title: Heinäkuun monarkia

text: Sanomalehdet olivat jo 1800-luvun alussa merkittäviä tiedonvälittäjiä ja mielipiteenmuokkaajia. Siksi Ranskan hallitus sensuroi maansa sanomalehtiä. Charles Maurice de Talleyrand korosti että sanomalehdistön pitäisi olla vapaata. Talleyrandia kiinnosti nuori ja teräväkynäinen sanomalehtimies Adolphe Thiers. Thiers julkaisi sanomalehteä "Le National", joka ei pelännyt arvostella hallitusta, eikä kuningasta. Lehti halusi tuoda esiin vallankumouksen parhaat perinteet ja pelastaa kuninkaanvallan, tosin ilman Bourboneja.


title: Heinäkuun monarkia

text: Kun Ludvig XVIII kuoli häntä seurasi valtaistuimelle Kaarle X vuonna 1824. Ranskassa alkoi kehitys joka johti vallankumoukseen. Kuningas aiheutti vallankumouksen taipumattomuudellaan ja taitamattomuudellaan. Jo hänen kruunajaisensa herättivät vastustajissa huomiota. Kruunajaiset tehtiin täysin vanhentuneiden keskiaikaisten menojen mukaan. Niihin kuului neuloilla pistelyä symboloimaan Kristuksen haavoja ja kuningas kosketteli imusolmuketautia sairastavia. Muualla Euroopassa tällainen oli hylätty jo sata vuotta aikaisemmin.


title: Heinäkuun monarkia

text: Kuningas sympatisoi kovan linjan aatelisia, jotka halusivat saada takaisin maanpaon aikana menettämänsä omaisuuden, mikä nostatti suuttumusta kaikissa vallankumouksen koettelemukset kestäneissä. Hän halveksi avoimesti edeltäjänsä antamaa peruskirjaa ja vaiensi arvostelun. Tyytymättömyyttä alkoi esiintyä erityisesti ministereissä, upseereissa ja diplomaateissa.


title: Heinäkuun monarkia

text: Kuninkaan hallinto muuttui yhä konservatiivisemmaksi ja vuonna 1828 Joseph de Villèle joutui astumaan syrjään. Hänen tilalleen tuli pääministeriksi äärikonservatiiveista äärikonservatiivein ruhtinas Jules de Polignac. Häntä on kuvailtu, että hänen moraalisessa ryhdissään ei ollut vikaa, mutta arvostelukyvyssä kylläkin. Hän vieraannutti hallituksesta viimeisetkin maltilliset. Vastatoimena liberaalien yhdistys kehotti kaikkia kansalaisia jättämään verot maksamatta.


title: Heinäkuun monarkia

text: Samaan aikaan elettiin taloustaantumaa. Kaupunkilaisia huoletti työttömyys ja koulutettujen oli vaikea saada töitä, sillä vanheneva aatelisto otti paikat itselleen. Vasemmiston ja oikeiston oppositiovoimat yhdistyivät ja oikeastaan kaikki ranskalaiset toivoivat muutosta. Lopulta kuningas itse käynnisti vuonna 1830 heinäkuun vallankumouksen.


title: Heinäkuun monarkia

text: Melkein heti kävi selväksi että edustajainkokouksen ja pääministeri de Polignacin yhteistyö oli mahdotonta. Kuningas hajotti edustajainkokouksen ja järjesti uudet vaalit. Vaikka vaalilakeja oli muokattu, oppositio sai enemmistön paikoista. Vastavetona kuningas julkaisi 25. heinäkuuta 1830 joukon säädöksiä. Niiden mukaan painovapaus poistettaisiin, edustajainkokous hajotettaisiin ja vaalilakia muutettaisiin entistä taantumuksellisemmiksi.


title: Heinäkuun monarkia

text: Tieto uusista säädöksistä levisi kansalaisten keskusteen 27. heinäkuuta 1830. Kansaa alkoi kertyä Pariisissa kaduille ja vähitellen tilanne kehittyi kolme päivää kestäneiksi katutaisteluiksi. Vallankumoukselliset saivat helpon voiton, osittain siksi, että Ranskan armeijan joukkoja oli paljon juuri vallatussa Algeriassa. Kuningas yritti vielä 29.heinäkuuta 1830 tyynnyttää mielialoja erottamalla inhotun pääministeri Polignacin. Tämäkään ei enää kansalle riittänyt ja kuningas luopui vallasta 2. elokuuta 1830


title: Heinäkuun monarkia

text: Tavallisen kansan ollessa katutaisteluissa, käytiin kulisseissa neuvotteluja uudesta hallinnosta. Talleyrand ja Thiers päättivät tarjota kuninkuutta Orléansin herttua Ludvig Filipille joka oli oppositiohenkinen. Talleyrand matkusti maaseudulle taivuttelemaan herttuaa joka empi, mutta sisarensa suostutteluja kuunneltuaan suostui ajatukseen. Hän saapui Pariisiin 31. heinäkuuta ja hänet julistettiin kuninkaanvallan haltijaksi, sillä aluksi oli ajatus nostaa kuninkaaksi murhatun Berryn herttuan poika.


title: Heinäkuun monarkia

text: Ludvig Filip julistautui kuninkaaksi 9. elokuuta 1830 ja otti vapaamielisyyttään osoittaakseen arvonimen "Ranskalaisten kuningas". Uusi tilanne oli vauraan eliitin ja kaupunkiporvariston mieleen. Se ei halunnut tasavaltaa, joka olisi voinut olla uhka heidän asemalleen. Pelättiin, että tasavallaksi julistautuminen olisi antanut ulkovalloille tekosyyn hyökätä Ranskaan. Jopa vanha tasavaltalainen Lafayette kannatti uutta hallintoa.


title: Heinäkuun monarkia

text: Hallitus ilmoitti heti tietyistä uudistuksista. Lipuksi otettiin vallankumouksen aikainen trikolori, perinnölliseen jäsenyyteen perustunut edustajainkokouksen ylempi kamari lakkautettiin. Sen tilalle tuli nimitettävä hallintoelin. Äänioikeutta laajennettiin, mutta se koski vain tuolloin huomattavaa yli 200 frangin veroa maksaviin. Äänioikeutettuja oli näin vain 270 000 henkilöä. Ranskassa oli tuolloin jo lähes 30 000 000 asukasta.


title: Heinäkuun monarkia

text: Uusi kuningas Ludvig Filip oli aluksi erittäin suosittu. Hän esiintyi vapaamielisenä itsevaltiuden vihollisena joka halusi puolustaa kaikkia niitä arvoja, joita trikolori edusti. Uusi kuningas saatettiin nähdä iltakävelyllä Pariisissa puolisonsa kanssa kuin kuka tahansa varakas porvari. Kuningas itsekin mielsi itsensä varakkaaksi suurporvariksi. Ulkomaiden lähettiläille hän tosin kertoi jotain aivan muuta. Hän sanoi tarttuneensa kuninkuuteen ainoastaan estääkseen suuremmat onnettomuudet ja ottaakseen vastaan Kaikkivaltiaan hänelle tarjoaman aseman.


title: Heinäkuun monarkia

text:
Ensimmäiseksi pääministerikseen kuningas nimitti Jacques Laffitten joka menetti kuninkaan luottamuksen jo maaliskuussa 1831. Hänen tilalleen tuli pankkialalla toiminut Casimir Perier. Perier oli voimakasluontoinen henkilö, joka viitoitti sen politiikan, jota Ludvig Filip noudatti pääpiirteissään koko valtakautensa.
Perier ei pelännyt ojentaa kansanedustajia eikä edes kuningasta, kun katsoi tämän puuttuvan asioihin jotka eivät hänelle kuuluneet. Hän ei myöskään epäröinyt käyttää väkivaltaa hajottaakseen opposition mielenosoituksia. Ranskassa oli paljon ryhmittymiä jotka olivat tyytymättömiä vallankumouksen lopputulokseen ja he vihasivat uutta hallitsijahuonetta ja sen virkamiehistöä.


title: Heinäkuun monarkia

text:
Koleraepidemia kohtasi Ranskan vuonna 1832. Perier osoitti henkilökohtaista rohkeutta vieraillessaan sairaaloissa, sillä hän halusi osoittaa hallitusvallan myötätuntoa sairastuneille. Tämä koitui pääministerin kohtaloksi, hän sai tartunnan ja kuoli. Kuningas salasi huonosti tyytyväisyytensä häntä hermostuttaneen energisen pääministerin kuoltua. Kuningas lähetti kruunuperillisen sairaaloihin osoittamaan hallituksen osanottoa sairastuneille, mutta sai osakseen vihaa ja arvostelua. Lentolehtisissä alettiin vaatia koleralääkkeeksi kuninkaan ja tämän poikien ja edustajanhuoneen jäsenten päitä.
Jo vuonna 1831 nousivat Lyonissa työläiset kapinaan ja kapina kukistettiin helposti. Vuoden 1834 keväällä oli Lyonissa ja Pariisissa uusia työläislevottomuuksia. Pariisissa työläiskaupunginosissa alettiin rakentaa ja barrikadeja ja tarttua aseisiin. Hallitus vastasi kapinointiin armottomasti. Kun Rue Transnonain- kadun talosta numero 32 ammuttiin kohti hallituksen joukkoja, hyökkäsi armeija taloon ja surmasi sen kaikki asukkaat. Tämän jälkeen oli työväestö pitkään osoittamatta mieltään.
Hallitus oli ymmärtänyt alkuhuuman jälkeen, että sen valta on turvattu ainoastaan jos maassa pysyy sisäinen rauha. Perierin kuoltua kuningas nimitti uuden hallituksen, jonka opetusministeriksi tuli François Guizot ja sisäministeriksi Adolphe Thiers. Se sääti lain, jonka mukaan painovapautta rajoitettiin erittäin paljon, viranomaisilla oli oikeus väkivalloin hajottaa kansankokouksia ja yhdistysvapautta rajoitettiin merkittävästi. Tästä lähtien yhdistysten ja seurojen perustaminen vaati luvan. Thiers osoitti, että hän pystyy tarvittaessa koviin otteisiin, juuri hän määräsi Rue Transnonain katu 32:n asukkaat ammuttaviksi.


title: Heinäkuun monarkia

text: Kuninkaan aluksi nauttima suuri henkilökohtainen suosio alkoi huveta. Hän yritti vähitellen saada itselleen enemmän valtaa kuin vuoden 1830 perustuslaki salli ja hallituskriisin sattuessa hän pyrki hallitsemaan ilman pääministeriä mahdollisimman pitkään. Hallituksia tuli ja meni; vuosien 1830- 1848 välisenä aikana niitä oli 13 kappaletta. Ministereikseen hän alkoi entistä enemmän nimittää miehiä, joiden pätevyysvaatimuksena oli kuninkaan miellyttäminen.


title: Heinäkuun monarkia

text: Ludvig Filip I vaati usein valtiolta lisämäärärahoja lapsilleen. Tämä suututti hänen kannattajansakin ja kuningasta alettiin pitää ahneena saiturina, joka haluaa vain kasvattaa omaisuuttaan ja turvata viidelle pojalleen ja kolmelle tyttärelleen elämän rikkaudessa. Vaikka hän esiintyi liberaalina porvarina, huomattiin, että hän muuttuu toimissaan entistä konservatiivisemmaksi.


title: Heinäkuun monarkia

text:
Hallituksen vastustajat saivat paljon iloa vuosina 1831- 1835 ilmestyneestä "Le Caricature"- lehdestä ja erityisesti Honoré Daumierin piirroksista. Lehti ilmestyi viikottain ja sen pilapiirrokset eivät antaneet armoa hallitukselle. Välillä ministerit olivat pyykkäreitä, jotka pesivät verta Ranskan lipusta, välillä käsiteltäviksi tulivat liikemiehet, sotilaat ja tuomarit. Erityiskäsittelyn sai kuningas: ensiksi hän oli ahne Gargantua joka söi Ranskan tyhjäksi ja seuraavaksi hänen päänsä muuttui päärynäksi. Piirrostensa vuoksi Daumier joutui vankilaan ja Le Caricature lakkautettiin viranomaispäätöksellä vuonna 1835.
"Ranskan on ikävä" lausui runoilija ja poliitikko Alphonse de Lamartine. Hänet valittiin Edustajainhuoneen jäseneksi vuonna 1833. Ranskan poliittinen järjestelmä aiheutti hänessä turhautuneisuutta ja syvän pettymyksen. Puheissaan hän halveksi valtion johdon kaavoihin kangistuneisuutta ja kovuutta huono-osaisia kohtaan. Hän irtisanoutui vallitsevasta järjestelmästä, joka hänen mukaansa oli pettänyt vallankumouksen. Hänen mukaansa Ranskaa johti nurkkakuntainen klikki, jolta puuttui kyky johtaa valtioita. Lamartine ilmaisi halunsa nähdä vallankumouksen toteutuvan ja kansalla oli hänen mukaansa oikeus tehdä se vaikka väkivalloin.


title: Heinäkuun monarkia

text: Tilanne ei miellyttänyt äärikonservatiivejakaan. Chautebriand, joka oli vankkumaton monarkisti ja Bourbonien kannattaja, kirjoitti että elää mieluummin demokratiassa kuin nykyisessä laittomassa "äpärämonarkiassa". Yleensäkin legitimistit eivät katsoneet voida täysin puolustaa heinäkuun monarkiaa. Hallinnon kannatuksen vähäisyyttä todistaa jo se, että vuosien 1830- 1848 välillä olleissa 13 hallituksessa oli ministereinä vain 20 henkilöä. Hallituksen vaihtuessa ministerit vaihtoivat tehtäviä keskenään.


title: Heinäkuun monarkia

text: 1830- 1840- lukujen taitteessa Ranskan nuoriso tunsi mitättömyyttä menneisyyden rinnalla. Vuoden 1789 suuri vallankumous ja Napoleonin sodat tuntuivat nuorisosta paljon hohdokkaamaslta kuin heidän oma aikansa, jolloin hallinto oli muuttumassa entistä konservatiivisemmaksi. Hyödyntääkseen Napoleon kulttia, kuningas antoi siirrättää Napoleonin maalliset jäännökset takaisin Ranskaan vuonna 1840 Samoihin aikoihin Ludvig Filip lopetti kuuluisat iltakävelynsä Pariisissa, sillä hän alkoi pelätä murhayritystä.


title: Heinäkuun monarkia

text: Ajan johtaviin poliitikkohin kuulunut ja pääministerinäkin toiminut François Guizot näki asiat toisin. Hänen mielestään Ranska oli vapaa maa, jossa vapaus vallitsi kaikkialla. Jos joku eli kurjuudessa hänellä oli kovalla työllä ja hyvällä käytöksellä mahdollisuus päästä elämässään vaikka kuinka pitkälle. Yhteiskunta kehittyi hänen mukaansa parhaiten tekemällä varovaisia uudistuksia. Äänioikeus kuului hänen mukaansa vain varakkaille eikä hän suostunut mihinkään vaatimuksiin sen laajentamisesta. Heinäkuun monarkiaa kannattivat loppuun asti lähinnä vain suurporvarit, joita lämmitti kuninkaan esittämä ajatus rikastumisesta.


title: Heinäkuun monarkia

text: Ranskassa esiintyvä tyytymättömyys tuli esille yhteiskunnallisista asioista kiinnostuneiden ajattelijoiden kirjoituksissa. Pierre-Joseph Proudhon taisteli kirjoituksissaan kapitalisteja vastaan ja ilmaisi että "omaisuus on varkautta". Alexis de Tocqueville kirjoitti että demokratia on kestävän yhteiskunnan perusta ja apotti Felicité Robert de Lammennais kirjoitti suosittuja kirjoja "kapinan evankeliumista".


title: Heinäkuun monarkia

text: Hallitus oli kieltänyt poliittiset kokoukset. Tyytymättömät keksivät järjestää "banketteja", sillä juhlimista ei oltu kielletty. Juhlat tosin järjestettiin usein ajankohtaisten poliittisten aiheiden ympärille. Vuonna 1847 järjestetyn banketin kunniavieras Lamartine puhui että ellei hallitus täytä siihen vuonna 1830 asetettuja toiveita, se kukistuu. Myös pitkäaikainen tukija Thiers lopetti kuninkaan kannattamisen ja julisti, että kuningas on pelkuri joka haluaa pitää muita välikappaleinaan.


title: Heinäkuun monarkia

text: Vuosien 1845 ja 1846 huonot sadot ja kohonneet elintarvikkeiden hinnat lisäsivät tyytymättömyyttä. Pariisissa kärsittiin asuntopulasta, sillä sen väkiluku oli kaksinkertaistunut ja lähestyi jo miljoonaa. Käsityöläisten ansiot heikkenivät teollistumisen vuoksi ja teollisuustyöläiset elivät kurjuudessa. Myös opiskelijat protestoivat. Hallinto oli kyvytön parantamaan kansan elinoloja. Tocqueville kirjoitti tammikuussa 1848, että ilmassa on vallankumouksen tuulia. Hän olikin oikeassa. Uusi vallankumous puhkesi yllättäen jo saman vuoden helmikuussa.


title: Heinäkuun monarkia

text: Uusi vallankumous lähti liikkeelle pikkuasiasta. Opiskelijat olivat pyytäneet vuoden 1847 lopussa lupaa reformijuhlaa varten ja viranomaiset olivat myöntyneet. Yllättäen, päivää ennen juhlaa, 21. helmikuuta, lupa peruttiin.


title: Heinäkuun monarkia

text: Seuraavana päivänä, 22. helmikuuta alkoi kansaa kerääntyä Pariisin kaduille laulaen Marseljeesia ja lausuen pilkkarunoja johtavista poliitikoista. Myös sotilaat pysyivät rauhallisina eivätkä uhanneet mielenosoittajia.


title: Heinäkuun monarkia

text:
Vielä tässä vaiheessa hallitus pysyi rauhallisena uskoi, että mitään suurempaa ei tule tapahtumaan. Myös sosialistit olivat rauhallisia eivätkä uskoneet vallankumoukseen. Jostain ammuttiin kuitenkin helmikuun 23.päivänä laukauksia kohti mielenosoittajia. Pariisiin lähetetty kansalliskaarti kieltäytyi ampumasta mielenosoittajia ja mielenosoittajat huomasivat armeijan olevan heikkouden tilassa. Ludvig Filip yritti säilyttää valtansa uhraamalla epäsuositun pääministerinsä Guizotin, mutta vallankumoukselliset eivät tyytyneet siihen. Helmikuun 24. komentaja määräsi sotilaidensa lopettavan vallankumouksellisten ampumisen. Kuningas luopui vallasta ja väliaikainen hallitus julisti Ranskan tasavallaksi.
Ulkopolitiikassaan Ludvig Filip tähtäsi siihen, että vuosien 1814- 1815 romahduksen seuraukset saataisiin pois päiväjärjestyksestä. Rue Trasnonain- kadun tapahtumat osoittivat Euroopan konservatiivisille suurvalloille, että Ranskaan saattoi luottaa kumppanina, kun taisteltiin radikalismia vastaan. Tätä mieltä olivat erityisesti Venäjän ja Itävallan hallitukset.


title: Heinäkuun monarkia

text: Heinäkuun vallankumous levisi elokuussa 1830 Brysseliin, missä kansa tarttui aseisiin. Muodostettiin väliaikainen hallitus, joka julisti Belgian itsenäiseksi. Ludvig Filip näki tässä ensimmäisen tilaisuutensa toimia ja hän kaavaili jopa Flanderin liittämistä Ranskaan. Järkisyyt estivät kuitenkin hankkeen. Hänen omaa hallitustaan eivät Euroopan suurvallat olleet vielä tunnustaneet: Iso- Britannia piti vallankumousta onnettomuutena ja Venäjä uutta hallintoa laittomana. Ludvig Filip ilmoitti, että Ranska ei sekaannu Belgian asiohin. Ulkovallat tunnustivat Belgian itsenäisyyden joulukuussa 1830 ja vahvistivat sen rajat 1831. Belgialaiset olisivat halunneet sen kuninkaaksi jonkun Ludvig Filipin pojista, mihin hän antoi jo suostumuksensa. Suurvallat eivät tähän myöntyneet.


title: Heinäkuun monarkia

text: Puolassa kapinoitiin venäläisvaltaa vastaan vuonna 1831. Ranskassa tunnettiin myötätuntoa puolalaisia kohtaan, mutta puolalaisten pyytämää aseapua eikä rahaa annettu.


title: Heinäkuun monarkia

text: Vuonna 1836 pääministeriksi tullut Thiers aloitti lähentymisen Itävaltaa kohtaan ja kuvaili ruhtinas Metternichiä "suureksi valtiomieheksi". Hän esitti Ludvig Filipille, että Ranskan kruununprinssi avioituisi jonkun Habsburgien prinsessoista kanssa. Ajatus kelpasi myös kuninkaalle, joka halusi tehdä Orléansin suvusta oikean hallitsijasuvun myös vanhojen eurooppalaisten hallitsijasukujen mielissä. Parhaiten hanke onnistuisi Orléansin suvun liittyessä Habsburgeihin.


title: Heinäkuun monarkia

text: Asiasta ei kuitenkaan tullut mitään. Metternich pelkäsi avioliittohankkeen pilaavan välit Venäjään. Sen sijaan hän ehdotti, että Ranska puuttuisi jälleen Espanjan sisäisiin asioihin. Loukkaantunut Ludvig Filip erotti Thiersin pääministerin virasta. Espanjan asiohin Ranska ei puuttunut, sillä vanha ruhtinas Talleyrand neuvoi kuningasta olemaan puuttumatta niihin.


title: Heinäkuun monarkia

text: Suhteissa Isoon-Britanniaan alkoi tapahtua lähentymistä heti vuonna 1830. Se oli ensimmäinen valtio, joka tunnusti Ludvig Filipin lailliseksi kuninkaaksi. Suurlähettilääksi Lontooseen lähetettiin Talleyrand, joka oli ikänsä tuntenut sympatioita kohdemaataan kohtaan. Hän yritti saada Ranskan ja Iso- Britannian tuntemaan liberaaleina eurooppalaisina valtioina yhteisymmärrystä ja toimimaan konservatiiveja vastaan.


title: Heinäkuun monarkia

text:
Ranska oli aloittanut jo Kaarle X:n aikana Algerian valtaamisen. Tarkoituksena oli kukistaa merirosvous. Valloituksia jatkettiin ja vuonna 1837 vallattiin Constantinen kaupunki. Seuraavaksi Ranska kiinnostui myös Egyptin asiosta.
Muhammad Ali Pašša joka oli muodollisesti Osmanien valtakunnan käskynhaltija Egyptissä oli tehnyt maasta käytännössä itsenäisen. Vuonna 1831 hänen joukkonsa valtasivat Syyrian. Osmanien valtakunta oli nyt hajoamisen partaalla, mutta sekä Venäjä että Iso- Britannia ryhtyivätkin yllättäen tukemaan Turkkia. Muhammad Pašša pakotettiin vuonna 1833 sopimukseen, jonka mukaan hän sai hallita Syyriaa elinikänsä ajan. Vuonna 1839 hän ilmoitti, että sopimus ei käykään hänelle.


title: Heinäkuun monarkia

text: Vuonna 1840 oltiin jälleen tilanteessa, jossa Osmanien valtakunta oli hajoamaisillaan. Välimeren piiriin oli syntymässä ja uusi Egyptin valtakunta ja Ranska ilmoitti tukevansa sitä. Se ilmoitti Egyptin kuuluvan etupiiriinsä ja toimivansa jos Euroopan suurvallat puuttuvat sen asioihin. Egyptin armeija hätyytti tässä vaiheessa jo Anatoliaa ja varsinkin Iso- Britannia katsoi, että sen on pakko toimia, sillä se pelkäsi etujensa Välimerellä olevan vaarassa.


title: Heinäkuun monarkia

text: Ilmassa oli nyt suursodan uhka. Ranskan pääministeri Thiers oli sitä mieltä, että voittoisa sota lisäisi hallituksen kannatusta Ranskassa. Monimutkaisen diplomaattisen pelin tuloksena Itävalta, Venäjä ja Preussi saivat aikaan vuonna 1840 sekä Osmanien valtakuntaa että Egyptiä tyydyttäneen sopimuksen. Thiers oli uhkailullaan saanut aikaan saksalaisissa kansallistunnetta, sillä he pelkäsivät Ranskan hyökkäystä. Lopputulos oli Ranskan kannalta puhdas nolla. Iso- Britannia kasvatti vaikutusvaltaansa Egyptissä. Ludvig Filip ei halunnut viedä maataan suursotaan ja erotti Thiersin pääministerin tehtävistä.


title: Heinäkuun monarkia

text: Egyptin selkkauksen takia Iso- Britannian hallitus ja jopa kuningatar Viktoria ja hänen prinssipuolisonsa Albert pitivät Ludvig Filipiä petturina. Kuningas katsoi parhaaksi hoitaa nyt itse välit kuntoon brittien kanssa. Syksyllä 1843 kuningatar Victoria ja Albert tekivät valtiovierailun Ranskaan ja vuoden kuluttua Ludvig Filip teki vastavierailun Iso- Britanniaan. Henkilötasolla hallitsijat tulivat hyvin toimeen keskenään ja he pohjustivat maiden välille orastavaa liittolaisuutta.


title: Heinäkuun monarkia

text: Vaivalla hankitun lähestymisen Ison- Britannian kanssa pilasi itse kuningas. Ludvig Filip halusi puuttua Espanjan asioihin ja viime kädessä hänen tavoitteenaan oli maiden kuningashuoneiden päätyminen hän oman sukunsa haltuun.


title: Heinäkuun monarkia

text: Espanjan kuningas Ferdinad VII oli kuollut vuonna 1833 ja valtaistuimelle astui hänen alaikäinen tyttärensä Isabella. Todellista valtaa käytti holhoojahallitus ja Isabellan setä, Don Carlos, esitti vaatimuksensa kruunuun. Syttyi sisällissota joka päättyi 1839. Sen jälkeen ryhdyttiin etsimään nuorelle kuningattarelle puolisoa, josta tulisi Espanjan kuningas. Tässä Ludvig Filip näki tilaisuutensa.


title: Heinäkuun monarkia

text: Muut Euroopan suurvallat, etupäässä Iso- Britannia, eivät halunneet Ranskan ja Espanjan kruunujen yhdistymistä. Ludvig Filip teki erikoisen tarjouksen: Iso- Britannia ei tue omaa puolisoehdokastaan, eikä hänkään esitä omaa poikaansa Isabellan puolisoksi. Sen sijaan Isabella voisi mennä naimisiin espanjalaisen Cádizin herttuan kanssa ja Ludvig Filipin poika menisikin naimisiin Isabellan nuoremman sisaren Luisan kanssa. Britannian neuvottelijat hyväksyivät tarjouksen.


title: Heinäkuun monarkia

text: Pian selvisi, että Ludvig Filipin tarjous ei ollut kaikkein rehellisimpiä. Nuori kuningatar Isabella ei voinut sietää hänelle kaavailtua puolisoa. Cádizin herttuaa pidettiin paitsi heikkolahjaisena, myös impotenttina. Jos väite olisi totta ja Ludvig Filipin poika ja prinsessa Luisa saisivat pojan, olisi Espanja vallanperijä Ludvig Filipin pojanpoika. Kun juoni selvisi briteille, se sai aikaan kiivaan noottien vaihdon Ison- Britannian ja Ranskan välille. Avioliittoja ei voitu enää purkaa. Kaikki lähentyminen maiden välillä peruttiin ja kuningatar Viktoria ilmaisi henkilökohtaista loukkaantuneisuuttaan Ludvig Filipiä kohtaan. Osa Iso- Britannian hallituksen jäsenistä uskoi Ludvig Filipin vaarantavan juonittelullaan ja epärehellisyydellään valtaistuimensa.


title: Anders Johan Nordenskiöld

text: Anders Johan Nordenskiöld, ent. "Nordenberg" (1696–1763) oli suomalainen sotilas ja virkamies. Hän oli vuodesta 1744 linnoitusväen ylimajoitusmestari ja Suomen linnoitusprikaatin päällikkö. Hän laati perustettavaksi tarkoitetulle Loviisan kaupungille asemakaavan ja linnoitussuunnitelman. Vuodesta 1752 hän oli Savon ja Kyminkartanon läänin varamaaherra, vuodesta 1753 maaherra, 1757–1761 Uudenmaan ja Hämeen läänin maaherra. Ruotsin tiedeakatemian jäsen. Hän julkaisi akatemian toimituksissa talouskysymyksiä käsitteleviä kirjoituksia.


title: Aroma

text: Aroma on purupusseissa myytävää irtotupakkaa. Se on tarkoitettu itse käärittäväksi. Aroma on ollut Suomen Tupakka Oy:n myydyin irtotupakka vuodesta 1983.


title: Erik Nordenskiöld

text: Nils Erik Nordenskiöld (1872–1933) oli suomalainen eläintieteilijä. Hän oli dosentti Helsingin yliopistossa 1899–1926, Tukholman yliopistossa 1926–1933. Hän tutki punkkeja ja biologian historiaa.


title: Nissan Bluebird

text: Nissan Bluebird (suom. "sinikka") on Nissanin vuosina 1957–2001 valmistama henkilöautomalli. Suomeen sitä alettiin tuoda vuonna 1963, tuolloin vielä nimellä Datsun Bluebird. Sitä alettiin pitää korkealaatuisena sekä edullisena talviautona, ja se sai nopeasti suosiota osakseen. Ensimmäinen Suomeen tuotu Bluebird-malli oli 310. Sen moottoritilavuus oli 1,3 litraa.


title: Nissan Bluebird

text: Myöhemmin automalli muuttui yhdysvaltalaisen muotoiluihanteen mukaan aikaisempaa kulmikkaammaksi. Moottorikoot kasvoivat nekin ajan myötä. Viimeisimmät Suomessa myydyt mallit olivat 1,6- sekä 2,0-litraisilla moottorilla varustettuja.


title: Nissan Bluebird

text: Tuotantosarja 610:n Bluebirdit (Datsun B1800) olivat 1970-luvun puolivälin paikkeilla kohonneet tilojensa puolesta luokkaa ylemmäs. "Violet"- ja "Laurel"-mallinimillä valmistetut autot olivat moottorikooltaan 1,6- ja 1,8-litraiset (160B sekä 180B). Vuosina 1986–1990 Euroopassa myyty Bluebird oli todellisuudessa uudelleenimetty Nissan Violet.


title: Nissan Bluebird

text: Bluebird-automallilla ei ollut suoranaista edeltäjää. Sen sijaan tätä mallia seurasi Nissan Primera eurooppalaisilla automarkkinoilla.


title: Sigurd Nordenstreng

text: Sigurd Nordenstreng (7. lokakuuta 1857 Helsinki – 11. toukokuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen historioitsija.


title: Sigurd Nordenstreng

text: Nordenstreng valmistui ylioppilaaksi 1874 ja filosofian kandidaatiksi 1879. Hän toimi poliittisten tieteiden lehtorina Haminan kadettikoulussa vuosina 1884–1903, kunnes hänet erotettiin sortokauden aikana poliittisen kantansa vuoksi. Hän työskenteli sen jälkeen kansakouluntarkastajana Vaasassa 1904–1911 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1909. Myöhemmin Nordenstreng toimi Helsingin ruotsinkielisen kauppaopiston opettajana 1912–1927. Hänelle myönnettiin professorin arvo 1930. Nordenstreng kirjoitti kolmiosaisen Haminan kaupungin historian, viisiosaisen teoksen Suomen porvarissäädyn valtiopäivätoiminnasta sekä laajan kaksiosaisen elämäkerran Leo Mechelinistä, joka julkaistiin postuumisti 1936–1937. Hän kuului myös 1920-luvulla julkaistun "Suomen vapaussota vuonna 1918" -teossarjan toimituskuntaan.


title: Sigurd Nordenstreng

text: Sigurd Nordenstrengin isä oli Hämeen ja Mikkelin läänin kuvernööri Hjalmar Sebastian Nordenstreng. Hänen velipuolensa oli kirjailija ja rotuteoreetikko Rolf Nordenstreng.


title: Rosewood

text: Rosewood voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Gösta Nordenswan

text: Gustaf Magnus (Gösta) Nordenswan (27. marraskuuta 1886 Kuopio – 27. syyskuuta 1959 Helsinki) oli Etelä-Suomen Voimaosakeyhtiön toimitusjohtaja 1918–1937 ja Nokia Oy:n toimitusjohtaja 1929–1958, vuorineuvos vuodesta 1948.


title: Helsingin keskustaajama

text: Helsingin keskustaajama () on väkiluvultaan ja pinta-alaltaan Suomen suurin taajama ja kaupunkialue. Taajama sijaitsee Uudenmaan maakunnassa ja Helsingin seutukunnassa. Vuoden 2016 lopussa Helsingin keskustaajaman väkiluku oli noin 1 249 820 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 676,46 km², joten väestötiheys taajaman alueella oli 1 847,6 as./km². Taajamassa rakennusten välimatka saa olla korkeintaan 200 m.


title: Helsingin keskustaajama

text: Helsinki on Suomen mittakaavassa suuri kaupunkialue. Se on noin 3,7 kertaa niin suuri kuin maan toiseksi suurin taajama, eli Tampereen keskustaajama. Maailman mittakaavassa Helsingin kaupunkialue on kuitenkin vasta sijalla 387. Pohjoismaiden taajamista Helsingin keskustaajama on kolmanneksi suurin Tukholman taajaman ja Kööpenhaminan Hovedstadsområdetin jälkeen.


title: Helsingin keskustaajama

text: Helsingin keskustaajama ulottuu 11 kunnan alueelle. Taajaman alueella on kaikkiaan kahdeksan kunnan (Espoo, Helsinki, Järvenpää, Kauniainen, Kerava, Sipoo, Tuusula ja Vantaa) keskuspaikat. Lopuissa kolmessa kunnassa Kirkkonummen keskusta sekä Mäntsälän ja Nurmijärven kirkonkylät muodostavat omat taajamansa. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien kokonaisväkiluvut ja näissä kunnissa asuva Helsingin keskustaajamassa asuvaksi tilastoitu väestö. Tiedot ovat ajankohdan 31.12.2011 ja 1.1.2012 voimaan astuneen kuntajaon mukaiset. Taulukossa on ilmoitettu myös muut (kokonaan tai osittain) kunnan alueella sijaitsevat taajamat. Taulukko on järjestetty laskevaan suuruusjärjestykseen kolmannen sarakkeen (Siitä Helsingin keskustaajamassa) mukaisesti.


title: Helsingin keskustaajama

text: Taulukon prosenttiluvut on laskettu suhteuttamalla Helsingin keskustaajamassa asuva väestö kunnan kokonaisväkilukuun. Kaikkien suomalaisten asuinpaikan koordinaatit eivät kuitenkaan ole tiedossa. Esimerkiksi Helsingissä asui tilastojen mukaan 16 841 ihmistä, joiden asuinpaikka oli tuntematon.


title: Helsingin keskustaajama

text: Vuoden 1960 väestönlaskennassa taajaman nimeksi ilmoitettiin kunnan nimen "Helsinki" alapuolella pelkästään "Keskusta". Tuolloin taajamassa oli 470 006 asukasta pinta-alan ollessa 180,2 km². Vuoden 1970 väestönlaskennassa käytettiin nimeä "Keskustaajama (Helsinki)". Tuolloin keskustaajama oli kasvanut yhteen vuoden 1960 väestönlaskennassa määriteltyjen Kauniaisten, Kilon, Laajalahden, Laaksolahden, Mankkaan, Matinkylän, Otaniemen, Tapiolan, Tuomarilan, Järvenperän, Westendin, Vantaankosken ja Vaaralan taajamien kanssa. Näin muodostuneessa laajemmassa taajamassa oli vuoden 1970 väestönlaskennan mukaan 627 432 asukasta pinta-alan ollessa 295,45 km².


title: Helsingin keskustaajama

text: Vuoden 1980 ja 1990 väestönlaskennoissa oli edelleen käytössä nimi "Keskustaajama (Helsinki)". Vuonna 1980 taajaman väkiluku oli 680 507 asukasta ja pinta-ala oli 346,6 km². Tällöin taajama oli kasvanut yhteen Espoon Kivenlahden ja Vantaan Hämeenkylä-Vapaalan taajamien kanssa. Vuonna 1990 taajaman väkiluku oli noussut 888 871 asukkaaseen ja sen pinta-ala oli jo 617,5 km². Helsingin keskustaajaman kanssa yhteenkasvaneet taajamat vuonna 1990 olivat Espoon Kauklahti, Niipperi ja Vanhakartano, Järvenpään keskustaajama, Pietilä ja Ristinummi, Keravan keskustaajama ja Ahjo, Kirkkonummen Masala, Sipoon Talma, Tuusulan Hyrylä sekä Vantaan Askisto (jälleen omaksi taajamaksi 1995, mutta Helsingin keskustaajamaa vuodesta 2000), Itä-Hakkila, Kivistö, Korso-Rekola, Seutula, Voutila-Viinikkala ja Ylästö. Vuoden 1995 väestönlaskennasta lähtien taajamasta on käytetty nimeä "Helsingin keskustaajama". Tuolloin taajaman väkiluku oli 949 132 henkeä ja pinta-ala 553,8 km². Taajama ulottui Helsingin lisäksi Espoon, Järvenpään, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen, Nurmijärven, Sipoon, Tuusulan ja Vantaan alueelle. Espoon Nupurila ja Tuusulan Rusutjärvi kasvoivat yhteen taajaman kanssa tuona vuonna. Vuonna 2000 Helsingin keskustaajama kasvoi yhteen Espoon Kalajärven, Järvenpään Haarajoen, Sipoon Nikkilän ja Tuusulan Kellokosken taajamien kanssa, sen sijaan Suomenlinna alettiin laskea nyt omaksi taajamakseen.


title: Helsingin keskustaajama

text: Helsingin keskustaajamasta käytetään myös nimiä "Helsingin kaupunkialue" jolloin keskustaajamaan kuuluvat Järvenpää ja Kerava erotetaan omiksi kaupunkialueikseen. Sekä "Helsingin kaupunkiseutu" jolloin mukaan lasketaan myös keskustaajaman lähitaajamat, eli taajamat jotka sijaitsevat korkeintaan 3 kilometrin päässä keskustaajamasta, sekä joskus pelkästään "Helsinki". Myös kansainvälisissä julkaisuissa kaupunkialueen nimi on aina sama kuin keskuskaupungin, poikkeuksena selkeät kaksoiskaupungit.


title: Helsingin keskustaajama

text: Taajama jakaantuu eri rakennustehokkuuden mukaan erilaisiin kaupunkialueisiin. Sisempi kaupunki eli tiheästi ja yhtenäisesti rakennettu osuus kattaa Helsingin, Espoon ja Vantaan merkittävimmät asuinalueet. Tätä ympyröi harvemmin asuttu, mutta silti teknisesti taajaman määrityksen täyttävä ulompi kaupunkialue. Keskustaajama on yhteydessä tätä kautta myös omat kaupunkialueensa muodostaviin Keravaan ja Järvenpäähän.


title: Idänpikkusieppo

text: Idänpikkusieppo ("Ficedula albicilla") on sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Idänpikkusieppo

text: Idänpikkusieppo on 11-12,5 cm pitkä. Se muistuttaa paljon pikkusieppoa, mutta koiraan oranssinpunainen kurkkulaikku rajoittuu selvärajaisesti harmaaseen rintaan. Lisäksi päälaki on ruskea toisin kuin pikkusieppokoiraalla. Naaraan kurkku on pikkusiepon kurkkua vaaleampi ja se korostuu selvärajaista tummaa rintaa vasten.


title: Idänpikkusieppo

text: Idänpikkusiepon tavallisin kutsuääni on nopea ja kova rätinä. Laulu eroaa selvästi pikkusiepon laulusta ja koostuu nopeiden kuivien trillien sarjoista sekä korkeudeltaan nousevista ja laskevista äänistä.


title: Idänpikkusieppo

text: Idänpikkusieppoja pesii Aasiassa Siperiassa. Lajin kannan koosta ei tiedetä paljoa, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. Euroopassa harvinainen laji havaittiin Suomessa ensimmäisen kerran 21.10.2016 Helsingin Seurasaaressa. Sitä oli osattu odottaa voimakkaiden itäisten ilmairtausten vuoksi. Lajin tarkastaa vielä BirdLife Suomen rariteettikomitea.


title: Idänpikkusieppo

text: Idänpikkusieppo suosii pesimäympäristöinään lehtipuuvaltaisia sekametsälaikkuja.


title: Kiestingin taistelut

text: Kiestingin taistelu oli jatkosodan pohjoisen rintaman suurimpia taisteluita ja sen merkittävimmät yksittäiset taistelut käytiin 1941–1942 asemasodan jatkuessa syksyyn 1944 asti.


title: Kiestingin taistelut

text:
Kiestingin rintama oli kenraalimajuri Hjalmar Siilasvuon III armeijakunnan vastuualuetta. Armeijakunta oli liitetty Saksan Norjan-armeijalle, AOK Norwegenille. Tammikuussa 1942 perustettiin Saksan Lapin-armeija, Armeeoberkommando Lappland, jonka komentajaksi Rovaniemen Kursunkijärvellä sijainneeseen esikuntaan tuli kenraalieversti Eduard Dietl.
Saksan Norjan-armeijan komentaja kenraalieversti Nikolaus von Falkenhorst ja Siilasvuo hahmottelivat asemien parantamisen varjolla hyökkäyksen, jonka tarkoituksena oli katkaista Muurmannin rata. Hyökkäys alkoi marraskuun alussa. Jo lokakuun lopulla Yhdysvallat oli lähettänyt Suomelle hyökkäyksen lopettamista vaatineen nootin. Mannerheim pyysi Saksan Norjan-armeijalta hyökkäyksen pysäyttämistä viitaten Suomen armeijan uudelleenjärjestelyihin. Saksan sodanjohto, Oberkommando der Wehrmacht (OKW) oli jo aiemmin käskenyt Norjan-armeijan puolustukseen kaikilla rintamilla, ja saatuaan Mannerheimin viestin OKW vaati jyrkkäsanaisesti Norjan-armeijalta selvitystä sen aikomuksista. Hyökkäystä leimasivat kenraalien erimielisyydet operaatioista, ja von Falkenhorst määräsi hyökkäyksen pysäytettäväksi 17. marraskuuta. Ajatuksesta katkaista liittoutuneiden tärkeä huoltoväylä, Muurmannin rata, luovuttiin ja 3. armeijakunta ryhmittyi puolustusasemiin.


title: Kiestingin taistelut

text: 1. heinäkuuta 1941 valtakunnanrajalta alkanut everstiluutnantti Jussi Turtolan johtaman ryhmä J:n (JR 53) hyökkäys saavutti Sohjanajokilinjan 11:ntenä heinäkuuta. Saksalaisia joukkoja alistettiin 17. heinäkuuta alkaen ryhmä J:lle. Kiestinki vallattiin 8. elokuuta päättyneissä taisteluissa. Hyökkäystä jatkettaessa saksalaiset joukot pyrkivät Kiestingistä maanteitse kohti Louhea joka sijaitsee Murmanskin radan varrella. Vastarinta oli voimakasta eikä hyökkäys edennyt. Ryhmä J sen sijaan eteni hieman etelämpänä rautatielinjaa pitkin kohtaamatta vastusta ja pääsi saksalaisia huomattavasti pidemmälle Louhen tuntumaan. Venäläisen 88. divisioonan vastahyökkäykset johtivat siihen että tuhatlukuinen suomalais-saksalainen osasto motitettiin elokuun 20:nnen päivän tienoilla Kapustnajajoen maisemiin. Kiestingin motti, josta vetäydyttiin soita pitkin syyskuun alkupuolella, koitui myös komentaja Jussi Turtolan kohtaloksi.


title: Kiestingin taistelut

text: Kevään 1942 mittaan oli saatu viitteitä tulevasta Neuvostoliiton 26. armeijan hyökkäyksestä, josta suomalaisessa sotakirjallisuudessa käytetään nimeä "kelirikkotaistelut". Maaliskuun lopulla Jelettijärven kenttävartio joutui rajun hyökkäyksen kohteeksi. Varsinainen saarrostukseen pyrkinyt hyökkäys alkoi 24. huhtikuuta aamulla 15 km leveänä rintamana. Eteläosassa suomalaisen Divisioona J:n ja sen pohjoispuolella SS-divisioona Nordin alueella hyökkäykset torjuttiin. Saksalaisten vastuualueen pohjoispuolella oleva Ylä-Mustajärven ja Jelettijärven välinen kannas oli varmistettu vain kenttävartioilla. Venäläiset pioneeripataljoonat olivat kevään aikana rakentaneet pohjoiselle suunnalle huoltotien. Siihen tukeutuen Neuvostoliiton 23. kaartin divisioona hyökkäsi järvikannaksen kautta koukaten saksalaisten selustaan. Vastahyökkäyksen aloitti 11. prikaatin IV pataljoona etelästä ja Jalkaväkirykmentti 14 luoteesta tarkoituksena katkaista vihollisen huolto. Hyökkäyksen aikana kaikki IV pataljoonan upseerit haavoittuivat kranaatin osuessa käskynjaolla olleeseen ryhmään. Vastahyökkäys tyrehtyi ylivoiman edessä.


title: Kiestingin taistelut

text: Puna-armeijan hyökkääviin joukkoihin liittyivät 186. divisioona sekä kaksi erillistä prikaatia, jotka pyrkivät katkaisemaan Kiestingin länsipuolisen tieyhteyden ja motittamaan koko rintaman. Sekä suomalaisia että saksalaisia apuvoimia tuotiin alueelle toukokuun alkupäivinä. Taistelut kulminoituivat 5.–6. toukokuuta Kiestingin neljän tien risteyksen luoteispuolella. Vihollisvoimien kärjessä edenneet jalkaväkirykmentti 238 ja 8. hiihtoprikaati motitettiin ja pääosin tuhottiin.


title: Kiestingin taistelut

text: Vastahyökkäystä varten oli saatu lisävoimia yhteensä 6 pataljoonaa, mm. Jalkaväkirykmenttien 12 ja 53 I pataljoonat, 11. prikaatin I pataljoona sekä Saksan vuoristojääkärirykmentti 139:n pataljoona Salzer. Perustettuja suomalaisia taisteluosastoja johtivat Albert Puroma ja Albert Ravila. Mukana olivat saksalaiset taisteluosastot Kräutler ja Boysen. SS-divisioona Nord tuki hyökkäystä omalla sivustallaan. Vihollisen vahvojen vetäytymisasemien murtamiseen osallistuivat tykistö, panssarit ja Junkers Ju 87 Stuka -syöksypommittajat, jotka tuhosivat mm. puna-armeijan huoltokuljetuksia. Perääntyviä neuvostojoukkoja yritettiin motittaa, mutta siinä ei täysin onnistuttu. Takaa-ajo pysähtyi lopulta 23. toukokuuta vahvaan puolustusasemaan samalle järvikannakselle, josta hyökkäys oli alkanutkin. Taisteluiden jälkeen III armeijakunta ilmoitti torjuneensa yhteensä 175 sellaista hyökkäystä, jossa vihollisella oli pataljoona tai sitä suurempi miesmäärä käytössään. Taisteluissa kaatuneita puna-armeijan sotilaita laskettiin taistelupaikoilta yli 15 000. Suomalaisia sotilaita kaatui 170 ja saksalaisia 248.


title: Ludvig XIX

text: Louis Antoine de Bourbon, Angoulêmen herttua (6. elokuuta 1775 Versailles – 3. kesäkuuta 1844 Görz, Itävalta (nyk. Gorizia Italiassa)) oli Ranskan kuningas Kaarle X:n vanhin poika ja Ranskan viimeinen dauphin eli kruununprinssi.


title: Ludvig XIX

text: Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen Angoulême asui vuosia maanpaossa isänsä kanssa. Vuonna 1799 hän nai serkkunsa Marie-Thérèse Charlotten, joka oli kuningas Ludvig XVI:n ja Marie Antoinetten tytär. Hän asui pitkään Puolassa ja Englannissa, kunnes palasi Ranskaan vuonna 1814 restauraation alkaessa. Napoleonin palatessa vielä kerran valtaan (Satapäiväinen keisarikunta) Angoulême johti rojalistien joukkoja eteläisessä Rhônen laaksossa, mutta ei saanut Napoleonia pysäytettyä. Napoleonin kukistumisen jälkeen hän palveli sotilaana setäänsä kuningas Ludvig XVIII:ta ja johti 1823 ranskalaisia joukkoja, jotka auttoivat Bourbon-sukuista Espanjan kuningas Ferdinand VII:tä kapinan kukistamisessa. Isänsä hallitessa vuosina 1824–1830 Angoulême oli kruununprinssinä.


title: Ludvig XIX

text: Kaarle X:n luopuessa kruunusta Heinäkuun vallankumouksen seurauksena 2. elokuuta 1830 Angoulêmesta tuli teknisesti Ranskan kuningas nimellä Ludvig XIX. Hän kuitenkin luopui vaateistaan kruunuun jo kahdenkymmenen minuutin kuluttua, mikä mainitaan joskus historian lyhimpänä hallitsijakautena. Hän vietti lopun ikänsä maanpaossa. Kaarle X:n kuoltua vuonna 1836 Ludvig julistautui uudelleen lailliseksi kuninkaaksi, mutta osa Ranskan legitimisteistä asettui kannattamaan kruununtavoittelijaksi hänen veljenpoikaansa Chambordin kreiviä. He molemmat asuivat vuodesta 1838 Itävallan Görzissä kansleri Klemens von Metternichin suojeluksessa.


title: Living in Sin

text: "Living in Sin" on yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Bon Jovi-yhtyeen kappale ja single.


title: Living in Sin

text: Kappaleen on kirjoittanut yhtyeen laulaja Jon Bon Jovi, ja se on neljäs raita Bon Jovin vuonna 1988 julkaistulla studioalbumilla "New Jersey". Kappale julkaistiin albumin viidentenä ja viimeisenä singlenä vuoden 1989 syksyllä kappaleiden "Bad Medicine", "Born to Be My Baby", "I'll Be There for You" ja "Lay Your Hands on Me" jälkeen. Yhtyeen kotimaassa Yhdysvalloissa kappale sijoittui Billboardin singlelistalla sijalle 9, ja Hot Mainstream Rock Tracks-listalla kappaleen sijoitus oli 37.


title: Antti Nordlund

text: Antti Adrian Nordlund (15. huhtikuuta 1807 Merikarvia – 13. joulukuuta 1880) oli suomalainen kirkkomuusikko ja lukkari joka julkaisi vuonna 1850 ensimmäisen suomalaisen neliäänisen koraalikirjan.


title: Antti Nordlund

text: Nordlundin isä oli kalastaja Antti Nordlund. Hän kävi kolme vuotta koulua mutta joutui sitten lopettamaan varojen puutteessa koulunkäynnin. Nordlund oli sitten vt. lukkarina Kristiinankaupungissa 1823–1825 ja Närpiön seurakuntaan kuuluneessa Korsnäsin kappelissa 1825–1827. Tämän jälkeen hän oli vakinaisena lukkarina Mustasaaren seurakuntaan kuuluneessa Raippaluodon kappelissa 1826–1827 ja vuodesta 1827 lukkarina Mustasaaressa. Nordlund oli myös Mustasaaren seurakunnan urkuri vuodesta 1864 ja hän toimi laulunopettajana Vaasan kouluissa.


title: Antti Nordlund

text: Nordlund sai director cantus-arvonimen 1851. Nordlundin vuonna 1852 painattaman suomalaisen koraalikirjan painoksesta suurin osa tuhoutui Vaasan palossa samana vuonna.


title: Antti Nordlund

text: Nordlund oli naimisissa Lovisa Sandellin kanssa. Heidän poikansa oli oopperalaulaja (basso) Adrian Nordlund.


title: Henrik V (Ranska)

text: Henri Charles Ferdinand Marie Dieudonné d’Artois, Chambordin kreivi (29. syyskuuta 1820 Pariisi – 24. elokuuta 1884 Frohsdorf, Itävalta) oli Ranskaa hallinneen Bourbon-suvun viimeinen päämies ja erään tulkinnan mukaan Ranskan kuningas nimellä Henrik V viikon ajan elokuussa 1830. Myöhemmin hän oli legitimistien tukema kruununtavoittelija kuolemaansa asti. Kolmannen tasavallan alkuvaiheessa 1870-luvulla Bourbonien valtaanpaluu näytti Ranskassa mahdolliselta, mutta Chambordin kreivin taipumaton vanhoillisuus useissa kysymyksissä vei häneltä tarvittavan kannatuksen.


title: Henrik V (Ranska)

text: Chambordin isä oli salamurhan uhriksi joutunut Berryn herttua Charles Ferdinand, Ranskan kuningas Kaarle X:n nuorempi poika. Hänen äitinsä oli Molempain Sisiliain kuninkaan Frans I:n tytär, prinsessa Caroline. Chambord syntyi seitsemän kuukautta isänsä kuoleman jälkeen. Tämä varmisti hallitsijasuvun jatkumisen, sillä kruununprinssi, Berryn herttuan isoveli Ludvig d'Angoulême oli lapseton. Bourbonien tukijat puhuivat ”ihmelapsesta” ("l’enfant du miracle") ja hänet kastettiin Jordanjoesta haetulla vedellä. Tuleva kruununperillinen sai aluksi tittelin Bordeaux’n herttua. Yksityiset legitimistit ostivat hänen käyttöönsä Chambordin linnan, sillä kansalaisten vastustuksen vuoksi ostoa ei haluttu suorittaa valtion varoilla.


title: Henrik V (Ranska)

text: Kaarle X ja hänen vanhempi poikansa Ludvig luopuivat kruunusta 2. elokuuta 1830 heinäkuun vallankumouksen seurauksena 9-vuotiaan Bordeaux’n herttuan hyväksi. Hänet huudettiinkin Rambouilletin linnassa viimeisten Bourboneille uskollisten joukkojen edessä kuningas Henrik V:ksi, mutta hän joutui pian pakenemaan edeltäjiensä tavoin ulkomaille, aluksi Skotlantiin. Kansalliskokous julisti 9. elokuuta kuninkaaksi Orléansin herttua Ludvig Filipin. Lähinnä legitimistit tunnustivat Chambordin seitsemän päivää hallineeksi kuninkaaksi.


title: Henrik V (Ranska)

text: Chambord vietti nuoruutensa pääosin Itävallassa. Hänen kasvatuksestaan huolehti paroni Damas ja hän sai neuvonantajikseen maanpaossa asuneita jyrkkiä legitimistejä. Hänet kasvatettiin uskomaan itsevaltiuteen ja ultramontanismiin. Hänen äitinsä yritti vuonna 1832 nostattaa Ranskan Vendéen alueella legitimistien kapinan nostaakseen hänet valtaan, mutta yritys epäonnistui täydellisesti. Chambord mursi jalkansa pudottuaan vuonna 1841 hevosen selästä ja ontui sen jälkeen loppuikänsä. Aikuistuttuaan hän matkusteli runsaasti Euroopassa, tapasi vuodesta 1843 alkaen maanpaossa ranskalaisia legitimistejä ja ilmoitti pitävänsä itseään ainoana Ranskan kruunuun oikeutettuna. Hän ei kuitenkaan aktiivisesti tavoitellut valtaanpääsyä Ranskassa heinäkuun monarkian (1830–1848), toisen tasavallan (1848–1852) eikä toisen keisarikunnan (1852–1870) aikana. Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1848 hän ei vastakkaisista odotuksista huolimatta pyrkinyt Ranskaan, vaan päätti vain odottaa kärsivällisesti että ranskalaiset kutsuisivat hänet takaisin valtaan, mitä ei kuitenkaan tapahtunut. Chambord meni vuonna 1846 naimisiin Modenan herttuan tyttären Maria Teresian kanssa, mutta heidän liittonsa oli lapseton.


title: Henrik V (Ranska)

text: Napoleon III:n kukistuttua Chambord lopulta ilmoitti halukkuudestaan palata valtaistuimelle 9. lokakuuta 1870 antamassaan julistuksessa. Rojalistien saatua enemmistön kolmannen tasavallan ensimmäisissä kansalliskokouksen vaaleissa monarkian palauttaminen vaikutti mahdolliselta. Chambord palasi Ranskaan ja asettui omistamaansa Chambordin linnaan. Ongelmaksi muodostui kreivin vanhoillisuus ja jyrkän kielteinen suhtautuminen aiempien vallankumousten perintöön, minkä hän teki julkisesti tiettäväksi. Hän esitteli mielipiteitään julkaisemissaan teoksissa "Mes idées" (1872), "Manifestes et programmes politiques, 1848–73" (1873) ja "De l’institution d’une régence" (1874). Ranskalaisille vuonna 1871 antamassaan julistuksessa hän asetti mahdollisen kuninkuutensa ehdoksi muun muassa trikolorilipusta luopumisen ja palaamisen Bourbonien valkoiseen lippuun. Tämä jyrkän legitimistinen linja vieroitti muut rojalistiryhmät, ennen kaikkea orleanistit, joiden tuki olisi ollut välttämätön. Mahdollisuus Chambordille vaikutti kuitenkin vielä aukenevan, kun Orléans-suvun päämies, Pariisin kreivi Philippe d’Orléans 5. elokuuta 1873 julkisesti tunnusti hänet lailliseksi kruununtavoittelijaksi. Syksyn 1873 edetessä odotettiin jo oikeiston nostavan Chambordin tavalla tai toisella valtaan, mutta 27. lokakuuta hän julkaisi avoimen kirjeen, jossa ilmoitti kieltäytyvänsä sitoutumasta mihinkään ehtoihin kuninkuudelleen tai antamasta takeita kansalaisvapauksien säilyttämisestä. Tämä vei häneltä uudelleen ratkaisevan kannatuksen. Jopa rojalistinen presidentti, marsalkka Patrice de Mac-Mahon veti lopulta tukensa pois.


title: Henrik V (Ranska)

text: Esitys Bourbon-monarkian palauttamisesta hävisi Ranskan kansalliskokouksen äänestyksessä kesäkuussa 1874 äänin 279–79 ja seuraavassa tammikuussa tasavaltalainen valtiosääntö hyväksyttiin yhden äänen enemmistöllä. Tämän jälkeen Chambordin kuninkuus muuttui epätodennäköiseksi ja hän eli loppuikänsä vapaaehtoisessa maanpaossa. Hän asui omistamassaan Frohsdorfin linnassa Ala-Itävallassa. Koska hänellä ei ollut lapsia, kruununtavoittelijan asema siirtyi hänen kuoltuaan vuonna 1883 Philippe d’Orleansille. Pariisin kreivi olikin mielipiteiltään vapaamielisempi ja joustavampi, mutta tässä vaiheessa tasavallan kannatus oli kuitenkin jo ehtinyt vakiintua Ranskassa.


title: Kaukjärvi

text: Kaukjärvi voi tarkoittaa seuraavia asioita:Luovutetussa Karjalassa:


title: Töyhtöromiskot

text:
Töyhtöromiskot ("Chauna") on romiskojen heimoon kuuluva sorsalintusuku.
Töyhtöromiskoihin kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia.


title: Phil Ramone

text: Philip ”Phil” Ramone (5. tammikuuta 1934 – 30. maaliskuuta 2013) oli yhdysvaltalainen musiikkituottaja. Ramone työskenteli muun muassa Frank Sinatran, Aretha Franklinin, Stevie Wonderin, Paul McCartneyn, Elton Johnin, Tony Bennettin, Madonnan, Lou Reedin, The Bandin ja Bob Dylanin kanssa. Hänen tuottamistaan albumeista kolme voitti Grammy-palkinnon vuoden albumina: Paul Simonin "Still Crazy After All These Years", Billy Joelin "52nd Street" sekä Ray Charlesin "Genius Love Company". Ramone oli ensimmäisiä CD-levyn puolestapuhujia. Hänen tuottamansa Billy Joelin 52nd Streetin uudelleenjulkaisu oli maailman ensimmäinen kaupallinen CD-levy. Se julkaistiin vuonna 1982.


title: Phil Ramone

text: Ramone syntyi Etelä-Afrikassa mutta kasvoi New Yorkin Brooklynissä. Hän aloitti viulunsoiton kolmevuotiaana ja opiskeli musiikkia Juilliardin musiikkikoulussa.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Kaukjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Forssassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi laskee Mustialanlammiin ja siitä Alhonojan ja Myllyjoen kautta Kuivajärveen.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Järven pinta-ala on 203 hehtaaria ja sen pituus on 6 kilometriä ja leveys yli 500 metriä. Siihen laskevat Kaakkolamminoja, joka tuo Kaakkolammin vedet, Sipilänoja ja Kurjenoja. Järven luusua sijaitsee järven itäpäässä, josta saa alkuunsa 50 metriä pitkä oja Mustialanlammiin. Forssan kaupungin ja Tammelan välinen raja halkaisee järven sen länsipäässä. Rannoilla sijaitsevat Kuuston kaupunginosa, Kaukjärven ja Mustialan kylät sekä Tammelan kirkonkylän taajama Syrjänharjun takana. Harjun takana noin kilometrin päässä sijaitsee Pyhäjärvi.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Järven rantaviiva on 13,7 kilometriä pitkä ja sen ranta on puoliksi Syrjänharjun kangasmetsää ja puoliksi peltomaata. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja ja muita asuntoja. Pohjoispuolella rantoihin rajautuvat pellot, joiden tilat sijaitsevat rannan vaikutuspiirissä. Etelärannalla on leirikeskus ja pohjoisrannalla uimaranta.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Järvellä ei ole saaria. Järvi on luodattu ja syvyyskartan mukaan järvessä on neljä selvää syvännettä. Länsipäässä on 6 metrin syvänne, Kotkannokan ja Hakalannokan tienoilla on 16, 18 ja 20 metrin (Kotkannokan syvänne ) syvänteet. Koska järvi sivuaa pohjoispuolelta Kaukolan ja Forssan yhdistävää harjujaksoa, ovat syvänteet vedenalaisia suppia, mitkä syntyivät harjujen lähistölle jääkauden jälkeen.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Vuonna 2001 Kaukjärvi oli eutrofinen eli runsasravinteinen järvi, jonka käyttökelpoisuusluokitus ja kalavesiluokitus olivat tyydyttävät. Vesi oli savesta samea ja näkösyvyys on 0,6 metriä. Järvellä oli suuri ulkoinen ja sisäinen ravinnekuormitus, jota syvänteiden hapettomat jaksot pahensivat. Vuonna 2009 hapettomuutta esiintyi yleisesti syvänteissä ja siitä johtuu järven alusveden korkeahkot fosforipitoisuudet. Järven virtaus on 0,16 m³/s, joten veden viipymä järvessä on 622 vuorokautta.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Vuonna 2012 käynnistyi projekti, jossa pyrittiin kohentamaan Mustialanlammin ja Kaukjärven tilaa. Järviin tuleviin ojiin aiottiin rakentaa kosteikot tai ravinnesaostajat, jotka vähentävät ojasta purkautuvien ravinteiden määrää. Sellaiset on rakennettu Sipilänojaan, Järvenpäänojaan, Lammasojaan, Tarrinojaan, Kuustonojaan ja Kaakkolamminojaan. Järven hapettamista on pohdittu.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Vuonna 2007 tehtiin järvellä kala- ja sääskitutkimus. Verkkokalastuksessa saatuja kalalajeja olivat särki, lahna, ahven ja kuha. Ahventa ja kuhaa oli yksilöinä eniten, mutta kalabiomassana vähän, joten kalasto on poikasvoittoinen. Kuoreen ja muikun puuttuminen on korvautunut surviaissääsken toukilla, joita on järvessä paljon.


title: Kaukjärvi (järvi Tammelassa)

text: Kaukajärvien nimissä on niiden alkuosalle "kauka" ehdotettu selitykseksi "pitkä". Järvien nimet voivat olla hyvinkin vanhoja, jolloin nimen alkuperäinen merkitys on voinut unohtua. Ante Aikio ehdottaakin, että "Kaukajärvi" tarkoittaisikin "Pitkäjärveä". Koska ajatus on uusi ja sen idea sisältää epävarmuustekijöitä, tulisi lukijan suhtautua tähän varauksella.


title: Adrian Nordlund

text: Anders Adrian Nordlund (16. kesäkuuta 1831 Vaasa – 27. heinäkuuta 1866) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso. Hän esiintyi Tukholman oopperassa 1859–1861, oli sen jälkeen kiinnitettynä Kielin teatteriin 1862–1863 ja vieraili muun muassa Hampurin ja Berliinin oopperoissa. Hän sai kiinnityksen Milanon La Scalaan, mutta ei ehtinyt siirtyä sinne ennen kuolemaansa.


title: Adrian Nordlund

text: Hänen isänsä oli kirkkomuusikko Antti Nordlund.


title: Pöytätenniksen maailmancup

text: Pöytätenniksen maailmancup ("Table Tennis World Cup") järjestettiin ensi kerran vuonna 1980 ja ne järjestetään joka vuosi, ohjelmassa on ollut alusta lähtien miesten kaksinpeli ja vuonna 1996 mukaan tuli naisten kaksinpeli. Joukkuepelit olivat ensimmäisen kerran mukana vuonna 1990.


title: Admiral Ušakov (1893)

text: Admiral Ušakov oli vuonna 1895 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston Admiral Ušakov -luokan rannikkopanssarilaiva. Alus upposi Tsushiman meritaistelussa 28. toukokuuta 1905.


title: Admiral Ušakov (1893)

text: Alus tilattiin Amiraliteetin uudelta telakalta Pietarista ja sen köli laskettiin 1. tammikuuta 1892. Alus laskettiin vesille 1. marraskuuta 1893 ja se valmistui tammikuussa 1895.


title: Admiral Ušakov (1893)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Itämeren laivastoon. Se liitettiin muodostettavaan Tyynenmeren laivaston 3. laivueeseen, joka lähetettiin Port Arthuriin Venäjän-Japanin sodassa. Laivasto-osasto kohtasi Korean ja Japanin välisessä Tsushimansalmessa keisarillisen Japanin laivaston ja seuranneessa taistelussa "Admiral Ušakov" upposi 28. toukokuuta 1905.


title: Deltaproteobacteria

text: Deltaproteobacteria eli deltaproteobakteerit on bakteeriluokka, joka kuuluu proteobakteerien-pääjaksoon. Kaikki tämän luokan lajit ovat gramnegatiivisia bakteereita.


title: Deltaproteobacteria

text: Deltaproteobakteerit ovat pääosin hapellisissa oloissa eläviä bakteereita. Luokkaan kuuluu hapellisesti elävä, mutta epäsuotuisissa olosuhteissa itiöivä "Myxobacteria"-bakteeri. Deltaproteobakteereihin kuuluu myös ehdottoman hapettomasti eläviä bakteerisukuja, kuten sulfaattia pelkistävät ("Desulfovibrio", "Desulfobacter", "Desulfococcus", "Desulfonema") ja rikkiä pelkistävät (mm. "Desulfuromonas") bakteerit. Myös rautaa pelkistävä geobakteeri ("Geobacter") ja syntrofisesti elävät "Pelobacter"- ja "Syntrophus"-bakteerit ovat hapettomasti eläviä deltaproteobakteereita.


title: Legitimistit

text: Legitimistit olivat Ranskassa vuoden 1830 heinäkuun vallankumouksen jälkeen käytetty nimitys niistä rojalisteista, joiden mielestä ainoastaan Bourbon-suvulla ja sen vanhemmalla haaralla oli laillinen oikeus Ranskan valtaistuimeen. He olivat yksi rojalistien kolmesta pääsuuntauksesta 1800-luvun Ranskassa; muut olivat Orléans-sukuhaaraa kannattaneet orleanistit sekä Napoleonin perintöä vaalineet bonapartistit. Legitimistit eivät tunnustaneet 1830 valtaan nousseen Ludvig Filipin eivätkä yhdenkään häntä seuranneen Ranskan hallitsijan laillisuutta. He edustivat reaktionääristä oikeistoa.


title: Legitimistit

text: Toisen keisarikunnan romahtamisen jälkeen 1870-luvun alussa näytti olevan mahdollisuus Bourbonien valtaanpaluuseen, mutta kruununtavoittelija Chambordin kreivin jyrkkä vanhoillisuus vei häneltä muiden rojalistien tuen. Hänen kuoltuaan vuonna 1883 ilman perillisiä useimmat legitimistit siirtyivät tukemaan Orléans-suvun päämiestä, Pariisin kreivi Philippe d’Orléansia. Osa katsoi laillisen oikeuden Ranskan kruunuun siirtyneen kuitenkin Bourbon-suvun espanjalaiselle haaralle, vaikka sen kantaisä Filip V olikin luopunut omista ja jälkeläistensä oikeuksista Ranskan kruunuun Utrechtin rauhan yhteydessä vuonna 1713.


title: Syanaatti

text: Syanaatit ovat suoloja, jotka sisältävät ionin "OCN". Ionin varaus on –1 ja se sisältää happi-, hiili- ja typpiatomit.


title: Syanaatti

text: Tavallisimmat syanaatit ovat natriumsyanaatti (NaOCN) ja kaliumsyanaatti (KOCN), joita käytetään teräksen ja muovien valmistuksessa.


title: Admiral Senjavin (1894)

text: Admiral Senjavin oli vuonna 1896 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston Admiral Ušakov -luokan rannikkopanssarilaiva. Keisarillisen Japanin laivasto valtasi aluksen Tsushiman meritaistelussa 28. toukokuuta 1905 liittäen sen laivastoonsa nimellä "Mishima". Alus upposi maalilaivana syyskuussa 1936.


title: Admiral Senjavin (1894)

text: Alus tilattiin Itämeren telakalta Pietarista ja sen köli laskettiin 2. elokuuta 1892. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta 1894 ja se valmistui vuonna 1896.


title: Admiral Senjavin (1894)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Itämeren laivastoon. Se liitettiin muodostettavaan Tyynenmeren laivaston 3. laivueeseen, joka lähetettiin Port Arthuriin Venäjän–Japanin sodassa. Laivasto-osasto kohtasi Korean ja Japanin välisessä Tsushimansalmessa keisarillisen Japanin laivaston, ja seuranneessa taistelussa "Admiral Senjavin" vallattiin 28. toukokuuta 1905.


title: Admiral Senjavin (1894)

text: Alus liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon toisen luokan rannikkopanssarilaivana nimellä "Mishima". Ensimmäisessä maailmansodassa alus kuului Japanin 2. laivastoon, jonka mukana se osallistui Qingdaon taisteluun. Sodan jälkeen alus osallistui Siperian maihinnousuun ollen muun muassa jäänmurtajana pitäen meritien Vladivostokin ja Japanin välillä avoinna. Alus luokiteltiin 1. huhtikuuta 1921 sukellusveneiden emälaivaksi, missä tehtävässä se oli palveluksesta poistoonsa saakka 10. lokakuuta 1935. Alus upposi maalilaivana syyskuussa 1936 Kushiman rannikolla.


title: Carl Axel Nordman

text: Carl Axel Nordman (28. tammikuuta 1892 Helsinki – 27. helmikuuta 1972 Helsinki) oli suomalainen arkeologi. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti 1921–1936, Kansallismuseon historiallisen osaston johtaja 1931–1936, valtionarkeologi 1936–1959. Hän oli Svenska Litteratursällskapet i Finland -seuran puheenjohtaja 1947–1953 ja Suomen Museoliiton puheenjohtaja 1940–1960.


title: Kalaksue

text: Kalaksue on kylä Iitissä Koskenniskan eteläpuolella. Se rajoittuu lännessä Kymijokeen ja siihen liittyviin järviin. Itäpuolella on Jaalan (nykyisin Kouvolan) Kimolan kylä.


title: Kalaksue

text: Kylän syntynä voidaan pitää Isovihan jälkeistä aikaa, jolloin Vuolenkosken talolliset alkoivat laajentaa viljelyksiään. Mustilan, Heiskalan ja Pappilan talot ulottivat maitaan Kymijoen itäpuoelle. Mustilan sivutila Kyöri oli Koukkuojan tuntumaan syntyneen tytärkylän suurin talo. Myöhemmin Kyöri jakautui Kyöriin, Metsäpeltoon (Suvikumpu), Syrjälään ja Honkkilaan. Vuosien myötä taloista lohkottiin uusia tiloja ja paikalliset rakennuttivat kesämökkejään lähivesistöjen rannoille.


title: Kalaksue

text: Kalaksuen kylä rajoittuu etelässä kolmen järven muodostamaan ketjuun. Kettujärvi, Keskimmäinen ja Ylimmäinen erottavat Kalaksuen Mankalan kylästä.


title: Desulfovibrionales

text: Desulfovibrionales on proteobakteereihin kuuluva lahko, johon kuuluu neljä bakteeriheimoa. Kuten kaikki proteobakteerit, myös tämän lahkon bakteerit ovat gramnegatiivisia. Suurin osa lahkoon kuuluvista bakteereista on sulfaattia pelkistäviä bakteereita, lukuun ottamatta "Lawsonia"- ja "Bilophila"-sukuja. Kaikki tähän lahkoon kuuluvat bakteerit ovat ehdottoman hapettomasti eläviä eli anaerobeja. Suurin osa lajeista on mesofiilisiä eli kohtuullisessa lämpötilassa eläviä. Lahkoon kuuluu myös joitakin lajeja, jotka pystyvät elämään myös melko kuumissa olosuhteissa.


title: Viksberg

text: Viksberg voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Dom-2

text: Dom-2 on venäläinen tositelevisio-ohjelma, jota esitetään TNT-kanavalla. Se on Venäjällä esitetyistä tv-ohjelmista pitkäikäisin. Ohjelmassa kilpailijoiden pitää rakentaa taloa samalla kun heidän on löydettävä itselleen partneri. Lopuksi parit kilpailevat itse talosta.


title: Huutotöyry

text: Huutotöyry on osa Iitin Vuolenkosken kylää. Huutotöyryllä on ollut oma postitoimipaikka ja on sen jäljiltä edelleen oma postinumeroalueensa. Paikan nimi juontuu perimätiedon mukaan isovihan aikoihin, kun siellä oli väki silmäilemässä, josko tuo viholainen tulee Kymijoen yli ja huutamalla sieltä Salpauselän harjunlaelta kylälle, jotta olisi aika piiloutua tai tapella.


title: Huutotöyry

text: Huutotöyryllä on kauppa, joka on varsinkin kesällä varsin vilkas. Huutotöyryn rannassa on venelaiturit, jotka varsinkin juhannuksen aikaan on täynnä veneitä ja kokkojen polttamisen aikaan siellä riittää vilskettä. Huutotöyry nivoutuu yhdeksi kauniiksi joen halkomaksi kokonaisuudeksi Koskenniskan puolella olevien vehnämyllyn ja voimalaitoksen kanssa.


title: Keskusta (Forssa)

text: Keskusta on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Keskustan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 1 928 asukasta. Keskustan kaupunginosassa sijaitsevat Osuuspankin, Sammon, Säästöpankin ja Nordean konttorit, K-Supermarket-vetoinen kauppakeskus, Forssan tori, linja-autoasema, Teatteritalo, elokuvateatteri ja suuri määrä erilaisia kaupallisia palveluja. Kaupungin liike-elämä oli aikaisemmin keskittynyt Kartanonkadun ja Hämeentien varsille sekä torin ympäristöön, mutta sittemmin paljon liikkeitä on siirynyt Linikkalan ja Haudankorvan kaupunginosissa sijaitseviin kauppakeskuksiin, joissa ovat myös Forssan suurimmat elintarvikeliikkeet Prisma ja K-Citymarket. Forssan tori ja Ankkalammin ympäristö uudistettiin keskustan viihtyisyyden lisäämiseksi. Tämä hanke herätti myös kritiikkiä, sillä torille rakennettu kahvilarakennus on ollut pitkiä aikoja vailla yrittäjää. Kaupunginosan itäraja kulkee Yhtiönkatua ja I linjaa pitkin, joten myös Forssan kirkko sijaitsee Keskustan kaupunginosassa.


title: Keskusta (Forssa)

text: Vanhoissa tekstiiliteollisuusrakennuksissa Kehräämöalueella Loimijoen varrella toimivat muun muassa keilahalli, kirjasto, museoita, Hämeen ammattikorkeakoulu ja Wahren-keskus. Kehräämöstä koilliseen päin sijaitsee Yhtiönpuisto, joka tunnetaan myös "Wahrenin puistona". Puutarhakadun varrella on vanhoja suuria puutaloja, ja joen rannalle on rakennettu Forssan klubi. "Kaupunginpuutarhaan" Loimijoen rannalle rakennetaan uutta omakotitaloaluetta.


title: Keskusta (Forssa)

text: Keskustan asuntokanta koostuu lähes yksinomaan kerrostaloista, jotka on rakennettu enimmäkseen 1960- ja 1970-luvuilla. Puistolinna on kaupungin ensimmäinen kerrostalo, ja se sijaitsee Kartanonkadun ja Hämeentien kulmauksessa. Pitkän tauon jälkeen Keskustaan Tapulikadun ja Loimikadun varrelle on alettu rakentaa uusia kerrostaloja. "Makasiinirannan" alueelta aivan Loimijoen pohjoispuolelta on purettu toinen vanhoista varastomakasiineista, ja rantaan on jo rakennettu uusia asuintaloja. Keskustassa on myös joitakin vanhoja puutaloja, joita ei aikanaan ole purettu uudempien rakennusten tieltä.


title: Keskusta (Forssa)

text: Tampereentien länsipuolella on teollisuutta, paljon tilaa vaativia kaupallisia palveluja ja kaupungin jätevedenpuhdistamo. Loimijoen pohjoispuolelle valmistui Atrian logistiikkakeskus, mutta se on sittemmin jäänyt tyhjilleen. Keskustan kaupunginosan Kartanonkadun ja Tampereentien länsipuolista aluetta kutsutaan nimellä "Sortohaka".


title: Carlos Martínez Díez

text: Carlos Martínez Díez (s. 9. huhtikuuta 1986 Lodosa, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Sociedadia ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Carlos Martínez Díez

text: Martínez on Real Sociedadin kasvatti ja hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 26. elokuuta 2007 ottelussa Castellónia vastaan.


title: Dylan Reese

text: Dylan Reese (s. 29. elokuuta 1984 Pittsburgh, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa NHL-seura Arizona Coyotesia. New York Rangers varasi Reesen 209. pelaajana .


title: Dylan Reese

text: Reese pelasi uransa alussa yhden ottelun NAHL:n Texas Tornadossa ja kaksi kautta saman sarjan Pittsburgh Forgessa. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi NCAA:n Harvardin yliopistoon, jota edusti neljä kautta. Kaudella 2006–2007 Reese pelasi myös AHL:n Hartford Wolf Packissa ja kaudet 2007–2009 hän edusti saman sarjan San Antonio Rampagea. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi NHL-seura Columbus Blue Jacketsiin, mutta pelasi AHL:n Syracuse Crunchissa, kunnes maaliskuussa 2010 vaihtoi New York Islandersiin. Reese debytoi NHL:ssä 4. maaliskuuta Atlanta Thrashersia vastaan ja teki ensimmäisen NHL-maalinsa 16. maaliskuuta Vancouver Canucksia vastaan. Pelattuaan Islandersissa ja farmijoukkue Bridgeport Sound Tigersissa kolme kautta hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 Pittsburgh Penguinsiin. Kauden 2013–2014 Reese edusti KHL-seura Amur Habarovskia.


title: Kuhala

text: Kuhala on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Tölön tilastoalueella (eli Kuhalan kaupunginosassa) oli 2 582 asukasta. Kuhalan tilastoalue muodostuu neljästä pienalueesta: "Vanhan Kuhalan", "Uudenkylän" ja "Yliskylän" puutaloalueista, "Kekkalan" osittain uudemmasta asuinalueesta sekä "Tölön" kerrostaloalueesta.


title: Kuhala

text: 1930-luvulla pääosa Forssan kauppaliikkeistä sijaitsi kaupunginosan itäosassa kulkevan Kauppakadun varrella. Helga Keräsen vuodelta 1930 olevan tutkimuksen mukaan Forssan liikeskukseen kuuluvat alueet sijaitsivat Kauppakadun, Keskuskadun, Rautatienkadun ja Turuntien varsilla.


title: Kuhala

text: Vanha Kuhala oli aiemmin Forssan ydinaluetta, mutta nyt monet alueen taloista ovat huonokuntoisia. Vanhoja puutaloja on purettu ja palanut, minkä seurauksena useat tontit ovat nykyään tyhjillään. Tyhjiä tontteja on paljon varsinkin Kauppakadun varrella. Yliskylään on viime aikoina rakennettu uusia omakotitaloja ja Uuteenkylään on rivitaloja. Tölön kerrostaloalue on rakennettu lähinnä 1970-luvulla, mutta Tölönkaaressa on myös 1980-luvulta olevia taloja. Tölön alueella toimii myös yksityinen vanhainkoti.


title: Kuhala

text: Kuhalassa sijaitsevat viihdeuimala Vesihelmi, vanhainkoti Tyykihovi ja Haudankorvan vanha koulu. Forssan rautatieasema sijaitsi kaupunginosassa ennen purkamistaan. Paikalle rakennettiin poliisin ja käräjäoikeuden toimitilat, joissa toimivat aiemmin myös Alko ja posti. Nykyisin Alkot sijaitsevat Citymarketin ja Prisman yhteydessä, ja posti sijaitsee Prisman yhteydessä. Homeongelmien vuoksi poliisi on kuitenkin joutunut muuttamaan pois talosta. Rautatienkadun varrelle on rakennettu kerrostaloja, joissa katutasossa toimii kaupallisia palveluita. Lidl toimii Yhtiönkadun ja Eteläisen puistokadun risteyksessä. Vesihelmeä vastapäätä toimii marraskuussa 2012 avattu Sale.


title: Kuhala

text: Kaupunginosassa Tölön alueella toimii Tölön asukasyhdistys.


title: Vieremä (Forssa)

text: Vieremä on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Vieremän tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 983 asukasta. Vieremä on omakoti- ja rivitaloalue Forssan keskustaajaman luoteisosassa. Omakotialueen luoteisosaan on rakenteilla uusia taloja.


title: Vieremä (Forssa)

text: Kaupunginosassa sijaitsee 1990-luvun puolivälissä lakkautettu Iso-Hunnarin laskettelurinne. Rinteen sulkemisen jälkeen rinteiden valaistus ja hissit myytiin ja jopa lumetusjärjestelmän vesiputket ja valaistuksen kaapelointi kaivettiin maasta pois. Laskettelurinne sijaitsi Lamminmäeksi kutsutussa rinteessä, jonka korkein kohta on suunnilleen 125 metriä meren pinnan yläpuolella. Mäen pohjoispuolella sijaitsee Mäkilammi.


title: Vieremä (Forssa)

text: Vieremän tekee erityislaatuiseksi se, että siellä saa kaupungin edelleen voimassa olevan päätöksen nojalla lämmittää pelkästään kaukolämmöllä. Omia öljykattiloita ei siis sallita, mutta lisälämpönä voi käyttää takkaa. 1980-luvulla alue lämpeni lähes yksinomaan maalämpöaseman avulla. Freonipohjaisen maalämpöaseman kylmäaineen karattua laitos kuitenkin suljettiin.


title: Vieremä (Forssa)

text: Kaupunginosassa toimii Vieremän kaupunginosayhdistys.


title: Vieremä (Forssa)

text: Vieremässä on Forssan ystävyyskaupunkien Hållnäsin, Sarpsborgin, Serpuhovin, Struerin ja Södertäljen mukaan nimetyt kadut. Ne ovat Ystävyydentien sivukatuja. Hållnäs ei ollut Forssan ystävyyskaupunki, vaan entisen Koijärven ystävyyskunta.


title: Talsoila

text: Talsoila on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Talsoilan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 2 225 asukasta. Talsoila on Loimijoen länsipuolella sijaitseva omakotitalovaltainen alue, mutta kerrostalojakin on rakennettu HK:n teurastamon lähelle "Makkaramäkeen". Talsoilan halki kulkee Turuntie, joka on leveä puistokatu. Turuntien länsipuolella sijaitsevat pelikenttä ja Talsoilanpuisto.


title: Talsoila

text: Talsoilan pohjoisrajana on valtatie 10, itärajana on Loimijoki, etelärajana Räynynoja ja länsirajana valtatie 2. Turuntien ja Loimijoen välistä aluetta Talsoilasta kutsutaan nimellä "Rantalanmäki". Rantalanmäessä Turuntien itäpuolella on kerrostaloja; muutoin alue koostuu omakotitaloista.


title: Talsoila

text: Forssan elintarviketeollisuus on keskittynyt Talsoilan alueelle. Valtateiden risteyksen tuntumassa toimii HK ja siitä hieman kauempana Atria Loimijoen etelärannalla. Atrian tuotantolaitoksia laajennettiin myös joen pohjoispuolelle, mutta sittemmin lisätilat jäivät pois käytöstä. Talsoilan alueella sijaitsevat myös Forssan kaupungintalo, paloasema ja Kuhalankosken mylly.


title: Talsoila

text: Kaupunginosassa toimii Talsoilan omakotiyhdistys.


title: Talsoila

text: Talsoilan nimi on 1600-luvulta lähtien lausuttu puhekielessä ilman i-kirjainta muodossa "Talsola". Kaupunginosassa on neljä katua, joiden nimet perustuvat Kalevalaan.


title: Paavola (Forssa)

text:
Paavola on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Paavolan tilastoalueella (kaupunginosassa)
oli 1 182 asukasta. Paavola on vuoden 1982 asuntomessujen jälkeen rakentunut omakotitaloalue. Paavolan kaupunginosaan kuuluvat myös maaseutumaiset "Haision" alue varsinaisen Paavolan pohjoispuolella, ja "Murronaukeen" alue kaupunginosan länsiosassa.


title: Paavola (Forssa)

text: Paavola on rakentunut vähitellen, ja vieläkin sinne rakennetaan uusia omakotitaloja Pyöliringin varteen. Haisioon on syntynyt viime vuosina uutta liiketoimintaa, kun Autokeidas on saanut kilpailijakseen ABC-huoltamon. 1950-luvulla avattu Autokeidas mainostaa olevansa Suomen ensimmäinen varsinainen liikenneasema.


title: Paavola (Forssa)

text: Kaupunginosassa toimii Paavolan kaupunginosatoimikunta.


title: Korkeavaha

text: Korkeavaha on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Korkeavahan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 1 152 asukasta. Korkeavahassa on enimmäkseen omakotitaloja. Kerrostaloja on rakennettu ydinkeskustaa lähinnä olevalle alueelle, Linikkalankadun varteen ja "Heikan" alueelle. Alueella sijaitsevat Forssan aluesairaala, urheilukenttä, Forssan ammatti-instituutin rakennukset ja Heikanrinteen vanhainkoti. Aikaisemmin alueen pohjoisosassa toimi Nummen kaatopaikka, joka on kunnostettu.


title: Korkeavaha

text: Korkeavahan keskiosassa sijaitsee Korkeavahan mäki, joka ulottuu noin 135 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle. Mäellä on aiemmin sijainnut näkötorni ja Forssan vesitorni.


title: Linikkala

text: Linikkala on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Kalliomäen tilastoalueella (eli Linikkalan kaupunginosassa) oli 1 045 asukasta. Kaupunginosa koostuu Kalliomäen (1920-luvulle asti nimenä "Ronttismäki") historiallisesta puutaloalueesta sekä uudemmasta omakotitaloasutuksesta sen itäpuolella. Myös Hämeentien eteläpuolisen alueen automyymälät ja Forssan yhteislyseo sijaitsevat Linikkalan kaupunginosassa. Syksyllä 2010 alueelle avattiin Prisma-vetoinen kauppakeskus toimintansa lopettaneen Forssan Sahan paikalle. Prisman itäpuolelle on suunniteltu "Aurinkorannaksi" kutsuttua uutta omakotitaloaluetta.


title: Linikkala

text: Kaupunginosassa Kalliomäen alueella toimii Kalliomäen omakotiyhdistys ry.


title: Linikkala

text: Vuonna 1944 tehdyssä asemakaavassa Kalliomäen yhdelletoista kadulle oli annettu nimet. Ne eivät kuitenkaan tulleet koskaan käyttöön, vaan kadut tunnetaan edelleen nimillä I linjasta XI linjaan.


title: Kuusto

text: Kuusto on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Kuuston tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 769 asukasta. Kuusto on suhteellisen uutta omakotitaloaluetta. Viimeisimpänä on valmistunut Anttilanniityn alue ja tällä hetkellä rakenteilla on Lanan alue. Kuustossa sijaitsee seurakunnan leirikeskus Klemelä. Kuuston länsiosassa sijaitsee "Raikonmäki", itäosassa puolestaan "Lunttila". Kuuston maisemaan kuuluu vedenjakajana toimiva Syrjänharju, joka jakaa vedet Pyhäjärveen ja Kaukjärveen.


title: Pispanmäki

text: Pispanmäki on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Piispanmäen tilastoalueella (eli Pispanmäen kaupunginosassa) oli 339 asukasta. Pispanmäki on omakotitalo- ja teollisuusalue valtatie 2:n länsipuolella. Alueella sijaitsevat Saint-Gobain Isoverin ja Parmarinen tehtaat sekä Pilvenmäen ravirata. Myös Kiimassuon kaatopaikan alue kuuluu Pispanmäkeen. Jokioistentien varressa sijaitsee Agrimarket ja Hurrikaani-liikeskus.


title: Pikku-Muolaa

text: Pikku-Muolaa (myös Pikkumuolaa) on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Pikkumuolaan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 167 asukasta. Pikku-Muolaa on maaseutumainen omakotitaloalue valtatie 2:n länsipuolella Viksbergiä vastapäätä. Pikku-Muolaan nimi tulee siitä, että toisen maailmansodan jälkeen Forssaan sijoitettiin luovutetusta Karjalasta evakuoituja Muolaan asukkaita.


title: Rubén Pardo

text: Rubén Pardo Gutiérrez (s. 22. lokakuuta 1992 Logroño, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Sociedadia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Rubén Pardo

text: Pardo pelasi ensimmäisen ottelunsa Real Sociedadin reservijoukkueessa kaudella 2009–2010, kun se pelasi Tercera Divisiónissa.


title: Rubén Pardo

text: 30. lokakuuta 2011 hän teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa ottelussa Real Madridia vastaan.


title: Järvenpää (Forssa)

text: Järvenpää on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Järvenpään tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 137 asukasta. Järvenpää on Kaukjärven pohjoisrannalle rakentunut melko maaseutumaisena säilynyt kaupunginosa. Tähänkin kaupunginosaan on viime vuosikymmeninä rakennettu uusia omakotitaloja.


title: Ojalanmäki

text: Ojalanmäki on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Ojalanmäen tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 274 asukasta. Ojalanmäki sijaitsee valtatie 10:n pohjoispuolisella ja Tampereentien itäpuolisella alueella.


title: Kaikula

text: Kaikula on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Kaikulan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 362 asukasta. on valtatie 10:n pohjoispuolella sijaitseva kaupunginosa. Alueen rakennuskanta koostuu vaihtelevanikäisistä omakotitaloista. Lisäksi alueella on ABB:n toimintoja. Forssan hautausmaa ja vapaa-ajattelijoiden hautausmaa sijaitsevat Kaikulan alueella, vaikka puheessa hautausmaan sanotaankin sijaitsevan Ojalanmäen puolella. Vieremän mylly ja Vieremänkoski ovat myös Kaikulan alueella, vaikka nimistä voisikin päätellä muuta.


title: Kaikula

text: Kaupunginosassa toimii Kaikulan omakotiyhdistys.


title: Park Jang-soon

text: Park Jang-soon (, s. 10. huhtikuuta 1968 Boryeong) on eteläkorealainen aktiiviuransa lopettanut vapaapainija, olympiavoittaja, maailmanmestari, Aasian-mestari ja Aasian kisojen kultamitalisti.


title: Park Jang-soon

text: 68 ja 74 kilogramman painoluokissa paininut Park voitti olympiakultaa Barcelonassa 1992 voittamalla loppuottelussa yhdysvaltalaisen Kenny Mondayn. Soulissa 1988 hän hävisi loppuottelussa Neuvostoliiton Arsen Fadzajeville ja Atlantassa 1996 Venäjän Buvaisar Saitijeville. Lisäksi Park voitti maailmanmestaruuden Torontossa 1993, kaksi mitalia Aasian kisoista ja värisuoran Aasian-mestaruuskilpailuista.


title: Lamminranta

text: Lamminranta on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Lamminrannan tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 385 asukasta. Alueen rakennuskanta koostuu omakoti- ja rivitaloista.


title: Lamminranta

text: Kaupunginosan keskellä sijaitsee pinta-alaltaan 4,62 hehtaarin kokoinen Linikkalanlammi, jonka pohjoispuolella on uimaranta ja länsipäässä matonpesupaikka. Linikkalanlammin koillispuolella olevaa aluetta kutsutaan nimellä "Töppärä".


title: Lamminranta

text: Lamminrannassa ovat myös Forssan jäähalli ja terveyskeskus. Linikkalanlammin pohjoispuolella sijaitseva Hotelli Rantasipi on lopetettu toistaiseksi 1.5.2013 alkaen. Hotellin paikalla on aikaisemmin ollut keuhkotautiparantola.


title: Brian Strait

text: Brian Strait (s. 4. tammikuuta 1988 Waltham, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa NHL-seura New York Islandersia. Pittsburgh Penguins varasi Straitin 65. pelaajana .


title: Brian Strait

text: Strait pelasi uransa alussa kaksi kautta U.S. National Development Teamissa. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi NCAA:n Bostonin yliopistoon, jota edusti kolme kautta. Kaudeksi 2009–2010 Strait siirtyi NHL-seura Pittsburgh Penguinsiin, jonka AHL-farmijoukkueessa Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa pelasi koko kauden. Kaudella 2010–2011 hän debytoi NHL:ssä 21. helmikuuta 2011 Washington Capitalsia vastaan ja kaudella 2011–2012 hän pääsi pelaamaan ensimmäiset pudotuspeliottelunsa. Kautta 2012–2013 viivästyttäneen työsulun päätyttyä tammikuussa 2013 Strait siirtyi New York Islandersiin pelattuaan alkukauden AHL:ssä.


title: Kivimäki (Forssa)

text: Kivimäki on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Kivimäen tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 71 asukasta. Kivimäki on maaseutumainen alue ydinkeskustasta koilliseen päin.


title: Parkkiaro

text: Parkkiaro on yksi Forssan kaupunginosista. Vuoden 2011 lopussa Parkkiaron tilastoalueella (kaupunginosassa) oli 238 asukasta. Parkkiaro muodostaa tilastoinnissa myös oman suuralueen, joka sijaitsee Forssan keskustaajaman suuralueen pohjoispuolella ja entisen Koijärven kunnan suuralueen eteläpuolella.


title: Desulfovibriot

text: Desulfovibrio tai desulfovibriot on bakteerisuku, johon kuuluvat lajit ovat gramnegatiivisia sulfaattia pelkistäviä bakteereja. Desulfovibrioilla on uintisiima eli flagelli, jonka avulla se voi liikkua. Solut ovat käyriä ja sauvanmuotoisia. "Desulfovibrio"-lajeja löytyy yleisesti vesiympäristöistä.


title: Desulfovibriot

text: Desulfovibriot saavat solun rakennusaineet pääasiassa ottamalla sisään hiilidioksidia, joka on niiden hiilenlähde. Ne ovat siis autotrofeja. Desulfovibriot ovat myös niin sanottuja kemotrofeja eli ne saavat tarvitsemansa energian pelkistämällä sulfaattia ja hapettamalla vetyä. Desulfovibriot eivät tarvitse siis kasvaakseen orgaanisia yhdisteitä, valoa taikka happea.


title: Desulfovibriot

text: Desulfovibrioiden välillä voi tapahtua geenien siirtoa virusten eli bakteriofaagien välityksellä. Tästä voi olla lajille evolutiivista hyötyä.


title: Spire of Dublin

text: Spire of Dublin, ("suom. Dublinin torni"), viralliselta nimeltään Monument of Light ("suom. Valon monumentti") on ruostumattomasta teräksestä valmistettu, alaosastaan kolmen metrin ja huipulta noin viidentoista senttimetrin paksuinen, valtavaa neulaa muistuttava monumentti. Se seisoo entisen Horatio Nelsonin muistoksi pystytetyn pylvään paikalla, keskellä O'Connell-katua, Dublinissa, Irlannissa ja on 121,2 metrin korkuisena tällä hetkellä maailman korkein kuvanveistos. Monumentin alimmat kymmenen metriä on kuvioitu kiillottamalla se osittain. Teoksen alaosa on valaistu ja myös sen kärkeen on sijoitettu taivaalle loistava valo. Se painaa noin 126 tonnia ja sen pystytys maksoi noin neljä miljoonaa euroa.


title: Forssan Salama

text: Forssan Salama on Forssan kaupungissa toimiva, vuonna 1909 perustettu urheiluseura. Urheiluseuralla on kolme jaostoa: yleisurheilujaosto, hiihtojaosto ja kuntojaosto. Seuran järjestämiä urheilutapahtumia ovat Forssan Lehden puistojuoksu ja Forssan Suvi-ilta.


title: Etelä-Louisianan satama

text: Etelä-Louisianan satama (, LOCODE esimerkiksi: US ZSC , US SNJ ,) on Yhdysvaltain eteläosissa Louisianan osavaltiossa sijaitseva suuri satama. Etelä-Louisianan satama sijoittuu New Orleansin luoteispuolelle Mississippi-joen alajuoksulle. Satamaan kuuluvia terminaaleja löytyy joen varrelta noin 54 mailin eli runsaan 80 kilometrin matkalta St. Charlesin, St. John the Baptistin ja St. Jamesin piirikunnissa.


title: Etelä-Louisianan satama

text: Etelä-Louisianan satama sijoittui vuosina 2010–2011 rahtimäärältään maailman kahdenkymmenen suurimman rahtisataman joukkoon. Satama on tilastosta riippuen kokonaisrahtimäärältään Yhdysvaltain suurin tai yksi kolmesta maan suurimmasta satamasta Los Angelesin sataman ja Houstonin sataman ohella. Rahtitilastoissa sataman rahtimäärä vaihtelee paljon riippuen siitä huomioidaanko tilastossa vain ulkomaan rahtiliikenne (tuonti ja vienti) vai myös kotimaan liikenne.


title: Etelä-Louisianan satama

text: Amerikkalaisten satamaviranomaisten järjestön AAPA:n maailmantilaston mukaan Etelä-Louisianan kautta kulki vuonna 2011 yhteensä 215,7 miljoonaa tonnia rahtia (sataman oman tilaston mukaan 274,3 milj. lyhyt tonnia eli 248,8 milj. tonnia). Vuonna 2012 rahtimäärä oli sataman omien tilastojen mukaan 253,0 miljoonaa tonnia (278,9 milj. lyhyt tonnia). Eurooppalaisen Rotterdamin sataman satamalistauksen mukainen vuoden 2011 rahtimäärä oli selvästi pienempi, vain 170,4 miljoonaa tonnia.


title: Etelä-Louisianan satama

text: Vuonna 2014 sataman kautta kulki sen oman rahtitilaston mukaan 291,8 lyhyt tonnia eli 264,7 milj. tonnia rahtia. Rotterdamin sataman laatimassa vuoden 2014 satamatilastossa Etelä-Louisianan satama sijoittui maailman 16. suurimmaksi rahtisatamaksi.


title: Colin McDonald

text: Colin McDonald (s. 30. syyskuuta 1984 Wethersfield, Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän edustaa AHL-seura Lehigh Valley Phantomsia. Edmonton Oilers varasi McDonaldin 51. pelaajana . Hänen isänsä Gerry McDonald pelasi kahdeksan NHL-ottelua Hartford Whalersissa.


title: Colin McDonald

text: McDonald pelasi uransa alussa kaksi kautta EJHL:n New England Jr. Coyotesissa. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi NCAA:n Providence Collegeen, jota edusti neljä kautta. Kaudet 2007–2010 McDonald pelasi AHL-seura Springfield Falconsissa lukuun ottamatta kolmea ECHL-ottelua Stockton Thunderissa kaudella 2008–2009 ja kahta NHL-ottelua Edmonton Oilersissa kaudella 2009–2010. Hän debytoi NHL:ssä 27. marraskuuta 2009 San Jose Sharksia vastaan ja teki ensimmäisen NHL-maalinsa seuraavana päivänä Vancouver Canucksia vastaan.


title: Colin McDonald

text: Kauden 2010–2011 McDonald edusti Oilersin farmijoukkuetta Oklahoma City Baronsia tehden 80 ottelussa 42 maalia, joilla voitti AHL:n maalipörssin. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi Pittsburgh Penguinsiin, jonka farmijoukkueessa Wilkes-Barre/Scrantonissa pelasi 68 runkosarjaottelua tehopistein 14+35=49 ja 12 pudotuspeliottelua tehopistein 6+7=13. NHL:ssä McDonald pääsi pelaamaan viisi ottelua ilman tehopisteitä.


title: Colin McDonald

text: Kaudeksi 2012–2013 McDonald siirtyi New York Islandersiin. Islandersissa hän pelasi ensimmäisellä kaudellaan 24 ottelua, ja lisäksi hän edusti 35 ottelun ajan AHL-seura Bridgeport Sound Tigersia. Kauden jälkeen hän teki jatkosopimuksen Islandersiin. Toisella Islanders-kaudellaan McDonald pelasi 18 ottelua NHL:ssä ja 40 ottelua AHL:n Sound Tigersissa.


title: Colin McDonald

text: Kolmen Islanders-kauden jälkeen McDonald teki vuoden sopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa. Hän aloitti kauden 2015–2016 Flyersin farmijoukkueessa Lehigh Valley Phantomsin, jonka kapteeniksi hänet nimettiin. McDonald ja Flyers sopivat kesken kauden monivuotisesta jatkosopimuksesta.


title: Sevan

text: Sevan ( "Sevana lich") on Armenian ja Kaukasian alueen suurin järvi. Armenian keskiosassa Geghark'unik'in maakunnassa noin 1 900 metriä merenpinnan yläpuolella sijaitsevan järven pinta-ala on 1 266 neliökilometriä. Valuma-alue on noin 5 000 neliökilometrin laajuinen. Järveen laskee 28 jokea tai puroa. Radzanjoki saa alkunsa järvestä. Järvi on leveimmillään 78 kilometriä ja pisimmillään 56 kilometriä.


title: Sevan

text: Järven luoteisrannalla sijaitsee Sevanavankin luostari. Luostari rakennettiin alun perin saarelle, kunnes Josif Stalinin valtakaudella alkaneen ojituksen myötä järven vedenpinnan taso laski noin 20 metriä ja saaresta muodostui niemimaa.


title: Sevan

text: Järven pohjoisrannalla sijaitsee noin 20 600 asukkaan Sevanin kaupunkityyppinen taajama (2011 väestönlaskennan mukaan).


title: Ola Tuominen

text: Ola Marko Tuominen (s. 14. lokakuuta 1958) on suomalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä. Hän näyttelee sekä teatterissa että televisiossa. Televisiossa hänet tunnetaan muun muassa Autovarkaasta, Metsoloista, Röllistä, Syrhämästä sekä Herra Linbergin äänestä Risto Räppääjä -animaatiosarjassa. Tuominen oli myös Satuhäät tositelevisiosarjan spiikkeri eli kertojaääni 2008-2016.


title: Ola Tuominen

text: Tuominen valmistui Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta (Näty) vuonna 1985 ja oli kiinnitettynä Tampereen teatterissa 1985–1993. Sittemmin hän on työskennellyt freelancerina. Vuonna 2010 Suomen Näyttelijäliitto valitsi Tuomisen vuoden näyttelijäksi.


title: Ola Tuominen

text: Tuominen on myös ohjannut muun muassa Tampereen Työväen Teatterissa, Rovaniemen Teatterissa, Teatteri 2000:ssa, kesäteattereissa ja Teatteri Eurooppa Neljän kesätuotannon "Tankki täyteen" (2011).


title: Emme

text: Emme on Sveitsin 10:nneksi pisin joki ja Aaren sivujoki. Joen pituus on 81,9 km. Sen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Biberistissä on 19 m³/s. Virtaama vaihtelee kovasti, sillä suurin mitattu vuorokausivirtaama on ollut 663 m³/s (elokuu 2007) ja pienin 2,3 m³/s (elokuu 1949). Joki saa alkunsa Hohgantvuoren eteläpuolen laaksosta, Brienzjärven pohjoispuolelta.


title: Emme

text: Emmen laakso on antanut nimensä muun muassa juustolle.


title: Emme

text: Emme virtaa Bernin ja Solothurnin kantoneissa. Samanniminen, Kleine Emmeksi () kutsuttu joki virtaa aivan Emmen itäpuolella, Luzernin ja Obwaldenin kantonien alueella. Tästä syystä Emmeä kutsutaan toisinaan Grosse Emmeksi ().


title: Oscar Nordqvist

text: Oscar Frithiof Nordqvist (1858–1925) oli suomalainen eläintieteilijä ja työskenteli kalatalouden piirissä. Hän osallistui A. E. Nordenskiöldin koillisväyläpurjehdukselle 1878–1880. Hän oli kalastuksen tarkastaja vuodesta 1889. Hän perusti Suomen Kalastusyhdistyksen ja sen julkaiseman aikakauskirjan Suomen Kalastuslehti (Fisketidskrift för Finland), jonka päätoimittaja hän oli 1892–1904. Hän siirtyi 1905 Ruotsiin kalastusintendentiksi, ja 1913 hänestä tuli Ruotsin maanviljelyshallituksen kalastusosaston päällikkö.


title: Kleine Emme

text: Kleine Emme () on Sveitsissä virtaava joki ja Reussin sivujoki. Joen pituus on 36,5 km.


title: Kleine Emme

text: Kleine Emme virtaa Obwaldenin ja Luzernin kantoneiden alueella. Joen alkulähteen katsotaan olevan Briezer Rothorn -vuoren ja Brienzjärven koillispuolella. Kleine Emme laskee Reussiin Emmenin ja Luzernin rajalla. Joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Luzernissa on 16 m³/s. Virtaama vaihtelee kovasti, sillä suurin mitattu vuorokausivirtaama on ollut 650 m³/s (elokuu 2005) ja pienin 1,3 m³/s (lokakuu 2005).


title: Kleine Emme

text: Kleine Emme on saanut lisänimensä Kleine () erotukseksi lähellä viraavasta Emmestä, jota toisinaan kutsutaan myös Grosse Emmeksi ().


title: Isohaukkakehrääjä

text: Isohaukkakehrääjä ("Chordeiles minor") on amerikkalainen kehrääjälintu.


title: Isohaukkakehrääjä

text: Isohaukkakehrääjä on 23-25,5 cm pitkä ja sen siipiväli on 54-60 cm. Sen höyhenpuku on väriltään tummanruskeankirjava. Sillä on terävät siiet ja keskipitkä pytstö, jonka kärjessä on matala lovi. Siipien käsisulat ovat kuviottoman mustat ja niiden keskellä on leveä valkoinen poikkijuova, joka on naaraalla epäselvempi kuin koiraalla.


title: Isohaukkakehrääjä

text: Isohaukkakehrääjiä pesii Pohjois- ja Keski-Amerikassa. Laji talvehtii Etelä-Amerikan pohjois- ja keskiosissa. Euroopassa laji on hyvin harvinainen harhailija, jota tavataan syys-lokakuussa lähinnä Isossa-Britanniassa.


title: FNSU

text: FNSU, viralliselta nimeltään Föreningen Nordens Socialdemokratiska Ungdom, on pohjoismaiden sosialidemokraattisten nuorisojärjestöjen kattojärjestö. Nykyisin sen jäseninä ovat myös Baltian maiden eli Viron, Latvian ja Liettuan sosialidemokraattiset nuorisojärjestöt. Suomesta järjestön jäsenenä ovat Sosialidemokraattiset Nuoret ja Sosialidemokraattiset Opiskelijat.


title: FNSU

text: Järjestössä ei ole henkilöjäseniä, vaan siihen kuuluu yksinomaan poliittisia nuorisojärjestöjä. Puheenjohtajuus järjestössä kiertää rotaation mukaisesti maalta toiselle. Vuosina 2012–2014 järjestön puheenjohtajuus on Tanskan Sosialidemokraattisilla nuorilla, DSU:lla. Kaudella 2014–2016 järjestön puheenjohtajana toimii Suomen Sosialidemokraattiset Nuoret.


title: Sumujen laituri

text: Sumujen laituri ("Le Quai des brumes") on Marcel Carnén ohjaama ranskalainen runollista realismia edustava elokuva vuodelta 1938. Elokuva on sävyltään varjoisa ja surumielinen, ja sitä on myöhemmin pidetty yhtenä seuraavan vuosikymmennen "film noir" -elokuvien innoittajista.


title: Sumujen laituri

text: "Sumujen laituri" perustuu Pierre Mac Orlanin vuonna 1927 julkaistuun romaaniin, jonka pohjalta käsikirjoituksen laati Jacques Prévert.


title: Sumujen laituri

text: Elokuvassa armeijasta karannut Jean kohtaa Le Havren satamakaupunkiin saavuttuaan nuoren Nellyn ja nousee tämän ”suojelijoita” vastaan tuhoisin seurauksin. Tärkeitä teemoja sumuun kietoutuvassa kuvauksessa ovat viha, rakkaus, kosto ja mustasukkaisuus.


title: Sumujen laituri

text: Elokuvan juoni poikkeaa merkittävästi Mac Orlanin romaanista. Jean Gabinin tulkitsema miespääosa on yhdistelmä kahdesta eri romaanihenkilöstä, boheemitaiteilija Jean Rabesta ja sotilaskarkuri Marcel Lannoisista. Elokuvan Nelly on puolestaan monimutkaisesta taustastaan huolimatta suloinen ja viaton, romaanissa taas prostituutioon päätyvä tanssityttö.


title: Sumujen laituri

text: Alkuperäinen tapahtumapaikka on kuuluisa kabaree nimeltä Lapin Agile Pariisin Montmartren kaupunginosassa. Kyseessä on merkittävä taide-elämän keskus, jossa myös kirjailija Pierre Mac Orlan vietti 1900-luvun vaihteessa aikaansa.


title: Sumujen laituri

text: Elokuvaohjaaja Jean Renoir vihastutti Marcel Carnén muistelmien mukaan käsikirjoituksesta vastanneen Jacques Prévertin nimittämällä "Sumujen laituria" fasistiseksi elokuvaksi.


title: Sumujen laituri

text: Ian McEwanin menestysromaanin perustuvassa vuoden 2007 "Sovitus"-elokuvassa käytetään viittauksena taustalla pyörivää Nellyn ja Jeanin ikonista kohtausta.


title: Mona Lisa (elokuva)

text: Mona Lisa on brittiläinen elokuva joka sai ensi-iltansa vuonna 1986. Sen ohjasi Neil Jordan.


title: Mona Lisa (elokuva)

text: Bob Hoskins näyttelee siinä hyväntahtoista pahantekijää, jota muut alamaailman hahmot käyttävät hyväkseen.


title: Mona Lisa (elokuva)

text: British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät "Mona Lisan" vuonna 1999 yhdeksi kaikkien aikojen sadasta parhaasta brittielokuvasta. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Norma (yritys)

text: Norma, Jälleenvakuutusosakeyhtiö Norma, oli suomalainen jälleenvakuutusyhtiö. Se perustettiin Helsingissä 1923, ja se oli Vakuutusosakeyhtiö Fennian tytäryhtiö ja Henkivakuutusosakeyhtiö Patrian sisaryhtiö.


title: Nascom

text: Nascom 1 ja 2 ovat vuonna 1977 ja 1979 julkaistuja mikrotietokoneen rakennussarjoja. Tietokoneet olivat itse koottavia ja perustuivat Zilog Z80 mikroprosessoriiin.


title: Nascom

text: Ensimmäisen mallin suunnitteli brittiläinen Chris Shelton.


title: Nascom

text: Nascom-yrityksen osti myöhemmin Lucas Logic-yhtiö.


title: Markku Anttila

text:
Markku Matias Anttila on suomalainen viihdetaiteilija. Hän on esiintynyt taikurina yli 30 vuotta. Anttila on opiskellut viulunsoittoa sekä musiikin teoriaa ja ollut Etelä-Pohjanmaan musiikkiopistossa viulunsoiton opettajana 1980-luvulta lähtien. Hän on soittanut Seinäjoen kaupunginorkesterissa. Anttila alkoi säveltää kevyttä musiikkia vuonna 1984.
Hänen sävellyksiään on levyttänyt esimerkiksi Lea Laven.


title: Markku Anttila

text: Anttilan sävellys "Sadun tango" voitti vuoden 1992 Tangomarkkinoiden sävellyskilpailun ja hänen kappaleensa "Maan matonen" voitti pilkkalaulukilpailun vuonna 1990.


title: Markku Anttila

text: Markku Anttila on myös levyttänyt kaksi "Muumimaailman taikaa" -muumilevyä.


title: Markku Anttila

text: Vuodesta 1992 lähtien Markku Anttila on tuottanut suomalaisiin teemapuistoihin ohjelmaa, aluksi Wasalandiaan 1992 ja tämän jälkeen Muumimaailmaan 1993-2002. Vuosina 2003-2007 Anttila tuotti ohjelmaa Kalajoen hiekkasärkillä, JukuJukuMaassa sijaitsevaan Merirosvoteatteriin.


title: Melges 24

text: Melges 24 on kilpapurjevene, joka lanseerattiin vuonna 1993. Vuonna 1998 kilpailtiin ensimmäisen kerran luokan maailmanmestaruudesta Torquayssa Englannissa 98 veneen voimin.


title: Melges 24

text: Nykyään Melges 24 -maailmanmestaruuskilpailuihin ja Euroopan mestaruuskilpailuihin poikkeuksetta yli sata venekuntaa. Myös Suomen ja Viron yhteinen ranking-sarja on tasokas, sillä luokassa purjehtii useita olympiapurjehtijoita.


title: Melges 24

text: Luokan houkuttelevuutta lisää veneen helppo ja kustannustehokas kuljetus kilpailupaikalta toiselle.


title: Melges 24

text: Vuonna 1992 Buddy Melges voitti America's Cupin America3-veneellä San Diegossa Kaliforniassa. America3-veneen oli suunnitellut Reichel Pugh. Pughin ja Melgesin yhteistyö veneenkehityksessä jatkui ja saman vuoden joulukuussa ensimmäinen Melges 24 näki päivänvalon. Melges 24 esiteltiin 1993 venemarkkinoille ja innovatiivisen suunnittelunsa ansiosta se asetti standardin urheilullisiin kilpaveneluokkiin.


title: Melges 24

text: Thelenin veljekset Kenneth ja Henrik toivat ensimmäinen Melges 24:n Suomeen vuonna 1994. Veljekset toimivat myös veneen virallisena maahantuojana muutamien vuosien ajan kiertäen eri kaupungeissa esittelemässä sen ominaisuuksia.


title: Melges 24

text: 1996 purjehdittiin Suomen ensimmäiset Melges 24 -luokan kilpailut Turussa, Pyytinkarin paluukilpailun yhteydessä. Kilpailuun osallistui kolme venekuntaa. Thelenin edustama Fazer, Kari Heikkilän kipparoima Marinel Thunderboat sekä Antti Niinirannan vene Patu. Kilpailu purjehdittiin upeassa auringonpaisteessa ja reippaassa tuulessa. Melgesit lähes lensivät tavallisten perheveneiden ohi nopeuksien noustessa jopa 20 solmun yläpuolelle. Kilpailun voitti Fazer, seuraavina Marinel Thunderboat ja Patu.


title: Melges 24

text: Kenneth Thelen on edelleen Suomen menestynein Melges 24 -kippari. Viisinkertaisen luokkamestaruuden lisäksi hän on saavuttanut Euroopan mestaruuskilpailuissa pronssia vuonna 1996 Barcelonassa sekä amatöörien Euroopan mestaruuden 2003 Helsingissä .


title: Umberto D. – elämän vanki

text: Umberto D. – elämän vanki ("Umberto D.") on Vittorio De Sican italialainen elokuva vuodelta 1952. Sitä pidetään viimeisenä merkittävänä neorealistisena elokuvana.


title: Umberto D. – elämän vanki

text: "Umberto D. – elämän vanki" kertoo eläköityneestä virkamiehestä Umberto Domenico Ferrari, joka joutuu elämään vähäisellä valtion eläkkeellä. Hän viettää aikaansa pienessä roomalaisasunnossaan seuranaan vain pitkäaikainen lemmikkikoiransa. Umberton tilanne heikkenee, kun hän ei pysty tuloillaan maksamaan vuokraa ja vuokraemäntä uhkaa häädöllä. Hän yrittää tämän jälkeen kerätä tarvittavia rahoja ja protestoida hallitusta vastaan iäkkäiden ihmisten kohtelusta. Hänen ainoa lyhyt ihmiskontaktinsa raskaana olevaan palvelijaan osoittautuu pettymykseksi. Umberto vakuuttuu tilanteensa toivottuumudesta ja harkitsee jopa itsemurhaa.


title: Umberto D. – elämän vanki

text: "Umberto D. – elämän vanki" kuvattiin vuoden 1951 aikana Cinecittàn studioilla ja Rooman ympäristössä. Sen tuotantokustannukset olivat noin 140 miljoonaa liiraa, ja ensi-iltansa se sai Italiassa tammikuussa 1952. De Sica käytti elokuvan tuottamiseen huomattavasti omia rahojaan, mutta elokuva menestyi elokuvateattereissa kotimaassaan huomattavan heikosti. Italiassa valtaan nousseet kristillisdemokraatit eivät pitäneet neorealististen elokuvien antamasta kuvasta Italiasta. "Umberto D." joutuikin valmistuttuaan alivaltiosihteerinä toimineen Giulio Andreottin hyökkäyksen kohteeksi, sillä elokuva antoi Andreottin mukaan pessimistisen kuvan elämästä. Osaltaan tämä hyökkäys vaikutti neorealistisen elokuvan hiipumiseen. Elokuvan jälkeen Italiassa kiellettiin sellaisten elokuvien vienti, jotka antavat epämiellyttävän kuvan italialaisesta yhteiskunnasta..


title: Umberto D. – elämän vanki

text: Vaikka katsojat eivät elokuvasta innostuneet, esimerkiksi ranskalainen kriitikko André Bazin kutsui sitä mestariteokseksi. Yhdysvalloissa se sai ensi-iltansa vasta 1955. Siellä se voitti New York Film Critics Circlen parhaan ulkomaalaisen elokuvan palkinnon ja käsikirjoittaja Cesare Zavattini oli ehdolla Parhaan alkuperäisen tarinan Oscar-palkintoon.


title: Umberto D. – elämän vanki

text: Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa teki kukin luettelon kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Umberto D." oli mukana heistä yhdeksän listalla.


title: Umberto D. – elämän vanki

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Umberto D:n" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Umberto D. – elämän vanki

text: "Umberto D." edustaa italialaista neorealistista elokuvaa, kuten De Sican edellisetkin elokuvat "Polkupyörävaras" ja "Milanon ihme". Se poikkeaa kuitenkin hieman monista muista neorealistista elokuvista, sillä se osittain kuvattu studio-olosuhteissa. Elokuvatutkija Peter Bondanellan mukaan "Umberto D" on kuitenkin lähimpänä käsikirjoittaja-teoreetikko Cesare Zavattinin ajatusta neorealismin luonteesta, jonka hän esitti manifestissaan. Zavattini muun muassa vaati siinä, että neorealistisen elokuvien pitäisi kunnioittaa todellista aikaa: valkokankaalla 90 minuutin esittämiseen elokuvahahmon elämästä pitäisi kulua sama 90 minuuttia. Kriitikko Anrdé Bazin huomioi "Mitä elokuva on?" -kirjassa julkaistussa esseessä erityisesti kaksi elokuvan kohtausta, joissa tämä todellisen ajan kunnioittaminen näkyy.


title: Newbear 77-68

text: Newbear 77-68 on vuonna 1977 julkaistu Bear Microcomputer Systemsin valmistama harrastelijatietokone. Sitä pidetään ensimmäisenä brittiläisenä tietokoneena.


title: Immanuel (yhtye)

text: Immanuel (Mikaveli ja Roisi, oikeilta nimiltään Mikael Meklin ja Roni Lempiäinen) on suomalainen rap-duo Keravalta, jonka sanoitukset liittyvät vahvasti kristinuskoon. Duon esikoisalbumi Kilosanomaa julkaistiin Uturn Recordsin kautta syksyllä 2012 . Yhtye julkaisi toisen albuminsa, Jumalanmiehii, syksyllä 2013. Albumin julkaisukonsertti pidettiin Maata Näkyvissä -festareilla Turussa. Jumalanmiehii nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisella listalla sijalle 17.


title: Immanuel (yhtye)

text: Immanuelin kappale "King Of The Jungle" on vuoden 2013 paras Rytmibarometri-kappale.


title: Georg Norman

text: Georg Norman (k. 1553) oli Kustaa Vaasan neuvonantaja. Hän oli kotoisin Pommerista, ja tuli Ruotsiin vuonna 1539 kruununprinssi Eerikin opettajaksi. Hänet nimitettiin silloin myös superintendentiksi, kirkollisministeriksi, ja myöhemmin kuninkaan ulkopoliittiseksi neuvonantajaksi. Hän välitti ruotsiin mannereurooppalaista poliittista ajattelua ja hallintotapaa. Mikael Agricolalla oli häneen yhteyksiä.


title: Piirtäjän sopimus

text: Piirtäjän sopimus on brittiläinen elokuva vuodelta 1982. Se oli ohjaajansa Peter Greenawayn toinen elokuva ja hänen lopullinen läpimurtonsa arvostetuksi brittiohjaajaksi.


title: Piirtäjän sopimus

text: Elokuva sijoittuu 1600-luvulle. Rouva Herbert kutsuu nuoren taiteilijan tekemään 12 taideteosta jotka esittävät hänen kartanonsa ja puutarhansa eri puolia.


title: Piirtäjän sopimus

text: British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät "Piirtäjän sopimuksen" vuonna 1999 yhdeksi kaikkien aikojen sadasta parhaasta brittielokuvasta.


title: Ajojahti (vuoden 1967 elokuva)

text: Ajojahti on ranskalais-italialainen elokuva vuodelta 1967. Se perustuu Joan McLeodin romaaniin "The Ronin". Alain Delon esittää siinä Jef Costello -nimistä palkkamurhaajaa. Elokuvaa pidetään klassisena eurooppalaisena film noir -elokuvana.


title: Haukkakehrääjät

text: Haukkakehrääjät ("Chordeiles") on kehrääjien heimoon kuuluva kehrääjälintusuku. Haukkakehrääjiin kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia.


title: Norman

text:
Norman tai Normann tarkoittaa seuraavia:
Paikkakuntia Yhdysvalloissa