title: René Müller

text: Müller toimi VfB Leipzigin maalivahti- ja apuvalmentajana vuosina 1996–1999. Vuonna 1999 hän siirtyi Eintracht Frankfurtiin, jossa hän toimi maalivahtien ja amatöörijoukkueen valmentajana. Päävalmentajana Müller aloitti vuotta myöhemmin, jolloin hän siirtyi VFC Plaueniin. Kolmen kauden jälkeen Müller siirtyi FC Rot-Weiß Erfurtiin ja nosti seuran 2. Bundesliigaan. Vuodet 2005–2007 hän toimi Hallescher FC:n päävalmentajana, ja vuodesta 2007 lähtien Müller on toiminut 1. FC Nürnbergin kakkosjoukkueen päävalmentajana.


title: Ilmiöpohjainen oppiminen

text: Ilmiöpohjaisessa opetuksessa ja opiskelussa oppimisen lähtökohtana ovat kokonaisvaltaiset, todellisen maailman ilmiöt. Ilmiöitä tarkastellaan kokonaisina, aidossa kontekstissa, ja niihin liittyviä tietoja ja taitoja opetellaan oppiainerajat ylittäen. Lähtökohta poikkeaa perinteisestä oppiainejakoista koulukulttuurista, jossa usein opeteltavat asiat on hajotettu suhteellisen pieniksi ja irrallisiksi palasiksi (dekontekstualisointi). Ilmiöpohjaisuus on vuonna 2008 noussut termi, joka tarkoittaa pitkälti samaa kuin horisontaalinen eheyttäminen 1980-luvulta alkaen.


title: Ilmiöpohjainen oppiminen

text: Ilmiöpohjaisessa oppimisessa edetään tyypillisesti ongelmalähtöisen oppimisen menetelmän seitsemän askeleen mukaisesti. Nämä askeleet ovat:Teoria- ja tutkimustietoa ilmiöpohjaiseen opetukseen on niukasti saatavilla, onhan kyseessä lähinnä opetuksen organisoimisen tapa, jonka sisällä sovelletaan erilaisia tutkimusperustaisia pedagogisia malleja. Ainepedagogit pitävät kyseenalaisena sitä, että opettajat joutuvat opettamaan asioita, joihin heillä ei ole pätevyyttä.


title: Jani Hakanpää

text: Jani Miikka Henrik Hakanpää (s. 31. maaliskuuta 1992 Kirkkonummi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Oulun Kärpissä. Isokokoinen Hakanpää on tunnettu useimmiten pelityyliltään fyysisenä puolustavana puolustajana, mutta hänen pelityylinsä muuttui kaudella 2017–2018 hyökkäävämpään suuntaan Kärppien päävalmentaja Mikko Mannerin hyökkäysvoittoisemman pelitavan myötä. Oikealta laukovaa Hakanpäätä pidettiin erilaisena puolustajalupauksena, sillä Suomesta varataan harvemmin isokokoisia puolustajia NHL:ään.


title: Jani Hakanpää

text: Hakanpää aloitti jääkiekkoilun Etelä-Vantaan Urheilijoissa, mutta on varsinaisesti Kiekko-Vantaan kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten I-divisioonan pronssia vuonna 2009 ja oli samalla nostamassa Kiekko-Vantaata kaudeksi 2009–2010 SM-sarjaan, jolloin Hakanpää toimi myös joukkueen kapteenina. Hän oli sekä runkosarjassa että karsinnoissa Kiekko-Vantaan tehokkain puolustaja. St. Louis Blues varasi Hakanpään neljännellä kierroksella 104. pelaajana . Hakanpäästä tuli Kiekko-Vantaan seurahistorian ensimmäinen seurasta NHL:ään varattu pelaaja.


title: Jani Hakanpää

text: Heinäkuussa 2010 Hakanpää teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen Espoo Bluesin kanssa. Hän pelasi kauden 2010–2011 suurimmaksi osaksi joukkueen A-nuorissa, joiden tehokkain puolustaja Hakanpää oli tehoilla 3+20=23. Hän sijoittui A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi Sportin Miika Koiviston kanssa. Hakanpää voitti myös Bluesin sisäisen tehotilaston lukemalla +18. Hän voitti A-nuorten SM-hopeaa keväällä 2011. Hakanpää ei pelannut kauden aikana vielä SM-liigassa, mutta miesten pelit tulivat tutuksi kahdeksan Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueesta.


title: Jani Hakanpää

text: Kausi 2011–2012 oli Hakanpään tulokaskausi SM-liigassa. Hän teki liigadebyyttinsä Bluesin kauden viidennessä ottelussa 24. syyskuuta 2011 ottelussa JYPiä vastaan, jossa Hakanpää sai jääaikaa 12 minuuttia ja 35 sekuntia. Liigauransa avausmaalin hän teki 17. marraskuuta 2011 Helsingin IFK:ta vastaan. Hakanpää palkittiin ottelun "Ilta-Sanomien" yhden tähden tähtipelaajana. Yhteensä hän teki kauden aikana SM-liigassa 41 runkosarjaottelussa tehot 5+7=12. Hakanpään kausi päättyi kuitenkin jo helmikuussa 2012 polvivammaan.


title: Jani Hakanpää

text: Toukokuussa 2012 Hakanpää teki kolmivuotisen tulokassopimuksen St. Louis Bluesin kanssa, mutta sopi samalla pelaavansa kauden 2012–2013 vielä Espoon Bluesissa. KHL-joukkue Amur Habarovsk varasi hänet 90. pelaajana toukokuussa . Hakanpään toinen liigakausi osoittautui läpimurtokauden jälkeen pettymykseksi ja myös hänen kiekollinen varmuutensa heikkeni. Rikkonaisen kauden pelannut Hakanpää pelasi 34 runkosarjaottelua tehopistein 2+3=5. Bluesin kauden päätyttyä hän siirtyi maaliskuussa 2013 St. Louis Bluesin organisaatioon ja sen farmijoukkue Peoria Rivermenin vahvuuteen pelaamaan AHL:ää.


title: Jani Hakanpää

text: Kaudeksi 2013–2014 Bluesin farmijoukkueeksi vaihtui Chicago Wolves. Hakanpään ensimmäinen kokonainen AHL-kausi toi 54 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8 sekä kolmessa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Kevään 2014 pudotuspeleissä hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Brent Regnerin ja Sebastian Wännströmin kanssa lukemalla +1. Kaudella 2014–2015 Hakanpää pelasi sekä Wolvesissa että ECHL-joukkue Quad City Mallardsissa.


title: Jani Hakanpää

text: Hakanpää palasi kaudeksi 2015–2016 Suomeen ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Oulun Kärppiin, jota valmensi hänelle Bluesista tuttu Lauri Marjamäki. Hän oli joukkueen ainoa, joka pelasi runkosarjan kaikki 60 ottelua. Hakanpää voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän voitti kauden aikana myös Mestarien liigan hopeaa.Joulukuussa 2016 Hakanpää teki Kärppien kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2017–2018 hän nousi omien sanojensa mukaan fysiikkaharjoitteiden sekä Mikko Mannerin hyökkäysvoittoisen pelitavan myötä hyökkäävämmäksi puolustajaksi. Hakanpää kaksinkertaisti SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+18=24 ja hän voitti liigan puolustajien tehotilaston lukemalla +28. Hakanpään kausi päättyi kuitenkin neljännessä finaaliottelussa vieraissa Tappara vastaan käsivamman vuoksi. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.


title: Jani Hakanpää

text: Hakanpää pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän toimi Suomen varakapteenina. Vuotta aiemmin hän ja hyökkääjä Mika Partanen putosivat viimeiseinä Suomen leiriryhmästä.


title: Jani Hakanpää

text: Hakanpää pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010 voittaen pronssia. Hänet palkittiin turnauksessa Suomen parhaana puolustajana ja valittiin joukkueensa yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hakanpää valittiin myös Yhdysvaltoja vastaan pelatun välieräottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä hän on pelannut 44 nuorten ja kahdeksan poikien maaottelua. Hakanpää on toiminut sekä alle 19-vuotiaiden että alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.


title: Jani Hakanpää

text: Suomen A-maajoukkueessa Hakanpää on pelannut yhdeksän ottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupin Prahassa pelatussa avausottelussa 13. joulukuuta 2017 Tšekkiä vastaan. Hakanpää merkittiin Suomen seitsemänneksi puolustajaksi. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki Karjala-turnauksessa 11. marraskuuta 2018 Helsingin Hartwall Arenalla Ruotsia vastaan.


title: .tm

text: .tm on Turkmenistanin Internet-maatunnus, jota ylläpitää "Internet Computer Bureau". Tunnusta on käytetty jonkin verran myös merkitsemään tavaramerkkiä (, lyhenne "TM"). Toisen asteen rekisteröinneille ei ole rekisteröintirajoituksia, kolmas aste edellyttää paikallisuutta. Tunnus otettiin käyttöön 1997.


title: .tn

text: .tn on Tunisian Internet-maatunnus, jota ylläpitää Agence tunisienne d'Internet. Rekisteröinti edellyttää läsnäoloa. Tunnus otettiin käyttöön 1991.


title: .to

text: .to on Tongan Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa "Tonga Network Information Center (Tonic)" ja sponsoroi Tongan hallitus. Kuka tahansa voi rekisteröidä tunnuksen, mutta eräät sopimattomat verkkotunnukset ovat kiellettyjä ja käyttö roskapostitukseen on kielletty. Tunnus otettiin käyttöön 1995.


title: .to

text: Koska "to" on yleinen prepositio englannin kielessä, tunnusta on käytetty moniin domain hack'eihin, kuten "come.to" ja "page.to". Myös "cr.yp.to" -osoite on käytössä. Suomessa ".to" -pääte on käytössä mm. sivulla "kyyti.kirjas.to".


title: Ken Sugimori

text: Ken Sugimori () (s. 27. tammikuuta 1966 Tokio, Japani) on japanilainen videopelisuunnittelija ja -kuvittaja. Hän on tullut tunnetuksi Pokémon-tuotesarjan hahmosuunnittelijana ja art directorina. Sugimori oli myös "Pulsemanin" art director. Sugimori piirsi itse kaikki alkuperäiset 151 Pokémon-lajia. Hän on myös työskennellyt "Pokémon"-elokuvien, keräilykorttien ja muiden videopelien, kuten "Super Smash Bros." -pelisarjan, parissa.


title: Ken Sugimori

text: 1980-luvulla Sugimori kuvitti fanipelilehteä nimeltä "Game Freak", jonka oli perustanut Satoshi Tajiri. Lehden julkaisu lopetettiin vuonna 1986. Tajiri piti erityisen paljon Namcon peleistä, ja yhdessä Sugimorin kanssa he päättivät ehdottaa Namcolle ideaa kolikkopelistä. He tekivät Game Freakista pelitalon ja kehittivät "Mendel Palacen" vuonna 1989.


title: Ken Sugimori

text: Sugimori on myös käsikirjoittanut ja piirtänyt manga-sarjakuvia, joista yksi julkaistiin ennakkotilaajille tarkoitettuna etuna Yhdysvalloissa 2008.


title: Peter Ducke

text: Peter Ducke (s. 14. lokakuuta 1941 Benešov nad Ploučnicí) on saksalainen entinen jalkapalloilija. Hänen veljensä, Roland Ducke, oli myös maajoukkuetason jalkapalloilija.


title: Peter Ducke

text: Ducke aloitti seurajalkapallon vuonna 1950 BSG Motor Schönebeckissä pelaten seurassa yhdeksän vuotta. Tämän jälkeen Ducke siirtyi SC Motor Jenaan, jota hän edusti koko uransa. Jenan paidassa Ducke voitti DDR-Oberligan vuosina 1963, 1968 ja 1970. Cup-mestaruuden hän voitti niin ikään kolmesti vuosina 1960, 1972 ja 1974. Ducke lopetti uransa vuonna 1977.


title: Peter Ducke

text: Maajoukkueessa Ducke edusti sekä aikuisten että nuorten maajoukkueitta. Aikuisissa hän voitti olympiapronssia vuonna 1972. Hän oli myös mukana vuoden 1974 MM-kisoissa. Ducke valittiin DDR:n vuoden urheilijaksi vuonna 1965 ja vuoden jalkapalloilijaksi vuonna 1971.


title: Mourad Karouf

text: Mourad Karouf (s. 27. joulukuuta 1970 Tizi-Ouzou) on algerialainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Puolustajana pelannut Karouf pelasi koko uransa Algeriassa.


title: Mourad Karouf

text: Karouf aloitti jalkapalloilun nuorena, mutta harrasti sitä ennen käsipalloa ASTO:n joukkueessa. Lopulta hän valitsi jalkapallon vuonna 1979 liittyessään JS Kabylien junioreihin. Sittemmin hänet nostettiin harjoittelemaan edustusjoukkueeseen kaudella 1987–1988 ja seuraavalla kaudella Karoufia pääsi pelaamaan muutamassa ottelussa. Hän nousi lopulta JS Kabylien avain pelaajaksi puolustuksessa ja oli voittamassa Algerian mestaruutta vuosina 1989, 1990 ja 1995. Lisäksi se juhli Afrikan Mestarien liigan voittoa vuonna 1990.


title: Mourad Karouf

text: Karouf päätti jättää seuran huomattuaan ettei menestyksen jälkeen joukkueen sisäisen asiat olleet enää kunnossa. Hän siirtyi kaudeksi 1995–1996 US Chaouiaan ja vaihtoi seuraa kausittain pelaten USM Blidassa, JS Bordj Menailissa, USM Tébessassa, USM Béjaïassa, CA Batnassa ja lopulta kaksi kautta MB Bouirassa, jossa hän myös päätti pelaajauransa.Karouf aloitti valmentamisen MB Bouirassa kaudella 2001–2002, jolloin hän toimi pelaaja-valmentajana. Karouf kuitenkin keskittyi lopulta viimeisellä kaudellaan pelaamiseen ja jätti valmentamisen hetkeksi.


title: Mourad Karouf

text: Sittemmin hän siirtyi takaisin kasvattajaseuraansa JS Kabylieen, jossa Karouf työskenteli juniorijoukkueiden parissa. Hän siirtyi lopulta kaudella 2007–2008 juniorivalmentajaksi ja myöhemmin Karouf kutsuttiin valmentamaan hetken aikaa edustusjoukkuetta marraskuussa 2009. Pesti päättyi lopulta tammikuussa 2010, kun joukkue palkkasi vakituisen valmentajan loppukaudeksi.


title: Georgiana Cavendish

text: Georgiana Cavendish (7. heinäkuuta 1757 – 30. maaliskuuta 1806), omaa sukua Lady Georgiana Spencer, oli Devonshiren herttuatar ja Devonshiren viidennen herttuan William Cavendishin ensimmäinen vaimo. Hänen pojastaan tuli kuudes herttua.


title: Georgiana Cavendish

text: Devonshiren herttuatar oli tunnettu kaunotar, aikansa huomattavin muoti-ikoni ja uhkapelin harrastaja, joka keräsi ympärilleen laajan seurapiirin. Hän oli hyvin kiinnostunut politiikasta ja kannatti Whig-puoluetta. Hän teki ahkerasti vaalityötä Charles James Foxin hyväksi.


title: Georgiana Cavendish

text: Hän sai kolme lasta aviomiehensä kanssa sekä aviottoman tyttären whig-poliitikko Charles Greyn kanssa.


title: Georgiana Cavendish

text: Vuonna 1782 Devonshiret tutustuivat Elizabeth Fosteriin josta tuli Georgianan ystävätär ja hänen aviomiehensä rakastajatar.


title: Georgiana Cavendish

text: Vuonna 2008 valmistunut Herttuatar-elokuva kertoo Georgiana Cavendishin elämästä Devonshiren herttuattarena. Pääosaa elokuvassa näyttelee Keira Knightley.


title: .tr

text: .tr on Turkin Internet-maatunnus, jota ylläpitää Lähi-idän teknillinen yliopisto. Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta käyttää .nc.tr-tunnusta. Eri päätteille on eri rajoitukset. Tunnus on hyvin suosittu Turkissa. Se otettiin käyttöön 1990.


title: .tt

text: .tt on Trinidad ja Tobagon Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa "Trinidad and Tobago Network Information" ja sponsoroi "University of the West Indies". Toisen asteen tunnukset co.tt, com.tt, org.tt, net.tt, biz.tt, info.tt, pro.tt, int.tt, coop.tt, jobs.tt, mobi.tt, travel.tt, museum.tt, aero.tt, cat.tt, tel.tt ja name.tt ovat käytössä. Rekisteröintirajoituksia ei ole lukuun ottamatta .gov.tt-, .mil.tt- ja .edu.tt-tunnuksia.


title: Gamba Osaka

text: Gamba Osaka () on japanilainen jalkapallojoukkue, joka pelaa Japanin pääsarjan, J. Leaguen 1. divisioonassa.


title: Gamba Osaka

text: Seura on voittanut useita kansallisia palkintoja, kuten Keisarin cupin kahdesti sekä J. Leaguen, Japanin liigacupin ja Japanin supercupin kertaalleen. Lisäksi Aasian mestareiden liigan Gamba Osaka voitti vuonna 2008. Samana vuonna joukkue sijoittui seurajoukkueiden MM-kilpailuissa kolmanneksi.


title: Gamba Osaka

text: Gamba Osaka pelaa kotiottelunsa Suita City Football Stadiumilla.


title: Gamba Osaka

text: Ammattilaisjoukkueena


title: Barcelona Open

text: Barcelona Open, tunnetaan myös nimillä "Trofeo Conde de Godó", "Open Banco Sabadell" ja "Torneo Godó", on tennisturnaus miesammattilaisille. Turnaus on käyty Barcelonassa vuodesta 1953 lähtien ja se pelataan massakentällä. Turnaus on Espanjan toiseksi suurin tennisturnaus heti Madrid Open -turnauksen jälkeen ja se järjestetään huhtikuun viimeisellä viikolla. Turnaus kuuluu ATP World Tour 500 -sarjaan.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Suomen Helluntaiherätyksen historia alkaa 1910-luvulta, jolloin helluntaiherätys tuli Suomeen lähinnä norjalaisen metodistipappi Thomas Ball Barrattin (1862–1940) vierailujen vaikutuksesta. Hän tuli Suomeen kumpulaisten narvalaisten, erään lestadiolaisuuden suunnan kannattajien, kutsumana.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Narvalaisuus oli Viron itäosassa Narvan kaupungissa vuonna 1898 alkunsa saanut ja 1900-luvun alussa myös Suomessa ja Venäjällä vaikuttanut Lestadiolaisuuden haara, joka levisi myös Helsinkiin. Narvalaisuus sai alkunsa Virossa vuonna 1898 lestadiolaisuuden suuressa hajaannuksessa, jolloin lestadiolainen liike jakaantui viiteen eri ryhmään, joiden nimet ovat vanhoillislestadiolaisuus, esikoislestadiolaisuus, uusheräys, narvalaisuus ja samperilaisuus. Narvalaisuus jakaantui jo aivan alkuvaiheessa kahteen suuntaukseen. Narvalaisuus ja erityisesti sen kumpulaisuus-niminen haara painotti ns. sisäistä sanaa Raamatun kustannuksella. Hurmoksellisempi ja lainomaisempi kumpulaisuus sai nimensä Lappeenrantalaisen saarnaajan Aleksanteri Kumpulaisen (1861–1926) mukaan, ja toinen maltillisempi narvalaisuuden haara oli nimeltään lindströmiläisyys. Juuri narvalaisuuden kumpulainen haara liittyy Suomen helluntaiherätyksen alkuhistoriaan.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Kumpulaisessa narvalaisuudessa ilmeni hurmoksellisuutta ja ekstaattisia ilmiötä ja näkyjä. Seurakuntaan pääsyn edellytyksenä pidettiin varsinkin kumpulaisuudessa julkirippiä, jonka jälkeen ripittäytynyttä ihmistä pidettiin pyhänä. Helsingissä kumpulaisten narvalaisten saarnaajana toimi Johan Johansson (1864–1931). Johansson kävi Tammisaarelaisen muurarimestari H. W. Sjöblomin kanssa joulukuussa 1910 Tanskassa Kristianissa tapaamassa norjalaista saarnaajaa Thomas Barrattia ja pyysi Barrattia tulemaan Suomeen. Johan Johansson kävi toistamiseen Barrattia tapaamassa juhannuksena 1911, jolloin hänen mukanansa oli Sörnäisten yhteiskoulun johtajatar Hanna Castrèn (1862–1943). He pyysivät Barrattia tulemaan Suomeen. Hanna Castrènin mukaan maisteri Aarno Fellman oli ensimmäinen joka pyysi Thomas Barrattia Suomeen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Thomas Barratt saapui Suomeen syyskuun puolivälissä 1911. Ensimmäisiä kokouksia pidettiin Helsingin Rauhanyhdistyksen rukoushuoneen suuressa salissa ja sitten niin sanotuissa katakombeissa, metsänhoitaja F. Silen johti kokouksia. Thomas Barratt piti kokouksen 17.11.1911 Johanneksen kirkossa. Barrattin kokouksissa parantui muutamia ihmisiä, muun muassa Hilda Holm keuhkotaudista ja Lyydia Korpi. Barratt matkusti myös Tampereella ja Turussa, Kuopiossa, Viipurissa ja Pietarissa. Johan Johansson toimi kokouksissa tulkkina. Viipurissa kokoukset pidettiin ruotsinkielisten metodistien kirkossa, jonka pastorina oli O. Rosén. Thomas Barratt piti 11.–12.10.1911 ensimmäiset kokouksensa Tampereella Puuvillatehtaan kirkossa. Barrattin tulkkina toimi J. S. Ketola. Barrattin kokouksessa mukana olleet pitivät Barrattin lähdettyä kokouksia ns. Vahtimestarienklubin huoneistossa Mustalahdenkatu 23:ssa.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Vuonna 1912 alettiin julkaista norjalaisesta "Korsets Seireistä" suomennettua "Ristin Voitto" -lehteä, jonka ensimmäisenä julkaisijana toimi H. W. Sjöblom, maisteri Arno Fellman toimi suomentajana. Ensimmäisen vuoden ajan lehti painettiin Norjassa (numerot 1–6).


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Norjalainen Gerhard Olsen-Smidt (1879–1938) saapui kevättalvella 1912 Suomeen. Hän oli ollut Amerikassa pelastusarmeijan palveluksessa ja oli siellä tutustunut helluntaiseurakuntaan ja saanut henkikasteen ja parantunut sairaudestaan. Hän oli sen jälkeen alkanut julistaa muun muassa henkikastetta ja oli joutunut sen vuoksi jättämään pelastusarmeijan. Thomas Barratt oli kertonut hänelle Suomesta ja antanut hänelle helsinkiläisten uskovien osoitteita.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text:
Turkuun lokakuussa 1912 saapunut Gerhard Olsen-Smidt piti kokouksia ensin Akatemia talon juhlasalissa, mutta sen jälkeen kun arkkipiispan ja muiden korkea-arvoisten pappien painostuksesta salia ei enää vuokrattu helluntailaisille, kokouksia pidettiin palokunnantalolla ja työväentalolla, Vähäväkisten saleissa ja Toivo II:sessa. Turun Metodistikirkon pastori Pekka Nuutinen avasi kirkkonsa tilat helluntailaisille, pienempiä kokouksia ja rukouskokouksia varten, lopetti samalla omien kokouksiensa pitämisen ja osallistui innokkaasti Olsen-Smidtin tilaisuuksiin. Nuutisen toimista ilmoitettiin metodistikirkon piirisihteeri Harras Aulangolle, joka esitti vaatimuksenaan, että helluntailaisilta pitää periä vuokraa tilojen käytöstä. Tähän Nuutinen ei kuitenkaan suostunut. Hän erosi metodistikirkosta ja liittyi helluntaiherätykseen.
Helluntaiherätyksen ensimmäiset ns. kaksiviikkoiset raamattukurssit pidettiin Lempäälässä, kirkonkylässä kansakoululla. Kurssin opettajana toimivat Gerhard Olsen-Smidt, Pekka Brofeldt ja Amerikasta saapunut pastori J. H. King, hänen tulkkinaan oli Jalmari Kauppala. Kurssin yhteydessä pidettiin tiettävästi ensimmäinen helluntaiherätyksen kastetilaisuus 1.7.1912, jolloin kastettiin järvessä seitsemän Herraan uskovaa. Kurssin aikana pidettiin juhlakokouksia myös Tampereella: Puuvillatehtaan kirkossa 22.6.1912 ja 23.–24.6.1912 Hämeenpohjan juhlasalissa Puutarhakatu 11:ssä, Hämeenpohjan juhlasalissa 1.7.1912 ja Puuvillatehtaan kirkossa 2.–3.7.1912. Puhujina olivat Thomas Barratt ja Gerhard Olsen-Smidt sekä pastori J. H. King ja Pekka Brofeldt.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helluntaiherätyksen ensimmäinen yhteinen laulukirja koottiin 1912. "Herra tulee" -laulukirjassa oli 35 norjankielestä käännettyä laulua. Pekka Brofeltin ja Olsen-Smidtin kokoama "Helluntailauluja" ilmestyi jouluna 1912, siinä oli 152 laulua. 1918 ilmestyneessä toisessa painoksessa lauluja oli jo 214. Vuonna 1927 ilmestyi "Herramme tulee" -laulukirja Ristin Voitto -yhdistyksen kustannuksella.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Turussa Littoistenjärvellä pidettiin v. 1913 ensimmäinen Turun helluntailaisten kastetilaisuus, T. B. Barratin vierailun yhteydessä. Gerhard Olsen-Smidt toimi kastajana, ja kastettavia oli tuolloin noin 20. Seuraava kastejuhla pidettiin Kupittaalla v. 1915, kastajana oli lähetyssaarnaaja Vilho Pylkkänen, joka kastoi tuolloin pastorit Valdemar Lindbohmin ja Selim Suomelan. Tämän jälkeen kastetilaisuuksia pidettiin Turussa joka kesä, ja kastettavien määrä pysyi pitkään 20–30:ssa uskoon tulleessa.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Turun helluntaiseurakunta sai ensimmäisen oman vuokratun kokoushuoneen v. 1914, Multavierunkatu 6:sta, tiloihin sijoitettiin istumapaikat 75 hengelle. Venäläiset santarmit lopettivat toiminnan rukoushuoneella v. 1915 ja sulkivat seurakunnan ovet sinetillä. Tämän jälkeen kokouksia jatkettiin kodeissa. Useimmiten kokoonnuttiin Elli ja Kustaa Laineen kodissa osoitteessa Läntinen Pitkäkatu 15.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text:
Tampereen Helluntaiseurakunta kokoontui 7.7.1913 ensimmäisen kerran, ensimmäisessä vakituisessa kokoushuoneistossaan, Itäinen puistokatu 13:ssa. Tämä huoneisto oli jalkineliikkeenharjoittaja Paul Leppäsen ja hänen tyttärensä Inkeri Leppäsen kokoushuoneeksi järjestämä. Kokouksia oli sunnuntaina päivällä sekä illalla ja kahtena arkipäivänä, Paul Leppänen toimi puhujana, sekä myös V. Pylvänen, Fr. Lieslehto ja V. Sunell. Sanaa julistamassa kävi harvakseltaan myös Alfred Lahtinen. Lahdessa pidettiin kaksi viikkoa kestänyt helluntaiherätyksen yhteinen raamattukurssi ja kesäjuhla 1914.
Thomas Barratt oli Suomessa vieraillessaan vielä kirkollisen lapsikasteopetuksen kannalla. Helsingissä kokoontui entisistä baptisteista muodostunut ryhmä Kallion kaupunginosassa osoitteessa Kolmas linja 8, ryhmä piti kiinni uskovien kasteesta. He olivat nimellisesti edelleen baptisteja, vaikka eivät voineet henkikasteen koettuaan olla yhdessä muiden baptistien kanssa. Venäläisten kieltäessä helluntailaisten toiminnan sodan aikana 1915-16 he repivät Helluntailauluja-kirjastaan ensimmäisen lehden pois. Heidän julistajanaan toimi Albin Kervinen. Tästä seurakunnasta muodostui myöhemmin Siloam-seurakunta.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Toinen helluntailainen ryhmä piti kokouksia Tarkk’ampujankadulla, sillä heidän saarnaajansa Gerhard Olsen-Smidt oli joutunut lähtemään sodan vuoksi ulkomaalaisena maasta pois ja hänen tilalleen tuli entinen lähetyssaarnaaja Vilho Pylkkänen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Gerhard Olsen-Smidt palasi Suomeen 22.11.1919. Helluntailaisten mielipiteitä jakanut ehtoolliskysymys ratkaistiin eräässä kastekokouksessa Betel-kirkossa Iso-Roobertinkadulla. Kokouksessa olivat muun muassa Olsen-Smidt ja Väinö Plafer, Eino I. Manninen, Vilho Pylkkänen ja useita muita. Olsen-Smidt kysyi: ”Emmekö tahdokin kulkea siinäkin Sanaan luottaen, että vain kastetuille uskoville kuuluu ehtoollinen?” Kädennostolla koko joukko hyväksyi esityksen. Tämä oli ensimmäinen julkinen tilaisuus, jossa asia tuli esille.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helluntailaiset jakaantuivat 1920 ehtoolliskysymyksen vuoksi helluntaiystäviin ja helluntaiseurakuntiin.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text:
Gerhard Olsen-Smidt järjesti 1920 Helsingissä Helluntaiseurakunnan, jonka kokoontumispaikka
oli Ludviginkadulla "Helsingin Sanomain" salissa 4. kerroksessa ja myöhemmin Liisankatu 17:ssä. Tästä ryhmästä muodostui myöhemmin Filadelfiaseurakunta. Eino I. Manninen valittiin seurakunnan vanhimmaksi joulukuussa 1920. Olsen-Smidt oli valloittava johtaja, ja liike keskittyi vahvasti hänen henkilöönsä. Häntä syytettiin taloudellisista väärinkäytöksistä ja yksinvaltaisesta johtamistavasta.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text:
Keväällä 1925 Olsen-Smidt pidätettiin Helsingissä ”homoseksuaalisen hurjastelun” takia, ja hänet tuomittiin huhtikuussa 1925 kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen haureudesta, sillä hänellä oli ollut seksuaalisuhteita kahteen nuorukaiseen, jotka toimivat seurakunnassa. Vankeustuomion jälkeen hänet karkotettiin Norjaan. Tuomio merkitsi helluntailiikkeelle huomattavaa kriisiä.
Eino Manninen kutsuttiin Viipurista 1925 seurakunnan johtajaksi, kun Gerhard Olsen-Smidt oli karkotettu maasta. Filadelfiaseurakunnan kokoukset olivat kaksikielisiä. Syksystä v. 1927 alettiin pitää suomenkielisiä kokouksia poliisimaneesissa sunnuntai-illoin. Vuoden 1928 alusta pidettiin kaksikielisiä kokouksia yhteiskoululla Kirkkokatu 6:ssa. Eino I. Mannisen pyydettyä vapautusta julistajan tehtävistä, 13.2.1928 valittiin seurakunnan johtajaksi Nikolai Pöysti ja saarnaajaksi Lauri Mömmö. Kirkkokatu 6:ssa jatkettiin suomenkielisten kokouksien pitämistä sunnuntai-illoin. Seurakunta jakaantui kahtia, suomenkieliset vuokrasivat Koiton pikkusalin Yrjönkadulta. Eino I. Mannisen johdolla tutkittiin mahdollisuutta sulauttaa suomenkielinen työ Siloamiin, mutta se ei toteutunut.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Tampereen Saalem-seurakunta perustettiin 23.1.1921 Fr. r. Lieslehdon johdolla. Seurakuntaan liittyi 57 henkeä. Seurakunta kokoontui entisessä Kauppakoulun salissa Puutarhakatu 16:ssa. Syksystä 1923 lähtien seurakunta kokoontui VPK:n piharakennuksessa, ns. Puusalissa, aina vuoteen 1951 asti, jonka jälkeen seurakunta vuokrasi Evankelisten ystäväin omistaman Lähetystalon huoneiston Hämeenkatu 20:stä. Tampereen Saalem-seurakunta muutti 29.3.1958 uuteen rukoushuoneeseen Aleksanterinkatu 18.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Turun Helluntaiseurakunta perustettiin 27.2.1921 Toivo II järjestetyssä järjestäytymistilaisuudessa, Kaskenkatu 16b:ssä, sunnuntaina kello 16. Perustettuun Turun Helluntaiseurakuntaan liittyi 70 helluntailaisen näkemyksen omaksunutta kastettua kristittyä. Seurakunnan ensimmäisenä saarnaajana toimi Albert Estlander. Seurakunta kokoontui Puutarhakatu 37 olevassa liikehuoneistossa 1921–1923.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helsingin Saalem-seurakunta perustettiin 11.3.1928, kun 11 veljeä oli kokoontunut rukouskokoukseen. Vuoden 1928 aikana seurakuntaan liittyi 211 henkeä, vuonna 1929 liittyi 69 henkeä. Jäsenmäärä kasvoi v. 1933 mennessä 800 henkeen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Lauri Hokkanen siirtyi Vapaakirkosta 2.9.1929 Helsingin Saalem-seurakuntaan. Hokkanen toimi Ristin Voiton toimittajana Eino I. Mannisen jälkeen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Vuosien 1920–33 aikana Suomessa vierailivat skotlantilainen Donald Gee, englantilaiset Smith Wigglesworth, Myerscough, G. Ewery, sekä norjalainen T. B. Barratt. Myös Gerhard Olsen-Smidt palasi laittomasti Suomeen saarnaamaan vuonna 1930, mutta hänet karkotettiin uudelleen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Vilho Pylkkänen julkaisi v. 1923 lähtien helluntaiystävien "Voitto Sanoma" -lehteä.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text:
Vuonna 1925 siirtyi huomattava joukko aktiivisia työntekijöitä helluntaiherätyksen puolelle. Pekka Brofeldt, A. Lahtinen, K. A. Hellman, Liida Myyrä, Lydia Korpi, Ester Karppi, Rosa Orpana ym. Helluntaiystävien joukkoon jäivät Vilho Pylkkänen ja Evert Jäppinen.
Ristin Voitto -kustannusyhtiön perustivat vuonna 1926 Arthur Hällström, Julius Hynninen, Fr. Lunden (Lieslehto), Väinö Pfaler, Selin Suomela ja O. Viitanen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Turun Helluntaiseurakunta sai 1930 johtajakseen ruotsalaisen Carl Forsbergin ja seurakunta muuttui kaksikieliseksi. Kaikki saarnat käänsi suomeksi Elli Honka-Suomela. Forsbergin aikana seurakunta muutti suurempaan huoneistoon Annikaistenkatu 1:teen, jossa oli istumapaikkoja 225 henkilölle.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Englantilainen Smith Wigglesworth vieraili Suomessa juhannuksena 1931, tuolloin Wigglesworth piti kokouksia Turun palokunnan salissa. Monet sairaat parantuivat ja useat täyttyivät Pyhällä Hengellä.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helsingin Siiloam- ja Saalem-seurakunta yhdistettiin 1934.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Turun Helluntaiseurakunnan saarnaajaksi valittiin vuonna 1934 Vilho Soininen. Vuonna 1935 pidettiin useita ulkoilmakokouksia Turun puistoissa. Turun Helluntaiseurakunnassa oli herätyksiä vuosien 1930–1936 ajan.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helluntaiherätyksen järjestämissä kokouksissa julistettiin, kuinka Jumalan sana voi parantaa sairauden vallassa olevia ihmisiä. Koska parantumisia tapahtui melko harvoin, Jämsässä 23.9.1932 tapahtunut 3-vuotiaan Kirsti Aurevaaran parantuminen vatsakalvo- ja umpisuolentulehduksesta herätti sen verran yleistä huomiota, että Eduskunnan pikakirjoittajana toiminut Pekka Lattu julkaisi tapahtuneen johdosta pienen vihkosen kahtena painoksena lapsen isän, osaltaan tapauksen johdosta sittemmin hengelliseen kääntymykseen tulleen ja itsekin helluntaisaarnaajana toimineen poliisikonstaapeli Kalle Aurevaaran sanelusta. Saarnaaja Fabian Paakkari oli Aurevaarojen kotona rukoillut Kirstin puolesta, joka kahden lääkärin mukaan oli niin huonossa kunnossa, että kuolema oli odotettavissa kahden tunnin sisään. Rukouksen jälkeen Kirsti nousi vuoteesta ja kaksi lääkäriä todistivat hänen parantuneen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Edelleen virkeänä isoäitinä synnyinpaikkakunnallaan asuva Kirsti-tyttö on kertonut itsekin selvästi muistavansa tuolloin rukouksen aikana hänen vuoteensa viereen ilmestyneen kirkkaan olennon, joka otti häntä kädestä kehottaen: "Nouse Kirsti ylös!"


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Sittemmin v. 2002 on Kirstin parantumisihmettä sivuten hänen puolisonsa lehtori Reino Tammela julkaissut omakustanteen saarnaaja Kalle Aurevaaran toiminnasta lukuisten parantumis- ja voimatekojen kuvauksena.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Vapaiden suuntien ilmaantuminen 1800-luvun loppupuolella herätti luterilaisessa kirkossa monenlaisia tunteita ja sai aikaan monenlaisia tekoja. Baptistien, pelastusarmeijan, vapaakirkollisten ja metodistien toimintaa vastustettiin voimakkaasti, lehdissä kirjoiteltiin tuomitsevia artikkeleita. Vapaiden suuntien saarnaajia pahoinpideltiin, vangittiin ja heidän kokouksiaan häirittiin kaikin tavoin. Samaan aikaan oli kuitenkin kirkossa sellaisiakin pappeja, jotka suhtautuivat ymmärtäväisemmin vapaisiin suuntiin. Helluntaiherätyksen muodostumisen aikana ilmapiiri oli jonkin verran vapautuneempi, mutta voimakasta vastustusta yhä esiintyi.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Tampereella pidettiin 15–17.5.1940 yhteiskristillinen kokous "Eri piireihin kuuluvien saarnaveljien hengellisen elämän syventämistä ja keskinäistä rakentumista varten". Tämän kokouksen taholta julkaistiin maamme lehdissä kaikille kristillisille piireille osoitettu veljellinen tervehdys, joka oli samalla vilpitön kädenojennus luterilaiselle kirkolle. Tervehdys otettiin lämmöllä vastaan luterilaisen kirkon pappien puolelta ja luvattiin osallistua seuraavaan veljeskokoukseen. Tampereen kokouksessa valittiin seuraavaa kokousta valmisteleva toimikunta, johon kuuluivat skutnabbilainen Aatu Heiskanen (1886-1941), vapaakirkollinen Oskari Jalkio, baptisti Akseli Jauhiainen, helluntailaiset Eino Manninen ja Niilo Suomela.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helsingin Saalem-seurakunnassa pidettiin toinen yhteiskristillinen Veljeskokous 25–28.11.1940. Kokoukseen osallistui helluntailaisia, luterilaisia, vapaakirkollisia ja skutnabbilaisia. Puhumassa ja muulla tavalla osallistumassa olivat muun muassa Eino I. Manninen ja Paavo Attila, Lauri Hokkanen, Kalle Korhonen, Ensio Lehtonen, Väinö Rissanen, Jalmari Raitio, Eeli Jokinen, Hugh Sladen, Mikko Salminen, Toimi Yrjölä, Eino Heinonen, Jaakko Ketola, Eelis Gulin, Aarne Ylppö, Harri Pennanen, Aukusti Jauhiainen, Niilo Suomela, Peter Talikka, Vilho Pylkkänen, Kosti Kankainen, Paavo Virkkunen ja R. Sjöblom.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Vilho Soininen ja muutamat muut helluntailaiset vastustivat yhteistyötä, jota harjoitettiin Eino I. Mannisen ja eräiden muiden johdolla valtionkirkon pappien ja muiden suuntien saarnamiesten kanssa. Vilho Soininen kirjoitti Kuopiossa toimiessaan pienen kirjan "Mikä on totuus kristittyjen yhteydestä", joka painettiin vuonna 1941. Siinä olivat muun muassa Toimi Yrjölän, Veikko Lähteen, Armas Von Bellin ja Unto Kunnaksen kirjoitukset aiheesta, sekä T. B. Barrattin kirjoitus Ristin Voitosta sekä Carl Forsbergin kirjasta otettu lainaus.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text:
Ensimmäinen raamattuopisto aloitti toimintansa Paimiossa 12.10.1952 Toivo Heikkisen johdolla. Myöhemmin raamattuopiston toiminta siirrettiin Hämeenlinnan Hattulaan, Paimion rakennuksien huonon kunnon ja opiston syrjäisen sijainnin takia.
IBRA-radio lähetys r. y. perustettiin Helsingissä toukokuussa 1955. Ensimmäiset lähetykset alkoivat Tangerissa heinäkuussa. Lähetyksiä oli seitsemällä Euroopan kielellä 4 tuntia 45 minuuttia joka päivä. IBRA tuotti myös äänilevyjä. IBRA-radion toiminta Tangerissa loppui 1959, kun radioasema kansallistettiin. Vuodesta 1970 lähetyksiä jatkettiin Portugalista Sinesin kaupungista. Vilho Soininen oli yksi IBRA-radio lähetys ry:n perustajajäsenistä.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helluntaiherätyksen kesäkonferenssi 1957 pidettiin Turussa Kupittaan puistossa. Konferenssin järjestäneessä Turun Helluntaiseurakunnassa oli tuolloin noin 1 300 jäsentä.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Kuopion Eelim-seurakunnan saarnaajana toiminut Vilho Soininen siirtyi Helsingin Siion-seurakunnan saarnaajaksi, ja hänelle pidettiin uuden saarnaajan tervetulojuhla marraskuun 18. päivänä 1958. Hän oli pidemmän aikaa epäröinyt tehtävän vastaanottamista tietäessään saalemilaisten ja siionilaisten keskinäisistä erimielisyyksistä.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Eino I. Manninen ja Vilho Soininen kuuluivat helluntaiherätyksen niin sanottuihin vahvoihin miehiin. He molemmat saivat osakseen laaja luottamusta ja arvostusta helluntailaisten keskuudessa. Eino I. Manninen johti Saalem-seurakuntaa ja Vilho Soininen Siion-seurakuntaa. Tuntemattomasta syystä heidän keskinäiset välinsä kuitenkin rikkoutuivat. Välien rikkoonnuttua Soinista kohtaan esitettiin vakava syytös moraalittomasta käyttäytymisestä. Asia käsiteltiin hovioikeudessa ja Soininen sai ehdollisen tuomion. Raastuvanoikeus kuitenkin vapautti Soinisen syytteistä. Helsingin Saalem-seurakunta vei Eino I. Mannisen johdolla asian Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeus antoi lääkärinlausunnon ja Saalem-seurakunnalta saamansa kuulustelupöytäkirjan perusteella Soiniselle ehdollisen tuomion. Tämän jälkeen Vilho Soinista syytettiin muun muassa laittomasta rahankeräämisestä amerikkalaisen A. A. Allenin vieraillessa Siion-seurakunnassa. Syyte ei kuitenkaan johtanut tuomioon asti, vaan todettiin Helsingin Saalem-seurakunnan keränneen rahaa samalla tavalla T. L. Osbornen kokouksessa ja aikaisen muun muassa Katinalan raamattuopistoa rakennettaessa.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Vilho Soininen erotettiin helluntaiherätyksen työyhteydestä 1960 ilmiannon perusteella, asia jota Soininen ei koskaan hyväksynyt. Soinista syytettiin hyvin läheisestä ja intiimistä suhteesta erääseen uskovaiseen naiseen.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Tampereen Helluntaiseurakunnan saarnaajana toiminut Uuno Palonen toteaa muistelmissaan, että ns. Soinis-käräjät, joihin kutsuttiin 400 veljeä ja jotka pidettiin Tampereella 17. lokakuuta 1960, sammuttivat herätykset vuosiksi Tampereella ja koko herätysliikkeessä. Uuno Palonen ehdotti kolme kertaa, että asia olisi käsitelty vain muutaman veljen ja Soinisen kesken, mutta se ei sopinut. Uuno Palonen kertoi että ennen käräjiä oli Tampereella kastettu 1950-luvun lopulla 300 ihmistä vuosittain, tämän jälkeen kastettiin vain 30 ihmistä vuosittain.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Väsynyt ja paljon sairastellut Niilo Yli-Vainio (1920–1981) matkusti Australiaan vuoden 1976 lopulla (katso Mauno Saari, Saarnaaja. Niilo Yli-Vainion elämä, taistelu ja päiväkirjat; Tytti Träff, Elämä voittaa). Palattuaan Suomeen, hän oli kuin toinen mies. Hänen aikaisemmin niin tuliset parannussaarnansa olivat vaihtuneet rakkaudelliseen julistukseen. Niilo Yli-Vainion kokouksissa ihmiset alkoivat kokea outoja, he kaatuivat Yli-Vainion rukoillessa. Aikaisemmin tuollaista oli tapahtunut lähinnä Suomessa vierailleiden ulkomaalaisten julistajien, kuten Lorne Foxin ja Tommy Hicksin, kokouksissa. Helluntaiseurakuntien jäsenmäärä kasvoi Yli-Vainion julkisen toiminnan aikana (1977–1981) noin 6 000 hengellä.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helluntaiherätyksen keskuudessa oli käyty pidemmän aikaa keskusteluja keskusjohtoisesta kirkkokunnasta. Helluntaiherätyksen keskuudessa arvostetussa asemassa olevien veljien Eino I. Mannisen ja Eino Ahosen vastustuksen vuoksi kirkkokuntahanke ei aikaisemmin saanut riittävää kannatusta.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Tampereen Helluntaiseurakunnassa pidettiin 15. syyskuuta 2001 kokous, jossa helluntaiseurakuntien edustajien enemmistön päätöksellä päätettiin Helluntaikirkko-nimisen uskonnollisen yhdyskunnan perustamisesta. Suomen Helluntaikirkko rekisteröitiin 2002. Suomen Helluntaikirkko merkittiin uskonnollisten yhdyskuntien rekisteriin 25. maaliskuuta 2003. Helluntaikirkon hallitukseen kuuluivat vuonna 2010 Vesa Pylvänäinen (puheenjohtaja), Pekka Havupalo, Esko Matikainen, Lasse Ripatti, Jorma V. A. Halonen, Usko Katto, Yrjö Kemppainen, Timo Konttinen, Aulis Koponen, Kimmo Mantsinen, Seppo Salonen ja Saara Tikkakoski.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Suomen Helluntaikansa ry perustettiin Helluntaiherätyksen itsenäisten seurakuntien toimikunnan kokouksessa 28. heinäkuuta 2003. Suomen Helluntaikansa ry:n pyrkimyksenä on pitää helluntaiseurakuntien rakenne entisellään, yhdistyksen kannattajat eivät hyväksy keskusjohtoista kirkkokuntaa, vaan korostavat itsenäisten paikallisseurakuntien merkitystä. Suomen Helluntaikansa ry järjestää yhteisiä juhlia ja Jumalan sanan opetustilaisuuksia.


title: Suomen Helluntaiherätyksen historia

text: Helluntailaisten lukumääräksi vuonna 2012 ilmoitetaan 46 358 ihmistä. Helluntaiseurakuntia on noin 237 kpl (2010). Suomen Helluntaikirkkoon kuuluu noin 6 700 jäsentä (2010), joka on noin 14 prosenttia helluntailaisista.


title: Rikke Skov

text: Rikke Erhardsen Skov (s. 7. syyskuuta 1980 Viborg) on tanskalainen käsipalloilija ja olympiavoittaja.


title: Rikke Skov

text: Skov on edustanut seuratasolla vuodesta 1994 lähtien kotimaansa Viborg HK:a, jossa hän on saavuttanut lukuisia mestaruuksia sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Tanskan maajoukkueessa Skov debytoi vuonna 2000, ja lopettaessaan maajoukkueuransa ensimmäisen kerran vuonna 2009 hän ehti pelata 107 ottelussa tehden 296 maalia. Hän palasi vielä myöhemmin maajoukkueeseen. Maajoukkueessa Skov voitti olympiakultaa Ateenassa 2004 ja EM-hopeaa samana vuonna. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2017.


title: Spike Video Game Awards

text: Spike Video Game Awards (lyhenne VGA) on SpikeTV:n isännöimä palkintogaala, joka valitsee vuoden parhaat tietokone- ja videopelit. Tapahtuma keräsi ensimmäisellä järjestämiskerrallaan vuonna paljon huomiota, sillä videopelipalkinnot eivät olleet yleisiä ennen Spike TV:n esimerkkiä. Showtapahtuma sisältää muun muassa musiikkiesityksiä ja tulevien videopelien ennakkotrailereita. Ohjelman tuottaa Geoff Keighley ja juontaa usein Samuel L. Jackson. VGA on järjestetty vaihtelevissa kohteissa, kuten Los Angelesissa ja Las Vegasissa. Palkinto nimettiin VGX viimeisenä vuotenaan.


title: Spike Video Game Awards

text: Voittajat on valittu tekstiviestiäänestyksellä.


title: Spike Video Game Awards

text: Palkinnon on vuodesta 2014 korvannut "The Game Awards" jossa Spike TV ei ole enää mukana.


title: Spike Video Game Awards

text: 2013 tapahtuma nimettiin "VGX" ja järjestettiin 7. joulukuuta 2013.


title: Spike Video Game Awards

text: 2012 tapahtuma järjestettiin 7. joulukuuta 2012.


title: Spike Video Game Awards

text: 2011 tapahtuma järjestettiin 10. joulukuuta 2011.


title: Spike Video Game Awards

text: 2010 tapahtuma järjestettiin 11. joulukuuta 2010.


title: Spike Video Game Awards

text: 2009 tapahtuma järjestettiin 12. joulukuuta 2009.


title: Spike Video Game Awards

text: 2008 tapahtuma järjestettiin 14. joulukuuta 2008.


title: Spike Video Game Awards

text: 2007 tapahtuma järjestettiin 9. joulukuuta 2007.


title: Spike Video Game Awards

text: 2006 tapahtuma järjestettiin 13. joulukuuta 2006.


title: Spike Video Game Awards

text: 2005 tapahtuma järjestettiin 10. joulukuuta 2005


title: Spike Video Game Awards

text: 2004 tapahtuma järjestettiin 14. joulukuuta 2004


title: Spike Video Game Awards

text: 2003 tapahtuma järjestettiin 2. joulukuuta 2003.


title: Spike Video Game Awards

text: Spike's Video Game Hall of Fame -palkinto on myönnetty "The Legend of Zelda" -pelisarjalle. Shigeru Miyamoto vastaanotti palkinnon.


title: Tappava yhteys

text: Tappava yhteys ("Lifeforce") on Tobe Hooperin ohjaama science fiction -elokuva vuodelta 1985. Se perustuu Colin Wilsonin romaaniin "The Space Vampires", joka julkaistiin vuonna 1976.


title: Tappava yhteys

text: Elokuva kertoo avaruudesta saapuneesta epidemiasta, joka vie ihmisten elinvoiman ja tarttuu sukupuoliteitse.


title: Tappava yhteys

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen kutsuu "Tappavaa yhteyttä" absurdiksi mutta viihdyttäväksi sekasotkuksi, jonka AIDS-allegoriaa ei tarvitse kaukaa hakea. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: SIE Santa Monica Studio

text: Santa Monica Studio on videopelien kehittäjä ja osa Sony Computer Entertainmentin omistamaa SIE Worldwide Studiosia. Pelitalo sijaitsee nimensä mukaisesti Santa Monicassa, Kaliforniassa ja se perustettiin vuonna 1999. Sen kuuluisimpiin tuotteisiin lukeutuu "God of War" -pelisarja, jonka kehityksestä he vastaavat suurimmilta osin.


title: Orslandet

text: Orslandet on Inkooseen kuuluva 11,6 neliökilometrin suuruinen saari Suomenlahdella. Saaren vakituinen asutus on keskittynyt Barösundin kylään. Kylässä toimi ruotsinkielinen peruskoulu vuoteen 2009 saakka. Orslandetilla asuu vakituisesti 57 ihmistä.


title: Orslandet

text: Saarelta on lossiyhteys Barölandetin saarelle, jonka Korssundetin ylittävä silta yhdistää mantereeseen.


title: Academy of Interactive Arts & Sciences

text: Academy of Interactive Arts & Sciences (eli AIAS) on vuonna 1996 perustettu, liikevoittoa tavoittelematon organisaatio, joka palkitsee tietokone- ja videopelejä vuosittaisessa seremoniassaan. Voittajille myönnetään D.I.C.E. Awards (ennen nimellä Interactive Achievement Awards) -palkintoja.


title: Academy of Interactive Arts & Sciences

text: AIASin jäsenet koostuvat alan ammattilaisista ja heistä ainoastaan kriiterin täyttäneet saavat osallistua äänestykseen.


title: Academy of Interactive Arts & Sciences

text: Organisaatio lisää vuosittain henkilön "Hall of Fameen".


title: Academy of Interactive Arts & Sciences

text: Muita erityspalkintoja ovat "Lifetime Achievement Award" ja "Pioneer Award".


title: Academy of Interactive Arts & Sciences

text: D.I.C.E. Summit on akatemian vuonna 2002 lähtien pidetty vuosittainen tapaaminen.


title: Etelä-Kalifornian yliopisto

text: Etelä-Kalifornian yliopisto (, lyhenne USC) on vuonna 1880 perustettu yksityinen yliopisto, joka sijaitsee Los Angelesissa, Kaliforniassa. Yhdysvaltojen parhaiden korkeakoulujen listalla USC oli vuonna 2010 sijalla 26. Koulussa on noin 16 600 opiskelijaa.


title: Etelä-Kalifornian yliopisto

text: NCAA:n alaisessa yliopistourheilussa USC:tä edustavat USC Trojansin nimellä kulkevat joukkueet. Yliopistolla on perinteisesti ollut vahva edustus etenkin amerikkalaisessa jalkapallossa.


title: Etelä-Kalifornian yliopisto

text: Yliopisto kerää USC Dornsife -nimistä presidentinvaalien kannatusmittausta, jossa kysytään 3 000 henkilön paneeliin kuuluvilta säännöllisesti, ketä he äänestäisivät vaalipäivänä. Kannatusmittausta kutsutaan myös Daybreak polliksi, ja se on metodiltaan erilainen kuin kyselyt yleisesti.


title: PALGN

text: PAL Gaming Network (PALGN) on australialainen verkkosivusto, joka keskittyy videopelejä koskevien uutisten ja arvostelujen päivittämiseen. Sivusto huomio erityisesti PAL-alueen videopeliteollisuutta. Sivuston perusti joukko IGN:n foorumikäyttäjiä, joilta riistettiin äänioikeus amerikkalaisten sivustojen siirtyessä jäsenmaksuihin.


title: GameTrailers

text: GameTrailers (GT) on mediaverkkosivusto, joka on erikoistunut videopelejä koskevaan sisältöön. Se tarjoaa vapaan pääsyn videoarvosteluihin, trailereihin ja nauhoitettuun pelimateriaaliin, joita voi usein katsoa teräväpiirtolaadulla.


title: GameTrailers

text: Käyttäjät voivat itse ladata videoita, luoda blogeja ja osallistua keskustelufoorumeihin. GameTrailersilla on myös oma valuuttansa GTP, jota ansaitaan osallistumalla sivuston toimintaan ja käytetään virtuaalisten tavaroiden hankintaan.


title: The Press

text: The Press on päivittäin ilmestyvä sanomalehti, jota julkaistaan Christchurchissa Uudessa-Seelannissa. Sen omistaa Australian Fairfax Media.


title: Cloud (videopeli)

text: Cloud, joka tunnetaan myös nimellä "That Cloud Game" tai "Cloud: The Game", on Jenova Chenin suunnittelema pulmapeli, joka perustuu säähän ja atmosfääriseen estetiikkaan. Ensimmäinen versio "Cloudista" julkaistiin ilmaisena tiedostolatauksena internetissä vuonna 2005. Peli kehitettiin Etelä-Kalifornian yliopiston interaktiivisessa mediadivisioonassa ja se sisältää omaperäisen, käsinpiirretyn visuaalisen suunnittelun sekä "Katamari Damacyn" inspiroiman oikukkaan ja väkivallattoman pelattavuuden.


title: Koukkukätinen mies

text: Fernald, jota usein kutsutaan ”koukkukätiseksi mieheksi”, on kelmi yhdysvaltalaisen Lemony Snicketin kirjoittamassa lastenkirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja". Hänet tunnetaan kahdesta suuresta ja terävästä koukusta siinä, missä hänen käsiensä pitäisi olla. Sarjan elokuvaversiossa häntä esittää brittiläinen Jamie Harris.


title: Koukkukätinen mies

text: Koukkukätinen mies on yksi kreivi Olafin teatteriseurueen alkuperäisiä jäseniä, ja pysyi "Ankea alku" -kirjassa esitellyistä kätyreistä pisimpään elossa ja Olafin rinnalla.


title: Koukkukätinen mies

text: Hänen oikea nimensä on Fernald. Hänen sukunimeään ei tiedetä, mutta hän sanoi, ettei se ole sama kuin hänen isäpuolellaan kapteeni Vastakarvalla. Ennen liittymistään kreivi Olafin teatteriseurueeseen hän asui sisarensa Fionan kanssa Vastakarvan "Queequeg"-sukellusveneessä. He kaksi eivät kuitenkaan tulleet toimeen, ja Fernald karkasi kotoa. Ei tiedetä, milloin ja miten hän menetti kätensä. Läpi suurimman osan kirjasarjan kirjoja Fernald auttaa kreivi Olafia tämän juonissa yrittää viedä Baudelairien omaisuus. Olaf ei itse kutsu Fernaldia hänen oikealla nimellään. Hän ja Esmé Kurjimo kutsuvat häntä "Koukuksi". Yksi Fernaldin peitenimistä on O. Lucafont, joka on anagrammi Count Olafista.


title: Koukkukätinen mies

text: Toisessa kirjassa, "Käärmekammiossa", hän naamioi itsensä tohtori O. Lucafontiksi ja saapui Monty-sedän taloon saatuaan puhelun Olafilta. Lopussa aikuiset ymmärtävät lopulta, kuka "Stefano" todella on, ja Lucafont tarjoutuu viemään Olafin vankilaan. Vaikka Sunny pureekin Fernaldin valekädet irti, he kaksi pakenevat silti.


title: Koukkukätinen mies

text: Kuudennessa kirjassa, "Haamuhississä", hän naamioitui Pimeä puistotie 667:n ovimieheksi. Yhä valepuvussaan hän tarjosi huutokaupassa patsaasta, jonka sisällä Quagmiren kolmoset olivat. Hän voitti huutokaupan.


title: Koukkukätinen mies

text: Yhdennessätoista kirjassa, "Synkässä syöverissä", hän kohtasi jälleen sisarensa Fionan, joka hänen isäpuolensa kapteeni Vastakarvan tavoin työskenteli Baudelairien kanssa. Kun Vastakarva katosi yllättäen ja "Queequeg" vahingoittui, Fiona huomasi Fernaldin olevan hänen ainut elossa oleva perheenjäsenensä, joten hän liittyi kreivi Olafin seurueeseen ollakseen lähellä veljeään.


title: Koukkukätinen mies

text: Myöhemmin kuitenkin Fernald ja Fiona pettivät Olafin varastamalla tämän sukellusveneen. He tapasivat uudestaan isäpuolensa (joka oli Kit Snicketin sanoin "antanut anteeksi rakastamiensa ihmisten virheet"), Kitin ja Philin.


title: Koukkukätinen mies

text: Fernald on osoittanut katumusta tekemistään rikoksista, ja hän on sanonut, ettei ole sellaista asiaa kuin hyvät ja pahat ihmiset. Hänen mielestään kaikki ihmiset ovat kuin "salaatti jossa on hyvät ja huonot puolensa" ja hyvät ihmiset tekevät usein pahoja asioita sillä välin, kun pahat tekevät hyvää. Hän on osoittanut rakastavansa siskoaan.


title: Koukkukätinen mies

text: Kirjassa "Ratkaisun rajoilla" kreivi Olaf vihjailee, että Fernald ja Fiona ovat jättäneet hänen seurueensa. Hän on siis toiseksi viimeinen Olafin jättänyt apulainen, viimeinen on Esmé Kurjimo.


title: Koukkukätinen mies

text: Kirjailija Daniel Handlerilta kysyttiin haastattelussa , miksi parissa viimeisessä kirjassa hyvien ja julmempien ihmisten raja oli hämärtynyt. Handler vastasi: "It's sad isn't it? I think the Baudelaires are getting older, and one of the sad facts about getting older is that you've always thought of yourself and people you know as righteous and true and the people you dislike as evil. The older you get the more muddy that water becomes". (suom. ""Surullista, vai mitä? Minusta tuntuu että Baudelairet ovat kasvamassa vanhemmiksi, ja yksi vanhenemisen surullisista totuuksista on että olet aina ajatellut itsesi ja tuntemiesi ihmisten olevan hyviä ja oikeellisia, ja ihmisten, joista et pidä, olevan ilkeitä. Mitä vanhemmaksi tulet, sitä mutaisemmaksi se vesi tulee.""


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kreivi Olafin teatteriseurue on ryhmä ihmisiä, jotka avustavat kreivi Olafia hänen rikoksissaan yhdysvaltalaisen Lemony Snicketin kirjoittamassa lastenkirjasarjassa "Surkeiden sattumusten sarja". Heihin viitataan usein kreivi Olafin ”auttajina”, ”avustajina”, ”tovereina”, ”rikostovereina” tai ”kätyreinä”. Vaikka ryhmä onkin suurimmaksi osaksi teatteriseurue, jäsenten tehtävä on auttaa Olafia sieppauksissa, kavalluksissa, varkauksissa, tuhopoltoissa ja murhissa. Vaikka Snicket sanoo, että seurueessa on kymmenen jäsentä (ja pohtii, että Olafilla on 25:stä 41:een kätyriä) heistä mainitaan useimmin vain kahdeksan tiettyä.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kun Baudelairet tapaavat seurueen ensi kerran, jäsenistä kuvaillaan viittä: hän joka ei näytä mieheltä eikä naiselta, kalju mies jolla on pitkä nenä, kaksi valkokasvoista naista ja koukkukätinen mies. Kun Olaf polttaa Tivoli Tiritomban, hän antaa kolmen kummajaisen liittyä seurueeseen: kyttyräselkäisen Hugon, käärmenais-Coletten ja molempikätisen Kevinin. Tarinan edetessä Olaf alkaa hitaasti menettää näitä kätyreitään: hän, joka ei näytä naiselta eikä mieheltä, jää loukkuun palavaan Salojen sairaalaan, pitkänenäisen kaljun miehen syövät Tivoli Tiritomban leijonat, valkokasvoiset naiset lähtevät vapaaehtoisesti, ja koukkukätinen mies lähtee kapinoimaan sisarensa Fionan kanssa. Kun Olaf polttaa Hotelli Ratkaisun maan tasalle, vain tivolin kummajaiset jäävät lopulta jäljelle. Ei tiedetä, selviytyiväkö hekään tulipalosta.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kaksi valkokasvoista naista (joskus myös ”kaksi puuterikasvoista naista”) ovat kreivi Olafin teatteriseurueen alkuperäisiä jäseniä. Heistä ei tiedetä paljon muuta kuin se, että heidän yksi sisaruksensa kuoli tulipalonsa. Naisten kaikkein tunnetuin piirre on se, että heidän kasvonsa ovat aina valkoisen meikin peitossa. He kuvaavat meikkiään kummajaismaiseksi, mutta ei tiedetä, miksi he silti käyttävät sitä. Heidän salanimensä ovat Tocuna ja Flo. Nimet ovat anagrammi sanoista "Count Olaf".


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Naiset auttoivat kreivi Olafia juonessaan kirjassa "Omituinen opinahjo". He olivat pukeutuneet kahdeksi ruokalan työntekijäksi ja heillä oli metalliset naamiot heidän katsoessaan Baudelaireja ja Duncan ja Isadora Quagmirea. Lopussa he pakottivat Quagmiret kreivi Olafin autoon ja ajoivat pois heidän kanssaan.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kirjassa "Painajaisten parantola" he tulivat myöhässä Violet Baudelairen leikkaukseen, joten Klausia ja Sunnya luultiin erehdyksellisesti heiksi ennen heidän tuloaan. Pian naisten saapumisen jälkeen Baudelairet juoksivat pakoon Olafia ja hänen kätyreitään.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kirjassa "Luikurin liuku" siskokset kyllästyivät Olafin jatkuvaan julmuuteen ja he tunsivat sympatiaa siepattua Sunny Baudelairea kohtaan, joten he jättivät seurueen. Tarinassa sanotaan, ettei kirjoittaja tiedä, mitä naisille tapahtui heidän käveltyään pois vuorilta.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kalju pitkänenäinen mies on yksi kreivi Olfain teatteriseurueen alkuperäisjäseniä. Hänen peitenimensä on Flacutono, joka myös on anagrammi Count Olafista.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kalju mies auttoi monissa kreivi Olafin juonissa. Kirjassa "Saiturin saha" hän naamioi itsensä Flacutonoksi, Onnenkantamoisen sahan esimieheksi. Hän kamppasi Klaus Baudelairen muutamia kertoja saaden pojan lasit rikkoutumaan. Juoni jatkui niin, että Klaus vietiin silmälääkärille hypnotisoitavaksi. Silmälääkärillä piilottelivat kreivi Olaf naamioituneena Shirleyksi sekä hänen apuinsa Dr. Orwell. Kaljun miehen henkilöllisyys paljastui kirjan lopussa, kun hän pakeni sahalta kreivi Olafin kanssa.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Seuraavan kerran kalju mies esiintyy vasta kirjassa "Painajaisten parantola". Tässä kirjassa hän on naamioitunut samanlaiseen pukuun kuin "Saiturin sahassa", ja hän kutsuu itseään tohtori Flacutonoksi. Hän ja kreivi Olafin toiset apurit yrittävät suorittaa maailman ensimmäisen kraniektomian (pään poiston) Violet Baudelairelle. Kuitenkin Klaus ja Sunny onnistuvat pelastamaan Violetin viime hetkellä.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kalju mies kohtasi loppunsa "Tihutöiden tivoli" -kirjassa, kun hän putosi leijonien häkkiin.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Hän joka ei näytä mieheltä eikä naiselta on erittäin hämmentävä, eikä hän muistuta ollenkaan miestä eikä naista. Hän on yksi kreivi Olafin teatteriseurueen alkuperäisiä jäseniä. Sekä tarinan kertoja että hahmot puhuvat hänestä käyttäen sanoja ”mies tai nainen”, ”se”, ”olento”, ”henkilö”, ”suuri olento” ja ”se suuri”. Jopa Olafin muut kätyrit puhuvat hänestä niin, joka vihjaa, etteivät edes he tiedä henkilön sukupuolta. Kirjoittaja viittaa häneen usein ”ylipainoisena rikostoverina”.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Hänen nähdään usein vartioimassa jotakin kreivi Olafille hänen kokonsa ansiosta, kuten "Ankeassa alussa" torniin johtavia portaita, "Avarassa akkunassa" veneiden avaimia ja "Painajaisten parantolassa" leikkausvälineiden luokse vievää ovea. Hänen on nähty olevan niin voimakas, että hän jaksaa heilauttaa Violetin olkapäälleen yhdellä kädellä. Kirjoissa hänellä kuvataan usein olevan tyhjä ilme.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Baudelairet eivät koskaan kuule tämän henkilön puhuvan, edes silloin, kun toiset henkilöt puhuvat hänelle. Hän pystyy kuitenkin luultavasti puhumaan, sillä hän kertoo "Avarassa akkunassa" kapteeni Kelmiksi naamioituneelle Kreivi Olafille, että Baudelairet ovat varastaneet veneen. He kuulevat kyllä henkilön kuorsaavan, ja myöhemmin Klaus ja Sunny kuulevat hänen nauravan "Painajaisten parantolassa". Sitä kuvailtiin ”oudoksi nauruksi joka kuulosti samaan aikaan kiljumiselta ja ulvomiselta”.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Elokuvassa henkilö puhuu muutaman kerran selvällä skottiaksentilla. Hän on myös paljon laihempi elokuvassa, kuin kirjoissa kuvaillaan. Hänellä on elokuvassa hyvin pieni rooli: hän esiintyy vain Olafin päivälliskutsuilla ja hääkohtauksessa, jossa hänellä on yllään asu, jossa puolikas morsiusneidon puku ja puolikas frakki on ommeltu yhteen.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Sunny Baudelaire viittaa kerran henkilöön "Orlandona". Se viittaa Virginia Woolfin romaaniin "", jonka sankari muuttuu naiseksi.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: "Painajaisten parantolassa" nähdään hänen viimeinen esiintymisensä. Hän on naamioitunut Salojen sairaalan vartijaksi, joka vartioi ovea, jonka taakse kaksi Olafin kätyriä ovat piiloutuneet. Hän jää loukkuun komeroon ja kuolee, kun Salojen sairaala palaa poroksi. Kun Olafin toiset apurit, koukkukätinen mies ja kalju pitkänenäinen mies, osoittavat katumusta henkilön menettämisestä, Olaf väittää, että hän oli typerys, eikä hänen odottamisensa ollut sen arvoista.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Hugo, kyttyräselkä, esiintyy ensi kerran kirjassa "Tihutöiden tivoli". Hänet on luultavasti nimetty Pariisin Notre-Damen kirjoittaja Victor Hugon mukaan.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kun Baudelairet pakenevat poliiseja rikoksista joita eivät tehneet, he naamioituvat kummajaisiksi päästäkseen mukaan Tivoli Tiritombaan: Violet ja Klaus naamioituvat kaksipäiseksi ihmiseksi, ja Sunny susilapsi Chaboksi. Tämän jälkeen he löytävät itsensä työskentelemästä Hugon, Coletten ja Kevinin kanssa. "Tihutöiden tivolin" lopussa Esmé Kurjimo ja kreivi Olaf lahjovat Hugon liittymään heidän julmaan seurueeseensa. Hugo esiintyy myös "Luikurin liu'ussa" hyvin pienessä roolissa.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Hugo esiintyy uudestaan kirjassa "Ratkaisun rajoilla" naamioituneena Hotelli Ratkaisun vahtimestariksi – se on osa kreivi Olafin juonea. Ei tiedetä, selviytyikö Hugo hotellin tulipalosta.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Colette on käärmeihminen. Hän esiintyy ensi kerran "Tihutöiden tivolissa" Tivoli Tiritomban kummajaisena. Paetessaan poliiseja Baudelairet naamioituivat kummajaisiksi ja päätyivät työskentelemään Coletten ja muiden kummajaisten kanssa. He asuivat asuntovaunussa kollegoidensa, kyttyräselkä Hugon ja molempikätisen Kevinin, kanssa. Kirjan lopussa Colette, Hugo ja Kevin liittyivät kreivi Olafin joukkoon.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Colette esiintyy uudestaan hyvin pienessä roolissa kirjoissa "Luikurin liuku" ja "Ratkaisun rajoilla". "Ratkaisun rajoilla" -kirjassa hän naamioituu kemistiksi auttaakseen kreivi Olafin viimeisimmässä juonessa. Ei tiedetä, selviytyykö hän hotellista hengissä.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kevin on Olafin teatteriseurueeseen kuuluva molempikätinen mies. Hän esiintyy ensi kerran kirjassa "Tihutöiden tivoli", jossa hän työskentelee Tivoli Tiritombassa kummajaisena. Paetessaan poliiseja Baudelairet naamioituivat kummajaisiksi ja päätyivät työskentelemään Kevinn ja muiden kummajaisten kanssa. He asuivat asuntovaunussa kollegoidensa, kyttyräselkä Hugon ja käärmenais-Coletten, kanssa. Kirjan lopussa Colette, Hugo ja Kevin liittyivät kreivi Olafin joukkoon.


title: Kreivi Olafin teatteriseurue

text: Kevin esiintyy uudestaan hyvin pienessä roolissa kirjoissa "Luikurin liuku" ja "Ratkaisun rajoilla". "Ratkaisun rajoilla" -kirjassa hän naamioituu pesijäksi auttaakseen kreivi Olafin viimeisimmässä juonessa. Ei tiedetä, selviytyykö hän hotellista hengissä.


title: Habib Draoua

text: Hadj Habib Derbouz Draoua (1914 – 29. lokakuuta 2008) oli algerialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja, jonka Tunisian jalkapalloliitto palkitsi hopeisella mitalilla.


title: Habib Draoua

text: Hadj Habib Derbouz Draoua tunnettiin myös lyhyemmin Habib Draouana ja Habib Derbouzina aloitti jalkapalloilun Algeriassa USM Oranin joukkueessa vuonna 1934 ollessaan 20-vuotias. Hän pelasi seurassa kolme vuotta ja siirtyi tämän jälkeen Ranskaan Le Havreen. Ensimmäisellä kaudellaan Draoua oli nostamassa seuraa Ranskan pääsarjaan, kun joukkue voitti Ligue 2:n. Hän vietti seurassa kahdeksan vuotta ja matkasi seuraavaksi Tunisiaan toisen maailmansodan lähestyessä loppua vuonna 1945.


title: Habib Draoua

text: Tunisiassa Draoua edusti pelkästään pääkaupungin Tunisin seuroja. Aluksi Espérancea yhden kauden verran ennen siirtymistään Stade Tunisieniin vuonna 1946. Hän vietti seurassa neljä vuotta, kunnes siirtyi CS Hammam-Lifiin, jossa Draoua voitti heti ensimmäisellä kaudellaan Tunisian-mestaruuden. Seuraava kausi ei ollut yhtä menestyksekäs, mutta pian sen jälkeen Hammam-Lifin otti kolme peräkkäistä mestaruutta vuosina 1954, 1955, 1956. Tämän ohella joukkue juhli kahdesti Tunisian cupin voittoa. Draoua pelasi vielä Hammam-Lifia kaudella 1956–1957, jolloin joukkue sijoittui sarjassa kuudenneksi.Draoua aloitti valmentamisen siirryttyään pelaamaan Tunisiaan vuonna 1945, jolloin hän toimi aluksi pelaaja-valmentajana yhden kauden Espérancessa ja neljä vuotta Stade Tunisienissa.


title: Habib Draoua

text: Hän valmensi lyhyen aikaa Espérancea ja johdatti joukkueen Tunisian cupin voittoon vuonna 1957. Sittemmin Draoua valmensi hetken aikaa myös Algerian amatöörimaajoukuetta vuonna 1957, kunnes hänet nimitettiin Tunisian jalkapallomaajoukkueen tekniseksi johtajaksi. Virassa hän toimi vuodet 1957–1960. Viimeisellä virkakaudella hän valmensi Espérancen Tunisian mestariksi


title: Habib Draoua

text: Sittemmin Draoua palasi takaisin kotimaahansa Algerian itsenäistymisen jälkeen vuonna 1962 ja otti valmennusvastuun MC Oranista kaudella 1963–1964. Hän valmensi myös ASM Orania kaudella 1970–1971 Algerian toiseksi korkeimmalla tasolla neljänneksi, minkä ansiosta joukkue nousi pääsarjaan kaudeksi 1971–1972. Kaudella 1983–1984 Draoua valmensi MP Oranin kymmenenneksi.


title: Abderrahmane Ben Ezzedine

text: Abderrahmane Ben Ezzedine (s. 25. joulukuuta 1933 Tunis) on tunisialainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.


title: Abderrahmane Ben Ezzedine

text: Ben Ezzedine aloitti jalkapalloilun 12-vuotiaan Club Africainin junioreissa, josta hän siirtyi myöhemmin toiseen paikalliseen seuraan Espéranceen 14-vuotiaana. Ben Ezzedine vietti lopulta seurassa koko juniorivuodet ja siirtyi myöhemmin 18-vuotiaana edustusjoukkueeseen kaudella 1952–1953. Ben Ezzedine vietti lopulta koko uransa kasvattajaseurassaan ja voitti muun muassa Tunisian mestaruuden kahdesti 1959 ja 1960.


title: Abderrahmane Ben Ezzedine

text: Ben Ezzedine pelasi myös Tunisian maajoukkueessa vuodet 1953–1961. Tämän ohella hän edusti Tunisian jalkapallojoukkuetta Rooman 1960 kesäolympialaisissa, jossa hän pelasi yhden ottelun Argentiinaa vastaan.Ben Ezzedine siirtyi valmentajaksi 1960-luvulla pelaajauransa jälkeen ja aloitti tehtävät kasvattajaseurassaan Espérancessa vuonna 1963. Hän johdatti seuransa ensimmäisellä valmennuskaudellaan toiseksi häviten mestaruuden voittaneelle Club Africainille kahdella pisteellä. Seuraavat kaksi kautta eivät menneet yhtä hyvin ja joukkue jäi sarjassa kuudenneksi (1964–1965) ja viidenneksi (1965–1966).


title: Abderrahmane Ben Ezzedine

text: Myöhemmin Ben Ezzedine palasi takaisin Espérancen valmentajaksi ranskalaisen Robert Domerguen tilalle, joka ei kyennyt tuomaan menestystä joukkueelle. Ben Ezzedine johti Espérancen mestariksi ja otti samalla revanssin Club Africainista, joka jäi tällä kertaa sarjassa toiseksi kahden pisteen erolla. Ben Ezzedine ei kuitenkaan enää jatkanut tehtävässään vaan jätti seuran.


title: Abderrahmane Ben Ezzedine

text: Ben Ezzedine palasi vielä kolmannen kerran Espérancen valmentajaksi kesken kauden 1975–1976 ja johdatti joukkueen Tunisian mestariksi uusintaottelussa ES Sahelia vastaan, joka oli tasapisteissä sarjan päätyttyä. Ben Ezzedine jatkoi mestaruuskauden jälkeen vielä kaudella 1976–1977, mutta joukkue sijoittui tällä kertaa seitsemänneksi Tunisian pääsarjassa.


title: Trinity College (Oxford)

text: Trinity College on yksi Oxfordin yliopiston 38 collegesta. Sen perusti vuonna 1555 katolilainen Sir Thomas Pope, joka kouluttautui lakimieheksi ja nousi vaikutusvaltaiseen asemaan kuningas Henrik VIII:n aikana. Hän toimi Henrik VIII:n lakkauttamien luostarien pesänhoitajana ja vaurastui. Hän päätti perustaa collegen samalla paikalla aiemmin sijainneen "Durham Collegen" rakennuksiin. Pope sai collegelleen kuninkaallisen erioikeuden kuningatar Marialta vuonna 1555. Popen toiveissa oli ollut, että collegen opiskelijat olisivat muistaneet häntä messuissa hänen kuolemansa jälkeen. Pope kuoli vailla elossa olevia jälkeläisiä vuonna 1559, jolloin Englannin hallitsijaksi oli jo noussut Elisabet I ja Englanti oli palannut protestanttiseksi.


title: Trinity College (Oxford)

text: Durham College oli sijainnut Trinity Collegen paikalla vuodesta 1286 Englannin uskonpuhdistukseen saakka. Siellä olivat opiskelleet durhamilaiset benediktiinimunkit. Durham College oli omistettu pyhälle Cuthbertille, Neitsyt Marialle sekä Pyhälle Kolminaisuudelle. Näistä viimeksi mainittu ilmeisesti antoi nimen Thomas Popen perustamalle Trinity Collegelle.


title: Rattus Norvegicus (albumi)

text: Rattus Norvegicus (IV) on brittiläisen The Stranglers -yhtyeen ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1977. Levyn on kustantanut United Artists Records -levy-yhtiö ja sen sarjatunnus oli TCK 30045 (C-kasetti). Tuottajana on ollut Martin Rushent.


title: Rattus Norvegicus (albumi)

text: Levy on äänitetty Fulhamissa tammi-helmikuussa 1977 T.W.-studioilla. Äänittäjänä on ollut Alan Winstanley. Levyn on miksannut Doug Bennet Olympic-studioilla Barnesissa.


title: Rattus Norvegicus (albumi)

text: Kaikki kappaleet ovat yhtyeen omia. Ne on julkaissut April Music Ltd. / Albion Music.


title: Rattus Norvegicus (albumi)

text: A-puoli (kokonaiskesto 19:26)B-puoli (kokonaiskesto 19:31)


title: Hiljainen maa – Lauluja Egyptinkorvesta

text: Hiljainen maa – Lauluja Egyptinkorvesta on Martti Kärjen tuottama neljän kappaleen CD-levy vuodelta 2007 sarjatunnuksella EGY1. Laulujen sävellykset ja sanoitukset sekä kannet on tehnyt Kyösti Timonen. Laulut esittää Antti Nuutinen taustalaulajanaan Kati Puhakka. Sovitukset, taustat ja äänityksen on tehnyt Marko Jolkkonen. Levyn on valmistanut CD-Media Finland Oy.


title: Hiljainen maa – Lauluja Egyptinkorvesta

text:
Sotien jälkeen raivattiin maatalousalueeksi noin 450 hehtaaria Pielisen itäpuolelle, nykyiseen Lieksan kaupunkiin kuuluvaan Egyptinkorpeen.
Tämä levy on huomionosoitus Loukku-Siltavaaran kyläläisille ja Karjalasta siirtyneelle, kotiseutunsa jättämään joutuneelle väestömme osalle.


title: What Do You Want?

text: ”What Do You Want” on Johnny Worthin tekemä ja levyttämä Buddy Holly -vaikutteinen popkappale, jonka Adam Faith vei Yhdistyneen kuningaskunnan listaykköseksi marraskuussa 1959 Parlophone-levymerkillä. Se oli samalla Parlophonen ensimmäinen listaykkönen.


title: What Do You Want?

text: Single oli Britannian 1950-luvun Top 250 -tilastossa sijalla 67. Kappaleen ovat levyttäneet myös ainakin Bobby Vee, Ersel Hickey ja Craig Douglas.


title: Gustav Meyrink

text: Gustav Meyrink, oik. Meyer tai Meier, (19. tammikuuta 1868 Wien, Itävalta – 4. joulukuuta 1932 Starnberg, Baijeri) oli itävaltalainen kirjailija. Hänen tunnetuin kirjansa on Golem vuodelta 1915.


title: Gustav Meyrink

text: Meyrink oli Prahan kuvaajana Franz Kafkan innoittaja.


title: Golem (kirja)

text: Golem ("Der Golem") on Gustav Meyrinkin teos, joka ilmestyi alkujaan jatkokertomuksena lehden Die Weissen Blätter ensimmäisen vuosikerran ensimmäisestä numerosta (joulukuu 1913) alkaen. Kirjana teos ilmestyi 1915, ja kuvituksena oli Hugo Steiner-Pragin litografioita, joita on käytetty myös sen suomenkielisessä laitoksessa. Teoksen on suomentanut Rauni Paalanen, ja se ilmestyi Taifuunin kustantamana 1995.


title: Golem (kirja)

text: Teos perustuu juutalaisen tarinaperinteen hahmoon golemiin. Kirjan tapahtumaympäristö on Prahan geton hämärät kujat ja virttyneet kapakat, ja sen päähenkilö on Athanasius Pernath -niminen hahmo.


title: Golem (kirja)

text: "Golem" oli vuonna 1915 jymymenestys Saksassa. Kirjan ensipainoksen piti olla 2 000 kappaletta mutta kirjapainossa tapahtuneen virheen takia painosmääräksi tulikin 20 000. Kaikkien yllätykseksi tämä tuolloisille kirjamarkkinoille epätavallisen suuri ensipainos myytiin loppuun lyhyessä ajassa. Vuosina 1915–1922 "Golemia" myytiin Saksassa peräti yli 165 000 kappaletta – niin ikään äärimmäisen suuri määrä tuona ajanjaksona.


title: Golem (kirja)

text: Helsingin Sanomien Petri Immosen mukaan kertomuksessa on rikostarinaa, synkeää romantiikkaa ja sosiaalista satiiria, mutta Immosen mielestä nykylukijan odotukset eivät täyty, sillä ne ovat toiset kuin sata vuotta sitten.


title: Adam Faith

text: Adam Faith, oikealta nimeltään Terence Nelhams-Wright (23. kesäkuuta 1940 East Acton, Lontoo – 8. maaliskuuta 2003 Stoke-on-Trent, Staffordshire) oli englantilainen rocklaulaja, näyttelijä, sijoittaja ja liike-elämän asiantuntija.


title: Adam Faith

text: Faith syntyi Lontoossa köyhään perheeseen. Teini-iässä vuonna 1956 Faith näki James Deanin Nuori kapinallinen -elokuvassa ja aikoi ryhtyä näyttelijäksi. Hän pestautui elokuva-alalle ensin juoksupojaksi ja pääsi sittemmin filmin leikkaajaksi.


title: Adam Faith

text: Päivätyön ohella hän johti skiffleyhtyettä, joka vuonna 1957 pääsi esiintymään televisioon. Tässä vaiheessa Faith käytti vielä nimeä Terry Nelhams. Televisio-ohjelman tuottaja Jack Good piti yhtyeen laulajaa lupaavana ja ehdotti tälle soolouraa sekä järjesti levytyssopimuksen. Faith levytti sitten yhtiöille HMV ja Top Rank ennen siirtymistään Parlophonelle.


title: Adam Faith

text: Kolme ensimmäistä singleä eivät menestyneet, mutta eräässä televisio-ohjelmassa vuonna 1959 häntä säesti The John Barry Seven -niminen orkesteri. John Barry toimi tuolloin televisiosarjojen musiikkivastaavana ja hänestä tuli Faithin yhteistyökumppani.


title: Adam Faith

text: Adam Faith oli saavuttanut jonkinlaisen teini-idolin aseman esiintymisistään muun muassa televisiosarjassa Drumbeat, ja niin häntä pyydettiin näyttelemään nuorisoelokuvassa Beat Girl. Faith suostui sillä ehdolla, että John Barry saisi säveltää elokuvaan musiikin.


title: Adam Faith

text: John Barry alkoi myös toimia musiikin sovittajana Adam Faithin levyillä. Marraskuussa 1959 Faith saikin ensimmäisen listaykkösensä singlellä What Do You Want. Seuraava single, vuoden 1960 Poor Me meni myös ykköseksi. Faith olikin sitten ensimmäinen britti, joka sai seitsemän perättäistä singleään Top 5 –listalle. Suoritus, johon ylsi seuraavana Cliff Richard.


title: Adam Faith

text: Samalla kun Faith levytti menestyskappaleita, hän kävi näyttelytunneilla ja lukuharjoituksissa. Hän esiintyikin useissa elokuvissa 1960-luvun alkupuolella. Yhteistyö John Barryn kanssa jatkui, kun tämä sävelsi samoihin elokuviin musiikin. Faithin elokuvista neljäs, vuoden 1962 Mix Me a Person, oli psykodraama, jossa hänen todelliset näyttelijänkykynsä huomattiin. Myöhemmin Adam Faith näyttelikin huomattavissa rooleissa samoissa elokuvissa kuin Peter Sellers, David Essex ja Jodie Foster.


title: Adam Faith

text: Adam Faithin menestys musiikkielämässä alkoi hiipua vuoden 1963 jälkeen, ja tällöin hän teki uuden aluevaltauksen näyttelemällä menestyksellisesti 1960-luvun loppupuoliskon ajan teatterilavoilla. Hän alkoi myös toimia artistien managerina. Faith löysi esimerkiksi Sandie Shaw'n vuonna 1964 ja 1970-luvun alussa Leo Sayerin, jonka managerina hän oli kahdentoista vuoden ajan ja jonka varhaiset albumit hän tuotti. Tuottajana Faith toimi myös The Whon laulusolistina tunnetuksi tulleen Roger Daltreyn ensimmäisellä sooloalbumilla.


title: Adam Faith

text: Vuonna 1986 Adam Faith joutui 46-vuotiaana sydänleikkaukseen. Toivuttuaan hän aloitti talouskolumnistina Daily Mail ja Mail on Sunday -sanomalehdissä. Finanssiasiantuntijan ja -neuvojan rooli kuitenkin himmeni, kun rahoitusasiantuntija Roger Levitt meni konkurssiin. Faith oli nimittäin investoinut varojaan Levittin talousimperiumiin ja menetti kymmenisen miljoonaa puntaa.


title: Adam Faith

text: Seuraavaksi Adam Faith osti osakkuuden The Money Channel - kaapelitelevisiokanavasta. Tämä puolestaan teki vararikon vuonna 2001 ja verovirasto vaati Faithilta 32 miljoonaa puntaa saattaen tämän henkilökohtaiseen konkurssiin. Hieman yli vuotta myöhemmin Adam Faith kuoli sydänkohtaukseen.


title: Rakkaani, paholainen

text: Rakkaani, paholainen on Francis Ilesin rikosromaani, joka ilmestyi englanninkielisenä alkuteoksena "Before the Fact" vuonna 1932. Suomeksi teos julkaistiin ensi kerran 1962 Korppi-sarjan kolmantenatoista kirjana. Teoksen on suomentanut Eero Ahmavaara ja sen toinen painos on ilmestynyt pehmeäkantisena Werner Söderström Osakeyhtiön SaPo-sarjan 337. teoksena vuonna 1990.


title: Rakkaani, paholainen

text: Alfred Hitchcock ohjasi romaaniin pohjalta "Vaarallisia valheita" -elokuvan vuonna 1941.


title: Rakkaani, paholainen

text: Kirjan tapahtumat sijoittuvat yli kymmeneksi vuodeksi Etelä-Englantiin 1920- ja 1930–luvuilla. Tapahtumat kerrotaan Lina Aysgarthin näkökulmasta. Tämä on kertomuksen alussa vielä omaa skottilaista sotilassukua McLaidlaw, 28-vuotias ja asuu perheineen Dorshetshiren maaseudulla Abbot Monckfordin kylässä.


title: Rakkaani, paholainen

text: Linan isä on kenraali McLaidlaw, joka on sukua Robert de Brucelle. Linalla on nuorempi ja kauniimpi sisar Joyce. Joyce on ollut pari vuotta naimisissa kuuluisan kirjailija Cecil Wiltonin kanssa, ja heillä on jo kaksi lasta, Robert ja Armorel. Perhe asuu Lontoossa Hampsteadissa, Hamilton Terracessa.


title: Rakkaani, paholainen

text: Keväisellä Cotherstonen tyttöjen järjestämällä huviretkellä Lina tutustuu 27-vuotiaaseen Johnnie H. C. Aysgarthiin, joka on saapunut Barnardien seurassa. Johnniella on sekä miellyttävä ulkonäkö että käytös, mutta on muuten varaton tyhjäntoimittaja, älyllisesti hieman yksinkertainen ja vailla ammattikoulutusta. Naisten lisäksi hän tuntee hevoset, ja tarinan edetessä joutuu tavan takaa rahavaikeuksiin vedonlyönnin seurauksena. Johnnie on sukua puolelle Englannin aatelistosta ja asuu vieraana Penshazessä serkkujensa Middlehamien luona. Hän on varallisuutensa menettäneen Sir Thomas Aysgarthin nuorin poika. Kymmenen päivää myöhemmin Fraserin naisväki on menossa sunnuntaikirkkoon Johnnien kanssa, ja tämä vaatii että terassilla havaittu Lina on otettava mukaan. Kirkon ovella Johnnie käännyttää Linan kävelylle.


title: Rakkaani, paholainen

text: Ennen Johnnien tapaamista Linalla oli ollut vain yksi suhde, kaksi vuotta sitten naapuripiirikunnan nuhteettomaan maanomistajaan. Tämä ei kuitenkaan ollut henkisesti Linan tasolla ja Lina oli alistunut ikäneidon kohtaloon. Nyt Johnnien tapaaminen johtaa kuitenkin parin kuukauden päästä kihloihin ja syyskuussa naimisiin. Lina epäilee riittävyyttään Johnnielle ja on mustasukkainen tämän aikaisemmille rakkauksille. Linan vanhemmat puolestaan epäilevät, että Johnnie on kiinnostunut Linasta vain siksi, että tälle on isoisän testamentissa määrätty 50 000 puntaa isän kuollessa.


title: Rakkaani, paholainen

text: Seitsemän viikon häämatka suuntautuu Linan opiskelukaupunkiin Pariisiin. Vierailun lopulla Lina huomaa Johnnien olevan moraaliltaan kevytmielinen, kun hän huiputtaa Café de la Paixin tarjoilijalta vaihtorahoja. Ja edellisenä päivänä Johnnie oli luultavasti jättänyt lounaan maksamatta. Nyt Voisinissa nautitun lounaan jälkeen Johnnie lepyttää Linaa ostamalla tälle kalliit tohvelit. Johnnie on muutenkin tuhlaavainen. Lina on kuitenkin onnellinen vapautuessaan rakastavan miehensä seurassa. Johnnie nimittää vaimoaan lempinimellä "pikku marakatti".


title: Rakkaani, paholainen

text: Palattuaan Englantiin lokakuun lopulla pari muuttaa 60 mailin päähän Linan kotikylästä, lähemmäs Lontoota, Upcotteryyn, suurelliseen vuokrataloon Dellfield. Kuuden viikon jälkeen Johnnie ilmoittaa olevansa rahaton. Hän oli lainannut 1000 puntaa häämatkaan. Myös uuden kodin korjauskustannukset ja huonekalut ovat maksamatta. Johnnie on ilmeisesti aikonut elää lähinnä vaimonsa kustannuksella, kun tämä saa isältään 500 punnan vuotuisavustuksen. Johnnie aikoo lainata Middlehamilta, mutta Lina kehottaa miestään työnhakuun, ja tämän etäinen sukulainen, kapteeni Melbeck, ottaakin Johnnien tilanhoitajaksi. Johnnien toimisto on 20 mailin päässä Bradstowen tilalla. Lina lainaa isältään voidakseen maksaan Johnnien velat.


title: Rakkaani, paholainen

text: Oltuaan kaksi vuotta naimisissa Linasta on tullut hyvä emäntä ja nytkin pariskunta on järjestänyt tenniskutsut, lähinnä ensivierailulla olevan Cecilin kunniaksi. Paikalla ovat lisäksi Joyce, Edith Farroway ja sisarensa Mary, Bob Farroway, Winnie Treacher, Martin Caddis, lady Fortnum, Harry ja Freda Newsham, majuri Scargill ja Janet Caldwell. Lady Fortnumin timanttikaulakoru häviää ja myöhemmin Lina löytää sen Johnnien tennishousujen taskusta.


title: Rakkaani, paholainen

text: Noin viikon päästä Lina huomaa jalokivisormuksensa kadonneen. Onneksi Linan jalokivet oli Johnnien kehotuksesta vakuutettu puolisen vuotta sitten täydestä arvostaan. Sisäkkö Ella irtisanotaan, vaikkei näyttöä ole, ja tämän tilalle tulee Ethel. Johnnie olisi halunnut korvausrahat johonkin hankkeeseensa, mutta Lina pitää päänsä ja ostaa uuden sormuksen.


title: Rakkaani, paholainen

text: Johnnien varakas koulu- ja huonetoveri Gordon Cochraine 'Beaky' Thwaite tulee vierailulle ohikulkumatkalla. Hän asuu naimattomana noin 300 mailin päässä Yorkshiressä Penshaze Courtissa. Linan mielestä hän on kuin suoraan P. G. Wodehousen sivuilta. Beaky kertoo nähneensä Johnnien vuosi sitten Newburyssä hevoskilpailuissa ja Johnnie oli hävinnyt melkoisen summan. Johnnie oli myös kerskunut vaimonsa rahoilla. Beaky kertoo myös kuinka koulun etevimpänä pinnarina tunnettu Johnnie oli voittanut Jesaja-kilpailun nähtyään järjestäjänä ollessaan kysymykset etukäteen rehtorin kansliassa. Tämän lisäksi Johnnie on syyllistynyt koulussa tovereidensa rahojen näpistyksiin ja häntä on pyydetty eroamaan lukuvuosi ennen loppututkintoa.


title: Rakkaani, paholainen

text: Kolmen Upcotteryssa vietetyn vuoden jälkeen vaikuttaa siltä, että Linan oli onnistunut muuttaa Johnnie hyödylliseksi, työtätekeväksi yhteiskunnan jäseneksi. Mutta sitten Johnnie ilmoittaa myyneensä Linan äidiltä saadut Hepplewhite-tuolit Melbeckien amerikkalaiselle tuttavalle ja joutuu myöntämään käyttäneensä rahat vedonlyöntivelkoihinsa. Myöhemmin Lina huomaa tuolit Bournemouthissa Marshallin antikvariaatissa, jonne Johnnie on ne myynyt. Lina vaikenee asiasta.


title: Rakkaani, paholainen

text: Seuraavaksi Janet on läsnä kun Johnnie tuo Linalle Bournemouthista tuliaisiksi koruja ja vaatteita. Hän kertoo voittaneensa 4000 puntaa vedonlyönnissä Grand National–hevoskisoissa. Rahoista puolet menee kuitenkin Johnnien velkoihin. Lina saa šekin menetetyistä tuoleista. Voittorahojen turvin pariskunta lähtee kolmen viikon lomalle Etelä-Ranskaan, Antibesiin. Johnnie häviää oman osuutensa rahoista karattuaan Monte Carloon.


title: Rakkaani, paholainen

text: Lina ja Johnnie ovat olleet neljä vuotta aviossa. Lina kuulee Freda Newshamilta, että Johnnie oli ollut Merchesterissä kilpa-ajoissa ja nähty Janetin seurassa. Johnnie kertoo olleensa paikalla vain katsojana. Lina pyytää Janetia kertomaan jos vastaavaa vielä tapahtuu. Viikon kuluttua Lina huomaa timanttisormuksensa kadonneen. Johnnie kertoo vakuuttaneensa sen täydestä arvosta. Keittäjätär närkästyy ilmeisistä epäilyistä ja lähtee talosta. Käy ilmi, että paljon muutakin on kateissa. Johnnie ei halua sotkea poliisia asiaan. Lina aavistaa pahinta ja löytääkin kadonneita tavaroita Marshallin antiikkitavaroiden myymälästä. Johnnie myöntää syyllistyneensä vedonlyöntiin puolen vuoden ajan. Riidan jälkeen Johnnie vakuuttelee vedonlyöntisysteeminsä toimivan ajan mittaan.


title: Rakkaani, paholainen

text: Lina ottaa yhteyttä kapteeni Melbeckiin ja kuulee, että Johnnie on kaikessa hiljaisuudessa erotettu työstään yli kuusi viikkoa sitten, koska tämä oli kavaltanut lähes 2000 puntaa. Seuraavana jouluna Lina miehineen vierailee lapsuuskodissaan ja Linan isä, kenraali McLaidlaw kuolee verisuonten kalkkeutumisen aiheuttamaan aivohalvaukseen. Kuuden avioliittovuoden jälkeen Johnnie tuntuu rauhoittuneen maalaisherrasmieheksi. Hän on innostunut puutarhanhoitoon, peltoviljelyyn ja kantakirjakarjan kasvatukseen. Hänestä on myös tullut piirikunnanneuvos ja rauhantuomari. Lopulta kuitenkin Johnnie ryhtyy myös väärentäjäksi. Lina saa nimittäin The Southern Counties Bankilta pyynnön varmentaa šekin, jonka allekirjoitus poikkeaa Linan tavanomaisesta.


title: Rakkaani, paholainen

text: Sitten Freda pyytää Linaa mukaansa Pensworthyyn noin kahdenkymmenen mailin päähän. Freda oli jo aiemmin kertonut, että sisäkkö Ella on nyt siellä naimisissa ja hoitaa miehensä sekatavaraliikettä. Vierailtuaan kaupassa Lina näkee myös Ellan noin viisivuotiaan pojan ja tajuaa, että pojan isä on Johnnie. Heti palattuaan kotiin Lina kuulee Johnnien ja parhaan ystävänsä Janet Caldwellin välisen romanttisen kohtauksen. Johnnie kerskuu sitten riidan päätteeksi olleensa suhteissa myös Fridan ja neljän muun kylän tytön kanssa. Hän myös syyttää Linaa suhteesta Martin Caddisiin. Tämä on ollut tekemisissä Linan kanssa luetuttamalla tällä romaaninsa käsikirjoitusta.


title: Rakkaani, paholainen

text: Lina lähtee Lontooseen sisarensa Joycen luo aikeissa ottaa avioero. Joyce käy sulkemassa Dellfieldin ja palveluskuntakin on irtisanottu. Johnnie asuu kuulemma Bournemouthissa. Joyce myös palkkaa yksityisetsivän hankkimaan todisteet avioerokannetta varten. Lina ei vielä kuitenkaan lopeta miehensä avustusta.


title: Rakkaani, paholainen

text: Parin viikon kuluttua Lina tutustuu Kensingtonissa ateljee- ja naamiaiskutsuilla 33-vuotiaaseen lahjakkaaseen kuvataiteilija Ronald Kirbyyn. Lina itse on nyt 36-vuotias. Kirby asuu Westminsterissä, mutta hänellä on ateljee Chelseassa. Kirby aikoo naimisiin Linan kanssa, mutta pari päätyy vielä kuukauden miettimisaikaan. Saattaakseen Linan ja Ronaldin jälleen yhteen Joyce järjestää kutsut. Lina palaa kuitenkin lopulta Johnnien luo tietyin ehdoin, kun tämä ilmestyy häntä hakemaan. Saadakseen Linan isäntäväen poistumaan talosta Johnnie oli lähettänyt valheellisen sähkeen, että näiden poika Robert on sairastunut koulussaan Surreyssa. Lina ehti olla Hamilton Terracessa kaksi kuukautta.


title: Rakkaani, paholainen

text: Palattuaan Upcotteryyn Lina tekee sovinnon Janetin kanssa. Hän vierailee nyt alussa Lontoossakin useammin ja tapailee tällöin myös Ronaldia. On vuosi 1932. Johnnie ottaa yhteyden Beaky Thwaiteen ja saa tämän rahoittajaksi tonttikaupoille Bournemouthissa. Suunnitelma rikastua tällä tavoin nousukauden tullessa epäonnistuu. Beaky on myös muuttanut puntia dollareiksi New Yorkissa, vaikka näin kriisiaikana Englannista ei saisi viedä valuuttaa. Johnnie aikoo ottaa oman osansa voitosta vaihtokurssin muuttuessa. Voittorahat talletetaan sitten pariisilaiseen pankkiin.


title: Rakkaani, paholainen

text: Kolmen kuukauden kuluttua, oltuaan kahdeksan vuotta naimisissa Lina löytää miehensä muistikirjan, jossa on merkintöjä verisuonten kalkkeutumisesta, angina pectoriksesta ja aivoverenvuodosta. Johnnien omista merkinnöistä Lina päättelee, että tämä on aiheuttanut Linan sydänsairaan isän kuoleman lähes kolme vuotta sitten houkuttelemalla tämän portviinin vaikutuksen alaisena kokeilemaan omaa lempitemppuaan, niin sanottua kolmen tuolin temppua.


title: Rakkaani, paholainen

text: Lina lähtee Upcotterystä Ronaldin luo, mutta kääntyy takaisin jo Waterloon asemalla kuullessaan, että Ronald on mennyt kihloihin. On kulunut neljä vuotta Linan isän kuolemasta. Beaky alkaa vierailla Upcotteryssa useammin Johnnien pyynnöstä. Lina varoittaa Beakya, että tämän tulisi huolehtia yhteisistä liikeasioista enemmän eikä jättää niitä Johnnien hoidettaviksi. Ollessaan katsomassa myytävänä olevaa maapalasta meren rannalla Johnnie pelastaa Beakyn hengen, kun tämä on epähuomiossa peruuttamassa Bentleynsä alas kalliojyrkänteeltä. Jälkeenpäin Lina tulee ajatelleeksi, että Johnnie toimi hengenpelastajana vain siksi, että vielä ei ollut sopiva hetki Beakyn kuolla. Beakyn lähdettyä Johnnie saa sähkeen, jossa hänen veljensä Alec pyytää tapaamiseen Lontooseen. Todellisuudessa sähkeen lähettäjä on Beaky.


title: Rakkaani, paholainen

text: Lehdessä olleesta uutisesta Lina tulee siihen tulokseen, että Johnnie on aiheuttanut Beakyn kuoleman pariisilaisessa huvittelupaikassa. Kyseessä oli vedonlyönti siitä, pystyisikö Beaky juomaan puolen litran annoksen konjakkia kerralla. Lina löytää nyt Johnnien vedonlyöntikirjan, josta selviää, että tämä on lyönyt jatkuvasti vetoa kahdeksan vuoden ajan ja on velkaantunut. Johnnie on lainannut rahaa myös viittaamalla vaimonsa testamenttiin. Velkojien kirjeet uhkaavat petossyytteellä ja pidätyksellä. Beakyn Pariisiin tallentamat rahat olisivat riittäneet velkojen maksuun. Linalla on huono omatunto, kun ei ole estänyt Beakyn kuolemaa. Hän uhkaa jättää Johnnien jos tämä vielä velkaantuu.


title: Rakkaani, paholainen

text: Lähistölle Mayburyyn neljän mailin päähän on tullut kesähuvilan omistajaksi rikoskirjailija Isobel Sedbusk, josta tulee Linan ja Johnnien ystävä. Sedbusk on tehnyt muun muassa kirjan Surkea Kuolema ja parista on myyty filmausoikeudetkin. Kerran Sedbusk kertoo Linalle lainanneensa Johnnielta Rugelyn kirjaa William Palmerin elämä. Tämä oli sarjamurhaaja ja yksi uhri, Abbey, oli surmattu samalla tavalla kuin Beaky.


title: Rakkaani, paholainen

text: Johnnie kiinnostuu vakuutuksista ja saa nyt 39-vuotiaan Linan ottamaan ylisuuren kuolemanvaravakuutuksen Johnnielle mahdollisesti koituvan perintöveron peittämiseksi. Vedonlyöntikirjasta Lina huomaa, että Johnnie on jälleen aloittanut pelaamisen. Uusia merkintöjä ei kuitenkaan ilmesty, koska Johnnie on huomannut Linan tutkivan kirjaa. Tässä vaiheessa Linan tuttaviin kuuluu lady Royde, joka on Johnnien kaukaisen sukulaisen leski. Uusi tulokas on rouva Forcett, omaa sukua Langthwaite, Gloucestershiren sukuhaaraa.


title: Rakkaani, paholainen

text: Beakyn kuoleman jälkeen Linan ja Johnnien suhde vaikuttaa ihanteelliselta. Johnnie on alkanut viettää yhä enemmän aikaa vaimonsa kanssa. Kerran Lina on kuitenkin torjunut Johnnien pyynnön saada lainaksi 5000 puntaa johonkin liikesuunnitelmaan. Isobelin myötä Johnnie innostuu salapoliisiromaaneista ja keskustelee alituisesti Isobelin kanssa uusista murhamenetelmistä. Lina huomaa, että hänen testamenttiaan on tutkittu. Hän löytää myös Johnnielta velkojien papereita, joissa hyväksytään rouva Aysgarthin allekirjoittamat tunnusteet.


title: Rakkaani, paholainen

text:
Lina alkaa epäillä että Johnnie suunnittelee myös hänen itsensä murhaamista selviytyäkseen rahavaikeuksistaan. Lina alistuu kohtaloonsa varsinkin, kun hän lopulta huomaa olevansa raskaana. Hän ei tahtoisi, että Johnnie jatkaa olemassaoloaan lapsessaan.
Isobel Sedbuskilta Lina kuulee, että Johnnie on urkkinut tältä tietoonsa jokapäiväisessä käytössä olevan alkalin, jonka sydämen pysäyttävä myrkyllisyys on pidetty salassa. Lina on edelleen rakastunut mieheensä ja tunne on molemminpuolinen. Lina ojentaakin Isobelille kirjeen, joka on avattava kuoleman jälkeen. Kirjeessä Lina kertoo tekevänsä itsemurhan aiemmin mainitulla aineella, jonka Johnnie on muka paljastanut. Lina ei kuitenkaan tee itsemurhaa, vaan odottaa Johnnien toimivan. Linan sairastuttua influenssaan Johnnie tuokin lasin, jossa on maitoa ja soodaa. Lina tyhjentää lasin ja pyytää viimeistä suudelmaa sekä lähettää Johnnien ulos huoneesta, jotta tämän ei tarvitsisi nähdä aiheuttamaansa kuolemaa.


title: Rakkaani, paholainen

text: Kirjan tarinaan sisältyy pari tahatonta tai tahallista epäloogisuutta. Sivulla 269 nimittäin kerrotaan, että Johnnie "oli aivan yhtä innokas kuin Isobel löytämään jonkin virheen (salapoliisiromaanin) juonesta." Sivulla 103 kerrotaan, että sisäkkö Ethel on eronnut puoli vuotta sitten mennäkseen naimisiin. Sivulla 246 samanniminen sisäkkö on kuitenkin Linan palveluksessa. Sivulla 247 Lina puhuu viskistä, mutta seuraavalla sivulla se muuttuu Isobelin suussa konjakiksi.


title: Seututie 230

text: Seututie 230 on Urjalasta Punkalaitumen kautta Huittisiin vievä seututie. Se on historiallinen väylä, länsiosa entisestä kantatiestä 57, ja se on yksi Satakunnan matkailureiteistä. Matkailutienä se on nimeltään Taikayöntie, mihin aihe on saatu Martti Innasen vuonna 1967 julkaistusta musiikkikappaleesta "Urjalan taikayö".


title: Seututie 230

text: Tien alkupäästä loppupäähän on noin 50 kilometriä. Se on pinnanmuodoiltaan mäkisin Urjalan puolella, erityisesti Urjalankylässä. Punkalaitumen puolella tie muuttuu tasaiseksi peltomaisemineen. Tie alkaa Urjalassa valtatie 9:n ja seututie 284:n risteyksestä. Tie on kokonaan asfaltoitu. Tiestä erkanevat Punkalaitumen kirkonkylässä seututiet Alastarolle, Humppilaan, Vammalaan ja Vesilahteen. Tien varrella noin kilometri Punkalaitumen kirkonkylästä Urjalaan päin sijaitsee Yli-Kirran talonpoikaismuseo, joka on Mauri Kunnaksen Koiramäki-kirjasarjan esikuva.


title: Seututie 284

text: Seututie 284 on Forssasta Koijärven kautta Urjalaan vievä seututie. Se on noin 38 kilometriä pitkä ja vanhoja Lounais-Hämeen maanteitä. Se on pinnanmuodoiltaan melko tasainen ja myös suora. Se on asfaltoitu koko matkaltaan. Tie alkaa Forssan keskustan pohjoispuolelta "Tampereentie"nä ja kulkee Koijärven ohi Urjalan asemalle. Sieltä tie poikkeaa läntiselle reitille "Salmentie"lle, joka vie Laukeelaan eli Urjalan kirkonkylään Valtatie 9:n liittymään.


title: In a Glass House

text: In a Glass House on brittiläisen Gentle Giant -yhtyeen viides studioalbumi vuodelta 1973. Levyn on kustantanut Vertigo/W.W.A. Records -levy-yhtiö ja sen sarjatunnus on WWA 002. Markkinoinnista on huolehtinut Phonogram.


title: In a Glass House

text: Levyn tuottajana on ollut yhtye itse. Levy on äänitetty Lontoossa heinäkuussa 1973 Advision-studioilla. Äänittäjänä on ollut Gary Martin ja miksaajana (Tape Operator) Paul Hardingham.


title: In a Glass House

text: Valokuvat on ottanut Martyn Dean. Levykannen läpinäkyvään muovi-ikkunaan on painettu negatiivikuvat yhtyeen jäsenistä.


title: In a Glass House

text: Kaikki kappaleet ovat yhtyeen jäsenten Shulman, Shulman ja Minnear tekemiä ja niiden oikeudet omistaa Alucard Music.


title: In a Glass House

text: A-puoliB-puoli


title: Seututie 104

text: Seututie 104 on uusimaalainen seututie. Se kulkee Raaseporin ja Lohjan kaupungin alueella. Tie alkaa Pohjasta ja kulkee Karjalohjan sekä Sammatin kirkonkylien kautta Valtatie 1:n sekä Seututie 110:n liittymään. Tien pohja on melko vanha ja mutkainen, perinteistä maalaistietä noudattava.


title: Seututie 111

text: Seututie 111 on Raaseporin kaupungin alueella kulkeva seututie. Tie kulkee Karjaan taajaman ja Tenholan kirkonkylän välillä oikaisten Pohjan kirkonkylän. Pituudeltaan se on noin 20 kilometriä. Se on reittinä melko suora eikä kovin mäkinenkään.


title: Seututie 111

text: Seututie 111 sai nykyisen numeronsa vuoden 1996 tienumerouudistuksessa. Tätä ennen tien numero oli 101. Tienumerouudistuksessa numero 101 siirtyi Kehä I:lle.


title: Seututie 111

text: Vuonna 2008 seututie 111 siirtyi Karjaan kohdalla kulkemaan uudelle ohikulkutielle. Nykyinen tie kiertää Karjaan keskustan länsipuolelta.


title: Seututie 115

text: Seututie 115 on seututie Siuntion kunnassa. Se alkaa Kantatie 51:n risteyksestä ja vie Siuntion aseman kautta Siuntion kirkonkylään. Tie on liikenteellisesti paremminkin yhdystien luokkaa.


title: Seututie 125

text: Seututie 125 on seututie Lohjalla. Se alkaa Nummen kirkonkylästä seututieltä 110. Nummen Oinolassa siihen yhtyy niin ikään seututieltä 110 alkunsa saava yhdystie 1251, ja ennen Nummen kirkonkylää tie ylittää Nummenjoen. Nummen kirkonkylässä tien läheisyyteen jäävät muiden muassa Nummen kotiseutumuseo ja Nummen kirkko. Nummen kirkonkylän jälkeen tien varrella sijaitsevat Nummen Jakovan, Jättölän ja Miemolan kylät ja loppuosaltaan se noudattelee Pusulanjoen laaksoa. Tie päättyy Nummen Heijalassa Seututie 280:n risteykseen.


title: Seututie 126

text: Seututie 126 on Karkkilan keskustasta alkava Lohjan Ikkalaan vievä seututie. Se alkaa Valtatie 2:n ja Seututie 133:n liittymästä Karkkilan keskustan itäpuolella ja johtaa Karkkilan keskustan kautta Ikkalan kylään.


title: Omia

text: Omia on laulaja Marko Tuovisen toinen studioalbumi vuodelta 2009. Tuovinen on myös säveltänyt useimmat kappaleet. Levyn on kustantanut ja tuottanut TMJ Levyt ja sen sarjatunnus on TMJ 007. Edellinen albumi, Sielunmaisema on vuodelta 2002.


title: Omia

text: Äänityksestä ja miksauksesta ovat huolehtineet Seppo Tiensuu Reinoaudiossa, Pate Heinonen Studio Patessa ja Jarkko Kettunen Chicken Studiosissa. Masteroinnin on tehnyt Dynyn Cd-monistamo, joka on myös valmistanut levyt.


title: Omia

text: Kuvien tekijät ovat Hanna Kettunen, Markus Jeskanen ja Jaakko Santaniemi. Viimeksi mainittu on myös levykannen suunnittelija.


title: Omia

text: Marko Tuovinen kiittää mm. seuraavia: Pasi Tervaranta, Pogostan Priha, Jari Leivo, Ilomantsin Osuuspankki, MTK, TELEKARELIA.


title: Omia

text:
1. Sydämeni lapsuusmaisema 4:11
2. Leikkipaikka 4:26
3. Valkoinen laiva 3:27
4. Maalle takaisin 3:00
5. Taivas ja maa 2:49
6. Onnensa siunaamat 3:01
7. Siihen tunteeseen 2:48
8. Isän ikävä 3:27
9. Simeon 3:41
10. Erämaa (Majatuli-yhtye, bonusraita) 4:04


title: Seututie 127

text: Seututie 127 on Lohjan Pusulassa kulkeva seututie. Se alkaa Hyönölän kylästä ja vie Ikkalan kylään. Tie on pituudeltaan noin kymmenen kilometriä, ja se on vanha maalaistie.


title: Seututie 146

text: Seututie 146 on Keski-Uudellamaalla kulkeva seututie. Se on noin 10 kilometriä pitkä, ja alkaa Järvenpään itäpuolelta Seututie 140:n risteyksestä ja vie Pornaisten Kirveskoskelle.


title: Seututie 151

text: Seututie 151 on Askolan Monninkylästä Pornaisten Kirveskoskelle vievä seututie. Se on melko lyhyt ja vanha maalaistie. Se palvelee paremmin yhdystieliikennettä.


title: Nummelin

text: Nummelin tai Numelin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Seututie 152

text: Seututie 152 on paikallinen pääväylä ja seututie Vantaalla ja Tuusulassa. Se alkaa idässä Lahdentieltä eli Seututie 140:lta ja kulkee Korson läpi Tuusulan Maantiekylään, jossa se liittyy Tuusulanväylään eli kantatiehen 45. Tien virallinen nimi on "Kulomäentie". Lahdentien ja Tuusulanväylän välinen seututie on pituudeltaan noin seitsemän kilometriä.


title: Seututie 152

text: Tietä on suunniteltu levennettäväksi nelikaistaiseksi ja jatkettavaksi Helsinki-Vantaan lentoaseman pohjoispuolitse Hämeenlinnanväylälle saakka. Suunnitelmasta on käytetty nimeä Kehä IV. Suunnitelmaa mukaillen esimerkiksi Tuusulan Maantiekylän kunnanosan Kulomäen työpaikka-alueelle on perustettu liikekeskittymä nimellä "Kehä IV Center".


title: Seututie 152

text: Seututie 152 kulki alun perin Korsosta Sipooseen. Nykyään tieyhteyden Lahdenväylän itäpuolinen osuus kulkee Vantaalla nimellä Sipoonväylä ja Sipoon puolella nimellä Jokivarrentie.


title: Verotila

text: Verotila on historiallinen nimitys, jolla tarkoitettiin maatilaa, josta suoritettiin valtiolle maaveroa. Verotilan vastakohta oli rälssitila, joka oli kokonaan tai osaksi vapautettu maaverosta. Suomessa maavero lakkautettiin vuoden 1925 alusta alkaen siirryttäessä vuosittaiseen tulo- ja omaisuusverotukseen. Sen jälkeen verotila-nimityksen sijaan alettiin käyttää nimitystä perintötila.


title: Nina Ahlstedt

text: Nina Ahlstedt, o.s. "Lignell" (11. heinäkuuta 1853 Turku – 2. syyskuuta 1907) oli suomalainen kuvataiteilija.


title: Nina Ahlstedt

text: Ahlstedtin vanhemmat olivat tuomari Albert Johan Lignell ja Georgina Sogia Elisabeth Lignell, o.s. Lybecker. Ahlstedt opiskeli Turun piirustuskoulussa 1871–1876 ja Pariisin Académie Colarossissa 1880–1881 ja 1897. Hän debytoi taiteilijana 1878 ja osallistui Suomen taiteilijoiden näyttelyyn vuosina 1892, 1894–1899, 1902 ja 1904. Hän työskenteli vuodesta 1878 lähtien opettajana Turun piirustuskoulussa ja toimi myös taidearvostelijana.


title: Nina Ahlstedt

text: Ahlstedt avioitui opettajansa Fredrik Ahlstedtin kanssa. Vaikka heillä oli monta lasta, hän onnistui jatkamaan omaa taiteilijan uraansa, mikä oli harvinaista siihen aikaan. Margareta Ahlstedt-Willandt, yksi lapsista, tuli tunnetuksi tekstiilitaiteilijana ja taidekutomon perustajana. Ahlstedtit olivat ensimmäisiä taiteilijoita, jotka liittyivät vuonna 1886 Önningebyn taiteilijasiirtokuntaan, joka oli Ahvenanmaalla Önningebyssä kesäaikaan vuosina 1886–1914 kokoontunut suomalaisten ja ruotsalaisten taiteilijoiden siirtokunta.


title: Nina Ahlstedt

text: Ahlstedtit viettivät kolme kesää Korpilahdella. Jyväskylän kaupunginkirkossa on Ahlstedtien maalaama alttaritaulu "Sallikaa lasten tulla minun tyköni". Taulu tilattiin Fredrik Ahlstedtilta, ja hänen kuoltuaan Nina Ahlstedt maalasi sen valmiiksi.


title: Seututie 160

text: Seututie 160 on Valtatie 6:n rinnakkaistie Imatralla. Se alkaa kantatie 62:n liittymästä Vuoksenniskan eteläpuolella ja on Vuoksenniskan pääkatu. Se päätyy pohjoisessa Imatran ja Ruokolahden rajalla takaisin valtatie 6:lle ennen Oritlampea. Tie toimii vilkkaana yhdystienä.


title: Seututie 160

text: Alun perin seututie 160 oli Porvoon ja Myrskylän välinen tie. 1990-luvun lopulla Imatran moottoritien valmistuttua ja valtatien 6 siirryttyä moottoritielle seututie 160 siirtyi vanhalle valtatien 6 osuudelle ja Porvoon ja Myrskylän välinen tie muutettiin yhdystieksi 1605.


title: Science on a Sphere

text: Science on a Sphere (SOS, ) on pallonmuotoinen projektiosysteemi, jonka on kehittänyt Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatio. Sillä voidaan näyttää korkeatasoista videota pallolla litteän näytön sijasta. Tarkoituksena on esittää paremmin maailmanlaajuisia ilmiöitä. Animoiduilla kuvilla voidaan esittää erilaisia ympäristön prosesseja, esimerkiksi myrskyjä, ilmastonmuutosta ja meren lämpötiloja. SOS-systeemi on tällä hetkellä 50 paikassa ympäri maailman.


title: Science on a Sphere

text: Science on a Sphere on asennettu useisiin tiedekeskuksiin, yliopistoihin, eläintarhoihin, akvaarioihin ja NASAn vierailukeskuksiin eri puolilla Yhdysvaltoja. Se on asennettu myös tiedekeskuksiin Taiwanissa, Etelä-Koreassa, Ranskassa ja Suomessa. Uusia paikkoja lisätään koko ajan.


title: Science on a Sphere

text: Joitakin paikkoja, joista Science on a Sphere löytyy:


title: Science on a Sphere

text: SOSin keksi Alexander E. MacDonald, joka on NOAAn tutkimuslaboratorion johtaja. Hän sai idean vuonna 1995, jolloin tehtiin toisia tiedon visualisoinnin projekteja NOAAn sääennustelaboratoriossa. Ensimmäinen Science on a Spheren prototyyppi rakennettiin samana vuonna. SOS sai patentin vuonna 2005.


title: Science on a Sphere

text: Pallo on halkaisijaltaan 68 tuumaa. Se kiinnitetään siten, ettei se pääse liikkumaan. Muuten kuva olisi epätarkka. Varsinaisena tekniikkana käytetään sitä, mitä on saatavilla markkinoilla. Uusimmassa järjestelmässä on käytössä Ubuntu-Linux ja Wiin kaukosäädin.