title: Pesäpallon SM-sarja 1945

text: TuTo ja Puhti putosivat sarjasta. Myllykoski sai TuTosta luovutusvoiton.


title: Pesäpallon SM-sarja 1945

text: Sarjan kaksi parasta joukkuetta olivat tasapisteissä, joten sääntöjen mukaan Suomen mestaruus oli ratkaistava uusintaottelulla.


title: Pesäpallon SM-sarja 1945

text: Mestarijoukkue: Matti Rauko (lukkari), Matti Pennanen (sieppari), Jussi Kallio (1-vahti), Mikko Pennanen (2-vahti), Pekka Pennanen (polttaja), Pentti Kämäräinen (3-vahti), Mikko Lylykorpi (2-vara), Kauko Salo (3-vara), Ilmari Saunamäki (koppari), Osmo Uotila.


title: Pesäpallon SM-sarja 1945

text:
Vaikka TPV:n mestaruus meni äärimmäisen tiukoille, oli se kiistattomasti parempi joukkue. Kohtasivathan mitalistit karsintakierros mukaan lukien jo kolmannen kerran SM-sarjassa ja jokainen ottelu päättyi TPV:n voittoon. Lisäksi TPV oli voittanut keväällä mailakilpailut, joissa myös Haukat oli kukistunut peräti 9-1.
Naiset eivät pelanneet virallista SM-sarjaa, mutta epäviralliseksi Suomen mestariksi arvostettiin Tampereen Pyrintö, joka kukisti yleisesti siihen saakka mestarina pidetyn RPL:n yhdeksikön juoksuin 8-2.


title: IP (täsmennyssivu)

text: IP voi tarkoittaa:


title: Louis Theroux’n vinksahtaneet viikonloput

text: Louis Theroux'n vinksahtaneet viikonloput ("Louis Theroux's Weird Weekends") on brittiläinen dokumenttisarja, jossa brittijournalisti Louis Theroux tutustuu erilaisiin outoihin ja äärimmäisiin ilmiöihin sekä alakulttuureihin. Sarjaa on esittänyt vuosina 1998–2000 BBC Two. Suomessa sarjaa on esittänyt Yle Teema.


text: Ohjelman avausjakso "Uskossaan autuaat" ("Christianity") esitettiin 15. tammikuuta 1998. Ohjelmaa esitettiin 30. lokakuuta 2000 ja viimeinen jakso oli räppiä käsittelevä "Räppärinä" ("Rap").


title: Udo Wachtveitl

text: Udo Wachtweitl (s. 21. lokakuuta 1958 München, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan televisiosarjasta "Rikospaikalla", jossa hän näyttelee ylikomisario Frank Leitmayria. Hän näyttelee myös vuoden 2009 elokuvassa "Richterin ohne Robe".


title: Ulrike Folkerts

text: Ulrike Folkerts (s. 14. toukokuuta 1961 Kassel, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Rikospaikalla", jossa hän näyttelee Lena Odenthalia. Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa "Etsivä Lea Sommer" ja "Polizeiruf 110".


title: Ulrike Folkerts

text: Folkerts on opiskellut Hannover Music School of Theaterissa näyttelemistä ja musiikkia.


title: Cod

text: Cod voi tarkoittaa:


title: Dietmar Bär

text: Dietmar Bär (s. 5. helmikuuta 1961 Dortmund, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Rikospaikalla", jossa hän näyttelee ylikomisario Freddy Schenkiä. Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa "Kahden keikka" ja "A.S.".


title: Dietmar Bär

text: Bär opiskeli näyttelemistä Bochumin draamakoulussa vuosina 1982–1985. Hän asuu Berliinissä.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Big Rigs: Over the Road Racing (usein vain Big Rigs) on Stellar Stonen vuonna 2003 julkaisema ajopeli Microsoft Windowsille.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Peli on kerännyt maailmanlaajuisesti hyvin negatiivista palautetta ja on monien kriitikoiden mielestä kaikkien aikojen huonoin videopeli. Se on myös päässyt X-Playn "Games You Should Never Buy" -listalle.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Pelin takakannen esittelytekstissä kerrotaan, että pelaaja "kuljettaa laitonta lastia ja poliisit ovat perässäsi". Kumpikaan väite ei tosin pidä paikkaansa. Pelissä ei myöskään ole minkäänlaista törmäysmallinnusta, vaan pelaaja voi huoletta ajaa siltojen, rakennusten ja jopa vastustajan rekan läpi.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Pelin fysiikat ovat toteutettu kyseenalaisesti. Rekalla voi esimerkiksi ajaa jyrkkiä vuorenrinteitä ylös ilman vaikeuksia. Peruutettaessa rekka kiihtyy lähes loputtomasti, mutta pysähtyy välittömästi kun polkimesta päästää irti. Peruutuksen huippunopeudeksi on mitattu 209 214,72 kvintiljoonaa kilometriä (noin 120000 kvintiljoonaa mailia) tunnissa, jonka nopeuden saavuttamisen jälkeen ruutuun ilmestyy voittoteksti ""You're winner!"" ja kilpailu päättyy.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Pelissä on valittavana viisi samankaltaista rataa, joista vain neljä toimii. Pelaajalla on valittavissa neljä erilaista rekkaa: "Thunder", "Megaone", "Thunderbull" ja "Sunrise W12".


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Pelin alkuperäisessä versiossa vastustaja ei liiku yhtään ja uudemmissa versioissa tietokoneohjattu kuljettaja pysähtyy juuri ennen maaliviivaa ja antaa pelaajan voittaa. Alkuperäisessä pelissä ei ollut myöskään äänitehosteita, jotka lisättiin mukaan. Ainoa äänitehoste on rekan moottorin ääni, eikä musiikkia myöhemmässäkään versiossa ole ja fysiikkamalli säilyi samana.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Grafiikat ovat aikaisekseen ala-arvoiset ja sisältävät lukemattomia bugeja. Esimerkkinä mainittakoon maan vilkkuminen tien läpi, siltojen ja esteiden olemattomuus, kyky poistua pelimaailmasta ja lavan läpi näkyvät peruutusvalot.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Hud on eräänlainen tietotaulu, jossa kerrotaan muun muassa kuinka kauan olet ajanut, mutta Big Rigsin hudissa aika ja pisteet menevät taulun ulkopuolelle ja epäselvästi toteutettu "Ultranaviksi" nimetty checkpoint-mittari on liitetty hudiin. Lisäksi Ultranavin yläpuolella on mittari, jonka tarkoitus on kuvastaa kuinka pitkälle olet edennyt radalla.


title: Big Rigs: Over the Road Racing

text: Stellar Stonen toimistoja on Kaliforniassa, Los Angelesissa ja Lontoossa, mutta "Big Rigs" kehitettiin Ukrainassa. Tämä mahdollisti sen, että peli pystyttiin valmistamaan 3-5 kertaa halvemmalla. Kehitykseen käytettiin vain muutama kuukausi aikaa.


title: Loihi

text: Lōʻihi on Tyynessämeressä noin 35 kilometrin päässä Havaijin pääsaaresta kaakkoon sijaitseva aktiivinen, merenalainen tulivuori. Se sijaisee maailman suurimman tulivuoren Mauna Loan kyljessä. Useimmista Tyynenmeren tulirenkaan muodostavista tulivuorista poiketen Loihi on muodostunut maan kuoressa sijaitsevan kuuman kohdan päälle ja se sijaitsee mannerlaatan keskellä. Loihi alkoi muodostua noin 400 000 vuotta sitten ja sen arvioidaan nousevan merenpinnan yläpuolelle 10 000–100 000 vuoden kuluessa. Tulivuoren huippu on 3 000 metriä ympäröivää merenpohjaa korkeammalla, mikä tekee siitä korkeamman kuin St. Helensin tulivuori oli ennen purkautumistaan 18. heinäkuuta 1980.


title: Loihi

text: Kesällä 1996 alueelle havaittiin yhteensä 4 070 maanjäristystä, jotka aiheuttivat muun muassa yhden tulivuoren harjanteen romahtamisen. Tulivuori on ollut suhteellisen aktiivinen myös vuoden 1996 jälkeen.


title: Berd Michael Lade

text: Bernd Michael Lade (s. 24. joulukuuta 1964 Berliini, Itä-Saksa) on saksalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan hyvin televisiosarjasta "Rikospaikalla", jossa hän näytteli ylikomisario Kainia vuosina 1992–2008. Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa "Nicht von dieser Velt", "Polizeiruf 110", "Kettu" ja "SOKO Köln".


title: Berd Michael Lade

text: Lade laulaa myös punk-yhtyeessä Ret Marut. Lade soitti ja lauloi punk-yhtyeessä Cadavare Exquis vuosina 1985–1990.


title: Berd Michael Lade

text: Laden pitkäaikainen kumppani on näyttelijä Maria Simon.


title: Maunu Häyrynen

text: Yrjö Maunu Mikael Häyrynen (s. 26. marraskuuta 1961) on suomalainen taidehistorioitsija ja maisemantutkija.


title: Maunu Häyrynen

text: Häyrynen on toiminut vuosina 2001–2005 ja edelleen vuodesta 2007 maisemantutkimuksen professorina Turun yliopiston humanistisen tiedekunnan Kulttuurituotannon ja maisemantutkimuksen koulutusohjelmassa Porin yliopistokeskuksessa Porissa työskenneltyään sitä ennen muun muassa Museovirastossa, Teknillisessä korkeakoulussa ja Suomen akatemiassa.


title: Maunu Häyrynen

text: Häyrysen erikoistumisaloja tutkijana ovat suomalaisten kaupunkipuistojen ja suomalaiskansallisen maisemakuvauksen historia, historiallisten puistojen ja puutarhojen suojelu ja hoito sekä maiseman inventointi ja dokumentointi. Hänen väitöskirjatutkimuksensa vuodelta 1995 käsitteli Helsingin kaupunkipuistoja ja puistopolitiikkaa 1880-luvulta 1930-luvulle. Sittemmin hän on julkaisuissaan käsitellyt muun muassa Suomen puutarhataiteen historiaa ja Suomen kansallisen maisemakuvaston rakentumista.


title: Tommi Mikkonen

text: Tommi Johannes Mikkonen (s. 17. helmikuuta 1968 Kauhava) on Helsingin yliopiston professori. Mikkosen erityisiä mielenkiinnonkohteita ovat ohjelmistotuotanto ja -arkkitehtuurit sekä mobiili- ja web-ohjelmointi.


title: Tommi Mikkonen

text: Tommi Mikkonen syntyi johtaja Markku Mikkosen ja opetusneuvos Annikki Kosken perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1993 on diplomi-insinööri Päivi Rintala. Ylioppilaaksi Mikkonen tuli 1987 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1992. Mikkonen väitteli tekniikan tohtoriksi ohjelmistotekniikasta vuonna 1999. Hän on toiminut muun muassa Space Systems Finlandilla ohjelmistoasiantuntijana, Nokia Oyj:llä ohjelmistoarkkitehtinä sekä tutkijana, yliassistenttina ja professorina Tampereen teknillisen yliopiston Ohjelmistotekniikan ja Tietotekniikan laitoksilla. Vierailevana professorina hän on ollut Sun Microsystemsillä (2006-2008) ja Mozillalla (2016-2017).


title: Tommi Mikkonen

text: Uransa aikana Mikkonen on kirjoittanut kirjoja ohjelmistotekniikan eri aihepiireihin liittyen. Tampereen teknillinen yliopisto on palkinnut Mikkosen kahdesti menestyksekkäästä diplomityöohjauksesta, kerran menestyksekkäästä tutkimuksesta, ja kerran vaikuttavasta yritysyhteistyöstä.


title: Tommi Mikkonen

text: Uransa aikana Mikkonen on ohjannut 20 tohtorinväitöstä sekä yli 400 diplomityötä ja gradua, samoin kuin kirjoittanut yli 250 tieteellistä julkaisua.


title: Peter Sodann

text: Peter Sodann (s. 1. kesäkuuta 1936 Meißen, Saksi, Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Rikospaikalla", jossa hän näytteli ylikomisario Bruno Erlicheriä vuosina 1992–2007. Hän on näytellyt myös televisiosarjassa "Ki.Ka-Krimi.de". Sodann on näytellyt myös useissa elokuvissa.


title: Peter Sodann

text: Sodann on ollut kaksi kertaa naimisissa. Ensimmäisestä liitosta on neljä lasta.


title: Aaron Stone

text: Aaron Stone on yhdysvaltalainen Disney XD -kanavalla esitetty draamasarja, jonka kohderyhmänä on kouluikäiset pojat. Sarjan tarkoituksena oli saada pojat takaisin Disney Channellille tytöille suunnattujen suosittujen "Hannah Montanan" ja "High School Musicalin" jälkeen. Sarjaa tehtiin kaksi tuotantokautta eli yhteensä 35 jaksoa vuosina 2009–2010.


title: Aaron Stone

text: 16-vuotias Charlie Landers pelaa "Hero Rising" -videopeliä, jossa hänellä on avatarinaan hahmo nimeltä Aaron Stone. Avausjaksossa pelin kehittäjä on yhteydessä Charlieen ja kertoo tälle totuuden "Hero Risingista" – se ei ole vain peli. Pelin juoni onkin todellinen ja Charlien tulee pelin parhaana pelaajana ryhtyä tosielämän Aaron Stoneksi ja pelastaa maailma.


title: Aaron Stone

text: Charlie pukeutuu videopelihahmonsa Aaron Stonen univormuun ja saa käyttöönsä kehittyneitä aseita ja laitteita, samoja kuin mitä pelissäkin. Hänellä on myös SSJ360-niminen alus (Super Sonic Jet 360 m/s, ääntä nopeampi suihkukone). Charliella on myös apulaisia: androidi S.T.A.N (Superkykyinen Taktinen Avustava Neoihminen) ja kolme muuta "Hero Risingin" pelaajaa: Emma Lau sekä intialaiset veljekset Vas ja Ramdas Mehta.


title: Aaron Stone

text: Omega Defiance on maailman seitsemän suurimman neron muodostama liitto, jota vastaan Aaron Stone kamppailee. Se oli alun perin pelin kehittäjän T. Abner Hallin kokoama aivoriihi, jonka tarkoituksena oli parantaa ihmiskuntaa. He valmistivat seerumin, jonka tarkoitus oli lisätä heidän älykkyyttään, ja uteliaina nauttivat sitä ennen testikokeiluja. Seerumi ei lisännytkään heidän älykkyyttään, vaan teki heistä aggressiivisempia. Heidän tavoitteenaan on vallata maailma.


title: Kolla

text: Kolla on kylä Rauman kaupungin itäpuolella Raumalla Satakunnassa. Kylä kuuluu Kollan-Nihattulan-Tarvolan kyläyhdistyksen toiminta-alueeseen. Kyliä yhdistävät myös nuorisoseura ja metsästysseura. Kylässä toiminut Nihattulan koulu lakkautettiin vuonna 2008. Kollassa on aiemmin toiminut kioski ja kaksi kyläkauppaa, joista toisen yhteydessä oli myös posti.


title: Kolla

text: Kollan kylän mukaan on nimetty Golla Oy.


title: Michael Fitz

text: Michael Fitz (s. 13. marraskuuta 1958 München, Länsi-Saksa) on saksalainen televisionäyttelijä. Hän on näytellyt televisiosarjoissa "Rikospaikalla", roolihenkilö Carlo Meinzinger, "Kettu", "Siska", "SOKO 5113", "Derrick" ja "Aus heiterem Himmel". Hän on näytellyt myös menestyselokuvassa "Marias letzte Reise" (2005). Hän on näyttelijä Gerd Fitzin poika.


title: Bart Brentjens

text:
Bart Jan-Baptist Marie Brentjens (s. 10. lokakuuta 1968, Haelen) on alankomaalainen maastopyöräilijä. Hän voitti kultaa maastopyöräilyn maastoajossa vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa, jolloin maastopyöräily oli ensimmäistä kertaa mukana olympialaisissa. Vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa hän voitti pronssia. Hän voitti myös maastopyöräilyn maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 1994 ja maastopyöräilyn maailmanmestaruuden vuonna 1995.
Bart Brentjens pyörittää omaa maastoajoon keskittyvää ammattilaistallia Trek-Brentjens MTB Racing Team, jossa myös itse ajaa. Suomalainen maastopyöräilyn ykkösnimi Jukka Vastaranta liittyi talliin kesällä 2010.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Kolmiköytisienvuoren kallionmaalaus sijaitsee Ruokolahdessa Etelä-Karjalassa Etelä-Saimaan itäosissa. Maalaus käsittää yhden tiiviisti maalatun kohdan kalliossa, joka näkyy kauemmaksi järvelle. Maalaus on ajoitettu nuoremmalle neoliittiselle kivikaudelle. Paikalle on opastus Äitsaaren Savilahdesta Sapolaan kääntyvän tien tuntumasta.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Maalauksen löysi vuonna 1977 Timo Miettinen, joka on myös merkitty maalauksen inventoijaksi. Miettinen inventoi maalauksen myös vuonna 1994 ja Minna Kähtävä-Marttinen vuonna 1996. Kolmiköytyisienvuoresta noin 2 kilometriä länteen sijaitsevasta Korosniemestä on löydetty tyypillisen kampakeramiikan asuinpaikka. Sijaintikorkeuden perusteella kalliomaalaus on ajoitettu noin 3 000 eaa..


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Kalliomaalauksesta etelään sijaitsee kaksi ajoittamatonta kiviröykkiötä, jotka tosin saattavat olla kaskiraunioita. Kallioseinämä lohkeilee juuri maalauksen kohdalla.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Kalliomaalaus sijaitsee Etelä-Saimaan itäosissa Äitsaaren länsirannalla, Riislahden kaakkoispuolella olevan Kolmiköytisienvuoren länsilounaaseen katsovassa kallionseinämässä. Maalattu alue sijaitsee 3,5−4,5 m vedenpinnan yläpuolella, mikä tekee noin 79,20 metriä merenpinnan yläpuolella. Maalauksen alla on kuivillaan olevaa rantakivikkoa.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Maalauskohta erottuu järvelläkin kauaksi. Kuvia suojaa kalliolippa, joka pitää sen kuivana sateellakin. Maalauskohta on voimakkaan oranssinpunainen eikä ole haalistunut kovinkaan pahasti. Kuviot ovat silti melko suttaantuneet eikä kaikkia yksityiskohtia enää erota. Puuroutuminen saattaa johtua veden pitkäaikaisesta vaikutuksesta esimerkiksi järven laineiden vaikutuksesta tai sateen ulottuessa joskus lipan suojaan. Kuvakentän koko on 1,35×2,45 metriä, mutta keskittymä sijaitsee paljon pienemmällä alueella.Maalauksessa on kolme erillistä aluetta.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Suurimmat kuviot sijaitsevat pahoin punaiseksi puuroutuneessa pääkentässä. Silmään pistää kaksi isohkoa käsiään adoranttisesti kohottavaa ihmishahmoa, joiden jalkopäät katoavat punavärin sekaan. Ensivaikutelmaksi jää useiden leveiden pystyviivojen vedot ihmisvartaloiden välissä jalkopään ympärillä. Päiden yläpuolellakin näkyy punaväriä. Muunlaisia tulkintoja on myös esitetty. Kuviossa esiintyy mahdollisesti kaksi peräkkäistä veneenkuvaa. Punaväriläiskän keskeltä voi myös nähdä tummemmalla värillä maalattu ihmishahmo.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Hieman erillään ja oikealla ylhäällä erottuu selvästi lyhyempi ihmishahmo rinnallaan oikealta alhaalta luikerteleva käärme. Myös ihmisen vartalo vaikuttaa käärmemäiseltä. Joidenkin kuvien mukaan ihmisellä on saattanut joskus olla koukkupolvet. Ihmisen vasemmalla puolella voi nähdä kaksi aaltoviivaa sekä suuripäisen ihmisen sivukuva. Lisäksi voidaan nähdä vaakaviivoja ja ehkä kalan kuvioita.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Pääryhmän oikealla puolella on haalistuneita ja vaikeasti erottuvia kuvioita. Viiva saattaa olla käärmemäisesti mutkitteleva. Myös pieni eläin on havaittu pystyviivojen yläpuolella. Kiveä peittää tässä kohtaa harmaa jäkälä.


title: Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus

text: Eräs tulkinta Kolmiköytisienvuoren maalaukselle on, että shamaani on muuttumassa puoliksi ihmisen ja käärmeen hahmoksi. Käärmemäinen muoto mahdollisti luikertelemaan aliseen maailmaan asioita hoitamaan. Suuret ihmisenkuviot voisivat esittää suurempaa mahtia ja voimaa omaavia "vuorten miehiä". Mertakallion kalliomaalauksessa putoava ihminen omaa myös käärmemäisiä piirteitä. Juusjärven kalliomaalauksessa on ihmishahmon alavartalossa käärmeen piirteitä.


title: Alexis Conran

text: Alexis Conran (Tunnetaan myös nimellä Alex Conran) on brittiläinen näyttelijä, käsikirjoittaja ja taikuri. Hän syntyi Pariisissa, mutta muutti lapsena Kreikkaan. Hän kuuluu The Magic Circleen ja Equityyn. Hän esiintyy BBC:n dokumenttisarjassa "Mestarihuijarit", jota hän myös käsikirjoittaa.


title: Rantatie-kvartetti

text: Rantatie-kvartetti on vuonna 2000 perustettu suomalainen jousikvartetti, jonka jäsenet ovat viulistit Kreeta-Maria Kentala ja Tiina Aho-Erola, alttoviulisti Jouko Mansnerus sekä sellisti Lea Pekkala. Kvartetti soittaa periodi-instrumentein.


title: Onkitunturi

text: Onkitunturi ( Vuoggoaiv) on tunturi Petsamontunturien itäosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Onkitunturi sijaitsee Zapoljarnyin kaupungin eteläpuolella. Tunturin itäpuolelta virtaa Petsamojoki. Onkitunturi on 411 metriä korkea. Tunturi sijaitsee Suomelle vuosina 1920-1944 kuuluneen entisen Petsamon kunnan alueella.


Teenage Mutant Ninja Turtles III: Radical Rescue on Konamin kehittämä toimintapeli, joka on julkaistu vuonna Game Boylle.
Peli on jatko-osa "" pelille.


title: Teenage Mutant Ninja Turtles III: Radical Rescue

text: Tarina jatkuu edellisestä pelistä, kun Silppuri pakenee vankilasta ja sieppaa Turtlesien ystävän April O'Neilin, sekä Raphaelin, Donatellon ja Leonardon. Pelaaja aloittaakin pelin Michelangelolla, jonka tehtävä on pelastaa veljensä ja April. Jokaisesta löydetystä Turtlesista tulee myös samalla pelattava hahmo.


title: Suomen Numismaatikkoliitto

text: Suomen Numismaatikkoliitto ry on vuonna 1970 perustettu suomalaisten numismaattisten paikallisyhdistysten kattojärjestö, johon kuuluu 23 jäsenyhdistystä. Suomen Numismaatikkoliiton tarkoituksena on toimia Suomen numismaattisten yhdistysten edunvalvojana ja edistää numismatiikan harrastusta.


title: Suomen Numismaatikkoliitto

text: Liitto julkaisee "Numismaatikko"-jäsenlehteä kuusi kertaa vuodessa. Lehdessä julkaistaan ajankohtaisia artikkeleita numismatiikan alalta sekä paikallisyhdistysten järjestämien huutokauppojen kohdelistoja, joiden perusteella jäsenet voivat tehdä kirjallisia tarjouksia.


title: Suomen Numismaatikkoliitto

text: Sääntöjensä mukaan liiton tavoitteena on


title: Beightonin kriteerit

text: Beightonin kriteerit on luotu tutkimuskäyttöön nivelistön yliliikkuvuuden toteamiseksi. Nivelten yliliikkuvuuden toteaminen on tärkeää silloin, kun halutaan tietää, onko potilaalla jokin tuki- ja liikuntaelinsairaus tai muu tuki- ja liikuntaelinoireita aiheuttava sairaus. Tällaisia sairauksia voivat olla esimerkiksi tuki- ja liikuntaelinsairaus hypermobiliteettisyndrooma tai kollageenisairaus Ehlers-Danlosin syndrooma. Toisaalta tulee huomioida, että valtaosa nivelten yliliikkuvuudesta on hyvänlaatuista eikä siihen automaattisesti liity mitään toiminnallisia ongelmia. Lapsilla ja nuorilla nivelten yliliikkuvuus on tavallista, ja esimerkiksi kyynärnivelten yliojentuvuus on lapsilla fysiologista, eikä Beightonin kriteerejä siksi tulisikaan suoraan soveltaa lapsiin. Toisaalta myös niillä henkilöillä, joilla on yliliikkuvat nivelet, tapahtuu nivelten jäykistymistä iän myötä. Tämän vuoksi yliliikkuvuutta arvioitaessa pitäisi aina myös tiedustella, mikä tilanne on ollut nuorempana.


title: Beightonin kriteerit

text: Beightonin kriteerin tarkastelu on yksinkertainen. Potilasta pyydetään taivuttamaan niveliään tutkimusohjeiden mukaan. Jokaisesta taivutuksesta tulee yksi piste. Maksimäärä pisteitä on yhdeksän. Mikäli potilas saa viisi pistettä yhdeksästä tai enemmän, hänen nivelistönsä on yliliikkuva.


title: Beightonin kriteerit

text: Testattavat nivelet ja pisteytys ovat seuraavat:


title: Suomen Numismaattinen Yhdistys

text: Suomen Numismaattinen Yhdistys – Numismatiska Föreningen i Finland r.y. on vuonna 1914 perustettu yhdistys, jolla on noin 1 500 jäsentä. Yhdistyksen tarkoitus on yhdistää rahojen ja mitalien sekä muiden numismatiikan alaan kuuluvien kohteiden tutkijoita ja keräilijöitä sekä edistää numismaattista tiedettä ja Suomen mitalitaidetta.


title: Suomen Numismaattinen Yhdistys

text: Yhdistys järjestää alansa suurimpia huutokauppoja 4–6 kertaa vuodessa. Huutokaupoissa voi myydä ja ostaa kohteita, ensimmäinen huutokauppa pidettiin yhdistyksen perustamisvuonna 1914.


title: Suomen Numismaattinen Yhdistys

text: Yhdistyksen toimintamuotoina on valistus- ja julkaisutoiminta numismatiikan alalla. Jäsenlehteä "Numismaattinen aikakauslehti" julkaistaan 4–5 kertaa vuodessa. Lisäksi järjestetään säännöllisesti esitelmätilaisuuksia, joissa asiantuntijat kertovat mm. rahojen historiasta. Suomen Numismaattinen Yhdistys on myös Suomen Numismaatikkoliitto ry:n jäsenyhdistys.


title: Suomen Numismaattinen Yhdistys

text: Yhdistys on Suomessa alallaan vanhin, jäsenmäärältään suurin ja toiminnaltaan laajapohjaisin. Lisäksi se on ainoa suomalainen numismaattinen yhdistys, jolla on laajoja kansainvälisiä yhteyksiä. Yhdistys on ollut muun muassa perustamassa Pohjoismaista numismaattista unionia vuonna 1936.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholman arkkitehtuurilla on historia, joka ulottuu 1200-luvulle saakka ja mahdollisesti jopa pidemmälle. Joidenkin lähteiden mukaan Stadsholmenin koillisosassa on ollut yksinkertainen linnoitus, kastelli tai vastaavanlainen rakennus, vuoden 1200 tienoilla tai jo 1100-luvun lopussa. Tukholman rakennuskannalle ovat lyöneet leimansa kaupungin erikoinen sijainti Mälarenin ja Itämeren välissä, Hansaliiton aika, suurvalta-aika ja teollistuminen, funktionalismi, raitioliikenteen, auton ja metron esiintulo ja vahva tahto tehdä kaupungista nykyaikainen asuinpaikka.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Suurin osa Tukholman merkittävimmistä rakennuksista on saanut muotonsa pääosin ulkomaisten vaikutteiden kautta. 1600- ja 1700-luvuilla kaupunkiin värvättiin ulkomaisia arkkitehteja, ja myöhempinä aikakausina ruotsalaiset arkkitehdit hakivat innoitusta opintomatkoiltaan Euroopassa ja 1900-luvulla myös Yhdysvalloissa. Ulkomaalaiset muotivirtaukset saapuivat tavallisesti Ruotsiin hiukan myöhässä ja ne sopeutettiin ruotsalaisen maun ja perinteen mukaisiksi: esimerkiksi uusklassismi muuntui Ruotsissa kustavilaiseksi tyyliksi ja 1920-luvun klassismi ja art deco saivat aikaan oman pohjoismaisen tyylisuunnan, jota on kutsuttu myös termillä "Swedish grace".


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholman historiallinen rakennuskanta on suureksi osaksi säilynyt erityisesti siksi, että kaupunki on välttynyt sodilta, jotka ovat riivanneet lukuisia muita eurooppalaisia kaupunkeja. Tukholman rakennuskanta on tiiviisti yhteydessä kaupungin infrastruktuuriin, joten artikkeli käsittelee rakennusten lisäksi myös suurempia infrastruktuurihankkeita.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholman vanhin kaupunginosa on Gamla stan eli Tukholman vanhakaupunki, jossa myös vanhimmat rakennukset tai rakennusten jäänteet sijaitsevat. Jälkimmäisiin lukeutuvat esimerkiksi Tre Kronor -linna, jonka Birger-jaarli rakennutti 1200-luvun puolivälissä, ja rakennukset Helgeandsholmenilla 1200-luvun lopulta. Niin kutsutuissa Riksgropen-kaivauksissa vuonna 1978 löydettiin kaupunginmuurien jäänteitä, Helgeandshusetin hautausmaa ja talojen perustuksia 1200-luvulta, joista ei ole maan päällä jäljellä enää mitään.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Säilyneet rakennukset ovat useimmiten kirkollisia tai kuninkaallisia rakennuksia, koska ne rakennettiin yleensä kestävämmistä materiaaleista; yksinkertaisempia puutaloja ei ole tältä ajalta säilynyt. Birger-jaarlin tornia pidettiin pitkään Tukholman vanhimpana säilyneenä rakennuksena, mutta se onkin puolustustorni Kustaa Vaasan linnoitussuunnitelmasta vuoden 1530 tienoilta. Nykyään Riddarholmskyrkanin 1280-luvulla rakennettuja osia pidetään Tukholman vanhimpina. Riddarholmskyrkanista tuli kuninkaallinen hautakirkko, kun taas Suurkirkosta tehtiin kruunajaiskirkko. Myös Suurkirkkoa on Riddarkyrkanin tavoin korjattu ja laajennettu lukuisia kertoja. Jäänteitä ensimmäisestä 1200-luvun kirkosta on jäljellä tornin pohjoismuurissa. Suurkirkko eli "Pyhän Nikolain kirkko" toimii Tukholman hiippakunnan tuomiokirkkona.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Ajan Tukholman ulkopuolella sijaitsevat lisäksi Bromman kirkko, pyörökirkko 1100-luvun jälkipuoliskolta, Spångan kirkko ja Brännkyrkan kirkko suunnilleen samalta ajalta. Ne lasketaan nykyään Tukholman vanhimpien säilyneiden rakennusten joukkoon.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: 1430-luvulla Tukholma mainittiin ensimmäisen kerran Ruotsin pääkaupungiksi. Kaupunki oli kasvanut silloin jo 200 vuoden ajan ja sen rakennuskanta oli kehittynyt samankaltaiseksi kuin tyypillisissä hansakaupungeissa Itämeren ympäristössä Hansaliiton aikaan. Gamla stania rakentamaan tuotiin mielellään saksalaisia rakennusmestareita, ja saksalaista rakentamiseen liittyvää sanastoa lainattiin ruotsiin: esimerkiksi sana ”fogsvans” eli käsisaha on ruotsinnettu saksan sanasta "Fuchsschwanz". Kaupunkiin rakennettiin kiltahuone saksalaisille kauppiaille. Sittemmin sitä laajennettiin ja se muutettiin Saksalaiseksi kirkoksi.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Malmeilla, joiksi kutsuttiin alueita Gamla stanin pohjois- ja eteläpuolella, oli 1200–1600-luvuilla vain yksinkertaisia rakennuksia, vajoja ja liitereitä, eikä minkäänlaista asemakaavaa.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
Niin kutsutulla Ruotsin suurvaltakaudella Tukholma kehittyi Euroopankin mittakaavassa merkittäväksi pääkaupungiksi. Tarve rakentaa Tukholmasta edustava suurkaupunki voimistui asukasluvun kasvaessa 15 000 hengestä (1635) 60 000 henkeen (1685). 1600-luvun voimakas väestönkasvu ja vilkas rakennustoiminta olivat vailla vertaansa aina teollistumiseen saakka. Kaupungin laajentumista piti nyt ohjailla järjestelmällisesti. Kattava kaupunkisuunnittelu aloitettiin 1620-luvulla ja se kehittyi edelleen 1630- ja 1640-luvuilla Klas Larsson Flemingin ohjauksessa. Esikuvat haettiin renessanssista, mikä tarkoitti katujen ja kortteleiden muodostamaa säännöllistä ja suorakulmaista ruutukaavaa. Norrmalm oli jo saanut ruutukaavan, mutta Södermalmilla oli edelleen "villisti kasvanut" katuverkko, minkä kartta vuodelta 1642 osoittaa. Kaupunki rakentui kuitenkin nopeasti, ja lyhyessä ajassa Tukholma oli saanut aivan uudet, eurooppalaisen pääkaupungin arvoiset kasvot.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: 1600-luvun puolivälissä renessanssityyliä seurasi ranskalainen ja italialainen maku, ja eurooppalaisia arkkitehteja kutsuttiin Tukholmaan. Simon de la Vallée saapui kaupunkiin Pariisista ja suunnitteli Ritarihuoneen. Hänen pojastaan Jean de la Valléesta ja saksalaissyntyisestä Nicodemus Tessin vanhemmasta tuli johtavia arkkitehteja, jotka piirsivät esimerkiksi Södra stadshusetin, Axel Oxenstiernan palatsin, Katariinan kirkon, Stenbockin palatsin, Wrangelin palatsin ja lukuisia muita rakennuksia.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Rakennustoiminta saavutti Tukholmassa huippunsa 1660- ja 1670-luvuilla ja seisahtui Kaarle XI:n reduktion myötä. Vuonna 1697 Tre Kronor -linna paloi ja Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelemasta uudisrakennuksesta, Tukholman kuninkaanlinnasta, tuli suurin rakennustyömaa aina 1700-luvun puoliväliin saakka. Nykyinen linna on saanut vaikutteita roomalaisesta palatsibarokista ja ranskalaisesta renessanssista ja se valmistui vuoden 1750 tienoilla..


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Myös kaupungin ulkopuolelle rakennettiin tällä aikakaudella useita linnoja ja kartanoita, kuten Drottningholmin linna, Skoklosterin linna, Karlbergin linna, Hässelbyn linna, Rosersbergin linna, Ulvsundan linna ja Åkeshovin linna.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
Tukholma kasvoi nyt hitaammin ja Flemingin ruutukaavan täydentämistä suureksi osaksi jatkettiin. Asukasluku ei kasvanut lainkaan ja oli vuonna 1751 sama kuin vuonna 1685 eli noin 60 000 henkeä. Vuodesta 1718 lähtien rakentamista valvoi kaupunginarkkitehti, joista eräs oli Johan Eberhard Carlberg. Hän hoiti virkaansa taitavasti vuosina 1727–1773. Suurin rakennushanke oli Tukholman linna, joka saatettiin valmiiksi niukin resurssein alle 60 vuodessa vuosina 1690–noin 1750, ensin Nicodemus Tessin nuoremman ja hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1728 Carl Hårlemanin valvonnassa. Nicodemus Tessin nuorempi suunnitteli asemakaavan Sveavägenin pidentämiseksi ja leventämiseksi, niin että siitä olisi tehty pitkä, aina Gustav Adolfs torgille saakka johtanut bulevardi. Suunnitelma vaikutti Tukholman rakennusvirastossa aina 1940-luvulle saakka.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Kustaa III:n hallituskaudella Tukholmaan nousi kulttuurirakennuksia. Kustaa III:ta on kutsuttu myös teatterikuninkaaksi, ja hän rakennutti Drottningholmin linnateatterin ja Gustavianska operahusetin eli Kustaa III:n oopperan Gustav Adolfs torgille. Ooppera purettiin vuonna 1891 monien harmiksi. Hänen valtakaudellaan luotiin myös Hagaparken lukuisine rakennuksineen ja rakennelmineen. Puiston suunnitteli Fredrik Magnus Piper englantilaisen esikuvan mukaan ja Louis Jean Desprez, Olof Tempelman ja Carl Christoffer Gjörwell sekä Louis Masreliez piirsivät rakennukset ja sisustukset. Piper hahmotteli lisäksi Drottningholmin englantilaistyylisen puiston ja Gjörwell Tukholman varuskuntasairaalan. Kustaa III:n valtava hanke eli Stora Haga slott keskeytyi ennenaikaisesti, kun hänet murhattiin vuonna 1792.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
1700-luvulla varakkaat yksityishenkilöt rakensivat lukuisia niin sanottuja malmgård-kartanoita Tukholmaan ja kaupungin ympäristöön. Nämä kartanoita muistuttavat rakennukset toimivat aluksi pääosin kesähuviloina, mutta myöhemmin ne muuttuivat yhä enemmän ympärivuotisiksi asuintaloiksi. Tyypillinen piirre olivat suuret puutarhat, useimmiten hyötypuutarhat, jotka sijaitsivat kartanon yhteydessä. Yhteensä 38 malmgård-rakennusta on säilynyt, ja suurin osa niistä sijaitsee Södermalmilla. Niihin kuuluvat Kristinehovs malmgård (1790-luku), Reimersholm (1798), Paschs malmgård (1750-luku), Molitors malmgård (1700-luku) ja Karlshällin kartano (1838).


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan malmgård-kartanoita
1800-luvun ensimmäiselle puoliskolle luonteenomaista oli stagnaatio ja suhteellisen vähäinen rakennustoiminta. Kaupunkiin rakennettiin pääasiassa sairaaloita, kasarmeja, vankiloita ja tieteen käyttöön tarkoitettuja rakennuksia, jotka nousivat sen reuna-alueille. Vielä 1800-luvun puolivälissä ainoastaan Gamla stan oli tiiviisti rakennettu kivikaupunki, mutta Ruotsin ja Tukholman teollistuessa kaupunkikuva muuttui jälleen nopeasti. Teollisuusrakennuksia nousi kaupungin reunamille ja rautatiestä tuli uusi liikkumismuoto. Kaupungin 1700-luvulta peräisin ollut suunnittelu ei kestänyt räjähdysmäisesti kasvanutta väestöä, mistä seurasi useita koleraepidemioita. Hygieniaolot olivat erittäin huonot: 1850-luvulla Tukholma oli yksi Euroopan epäterveellisimmistä kaupungeista asua.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Albert Lindhagenin ohjauksessa Tukholmalle luotiin ensimmäinen yleiskaava, Lindhagenplanen, joka ulottui malmien ja Kungsholmenin alueille ja jonka tarkoitus oli tuoda kaupunkiin valoa, ilmaa ja vihreyttä. Lindhagen halusi, että kaupunkia lävistäisivät leveät puiden reunustamat esplanadit ja bulevardit. Hän ehdotti Tukholmaan 70 metrin levyistä, Champs-Élysées'n tyylistä "Sveaväg"-katua (myöhemmin Sveavägen), joka olisi kulkenut Brunnsvikenilta aina Gustav Adolfs torgille saakka ottamatta huomioon olemassa olevia rakennuksia tai maastoa. Katu olisi lävistänyt Aadolf Fredrikin kirkon, Hötorgetin ja Brunkebergstorgin. Lindhagenin kaava toteutettiinkin vain osittain. Hän kannatti myös paloturvallisuutta, asuinrakentamista ja terveyttä koskevia järjestyssääntöjä, joilla oli suuri merkitys yhtenäisen rakennuskannan syntymiselle malmien alueella. Hänen aloitteestaan kaupunkiin avattiin vuonna 1861 ensimmäinen vedenpuhdistuslaitos, Skanstullilla sijainnut Årstaverket, ja parantunut hygienia vaikuttikin positiivisesti Tukholman kuolleisuuslukuihin.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: 1800-luvun jälkipuoliskoa leimasi intensiivinen rakennustoiminta. Kaupungin väkiluku kolminkertaistui sadasta tuhannesta kolmeensataan tuhanteen, mistä seurasi asuntopula. Aatteet kivikaupungin suunnittelua varten haettiin pääosin Manner-Euroopan keisarikuntien suurista kaupungeista: Pietarista, Wienistä, Pariisista ja Berliinistä. Näiden kaupunkien asemakaavat pohjautuivat klassistiseen perinteeseen suorakulmaisine kortteleineen, jotka oli järjestetty suurimittakaavaisiin katuakselien ja aukioiden sommitelmiin. Asuintalot, joita kutsuttiin joskus pilkallisesti “vuokrakasarmeiksi”, täyttivät tiiviisti kokonaisia kortteleita, joiden pienillä sisäpihoilla aurinko loisti poissaolollaan.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Lukuisista teollisen vallankumouksen aikana Tukholman seudulle nousseista teollisuusrakennetuista ei ole nykyään paljon jäljellä. Kaupungin laajentuessa monet teollisuudenalat hävisivät, ja arvokasta maata käytettiin asuinrakentamiseen. Entisestä Rörstrandin teollisuusalueesta on jäänyt jäljelle vain nykyisin muinaisjäännökseksi merkitty posliinikaatopaikka, jonka sai aikaan paikalla sijainnut Rörstrandin posliinitehdas. Hornsbergin Stora Bryggeriet -panimosta on säilynyt ainoastaan panimorakennus, kuten myös Söder Mälarstrandilla sijainneesta Münchenbryggerietistä, jonka toiminta siirtyi muualle jo kauan sitten.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Yksi harvoista teollisuusrakennuksista, jonka toiminta on säilynyt alkuperäisen kaltaisena, on Östermalmin kauppahalli vuodelta 1888 Östermalmstorgilla. Kauppahallin suunnittelivat Isak Gustaf Clason ja Kasper Salin ja se rakennettiin ennätyslyhyessä ajassa. Sen runko on valurautaa ja julkisivu rappaamatonta punatiiltä. Innoitusta rappaamattomille tiilijulkisivuille oli haettu esimerkiksi Pohjois-Saksasta ja Italiasta, ja niitä kutsuttiin Ruotsissa nimellä ”rohbau”, joka tarkoittaa oikeastaan saksaksi keskeneräistä rakennusta, rakennusrunkoa. Toinen edelleen nähtävillä oleva ajan teollisuusrakennus on Värtagasverket-kaasulaitos Hjorthagenissa. Nuori Ferdinand Boberg suunnitteli alueelle kaasukelloja ja muita rakennuksia valiten niiden julkisivumateriaaliksi niin ikään rappaamattoman tiilen. Kokonaisuus valmistui vuonna 1893.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan teollisuusrakennuksia
Ajan yksityishuviloita
Ennen vuotta 1910 rakennettiin myös useita julkisia monumentaalirakennuksia, kuten Tukholman keskusrautatieasema (1871), Ruotsin kansalliskirjasto (1878), ooppera (1898), valtiopäivätalo (1892–1905), Nordiska museet (1897–1907) ja Dramaten (1908). Vuonna 1897 Tukholma teki parhaansa Yleisen taide- ja teollisuusnäyttelyn eteen. Tapahtuman pääarkkitehtina toimi Ferdinand Boberg ja siitä on jäänyt jäljelle joitakin rakennuksia: Skånska gruvan, Biologinen museo ja Villa Lusthusporten. Samaan aikaan rakennettiin Strandvägen-katu, joka on yksi kaupungin suurista paraativäylistä. Keskikaupungilla vihittiin käyttöön vuonna 1911 viisi vuotta kestäneiden rakennustöiden jälkeen Kungsgatan-katu. Se oli ensimmäinen suoraan vaivalloisen Brunkebergsåsen-harjun läpi rakennettu katu.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Kaupungin keskusta siirtyi nyt yhä enemmän Gamla stanista pohjoiseen Norrmalmille, jonne nousi uusia liike- ja pankkirakennuksia ja yhä tiiviimmin rakennettuja asuinkortteleita vanhanaikaisine asuntoineen (ilman juoksevaa vettä, kylpyhuonetta tai käymälää). Vuosisadan vaihteen tienoilla vesiklosetit olivat edelleen harvinaisia. Eräs vastaus kivikaupungin epähygienisiin asuinoloihin oli se, että kaupunki alkoi ostaa maata kaukaa keskusta-alueiden ulkopuolelta ja tuki puutarhakaupunkien suunnittelua englantilaisen mallin mukaan. Yksi ensimmäisistä puutarhakaupungeista oli Gamla Enskede, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1908. Varakkaat porvarit kehittivät uuden, kansainvälisten esikuvien mukaisen asuinideaalin ja muuttivat kauas keskikaupungista eksklusiivisiin huvilayhteisöihin, kuten Djursholmiin (1889), Saltsjöbadeniin (1891) ja Storängeniin (1900). Alueilla sijaitsevia mielenkiintoisia yksityishuviloita ovat esimerkiksi Villa Mittag-Leffler (1889), Villa Pauli (1907) ja Villa Lagercrantz (1909) Djursholmissa, Villa Tallom (1906) Stocksundissa ja Villa Yngve Larsson (1907) Storängenissä.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Pankkiiri ja talousmies Ernest Thiel rakennutti Södra Djurgårdeniin Thielska gallerietin asuintaloksi itselleen ja perheelleen sekä laajalle taidekokoelmalleen. Talo sijaitsee Blockhusuddenin korkeimmalla kohdalla ja sen suunnitteli arkkitehti Ferdinand Boberg. Se valmistui vuonna 1905 ja se on hieno esimerkki ruotsalaisesta jugendista. Tukholman olympiastadion rakennettiin vuorostaan vuosina 1910–1912 kansallisromanttiseen tyyliin Torben Grutin suunnitelmien mukaan vuoden 1912 kisoja varten.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
Uuden vuosisadan alussa uudet kaupunkisuunnittelun aatteet valtasivat alaa ja tiukka ruutukaava joutui väistymään taiteellisemman ja pehmeämmän suunnittelun tieltä. Uuden ideaalin puolestapuhujiin kuului Tukholman ensimmäinen kaupunkisuunnittelujohtaja Per Olof Hallman. Hän laati muiden muassa Lärkstadenin (1902–1907), Röda bergenin (1909), Diplomatstadenin (1913–1915) ja Blecktorn-alueen (1920) suunnitelmat. Tukholman raitioliikenteen käynnistyttyä voitiin rakentaa malmien aiemmin asumattomina pysyneet osat, joille sijoitettiin suuria asuinalueita, ja suunnitella esikaupunkeja kaupungin hankkimalle uudelle maalle. Omakotiasumisliike käynnistyi toden teolla kiinteistöjohtaja Axel Dahlbergin aikana.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana asuinrakentaminen pysähtyi lähes täysin. Asuntopula muuttui hädäksi. 1920-luvun alussa Ruotsia ahtaammin asuttiin vain Suomessa. Vuosien 1917 ja 1924 välillä rakennettiin noin 2 500 hätäasuntoa helpottamaan suurinta pulaa. Ruotsissa kokeiltiin erilaisia subventio- ja lainamuotoja, joihin kuului vuonna 1924 perustettu Valtion asuntolainasäätiö (). Vuokralaiset lyöttäytyivät yhteen ja perustivat vuonna 1923 Hyresgästernas Sparkasse- och Byggnadsförening -liikkeen (HSB), joka tuotti arkkitehti Sven Wallanderin johdolla lukuisia halpoja ja laadukkaita asuntoja, kuten Kungsklippanin Kungsholmen-saarelle. Sven Wallander piirsi 1924 myös Kungsgatanin varrella sijaitsevan pohjoisen kungstornetin, johon hän sai innoituksen Yhdysvalloista.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholman väkiluku nousi ensimmäisen neljännesvuosisadan aikana vain 80 000 hengellä 300 000:sta 380 000:een. Jos mukaan lasketaan 60 000 henkeä, jotka asuivat Söderortin ja Västerortin alueilla, vuonna 1925 oli noin 440 000 tukholmalaista.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholmaan nousi muutamia rakennuksia ja rakennelmia, jotka lasketaan nykyään kaupungin arkkitehtuurin tärkeimpien monumenttien joukkoon; Ragnar Östbergin kaupungintalo (1904–1923), Ivar Tengbomin konserttitalo (1920–1926), Gunnar Asplundin kaupunginkirjasto (1920–1928) ja Asplundin ja Sigurd Lewerentzin Skogskyrkogården Enskedessä (1914–1940). Uutta, 1920-luvulla arkkitehtuurissa ja taiteessa vallinnutta tyylisuuntaa kutsutaan 20-luvun klassisismiksi (): ulkomailla se tunnettiin myös nimellä "Swedish grace".


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Mielenkiintoinen infrastruktuurihanke oli Cyrillus Johanssonin Årstabron (1925–1929), rautatiesilta, joka ylittää Årstaviken-lahden roomalaisen akveduktin tavoin.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: 1920-luku sai päätöksensä Stockholmsutställningen-näyttelyssä, joka pidettiin 16. toukokuuta – 29. syyskuuta 1930 ja jossa kävi lähes neljä miljoonaa vierasta. Näyttelyn pääarkkitehtina toimi Gunnar Asplund ja sen myötä funktionalismi teki läpimurron Ruotsissa. Tyylisuunta vaikutti arkkitehtuurissa ja muotoilussa vuosia eteenpäin.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
Jo vuonna 1931 yksi näyttelyn arkkitehdeista, Uno Åhrén, pääsi toteuttamaan asuinaluesuunnittelua koskeneet aatteensa Norra Ängbyn rivitaloalueella Brommassa. Kaksi vuotta myöhemmin laadittiin funktionalistinen asemakaava viereiselle Södra Ängbyn huvila-alueelle, jonka rakennuksista Edvin Engström suunnitteli noin 98 prosenttia. Alue on nykyään suojeltu valtakunnallisesti merkittävänä ympäristönä. Useisiin tukholmalaisiin lähiöihin, esimerkiksi Tranebergiin (1937), Hammarbyhöjdeniin (1938) ja Årstaan (1943), rakennettiin saksalaisen esikuvan mukaan kapeita lamellikerrostaloja monilapsisille perheille (niin kutsutut barnrikehus-talot). Kaikkiin taloihin asennettiin keskuslämmitys, ja kaikissa asunnoissa oli oma vesiklosetilla varustettu kylpyhuone, juokseva kylmä ja lämmin vesi, ajalle nykyaikainen keittiö ja suurimmassa osassa myös parveke. Suuret ikkunat toivat asuntoihin valoa ja ilmaa, porraskäytävät oli varustettu roskakuiluilla ja pihoille rakennettiin leikkipaikat. Erityisesti Hammarbyhöjdeniä ja Södra Ängbytä kutsuttiin ”valkoiseksi kaupungiksi” () rakennusten vaalean värimaailman vuoksi. Vuosien 1932–1933 välillä Ålstensgatanille rakennetut, Paul Hedqvistin piirtämät rivitalot järjestettiin tiukan funktionalistiseen jonoon. Niitä kutsuttiin myös nimellä "Per-Albinhusen" alueella asuneen pääministerin Per Albin Hanssonin mukaan.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Nyt funktionalismi tai modernismi, kuten tyylisuuntaa kutsuttiin kansainvälisesti, oli saanut kunnolla jalansijaa Ruotsissa ja erityisesti Tukholmassa. Funktionalismista keskusteltiin vilkkaasti. Vuonna 1931 julkaistiin kiistakirjoitus ”acceptera”, joka nimensä mukaisesti vaati, että ajan uusi muotokieli, eli funktionalismi, tuli hyväksyä. Yksi kirjoittajista ja radikaaleimmista funktionalisteista oli Uno Åhrén. Lukuisia liiketaloja ja julkisia rakennuksia suunniteltiin uuden tyylin mukaan; niihin kuuluivat esimerkiksi Ivar Tengbomin suunnittelemat Esselte-huset (valmistui 1934) ja Citypalatset (valmistui 1932) sekä Nils Ahrbomin ja hänen kumppaninsa Helge Zimdalin suunnittelema Sveaplanin tyttökoulu (valmistui 1936).


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Vuonna 1934 maan suurimmassa arkkitehtitoimistossa "Kooperativa Förbundets Arkitekt- och Ingenjörsbyråssa" (lyhyemmin KFAI) oli yli 70 työntekijää. KFAI edusti modernia funktionalistista asiallisuutta, jossa sosiaaliset kysymykset yhdistyivät vahvaan muodonantoon. Toimisto vaikutti suuresti Tukholman arkkitehtuuriin 1930- ja 1940-luvuilla. Toimiston päällikön Eskil Sundahlin (vuosina 1925–1958) lisäksi siellä työskentelivät muiden muassa Olof Thunström, Artur von Schmalensee ja Erik Ahlsén. Heidän luomuksiinsa kuuluvat esimerkiksi Lumafabriken (1930), Hornsbergsdepån (1931) ja uusi Katarinahissen (1935).


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Autoistuminen lisääntyi voimakkaasti. Vuonna 1905 Tukholmassa oli 177 rekisteröityä autoa, mutta luku nousi 9 000 moottoriajoneuvoon vuonna 1925 ja tuplaantui vuoteen 1930 mennessä 17 800 moottoriajoneuvoon. Siksi yksi kaupunki- ja yhdyskuntasuunnittelijoiden tärkeimmistä tehtävistä 1930-luvulla oli suunnitella Tukholmaan tieverkko, joka kestäisi ajoneuvojen määrän kasvun. Suuria infrastruktuurihankkeita toteutettiin lyhyessä ajassa; niihin lukeutuivat Tranebergsbron (1934), Västerbron (1935), Slussen (1935) ja Bromman lentoasema (1936). Lovön-saarelle rakennettiin vuonna 1933 Lovön vesilaitos toimittamaan Tukholman pohjoisosille puhdasta juomavettä. Arkkitehti Paul Hedqvist suunnitteli vesilaitoksen funktionalistisen rakennuksen. Myös kaupungin ympäri kiertävän kehätien rakentamisesta alettiin keskustella. Tukholman metron rakentamisesta päätettiin vuonna 1941: työt olivat ottaneet varaslähdön maanalaisen, Södermalmin alittavan raitiolinjan myötä vuonna 1933.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Kaupungin rakennusjohtaja Albert Lilienbergillä oli suuria suunnitelmia Tukholman rakennuskannalle ja infrastruktuurille. Hänen vuonna 1928 laatimansa Tukholman yleiskaava toimi lähtölaukauksena kaupungin keskustan valtavalle muutokselle, jota on myöhemmin kutsuttu nimellä Norrmalmsregleringen ja joka toteutettiin toisen maailmansodan jälkeen kaupunkisuunnittelujohtaja Sven Markeliuksen ohjauksessa. Metro oli ratkaiseva osa suunnitelmaa.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
Ennen toista maailmansotaa ja sen aikana laaditun yleiskaavan mukaan Tukholman tuli kasvaa helminauhojen tavoin metrolinjojen varsille. Syntyi ajatus ABC-kaupungista: A tarkoitti työtä (), B asuntoja () ja C keskustaa (). Årsta centrum, jonka Erik ja Tore Ahlsén suunnittelivat vuosina 1943–1953, oli ensimmäinen periaatteen mukaan suunniteltu lähiökeskus. Sinne ei kuitenkaan alun perin kulkenut metroa. Västertorp (1949–1952) ja Björkhagen (1959) rakennettiin metroa silmällä pitäen. Vällingbyssä ja Vällingby centrumissa ajatus ABC-kaupungista toteutettiin kaikkein johdonmukaisimmin. Kaupunginosien kaavat laadittiin vuosina 1947–1950 arkkitehti Sven Markeliuksen johdolla. Vällingby centrum rakennettiin 1952–1954 ja sen arkkitehteina toimivat muiden muassa Sven Backström ja Leif Reinius. Lopputulos oli onnistunut ja herätti suurta kansainvälistä huomiota. Myös kaupungin eteläosiin kasvoi uusia kaupunginosia: metron varteen rakennettiin Högdalen (1957), Farsta (1960), Bredäng (1962) ja Skärholmen (1968).


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholman keskustaa ja Nedre Norrmalmin aluetta muutettiin 1950–1970-luvuilla radikaalisti. Metro, uudet kadut ja torit, tunnelit ja uudet liiketalot sekä maanalainen huoltoverkosto kutoutuivat yhteen nykyaikaiseksi kaupungiksi. 1920- ja 1930-luvuilla laadittujen suunnitelmien toteutus keskeytyi toisen maailmansodan ajaksi, ja nyt ne vietiin loppuun. Tästä Norrmalmin uudelleenjärjestelystä tuli Ruotsin kaikkien aikojen suurin, pitkäkestoisin ja kritisoiduin rakennushanke, joka alkoi maaliskuussa 1952 ja saatiin valmiiksi 1970-luvun puolivälissä. Sven Markeliuksen johdolla maan arkkitehtien eliitti palkattiin suunnittelemaan uusi Hötorgscity ja Sergelin torin ympäristön rakennukset Sveavägenin ja Hamngatanin varrella; heihin kuuluivat Markeliuksen itsensä lisäksi Backström & Reinius, Anders Tengbom, David Helldén, Lars-Erik Lallerstedt ja Peter Celsing. Uuden cityn tunnusmerkeiksi nousivat Peter Celsingin Kulturhuset (vihittiin 1973) ja viisi Hötorgsskraporna-pilvenpiirtäjää (vihittiin 1960–1966), joita Yngve Larsson kutsui innoissaan ”viideksi torventörähdykseksi” (). Suunnitelman toteuttamiseksi piti purkaa suuri määrä osittain kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia, mikä sai aikaan lukuisia protesteja. Niiden vuoksi Norrmalmsregleringen keskeytettiin lopulta ennen aikojaan. City 67:n mukaisia uudisrakennusvaiheita 3, 4 ja 5, joihin kuuluivat muiden muassa Tunnelgatanin levennys ja rakentaminen uudelleen paikalliseksi pääkaduksi, Östermalmin osat aina Humlegårdsgatanille ja Sibyllegatanille saakka sekä Blasieholmen ja Blasieholmsleden, ei koskaan toteutettu. Essingeleden vihittiin Tukholman kehätien ensimmäisenä osana elokuussa 1966. Tiehanke oli tuolloin Ruotsin suurin, vaikka siihen kuului vain viisi kilometriä uutta tietä. Essingeledenin jatkoa Brommaan (Brommagrenen) ei kuitenkaan toteutettu. Myös metron rakentamista vaivasivat keskeytykset: Lidingön ja Nackan haarat kuopattiin.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Viime aikoina on arvioitu uudelleen osa Norrmalmsregleringin aikaan syntyneestä rakennusperinnöstä. Keväällä 2007 Tukholman kaupunginmuseo inventoi ja luokitteli kattavasti kaikki vuosina 1960–1989 Norrmalmin alueelle rakennetut kiinteistöt. Kaupunginmuseo dokumentoi kaikki rakennukset kuvin ja sanoin Tukholman keskustan tulevaa rakentamista silmällä pitäen. 14 arvokkaimman kiinteistön joukkoon, joiden kulttuurihistoriallinen arvo vastaa rakennusmuistomerkille () asetettuja vaatimuksia Ruotsin lain mukaan (Kulturminneslagen), luettiin 11 Norrmalmsregleringenin yhteydessä syntynyttä rakennusta. Ne ovat ajan tunnetuimpien arkkitehtien, kuten Peter Celsingin, Nils Teschin, Carl Nyrénin ja Backström & Reiniuksen suunnittelemia.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Luottamus tulevaisuuteen oli 1950- ja 1960-luvuilla suurta. Uutta ei rakennettu vain Norrmalmille tai kaupungin ulkoreunoille, vaan myös Sveavägenin pohjoispäähän, jonne nousi huutomerkiksi 25-kerroksinen pilvenpiirtäjä Wenner-Gren Center. Sen rakentamisen rahoitti tekniikasta kiinnostunut Axel Wenner-Gren. Vuosina 1959–1961 paikalle rakentui arkkitehti Sune Lindströmin piirustusten mukaan kokonainen rakennuskompleksi, joka koostui toimistoista, kokoushallista, tutkimustiloista ja asunnoista Tukholmassa vieraileville ulkomaisille tieteilijöille. Paikka oli valittu hyvin: se sijaitsi Tukholman ulosmenotien varrella matkalla kaupungin uudelle suurlentoasemalle Arlandaan. Kaikki Arlandan kautta matkaavat tulisivat näkemään Wenner-Gren Centerin muinaisajan riimukiven tavoin (riimukivet olivat statussymboleita, jotka asetettiin usein tärkeiden kulkureittien varsille). Myös rakennustekniikka oli nykyaikainen; Wenner-Gren Centerin pilvenpiirtäjä oli maan ensimmäinen rakennus, jonka runko koostui yhteen niitatuista teräspalkeista yhdysvaltalaisen esikuvan mukaan. Se oli aikanaan Euroopan korkein teräsrunkoinen rakennus. Södermalmilla vihittiin vuonna 1959 toinen korkea talo, joka sai kansan suussa pian nimen Skatteskrapan (). Paul Hedqvistin piirtämä 26-kerroksinen rakennus nousi Wenner-Gren Centeriäkin korkeammalle.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Kirkkorakennukset ovat kaikkien vuosisatojen ajan heijastelleet vallitsevaa tyyliä taiteessa ja arkkitehtuurissa, ja niin myös toisen maailmansodan jälkeen. Björkhageniin Tukholman eteläpuolelle rakennettiin vuosina 1956–1963 Markuskyrkan, jonka suunnitteli silloin 70-vuotias Sigurd Lewerentz anteeksipyytelemättömän brutalistiseen tyyliin. Kirkosta tuli nykyajalle epätavallinen rakennushanke. Paikalle perustettiin vanhanaikainen ”Bauhütte”, jossa arkkitehti oli päivittäin läsnä, johti töitä ja ratkaisi esteettisiä ja teknisiä ongelmia yhdessä rakennustyöläisten kanssa. Markuskyrkan sai huomiota myös kansainvälisesti, ja siitä tuli vuonna 1962 ensimmäinen rakennus, joka palkittiin Kasper Salin -palkinnolla.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Tukholmaan suuntautui 1950- ja 1960-luvuilla jälleen suuri muuttoliike, ja kaupungin väkiluku kasvoi voimakkaasti. Vuonna 1960 Tukholman kunnassa asui jo 800 000 asukasta ja asuntopula vaivasi taas kaupunkia. Ruotsin valtiopäivät teki vuonna 1965 päätöksen niin kutsutusta miljoonaohjelmasta, johon kuului miljoonan asunnon rakentaminen valtakuntaan kymmenen vuoden kuluessa – suurin osa niistä Tukholmaan. Tuloksena oli yksitoikkoisia kerrostaloja yksitoikkoisilla asuinalueilla, jotka useimmiten rakennettiin betonielementeistä. Uusiin alueisiin kuuluivat Tensta (1967), Rinkeby (1968) ja Skärholmen (1968). Kaupunkiin nousi kuitenkin myös pienimuotoisempaa asuinrakentamista, kuten Riksrådsvägenin rivitaloalue (1956) Bagarmossenissa. Sinne rakennettiin vuokrataloja monilapsisille perheille.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
Protestit purkutoimia vastaan kulminoituivat niin kutsuttuun Almstriden-mielenosoitukseen (”jalavariita”) Kungsträdgårdenissa vuonna 1971. Protestit yhdessä pienentyvien taloudellisten resurssien ja vuoden 1973 energiakriisin kanssa johtivat siihen, että uusien korttelien ja kaupunkimoottoriteiden rakentamista jarrutettiin. Myös ekologinen ajattelutapa syntyi. Suunnitelmia uusista, kattavista saneerauksista kaupungin keskustassa muutettiin, ja ne suunnattiin nyt koskemaan varovaista korjausrakentamista. Esimerkiksi Södermalmin Mariabergetin alueen 1700-luvun rakennuskanta säästyi näin purkutöiltä, ja rakennukset restauroitiin huolellisesti 1970-luvulla. Miljoonaohjelma oli vuorostaan epäonnistunut. Vuoden 1970 tienoilla Tukholmassa oli laskusuhdanteen ja sitä seuranneen negatiivisen muuttoliikkeen vuoksi yhtäkkiä 40 000 asuntoa liikaa ja lukuisia työttömiä rakennustyöläisiä.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Aina 1970-luvulle saakka funktionalismin tai modernismin aatteet avoimista kaupunkikortteleista ja mukautuminen autoistumiseen olivat hallinneet kaupunkisuunnittelua. Nyt syntyi uusia ideaaleja postmodernismin myötä. Tukholmaan suunniteltiin muun muassa tanskalaisten esikuvien mukaan uusia asuinalueita, joissa ”tiivis ja matala” rakentaminen ja mieluiten autottomuus olivat vallitsevia aatteita. Ensimmäinen näiden periaatteiden mukaan suunniteltu korttelikaupunki oli Kista (1975–1980) Tukholman pohjoisosassa. Sitä seurasi 1980-luvulla rakennettu Skarpnäcks gård Etelä-Tukholmassa. Kolmas uusi asuinalue oli Dalen, joka valmistui vuonna 1984. Samaan luokkaan kuuluu myös Södermalmin Södra stationsområdet eli Tukholman eteläisen rautatieaseman ympäristön alue, jonne alkoi muuttaa ihmisiä vuonna 1987. Espanjalainen arkkitehti Ricardo Bofill piirsi sinne asuinalueen, jota kutsutaan nimellä Bofills båge (”Bofillin kaari”) ja jonka talot rakennettiin vuosina 1991–1992.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Kaupunkiin nousi myös joitakin kulttuurirakennuksia, kuten Månsson & Dahlbäck Arkitektkontor -toimiston piirtämä Vasamuseet (1990) ja Moderna museet yhdessä arkkitehtuurin museon kanssa. Uuden rakennuksen suunnitteli espanjalainen arkkitehti Rafael Moneo ja se otettiin käyttöön vuonna 1998.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Olemassa olevia asuinalueita tiivistettiin muun muassa Hammarbyhöjdenissä ja Tranebergissä. Tranebergin kaupunginosaan rakennettiin 1980-luvulla uusi Minnebergin asuinalue. Vuosikymmenen lopun suuriin rakennushankkeisiin kuuluivat Globen-areena, jonka suunnitteli Berg Arkitektkontor ja joka otettiin käyttöön vuonna 1989, Globen City ja Cityterminalen, jonka piirsivät muiden muassa Tengbom arkitekter ja Ralph Erskine ja joka vihittiin samana vuonna. Tukholmassa oli jälleen rakennusbuumi, joka sai kuitenkin äkillisen lopun, kun Ruotsi vaipui talous- ja kiinteistökriisiin 1990-luvun alussa. Monet spekulaatioiden varassa rakennetut toimistotalot seisoivat tyhjinä ja asuntotuotanto laski vain 10 000 asuntoon vuodessa koko maassa.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: 1990-luvun alussa Tukholmaan rakennettiin vain kaksi suurempaa asuinaluetta: Hammarby sjöstad (vaihe 1, 1992–1997) ja S:t Eriksområdet (1995–1998). Asemakaava-arkkitehti Aleksander Wolodarski laati molempiin hyvin yksityiskohtaisen suunnitelman. Hammarby sjöstad käsittää laajan alueen Hammarby sjön, Hammarbyleden-kanavan ja Sicklan kanavan ympärillä, jossa on aiemmin ollut satamatoimintaa ja pienteollisuutta. Pohjoisella puolella, jota kutsutaan nimellä Norra Hammarbyhamnen, rakennustyöt päättyivät vuonna 1997, mutta eteläisen puolen rakentaminen saataneen loppuun vasta vuonna 2017. Vuosisadan lopussa rakennettiin Nybodahöjden-alue yhteydessä Tukholman kulttuuripääkaupunkivuoteen 1998. Sinne syntyi 156 atriumtaloihin, rivitaloihin ja kaupunkipientaloihin sijoittuvaa asuntoa.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
2000-luvun alussa taloudellinen tilanne parantui ja vuosikymmenen puolivälissä alkoi uusi rakennusbuumi. Eräät 2000-luvun tunnetuista arkkitehdeista, kuten Thomas Sandell ja Gert Wingårdh, puolsivat kiisteltyjä hankkeita kuten Riddarfjärdenille suunniteltua kylpylähotellia ja monumentaalista kongressi- ja konferenssikeskusta Tukholman kaupungintalon viereen.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Yksi 2000-luvun alun suurimmista asuinaluehankkeista oli Lilla Essingen -saaren muuttaminen teollisuusalueesta merenläheiseksi asuinalueeksi. Alueelle rakennettiin vuosien 2001 ja 2007 välillä noin 750 asuntoa. Huomattaviin rakennushankkeisiin lukeutuivat myös uusi Årstabron-silta, jonka suunnitteli brittiläinen arkkitehti Norman Foster (valmistui 2005), ja Kista Science Tower, jonka piirsi White arkitekter -toimisto. Sen rakentaminen aloitettiin kesällä 2000 ja saatiin valmiiksi vuoden 2002 lopussa.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Suuri, vielä vuonna 2009 jatkunut projekti on Västra city. Siihen liittyvät Citybanan-rautatie uusine asemineen, Klaran postiterminaalin purkaminen ja sen paikalle rakennettava hotelli- ja kokouskeskus Stockholm Waterfront sekä ratapiha-alueen kattaminen toimistoilla, hotelleilla, liikkeillä ja asunnoilla.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Kungsholmenin koillisosaan rakennetaan Lindhagenin aluetta. Alueella lasketaan asuvan noin 20 000 henkeä vuonna 2017 ja sinne on tarkoitus syntyä 15 000 työpaikkaa. Hankkeeseen kuuluu myös Hornsbergs strandin alue Ulvsundasjön-lahden rannalla, uusi asuinalue, jonne rakennetaan 1 200 merenläheistä asuntoa, puistoja ja laitureita.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text:
Ajan rakennuksia
Vuonna 2008 meneillään olleita hankkeita
Siitä, mikä on Tukholman kaunein rakennus, on esitetty erilaisia mielipiteitä, ja maku on muuttunut jatkuvasti vuosisatojen aikana. Kun valtiopäivätalo vihittiin käyttöön vuonna 1906, sen arkkitehti Aron Johansson sai kestää rajua kritiikkiä. Kaupungintalon arkkitehti Ragnar Östberg kutsui rakennusta ”kömmähdykseksi ilman julkisivua tai takapuolta”.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Useita rakennuksia on nimetty kaupungin kauneimmaksi. Aftonbladet-lehden vuonna 2006 järjestämän äänestyksen mukaan 35,8 prosentin mielestä Tukholman stadion, 14,4 prosentin mielestä Tukholman kaupungintalo ja 14,1 prosentin mielestä Ritarihuone on kaupungin kaunein. Gunnar Asplundin kaupunginkirjasto, jota Eva Eriksson (korkeakouluopettaja ja arkkitehtuurikirjoittaja) pitää ”yhtenä ruotsalaisen 1900-luvun arkkitehtuurin merkkiteoksista”, tuli samassa äänestyksessä 4,8 prosentin tuloksella kahdeksannelle sijalle kymmenestä.


title: Tukholman arkkitehtuuri

text: Arkitekturskolan KTH:n rakennus valittiin, ironista kyllä, vuonna 2008 jälleen suurella enemmistöllä Tukholman rumimmaksi taloksi. Se on Östermalmilla sijaitseva brutalistinen betonirakennus vuodelta 1969. Rakennustoiminnasta vastannut borgarråd Mikael Söderlund teki vuonna 2006 aloitteen sen purkamiseksi.


title: Sottopassaggio

text: Sottopassaggio on muusikkona paremmin tunnetun Tumppi Varosen toinen kaunokirjallinen teos. Se ilmestyi 8. lokakuuta 2009.


title: Sottopassaggio

text: Kirja kuvaa ihmisiä heidän oikeassa ympäristössään, suuressa mutta niin tutussa ja arkisessa maailmassa. Sen henkilöitä ovat lehtiä keräilevä ja siivoava Samuli, sairaalassa puurtava Hannu, burnoutista kärsinyt Brita, Clean-yhtiön pomo Ritva, Somaliasta tullut Ahmed, Helsingin laidalta töissä käyvä Lissu sekä siivooja-Milla.


title: Sami Aalto

text: Sami Aalto (s. 1980 Turku) on suomalainen telinevoimistelija, joka edustaa Turun Urheiluliittoa. Häntä valmentaa Andrei Pop.


title: Sami Aalto

text: Aalto aloitti voimisteluharrastuksen 9-vuotiaana, ja nousi maajoukkueeseen vuonna 2001. Vuoden 2004 EM-kilpailuissa Aalto oli moniottelun 16:s. Vuonna 2005 hän selviytyi maailmancupin osakilpailun finaaliin permannolla ollen lopputuloksissa seitsemäs. Samana vuonna hän selviytyi MM-kilpailujen moniottelun finaaliin ollen lopputuloksissa 18:s. Vuoden 2009 EM-kilpailuissa Aalto voimisteli moniottelun finaaliin, jossa sijoittui 14:nneksi. Saman vuoden MM-kisoissa Aalto oli moniottelun karsinnan 37:s. Berliinin EM-kilpailuissa 2011 Aalto oli kuusiottelun 33:s pistein 81,175.


title: Sami Aalto

text: Aalto on voittanut urallaan 15 Suomen-, 8 Pohjoismaiden- ja 11 Pohjois-Euroopan mestaruutta. SM-mitaleita Aallolla on yli 50 kappaletta. Moniottelun Suomen mestaruuden Aalto on voittanut ennätykselliset kahdeksan kertaa.


title: Syökö kuningas makkaraa?

text: Syökö kuningas makkaraa? on muusikkona paremmin tunnetun Tumppi Varosen ensimmäinen kaunokirjallinen teos. Se ilmestyi lokakuussa 2005.


title: Syökö kuningas makkaraa?

text: Kirjan päähenkilönä on Sörkan makkaratehtaalla työskentelevä Ville, jonka elämä koostuu huonoista naissuhteista ja keskioluen kittaamisesta. Korkeasaaren veneessä hän ihastuu kauniiseen thaimaalaistyttöön Li-Anniin, joka on lomailemassa Suomessa. Ville saa tytön osoitteen ja jouduttuaan töistä lomautetuksi, hän päättää seurata Li-Annia Thaimaahan. Voittaako rakkaus Li-Anniin vai Villen eurooppalainen mukavuudenhalu ja luontainen levottomuus?


title: Syökö kuningas makkaraa?

text: Kustantajan esittelytekstissä sanotaan kirjan tunnelman ja tyylin omaavan hengenheimolaisuutta Aki Kaurismäen ja Jack Kerouacin tuotannon kanssa.


title: HMS Boreas (H77)

text: HMS Boreas (viirinumero H77) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston B-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Boreas (H77)

text: Alus tilattiin 22. maaliskuuta 1929 Palmerilta Jarrow on Tynestä osana vuoden 1938 laivasto-ohjelmaa. Aluksen valmistuskustannukset olivat 221 156 puntaa, johon ei sisälly Amiraliteetin toimittamat ase- ja viestijärjestelmät.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" palveli vuoteen 1938 saakka Välimeren laivaston 4. Hävittäjälaivueessa, minkä jälkeen se siirrettiin Kotilaivastoon.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreaksen" ja "HMS Kempenfeltin" pelastaessa 6. maaliskuuta 1938 Espanjan kansallismielisten laivaston risteilijä "Balearesin" eloonjääneitä alukset joutuivat tasavaltalaisten ilmavoimien hyökkäyksen kohteeksi. Hyökkäyksessä "HMS Boreaksen" miehistöstä kaatui yksi ja haavoittui neljä miehistönjäsentä.


title: HMS Boreas (H77)

text: Toisen maailmansodan alkaessa aluksen palveluspaikaksi määrättiin Noren osaston 19. Hävittäjälaivue Doverissa, jonka osana alus aloitti Pohjanmeren valvonnan.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" suojasi 15. joulukuuta yhdessä "HMS Basiliskin", "HMS Eskin" ja "HMS Expressin" kanssa apumiinalaiva "HMS Princess Victoriaa" Galloperin miinoituksen luomisessa.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" siirrettiin tammikuussa 1940 Rosythiin suojaamaan Clydestä lähteviä saattueita. Alus määrättiin 4. helmikuuta auttamaan ilmahyökkäyksessä liikuntakyvyttömäksi tullutta miinalaiva "HMS Sphinxiä". Se joutui tehtävän aikana ilmahyökkäykseen, jossa sen perään tuli vaurioita. Alus joutui telakalle Rosythiin, minkä jälkeen palasi saattuetehtäviin.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" ja "HMS Brazen" suojasivat 1. maaliskuuta apumiinalaiva "HMS Teviot Bankia" laskettaessa miinoitusta Moray Firthiin (operaatio DML).


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" siirrettiin 29. maaliskuuta Rosythiin 12. Hävittäjälaivueeseen. Alus jatkoi kuitenkin edelleen saattueiden suojaamista.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" suojasi 5. toukokuuta yhdessä "HMS Brilliantin" ja "HMS Verityn" kanssa apumiinalaiva "HMS Hamptonin" miinoitusmatkan sen laskiessa miinoja Galloperiin (operaatio DML3).


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" siirrettiin 14. toukokuuta Harwichiin tukemaan Hollannin sotilasoperaatioita. Alus törmäsi seuraavana päivänä "HMS Brilliantin" kanssa, jonka vuoksi se joutui telakalle korjattavaksi 18. toukokuuta.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" palasi palvelukseen 20. kesäkuuta se siirtyi Doveriin, jossa alus liitettiin tilapäisesti 1. Hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" ja "HMS Brilliant" joutuivat 23. heinäkuuta Saksan ilmavoimien hyökkäyksen kohteeksi Englannin kanaalissa ollessaan E-veneiden torjuntamatkalla. "HMS Boreaksen" perän viereen osui ensimmäisessä hyökkäyksessä pommi, joka aiheutti pienen vuodon ja pudotti nopeuden 17 solmuun. Seuraavassa hyökkäyksessä aluksen komentosillalle osui kaksi pommia, jotka surmasivat 22 miehistönjäsentä. Alus jouduttiin hinaamaan Doveriin, jossa se joutui telakalle. Alus palasi palvelukseen 23. tammikuuta 1941, jolloin se sijoitettiin Scapa Flowhun koulutukseen.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" ja "HMS Brilliant" määrättiin maaliskuussa Freetowniin 18. Hävittäjälaivueeseen, jossa alukset korvasivat "HMS Foxhoundin" ja "HMS Duncanin". Alukset saapuivat saattueen mukana Freetowniin 28. huhtikuuta.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" pelasti 22. toukokuuta veneestä Saksan laivaston sukellusvene "U-105":n 15. toukokuuta upottaman brittiläisen kauppalaivan "Rodney Starin" eloonjääneet.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" suojasi elokuun alussa saattuetta HG70 Freetownista Gibraltarille ja 10. elokuuta Gibraltarilta Englantiin.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" poimi merestä 18. elokuuta viikkoa aikaisemmin uponneen kahdeksantoista norjalaisen tankkerin "Mirlon" miehistönjäsentä. Sukellusvene "U-130" oli torpedoinut 11. elokuuta tankkerin 870 merimailia länsilounaaseen Freetownista ().


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" irrotettiin 24. elokuuta saattueesta etsimään eloonjääneitä Portugalin rannikolta. Alus pelasti seuraavien alusten miehistönjäseniä:


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" laski pelastetut maihin Gibraltarilla 25. elokuuta, jonka jälkeen se purjehti South Shieldiin. Alus siirrettiin 19. syyskuuta telakalle, josta se palasi palvelukseen tammikuun alussa 1942. Alus palasi Freetowniin, jonne se saapui 25. tammikuuta saattueen WS15 mukana.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" määrättiin lokakuussa itäiselle Välimerelle, jonne se purjehti Hyväntoivonniemen ja Punaisenmeren kautta. Alus saapui Aleksandriaan 11. marraskuuta.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" otti osaa marraskuussa 1942 Pohjois-Afrikan maihinnousuun suojaamalla saattueita.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" poimi merestä 1. tammikuuta 1943 kolme amerikkalaisen kauppalaivan "Arthur Middletonin" eloonjäänyttä. Sukellusvene "U-73" oli torpedoinut kauppalaivan Oranin edustalla ().


title: HMS Boreas (H77)

text: Alus liitettiin tammikuussa 1943 13. Hävittäjälaivueeseen Gibraltarilla, josta se siirrettiin edelleen Freetowniin helmikuussa.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" palasi kesäkuussa Gibraltarille.


title: HMS Boreas (H77)

text: "HMS Boreas" siirrettiin elokuussa Englantiin huollettavaksi. Alus otettiin syyskuussa Cammell Lairdin telakalle, missä se oli huollettavana, kunnes se luovutettiin 5. huhtikuuta 1944 Kreikan laivastolle nimellä "Salamis".


title: HMS Boreas (H77)

text: Alus siirrettiin virallisesti Kreikan hallintaan maaliskuussa Liverpoolissa, ja se otettiin Kreikan laivaston palvelukseen 25. maaliskuuta nimellä "HHMS Salamis".


title: HMS Boreas (H77)

text: Alus oli huhtikuun koulutuksessa Scapa Flowssa liitettynä Kotilaivastoon. Alus törmäsi toiseen alukseen koulutuksen aikana, ja se siirrettiin 28. huhtikuuta Amos and Smith Shipyardille Hulliin korjattavaksi.


title: HMS Boreas (H77)

text: Alus palasi palvelukseen kesäkuussa, minkä jälkeen koulutus saatettiin loppuun. Se purjehti heinäkuussa saattueen mukana Gibraltarille. "Salamis" palveli Gibraltarilla saattuetehtävissä, kunnes se lokakuussa siirrettiin itäiselle Välimerelle.


title: HMS Boreas (H77)

text: "Salamis" osallistui Kreikan saarten vapauttamiseen ja myöhemmin mannermaan taisteluihin.


title: HMS Boreas (H77)

text: "Salamis" palautettiin Kuninkaalliselle laivastolle 10. toukokuuta 1951 Maltalla. Alukselle palautettiin sen alkuperäinen nimi, ja se sijoitettiin poistolistalle. Alus myytiin 23. marraskuuta BISCOlle romutettavaksi ja hinattiin 15. huhtikuuta 1952 Charlestowniin romutettavaksi.


title: HMS Boreas

text: HMS Boreas on ollut neljän Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Adjágas

text: Adjágas on norjansaamelainen folk-joikuyhtye, jolta on ilmestynyt kaksi levyä: "Adjágas" vuonna 2005 ja "Mánu Rávdnji" vuonna 2009. Yhtye on saanut kansainvälistä tunnustusta ja se avasi vuoden 2007 Glastonburyn festivaalin. Muun muassa The Times ja The Guardian ovat arvioineet yhtyeen debyyttilevyä hyvin myönteisesti.


title: Adjágas

text: Nimi Adjágas on pohjoissaamea ja tarkoittaa olotilaa unen ja valveilla olemisen välillä.


title: Unitás

text: Unitás Automobil Ipari és Kereskedelmi RT oli unkarilainen vuosina 1920–1948 toiminut metallialan yritys, jonka tuotteisiin kuuluivat muun muassa autot ja moottoripyörät. Toimitilat sijaitsivat Budapestissä Zápolya utcan varrella.


title: Unitás

text: Alkuvaiheessa yritys korjasi kuorma-autojen ja veneiden moottoreita. Tuotantoa yritettiin laajentaa myös auton korien ja veneiden valmistukseen. Vuonna 1921 valmistui ensimmäinen henkilöauto, joka sai nimekseen FERFI työnjohtaja ja suunnittelija Fritz Fellnerin mukaan. Autossa oli nelisylinterinen moottori. Kokemukset eivät kuitenkaan olleet rohkaisevia, ja auto jäi ainoaksi laatuaan. Prototyyppi myytiin romuksi.


title: Unitás

text: Yritys aloitti DKF-nimisten 100-kuutioisten, hihnavetoisten moottoripyörien valmistuksen. Pyöriä tehtiin yli sata kappaletta, kunnes valmistus jouduttiin lopettamaan vuonna 1926 vanhanaikaisesta rakenteesta johtuneen vähäisen kysynnän vuoksi.


title: Unitás

text:
Vuonna 1927 yritys oli vaikeuksissa, sillä mikään sen toimialoista ei tuottanut voittoa.
Uusi yhteistyö tšekkoslovakialaisen Ringhofferin kanssa koitui yrityksen pelastukseksi. Unitás aloitti vuonna 1928 Ringhoffer-konserniin kuuluneen Tatran pikkuauton, T12-mallin kokoamisen Unkarissa. Kaikki avainkomponentit oli valmistettu Tšekkoslovakiassa, ja Unkarissa autoon tehtiin tehtiin vain kori ja jouset. Näin ollen Unkarin teollisuus- ja kauppaministeriössä autoa ei pidetty unkarilaisena tuotteena. Jos olisi pidetty, tullikohtelu ja siten kilpailukyky olisivat olleet toisenlaiset.


title: Unitás

text: Autosta tehtiin useita eri korimalleja. 1930-luvun lama koitui tuotannon kohtaloksi. Autoja ehdittiin koota 500 kappaletta ennen valmistuksen päättymistä 1933. Alkuperäisestä tuotantotavoitteesta oli jääty rajusti, sillä kun valmistus oli aloitettu, auton vuosivolyymiksi oli kaavailtu 500 kappaletta.


title: Unitás

text: Valmistuksen päätyttyä yrityksessä keksittiin uusi liikeidea; se alkoi ostaa takaisin kokoamiaan T12-malleja ja vuokrata niitä halukkaille. Pian sillä oli hallussaan 250 autoa. Kuljettajan sai vuokratuksi 3 pengőn tuntihintaan. Yritys perusti myös autokoulun.


title: Unitás

text: Unitásin toiminta päättyi kansallistamiseen vuonna 1948.


title: Ei nimeä

text: Ei nimeä ("Sin nombre") on Cary Fukunagan ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalais-meksikolainen eeppinen draamaelokuva. Vuonna 2009 valmistunut elokuva kertoo Meksikon halki kohti Yhdysvaltoja matkaavista laittomista siirtolaisista. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 30. lokakuuta 2009.


title: Miyamoto Usagi

text: Miyamoto Usagi on Stan Sakain luoma kuvitteellinen sarjakuvahahmo, joka seikkailee omassa sarjakuvassa Usagi Yojimbossa. Se teki ensi esiintymisensä Thoughts and Images kustantamassa Albedo Anthropomorphics sarjakuvalehden toisessa numerossa vuonna 1984. Sittemmin Usagi on esiintynyt useiden kustantamoiden sarjakuvissa lähinnä yksittäisissä numeroissa. Dark Horse Comics on toiminut hahmon kustantajana vuodesta 1997 lähtien ja se on myös vieraillut Miragen Turtles-sarjakuvissa. Hahmon luomisessa suurin esikuva oli oikea miekkamestari Miyamoto Musashi.


title: Miyamoto Usagi

text: Usagi syntyi kylän johtajan ainoaksi pojaksi. Hänellä oli lapsuudessaan kaksi leikkikaveria, joista Kenichi oli enemmän riesa kuin ystävä, sekä Mariko, joka puolestaan oli syy poikien kinasteluun.


title: Miyamoto Usagi

text: Vuosia myöhemmin kolmikko meni omille teilleen, kun heidät lähetettiin harjoittamaan bujitsua Dogoran kouluun, joka kuului samurain opetukseen. Matkalla kouluun pojat näkivät kuinka joukko ylimielisiä Dogora oppilaita hyökkäsivät yksinäisen matkaajan Katsuichin kimppuun, joka oli jättänyt koulun vuosia sitten oltuaan tyytymätön oppilaiden laatuun. Huolimatta oppilaiden määrästä he hävisivät tappelussa senseille. Kenichi ei ollut vakuuttunut näkemästään tilanteesta, mutta Usagi pyysi päästä Katsuichin opetukseen. Hän kuitenkin kieltäytyi saman tien, mutta lopulta suostui nähtyään kuinka Usagi seisoi Katsuichin talon edessä päivästä toiseen läpi epämiellyttävien säiden kera. Tämä vakuutti senseille Usagin päättävyydestä.


title: Miyamoto Usagi

text: Vuosien harjoittelun jälkeen Usagi oli Katsuichin yksinomainen oppilas ja vaikka hän osoittautui olevan välillä ilkivaltainen oppilas, joka joutui erilaisiin epäonnisiin seikkailuihin. Usagi menestyi kuitenkin erinomaisesti opinnoissaan tullakseen mahtavaksi soturiksi. Yksi hurjista seikkailuista tapahtui, kun hän käveli opettajansa kanssa läpi taistelukentän ja varasti kuolemaisillaan olevalta sotilaalta wakizashin. Usagi alkoi tuntea syylisyyttä varkaudesta ja alkoi nähdä kuolleen sotilaan edessään useissa eri tilanteissa. Yksi niistä oli painajainen, jossa senseinsä Katsuichi muuttui kyseiseksi sotilaaksi. Usagi palasi takaisin taistelukentälle palauttamaan miekan omistajalleen, jossa eräs aikuinen samurai syytti häntä varkaudesta. Sen sijaan että hän olisi teloittanut nuoren jäniksen, samurai aikoi leikata Usagin kädet. Juuri ennen huitaisuaan Mifune niminen mies puuttui tilanteeseen aistittuaan Usagin kunniallisen luonteen ja käski samuraita vapauttamaan jäniksen.


title: Miyamoto Usagi

text: Myöhemmin harjoitusten päätteeksi Katsuichi toi Usagin miekkailu turnaukseen, jonka järjesti Dorogan koulu. Usagi voitti turnauksen loppuottelussa vanhan ystävänsä Kenichin ja ansaitsi voitollaan oman daishon. Turnausta tarkkaillut Lordi Mifune oli vakuuttunut Usagin taidoista ja tarjosi hänelle palvelijan paikkaa. Usagi hyväksyi tarjouksen ja ennen lähtöään hän palasi hyvästelemään kotikylänsä. Usagista tuli Mifunen ja hänen perheensä luotettava henkilökohtainen henkivartija. Tasainen ura henkivartijana sai kuitenkin tuhoisan lopun, kun eräs kilpaileva lordi Hikiji lähetti ninjan salamurhaamaan Mifunen perheen. Hyökkäyksen uhreiksi joutuivat Mifunen vaimo ja poika, jonka seurauksena lordi Mifune julisti sodan lordi Hikijia vastaan kostaakseen tämän teot. Lordi Mifunella oli pitkään etulyönti asema taistelussa kunnes yksi hänen komentajista Buichi Toda petti hänet ja liittyi lordi Hikijin joukkoihin. Samalla Usagin paras ystävä Gunichi lähti karkuun kesken taistelun huomatessaan heidän olleen tappiolla.


title: Miyamoto Usagi

text: Lordi Mifune kuoli nuolisateen vuoksi, jonka vuoksi Usagin täytyi suorittaa viimeinen tehtävänsä mestata isäntänsä pää ja paeta sen kanssa vihollisilta, jotta he eivät saisi sitä käsiinsä. Usagi pakeni metsään, jonne hän hautasi lordi Mifunen pään. Hän tunsi tarvetta hyvittää häpäistyään isäntänsä häviämällä taistelun. Tämän vuoksi Usagi hautoi kostoa lordi Hikijia kohtaan, mutta huomasi saavutuksen olevan hyvin kaukana. Isännättömänä samuraina Usagi matkusteli halki maan tehden töitä palkallisena henkivartijana. Matkalla hän ystävystyi Geishu klaanin nuoren lordin Noriyukin ja hänen henkivartijan Ame Tomoen kanssa, sekä kyynisen sarvikuonomaisen palkkiometsästäjän Murakami Gennosuken, terävä-älyisen etsivän Ishidan ja kissamaisen naisen Chizun ja lipevän katuesiintyjän, sekä varkaan Kitsunen kanssa.


title: Virpi Raipala-Cormier

text: Virpi Raipala-Cormier on hämeenkyröläinen agronomi ja Frantsilan yrttitilan omistaja yhdessä puolisonsa Jim Cormierin kanssa. Vuonna 1981 perustettu yritys toimii hänen sukutilansa pelloilla, jotka ovat olleet suvun hallussa 1700-luvulta asti.


title: Virpi Raipala-Cormier

text: Raipala-Cormier kiinnostui yrteistä jo nuorena, ja hänellä on ollut oma maustekasvitarha 15-vuotiaasta asti. Hänet on valittu Vuoden naiseksi vuonna 2000.


title: Maduromykoosi

text: Maduromykoosi, myös madurajalka, mykoottinen madurajalka tai eumysetooma, on trooppinen, tavallisimmin jalkaan tarttuva tulehdus. Sairautta aiheuttavat eritoten eräät bakteerit, sädesienilajit ja rihmasienet. Tauti on endeeminen mm. Sudanissa.


title: Frantsilan Luomuyrttitila

text: Frantsilan Luomuyrttitila Ky on hämeenkyröläinen yrttialan yritys. Yrityksen perustivat Virpi Raipala-Cormier ja Jim Cormier vuonna 1981. Se oli ensimmäinen suomalainen yksityistila, jossa viljeltiin yrttejä avomaalla. Nykyisin yritys on luomuyrttien viljelijä ja yrttivalmisteiden tuottaja. Tila palkittiin yrittäjäpalkinnolla vuonna 2004.


title: Frantsilan Luomuyrttitila

text: Yritys on aloittanut mintun, siankärsämön ja nokkosen peltoviljelyn sekä tuonut viljelyyn muun muassa auringonhatun ja kuisman. Nykyään tilan tuotteita on yli 200. Tilan omat pellot eivät riitä tuotantoon, joten apuna käytetään luomutuotantoon sitoutuneita sopimusviljelijöitä.


title: Frantsilan Luomuyrttitila

text: Yritys on laajentunut, ja siitä ovat matkan varrella eriytyneet koulutuskeskus Frantsilan Hyvän Olon Keskus ja kahvila-ravintola Frantsilan Kehäkukka. Hyvän Olon Keskus sijaitsee Frantsilan vanhan sukutilan rakennuksissa. Siellä tarjotaan kokous- ja ohjelmapalveluita, koulutusta sekä luontaishoitoja. Frantsilan Kehäkukka on vuonna 1875 rakennetussa koulurakennuksessa toimiva kahvila, talonpoikaistyyliin sisustettu kasvisravintola sekä Frantsilan luomuyrttittuotteiden myymälä. Kesäisin sen piha-aitoissa on käsityöläisten puoteja. Pihassa on myös yrttien näytetarha. Kehäkukasta vastaavat Tiina ja Olli Ahonen.


title: Toijalan Pallo-Veikot

text: Toijalan Pallo-Veikot on akaalainen, vuonna 1929 perustettu pesäpalloseura, jonka menestysvuodet ajoittuvat 1940-luvulle.


title: Toijalan Pallo-Veikot

text:
TPV voitti pesäpallon Nuorten Suomen mestaruuden jo perustamisvuonnaan, miesten mestaruutta saatiin odotella hieman pidempään.
Seura voitti kaksi miesten Suomen mestaruutta vuosina 1945 ja 1946. Mestarijoukkueiden pelaajia olivat Matti Rauko, Matti Pennanen, Mikko Pennanen, Pekka Pennanen, jääkiekon maajoukkuepelaaja Eero Salisma, Pentti Kämäräinen, Jussi Kallio, Kauko Salo, Mikko Lylykorpi, Ilmari Saunamäki, Olavi Saunamäki, Esko Ikonen ja Osmo Uotila. Seurassa pelasi vuosina 1949–1951 Eeles Landström, joka voitti seiväshypyssä kaksi Euroopan-mestaruutta sekä olympiapronssin.


title: Toijalan Pallo-Veikot

text: Seura fuusioitiin 1975 Toijalan Vauhtiin, jonka palloilujaosto ylläpitää pesäpallon perinteitä Toijalassa.


title: Toijalan Pallo-Veikot

text: Lyöjäkuningas:


title: Toijalan Pallo-Veikot

text: Vuoden lukkari:


title: Helsinki Mandoliners

text: Helsinki Mandoliners on suomalaista mandoliinimusiikkia esittävä kvartetti, joka on perustettu Helsingissä Sibelius-Akatemian kansanmusiikin osastolla vuonna 1992. Se on esiintynyt eurooppalaisilla festivaaleilla ja tehnyt kaksi kiertuetta Pohjois-Amerikkaan.


title: Vanha Maestro

text: Vanha Maestro oli Helsingissä, osoitteessa Fredrikinkatu 51–53, Rakennusmestarien talossa sijainnut tanssiravintola, jota on kutsuttu alallaan Helsingin legendaarisimmaksi, kansainvälisestikin tunnetuksi, tanssipaikaksi. Kaupunkislangissa ravintolaa kutsuttiin joskus myös nimellä "Fredan Valinta", mikä viittasi sen maineeseen niin sanottuna iskupaikkana.


title: Vanha Maestro

text: Rakennusmestarien säätiön omistaman Rakennusmestarien talon juhlasalissa järjestettiin tanssitilaisuuksia vuodesta 1967 alkaen. Vanha Maestro -nimen paikka sai 1970-luvun alussa.


title: Vanha Maestro

text: Maestron kanta-asiakkaiden perustama klubi julkaisi omakustanteisen kirjan ravintolan historiasta vuonna 2001. Vanhan Maestron toiminta perinteisenä tanssiravintolana lopetettiin 3. toukokuuta 2003 asiakasmäärien tasaisesti vähennyttyä sen historian viimeisen vuosikymmenen kuluessa. Huippuaikoina Vanhan Maestron naistentansseissa saattoi käydä 1 500 asiakasta yhden illan aikana, kun taas loppuaikoina esimerkiksi vappuaatto houkutteli paikalle 700 asiakasta, tavallisten iltojen ollessa hiljaisempia.


title: Vanha Maestro

text: Sedu Koskinen avasi Fredrikinkatu 51:ssä uuden Studio 51 -nimisen ravintolan vuonna 2004. Koskisen johdolla toimintaa jatkettiin vanhan Maestron tiloissa uudistettuna tanssiravintolana 1. lokakuuta 2008 alkaen nimellä Freda 51.


title: Ampron prunni

text: Ampron prunni on suomalaista, erityisesti perhonjokilaaksolaista kansanmusiikkia esittävä trio. Yhtyeen nimi on peräisin Timo Valon isoisän Ambrosius (Ampro) Valon kaivosta (kaivo=prunni). Yhtye on kiertänyt Eurooppaa ja Pohjois-Amerikkaa sekä julkaissut CD:n.


title: Murrejatkumo

text: Murrejatkumo on eräs dialektologian peruskäsite. Sillä tarkoitetaan saman kielen eri murteiden tai toisilleen lähisukuisten kielten muodostamaa ryhmä, jonka sisällä eri kielipiirteiden maantieteellisen levinneisyyden rajat eli isoglossit eivät vastaa toisiaan, minkä vuoksi ei ole jyrkkiä murrerajoja, vaan murteet muodostamat jatkumoja. Tällainen on tilanne myös monien erillisinä pidettyjen kielten välisten rajojen kohdalla.


title: Murrejatkumo

text: Murrejatkumoille tyypillistä on, että ihmiset ymmärtävät lähiseudun asukkaiden puhetta ilman muuta, koska murre-erot eivät ole kovin suuret, hieman kauempana asuvien puhetta jo työläämmin, kun taas useissa tapauksissa saman murrejatkumon vastakkaisten äärilaitojen asukkaat eivät ymmärrä toistensa puhetta lainkaan, elleivät ole sitä varta vasten opetelleet. Missään kohdassa murrejatkumon sisällä ei kuitenkaan ole sellaista rajaa, jonka vastakkaisilla puolilla lähellä toisiaan asuvat eivät ymmärtäisi toisiaan.


title: Murrejatkumo

text: Murrejatkumot olivat yleisiä vanhan maatalousyhteiskunnan aikana, kun maaseudun asukkaat harvoin muuttivat kovin kauas synnyinpaikaltaan eikä valtiollisten yleiskielten vaikutus ollut niin voimakas, että se olisi sanottavasti tasoittanut paikallisia murre-eroja tai tehnyt valtioiden välisistä rajoista selviä kielirajoja. Murrejatkumoiden olemassaolo tekee monessa tapauksessa vaikeaksi ratkaista, mitkä ovat eri kieliä ja mitkä vain saman kielen eri murteita, varsinkin jos kyseisillä kielillä ei ole vakiintunutta kirjakieltä.


title: Murrejatkumo

text: Euroopassa tyypillisen murrejatkuman muodostavat esimerkiksi hollannin ja saksan murteet Alankomaiden rannikolta Itävallan kaakkoisille rajaseuduille saakka. Hollanti ja saksa ovat selvästi eri kieliä, mutta niiden ydinalueiden välillä on katkeamaton ketju erilaisia "siirtymämurteita", joissa on piirteitä molemmista. Myös skandinaavisten kielten eli ruotsin, norjan ja tanskan murteet muodostavat murrejatkumon.


title: Esko Salminen (täsmennyssivu)

text: Esko Salminen nimisiä henkilöitä ovat muun muassa:


title: Wallin

text: Wallin on ainakin seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Nordisk Numismatisk Union

text: Nordisk Numismatisk Union on pohjoismainen numismatiikan alan järjestö, johon kuuluu alan järjestöjä eri pohjoismaista. Sen perustajajäseniin kuuluu Suomen Numismaattinen Yhdistys.


title: Nordisk Numismatisk Union

text: Liittoon kuuluu kahdeksan numismaattista yhdistystä ja neljä rahakokoelmaa. Sen julkaisuja ovat Nordisk Numismatisk Unions Medlemsblad (NNUM) ja Nordisk Numismatisk Årsskrift (NNÅ). Se järjestää joka kolmas vuosi alan kokouksen jossakin Pohjoismaassa. Vuonna 2010 kokouksen järjestää tanskalainen Dansk Numismatisk Forening.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Ositus tarkoittaa avioliiton päättyessä avioeroon tai toisen puolison kuolemaan tapahtuvaa avio-oikeuden alaisen omaisuuden selvittämistä ja tasaamista. Osituksessa lasketaan, miten paljon tasinkoa joutuu enemmän omaisuutta omistava puoliso maksamaan toiselle puolisolle siten, että kummankin omaisuuden arvo tulee yhtä suureksi. Tätä nimitetään osituksen laskennalliseksi vaiheeksi. Reaalisessa vaiheessa määrätään ne omaisuuserät, joilla tasinko suoritetaan.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Osituksen lähikäsitteitä ovat perinnönjako sekä pesänjakajan tekemät toimitusositus ja toimitusjako. Osituksessa puolisoiden velkoja ei makseta, kun taas ennen perinnönjakoa perittävän ja kuolinpesän velat on maksettava. Osituksessa vaihtuu vain tasingon omistusoikeus, kun sen sijaan perinnönjaossa kaikki kuolinpesän hallitsema omaisuus jaetaan pesän osakkaille. Toimitusositukseen haetaan muutosta ja sovinto-ositusta vaaditaan julistettavaksi pätemättömäksi tekemällä osituksen moite käräjäoikeuteen. Jos suoritettu ositus on kohtuuton tuomioistuin voi tehdä osituksen sovittelun.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Puolisoiden varallisuuden jakojärjestelmät ovat eri maissa erilaisia. Oikeusjärjestykset poikkeavat toisistaan siinä, mikä omaisuus otetaan jaon piiriin, milloin ja miten omaisuus on puolisoille tullut ja perustuuko puolitus kaavamaisiin vai harkinnanvaraisiin seikkoihin. Useissa maissa omaisuuden jako ratkaistaan avioeron yhteydessä, mutta Pohjoismaissa se tehdään avioeron jälkeen erikseen. Pohjoismaissa osituksessa jaetaan kaikki puolisoiden omaisuus riippumatta sen saantitavasta ja saantiajankohdasta. Saksassa ositetaan vain avioliiton aikana yhteisin ponnistuksin hankittu omaisuus. Belgiassa omaisuus puolitetaan kaavamaisesti ja Englannissa jako tapahtuu harkinnanvaraisten seikkojen perusteella.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Suomessa ositusta vastasi aiemmin pesänositus, joka perustui vuoden 1734 lain naimiskaareen ja lakiin aviopuolisoiden omaisuus- ja velkasuhteista (17/1889). Naimiskaaren mukaan pesänosituksen ulkopuolelle jäi arvokkain omaisuus, jota olivat perityt ja sukuun ostetut kiinteistöt. Irtaimisto ja avioliiton aikana ansaittu omaisuus jaettiin maalaisoikeudessa siten, että mies sai 2/3 ja vaimo 1/3. Kaupunkioikeuden mukaan jaettiin kaikki omaisuus puoliksi, ellei ennen avioliittoa ollut tehty avioehtoa. Vuonna 1878 annettiin asetus, jolla kaupunkioikeuden käytäntö otettiin osittain myös maalaisoikeuteen. Puolittamisen ulkopuolelle jätettiin ennen avioliittoa omistettu tai sen aikana peritty maalaiskiinteistö ja se omaisuus, joka avioehdolla oli sovittu ulkopuoliseksi. Vuoden 1930 alussa voimaan tulleen avioliittolain (234/1929) myötä pääperiaatteeksi tuli kaiken puolittaminen, ellei avioehtosopimus toisin määrännyt. Vuodesta 1976 lähtien leski ei ole ollut velvollinen antamaan tasinkoa ja vuodesta 1988 alkaen (411/1987) ositusta ja avioehtoa on voitu kohtuullistaa.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Suomessa ositusta tehdään harvoin lesken ja perillisten välillä, sillä leskellä on elinikäinen oikeus hallita jakamattomana perheen asuntoa ja asuntoirtaimistoa (lesken suoja). Tavallisin kuolemaan perustuva ositus on molempien puolisoiden kuoleman jälkeen tehty ositus kummankin suvun kesken ennen perinnönjakoa. Avioeron jälkeen ositus tehdään lähes aina, jos puolisoilla on vähänkin varallisuutta.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Laskennallinen vaihe aloitetaan luetteloimalla puolisoiden varat ja velat oikeusperusteen syntyhetkellä. Syntyhetki tarkoittaa toisen puolison kuolinhetkeä tai hetkeä, jolloin avioerohakemus jätetään käräjäoikeuden kansliaan hakemusasiana. Samassa yhteydessä määritetään varojen ja velkojen senhetkinen käypä arvo. Yhteisesti omistetusta omaisuudesta tai yhteisistä veloista päätetään, mikä on kummankin osuus. Sen jälkeen puolison varallisuudesta vähennetään hänen velkojensa arvo. Yleensä vähentäminen tehdään avio-oikeuden alaisen omaisuuden arvosta. Sen sijaan avio-oikeudesta vapaan omaisuuden hankintavelka vähennetään avio-oikeudesta vapaan omaisuuden arvosta.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Kun velat on katettu nähdään puolison avio-oikeuden alaisen omaisuuden säästö. Puolisoiden säästöt lasketaan yhteen ja saadusta summasta vähennetään mahdollinen vastike. Tämän jälkeen jäljelle jäänyt säästö puolitetaan. Säästön puolikkaan ja mahdollisen vastikkeen summaa nimitetään avio-osaksi, jonka puoliso osituksesta saa. Avio-osan ja puolison avio-oikeuden alaisen omaisuuden säästön erotusta nimitetään tasingoksi. Vähemmän omistava puoliso saa tasinkoa enemmän omistavalta puolisolta.


title: Ositus (oikeustiede)

text: Osituksen reaalisessa vaiheessa päätetään, millä omaisuuserillä tasinko suoritetaan. Tasingon luovuttaja saa valita, käyttääkö hän tasinkoon rahaa vai muuta omaisuutta. Muu omaisuus voi olla yleensä vain avio-oikeuden alaista omaisuutta. Jos puolisot eivät pysty sopimaan osituksesta keskenään eli tekemään sovinto-ositusta, voi toinen puoliso vaatia, että käräjäoikeus määrää pesänjakajan tekemään toimitusosituksen. Pesänjakajalla on oikeus ratkaista kaikki jakoon liittyvät kysymykset. Hänen ratkaisuunsa voi vaatia muutosta tuomioistuimessa tekemällä osituksen moitteen.


title: Salibandyn SM-sarja 1991–1992

text: Kausi 1991–1992 oli salibandyliigan historian kuudes kausi. Sarjasta käytettiin tuolloin nimitystä SM-sarja.


title: Salibandyn SM-sarja 1991–1992

text: Miesten mestaruuden voitti Joensuulainen Josba, joka voitti finaaleissa Helsinkiläisen SSV:n. Pronssia saavutti Happee Jyväskylästä. RuRu putosi suoraan I-divisioonaan. Sekä Liffe että SU säilyttivät paikkansa SM-sarjassa karsintojen jälkeen.


title: Salibandyn SM-sarja 1991–1992

text: Naisten mestaruuden voitti sarjanousija Tapanilan Erä Helsingistä. Erän joukkue oli muudostunut fuusiossa, jossa oli yhdistynyt edelliskauden mestari S.C. Dalmac ja Synkkä Uhma. Joukkue oli runkosarjassa lopulta ylivoimainen ja menetti ainoastaan kaksi pistettä kahdessa tasapeliin päättyneessä ottelussa. Hopeaa saavutti jyväskyläläinen BET ja pronssia helsinkiläinen SAPA.


title: Salibandyn SM-sarja 1991–1992

text: Miesten runkosarja pelattiin kaksinkertaisena kuudessa osaturnauksessa järjestyksessä Jyväskylä, Joensuu, Hämeenlinna, Jyväskylä, Tampere ja Helsinki. Uudistuksena edelliskauteen verrattuna oli pudotuspelit, joihin pääsivät runkosarjan neljä parasta.


title: Salibandyn SM-sarja 1991–1992

text: Naiset pelasivat ensi kertaa kaksinkertaisen sarjan. Runkosarja järjestettiin kuudessa osaturnauksessa järjestyksessä Jyväskylä, Joensuu, Helsinki, Tampere, Lohja ja Hämeenlinna.


title: Sacile

text: Sacile on kaupunki Pordenonen maakunnassa Friuli-Venezia Giulian alueella Koillis-Italiassa. Kaupungissa on pari kymmentä tuhatta asukasta.


title: Sacile

text: Sacilea on sanottu ""Serenissiman" puutarhaksi" ("La Serenissima" on Venetsian tasavallan lempinimi) siellä olevien palatsien mukaan, joita on rakennettu Livenzajoen rannalle Venetsian tasavallan ylhäisölle.


title: Sacile

text: Sacilen historiallinen keskusta sijaitsee Livenzajoen kahdessa saaressa. Saarista ei tiedetä, ovatko ne keinotekoisesti rakennettuja vai luonnon muodostamia.


title: Fusilli

text: Fusilli on viljasta valmistettavaa pastaa. Se on kierteistä spagettia. Kierremakaroni sitoo hyvin pastakastiketta itseensä, mutta se sopii myös salaatteihin, keittoihin ja paistoksiin.


title: Fusilli

text: Suomessa fusillia valmistaa muun muassa Myllyn Paras.


title: HMS Ariadne (M65)

text: HMS Ariadne (viirinumero M65) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Abdiel-luokan miinalaiva. Alus oli yksi harvoista Britannian Yhdysvaltain laivastolle lainaamista ja se palvelikin Yhdysvaltain 7. laivastossa Tyynellä valtamerellä 1944.


title: HMS Ariadne (M65)

text: Alus tilattiin 19. huhtikuuta 1941 Alexander Stephen and Sonsilta Glasgow'sta Skotlannista osana sodan ajan laivastohankintoja. Sen köli laskettiin 15. marraskuuta 1941 ja alus laskettiin vesille 16. helmikuuta 1943. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 9. lokakuuta.


title: HMS Ariadne (M65)

text: Syyskuussa 1943 alus oli valmistajan koeajoissa. Valmistuttuaan 9. lokakuuta alus siirrettiin laivastolle vastaanottotesteihin, joiden päätyttyä se varustettiin sekä siirrettiin Scapa Flow'hun Kotilaivastoon koulutettavaksi. Aluksen koulutuskeskeytettiin joulukuussa, jolloin se määrättiin Atlantille partiointiin. Alus siirrettiin Gibraltarille, josta se lähti "HMS Gambian", "HMS Penelopen", "HMS Glasgowin" ja "HMS Enterprisen" kanssa pysäyttämään rannikkolennoston havaitsemaa Saksan laivaston saarronmurtajaa "Alsterruferia" (operaatio Stonewall).


title: HMS Ariadne (M65)

text: "HMS Ariadnen" ensimmäinen palvelustehtävä oli miinanlasku Norjan rannikolle.


title: HMS Ariadne (M65)

text: "HMS Ariadne" poistui kotivesiltä tammikuussa 1944, jolloin se liitettiin Yhdysvaltain 7. laivastoon Tyynelle valtamerelle. Alus laski kesäkuussa 1944 Uuden Guinean pohjoisrannikolle 146 miinaa. Se laski taisteluiden aikana 1352 miinaa. Alus siirrettiin joukkojenkuljetustehtäviin marraskuussa.


title: HMS Ariadne (M65)

text: Sodan jälkeen alus kuljetti entisiä sotavankeja takaisin Japanista kotimaihinsa, ja pääsi itse palaamaan Englantiin vasta 1947. Paluun jälkeen alus sijoitettiin Sheernessiin reserviin. Alus ei palannut palvelukseen lukuun ottamatta lyhyttä huollon jälkeistä koeajojaksoa 1950.


title: HMS Ariadne (M65)

text: "HMS Ariadne" myytiin romutettavaksi W. H. Arnott Youngille ja se saapui helmikuussa 1965 Dalmuiriin, jossa se romutettiin kesäkuussa.


title: Jarmo Jääskeläinen

text: Jarmo Jääskeläinen (s. 1937 Viipuri) on suomalainen toimittaja, dokumenttielokuvien tuottaja ja ohjaaja. Hän on tunnettu erityisesti Puola-aiheisista dokumenteistaan.


title: Jarmo Jääskeläinen

text: Jääskeläinen aloitti elokuvaopinnot Łódźin elokuvakorkeakoulussa Puolassa 1965. Hän toimi Yleisradion Puolan-kirjeenvaihtajana vuodesta 1967. Palattuaan Suomeen Jääskeläinen toimi dokumenttielokuvien tuottajana ja kouluttajana. Hän perusti myös YLE TV2:n Dokumenttiprojektin ja vastasi sen toiminnasta 1990–1997.


title: Ahonen

text: Ahonen on suomalainen sukunimi. Se kuuluu Virtanen-tyyppiin. Se on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Alatalo

text: Alatalo on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Pälkäneläisyys

text: Pälkäneläisyys oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen piirissä 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa esiintynyt sävyltään vasemmistoradikaalinen liike, jonka synnyn taustalla oli silloinen opiskelijaradikalismi.


title: Pälkäneläisyys

text: Pälkäneläisyys sai nimensä Pirkanmaalla Pälkäneellä, Suomen Kasvatusopillisen yhdistyksen omistamassa Mallasmäen kurssikeskuksessa syksyllä 1969 pidetyssä kokouksessa annetun julkilausuman mukaan, jossa määriteltiin liikkeen ohjelma. Liikkeen alkuunpaneva tapahtuma oli Karjaalla vuonna 1967 pidetty vasemmistonuorten yhteinen vappujuhla, joka oli järjestetty vastoin SDP:n puoluetoimiston nimenomaista kieltoa. Sen syntyyn ratkaisevimmin vaikuttanut tekijä oli kehitysmaiden ongelmien ja Vietnamin sodan nostattama kansainvälisen solidaarisuuden vaatimus sekä pyrkimys vasemmiston laajempaan yhteistyöhön. Nämä vaatimukset kirjattiin Pälkäneellä pidetyssä kokouksessa annettuun julkilausumaan. Lausumassa arvosteltiin hallituksia, joissa SDP oli ollut mukana, "liian porvarillisen" politiikan toteuttamisesta.


title: Pälkäneläisyys

text: Pälkäneläisyyden keskeisiä hahmoja olivat SDP:n vasemmistoon lukeutuneet opiskelijapoliitikot Reijo Käkelä, Erik Schüller ja Hannu Vesa. Kansanedustajista liikkeen taakse asettuivat Osmo Kaipainen, Tellervo M. Koivisto ja Erkki Tuomioja, jotka olivat olleet mukana Pälkäneellä pidetyssä kokouksessa ja allekirjoittaneet siellä annetun julkilausuman.


title: Pälkäneläisyys

text: Seuraavana kesänä, vuonna 1970, "pälkäneläiset" pitivät Karjaalla uuden kokouksen, jossa hyväksyttiin jyrkempi julkilausuma kuin edellisenä kesänä. Siinä tuomittiin − jälkikäteen − edellisenä vuonna kaatunut Nordek-hanke ja Suomen ja Euroopan talousyhteisön EEC:n kaavailtu vapaakauppasopimus sekä hyväksyttiin Tšekkoslovakian miehitys.


title: Pälkäneläisyys

text: Tässä vaiheessa SDP:n johto − puheenjohtaja Rafael Paasio ja puoluesihteeri Kalevi Sorsa − tuomitsivat julkisesti pälkäneläisyyden. Paasio ja Sorsa syyttivät liikettä siitä, että se antoi SDP:n nimissä julkilausumia, jotka olivat jyrkässä ristiriidassa puolueen virallisen linjan kanssa. Myös pälkäneläisyyden taakse asettuneet kansanedustajat sanoutuivat puoluejohdon jyrkän kannanoton seurauksena irti liikkeestä. Näin pälkäneläisyys menetti vahvimman tukensa.


title: Pälkäneläisyys

text: Pälkäneläisyys hajosi lopulta sisäisiin kiistoihinsa ja sen toiminta hiipui vuoden 1971 aikana. Pääosa liikettä kannattaneista opiskelijoista palasi SDP:hen, kun taas pälkäneläisten vasemman laidan edustajat ajautuivat ulos puolueesta ja liittyivät SKP:n taistolaissiipeen.


title: Pekka Pökälä

text: Pekka Uolevi Pökälä (s. 29. tammikuuta 1948 Asikkala) on suomalainen hiihtosuunnistaja. Seuratasolla hän edusti Asikkalan Raikasta ja Saarijärven Pullistusta.


title: Pekka Pökälä

text: Hyvinkäällä 1975 ensimmäisissä hiihtosuunnistuksen MM-kilpailuissa Pökälä voitti viestikultaa ja sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi. Viestissä hän hiihtosuunnisti aloitusosuuden Heimo Taskisen, Jorma Karvosen ja Olavi Svanbergin suunnistaessa muut osuudet. Kaksi vuotta myöhemmin Velingradissa hän voitti henkilökohtaisessa kilpailussa MM-hopeaa.


title: Flight & Jontey

text: Flight & Jontey on suomalainen housea tuottava kaksikko Tampereelta. Flight (Marko Vilkman) ja Jontey (Joonas Ylitalo) aloittivat yhteistyön vuonna 2008. Samana vuonna julkaistiin heidän ensimmäinen EP:nsä chicagolaisella Direct Drive -levymerkillä. Kansainvälistä huomiota Flight & Jontey sai voitettuaan Pete Tongin järjestämän Bedroom Bedlam -äänestyksen kappaleella "Sangria", jonka julkaisi syksyllä 2008 suomalainen DanceteriA Music -levy-yhtiö.


title: Flight & Jontey

text: Vuonna 2009 kaksikko teki remixin K-Systemin kappaleesta "Devil Without Horns", joka päätyi myös K-Systemin "10th Anniversary" -kokoelmalle. Tämän jälkeen Flight & Jontey yhdisti hetkellisesti voimansa YleX:n DJ Orionin kanssa ja teki bootlegremiksin Coldplay-yhtyeen "Viva La Vida" -kappaleesta. Versio sai laajalti suosiota Suomessa päädyttyään esimerkiksi Suomen viralliselle tanssilistalle, mutta päätyi myös maailmaa kiertävien artistien soittoon, kuten DJ:n ATB ja Tiësto. Flight & Jontey -kaksikon ja DJ Orionin yhteistyö jatkui, kun tamperelaiset tekivät Orionin "Brotherhood"-singlestä remiksin, jonka julkaisi Lost Language -levy-yhtiö 23. marraskuuta 2009.


title: Flight & Jontey

text: 15. lokakuuta 2009 newyorkilainen System Recordings julkaisi kaksikon "Old Cool" EP:n, jossa oli nimikkoraidan lisäksi kappale "Never Dancin'". Singlen "Every Night" julkaisi 24. maaliskuuta 2010 kolumbialainen Avenue Recordings.


title: Knowit

text: Knowit Oy on konsulttiyritys, joka tarjoaa ratkaisutoimituksia kolmella eri liiketoiminta-alueella: Experience, Insight ja Solutions. Knowitin palveluissa yhdistyy design- ja viestintäosaaminen, liikkeenjohdon konsultointiosaaminen ja teknologiaosaaminen. Knowitilla on yli 2000 työntekijää Ruotsissa, Norjassa, Suomessa, Tanskassa ja Saksassa ja se on listattu Tukholman OMX-pörssissä. Knowit Oy:n toimipiste sijaitsee Helsingin Punavuoressa.


title: Knowit

text: Liiketoiminta-alue Knowit Experience on pohjoismainen viestintä- ja teknologiatoimisto, jolla on toimintaa neljässä eri maassa. Kohdennetun digitaalisen läsnäolon ja verkossa, mobiilissa ja sosiaalisessa mediassa tarjottavan rikkaan käyttäjäkokemuksen avulla autamme yrityksiä, organisaatioita ja muita toimijoita pääsemään kriittisiin tavoitteisiinsa.