title: Sallan taistelut (talvisota)

text: Sallassa oli vain muutamia suomalaisosastoja neuvostojoukkojen hyökätessä. Erillinen 17. pataljoona ("Er.P 17"), ns. ”Sallan pataljoona” oli mukana luomassa edellytyksiä sissitoiminnalle Sallan suunnalla perustamalla maastoon muona- ja ampumatarvikekätköjä. Pääosa sotatarvikkeista saatiin Rajavartiolaitokselta. Suomalaisjoukot olivat osa Lapin Ryhmää, jota johti kenraalimajuri Kurt Martti Wallenius.


title: Sallan taistelut (talvisota)

text: Neuvostoliiton hyökkäyksen suoritti 122. divisioona. Myös 88. divisioonaa suunniteltiin käytettävän, mutta se ei loppujen lopuksi osallistunut sotatoimiin sotatarvikkeiden puutteen vuoksi.


title: Sallan taistelut (talvisota)

text: Neuvostoliiton joukkojen hyökkäys pakotti suomalaisjoukot perääntymään aina Kemijoelle asti. Eteneminen joen yli ei kuitenkaan onnistunut suomalaisten sitkeän puolustuksen vuoksi. 13. tammikuuta 1940 Neuvostoliiton 9. armeija käski 122. divisioonan vetäytyä Märkäjärven kylään. Tämän jälkeen ei käyty enää suurempia taisteluita, vaan tilanne muuttui asemasodaksi.


title: WSP Group

text: WSP Group plc on britannialainen osakeyhtiö, jonka toimialaan kuuluvat rakennuttaminen ja konsultointi rakentamisessa. Yhtiö on kirjattu Lontoon pörssiin.


title: WSP Group

text: Kesäkuussa 2012 uutisoitiin, että kanadalainen, Toronton pörssissä noteerattava Genivar Inc. on ostanut WSP Groupin koko osakekannan. Yhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto on noin 1,4 miljardia euroa ja työntekijöitä on yhteensä 14 500. Yhdistynyt yritys toimii 30 maassa ja on maailman 18. suurin suunnitteluyritys.


title: WSP Group

text: Suomen tytäryhtiö WSP Finland Oy juhli 50-vuotista taivaltaan vuonna 2013. WSP Finlandin juuret ovat vuodessa 1963, jolloin Ilmari Kortesluoma perusti nimeään kantaneen suunnittelutoimiston. Se tunnettiin myöhemmin nimellä SuunnitteluKortes.


title: WSP Group

text: Yhtiön perusti Chris Cole kolmen muun yhteistyökumppanin kanssa vuonna 1969 nimellä "William Sale Partnership". Yhtiö listattiin Lontoon pörssiin vuonna 1987. WSP Group laajensi toimintansa muihin maihin 1990-luvulla. Vuonna 1995 muodostettiin Aasiassa toimiva tytäryhtiö "WSP Asia". WSP Groupin tekemiä yritysostoja ovat olleet muun muassa ruotsalaisen "Jacobson & Widmarkin" ostaminen vuonna 2001, suomalaisten "LT Consultants OYn" ja "EMP Projects OYn" ostaminen vuonna 2003 ja arabiemiirikuntalaisen "PHB Groupin" osto vuonna 2005. Vuonna 2007 WSP Group osti australialaisen rakentamiseen erikoistuneen yhtiön "Lincolne Scottin", eteläafrikkalaisen "LC Consultingin", britannialaisen "CEL Internationalin" ja saksalaisen "CBP Consulting Engineers".


title: Pensaskanukka

text: Pensaskanukka ("Cornus alba") on puuvartinen, koristekasvina yleinen kanukkalaji. Se kasvaa 2–3 metriä korkeaksi pensaaksi. Pensaskanukan haarat ja oksat voivat olla punaisia, keltaisia, ruskeita tai vihreitä. Lehdet ovat alta sinertävät. Kukintona on 3–5 senttimetriä leveä huiskilo. Pensaskanukan hedelmä on luumarja.


title: Pensaskanukka

text: Pensaskanukan alalajit:


title: Pensaskanukka

text: Pensaskanukan lajikkeita:


title: Liuskepaljakkayökkönen

text: Liuskepaljakkayökkönen ("Xestia lyngei") on pieni, arktisten tunturiseutujen ja tundran yökköslaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).


title: Liuskepaljakkayökkönen

text: Liuskepaljakkayökkönen on perusilmeeltään tummanharmaa yökköslaji. Etusiivet ovat melko kapeat, tummanharmaat, keskiosastaan hieman tummemmat ja kauttaaltaan vaalean kehnän peitossa. Vaaleat yökköstäplät erottuvat vain heikosti, ja ulompi poikkiviiru on heikosti sahamainen. Takasiivet ovat vaaleanruskeat, ulospäin tummenevat, ja siiven keskellä on laaja, tumma, puolikuumainen keskitäplä. Ruumis on tukeva. Siipiväli on 26–32 mm.


title: Liuskepaljakkayökkönen

text: Tuhkapaljakkayökkönen ("Xestia quieta") voi olla melko samannäköinen.


title: Liuskepaljakkayökkönen

text: Liuskepaljakkayökköstä tavataan Norjan ja Ruotsin tuntureilta Venäjän tundran ja Jäämeren saarten kautta arktiseen Pohjois-Amerikkaan. Suomessa liuskepaljakkayökkösellä on tunnettu ja joinakin vuosina yksilömäärältään runsaslukuinen esiintymä Kilpisjärvellä, Saanatunturin rinteellä. Lisäksi sitä tavataan Kilpisjärven koillispuolisilta takatuntureilla. Perhoset lentävät heinäkuun alkupuoliskolla.


title: Liuskepaljakkayökkönen

text: Liuskepaljakkayökköstä tavataan korkealla tunturipaljakalla, Ruotsissa vasta yli kilometrin korkeudessa, ja laji on sidoksissa tunturialueiden liuskekivikkoihin. Perhoset lentävät päivisin nopeasti lähellä maanpintaa ja vierailevat ahkerasti etenkin tunturikohokin ("Silene acaulis") kukilla. Häirittynä perhonen lähtee helposti lentoon. Luultavasti perhosen kehitys munasta aikuiseksi kestää ainakin kaksi vuotta.


title: Liuskepaljakkayökkönen

text: Suomen uhanalaisarvioinnissa liuskepaljakkayökkönen on luokiteltu vaarantuneeksi, ja se on yksi Suomen kansainvälisistä vastuulajeista.


title: Liuskepaljakkayökkönen

text: Toukka elää erityisesti variksenmarjalla ("Empetrum"), mutta on kasvatuksessa syönyt myös erilaisia heiniä


title: Poppelilaahusvenhokas

text: Poppelilaahusvenhokas, aikaisemmalta nimeltään poppelilaahusyökkönen, ("Nycteola asiatica") on levinneisyydeltään itäinen, jokseenkin vaatimattoman näköinen yöperhoslaji.


title: Poppelilaahusvenhokas

text: Sukunsa muiden lajien tapaan poppelilaahusvenhokas on muunteleva perhonen, jonka tunnistaminen voi olla hankalaa. Etusiipien pohjaväri on useimmiten lyijynharmaa, hieman sinertävänsävyinen, mutta tarkka värisävy ja kuvioinnin selkeys vaihtelevat. Siiven poikki kulkevat poikkiviirut ovat kaksinkertaiset ja mutkittelevat, mutta ulompi poikkiviiru erottuu paljon sisempää heikommin. Poikkiviirujen väliin jäävä alue on usein ruskehtava ja enintään hieman tummempi kuin muu siipi. Siiven keskellä on yleensä ruosteenruskea keskitäplä. Aaltoviiru on vaalea, vain heikosti tummalla värillä varjostunut. Etusiiven kärjessä on pieni uloke. Takasiivet ovat hyvin vaaleat ilman kuviointia. Siipiväli on 22–25 mm.


title: Poppelilaahusvenhokas

text: Poppelilaahusyökkösen voi sukulaisistaan sekoittaa yleiseen pajulaahusvenhokkaaseen ("Nycteola degenerana") sekä harvinaisehkoon tammilaahusvenhokkaaseen ("Nycteola degenerana"). Joskus lajinmääritys saattaa edellyttää perhosen genitaalien tutkimista. Myös muutamat kääriäislajit voivat aiheuttaa sekaannuksia.


title: Poppelilaahusvenhokas

text: Poppelilaahusyökkösellä on laaja levinneisyysalue, joka ulottuu läntisestä Etelä-Euroopasta Turkin ja Länsi-Aasian poikki Himalajalle ja pohjoisempana Etelä-Venäjän kautta Pohjois-Kiinaan ja Japaniin. Alppien pohjoispuolella sitä tavataan lähinnä vaeltajana tai harhailijana. Suomessa poppelilaahusyökkönen on harhailija, jota on kuitenkin tavattu yhteensä useita satoja yksilöitä. Vaellusluonteen takia vuosittaiset havaintomäärät vaihtelevat paljon. Perhonen on lennossa syys-lokakuussa lennon painottuessa syyskuun keskivaiheille ja loppupuoliskolle. Varsinaisella elinalueellaan poppelilaahusyökkösellä on kaksi sukupolvea. Ensimmäinen kesä-heinäkuussa ja toinen syys-lokakuussa.


title: Poppelilaahusvenhokas

text: Varsinaisella elinalueellaan poppelilaahusyökkönen elää avoimilla, poppeleita ja leppiä kasvavilla alueilla kuten vesistöjen äärellä ja kulttuuriympäristöissä. Pohjois-Euroopassa se on vaeltaja, joten lajin voi tavata hyvinkin monenlaisissa ympäristöissä. Perhoset lentävät illan pimennyttyä muutamien tuntien ajan, mutta vaellustilanteessa usein aamuyölle saakka. Perhoset tulevat sekä valolle että syötille.


title: Poppelilaahusvenhokas

text: Lajin lisääntymisbiologia luonnossa tunnetaan huonosti. Naaras munii noin 100 munaa ryhmittäin tai yksittäin ravintokasvin lehtien ylä- ja alapinnoille. Toukat elävät aluksi pieninä ryhminä ja myöhemmin muutamien yksilöiden yhteisöinä käärittyjen lehtien välissä. Talvehtimisesta on ristiriitaisia tietoja, sillä joidenkin lähteiden mukaan aikuinen perhonen talvehtii, kun toisissa talvehtivaksi vaiheeksi ilmoitetaan muna.


title: Poppelilaahusvenhokas

text: Toukka syö erilaisten pajujen ("Salix") ja poppeleiden ("Populus") lehtiä.


title: Into Auer

text: Into Kalervo Auer (16. lokakuuta 1890 Viipuri – 6. toukokuuta 1948 Tampere) oli suomalainen aktivisti, jääkärivärväri ja Špalernajaan vangittu ”kalterijääkäri”. Auer oli mukana jääkäriliikkeen alkuvaiheissa ja tukitoiminnoissa. Armeijan palveluksessa hän yleni majuriksi pääosin esikuntatehtävissä. Auer vaikutti muun muassa Isänmaan ja Lain Puolesta -järjestössä, työskenteli lehtimiehenä Helsingin Sanomissa ja toimi Kalterijääkärien yhdistyksessä.


title: Into Auer

text: Into Auerin vanhemmat olivat ruotsinkielen lehtori Karl Emil Auer (1864–1928), alkujaan Falenius ja rakennusmestarintytär Hilda Auer, o.s. Pitkänen (1862–1943), joka kuului ensimmäisiin savolaisiin naisylioppilaisiin. Intolla oli nuorempi sisko Ilta Kyllikki (s. 23. toukokuuta 1892).


title: Into Auer

text: Into Auer aloitti opinnot Viipurin klassillisessa lyseossa 1901 ja valmistui ylioppilaaksi 1910. Opinnot Helsingin yliopistossa hän aloitti saman vuoden syksyllä aineinaan kansanrunous, suomen kieli ja kansantalous. Auer toimi innokkaasti viipurilaisessa osakunnassa. Hän oli mukana kansanvalistustoiminnassa Karjalankannaksella ja esiintyi talvella 1914 puhujana ainakin Kivennavalla, Raudussa ja Metsäpirtissä. Auer harrasti myös teatteria ja runoutta. Ida Aalberg oli hänen ihailunsa kohde. Auer lausui hänelle omistamansa runon idolinsa läsnä ollessa.


title: Into Auer

text:
Into Auer oli mukana yliopiston kevään 1914 promootiojuhlassa, jonka puheissa tuotiin esiin itsenäisyysajatuksia ja joka siten oli myös jääkäriliikkeen alkusysäyksiä. Auer kuului Ylioppilaiden Näyttämöyhdistykseen, kuten ainakin kaksi muutakin aktivistia, Ilmari Räsänen ja Esko Riekki.
Aluksi Auerin tehtävät jääkäriaktivismissa olivat tiedustelu- tai vakoilutehtäviä. Hän, kuten ns. Liisankadun toimiston organisoimat tiedustelijat, teki havaintoja Venäjän laivaston toiminnasta. On epäselvää, kuuluiko Auer ko. toimiston organisaatioon. Myöhemmin Auer siirtyi Viipuriin, ensin tiedustelemaan Isak Alfthanin alaisena ja värväystoimintaan etenkin joulukuun 1915 ja heinäkuun 1916 välisenä jaksona.


title: Into Auer

text: Toimessaan Viipurin etapin pääsihteerinä Auer oli etapin läpi kulkeville jokseenkin tuntematon. Jääkärien ”virallisena historiana” pidetty Lauerman teos "Jääkäripataljoona 27: vaiheet ja vaikutus" mainitsee hänet vain kerran: Aarne Sihvo lähettää Auerin neuvottelemaan Keskuskomitean kanssa Helsingissä. Tältä matkalta palattuaan Auer jää santarmien vangiksi 12. heinäkuuta 1916 ja päätyy Špalernajan koppiin 212.


title: Into Auer

text: Špalernajassa vankina olleet 75 kalterijääkäriä vapautuivat maaliskuun vallankumouksen pyörteissä 12. maaliskuuta 1917. Pietarissa toimineet suomalaiset virkamiehet auttoivat špalerniitteja pääsemään Suomeen; sitä ennen he olivat jo saaneet viestejä, että heidän vapauttamisensa oli ollut erehdys. Viipurissa odotti juhlava vastaanotto, mutta Etelä-Suomesta tuli kehotuksia piiloutua venäläisiltä, joille špalerniitit olivat edelleen "saksalaisten vakoojia".


title: Into Auer

text: Sodan alussa Lappeenrannan punakaarti pidätti Auerin, mutta hän pääsi pakenemaan Viipuriin, missä hänen perheensä edelleen asui. Uudestaan hänet pidätettiin 8. helmikuuta Viipurissa. Auerin onnistui jälleen paeta ja kohdata valkoiset joukot Antreassa. Täällä hänestä tuli 19. helmikuuta alkaen pääesikunnan sihteeri, jonka yhtenä tehtävänä oli aineistoa keräämällä valmistella sodanjälkeistä historiankirjoitusta. Hänellä oli mahdollisesti myös tehtäviä Woldemar Hägglundin adjutanttina.


title: Into Auer

text: Auer kävi rintamalla ainakin Raudussa huhtikuun alkupuolella, mutta ei liene osallistunut taistelutehtäviin. Tuolloin hänet oli ylennetty vääpeliksi.


title: Into Auer

text: Sotatilanne mahdollisti nopeat ylenemiset myös esikuntatehtävissä. Viipurin valtauksen aikaan Auer oli sotilasarvoltaan vänrikki, Aarne Sihvon adjutantti ja esikuntaupseeri.


title: Into Auer

text: Heinäkuussa 1918 Auer ylennettiin reserviluutnantiksi ja komennettiin kolmannen divisioonan adjutantiksi. Seurasi tehtävä III rajavartiopataljoonan vt. komentajana. Nousu sotilasarvossa oli huikea, muttei poikkeusoloissa erikoislaatuinen: sotamiehestä luutnantiksi viidessä kuukaudessa.


title: Into Auer

text: Reserviupseerista aktiiviupseeriksi eteneminen edellytti asianomaista kurssia, ja sen Auer suoritti huhtikuussa 1920. Luutnantti Auerin palveluspaikkana oli ensin Joensuussa ja sitten Kuopiossa sijainnut Pohjois-Savon rykmentti (aiempi 1. Karjalan rykmentti) syyskuuhun 1922 asti.


title: Into Auer

text: Kirjallista mainetta hankkineen Auerin arvioitiin soveltuvan paremmin esikuntatyöhön kuin kenttäupseeriksi ja hänet siirrettiin syksyllä 1922 yleisesikuntaan Helsinkiin sekä ylennettiin kapteeniksi vielä saman vuoden aikana. Hän kirjoitti kymmeniä raportteja sekä osallistui lukuisiin työryhmiin. Syksyn 1924 Auer oli puolustusjärjestelmän uudistamista pohtineen puolustusrevisionin eli Hornborgin komitean sihteerinä Lauri Leanderin sijaisena.


title: Into Auer

text: Kiihkeä työ vajaasti miehitetyllä operatiivisella osastolla ja kunnianhimoinen asenne verottivat Auerin terveyttä. Esimies, kenraali Martti Wallenius totesi hänen olevan "loppuunkulutettu ylenmääräisellä työllä". Maaliskuusta 1926 saman vuoden syyskuulle Into Auer oli sairauslomalla. Palattuaan työhön lokakuun alussa hänet komennettiin taktiikan kursseille, mutta työ ei auttanut hänen masennukseensa ja alkoholiongelmaansa. Auerin ura aktiiviupseerina päättyi eroon majurin arvoisena kesäkuussa 1927.


title: Into Auer

text: Majuri evp. Into Auer toimi järjestötehtävissä Itsenäisyyden liitossa. Keskeinen hahmo tässä yhdistyksessä oli sen sihteeri, kirjailija Erkki Räikkönen. Into Auer sai liiton valistussihteerin tehtävän tammikuussa 1928. Yhteistyö itsetietoisen ja voimakastahtoisen Räikkösen kanssa ei kuitenkaan sujunut. Työsuhde kesti alle kaksi kuukautta.


title: Into Auer

text: Joutuessaan eroamaan armeijasta Auerilla oli ahkeran upseerin maine, mutta rasitteenaan alkoholiongelma. Aktiivipalveluksen sekä kalterijääkärien ja upseeriliiton tehtävien kautta hänelle oli muodostunut laaja suhdeverkosto. Siitä hän sai tukea ja ammatillista hyötyä pyrkiessään Helsingin Sanomien palvelukseen. Hänestä tuli kotimaanosaston toimittaja heinäkuussa 1928 tehtäväkenttänään erityisesti ooppera ja teatteri.


title: Into Auer

text: Vuonna 1930 Auer sai stipendin Neuvostoliittoon tehtävää matkaa varten. Matka ei ollut lähtökohdiltaan journalistinen, vaan pikemminkin ilmeisesti useiden rahoittajatahojen intressejä palveleva tiedonkeruumatka. Auer ulotti matkansa Moskovan lisäksi Ukrainaan ja Kaukasukselle. Matkalla hänelle oli tarjolla lukuisia korkeatasoisia kontakteja. Lisäksi hän perehtyi ympäristöön omatoimisesti huolimatta kulttuuriyhteistyöorganisaatio VOKS:n tiukasta valvonnasta. Hän kirjoitti matkastaan raportin Eljas Erkolle. Sitä vastoin Helsingin Sanomiin tehty juttu venäläisestä pääsiäisestä kirvoitti vastalauseen Suomen Moskovan-lähettiläältä Pontus Artilta, ja julkinen raportointi matkasta lakkasi.


title: Into Auer

text: Into Auer palasi Neuvostoliittoon ja Baltiaan tekemiltään matkoilta sisäpoliittisen kuohunnan keskelle. Äärioikeiston organisoiduttua Lapuan liikkeeksi liberaaleja ja keskustalaisia voimia ryhmittyi Helsingin Sanomien ja Turun Sanomien taustatuella toimivan Isänmaan ja Lain Puolesta -liikkeen (ILP) liepeille. Auerista tuli ILP:n pääsihteeri, käytännön työn tekijä mm. organisaation tiedonhankintatoiminnassa. Edellytykset sille loi Helsingin Sanomien Eljas Erkko myöntämällä Auerille vapaata toimittajan tehtävästä. ILP:n toimisto oli aluksi Auerin kotona Töölössä, osoitteessa Mechelininkatu 31, myöhemmin hotelli Tornissa.


title: Into Auer

text: Tapio Turpeisen mukaan Into Auerin aktiivisin toiminta ILP:ssä keskittyi noin puolen vuoden jaksolle marraskuusta 1931 toukokuuhun 1932. Auer mm. laati muistioita ja ohjelmia, hoiti kirjeenvaihtoa maakuntiin ja verkostoitui vaikuttajien kanssa. Auerin suhdeverkostoon ja ILP:n johto- tai taustavoimiin kuuluivat tuolloin niin tuleva Helsingin ylipormestari Eero Rydman kuin Urho Kekkonenkin. Helsingin Sanomien Erkko ja Turun Sanomien Urho Toivola edustivat tiedotusvälineiden valtaa. Kontakteja oli vastapuolellekin: Špalernajan ajoilta Auer tunsi esimerkiksi Vihtori Kosolan. Myös "Lapuan kapteeni" Minna Craucher "kirjallisine salonkeineen" kiinnosti häntä.


title: Into Auer

text: Psykohistorioitsija Juha Siltala pohtii, miksi Into Auer, vaikka oli entinen jääkärivärväri, suuntautui ILP:hen Lapuan liikkeen sijasta. Hän päätyy tulkintaan, että Auerille, samoin kuin Jalmari Finnelle, Lapuan liikkeen kannattaminen olisi johtanut ristiriitaan valtioon samastumisen ja oman seksuaali-identiteetin välillä. Samastuminen valtioon vaati tämän, George L. Mossen tutkimukseen pohjaavan, tulkinnan mukaan seksuaalisten taipumusten suuntaamista yksinomaan avioliitossa toteutettavaan heteroseksuaalisuuteen.


title: Into Auer

text: Auerin ura sanomalehtimiehenä päättyi Mäntsälän kapinaan. Senaikaisista paineista palautuminen koetteli häntä henkisesti. Lisäksi toiminta ILP:ssä kapinan aikana turmeli hänen suhteitaan entisiin tukijoihinsa; hänestä tuli Turpeisen sanoin eräs "Mäntsälän kevään marttyyri".


title: Into Auer

text: Yhtenä näkyvistä entisistä spalerniiteista Auer oli kuitenkin kalterijääkärien matrikkelikomitean jäsen. Matrikkelin kirjoittamisen aloitti Sulo-Weikko Pekkola, mutta työ päättyi kirjailijan itsemurhaan 1930. Vuonna 1935 ilmestyneen kolmannen osan kirjoitti Auer, vaikka tekijätiedoissa mainitaan edelleen myös Pekkolan nimi. Auer ilmoitti kustantajalle olevansa valmis saattamaan työn päätökseen. Kirjoittaminen alkoi julkaisuvuoden huhtikuussa ja teos oli valmis marraskuussa. Auerin työtahti oli jälleen kova.


title: Into Auer

text: Tekijä oli toiminut varovaisesti, mielialoja seuraillen: vasemmistolaisista kalterijääkäreistä ja heidän joukossaan olleista sisällissodan yliloikkareista ei kerrottu (tällainen oli esimerkiksi työmies-kalterijääkäri Väinö Lönnqvist). Kirja sai hyvän vastaanoton poliittisen rintaman eri puolillakin.


title: Into Auer

text: Tapio Turpeinen tulkitsee, että kirjan avulla Auer saattoi saada tilapäisen hyväksynnän, vaikka häntä kohtaan tunnettiin jo monenlaista epäluuloa. Kirja ennakoi myös kalterijääkärien yhdistyksen muodostumista samana vuonna. Into Auerista tuli luonnollisesti yhdistyksen sihteeri. Tässä osa-aikaisessa tehtävässä Auer toimi vuodet 1935-1944.


title: Into Auer

text: Into Auerin persoonassa ja elämässä näyttää olleen kaksi vahvasti erilaista puolta. Toinen oli näkyvä, idealistinen ja aikaansaapa tekijä, jota arvostettiin. Toinen taas oli herkkä ja haavoittuva sekä lisäksi arvoiltaan 1930-40-lukujen Suomessa hyvin oudoksuttu. Auerin elämän kaksijakoisuus liittyy hänen habitukseensa ja valintoihinsa suhteessa siihen ympäristöön, aikaan ja asemaan jossa hän eli ja toimi. Auerin ja hänen sidosryhmiensä suhde kärjistyi tehden hänestä monille piireille kiusallisen "tapauksen", josta oli vaiettava tai joka oli vaiennettava: Lapuan liikkeessä mukana olleet karsastivat Aueria hänen ILP-toimintansa ja "punaisuutensa" vuoksi. Suomalaisen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonan muodostamisessa aktiivisesti vaikuttaneet kalterijääkärit, erityisesti Esko Riekki, puolestaan pelkäsivät tähän toimintaan liittyviä tietovuotoja punaiselle Valpolle. Riekki kantoi Auerille kaunaa myös siksi, että ILP oli Mäntsälän kapinan aikana toiminut hallituksen tiedonhankkijana Riekin johtaman Etsivän keskuspoliisin ohi. Auerin homoseksuaalisuutta vieroksuivat esimerkiksi Aarne Sihvo ja Paavo Susitaival.


title: Into Auer

text: Kalterijääkärien johdon jäsenet Riekki, Harry Backberg, Kaarlo Ruuskanen, Otto Rossi, Ale Roos ja Väinö Sola toimivat vuonna 1945 aktiivisesti Auerin passittamiseksi mielisairaalaan. Lääketieteellistä tukea antoi niin ikään kalterijääkäri Juho "Jurre" Aalto laatimalla tarvittavat asiakirjat. Auer toimitettiin poliisin kuljettamana Kivelän sairaalaan 26. huhtikuuta 1945.


title: Into Auer

text: Juha Siltala luonnehtii, että Lapuan liikkeen yhtenä tavoitteena oli "luoda uusi arvoykseys, uusi yhtenäiskulttuuri modernisoituvaan, ristiriitaiseen yhteiskuntaan". Auer otti etäisyyttä Lapuan liikkeeseen, vastustaen sitä aktiivisesti, mutta Jääkäriliike - monien jääkärien kuuluessa "lapualaisiin" - ei ollut sen armeliaampi ympäristö, kuten Turpeinen toteaa: "Auerista tuli epähenkilö, ei niinkään tietämättömyydestä, vaan päinvastoin: koska tiedettiin hänen totaalisesta erilaisuudestaan."


title: Into Auer

text: Elämäkerturinsa mukaan Into Aueria kohtasi "inho", joka kohdistui siihen, ettei Auer seurannut heteronormatiivisia odotuksia, mutta ei myöskään sublimoinut seksuaalienergiaansa muuksi toiminnaksi, vaan ilmensi sitä aktiivisesti homoseksuaalisissa suhteissaan nuoriin miehiin tai poikiin. Jääkäriliikkeessä saman kohtalon oli kokenut aiemmin Fritz Wetterhoff. Myös Auerin mielenterveysongelmat olivat osa hänen "heikkouksiaan".


title: Into Auer

text:
Auer oli mielisairaalassa hoidettavana ensimmäisen kerran 1926 yritettyään itsemurhaa.
Monet muutkin kuolemantuomion uhan alla eläneet Špalernajan vangit potivat mielenterveydellisiä ja muita terveysongelmia. Heistä ainakin Kyösti Wilkuna, Sulo-Weikko Pekkola ja Ilmari Relander päätyivät itsemurhaan.


title: Into Auer

text: Auerin kevään 1945 sairaalapassitukselle ei elämäkerran kirjoittajan mukaan ollut todellista lääketieteellistä syytä, vaan kyse oli mielipidevainosta. Kalterijääkärien keskuudessa ainakin Väinö Lindén arvosteli päätöstä, tosin vasta Auerin kuoleman jälkeen.


title: Into Auer

text: Into Auer kuoli Tampereen yleisessä sairaalassa 6. toukokuuta 1948. Hautapaikka Kalevankankaalla jäi merkitsemättä, koska yksin ja tukijoitta jääneen miehen hautakivelle ei löytynyt maksajaa.


title: Black Friday (mixtape)

text: Black Friday on hip-hop artisti Lil’ Kimin kolmas mixtape. Se julkaistiin 14. helmikuuta 2011. Mixtapella dissataan Nicki Minajia.


title: Black Friday (mixtape)

text:
Vibe-lehti antoi mixtapelle vain 1/2 tähteä. Slant Magazine antoi sille 0 tähteä.
Nicki Minajin dissaamista pidettiin järjettömänä.


title: Norjan ristiretki

text: Norjan ristiretki oli Norjan kuninkaan Sigurd I:n johdolla tapahtunut ristiretki vuosina 1107–1110. Sigurd oli ensimmäinen eurooppalainen kuningas, joka teki ristiretken Pyhään Maahan. Norjalaiset eivät hävinneet yhtäkään ristiretken aikana tapahtunutta taistelua. Ristiretken toteutus muistutti paljolti aiempia Viikinkien tekemiä retkiä, mutta sen tavoitteet poikkesivat aiemmista retkistä.


title: Norjan ristiretki

text: Sigurd miehineen aloitti purjehduksensa Norjasta syksyllä 1107. Ryhmä koostui 60 laivasta ja noin 5 000 miehestä. Hän saapui Henrik I:n hallitsemaan Englantiin, viipyi siellä talven yli ja jatkoi matkaansa keväällä 1108.


title: Norjan ristiretki

text: Useiden kuukausien purjehduksen jälkeen Sigurd saapui Santiago de Compostelaan, jonne hän sai paikallisen päällikön luvalla jäädä miehineen talveksi. Talven tullessa heillä kuitenkin alkoi olla pulaa ruuasta ja paikalliset kieltäytyivät myymästä norjalaisille ruokaa ja tarvikkeita. Sigurd kokosi miehensä ja hyökkäsi päällikön linnaan ja ryösti sen mitä pystyi.


title: Norjan ristiretki

text: Matkan aikana norjalaiset kohtasivat suuren merirosvolaivaston, joka etsi ryöstettäviä kauppalaivoja. Sigurd suuntasi kohti merirosvoja ja valloitti heidän laivansa. Lyhyen taistelun jälkeen merirosvot olivat joko kuolleet tai paenneet ja Sigurd sai haltuunsa kahdeksan kaleeria.


title: Norjan ristiretki

text: Tämän jälkeen norjalaiset saapuivat Al-Andalusilaiseen linnaan nykyisessä Sintrassa. He valtasivat linnan ja tappoivat kaikki miehet, koska he eivät suostuneet kastettaviksi. He jatkoivat matkaansa ”puoliksi kristilliseen ja puoliksi pakanalliseen” Lissaboniin, jonka sanottiin jakavan Iberian niemimaan kristittyyn ja islamilaiseen osaan. Lissabonissa norjalaiset voittivat kolmannen taistelunsa ja saavuttivat runsaasti rikkauksia.


title: Norjan ristiretki

text: Neljäs taistelu tapahtui Alkassen kaupungissa, jossa norjalaisten sanottiin tappaneen niin monia, että kaupunki oli puoliksi tyhjä. Myös täällä he saivat haltuunsa runsaasti arvotavaraa.


title: Norjan ristiretki

text: Purjehtiessaan Gibraltarinsalmen läpi Sigurd kohtasi jälleen merirosvoja. Voitokkaan taistelun jälkeen he jatkoivat matkaa pitkin Saraseenien maata ja saapuivat Baleaareille. Kristityt pitivät Baleaareja tuohon aikaan merirosvojen turvasatamana ja orjakaupan keskuksena. Norjalaisten hyökkäykset olivat todistetusti ensimmäiset kristittyjen tekemät hyökkäykset Baleaareilla (vaikka pienempiä yhteenottoja varmasti oli tapahtunut jo aiemmin, mutta näistä ei ole säilynyt todisteita).


title: Norjan ristiretki

text: Norjalaiset saapuivat Formenteraan, jossa he kohtasivat runsaasti saraseenejä, jotka olivat tehneet asuntonsa luolaan. Taistelun kuvaus on koko ristiretken yksityiskohtaisin ja on mahdollisesti pienen saaren historian merkittävin tapahtuma. Taistelun jälkeen norjalaiset saivat suurimman ryöstösaaliinsa. Tämän jälkeen he hyökkäsivät Ibizalle ja Menorcalle. Molemmat hyökkäykset onnistuivat. Sigurd näyttää välttäneen hyökkäystä varakkaalle ja vahvasti linnoitetulle Mallorcalle. Tarinat heidän voitostaan saattoivat innostaa katalaanien ja pisalaisten valloituksia Baleaareilla vuosina 1113–1115.


title: Norjan ristiretki

text: Keväällä 1109 Sigurd saapui Sisiliaan, jossa 12–13-vuotias Roger II toivotti heidät tervetulleiksi.


title: Norjan ristiretki

text: Kesällä 1110 Sigurd lopulta saapui Akkon kaupungin porteille josta he jatkoivat matkaa Jerusalemiin. Täällä he kohtasivat Balduin I:n, joka toivotti norjalaiset lämpimästi tervetulleiksi. Balduin ja Sigurd ratsastivat yhdessä Jordan-joelle ja takaisin Jerusalemiin.


title: Norjan ristiretki

text: Norjalaiset saivat haltuunsa runsaasti arvoesineitä ja pyhäinjäännöksiä. Näiden joukossa oli muun muassa Jeesuksen ristiinnaulitsemisessa käytetyn ristin pala. Norjalaiset saivat esineet sillä ehdolla, että he jatkaisivat kristinuskon levittämistä ja veisivät pyhäinjäännöksen Pyhän Olavin hautapaikalle.


title: Norjan ristiretki

text: Myöhemmin Sigurd palasi Akkoon jätetyille laivoilleen. Balduinin hyökätessä pakanalliseen Sidoniin, Sigurd miehineen päätti osallistua kaupungin piiritykseen. Kaupunki vallattiin lopulta.


title: Norjan ristiretki

text: Sidonin valtaamisen jälkeen Sigurd miehineen purjehti Kyprokselle, jossa he viipyivät jonkin aikaa ennen kuin jatkoivat matkaansa Kreikkaan, jonne he saapuivat Engilsnesin satamaan. He viipyivät täällä, koska Sigurd odotti matkalle sivutuulta, joka pullistaisi laivojen purjeet ja tekisi niistä vaikuttavamman näköisiä bysanttilaisille.


title: Norjan ristiretki

text: Purjehtiessaan lopulta Konstantinopoliin norjalaiset huomasivat, että kaikkialla oli linnoja ja kaupunkeja kiinni toisissaan. Sigurdin alusten purjeet olivat niin lähellä toisiaan, että ne näyttivät muodostavan yhden jättimäisen purjeen. Kaikki Konstantinopolin asukkaat tulivat katsomaan Sigurdin saapumista kaupunkiin ja keisari Aleksios I Komnenos avasi kaupungin sataman.


title: Norjan ristiretki

text: Sigurdin valmistellessa paluumatkaa Norjaan, hän antoi kaikki laivansa ja näiden arvokkaat keulakoristeet keisari Aleksios I Komnenosille. Kiitoksena tästä norjalaiset saivat runsaasti hevosia, joiden avulla he pystyivät palaamaan kotiin maitse. Useat Sigurdin miehistä jäivät Konstantinopoliin ja palvelivat Bysantin imperiumia.


title: Norjan ristiretki

text: Sigurdin paluumatka kesti noin kolme vuotta. Reitti kulki Bulgarian, Unkarin, Pannonian, Schwabenin ja Baijerin halki. Baijerissa Sigurd kohtasi Pyhän Rooman keisarin Lothar III:n. Lopulta Sigurd saapui Tanskaan, jossa hänet vastaanotti kuningas Niilo Sveninpoika, jolta Sigurd sai laivan purjehtiakseen Norjaan.


title: Tunturipoimulehti

text: Tunturipoimulehti ("Alchemilla alpina") on ruusukasvien heimoon kuuluva tunturikasvi.


title: Tunturipoimulehti

text: Tunturipoimulehti kasvaa 10–25 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi on koheneva ja silkkikarvainen. Lehtilapa on jakaantunut 5–7 sormeen ja on päältä kalju, alta tiheään karvainen. Tunturipoimulehti eroaa lehden muodossa useista muista poimulehdistä, joiden lehtilapa on enintään piparkakkumaisen matalaliuskainen. Tunturipoimulehden kukinto on tiheä viuhko, pienet kukat ovat mykerömäisinä ryhminä.


title: Tunturipoimulehti

text: Suomessa kasvia tavataan yleisenä vain Enontekiön pohjoisosassa, harvinaisena paikoin muualla Pohjois-Lapissa, satunnaisena se on tavattu Kainuussa. Tunturipoimulehden kasvupaikkoja ovat tuntureiden tuoreet niityt, tunturikankaat ynnä muut.


title: Rämevenhokas

text: Rämevenhokas ("Nola aerugula") on yleinen soiden perhoslaji. Vanhassa kirjallisuudessa se tunnetaan valkeakyhmyisenä allaskehrääjänä.


title: Rämevenhokas

text: Rämevenhokkaan ulkonäkö vaihteelee, ja sen tunnistaminen voi olla hankalaa. Etusiivet ovat leveyteensä nähden lyhyet. Siipien pohjaväri on kirkkaan valkoinen, mutta suurelta osin ruskealla varjostunut, ja etusiiven poikki kulkee kaksi tummaa ja leveää poikkijuovaa. Poikkijuovien ulkopuolella siipi on vaaleimmillaan. Siiven kärki on tummempi, ja siinä erottuu heikosti vaalea aaltoviiru. Siiven päällä olevat suomutupsut ovat mustat, mutta sivuiltaan valkoiset. Takasiivet ovat vaaleat tai vaaleanharmaat ja tummuvat ulospäin ja etureunaa kohti. Osa yksilöistä on hyvin vaaleita, ja niiden kuviointia voi olla vaikea erottaa. Siipiväli on 15–18 mm .


title: Rämevenhokas

text: Lajin levinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjasta ja Britteinsaarilta suureen osaan Keski- ja Pohjois-Eurooppaa. Etelämpää se puuttuu suurilta alueilta. Idässä lajia tavataan Venäjän kaukoitään ja Japaniin asti. Suomessa rämevenhokasta tavataan yleisenä, joskin harvalukuisena koko maan etelä ja keskiosissa pohjoisimpien havaintojen ollessa Kokkola-Kajaani-linjalta. Se lentää yhtenä sukupolvena heinäkuun alusta elokuulle. Lennon huippu on heinäkuun puolivälissä.


title: Rämevenhokas

text: Nimensä mukaisesti rämevenhokas elää ennen kaikkea soilla, mutta etenkin Etelä-Ruotsissa ja Tanskassa populaatioita löytyy hiekkaisilta, matalakasvustoisilta merenrannoilta. Suomessa lajin tiedetään elävän myös kosteissa koivikoissa. Päivisin perhoset piilottelevat kasvillisuuden joukossa ja aloittavat lentonsa heti auringon laskettua. Koiraat lentävät etsimässä naaraita matalalla kasvillisuuden joukossa, ja naaraan ympärille voi kertyä useiden koiraiden muodostama parvi. Molemmat sukupuolet tulevat valolle.


title: Rämevenhokas

text: Naaras tuottaa vain vähän munia, luultavasti ei enempää kuin 50. Toukka viettää aikansa lähinnä lehtien alapinnoilla ja kasvaa hyvin hitaasti ennen siirtymistään talvilevolle. Se on täysikasvuinen seuraavan vuoden kesäkuussa ja koteloituu karikkeen joukkoon, heimolle tyypillisen, kovan, pientä venettä muistuttavan kotelokopan sisään.


title: Rämevenhokas

text: Ravintokasvitiedot perustuvat pääasiassa kasvatettuihin toukkiin. Niiden tiedetään syövän ainakin koivuja, lakkaa ja mustikkaa.


title: Konsilienssi (kirja)

text: Konsilienssi (, suomalainen kansialanimeke: "Tiedon yhtenäisyys") on vuonna 1998 ilmestynyt Edward O. Wilsonin kirja konsilienssi-sanalla kuvatusta käsityksestä tiedon ykseydestä. Teoksen on suomentanut Kimmo Pietiläinen ja julkaissut suomeksi Terra Cognita vuonna 2001.


title: Yhdystie 3023

text: Yhdystie 3023 on tie joka kulkee E12:n ja E63:n moottoritien liittymältä Seututien 190 risteykseen. Tie on kilometrin pitkä ja se on laadultansa erittäin hyvälaatuinen koska se koostuu pääosin Helsinki-Tampere moottoritien rampin jatkeesta joka on Seututien 190 kanssa osa vanhaa Valtatien 9 linjausta. Tie kulkee koko matkan Lempäälän alueella.


title: Leppävenhokas

text: Leppävenhokas ("Nola confusalis") on kevään pieni ja harvinaisehko yöperhoslaji.


title: Leppävenhokas

text: Leppävenhokas on pieni ja harmaa perhonen. Etusiivet ovat vaaleanharmaat, ja niiden poikki kulkee kaksi voimakkaasti kaartuvaa, tummaa poikkiviirua. Näistä ulompi on siiven keskiosan puolelta voimakkaasti mutkitteleva. Siiven kärkiosa on tummemman harmaa, ja siinä on vaalea aaltoviiru. Etureunassa on kolme selvää, mustansävyistä täplää. Takasiivet ovat tasaisen vaaleanharmaat. Siipiväli on 18–20 mm.


title: Leppävenhokas

text: Samannäköinen laji on etenkin tammivenhokas ("Meganola strigula"), mutta myös muutamat sammalkoisalajit.


title: Leppävenhokas

text: Leppävenhokas on levinnyt laajalle, ja sitä tavataan Länsi-Euroopasta Keski- ja Etelä-Euroopan poikki Etelä-Skandinaviaan, Baltiaan ja Venäjän poikki Japaniin. Suomessa sitä tavataan etelä- ja keskiosissa suunnilleen Pori–Kuopio-linjalle. Perhonen lentää toukokuun alkupuolelta kesäkuulle.


title: Leppävenhokas

text: Leppävenhokas on lehtimetsälaji, joka viihtyy erityisesti jalopuumetsissä, mutta myös metsänreunoilla, hakamailla ja puistoissa. Sitä tavataan harvoin varsinaisen elinympäristön ulkopuolella. Päivisin perhoset lepäävät puiden rungoilla, joilta ne on suhteellisen helppoa havaita. Lento aikaa illan hämärtyessä ja kestää muutaman tunnin. Koiraat tulevat helposti valojen luokse, naaraat harvemmin.


title: Leppävenhokas

text: Naaras tuottaa korkeintaan 50 munaa, jotka se asettaa enimmäkseen puiden latvustoihin, yksitellen lehtien alapinnoille lehtiruodin viereen. Toukat kuoriutuvat kolmisen viikkoa myöhemmin ja elävät yksinään. Ne ovat täysikasvuisia elokuussa ja koteloituvat kovan, veneenmuotoisen ja kasviroskilla naamioidun kotelokopan sisään. Leppävenhokas on Pohjoismaiden ainoa kotelovaiheessa talvehtiva venhokaslaji.


title: Leppävenhokas

text: Toukka elää lehtipuilla, erityisesti tammella ("Quercus") ja lepillä ("Alnus").


title: Rick Tabaracci

text: Richard Stephen ”Rick” Tabaracci (s. 2. tammikuuta 1969 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti.


title: Rick Tabaracci

text: Tabaracci varattiin vuoden 26. pelaajana. Varaajana oli Pittsburgh Penguins. Tabaracci pelasi myös Winnipeg Jetsissä, Washington Capitalsissa, Calgary Flamesissa, Tampa Bay Lightningissa, Atlanta Thrashersissa ja Colorado Avalanchessa. Tabaracci pelasi 286 ottelua NHL:ssä vuosien 1989 ja 1999 välillä. Vuonna 2000, kun Columbus Blue Jackets ja Minnesota Wild liittyivät NHL:ään, ne saivat pelaajia muista joukkueista. Tabaracci oli koko tilaisuuden ensimmäinen varattu pelaaja, mutta hän ei kuitenkaan pelannut enää yhtään NHL-ottelua, vaan siirtyi IHL-joukkue Utah Grizzliesiin, jossa lopetti uransa.


title: Rick Tabaracci

text: Tabaracci edusti Kanadaa kolmessa arvoturnauksessa.


title: Airlink

text: Airlink on suomalainen yritys, joka markkinoi reittilentoja Savonlinnan lentoaseman ja Helsinki-Vantaan lentoaseman välillä. Virossa Airlink markkinoi lentoja Tallinnan ja Kuressaaren sekä Tallinnan ja Kärdlan välillä.


title: Airlink

text: Vuosina 2011–2012 Airlink vastasi Tampereen ja Oulun välisten lentojen markkinoinnista.


title: Georg Nordblad

text: Georg Julius Wilhelm "Oje" Nordblad (24. elokuuta 1894 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 15. elokuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen ampuja.


title: Georg Nordblad

text: Nordblad kuului Suomen haulikkoammunnan olympiapronssia Pariisissa 1924 voittaneeseen kuusihenkiseen joukkueeseen. Nordblad ei sijoittunut neljän parhaan suomalaisen joukkoon tuossa kilpailussa, joten hänen tulostaan ei laskettu mukaan Suomen joukkueen tulokseen. Lähteestä riippuen Nordbald on joko luettu mitalistiksi tai ei. Haulikon yksilökilpailussa Nordblad sijoittui Pariisissa jaetulle 24. tilalle.


title: Sysipensasyökkönen

text: Sysipensasyökkönen ("Amphipyra livida") on melko kookas, euraasialainen yöperhoslaji.


title: Sysipensasyökkönen

text: Sysipensasyökkönen on varsin helposti tunnistettava, kookas, hyvin tumma yöperhoslaji. Etusiivet ovat tasaväriset, kuvittomat ja vaihtelevat väriltään mustanruskeasta mustaan. Siiven pinnassa on sinimusta kiilto. Takasiivet ovat voimakkaan kuparinruskeat, vain etureunastaan ja ulkosyrjästä hieman tummentuneet. Siipiväli on 38–48 millimetriä.


title: Sysipensasyökkönen

text: Levinneisyysalue ulottuu Keski-Euroopasta Keski-Aasian poikki Kiinaan, Koreaan ja Japaniin. Sysipensasyökkönen on Suomessa erittäin harvinainen harhailija, jonka yksilöitä on tavattu vain muutama. Ensimmäisen kerran se tavattiin Suomessa Kotkasta vuonna 1991.


title: Sysipensasyökkönen

text: Laji elää valoisissa lehtimetsissä sekä puistoissa. Perhoset lentävät hämärän laskeuduttua ja tulevat hyvin sekä valolle että syötille. Toukka koteloituu maahan, kotelokopan sisään. Muna talvehtii.


title: Sysipensasyökkönen

text: Toukka syö muun muassa voikukkia ("Taraxacum") ja keltanoita ("Hieracium").


title: Apinasta ihmiseksi

text: Apinasta ihmiseksi on Juha Valsteen vuonna 2004 ilmestynyt kirja ihmisen evoluutiosta. Teoksen kustansi WSOY.


title: Kim Il-sungin patsas (Pjongjang)

text: Kim Il-sungin patsas on Pohjois-Korean "Suuren johtajan" Kim Il-sungin kunniaksi pystytetty pronssinen näköispatsas maan pääkaupungin Pjongjangin keskustassa. Aivan sen vieressä sijaitsee myöhemmin lisätty Kim Jong-ilin patsas.


title: Kim Il-sungin patsas (Pjongjang)

text: Kim Il-sungin patsas valmistui vuonna 1972 ja se on 20 metriä korkea. Massiivisen pronssiveistoksen oikealla ja vasemmalla puolella on lippua heiluttavia sotilaita esittävät veistokset. Lippujen pituus on 50 metriä ja korkeus enintään 22,80 metriä. Kim Il-sungin ja Kim Jong-ilin patsaiden taustalla on Korean vallankumouksen museo, joka avattiin myös vuonna 1972. Sen julkisivu on 70 metriä pitkä ja rakennuksen seinään on tehty 12,85 metriä korkea mosaiikki.


title: Kim Il-sungin patsas (Pjongjang)

text: 13. huhtikuuta 2012 paljastettiin Kim Jong-iliä kuvaava patsas, joka on rakennettu Kim Il-sungin patsaan viereen. Kim Jong-ilin patsas on massiivinen pronssinen veistos, joka on melkein samankokoinen kuin Kim Il-sungin patsas. Veistos on rakennettu Kim Jong-ilin muistolle.


title: Kim Il-sungin patsas (Pjongjang)

text: Pohjois-Koreassa vierailevat turistit ohjataan melkein aina ensimmäiseksi Kim Il-sungin ja Kim Jong-ilin patsaiden luo. Vierailijoiden pitää osoittaa kunnioitusta patsaille tuomalla niiden luo kukkia ja kumartamalla. Epäkunnioittavasta käytöksestä patsaita kohtaan rangaistaan ja siitä on mahdollista saada Pohjois-Koreassa jopa kuolemantuomio.


title: Puolikuupoimulehti

text: Puolikuupoimulehti ("Alchemilla semilunaris") on ruusukasvien heimoon kuuluva monivuotinen, itäeurooppalainen ruohokasvi.


title: Puolikuupoimulehti

text: Puolikuupoimulehti kasvaa noin 30 senttimetriä korkeaksi. Ulkonäöltään se muistuttaa paljon hakamaapoimulehteä ("Alchemilla subcrenata"), suppilopoimulehteä ("Alchemilla cymatophylla") ja seitsenkulmapoimulehteä ("Alchemilla heptagona"). Eroja löytyy karvatuntomerkeistä ja lehtilavan muodosta. Puolikuupoimulehden lehden liuskat ovat puolipyöreitä.


title: Puolikuupoimulehti

text: Suomessa kasvia tavataan harvinaisena sotatulokkaana lähes ainoastaan itärajalla. Puolikuupoimulehden löytöpaikkoja on Suomussalmella, Kuhmossa, Ilomantsissa ja Helsingissä. Sen kasvupaikkoja ovat niityt ja tienpientareet.


title: Libanonin historia

text: Libanonin historia ulottuu muinaisesta Foinikiasta modernin Libanonin vaiheisiin.


title: Libanonin historia

text: Nykyinen Libanon oli yksi muinaisten foinikialaisten pääalueista. Tämän purjehtijakansan kulttuuri kukoisti noin 2700–500 eaa. Tämän ajan lopulla alueen valloittivat ensin assyrialaiset, myöhemmin babylonialaiset ja Persia. Aleksanteri Suuri valloitti Tyroksen vuonna 332 eaa. Aleksanterin kuoleman jälkeen se jäi seleukideille. Rooma valtasi sen ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Alue oli Rooman valtakunnassa osa Syyrian maakuntaa. Rooman valtakunnan hajottua se kuului Itä-Rooman alueisiin aina islamilaisvalloitukseen asti. Kristinusko levisi maahan Galileasta, ja islamin vaikutus lisääntyi kuin Umaijadit perustivat pääkaupunkinsa läheiseen Damaskokseen.


title: Libanonin historia

text: Keskiajalla Libanon oli tärkeällä ristiretkireitillä. Ensimmäisen ristiretken reitti kulki maan läpi, ja se kuului eri ristiretkivaltioihin aina 1400-luvulle asti, jolloin Egyptin Mamelukit valloittivat sen. Mamelukkien valta päättyi Osmanien valtakunnan valloitukseen. Libanonvuoristo oli monien vainottujen ryhmien pakopaikka. Osmanien valtakunnan aikana se oli maroniittikristittyjen autonominen maakunta.


title: Libanonin historia

text: Osmanien valtakunta hajosi ensimmäisen maailmansodan jälkeen, jolloin Kansainliitto antoi Libanonin ja Syyrian Ranskan mandaattialueiksi. Libanonvuoriston lisäksi maahan liitettiin Pohjois-Libanon, Etelä-Libanon ja ennen Syyrian kuulunut Biqan maakunta. Rajat vedettiin siten että kristityt jäivät maassa enemmistöksi. 23. toukokuuta 1926 hyväksyttiin Libanonin tasavallan perustuslaki, joka jakoi poliittisen vaikutusvallan eri ryhmien välille. Vuoden 1932 väestönlaskennan mukaan kristittyjä oli 52,8 prosenttia, eikä uutta virallista väestönlaskentaa ole sen jälkeen tehty. Sen perusteella kristityt saivat parlamenttipaikkoja kuuden suhteessa viiteen.


title: Libanonin historia

text: Vuonna 1940 edelleen Ranskan hallinnassa ollut Libanon siirtyi Vichyn Ranskalle. Kesäkuussa 1941 sen valloittivat Vapaan Ranskan ja brittiläiset joukot, ja maa julistettiin itsenäiseksi 26. maaliskuuta ja mandaatti päättyneeksi. Ranskalaiset kuitenkin pidättivät uuden hallituksen, ja heidän vapauttamistaan 22. marraskuuta 1944 pidetään maan itsenäisyyspäivänä. Ranska suostui siirtämään vallan Libanonin hallitukselle 1. tammikuuta 1944 lähtien ja ranskalaiset joukot vetäytyivät maasta 1946.


title: Libanonin historia

text: Libanon osallistui Israelin vastaiseen sotaan 1948 ja solmi sen kanssa aselevon 23. maaliskuuta 1949.


title: Libanonin historia

text: Libanonin talous kasvoi voimakkaasti arabimaiden öljykaupan ja Libanonin aseman pankkitoiminnan keskuksena myötä. Maan ensimmäinen presidentti Bechara el-Khoury joutui eroamaan 1952 korruptioskandaalin myötä. Häntä seurasi Camille Chamoun.


title: Libanonin historia

text: Vuonna 1956 välit Egyptiin kiristyivät, kun Libanon ei tuominnut Egyptiin hyökänneitä länsivaltoja. Sunnipääministeri Rashid Karami tuki Chamounia. Etenkin maan muslimit toivoivat liittymistä arabinationalistien Egyptin ja Syyrian perustamaan Yhdistyneeseen arabitasavaltaan, kun taas kristityt kannattivat yhteyksiä länteen. Nasseria kannattavien muslimien kapina ja Irakin länsimielisen monarkian kaatuminen 1958 saivat Chamounin pyytämään 14. heinäkuuta 1958 apua Yhdysvalloilta. Tammikuussa 1957 julistetun Eisenhowerin doktriinin mukaan Yhdysvallat lähettäisi talous- ja sotilasapua Lähi-idän maihin Neuvostoliiton vaikutuksen vastapainoksi. Operaatio Blue Batin myötä yhdysvaltalaiset miehittivät Beirutin lentokentän, satamat ja kaupunkiin johtavat tiet. Operaatio oli menestys ja joukot vetäytyivät jo samana vuonna.


title: Libanonin historia

text: 1960-luvulla etenkin Beirut ja sen ympäristö rikastuivat matkailun ja pankkitoiminnan ansiosta ja Libanon tuli tunnetuksi "Lähi-idän Sveitsinä" ja Beirut "Lähi-idän Pariisina." Muut osat maasta pysyivät kuitenkin köyhinä. Libanon ei osallistunut vuoden 1967 Israelin sotaan, mutta joutui osallisiksi sen seurauksista kun palestiinalaispakolaiset alkoivat käyttää maata tukikohtanaan Israelin vastaisessa toiminnassa. 28. joulukuuta 1968 Israel hyökkäsi Beirutin lentokentälle ja tuhosi 13 lentokonetta kostoksi palestiinalaisten PFLP:n iskusta israelilaiseen koneeseen Ateenan kentällä.


title: Libanonin historia

text: Marraskuussa 1969 armeijan komentaja Emile Bustani ja Palestiinan vapautusjärjestö PLO:n puheenjohtaja Jasser Arafat solmivat Kairossa salaisen sopimuksen, joka salli palestiinalaisten leirien perustamisen Libanoniin. Jordanian vuoden 1970 "mustan syyskuun" jälkeen PLO:n johto ja Arafat siirtyivät Libanoniin. 10. huhtikuuta 1973 Israelin kommandot hyökkäsivät Beirutiin ja tappoivat kolme palestiinalaisjohtajaa. Tämä johti seuraavana päivänä Libanonin hallituksen eroon. Palestiinalaisongelman myötä muslimien ja kristittyjen välit kiristyivät. Libanonilaiset uskoivat myös Israelin ajaneen kodeistaan ajetut palestiinalaiset Libanoniin.


title: Libanonin historia

text: Täysimittainen sisällissota alkoi huhtikuussa 1975. 13. huhtikuuta 1975 kristittyjen falangistien aseistettu mies pysäytti bussin Ayn-al-Rummanahissa Itä-Beirutissa ja surmasi 27 sen matkustajaa. Falangistien mukaan palestiinalaiset olivat aiemmin ammuskelleet kirkossa samalla seudulla. Palestiinalaiset joukot liittyivät pääasiassa vasemmistolaisiin muslimeihin, kun taistelut levisivät koko maahan. Maan presidentti pyysi kesäkuussa 1976 tukea Syyrian joukoilta. 2. syyskuuta presidentti Suleiman Franjieh ilmoitti jättävänsä virkansa Elias Sarkisille. Sarkis vannoi virkavalansa 23. syyskuuta. Syksyn 1976 Riadin ja Kairon kokouksissa tehtiin suunnitelma sodan lopettamiseksi. Etupäässä maassa jo olevista syyrialaisista joukoista koostuva arabien pelotevoima siirtyi erottamaan taistelevia osapuolia. Beirut rauhoittui, mutta sotiminen siirtyi Etelä-Libanoniin.


title: Libanonin historia

text: PLO hyökkäsi bussiin Pohjois-Israelissa 1978, jonka jälkeen Israel aloitti 14. maaliskuuta 1978 suurhyökkäyksen ja miehitti Etelä-Libanonin Litanijokeen asti. hyväksyi 19. maaliskuuta päätöslauselman 425, jossa määrättiin Israel vetäytymään maasta ja perustettiin UNIFIL-rauhanturvajoukot. Israel siirsi kuitenkin miehitysalueensa tukemalleen, pääasiassa kristityistä koostuvalle Etelä-Libanonin armeijalle, jota johti majuri Sa'ad Haddad. Israel piti myös 12 mailin "turvallisuusvyöhykkeen" oman rajansa pohjoispuolella.


title: Libanonin historia

text: Vuonna 1981 Yhdysvaltain johdolla neuvoteltu tulitauko piti lähes vuoden, lukuun ottamatta satunnaisia PLO:n rakettihyökkäyksiä Pohjois-Israeliin. Israel aloitti 6. kesäkuuta 1982 täysimittaisen hyökkäyksen, "Operaatio rauha Galileaan", sen Britannian suurlähettilästä Shlomo Argovia vastaan tehdyn murhayrityksen jälkeen. Sen tavoitteena oli ajaa sekä PLO että Syyrian joukot maasta. Israel valloitti Itä-Beirutin maroniittikristittyjen johtajien tuella. Yhdysvaltain välityksellä PLO:n ja Syyrian joukot vetäytyivät Beirutista. Presidentiksi nostettiin ainoana ehdokkaana falangistijohtaja Bachir Gemayel. 14. syyskuuta hänet murhattiin pommi-iskussa. Seuraavana päivänä israelilaiset joukot miehittivät myös Länsi-Beirutin ja 16.–18. syyskuuta israelilaiset siirtyivät syrjään kun falangistijoukot surmasivat 800 palestiinalaista Sabran ja Shatilan pakolaisleireillä. Israelin tuolloista puolustusministeriä Ariel Sharonia pidettiin osasyyllisenä verilöylyyn ja hän joutui eromaan. Yhdysvaltain tuella presidentiksi valittiin Gemayelin veli Amin Gemayel. 24. syyskuuta 1982 maahan tulivat ensimmäiset monikansalliset rauhanturvajoukot Yhdysvalloista, Ranskasta ja Italiasta.


title: Libanonin historia

text: 17. toukokuuta 1983 Libanon, Israel ja Yhdysvallat solmivat sopimuksen Israelin vetäytymisestä Syyrian vetäytymisen ehtona. Syyria vastusti sopimusta ja kieltäytyi vetämästä joukkojaan. Elokuussa 1983 Israelin joukot vetäytyivät Shufista Beirutin eteläpuolelta, jota seurasi alueella uusia taisteluja druusien ja kristittyjen välillä. Syyskuuhun mennessä druusit saivat suurimman osan alueesta hallintaansa. 23. lokakuuta 1983 tehtiin Beirutissa kaksi pommi-iskua joissa kuoli 231 Yhdysvaltain merijalkaväen sotilasta ja 56 ranskalaista laskuvarjojääkäriä. Vastuun iskuista ottivat šiiaryhmät. Isku sai Yhdysvaltain joukot vetäytymään maasta.


title: Libanonin historia

text: Libanonin armeija romahti lähes täysin helmikuussa 1984 suurimman osa muslimeista ja druuseista loikattua siitä eri ryhmittymien tueksi. Kun Yhdysvaltain joukot olivat vetäytymässä, painostus Gemayalin hallitusta kohtaan kasvoi. 5. maaliskuuta 1984 Libanon sanoi irti 17. toukokuuta -sopimuksen. Länsimaita vastaan tehtiin runsaasti pommi-iskuja, kuten 18. huhtikuuta 1983 Yhdysvaltain lähetystön pommitus, jossa kuoli 63, sekä toinen 20. syyskuuta 1985 ja TWA:n koneen kaappaus Beirutiin 16. kesäkuuta 1985. Tekijöinä olivat pääasiassa pienet šiiaryhmittymät, jotka uskoivat että Yhdysvaltain ja Israelin joukkojen läsnäolo palveli lähinnä kristittyjen etua.


title: Libanonin historia

text: Kesään 1985 mennessä Israel oli vetäytynyt etelään turvallisuusvyöhykkeelleen, jossa sen joukot pysyivät toukokuuhun 2000 asti. Eteläosaa maasta hallitsi sen tukema kenraalimajuri Antoine Lahdin Etelä-Libanonin armeija. Sisällissota paheni 1985–1989. Vuosina 1985 ja 1986 käytiin "leirien sotaa", kun šiiojen Amal-liike yritti ajaa palestiinalaiset tukialueiltaan. Taistelut palasivat uudelleen Beirutiin 1987, kun palestiinalaiset, vasemmistolaiset ja druusit sotivat Amalia vastaan. Syyria toi alueelle lisää joukkojaan rauhoittaakseen tilannetta. Vuonna 1988 Beirutissa sotivat Amal ja Hizbollah.


title: Libanonin historia

text: Pääministeri Rashid Karami, joka oli johtanut vuoden 1984 epäonnistuneiden rauhanneuvotteluiden jälkeen kansallisen yhtenäisyyden hallitusta, salamurhattiin 1. kesäkuuta 1987. Presidentti Gemayelin kausi päättyi syyskuussa 1988. Hän nimitti ennen kautensa loppumista vastoin käytäntöä pääministeriksi kristityn asevoimien komentajan kenraali Michel Aounin. Pääministerin piti perinteisesti olla sunni, ja muslimit antoivat tukensa Salim al-Hossille, joka oli ollut Karamia seuraava pääministeri. Gemayel perusteli valintaansa sillä, että presidentin tulee olla kristitty ja varsinaisen presidentin puuttuessa tehtävä siirtyy pääministerille. Presidentti on pääministeriä ylempi ja sen tähden pääministeriksi oli nimitettävä kristitty. Tämän jälkeen Itä-Beirutia hallitsi kristittyjen sotilashallitus ja Länsi-Beirutia eroamasta kieltäytyneen al-Hossin Syyrian tukema hallitus. Aoun hyökkäsi helmikuussa 1989 kilpailevan "Libanonin joukkojen" ryhmää vastaan ja julisti seuraavassa kuussa "vapaussodan" syyrialaisia ja heidän tukijoitaan vastaan. Syyrian operaatio 1990 pakotti Aounin turvaan Ranskan lähetystöön ja maanpakoon Pariisiin. Hänen pakoaan presidentinpalatsista 13. lokakuuta 1990 pidetään sisällissodan loppumispäivänä.


title: Libanonin historia

text: Kansalliskokous kokoontui lokakuussa 1989 Saudi-Arabiassa Ta'ifissa, jossa solmittiin sodan päättävä sopimus uudesta vallanjaosta. Perustuslaillisesti sopimus oli laiton, koska pääministeri-presidentti Aoun oli hajottanut parlamentin ennen Ta'ifin sopimuksen allekirjoittamista. Sopimus hyväksyttiin Libanonissa 4. marraskuuta ja presidentiksi valittiin Rene Moawad. Hän sai surmansa autopommista muutaman viikon kuluttua. Hänen seuraajansa Elias Hrawi pysyi virassa 1998 asti.


title: Libanonin historia

text: Elokuussa 1990 parlamentti sopi perustuslain muutoksista, joilla kansalliskokouksen parlamenttipaikkoja lisättiin 128:aan ja ne jaettiin tasan muslimien ja kristittyjen kesken. Druusit laskettiin muslimeiksi. Maaliskuussa 1991 parlamentti hyväksyi armahduslain, jolla annettiin armahdus sisällissodan aikaisista teoista, muutamia kuten ulkomaisia diplomaatteja vastaan tehtyjä lukuun ottamatta. Toukokuussa 1991 puolisotilaalliset joukot hajotettiin, poikkeuksena muun muassa palestiinalaisten ja Hizbollah. Kaikkiaan sisällissodassa kuoli yli 100 000 ja ehkä jopa 250 000 muutti maasta pysyvästi. Viimeiset länsimaiset panttivangit vapautettiin toukokuussa 1992.


title: Libanonin historia

text: Heinäkuussa 2006 Israel käynnisti laajamittaisen hyökkäyksen Libanoniin Hizbollahin tehtyä iskun Israelin rajan yli, kts. Israelin–Libanonin konflikti 2006.


title: Libanonin historia

text: Islamistinen, mahdollisesti al-Qaidalta ideologiaa omaksunut Fatah al-Islam otti haltuunsa palestiinalaisten pakolaisleirin Nahr al-Baredin lähellä Tripolia, mutta Libanonin armeija kukisti sen 15 viikon taistelujen jälkeen. Libanonin armeijan joukkoja johti kenraali Francois al-Hajj, joka murhattiin 12. joulukuuta 2007 autopommilla. Hänestä povattiin myös tulevaa armeijan komentajaa Michel Suleimanin seuraajaksi.


title: Libanonin historia

text: Presidentti Emile Lahoudin kausi päättyi 23. marraskuuta 2007, eivätkä hallitseva syyriavastainen maaliskuun 14. päivän hallituskoalitio ja Hizbollahin hallitsema, Syyrian ja Iranin tukema oppositio päässeet sopuun hänen seuraajastaan. Lahoud käski kautensa lopussa armeijan ottaa maan turvallisuuden vastuulleen ja uhkaili hätätilalla. Pääministeri Fouad Sinioran hallitus julisti käskyn mitättömäksi, koska se olisi tarvinnut hallituksen vahvistuksen, ja otti presidentin valtaoikeudet haltuunsa perustuslain mukaisesti. Toukokuussa 2008 parlamentti valitsi armeijan komentajan kenraali Michel Suleimanin presidentiksi. Hän nimitti Fouad Sinioran uudelleen pääministeriksi.


title: Libanonin historia

text: Kesäkuun 2009 parlamenttivaaleissa voitti länsimielinen allianssi. Saad Harirista tuli pääministeri.


title: Ernst Edvard Rosenqvist

text: Ernst Edvard Rosenqvist (24. elokuuta 1869 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 27. toukokuuta 1932 Kuopio) oli suomalainen juristi, maaherra, urheilujärjestövaikuttaja, ampuja ja olympiamitalisti.


title: Ernst Edvard Rosenqvist

text: Rosenqvist kuului Suomen hirviammunnan kertalaukauksien joukkuekilpailun olympiapronssia Tukholmassa 1912 voittaneeseen joukkueeseen. Yksilökilpailussa hän sijoittui 14:nneksi.


title: Ernst Edvard Rosenqvist

text: Suojeluskuntien perustamiseen osallistunut Rosenqvist oli Mannerheimin suosikki suojeluskuntien ylipäälliköksi, mistä virasta tämä kuitenkin kieltäytyi. Hän toimi Mikkelin läänin maaherrana vuosina 1918–1927. Suomen Ampumaurheiluliiton puheenjohtajana Rosenqvist toimi vuodesta 1919 kuolemaansa, vuoteen 1932 saakka.


title: Luettelo Suomen kääriäisistä

text: Tämä on luettelo Suomen kääriäislajeista (heimo Tortricidae). Luettelo on aakkostettu alaheimoittain suomenkielisen lajinimen mukaan.


title: Elinkorko

text: Elinkorko on sellainen suoritus rahassa tai luonnossa, jonka yksityinen henkilö on elinaikansa oikeutettu tiettyinä määräaikoina saamaan toiselta yksityiseltä tai yhteisöltä. Oikeus elinkorkoon saattaa syntyä monella tavalla, mutta yhteistä näille on, että oikeus elinkorkoon lakkaa sen nauttijan kuollessa.


title: Elinkorko

text: Elinkorko on vakuutussopimuksen tai muun senkaltaisen sopimuksen perusteella henkilölle säännöllisesti määräajoin maksettava toistuvaissuoritus. Elinkorkovakuutuksessa vakuutuslaitos on velvollinen suorittamaan vakuutuksenottajalle vuotuisia uusiutuvia rahaeriä ("elinkorkoja") niin kauan kuin vakuutettu elää.


title: Elinkorko

text: Elinkorko tarkoittaa myös sotilasvammalain nojalla suoritettavaa korvausta palveluksesta aiheutuneen ruumiinvamman tai sairauden johdosta sekä vanhan tapaturmavakuutuslain nojalla aiemmin suoritettua korvausta tapaturmavammasta tai sairaudesta.


title: Peltopoimulehti

text: Peltopoimulehti eli peltopoimukki ("Aphanes arvensis") on ruusukasvien heimoon kuuluva yksivuotinen ruohokasvi. Se on poimulehtien ("Alchemilla") lähisukulainen, joihin se mahdollisesti sijoittuu sukujen välisessä rajauksessa.


title: Peltopoimulehti

text: Peltopoimulehti kasvaa 5–25 senttimetriä korkeaksi. Se haaroo tyvestä ja harmaakarvaiset varret ovat rentoja. Lehtilapa on kolmiosainen ja liuskojen kärjet jakaantuvat 3–5 osaan. Pienet vihertävät kukat ovat tiheinä ryhminä lehtihangoissa.


title: Peltopoimulehti

text: Suomessa kasvia on esiintynyt hyvin harvinaisena satunnaisena muutamissa rannikkokaupungeissa, missä se on kasvanut painolasti- tai sotatulokkaana. Laji on löydetty 1900-luvun puolenvälin jälkeen vain kerran, 2012 Turusta.


title: Aglia

text: Aglia on riikinkukkokehrääjiin kuuluvan Agliinae-alaheimon ainoa suku.


title: Aglia

text: Suvun kolme, mahdollisesti neljä, lajia ovat Euraasian alueella tavattavia, kookkaita perhosia. Lajit lentävät sekä päivällä että yöllä, mutta naaraat ovat yleensä aktiivisia vasta hämärän aikaan. Kaikkien lajien siipien pohjaväri on oranssinruskea ja kunkin siiven keskellä on sinimusta silmätäplä ja siinä vaalea kuvio.


title: Aglia

text: Suomessa ja muualla Euroopassa ryhmää edustaa vain nastakehrääjä ("Aglia tau"). Muut lajit esiintyvät Itä-Aasiassa.


title: Libanonin väestö

text: Libanonin väestö koostuu monista etnisistä ja uskonnollisista ryhmistä. Libanonin eri ryhmien välisten jännitteiden ja konfliktien takia väestönlaskentaa ei ole pidetty vuoden 1932 jälkeen. Väestönlaskenta osoittaisi muun kuin kristityn väestön osuuden merkittävää kasvamista, mikä aiheuttaisi vaatimuksia myös poliittisiin myönnytyksiin eniten väkilukuaan kasvattaville ryhmille. Kovin tarkkaa tietoa väestön koostumuksesta ei siis ole.


title: Libanonin väestö

text: Libanonin väestö puhuu äidinkielenään valtaosin arabiaa. Osa arabiankielisistä libanonilaista, etenkin kristityistä, katsoo kuitenkin olevansa etnisesti pikemmin arabivalloitusta edeltäneiden kulttuurien (foinikialaiset, aramealaiset, kanaanilaiset) jälkeläisiä kuin arabeja. Kielellisiä vähemmistöjä ovat muun muassa kurdit, armenialaiset ja persialaiset, jotka kuitenkin yhteensä ovat alle neljä prosenttia väestöstä.


title: Libanonin väestö

text: Uskonnollisesti Libanonin väestö jakaantuu lukuisiin eri ryhmiin, joista 18 on saanut Libanonin perustuslaissa virallisen aseman. Nämä virallisesti tunnustetut uskontokunnat ovat:Muslimien katsotaan nykyisin yleensä olevan enemmistönä Libanonissa, ja šiialaiset, sunnit ja maroniitit lienevät kolme suurinta ryhmää. Kaikki arviot uskontokuntien väestöosuuksista ovat kuitenkin poliittisesti varsin kiistanalaisia.


title: Libanonin väestö

text: Libanonissa asuu kantaväestön lisäksi myös noin 400 000 palestiinalaista pakolaista, joilla ei ole kansalaisuutta. Lisäksi maassa asuu ainakin väliaikaisesti jopa miljoona syyrialaista siirtotyöläistä sekä Syyriasta ja Turkista muuttaneita kansalaisuudettomia kurdeja.


title: Libanonin väestö

text: YK:n kolmea pidetään vuoden 2010 arvion mukaan todennäköisenä ja yhtä mahdollisena tavoittaa. Todennäköisiä ovat tavoitteet ulottaa peruskoulutus kaikille, edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa ja parantaa naisten asemaa ja parantaa odottavien äitien terveyttä. Mahdollinen tavoite on vähentää lapsikuolleisuutta. Sen sijaan köyhyyteen, tarttuviin tauteihin ja ympäristöön liittyvistä tavoitteista ei ole tarpeeksi tietoa niiden saavuttamisen arvioimiseksi.


title: NHL:n varaustilaisuus 2012

text: NHL:n varaustilaisuus 2012 oli järjestyksessään 50. . Se järjestettiin 22.–23. kesäkuuta Pittsburgh Penguinsin kotiareenalla Consol Energy Centerissä. Tilaisuuden ensimmäinen varausvuoro oli kolmatta vuotta peräkkäin Edmonton Oilersilla, joka käytti sen varaamalla laitahyökkääjä Nail Jakupovin.


title: NHL:n varaustilaisuus 2012

text: Kaavio perustuu ISS:n rankingiin.


title: Operaatio Interheil

text: Operaatio Interheil on vuonna 2001 valmistunut kolmiosainen jännitys- ja draamasarja.


title: Närvänä

text: Närvänä ("Sibbaldia procumbens") on ruusukasvien heimoon kuuluva monivuotinen tunturikasvi. Ulkonäöltään se muistuttaa vähän pientä hanhikkia ("Potentilla").


title: Närvänä

text: Närvänällä on suikertava, puutunut maavarsi. Sen kukkavarret kasvavat 3–12 senttimetriä korkeiksi. Lehtien lapa on kolmisorminen, lehdykät ovat pitkiä, muodoltaan vastakolmion näköisiä, kärjestään kolmihampaisia. Närvänän kukintona on tiheä huiskilo. Pienten kukkien verhiötä lyhyemmät terälehdet ovat noin 2 millimetriä pitkiä, väriltään vihreänkeltaisia.


title: Närvänä

text: Suomessa kasvia tavataan Pohjois-Lapin suurtunturien alueilla yleisenä, erityisesti Enontekiön pohjoisosassa. Aivan Käsivarren kärjessä se on hyvin yleinen. Eteläisimmät kasvupaikat ovat Koillismaan eliömaakunnassa. Närvänän kasvupaikkoja ovat tuntureiden niityt, puronvarret ja lumenviipymät. Se kukkii heinä-elokuussa.


title: Saturniinae

text: Saturniinae on kaikkialla maailmassa noin 500 lajia käsittävä, riikinkukkokehrääjiin kuuluva perhosten alaheimo.


title: Saturniinae

text: Alaheimon lajit ovat ulkonäöltään hyvin vaihtelevia, mutta kooltaan keskikokoisia tai hyvin kookkaita perhosia ja osa trooppisista lajeista on erittäin värikkäitä. Aikuiset perhoset ovat lajista riippuen aktiivisia yöllä tai päivällä ja päiväaktiivisten lajien verkkosilmät ovat tyypillisesti yöaktiivisten lajien silmiä pienemmät. Pää on yleensä pieni ja ruumis tukeva ja karvainen. Tuntomerkkinä kaksoiskampamaisten tuntosarvien jokaisessa jaokkeessa on kaksi paria haaroja.


title: Saturniinae

text: Toukat ovat yleensä kookkaita, harvakseltaan karvaisia ja osa karvoista saattaa sisältää ihoa ärsyttäviä aineita. Ne ovat tavallisesti monia kasvilajeja syöviä polyfageja.


title: Saturniinae

text: Useimmat lajit elävät tropiikissa tai lauhkeilla alueilla. Suomessa ryhmän lajeista tavataan ainoastaan riikinkukkokehrääjää ("Saturnia pavonia"), Euroopasta lajeja tunnetaan kymmenen, joista osa on vieraslajeja.


title: Ruskosoukko

text: Ruskosoukko ("Dysauxes ancilla") on pienikokoinen, siilikkäisiin kuuluva perhoslaji. Se on soukkoperhosten ryhmän ainoa edustaja Pohjoismaissa.


title: Ruskosoukko

text: Ruskosoukko on suhteellisen pieni perhonen, jonka etusiivet ovat silkinhohtoiset ja lähes tasaisen ruskeat. Etusiiven kärkiosassa on yleensä kolme vaaleaa, läpikuultavaa täplää. Naaraalla on lisäksi yksi vaalea täplä lähempänä siiven tyveä. Takasiipi on ruskea, suurelta osin läpikuultava, ja naaraalla siiven keskiosassa on leveä, keltainen raita. Siipiväli on 22–25 mm. Keskiruumis on ruskea, niska ja takaruumis ovat oranssinkeltaiset. Takaruumiin selkäpuolella on lisäksi rivi mustia täpliä.


title: Ruskosoukko

text: Ruskosoukkoa tavataan paikoittain suuressa osassa Länsi-Eurooppaa, ja sen levinneisyysalue alkaa Pohjois-Espanjasta ja jatkuu idässä Kaukasukselle ja Uralille saakka. Suomea lähinnä ruskosoukkokehrääjää tavataan harvinaisena pienellä alueella Ruotsin Öölannissa. Ruotsissa laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) ja lisääntyvien yksilöiden määräksi on arvioitu alle tuhat. Pohjoisilla esiintymisalueillaan perhonen lentää heinäkuussa. Keski-Euroopassa sillä on myös toinen sukupolvi, joka lentää elo-syyskuussa.


title: Ruskosoukko

text: Ruskosoukko lentää pääasiassa iltapäivällä ja viihtyy aurinkoisilla, lämpimillä ja kuivilla paikoilla, metsänreunoilla ja pensaikoissa. Yöllä koirasyksilöitä saattaa tulla valolle. Aikuiset perhoset lentävät lähellä maanpintaa. Naaras munii maahan 150–200 munaa, jotka kuoriutuvat 10–12 päivän kuluttua. Toukat kasvavat aluksi hitaasti ja laji talvehtii pienenä, vain noin 3 mm pitkänä toukkana. Toukat ovat täysikasvuisia seuraavan vuoden kesäkuun alussa ja koteloituvat maahan, usein kivien alle.


title: Ruskosoukko

text: Toukka elää sammalilla ja jäkälillä, mutta on kasvatuksessa syönyt myös mm. kanervaa ("Calluna vulgaris"), huopakeltanoa ("Pilosella officinarum") ja kangasajuruohoa ("Thymus serpyllum").


title: Soukkoperhoset

text: Soukkoperhoset, aikaisemmalta nimeltään soukkokehrääjät, (Syntominae) on siilikkäisiin kuuluva perhosryhmä.


title: Soukkoperhoset

text: Alaheimoon kuuluu noin 980 lajia, joista suurin osa elää maapallon trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Palearktisia lajeja on 25, joista kymmenen tavataan Euroopassa ja yhtä Pohjoismaissa. Suomessa soukkoperhosia ei esiinny.


title: Soukkoperhoset

text: Useimmat soukkoperhoset ovat aktiivisia päivällä. Ryhmän yhdistäviä piirteinä pitkät ja kapeat etusiivet ovat pohjaväriltään lähes aina mustat tai ruskeat, usein metallinhohtoiset ja niissä on valkeita tai kellertäviä, läpikuultavia täpliä. Mahdollisesti mimikryn vuoksi monet lajit etenkin suvuissa "Amata" ja "Syntomis" muistuttavat ulkoisesti punatäpliä. Takaruumis on usein räikeän värinen tai poikkiraidallinen, viestittäen saalistajille joko perhosten myrkyllisyydestä tai antaen muuten pistiäismäisen vaikutelman. Takasiipien siipisuonitus on ryhmälle tyypillinen: siipisuonet Sc, Rs ja MA1 ovat sulautuneet yhteen. Lisäksi koirailta puuttuu etu- ja takasiipeä yhdistävä frenulum. Tuntosarven kärki on tyypillisesti vaalea ja imukärsä hyvin kehittynyt.


title: Soukkoperhoset

text: Toukat muistuttavat siilikkäiden toukkia, mutta niiden karvat ovat yleensä lyhyemmät kuin aitosiilikkäillä. Vaikka joukossa on kasveja syöviä lajeja, monet lajit elävät ilmeisesti sammalilla, jäkälillä, sienirihmastolla tai syöden kariketta. Ne rakentavat silkistä kotelonsa suojaksi kotelokehdon.


title: Juanlu

text: Juan Luis Gómez López eli Juanlu (s. 8. toukokuuta 1980 Málaga, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Córdobaa ja on pelipaikaltaan vasen keskikenttäpelaaja.


title: Juanlu

text: Juanlu siirtyi vuonna 2002 amatööriseura Mármol Macaelista Segunda Divisiónissa pelanneeseen Unión Deportiva Almeríaan. Hän pelasi joukkueessa yhteensä 38 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Kevään 2004 Juanlu pelasi lainasopimuksella Albacete Balompiéssa.


title: Juanlu

text:
Ensimmäisen kautensa maan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa Juanlu pelasi Club Deportivo Numanciassa kaudella 2004–2005. Hän teki kauden aikana kaksi maalia, joka kuitenkin lopulta päättyi
pettymykseen joukkueen tiputtua Segunda Divisióniin.


title: Juanlu

text: Vuonna 2005 hän teki sopimuksen sevillalaisseura Real Betisin kanssa. Hänen aikansa joukkueessa kului kuitenkin pääosin pelatessa lainasopimuksilla eri joukkueissa.


title: Juanlu

text: 12. kesäkuuta 2009 Juanlu siirtyi yksivuotisella sopimuksella Levanteen.


title: Luettelo kasvien synonyyminimistä

text: Luettelo kasvien suomenkielisistä synonyyminimistä, joka rajautuu suomalaisessa tietokirjallisuudessa käytettyihin nimiin. Monet vanhimmista nimistä ovat poistuneet kokonaan käytöstä, erityisesti kaksiosaiset nimet.


title: Dorothea Puente

text: Dorothea Helen Puente (9. tammikuuta 1929 – 27. maaliskuuta 2011) oli yhdysvaltalainen sarjamurhaaja. 1980-luvulla hän ylläpiti Sacramentossa Kalifornian osavaltiossa täysihoitolaa oman kotinsa yläkerrassa vanhuksille ja kehitysvammaisille. Hän vei asukkaidensa postia ja rahaa. Hän murhasi myrkyttämällä ja tukahduttamalla ne, jotka valittivat hänen käytöksestään. Ruumiit hän vei ja hautasi takapihalleen.


title: Dorothea Puente

text: Dorothea Helen Gray syntyi Redlandsissa Kalifornian osavaltiossa. Hänen vanhempansa, Trudy Mae Yates ja Jesse James Gray, työskentelivät puuvillankerääjinä. Puenten isä kuoli tuberkuloosiin tämän ollessa kahdeksan vuotta ja äiti moottoripyöräonnettomuudessa vuotta myöhemmin. Puente lähetettiin orpokotiin, kunnes hänen sukulaisensa Fresnosta ottivat hänet huostaansa.


title: Dorothea Puente

text: Hän meni naimisiin ensimmäisen kerran vuonna 1945 16 vuoden iässä Fred McFaul -nimisen sotilaan kanssa. Dorothea synnytti kaksi tytärtä aikavälillä 1946–1948, mutta lähetti toisen sukulaisille Sacramentoon ja toisen adoptioon. Dorothea tuli raskaaksi uudestaan vuonna 1948, mutta sai keskenmenon. Saman vuoden loppupuolella McFaul sai tarpeekseen ja erosi Puentesta. Nöyryytettynä miehensä hylkäyksestä hän valehteli avioliitosta ja kertoi tämän kuolleen sydäninfarktiin. Hän yritti väärentää myös shekkejä, mutta jäi lopulta kiinni, joka johti vuoden vankeusrangaistukseen; hän pääsi ehdonalaiseen vapauteen puolen vuoden päästä. Pian vapautumisensa jälkeen hän tuli raskaaksi, tällä kertaa miehelle jota tuskin tunsi, ja hän päätyi jälleen adoptioon. Vuonna 1952 hän avioitui ruotsalaisen Axel Johansonin kanssa, jonka kanssa hän oli naimisissa myrskyisät 14 vuotta.


title: Dorothea Puente

text: 1960-luvulla hänet tuomittiin ilotalon ylläpidosta 90 päiväksi vankeuteen. Vapautumisen jälkeen hänet tuomittiin jälleen 90 päiväksi vankeuteen, tällä kertaa irtolaisuudesta. Tämän jälkeen hän aloitti rikollisuran, joka eteni koko ajan vakavampaan suuntaan. Puente löysi töitä hoitoavun puolelta, hoitaen invalideja ja vanhuksia yksityiskodeissa. Lyhyen ajan sisällä hän alkoi emännöidä täyshoitoloita.


title: Dorothea Puente

text: Puente erosi Johansenista vuonna 1966, jonka jälkeen hän avioitui 19 vuotta nuoremman Roberto Puenten kanssa. Avioliitto kesti vain kaksi vuotta. Pian tämän jälkeen Dorothea Puente osti kolmekerroksisen ja 16-makuuhuoneisen hoitokodin Sacrementosta. Puente avioitui neljännen kerran vuonna 1976, tällä kertaa Pedro Montalvon kanssa. Mies oli väkivaltainen alkoholisti. Avioliitto kesti vain muutaman kuukauden, jonka jälkeen Puente alkoi viettää aikaa paikallisissa baareissa etsien vanhempia miehiä, jotka saivat etuuksia. Hän väärensi heidän allekirjoituksieen varastaakseen rahaa, mutta hän jäi lopulta kiinni ja sai syytteen 34 petoksesta. Koeajalla hän jatkoi samanlaista toimintaa. Kalifornian hovioikeuden kirjojen mukaan Dorothea alkoi vuokrata yläkerran asuntoa osoitteessa 1426 F Street Sacramento vuonna 1981. Yhdeksän murhaa, joista häntä syytettiin vuonna 1988 (ja joista kolmesta nainen tuomittiin vuonna 1993) tapahtuivat tässä yläkerran asunnossa eivätkä 16-huoneen täyshoitolassa.


title: Dorothea Puente

text: Puenten täysihoitolan maine oli kaksijakoinen. Osaa ärsytti hänen saituutensa ja se, ettei hän antanut heille postia tai rahaa; osa ylisti tämän pieniä ystävällisiä tekoja ja maukkaita kotitekoisia aterioitaan. Puenten motiivit tappaa vuokralaiset olivat taloudelliset. Poliisi arvioi hänen saaneen vääryydellä hankittuja tuottoja yli 5 000 dollaria kuukaudessa. Murhat näyttävät alkaneen pian sen jälkeen kun Puente alkoi vuokrata yläkerran asuntoaan. Huhtikuussa 1982 yläkerran asuntoon muutti 61-vuotias ystävä ja liikenainen Ruth Monroe, joka kuitenkin kuoli pian kodeiinin ja tylenolin yliannostukseen. Puente kertoi poliisille naisen olleen hyvin masentunut miehensä kuolettavan sairauden vuoksi. Poliisi uskoi tätä ja kirjasi tapauksen itsemurhaksi.


title: Dorothea Puente

text: Poliisit palasivat muutaman viikon kuluttua, kun 74-vuotias eläkeläinen nimeltään Malcolm McKenzie (yksi neljästä vanhuksesta, jota Puenten väitetään huumanneen) syytti Puentea huumaamisesta ja varastamisesta. Puente tuomittiin kolmesta varkaudesta elokuussa 1982 viideksi vuodeksi vankeuteen. Vankilassa hän aloitti kirjeenvaihdon 77-vuotiaan oregonilaisen Everson Gillmouthin kanssa. Kirjeystävyys syveni ja kun Puente vapautui vuonna 1985 kolmen vuoden vankeuden jälkeen, mies saapui hakemaan häntä punaisella lava-autolla. Pian he alkoivat suunnitella häitä.


title: Dorothea Puente

text: Marraskuussa 1985 Puente palkkasi Ismael Florezin asentamaan puupaneeleita asuntoonsa. Työstä ja 800 dollarista Puente antoi tälle punaisen hyväkuntoisen lava-auton, jonka hän kertoi kuuluneen hänen losangelesilaiselle poikaystävälle, joka ei enää tarvitse sitä. Lisäksi hän pyysi Florezia rakentamaan laatikon, jonka mitat olivat 1,8m x 0,9 m x 0,6 m. Hän kertoi tarvitsevansa laatikkoa kirjoille ja muille esineille. Sitten hän pyysi Florezia viemään nauloilla suljetun täytetyn laatikon varastoon. Florez suostui tähän ja Puente lähti miehen mukaan viemään laatikkoa. Matkalla hän käski miestä pysähtymään Garden Highwayssa Sutter Countyssa ja jättämään laatikon joen rannalle, joka toimi epävirallisena dumppauspaikkana. Puente kertoi laatikossa olevan vain romua. Tammikuussa 1986 kalastaja huomasi laatikon noin metrin päässä joen rannasta ja ilmoitti havainnostaan poliisille. Tutkijat löysivät pahoin mädäntyneen ja tunnistamattoman vanhan miehen ruumiin laatikon sisältä.


title: Dorothea Puente

text: Puente puolestaan jatkoi Everson Gillmouthin eläkkeen keräämistä ja lähetti kirjeitä hänen perheelleen selittäen että ei voi ottaa heihin yhteyttä sairautensa vuoksi. Puentea myös ylläpiti täysihoitoa ja otti sisään 40 uutta asukasta. Gillmouthin ruumis pysyi tunnistamattomana kolme vuotta.


title: Dorothea Puente

text: Puente hyväksyi edelleen vanhuksia vuokralaisikseen ja hän oli suosittu erityisesti paikallisten sosiaalivirkailijoiden keskuudessa, koska hän otti huostaansa "kovia tapauksia", mukaan lukien huumeriippuvaisia ja väkivaltaisia henkilöitä. Joka kuukausi Dorothea keräsi kaikkien vuokralaistensa postin ennen kuin asukkaat itse näkivät ne ja antoi heille vain pienen määrän rahaa, ottaen itse loput. Ehdonalaisvalvojat vierailivat Puenten luona, mutta eivät huomanneet mitään rikkomuksia.


title: Dorothea Puente

text: Dorothea Puente kuoli 82-vuotiaana vankilassa maaliskuussa 2011 luonnollisiin syihin.


title: Dorothea Puente

text: Dorothea Puenten tapausta on käsitelty useissa amerikkalaisissa rikosdokumenttiohjelmissa.


title: Dorothea Puente

text: Tapausta käsitteli myös puolidokumentäärinen sarja Ghost Adventures, jossa Zak Bagans tiimeineen yrittää saada kerättyä todisteita aaveiden olemassaolosta. Puenten taloa tutkittiin 13. kauden 5. jaksossa Jaksossa tiimi sai yhteyden henkiin elektronisten laitteidensa avustuksella ja "todistusaineiston" mukaan uhreja olisi 15. Ruumiit, joita poliisit eivät ole löytäneet, olisi haudattu talon kellarin betonilattian alle.


Luettelo Suomessa uhanalaisista myrkkypistiäisistä sisältää ne myrkkypistiäislajit (Aculeata), joiden uhanalaisuusluokka on vuoden 2010 uhanalaisluokituksessa äärimmäisen uhanalainen (CR), erittäin uhanalainen (EN) tai vaarantunut (VU). Silmälläpidettäviä, puutteellisesti tunnettuja tai jo hävinneitä lajeja tämä luettelo ei sisällä. Yhtään myrkkypistiäislajia ei ole rauhoitettu lailla.


title: Luettelo Suomessa uhanalaisista myrkkypistiäisistä

text: Luokituksen mukaan Suomessa on 97 uhanalaiseksi luokiteltavaa myrkkypistiäistä. Näistä äärimmäisen uhanalaisia on 20, erittäin uhanalaisia 39 ja vaarantuneita 38 lajia.


title: Would I Lie to You

text: Would I Lie to You on brittiläisen Whitesnake-yhtyeen kappale ja single vuodelta 1981. "Come an' Get It" -albumille sisältyvän kappaleen kirjoittivat yhteistyössä David Coverdale, Bernie Marsden ja Micky Moody. Tyylillisesti bluesmaista, suoraviivaista rockia edustava ”Would I Lie to You” nousi Britanniassa sijalle 37.


title: Would I Lie to You

text:
A-puoli
B-puoli


title: Imperialismi Aasiassa

text: Imperialismi Aasiassa oli alkujaan seurausta eurooppalaisten 1400-luvulla tekemistä laivamatkoista, joiden tarkoituksena oli merireitin löytäminen Intiaan maustekaupan kasvattamiseksi. Eurooppalaiset taloudet oli hyvin omavaraisia ennen 1500-luvun alkua, vaikka pienimuotoista kauppaa käytiinkin Afrikan ja Aasian kanssa. Seuraavan vuosisadan kuluessa kansainvälinen kaupankäynti sitoi Euroopan ja Aasian taloudet toisiinsa. Luksustuotteille oli Euroopassa aiempaa enemmän kysyntää, minkä seurauksena Aasian markkinoiden merkitys Euroopalle kasvoi entisestään.


title: Imperialismi Aasiassa

text: 1500-luvulla löytyi merireitti Aasiaan Hyväntoivonniemen kautta. Portugali pyrki mukaan Aasian kauppaan, jota Arabit ja Italialaiset oli aikaisemmin dominoineet. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania alkoi kuitenkin vallata Aasian markkinoita, minkä seurauksena portugalilaisten rooli kuitenkin kutistui ajan kuluessa. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania pystytti tukikohtiaan ensin Bataviaan ja sen jälkeen Malakkaan ja Sri Lankaan. Myöhemmin britit sekä ranskalaiset perustivat omia tukikohtiaan Intiaa ja pyrkivät laajentamaan kaupankäyntiään Kiinan kanssa. Seitsenvuotisen sodan seurauksena britit pystyivät kuitenkin ajamaan ranskalaiset pois Intiasta, ja Englannin Itä-Intian kauppakomppaniasta tuli vähitellen Intian niemimaan merkittävin poliittinen sekä taloudellinen toimija.


title: Imperialismi Aasiassa

text: Ennen teollista vallankumousta itämaisten hyödykkeiden tarve oli eurooppalaisen imperialismin pääsyynä. Tämän vuoksi eurooppalaisten läsnäoloa Aasiassa tarvittiin lähinnä kaupankäynnin suojaamiseen sekä sen tehostamiseen. Teollistumisen myötä myös luonnonvarojen kysyntä Euroopassa kasvoi. 1870-luvun talouslama sai eurooppalaiset valtiot etsimään myös uusia markkinoita omille tuotteilleen. Tämä suuri rakenteellinen muutos käynnisti uudeksi imperialismiksi kutsutun aikakauden, jolloin eurooppalaisten valtiot hankkivat uusia siirtomaa-alueita ympäri maailmaa. Uuden imperialismin seurauksena suurvallat alkoivat epäsuoran vallankäytön sekä kaupankäynnin sijasta keskittyä vallankäytön ekspansioon. Siirtomaista tuli siirtomaavaltojen jatkumoja. 1870-luvun ja ensimmäisen maailmansodan välissä Aasiaa hallinneet Iso-Britannia, Ranska ja Alankomaat laajensivat valtaansa myös Lähi-Idässä, Intian niemimaalla sekä Kaakkois-Aasiassa. Samanaikaisesti myös Japani, Venäjä sekä Yhdysvallat kasvattivat vaikutusvaltaansa itä-Aasiassa sekä Tyynellämerellä.


title: Imperialismi Aasiassa

text: Maailmansodissa suurvaltojen väliset taistelut ulottuivat myös Aasiaan. Maailmansodat heikensivät myös suurvaltojen valta-asemaa Aasiassa. Toisen maailmansodan jälkeinen Euroopan jälleenrakennus vaati resursseja, eivätkä suurvallat kyenneet siirtomaiden poliittisen ja taloudellisen tasapainon ylläpitämiseen. Nationalististen liikkeiden toiminta synnytti itsenäisyysvaatimuksia, joita eurooppalaiset eivät kyenneet enää torjumaan. Suurin osa siirtomaista itsenäistyi muutamia vuosia sodan jälkeen.


title: Harjaneilikka

text: Harjaneilikka ("Dianthus barbatus") on kohokkikasvien heimoon ja neilikoiden sukuun kuuluva monivuotinen ruoho. Laji on tunnettu koristekasvina.


title: Harjaneilikka

text: Harjaneilikka kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on lähes kalju. Lyhytripsiset lehdet ovat vähintään 10 millimetriä leveitä, tyvestä tupeksi yhteenkasvaneita ja vaihtelevat muodoltaan kapeansoikeista kapeansuikeisiin. Kukinto on lyhythaarainen ja tiheän huiskilomainen. Kukinnon tyvellä on siirottavia tukilehtiä. Kukat ovat isokokoisia. Verhiö on torvimainen ja ulkoverhiöllinen. Terälehdet ovat hammaskärkisiä ja niiden väri voi vaihdella valkoisesta tummanpunaiseen tai punavalkokirjavaan. Lisäteriö puuttuu. Emin vartaloita on kaksi kappaletta. Suomessa harjaneilikka kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on neliliuskaisesti aukeava kota.


title: Harjaneilikka

text: Harjaneilikka risteytyy ainakin pulskaneilikan ("Dianthus superbus") kanssa. Risteymä tunnetaan nimellä lapinneilikka ("Dianthus" × "courtoisii", "D. barbatus" × "superbus").


title: Harjaneilikka

text: Harjaneilikka on kotoisin Etelä-Euroopasta, mutta on viljelykarkulaisena levinnyt paljon alkuperäistä levinneisyysaluettaan laajemmalle. Esimerkiksi Fennoskandiassa lajia tavataan Norjan, Ruotsin ja Suomen keskiosiin saakka. Suomessa lajia on tavattu villiintyneenä eri puolella maata Oulun korkeudelle saakka.


title: Harjaneilikka

text: Viljelykarkulaisena tai viljelyjäänteenä harjaneilikkaa voi tavata esimerkiksi puutarhojen liepeillä ja lähipensaikoissa.


title: Harjaneilikka

text: Harjaneilikka on yleinen puutarhojen koristekasvi.


title: Kazanin asema (Moskova)

text: Kazanin asema (, Станция Москва-Пассажирская-Казанская, "Stantsija Moskva-Passažirskaja-Kazanskaja", "Moskovan Kazanin-matkustaja-asema") on yksi Moskovan suurista henkilöliikenteen rautatieasemista. Asemalta liikennöidään vilkkaasti sekä kauko- että lähijunilla lähinnä itään, kaakkoon ja etelään.


title: Kazanin asema (Moskova)

text: Kazanin asema sijaitsee Komsomolskaja-aukion etelälaidalla Moskovan ydinkeskustan koillispuolella 3,3 kilometrin päässä Punaiselta torilta. Saman aukion pohjoispuolella on kaksi muutakin rautatieasemaa: länteen suuntautuvan liikenteen Leningradin asema (esimerkiksi Pietarin ja Helsingin junat) sekä pohjoisen ja idän liikennettä palveleva Jaroslavlin asema. Lähin metroasema on "Komsomolskaja" (linjat 1 ja 5).


title: Kazanin asema (Moskova)

text: Asema toimi aluksi Rjazanin rautatieasemana. Ensimmäinen pienempi puinen asemarakennus valmistui 1862, ja vuonna 1864 kohosi muurattu, arkkitehti Levestamin suunnittelema asema, josta on nykyisin jäljellä vain italiaistyylinen ympyränmuotoinen veturirakennus. Rautatietä jatkettiin itään ja vuonna 1893 rata ulottui Kazaniin saakka. Matkustajamäärät kasvoivat ja aiempaa suurempaa asemaa tarvittiin. Uuden Kazanin rautatieaseman rakentaminen alkoi 1913 ja jatkui vuoteen 1940 saakka useiden arkkitehtien suunnittelutyöhön pohjautuen.


title: Kazanin asema (Moskova)

text: Miljoonakaupunki Kazanin päärautatieasema on Kazanin matkustaja-asema ("Kazan-Passažirskaja"), jonne Moskovan Kazanin-asemalta liikennöi useita junavuoroja päivittäin.


title: Juan Ignacio Martínez

text: Juan Ignacio Martínez Jiménez (s. 24. kesäkuuta 1964 Alicante, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimi viimeksi Almerían päävalmentajana.


title: Juan Ignacio Martínez

text: Kesäkuussa 2011 hän siirtyi Levanten päävalmentajaksi Getafen peräsimeen siirtyneen Luis García Plazan tilalle. Levante aloitti kautensa Juan Ignacion johdolla vakuuttavasti ja ylsi historian parhaimpaan saavutukseensa, kun se johti sarjaa kahdeksan pelatun kierroksen jälkeen tappiotta. Joukkue kaatoi alkukauden aikana muun muassa Real Madridin (1–0) ja Villarrealin (3–0).


title: Juan Ignacio Martínez

text: 11. joulukuuta 2014 hänestä tuli Almerían päävalmentaja. Hänet erotettiin tehtävästä 5. huhtikuuta 2015 heikkojen tulosten johdosta.


title: Erciş

text: Erciş (; historiallinen nimi ) on kaupunki ja sitä ympäröivä alue Turkissa Vanin maakunnassa. Kaupunginjohtaja on Fatih Çiftçi (AKP).


title: Erciş

text: Tämä pieni alue on ollut useita kertoja historian kuluessa pääkaupunki. Sen linnoitti 1300-luvun alussa visiiri Ilkhanid Ali Shah. Erciş siirrettiin 1841 tulvien vuoksi nykyiselle paikallaan Aladaan. Venäläiset valtasivat kaupungin 1914, mutta heidät karkotettiin 1. huhtikuuta 1918. Kaupungille aiheutti suurta tuhoa maanjäristys 23. lokakuuta 2011.


title: Erciş

text: Alueen pinta-ala on 2 115 km², ja sitä ympäröi idässä Muradiye, lännessä Bitlis, pohjoisessa Ağrı ja etelässä Vanjärvi.


title: Erciş

text: Erciş on Itä-Turkin kehittyneimpiä kaupunkeja. Siellä perinteiset kansanlaulut ovat yhä elävää todellisuutta. Seudulla kasvatetaan hedelmiä ja vihanneksia. Kaupunkiin ja sen ympäristöön on istutettu runsaasti poppeleita.


title: Erciş

text: Alueen väkiluku on 154 499 (2008), ja se koostuu pääkaupungista ja kylistä. Maaseudulla asukkaita on 66 832, kaupunkimaisilla alueilla 73 733. Asukastiheys on 47/km². Itse Ercişin kaupungin väkiluku on 77 065.


title: Erciş

text: Kaupungin nimi saattaa juontua Urartun kuninkaan Argišti II nimestä.


title: Erciş

text: Vanjärven vedenpinnan nousun vuoksi vanha Artcheshin kaupunki hävisi vähitelleen 1700-luvulta alkaen. 1800-luvun jälkipuolella kirkkoja ja asuinrakennuksia ei enää näkynyt. Joskus harvoin matalan veden aikana voi kaupungin puolustusmuureja ja torneja näkyä. Kun vesi peitti vanhan kaupungin uusi rakennettiin 1841 ylemmäksi Aladaan.


title: Ratsastusterapia

text: Ratsastusterapia on terapiamuoto, jossa hyödynnetään hevosta.


title: Ratsastusterapia

text: Terapiahevoselta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia. Sen on oltava terve, symmetrinen ja eikä liian laiha, liikkeiden on oltava rytmikkäät. Luonteeltaan sen on oltava luotettava, herkkä ja utelias, ja sen on reagoitava asioihin.


title: Ratsastusterapia

text: Ratsastusterapiaa on käytetty Suomessa yli 20 vuotta muun muassa CP-vammaisten, MS-tautia sairastavien ja masentuneiden hoidossa. Terapiaan pääsyyn tarvitaan lääkärin lähete. Kela ja hoitava taho korvaavat terapiaa. Suomessa on noin 80 terapiaa tarjoavaa ratsastustallia.


title: Pekka Jalkanen

text: Pekka Simo Antero Jalkanen (s. 5. syyskuuta 1945 Rautalampi) on suomalainen säveltäjä.


title: Pekka Jalkanen

text: Jalkasen musiikkia on luonnehdittu minimalistiseksi. Ennen säveltäjän uraansa hän kiinnostui kansanmusiikista, romanien musiikista ja lastenmusiikista. Hän tuotti M. A. Nummisen kanssa vuoden 1970 lastenmusiikkialbumin "Iso mies ja keijukainen". Jalkanen on opiskellut säveltämistä yksityisesti Erkki Salmenhaaran johdolla ja on säveltänyt musiikkia jousisoittimille, kamarimusiikkia, vokaalimusiikkia, elokuvamusiikkia ja kaksi oopperaa.


title: Pekka Jalkanen

text: Jalkanen on väitellyt Helsingin yliopistossa tohtoriksi musiikkitieteestä. Hänen etnomusikologian alaan kuuluva väitöskirjansa vuodelta 1989 käsittelee 1920-luvun jazzkulttuuria. Jalkanen on toiminut musiikkitieteen dosenttina Tampereen yliopistossa vuodesta 1991 alkaen.


title: Pekka Jalkanen

text: Jalkaselle myönnettiin valtion taiteilijaeläke 2013.


title: Königin Luise

text: Königin Luise (saksaa, ”kuningatar Luise”) on ollut ainakin kolmen aluksen nimenä:


title: SMS Gazelle (1898)

text: SMS Gazelle oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Gazelle (1898)

text: Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä ja sen köli laskettiin vuonna 1897. Alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1898 ja se valmistui 6. lokakuuta 1900. Sisaraluksistaan poiketen aluksen navigointitilat olivat savuhormien välissä ja sille oli asennettu keulaan torpedoputki ja loput kaksi olivat vesirajan yläpuolella.


title: SMS Gazelle (1898)

text: Alus modernisoitiin 1905 - 1907 ja se romutettiin 1920.


title: SMS Nymphe

text: SMS Nymphe oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Nymphe

text: Alus tilattiin Germaniawerfiltä Kielistä ja sen köli laskettiin vuonna 1898. Alus laskettiin vesille 21. marraskuuta 1899 ja se valmistui 20. syyskuuta 1900.


title: SMS Nymphe

text: Alus poistettiin alusluettelosta 29. elokuuta 1931 ja se myytiin romutettavaksi vuotta myöhemmin.


title: Riitta Lindegren

text: Riitta Lindegren (s. 17. syyskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen toimittaja, joka työskenteli aikakauslehti "Glorian" päätoimittajana 1987–2010.


title: Riitta Lindegren

text: Lindgren aloitti journalistinnuransa "Me Naiset" -lehdessä ja on sen jälkeen työskennellyt toimittajana useissa suomalaisissa aikakauslehdissä ja päätoimittajana "Glorian" lisäksi nuortenlehdessä "Seitsemäntoista" ja "Primassa". Päälehti "Glorian" ympärille Lindegren loi laajemman "Gloria"-lehtiperheen.


title: Riitta Lindegren

text: Uransa alussa Lindgren työskenteli myös radiolle ja televisiolle ja kirjoitti näytelmän "Joku Isola se oli". Vuonna 2011 ilmestyi hänen omaelämäkertansa "Minä, toimittaja". Päätoimittajana Lindegren luonnehtii itseään kovaksi ja vaativaksi.


title: SMS Thetis (1900)

text: SMS Thetis oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Thetis (1900)

text: Alus tilattiin Danzigin telakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1899. Alus laskettiin vesille 3. heinäkuuta 1900 ja se valmistui 14. syyskuuta 1901.


title: SMS Thetis (1900)

text: Alus poistettiin alusluettelosta 27. syyskuuta 1929 ja se myytiin seuraavana vuonna romutettavaksi.


title: Anders Bruse

text: Anders Bruse (k. luultavasti 1667) oli ruotsalainen urkuri ja urkujenrakentaja. Toimittuaan Linköpingin kirkon urkurina vuosina 1622–1641 hän siirtyi Uppsalaan, missä rakensi kuoriurut Uppsalan tuomiokirkkoon. Vuonna 1643 Bruse muutti Suomeen piispa Rothoviuksen pyynnöstä rakentamaan urut Turun tuomiokirkkoon. Tämän lisäksi Bruse teki sopimuksen Tallinnan Olavinkirkon urkujen rakentamisesta, mutta hanke ei toteutunut.


title: Ivantejevo

text: Ivantejevo (, ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Venäjällä Novgorodin alueen Valdain piirissä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä 25 kilometriä Valdain kaupungista lounaaseen. Kylässä on 900 ja kunnassa 1000 asukasta (vuonna 2009).


title: Ivantejevo

text: Ivantejevon kunnan pinta-ala on 363 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Valdain piirin Semjonovštšinan, pohjoisessa Jaželbitsyn ja Korotskon ja idässä Jedrovon kuntaan sekä etelässä Demjanskin piiriin. Pinta-alasta 81,2 % on metsää, 6,9 % vesialueita ja 6,7 % maatalousmaata. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 18 kylää: Bolšoje Gorodno, Bolšoje Ukleino, Bujakovo, Jakonovo, Knjažjovo, Kozlovo, Maloje Gorodno, Maloje Ukleino, Mirobuditsy, Myslovitši, Niva (entinen Nebylitsy), Novaja Ivanovka, Novinka, Russkije Noviki, Savkino, Simaniha, Suhaja Vetoš ja Višnjovka. Ivantejevon kylän vieressä sijaitsee entinen varuskunta-alue Valdai-5.


title: Ivantejevo

text: Seutu on entistä valdainkarjalaisten asuinaluetta. Gorodnon pogostaan kuulunut Ivantejevon kylä mainitaan karjalaisten asuttamana 1800-luvun puolivälissä. Eräissä muissa kylissä karjalaisasutus säilyi 1900-luvulle saakka.


title: Ivantejevo

text: Ivantejevon kautta kulkee Valdain ja Demjanskin välinen maantie. Tärkeimpiä työnantajia ovat hallinto ja julkiset palvelut. Puolet työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella. Kunnassa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, vanhainkoti, säästökassa ja posti. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat sekä Bolšoje Gorodnon, Nivan ja Russkije Novikin kirkot.


title: Verve

text: Verve voi tarkoittaa seuraavia:


title: Rugambwa

text: Rugambwa on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: APP

text: APP voi tarkoittaa seuraavia:


title: Meijerialan Ammattilaiset MVL

text: Meijerialan Ammattilaiset MVL on suomalainen ammattijärjestö. Järjestö on perustettu vuonna 1945 ja sen jäsenistön muodostavat meijeriteollisuudessa työskentelevät erikoiskoulutetut työntekijät sekä tekniset toimihenkilöt. Meijerialan Ammattilaisten jäseniä työskentelee maidonjalostusteollisuudessa esimerkiksi meijeristeinä, meijeriteknikkoina, meijeri-insinööreinä, laborantteina sekä koneteknikkoina. MVL neuvottelee Elintarviketeollisuusliitto Etl:n kanssa meijerialan palkoista ja työehdoista. MVL on Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n jäsen.


title: Meijerialan Ammattilaiset MVL

text: Meijerialan Ammattilaiset MVL perustettiin 27. toukokuuta 1945 Tampereella nimellä Meijeriammattiväen Yhdistys. Vuonna 1948 yhdistyksen nimi muutettiin Meijeriväen Liitoksi. Ensimmäisen meijerialaa koskevan palkkasopimuksen liitto solmi työnantajaosapuolen kanssa vuonna 1951. Samana vuonna ilmestyi ensimmäisen kerran myös liiton jäsenlehti Maitotalous. Vuonna 1968 perustettiin liiton jäsenistön työttömyysturvaa hoitamaan Meijeriväen työttömyyskassa. Vuonna 1972 Meijeriväen Liitto liittyy keskusjärjestö STTK:hon. Samana vuonna liitto antoi myös historiansa ensimmäisen lakkovaroituksen. Sitkeiden neuvotteluiden ansiosta lakko onnistuttiin välttämään ainoastaan muutama tunti ennen sen alkamista. Nykyisen nimensä Meijerialan Ammattilaiset MVL yhdistys sai vuoden 2004 sääntöuudistuksen yhteydessä.


title: Meijerialan Ammattilaiset MVL

text: Ammatillisen edunvalvonnan ja työehtosopimusneuvotteluiden lisäksi MVL järjestää jäsenilleen laajaa loma- ja vapaa-ajantoimintaa. Paikallistasolla toiminnasta vastaa 14 alueyhdistystä. Neljäntoista alueyhdistyksen lisäksi MVL:n piirissä toimii opiskelijayhdistykset Hämeen ammattikorkeakoulun meijeri-insinööriopiskelijoita ja Hämeen ammatti-instituutin meijeristiopiskelijoita varten sekä oma eläkeläisryhmä. Jäsenistön vapaa-ajan, lomanvieton ja matkailun edistämiseksi MVL Lomat Oy ylläpitää lomahuoneistoja, jotka ovat jäsenistön käytettävissä.


title: Kiinnite

text: Kiinnite on filminkehityksessä käytettävä kemikaali.


title: Kiinnite

text: Kun filmi on käynyt läpi varsinaisen kehityksen, on siinä kuitenkin yhä jäljellä valonherkkää materiaalia, joka on poistettava että kuva säilyisi valossa. Tarkoitukseen käytetään eri kemikaaleja, joista käytetyin on natriumtiosulfaatti.


title: Kiinnite

text: Kehityksen ja muiden tarvittavien vaiheiden jälkeen filmi tai vedos upotetaan eri menetelmillä - koneellisesti, kehitystankissa tai käsin - natriumtiosulfaattiliuokseen joka liuottaa valoherkän materiaalin neutraloimalla sen. Kiinnittäminen perustuu siis siihen että kehitteet ovat emäksisiä ja kiinnitteet happamia.


title: Kiinnite

text: Kiinnityksen jälkeen työ on vielä huuhdottava, koska kiinnitteen jäämät saattavat ajan myötä tahria tai syövyttää kuvan pilalle. Joskus on käytetty erityistä emäksistä kiinnitteenhävittäjäliuosta, mutta sen haittana on mm. paperikuvien tarttuminen kuvankuivaimen kankaaseen. Aine onkin nykyisin jäänyt pois harrastekäytöstä, vain ammattilaisten automaattikoneissa sitä esiintyy.


title: Motagua

text: Motagua on hieman yli 485 kilometriä pitkä joki Guatemalassa ja Hondurasissa. Se on Guatemalan pisin joki, ja sen virtaus on 208,7 m³/s. Motaguajoen valuma-alue on laajudeltaan 12 670 km². Joki muodostaa osan Guatemalan ja Hondurasin välisestä rajasta.


title: Motagua

text: Motaguan lähteet ovat Guatemalan keskiylängöllä lähellä Chichicastenangon kaupunkia. Se virtaa pääasiassa itään ja koilliseen ja tyhjentää vetensä Hondurasinlahteen Hondurasin rajalla. Joki on noin 200 kilometrin matkalta purjehduskelpoinen, ja sitä pitkin kuljetetaan banaaneja, muita hedelmiä ja kahvia.


title: Guanaja

text: Guanaja on saari Islas de la Bahían saariryhmässä Hondurasissa. Guanaja on noin 8 kilometriä leveä ja 18 kilometriä pitkä saari, joka sijaitsee noin 50 kilometriä pohjoiseen Hondurasin rannikosta. Saarella asuu noin 10 000 asukasta, ja niistä pääosa Bonaccan kaupungissa, joka sijaitsee Guanajan edustella olevassa pienessä särkässä. Saaren muut asutuskeskukset ovat Mangrove Bight ja Savannah Bight.


title: (136198) 2003 UJ296

text: (136198) 2003 UJ (kirjoitetaan myös (136198) 2003 UJ296) on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Se löydettiin Spacewatch-ohjelmalla vuonna 2003. Koska 2003 UJ:n absoluuttinen magnitudi (H) on 15,9; sen läpimitta on todennäköisesti välillä 2–4 kilometriä.


title: Bremse

text: Bremse oli Saksan laivaston tykistökoululaiva (). Aluksessa kokeiltiin uutta meridieseliä, joka otettiin käyttöön taskutaistelulaiva "Deutchlandilla". Toisessa maailmansodassa alus palveli uppoamiseensa syyskuussa 1941 saakka lähinnä saattajana.


title: Bremse

text: "Bremse" otettiin palvelukseen 14. kesäkuuta 1931, ja se aloitti uransa Kielissä tykistökoululaivana vanhentuneen edeltäjänsä korvaajana. Alus oli huollettavana 1933, jolloin se myös modernisoitiin. Sen mastot lyhennettiin parantamaan vakavuutta ja tulenjohtojärjestelmä poistettiin.


title: Bremse

text: Vuonna 1939 alus esiintyi elokuvassa Der letzte Appell Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Amphionina", jolloin alukselle oli rakennettu kaksi lisäsavuhormia.


title: Bremse

text: Saksan Puolan offensiivin aikana syyskuussa 1939 "Bremse" saattoi apumiinalaiva "Tannebergia" ja "Hansestadt Danzigia" ja lokakuussa suojasi joukkojenkuljetussaattueita Itämerellä. Operaation päätyttyä alus palasi tykistökouluun Kieliin, missä se palveli aina maaliskuuhun 1940 saakka.


title: Bremse

text: Operaatio Weserübungissa huhtikuun alussa 1940 alus kuului Bergeniin hyökänneeseen osasto 3:een, jonka muut alukset olivat risteilijät "Köln" ja "Königsberg", 1. moottoritorpedovenelaivueen seitsemän S-venettä sekä emälaiva "Karl Peters" sekä 6. torpedovenelaivueen "Leopard" ja "Wolf". Osasto kuljetti mukanaan noin 1 900 maavoimien sotilaan maihinnousuosaston Bergeniin. Alukseen osui kaksi Norjan rannikkotykistön 210 millimetrin kranaattia. Se korjattiin Stavangerissa. Höyryalus "SS Donau" törmäsi alukseen 1. marraskuuta Bergenin edustalla, minkä seuraukset eivät kuitenkaan olleet vakavat. Kesäkuussa 1940 alus palasi Kieliin saattajaksi.


title: Bremse

text: Britannian laivaston ilmavoimien lentotukialus "HMS Victoriousilta" nousseet Fairey Albacoret pommittivat alusta 30. heinäkuuta. Alukseen ei kuitenkaan saatu osumia.


title: Bremse

text: Aluksen saattaessa 6. syyskuuta 1941 Hammerfjordissa joukkojenkuljetusaluksia "Tannenfelsiä" ja "Barcelonaa" osasto joutui Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijöiden "HMS Nigerian" ja "HMS Auroran" yllättämäksi. "Bremse" sai vedettyä risteilijät pois joukkojenkuljetusalusten luota, mutta se upposi "Nigerian" törmättyä alukseen.


title: 106 Dione

text: 106 Dione on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson vuonna 1868. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Dionen mukaan. Koska Dionen läpimitta on noin 147 kilometriä, se on suhteellisen suuri päävyöhykkeen kohde. Myös yhden Saturnus-planeetan kuista nimi on Dione, eikä sitä pidä sekoittaa tähän asteroidiin.


title: Milstein

text: Milstein on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Minä olen muistanut

text: Minä olen muistanut voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Batavia

text: Batavia voi tarkoittaa seuraavia:


title: Emer-luokka

text: Emer-luokka on Irlannin laivaston vartiolaivaluokka, johon kuuluu kolme vuodesta 1978 alkaen hankittua alusta. Niiden uppouma on 1 003 tonnia. Toisinaan sanotaan että luokka on kehitetty Deirdre-luokasta.


title: Emer-luokka

text:
"LÉ Emerissä" oli edeltäneeseen "LÉ Deirdreen" verrattuna
hieman pidempi runko, rakenteiden vesitiiveyttä parannettu, parannettu merikelpoisuutta korottamalla etukantta, parannettu vakautta, parannettu aluksen hallintaa nostamalla ruorihyttiä ylemmäs ja majoitustilojen uudelleen suunnittelulla sekä sijoittelulla vähennetty tärinää ja melua.


title: Emer-luokka

text: Aluksen voimanlähteenä on kaksi kuusisylinteristä SEMT-Pielstick dieselmoottoria, jotka mahdollistavat aiempaa suuremman nopeuden. Aluksen aseistusta on parannettu asentamalla etukannelle 40 mm /L70 Bofors-ilmatorjuntatykki ja sillan sivulle kaksi yksiputkista 20 mm Oerlikon pikatykkiä.


title: Emer-luokka

text: Luokan kahteen viimeiseen alukseen asennettiin KMW:n suihkumoottori keulaan, KMW:n potkurit ja satelliittinavigointilaitteet sekä automaattinavigointijärjestelmä. Muutokset tekivät aluksesta hyvin tehokkaan partiotehtäviin.


title: Emer-luokka

text: Luokan alusten normaali miehitys on 42 upseeria ja miehistönjäsentä, mutta niiden majoituskapasiteetti mahdollistaa vahvuuden nostamisen 55:een. Tämä mahdollistaa alusten käyttämisen kouluttamiseen sekä erikoisoperaatioiden tarvitseman henkilöstön kuljettamiseen. Upseereilla ja kolmella pursimiehellä on kullakin oma hytti. Kahdekdan aliupseeria on majoitettu kahden hengen hytteihin kuten myös muu miehistö. Aluksen miehistöllä ja upseereilla on omat messit. Kaikki oleskelutilat ovat lämmitettäviä ja ilmastoituja.


title: Emer-luokka

text: Aluksen sairashytti on varustettu hätätilanteita varten ja aluksella on lisäksi pesula. Varastotilat mahdollistavat sukellusvarusteiden kuljettamisen, kylmäkuljetuksen sekä muun materiaalin kuljettamisen. Huoltotilat on mahdollistavat mekaanisten ja sähkövikojen korjaamisen.


title: Seeds of Heaven

text: Seeds of Heaven on Blue Systemin vuonna 1991 julkaistu albumi. Sillä on enemmän hitaita ja rauhallisempia kappaleita, kuin Blue Systemin albumeilla yleensä.


title: Seeds of Heaven

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Dieter Bohlen.


title: Riemannin pinta

text: Matematiikassa Riemannin pinta, nimetty matemaatikko Bernhard Riemannin mukaan, on 1-ulotteinen kompleksimonisto (eli 2-ulotteinen monisto). Riemannin pintojen voidaan ajatella olevan "epämuodostuneita" versioita kompleksitasosta: paikallisesti, jokaisen pisteen ympäristössä, ne näyttävät kompleksitasolta, mutta globaali topologia voi olla hyvinkin erilainen.


title: Riemannin pinta

text: Riemannin pinnat ovat kätevä tapa tutkia useita moniarvoisia funktioita, sillä sopivalla Riemannin pinnalla tällaisesta funktiosta voidaan tehdä yksikäsitteinen. Esimerkkejä kyseisistä funktioista ovat neliöjuuri ja logaritmi.


title: Riemannin pinta

text:
Mille tahansa kompleksitasossa tai sen avoimelle osajoukolle määritellylle analyyttiselle funktiolle f (moniarvoinen tai yksikäsitteinen) on olemassa Riemannin pinnalla määritelty analyyttinen ja yksikäsitteinen funktio g, siten että g vastaa funktiota f tietyin rajoituksin.
Riemannin pinnat ovat siis hyödyllisiä analyyttisten funktioiden tutkimiseen.