title: Jan Muršak

text: Muršak on edustanut Slovenian maajoukkueita. Hän pelasi 18-vuotiaiden 1. divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2006 sekä nuorten 1. divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006, 2007 ja 2008. Jälkimmäisellä hänet valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi. Hän oli Slovenian A-maajoukkueessa 1. divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2010.


title: Christer Rönnmark

text: Christer Rønnmark (s. 15. tammikuuta 1979) on norjalainen salibandymaalivahti, joka edustaa Norjan Eliteserienissä Tunetia. Hän on pelannut Norjan maajoukkueessa vuodesta 2010 lähtien.


title: Christer Rönnmark

text: Rønnmark aloitti uransa Storvretassa, josta hän siirtyi vuonna 2002 Norjaan Tunetiin. Hän voitti seuran riveissä Norjan mestaruuden kaudella 2009–2010.


title: Grynderi

text: Grynderi eli perustajaurakoitsija on rakennusliike, joka hankkii tontin ja perustaa asunto-osakeyhtiön tai kiinteistöosakeyhtiön ja rakentaa tai rakennuttaa kyseisen yhtiön rakennukset ja myy huoneistot. Suomessa grynderi-nimitys sai pahamaineisen kaiun, kun suuren maaltamuuton aikoihiin 1960-1970 -luvuilla rakennettiin massatuotantona tuhansia asuntoja kasvukeskuksiin.


title: Grynderi

text: Omaperusteisen tuotannon lisäksi asuntoja tuotetaan urakkatuotantona.


title: George Washington (täsmennyssivu)

text: George Washingtonilla viitataan usein Yhdysvaltain ensimmäiseen presidenttiin. Muita merkityksiä nimelle ovat muun muassa:Washingtonin mukaan on nimetty useita Yhdysvaltain merivoimien aluksia:


title: George (Washington)

text: George on kaupunki Grantin piirikunnassa, Washingtonissa. Sillä on pinta-alaa 1,6 km. Kaupungissa asui 528 ihmistä vuonna .


title: George (Washington)

text: Georgen nimi on viittaus Yhdysvaltain ensimmäiseen presidenttiin George Washingtoniin; kun kaupungin nimi ja osavaltio laitetaan yhdysvaltalaiseen tapaan peräkkäin (George, Washington), siitä syntyy Washingtonin nimi.


title: Singaporen salibandyliitto

text: Singaporen Salibandyliitto on Singaporen salibandya hallinnoiva järjestö ja se perustettiin vuonna 1995.


title: George

text: George voi tarkoittaa seuraavia:


title: Eišiškės

text: Eišiškės () on liettualainen kaupunki, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa, Vilnan läänissä lähellä Valko-Venäjän rajaa. Se on osa Šalčininkain kunnallispiiriä. Kaupunki sijaitsee pienillä kukkuloilla, joita ympäröi Verseka- ja Dumblė-jokien muodostama soinen laakso. Vuonna 2010 Eišiškėsissä asui 3 753 asukasta. Kaupungissa toimii pienikokoinen sairaala ja kaksi eri korkeakoulua, joista toinen on liettuankielinen ja toinen puolankielinen.


title: Eišiškės

text: Eišiškės mainitaan ensimmäisen kerran Königsbergin sopimuksessa vuonna 1384, jolloin Vytautas Suuri ja Saksalainen ritarikunta solmivat yhteisen rauhansopimuksen. Liettuan kronikoiden mukaan kaupunki nimettiin Karijotasin pojan Eikšysin mukaan. Kaupungin itäosassa on 1300-1400 -luvuilla rakennetun linnan jäänteitä. Eišiškės oli tärkeä solmukohta Vilnan ja Varsovan välisellä reitillä. Kaupunki oli yksi tärkeimmistä kauppa-alueista Liettuan suuriruhtinaskunnassa. Eišiškėsillä oli oma tuomioistuin ja kaupungin aatelisia valittiin Sejmiin.


title: Eišiškės

text:
Eišiškės vaurioitui pahoin ja paloi vuonna 1655 Venäjän–Puolan sodassa ja vuonna 1706 Suuressa Pohjan sodassa. Kaupunki menetti suurimman osan väestöstään sekä tärkeän asemansa kauppa-alueena. 1600-luvun lopulla Eišiškėsin taloutta yritettiin elvyttää antamalla kaupungille Magdeburgin kaupunginoikeudet ja se tuli tunnetuksi hevos- ja nautataloudestaan. Aikaisempi kauppatori ja lähialueen kadut ovat vuodesta 1969 olleet kulttuuriperinnöllisesti suojeltuja.
Eišiškėsin asema heikkeni entisestään Puolan jaoissa, etenkin sen vaurioiduttua pahoin Isänmaallisessa sodassa. Kaupungin väkiluku kasvoi nopeasti Tammikuun kansannousussa ja maaorjuuden lakkauttamisen jälkeen. Tiilitalojen rakentaminen yleistyi kaupungissa lukuisten tulipalojen jälkeen. Eišiškės oli osa Puolan toisen tasavallan Nowogródekin voivodikuntaa vuosina 1918–1939. Toisen maailmansodan aikana kaupunki kärsi jonkin verran Armia Krajowan, Wehrmachtin ja Puna-armeijan välillä käydyissä taisteluissa.


title: Eišiškės

text: Vanhojen juutalaisten legendojen mukaan Eišiškėsin vanhimmilla juutalaisilla hautausmailla on ollut hautakiviä vuosilta 1097 ja 1171, mikä tekisi Eišiškėsistä yhden vanhimmista juutalaisten asuinpaikoista Itä-Euroopassa. Kuitenkin luotettavien tietolähteiden mukaan juutalaisia olisi asunut kaupungissa vasta 1700-luvulta lähtien. Tuohon aikaan heillä oli jo synagoga kaupungissa ja kaksi juutalaista hautausmaata. Lisäksi juutalaiset käsittivät noin puolet kaupungin väestöstä. Kaupungin kasvettua myös juutalaisen väestön määrä kasvoi, korkeimmillaan juutalaisten määrä kaupungin asukkaista oli 80 % vuonna 1820. Vuodesta 1850 juutalaisilla oli kaksi beth midrashia kaupungissa. Juutalaiset johtivat kaupankäyntiä ja käsitöiden tekoa; vuonna 1935 117 kaupungissa toimineesta yrityksestä 106 kuului juutalaisille.


title: Eišiškės

text: 25. syyskuuta - 26. syyskuuta 1941 Einsatzgruppenin yksikkö saapui Eišiškėsiin murhaten 3 446 kaupungin juutalaista ja noin 1 500 juutalaista kaupungin lähialueilla. Miesten ruumiit poltettiin kaivannoissa juutalaisen hautausmaan ympärillä. Nykyään vanhan hautausmaan alueella on muistokivi tapahtuneesta kolmella eri kielellä. Uusi hautausmaa tuhottiin vuonna 1953 ja muutettiin päiväkodin pihamaaksi. Suurin osa juutalaisista taloista selvisi holokaustista, jotka ovat nykyään kulttuuriperinnöllisesti suojeltuja. Toinen beth midrasheista toimii nykyään kirjastona ja toinen on purettu. Kaupungin synagoga muutettiin neuvostoaikana urheiluhalliksi, mutta se on nykyään hylätty. Brooklynin yliopiston professori Yaffa Eliach on kirjoittanut Eišiškėsin juutalaisväestön historiasta kirjan "There Once Was A World".


title: Eišiškės

text: Holokaustin vaikutuksesta juutalainen enemmistö hävisi kaupungista. Nykyään puolalaiset ovat kaupungissa enemmistönä; he käsittävät Šalčininkain kunnallispiirissä 80 % väestöstä. Eišiškėsissä on myös pieni romanivähemmistö käsittäen 34 perhettä.


title: Eišiškės

text: Eišiškėsin ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti Vytautas Suuren rakennuttamana vuonna 1398. Se oli yksi ensimmäisistä kirkoista kristinuskon levittyä Liettuaan. Erään teorian mukaan kirkko paloi Liettuan sisällissodan (1431-1435) aikana. Kirkko rakennettiin uudelleen eri paikalle. Noin vuonna 1500 rakennettiin toinen kirkko kaupungin eteläpuolelle. Todennäköisesti molemmat kirkot paloivat ja tuhoutuivat Venäjän-Puolan sodassa. Uusi pienikokoinen ja kehnosti rakennettu kirkko rakennettiin, mutta ennen korjaus- ja parantelutöitä ruotsalaiset polttivat sen. Vuonna 1707 rakennettiin puinen kirkko, joka koostui kaksikerroksisesta tornista ja kolmikerroksisesta kellotapulista. 1770-luvulla kirkko oli hajoamassa ja se tarvitsi korjaustöitä. Korjaustöiden yhteydessä rakennettiin myös uusi pappila ja seurakuntakoulu.


title: Eišiškės

text: Vuonna 1845 laadittiin suunnitelma uudesta, uusklassisesta kirkosta, jonka suunnitteli puolalais-liettualainen historioitsija Teodor Narbutt. Uusi kirkko valmistui vuonna 1852 ja se toimii yhä kaupungin katolisena kirkkona. Kivestä rakennetussa kirkossa on portiikki, joka koostuu kuudesta doorilaisesta pylväästä, sekä barokkityylinen kellotapuli. Kirkon sisällä olevat kolme maalausta on suojeltu kansallisina muistomerkkeinä.


title: Eišiškės

text: Ensimmäinen koulu, joka oli kirkon ylläpitämä, perustettiin vuonna 1524. Se oli yksi ensimmäisistä kouluista Liettuassa. Seitsenvuotinen koulu perustettiin vuonna 1921, mutta vuoteen 1938 sillä ei ollut omaa rakennusta ja huoneita jouduttiin vuokraamaan yksityishenkilöille. Toinen maailmansota ehti alkaa ennen kuin uusi koulu ehti kunnolla avautua. Saksan miehityksen aikana saksalaiset takavarikoivat koulun ja perustivat rakennukseen komentokeskuksen. Koulu tuhoutui pahoin pommituksissa. Sodan jälkeen koulu rakennettiin uudelleen ja koulu aloitti kolmella eri kielellä: venäjäksi, puolaksi ja liettuaksi. Oppilaiden määrän kasvettua kouluun rakennettiin lisärakennus vuonna 1967. Venäjänkielinen koulu muutti pois vuonna 1983 ja liettuankielinen 1992. Vuonna 2006 puolankielinen koulu nimettiin Eišiškėsin gymnasiumiksi. Venäjänkielinen koulu on nykyään liitetty liettuankieliseen kouluun, joka on nimetty Stanislovas Rapalionisin mukaan.


title: Singaporen salibandymaajoukkue

text: Singaporen salibandymaajoukkue on Singaporen Salibandyliiton hallinnoiva joukkue, joka edustaa Singaporea kansainvälisissä otteluissa. Tällä hetkellä miesten maajoukkue on Kansainvälisen Salibandyliiton (IFF) ranking-listalla sijalla 17.


title: Δ13C

text:
Δ13C (δ13C) eli delta-13C on hiilen isotooppien C-13 ja C-12 suhde tuhannesosina. Δ13C-arvoja mitataan muinaisista kerrostumista.
δ13C nousee, kun kasvien tai kasviplanktonin määrä lisääntyy. Joukkotuhojen aikana
δ13C aleni. Maaskasvien ilmaantuminen lisäsi δ13C:ta. Kuivassa viihtyvät evoluutiossa myöhään tulleet C4-kasvit tuottavat pienemmän δ13C:n kuin aiemmin kehittäneet kosteassa viihtyvät C3-kasvit.


title: Boldenoni

text: Boldenoni eli 17β-hydroksiandrosta-1,4-dien-3-oni(CHO) on anabolinen steroidi. Yhdistettä käytetään eläinlääketieteessä pääasiassa hevosten hoitoon.


title: Boldenoni

text: Boldenonia käytetään undekyleenihapon esterinä boldenoniundekylenaattina. Yhdistettä käytetään pääasiassa hevosilla parantamaan typpitasapainoa ja vähentämään harjoittelun aiheuttamaa rasitusta. Aine myös parantaa niiden ruokahalua. Hevosten lisäksi boldenonia on käytetty parantamaan myös ajokoirien ja kyyhkyjen nopeutta. Boldenoni annostellaan lihakseen ruiskeena ja sen vaikutus kestää kauan, jopa kuusi viikkoa.


title: Boldenoni

text: Boldenonilla lääkittyjen oriiden kivesten on havaittu olevan pienempiä ja tuottavan vähemmän siittiöitä kuin plaseboa saaneiden oriiden. Myös tammoilla boldenonin on havaittu aiheuttavan epänormaalia seksuaalista käyttäytymistä. Hevoset voivat myös käyttäytyä aggressiivisesti, kun boldenonia on annosteltu ja käyttäytyminen voi jatkua pitkäänkin jo lääkityksen loputtua.


title: Boldenoni

text: Urheilijat käyttävät boldenonia lihasvoimaa lisäävänä dopingaineena. Sitä muodostuu myös toisen dopingaineena käytettävän anabolisen steroidin androstatriendienonin aineenvaihduntatuotteena. WADA on kieltänyt boldenonin käytön ja sen käytöstä seuraa kilpailukielto.


title: David Carney

text: David Carney (s. 30. marraskuuta 1983 Sydney, Australia) on australialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitalinkki.


title: David Carney

text: Carney aloitti uransa Englantilaisessa Everton FCssä, jossa ei kuitenkaan päässyt edustamaan edustusjoukkuetta. Pelattuaan välillä Skotlantilaisessa Hamilton Academical FCssä, Carney siirtyi Australialaiseen Sydney FChen vuonna 2005. Seurassa hän pelasi vuoteen 2007 asti, auttaen seuran varmistamaan paikan vuoden 2005 Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailuihin. Seurassa hän pelasi yhteensä 38 ottelua ja teki seitsemän maalia.


title: David Carney

text: Sydneyssä esitettyjen hyvien otteiden johdosta hän siirtyi Englantilaiseen Sheffield Unitediin elokuussa 2007. Kauden 2008-2009 hän oli lainalla Norwich Cityssä. Elokuussa 2009 hän siirtyi Hollannin pääsarjassa pelaavaan FC Twenteen 2-vuotisella sopimuksella, jossa on optio kolmannesta vuodesta.


title: David Carney

text: Twentessä hän voitti seuran historian ensimmäisen liigamestaruuden kaudella 2009-2010. Elokuussa 2010 hän oli mukana voittamassa Alankomaiden supercupia 1-0-voitossa AFC Ajaxista. 1. syyskuuta 2010 Carney siirtyi Englannin valioliigassa pelanneeseen Blackpooliin 1-vuotisella sopimuksella, jossa on optio seuraavasta vuodesta.


title: David Carney

text: Blackpoolissa hän pelasi yhden kauden kunnes siirtyi Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaan AD Alcorcóniin yhden vuoden sopimuksella, josta hän siirtyi 18. helmikuuta 2012 Uzbekistanilaiseen FC Bunyodkoriin.


title: David Carney

text: Yhdysvaltalaiseen New York Red Bullsiin Carney siirtyi 8. elokuuta.


title: David Carney

text: David Carney on pelannut Australian jalkapallomaajoukkueessa 48 ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia.


title: David Carney

text: David Carney New York Red Bullsin kotisivulla newyorkredbulls.com Viitattu 2.9.2013.


title: Vaaliuurna

text: Vaaliuurna (joskus myös ääniuurna) on uurnaksi kutsuttu säiliö, johon äänestäjä pudottaa täyttämänsä äänestyslipun lippuäänestyksessä. Niitä käytetään valtiollisissa ja muissa virallisissa vaaleissa tai kansanäänestyksissä. Epämuodollisemmissa tai mittakaavaltaan pienemmissä lippuäänestyksissä äänetysliput voidaan laittaa myös äänestysmaljaan tai jopa hattuun.


title: Vaaliuurna

text: Vaaliuurnia on muun muassa metallisia, puisia, pahvisia tai läpinäkyviä. Äänestyspaikoilla on tavallisesti useampi uurna. Läpinäkyvää uurnaa voidaan käyttää, jotta ihmiset näkevät, että uurnassa ei ole muita ääniä ennen äänestystä. Uurna pysyy sinetöitynä äänestysajan päättymisen saakka, minkä jälkeen se tyhjennetään ääntenlaskentaa varten.


title: Vaaliuurna

text: Sähköisessä äänestämisessä puhutaan joskus virtuaalisesta vaaliuurnasta.


title: Zlatko Burić

text: Zlatko Burić (s. 13. toukokuuta 1953 Osijek, Kroatia, Jugoslavia) on kroatialais-tanskalainen näyttelijä.


title: Zlatko Burić

text: Burić sai näyttelijänkoulutuksensa synnyinkaupungissaan Osijekissa. Vuonna 1981 hän muutti Tanskaan serbialaisen vaimonsa Dragana Milutinovićin kanssa. Parilla on kolme lasta, ja he menivät naimisiin 7. lokakuuta 1998.


title: Zlatko Burić

text: Burić on esiintynyt useissa tanskalaisissa elokuvissa, muun muassa "Pusher"-trilogian osissa "Pusher" (1996), "Pusher II" (2004) ja "Pusher 3" (2005). Roolistaan trilogian ensimmäisessä osassa hän sai parhaan miessivuosan Bodil-palkinnon vuonna 1997.


title: Zlatko Burić

text: Vuonna 2009 Burićilla oli rooli yhdysvaltalaisessa elokuvassa "2012", jossa hän näytteli venäläistä miljardööriä.


title: Chelsea (Massachusetts)

text: Chelsea on kaupunki Suffolkin piirikunnassa, Massachusettsin osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Se on Massachusettsin pienin kaupunki pinta-alaltaan, ja yksi Yhdysvaltain tiheimmin asutuimmista paikkakunnista. Vuonna 2009 Chelseassa oli 37 483 asukasta. Bostonista sen erottaa Mysticjoki.


title: Chelsea (Massachusetts)

text: Eurooppalaiset asuttivat nykyisen Chelsean ensimmäisen kerran vuonna 1624, kun Samuel Maverick asettui alueelle. Chelsean kunta perustettiin 10. tammikuuta 1739. Chelseassa käytiin Yhdysvaltain vapaussotaan kuulunut Chelsea Creekin taistelu 27. toukokuuta 1775.


title: Chelsea (Massachusetts)

text: Chelseasta erotettiin osia 1840-luvulla, ja osa Chelseasta perusti oman North Chelsean kunnan (nykyinen Revere) 19. maaliskuuta 1846. Chelseasta tuli kaupunki 13. maaliskuuta 1857.


title: Chelsea (Massachusetts)

text: Chelseaan iski 1900-luvulla kaksi tuhoisaa tulipaloa. Vuoden 1908 tulipalossa kuoli 19 ihmistä ja noin 18 000 jäi kodittomaksi. Kaikkiaan noin 3000 rakennusta tuhoutui. Vuoden 1973 tulipalo 18 korttelia. Tällä kertaa kuolonuhreilta kuitenkin vältyttiin, vaikka loukkaantuneita olikin runsaasti.


title: Verseka

text:
Verseka on Liettuan kaakkoisosassa, Šalčininkain kunnallispiirissä ja Varėnan kunnallispiirissä sijaitseva joki. Se on Merkysjoen sivujoki.
Joki on nimetty samannimisen kylän mukaan.


title: Dumblė

text: Dumblė on Kupiškisin kunnallispiirissä, Liettuan kaakkoisosassa sijaitseva pikkujoki tai puro. Se on Lielupen sivuhaaran Mūsan sivuhaaran Lėvuon sivujoki. Joki kuuluu siis Riianlahteen laskevan Lielupen vesistöön.


title: Keith Carter

text: Keith Eyre Carter (30. elokuuta 1924 Akron, Ohio – 3. toukokuuta 2013 Asheville, Pohjois-Carolina) oli yhdysvaltalainen uimari ja olympiamitalisti.


title: Keith Carter

text: Carter opiskeli Purduen yliopistossa ja voitti vuonna 1949 NCAA-mestaruuden 200 jaardin perhosuinnissa. Vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa Carter sai hopeaa 200 metrin rintauinnissa Joe Verdeurin jälkeen ajalla 2.40,2. Lisäksi hän kilpaili 100 metrin vapaauinnissa sijoittuen neljänneksi.


title: Keith Carter

text: Carter kuoli 88-vuotiaana Pohjois-Carolinassa.


title: Vladimir Leonovitš

text: Vladimir Vladimirovitš Leonovitš (Владимир Владимирович Леонович) (1924 Moskova – 1998) oli neuvostoliittolainen lintutieteilijä ja taidehistorioitsija.


title: Vladimir Leonovitš

text: Vladimir Leonovitšin isä oli insinööri ja äiti opettaja. Hän olisi halunnut biologiksi, mutta sairastuminen esti valmistumisen Moskovan yliopiston biologisesta tiedekunnasta. Hän opiskeli taidehistoriaa ja taiteen teoriaa, ja työskenteli Moskovan Puškin-museossa, jossa hän aloitti tutkijana numismatiikan osastolla ja kohosi museon tutkimussihteeriksi.


title: Vladimir Leonovitš

text: Lintutieteen alalla Leonovitšin oppi-isä oli Jevgeni Spangenberg, jonka mukana hän osallistui useille tutkimusmatkoille ja oppi munakokoelmien, preparoinnin ja museoinnin tekniikat. Hän keräsi yli kahden tuhannen pesyeen munakokoelman noin 500 lintulajilta. Kokoelma on sijoitettu Moskovan yliopiston eläintieteelliseen museoon. Leonovitš oli lintujen laulun erityistuntija ja teki yhdessä B. N. Veprintsevin kanssa satoja lauluäänitteitä ja osallistui julkaisutoimintaan.


title: Viktor Klintsten

text: Viktor Klintsten (s. 28. marraskuuta 1988) on ruotsalainen salibandymaalivahti, joka edustaa Ruotsin Superliigassa Storvretaa. Hän on pelannut Ruotsin maajoukkueessa vuodesta 2010 lähtien.


title: Viktor Klintsten

text: Klintsten aloitti uransa Storvretan junioreissa nelivuotiaana. Aikuisten tasolla hän pelasi ensimmäisen kerran kaudella 2005–2006. Samaan aikaan Klintsten pelasi alle 17-vuotiaiden sarjassa.


title: Viktor Klintsten

text: Kaudella 2006–2007 Klintsten siirtyi Ruotsin 1-divisioonaan Årstan riveihin, josta hän siirtyi kesken kauden II-divisioonan joukkueeseen Årstagårdeniin.


title: Viktor Klintsten

text: Kaudeksi 2007–2008 Klintsten palasi takaisin kasvattajaseuraansa Storvretaan, jossa hän pelasi yhdeksän ottelua, kunnes siirtyi loppukaudesta Storvreta Ungdomiin.


title: Viktor Klintsten

text: Kaudella 2008–2009 Klintsten palasi takaisin Storvretan riveihin. Hänet valittiin myöhemmin kauden 2009–2010 päätteeksi Ruotsin Superliigan parhaaksi maalivahdiksi.


title: Pavel Tomkovitš

text: Pavel Stanislavovitš Tomkovitš () on venäläinen lintutieteilijä.


title: Pavel Tomkovitš

text: Tohtori Pavel Tomkovitš toimii Moskovan yliopiston Eläintieteellisen museon lintutieteen osaston johtajana. Hän on myös museon munakokoelmien ja muiden kuin varpuslintujen kokoelmien kuraattori.


title: Pavel Tomkovitš

text: Tomkovitš on jäsenenä useissa kansainvälisissä lintutieteellisissä järjestöissä, kuten Working Group on Waders (CIS), jossa hän on hallituksen jäsenenä, Intenational Ornithological Committee, Executive Committee of the International Wader Study Group ja Board of the Russian Bird Conservation Union. Hän on myös International Wader Study Groupin toimeenpanevan komitean jäsen, ja American Ornithologists' Unionin kirjeenvaihtajajäsen. Tomkovitš kuuluu "Bulletin of Moscow Society of Naturalists" -julkaisun ja vuosikirja "Ornithologian" toimitusneuvostoon, sekä koordinoi kansainvälistä Arctic Birds Breeding Conditions Survey -projektia.


title: Pavel Tomkovitš

text: Tomkovitš tutkii arktisen alueen lintujen levinneisyyttä, luokittelua ja sirrien biologiaa. Hän on osallistunut useille tutkimusretkille Frans Joosefin maalta Tšukotkaan ja Alaskaan. Hän kirjoittaa teosta Venäjän arktisten alueiden kahlaajien esiintymisestä, "The Atlas of the Breeding Waders of the Russian Arctic".


title: Al 'Aqabah

text: Al 'Aqabah () on yksi Jordanian kahdestatoista kuvernoraatista. Se sijaitsee maan lounaisosassa Punaiseenmereen kuuluvan Akabanlahden rannalla. Al 'Aqabah on Jordanian ainoa kuvernoraatti jolla on rantaviivaa merelle, ja se onkin sijaintinsa vuoksi tärkeää aluetta Jordanian taloudelle, sillä suurin osa maan ulkomaankaupasta kulkee alueen läpi. Kuvernoraatin pinta-ala on 6 900 neliökilometriä ja se on kooltaan Jordanian neljänneksi suurin. Kuvernoraatin alueella asui vuonna 2008 yhteensä 127 500 ihmistä, ja sen pääkaupunki on noin 80 000 asukkaan Akaba.


title: Vesannon vaakuna

text: Vesannon vaakuna on Vesannon kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa paikkakuntalaisten harrastuneisuuteen musiikin saralla.


title: Vesannon vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kultaiset viitosjänteet.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Vesannon kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 25. syyskuuta 1967. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 3. tammikuuta 1968.


title: Vieremän vaakuna

text: Vieremän vaakuna on Vieremän kunnan tunnus. Vaakuna aihe viittaa sekä kunnan nimen alkukirjaimeen että laajoihin metsämaihin.


title: Vieremän vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu ”mustassa kentässä kaateinen polviorsi, jossa kasvaa havun oksa; molemmat kultaisia.” Vaakunan ovat suunnitellut Aake Kaarnama, ja Vieremän kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 24. tammikuuta 1964. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 17. huhtikuuta samana vuonna.


title: Jonas Adolf Niska

text: Jonas Adolf Niska (22. tammikuuta 1771 Oulu – 4. tammikuuta 1828 Oulu) oli suomalainen laivanvarustaja, kauppias ja sahanomistaja.


title: Jonas Adolf Niska

text: Suvun kantaisä Henrik Niska oli tullut Ouluun porvariksi pian kaupungin perustamisen jälkeen vuonna 1612. Jonas Niskan aikana 1700– ja 1800–lukujen vaihteessa Niskat olivat yksi vaikutusvaltaisimmista ja varakkaimmista porvarisuvuista Oulussa.


title: Jonas Adolf Niska

text: Jonas Niska sai porvarinoikeudet 1797. Yhdessä veljensä Isak Niskan ja kauppias Zachris Wacklinin perusti "Bolaget Niska & Wacklin" -laivanvarustamon 1799. Yritys omisti lukuisia laivoja ja myös rakennutti niitä. Jonas Niskan vastuulla yrityksessä oli laivojen rakennuttaminen. Laivanvarustuksen ohella yritys omisti myös Koitelin sahan Kiimingissä ja puolet Sinetän sahasta Rovaniemellä.


title: Jonas Adolf Niska

text: Jonas Niskalle myönnettiin kauppaneuvoksen arvo 1819.


title: Koputtaja

text: Koputtaja ("Heimo cavernahabentidae") on Tony DiTerlizziin keksimä ja Holly Blackin kuvittama myyttinen olento Spiderwickin kronikat -fantasiakirjasarjasta.


title: Koputtaja

text: Koputtajat ovat arvoituksellisia olentoja, jotka joissakin kulttuureissa tunnetaan paremmin nimellä "vuoripeikko". "Koputtajat" elävät yleensä kaivoksissa, joissa ne matkivat kaivosmiesten tuottamia ääniä koputtelemalla kallionseinämiä. Kerrotaan että koputtajat jatkavat kaivauksia öisin ihmisten lähdettyä, mutta koska ne eivät ilmeisesti työstä metallia, ei tiedetä tarkkaan, mitä ne oikein etsivät.


title: Koputtaja

text: Kaivosmiehet arvostavat koputtajia, sillä ne varoittavat lähestyvistä vaaroista, kuten käytävien romahduksista, seiniä paukuttamalla. Joskus jyskettä kuuluu kaikkialta kuin luolassa olisi kokonainen koputtajalauma, mutta se on ilmeisesti vain kaiun aiheuttama harha.


title: Koputtaja

text: Koputtajat inhoavat viheltelyä ja kiroilua. Ne pudottavat pikkukivien ryöpyn niiden niskaan, jotka viheltävät, kiroilevat tai käyttäytyvät muuten epäkunnioittavasti niitä kohtaan.


title: Koputtaja

text: Koputajat asuvat myös kaivoissa, luolissa ja joskus jopa kellareissa.


title: Koputtaja

text: Koputtajat ovat salamyhkäisiä olentoja, mutta harmillisen vähän näistä on tietoa kertynyt. Nämät lepakkomaiset olennot ovat täysikasvuisina noin 80cm pitkiä ja kyyryasennossa kulkevia. Läpikuultavaa ihoa peittää persikkamainen nukka. Suuret korvat pystyvät liikkumaan erisuuntiin yhtä aikaa kuten kissoilla.


title: Koputtaja

text: Etusormi on erikoistunut luolien seinämien koputtamiseen ja on täten muita sormia tavallista pidempi.


title: Koputtaja

text: Monet koputtajat ovat myös mieltyneet ihmistavaroihin ja keräävät niitä, esimerkiksi kahvikupit ja vaatteiden riekaleet ovat kovassa suosiossa.


title: Ma’an (kuvernoraatti)

text: Ma’an () on yksi Jordanian kahdestatoista kuvernoraatista. Kuvernoraatin pinta-ala on 32 832 neliökilometriä ja se on kooltaan Jordanian suurin. Sen alueella eli vuonna 2008 yhteensä 111 200 ihmistä, mikä tekee siitä asukasluvultaan Jordanian toiseksi pienimmän. Ma’an kuvernoraatin pääkaupunki on noin 26 000 asukkaan Ma’an.


title: Ma’an (kuvernoraatti)

text: Piirikunnan alueella sijaitsee muun muassa Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva Petran historiallinen kaupunki.


title: Jyväskylän vaakuna

text: Jyväskylän vaakuna on Jyväskylän kaupungin virallinen tunnus, jonka aihe viittaa kauppaan ja alueen sisävesiliikenteeseen. Nykyinen vaakuna on Jussi Jäppisen suunnittelema.


title: Jyväskylän vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”jaettu kilpi, jonka yläkentässä on hopeanvärinen merkurion sauva sinisellä pohjalla ja alakentässä hopeanvärisellä pohjalla sisäjärviveneen keula suoraan edestäpäin katsottuna sekä sen alla kolme sinistä aaltoviivaa.”


title: Jyväskylän vaakuna

text: Jyväskylällä vahvistettiin ensimmäinen vaakuna 1838. Venäläisvallan päättymisen jälkeen tuli ajankohtaiseksi poistaa kaupunkien vaakunoista kaikki tsaariin viitanneet tunnukset, ja Jyväskylänkin uudeksi vaakunaksi tehtiin useita ehdotuksia. Näistä tasavallan presidentti P. E. Svinhufvud hyväksyi 11. joulukuuta 1931 Kansallismuseon muinaistieteellisen toimikunnan ehdotuksen, joka säilytti aiemmasta vaakunasta ainoastaan värit, kilven jaon ja Merkuriuksen sauvan. Tämä vaakuna sisälsi kuitenkin heraldisia heikkouksia, ja kaupunki järjesti jälleen suunnittelukilpailun uudesta vaakunasta 1951. Kun kilpailun jälkeen kävi ilmi, ettei kokonaan uudesta vaakunasta saavuteta kaupungissa yhteisymmärrystä, kilpailun voittajaa, heraldikko Olof Erikssonia pyydettiin korjaamaan vanhaa vaakunaa heraldisesti oikeaoppisemmaksi. Erikssonin tärkein muutos oli korjata vanhan vaakunan suurin heraldinen heikkous, irtonaiset aallot kilven reunasta reunaan yltäviksi aaltoviivoiksi, ja uudelleen piirretty vaakuna otettiin käyttöön 1953. Vaakunasta oli olemassa useita hieman toisistaan poikkeavia versioita erilaisia käyttötarpeita varten.


title: Jyväskylän vaakuna

text: Vaakuna on tämän jälkeen kokenut vielä yhden pienemmän muutoksen vuonna 2000, jolloin aiemmat versiot syrjäytti graafikko Jussi Jäppisen uudelleen piirtämä vaakuna, joka yksinkertaisti piirroskuvaa painotekniikan vaatimuksia vastaavaksi. Tehdyistä parannuksista huolimatta Jyväskylän vaakuna on edelleen heraldisten sääntöjen vastainen, koska vene on kuvattu edestäpäin (pitkät esineet pitäisi kuvata sivultapäin), koska vene on ruskea (ruskea ei ole heraldinen väri) ja koska Merkuriuksen sauva on kuvattu kolmiulotteisesti (vaakunassa ei saisi olla kolmiulotteisuutta).


title: Vihreän meren operaatio

text: Vihreän meren operaatio (port." Operação Mar Verde") oli vuonna 1970 tapahtunut sotilasoperaatio, jossa Portugalin laivasto hyökkäsi Guinean pääkaupunkiin Conakryyn. Operaatioon osallistui noin 350–420 portugalilaista ja portugalilaisten johtamaa guinealaista taistelijaa. Operaation tavoitteisiin kuului Guinean ensimmäisen presidentin Ahmed Sékou Tourén syrjäyttäminen, häntä tukevan Guinea-Bissaun vapaustaisteluliikkeen PAIGC:n johtajan Amílcar Cabralin vangitseminen, PAIGC:n sotilastukikohtien tuhoaminen sekä Conakryssä vangittuina pidettyjen portugalilaisten sotavankien vapauttaminen.


title: Vihreän meren operaatio

text: Hyökkääjät vetäytyivät sen jälkeen kun he olivat saaneet sotavangit vapautetuiksi sekä tuhottuaan muutamia sotalaivoja ja Guinean ilmavoimien infrastruktuuria. Sen sijaan Amílcar Cabralin vangitseminen ei onnistunut kuten ei myöskään Ahmed Sékou Tourén kukistaminen.


title: Vihreän meren operaatio

text: Ahmed Sékou Tourésta tuli vuonna 1952 Guinean demokraattisen puolueen (PDG) johtaja. Guineassa järjestettiin vuonna 1957 vaalit, joissa PDG voitti 56 vaaleissa valituista 60 edustajasta. PDG järjesti syyskuussa 1958 kansanäänestyksen itsenäistymisestä. Valtaosa äänestäjistä kannatti välitöntä itsenäistymistä. Maata hallinnut Ranska vetäytyi ja 2. lokakuuta 1958 Guinea julistautui itsenäiseksi ja Touré maan presidentiksi.


title: Vihreän meren operaatio

text: Touré toivotti vuonna 1960 tervetulleeksi Guineaan Amílcar Cabralin ja tämän johtaman vapaustaisteluliikkeen PAIGC:n, joka tavoitteli Portugalin Guinean (nykyisen Guinea-Bissaun) itsenäistymistä. PAIGC aloitti vuonna 1961 Guinea-Bissaun itsenäisyyssodan.


title: Vihreän meren operaatio

text: Noin 200 aseistautunutta guinealaista ja noin 220 afrikanportugalilaista ja portugalilaista sotilasta nousi maihin lokakuun 22. päivän vastaisena yönä vuonna 1970 eri puolilla Conakrya. He olivat pukeutuneet Guinean armeijan univormuja muistuttaviin asuihin. Sotilaat nousivat maihin neljästä merkitsemättömästä aluksesta ja ne tuhosivat 4-5 PAIGC:n tukialusta. Toinen ryhmä rantautui lähelle presidentti Tourén kesäasuntoa, jonka he polttivat. Touré oli tuohon aikaan presidentin virka-asunnossaan. Toiset joukot kaappasivat kaksi Guinean armeijan tukikohtaa, valtasivat kaupungin sähkölaitoksen ja PAIGC:n päämajan (mutta eivät saaneet kiinni Amílcar Cabralia) sekä vapauttivat 26 PAIGC:n vangitsemaa portugalilaista sotavankia. Koska joukot eivät löytäneet Toureéa eivätkä Cabralia, ne päättivät vetäytyä kärsittyään pieniä tappioita.


title: Vihreän meren operaatio

text: Touré perusti viikon sisällä hyökkäyksestä 10-jäsenisen komitean, joka valvoi pidätyksiä, ilman oikeudenkäyntiä tapahtuneita vangitsemisia sekä teloituksia. Komitea rampautti suuren osan maan hallintoa ja poliisivoimia. Uhrien joukossa oli muun muassa Guinean keskuspankin pääjohtaja ja valtiovarainministeri Ousmane Baldé. Viisi päivää kestäneen oikeudenkäynnin jälkeen 23. tammikuuta 1971 komitean perustama oikeus määräsi 29 henkilöä teloitettavaksi, 33 henkilöä sai kuolemantuomion poissaolevana, 68 henkilöä sai elinkautisen vankeustuomion ja 17 henkilön omaisuus takavarikoitiin.


title: Vihreän meren operaatio

text: Heinäkuussa 1971 Touré toteutti puhdistuksen armeijassa ja huhtikuussa 1973 osa hallituksen ministereistä joutui puhdistuksen kohteiksi.


title: Vihreän meren operaatio

text: antoi 8. joulukuuta 1970 päätöslauselman 290, joka tuomitsi Portugalin hyökkäyksen Guineaan ja vaati Portugalia noudattamaan Guinean itsemääräämisoikeutta ja itsenäisyyttä. Afrikan yhtenäisyysjärjestö antoi 11. joulukuuta 1970 päätöslauselman, jossa hyökkäys tuomittiin yksimielisesti.


title: Vihreän meren operaatio

text: Nigeria ja Algeria tarjosivat apua Guinealle ja Neuvostoliitto lähetti alueelle sotalaivoja.


title: Coffee Shop (Red Hot Chili Peppersin kappale)

text: Coffee Shop on Red Hot Chili Peppersin kappale yhtyeen vuoden 1995 albumilta "One Hot Minute". Kappale on albumin neljäs single, ja se julkaistiin vuonna 1996.


text: Albumilta julkaistiin viisi singleä, ja niistä "Coffee Shop" oli toinen, joka ei päässyt millekään musiikkilistalle, ja "Shallow Be Thy Game" oli toinen.


text: Kappaleelle on ominaista särötetty, crunch-tyylinen kitarasoundi, joka heijastaa kappaleen raskautta, mikä on ominaista myös muille albumin "One Hot Minute" kappaleille, kuten kappaleelle "Deep Kick".


text: Yhtyeen basisti Flea soittaa kappaleella bassoa hyvin virtuositeettisesti, hyvinä esimerkkeinä kaksi bassosooloa, toinen kappaleen keskellä, toinen lopussa.


text: Kappaleen sanat ovat, kuten monissa muissakin albumin kappaleissa, hyvin arvoituksellisia, synkkiä ja outoja, mikä johtui albumin nauhoitusten aikana laulaja Anthony Kiediksen läpikäymästä huumekierteestä.


text: CD Single 1


title: Saksan salibandymaajoukkue

text: Saksan salibandymaajoukkue edustaa Saksaa kansainvälisissä salibandyturnauksissa. Saksan maajoukkue on maailmanrankingissa sijalla 8.


title: Saksan salibandymaajoukkue

text: Saksa pelasi ensimmäisen maaottelunsa 20. helmikuuta 1994 Tšekkejä vastaan, jossa se kärsi 1–9 tappion. Ensimmäisen turnauksen maa pelasi vuoden 1995 Euroopan-mestaruuskilpailuissa, jossa se sijoittui turnaukesen viimeiseksi hävittyään kaikki ottelut.


title: Saksan salibandymaajoukkue

text: Ensimmäisestä voitosta Saksa pääsi juhlimaan salibandyhistorian ensimmäisissä maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1996 voitettuaan neljännessä ottelussaan Singaporen maalein 11–0. Heti perään Saksa otti historian toisen voittonsa Unkarista maalein 8–3.


title: Chinatown, My Chinatown

text: ”Chinatown, My Chinatown” on Jean Schwartzin säveltämä ja William Jeromen sanoittama musiikkikappale vuodelta 1910. Sitä esitettiin vuoden 1910 musikaalirevyyssä "Up and Down Broadway", ja myöhemmin useat vaudeville-esiintyjät ottivat kappaleen ohjelmistoonsa. Kiinalaissyntyiset esiintyjät lauloivat sitä usein sekä englanniksi että kantoninkiinaksi.


title: Chinatown, My Chinatown

text: Kappaleesta tuli 1930-luvulla suosittu jazzstandardi. Sen ovat nauhoittaneet muun muassa Fletcher Henderson, Louis Armstrong, Louis Prima, Stéphane Grappelli, Lionel Hampton ja Tommy Dorsey.


title: Königsbergin sopimus (1384)

text: Königsbergin sopimus laadittiin Königsbergissä 30. tammikuuta 1384 Liettuan sisällissodan aikana Vytautas Suuren ja Saksalaisen ritarikunnan kesken. Vytautas kävi henkilökohtaista sotaa serkkuaan Jogailaa, Liettuan suuriruhtinasta ja tulevaa Puolan kuningasta vastaan, minkä takia hän liittoutui ritarikunnan kanssa. Varmistaakseen ritarikunnan tuen sisällissodassa Vytautas allekirjoitti sopimuksen ja lupasi ritareille Žemaitijan alueen Nevėžisjokeen ja Kaunasiin saakka. Vuonna 1382 Jogaila oli luvannut ritareille Žemaitijan ainoastaan Dubysajokeen asti, muttei koskaan allekirjoittanut Dubysan sopimusta. Žemaitija oli tärkeä alue ritarikunnalle, sillä se erotti sen Liiviläisen ritarikunnan alueista pohjoisessa. Vytautas myös lupasi tulevansa ritarikunnan vasalliksi. Helmikuussa useat Žemaitijan alueista antoivat tukensa Vytautasille ja ritarikunnalle.


title: Königsbergin sopimus (1384)

text: 16. heinäkuuta 1384 Vytautas vahvisti uudelleen Königsbergin sopimuksen Uudessa Marienverderissa, Niemenjoen läheisyyteen rakennetussa uudessa linnassa. Sopimus kuitenkin rikkoutui heinäkuussa, kun Vytautas ja Jogaila tekivät sovinnon. Vytautas poltti saksalaisten linnat ja palasi Liettuaan. Vuosien 1389–1392 Liettuan sisällissodassa Vytautas pyysi uudelleen liittoutumista Saksalaiselta ritarikunnalta. 19. tammikuuta 1390 hän allekirjoitti Lyckin sopimuksen vahvistaakseen Königsbergin sopimuksen – ainoastaan rikkoakseen sen uudelleen vuonna 1392.


title: Jordanian kuvernoraatit

text: Jordanian kuvernoraatit ovat maan ylimmän tason hallintoyksiköitä. Jordania jakautuu kahteentoista kuvernoraattiin (muhafazat, yksikössä: muhafazah). Jokaista kuvernoraattia johtaa kuninkaan nimittämä kuvernööri, jolla on yksin valta eri hallinnonalan toimissa ja kehityshankkeissa oman kuvernoraattinsa alueella.


title: Sonic Free Riders

text: Sonic Free Riders on "Sonic the Hedgehog -sarjaan" kuuluva ajopeli ja kolmas peli "Sonic Riders" -kokoelmasta. Se on jatko-osa helmikuussa 2008 PlayStation 2- ja Wii-konsoleille julkaistulle "Sonic Riders: Zero Gravitylle". "Sonic Free Riders" on julkaistu ainoastaan Xbox 360 -konsolille ja se hyödyntää Kinect-ohjainta. Pelissä pystyy pelaamaan jopa 8 pelaajan online-moninpeliä. Peli julkaistiin Pohjois-Amerikassa 4. marraskuuta, Euroopassa 10. marraskuuta, Australiassa 18. marraskuuta ja Japanissa 20. marraskuuta 2010. Tämä on ensimmäinen peli Sonic Colors pelin kanssa jossa kaikki aiemmat 4Kids ääninäyttelijät Mike Pollockia lukuun ottamatta on korvattu Studiopoliksen ääninäyttelijöillä.


title: Sonic Free Riders

text: Dr.Eggman aikoo pitää toisen EX World Grand Prixin ja kyseisen kilpailun voittajalle hän aikoo antaa palkinnoksi rahaa ja aarteen. Hän laittaa neljä joukkuetta kisaan ja katsoo kuka on paras. Kuitenkin, hänen todellinen motiivi on kerätä tietoa pelaajista ja ohjelmoida kyseiset tiedot hänen omiin E-10000G sarjan robotteihin. Kun tämä epäonnistuu, robotti joka kuuluu Team Darkin joukkoon, E-10000B, paljastaa olevansa Metal Sonic, joka haastaa Sonicin viimeisessä kisassa.


title: Sonic Free Riders

text: Tarinatila sisältää neljä joukkuetta joista jokainen joukkue sisältää kolme pelattavaa hahmoa.


title: Sonic Free Riders

text: Ohjauksen osalta tämä Sonic Riders peli eroaa edeltäjästään sillä tavalla, että tätä peliä ohjataan pelaajan vartalo, käsi, ja jalka liikkeillä, ja niiden avulla yritetään päästä jokainen taso läpi.


title: Sonic Free Riders

text:
Tässä pelissä uutta on se, että pelaajilla on kykyjä lentää erilaisilla moottoripyöräajoneuvoilla, joilla pystyy tekemään päätöslauselmaesityksiä.
Keräämällä tarpeeksi sormuksia kaikista tasoista, pelaaja voi virittää kyseisiä kaksipyöräisiä vehkeitä mikä parantaa niiden ominaisuuksia. Pelissä on saatavilla useita lisävoimia ja aseita jotka kukin edellyttävät erityisiä voimia, kuten ohjuksen joka lähtee kuten jalkapallo tai aiheuttaa kauhean sysäyksen kuin soodakannu. Niin kuin ennen, hahmot on jaettu nopeus, lento ja voima luokkiin. Pelaajat voivat varustaa erityisiä ominaisuuksia omiin kulkuneuvoihinsa, kuten ominaisuuden jolla pystyy vetämään paremmin mutkat tai kyvyn murtaa esteet, joka voidaan muuttaa vaihtamalla virityksen. Pelin tärkein kampanja on Grand Prix-tilassa, jossa pelaajat valitsevat yhden tiimin useista tiimeistä jolla pelataan peli läpi. Time Attack ja Free Race tilojen lisäksi, Sonic Free Riders pelissä on moninpelitila joka sisältää muutamia kampanjoita joissa voi pelata yhteistyöpeliä.Peli sai kriitikoilta ristiriitaisia arvosteluja. IGN antoi pelille arvosanaksi 7.5 ja sanoi antavansa kyseisen arvosanan sen takia kun Sonic Free Riders oli sen mielestä vahva laukaisu Kinectille, mutta vastineeksi IGN kritisoi liikkeiden ohjaamista joka tekee peliin mukaan tempaamisesta vaikeampaa. Official Xbox Magazine antoi myös pelille arvosanaksi 7.5 kehuen laajaa sisältöä ja moninpelitoimintoja, mutta samalla se kritisoi satunnaisia Kinectin reagoimattomuuksia.GameTrailers antoi arvosanaksi 4.5 kritisoidakseen raskasta valvontajärjestelmää joka rasittaa kehon. Brian Crecente Kotakusta vastaanotti sen negatiivisesti, sanoen Sonic Free Ridersiä "surkeimmaksi Kinect peliksi mitä hän on pelannut". Joystick antoi pelille arvosanaksi 1/5 tähteä kutsuen sitä päähän ottavaksi peliksi kun siinä täytyy liikutella vartaloa edestakaisin aivan järjettömästi. Kotakun Crecente raportoi myöhemmin että he olivat todenneet sen että Kinect ohjain tuntuu jokaiselle erilaiselta, nimittäin esim.Stephen Totilo sanoi että ohjain toimi hänen mielestä hyvin.


title: Ferdinand Granberg

text: Ferdinand Granberg (17. helmikuuta 1814 Raahe – 22. heinäkuuta 1877 Oulu) oli suomalainen kauppias, teollisuudenharjoittaja ja laivanvarustaja.


title: Ferdinand Granberg

text: Granberg kävi Lyypekin kolmivuotisen kauppakoulun. Hän sai kauppaporvarin oikeudet Oulussa 1835.


title: Ferdinand Granberg

text: Granberg omisti osuuden Kokkosaaren laivavarvista Oulussa ja hän oli yksi kaupungin suurimmista laivanvarustajista, vuonna 1848 suurin. Muiden oululaisten kauppiaiden tapaan Granberg kärsi menetyksiä Oolannin sodan aikana, kun englantilaiset polttivat Oulussa tervahovin ja laivoja. Granbergin menetykset olivat 24 935 hopearuplaa.


title: Ferdinand Granberg

text: Granberg oli monen pohjoissuomalaisen sahan osakas, muun muassa Kynkään sahan (Pudasjärvi), Kestilän sahan (Ii) ja Röytän sahan (Tornio). Muiden oululaisten kauppiaiden kanssa Granberg osti 1859 suomussalmelaisen Ämmän ruukin, johon myöhemmin yhdistettiin utajärveläinen Kurimon ruukki. Uutta yritystä Kurimon-Ämmän Rautatehdasta ei kuitenkaan saatu kannattavaksi, ja se jouduttiin luovuttamaan velkojille. Granberg teki konkurssin 1875.


title: Kōtō-in

text: Kōtō-in () on Kiotossa Daitoku-jin alueella olevista temppeleistä pienimpiä. Temppelin ja siihen liittyvän puutarhan perusti noin vuonna 1603 huomattava Momoyama-kauden soturi Hosokawa Tadaoki (1563–1645).


title: Kōtō-in

text: Temppelin pääportilta alkaa kivipolku, jota reunustavien vaahteroiden latvuksista muodostuu katos. Käytävän päässä on portti, jossa on pieni shōjin peittämä kellonmuotoinen ikkuna. Ikkuna on yleensä kiinni. Polku kääntyy ja jatkuu temppelille.


title: Tōji-in

text: Tōji-in(等持院) on buddhalainen temppeli, joka edustaa Rinzai-koulukuntaa. Se sijaitsee Kiotossa Japanissa ja on hautaustemppeli ("bodaiji") joka on omistettu Ashikaga Takaujille, Ashikagan hallitsijasuvun ensimmäiselle shōgunille. Siellä palvotaan ensisijaisesti Shakyamunia.


title: Tōji-in

text: Takauji perusti Tōji-inin Kinugasavuoren juurelle vuonna 1341. Myöhemmin Tōji-inista tuli Ashikagan suvun hautatemppeli, ja kaikki viisitoista Ashikaga-shogunia on haudattu sinne.


title: Theodor Kleine

text: Theodor ”Theo” Kleine (4. syyskuuta 1924 Lünen, Nordrhein-Westfalen – 12. helmikuuta 2014 Lünen) oli 1950-luvun lopussa kilpaillut saksalainen ratameloja. Hän sai vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa hopeaa 10 000 metrin kajakkikaksikossa yhdessä Fritz Brielin kanssa.


title: Theodor Kleine

text: Maailmanmestaruuskilpailuissa Kleine voitti vuonna 1958 kaksi kultamitalia. Sekä 1 000 että 10 000 metrin kajakkinelikoissa voittajajoukkueeseen kuuluivat hänen lisäkseen Michel Scheuer, Gustav Schmidt ja Georg Lietz. Kleine saavutti mitaleita myös Euroopan-mestaruuskilpailuista.


title: Moto Psycho

text: Moto Psycho on metalliyhtye Megadethin kappale ja ensimmäinen singlelohkaisu yhtyeen albumilta "The World Needs a Hero". Kappale kertoo ihmisistä, jotka viettävät töihin menemisen ja sieltä tulemisen puolesta paljon aikaa tien päällä.


title: Kookossaarensirkku

text: Kookossaarensirkku ("Pinaroloxias inornata") on darwininsirkkuihin kuuluva varpuslintu, jota tavataan vain Costa Ricalle kuuluvalla Kookossaarella. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Kookossaarensirkku

text: Kookossaarensirkku on tanakkaruumiinen lintu, jonka pituus on 12 senttiä, ja paino noin 16 grammaa. Lajin Koiraiden ja naaraiden väritys on samanlainen kuin Galápagossaarilla elävillä maasirkuilla. Naaraiden höyhenpeite on selkäpuolelta mustanruskea ja siinä on epäselviä oliivinruskeita juovia. Vatsapuoli on sitä vastoin ruskeankeltainen ja sitä kirjovat mustat juovat. Ruskeankeltaista on myös selkäpuolella, esimerkiksi otsassa, siivissä ja silmien yläpuolella. Koiraat ovat täysin mustia. Nokka on ohut ja suippo. Nuoret linnut ovat naaraiden näköisiä, keltaista nokkaa lukuun ottamatta.


title: Kookossaarensirkku

text: Kookossaarensirkku on Kookossaaren endeeminen laji. Se on ainoa darwininsirkku, joka ei elä Galápagossaarilla. Kookossaarelta on matkaa emämaahan Costa Ricaan noin 500 kilometriä. Lajin esi-isät tulivat saarelle Galápagossaarilta ehkä epätoivoisen muuttomatkan tai myrskyn kuljettamina. Saarella elää vain yksi sirkkulaji, sillä Kookossaari on yksittäinen valtamerisaari, eikä kuulu mihinkään saaristoon, joten se ei ole suotuisa paikka eri populaatioiden eristämiseksi toisistaan. Lajin levinneisyys kattaa vain 25 neliökilometriä. Se on saaren yleisin maalintu ja esiintyy runsaimpana alankoalueilla, ylängöillä harvemmassa.


title: Kookossaarensirkku

text: Pääosa Kookossaaresta on rehevien trooppisten metsien peitossa, mutta laji elää saaren kaikissa ympäristötyypeissä. Sitä tavataan niin rannikoiden hibiskus-tiheiköissä, metsämailla, avoimilla alueilla kuin metsän latvustossakin.


title: Kookossaarensirkku

text: Kookossaarensirkku luokitellaan vaarantuneeksi. Syynä on suppea levinneisyysalue, joka tekee kannan alttiiksi mahdollisille katastrofeille. Saarelle tuodut vuohet, siat ja peurat vahingoittavat saaren elinympäristöjä. Lisäksi kissat ja rotat saattavat saalistaa kookossaarensirkkuja. Laji näyttää kuitenkin olevan melko vastustuskykyinen tulokaslajien aiheuttamalle häiriölle. Lajin kannan uskotaankin olevan olevan vakaa. Kookossaari on suojeltu kansallispuistona ja kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Kookossaarensirkku

text: Kookossaarensirkun laulu koostuu pitkästä sirinästä, jonka taajuus nousee lopussa. laulua edeltää usein läpitunkeva, metallinen nuotti. Huutoihin kuuluvat epätasainen "djrr"-huuto ja "tyew"-vihellys. Kookossaarensirkku on kaikkiruokainen laji. Jokainen Galapagossaarilla elävä darwininsirkkulaji on erikoistunut lajitasolla tiettyyn ravintokohteeseen, mutta kookossaarensirkut ovat erikoistuneet tiettyyn ravintoon yksilötasolla. Jotkin yksilöt saattavat erikoistua lehvästössä lepääviin hyönteisiin, toiset pehmeisiin hedelmiin, meteen tai siemeniin. Näin monen eri ravinnonhankintatavan taustalla on ilmeisesti kilpailun puute.


title: Kookossaarensirkku

text: Kookossaarensirkun lisääntymisestä tiedetään vain vähän. Pesintä ajoittuu pääosin tammi-toukokuulle, mutta laji voi pesiä mihin aikaan vuodesta tahansa. Naaras munii kerralla 2 munaa.


title: Al Mafraq

text: Al Mafraq () on yksi Jordanian kahdestatoista kuvernoraatista. Se on Jordanian toiseksi harvimmin asuttu alue, ja sijaitsee maan luoteisosassa rajoittuen pohjoisessa Syyriaan, idässä Irakiin ja etelässä Saudi-Arabiaan. Al Mafraqin pinta-ala on 26 541 neliökilometriä, joten se on kooltaan Jordanian toiseksi suurin. Kuvernoraatin alueella asui vuonna 2008 noin 275 000 ihmistä. Sen pääkaupunki on noin 47 000 asukkaan Mafraq.


title: Raï’n’B Fever 3

text: Raï'n'B Fever 3 on Kore & Bellekin tuottama Raï'n'B Fever levysarjan kolmas osa. Se julkaistiin 6. lokakuuta 2008. Levyllä esiintyivät raï-, R&B-, ja rap-artisteja kuten Sinik, Kenza Farah, Amel Bent ja Reda Taliani.


title: Tulilinjalla (televisiosarja)

text: Tulilinjalla ("Human Target") on yhdysvaltalainen toimintadraamasarja vuodelta 2010. Jonathan E. Steinbergin FOX-televisioyhtiölle kehittämä sarja perustuu DC Comicsin "Human Target" -sarjakuvan hahmoihin. FOX peruutti sarjan 10. toukokuuta 2011.


title: Tulilinjalla (televisiosarja)

text: Sarjan päähahmo on Christopher Chance (Mark Valley), San Franciscossa asuva henkivartija ja turvallisuuskonsultti. Chancen apuna ovat hänen liikekumppaninsa Winston (Chi McBride) ja ystävä Guerrero (Jackie Earle Haley).


title: Tulilinjalla (televisiosarja)

text: Suomessa sarja alkoi MTV3:lla 6. joulukuuta 2010.


title: Boleslav Javorski

text: Boleslav Leopoldovitš Javorski (, 1877–1942) oli venäläinen musikologi, musiikinopettaja ja pianisti. Hän toimi professorina Kiovan konservatoriossa vuodesta 1916 lähtien ja Moskovan konservatoriossa vuodesta 1938 lähtien.


title: Boleslav Javorski

text: Javorski syntyi Harkovassa vuonna 1877 ja valmistui Moskovan konservatoriosta vuonna 1903. Hän opiskeli sävellystä Sergei Tanejevin johdolla.


title: Šonqar

text: Shonqar (, ) on kuukausittain ilmestyvä baškiirinkielinen nuortenlehti. Sitä on julkaistu Baškortostanin pääkaupungissa Ufassa tammikuusta 1994. Lehden päätoimittaja on Azamat Yuldashbayev. Vuonna 2010 levikki oli 6 500.


title: Šonqar

text: Baškiirinkielisen nuorten aikakauslehden konsepti syntyi vuonna 1990, jolloin ryhmä toimittajia julkaisi artikkeleja baškiirinkielisessä kirjallisuuslehdessä.


title: Šonqar

text: Shonqarin ensimmäinen numero julkaistiin vuonna 1993 (Kustannusliike Kitap). Tammikuusta 1994 lehteä alettiin julkaista itsenäisenä kuukausittain ilmestyvänä aikakauslehtenä.


title: Šonqar

text: Nykyään lehti on suosittu niin Baškortostanissa kuin mullakin alueilla Venäjällä. Lehdestä on tullut tärkeä foorumi Baškortostanin perinteiselle kulttuurille, ja se lisää myös etnistä tietämystä. Nykyään lehdessä julkaistaan myös tunnettujen baškiirikirjailijoiden ja yhteiskuntatieteilijöiden (kuten Ravil Bikbayev, Yihat Soltanov, Rashit Soltangaraev) runoja ja artikkeleita.


title: Michel Scheuer

text: Michel Scheuer (20. toukokuuta 1927 Rodange, Luxemburg – 31. maaliskuuta 2015 Krefeld) oli saksalainen ratameloja. Hän voitti kultaa miesten 1 000 metrin kajakkikaksikossa Melbournen kesäolympialaisissa 1956. Samoissa kisoissa hän sai pronssia 10 000 metrin kajakkiyksikössä, jossa hänellä oli jo aiempi olympiapronssi vuodelta 1952.


title: Michel Scheuer

text: Maailmanmestaruuskilpailuissa Scheuer sai yhteensä kolme mitalia vuosina 1954 ja 1958.


title: Michel Scheuer

text: Scheuer voitti myös kaksi Euroopan mestaruutta. Hän kuoli Krefeldissä 87-vuotiaana 31. maaliskuuta 2015.


title: Alida van der Anker-Doedens

text: Alida Geertruida ”Lida” van der Anker-Doedens (28. heinäkuuta 1922 Rolde – 1. huhtikuuta 2014 Haarlem) oli Alankomaita edustanut meloja. Vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa hän sai naisten 500 metrin kajakkiyksikössä hopeaa ajalla 2.32,8. Vuonna 1952 hän palasi olympialaisiin Helsingissä, mutta jäi mitaleitta sijoittuen 500 metrin kajakkiyksikössä neljänneksi.


title: E. Y. Harburg

text: Edgar ”Yip” Harburg, alun perin Isidore Hochberg (1898–1981), oli yhdysvaltalainen sanoittaja. Hänen tunnetuimpia sanoituksiaan ovat kappaleet ”April in Paris” (säv. Vernon Duke), ”It’s Only a Paper Moon” (säv. Harold Arlen) sekä Oscar-palkinnon voittanut ”Over the Rainbow” (säv. Arlen) vuoden 1939 elokuvasta "Ihmemaa Oz".


title: E. Y. Harburg

text: Harburg syntyi New Yorkissa köyhään venäjänjuutalaiseen siirtolaisperheeseen. Hän sai lapsena leikkisyydestään ja energisyydestään johtuen lempinimen ”Yipsel” (jiddišiksi ”orava”). Harburg ja kaksi vuotta vanhempi Ira Gershwin kävivät samaa lahjakkaille lapsille tarkoitettua high schoolia ja kirjoittivat yhdessä koulun sanomalehteä. Myöhemmin Harburg ja Gershwin opiskelivat yhdessä New Yorkin City Collegessa. Harburg aloitti musiikin sanoittamisen City Collegessa opiskellessaan.


title: E. Y. Harburg

text: Valmistuttuaan Harburg työskenteli jonkin aikaa lehtimiehenä Etelä-Amerikassa ja perusti New Yorkiin palattuaan kodinkoneyrityksen, jonka hän kuitenkin menetti vuoden 1929 pörssiromahduksessa. Yrityksensä menetyksen myötä hän ryhtyi kokopäivätoimiseksi sanoittajaksi. Gershwin auttoi häntä pääsemään alkuun lainaamalla hänelle rahaa ja esittelemällä hänet säveltäjä- ja kirjailijatuttavilleen. Harburgin ensimmäinen pitkäaikainen yhteistyökumppani oli säveltäjä Jay Gorney, jonka kanssa hän kirjoitti muun muassa Helen Morganin vuoden 1929 hittikappaleen ”What I Wouldn’t Do for That Man” sekä 1930-luvun laman tunnukseksi muodostuneen ”Brother, Can You Spare a Dime?” vuodelta 1932. Jälkimmäinen kappale tunnetaan suomeksi nimellä ”Vippaa mulle viitonen”, jonka levytti Fredi (Matti Siitonen) vuonna 1972 Vexi Salmen suomentamin sanoin.


title: E. Y. Harburg

text: Harburgin yhteistyö säveltäjä Harold Arlenin kanssa alkoi vuonna 1933 kappaleella ”It’s Only a Paper Moon”. Harburg ja Arlen tekivät epäsäännöllisesti yhteistyötä vuosikymmenten ajan – kaksikon menestyneihin tuotoksiin kuuluu muun muassa Ira Gershwinin kanssa kirjoitettu musiikkirevyy "Life Begins at 8:40", vuoden 1939 parhaan laulun Oscar-palkinnon voittanut kappale ”Over the Rainbow”, vuoden 1943 elokuvan "Tupa taivaassa" musiikkiraita sekä Broadway-näytelmä "Bloomer Girl" vuodelta 1944.


title: Bunny Berigan

text: Rowland Bernart ”Bunny” Berigan (1908–1942) oli yhdysvaltalainen jazztrumpetisti. Hän nousi 1930-luvulla yhdeksi swing-aikakauden huipputrumpetisteista, mutta ura jäi lyhyeksi hänen kuollessaan 33-vuotiaana vaikean alkoholismin edesauttamaan maksakirroosiin. Hänen tunnetuimmiksi tuotoksikseen ovat jääneet Benny Goodmanin ja Tommy Dorseyn orkesterien kanssa tehdyt nauhoitukset sekä vuoden 1937 soolohitti ”I Can’t Get Started”.


title: Bunny Berigan

text: Berigan aloitti trumpetin soittamisen jo lapsena. Hän soitti 12-vuotiaana isoisänsä johtamassa nuorisoyhtyeessä. Collegessa ollessaan hän soitti koulun yhtyeessä. Hän haki vuonna 1928 Hal Kempin orkesteriin, mutta häntä ei tuolloin kelpuutettu kokoonpanoon. Vuonna 1930 Berigan otettiin kuitenkin mukaan Kempin Euroopan-kiertueelle. Kempin yhtyeestä lähdettyään hän liittyi Fred Richin studio-orkesterissa CBS:lle vuoteen 1935 asti, työskennellen samalla studiomuusikkona New Yorkissa.


title: Bunny Berigan

text: Paul Whiteman palkkasi Beriganin yhtyeeseensä trumpetisti Bix Beiderbecken korvaajaksi, mutta orkesterin soittotyyli ja rajoitettu rooli yhtyeessä ei sopinut Beriganille ja hän lähti yhtyeestä. Hän soitti 1930-luvun puolivälissä myös Benny Goodmanin orkesterissa. Beriganin sooloista kappaleissa ”King Porter Stomp” ja ”Sometimes I’m Happy” tuli todella kuuluisia, ja hän oli mukana myös Goodmanin menestyksekkäällä kiertueella Yhdysvaltojen länsiosassa vuonna 1935. Samana vuonna hän soitti Glenn Millerin ensimmäisessä itse johtamassa kokoonpanossa. Hän nauhoitti vuonna 1936 Tommy Dorseyn orkesterin kanssa kappaleet ”Marie” ja ”Song of India”. Näistä kappaleista tuli orkesterin kaksi suurinta hittiä, ja Beriganin soolot olivat niin oleellinen osa niiden suosiota että trumpetistin lähdettyä yhtyeestä Dorsey sovitti soolot koko trumpettisektion soitettaviksi.


title: Bunny Berigan

text: Berigan perusti oman yhtyeensä vuonna 1936. Alkuvaikeuksien jälkeen yhtye päätyi kokoonpanoon, jossa soittivat muun muassa Georgie Auld ja rumpali Buddy Rich. Orkesterin tunnetuin nauhoite on vuoden 1937 versio Vernon Duken kappaleesta ”I Can’t Get Started”. Yhtyeen johtaminen oli kuitenkin vaikeaa Beriganille, ja tehtävän aiheuttama stressi oli omiaan pahentamaan hänen jo aiemmin ilmennyttä alkoholiongelmaansa. Yhtye esiintyi säännöllisesti CBS:n "Saturday Night Swing Club" -ohjelmassa, mutta ei pystynyt vakiinnuttamaan suosiotaan. Vuonna 1940 konkurssiin ajautunut Bergan joutui lopulta hajottamaan yhtyeensä.


title: Bunny Berigan

text: 1940-luvulla Berigan kärsi terveydellisistä ja taloudellisista vaikeuksista. Hän palasi lyhyeksi ajaksi Tommy Dorseyn yhtyeeseen ja muodosti vielä omankin kokoonpanonsa, mutta oli toisinaan niin huonossa kunnossa että joutui soittamaan konserteissa istuallaan. Lääkärien varoituksista huolimatta hän ei missään vaiheessa vähentänyt työntekoa eikä alkoholinkulutustaan. Hän kuoli New Yorkissa 2. kesäkuuta 1942 kirroosiin ja sisäiseen verenvuotoon.


title: Bunny Berigan

text: Lyhyestä urasta huolimatta Berigania pidetään yhtenä swing-aikakauden merkittävimmistä trumpetisteista yhdessä Louis Armstrongin, Bix Beiderbecken ja Roy Eldridgen kanssa, mutta kaupallisesti hänen musiikkinsa ei ole saavuttanut samanlaista suosiota vaan hänet muistetaan lähinnä Goodmanille ja Dorseylle nauhoittamistaan sooloista sekä hitistään ”I Can’t Get Started”. Hänen jazz- ja tanssimusiikkiorkesterien kanssa tekemistään nauhoituksista koostettiin vuonna 2004 seitsemän CD:n kokoelma-albumi "The Complete Brunswick, Parlophone and Vocalion Bunny Berigan Sessions", joka sai jazzkriitikoilta ylistäviä arvosteluja.


title: Bunny Berigan

text: Berigan voitti vuonna 1936 "Metronome" -lehden äänestyksen parhaasta trumpetistista viisinkertaisella äänimäärällä verrattuna lähimpään kilpailijaansa. Vuonna 1941 Louis Armstrong nimesi hänet Down Beat -jazzlehden haastattelussa suosikkitrumpetikseen. Vuonna 1975 Berigan sai postuumin Grammy-palkinnon vuoden 1937 nauhoituksestaan ”I Can’t Get Started”.


title: Bunny Berigan

text: Beriganin kotikaupungissa Fox Lakessa järjestettiin vuonna 1973 päivän mittainen jazztapahtuma trumpetistin musiikin kunniaksi. Sittemmin tapahtuma on laajentunut jokavuotiseksi seitsenpäiväiseksi jazzfestivaaliksi ja kantaa nimeä Bunny Berigan Jazz Jubilee.


title: Bunny Berigan

text: Berigan ei pitänyt toisille ihmisille työskentelemisestä vaan toimi mieluummin itse johtajana, mutta hänellä ei ollut taipumuksia liikemieheksi. Orkesterinjohtajana toimiessaan hänelle tuotti vaikeuksia hallinnoida yhtyeidensä taloudellista puolta kannattavasti ja hän ajautui velkoihin. Beriganin yhtyeen trumpetisti Joe Aguanno on spekuloinut osasyyn saattaneen olla yhtyeen silloisessa managerissa Ed Kirkebyssä.


title: Bunny Berigan

text: Vaikka Berigan oli naimisissa, hänet tunnettiin naistenmiehenä. Hänellä oli muun muassa kohua herättänyt suhde laulaja Lee Wileyn kanssa. Beriganilla oli kiertueella ollessaan tapana juoda paljon ja valvoa myöhään naisseurassa. Beriganin isä lähti joskus kiertueelle mukaan pitämään poikaansa kurissa huolestuneena tämän alkoholismista, mutta tämä onnistui kuitenkin käymään ulkona myöhään yöllä isän nukkuessa.


title: Cheb Bilal

text: Cheb Bilal (, s. 23. heinäkuuta 1966 Cherchell, Algeria) on algerialainen Raï-laulaja.


title: Cheb Bilal

text: Bilal syntyi Cherchell, mutta vietti suurimman osan elämästään Oranissa. Hän esiintyi aluksi häissä ja muissa juhlatapahtumissa, kunnes vuonna 1980 perusti oman yhtyeensä El Ahouar. Sittemmin Bilal muutti Ranskaan, Marseilleen vuonna 1989, jossa hän työskenteli samalla laittomasti ilman työlupaa baarissa. Marseillessa Bilal teki omia sanoituksiaan ja nousi pian Raï-laulajaksi. Sittemmin vuonna 1997 hän julkaisi ensimmäisen albuminsa Babor Li Jebn. Myöhemmin 2000-vuosikymmenen aikana Bilel on vieraillut muiden artistien levyillä, kuten Rim'K:n Maghreb Unitedissa ja Raï'n'B Fever 3:ssa.


title: Talbot Jennings

text: Talbot Jennings (25. elokuuta 1894 Shoshone, Idaho – 30. toukokuuta 1985 East Glacier, Montana) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja. Hän aloitti opiskelunsa jälkeen näytelmäkirjailijana ja siirtyi myöhemmin Metro-Goldwyn-Mayerin palvelukseen. Jennings oli kahdesti ehdolla parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon saajaksi. Ensimmäisen ehdokkuutensa hän sai elokuvasta "Kapina laivalla" (1935) ja toisen elokuvasta "Anna ja Siamin kuningas" (1946).


title: Tolvajärven tsasouna

text: Profeetta Elian tsasouna oli yksi Korpiselän ortodoksisen seurakunnan tsasounista ja se sijaitsi Korpiselän Tolvajärvellä Kotijärven rannalla. Tsasouna oli rakennettu 1860-luvulla ja se oli pyhitetty profeetta Elian muistolle. Tsasouna oli rakennettu hirrestä luonnonkiviperustalle ja siinä oli lankkukatto. Tsasouna oli kolme metriä korkea ja sen pinta-ala oli 18 m². Tolvajärven tsasounaa korjattiin viimeksi 1930-luvulla. Profeetta Elian tsasouna tuhoutui talvisodan aikana käydyssä Tolvajärven–Ägläjärven taistelussa.


title: Tolvajärven tsasouna

text: Tolvajärven tsasouna toimi esikuvana Seppo Latvalan suunnittelemalle ja vuonna 1973 valmistuneelle Joensuun Saarivaarassa sijaitsevalle Kristuksen kirkastumisen tsasounalle. Samoin se on ollut esikuvana Ilomantsin Parppeinvaaralle 1980 rakennettuun Kaikkien Pyhien tsasounalle.


title: Tolvajärven tsasouna

text: Tolvajärvellä sijaitsi myös ennen profeetta Elian tsasounaa valmistunut ja 1910-luvulla purettu Tolvajärven vanha tsasouna, joka oli pyhitetty Neitsyt Marian syntymän muistolle.


title: Tron: Perintö

text: Tron: Perintö () on Joseph Kosinskin ohjaama ja Walt Disney Picturesin tuottama tieteiselokuva, joka on jatko-osa vuonna 1982 ilmestyneelle "Tronille". Se sijoittuu edeltäjänsä tavoin digitaaliseen maailmaan, ja elokuva on osin kolmiulotteinen.


title: Tron: Perintö

text: Elokuvan yhtenä tuottaja toimi alkuperäisen "Tronin" ohjaaja Steven Lisberger. Myös alkuperäisen elokuvan pääosan esittäjä Jeff Bridges toistaa roolinsa. Elokuvamusiikin tuotti ranskalainen elektroduo Daft Punk.


title: Tron: Perintö

text: Vuonna 1989 Kevin Flynn (Jeff Bridges), ENCOMin toimitusjohtaja ja lahjakas ohjelmoija katosi. 20 vuotta myöhemmin hänen 27-vuotias poikansa Sam Flynn (Garrett Hedlund) on ENCOMin suurin osakas, mutta ei osallistu millään tavalla yhtiön toimintaan ja tekee aina vuosittain pilan yhtiön hallituksen kustannuksella.


title: Tron: Perintö

text: Viimeisimpänä pilana Sam oli kopioinut ENCOMin uuden käyttöjärjestelmän, laittanut sen internetiin ilmaiseksi ja hypännyt laskuvarjolla ENCOM-tornin huipulta. Sam vapautuu pian poliisin huostasta, minkä jälkeen hänen isänsä ystävä ja ENCOMin hallituksen jäsen Alan Bradley (Bruce Boxleitner) vierailee hänen luonaan ja kertoo hakulaiteviestistä, joka tuli suljetun "Flynn’s"-pelihallin toimistolta, vaikka numeroa ei enää käytetty. Sam löytää pelihallin "Tron"-peliautomaatin takaa isänsä salaisen toimiston ja päätyy digitointisäteen kautta Matriisiin, digitaaliseen rintamaan. Samia luullaan ohjelmaksi ja hänet kaapataan. Hänelle annetaan oma tunnuslevy ja lopuksi hän päätyy areenalle levytaisteluihin, joissa hän etenee lopputaisteluun ja kohtaa pelien mestarin, Rinzlerin. Rinzler kuitenkin huomaa, ettei Sam ole ohjelma, vaan käyttäjä. Sam viedään Clun, Matriisia hallitsevan diktaattorin luokse, joka näyttää nuorelta Kevin Flynniltä. Clu haastaa Samin ja joukon muita ohjelmia valopyörätaisteluun, jossa hän melkein tappaa Samin, kunnes soturi nimeltä Quorra (Olivia Wilde) pelastaa hänet ja vie Ulkomaihin Matrisiin ulkopuolelle, jossa Sam tapaa taas isänsä.


title: Tron: Perintö

text: Flynn kertoo pojalleen yrittäneensä luoda uutta ”täydellistä” järjestelmää sekä käyttäjille että ohjelmille. Flynn oli tuonut Tronin (Alanin luoman turvallisuusohjelman) suojelemaan Matriisia ja luonut Clun huolehtimaan siitä hänen ollessa todellisessa maailmassa. Pian he tapasivat ISOja (isomorfisia algoritmeja), itsestään syntyneitä ohjelmia, joilla olisi kykyjä auttaa ratkaisemaan monia tieteen, lääketieteen ja uskonnon mysteereitä. Mutta Flynnin vanhoihin käsityksiin edelleen uskova Clu piti ISOja epätäydellisyytenä ja tunsi Flynnin pettäneen hänet, joten hän kaappasi Flynniltä vallan, kukisti Tronin ja tuhosi ISOt. Ja koska ”portaali”, jonka kautta Flynn oli tullut Matriisiin, oli sulkeutunut, hän ei päässyt takaisin oikeaan maailmaan. Juuri Clu oli lähettänyt hakulaiteviestin Alanille saadakseen Samin tulemaan Matriisiin ja saadakseen portaalin auki rajatuksi ajaksi. Koska Flynnin tunnuslevy oli Matriisin avain, Clu toivoi, että Sam ja Flynn pyrkisivät portaalille, jotta Clu voisi varastaa levyn ja päästä sen avulla valtaamaan todellisen maailman.


title: Tron: Perintö

text: Flynnin kieltäytyessä pyrkimästä portaalille, Sam palaa Quorran vihjeiden avulla kaupunkiin etsimään ohjelmaa nimeltä Zuse, joka voisi neuvoa turvallisen reitin portaalille. Hän tapaa Castorin (Michael Sheen), Päätepysäkki-klubin omistajan, joka paljastaa olevansa Zuse, mutta johdattaakin Clun sotilaat suoraan hänen luokseen. Vaikka Flynn ja Quorra auttavat häntä pakenemaan, mutta Quorra haavoittuu ja Zuse saa Flynnin tunnuslevyn käsiinsä. Levy olisi Matriisin avain. Zuse yrittää kaupitella sen Clulle, mutta otettuaan levyn Clu räjäyttää koko klubin ja Zusen sen mukana. Sam ja Flynn matkaavat aurinkovoimasimulaattorilla portaalia kohti. Matkan aikana Flynn parantaa Quorran ja paljastaa tämän olevan viimeinen selviytynyt ISO.


title: Tron: Perintö

text: Aurinkovoimasimulaattori viekin heidät lopulta suurelle sota-alukselle. Quorra antaa itsensä joutua Rinzlerin vangiksi ja Flynn huomaa, että Rinzler onkin Tron uudelleenohjelmoituna. Sam pelastaa Quorran ja hakee isänsä levyn takaisin, minkä jälkeen he pakenevat pakenevat sukkulalla. Clu, Rinzler ja sotilaat seuraavat heitä valohävittäjillä. Mutta nähdessään Flynnin Rinzler muistaa vanhan tehtävänsä ja törmää Clun valohävittäjään. Rinzler yrittää pelastaa itsensä uudella valohävittäjällä, mutta Clu ottaa sen ja Rinzler tippuu Simulaatiomereen muuttuen jälleen Troniksi. Sam, Flynn ja Quorra pääsevät portaalille ja kohtaavat jälleen Clun. Mutta Flynn oli vaihtanut levynsä Quorran kanssa. Samin ja Quorran palatessa todelliseen maailmaan Flynnin levyn avulla, Clu yrittää seurata heitä, mutta Flynn yhdistää hänet takaisin itseensä aiheuttaen räjähdyksen, joka tuhoaa heidät molemmat sekä Clun armeijan.


title: Tron: Perintö

text:
Todellisessa maailmassa Sam kopioi muistikortilleen Matriisin tiedot ja sammuttaa toimiston tietokoneen. Sen jälkeen hän kertoo Alanille ottavansa ENCOMin taas hallintaansa ja nimittää hänet hallituksen uudeksi puheenjohtajaksi. Lopuksi Sam lähtee Quorran kanssa moottoripyörällään näyttääkseen tälle ensimmäistä kertaa auringonnousun.
Clu on digitaalisesti tehty nuoren Jeff Bridgesin näköiseksi. Tämä on ensimmäinen kerta, kun näyttelijän vastustajana on hän itse nuorempana. Päätepysäkki-klubia varten rakennettiin valtava lavaste, jossa häärii satoja avustajia ja bändinä elokuvaan musiikin tehnyt Daft Punk. Castor esittää show’ssaan monia tunnettuja henkilöitä Mae Westistä Ziggy Stardustiin. Elokuvaa esitetään Disney Digital 3D- ja Imax 3D -formaateissa.


title: You Have to Burn the Rope

text: You Have to Burn the Rope on Kian Bashirin suunnittelema nettiselainpeli.


title: You Have to Burn the Rope

text: Pelissä pelaajan täytyy ohjata hahmo yhden yksinkertaisen tason läpi. Tason lopussa pelaaja taistelee "Grinning Colossusia" vastaan. Voittaakseen pelin, pelaajan täytyy sytyttää köyden palamaan soihdulla, joka on kiinni kattokruunussa. Kattokruunu tipahtaa "Grinning Colossusin" päälle ja peli on ohi.


title: You Have to Burn the Rope

text: Pelin lopputekstien aikana soi kappale "Now You're A Hero", jonka on säveltänyt Henrik Nåmark. Koko peli on yleensä lyhyempi kuin lopputekstien aikana soiva kappale, joka kestää 2:13 minuuttia.


title: Fritzi Schwingl

text: Friederike ”Fritzi” Schwingl (28. heinäkuuta 1921 – 9. heinäkuuta 2016) oli 1940–1950-luvuilla kilpaillut itävaltalainen rata- ja slalom-meloja.


title: Fritzi Schwingl

text: Schwingl saavutti olympiapronssimitalin naisten 500 metrin kajakkiyksikössä Lontoossa 1948 ajalla 2.32,9. Ratamelonnan MM-kilpailuissa hän saavutti kaksi hopeaa ja kaksi pronssia vuosina 1948–1954.


title: Fritzi Schwingl

text: Slalomin eli koskipujottelun MM-kilpailuissa Schwingl voitti kolme kultamitalia. Schwingl kuoli kaksi viikkoa ennen 95-vuotissyntymäpäiväänsä 9. heinäkuuta 2016.


title: Klimavitšy

text: Klimavitšy () eli Klimovitši () on pienehkö kaupunki ja piiri Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnan itäosissa Venäjän rajalla. Vuoden 2010 alussa Kastsjukovitšyn kaupungissa asui 17 000 ja koko piirissä 28 400 ihmistä.


title: Klimavitšy

text: Klimavitšyn piiri rajoittuu etelässä Mahiljoun alueen Hotsimskin, Kastsjukovitšyn ja Krasnapollen piireihin ja lännessä Tšerykaun ja Krytšaun piireihin. Etelässä Klimavitšy piirin raja on samalla Valko-Venäjän ja Venäjän Smolenskin alueen välinen valtakunnanraja.


title: Klimavitšy

text: Piirin länsiraja seuraa jonkin matkaa Dneprin sivuhaaran, Homelia (Gomel) kohti laskevan Sož-joen uomaa; koko piiri kuuluu Sožin valuma-alueeseen.


title: Klimavitšy

text: Itäisen Valko-Venäjän rautateiden risteyskaupunki Oršasta johtaa junanrata Horki- Krytšau- Klimavitšy- Kastsjukovitšy - Venäjän Brjanskin alueen Unetšaan. Klimavitšyn rautatieasema sijaitsee runsas 2 kilometriä keskustan länsipuolella. Lisäksi piirin pohjoisosien läpi kulkee rata Mahiljou- Tšavusy- Krytšau- Smolenskin alueen Roslavl. Maanteitse (kantateitä P122, P43 ja P75) pitkin maakunnan pääkaupunki Mahiljouhun on 140 kilometriä.


title: Klimavitšy

text: Družba-öljyputkin sivuhaara kulkee Brjanskin alueen Unetšasta muun muassa Kastsjukovitšyn, Klimavitšyn ja Horkin piirien kautta Navapolatskiin..


title: Klimavitšy

text: Erityisesti Klimavitšyn piirin kaikkein läntisin osa on kärsinyt Tšernobylin ydinvoimalakatastrofin vaikutuksista. Vuoden 1996 yhteenvetokartan mukaan kaukokulkeuman tuomat Cesium-137 -pitoisuudet ylsivät yhä paikoin 555–1480 kBq/m:n tasoon (pysyvän eli tiukan radioaktiivisuusvalvonnan alue). Kartan mukaan piirin keski- ja itäosissa pitoisuudet olivat matalampia.


title: Klimavitšy

text: Piirin merkittävimpiä teollisuuslaitoksia ovat Klimavitšyn likööri- ja votkatislaamo sekä jauhotehdas.


title: Helsingin kaupungin kaasulaitos

text: Helsingin kaupungin kaasulaitos oli vuosien 1900 ja 1977 välillä Helsingin kaupungin kaasunjakelusta vastannut yhtiö.


title: Helsingin kaupungin kaasulaitos

text: Helsingin Kaasuvalaistusosakeyhtiö aloitti kaasunjakelun vuonna 1860. Ensimmäinen kaasutehdas perustettiin Itäisen Henrikinkadun (nyk. Mannerheimintien) varrelle, nykyisen Postitalon ja Kiasman paikkeille. Kaasua käytettiin nimen mukaisesti aluksi valaistukseen. Vuoteen 1882 asti kaasun raaka-aineena käytettiin puuta (puukaasu).


title: Helsingin kaupungin kaasulaitos

text: Syyskuun alusta 1910 uusi yksikkö jatkoi toimintaa Sörnäisten Suvilahdessa keskustan tehtaan lopetettua. Rakennukset ovat arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelemia yhteistyössä betonirakentamiseen perehtyneen Jalmar Castrénin kanssa.


title: Helsingin kaupungin kaasulaitos

text: Vuodesta 1977 alkaen kaasulaitoksen toiminnot ovat olleet Helsingin kaupungin energialaitoksen alaisuudessa. Kaupungin omistuksessa se oli kuitenkin jo lokakuusta 1900 eteenpäin Helsingin kaupungin kaasulaitoksena.


title: Helsingin kaupungin kaasulaitos

text: Raaka-aine vaihtui myös 1990-luvun alkupuolella, kun kaupunkikaasu vaihtui maakaasuun.


title: Kerry Lynch

text: Kerry Joel Lynch (s. 31. heinäkuuta 1957 Denver, Colorado) on yhdysvaltalainen entinen yhdistetyn urheilija, jonka uran huippuvuodet ajoittuivat 1980-luvulle.


title: Kerry Lynch

text: Lynch saavutti urallaan yhden osakilpailuvoiton yhdistetyn maailmancupissa, joulukuussa 1983 Seefeldissä. Hän saavutti urallaan myös toisen palkintopallisijoituksen sijoituttuaan seuraavan vuoden tammikuussa kolmanneksi Schonachissa käydyssä kilpailussa. Sarajevon olympialaisissa 1984 Lynch sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa kolmanneksitoista.


title: Kerry Lynch

text: 1987 MM-kilpailuissa Oberstdorfissa Lynch sijoittui alun perin hopealle henkilökohtaisessa kilpailussa, mutta menetti sittemmin mitalinsa jäätyään valmentajansa Jim Pagen kanssa kiinni veritankkauksen käytöstä saman vuoden joulukuussa.


title: Kerry Lynch

text: Seuratasolla Lynch edusti Winter Park Ski Clubia. Yhdysvaltain mestaruuden hän voitti henkilökohtaisessa kilpailussa kolmesti.


title: Cüneyt Çakır

text: Cüneyt Çakır (s. 23. marraskuuta 1976 Istanbul, Turkki) on turkkilainen jalkapalloerotuomari. Hänestä tuli kansainvälinen erotuomari vuonna 2006.


title: Cüneyt Çakır

text: Çakır tuomitsi otteluita Turkin Superliigassa ensimmäistä kertaa kaudella 2001–2002. Vuoden 2010 syyskuussa hän tuomitsi ensimmäisen kerran Mestarien liigan lohkovaiheen ottelussa. Çakır on tuominnut myös vuoden 2014 jalkapallon maailmanmestaruusturnauksessa.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Helmikuun manifesti on Yrjö Nortan ja Toivo Särkän ohjaama mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1939. Se on Suomen itsenäistymiskehitystä kuvaava paatoksellinen historiallinen draama, jonka käsikirjoituksen laati Särkän aiheen pohjalta kirjailija Mika Waltari. Elokuvan pääosissa ovat Tauno Palo ja Regina Linnanheimo. "Helmikuun manifesti" oli tuotantoyhtiö Suomen Filmiteollisuuden ensimmäinen varsinainen suurelokuva. Se oli suuri yleisömenestys ja sai aikansa elokuvakriitikoilta valtaosin kiittävät arvostelut. venäläisvastaisuutensa vuoksi se oli Suomessa kielletty ulkopoliittisista syistä vuosina 1944–1987.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" kuvaa Suomen itsenäisyyteen johtanutta kehitystä alkaen vuoden 1807 Tilsitin sopimuksesta aina vuoteen 1918 saakka. Erityisesti se keskittyy helsinkiläisen tuomari Kotkan isänmaallisen perheen vaiheisiin ja rooliin itsenäisyysaktivismissa vuodesta 1899 eteenpäin. Elokuvan nimi viittaa Venäjän keisarin Nikolai II:n vuonna 1899 antamaan helmikuun manifestiin.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Spektaakkelimaista elokuvaa leimaa ylinäyttelemisen ja yltiöisänmaallisuuden ohella propagandistinen kuvaus historiallisista tapahtumista sekä niin kutsutun ryssävihan lietsominen. Jälkeenpäin sitä on ymmärretty lähinnä omana aikanaan vallinneen historiantulkinnan kuvastajana ja poliittisten tarpeiden palvelijana. Elokuvan tekijät halusivat sen vahvistavan Suomen kansan taistelutahtoa sodan uhkan kasvaessa.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Aleksanteri I (Leo Lähteenmäki) ja Napoleon (Ossi Elstelä) sopivat Tilsitissä vuonna 1807 Suomen liittämisestä Venäjään, ja Suomen sodan jälkeen Aleksanteri I vahvistaa Porvoon valtiopäivillä Suomen autonomian. Kertojanääni kuvaa autonomian olleen Suomessa onnellisen kehityksen aikaa aina vuoteen 1899, jolloin keisari Nikolai II (Arvo Kuusla) antoi helmikuun manifestin. Helsingissä tuomari Kotka (Yrjö Tuominen) perheineen päättää ryhtyä toimiin isänmaan pelastamiseksi. Innokkain on hänen poikansa Jaakko (Tauno Palo). Perheen jäsenet ovat mukana passiivisessa vastarinnassa: keräämässä suurta adressia, järjestämässä kansalaiskokouksia, levittämässä maanalaista "Vapaita sanoja" -lehteä ja organisoimassa kutsuntalakkoja laitonta asevelvollisuusjulistusta vastaan. Kaikkia toimia pyrkii häiritsemään kiero venäläinen urkkija (Kaarlo Angerkoski). Perheen valaessa uutenavuotena 1900 tinaa seinälle heijastuu ratsastavan kasakan varjo. Kenraalikuvernööri Bobrikoff (Aku Korhonen) karkottaa tuomari Kotkan ulkomaille.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Jaakko joutuu suurta mielenosoitusta hajottaneiden kasakoiden hyökkäyksen kohteeksi, mutta hänet pelastaa isänmaallinen työmies Sihvola (Eino Kaipainen). Heistä tulee toverit, ja Jaakko tutustuu myös Sihvolan nuorempaan sisareen Ainoon (Regina Linnanheimo), joka vaikuttaa olevan ihastunut Jaakkoon. Jaakko ja Sihvola alkavat molemmat suuntautua aseelliseen aktivismiin. Eugen Schauman (Runar Schauman) ampuu Bobrikoffin. Myöhemmin sorto hellittää tilapäisesti, ja tuomari Kotka pääsee palaamaan kotiin. Viaporin kapinaan osallistunut Sihvola joutuu vuorostaan pakenemaan ulkomaille, ja Jaakko lupaa huolehtia Ainosta, joka otetaan Kotkien perheeseen sisäköksi.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Toinen sortokausi alkaa. Perustuslaillisen kantansa vuoksi tuomari Kotka karkotetaan uudelleen, tällä kertaa Siperiaan, josta hän ei vanhana ja sairaana miehenä enää palaa. Aino auttaa Jaakkoa piiloutumaan venäläisiltä santarmeilta, joille on selvinnyt, että tämä johtaa aktivistien maanalaista toimintaa. Jaakko lähtee jääkärikoulutukseen Saksaan, ja Aino lupaa odottaa hänen paluutaan. Kotkien perhe, Jaakon teini-ikäinen sisarenpoika Hannes (Erkki Laine) ja Aino seuraavat sivusta vuoden 1917 vallankumousta. Suomi julistetaan itsenäiseksi, mutta uusi sota on ovella. Sihvola palaa punakaartilaisena, mutta Kotkien perheen arvot sisäistänyt Aino ei halua enää seurata veljeään. Hannes lähtee salaa kotoa liittyäkseen valkoisten joukkoihin. Sihvolalle paljastuu, että punaisia komentavatkin petolliset venäläiset, jotka lopuksi ampuvat hänet kasarmin pihalle.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Jaakko on palannut Suomeen valkoisten upseeriksi, ja hänen johtamansa joukkue aloittaa venäläisten riisumisen aseista. Sota päättyy valkoisen talonpoikaisarmeijan voittoon ja Suomen lopulliseen vapautumiseen. Jaakko palaa perheensä luo ja kertoo Hanneksen kaatuneen sodassa. ”Niin kallis oli Suomen vapauden hinta”, toteaa iäkäs äiti (Irja Elstelä). Jaakko ja Aino saavat viimein toisensa ja valmistautuvat rakentamaan uutta onnellista Suomea.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Elokuvan käsikirjoitukseen sisältyi lisäksi kohtaus, jossa itsenäisyyssenaatti keskustelee joulukuussa 1917 järjestysvaltakysymyksestä ja Svinhufvud kehottaa varautumaan vapaussotaan. Kohtausta ei liene kuvattu, ainakaan se ei sisältynyt ensi-iltaversioon.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" oli elokuvana tarkoitettu kansalliseksi monumentiksi. Suomessa tehtiin samoihin aikoihin muitakin hengeltään isänmaallisia historiallisia melodraamoja, kuten Suomi-Filmi-yhtiön "Jääkärin morsian" (1938) ja "Aktivistit" (1939) sekä Jäger-Filmin "Isoviha" (1939). Kyse oli laajemmasta eurooppalaisesta trendistä: ”elokuvanationalismin vuosikymmeneksi” sanottu 1930-luku oli kansallista historiaa kuvanneiden suurelokuvien aikaa monessa muussakin maassa. Suomessa elokuva-alan taloudellinen elpyminen mahdollisti suurtuotantoihin ryhtymisen juuri vuosikymmenen lopussa.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: T. J. Särkkä oli suunnitellut jo vuonna 1936 tuottavansa kansallisen suurelokuvan sortovuosien aktivismista, ja hän tilasi käsikirjoituksen kirjailija Arvi Kivimaalta. Sillä kertaa hanke ei kuitenkaan toteutunut. Ajatus nousi pari vuotta myöhemmin uudelleen esiin, mahdollisesti kilpailevan Suomi-Filmin tuottaman "Jääkärin morsiamen" menestyksen innoittamana. Nyt Särkkä kääntyi Mika Waltarin puoleen, joka teki käsikirjoituksen tämän antaman idean pohjalta. Särkkä halusi elokuvan, joka tehostaisi Suomen kansan puolustustahtoa tulevien uhkien edessä muistuttamalla sortovuosien vastarinnasta. IKL:n "Ajan Suunta" -lehdelle syksyllä 1938 antamassaan haastattelussa hän sanoi tulevan elokuvan ”herättävän nukahtaneita” ajattelemaan niin ”mennyttä kuin tulevaakin”, sillä ”itsenäisyytemme ei ole koskaan täysin taattu”. Lähtökohta sopi hyvin myös Waltarille, joka osasi rakentaa aiheesta yleisöön menevää draamaa. Hänestä oli 1930-luvun lopulla tullut lyhyessä ajassa suoranainen SF-yhtiön ”hovikäsikirjoittaja”. Hän kertoi uutta käsikirjoitusta tehdessään tutkineensa suunnattoman määrän lähdekirjallisuutta. Waltari teki taustatyön keväällä 1938, ja kirjoitti tekstin kesän aikana. ”Itkin, olin alasti ja hikosin”, hän kuvaili työskentelyään kesähelteellä myöhemmin antamassaan humoristisessa lehtihaastattelussa.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Suomen johtavat tuotantoyhtiöt Suomen Filmiteollisuus ja Suomi-Filmi kävivät eräänlaista kilpailua kansallisesti merkittävien aiheiden filmatisoimisesta. "Helmikuun manifesti" tehtiin samanaikaisesti Suomi-Filmin "Aktivistien" kanssa, ja kummassakin ohjaajana toimi yhtiönsä johtohahmo: SF:ssä Särkkä, Suomi-Filmissä Risto Orko. "Helmikuun manifesti" ehti ensi-iltaan seitsemän viikkoa ennen "Aktivisteja".


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Kuvaukset kestivät syyskuusta 1938 tammikuuhun 1939. Särkkä ohjasi elokuvan itse, vaikka tukeutui toisena ohjaajana edelleen toimineeseen Yrjö Nortaan. Kaikki Särkän kymmenen aiempaakin ohjaustyötä olivat syntyneet yhteistyössä Nortan kanssa. Pääosaan saatiin Tauno Palo, jonka elokuvauralle mahtuu joukko muitakin vastaavia isänmaallis-paatoksellisia roolitöitä.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" oli Suomen Filmiteollisuuden siihenastisen historian suurin tuotanto. Ossi Elstelä suunnitteli lavasteet, jotka käsittivät yhteensä yli 40 rakennelmaa. Niihin kuuluivat muun muassa Haagan studioalueelle rakennettu kopio Suomenlinnan Kuninkaanportista ja SF:n studioon rakennettu Pietarin Talvipalatsin sisätilojen jäljitelmä. Elstelä esitti itse elokuvan avauskohtauksessa Napoleonia. Kuvaajana toimi virolaissyntyinen Theodor Luts. Historiallisten sotilaspukujen asiantuntijaksi löydettiin vasta 19-vuotias Bure Litonius, jonka ura puvustajana alkoi tästä elokuvasta. Näyttelijöitä ja avustajia oli sadoittain. Suurimuotoisin kohtaus oli Helsingin Senaatintorilla kuvattu rekonstruktio vuoden 1902 suuresta kasakkamellakasta, johon kutsuttiin lehti-ilmoituksella vapaaehtoisia avustajia. Väkeä saapui tiettävästi 10 000 henkeä, mutta huonon sään vuoksi kaksi ensimmäistä kuvausyritystä epäonnistuivat. Kohtauksen lopullisena kuvauspäivänä 24. lokakuuta 1938 paikalla oli 8 000 ihmistä. Elokuvan musiikin sävelsi Martti Similä, jonka erikoisalaa elokuvasäveltäjänä olivat suomalaiskansalliset aiheet. Lisäksi musiikkina käytettiin runsaasti tunnettuja isänmaallisia kappaleita, kuten "Maamme"-laulua, "Porilaisten marssia" ja "Jääkärimarssia".


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Bobrikovin murhaa kuvannut kohtaus oli tavallaan uusinta Carl von Haartmanin vuonna 1930 ohjaaman "Kajastus"-elokuvan vastaavasta kohtauksesta. Hahmoja esittivät jopa samat näyttelijät, Aku Korhonen Bobrikovina ja Runar Schauman Eugen Schaumanina. Runar Schauman oli lisäksi roolihahmolleen etäistä sukua. Murhakohtaus kuvattiin aidolla tapahtumapaikalla Valtioneuvoston linnan pääportaikossa. Muutkin kuvauspaikat sijaitsivat pääosin Helsingissä tai sen lähistöllä.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Elokuvaa mainostettiin etukäteen poikkeuksellisen näkyvästi. Sitä markkinoitiin muun muassa mainoslauseella: ”"Kansakunnan tie vapauteen. Pääosassa Suomen kansa."” Mainonnassa siitä käytettiin myös nimitystä ”Suomen cavalcade”. Nimitys viittasi muutamaa vuotta aiemmin valmistuneeseen Hollywood-elokuvaan "Cavalcade". Ensi-ilta haluttiin ajoittaa ajankohtaan, jolloin helmikuun manifestin antamisesta tulisi kuluneeksi 40 vuotta. Ensi-iltapäivä oli 19. helmikuuta 1939 samanaikaisesti useissa kaupungeissa. "Helmikuun manifesti" oli alkuun lapsilta kielletty, mitä moitittiin useissa kolumneissa ja yleisönosastokirjoituksissa. Tuottaja-ohjaaja Särkkä ilmaisi itsekin julkisesti pettymyksensä ja hämmästyksensä siitä, että elokuva oli kielletty lapsilta. Valtion elokuvatarkastamo taipui pian ja muutti 8. maaliskuuta elokuvan sallituksi. Tapauksesta tuli SF-yhtiölle arvovaltavoitto. Lisäksi maaliskuussa 1939 vietetty suuren adressin keräämisen 40-vuotisjuhla huipentui siten, että adressia vieneen lähetystön elossaoleville jäsenille järjestettiin "Helmikuun manifestin" erikoisnäytös.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Elokuvasta tehtiin levitykseen 15 kopiota, mikä oli siihen mennessä suurin määrä Suomessa. Vuonna 1939 valmistuneista suomalaisista elokuvista "Helmikuun manifesti" oli neljänneksi katsotuin. Vuoden 1945 loppuun mennessä sen kävi katsomassa 706 969 henkeä, joista aikuisia oli 609 784 ja alennuslippulaisia 97 185. Se oli SF-yhtiön historian seitsemänneksi katsotuin elokuva. Suomessa sen ruotsinkielinen levitysnimi oli "Februarimanifestet". Elokuva myytiin vuonna 1942 myös Ruotsiin, jossa sitä esitettiin nimellä "Under knutpiskan" ('solmuruoskan alla').


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" kuului niihin elokuviin, jotka toisen maailmansodan jälkeen joutuivat venäläisvastaisuutensa (ja oletetun neuvostovastaisuutensa) vuoksi poliittisen elokuvasensuurin kohteiksi. Jo vuonna 1935 voimaan tulleet elokuvatarkastussäännöt kielsivät hyväksymästä sellaisia elokuvia, joissa ”toisia kansoja tarkoituksellisesti loukataan”. Käytännössä "Helmikuun manifestin" kaltaisten elokuvien ilmeiseen venäläisvastaisuuteen ei kuitenkaan niiden valmistumisaikana puututtu. Poikkeuksen tosin muodosti "Isoviha", joka valmistui huonoon aikaan syksyllä 1939 toisen maailmansodan jo sytyttyä ja kiellettiin siksi. Suomen ja Neuvostoliiton jouduttua keskenään sotaan sekin vapautettiin kiellosta.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Jatkosodan päätyttyä ja välirauhansopimuksen astuttua voimaan syksyllä 1944 elokuvatarkastamo kielsi välittömästi ilman erillistä määräystä kolme kotimaista näytelmäelokuvaa: "Helmikuun manifestin", "Aktivistit" ja "Isonvihan"; "Jääkärin morsian" kiellettiin myöhemmin vuonna 1949. Keväällä 1946 astui voimaan uusi elokuvatarkastuslaki, joka mahdollisti kerran hyväksyttyjen elokuvien uudelleentarkastuksen, mikäli ”yleiset olosuhteet” olivat oleellisesti muuttuneet. "Helmikuun manifestin" kohdalla esityskielto vahvistettiin uusintatarkastuksessa 1. maaliskuuta 1946, ja kielto säilyi myöhemmin tuottajan anomuksista huolimatta myös kolmessa lisätarkastuksessa vuosina 1948, 1950 ja 1963. Suomen elokuva-arkisto sai tosin marraskuussa 1960 poikkeusluvan yhteen uusintaesitykseen T. J. Särkän 70-vuotisjuhlien yhteydessä.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Jossakin vaiheessa maailmansodan jälkeen tuottaja leikkasi elokuvasta noin 11 minuuttia lyhentämällä lähinnä vuoden 1917 vallankumouksia ja Suomen sisällissotaa koskevia jaksoja. Leikkauspöydän lattialle päätyivät muun muassa vallankumouksellisten venäläisten matruusien mielivaltaisuuksia esittänyt kohtaus ja koko Sihvolan kuoleman sisältänyt jakso, joiden voitiin katsoa kuvanneen nimenomaan bolševikit ja siten epäsuorasti myös Neuvostoliiton kielteisessä valossa. Poistot eivät kuitenkaan hellyttäneet tarkastusviranomaisia. Vuonna 1963 Särkkä vetosi Suomen ulkoministeriöön elokuvan vapauttamiseksi kiellosta ja vakuutti, että hän oli poistanut kiusallisimmat kohtaukset kaikista esityskopioista ja negatiivinauhoista. Särkän toistuvien pyyntöjen jälkeen elokuvatarkastamo oli tuolloin mahdollisesti jo valmis vapauttamaan "Helmikuun manifestin", mutta ulkoministeriö esti vapautuksen, sillä noottikriisin jälkeisessä tilanteessa oltiin ulkopoliittisesti varpaillaan. Ministeriön poliittisen osaston päällikkö Max Jakobson totesi vuonna 1964 antamassaan lausunnossa, että vaikka sodan jälkeen kiellettyjen kotimaisten elokuvien sisällössä ei sinällään olisikaan mitään haitallista, ne oli syytä pitää varmuuden vuoksi edelleen kiellettyinä, jottei syntyisi vaikutelmaa ”vanhentuneiden asenteiden” revanssista. Vuonna 1980 saman ministeriön osastopäällikkö Klaus Törnudd oli sitä vastoin jo valmis harkitsemaan esityskiellon kumoamista, mutta päätös jäi vielä silloinkin tekemättä.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" vapautettiin kiellosta viimein 30. huhtikuuta 1987. Tuolloin toteutetun uudelleentarkastuksen yhteydessä sen ikärajaksi merkittiin S eli sallittu. Elokuva esitettiin televisiossa ensimmäisen kerran maaliskuussa 1991, jolloin se keräsi 486 000 katsojaa. Yleisradio on 1990- ja 2000-luvuilla esittänyt sitä televisiossa muutaman vuoden välein. Särkän aikanaan elokuvan vapauttamisen toivossa tekemien järjestelmällisten leikkausten seurauksena "Helmikuun manifestin" täyspitkää versiota pidettiin pitkään pysyvästi kadonneena, mutta syksyllä 2002 yksi nitraattikopio löytyi elokuva-arkiston Tuusulan varastosta. Siitä puuttui yksi rulla, joka korvattiin leikatusta versiosta otetulla. Vertaamalla kopion sisältöä elokuvan käsikirjoitukseen pääteltiin, että kyseessä oli todennäköisesti alkuperäinen tai vähintään sitä pitkälti vastaava versio. Vuoden 2009 televisioesityksessä käytettiin tätä alkuperäistä versiota.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Finnkino julkaisi elokuvan DVD:llä vuonna 2006. DVD-version kesto on 91 minuuttia.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" sai aikansa elokuvakriitikoilta pääosin myönteiset arvostelut. Muun muassa "Uuden Suomen" Salama Simonen ja "Ajan Suunnan" arvostelija pitivät sitä merkittävänä isänmaallisena suurelokuvana, ja "Ilta-Sanomie"n arvostelija kiitti varsinkin historian elävöittämisestä. Hans Kutter "Hufvudstadsbladetissa" ja John E. Zidbäck "Helsingin Sanomissa" kehuivat myös teknistä toteutusta, ja Särkkä sai erityisen tunnustuksen onnistuneista joukkokohtauksista. Useissa lehdissä kehuttiin erikseen myös Waltarin käsikirjoitusta. Suhtautuminen oli myönteistä nimenomaan porvarillisessa valtalehdistössä, jossa elokuvan tarjoama kuva Suomen historiasta hyväksyttiin. Tapahtumien kuvaus nähtiin ehyenä ja toimivana. Vasemmistolehdissä esitetyt arviot elokuvasta olivat kriittisempiä. "Suomen Sosialidemokraatissa" Heikki Välisalmi piti sitä melko hajanaisena, mutta antoi tunnustusta sisällissota-aiheen hienovaraisesta käsittelystä – vaikka huomauttikin, että ”ryssien” roolia oli tarpeettomasti ja hieman epähistoriallisesti korostettu. Osassa vasemmistolehtiä arvosteltiin suoremmin elokuvan antamaa kuvaa historiasta yksipuoliseksi ja virheelliseksi, osassa taas oltiin helpottuneita siitä, että sisällissodan kipupisteet käytännössä ohitettiin sovinnollisessa hengessä.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Aikalaisarviot eivät nostaneet erityisesti esiin yksittäisiä näyttelijöitä. "Helsingin Sanomien" Zidbäckin mielestä elokuvan näyttelijäsuoritukset olivat kaikkiaan hyviä ja osa korkeatasoisiakin.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Mika Waltari totesi itse vuonna 1963 "Elokuva-Aitalle" antamassaan haastattelussa, että elokuvan lopussa oli ”tarpeetonta tendenssiä”, jonka hän jälkeenpäin olisi mielellään suonut leikattavan pois.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Ensimmäisen televisioesityksen yhteydessä vuonna 1991 lehdissä esitetyt arviot "Helmikuun manifestin" laadusta olivat selvästi kriittisempiä kuin elokuvan valmistumisen aikoihin, mutta elokuvalla nähtiin olevan vähintäänkin historiallista arvoa. Putte Wilhelmsson arveli "Uuden Suomessa" elokuvan olevan yhä huomionarvoinen ainakin aikansa historiakuvan taltiointina. "Katso"-lehden arvostelija Tarmo Poussu piti elokuvaa käsikirjoituksen ja epookin kuvauksen ansiosta ”kohtuullisen onnistuneena” sen yksipuolisesta historiakuvasta ja teatraalisesta näyttelemisestä huolimatta. Peter von Baghin mukaan elokuva välittää onnistuneesti menneen ajan hengen, ja tutut historialliset kohtaukset on siinä ”elävöitetty ansiokkaasti, melkein näkemyksellisesti”. Hänen mukaansa elokuva myös kertoo omasta ajastaan vähintään yhtä paljon kuin kuvaamastaan historiasta. Vuonna 2012 Elokuvauutiset-verkkosivulla kriitikko totesi arviossaan DVD-julkaisusta, että kyseessä on huono elokuva, jonka paatoksellinen yltiöisänmaallisuus ja teatraalinen näytteleminen lähinnä vaivaannuttavat katsojaa ja jota on vaikea uskoa Mika Waltarin kirjoittamaksi. Elokuva sai kuitenkin tunnustusta siitä, että se palveli oman aikansa tarpeita.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" esiteltiin elokuvallisena historiankirjoituksena, jossa todellisten tapahtumien rinnalla seurattiin kansakunnan historiaa kuvitteellisten päähenkilöiden elämänvaiheiden kautta. Todelliset ja kuvitteelliset tapahtumat etenevät juonessa jatkuvasti rinnakkain. Henkilöhahmoilla on vain niukasti itsenäistä persoonallisuutta, sillä heidän tehtävänsä tarinassa on lähinnä edustaa aatetta ja yhteiskuntaluokkaa sekä osallistua merkittäviin historiallisiin tapahtumiin. Särkän mukaan elokuvassa käytettiin ”läpileikkausmaista, välähdyksenomaista perspektiivilyhennystekniikkaa”, sillä aihe (kansakunnan historia) oli liian suuri kuvattavaksi vain yksilön kehityksen kautta. Paikoin tarinan fiktiivisten hahmojen suuhun on laitettu todellisten historianhenkilöiden lausumia sanoja. Lisäksi tuomari Kotkan perheen roolin korostaminen ilmentää näkemystä perheestä ja kodista kansakunnan tukipylväänä.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Jääkärin morsiamen" ja "Aktivistien" tavoin "Helmikuun manifestin" tarina on tyyliltään luonnehdittavissa melodraamaksi. On tosin myös sanottu, että elokuvan monumentaalisuus paikoin ylikorostuu draaman kustannuksella, kun historialliset kuvaelmat keskeyttävät perinteisen kerronnan etenemisen. Spektaakkelimaisilla historiaa kuvittavilla kohtauksilla haettiin paitsi autenttisuutta myös näyttävyyttä, joka tarjoaisi katsojille jotakin ainutlaatuista. Peter von Baghin mukaan kohtaus, jossa kasakat hajottavat Helsingin tuomiokirkon portaille kokoontunutta väkijoukkoa, on kuin suomalainen muunnelma "Panssarilaiva Potemkin" -elokuvan kuuluisasta Odessan portaat -jaksosta. Panu Rajalan havainnon mukaan "Helmikuun manifestin" lähtökohtana oleva historian käyttö kansalaisten puolustustahdon nostattamiseen muistuttaa myös eräitä muita Sergei Eisensteinin elokuvia, kuten "Aleksanteri Nevskiä". Sekä edustamiensa historiantulkintojen että avoimen venäläisvastaisuutensa vuoksi "Helmikuun manifestia" voi luonnehtia myös propagandaelokuvaksi.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Muiden 1930-luvun lopun suomalaisten kansallismielisten suurelokuvien tavoin "Helmikuun manifestissa" käytetään yleistajuista isänmaallista symboliikkaa hyvin läpinäkyvästi. Helposti tunnistettaviin kansallisiin symboleihin kuuluvat useissa kohtauksissa esillä olevat liput, vaakunat, tunnetut taideteokset ja muut kulttuurituotteet. Myös elokuvan musiikki sisältää vastaavaa symboliikkaa. "Jääkärin morsiamen" tavoin myös "Helmikuun manifestin" loppukohtauksen taustalla soi ”Jääkärimarssi”, joka tässä sitoo loppukohtauksen yhteen ja tekee selväksi, mistä näkökulmasta kohtauksen aiheena olevaa Suomen sisällissotaa tarkastellaan.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Kaikki 1930-luvun lopun isänmaalliset suomalaiselokuvat – ja "Helmikuun manifesti" erityisesti – korostavat pääteemanaan Suomen itsenäisyyden merkitystä. Ne kuvaavat Suomen historiaa ensisijaisesti lähes väistämättömänä itsenäisyyttä kohti vievänä kehityksenä. "Helmikuun manifestissa" viitataan lisäksi toistuvasti elokuvan tapahtumahetkestä tulevaisuuteen: useat kohtaukset päättyvät siihen, että hahmot katsovat kameran ohi kaukaisuuteen, kuin nähden Suomen tulevan kohtalon. Elokuvassa ihannoitu ajatus itsenäisestä ja itsellisestä – muusta maailmasta riippumattomasta – Suomesta huipentuu loppukohtauksessa näkyvään Suomenlinnan Kuninkaanportin historialliseen kivitauluun, joka kehottaa kansakuntaa seisomaan omalla pohjallaan.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifesti" on avoimen venäläisvastainen. Venäläiset on elokuvassa kuvattu stereotyyppisinä ja uhkaavina. Korkeissa asemissa olevat ovat häijyjä ”Suomen syöjiä”, rivisotilaat yksinkertaisen oloisia juoppoja risupartoja. Tarinan selkeimmät konnat ovat kaikki venäläisiä. Yksioikoinen ja karrikoitu kuvaus venäläisistä ”rääsyisinä iivanoina” sai aikalaisarvioissakin paikoin moitteita. Useissa vertauskuvallisissa kohtauksissa venäläiset sotilaat tai santarmit häpäisevät Suomen kansallisia symboleja ja instituutioita tai loukkaavat suomalaisten ja heidän omaisuutensa koskemattomuutta. Idän uhkalla pelotteluun ja viholliskuvien alleviivaamiseen tässä, kuten muissakin saman ajan elokuvissa, vaikutti lähestyvän maailmansodan pelko. Tuotantoyhtiön julkaiseman "SF-Uutiset"-lehden mukaan "Helmikuun manifestin" ydinajatuksena oli saada koko Suomen kansa ”tuntemaan pahin ulkonainen vaaransa: Venäjä”. Myöhemmin on arveltu elokuvan olleen suunnattu nimenomaan Neuvostoliittoa vastaan, vaikka tätä ei sen mainonnassa tai arvosteluissa suoraan mainittu.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifestin" katsottiin pyrkivän autenttisuuteen todellisten historiallisten tapahtumien kuvaamisessa. Monet kohtaukset, kuten Porvoon valtiopäivät ja helmikuun manifestin allekirjoitus, kuvattiin visuaalisesti tunnettuja maalauksia jäljitellen. Näiden kohtausten kuvaustapa on tarkoituksellisesti hidas ja etäinen, näkökulmaotoksen vastakohta. Toisaalta autenttisuutta heikensi se, että elokuvassa kaikki hahmot puhuvat suomea. Jotkut arvostelijat pitivät esimerkiksi Aleksanteri I:n ja Napoleonin suomenkielistä dialogia lähinnä koomisena. Vain hieman "Helmikuun manifestin" jälkeen ensi-iltaan tulleeseen "Aktivisteihin" oli alun perin tarkoitus sisältyä ensimmäisen sortokauden keskeisiä tapahtumia kuvaava prologi, mutta jakso jätettiin viime hetkellä pois. Tämä tehtiin todennäköisesti siksi, että "Helmikuun manifesti" oli jo ehtinyt kuvittaa täsmälleen samat tapahtumat.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Valmistumisaikanaan "Helmikuun manifestiin" suhtauduttiin jopa dokumentaarisena esityksenä Suomen historiasta. Sitä suositeltiin "Opettajain lehdessä" hyvänä opetusmateriaalina, ja sen still-kuvia käytettiin kuvituksena historiallisia aiheita käsitelleissä kuvalehtien artikkeleissa. Tiettävästi monet opettajat suosittelivat oppilailleen juuri tätä elokuvaa tai "Aktivisteja". Särkän mukaan hänen elokuvansa tarkoitus oli opettaa nuorisoa ”ajattelemaan historiaamme oikealla tavalla”. Juuri siksi hän olikin niin pettynyt elokuvatarkastamon alkuperäiseen päätökseen kieltää se lapsilta, mikä tuolloin merkitsi 16 vuoden ikärajaa. Särkän toive ilmeisesti täyttyi: Museoviraston vuonna 1996 toteuttamaan elokuvakyselyyn saapuneen palautteen perusteella osa 1930-luvun nuorisosta muisti "Helmikuun manifestin" katsomisen voimakkaana isänmaallisena kokemuksena.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifestin" antama kuva Suomen historiasta vastaa 1920- ja 1930-lukujen historiankirjoituksen yleistä linjaa: se keskittyy sosiaalihistoriallisen kuvauksen sijasta lähinnä valtiollisiin tapahtumiin, kuvaa suomalaisten toimintaa ulkomaailmasta irrallaan, tulkitsee varhaisempia tapahtumia myöhemmin toteutuneen itsenäisyyden näkökulmasta ja esittää vuoden 1918 sisällissodan valkoisen tulkintatradition mukaisesti venäläisiä vastaan käytynä vapaussotana. Sisällissodan päättyminen valkoisten voittoon on tarinassa selvästi myös oikeuden voitto. Elokuva odottaa katsojaltaan valmiiksi samastumista esittämäänsä kansalliseen kertomukseen.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: "Helmikuun manifestin" kuvaus sortokausien vastarinnasta kohottaa sankareiksi militantin aktivismin ja jääkäriliikkeen kannattajat, sillä 1930-luvun lopun patrioottisissa elokuvissa väkivallaton suuntaus sai vain vähän ymmärtämystä. Perustuslaillisten ja aktivistien tulkinta sortovuosista oli muodostunut itsenäisessä Suomessa lähes hallitsevaksi. "Helmikuun manifestissa" myöntyväisyyslinjaa edustaa ainoastaan vanha ja raihnainen rovasti, joka hänkin tajuaa pian erehdyksensä ja näyttää katuvalta. Koska elokuva esiteltiin kokonaiskuvauksena sortovuosien aktivismista, joitakin tahoja häiritsi myös sen ”aitosuomalaisuus”: suomenruotsalaisten osuus aktivismissa oli sivuutettu ja jopa Kuninkaanportin ruotsinkielinen kivitaulu muutettu suomenkieliseksi. Vaikka tarinaan on otettu mukaan eri kansankerrosten edustajia, viime kädessä se esittää täysivaltaisina historiallisina toimijoina lähinnä sivistyneistöön kuuluvia suomenkielisiä miehiä.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Elokuvassa korostetaan kansallista yhtenäisyyttä, ja varsinkin vuoteen 1918 ja sisällissotaan liittyvä maan sisäinen kahtiajako on pyritty ohittamaan. Suomen 1930-luvun lopun isänmaallisissa elokuvissa sisällissodan tapahtumia kuvattiin yleensä vain peitellysti, eikä suomalaisia näytetty keskenään vastakkain. Muun muassa tutkija Lasse Ahtiainen on katsonutkin useiden tuon ajan suomalaisten elokuvien heijastelevan saman aikakauden kansallista eheyttämispolitiikkaa. "Helmikuun manifestia" markkinoitiin korostetusti koko kansan ja kaikkien kansankerrosten yhteisenä elokuvana. Vaikka se nostaakin esiin yhteiskunnalliset ristiriidat, se samalla myös tarjoaa niihin valmiin, idealisoidun ratkaisun. Työväenliikettä elokuvassa edustaa työmies Sihvola, joka sisällissodan sytyttyä liittyy punakaartiin. Hänkin tulee toisiin aatoksiin nähtyään punaisten olevan todellisuudessa venäläisten komennossa. Sihvola kuolee elokuvassa venäläisten luoteihin, mutta poliittisen erehdyksensä vuoksi hän ei hahmona voi ”nähdä tulevaisuuteen” muiden tavoin. Vallankumouksellista työläishahmoa ei vielä tässä vaiheessa haluttu varauksettomasti esittää osana sitä Suomen kansaa, josta elokuva kertoi. Koska toisaalta Sihvolan joutuminen valkoisten teloittamaksi tai vangitsemaksi olisi voinut vieroittaa osan elokuvan yleisöstä, hahmo poistettiin näyttämöltä toista kautta. Hänen viime hetken kääntymyksensä ja hänen sisarensa Ainon asettuminen lopussa kuuliaisena Jaakko Kotkan rinnalle voidaan nähdä allegoriana siitä, minkälaisessa roolissa työväestö oltiin halukas hyväksymään valkoiseen Suomeen – luokkapyrkimyksistään luopuneena kansallisen edun vaatiman yksimielisyyden nimissä. Ainon hahmo kuvastaa myös naisille varattua roolia: hänen tehtävänään lähes koko tarinan ajan on ymmärtää ja odottaa kärsivällisesti Jaakkoa, jonka on ensin vapautettava isänmaansa.


title: Helmikuun manifesti (elokuva)

text: Kaikkia elokuvan sivuroolien näyttelijöitä ei tiedetä tai tunnisteta.


title: Kinect

text: Kinect for Xbox 360 tai Kinect (alun perin tunnettiin koodinimellä "Project Natal") on Microsoftin kehittämä liikeohjain Xbox 360 -konsolille. Kinectissä ei ole kädessä pidettävää ohjainta, vaan se perustuu tunnistinlaitteisiin. Sensorissa on RGB-videokamera kasvojen tunnistukseen ja videopuheluihin, laserpisteprojektori, mustavalkoinen CMOS-kamera kolmiulotteisuuden havainnointiin, neljä mikrofonia ja moottorit kallistamista varten. Kameran ja syvyysanturin avulla ohjelmisto pystyy kolmiulotteiseen liikkeentunnistukseen ja mikrofoni mahdollistaa puheentunnistuksen, mutta suomea ei vielä tueta.