, talouden elpyminen ja elokuvien rahoitusmuotojen monipuolistuminen käynnistivät uuden nousun. Kansainväliset yhteistuotannot yleistyivät huomattavasti. Tällaisten elokuvien toisena tuottajamaana oli useimmiten Ruotsi, ja kehitys oli toistaiseksi lähinnä Jörn Donnerin toimeliaisuuden varassa. Yhteiskuntarealismi jäi taka-alalle, ja 1970-luvun lopun aihevalinnoissa näkyy paluuta epookkiin, romantisoituun menneisyyteen ja yksilötarinoihin.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Edvin Laine filmasi menestyksekkäästi Kalle Päätaloa teoksillaan "Viimeinen savotta" (1977) ja "Ruskan jälkeen" (1979). Rauni Mollbergin menestysteoksia taas ovat Aapeli-filmatisoinnit "Siunattu hulluus" (1975) ja "Aika hyvä ihmiseksi" (1977). Jaakko Pakkasvirta käänsi uuden lehden urallaan Eino Leinon ja L. Onervan suhteesta kertovalla epookkielokuvalla "Runoilija ja muusa" (1978). Risto Jarva, jolle yhteiskunnallisten elokuvien heikko menestys oli ollut pettymys, lähti uuteen nousuun komedioillaan "Mies joka ei osannut sanoa ei" (1975) ja "Loma" (1976) sekä Arto Paasilinna -filmatisoinnillaan "Jäniksen vuosi" (1977). Tämä uusi vaihe loppui kuitenkin traagisesti, kun Jarva menehtyi autokolarissa joulukuussa 1977.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Muista 1960-luvun "uuden aallon" tekijöistä aktiivisia olivat vielä Jörn Donner ("Miestä ei voi raiskata", 1978) ja Mikko Niskanen ("Syksyllä kaikki on toisin", 1978). Spede Pasasen menestyneimpiä elokuvia 1970-luvun lopulta on "Koeputkiaikuinen ja Simon enkelit" (1979). Jussi Itkosen teos "Kuumat kundit" (1976) käsittelee maineikasta Hurriganes-rockyhtyettä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun jälkimmäisellä puoliskolla nähtiin myös lupaavia debyyttejä, kuten Anssi Mänttärin "Pyhä perhe" (1976), Pirjo Honkasalon ja Pekka Lehdon yhdessä ohjaamat "Ikäluokka" (1976) ja "Kainuu 39" (1979) sekä Timo Linnasalon "Vartioitu kylä 1944" (1978).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Värielokuvan läpimurto tapahtui 1970-luvulla: 66 prosenttia (53 elokuvaa) vuosikymmenen tuotannosta kuvattiin värifilmille. Vuoden 1979 kotimaisista elokuvista kaikki on värielokuvia.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun kotimaisten elokuvien käytetyimpiä näyttelijöitä olivat muiden muassa Olavi Ahonen, Kauko Helovirta, Jyrki Kovaleff, Juhani Kumpulainen, Antti Litja, Vesa-Matti Loiri, Mikko Niskanen, Tuula Nyman, Spede Pasanen, Eija Pokkinen, Marjatta Raita, Simo Salminen, Jukka Sipilä, Aarno Sulkanen, Tarja-Tuulikki Tarsala ja Maritta Viitamäki.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Katsotuimmat suomalaiset elokuvat 1970–1979 (Suomen elokuvateattereissa):


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun menestynein suomalainen urheilija oli eittämättä neljä olympiakultaa voittanut Lasse Virén. Ensimmäinen tuli Münchenin olympialaisten 10 000 metrin juoksusta 1972 uudella ME-ajalla, vaikka Viren kerran kaatuikin kisan aikana ja jäi muita kymmeniä metrejä jälkeen. 5 000 metrin juoksun Viren voitti myös ja vain vajaa puoli tuntia tämän jälkeen Pekka Vasala toi 1500 metriltä Suomelle jo kolmannen kullan.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuoden 1976 Montrealin kisoissa Viren toisti Münchenin kisojen voitot: kaksi kultaa. Montrealissa Pertti Karppinen aloitti kolmet olympialaiset kestäneen yksikkösoudun kultaputken. Kreikkalais-roomalaisessa painissa Pertti Ukkola voitti kultaa sarjassa 57 kg.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomalaisen kestävyysjuoksun uuden nousukauden ensimmäiset voitot juoksi Juha Väätäinen 5 000 ja 10 000 metrillä Helsingin EM-kilpailuissa 1971. Martti Vainio voitti 10 000 metrillä Euroopan-mestaruuden Prahassa 1978. Naiset alkoivat saavuttaa yleisurheilussa menestystä: pikajuoksija Mona-Lisa Pursiainen valittiin ensimmäisenä naisena vuoden urheilijaksi 1973 ja Riitta Salin sai saman kunnian seuraavana vuonna, jolloin hän voitti Euroopan-mestaruuden 400 metrin juoksussa ja Nina Holmén 3 000 metrillä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomalaiset saavuttivat 1970-luvulla suunnistuksessa ensimmäiset maailmanmestaruutensa. Naisten henkilökohtaisen maailmanmestaruuden voittivat Liisa Veijalainen 1976 ja Outi Borgenström Tampereella 1979. Suomi voitti naisten viestin maailmanmestaruuden vuosina 1972, 1978 ja 1979.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Lahdessa 1978 ja suomalaisista kultaa voittivat Helena Takalo 5 kilometrin hiihdossa, naisten viestihiihtojoukkue 4 × 5 kilometrillä sekä Tapio Räisänen suurmäen kilpailussa. Mäkihypyssä yli vuosikymmenen kestänyttä heikomman menestyksen kautta olivat päättämässä myös Keski-Euroopan mäkiviikon voittaneet Kari Ylianttila (kaudella 1977–1978) ja Pentti Kokkonen (kaudella 1978–1979).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Innsbruckin talvikisoissa tuli Suomeen kultaa naisten viitosella (Helena Takalo) ja miesten viestissä (Arto Koivisto, Matti Pitkänen, Pertti Teurajärvi ja Juha Mieto).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Ampumahiihdossa Juhani Suutarinen voitti kaksi maailmanmestaruutta vuonna 1974 ja Heikki Ikola yhden vuonna 1975 ja yhden vuonna 1977.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Sara Mustonen oli vuosikymmenen lopun superlupaus, joka voitti pujottelun maailmanmestaruuden vuonna 1977 vain 14-vuotiaana. Mustosen kuolema lasketteluonnettomuudessa pari vuotta myöhemmin järkytti koko Suomea.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Jääkiekossa Suomen maajoukkue tavoitteli turhaan ensimmäistä MM- tai olympiamitaliaan. Lähimpänä tavoite oli Helsingin MM-kilpailuissa 1974, jolloin mitalimahdollisuudet menivät Stig Wetzellin dopingkäryyn, ja vuoden 1976 olympialaisissa, joissa Suomi jäi niukasti mitalien ulkopuolelle Länsi-Saksaa heikomman maalisuhteen vuoksi. Suomalaisten siirtyminen ammattilaiseksi Pohjois-Amerikkaan alkoi ensin vuodesta 1974 alkaen WHA:han ja vuodesta 1976 alkaen Matti Hagmanin avauksen myötä NHL:ään. Kotimaassa pääsarjatoimintaa alettiin kehittää ammattimaisemmaksi perustamalla SM-liiga vuonna 1975.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomalaiset saavuttivat ensimmäiset moottoripyöräilyn maailmanmestaruutensa 1970-luvulla. Jarno Saarinen voitti mestaruuden TT-ajossa vuonna 1972, Heikki Mikkola neljä mestaruutta motocrossissa vuosina 1974–1978 sekä Yrjö Vesterinen kolme mestaruutta trialissa vuosina 1976–1978. Jarno Saarisen elämä kuitenkin katkesi traagisesti kolarissa Italian Grand Prixissä 1973.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Moottoriurheilusta muistetaan myös Keimolan rata, Imatranajo ja Jyväskylän ralli. Hannu Mikkola voitti Jyväskylän suurajot 1970, 1974 ja 1975. Leo Kinnusesta tuli vuonna 1974 ensimmäinen suomalainen Formula 1 -kuljettaja, mutta hän ei liiemmin menestynyt lajissaan.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Moottoripyöräilijä Arto Nyqvist puolestaan tuli tunnetuiksi näyttävistä, mutta hurjista stunt-tempuistaan.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla joidenkin ulkomaisten julkkisten vierailut Suomeen olivat 'media-tapahtumia', esim. juhannusjuhlien yhteydessä. Suomessa vieraili mm. Rakkaustarina-elokuvan (engl. 'Love Story') Ryan O'Neal, ja tv-sarja Virginialaisen James Drury.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Farmarit eli farkut olivat nuorilla erittäin yleisiä niin housuina kuin takkina. Suomessa valmistettuja farkkumerkkejä olivat Hurriganes-yhtyeen mainostama Beavers, James, Falmers, Lee Cooper ja Mic Mac, tuontifarkkuja taas Bee Gee, Lee ja Wrangler. Hurriganes-yhtyeen Cisse Häkkisen tapaan farkkujen yläosa oli monesti ommeltu ihonmyötäiseksi, kun taas lahkeet olivat leveät. Nuorisolla farmareiden takataskusta pilkotti mahdollisesti kahvallinen kampa. Housujen lahkeet olivat tyypillisesti leveitä 1970-luvun loppupuolelle asti, maaseudulla myös 1980-luvun alussa.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vakosametti oli yleinen kangas vaatetuksessa, esimerkiksi housuissa. "Bleiseri" eli klubitakki oli jossain vaiheessa suosittu. "Tuulipuvut", eli ohuet keinotekoisesta kankaasta tehdyt tuulenpitävät kevyet toppatakit ja -housut, olivat niin ikään suosittuja. Ne olivat väriltään yleensä tummansinisiä, -punaisia, -violetteja, -vihreitä tai -ruskeita ja niiden ompelusaumat olivat näkyvillä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun alussa suositut "Retu-kengät" tehtiin vakosametista. Muodikkaita olivat myös puukengät eli hollannikkaat. Eräs vuosikymmenen erikoisuuksista oli erittäin korkeapohjaiset ja korkeakorkoiset kengät, joita käyttivät yleisesti myös miehet. Lyhytvartiset hai-saappaat olivat myös yleisiä. Joskus kuraantumisen estämiseksi farkkujen leveän lahkeen takaosa oli tungettu puolittain saappaan varren sisään, lahkeen etupuolen jäädessä varren päälle.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Miehillä pitkät ja puolipitkät hiukset olivat muodikkaita vuosikymmenen loppupuolelle asti. Pulisongit trimmattiin usein leveiksi.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen lopulla 1950-luvun muoti yleistyi monien suomalaisten nuorten piirissä johtuen muun muassa Elvis Presleyn kuolemaa seuranneesta, nostalgisesta 1950-luvun musiikin ja ajalle sijoittuneiden elokuvien buumista, johon kuului muun muassa Teddy & The Tigers -yhtyeen, "Grease"-elokuvan ja Onnen päivät -televisiosarjan suosio. Muodin ilmiöitä olivat muun muassa hiusrasva (Suave, Brylcreem), rasvaletit, piikkinokka-kengät, nahkatakit ja kellohameet. Kuvaan kuuluivat joillakin "amerikanraudat" eli 1950-luvun amerikkalaiset autot.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1950-luvun muotiin kuuluvista asioista muodostui käsite "fiftari", joka tulee englannin kielen sanasta "fifty" eli 50. Samaan ilmiöön liittyviä käsitteitä ovat myös "diinari" (alkuperä James Dean), "rockabilly", "teddy" ja hiusrasvaan viitaten "rasvaletti", "rasvapää" tai "rasvis".


title: Suomi 1970-luvulla

text: Ansiotyössä käyvien työaika oli vakiintunut suunnilleen kahdeksaksi tunniksi viitenä päivänä viikossa. Naisten työssäkäynti oli lisääntynyt, mikä kohensi perheiden tulotasoa ja mahdollisti edelleen lisääntyvän rahankäytön monenlaiseen vapaa-ajan viettoon, kuten urheiluharrastuksiin ja kulttuuritapahtumissa käyntiin.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Tanssilavakulttuuri oli vielä suosittua vanhempien ihmisten ja maaseudun nuorten keskuudessa, mutta kaupunkilaisnuorison keskuudessa diskot ja uudempi populaarimusiikki alkoivat syrjäyttää lavatanssien suosiota. Erityisen suosittua tanssimusiikkia 1970-luvulla oli humppa.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Veikkauksen Lotto aloitti toimintansa vuoden 1971 alussa, ja se on ollut siitä asti Veikkauksen suosituin peli. Vuonna 1978 Loton yhteyteen tuli Jokeri.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla avattuja koko perheen lomakeskuksia ovat Ähtärin eläinpuisto (1973) ja Tampereen Särkänniemi (1975). Liitokiekko (yleensä 'frisbee') saapui Suomeen 1970-luvulla.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Elintason nousu ja lisääntynyt vapaa-ajan määrä saivat matkailun ja varsinkin etelänlomien suosion nopeaan kasvuun. Pakettimatka-käsitteen myötä etelänmatkailusta tuli mahdollista myös muille kuin kaikkein rikkaimmille suomalaisille. Keihäsmatkojen johtaja Kalevi Keihänen esiintyi jopa mediassa julkkiksena. Muun muassa Mallorca, Kanariansaaret ja Kreikka olivat suomalaisten suosimia matkailukohteita jo 1970-luvulla. Suomalaiset alkoivat innostua myös kaukomatkailusta: suomalaisturisteista täysiä DC-10-koneita lensi Keniaan ja Thaimaahan. Etelän lämpöön tottumattomia suomalaisia kohtasivat kuitenkin monet riskit, kuten rikokset, alkoholin liikakäyttö ja liiallisen auringossa olon aiheuttamat palovauriot.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suosituimpia ruokia 1970-luvulla olivat jauheliha- ja makkararuoat, maksaruuat, broileriruoat, nakit ja valkokastike. Pussikeitot ja -kastikkeet sekä valmisruoat lisäsivät suosiotaan. Myös pizzakulttuuri alkoi kehittyä, ja pizzaa leivottiin usein kotona. Maidon rinnalle ruokajuomaksi nousivat vesi, mehut ja virvoitusjuomat. Aamiaispöydässä yleistyivät murot, viili tai jogurtti ja tuoremehu. Myös ruokien terveellisyyteen alettiin kiinnittää huomiota. Rasvojen käyttö väheni, vihannesten ja hedelmien syönti lisääntyi ja markkinoille tuli rasvattomia ja vähärasvaisia maitotuotteita.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvun uusia ruoka-alan sanoja ovat muun muassa "aperitiivi", "avokado", "chili", "esikypsytys", "fileointi", "kevytmaito", "nelimauste", "pihvitomaatti", "pikakahvi", "pirtelö", "popcorn", "sipsi" ja "tuorejuusto".


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen alussa jo yhdeksällä kymmenestä kotitaloudesta oli jääkaappi. Pakastin oli tuolloin vain joka kymmenennessä kotitaloudessa, mutta se alkoi yleistyä vuosikymmenen aikana. Myös kahvinkeittimet ja astianpesukoneet valtasivat keittiöitä. Ruoanlaitto oli edelleen lähinnä naisten työtä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomen ensimmäiset amerikkalaistyyliset pikaruokalat avattiin 1970-luvulla, muun muassa Go-Inn ja Carrols. Näiden mukana esimerkiksi hampurilainen rantautui Suomeen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Keskiolut oli "vapautettu" ja siitä tuli Suomen suosituin alkoholijuoma. Viinakorteista luovuttiin vuosikymmenen alussa, mutta vielä tuon jälkeenkin niin kutsutut väärinkäyttäjät olivat kontrollin kohteina. 1960-luvulla alkunsa saanut lisääntynyt alkoholin käyttö jatkui läpi 1970-luvun 1980-luvulle asti. Tiedot alkoholismin vaaroista olivat vielä suurelta osin hämärän peitossa. Suurinta kulutusryhmää oli tuolloin nuori suuri ikäluokka. 1970-lukuun liitettyjä alkoholijuomia ovat erityisesti unkarilainen punaviini Egri Bikavér ("Erkin pikakivääri"), ranskalainen valkoviini Bordeaux Blanc ("Porvoon lankku") ja Marlin Helmeilevä omenaviini ("omppupomppu"). Koskenkorvan myynti oli ennätyksellistä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomessa jouduttiin 1970-luvulla suremaan seuraavien merkittävien henkilöiden poismenoa:


title: Alttiiksi asettumisen etiikka

text: Alttiiksi asettumisen etiikka: Laadullisen tutkimuksen eettisiä kysymyksiä on vuonna 1996 ilmestynyt artikkelikokoelma, jonka ovat toimittaneet Aino Palmroth ja Ismo Nurmi. Kirja on ilmestynyt Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan julkaisusarjassa. Teoksen artikkelit perustuvat Jyväskylän yliopiston 1995 Tutkimusetiikan päivänä pidettyihin puheenvuoroihin.


title: Alttiiksi asettumisen etiikka

text: Kirjoittajat käsittelevät laadulliseen tutkimukseen liittyviä eettisiä kysymyksiä. Toimittajien mukaan teos on tarkoitettu paitsi tutkijoille, myös niille, jotka käyttävät tutkimustietoa opiskelijoina, päätöksentekijöinä tai esimerkiksi tulosten julkistajina.


title: Alttiiksi asettumisen etiikka

text: Filosofi Juha Varto kirjoitti "Niin & näin" -lehden arvostelussa, että teos on kokonaisuutena outo. Hänen mukaansa se antaa tutkijoista kuvan viisastelijoina. ”Jotkut lauseet ovat pitkiä kuin nälkävuosi ja yhtä kauhistuttavia. Sivistyssanat lisääntyvät heti kohdissa, joissa kirjoittaja ei enää tarkalleen tiedä, mistä puhuu.”


title: Yrjö Vesterinen

text: Yrjö Vesterinen (s. 7. joulukuuta 1952) on suomalainen moottoripyörätrialin kolminkertainen maailmanmestari ja kansainvälisesti menestynein suomalainen trial-moottoripyöräilijä.


title: Yrjö Vesterinen

text: Vesterinen voitti trialin maailmanmestaruuden vuosina 1976–1978. Hän varmisti vuoden 1977 MM-kullan sijoittumalla viimeisessä osakilpailussa 25. syyskuuta 1977 Sveitsissä kuudenneksi. Viikkoa aiemmin hän oli voittanut Tšekkoslovakian MM-osakilpailun ja siirtynyt 10 pisteen MM-johtoon. Yhteensä Vesterinen keräsi kaudella 107 MM-pistettä.


title: Yrjö Vesterinen

text: Vesterinen voitti ensimmäisenä mannereurooppalaisena perinteikkään Skotlannin kuuden päivän ajon vuonna 1980. Suomen mestaruuden hän voitti 11 peräkkäisenä vuonna 1970–1980. Vesterinen lopetti uransa vuonna 1982. Hän on asunut Etelä-Englannissa ja toiminut moottoripyöräyrityksen toimitusjohtajana. Vuonna 2011 Kansainvälinen moottoriliitto nimitti Vesterisen trial-legendaksi. Vuonna 2013 hän sai Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon.


title: Yrjö Vesterinen

text: Trialin maailmanmestari 1976, 1977, 1978


title: Yrjö Vesterinen

text: MM-hopea 1975, 1979


title: Yrjö Vesterinen

text: MM-pronssi 1980, 1981


title: Yrjö Vesterinen

text: 7-kertainen Pohjoismaiden mestari


title: Yrjö Vesterinen

text: 11-kertainen trialin Suomen mestari 1970-1980


title: Karkki vai kepponen

text: Karkki vai kepponen (, sananmukaisesti 'kepponen vai makupala') on nimitys yhdysvaltalaiselle modernille kansanperinteelle, jossa lapset kiertävät pyhäinpäivän aaton iltana eli halloweenina pelottavissa naamiaisasuissa talosta taloon keräämässä karkkia kysyen ”karkki vai kepponen”. Jos talon asukas antaa karkkia, lapset poistuvat ja jatkavat seuraavaan taloon; jos asukkaalla ei ole antaa karkkia, niin he tekevät asukkaalle kepposen. Perinne tunnetaan yhdysvaltalaisen populaarikulttuurin ansiosta muuallakin maailmassa, mutta se ei ole vakiinnuttanut asemaansa muualla.


title: Karkki vai kepponen

text: Perinne on alun alkaen peräisin Irlannista ja Skotlannista, josta se aikoinaan siirtyi siirtolaisten mukana Yhdysvaltoihin. Perinne jatkuu yhä vahvana Irlannissa, Iso-Britanniassa, Yhdysvalloissa sekä Kanadassa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomi oli 1990-luvulla jälkiteollinen noin viiden miljoonan asukkaan yhteiskunta. Politiikassa merkittävimpiä tapahtumia olivat Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen raukeaminen Neuvostoliiton romahtaessa vuonna 1991 ja Suomen liittyminen vuoden 1995 alussa Euroopan unionin jäseneksi. Edellistä vuosikymmentä vahvasti leimannut nousukausi päättyi 1990-luvun alussa Suomen historian syvimpään lamaan.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla matkapuhelimet, kotitietokoneet ja internetyhteydet alkoivat yleistyä, mutta ne eivät olleet vielä joka kodin perustavaraa. Matkapuhelinyhtiö Nokia tuli 1990-luvun alun laman jälkeen huomattavan tärkeäksi Suomen kansantaloudelle. Vuosikymmenen viihdeilmiöitä olivat monenlaiset sketsisarjat ja visailuohjelmat.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomessa käytiin presidentinvaali vuonna 1994. Kaksi kautta istunut Mauno Koivisto ei ollut enää ehdokkaana, ja hänen seuraajakseen valittiin SDP:n ehdokas, vuosien ajan kansainvälisissä tehtävissä toiminut Martti Ahtisaari. Presidentinvaalissa oli mukana kaikkiaan ennätykselliset 11 ehdokasta, joista seitsemän oli puolueiden ja neljä eri valitsijayhdistysten asettamia. Yksi vaalin huomiota herättänyt piirre oli, ettei kukaan ehdokkaista ollut koskaan toiminut pääministerinä, eduskunnan puhemiehenä tai Suomen Pankin johtokunnan jäsenenä. Presidentinvaalissa ei enää valittu valitsijamiehiä, vaan se oli ensimmäinen suora kansanvaali.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Kaikki Suomen hallitukset istuivat 1990-luvulla koko nelivuotisen vaalikauden ajan. Pääministereinä toimivat Harri Holkeri (1987−1991), Esko Aho (1991−1995) ja Paavo Lipponen (1995−2003). Lipposen ensimmäinen hallitus nousi Suomen historian pitkäikäisimmäksi hallitukseksi istuttuaan 1 464 vuorokautta vaalikaudella 1995−1999.


title: Suomi 1990-luvulla

text:
Suomessa järjestettiin vuosikymmenen aikana kolmet eduskuntavaalit vuosina 1991, 1995 ja 1999. Vuoden 1991 vaalien selkein voittaja oli Suomen Keskusta, kun taas hallitusvastuussa olleet Kokoomus ja SDP kärsivät ankarat tappiot. Vuoden 1995 vaaleissa SDP saavutti suurimman paikkamääränsä toisen maailmansodan jälkeen (63 kansanedustajaa). Kannatustaan menettänyt ja sisäisistä riidoista kärsinyt Suomen Maaseudun Puolue puolestaan koki kohtalonsa samoissa vaaleissa, jolloin se menetti miltei kaikki eduskuntapaikkansa. SMP ajautui vaalien jälkeen konkurssiin ja sen raunioille perustettiin syksyllä 1995 uusi puolue Perussuomalaiset. Liberaalinen Kansanpuolue oli eduskuntapuolueena viimeisen kerran vaalikauden 1991−1995 yhden kansanedustajan voimin. Nuorsuomalaiset-puolueen ja niin sanottu ”Eko-Vihreiden” ainoaksi eduskuntakaudeksi jäi vaalikausi 1995−1999, jolloin edellisellä oli kaksi kansanedustajaa ja jälkimmäisellä yksi.
Vuonna 1990 Suomeen perustettiin uusi puolue Vasemmistoliitto, jolle siirrettiin SKP:n poliittinen toiminta; samalla lakkautettiin SKDL. SKP päätettiin säilyttää puolueena, mutta se teki konkurssin syksyllä 1992 pääosin epäonnistuneiden kiinteistökauppojensa vuoksi. Vasemmistoliiton ulkopuolelle jättäytyneet kommunistit jatkoivat poliittista toimintaansa Kommunistisessa Työväenpuolueessa ja myöhemmin uudelleen perustetussa SKP:ssa, joiden keskinäiset välit ja suhteet Vasemmistoliittoon olivat huonot. Vasemmistoliitto oli hallituspuolueena eduskuntavaaleista 1995 alkaen, jolloin se oli mukana Lipposen ensimmäisessä ja toisessa hallituksessa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Kansanedustaja Risto Kuisma erosi SDP:sta vuonna 1997 ja perusti seuraavana vuonna uuden Remonttiryhmä-puolueen. Vuosikymmenen aikana Suomeen syntyi runsaasti muitakin puolueita, jotka eivät kuitenkaan missään vaaleissa nousseet eduskuntaan. Tällaisia olivat muun muassa Naisten puolue, Luonnonlain puolue ja Suomen EU-jäsenyyden vastustamisella kampanjoinut Vapaan Suomen Liitto. Suomen Eläkeläisten Puolue hajosi sisäisten kiistojensa vuoksi kahdeksi keskenään kilpailleeksi puolueeksi.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Sotien jälkeisen ajan huomattavimpiin poliitikkoihin kuulunut Johannes Virolainen jätti politiikan vuoden 1991 eduskuntavaaleissa. Syksyllä 1990 Virolainen oli noussut Suomen kaikkien aikojen pitkäaikaisimmaksi kansanedustajaksi.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomen ja Neuvostoliiton välinen YYA-sopimus raukesi Neuvostoliiton romahtaessa vuonna 1991, jonka tilalle solmittiin Naapuruussopimus. Keskustelua Suomen jäsenyydestä silloisessa Euroopan yhteisössä virittivät vuoden 1991 eduskuntavaalien jälkeen SDP:n ja Kokoomuksen puheenjohtajat Pertti Paasio ja Pertti Salolainen. Presidentti Mauno Koivisto torjui ajatuksen vielä kesäkuussa 1991 hallitukselle pitämässään ulkopoliittisessa katsauksessa, mutta tilanne muuttui Neuvostoliiton luhistuttua ja varsinkin Ruotsin jätettyä jäsenhakemuksen EY:lle keväällä 1992. Suomi liittyi vuoden 1995 alussa Euroopan unionin jäseneksi ja erosi Euroopan vapaakauppajärjestöstä. Huomattavana ulkopoliittisena taustavaikuttajana tunnettu ministeri Max Jakobson nostatti vuosikymmenen puolivälissä keskustelua Suomen liittymisestä sotilasliitto Natoon.Syyskuuhun 1997 asti Suomessa oli käytössä niin sanotut vanhat läänit. Läänejä oli tuolloin kaksitoista. 1. syyskuuta 1997 toteutettiin lääniuudistus, joka vähensi läänien määrän kuuteen. Maakuntien merkitys kasvoi, kun aiemmat maakunnalliset läänit korvattiin hallinnollisilla suurlääneillä, minkä tarkoituksena olivat julkishallinnon keventäminen ja 20 prosentin säästöt hallintokuluissa. Uuteen Etelä-Suomen lääniin liitettiin Uudenmaan lääni, Kymen lääni, Hämeen läänistä Kanta-Häme ja Lahden seutukunta sekä Mikkelin läänistä Heinolan seutukunta. Uuteen Länsi-Suomen lääniin liitettiin Turun ja Porin lääni, Vaasan lääni, Keski-Suomen lääni sekä Hämeen lääniin kuuluneet Pirkanmaan kunnat. Uuteen Itä-Suomen lääniin liitettiin Kuopion lääni, Pohjois-Karjalan lääni sekä pääosa Mikkelin läänistä. Oulun lääni, Lapin lääni ja Ahvenanmaan lääni eivät muuttuneet uudistuksessa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla Suomessa oli jäljellä vain yksi virallinen kuntamuoto: kunta. Vuonna 1995 säädetyn kuntalain jälkeen mikä tahansa kunta sai käyttää itsestään kaupunki-nimitystä, mikäli piti sitä asianmukaisena. Kuntalaista säädettiin edeltäjäänsä vuoden 1976 kunnallislakia joustavampi. Siinä erotettiin poliittinen johtaminen ja hallinnon johtaminen toisistaan, säädettiin oikeussäännökset kunnallishallinnon yleisestä järjestämistavasta ja korostettiin kuntalaisten osallistumisoikeuden toteuttamista. Tosin aina vuoteen 1999 asti muun muassa rakennus- ja kaavoituslainsäädännössä oli säännöksiä, jotka koskivat vain kaupunkeja taikka vain maalaiskuntia ja vuoden 1976 jälkeen perustettuja kaupunkeja.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Kuntaliitokset eivät 1990-luvulla olleet kovin yleisiä. Vuosikymmenen aikana kuntien määrä väheni kahdeksalla; lakkautetuista kunnista peräti neljä käytti nimessään maalaiskunta- tai kunta-sanaa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla Suomen väkiluku kasvoi maltillisesti, hieman alle neljä prosenttia. Vuoden 1989 lopussa Suomen väkiluku oli 4 974 383, ja vuoden 1999 lopussa se oli 5 171 302. Vuonna 1991 rikkoutui viiden miljoonan asukkaan raja. Syntyvyys laski hieman: vuosikymmenen alussa syntyi noin 65 000 lasta vuodessa ja vuosikymmenen lopulla noin 57 000. Kokonaiskuolleisuus muuttui vain vähän: vuosina 1986–1990 se oli 9,8 ja vuonna 1999 9,6 kuolemaa tuhatta asukasta kohden. Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat olivat vuosikymmenen aikana 40–55-vuotiaita.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Elinajanodote kasvoi hieman. Vuosina 1986–1990 syntyneiden poikien elinajanodote oli 70,7 vuotta ja tyttöjen 78,8 vuotta. Vastaavat luvut vuonna 1999 syntyneille pojille oli 73,3 vuotta ja tytöille 81,0 vuotta. Imeväiskuolleisuus laski vuoden 1990 5,6 promillesta vuoden 1999 3,6 promilleen, ja oli eräs maailman alhaisimmista. Itsemurhien määrä oli Suomessa huipussaan 1990-luvun alussa talouslaman keskellä, jolloin oman kätensä kautta kuoli noin 1 500 suomalaista vuodessa. Tämän jälkeen itsemurhat ovat alati vähentyneet: vuosikymmenen lopulla Suomessa tapahtui noin 1 200 ja 2010-luvulla noin 800 itsemurhaa vuodessa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Maahanmuuttajien osuus väestöstä kasvoi noin kaksinkertaiseksi vuosina 1990–1999. Erityisesti lisääntyivät venäläiset tai neuvostoliittolaiset sekä aasialaiset ja afrikkalaiset maahanmuuttajat. Ensimmäiset somalipakolaiset saapuivat Suomeen 1990, ja vuosikymmenen lopussa Suomessa oli yli 4 000 Somaliassa syntynyttä. Suomen kansalaisuuden saaneiden ulkomaalaisten määrä nousi huomattavasti vuosikymmenen lopulla.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Väkilukuaan ovat 1990-luvulla kasvattaneet etenkin kasvukeskukset: Helsinki, Turku, Tampere ja Oulu lähiympäristöineen. Väkiluku on laskenut etenkin Itä-Suomessa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Taulukossa on esitetty Suomen maakuntien väkiluku 1980-luvun ja 1990-luvun viimeisenä päivänä Tilastokeskuksen mukaan. Aluejako on 1990-luvun mukainen; Itä-Uudenmaan maakunta liitettiin Uudenmaan maakuntaan vuonna 2011.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun alussa Suomi alkoi suuntautua enemmän länsimaihin, kun idänkauppa romahti Neuvostoliiton hajottua. Suomi syöksyi pankkikriisiin ja historiansa syvimpään lamaan. Idänkaupan romahtamisen ohella merkittävimpiä lamaan johtaneita tekijöitä olivat muun muassa edellisen vuosikymmenen rahamarkkinoiden liian nopea vapauttaminen sekä vahvan markan politiikka.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Talouskriisin syventyminen, devalvaatio-odotukset ja markan liian korkea kurssi johtivat vuoden 1991 puolivälissä valuuttapakoon. Saman vuoden marraskuussa markka jouduttiin devalvoimaan noin 12 prosentilla. Yritysten maksukyky joutui koetukselle ja ne joutuivat turvautumaan ulkomaisiin halpakorkoisiin lainoihin. Valuuttapaon jatkuessa vuonna 1992 Suomen luottokelpoisuus vaarantui ja lainojen korot nousivat. Markka oli päästettävä kellumaan, jolloin sen arvo aleni aluksi noin 13 prosenttia, mutta sen jälkeen valuuttakriisi saatiin lopulta hallintaan.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Lama-aikana monet yritykset ajautuivat konkurssiin ja Suomesta katosi runsaasti työpaikkoja. Pahimmillaan työttömyysaste oli lähes 19 prosenttia, rakennusteollisuudessa jopa 37 prosenttia. Työttömyydestä seurannut köyhyys synnytti leipäjonoja. Suomen bruttokansantuote laski 13 prosenttia. Asuntomarkkinat romahtivat jo vuonna 1990, ja monet kotitaloudet ylivelkaantuivat ja ajautuivat merkittäviin taloudellisiin vaikeuksiin. Talouden on katsottu alkaneen elpyä loppuvuonna 1993, ja yhtäjaksoinen taloudellinen nousukausi jatkui vuoteen 2008.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuonna 1995 Suomen Yhdyspankki ja Kansallis-Osake-Pankki yhdistyivät muodostaen Meritan, joka myöhemmin yhdistyi ruotsalaisen Nordbankenin kanssa Nordeaksi.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomalainen radio- ja televisiovalmistaja Salora Oy oli fuusioitunut Nokiaan 1980-luvun lopulla. 1990-luvulla Nokia Oyj alkoi keskittyä vahvasti mobiiliteknologiaan ja matkapuhelimiin. Jorma Ollila oli Nokian toimitusjohtaja vuosina 1992–2006 ja yksi sen ajan tärkeimmistä suomalaisista talousvaikuttajista. Nokia käytti resurssinsa hyvin pitkälle pelkästään matkapuhelimiin, niiden verkkotuotteisiin ja muihin tietoliikennealan järjestelmiin. Tällöin se luopui televisio- ja tietokonetoiminnoistaan. Puunjalostus myytiin 1989–1991, kumiteollisuus 1988–1995, tietokoneet ICL:lle 1991, kaapelituotanto 1995 NKF:lle ja televisiot 1996 Semi-Techille. Vuosikymmenen lopulla Nokiasta tuli maailman johtava matkapuhelinten valmistaja.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vähittäiskaupassa merkittävimpiä tapahtumia ovat olleet Tuko-kaupparyhmittymän lakkauttaminen sekä Suomen ensimmäisen Ikea-tavaratalon avaaminen Espooseen vuonna 1996. Kanta-asiakasohjelmat tekivät läpimurron 1990-luvulla. S-ryhmän asiakasomistajaohjelman kehittäminen aloitettiin jo 1980-luvun lopulla, mutta valtakunnalliseksi se tuli vuonna 1994. Keskon K-Plussa-ohjelma aloitti toimintansa 1997, ja se saavutti nopeasti yli kaksi miljoonaa kanta-asiakasta.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuoden 1999 alusta alkaen Suomen markka liittyi upouuteen Euroopan unionin yhteisvaluutta euroon ja lakkasi siten käytännössä olemasta itsenäisenä valuuttana. Käteisvaluuttana markkaa käytettiin kuitenkin aina vuoteen 2002 asti.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomen bruttokansantuotteen vuosimuutos 1990-luvulla:


title: Suomi 1990-luvulla

text: Koko vuosikymmenen bruttokansantuote oli noin 1,27 biljoonaa euroa (viitevuoden 2010 hintoihin). Lukema on noin 20 prosenttia korkeampi kuin edellisen vuosikymmenen bruttokansantuote ja noin 28 prosenttia alempi kuin seuraavan vuosikymmenen bruttokansantuote.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Inflaatio laukkasi vielä vuosikymmenen alussa, kunnes hidastui lamavuonna 1992 alle kolmeen prosenttiin. Kuluttajahinnat eivät ampaisseet nousuun enää nousukaudenkaan alettua vuosikymmenen puolivälissä.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Rikoslakia vastaan tehtyjä rikoksia kirjattiin kaiken kaikkiaan vuosittain noin 380 000 kappaletta. Henkirikoksia tilastoitiin vuosittain 113–155, eli lähestulkoon saman verran kuin 1970-, 1980- ja 2000-luvulla. Huumausainerikollisuus nelinkertaistui vuosikymmenen aikana.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Yhdyskuntapalvelurangaistus tuli vaihtoehdoksi lyhyille ehdottomille vankeusrangaistuksille vuosikymmenen alussa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vielä 1990-luvun alkupuolella monet merkittävät rautatiet olivat vailla sähköistystä. Tampereen ja Jyväskylän välisen radan sähköistys valmistui 1994, ja Kirkkonummen ja Turun välisen rantaradan sähköistys valmistui vaiheittain vasta 1993–1995. Tampere-Pori-radan sähköistys valmistui vuonna 1998. Yhteensä sähköistetyn rataverkon pituus kasvoi noin 800 kilometriä. Siniset pikajunat olivat koko vuosikymmenen ajan yleisimpiä kaukojunia. Ensimmäiset Pendolinot otettiin käyttöön 1995 ja ensimmäiset kaksikerroksiset InterCity-vaunut 1998.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Henkilöautojen ensirekisteröintejä tilastoitiin vuosikymmenen aikana noin 970 000, eli melko vähän verrattuna 1980- ja 2000-lukuihin. Vuosina 1994 ja 1995 eniten ensirekisteröityjä automerkkejä olivat Opel, Volkswagen, Toyota ja Nissan. Rekisteröidyimmät automallit olivat tuolloin Opel Astra, Toyota Corolla, Volkswagen Golf ja Ford Escort. Vuosikymmenen alussa henkilöautoja oli noin 1,9 miljoonaa ja vuosikymmenen lopussa noin 2,1 miljoonaa. Vuonna 1995 Suomessa oli noin 1,9 miljoonaa henkilöautoa, 200 000 pakettiautoa, 48 000 kuorma-autoa ja 8 000 linja-autoa. Henkilöautojen määrä asukasta kohden oli suunnilleen Euroopan keskiluokkaa. Vuonna 1999 henkilöautojen määrä tuhatta asukasta kohden ylitti 400 rajan.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Yleisimmät henkilöautomerkit vuoden 1995 lopulla olivat Toyota (234 000 kappaletta), Nissan/Datsun (205 000), Opel (194 000) ja Ford (170 000). Yleisimmät automallit olivat tuolloin Toyota Corolla (140 000 kappaletta), Nissan Sunny (90 000), Opel Kadett (78 000) ja Ford Escort (60 000). Henkilöautokannan keski-ikä oli hieman alle kymmenen vuotta.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Helsingin ja Tukholman välisessä laivaliikenteessä 1990-luvun alun uutuus olivat suuret Silja Linen autolautat kävelykatuineen: Silja Serenade ja Silja Symphony. Suomen ja Viron välinen viisumivapaus astui voimaan vuonna 1997, minkä jälkeen matkustajavirrat Suomenlahden yli Viroon kasvoivat nopeasti ja Viro ohitti Ruotsin suomalaisten suosituimpana matkailumaana.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Lama sekä öljyn hintoja nostanut Persianlahden sota näkyivät 1990-luvun alkupuolella lentoliikenteen matkustajamäärien vähenemisessä. Vuonna 1990 Suomen lentoasemien matkustajamäärä oli noin 11,2 miljoonaa, vuonna 1993 puolestaan vain noin 8,6 miljoonaa. Tämän jälkeen matkustajamäärät kääntyivät uuden nousukauden myötä taas nousuun, ja vuonna 1999 Suomen lentoasemien matkustajamäärä oli jopa 13,1 miljoonaa. Vuonna 1999 Helsinki-Vantaan lentoaseman matkustajamääräksi tilastoitiin noin 9,6 miljoonaa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Finnairin tytäryhtiö Karair sulautui emoyhtiöönsä vuonna 1996. Vuonna 1998 aloitti toimintansa Finncomm Airlines, joka lensi pääasiassa syöttöliikennettä Finnairille aina vuoteen 2011 asti.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuonna 1994 kotimaanliikenteen henkilökuljetussuoritteesta henkilöautoliikenteen osuus oli 80,5 %, linja-autoliikenteen 13,0 %, junaliikenteen 5,0 %, lentoliikenteen 1,3 % ja laivaliikenteen 0,2 %. Tavarankuljetussuoritteesta kuorma- ja pakettiautoliikenteen osuus oli 65,5 %, junaliikenteen 25,3 %, laivaliikenteen 8,4 %, uiton 0,8 % ja lentoliikenteen vain 0,01 %.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Liikenneturvallisuus jatkoi kohenemistaan 1990-luvulla. Vuosikymmenen alussa tieliikennekuolemia oli vuodessa yli 600 ja vuosikymmenen lopulla alle 450. Raideliikenteessä tapahtui kuitenkin kaksi vakavaa onnettomuutta: Jokelan junaturma 21. huhtikuuta 1996 ja Jyväskylän junaturma 6. maaliskuuta 1998.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Merkittäviä 1990-luvulla valmistuneita rakennuksia ovat muiden muassa Tampere-talo (1990), Joensuun kaupunginkirjasto (1992), Suomen kansallisooppera (1993), Oulunsalo-talo (1993), Terassitalo (1994), Hartwall-areena (1997), Kiasma (1998) ja Promenadikeskus (1999).


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla valmistuneita kauppakeskuksia ovat ainakin Rewell Center (1990), IsoKarhu (1991), Zeppelin (1992), Lippulaiva (1993, purettu 2017), Myyrmanni (1994), Columbus (1996) ja Jumbo (1999). Itiksen mittava laajennusosa "Bulevardi" valmistui 1992, jolloin Itiksestä tuli Pohjoismaiden suurin kauppakeskus.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuosikymmenen loppupuolella moderni ja näyttävä lasipintainen rakentaminen tuli yleiseksi: tällaisia rakennuksia ovat muun muassa Microsoft-talo (ent. Nokian pääkonttori, 1997) ja Sanomatalo (1999). Aivan vuosikymmenen lopulla valmistunut, yli 70 metriä korkea Meritorni Espoon Espoonlahdessa oli aikanaan Suomen korkein asuinrakennus.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuonna 1990 Suomessa rakennettiin yli 26 000 asuinrakennusta, enemmän kuin koskaan muulloin vuosina 1970–1999. Monia teollisuusalueita alettiin muuttaa asuinalueiksi etenkin Helsingissä, esimerkkeinä tällaisista alueista ovat ainakin Ruoholahti ja Pikku Huopalahti. Vuonna 1996 uusia asuintaloja valmistui vain noin 7 500, mikä taas on vähiten kyseisenä ajanjaksona. Vuodet 1993–1999 olivat asuintalojen rakentamisen kannalta varsin hiljaista aikaa verrattuna 1970- ja 1980-lukuihin sekä 1990-luvun alkuun. 1990-luvulla rakennetuissa asuintaloissa oli yleensä jo paksut ja korkealaatuiset lämmöneristeet. Asbestin käyttö kiellettiin kokonaan vuonna 1994. Vesikiertoinen lattialämmitys alkoi yleistyä vuosikymmenen puolivälissä, mutta passiivi- ja nollaenergiatalot tulivat vasta vuosituhannen vaihtumisen jälkeen.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla matkapuhelinteknologiassa siirryttiin ”toiseen sukupolveen” (2G), kun digitaalinen GSM-järjestelmä alkoi vähitellen syrjäyttää analogista NMT-tekniikkaa. Vuonna 1991 Nokia esitteli ensimmäisenä maailmassa tuotantovalmiin digitaalisen GSM-puhelimen. Maailman ensimmäinen GSM-puhelu soitettiin Nokian Radiolinjalle toimittamassa verkossa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Nokian ensimmäinen sarjavalmisteinen GSM-puhelin oli Nokia 1011 (1992), joka oli vielä huomattavasti kookas. Sitä seurasivat Nokia 2010 ja 2110, joista etenkin jälkimmäinen oli menestys. Jälkimmäinen oli myös ensimmäinen puhelin, jossa oli "Nokia tune" -soittoääni. Vuonna 1996 markkinoille tuli Nokia 9000 Communicator, joka oli ensimmäinen Euroopassa laajasti myyty älypuhelin. Vuonna 1999 markkinoille tullut Nokia 3210 on kaikkien aikojen toiseksi myydyin matkapuhelin. Tekstiviestit tekivät läpimurtonsa 1990-luvulla.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Lankapuhelimet olivat vielä yleisiä, ja yleisöpuhelin oli vielä yleinen näky kadunkulmassa. Kiinteitä puhelinliittymiä oli Suomessa koko 1990-luvun ajan vajaat kolme miljoonaa. Niiden määrä jopa kasvoi marginaalisesti vuosikymmenen aikana ja kääntyi laskuun vasta 2000-luvulla. Matkapuhelinliittymien määrä nousi vuoden 1990 noin 300 000:sta vuoden 1999 yli kolmeen miljoonaan. Niiden määrä ohitti kiinteiden puhelinliittymien määrän vuonna 1998. 1990-luvulla matkapuhelimet olivat sangen yksinkertaisia, mutta silti hyvin kalliita: esimerkiksi Nokia 2110:n hinta oli jopa 5 250 markkaa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Valtion omistama Posti- ja telelaitos eriytettiin omiksi yhtiöiksi, joka johti lopulta Postin ja Soneran (nykyinen Telia) syntymisiin.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Internet teki läpimurtonsa 1990-luvulla. Tietokoneet olivat normaalisti liitetty lankapuhelinverkkoon (BBS); laajakaistayhteydet tekivät läpimurtonsa vasta vuosituhannen vaihteessa. Vuonna 1991 suomalaisopiskelija Linus Torvalds alkoi kehittää Linux-käyttöjärjestelmää. Vuosikymmenen puolivälissä Internet ylitti median uutiskynnyksen. Tästä alkoi Internetin nopea kehittyminen. Internetin laajempi leviäminen alkoi 1993, kun EUnet Finland alkoi tarjota nettiyhteyksiä yrityksille ja kotitalouksille. Samana vuonna yhteyksiä alkoivat tarjota myös Tele (nykyinen Telia) ja HPY (nykyinen Elisa). Vuosikymmenen puolivälissä alettiin puhua esimerkiksi ”tiedon valtatiestä”, ”netti-surffailusta” ja ”interaktiivisuudesta”. Vuosikymmenen lopulla tapahtui niin sanottu IT-kupla, kun Internet mobiiliteknologian ohella synnytti sijoittajissa epärealistisia tuotto-odotuksia.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuonna 1995 muun muassa Yle, MTV3 ja Iltalehti avasivat nettisivunsa. Seuraavana vuonna Veikkaus avasi pelisivunsa nettiin. TeleSampo ja Infotel -tietoverkkopalvelut olivat suosionsa huipulla vuosikymmenen lopulla. Suomi24:n edeltäjät Sirkus.com ja Evreka.fi perustettiin 1998 ja Muropaketti 1999.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuosikymmenen puolivälissä noin joka viidennessä kotitaloudessa oli tietokone. Kotitalouksien tietoliikenteeseen käyttämät kulutusmenot kasvoivat noin 48 prosentilla vuosina 1990–1995 ja jopa 157 prosentilla vuosina 1995–2001. Tietokoneen ja nettiyhteyden omaavien osuus kaikista kotitalouksista nousi puoleen vasta vuosituhannen vaihtumisen jälkeen. Keväällä 2001 tietokone oli noin 51 prosentilla kotitalouksista ja Internet-yhteys 34 prosentilla.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja. Lähteenä 1990-lukuun sijoittuneiden "Mitä missä milloin" -kirjojen luettelot vuoden sanoista:1990-luvulla kaunokirjallinen proosa oli runsasta, ja nimekkeitä tuli jatkuvasti lisää. Lukijakunnat kuitenkin erikoistuivat enenevissä määrin tiettyyn kirjallisuudenalaan, esimerkiksi fantasiaan tai dekkareihin.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Näkyviä ilmiöitä 1990-luvun suomalaisessa kirjallisuudessa olivat esimerkiksi minä-kerronta ja proosan yleisillä käytänteillä leikittely. Muistelmasta tuli moninainen kirjallisuuden laji. Minä-kerronta näkyi muun muassa Irja Ranen romaanissa "Talvipuutarha" (1998) ja Harri Tapperin muistelmaromaanissa "Missä kurkien aura on" (1998). Monet kirjailijat leikittelivät proosan yleisillä käytänteillä, muun muassa Kari Hotakainen romaaneissaan "Buster Keaton" (1991) ja "Klassikko" (1997).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Novellitaiturit Rosa Liksom ja Juha Seppälä ironisoivat todellisuutta ja parodioivat vanhempaa kirjallisuutta. Monille kirjailijoille historia oli yhä tärkeä aihe (muun muassa Leena Lander, Olli Jalonen, Erno Paasilinna ja Antti Tuuri), mutta 1990-luvun kirjallisuudessa painotettiin jo enemmän tulevaisuutta ja menneisyyden vaikutusta ihmisten mietteisiin. Ihmisen tulevaisuutta käsiteltiin muun muassa Leena Krohnin novellikokoelmassa "Matemaattisia olioita tai jaettuja unia" (1992) ja Kari Hotakaisen romaanissa "Bronks" (1993).


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla aloittaneet runoilijat hylkäsivät modernistisen perinteen, ja runouden maailmankuva muuttui moniarvoiseksi. Yhden ehyen selitysmallin tilalle tuli rinnakkaisia selityksiä, ja yksilöllisyys nousi yhteisöllisyyden edelle. Runokuvia ei tulkittu enää kokemustiedon pohjalta, koska runo saattoi koostua monenlaisista elementeistä, vaikkapa intertekstuaalisista suhteista. Vuosikymmenen merkittävimpiä runoilijoita olivat esimerkiksi Jyrki Kiiskinen, Tomi Kontio ja Helena Sinervo.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomenruotsalaisessa kirjallisuudessa vallitsi melkoinen romaanibuumi, ja merkittäviä suomenruotsalaisia kirjailijoita olivat esimerkiksi Helsinkiin sijoittuvista romaaneistaan tunnettu Kjell Westö, naispainotteisista romaaneistaan tunnettu Monika Fagerholm ja kertomakirjailija Bo Carpelan.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Finlandia-palkinnon on 1990-luvulla voittaneet seuraavat suomalaiset teokset:


title: Suomi 1990-luvulla

text: Yhdeksänkymmentäluvun alun lama näkyi myös teatterialalla. Lama-aikana pääsylipputulojen merkitys kasvoi entisestään, joten teatterit joutuivat osin palaamaan vanhaan aikaan ja esittämään reilusti komediaa, farssia ja musikaalia. Freelance-näyttelijöiden tilanne heikkeni lama-aikana.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Improvisaatioteatteri löysi paikkansa Suomessa jo vuosikymmenen alussa. Stella Polaris -teatteri perustettiin vuonna 1990. Improvisaatioteatterin ensimmäisiä kotimaisia edustajia on myös Ryhmäteatterin esittämä, Neil Hardwickin vetämänä televisiossakin esitetty "Nyhjää tyhjästä" (1991).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Pahimpien lamavuosien jälkeen kotimainen draama nousi eri puolilla Suomea. Sen keskeisimpiä nimiä olivat muun muassa Reko Lundán ja Sirkku Peltola. 1990-luvun teatterin keskeisiä nimiä on tietysti myös Esa Kirkkopelto, joka toimi Ylioppilasteatterin ohjaajana. Vuosikymmenen aikana debytoi useita ulkomaillakin menestyneitä ohjaajia, kuten Kristian Smeds, Mikko Roiha ja Mika Myllyaho. Naisten tekemä teatteri vahvistui ja monipuolistui huomattavasti. Ohjaajista naisten eturivissä olivat Sirkku Peltolan ohella etenkin Eija-Elina Bergholm, Laura Jäntti ja Maarit Ruikka.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Stand up- eli lavakomiikka rantautui Suomeen 1990-luvulla. Sen alkusysäyksenä pidetään usein Stan Saanilan ensimmäistä, ruotsinkielistä stand up -esitystä Vanhalla ylioppilastalolla Helsingissä marraskuussa 1991. Ensimmäiset suomenkieliset stand up -klubit avattiin vuosikymmenen puolivälissä. Pysyvämpi ilmiö stand up -komiikasta tuli vasta 2000-luvulla, jolloin se levisi televisioonkin.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Yleisradio uudisti kanavatoimintansa vuonna 1990, jolloin aloittivat kanavat Yle Radio Suomi sekä nuorille suunnattu Radiomafia. MTV sai monopolin valtakunnalliselle mainosradiolle, joka aloitti lähetyksensä vuonna 1997 nimellä Radio Nova. Samalla sallittiin myös liuta osavaltakunnallisia mainosradioita, kun aiemmin radioiden ketjuuntumista oli torjuttu. Vuosikymmenen lopulla suomalainen radio alkoi digitalisoitua: ensimmäinen kotimainen digitaalinen radiokanava YLE Peili (nykyinen Yle Puhe) aloitti toimintansa vuonna 1998, ja seuraavana vuonna aloittivat digitaaliset radiokanavat Ylen Klassinen ja Radio Aino.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuosina 1986–1992 toiminut Kolmoskanava muuttui MTV3:ksi, kanava aloitti vuonna 1993 omana valtakunnallisena televisiokanavanaan. Aiemmin MTV oli lähettänyt ohjelmiaan Yleisradion ykkös- ja kakkosverkoissa Ylen oman ohjelmiston lomassa. Vuosikymmenen ensimmäisenä päivänä PTV4-kanava aloitti lähetyksensä. Kesäkuussa 1997 Nelonen korvasi PTV4:n.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Televisiolähetysten tekniikka oli vielä lähes täysin analoginen, mutta käytännössä lähes aina värillinen. Lokakuussa 1997 Yle aloitti kahdelta lähettimeltä Suomen ensimmäiset digitaaliset koelähetykset lähettäen kanavia TV1 ja TV2. Virallisesti digitaaliset lähetykset otettiin Suomessa käyttöön vasta vuonna 2001. Vastaanottimet olivat vielä lähes aina tilaa vieviä kuvaputkitelevisioita.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Todellinen 1990-luvun televisiolegenda on tamperelaisen "Kummeli"-koomikkoryhmän tekemät samannimiset sketsisarjat. Kummeli julkaisi vuosikymmenen aikana myös pari elokuvaa. Muita suosittuja sketsisarjoja olivat muun muassa "Vintiöt" ja "Herra 47". Ajalta muistetaan myös helsinkiläisen huumorimusiikkiyhtyeen Lapinlahden Lintujen tekemät sketsisarjat. Useat sketsisarjat levittivät varsinkin nuorison käyttöön uusia hokemia, kuten Vintiöistä tuttu "”Asiaa!”" ja Kummelista tuttu "”Kyllä lähtee!”". 1990-luvun draamasarjoista muistetaan etenkin "Ruusun aika", "Metsolat", "Puhtaat valkeat lakanat" ja "Ihmeidentekijät". Vuosikymmenen alkupuolella esitetty "Hynttyyt yhteen" oli yksi ensimmäisistä kotimaisista naispainotteisista komediasarjoista. "Salattujen Elämien" ensimmäinen jakso näytettiin tammikuussa 1999, ja sitä näytettiin alusta alkaen useasti viikossa, mikä oli varsin uutta. Vuosikymmenen poliittisia tapahtumia käsiteltiin satiirisarjoissa, joista muistetaan ainakin "Hyvät herrat" ja "Iltalypsy". "Ekoisti"-ohjelma opetti suomalaisia toimimaan ympäristöystävällisemmin jämäköin, mutta hieman humoristisin keinoin.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Edellisellä vuosikymmenellä aloitetun "Napakymppi"-parisuhdevisailuohjelman rinnalle tuli vuonna 1992 "Tuttu Juttu Show". 1990-luvulla esitettiin myös useita talk show -ohjelmia, kuten "Frank Pappa Show", "Hyvät, pahat ja rumat". Visailuohjelmista muistetaan etenkin "Megavisa", "Suomen Tietoviisas", "Onnenpyörä", "Passi ja hammasharja" sekä jo 1980-luvulla aloittanut "Kymppitonni". Vuonna 1999 esitettiin "Haluatko miljonääriksi?" -tietovisailua ensimmäistä kertaa Suomessa. "Speden Spelit" oli hyvin suosittu kilpailuohjelma. Toinen kilpailuohjelma oli maatalousläheinen "Talonpojan ralli". Suosittuja musiikkiohjelmia olivat muun muassa "Ei itketä lauantaina" sekä yhteislauluohjelma "Tammerkosken sillalla". Nuorten musiikkiohjelmista muistetaan ainakin "NoTV" vuosikymmenen alusta sekä myöhäisempi "Jyrki", joka toi julkisuuteen useita uusia kasvoja.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun tunnetuimpia TV-kasvoja olivat muun muassa Timo Koivusalo, Baba Lybeck, Simo Rantalainen, Spede Pasanen ja Jari Sarasvuo.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Yhdeksänkymmentäluvulla vallitsevia musiikin tyylisuuntia olivat etenkin pop ja eurodance. Tunnettuja yhtyeitä ovat muun muassa Kolmas Nainen, Hausmylly, Aikakone, Movetron, Neon 2, Ultra Bra, Waldo’s People ja CatCat. Menestyskappaleita olivat muun muassa Kolmannen Naisen "Tästä asti aikaa" (1990), Neon 2:n "Tässä talossa" (1992), vuoden 1995 kesähitti Aikakoneen "Odota" sekä Ultra Bran "Sinä lähdit pois" (1997). Vuosikymmenen jälkipuoliskolla tyttöbändit tulivat suureen suosioon: niistä suosituimpia olivat Nylon Beat, Taikapeili ja Tiktak. Nylon Beat tunnettiin erityisesti nasaalisesta äänestään ja tarttuvista hiteistään, joista tunnetuimpia olivat muun muassa "Teflon love" (1996) ja "Viimeinen" (1998). Kansainvälisesti tunnetun rockyhtye HIMin suosio alkoi vuosikymmenen lopulla muun muassa hiteillään "Your Sweet 666" (1998) ja "Join Me in Death" (1999). Samoihin aikoihin aloitti myös maineikas ja kansainvälisesti menestynyt metalliyhtye Children of Bodom. Myös suomirap alkoi saada muutamien esittäjien muodossa suosiota vuosikymmenen aikana, mutta siitä tuli pysyvämpi ilmiö vasta vuosituhannen vaihduttua. 1990-luvun raphitteihin lukeutuivat ainakin Raptorin "Oi beibi" (1990) ja Bomfunk MC’sin "Freestyler" (1999).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Vuosikymmenen sooloartistien suuria nimiä olivat muun muassa Samuli Edelmann, jonka suuria hittejä olivat muun muassa "Peggy" (1991) sekä Aikakoneen Sanin kanssa duetoitu "Tuhat yötä" (1995). Myös Mikko Kuustonen ja Aki Sirkesalo kuuluivat vuosikymmenen sooloartistien kärkikaartiin. Tunnetuimpia 1990-luvun huumorimusiikin kasvoja on erityisesti Sepi Kumpulainen, jonka kappaleista muistetaan etenkin "Armotonta menoa" (1991). Suomen menestyminen Euroviisuissa oli varsin heikkoa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Useat pitkän linjan artistit ja yhtyeet olivat suosiossa 1990-luvullakin. J. Karjalainen jatkoi suosiotaan, vaikkakin 1980-luvulla toiminut Mustat Lasit -kokoonpano oli jo lopettanut. Hänen hittejään 1990-luvulta ovat muun muassa "Telepatiaa" (1992) ja "Missä se Väinö on?" (1996). Leevi and the Leavings oli suosionsa huipulla ja levytti muun muassa ikihitit "Itkisitkö onnesta?" (1995) ja "Laura Jenna Ellinoora Alexandra Camilla Jurvanen" (1996). Eppu Normaali levytti vuosikymmenen alkupuolella muutamia hittejä, kuten "Tahroja paperilla" (1990) ja "Näinhän täällä käy" (1993), mutta yhtye jäi vuonna 1994 noin kymmenen vuoden pituiselle tauolle. Niin Leevi and the Leavings kuin Eppu Normaali julkaisivat vuosikymmenen aikana suureksi myyntimenestykseksi nousseen tuplakokoelmalevyn: "Keskiviikko... 40 ensimmäistä hittiä" ja "Repullinen hittejä".


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla iskelmämusiikki alkoi yhä enemmän muistuttaa nykyaikaista populaarimusiikkia, ja aiempia vuosikymmeniä vahvasti leimannut iskelmän ja rockin vastakkainasettelu haluttiin unohtaa. Iskelmämusiikin suuria nimiä ovat muun muassa Joel Hallikainen, jonka esikois- ja nimikkoalbumi (1992) on Suomen kaikkien aikojen viidenneksi eniten myydyin levy. Levyllä on muun muassa Tuttu Juttu Show -ohjelman myötä hitiksi noussut kappale "Kuurankukka". Saman vuoden myyntimenestyksiä ovat myös Katri Helenan albumi "Anna mulle tähtitaivas" ja Anna Hanskin albumi "Jos et sä soita". Kaija Koon albumi "Tuulten viemää" vuodelta 1993 on Suomen kaikkien aikojen seitsemänneksi myydyin levy, ja sillä on muun muassa hittikappale "Kuka keksi rakkauden". Runsaasti ovat myyneet myös Laura Voutilaisen esikois- ja nimikkoalbumi (1994) sekä Kari Tapion albumi "Myrskyn jälkeen" (1996).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Tangokuninkaallisista tunnetaan erityisesti edelleen suosittu vuoden 1995 tangokuningas Jari Sillanpää sekä saman vuoden tangokuningatar Marita Taavitsainen. Jari Sillanpään esikois- ja nimikkoalbumi (1995) on myynyt jopa 272 000 kappaletta, ja se on kaikkien aikojen myydyin suomalainen musiikkialbumi. Albumin hittejä ovat muun muassa "Satulinna" ja "Kaduilla tuulee". Myös Sillanpään vuoden 1997 albumi "Auringonnousu" on myyntimenestys. Marita Taavitsaisen kappaleista muistetaan etenkin vuonna 1998 Syksyn sävelen voittanut "André". Myös vuoden 1994 tangokuningas Sauli Lehtonen, joka kuoli seuraavana vuonna hirvikolarissa, muistetaan lahjakkaana ja luonnollisena laulajana.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Uudenlainen menestys oli Mestarit, neljästä pitkän linjan mieslaulajasta koostuva kokoonpano, joka veti vuosikymmenen lopulla konsertteihin monia tuhansia katsojia. Mestarit-kokoonpanoon kuuluivat Kirka, Hector, Pave Maijanen ja Pepe Willberg.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvulla edesmenneitä suomalaisen musiikin legendoja olivat muun muassa iskelmämusiikin monitoimimies Juha Vainio (1938–1990), reteistä ralleistaan tunnettu Irwin Goodman (1943–1991) sekä jazzahtavista iskelmistään tunnettu Carola (1941–1997).


title: Suomi 1990-luvulla

text: CD-levyjen myynti ohitti vinyylilevyjen myynnin vuonna 1992. Autoissa ja kannettavissa soittimissa C-kasetti piti vielä pintaansa. Alun perin Japanista lähtöisin ollut karaoke alkoi kotiutua suomalaiseen baarikulttuuriin 1990-luvulla. Hartwall Areenan valmistuttua vuonna 1997 megakonsertit yleistyivät ja monet maailmantähdet innostuivat tulemaan Suomeen.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun alussa elokuva-ala vajosi muun maan tavoin lamaan, ja elokuvissa kävi vähemmän ihmisiä kuin koskaan. Tuotannon määrä pysyi kuitenkin korkeana koko vuosikymmenen. 1990-luvun alkupuolella yleisö karttoi kotimaista elokuvaa, ja ajan menestyneimpiä elokuvia olivat kansanomaiset komediat, kuten vanha tuttu "Uuno Turhapuro" sekä sen rinnalle syntyneet Ere Kokkosen "Vääpeli Körmy" -sotilasfarssit ja Timo Koivusalon "Pekko Aikamiespoika" -maalaiskomediat. Kotimaisen elokuvan ”katastrofivuotena” voidaan pitää vuotta 1994, jolloin kotimaisten elokuvan katsojaosuus oli vain noin neljä prosenttia, ja myös edellä mainittujen komedioiden suosio oli laskenut. Tuon vuoden parhaiksi yleisömenestyksiksi jäivät Koivusalon "Pekko ja poika" vain hieman yli 60 000 katsojalla, sekä vuoden Turhapuro, Hannu Seikkulan "Uuno Turhapuron veli" ainoastaan 20 000 katsojallaan.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Lamavuosien elokuvatuotannossa korostuivat yksilö- ja perhetragediat. Esimerkkejä tästä ovat Pekka Lehdon melodraama "Kaivo" (1992) ja Veikko Aaltosen "Tuhlaajapoika" (1992) ja "Isä meidän" (1993) sekä jo nousukauden puolella tehty Auli Mantilan esikoisohjaus "Neitoperho" (1997). Nuorten elämää käsiteltiin laajasti esimerkiksi Kari Paljakan elokuvassa "Veturimiehet heiluttaa" (1992), Jarmo Lampelan esikoisohjauksessa "Sairaan kaunis maailma" (1997) ja Claes Olssonin elokuvassa "Ihanat naiset rannalla" (1998).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Nuorten elokuvaohjaajien tekemien esikoiselokuvien tuotanto kiihtyi. Vuosina 1990-1996 toteutettiin Sparrausrinki, jossa Suomen elokuvasäätiö, Yleisradio, MTV ja Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus rahoittivat 12 esikoisohjaajan elokuvaa. Niistä kahdeksan pääsi teatterilevitykseen, muun muassa Tero Jartin "Aapo" (1994), Kaija Juurikkalan "Rosa Was Here" (1994) ja Heikki Kujanpään "Jäänmurtaja" (1997).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Markku Pölönen oli 1990-luvun näkyvin debytantti, jonka Sparrausringin rahoittama esikoiselokuva "Onnen maa" (1993) herätti huomiota nostalgian ja huumorin sävyttämällä maalaiskuvauksella. Pölösen seuraava elokuva, Heikki Turusen romaaniin perustuva "Kivenpyörittäjän kylä" oli vuoden 1995 suurin katsojamenestys ulkomaiset elokuvat mukaan lukien.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Nuoret ohjaajat tarttuivat ennakkoluulottomasti kansainvälisiin genreihin. Aleksi Mäkelä viritteli suomalaista action-elokuvaa teoksissaan "Romanovin kivet" (1993) ja "Esa ja Vesa – auringonlaskun ratsastajat" (1994). 1990-luvun kotimaisia kauhuelokuvia ovat esimerkiksi Olli Soinion jatko-osa "Kuutamosonaatti 2 – Kadunlakaisijat" (1991) ja Atro Lahtelan "Silmä silmästä" (1999). Jari Halonen taas sekoitti eri lajityyppejä ja ”roskaelokuvan” tyylikeinoja ilkikuriseksi cocktailiksi esimerkiksi teoksissaan "Back to the USSR – Takaisin Ryssiin" (1992) ja "Joulubileet" (1996).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Aki Kaurismäen asema kansainvälisenä art house -nimenä vahvistui. Hän ohjasi elokuvia tiuhaan tahtiin niin Suomessa kuin ulkomailla. Hänen teoksiaan ovat muun muassa kotimaassa ohjatut "Tulitikkutehtaan tyttö" (1990) ja "Pidä huivista kiinni, Tatjana" (1994), Englannissa ohjattu "I Hired a Contract Killer" (1990) sekä Ranskassa ohjattu "Boheemielämää" (1992). Leningrad Cowboys -yhtyeen saaga jatkui komediassa "Leningrad Cowboys Meet Moses" (1994) ja samana vuonna ilmestyneessä konserttielokuvassa "Total Balalaika Show". Vuonna 1996 Kaurismäki palasi työläiselokuvaan ja työttömyyden teemaan teoksellaan "Kauas pilvet karkaavat", josta tuli kansainvälinen menestys.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luku oli suomalaisen dokumenttielokuvan murroskausi, jolta usean tekijän – esimerkiksi Peter von Baghinin, Arto Halosen, Virpi Suutarin, Anu Kuivalaisen, Kiti Luostarisen, Taru Mäkelän, Marja Pensalan ja John Websterin – tuotannosta on filmografiakäsittelyn saanut varsin satunnainen valikoima elokuvia. Pirjo Honkasalon "pyhän ja pahan trilogia" herätti paljon huomiota, esimerkkinä elokuvat "Tanjuska ja 7 perkelettä" (1993) ja "Atman" (1997).


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun lopulla käynnistynyt uusi nousukausi sai aikaan elokuvateattereissa äkillisen menestyspiikin, ”suomalaisen elokuvan buumin”, jota laman aallonpohjassa tuskin osattiin ennakoida. Tähän johtivat muun muassa nousset tuotantotuet, uuden tekijäpolven läpimurto ja uudenlainen panostus markkinointiin. Tärkein yksittäinen tekijä oli ehkä tuottajien roolin kasvu ja tuotantoprosessin ammattimaistuminen. Uutta tuottajapolvea edustivat muun muassa Marko Röhr, Lasse Saarinen ja Markus Selin. Kotimaisten menestyselokuvien kirjo monipuolistui huomattavasti.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Monissa vuosikymmenen lopun elokuvissa palattiin kansalliseen perinteeseen ja historiaan, esimerkkeinä Kaisa Rastimon "Säädyllinen murhenäytelmä" (1998) ja Aki Kaurismäen "Juha" (1999). Elokuvissa käsiteltiin usein myös uuden sukupolven näkemyksiä Suomen historian käännekohdista, kuten Taru Mäkelän "Lotat" (1995) sekä Olli Saarelan "Rukajärven tie" (1999). Matti Grönberg ohjasi humoristisia, televisiosta tutun Kummeli-koomikkoryhmän elokuvia, kuten "Kummeli Stories" (1995) ja "Kummeli Kultakuume" (1997).


title: Suomi 1990-luvulla

text: Elokuvateatterien yleisöluvut kohosivat pilviin vuonna 1998, jolloin ensin Markku Pölösen tukkilaiselokuva "Kuningasjätkä" ja sitten Raimo O. Niemen koko perheen seikkailuelokuva "Poika ja ilves" keräsivät suuryleisöt. Vuonna 1999 elokuvissakäyntien määrä ylitti seitsemän miljoonan rajan ensi kertaa kymmeneen vuoteen ja kotimaisten elokuvien katsojaosuus nousi jopa 25 prosenttiin. Koko vuosikymmenen katsotuin kotimainen elokuva lienee Olli Saarelan sotaelokuva "Rukajärven tie" vuodelta 1999, jota seuraavat samana vuonna julkaistut Aleksi Mäkelän modernisoitu pohjalaiselokuva "Häjyt", Timo Koivusalon Helismaa ja Rautavaara -kuvaus "Kulkuri ja joutsen" sekä Åke Lindmanin kullankaivajaelokuva "Lapin kullan kimallus". Elokuvabuumi jatkui 2000-luvulla.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Kotona katsottavat elokuvat olivat läpi vuosikymmenen useimmiten tallennettu videokaseteille. DVD-laitteet tulivat Suomeen vuosikymmenen lopulla.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Parhaan elokuvan Jussi -palkintoja on jaettu vuodesta 1993 alkaen, ja palkinnon on 1990-luvulla voittanut seuraavat kotimaiset elokuvat:


title: Suomi 1990-luvulla

text: Katsotuimmat suomalaiset elokuvat 1990–1999 (Suomen elokuvateattereissa):


title: Suomi 1990-luvulla

text: Katso myös: Luettelo 1990-luvun suomalaisista elokuvista


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomi menestyi 1990-luvulla useissa urheilulajeissa, etenkin talvi- ja moottoriurheilussa. Edellisellä vuosikymmenellä mäkihypyssä useita kultamitaleja voittanut Matti Nykänen sai vielä vuonna 1990 yhden lentomäen MM-hopeamitalin, mutta lopetti huippu-uransa jo samana vuonna. Vuonna 1992 vasta 16-vuotias Toni Nieminen voitti neljä mäkihypyn olympiakultamitalia, joista yhden suurmäessä. Myöhemmin vuosikymmenen aikana lupaava tulokas oli nuori Janne Ahonen, joka voitti kolme mäkihypyn MM-kultamitalia.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti historiansa ensimmäisen MM-kultamitalinsa toukokuussa 1995. Loppuottelussa Suomi kaatoi Ruotsin lukemin 4–1, minkä jälkeen kymmenet tuhannet ihmiset kerääntyivät juhlimaan mestaruutta Helsingin kauppatorille, jonne maajoukkue saapui avoautosaattueessa. Kauden menestyneimpiä pelaajia olivat etenkin Ville Peltonen ja Timo Jutila. Muita merkittäviä 1990-luvun jääkiekkoilijoita olivat muun muassa Saku Koivu, Teemu Selänne ja Jere Lehtinen. Vuosikymmenen aikana Suomen jääkiekkomaajoukkue on saanut myös neljä MM-hopeaa: 1992, 1994, 1998 ja 1999.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun menestyneimpiä ralliautoilijoita olivat Juha Kankkunen, joka voitti maailmanmestaruuden 1991 ja 1993, sekä Tommi Mäkinen, joka voitti maailmanmestaruuden 1996, 1997, 1998 ja 1999. Mika Häkkinen voitti Formula 1 -maailmanmestaruuden kahdesti, vuosina 1998 ja 1999. Hän ajoi tuolloin McLaren-tallissa. Niin ikään vuonna 1999 Suomen menestynein miesalppihiihtäjä Kalle Palander voitti pujottelun maailmanmestaruuden. Vuosikymmenen loppupuolella Mika Myllylä voitti maastohiihdossa yhden olympiakullan ja neljä MM-kultaa.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomen menestyneimpiin jalkapalloilijoihin kuuluva Jari Litmanen pelasi 1990-luvulla Ajaxissa. Naisurheilijoista menestyneimpiä on ainakin Sari Essayah (mm. kilpakävelyn maailmanmestari 1993) ja Heli Rantanen (keihäänheiton olympiakultamitalisti 1996).


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun muoti-ilmiöitä olivat leveälahkeiset farkut ja trumpettihousut, lappuhaalarit, pitkät nahkatakit, hupparit, napapaidat, kalastajahatut, bandanat ja paksupohjakengät. Kaikille vartalotyypeille sopivat salihousut rantautuivat Suomeen, ja niistä tuli nopeasti hyvin suosittuja. Tavaroita kuljetettiin usein JanSport- tai Eastpak-repussa; tytöillä yleinen näky olivat selässä roikkuvat minireput, jotka saivat takamuksen näyttämään verrattain valtavalta. Naisten hiustyylissä ajalle tyypillisiä olivat saparot, ja kampauksen viimeistelyssä käytettiin usein pantoja, kreppejä ja donitseja. Muotitrendit vaihtuivat nopeasti ja yksilöllisyyttä haluttiin korostaa, siksi lista aikakauden muotivillityksistä on pitkä.


title: Suomi 1990-luvulla

text: 1990-luvun ruokasuosikkeja olivat jauheliha- ja makkararuoat, kalaruoat, pastaruoat (esimerkiksi lasagne) sekä broileriruoat (etenkin hunajamarinoidut broilerisuikaleet). Hiteiksi nousivat myös muutamat suomalaisille uudet eksoottiset ruoat, kuten curry, wokki ja tex-mex. Ruokailmiöitä olivat muun muassa monenlaiset valmisruoat, Valion "Viilis"-viilit ja "Nami Nami" -vanukkaat sekä Muumi- ja Frisco -limonadit. Myös tuoreyrttien käyttö yleistyi 1990-luvulla. Ruokakauppojen valikoimat laajenivat paljon. Euroopan unioniin liittyminen vapautti elintarvikkeiden tuonnin, minkä jälkeen kauppojen hyllyille ilmestyi monenlaisia tuontituotteita.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Ruokailu jakautui selkeästi arki- ja viikonloppuruokailuun. Arkiruoka oli laajalti edullisesti, nopeasti ja helposti valmistettua perusruokaa, varsinkin lamavuosina. Viikonloppuruoalla perhe koottiin yhteen ja syötiin paremmin. Viikonlopputunnelmaa nostattavia ruokajuttuja ilmestyi myös aikakauslehtiin.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Edelliseltä vuosikymmeneltä alkaen yleistynyt mikroaaltouuni löytyi vuonna 1998 jo 78 prosentista suomalaistalouksista.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Laman aikana kotiviinin juominen oli hyvin yleistä: vuosina 1993 ja 1994 jopa neljännes kaikesta viinin kulutuksesta oli kotiviiniä. Vuoden 1995 alussa voimaan tullut alkoholilaki toi ruokakauppoihin ja kioskeihin muutkin käymisteitse valmistetut enintään 4,7-prosenttiset alkoholijuomat kuin oluet. Tämän myötä siideristä tuli muotijuoma, koska sen makea maku oli enemmän monien nuorten ja naisten mieleen. Baarien suosituimpia drinkkejä olivat muun muassa hot shotit ja Ville Vallaton, ja kotimaisia juomia ryhdyttiin korvaamaan kansainvälisillä. Alaikäisten alkoholinkäyttö oli 1990-luvulla huomattavasti yleisempää kuin nykypäivänä.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomi oli ratifioinut Unescon yleissopimuksen kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä vuonna 1987. Valtaosa suomalaisista maailmanperintökohteista lisättiin maailmanperintöluetteloon 1990-luvulla. Ensimmäisenä maailmanperintöluetteloon lisättiin Suomenlinna ja Vanha Rauma vuonna 1991. Petäjäveden vanha kirkko lisättiin maailmanperintöluetteloon 1994, Verlan puuhiomo ja pahvitehdas 1996 ja Sammallahdenmäen pronssikautinen röykkiöalue 1999.


title: Suomi 1990-luvulla

text: Suomessa jouduttiin 1990-luvulla suremaan seuraavien merkittävien henkilöiden poismenoa:


title: Turun Kaapelitelevisio

text: Oy Turun Kaapelitelevisio - Åbo Kabeltelevision Ab oli suomalainen kaapelitelevisio-operaattori, joka välitti televisio-, maksutelevisio-, ja laajakaistapalveluita. Vuonna 2011 yhtiöllä oli noin 80 000 asiakasta. Vuodesta 2011 alkaen Turun Kaapelitelevisio on ollut TeliaSonera Finland Oyj:n omistuksessa, joka osti noin 92 prosenttia yhtiön osakkeista sen aiemmilta omistajilta TS-Yhtymältä, Turun kaupungilta ja sanomalehti Åbo Underrättelseriä kustantavalta Förlags Ab Sydvästkustenilta. Yhtiö sulautui TeliaSonera Finlandiin vuonna 2012.


title: Adelaide Hall

text: Adelaide Hall (20. lokakuuta 1901 – 7. marraskuuta 1993) oli newyorkilaissyntyinen brittiläinen jazzlaulaja ja näyttelijä. Hön teki 70 vuotta kestäneen uran Harlemissa, Hollywoodissa, Pariisissa ja Lontoossa. Hän levytti pitempään, kuin kukaan muu muusikko. Adelaide syntyi Brooklynissä ja hänen isänsä opetti hänet laulamaan. Adelaide aloitti esiintymisuransa Broadwaylla vuonna 1921, kun hänet valittiin Shuffle Along -musikaalin kuoroon. Häneltä ilmestyi levyjä kahdeksalla peräkkäisellä vuosikymmenellä. Hallin esikoisalbumilla "Creole Love Call" soitti itse Duke Ellington. Creole Love Call levytettiin 26. lokakuuta 1927. Hall levytti viimeisen kerran 16. kesäkuuta 1991 Cole Porterin satavuotisgaalassa.


title: Peel P50

text: Peel P50 oli kolmipyöräinen 134 cm pitkä, 99 cm leveä ja 134 cm korkea englantilainen kääpiöauto. Tämä Peel-auto on kaikkien aikojen pienin sarjavalmisteinen auto. Autossa oli lasikuitukori, johon mahtui vain kuljettaja. Peel P50 painoi ainoastaan 59 kg. Tieliikenteeseen katsastettua Peeliä valmisti brittiläinen Peel Engineering Co vuosina 1962-1965. Peel P50:ssä oli 49-kuutioinen bensiinikäyttöinen kaksitahtimoottori, joka tuotti noin 2,5 kilowattia (3,5 hevosvoimaa). Vaihteita oli kolme. Suomessa on ainoastaan yksi Peel P50, ja se on rekisteröity kevytmoottoripyöräksi.


title: Bert Jansch

text: Herbert "Bert" Jansch (3. marraskuuta 1943 Glasgow, Iso-Britannia – 5. lokakuuta 2011) oli saksalaista sukujuurta oleva skotlantilainen folk-muusikko ja Pentanglen perustajajäsen. Hän sai mainetta Lontoossa 1960-luvulla akustisena kitaristina ja laulaja-lauluntekijänä. Hän levytti ainakin 25 albumia ja kiersi ahkerasti 1960-luvulta 2000-luvulle.


title: Bert Jansch

text: Jansch oli johtava hahmo brittiläisen folkmusiikin nousussa 1960-luvulla. Hän kiersi folk-klubeja ja levytti muutamia sooloalbumeja sekä teki yhteistyötä muiden muusikoiden kuten John Renbournin ja Anne Briggsin kanssa. Hän liittyi Pentangleen 1968 ja kiersi ja levytti yhtyeen kanssa sen hajoamiseen saakka 1972. Sen jälkeen hän piti muutaman vuoden tauon musiikin suhteen, ennen kuin palasi 1970-luvulla muutamiin projekteihin muiden muusikoiden kanssa. Hän liittyi uudistuneeseen Pentangleen 1980-luvun alussa ja pysyi jäsenenä koko ajan vuoteen 1995, vaikka yhtyeessä tehtiin henkilömuutoksia. Sooloartistina Jansch jatkoi kuolemaansa saakka.


title: Bert Jansch

text: Jansch on antanut vaikutteita esimerkiksi muusikoille Paul Simon, Johnny Marr, Bernard Butler, Jimmy Page, Nick Drake, Graham Coxon, Donovan, Neil Young ja Devendra Banhart. BBC on palkinnut hänet kaksi kertaa, sooloartistina elämäntyöpalkinnolla Folk Awards vuonna 2001 ja Pentanglen jäsenenä vuonna 2007.


title: Bert Jansch

text: Vuonna 2011 Janscsh esiintyi vielä Pentanglen yhteiskeikalla sekä Neil Youngin kanssa.


title: Bert Jansch

text: Jansch kuoli 67-vuotiaana 5. lokakuuta 2011 hoitokodissa Hampsteadissa sairastettuaan pitkään keuhkosyöpää.