title: Teratornis

text: "Teratornis merriamin" siipien kärkiväli oli 3,5–3,8 metriä, ja "T. woodburnensisin" jopa yli neljä metriä. Kalasääksen tavoin "Teratornisien" ravinto koostui suurelta osin kalasta. Ne saalistivat myös muun muassa muita lintuja, kaniineja ja muita pikkunisäkkäitä. Myös haaskat kelpasivat. "Teratornis" pystyi repimään saalistaan paloiksi, muttei käyttämään samanlaista voimaa kuin esimerkiksi kotkat.


title: U. L. Lehtonen

text: Uno Ludvig Lehtonen (27. tammikuuta 1870 Akaa – 25. joulukuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija ja professori, joka oli erikoistunut varsinkin Puolan ja Venäjän historiaan.


title: U. L. Lehtonen

text: U. L. Lehtosen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja David Lehtonen ja Ewelina Augusta Hollming. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta vuonna 1891 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1898 sekä lisensaatiksi 1904. Vuosina 1898–1900 hän opiskeli Saksassa. Opiskeluaikanaan hän työskenteli Helsingin Kallion kansankirjaston hoitajana vuosina 1893–1898 ja Suomen Tiedeseuran kirjastonhoitajana 1897–1898.


title: U. L. Lehtonen

text: Jo opinnoissaan Lehtonen keskittyi Puolan historiaan. Historiantutkijana hän kokosi laajoja arkistoaineistoja selvittäessään erilaisten ilmiöiden taustoja. Baltiansaksalaisen historiantutkijan Theodor Schiemannin innoittamana Lehtonen perehtyi Venäjän 1700-luvun lopun Puolan-politiikkaan, jota käsitteli myös hänen vuonna 1904 ilmestynyt väitöskirjansa "Der Untergang Polens in seinen wichtigsten Ursachen dargestellt". Sittemmin hän siirtyi Venäjän Suomen-politiikan tutkimiseen.


title: U. L. Lehtonen

text: Vuonna 1908 ilmestyneessä teoksessa "Tilsitistä Haminaan. Tutkimus Aleksanteri I:n ulkopolitiikasta mikäli siitä on johtunut Suomen valloitus" Lehtonen asetti Suomen sodan taustat laajempiin eurooppalaisiin yhteyksiin ja osoitti, että Aleksanteri I oli hyökännyt Suomeen vastentahtoisesti eikä valloitushalusta. Johtopäätökset olivat tieteellisiä, mutta sopivat hyvin yhteen myös vanhasuomalaisten politiikan kanssa. Lehtonen luettiin Suomalaisen puolueen kannattajiin, vaikka hän olikin useita muita historiantutkijoita vähemmän poliittinen. Hän suunnitteli mainitulle teokselleen kahta jatko-osaa, jotka olisivat käsitelleet itse Suomen sotaa sekä Haminan rauhaa, mutta ne eivät koskaan valmistuneet.


title: U. L. Lehtonen

text: Lehtonen toimi historian lehtorina Sortavalan reaalilyseossa 1905–1908 ja Tampereen klassisessa lyseossa 1908–1910. Helsingin keisarilliseen yliopistoon perustettiin vuonna 1903 Venäjän historian professuuri, joka täytettiin vuonna 1910 kun Lehtonen nimitettiin siihen. Opetuksessa hän painottui lähinnä yleiseen historiaan, ja vuonna 1924 virka muutettiinkin yleisen historian professuuriksi. Lehtonen hoiti sitä kuolemaansa asti.


title: U. L. Lehtonen

text: Lehtonen oli vuonna 1902 perustamassa Historiallista aikakauskirjaa ja toimi sen päätoimittajana vuodesta 1911. Lehti kasvoi hänen päätoimittajakautenaan. Hän toimi Suomen Historiallisen Seuran puheenjohtajana 1915–1916 ja sihteerinä 1917–1919. Kun järjestö ei hänen pettymyksekseen koonnut yhteen akateemisten piirien ulkopuolisia historian harrastajia, hän perusti Historian Ystäväin Liiton tähän tarkoitukseen. Lehtonen oli lisäksi Turun Suomalaisen Yliopistoseuran yliasiamies 1918–1922 ja organisoi keräyksen Turun yliopiston perustamiseksi. Vuonna 1918 hän toimi myös lyhytaikaisesti Suomen virallisen tietotoimiston johtajana sekä Suomen kenraalikuvernöörinviraston lakkauttamisen valvojana.


title: U. L. Lehtonen

text: Lehtosen puoliso oli Katri Danielson-Kalmari, jonka isä oli valtioneuvos J. R. Danielson-Kalmari, yksi Lehtosen opettajista. Lehtonen kuoli isänsä tavoin sokeritautiin.


title: Hawker Fury

text:
Hawker Fury on kaksitasoinen hävittäjälentokone. Se oli brittiläisvalmisteinen mäntämoottorihävittäjä, jota suunniteltiin ja valmistettiin Britanniassa maailmansotien välissä.
Hawker Fury oli vielä joissain maissa käytössä toisen maailmansodan puhjetessa. Royal Air Force aloitti Hawker Furyn palveluskäytön vuonna 1931. Tyyppi oli ensimmäisiä 200 mailin tuntinopeuden (322 km/h) ylittäneitä koneita. Pyörien muotosuojat saaneet Mk II -tyypin koneet saatiin käyttöön vielä vuonna 1937. Sen suurin nopeus oli 359 km/h. Mk II:ta edelsivät niin kutsutut Intermediate- ja High Speed -kehitysversiot, jotka rahoitettiin yksityisen rahoituksen turvin.


title: Hawker Fury

text: Aktiiveissa taistelutoimissa one otti osaa taisteluihin italialaisia vastaan vuosina 1940–1941. Niin kutsuttu merivoimien muunnos Hawker Nimrod oli Tanskan käytössä, kun Saksa käynnisti salamasodan Tanskaa vastaan vuonna 1940.


title: Hawker Fury

text: Hawker Furyn moottori oli 640 hevosvoiman Rolls-Royce Kestrel VI -V-moottori, joka oli alkusarjan tuotantoon verraten 20% tehokkaampi. Aseistuksena oli kaksi ohjaamon eteen asennettua 7,7 mm runkokonekivääriä. Koneen lakikorkeus oli 8  990 metriä.


title: 2C-N

text: 2C-N on psykedeelinen fenetyyliamiini, sen syntetisoi ensimmäisen Alexander Shulgin.


title: 2C-N

text: 2C-N:n suolat ovat väriltään kirkkaan keltaisesta oranssiin, tämä johtuu sen typpiryhmästä. Muiden 2C-ryhmän aineiden suolat ovat valkoisia.


title: 2C-N

text: Shulgin listaa kirjassaan PiHKAL sopivan annoksen olevan 100-150 mg. 2C-N otetaan yleensä syömällä. Vaikutukset kestävät tyypillisesti 4-6 tuntia.


title: 2C-N

text: 2C-N on luokiteltu Suomessa kuluttajamarkkinoilta kielletyksi psykoaktiiviseksi aineeksi.


title: Leaving

text: Leaving on yhdysvaltalaisen elekronista musiikkia tekevän Skrillexin kuudes EP, joka julkaistiin alkuvuonna 2013.


title: Madison Bumgarner

text: Madison Kyle Bumgarner (s. 1. elokuuta 1989 Pequannock, Pohjois-Carolina) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka pelaa tällä hetkellä MLB-liigan San Francisco Giantsissa. Hänen pelipaikkansa on syöttäjä, ja hän on yksi viidestä Giantsin aloittajien rotaatioon kuuluvasta pelaajasta.


title: Madison Bumgarner

text: Bumgarner on vuonna 2009 alkaneella MLB-urallaan voittanut kolmesti World Seriesin, tulokaskaudellaan 2010, kaudella 2012 ja kaudella 2014. Kolmannella kerralla hän oli Giantsin kantava voima, ja hänen suorituksensa pudotuspeleissä oli yksi kaikkien aikojen parhaista esityksistä MLB:n ja jopa koko Pohjois-Amerikan ammattilaisurheilun historiassa.


title: Naisten maailmankisat

text: Naisten maailmankisat (Women's World Games) järjestettiin neljä kertaa vuosien 1922 ja 1934 välillä. Vuonna 1921 Alice Milliatin toimesta perustettiin Kansainvälinen Naisten Urheiluliitto (Fédération Sportive Féminine Internationale, FSFI). Liitto ryhtyi heti seuraavana vuonna järjestämään naisille omia "olympiakisoja" (jeux Féminins Mondiaux – naisten maailmankisat). Yleisurheilun lisäksi kisoissa pelattiin kori- ja käsipalloa.


title: Naisten maailmankisat

text: Ensimmäiset Naisten maailmankisat pidettiin Pariisissa yksipäiväisenä tapahtumana. Kahdeksantoista urheilijaa kilpaili yleisurheilussa 20 000 katsojan läsnä ollessa.


title: Naisten maailmankisat

text: Lajivoittajat


title: Naisten maailmankisat

text: Toiset kisat käytiin Göteborgissa, Ruotsissa 1926. Osanottajia oli kaikkiaan kymmenestä kansakunnasta, muun muassa Japanista.


title: Naisten maailmankisat

text: Kansainvälinen olympiakomitea (IOC) kielsi FSFI:tä käyttämästä sanaa ”Olympia” lajiensa yhteydessä. KOK ja IAAF (International Amateur Athletics Federation) hyväksyivät vastapainoksi kokeilumielessä muutamia naisten lajeja vuoden 1928 kesäolympialaisiin. Lajimäärä oli kuitenkin hyvin rajallinen.


title: Naisten maailmankisat

text: FSFI ei pitänyt tätä tyydyttävänä, ja vaikka pidättäytyikin käyttämästä ”Olympia” -nimikettä, järjesti se kolmannet maailmankisansa Prahassa 7.–9. syyskuuta 1930, Osanottajia oli yli 200 kaikkiaan 17 maasta ja yleisöä yli 15 000.


title: Naisten maailmankisat

text:
Lajivoittajat
Neljännet maailmankisat järjestettiin Lontoossa, Englannissa 1934.


title: Naisten maailmankisat

text:
Lajivoittajat
Vuosina 1932 ja 1936 lisättiin naisten lajeja olympiakisojen ohjelmaan. Berliinissä 1936 pidetyssä kongressissa FSFI lakkautettiin ja naisurheilijat liittyivät IAAF:iin. Vuodeksi 1938 Wieniin suunnitellut naisten maailmankisat näin ollen peruuntuivat, mutta naisille järjestettiin omat Euroopan mestaruuskilpailunsa yleisurheilussa. Lakkautettaessa kuului naisten kansainväliseen liittoon 24 maata, mukana ei kuitenkaan ollut muun muassa Suomi.


title: Svenska normallyceum

text: Svenska normallyceum eli Ruotsalainen normaalilyseo (myös Norsen) oli vuosina 1864–1977 Helsingissä toiminut ruotsinkielinen oppikoulu. Se perustettiin J. V. Snellmanin aloitteesta. Aluksi koulun nimi oli "Helsingfors normalskola", mutta se muutettiin myöhempään muotoonsa vuonna 1874. Vuosina 1867–1872 koulussa oli myös suomenkielinen osasto. Vuoteen 1974 koulu oli ainoastaan pojille, mutta tuolloin se yhdistettiin ruotsinkielisen tyttölyseon kanssa ja muutettiin yhteiskouluksi. Peruskoulujärjestelmään siirtymisen yhteydessä vuonna 1977 koulu jaettiin yläasteeksi ja lukioksi, jotka toimivat samoissa tiloissa nimillä Gymnasiet Svenska normallyceum ja Högstadiet Svenska normallyceum.


title: Svenska normallyceum

text: Axel Hampus Dahlströmin suunnittelema koulurakennus Unioninkadulla Kaartinkaupungissa valmistui vuonna 1880.


title: Svenska normallyceum

text: Rakenuksessa toimi vuodesta 2016 Grundskolan Norsen luokilla 7-9 ja toimii vuodesta 2017 osana yhdistettyä koulua Grundskolan Norsen luokilla 5-9. Rakennus peruskorjattiin vuonna 2016.


title: Citi Field

text: Citi Field on vuonna 2009 valmistunut baseballstadion Queensin piirikunnassa, New Yorkin kaupungissa Yhdysvalloissa. Stadionin nimisponsori on rahoitusalan yritys Citigroup.


title: Citi Field

text: Stadionin omistaja ja pääkäyttäjä, MLB-joukkue New York Mets rakensi Citi Fieldin korvaamaan vanhentunut Shea-stadion. Vanha stadion myös purettiin uuden tieltä.


title: Schulthessin kaari

text: Schulthessin kaari (aiemmin heijastunut Lowitzin kaari) on harvinainen halomuoto. Se näkyy yleensä sivuauringoista ylöspäin kaartuvina kaarina.


title: Schulthessin kaari

text: Schulthessin kaarella on Lowitzin kaaren tapaan kolme osamuotoa, jotka ovat kovera, kupera ja terävä Schulthessin kaari. Kovera ja kupera ovat sivuauringon kautta kulkevia kaaria, jotka pisimmillään ulottuvat alasivuaurinkoon asti. Näin pitkinä niitä on havaittu vain lentokoneesta, koska yleensä aurinko on jääsumunäytelmien aikana niin matalalla, etteivät kaaret näy horisontin takia kovin pitkinä. Terävää komponenttia ei ole kertaakaan havaittu, mutta se on simulaatioiden mukaan selkeimmillään horisontin alapuolella niin, että sen havaitseminen onnistunee vain lentokoneesta. Halo on teoriassa värillinen, mutta käytännössä usein valkea.


title: Schulthessin kaari

text: Schulthessin kaaren aikaansaa laatta-Lowitz-asentoinen jääkide, eli laattakide, joka pyörii kahden vastakkaisen prismapintasärmän välisen akselin suhteen. Valon kulku jääkiteessä on lähes sama kuin Lowitzin kaarella. Yksi ilmiön selittämisen ongelmista on se, ettei kuperaa ja koveraa komponenttia ole havaittu samaan aikaan, vaikka ne simulaatioissa näkyvät aina yhdessä.


title: Schulthessin kaari

text: Ensimmäisen kerran halon valokuvasi Emil Schulthess vuonna 1957 Etelämantereella. Aiemmin Gösta Liljequist oli tehnyt ilmiöstä piirroshavainnon vuonna 1951 Etelämantereella.


title: Suunnistuksen maailmancup 2013

text: Suunnistuksen maailmancup 2013 oli järjestyksessään 19. suunnistuksen maailmancup. Vuoden 2013 maailmancup koostui 13 osakilpailusta, jotka järjestettiin Uudessa-Seelannissa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa sekä Sveitsissä.


title: Vauhtiveikko

text: Vauhtiveikko ("Desperate Moves", myös nimillä "A Desperate Case, Rollerboy, Save the Last Dance for Me, Steigler and Steigler, Stiegler: A Desperate Case" ja "Stiegler: A Serious Case") on vuonna 1981 julkaistu Ovidio G. Assonitisin ohjaama ja tuottama italialais-yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Steve Tracy, Eddie Deezen ja Isabel Sanford. Sivuosia näyttelevät muun muassa Paul Benedict, Christopher Lee ja Dana Handler.


title: Vauhtiveikko

text: "Vauhtiveikon" on käsikirjoittanut Alan Berger, Roberto Gandus ja Kathy Gori. Elokuva julkaistiin Italiassa vuonna 1981.


title: Vauhtiveikko

text: Elokuvassa rullalautaileva ujo poika haaveilee jengijohtajan tyttöystävästä, jonka hän lopulta saakin.


title: Vauhtiveikko

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Vauhtiveikko" saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Königsbergin Albertus-yliopisto

text: Königsbergin Albertus-yliopisto, "Albertus-Universität Königsberg", oli maineikas Itä-Preussin alueella toiminut saksalainen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1544, jolloin se oli Marburgin jälkeen toinen protestanttinen yliopisto. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa 1945 Itä-Preussi siirtyi Neuvostoliiton haltuun, ja saksalaisen yliopiston historia päättyi. Kaupungin nimeksi tuli Kaliningrad.


title: Königsbergin Albertus-yliopisto

text: Yliopiston perusti Preussin ("Brandenburg-Ansbachin") ruhtinas Albrekt Brandenburgilainen , ). Tarkoituksena oli harjoittaa tiedettä protestanttisessa hengessä ja kilpailla lähialueen katolisten oppilaitoksia, esimerkiksi Vilnan yliopistoa vastaan. Yliopiston kutsumanimi oli "Albertina" ja sen virallisessakin nimessä oli perustajansa mukaan sana Albert.


title: Königsbergin Albertus-yliopisto

text: Yliopistossa toimi 1800-luvulla lukuisia maineikkaita tutkijoita. Erityisesti filosofia ja matematiikka olivat vahvoja aloja Albertinassa. Filosofeista erityisesti Johann Gottlieb Fichte, Immanuel Kant ja Johann Gottfried Herder ovat kuuluisia Albertinan kasvatteja. Matematiikassa muodostui suorastaan königsbergiläinen koulukunta, johon kuuluivat Carl Gustav Jacob Jacobi ja hänen oppilaansa Karl Wilhelm Borchardt, Eduard Heine, Otto Hesse ja Friedrich Julius Richelot.


title: Anders Johan Hipping

text: Anders Johan Hipping (18. joulukuuta 1788 Koskenkylä – 8. marraskuuta 1862 Uusikirkko) oli suomalainen pappi ja historiantutkija.


title: Anders Johan Hipping

text: Hippingin vanhemmat olivat Pernajan kappalainen David Hipping (1753–1819) ja Juliana Forsskåhl. Hän kävi 1800-1803 Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1804. Hipping oli viulistina keisarillisessa hoviorkesterissa Pietarissa 1807–1811. Palattuaan Suomeen hänet vihittiin papiksi Porvoon hiippakunnassa 1812.


title: Anders Johan Hipping

text: Hipping oli Pernajan kappalaisena toimineen isänsä apulaisena 1812 ja Pietarin lukion suomalaisten oppilaiden uskonnonopettajana 1813–1823. Hän toimi samalla myös valtakunnankansleri kreivi Nikolai Rumjantsevin kirjastonhoitajana 1820–1823. Hippingistä tuli Vihdin kirkkoherra 1823 ja hän sai rovastin arvon 1833. Hänestä tuli lääninrovasti 1842 ja viimeksi hän oli Viipurin läänin Uudenkirkon kirkkoherrana vuodesta 1847.


title: Uudenkaupungin makeavesiallas

text: Uudenkaupungin makeanvedenallas on Uudenkaupungin edustalla sijaitseva makeavesiallas. Altaan erottaa Saaristomerestä pengertie, joka toimii alueen saariston rengastienä. Kyseessä on Suomen toiseksi suurin merenlahdesta padottu järvi, ja sen vettä johdetaan Uuteenkaupunkiin, Kustaviin, Taivassaloon ja Vehmaalle.


title: Uudenkaupungin makeavesiallas

text: Makeanvedenaltaan keskellä on saarijono, joka erottaa sen kahteen eri osa-alueeseen: "Velhoveteen" ja "Ruotsinveteen". Altaaseen laskevat Sirppujoki ja sen sivuojana toimiva Maurumaansalmenoja. Makeanvedenaltaan veden laatu on pitkälti kytköksissä Sirppujokeen, jonka valuma-alueeseen kuuluu lähes 90 % altaan pinta-alasta. Joen valuma-alueella on paljon sulfidimaata, joten altaaseen päätyvä vesi on hapanta.


title: Uudenkaupungin makeavesiallas

text: Uudessakaupungissa aloitti 1960-luvulla toimintansa lannoitetehdas, jota varten tarvittiin raakavesilähde. Tämän johdosta alueelle padottiin vuonna 1965 allas, joka eristi alueen sisävedeksi. Käytännössä tämä tapahtui yhdistämällä suuri joukko saaria penkerein. Työhön vaadittiin 130 000 kuutiota maa-ainesta, ja samassa yhteydessä penkereelle ja saarille rakennettiin maantie.


title: Uudenkaupungin makeavesiallas

text: Allas muuttui makeavetiseksi kolmen vuoden kuluessa patoamisesta, ja samalla myös sen kasvisto muuttui huomattavasti. Makeanvedeniallas oli vuosikymmenien ajan ongelmallinen alue, sillä siellä tapahtui nopeita ja usein hyvin haitallisiakin muutoksia. Pahimmillaan allas happamoitui hyvin nopeasti Sirppujoen tuomien sulfaattien ansiosta, mikä johti kalakuolemiin. Makeanvedenaltaassa rehotti aiemmin rentovihvilä-niminen vesikasvi, mikä johti toistuviin ongelmiin.


title: Uudenkaupungin makeavesiallas

text: Uudenkaupungin makeanvedenaltaasta on kehittynyt kirkasvetinen ja niukkatuottoinen ekosysteemi. Sen aiempi murtovesille tyypillinen kasvisto katosi jo pian patoamisen jälkeen, ja 1980-luvulla alueelle ilmestyi useita makeanveden lajeja. Näiden joukossa on muun muassa upos- ja kelluslehtisiä kasveja. Happamuutta osoittava pH-arvo on ollut nykyään kymmenen vuoden (1995–2004) keskiarvona 6,1. Makeanvedenaltaan tilanne on vakiintunut, sillä Sirppujoen valuma-alueella ei tehdä enää ojituksia ja kuivatuksia entiseen tapaan.


title: Carl Immanuel Qvist

text: Carl Immanuel Qvist (23. syyskuuta 1827 Hamina – 30. tammikuuta 1897 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja sanomalehtimies.


title: Carl Immanuel Qvist

text: Qvistin vanhemmat olivat kirkkoherra Carl Johan Qvist ja Catharina Naht. Hän tuli filosofian kandidaatiksi 1850 ja lisensiaatiksi 1852 (väitöskirjan aihe "De philosophia juris Hegeliana"). Qvist perusti Johannes Alfthanin kanssa Wiborg-lehden ja toimi sen avustajana ja päätoimittajana 1855–1860. Tämän jälkeen hän avusti muitakin liberaaleja sanomalehtiä ja toimi 1861 sen hyväksi, että Tammikuun valiokuntaa koskevasta suunnitelmasta olisi syntynyt perustuslain edellyttämä valtiopäiväkutsu.


title: Carl Immanuel Qvist

text: Jouduttuaan liikemiehen toimissaan vararikkoon ja menetettyään samaan aikaan vaimonsa ja lapsensa koleran uhrina Qvist ryhtyi 40-vuotiaana opiskelemaan lääkäriksi. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1873. Hänen lääketieteen väitöskirjansa ja eräät muutkin julkaisunsa koskivat juuri koleraa. 1873 Qvististä tuli Helsingin kaupungin vt. ja 1878 vakinainen kaupunginlääkäri. Hän teki muun muassa aloitteen Marian sairaalan perustamisesta. 1877 Qvist sai vastuulleen rokotusainevarikon ja teki sitten useiden vuosien aikana mikroskooppisia ja bakteriologisia tutkimuksia keinotekoisesti tuotetusta rokotusaineesta, jotka eivät kuitenkaan johtaneet toivottuihin tuloksiin. 1894 hänen aloitteestaan Helsinkiin rakennettiin eläinvaksiinin valmistuslaitos.


title: Carl Immanuel Qvist

text: Qvistin ensimmäinen puoliso vuodesta 1864 oli Selma Fredrika Poppius (k. 1867) ja toinen vuodesta 1885 Sofia Elisabet Renqvist (k. 1920).


title: Gustave Adolphe Hirn

text: Gustave Adolphe Hirn (1815–1890) oli ranskalais-saksalainen fyysikko. Hän oli puuvillatehtaan insinööri Colmarissa Elsassissa. Hirn tutki lämmön energialuonnetta. Hänen merkittävin teoksensa on "Théorie mécanique de la chaleur" (2 osaa, 1861).


title: Hirn

text: Hirn on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Värikallion kalliomaalaus sijaitsee Suomussalmen Hossassa Kainuussa. Kalliomaalaus on kuviomäärältään kolmanneksi suurin Suomessa ja se on ilmeisesti maalattu kivikaudella. Seutu on nykyään lähes asumatonta erämaata. Maalauksen löysivät Juha Rossi ja Leena Mäkelä vuonna 1977.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Värikallion kalliomaalaus sijaitsee Oulujoen vesistöalueen latvoilla olevan Somerjärven itäosan koillisrannalla. Kuusamon rajasta on paikalle vain 700 metriä etelän suuntaan. Maalauspinta on lounaaseen viettävässä kallion pystyseinämässä. Maalauksia on 10,5 metrin matkalla noin 0,2−2,5 metriä järvenpinnan yläpuolella. Pystykallio laskee suoraan veteen.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Maalauksiin pääsee tutustumaan ympäri vuoden Hossan kansallispuiston polkuverkostoon kuuluvia polkuja ja hiihtolatuja pitkin. Lihapyörteen pysäköintipaikalta johtaa maalauksille 3,5 ja 4,5 kilometrin pituiset opastetut polut. Paikalle pääsee myös meloen. Värikallion lähellä on hirsinen kota ja nuotiopaikka ja hieman kauempana laavu, jossa voi yöpyä. Maalauskallion eteen on rakennettu tähystyslava, jonne pääsee 80 metriä pitkää siltaa pitkin.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Suomen kalliomaalauksien ikää on voitu arvioida maankohoamisesta johtuvan järvialtaan kallistumiseen perustuen. Värikalliolla vedenpinnan korkeus on kuitenkin pysynyt lähes samalla tasolla koko jääkauden jälkeisen ajan ja siksi tämä ajoitusmenetelmä ei sovi tähän kohteeseen. Suurin osa maamme kalliomaalauksista on kampakeraamiselta ajalta eli ajanjaksolta 5 000−3 200 eaa. Nuorimmat maalaukset saattavat ajoittua vuoden 2 000 eaa. vaiheille tai myöhemmäksikin.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Värikallion kalliomaalaus on kolmanneksi laajin kuvakenttä Suomessa. Suurin kuvakenttä on Saraakallio I ja toiseksi suurin Astuvansalmi. Maalauskentässä on melko tiivis ja sen kuviot ovat pienen kokoisia. Värikalliolla on tunnistettu enimmillään 61 erillistä kuviota, joista suurin osa esittää ihmishahmoja ja hirvieläimiä. Osa kuvioista ei ole säilynyt ehjänä ja ne ovat jääneet tunnistamatta.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Kalliopinta on pystysuuntainen ja päättyy suoraan veteen. Alimmat kuviot ja punamaaliläikät ovat vain 20 senttimetriä vedenpinnasta, kun ylimmät ovat 2,5 metriä vedenpinnan yläpuolella. Kallion pinta on lohkeillut irti jättäen kaksi suurta ja pari pientä kallionkulmausta jäljelle. Kaksi suurinta kulmausta jakavat maalauskentän kolmeen osaan ja kolmanneksi suurin yhdessä vinon halkeaman kanssa jakaa keskimmäisen alueen kahteen osaan.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Vasemmanpuoleisin kallionkulmauksen vasemmalle puolelle jää noin pari metriä leveä pinta, joka on vaalean valuman peitossa ja jota voidaan kutsua osaksi A. Maalausalueen keskellä olevasta pienemmästä kulmauksesta jatkaa vinosti alaspäin kulkeva halkeama veteen saakka. Ne jakavat keskialueen osiin B ja C. Oikealla kallionkulmaus erottaa vielä osan D.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Vasemmassa reunassa kallion pintaa ala on valunut vaaleaa ainetta, joka on kuivunut siihen kiinni. Alueelle on maalattu kaksi kuvioryhmää. Vasemmassa ryhmässä on 3−4 tikku-ukkoa ja katkelmia muista kuvioista. Näiden oikealla puolella, jäkäläalueen toisella puolella on usean kuvion ryhmä. Ryhmään kuuluu neljä peuraa tai hirveä ja katkelma ihmishahmosta. Muut kuviot ovat säilyneet osittain. Kalliopinta jatkuu oikealle lohkeamaan asti runsaan jäkäläkasvuston peittämänä.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Edellisen lohkeaman ja maalauskentän keskeltä halkaisevan vinon halkeaman väliin jää toinen maalausalue, jonka vasen osa on värjäytynyt vaaleaksi ja yläosa suttaantunut punaiseksi. Vaalean alueen reunassa on runsaslukuinen kuvioryhmä.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Ryhmästä erottuu selvästi seitsemän tikku-ukkomaisesti maalattua hirveä tai peuraa, kaksi ihmishahmoa, ja kolmiomainen kuvio, jossa on "silmänä" pieni pystyviiva. Kolmion yläpuolella on nousevassa järjestyksessä muun muassa konttaava peuraihminen, pitkävartaloinen mieshahmo, pyöreäselkäinen karhu, joka on suomalaisissa kalliomaalauksissa harvinaisuus, ylöskiipeävät hirvieläimet, oikealle katsova isopäinen hirvieläin ja vasemmalle katsova pienempi hirvieläin. Vasemmalle jäävät muut kuviot vaativat vielä tulkintaa.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Kuvioryhmän vaikutelmaksi on jäänyt nouseva trendi, sillä monet kuviot "kurkottelevat" ylöspäin. Samalla jää vaikutelma, että kuvioita tulisi lukea sarjakuvamaisesti alhaalta ylöspäin. On ehdotettu, että kuvaelma kertoo shamaanin muuttumisesta hirveksi tai peuraksi. Tämä tulkinta lähtenee kolmanneksi alimmaisesta kuviosta, jossa on sekä ihmiseltä että eläimeltä olevia piirteitä.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Alueen yläreunassa erottuu runsaan punavärin seasta vain katkelmia, joista voi tunnistaa ainakin ihmisen ylävartalon. Punavärialueiden alareunassa erottuu vielä joitakin kuvioita. Selkeimmin jäsentyy "kolmisarvinen" ja "kaksisilmäinen" pää. Tämä alla on kaksi lyhytjalkaista eläintä, ehkä liskoja tai majavia. Aivan halkeaman alla, osan C kaksisarvisen ihmishahmon alla, vaikuttaa olevan ihmishahmo.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Vinosti kuvakentän yli kulkevan halkeaman taitekohdasta nousee suoraan ylös punavärialue, jonka vasemmalla puolella on suurin osa osan C kuvioista. Selvästi erottuvat kaksi kolmiopäistä ihmishahmoa, joilla on leveät hartiat. Suuremman pituus on 50 senttimetriä. Niille on merkitty kaksi silmää ja toiselle myös nenää merkitsevä viiva. Hahmojen vasemmalla puolelle on maalattu kaksi hirvieläintä katseet oikealle. Näiden alla, aivan halkeaman yläpuolella, sijaitsee sarvipäinen ihmishahmo, joka on maalattu täyteisesti. Hahmolla on kyynärpäät hartioiden korkeudella ja kädet taitettuina ranteistaan sivulle.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Kolmiopäisten ihmishahmojen yläpuolella on monisakarainen kuvio, joka ei ole enää ehjä. Se muistuttaa rapua tai päätöntä ihmistä ylimääräisillä käsillä. Heti kuvion vieressä on täyteisesti maalattu päätön suuri hirvieläin. Rapukuvion oikealla puolella on ikään kuin sarvipäiset kasvot, jolle on maalattu silmät ja nenätäplä. Muut kuviot jäävät katkelmiksi.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Noin metrin edellisistä kuvioista alaspäin, pystysuoran punavärialueen alaosassa, halkeaman yläpuolelle, on vielä maalattu pitkä rengaspäinen ihmishahmo (joiden mielestä kolmiopäinen), jolla vartalossaan kolme ylimääräistä uloketta. kasvoihin on merkitty silmät ja nenä. Kädet levittäytyvät alaspäin. Joiden mielestä pää on kuitenkin kolmiopäinen. Osa C jatkuu kulmaukseen saakka sisältäen muutamia vaikeasti tulkittavia kuvioita, kuten esimerkiksi tikkumaisesti maalattu hirvi.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Tiiviin maalausalueen jälkeen oikealla on harvakseen muutamia kuvioita. Vähäkuvainen alue päättyy kalliokulmaukseen, jonka yläpuolella on muutamia kuvioita ja oikealla puolen jälleen peittävää punaista. Ylhäällä vasemmanpuoleisin maalaus sijoittuu rosoiselle kalliolle. Maalaus hahmottuu koukkupolviseksi ihmishahmoksi, jonka kädet on suunnattu alas. Pää on ilmeisesti rengasmainen. Vartalon yläosassa on viivoja, jotka muodostavat rinnat. Hahmo lienee siis naispuolinen. Ihmisen oikealla puolen kalliossa on viivakatkelmia, joista ei muodostu tunnistettavia kuvioita.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Kulmamaisen lohkeaman yläpuolella ja oikealla sivustalla löytyvät muutamat osan D kuviot. Yläpuolelle on maalattu ihmishahmo, jolla on rengasmainen pää, koukistuneet polvet ja alas taivutetut kädet. Käsien alle on vedetty viistot viivat, jotka voisivat olla rinnat. Kädessä on myös ylimääräinen vaakaveto, joka on kuin sauvan katkelma. Ihmishahmon läheltä löytyy sik-sak-kuvio ja pieni eläinhahmo.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Ihmishahmon korkeudella, mutta toista metriä oikealle, sijoittuu suurehko kampamainen kuvio. Sen voisi hahmottaa oikealle katsovaksi hirveksi, mutta jalkoja olisi silloin viisi. Toinen ratkaisu olisi ajatella kuviota kahdeksi päällekkäin maalatuksi tikkumaiseksi hirvieläimeksi. Hirviparin vasemmalla puolella voidaan hahmotta heikkona piirtyvä ihmishahmo, jonka pituus lienee 35 senttimetriä.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Loput osan D kuvioista sekoittuu keltapunaiseksi värjäytyneeseen kalliopintaan. Sen seasta voi hahmottaa kuvionkatkelmia, joiden tulkinta jää epävarmaksi. Sellaisia voivat olla koukkupolvinen mieshahmo ja hirvi. Ihmishahmon jalat ovat haarallaan ja niiden välissä näkyy punaista maalia.


title: Värikallion kalliomaalaus

text: Suomalaisissa kalliomaalauksissa esiintyy harvoin karhua esittäviä kuvioita. Sellaisia voidaan tunnistaa Värikalliolla ja Astuvansalmella. Liskoja saattaa olla Värikallion lisäksi myös Saraakalliolla. Värikalliolla hirvieläimet on maalattu tikkumaisesti ja niiden tyyli eroaa muista maalauskohteista. Niitä on arveltu myös peuroiksi.


title: Vartiolaiva Merikarhu

text:
VL Merikarhu on Suomenlahden merivartioston vartiolaiva. VL Merikarhun lisäksi Suomenlahden merivartiostolla on toinen vartiolaiva VL Tavi. Niiden kotisatama on Helsinki.
Merirajan valvonnan ja Suomenlahdella partioinnin lisäksi alusta voidaan käyttää ympäristön valvonta- ja suojelutehtävissä. Aluksessa on kiinteä öljyntorjuntajärjestelmä ja se pystyy toimimaan myös kemikaali-onnettomuuksissa. VL Merikarhu pystyy kulkemaan 50 senttimetrin kiintojäässä 5 solmun nopeudella


title: Paluu Taikavuorelta

text: Paluu Taikavuorelta () on vuonna 1978 ensi-iltansa saanut John Houghin ohjaama yhdysvaltalainen seikkailuhenkinen perhe-elokuva. "Paluu Taikavuorelta" on The Walt Disney Companyn vuoden 1975 elokuvan "Pako taikavuorelle" jatko-osa. Toinen jatko-osa, "Beyond Witch Mountain", julkaistiin vuonna 1982 televisioelokuvana.


title: Paluu Taikavuorelta

text: Elokuvan pääpahiksia Letha Wedgeä ja tohtori Victor Gannonia näyttelevät Bette Davis ja Christopher Lee. Kim Richards uusii roolinsa Tiana ja Ike Eisenmann Tonyna.


title: Paluu Taikavuorelta

text: "Paluu Taikavuorelta" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 10. maaliskuuta vuonna 1978. Elokuva on julkaistu VHS:lle ja DVD:lle.


title: Paluu Taikavuorelta

text: "Paluu Taikavuorelta" -elokuvan käsikirjoituksen laati Malcolm Marmorstein Alexander Keyn hahmojen pohjalta. Elokuva on kuvattu Technicolor-menetelmällä Kalifornian Los Angelesissa ja Pasadenassa. Elokuva jäi Jack Soon viimeiseksi elokuvaksi.


title: Paluu Taikavuorelta

text: Bette Davis suostui elokuvaan, koska "Paluu Taikavuorelta" oli sellainen elokuva, jonka Daviksen lapsenlapsetkin pystyivät katsomaan.


title: Arvid Renner

text: Arvid Renner (10. joulukuuta 1704 Rauma – 27. toukokuuta 1762 Vehkalahti) oli tuomari ja virkamies, joka toimi Suomen ylikamreerina.


title: Arvid Renner

text: Rennerin vanhemmat olivat kirkkoherra Claudius Renner ja Anna Riprander. Hän toimi ensin lääninkonttorissa Turussa ja sitten Turun kaupungin rahastonhoitajana. 1737 Renner nimitettiin Ala-Satakunnan kruununvoudiksi ja Pikkuvihan aikana vastoin tahtoaan aluksi Turun lääninkamreeriksi ja sitten koko Suomen ylikamreeriksi. Rauhanteon jälkeen Qvist siirtyi 1743 Venäjän haltuun jääneen Kyminkartanon eli Kymin ja Lappeen tuomiokunnan tuomariksi. Sitä ennen hän laati Pietarissa hallinto-ohjelman Viipurin lääniä varten, joka vahvistettiin 1744 ja osaltaan vaikutti Vanhan Suomen säilymiseen länsimaisena oikeus- ja kulttuurialueena. Myös tuomiokuntatyönsä puitteissa Renner puolusti maakunnalle rauhansopimuksessa taattuja oikeuksia. 1750- ja 1760-lukujen taitteessa hän laati laamanni M. Martinsin kanssa ehdotuksen eräänlaiseksi maakunnan edustuslaitokseksi, jota ei kuitenkaan hyväksytty Pietarissa. 1700-luvun puolivälissä Renner osti omistukseensa Summan kartanon Haminassa.


title: Arvid Renner

text: Rennerin ensimmäinen puoliso vuodesta 1743 oli Elisabet Welin (k. 1745) ja toinen vuodesta 1746 Anna Maria Niilontytär, joka oli kauppias Henrik Dannenbergin leski (k. 1778).


title: Karl Hirn

text: Karl Engelbrecht Hirn (1872–1907) oli suomalainen levientutkija ja opettaja. Hän väitteli tohtoriksi 1901 ja oli vuodesta 1899 Jyväskylän lyseon kollega (opettaja). Hän oli suolattoman veden levien parhaita asiantuntijoita.


title: Taavi Hirn

text: Taavi (David) Hirn (16. toukokuuta 1874 Kärkölä – 12. elokuuta 1951 Kärkölä) oli suomalainen kemisti, insinööri ja professori. Hänen isänsä oli Karl David Axel Hirn. Hän oli Polyteknillisen opiston opettaja 1898–1908, Teknillisen korkeakoulun kemiallisen teknologian professori 1908–1941 ja rehtori 1916–1919. Hänen puolisonsa oli kirjailija Eva Hirn (o.s. Bergroth) vuodesta 1902.


title: Nutcracker Fantasy

text: Nutcracker Fantasy () on Takeo Nakamuran ohjaama japanilainen stop motion -animaatioelokuva vuodelta 1979. "Nutcracker Fantasy" perustuu löyhästi Pjotr Tšaikovskin "Pähkinänsärkijä"-balettiin (1892) ja E. T. A. Hoffmannin novelliin "The Nutcracker and the Mouse King" (1816). Elokuva on julkaistu sekä englanninkielisenä että japaninkielisenä.


title: Nutcracker Fantasy

text: "Nutcracker Fantasy" sai ensi-iltansa kotimaassaan Japanissa 3. maaliskuuta vuonna 1979. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 6. heinäkuuta vuonna 1979. Elokuva esitettiin myös Chicagon elokuvajuhlilla lokakuussa 1979.


title: Nutcracker Fantasy

text: "Nutcracker Fantasy" oli ehdokkaana ilmestymisensä aikoihin neljään elokuvapalkintoon, joista se voitti yhden.


title: Hirvas (koski)

text: Hirvas (ven. "Гирвас", "Girvas") on koski Karjalan tasavallassa Suununjoessa, noin 90 km Petroskoista luoteeseen. Koski on noin 0,5 km pitkä, ja sen putouskorkeus on 12,1 m.


title: Henrik Melander

text: Henrik Melander (20. elokuuta 1854 Kuopio – 18. marraskuuta 1905 Turku) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies.


title: Henrik Melander

text: Melanderin vanhemmat olivat yliopettaja Henrik Leopold Melander ja Elise Leontine Enwald. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1881 ja toimi sitten opettajana Helsingin suomalaisessa alkeisopistossa. 1888 hän tuli Turun suomalaisen klassillisen lyseon latinan lehtoriksi ja 1890 lyseon rehtoriksi. Hän toimi ahkerasti reaaliosaston perustamiseksi kouluunsa, samoin kuin Turun suomalaisen tyttökoulun ja jatko-opiston perustamiseksi. Hän myös sai Turun Kasvatusopillisen yhdistyksen herämään uudestaan henkiin. Melander toimi papiston edustajana valtiopäivillä 1891-1900 sekä 1897 yleisen anomusvaliokunnan puheenjohtajana.


title: Henrik Melander

text: Melanderin puoliso vuodesta 1892 oli Johanna Vilhelmina Vigelius (1876-1953).


title: Guggenheim (suku)

text: Guggenheim on yhdysvaltalainen, sveitsinjuutalaistaustainen suku. Guggenheimit olivat merkittäviä kaivos- ja valimoteollisuuden omistajia 1800-luvulla ja aikanaan yksi maailman rikkaimmista suvuista. Guggenheimit myivät yhtiönsä pois 1900-luvulla ja ryhtyivät hyväntekijöiksi ja lahjoittajiksi sekä taidemesenaateiksi.


title: Guggenheim (suku)

text: Guggenheimin suku on kotoisin pienestä sveitsiläisestä Lengnaun kylästä, jossa he asuivat ainakin vuodesta 1696 lähtien. Vaikka Lengnaun juutalaisten elämää rajoitettiinkin monin tavoin, Guggenheimit onnistuivat vaurastumaan. Lopulta Simon Meyer Guggenheim (1792–1869) muutti Lengnausta Yhdysvaltoihin tavoittelemaan vapaampaa elämää vaimonsa ja 12 lapsensa kanssa.


title: Guggenheim (suku)

text: Yhdysvalloissa Guggenheimit myivät kankaita, vaatteita, mausteita ja kaikenlaista pikkutavaraa, joita he tilasivat Euroopasta. Simonin poika Meyer Guggenheim (1828–1905) ansaitsi omaisuuden rautatieosakkeilla ja alkoi sijoittaa kaivostoimintaan Länsi-Yhdysvalloissa. Hän perusti oman sulaton Coloradoon ja lopetti suvun kirjailu- ja tekstiililiiketoiminnan, keskittyen täysin kaivos- ja sulattotoimintaan. Guggenheimit laajensivat sulattotoimintaansa Meksikoon ja ostivat ja avasivat siellä kaivoksia. Meyerin pojan Daniel Guggenheimin suhdetoiminnan ansiosta Guggenheimit saivat Meksikon johdolta erivapauksia, eikä heidän tarvinnut maksaa tullia Yhdysvalloista tuotaville tarvikkeilleen.


title: Guggenheim (suku)

text: Seuraavaksi Guggenheimit alkoivat rahoittaa Alaskan kuparinlouhintaa J. P. Morganin lainan avulla. Perustettiin "Alaska Syndicate", josta Guggenheimeilla oli vähän yli kolmasosa pääomasta sekä hallinnollinen ja tekninen osaaminen, minkä vastineeksi he saivat suurimman osan yhtiön tuotoista. Ensimmäisen maailmansodan myötä kuparin kysyntä nousi ja Guggenheimit rikastuivat entisestään. Rahansa he sijoittivat uusiin kaivoksiin ja metsiin Pohjois- ja Etelä-Amerikassa sekä Afrikassa.


title: Guggenheim (suku)

text: 1900-luvun alussa Guggenheimit yritettiin ostaa pois metallinsulatusalalta, mutta myytyäänkin sulatuslaitoksensa veljekset säilyttivät vallan uuden sulatusmonopoliyhtiön ASARCOn hallituksessa.


title: Guggenheim (suku)

text: 1900-luvun aikana Guggenheimit lopulta jättivät liikeyrityksensä ulkopuolisten hoidettavaksi ja siirtyivät säätiöiden, museoiden ja stipendirahastojen perustamiseen sekä hyväntekeväisyyteen. Guggenheimien säätiöistä tunnetuimpia on Solomon R. Guggenheimin säätiö, joka on perustanut Guggenheimin nykytaiteen museoita eri puolille maailmaa. Harry Frank Guggenheim (1890–1971) rahoitti avaruusmatkatutkimusta. Peggy Guggenheim oli merkittävä taidemesenaatti.


title: Guggenheim (suku)

text: Guggenheim Partners on Guggenheimin suvun omistama sijoitusyhtiö, joka perustettiin alun perin hoitamaan suvun yksityisiä varoja.


title: Okinawa (1944)

text: Okinawa oli keisarillisen Japanin laivaston Ukuru-luokan saattaja ("kaibokan").


title: Okinawa (1944)

text: Alus suojasi pääosan palvelusurastaan saattueita. Se osallistui toisessa maailmansodassa kahden Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen upottamiseen.


title: Okinawa (1944)

text: Alus tilattiin Nihon Kōkanilta Tsurumista osana vuoden 1942 hankintoja. Sen köli laskettiin 10. joulukuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 19. kesäkuuta 1944. Alus otettiin palvelukseen kaksi kuukautta myöhemmin 16. elokuuta.


title: Okinawa (1944)

text: Alus lähti 5. lokakuuta 1944 Kuresta suojaten "Asamamarua", joka kuljetti 5 000 maavoimien ja laivaston sotilasta. Alukset saapuivat 6. lokakuuta Mojiin, mistä ne jatkoivat edelleen 8. lokakuuta Shanghaihin.


title: Okinawa (1944)

text: Marraskuussa 1944 alus osallistui Leyten saaren joukkojen täydentämiseen, operaatio TA:han, saattamalla kuljetusaluksia. Joulukuussa se saattoi lentotukialus "Kaiyōa".


title: Okinawa (1944)

text: Alus hyökkäsi 14. huhtikuuta 1945 syvyyspommein yhdessä saattajien "Cd-8" ja "Cd-32" kanssa Yhdysvaltain laivaston sukellusveneen "USS Snookin" kimppuun. Ei ole tiedossa, upposiko sukellusvene juuri tässä hyökkäyksessä. 27. toukokuuta alus ja saattaja "Aguni" joutuivat ilmahyökkäyksen kohteeksi Koreansalmessa, jolloin "Aguni" vaurioitui pahoin tutka-ohjatusta lentopommista. 19. kesäkuuta 1945 sukellusvene "USS Bonefish" upotti rahtialus "Konzanmarun". "Okinawa" sekä saattajat "CD-63" ja "CD-207" tekivät vastahyökkäyksen syvyyspommeilla ja upottivat sukellusveneen miehistöineen.


title: Okinawa (1944)

text: Lentotukialus "USS Independencen" lentokoneet upottivat "Okinawan" Maizurun lähellä 30. heinäkuuta 1945. Se poistettiin alusluettelosta 15. syyskuuta 1945.


title: Trudoljubivaja ptšela

text: Trudoljubivaja ptšela (, ”Työteliäs mehiläinen”) oli kirjailija Aleksandr Sumarokovin Pietarissa vuonna 1759 julkaisema Venäjän ensimmäinen yksityinen kirjallisuuslehti. Sumarokov julkaisi lehdessä ensimmäiset satiiriset teoksensa ja jatkoi kamppailuaan Mihail Lomonosovia vastaan. Muita tekijöitä olivat muun muassa Grigori Kozitski, Aleksandr Ablesimov ja Aleksei Rževski. Sensuurin aiheuttamista poistoista ja viivästymisistä kärsineen lehden ilmestyminen lakkasi jo samana vuonna ilmeisesti keisarillisen hovin tyytymättömyyden takia.


title: Henrik Leopold Melander

text: Henrik Leopold Melander (15. marraskuuta 1819 Helsinki – 24. tammikuuta 1890 Helsinki) oli suomalainen opettaja.


title: Henrik Leopold Melander

text: Melanderin vanhemmat olivat tullintarkastaja Henrik Melander ja Sofia Dorothea Dittmar. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1844 ja tuli seuraavana vuonna Kuopion yläalkeiskoulun kollegaksi sekä sitten 1851 konrehtoriksi ja 1855 rehtoriksi. 1862-1863 hän oli stipendiaattina ulkomailla, valmistautuen perustettavan ruotsalaisen normaalikoulun historian yliopettajaksi, mihin virkaan hänet nimitettiin 1864. Melander laati ahkerasti historian oppikirjoja, joita käännettiin myös suomeksi ja käytettiin noin 30 vuotta Suomen kansa- ja oppikouluissa, joitakin myös Ruotsissa. Hän oli Kasvatusopillisen yhdistyksen perustajia ja kuului sen aikakauskirjan toimittajiin 1865-1870. Melander puolusti kansanvalistusta ja kansanopistojen asiaa sekä toimi vuoden 1879 koulukomiteassa suomenkielisten koulujen perustamisen puolesta.


title: Henrik Leopold Melander

text: Melanderin puoliso vuodesta 1853 oli Elise Leontine Ewald (k. 1918). Gustaf Melander, Henrik Melander ja Kurt Melander olivat heidän lapsiaan.


title: Aleksandr Sumarokov

text: Aleksandr Petrovitš Sumarokov (; 25. marraskuuta 1717 Moskova – 12. lokakuuta 1777 Moskova) oli venäläinen klassismin ajan kirjailija.


title: Aleksandr Sumarokov

text: Aleksandr Sumarokov kuului 1600-luvun lopussa merkittävään asemaan kohonneeseen aatelissukuun. Hän opiskeli maasotakoulussa ja palveli adjutanttina ja kansliapäällikkönä kohoten everstiksi vuonna 1751 ja prikaatinkenraaliksi vuonna 1755. Vuosina 1756–1761 Sumarokov toimi Venäläisen teatterin ensimmäisenä johtajana. Katariina II:n noustessa valtaan hänet nimitettiin valtioneuvokseksi ja vuonna 1767 todelliseksi valtioneuvokseksi. Virkatehtäviensä vähäisyyden ansiosta Sumarokov pystyi keskittymään täysin seuraelämään ja kirjalliseen toimintaansa.


title: Aleksandr Sumarokov

text: Sumarokov alkoi kirjoittaa runoja opiskeluaikanaan. Aluksi hän seurasi Vasili Trediakovskin ja sittemmin Mihail Lomonosovin malleja. Pian hän alkoi itse omaksua venäläisessä runoudessa aikaisemmin tuntemattomia genrejä ja uudistaa venäläistä runomittaa. Sumarokovin rakkauslauluista tuli hyvin suosittuja ja hän sai paljon jäljittelijöitä aatelisnuorison keskuudessa. Erityisen läheiset suhteet Sumarokovilla oli maasotakoulun kadetteihin ja opettajiin, joiden teatteriryhmä esitti hänen varhaiset näytelmänsä. Niistä ensimmäinen, "Horev", ilmestyi vuonna 1747. Vuonna 1748 Sumarokov julkaisi ”Kaksi epistolaansa” ("Dve epistoly"), joissa hän arvosteli Trediakovskin ja Lomonosovin edustamia ankaran klassismin periaatteita ja vaati venäläisen kirjallisuuden uudistamista aikansa eurooppalaisten mallien pohjalta. Vanhojen auktoriteettien ja nuoren uudistajan henkilökohtaisuuksiin mennyt kiistely jatkui sittemmin lehdistössä ja teatterin lavalla.


title: Aleksandr Sumarokov

text: Sumarokovin runomuotoiset klassistiset tragediat olivat aikanaan hyvin suosittuja ja niillä oli suuri vaikutus venäläisen teatterin kehitykseen. Tragedioiden lisäksi hän kirjoitti pieniä proosamuotoisia komedioita sekä ensimmäiset venäjänkieliset oopperalibretot "Tsefal i Prokris" (”Kefalos ja Prokris”, ensiesitys 1755) ja "Altsesta" (”Alceste”, 1758). Sumarokovin lukuisia eri lajityyppejä edustavaa runoutta julkaistiin vuonna 1755 perustetussa Venäjän ensimmäisessä aikakauslehdessä "Ježemesjatšnoje sotšinenije" sekä hänen vuonna 1759 perustamassaan ensimmäisessä kirjallisuuslehdessä "Trudoljubivaja ptšela". Jälkimmäisessä ilmestyivät Sumarokovin ensimmäiset satiiriset eläintarinat, joita hän sittemmin julkaisi myös "Prazdnoje vremjassa" ja Mihail Heraskovin lehdissä. Vuodesta 1759 lähtien keisarillisena toimineen teatterin johtajana kirjailija onnistui heikosti, ja vuonna 1761 hän joutui luovuttamaan sen päänäyttelijälleen Fjodor Volkoville.


title: Aleksandr Sumarokov

text: Keisarinna Elisabetin hoviin tyytymätön Sumarokov tutustui tulevaan Katariina II:een 1750-luvun puolivälissä. Katariinan noustua valtaan Sumarokovista tuli keisarinnan rahoittama hovirunoilija, mutta hänen yrityksensä sekaantua politiikkaan alkoivat pian ärsyttää uutta hallitsijaa. 1760-luvulla Sumarokov riitautui myös entisen kannattajansa Ivan Jelaginin ympärille muodostuneen dramaturgiryhmän sekä romaanikirjailija Fjodor Eminin kanssa. Kirjalliset riidat ja perhesotkut saivat Sumarokovin muuttamaan vuonna 1769 Moskovaan, jossa hän kirjoitti parhaan näytelmänsä "Dmitri Samozvanets" (”Vale-Dmitri”, ensiesitys 1771). Vale-Dmitrin sankariksi nostava tragedia vaikutti merkittävästi aikansa näytelmäkirjallisuuden kehitykseen. Sen teemana on valistushenkinen ajatus kansan oikeudesta nousta kapinaan tyranniaa vastaan. 1770-luvun alussa Sumarokov osallistui Moskovan teatterielämään, sepitti uusia näytelmiä ja julkaisi vanhojen ja uusien runojensa kokoelmia. Kirjailijan viimeisiä vuosia varjostivat sairaudet sekä velat, joiden takia hän joutui myymään lähes koko omaisuuteensa.


title: Aleksandr Sumarokov

text: Sumarokov oli ihmisenä helposti syttyvä, kiivas ja omahyväinen, mikä osaltaan selittää hänen lukuisat riitansa sukulaisten ja tuttavien kanssa. Kirjailijana ja teoreetikkona hän loi venäläisen uuden ajan kirjallisuuden lajihierarkian, vakiinnutti kirjakielen ja tyylilajien normit ja vaikutti aikansa yhteiskunnalliseen ajatteluun. Romantiikan kaudella Sumarokovin tuotantoa alettiin pitää kylmänä ja keinotekoisena, mihin suurelta osin vaikutti hänen runokielensä nopea vanhentuminen. Sumarokovin kirjallisen työn muistomerkiksi jäivät Nikolai Novikovin vuosina 1780–1781 julkaisemat kootut teokset (toinen painos 1787), joita laatiessaan Novikov käytti kirjailijan myöhemmin kadonnutta arkistoa.


title: Meatcleaver Massacre

text: Meatcleaver Massacre on vuonna 1977 julkaistu Evan Leen ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Larry Justin, J. Arthur Craig, James Habif, Robert Clark, Doug Senior, Bob Mead, Alisa Beaton ja Pat Nagel.


title: Meatcleaver Massacre

text:
Kaveriporukka tappaa "vahingossa" koulussa demoneista luennoivan professorin perheineen. Pojat painiskelevat omantunnon tuskien kanssa, kun professori makaa aivokuolleena sairaalassa. Pikku hiljaa professorin luennoilla kertomat demoniset voimat alkavat vainoamaan poikia.
"Meatcleaver Massacre" sai kotimaan ensi-iltansa Yhdysvalloissa maaliskuussa vuonna 1977. Elokuva sai San Francisco -ensi-illan 21. syyskuuta vuonna 1977. Suomessa elokuvaa on esitetty Helsingin Night Visions Film Festivalilla 5. huhtikuuta vuonna 2008 ja Iin IIK!!-kauhuelokuvafestivaaleilla 22. lokakuuta vuonna 2009. Elokuvaa on levitetty myös nimillä "Evil Force", "Revenge of the Dead" ja "The Hollywood Meatcleaver Massacre".


title: Meatcleaver Massacre

text: Elokuvan kannessa suurella fontilla mainostettu Christopher Lee esiintyy vain prologissa ja epilogissa, joilla ei ole itse elokuvan kanssa mitään tekemistä ja ne onkin ilmeisesti kuvattu erillään muusta materiaalista. Lee itse luuli jaksoja filmattaessa olevansa palkattu jonkin "Hämärän rajamailla" -tyylisen televisiosarjan juontajaksi ja suuttui aikoinaan kyseisestä huijauksesta sen verran, että nosti asiasta oikeusjutun.


title: Fjodor Emin

text: Fjodor Aleksandrovitš Emin (, ennen kastetta "Muhammed-Ali Emin;" 1735 – 27. toukokuuta 1770 Pietari) oli yksi Venäjän ensimmäisistä romaanikirjailijoista.


title: Fjodor Emin

text: Fjodor Eminin omiin kertomuksiin perustuvat tiedot hänen vaiheistaan ennen Venäjälle päätymistä ovat ristiriitaisia. Vuonna 1761 esitetyn asiakirjojen todistaman version mukaan hänen isoisänsä oli Itävallan armeijan puolalainen upseeri, joka 1700-luvun alussa siirtyi Turkin palvelukseen ja kääntyi muslimiksi. Bosnian bein luona kasvanut isä sai käskynhaltijan paikan Naupaktosissa ja meni naimisiin kristityn orjan kanssa. 1750-luvun alussa Emin opiskeli Venetsiassa ja asui jonkin aikaa Lesbosin saarella, jonne hänen isänsä oli karkotettu. Sieltä he siirtyivät Algeriaan, jossa isä nimitettiin armeijan ylipäälliköksi ja poika yleni upseeriksi. Isän kuoltua Emin päätyi erinäisten vaiheiden jälkeen Portugaliin ja sieltä Lontooseen, jossa hänet kastettiin Venäjän lähetystön kirkossa. Toisten tietojen mukaan hän olisi syntynyt Puolassa, Unkarissa tai Kiovassa. Vuonna 1761 Emin saapui Pietariin, jossa hän työskenteli ulkoasian kollegiossa kääntäjänä, opetti italiaa ja meni naimisiin.


title: Fjodor Emin

text: Emin oli kielellisesti hyvin lahjakas. Hän osasi vähintään kahdeksaa eri kieltä ja julkaisi jo vuonna 1763 ensimmäiset portugalista ja espanjasta venäjäksi kääntämänsä romaanit. Samana vuonna hän siirtyi Katariina II:n kabinetin kääntäjäksi ja julkaisi ensimmäisen oman romaaninsa "Nepostojannaja Fortuna, ili Pohoždenije Miramonda" (”Ailahteleva onnetar tai Miramondin seikkailut”), joka pohjautuu omaelämänkerrallisiin aiheisiin. Muita teoksia olivat "Prikljutšenija Femistokla" (”Temistokleen seikkailut”, 1763) sekä Venäjän ensimmäinen kirjeromaani "Pisma Ernesta i Dorarvy" (”Ernestin ja Dorarvan kirjeet”, 1766), jonka taustalla on Jean-Jacques Rousseaun "Julie, tai uusi Héloïse" (1761). Eminin seikkailu- ja rakkausjuoniin perustuvat pikareskiromaanit sisältävät myös pohdintoja ajankohtaisista yhteiskunnallisista aiheista. Teostensa välityksellä hän kävi polemiikkia romaanikirjallisuuteen kielteisesti suhtautuneen Aleksandr Sumarokovin kanssa.


title: Fjodor Emin

text: Vuoden 1766 jälkeen Emin keskittyi historian tutkimukseen. Keskeneräiseksi jäänyt "Rossijskaja istorija žizni vseh drevnih ot samogo natšala Rossii gosudarei" (1767–1769) on sekundäärilähteisiin perustuva kaunokirjallinen esitys Venäjän historiasta. Vuonna 1769 Emin julkaisi satiirista aikakauslehteä "Adskaja potšta" (”Helvetinposti”), joka yhdessä Nikolai Novikovin "Trutenin" kanssa esitti polemiikkia Katariina II:n lähipiireineen julkaisemaa "Vsjakaja vsjatšina" -lehteä vastaan. Kirjailijan viimeiseksi teokseksi jäi uskonnollinen traktaatti "Put k spaseniju" (”Tie pelastukseen”), josta otettiin yli 50 painosta vuosina 1780–1917.


title: Peuramaa

text: Peuramaa (ruots. "Hjortlandet") on kylä Kirkkonummella.


title: Peuramaa

text: Peuramaalla sijaitsee monitoimikeskus, johon kuuluvat laskettelukeskus "Peuramaa Ski", golf "Peuramaa Golf" sekä hevostilat "Peuramaa Horse".


title: Peuramaa

text: Peuramaa Ski on yksi Uudenmaan suosituimmista laskettelukohteista. Ykköskohderyhmä Peuramaa Skille on lapsiperheet. Siellä sijaitsee muun muassa Suomen pisin mattohissi. Peuramaa Skillä on neljä erilaista rinnettä, leveä päärinne, jyrkkä kisarinne, leppoisa aurinkorinne sekä taitajille viettävä keskirinne. Peuramaa Skillä on vuokraamo, josta voi vuokrata talviurheiluvälineitä. Vuokraamosta löytyy myös kamapörssi, huolto, testikeskus ja skishop.


title: Peuramaa

text: Peuramaa Skissä on myös hiihtokoulu, joka on suunnattu lapsille. Se sisältää lasten alkeis- ja jatkokurssit sekä suksilla että lumilaudalla. Se tarjoaa myös yksityistunteja.


title: Peuramaa

text: Peuramaa Skin rinneravintola sijaitsee laskettelurinteiden alapuolella. Rinneravintolassa on myös erillinen kabinettitila, jota voi varata erilaisiin tilaisuuksiin, esimerkiksi lasten syntymäpäiväjuhlia varten.


title: Peuramaa

text: Peuramaa Golf sijaitsee laskettelukeskuksen läheisyydessä. Se sisältää kolme eri kenttää; "Porkkalan", "Vanhan Peuran" ja "Pikku Peuran".


title: Peuramaa

text: Peuramaa Golfiin kuuluu myös ravintola Kultainen Peura.


title: Peuramaa

text: Peuramaa Horse on hevostila, joka sijaitsee laskettelukeskuksen ja golfin välissä. Peuramaa Horse sisältää monia erilaisia palveluja, muun muassa hevosten koulutusta, ratsastustunteja, hevosen kuntoutusta ja muuta. Peuramaa Horse tarjoaa myös uniikin ympäristön erilaisten tilaisuuksien, juhlien ja kokousten järjestämiseen. Ratsutilan upeat maisemat, Aktia Maneesi, kabinetti- ja kokoustila sekä edustusluokan sauna voidaan varata käyttöönne joko yhdessä tai erikseen.


title: Peuramaa

text: Vuonna 2008 Peuramaa Horse- tiloilla kuvattiin "Tallitähdet"- televisiosarjaa, joka esitettiin syksyllä 2008 Yle TV2- kanavalla.


title: Arwulf Arwulf

text: Arwulf Arwulf, oik Theodore Grenier (s. 1957 Palo Alto), on yhdysvaltalainen radiotoimittaja ja musiikkikriitikko.


title: Arwulf Arwulf

text: Palo Altossa Kaliforniassa syntynyt Grenier muutti Michiganin osavaltiossa sijaitsevaan Ann Arborin kaupunkiin vuonna 1968. Hän on juontanut "Face the Music" -nimistä radio-ohjelmaa Michiganin yliopiston WCBN-kanavalla vuodesta 1980 lähtien. Lisäksi hän juontaa WEMU-kanavan sunnuntaiohjelmaa "The Sunday Best" ja kirjoittaa musiikkiarvosteluja Allmusic-sivustolle.


title: Arwulf Arwulf

text: Arwulf-taiteilijanimen Grenier otti käyttöön vuonna 1971. Ennen pitkää hän vaihtoi nimen muotoon Arwulf Arwulf kyllästyttyään siihen, että ihmiset kysyivät jatkuvasti hänen etu- ja sukunimeään. Nimi kirjoitetaan usein kokonaan pienillä kirjaimilla. Hänen veljensä on elokuva- ja televisionäyttelijä Zach Grenier.


title: The Keeper (vuoden 1976 elokuva)

text: The Keeper on T. Y. Draken ohjaama ja käsikirjoittama kanadalainen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Christopher Lee ja Tell Schreiber.


title: The Keeper (vuoden 1976 elokuva)

text: Elokuvan käsikirjoitti ohjaaja Drake David Curnickin ja Donald Wilsonin tarinan pohjalta. Elokuvan tuotti Pattie Robertson ja Donald Wilson. Elokuva kuvattiin 24 päivässä lokakuussa vuonna 1975 Kanadan Vancouverissa. Elokuva sai ensi-iltansa vuonna 1976. "The Keeper" on julkaistu DVD:lle vuonna 2006.


title: Salaperäinen Casbah

text: Salaperäinen Casbah () on Rudolph Matén ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1956. Elokuvan päärooleissa esiintyvät Pier Angeli ja James Hayter. Muissa rooleissa ovat muun muassa Richard Molinas, Anthony Newley ja Christopher Lee. Elokuva sijoittuu toisen maailmansodan loppuvaiheisiin heinäkuussa 1945.


title: Salaperäinen Casbah

text: "Salaperäinen Casbah" perustuu tohtori Bernard Victor Dryerin (1918–1995) romaaniin "Port Afrique", joka julkaistiin vuonna 1948. Romaanin pohjalta elokuvan käsikirjoituksen laati Frank Partos ja John Cresswell. David E. Rose ja John R. Sloan tuottivat elokuvan Coronado Productionsille.


title: Salaperäinen Casbah

text: "Salaperäinen Casbah" kuvattiin Technicolor-menetelmällä Algerin Kasbahissa, Algeriassa ja Marokon Tangerissa. Elokuva on André Marannen ensimmäinen elokuva.


title: Salaperäinen Casbah

text: Elokuva sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa 18. kesäkuuta vuonna 1956. Elokuva pääsi teatterilevitykseen myös Portugalissa 21. elokuuta, Yhdysvalloissa 7. syyskuuta, Ruotsissa 17. syyskuuta, Länsi-Saksassa 28. syyskuuta ja Itävallassa marraskuussa. Suomessa elokuva julkaistiin seuraavana vuonna 15. maaliskuuta vuonna 1957. Columbia Pictures toimi elokuvan levittäjänä Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa.


title: Kolmiulotteinen sarjakuva

text: Kolmiulotteinen sarjakuva eli Kolmiulotteisen vaikutelman synnyttävää sarjakuva voidaan tehdä kahdella tekniikalla: joko värillisten lasien avulla tai niin sanotun vapaan tuijotuksen (engl. "free view") menetelmällä. Ensiksi mainitussa on silmälaseissa sininen ja punainen linssi eri silmille, ruudut piirretään hiukan erilaisina kyseisillä väreillä. Vapaan tuijotuksen menetelmässä kuvat piirretään samoilla väreillä, mutta niistä tehdään kaksi hiukan erilaista ruutua vierekkäin ja katsotaan harittaen. Kolmiulotteista sarjakuvaa on tehty verraten vähän ja lähinnä kokeiluina. Amerikkalainen "Spirit"-sarjakuva julkaistiin 1980-luvulla värillisten lasien menetelmällä yhden tarinan verran.


title: Kolmiulotteinen sarjakuva

text: Suomessa ilmestyi vuonna 1955 ensimmäinen värillisten lasien avulla katsottava kolmiulotteinen sarjakuva "Jännä-Jussi"-lehdessä. Seitsensivuisessa sarjakuvassa seikkaili Munchhausen muun muassa lentäen tykinkuulalla. Sarjakuvan oli piirtänyt Rolf Kauka. Lehden mukana olivat puna-siniset lasit. Lisäksi lehdessä oli sivun mittainen opastus kolmiulotteisuudesta ja lasien käytöstä. Ensimmäinen free view -menetelmällä tehty kolmiulotteinen sarja ilmestyi "Elämäntapainsinöörien ihmeellinen maailma" -albumissa vuonna 2004 aiheena liito-orava.


title: Bahawalpur

text: Bahawalpur (pandžabiksi ja ) on kaupunki Pakistanissa. Vuonna 1998 kaupungissa oli 403 408 asukasta. Se oli aikoinaan Bahawalpurin ruhtinaskunnan pääkaupunki. Kaupungissa on monia loistokkaita palatseja niiltä ajoilta.


title: Bahawalpur

text: Kaupungissa on toiminut yliopisto vuodesta 1925. Vuonna 2011 päätettiin perustaa lisäksi naisten yliopisto kohottamalla Sadiq Girls Degree Collegen statusta.


title: Jerker Lysell

text: Jerker Lysell (s. 27. huhtikuuta 1989 Bollnäs) on ruotsalainen suunnistaja ja sprintin maailmanmestari sekä EM-mitalisti.


title: Jerker Lysell

text: Ensimmäisen maailmancupvoittonsa Lysell otti Göteborgin pudotussprintissä vuonna 2011. Falunin EM-kilpailuissa 2012 hän voitti pronssia sprinttimatkalla. Saman vuoden kesäkuussa hän voitti Sankt Gallenissa järjestetyn maailmancupin sprintin. Maailmancupissa 2013 hän voitti keskimatkan takaa-ajokilpailun Napierissa.


title: Buffalo-Depew’n rautatieasema

text: Buffalo-Depew’n rautatieasema on Depewissa New Yorkin osavaltiossa sijaitseva Amtrakin rautatieasema, jolla pysähtyvät Lake Shore Limitedin, Empire Servicen ja Maple Leafin vuorot.


title: Meilahden leijonat

text: Meilahden leijonat Athene ja Zephyr olivat Korkeasaaren eläintarhassa vuonna 1941 syntyneet leijonakaksoset, jotka kasvatettiin Meilahdessa.


title: Meilahden leijonat

text: Nämä leijonanpennut syntyivät Korkeasaaressa 11.4.1941 pitkäperjantaina. Niiden emo oli nimeltään Lady, ja isä oli leijonauros nimeltä Janne. Lady oli jo aiemmin saanut pentuja kolmasti, mutta joka kerta se oli jättänyt ne hoitamatta ja pennut olivat kuolleet. Nyt Korkeasaaren työntekijät halusivat etsiä uusille pennuille sijaisemon, jotta ne varmasti jäisivät henkiin.


title: Meilahden leijonat

text: Sijaisemoksi etsittiin sopivan suurta naaraskoiraa, joka olisi aivan äskettäin, enintään viikkoa aiemmin synnyttänyt pentuja mutta menettänyt ne. Tällainen koira tuottaisi vielä maitoa ja sen äidintunteet olisivat vielä jäljellä ja se voisi hyväksyä vieraat pennut.


title: Meilahden leijonat

text: Sopiva koira, nimeltään Blue Shepherd ja rodultaan vanhaenglanninlammaskoira, löytyi unissasaarnaaja Maria Åkerblomin kennelistä Meilahden Villa Toivolasta. Se oli aiemmin synnyttänyt onnistuneesti kaksi pentuetta, ja näyttelyissä se oli saanut 17 ensimmäistä palkintoa.


title: Meilahden leijonat

text: Blue Shepherd oli nyt synnyttänyt kaksi päivää aiemmin, mutta sen pennut olivat kuolleet. Åkerblom ei kuitenkaan halunnut luovuttaa koiraansa Korkeasaareen, joten leijonanpennut tuotiin Meilahteen. Åkerblom hyväili koiraansa, asetti pennut nisiin, ja koiraemo hyväksyi pennut välittömästi omikseen. Tieto tästä perheidyllistä kulkeutui pian myös ulkomaille, ainakin Ruotsiin. Pennut saivat nimensä Åkerblomilta. Åkerblom myös vei koiransa toukokuun lopulla 1941 näyttelyyn Turkuun, ja leijonanpentujen oli pakko seurata mukana, jotta ne olisivat tulleet ruokituiksi. Perhe herätti Turussa suurta huomiota ja useat sanomalehdet kertoivat siitä. Meilahdessa leijonista tiettävästi kuvattiin myös filmi.


title: Meilahden leijonat

text: Kun pennut oli keskikesällä, noin kolmen kuukauden imetyksen jälkeen vieroitettu keinoemostaan, ryhdyttiin valmistelemaan niiden paluuta Korkeasaareen. Åkerblom oli kuitenkin kiintynyt niihin eikä halunnut luopua niistä. Syyskuun lopulla Athene palasi lopulta eläintarhaan, mutta neuvottelujen tuloksena Zephyr sai jäädä Åkerblomille, sillä sen toinen etutassu oli vaurioitunut ranteesta, ja se laahasi sitä kävellessään. Se ei siis kelvannut “näyttelyesineeksi”.


title: Meilahden leijonat

text: Korkeasaaressa Athene oli aluksi äkäinen, sillä Meilahdessa se oli tottunut ainoastaan naisiin, kun taas Korkeasaaressa sitä hoitivat yksinomaan miehet. Se ei muutamaan päivään edes suostunut syömään. Se ei koskaan elämänsä aikana päästänyt uusia hoitajiaan paria metriä lähemmäksi.


title: Meilahden leijonat

text: Åkerblom kävi ajoittain katsomassa Athenea, ja tämä oli aina innostunut entisen emäntänsä vierailuista. Kun Athene lopulta tutustui biologisiin vanhempiinsa, se vihasi ja pelkäsi niitä, mutta uusista pikkusiskoista se piti.


title: Meilahden leijonat

text: Meilahteen jääneen Zephyrin luonne oli lempeämpi aina 10 kuukauden ikään saakka. Se päästi vieraatkin lähestymään itseään, ja lapsetkin saattoivat valvotusti leikkiä sen kanssa. Ennen ensimmäisen ikävuoden täyttymistä sen luonne kuitenkin kävi rajummaksi, ja omistaja pelkäsi, että se voisi tehdä ympäristössään tyhmyyksiä ja herättää kauhuakin. Myös poliisi käski Åkerblomia luopumaan leijonastaan. Niinpä se nukutettiin kevättalvella 1942 ja sitten täytettiin, ja sellaisena se jäi koristamaan Villa Toivolaa. Se mainitaan Nya Pressenin haastattelussa 1948.


title: Meilahden leijonat

text: Vuonna 1951 Athene oli vielä hengissä ja asui Korkeasaaressa. Kun se jossain vaiheessa kuoli tai lopetettiin, sen talja päätyi Åkerblomille Villa Toivolaan. Åkerblomin kuoltua 1981 siellä järjestettiin 1980-luvun aikana huutokauppa, ja eräs yksityishenkilö osti sekä Athenen taljan että täytetyn Zephyrin. Nämä huonokuntoiset muistot leijonista koristivat aikansa ostajan venettä. Athenen talja haudattiin sitten erääseen Suomenlinnan lahteen, mutta Zephyr päätyi vielä erään “mainostoimiston mannekiiniksi”, kunnes siitä lähtenyt haju pakotti omistajat antamaan sille polttohautauksen espoolaisessa metsässä.


title: Police Dog

text: Police Dog on vuonna 1955 julkaistu Derek Twistin ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen rikoselokuva, jonka pääosissa ovat Charles Victor, Nora Gordon, Cecil Brock, John Le Mesurier, James Gilbert ja Christopher Lee. Elokuvan tuotti Harold Huth ja Douglas Fairbanks Jr..


title: Police Dog

text: Elokuva kuvattiin Hertfordshiren Borehamwoodissa sijaitsevilla National Studioseilla. Elokuva sai kotimaan ensi-iltansa toukokuussa vuonna 1955.


title: Sega Bass Fishing

text: Sega Bass Fishing on kolikkopelinä sekä Sega Dreamcastille, Windowsille ja kaikille seitsemännen sukupolven konsoleille julkaistu kalastuspeli. Se kehitettiin ensin vuonna 1997 Sega Model 3 -ohjelmistolle.


title: Sega Bass Fishing

text: Pelin Dreamcast-versio on täysin pelattavissa tavallisella Dreamcast-ohjaimella, mutta se on yhteensopiva myös Sega Fishing Controller -ohjaimen kanssa.


title: Sega Bass Fishing

text: Peli sai kritiikkiä kriitikoilta sen kapeasta luonnosta. Siitä huolimatta se näytti Dreamcastin mahtavat graafiset toiminnot kalojen liikkuessa sulavasti luoden joustavan kalastuskokemuksen. Peli myi hyvin, ja se tuli osaksi Sega All Stars -kokoelmaa.


title: Sega Bass Fishing

text: Peli julkaistiin Wiille alkuvuodesta 2008. Peli julkaistiin myös Dreamcast Collection -kokoelmapelissä alkuvuodesta 2011 sekä PlayStation Networkissa ja Xbox Live Arcadessa lokakuussa 2011.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Sarjakuva Suomessa alkaa käännettyjen teosten osalta vuodesta 1857, jolloin julkaistiin Rodolphe Töpfferin "Koipeliinin Linnustus". Kotimainen sarjakuva syntyi 1910-luvulla.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Suomalaisen sarjakuvan klassikoita ovat muun muassa Ola Fogelbergin "Pekka Puupää", Tove ja Lars Janssonin "Muumipeikko" ja Tarmo Koiviston "Mämmilä". Suomen sarjakuvaseura on jakanut vuodesta 1972 suomalaisen sarjakuvan tekijäpalkintona Puupää-hattua.


title: Sarjakuva Suomessa

text: 1980-luvulla sarjakuvan tekeminen levisi entistä laajemmalle ja käännössarjakuvan tarjonta monipuolistui. Kemin sarjakuvafestivaali ja Helsingin sarjakuvafestivaalit syntyivät vuosikymmenen alussa. 1990-luvulla sarjakuvaan liittyvät kurssit alkoivat eri oppilaitoksissa ja piirtäjien apurahoitus alkoi. Tampere Kuplii on jakanut vuodesta 2007 Sarjakuva-Finlandia-palkintoa kotimaiselle albumille.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Suomalaisen sarjakuvan 100-vuotisjuhlavuotta vietettiin vuonna 2011 ensimmäisen kokonaisen sarjakuvakirjan ilmestymisen kunniaksi. Se oli Ilmari Vainion "Professori Itikaisen tutkimusretki", joka ilmestyi 21. marraskuuta 1911. Ola Fogelbergin "Pekka Puupää" oli sarjakuvana koko kansan suosikki. Suomen sarjakuvaseura on jakanut vuodesta 1972 suomalaisen sarjakuvan kunniapalkintona Puupää-hattua. Asmo Alhon vuosina 1927–75 piirtämä humoristinen ja opettavainen "Kieku ja Kaiku" on pitkäikäisimpiä suomalaisia sarjakuvia. Tove ja Lars Janssonin "Muumipeikko"-sarjakuva tunnetaan edelleen ympäri maailmaa.


title: Sarjakuva Suomessa

text:
1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alun kulttuurisessa murroksessa kiinnostuttiin aiemmin väheksytyistä kulttuurin muodoista. Sarjakuvasta tuli vähitellen oikeutettu kulttuurikeskustelun ja -tutkimuksen kohde. Kotimaiset piirtäjät nousivat uudella tavalla esiin uusissa omakustanteisissa underground-henkisissä lehdissä. Myös sanomalehtien strippisarjoissa alkoi näkyä entistä enemmän kotimaisia sarjoja. Uuden suomalaisen sarjakuvan pitkäaikaiseksi keulakuvaksi nousi Tarmo Koiviston piirtämä "Mämmilä". Sarja sai laajan lukijakunnan ja vaikutti sarjakuvan arvostuksen nousuun peilatessaan suomalaisen yhteiskunnan muutosta.
Valokopiokoneet mahdollistivat 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa piirtäjien omien pienlehtien tuotannon ja suoramyynnin.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Suomen sarjakuvaseura perustettiin vuonna 1971. Seuran tärkeimmiksi tehtäviksi määriteltiin alan arvostuksen nostaminen, kotimaisten klassikkojen muistaminen ja kotimaisen vaihtoehdon tukeminen. Näihin tavoitteisiin pyrittiin tiedotuksen, koulutuksen ja julkaisutoiminnan kautta. Seura alkoi julkaista "Sarjainfo"-lehteä vuonna 1972.


title: Sarjakuva Suomessa

text: 1980-luvun alussa useisiin kaupunkeihin perustettiin paikallisia sarjakuvaseuroja. Niiden keskeinen toiminta oli omien sarjakuvalehtien julkaisu. Vuonna 1981 pidettiin ensimmäinen Kemin sarjakuvafestivaali ja 1983 ensimmäinen Helsingin sarjakuvafestivaali. Vuonna 1995 perustettiin etujärjestö Sarjakuvantekijät ry. Vuonna 2008 perustettiin Sarjakuvakeskus, joka tarjoaa muun muassa kurssiluonteista koulutusta ja pitää yllä galleriaa. Vuonna 2009 aloitti toimintansa Sarjakuvan tiedotuskeskus. Tampere Kuplii on jakanut vuodesta 2007 Sarjakuva-Finlandia-palkintoa kotimaiselle albumille.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Sarjakuvan opetusta on eräissä kansanopistoissa ja taideoppilaitoksissa ja korkeakoulutasolla Aalto-yliopiston kursseilla. Taiteen perusopetuksessa sarjakuvalle ei ole omaa opetusohjelma. Sarjakuvaan liittyvä tutkimus on hajanaista ja satunnaista.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Heikki Kaukoranta teki Suomessa ensimmäisen pro gradu -työn sarjakuvasta estetiikan oppiaineessa vuonna 1969. Ensimmäinen sarjakuviin keskittynyt suomalainen tietoteos, Kaukorannan ja Jukka Kemppisen "Sarjakuvat" (1972) vaikutti suuresti tietämykseen sarjakuvan historiasta. Säännöllinen sarjakuvakritiikki sanomalehtien kulttuurisivuilla alkoi 1980-luvun puolivälissä, ensin "Helsingin Sanomissa" ja myöhemmin muissa lehdissä. Viimeistään 2000-luvulla sarjakuvakritiikki vakiintui sanomalehtiin.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Sarjakuvantutkimus nousi yliopistoissa esiin 1990-luvulla. Sarjakuvan tutkimus on silti yhä vähäistä. Sarjakuviin liittyviä lopputöitä tehdään vuosittain kymmeniä. Tutkimus on usein kielitieteellistä ja liittyy joko suomen kielen tai sarjakuvakääntämisen alaan. Suomen ensimmäinen sarjakuvista väitellyt oli Pekka A. Manninen vuonna 1995. Kasvatustieteen alan väitöskirja "Vastarinnan välineistö: Sarjakuvaharrastuksen merkityksiä" käsitteli sarjakuvaa kapinan ja vaihtoehtoisten tulkintojen välineenä. Sarjakuvan estetiikkaa ja kerrontaa on Suomessa tutkittu vain vähän. Juha Herkmanin myöhemmin lisensiaatintyöksi laajentama teos "Sarjakuvan kieli ja mieli" (1998) tarkasteli tätä aihealuetta. Herkman hyödynsi kirjassaan etenkin kirjallisuudentutkimuksen ja kulttuurintutkimuksen menetelmiä.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Suurimmaksi puutteeksi suomalaisen sarjakuvan kentällä on nähty se, että minkään arkiston tai museon tehtävänä ei ole tallentaa järjestelmällisesti sarjakuvaa ja sen kulttuurihistoriaa. Esimerkiksi tekijöiden originaaleja ei voida tallettaa keskitetysti. Suomeen on vaadittu arkistoa tai museota, jonka tehtäviin kuuluu sarjakuvakulttuurin tallentaminen sekä tutkimus- ja näyttelytoiminta.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Suomen sarjakuvaseura on vuodesta 1971 koonnut omaa arkistoa ja kirjastoa. Se on vuodesta 2003 alkaen sijainnut Aralis-kirjastokeskuksessa Helsingin Arabianrannassa. Kokoelmaa täydennetään lahjoituksilla, järjestelmälliseen hankintaan ei ole mahdollisuuksia. Kuitenkin useimmat kustantajat lähettävät kotimaiset uutuusjulkaisunsa kirjastolle, joka on tavallaan sarjakuvan epävirallinen vapaakappalekirjasto. Kokoelmassa oli vuonna 2011 yli 7000 nimikettä sarjakuvia, alan tutkimuksia ja tietokirjoja. Teoksia ei saa kotilainaksi. Sarjakuvaseura tekee yhteistyötä eri maiden erikoiskirjastojen kanssa vuonna 2006 avatun pohjoismaisen Nordicomics-sarjakuvaportaalin avulla. Vuonna 2011 Suomen sarjakuvaseuran kokoelman teosten viitetiedot siirrettiin Nordicomics-tietokannasta Suomen sarjakuvaseuran kokoelman tietokantaan.


title: Sarjakuva Suomessa

text: Ulkomaisten esimerkkien perusteella erikoistuneen sarjakuvakirjaston etuna olisi ulkomaisen aineistohankinnan tehokkuus, erikoiskirjaston käytössä oleva asiantuntemus sekä omat määrärahat ostoihin. Näin yksikin kirjasto voisi kohtuullisin kustannuksin laajentaa suuresti kirjastotarjonnan määrää ja monipuolisuutta.


title: Okinawa (täsmennyssivu)

text: Okinawa tarkoittaa seuraavia:


title: Paavo Turakainen

text: Paavo Kalevi Turakainen (s. 1942) on Oulun yliopiston matemaattisten tieteiden laitoksen emeritusprofessori. Turakaisen erityisasiantuntemus liittyy teoreettisen tietojenkäsittelytieteen alaan kuuluvaan automaattien ja formaalien kielten teoriaan. Uransa aikana hän tutki varsinkin algoritmiseen ratkeavuuteen ja ratkeamattomuuteen liittyviä kysymyksiä.


title: Paavo Turakainen

text: Turakaisen vanhemmat ovat Paavo Jalmari Nummela ja Ida Maria Turakainen. Hän tuli ylioppilaaksi Parikkalan yhteiskoulusta 1961 ja valmistui Turun yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1965 ja lisensiaatiksi 1967. Hän väitteli siellä filosofian tohtoriksi 1968. Turakaisen väitöskirjan aihe oli "On Probabilistic Automata and Their Generalizations" () ja sen ohjaajana toimi Arto Salomaa. Turun yliopistossa Turakainen toimi assistenttina 1965–1969 ja matematiikan dosenttina vuodesta 1969. Helsingin yliopiston tietojenkäsittelyopin vt. apulaisprofessori hän oli 1969–1970 ja apulaisprofessori 1970 sekä sovelletun matematiikan professori 1970–1971. Samaan aikaan Turakainen toimi myös Jyväskylän yliopiston tietojenkäsittelyopin professorina.


title: Paavo Turakainen

text: Turakainen oli Oulun yliopiston matematiikan professori vuodesta 1971 ja jäi eläkkeelle 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä, minkä jälkeen hän alkoi harrastaa runojen kirjoittamista. Turakainen on ottanut vaikutteita etenkin Eino Leinolta ja kirjoittaa runonsa kalevalamittaan. Syyskesällä 2006 hän voitti Iltalehden rakkausaiheisen runokilpailun, johon lähetettiin yli 4 000 runoa. Turakainen on käyttänyt nimimerkkejä Elämän kirjosieppo, Elämänkirjo-Sieppo ja Elämänkirjosieppo.


title: Micah Hyde

text: Micah Anthony Hyde (s. 10. marraskuuta 1974 Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija. Hänellä on myös Jamaikan kansalaisuus. Hyde edustaa kaudella 2012–2013 Englannin seitsemänneksi korkeimmalla sarjatasolla Southern Leaguessa pelaavaa St Albans Cityä. Jamaikan maajoukkueessa hän on esiintynyt 17 kertaa vuosina 2001–2004.


title: Micah Hyde

text: Englannin mestaruussarjassa Hyde on pelannut viiden kauden ajan Watfordin riveissä sekä kolme kautta Burnleyn joukkueessa. Valioliigan otteluita hänelle kertyi Watfordissa kauden 1999–2000 aikana yhteensä 34. Hyde teki niissä kolme maalia.


title: Micah Hyde

text: Kesällä 1995 Micah Hyde pelasi lainasopimuksella kymmenen ottelun ajan Euran Pallossa.


title: Sega Marine Fishing

text: Sega Marine Fishing on kalastuspeli, jossa pelaaja yrittää saada kiinni erilaisia meren huippukaloja. Pelattavuus painottuu niin että pelaajan pitää houkutella kala käymään kiinni syöttiin ja sen jälkeen kamppailla täydellisesti kalan kanssa sekä rullata se veneeseen.


title: Sega Marine Fishing

text: Kun pelaaja nappaa kaloja, hän tienaa avustekortteja. Korteista saatavia tuotteita ovat pelaajan akvaariota varten kerättävät kalat ja esineet, kalastusvälineet, muut veneet sekä lukuisat hassuttelutarvikkeet kuten eriväriset shortsit. Peli sisältää myös kahdenlaista verkkopelimoodia: "Tournament fishingin" sekä "Fish Mailin". Tournament Fishingissä pelaajien täytyy kilpailla siitä kumpi saa isomman kalan kalastettua tietyssä ajassa. Fish mail koostuu lyhyiden viestien kirjoittelusta. Pelaajat voivat vastaanottaa satunnaisia viestejä nappaamalla kaloja.


title: Sega Marine Fishing

text: "Sega Marine Fishingiä" pystyy pelaamaan myös Dreamcastin kalastusohjaimella. Pelaaja voi tässä pelissä myös muokata omaa hahmoaan saamillaan hatuilla, paidoilla ja muilla vaatetuksilla.


title: Framing Hanley

text: Framing Hanley on yhdysvaltalainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 2005 Nashvillessä, Tennesseessä. Yhtyeen ensimmäinen studioalbumi "The Moment" julkaistiin elokuussa 2007. Framing Hanley tunnetaan parhaiten kappaleesta ”Hear Me Now”.


title: Blackstar Halo

text: Blackstar Halo on suomalainen metalliyhtye Tampereelta. Se perustettiin nimellä Downfall, jona yhtye toimi vuosina 1998–2009.


title: Blackstar Halo

text: Timo Eskelinen ja Kalle Tulonen perustivat yhtyeen vuonna 1998 nimellä Downfall. Vuonna 2000 yhtye solmi levytyssopimuksen Low Frequency Recordsin kanssa. Sopimuksen puitteissa julkaistiin EP "Dark Parade" vuonna 2001 ja täysimittainen levy "My Last Prayer" vuonna 2002. Vuonna 2005 sopimus purettiin molemminpuoleisessa yhteisymmärryksessä. Vuonna 2006 yhtye julkaisi omakustanne-EP:n nimeltä "Downfall".


title: Blackstar Halo

text: Vuonna 2009 yhtye vaihtoi nimensä Blackstar Haloksi, koska Downfall-nimisiä yhtyeitä on maailmanlaajuisesti lukuisia. Vuonna 2010 julkaistu "Illuminated" on toistaiseksi ainoa Blackstar Halo -nimellä julkaistu levy.


title: Bossangoa

text: Bossangoa on kaupunki Keski-Afrikan tasavallassa. Se on Ouhamin prefektuurin pääkaupunki, ja sen asukasluku on 36 478 (2003). Kaupunkia palvelee Bossangoan lentoasema (IATA: BSN, ICAO: FEFS). Bossangoan roomalaiskatolinen hiippakunta toimii Banguin arkkihiippakunnan alaisuudessa.


title: Bossangoa

text: Bossangoa sijaitsee noin 300 kilometrin päässä Banguista. Sen halki virtaa Ouhamjoki.


title: Furtwängler

text: Furtwängler on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: In Aménas

text: In Aménas () on kunta ("commune") Illizin maakunnassa Algeriassa. Asukkaita kunnassa oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 7 385. Vuoden 1998 väestönlaskennassa väkiluku oli 5 286. Kunta sijaitsee noin 1 300 kilometrin päässä pääkaupungista Algerista kaakkoon, lähellä Libyan rajaa. In Aménasin lentoasema sijaitsee 8,5 kilometrin päässä kunnan keskustasta itään.


title: In Aménas

text: In Aménasin keskusta on öljy- ja kaasuntuotantolaitosten ympäröimä. In Aménasista alkavat Hassi Messaoudiin päättyvä kaasuputki sekä Haoud El Hamraan päättyvä 626 kilometriä pitkä öljyputki. Noin 25 kilometrin päässä In Aménasin keskustasta lounaaseen sijaitsee Tiguentourinen maakaasukenttä, jota operoivat yhdessä Algerian kansallinen öljy- ja kaasuyhtiö Sonatrach, brittiläinen BP ja norjalainen Statoil. Kaasukentällä alkoi keskiviikkona 16. tammikuuta 2013 yli kolme päivää kestänyt panttivankikriisi, kun raskaasti aseistautuneet islamistit ottivat Tiguentourinen kaasuntuotantolaitoksen satoja työntekijöitä panttivangeiksi.


title: Tähtien Talli

text: Tähtien Talli on vuonna 1995 perustettu Suomen Hippoksen ylläpitämä suomalaisten ravihevosten kunniagalleria.


title: Tähtien Talli

text: Tähtien Tallissa on toistaiseksi yhteensä 20 hevosta. Lämminverisiä galleriassa on kymmenen ja suomenhevosia kymmenen. Ulkomailla syntyneitä hevosia on mukana kolme.


title: Tähtien Talli

text: Vaikka Suomen raviurheilun perinteet ulottuvat jo 1800-luvun puolelle, painottuvat Tähtien Tallien valinnat viimeisten 20-30 vuoden aikana kilpailleisiin hevosiin. Viimeisin kunnianosoituksen saanut hevonen on Brad de Veluwe joka liitettiin Tähtien Talliin vuoden 2015 Ravigaalassa.


Kultaa tai kunniaa – Satsangan rock-vuodet 1973–1979 on Jukka Kuoppamäen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 30. marraskuuta 2011 Hype Recordsin kautta. Nimensä mukaisesti kokoelma sisältää Kuoppamäen 1970-luvulla omalle Satsanga-levymerkilleen levyttämiä rock-henkisiä kappaleita. Lisäksi levyä varten äänitettiin kaksi uutta, vuonna 2011 tehtyä kappaletta ”Keskiyön cowboy” ja ”Yhdy lauluun”.


title: Kultaa tai kunniaa – Satsangan rock-vuodet 1973–1979

text: Kokoelma julkaistiin, koska Kuoppamäen Satsangalle levytettyjä albumeita ei ollut aikaisemmin saatavana CD-formaatissa. Myös Kuoppamäki itse on kertonut, ettei ole kuullut vuosiin levyn sisältämiä kappaleita. Tunnetuin levyn sisältämistä kappaleista on aiemminkin CD-muodossa ilmestynyt avauskappale ”Kultaa tai kunniaa”, jolla Kuoppamäki voitti vuoden 1973 Syksyn sävel -kilpailun.


text: Säestäjänä kappaleilla toimii Castanja-yhtye, lukuun ottamatta vuonna 2011 levytettyjä kappaleita.


text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Jukka Kuoppamäki ja sovittanut Kari Hillo, ellei toisin mainita.


text: Alkuperäisten albumien kappalelähteet:


text: CastanjaKappaleilla ”Yhdy lauluun” ja ”Keskiyön cowboy”


title: Martti Kiilholma

text: Martti Johannes Kiilholma (s. 3. kesäkuuta 1950 Pomarkku) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hänen seuransa oli Kankaanpään Urheilijat.


title: Martti Kiilholma

text: Kiilholma osallistui maastojuoksun MM-kilpailuihin Puolan Chepstowissa vuonna 1976 ja Pariisissa 1980 sekä yleisurheilun MM-kisoihin Helsingissä 1983. Helsingin kisoissa hän edusti Suomea maratonilla, mutta joutui keskeyttämään.


title: Martti Kiilholma

text: Vuonna 1983 Kiilholma voitti Pohjois-Kaliforniassa ensimmäistä kertaa järjestetyn "California International Marathonin".


title: Kitaroiden

text: Kitaroiden (MMLP 31) on Kari Hillon vuonna 1978 ilmestynyt toinen sooloalbumi. Albumi sisältää tunnettuja pop- ja iskelmäkappaleita instrumentaalisesti kitaralla tulkittuna. Albumin julkaisi Satsanga.


title: Kitaroiden

text: A-puoli


title: Kitaroiden

text:
B-puoli
Julkaistu myös C-kasettina koodilla MMC 31.


title: MM-rallikausi 2013

text: MM-rallikausi 2013 on 41. kausi nykyiselle rallin maailmanmestaruussarjalle. Kausi alkoi Monte Carlosta 16. tammikuuta ja päättyi Walesin ralliin 17. marraskuuta. Hallitseva maailmanmestari Sébastien Loeb ajoi kaudella vain neljä kilpailua, joten maailmanmestarin nimi vaihtui ensimmäistä kertaa kymmeneen vuoteen. Autonvalmistaja Ford vetäytyi sarjasta omana tallinaan. Volkswagen liittyi sarjaan omana tallinaan voittaen heti kuljettajien ja valmistajien mestaruuden depyyttikaudellaan. Sarjan mestaruuden voitti ranskalainen Sébastien Ogier, joka varmisti mestaruutensa Ranskan rallissa. Toiseksi sijoittui belgialainen Thierry Neuville ja kolmanneksi suomalainen Jari-Matti Latvala.


title: MM-rallikausi 2013

text: Suluissa olevat numerot tarkoittavat Power Stagen sijoituksia.


title: Kaivokselan kirkko

text: Kaivokselan kirkko oli Vantaankosken seurakunnan kirkkorakennus ja entinen pääkirkko Vantaan Kaivokselassa. Kirkon sisätilat, erityisesti kirkkosali ja aula, vaurioituivat pahoin tuhopoltossa 2006. Rakennus oli siitä lähtien pitkään käyttämättömänä. Seurakunnan pääkirkko on vuodesta 1984 lähtien ollut Myyrmäen kirkko. Kaivokselan kirkko purettiin kesällä 2014.


title: Kaivokselan kirkko

text: Kaivokselan kirkko valmistui 1969 Kaivokselan 1960-luvun aluerakentamisen yhteydessä. Vaalean, tiilijulkisivuisen kirkon suunnitteli arkkitehti Aarne Ehojoki. Kirkko sijaitsee samalla pienellä mäellä kuin vuonna 1966 valmistunut Kaivokselan koulu. Kaikki Kaivokselan 1960-luvun rakennusvaiheen rakennukset, myös asuinrakennukset, ovat Ehojoen suunnittelemia ja Rakennustoimisto A. Puolimatkan rakentamia. Kaivoksela on yksi Vantaan kaupunkikuvallisesti arvokkaista alueista.


title: Kaivokselan kirkko

text: Kirkossa ulkoisesti kuutionmuotoiseen kirkkosaliin liittyy matalat siipirakennukset, jotka kiertyvät pienen sisäpihan ympäri. Puhdasvalettua betonia oleva erillinen kellotorni on kirkon takana kalliolla.


title: Kaivokselan kirkko

text: Kirkon urut olivat 20-äänikertaiset, vuodelta 1972 ja ne oli rakentanut sotkamolainen Urkurakentamo Tuomi. Alttarilla oli tekstiilitaiteilija Oili Mäen kuvakudos "Tulkaa minun tyköni kaikki".


title: Kaivokselan kirkko

text: Kaivokselan kirkko tuhoutui sisätiloiltaan tuhopoltossa varhain sunnuntaina 15. lokakuuta 2006. Kirkkosalin sisustus tuhoutui täysin, liekit olivat lyöneet ulos rikkoutuneesta kirkkosalin kattoikkunasta. Myös rakennuksen aula vaurioitui pahoin. Palolta säästyneet osat kärsivät savu- ja vesivahinkoja.


title: Kaivokselan kirkko

text: Vantaankosken seurakunta ilmoitti pian tulipalon jälkeen, että se ei tarvitse Kaivokselan kirkon tiloja ja ehdotti kirkon purkamista. Museovirasto ja Ely-keskus eivät hyväksyneet kirkon siipirakennuksen purkua. Lausunnossaan museovirasto ei puoltanut myöskään suunnitellun senioritalon kytkemistä siihen. Museoviraston käytössä olleen kuntotutkimuksen mukaan rakennus olisi kunnostettavissa.


title: Kaivokselan kirkko

text: Vantaan seurakuntien yhteinen kirkkovaltuusto päätti kesäkuussa 2011 purkaa kirkon, koska seurakuntayhtymällä ei ole varoja kirkon uudelleenrakentamiseen. Purkupäätöksestä tehtiin valitus, jonka kirkkohallitus hylkäsi tammikuussa 2012.


title: Kaivokselan kirkko

text: Vantaan kaupungin ympäristölautakunnan rakennuslupajaosto päätti antaa luvan kirkon purkamiseen joulukuussa 2013.


title: Kaivokselan kirkko

text: Kesällä 2014 aloitettu purkaminen päättyi saman vuoden elokuussa. Kirkon erillistä betonista kellotornia ei purettu.


title: Mansen Räpsä

text: Mansen Räpsä oli kausina 2011-2015 Naisten Superpesiksessä pelannut pesäpallojoukkue. Räpsä oli Hämeenkyrön Räpsän, Manse PP:n ja Ruoveden Pirkkojen naisten vuonna 2011 perustettu yhteinen edustusjoukkue. Mansen Räpsä pelasi kotiottelunsa Tampereella Kaupin pesäpallostadionilla ja Hämeenkyrön pesäpallokentällä.


title: Mansen Räpsä

text: Mansen Räpsän sarjapaikan Superpesiksessä omisti Hämeenkyrön Räpsä ry.


title: Mansen Räpsä

text: Mansen Räpsä sai alkunsa kauden 2010 jälkeen kun Manse PP ja Hämeenkyrön Räpsä ryhtyivät neuvottelemaan yhteistyöstä. Neuvotteluiden tarkoituksena oli edustusjoukkueiden yhdistäminen ja Superpesis-paikan tavoittelu.


title: Mansen Räpsä

text: Kesällä 2011 käynnistyi ensimmäinen kausi Mansen Räpsän nimellä. Ykkösjoukkue Räpsä pelasi tuolloin Ykköspesistä ja kakkosjoukkue Manse PP maakuntasarjaa. Kakkosjoukkue toimi väliaskeleena edustusjoukkueeseen Hämeenkyrön B-tytöille, jotka pelasivat Tyttöjen Superpesistä. Koska Mansen Räpsä halusi osoittaa olevansa koko alueen joukkue, seurassa päädyttiin jakamaan Räpsän kotiottelut Hämeenkyrön ja Tampereen välillä.


title: Mansen Räpsä

text: Lopulta kesällä 2013 Räpsä pelasi pääsarjaa, kakkosjoukkue Ruoveden Pirkat ykköspesistä ja kolmosjoukkue Manse PP naisten suomensarjaa. Useampi Ruoveden Pirkkojen pelaaja pelasi kesän 2013 aikana myös Superpesistä Räpsän mukana.


title: Mansen Räpsä

text: Ennen kautta 2013 Räpsä ehti jo asettaa viralliseksi tavoitteeksensa nousun Superpesikseen. Tavoitteen toteutumisen aikataulu kuitenkin ennenaikaistui kun Peto-Jussit ja Ylihärmän Pesis-Junkkarit tekivät päätöksen vetäytyä sarjasta. Näin ollen kaksi paikkaa jäi auki pääsarjassa ja Pesäpalloliitto päätti täyttää paikat hakemusmenettelyn perusteella. Mansen Räpsä sai tunnustusta ansiokkaasta toiminnasta lähialueyhteistyössä ja akatemiatoiminnassa ja näin ollen seuralle myönnettiin paikka Superpesiksestä kaudeksi 2013.


title: Mansen Räpsä

text: Räpsän ensimmäinen kausi (2013) Superpesiksessä oli onnistunut, vaikka se jäikin pudotuspeleistä ulos kirvelevästi vain yhdellä pisteellä. Räpsän sijoitus oli lopulta yhdeksäs. Edellä olevista joukkueista Mansen Räpsä onnistui kauden aikana voittamaan vain Vihdin, joten sijoitus oli oikeutettu. Pääsarjakokematon joukkue haastoi kuitenkin ajoittain erinomaisesti jopa sarjan parhaita joukkueita.


title: Mansen Räpsä

text: Joukkueesta löytyi ensimmäisellä kaudella myös henkilökohtaisia onnistujia. Kärkietenijä Henna Peltokangas sijoittui etenijätilastossa kahdeksanneksi (42) ja lyöjäjokeri Susanna Kylä-Kause lyöjätilastossa yhdeksänneksi (0+38). Lisäksi Nina Taipale löi 0+27 juoksua ja peräti kolme pelaajaa joukkueesta ylsi yli sadan kärkilyönnin: Peltokangas, Jatta Vuorinen ja Anne Tolonen.


title: Mansen Räpsä

text: Tilastomenestyjien lisäksi moni suurelle yleisölle tuntematon Räpsä-pelaaja pelasi kesällä 2013 hienon läpimurtokauden pääsarjassa. Etenkin, peräti kolme kunnaria lyönyt, ykkösvahti Sanna Vistinmäki sekä kesken kauden syöttämään nostettu, vasta 18-vuotias, lukkari Leena Ojanen yllättivät kauden aikana monet hienoilla otteillaan.


title: Mansen Räpsä

text: Kauden päätteeksi kapteeni ja kakkosvahti Nina Taipale, 25, valittiin naisten Superpesiksen vuoden tulokkaaksi. Itälänsi-edustuksia ei Räpsän pelaajille ensimmäisellä pääsarjakaudella tullut.


title: Mansen Räpsä

text: Kauden jälkeen, syksyllä 2013, Räpsä vahvisti rivejään hankkimalla Turusta Oona Svärdin ja Iina Lehkosen. Joukkue menetti kesän 2013 ryhmästä ainoastaan uransa päättäneen Mari Vesaluoman sekä Pohjanmaalle palanneen Roosa Pakkalan, joten kesään 2014 Räpsä pääsee vahvistuneella joukkueella. Pelinjohdossa jatkavat Juha Antikainen ja Vesa Ranta.


title: Mansen Räpsä

text: Vuoden tulokas:


title: Tšekkoslovakia olympialaisissa

text: Tšekkoslovakia osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Antwerpenin 1920 kesäolympialaisiin. Tšekkoslovakian viimeisiksi olympialaisiksi jäi Barcelonan kesäolympialaiset 1992.


title: Eino Hirvonen

text: Eino Hirvonen (18. heinäkuuta 1902 Kitee – 20. tammikuuta 1988) oli suomalainen liikemies. Hän oli Kuusinen Oy:n toimitusjohtaja 1940–1948 ja uudestaan 1954–1960 ja vuodesta 1954 Suomen Tukkukauppiaiden Liiton puheenjohtaja 1956–1960. Vuodesta 1950 hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun hallituksen puheenjohtaja, ja samana vuonna hän sai Kauppatieteiden kunniatohtorin arvon.


title: Eino Hirvonen

text: Hirvonen oli tarmokkaasti mukana monessa Kauppakorkeakouluun liittyvässä toiminnassa. Hän oli KY:n puheenjohtaja 1927–1928 ja 1933–1935. Hän oli koulurakennukseen rakentamisen suurelta osin rahoittaneen toimikunnan puheenjohtaja 1947–1949. Tunnustuksena lukuisista kansalaisansioistaan hän sai Suomen Leijonan Ritarikunnan komentajamerkin ja VR4:n.


title: Eino Hirvonen

text: Paulo-säätiö jakaa Eino Hirvonen -stipendiä Helsingin kauppakorkeakoulussa opiskelleille tai opiskeleville kauppatieteen maistereille vientikoulutusta edistäviin tutkimuksiin ja toimintaan.


title: Sequel

text: Sequel on Harry Chapinin studioalbumi vuodelta 1980.


title: Sequel

text: Tuottajat ovat Howard ja Ron Albert yhtiöstä Fat Albert Productions, Inc.


title: Sequel

text: Levy-yhtiö on Boardwalk Records. Se on osa laajempaa kokonaisuutta Boardwalk Entertainment Company, 9884 Santa Monica Boulevard, Beverly Hills, Los Angeles, California 90212.


title: Sequel

text: Albumin nimikappale viittaa Chapinin ensimmäisellä pitkäsoitolla "Heads and Tales" (1972) olleen kappaleen "Taxi" jatko-osaan. Niinpä LP-levyn kannen takapuolella Chapin on kuvattu Checker-taksin kanssa.


title: Sequel

text: Kaikki laulut ovat Harry Chapinin tekemiä. Julkaisija on Chapin Music (ASCAP).


title: Sequel

text: Jousi- ja puhallinsoitinten sovitukset ja johto:


title: Sepp Wiegand

text: Sepp Wiegand (s. 9. tammikuuta 1991) on saksalainen ralliautoilija. Hän kilpaili IRC-sarjassa vuonna 2012 sijoittuen sarjan neljänneksi. Vuonna 2013 Wiegand saavutti uransa ensimmäiset WRC-pisteet ajamalla kahdeksanneksi Monte Carlon rallissa. Hän sijoittui toiseksi kaudella 2014 rallin EM-sarjassa Esapekka Lapin jälkeen.


title: Rana Daggubati

text: Rana Daggubati (s. 14. joulukuuta 1984 Chennai, Tamil Nadu, Intia), yleensä pelkästään Rana, on intialainen näyttelijä. Hän on esiintynyt hindin-, telugun- ja tamilinkielisissä elokuvissa. Rana sai vuoden parhaan miestulokkaan palkintoja sekä Tollywood- että Bollywood-debyyteistään, vuosina 2010 ja 2011 ilmestyneillä elokuvilla "Leader" ja "Dum Maaro Dum".


title: Rana Daggubati

text: Ennen näyttelijänuraansa Rana on työskennellyt myös elokuvatuottajana. Ensimmäinen hänen tuottamansa elokuva oli vuoden 2006 "Bommalata", joka sai vuoden parhaan telugunkielisen elokuvan kansallisen elokuvapalkinnon. Vuonna 2006 hän sai myös parhaista erikoistehosteista Nandi Awards -palkinnon elokuvalla "Sainikudu".


title: Rana Daggubati

text: The Times of Indian järjestämässä äänestyksessä Rana valittiin vuoden 2011 lupaavimmaksi miestulokasnäyttelijäksi Bollywoodissa. Sama lehti valitsi hänet myös vuoden 2011 20:nneksi haluttavimmaksi mieheksi.


title: Hopeafluoridi

text: Hopeafluoridi (AgF) on epäorgaaninen hopea- ja fluoridi-ionien muodostama ioniyhdiste. Ainetta käytetään fluorauskemikaalina orgaanisessa kemiassa ja lääketieteessä.


title: Hopeafluoridi

text: Hopeafluoridi on huoneenlämpötilassa kiinteä kiteinen aine. Se on kidevedettömänä värittömiä tai valkoisia kiteitä. Kidevedettömän muodon lisäksi tunnetaan monohydraatti (AgF·HO), dihydraatti (AgF·2HO) ja tetrahydraatti (AgF·4HO), jotka ovat väriltään keltaisia. Toisin kuin muut hopeahalogenidit, hopeafluoridi liukenee hyvin veteen. Ultraviolettisäteily tai elektrolyysi hajottavat hopeafluoridin hitaasti hopeasubfluoridiksi (AgF) ja fluoriksi.


title: Hopeafluoridi

text: Hopeafluoridia valmistetaan emäksisen hopeayhdisteen, kuten hopeaoksidin tai hopeakarbonaatin, ja vetyfluoridin välisellä reaktiolla.


title: Hopeafluoridi

text: Hopeafluoridia käytetään orgaanisessa synteesissä fluorauskemikaalina ja se lisää fluoriatomin esimerkiksi elektrofiilisiin alkeeneihin asetonitriilin toimiessa liuottimena. Hopeafluoridin läsnä ollessa allyyliset kloridit reagoivat siloksisyklopropaanien kanssa muodostaen tyydyttymättömiä ketoneja. Lääketieteessä hopeafluoridia voidaan käyttää antimikrobisena yhdisteenä.


title: Vallikenttä

text: Vallikenttä on Haminan kaupungissa sijaitseva pesäpallostadion. Haminan Palloilijat pelaa kentällä joukkueidensa kotiottelut. Vallikenttä sijaitsee kaupungin pohjoislaidalla, Reserviupseerikoulun ja Kirkkojärven välissä.


title: Vallikenttä

text: Syksyllä 2015 Vallikentän hiekkatekonurmi pinta uusittiin ja osa vanhasta hiekkatekonurmesta siirrettiin takakentälle.


title: Kimmo Heinonen (poliitikko)

text: Kimmo Anssi Mikael Heinonen (s. 1977 Seinäjoki) on suomalainen poliitikko ja yrittäjä. Hän on kotoisin Seinäjoelta.


title: Kimmo Heinonen (poliitikko)

text: Kimmo Heinonen on Tukkutalo Heinonen Oy toimitusjohtaja ja omistaja sekä valtakunnallisen tukkukauppaketjun Suomen Palvelutukkurit Oy:n entinen hallituksen puheenjohtaja. Hän toimi Seinäjoen kaupunginhallituksen puheenjohtajana kaudella 2013–2017, ja valittiin valtuuston puheenjohtajaksi kaudelle 2017–2019. Lisäksi hän on toiminut Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 2001 lähtien toimien mm Kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtajana kuusi vuotta. Heinonen on myös Suomen Kuntaliiton valtuuston jäsen.


title: Kimmo Heinonen (poliitikko)

text: Heinonen on puoluetaustaltaan kokoomuslainen ja on toiminut Kokoomuksen eri järjestötehtävissä. Lisäksi hän on toiminut yhdeksän vuotta Seinäjoen Yrittäjien puheenjohtajana ja Etelä-Pohjanmaan yrittäjien varapuheenjohtajana ja oli luovuttamassa valtakunnallisen Yrittäjyyden monumentin eli yrittäjä-Patsaan vuonna 2005. Hän oli myös nykyisen pesäpallon fuusioseura JymyJussit Oy:n ensimmäinen puheenjohtaja.


title: Johan Hisinger

text: Johan Hisinger, ennen aateloimistaan vuonna 1770 Hising (31. tammikuuta 1727 Tukholma – 19. toukokuuta 1790 Fagervik), oli ruotsalaissyntyinen Hisinger -suvun ruukinisäntä ja vuorineuvos.


title: Johan Hisinger

text: Hisingerin vanhemmat olivat Mikael Hising ja Margareta Frodbom. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1756 oli Magdalena Catharina Wittfoot (1734-1782) ja toinen vuodesta 1783 Johanna Elisabet Krook (1747-1788). Hisinger kirjoittautui Uppsalan yliopistoon vain 10-vuotiaana 1737. Hän aikoi ensin virkamiesuralle ja oli Ruotsin vuorikollegion palveluksessa 1747–1758. Isänsä kuoltua hän otti kuitenkin 1760-luvun alkuun mennessä yksin haltuunsa tämän osittain omistamat Skogbyn, Billnäsin, Fagervikin, Taalintehtaan ja Björkbodan rautatehtaat Suomessa. Fagervikiin Hisinger muutti asumaan 1758 ja rakennutti sinne sekä useita tuotantotiloja että uuden päärakennuksen, Fagervikin kartanon.


title: Johan Hisinger

text: Hisinger harjoitti myös suonviljelyä ja puutarhahoitoa, hän oli puutarhanhoidon uranuurtajia Suomessa. Hän rakennutti Fagervikiin jo noin 1760 kasvihuoneen, jollaisia ei ollut koko Uudellamaalla vielä 1820-luvullakaan kuin pari kolme. Suoviljelykokemuksistaan Hisinger laati vuonna 1786 artikkelin "Rön och Försök wid Mossars och Kärrs uppodling" julkaisuun "Hushållnings Journal". Hän oli myös filantrooppi ja kulttuurin harrastaja, järjesti kartanonsa työntekijöiden lapsille koulumestarin ja hankki ison kirjaston. Hisinger oli Aurora-seuran jäsen ja Henrik Gabriel Porthanin ystävä. Hänet lyötiin Vaasa-ritarikunnan jäseneksi 1775 ja vuorineuvos hänestä tuli 1778. Hisingerin kuoltua Kuninkaallinen Isänmmaallinen Seura teetätti muistomitalin hänen kunniakseen. Hisingerin poika, vapaaherra ja ratsumestari Michael Hisinger (1758-1829) jatkoi isänsä työtä ruukinpatruunana.


title: Wilhelm Hisinger

text: Wilhelm Hisinger (1766–1852) oli ruotsalainen kaivostenomistaja, kemisti, mineralogi. Hän tutki Jöns Jacob Berzeliuksen kanssa galvaanisen virran vaikutusta suoloihin. He löysivät vuonna 1803 uuden alkuaineen, ceriumin oksidin.


title: Wilhelm Hisinger

text: Hänen setänsä oli Johan Hisinger.


title: New in Town

text: New in Town (myös New in Town – valloittava yllätys; ) on Jonas Elmerin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komedia vuodelta 2009. Elokuvan pääosia esittävät Renée Zellweger ja Harry Connick, Jr..


title: New in Town

text: "New in Town" sai ensimmäisen ensi-iltansa Israelissa 29. tammikuuta vuonna 2009. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 30. tammikuuta.


title: New in Town

text:
Lucy Hill (Renée Zellweger) on miamilainen sinkkunainen, joka joutuu työmatkalle Minnesotan kylmään New Ulmiin. Tropiikkiseen ilmastoon tottunut Lucy on ihmeissään paikallisten junttiudesta. Lucyn tehtävänä on tehostaa paikallisen tehtaan toimintaa korvaamalla osa työntekijöistä roboteilla. Asiat menevät kuitenkin päälaelleen, kun Lucy saa kuulla pääkonttorista tehtaan sulkemisesta kokonaan. Asukkaisiin, varsinkin erääseen Tediin (Harry Connick, Jr.), pikkuhiljaa lämmennyt Lucy päättää, että tehdas on säilytettävä hinnalla millä hyvänsä.
Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Ken Rance ja C. Jay Cox. Elokuvan tuottajina toimivat Peter Safran, Darryl Taja, Tracey E. Edmonds, Paul Brooks, Phyllis Laing ja Andrew Paquin. Elokuvan työnimenä oli "Chilled in Miami".


title: New in Town

text: "New in Town" kuvattiin Kalifornian Los Angelesissa, Floridan Miamissa, Manitoban Selkirkissä ja Winnipegissä 8 miljoonan dollarin budjetilla.


title: New in Town

text: "New in Town" julkaistiin 1 941 teatterissa 30. tammikuuta vuonna 2009 ja tuotti avauspäivänään noin 2,5 miljoonaa dollaria. Avausviikonlopun lopussa elokuva oli tuottanut arviolta 6,75 miljoonaa dollaria ja sijoittui kahdeksanneksi.


title: New in Town

text: "New in Town" tuotti kotimaassaan 16 734 283 dollaria ja 12 276 534 dollaria ulkomailla. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 29 010 817 dollaria elokuvan 8 miljoonan dollarin budjetista.


title: New in Town

text:
Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 28 prosentin ”mätä”-arvosana, joka perustuu 163 arvosteluun. Elokuvalla on Internet Movie Databasessa 5.4 tähteä kymmenestä.
"New in Town" julkaistiin DVD:lle 26. toukokuuta vuonna 2009. Suomessa elokuva ei päässyt teatterilevitykseen, mutta julkaistiin DVD:lle 25. syyskuuta vuonna 2009. Elokuva on saanut myös DVD-julkaisut vuosina 2011 ja 2012.


title: Petter Hjelm

text: Petter (Per) Hjelm (myös Hielm; 25. maaliskuuta 1670 Växjö – 1715 Moskova) oli ruotsalaissyntyinen lääkäri, joka tuli vuonna 1705 professoriksi Turun akatemiaan. Samanaikaisesti hän toimi vuodesta 1710 Suomen armeijan lääkärinä ja jäi isonvihan aikana vuonna 1714 Ahvenanmaalla venäläisten vangiksi, jotka veivät hänet mukanaan. Hän kuoli vankina Moskovassa.


title: Petter Hjelm

text: Hjelm väitteli lääketieteen tohtoriksi Greifswaldin yliopistossa 1697.


title: Eduard Hisinger

text: Eduard Viktor Eugène Hisinger (16. heinäkuuta 1832 Fagervik – 23. lokakuuta 1904 Fagervik) oli suomalainen vapaaherra, ruukinpatruuna, valtiopäivämies ja kasvitieteilijä.


title: Eduard Hisinger

text: Hisingerin vanhemmat olivat Fagervikin patruuna, vapaaherra Johan Fridolf Mikael Hisinger (1803–1883) ja Alexandra Elisabet Bodisco. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Helsingiss 1850 ja opiskeli luonnontieteitä Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1855 ja filosofian maisteriksi 1857. Hisinger suoritti vielä luonnonhistorian opintoja Berliinissä 1856 ja teki kasvitieteellisen opintomatkan Sveitsin Alpeille 1856. Hisinger sai Helsingin yliopiston filosofian kunniatohtorin arvon 1882.


title: Eduard Hisinger

text: Hisinger oli tilanomistajana Pohjan Brödtorpissa 1858–1899 ja Fagervikin ruukinpatruuna hänestä tuli isänsä jälkeen 1885. Hän kehitti Fagervikin maataloutta mutta Fagervikin ruukin toiminta päättyi hänen aikanaan 1903. Hisinger osallistui säätyvaltiopäiville aatelissäädyn edustajana 1863–1864, 1867, 1872, 1882, 1888, 1891, 1894, 1897 ja 1899.


title: Eduard Hisinger

text: Hisinger oli naimisissa vuodesta 1858 Constance Johanna Ramsayn (1837–1925) kanssa.


title: Yksilähteistäminen

text: Yksilähteistäminen (single sourcing) on teknisen dokumentoinnin menetelmä, joka mahdollistaa sisällön tehokkaan käytön monessa eri muodossa. Sisältö luodaan modulaarisena dokumenttina tai muuten sellaisessa muodossa, että se voidaan ohjelmallisesti julkaista eri formaateissa ilman merkittävää uudelleenkirjoitusta. Yhdestä lähteestä voidaan koota esimerkiksi painettu paperiohjekirja, käytönaikainen ohje, koulutusmateriaali tai verkkosivu.


title: Yksilähteistäminen

text: Yksilähteistäminen säästää aikaa ja rahaa vähentämällä päällekkäistä työtä. Se lisää dokumentaation käytettävyyttä ohjaamalla yrityksen dokumentoinnin standardointia ja helpottaa tekstien kääntämistä ja lokalisointia.


title: Yksilähteistäminen

text: Yksilähteistämisprosessin pohjana ovat modulaarinen dokumentointi ja rakenteinen kirjoittaminen. Yksilähteistämisprojekti aloitetaan kuten mikä tahansa teknisen dokumentoinnin projekti: määritellään kohderyhmä, tarvittava informaatio ja projektiin sopivimmat dokumenttityypit. Varsinainen kirjoitustyö eroaa kuitenkin perinteisestä dokumentoinnista merkittävästi. Perinteisessä dokumentoinnissa jokainen dokumentti kirjoitetaan erikseen, kun taas yksilähteistämisessä kirjoitetaan modulaarinen sisältö kerran ja siitä kootaan ohjelmallisesti erilaisia dokumentteja eri julkaisuformaatteihin.


title: Yksilähteistäminen

text: Yksilähteistäminen voidaan toteuttaa monilla erityisesti siihen kehitetyillä ohjelmistotyökaluilla. Ohjelmistoista on kuitenkin hyötyä vain, jos sisältö on luotu modulaarisesti. Yksilähteistäminen on siis metodologia, ei teknologia.


title: Yksilähteistäminen

text:
Yksilähteistäminen perustuu modulaariseen dokumentointiin.
Modulaarisen dokumentoinnin perusperiaate on jakaa informaatio pieniin osiin, jotka ovat ymmärrettäviä sinällään kontekstista irrotettuina.


title: Yksilähteistäminen

text: Modulaarisen dokumentoinnin perusyksikkö on moduuli, lyhyt itsenäinen informaatioyksikkö, joka vastaa yleensä yhteen seuraavista kysymyksistä:


title: Yksilähteistäminen

text: Moduulien kirjoittamisessa noudatetaan valittua arkkitehtuuria, esimerkiksi tekniseen dokumentointiin, hallinnoimiseen ja julkaisemiseen tarkoitettua XML-pohjaista DITA:a..


title: Yksilähteistäminen

text: Arkkitehtuuri mahdollistaa rakenteisen informaation käsittelyn riippumatta julkaisu- ja esitysjärjestelmistä. Rakenteinen kirjoittaminen perustuu XML- tai SGML-pohjaiseen merkintäkieleen, joka mahdollistaa informaatioelementtien nimeämisen ja erittelyn sisällön mukaisesti.