title: Petos (vuoden 1988 elokuva)

text: Petos on suomalainen rikoselokuva vuodelta 1988. Kyseessä oli Taavi Kassilan toinen täysipituinen elokuvaohjaus. Elokuva sijoittuu 1950-luvun alun Suomeen. Tositapahtumiin pohjautuvan elokuvan päähenkilö on viipurilaissyntyinen pankkirosvo ja vankikarkuri Hilarius Sorjonen, joka oli oman aikansa tunnetuimpia suomalaisia rikollisia. Elokuva lähtee käyntiin Helsingissä tehdystä suuresta postiryöstöstä, jonka jälkeen rikostoverit ajautuvat keskinäisten petosten kierteeseen.


title: Petos (vuoden 1988 elokuva)

text: Elokuva perustuu Jussi Kylätaskun alun perin kuunnelmaksi vuonna 1974 ja sitten teatterinäytelmäksi 1985 tehtyyn tekstiin "Hentomielinen Hilarius". Juice Leskinen teki elokuvan tunnussävelmän ”Hilarius Hentomielinen”. Rikosalan asiantuntijana elokuvan teossa käytettiin Volvo Markkasta.


title: Petos (vuoden 1988 elokuva)

text: Harri Hyttinen palkittiin elokuvan ansiosta parhaalla miessivuosan Jussi-palkinnolla vuonna 1989.


title: Petos (vuoden 1988 elokuva)

text: Ensi-ilta-arviot elokuvalle olivat varsin myönteisiä, mutta kritiikkiä esitettiin siitä, miten Taavi Kassila oli ottanut Kylätaskun näytelmästä vain toiminnan muttei syvempiä yhteiskunnallisia teemoja. Amerikkalaisen rikoselokuvan jäljittelyssään "Petos" unohtaa Ywe Jalanderin mukaan sen, että päähenkilöön pitäisi voida samastua.


title: Petos (vuoden 1988 elokuva)

text: Vuoden 1994 Video-oppaassa Asko Alanen antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä ja moitti sitä, ettei rikostarina ”malta pysyä tyylissä vaan hosuu ja paukuttelee ilmaan”.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Jäähyväiset presidentille on Matti Kassilan ohjaama suomalainen jännitys- ja toimintaelokuva vuodelta 1987. Se perustuu Pentti Kirstilän samannimiseen jännitysromaaniin. Elokuva on jälkiklassisesta Hollywood-elokuvasta vaikutteita saanut jännityselokuva, jonka pääosaa näyttelee hyisen vähäeleisesti Hannu Lauri.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Elokuvan päähenkilö on herravihaa hautova, katkeroituneelta vaikuttava tamperelainen tarjoilija Asko Mertanen. Hän näkee työssään, kuinka kaupungin ja rakennusliikkeen pomot juhlivat "meidän rahoilla". Asehullu Mertanen suunnittelee tasavallan presidentin murhaa. Mertasen naisystävä on tarjoilija Eeva-Maria, jonka Mertanen haluaa todistajaksi, kun hän harjoittelee suunnitelmaansa varten ampumalla elävään maaliin. Maaliksi vain osuu väärä henkilö.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Tarinan alussa poliisi tutkii naistarjoilijan kuolemaa, ja siinä yhteydessä kuulustellaan Eeva-Mariaa. Samalla poliisi osuu ensimmäisen kerran Mertasen nimeen. Useat tapahtumat saavat hänen kauttaa yhteyden, ja näin omituisia ammuskelutapauksia tutkiva komisario Hanhivaara (Antti Litja) onnistuu pääseemään hänen jäljilleen.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Elokuva kuvattiin kesällä 1986 Helsingissä, Tampereella ja Tampereen lähiseuduilla. Mertasen roolin näyttelee Hannu Lauri. Tarmo Manni tekee Urho Kekkosta muistuttavana kaljupäisenä presidenttinä viimeisen elokuvaroolityönsä.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Presidentti Kekkonen kuoli elokuvanteon aikana, ja Kassila oli jopa sitä mieltä, ettei elokuvaa voida jatkaa. Jo aiemmin, maaliskuussa 1986, oli tapahtunut Ruotsin pääministeri Olof Palmen murha, ja kuvausten aikana sattui Mikkelin panttivankidraama.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Elokuvan oikeudet ovat tuotantoyhtiö Skandia-filmin konkurssipesällä, ja siksi sitä on esitetty vain harvakseltaan.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Jaakko Seppälä toteaa Kassilan uraa käsittelevään teokseen "Elokuvat kertovat, Matti Kassila" kirjoittamassaan artikkelissa, että elokuva on jäänyt vaille ansaitsemaansa huomiota. Sen katsojamäärät jäivät aikanaan vähäisiksi. Lauri sai kuitenkin Jussi-palkinnon roolisuorituksestaan Asko Mertasena, jonka hyistä hahmoa luonnehditaan karismaattiseksi ja jopa yhdeksi Suomen elokuvahistorian pelottavimmista.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Seppälä näkee Mertasta ajavana motiivina herravihan, vaikka sinänsä elokuva ei käsittele politiikan ja yritysmaailman lehmänkauppoja. Herraviha on hänen mukaansa avain koko elokuvan ymmärtämiselle. Hän rinnastaa Mertasen Lalliin, perinteen mukaan piispa Henrikin tappaneeseen talonpoikaan. Tosin Lallin teko on yksilötason kosto, jollainen Mertasen suunnitelma ei ole. Seppälä luonnehtii Mertasen tekoa kollektiiviseksi siinä mielessä, että teollaan Mertanen uskoo saavansa korruption aikakauden päättymään.


title: Jäähyväiset presidentille (elokuva)

text: Aikalaisarvioissa elokuvalle annettiin sekä kiitosta että kritiikkiä. Sakari Toiviainen (Ilta-Sanomat) piti elokuvaa harvinaisuutena: "Hyvin tehty toimintaelokuva supisuomalaisessa ympäristössä supisuomalaisin ihmisin". Myös Erkka Lehtolan (Aamulehti) arvio elokuva oli myönteinen, se on ammattitaitoisesti tehty, mutta hän löysi kuitenkin kritisoitavaa yhteiskunnallisen viitetaustan puuttumisesta. Pentti Stranius (Kansan Ääni) piti murhaajan hahmoa liian ilmeisenä, kliseisenä, kun taas Heikki Eteläpään (Uusi Suomi) mielestä Hannu Laurin roolisuoritus murhaajana oli karismaattinen. Arto Pajukallio antaa myöhemmässä arviossaan dialogille luonnehdinnan "väkinäisen makuinen". Pertti Avola (Helsingin Sanomat), toteaa että tarina on ajan myötä saanut valitettavasti uskottavuutta.


title: Jousiampuja (elokuva)

text: Jousiampuja on suomalainen draama- ja jännityselokuva vuodelta 1982. Taavi Kassilan esikoisohjaus kertoo nuoresta miehestä, joka huumerikollisia pakoillessaan saa yllättäen työpaikan ambulanssiyrityksessä.


title: Jousiampuja (elokuva)

text: Elokuvan musiikkina käytettiin muun muassa Ylen radiokonsertista Kaivopuistosta 25. heinäkuuta 1982 taltioitua kappaletta ”Are We The Angels”.


title: Jousiampuja (elokuva)

text: Elokuva vei tuotantoyhtiön konkurssiin.


title: Jousiampuja (elokuva)

text: Huumekauppias Aki viedään sairaalaan jouduttuaan väkivaltaisen ryöstön uhriksi, jossa hän menettää rahansa ja huumevarastonsa. Yksi sairaankuljettajista, vanha Eino, ystävystyy Akin kanssa sairaalassa ja tarjoaa tälle kesätyötä kuultuaan että Akilla on ensiapukoulutus. Aki saa asunnonkin ambulanssitallien vierestä. Näin Aki saa loistavan piilopaikan häntä jahtaavilta huumepomoilta. Ambulanssitalleilla Aki oppii elämää ja jousiammuntaa ja rakastuu Einon tyttäreen Leenaan. Piilopaikka ei kuitenkaan pysy salassa kauan.


title: Jousiampuja (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1995 Olavi Similä piti "Jousiampujaa" pätevästi tehtynä, mutta hivenen vaisuna jännärinä. Taavi Kassilan esikoisohjausta hän kuitenkin kuvaa sanalla ”solidi”. Similä antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Sinatran oppi

text: Sinatran oppi oli muun muassa Neuvostoliiton ulkoministeriön ja Yhdysvaltojen johdon julkisuudessa käyttämä nimitys Neuvostoliiton uudelle ulkopoliittiselle linjalle 1980–1990-lukujen taitteessa. Sinatran oppi korvasi vuodesta 1968 vallalla olleen Brežnevin opin. Nimi viittasi Frank Sinatran tunnetuksi tekemään lauluun "My Way", "Oma tieni" – Neuvostoliiton johto oli päättänyt antaa Itä-Euroopan valtioiden mennä omia polkujaan ilman Neuvostoliiton poliittista tai sotilaallista väliintuloa. Aikaisemmin Neuvostoliitto oli puuttunut Brežnevin opin mukaisesti jopa sotilastoimin, jos jokin sosialistimaa teki liian rohkeita uudistuksia ja Neuvostoliitto katsoi kommunistien ylivallan olevan uhattuna.


title: Sinatran oppi

text: Neuvostoliiton ulkoministeri Eduard Ševardnadze julisti Brežnevin opin päättyneeksi 23. lokakuuta 1989 pitämässään puheessa. Linjamuutoksen vahvisti ulkoministeriön lehdistöedustaja Gennadi Gerasimov kaksi päivää myöhemmin Yhdysvaltain televisiossa, jossa hän sanoi Sinatran opin korvanneen Brežnevin opin: "Sovellamme nykyään Frank Sinatran oppia hänen laulunsa, "I Did It My Way" mukaan. Jokainen maa päättää itse minkä tien valitsee."


title: Sinatran oppi

text: Sinatran oppi johti käännekohtaan maailmanhistoriassa, kun maa toisensa jälkeen sovelsi uutta oppia käytännössä. Vuoteen 1989 sattuivat muun muassa Neuvostoliiton vetäytyminen Afganistanista, Puolan ensimmäiset vapaat vaalit joissa valtaan nousivat muut kuin kommunistit, Unkarin julistautuminen tasavallaksi kansantasavallan sijaan, Tšekkoslovakian samettivallankumous, Romanian kansannousu ja Berliinin muurin murtuminen. Itä-Saksan kovan linjan kommunistihallitus oli laskelmoinut Neuvostoliiton väliintulon olevan ainoan vaihtoehdon tiukoille matkustusrajoituksille Saksojen välillä. Kun Neuvostoliitto ilmoitti, ettei se aikonut puuttua muiden maiden politiikkavalintoihin, hämilleen joutunut Itä-Saksan hallitus vapautti matkustamisen länteen, mikä johti muutamassa päivässä muurin murtamiseen.


title: Sinatran oppi

text: Yhdysvallat reagoi virallisissa kannanotoissaan Sinatran oppiin myönteisesti, mutta varovaisesti. Varapresidentti Dan Quayle sanoi Yhdysvaltojen toivovan perestroikan onnistumista, mutta muistutti käänteisenkin kehityksen mahdollisuudesta: "He puhuvat Frank Sinatran opista, mutta älkää unohtako Nancy Sinatran oppia laulusta "These Boots Are Made for Walkin’"!" Nancy Sinatran esittämässä laulussa varoitetaan saappaista, jotka kävelevät kuulijan ylitse.


title: Doksorubisiini

text: Doksorubisiini on sytotoksinen eli soluille myrkyllinen antibiootti ja se on useiden syöpien hoidossa käytettävä antrasykliini. Sen kauppanimi on Adriamycin. Lääke annetaan laskimoon monoterapiassa tai osana yhdistelmähoitoa. Sitä käytetään toisinaan myös virtsarakon sisäisesti, kun pyritään estämään pinnallisen virtsarakon syövän uusiutuminen.


title: Doksorubisiini

text: Doksorubisiinia käytetään virtsarakon syövän lisäksi muiden muassa lymfoomien, rintasyövän, keuhkosyövän ja leukemian kohdalla.


title: Doksorubisiini

text: Lääkkeellä on useita mahdollisia sivuvaikutuksia. Hyvin yleisiä ovat sivuvaikutukset, joita tulee yli yhdelle kymmenestä. Näitä ovat muiden muassa infektio, leukopenia, neutropenia, anemia, trombosytopenia, pahoinvointi, ripuli ja kuume.


title: Doksorubisiini

text: Doksorubisiinia voidaan eristää "Streptomyces peucetius var. caesius" -viljelyistä ja sitä voidaan valmistaa myös puolisynteettisesti daunorubisiinistä (CHNO).


title: Sisplatiini

text: Sisplatiini eli cis-diammiinidikloroplatina(II) on syöpien hoidossa käytettävä platinajohdos. Se annetaan infuusiona laskimoon joko yksistään tai osana yhdistelmähoitoa.


title: Sisplatiini

text: Lääkkeen merkittävä haittavaikutus on sen munuaistoksisuus. Muihin haittavaikutuksiin lukeutuvat pahoinvointi ja oksentelu, joita joutuvat kokemaan lähes kaikki sisplatiinia saavat. Lisäksi on yleistä, että hoidon takia potilas kuulee korkeat äänet tavallista heikommin. Tämä johtuu lääkkeen ototoksisuudesta. Usein potilaan trombosyytti- ja leukosyyttiarvoissa näkyy huomattava lasku, joka ei kuitenkaan yleensä ole hoitoa rajoittava tekijä.


title: Sisplatiini

text: Sairauksia, joiden hoidossa sisplatiinia käytetään, ovat kives-, munasarja-, virtsarakko- ja keuhkosyövät sekä pään ja kaulan alueen maligniteetit.


title: Sisplatiini

text: Erityisesti huomioitavaa on se, ettei lääkeaineinjektiota annettaessa, taikka tätä edeltävästi platinajohdos pääsisi kosketuksiin minkään alumiinia sisältävän hoitovälineen kanssa.


Rudimenta linguae finnicae breviter delineata on suomen kielen vanhimmaksi arvioitu kielioppi. Kansalliskirjasto talletti "Rudimentan" kappaleen käsikirjoituskokoelmaansa syksyllä 2009. Keräilijä Ilkka Paatero oli hankkinut teoksen kirjakauppias Andrew Erikssonilta, joka oli huutanut sen Sothebylta.


title: Rudimenta linguae finnicae breviter delineata

text: "Rudimenta" on pieni vihkonen, joka koostuu vain 24 sivusta. Kotuksen tutkijoiden mukaan koko esityksen on kirjoittanut yksi henkilö, joka käyttämänsä kielen murteellisuuden perusteella on saattanut olla kotoisin Rauman tai Uudenkaupungin alueelta. Materiaali ja käsiala ajoittuvat 1600-luvulle, mutta käsikirjoitus voi olla myös tätä vanhemmasta lähteestä tehty kopio. Kotuksen tutkijat pitävät mahdollisena, että "Rudimenta" on Olaus Sundergelteuksen ja Johannes Jussoilan laatima kielioppi 1500-luvun lopulta.


title: Pavane pour une infante défunte

text: Pavane pour une infante défunte () on Maurice Ravelin sävellys. Sen alkuperäinen versio on pianolle vuodelta 1899. Vuonna 1910 Ravel itse teki teoksesta orkesteriversion. Erityisesti orkesteriversiona kappale on Ravelin suosituimpia. Säveltäjä itse ei myöhemmin arvostanut varhaisteostaan korkealle, vaan valitti sen Chabrier-vaikutteita ja köyhää muotoa. Sävellyksen alkuperäisversion ensiesityksessä vuonna 1902 pianistina oli Ricardo Viñes.


title: K. H. Seppälä

text: Kaarle Heikki Seppälä (8. maaliskuuta 1881 Kuhmalahti – 11. kesäkuuta 1959 Tampere) oli aikanaan eräs Suomen tunnetuimmista papeista ja sananjulistajista. Seppälä toimi 1926–1956 Tampereen tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherrana ja oli samalla tuomiorovastina Tampereen hiippakunnan tuomiokapitulin varapuheenjohtaja. Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta myönsi hänelle 1942 teologisista ja kirkollisista ansioista kunniatohtorin arvon.


title: K. H. Seppälä

text: K. H. Seppälän vanhemmat olivat vuokraaja Simo Seppälä ja Henrika Hukkila. Hän oli kotoisin vaatimattomista oloista, mutta pääsi opintielle. Tultuaan ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta Seppälä kirjoittautui 1900 teologiseen tiedekuntaan. Hänet vihittiin papiksi 1905. Toimintaa ylimääräisenä pappina Hämeen maalaispitäjissä seurasi määräys Tampereelle 1909 ja valinta seurakunnan 4. kappalaiseksi 1917 ja kirkkoherraksi 1925. Seppälä solmi 1921 avioliiton musiikinopettaja Anna Karolina Levónin kanssa. Avioliitosta syntyi viisi lasta, joista vanhin, Heikki Seppälä (diplomiurkuri, director musices, 1922–1990), toimi Tampereen tuomiokirkon urkurina 1957–1974. Muut lapset: Elina (Laustela, 1924–), lääketieteen lisensiaatti, Antti (1926–1927), Simo (1926–1956) ja Anna (Kautto, 1930–), valtiotieteen maisteri, kirjastonhoitaja.


title: K. H. Seppälä

text: Tamperelaisten sielunhoitajana Seppälä joutui kohtaamaan aikakauden suuret onnettomuudet: sisällissodan 1918, elokuvateatteri Imatran palon 1927 (21 kuollutta), Kuru-laivan haaksirikon 1929 (138 hukkunutta) ja sotavuodet 1939–1945.


title: K. H. Seppälä

text: Seppälä toimi kirkolliskokousedustajana 1928–1953. Tampereella hän vaikutti monissa kaupungin, kirkollisten järjestöjen ja talouselämänkin luottamustehtävissä. Seppälä toimitti 1918–1939 Kaupunkilähetyksen viikoittain julkaisemaa Sunnuntaitervehdys-lehteä. Hän julkaisi kolme kokoelmaa saarnojaan ja hartauspuheitaan, yliopistollisena kurssikirjanakin käytetyn tutkielman Paavalin kristologiasta ja muistelmateoksen.


title: K. H. Seppälä

text: Vaikuttavimman osan elämäntyöstään Seppälä teki saarnaajana. Hänen puhetaidollisesti korkeatasoiset ja sisällöllisesti puhuttelevat saarnansa tekivät hänestä tamperelaisten halukkaasti kuunteleman mutta myös valtakunnallisesti arvostetun julistajan. Seppälän maanlaajuista mainetta lisäsivät myös 1920-luvulla aloitetut jumalanpalvelusten radioinnit, jotka lähetettiin usein Tampereen tuomiokirkosta, sekä sadat eri lehdissä julkaistut saarnat ja hartauskirjoitukset.


title: K. H. Seppälä

text: K. H. Seppälästä on lukuisia juttuja, jotka todistavat hänen sanavalmiuttaan. Toisinaan Seppälä oli varsin teräväsanainen. Niinpä hän sanoi nuoremmalle tyttärelleen impulsiivisen Eelis Gulinin ollessa Tampereen hiippakunnan piispa: ”Kun Aleksi Lehtonen oli täällä piispana, minä toivoin, että Lehtonen edes jonakin päivänä unohtaisi olevansa piispa. Nyt minä joudun toivomaan, että Gulin edes joskus muistaisi olevansa piispa.”


title: Chrome Dome

text: Chrome Dome on Michael Dooneyn luoma kuvitteellinen robotti, jonka hän loi Playmate Toysin Turtles lelusarjaan vuonna 1991. Myöhemmin Chrome Dome teki myös ensi esiintymisensä Turtles – mutanttikilpikonnat -animaatiosarjan kaksiosaisessa jaksossa "Planet of the Turtleloids" 29. elokuuta 1992. Lisäksi vuotta myöhemmin se oli pelattavana hahmona pelissä. Chrome Dome on pituudeltaan 178 senttimetriä pitkä ja painaa 272 kilogrammaa.


title: Chrome Dome

text:
Chrome Dome esiintyi vierailevana vihollisena 1980-luvun Turtles – mutanttikilpikonnat -sarjassa, jossa hahmon äänenä toimi Peter Renaday. Silppuri rakensi Chrome Domen johtamaan jalkaninjojaan ja rakennutti robotille useita aseita, kuten laseraseita, tykkejä ja ohjuksia. Chrome Dome päätyi lopulta taistelemaan Turtleseja vastaan, jotka voittivat hänet poistamalla tämän pääsirun selästä. Chrome Dome palasi vielä Silppurin palkkalistalle muiden rikollisten lisäksi muun muassa Rottakuninkaan, Nahkapään, Tempestran, Scumbugin ja Anthraxin kanssa. Kaikki rikolliset kuitenkin lähtivät pettyneenä pois jäätyään ilman palkkiota Turtlesien voitettua Silppurin.
Chrome Dome esiintyy vuoden 2012 sarjassa kehittyneenä Karain sekä Kraangien suunnittelemana androidina, joka käytti samanlaista haarniskaa kuin Chris Bradford käytti ennen mutatoitumistaan.


title: Riitta-Liisa Helminen

text: Riitta-Liisa Helminen-Orsmaa (s. 4. lokakuuta 1946 Pyhäjärvi Ul) on suomalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt elokuvissa ja muun muassa televisiosarjassa "Mummo".


title: Riitta-Liisa Helminen

text: Helminen on yksi Ryhmäteatterin perustajajäsenistä.


title: Matka Viipuriin

text: Matka Viipuriin on Kalle Pursiaisen vuonna 1994 ohjaama TV-elokuva. Sen on tuottanut Yle TV2.


title: TUL:n pesäpallomestaruus 1934

text: Työväen Urheiluliiton pesäpallomestaruudesta pelattiin viidennen kerran kesällä 1934. Mestaruus meni ensimmäistä kertaa pääkaupungin ulkopuolelle, kun Kuusankosken Puhti osoittauti parhaaksi.Idän loppuottelut pelattiin Kuusankoskella, ja lopputurnaukseen selvisivät Lappeenrannan Työväen Urheilijat ja Kuusankosken Puhti.


title: TUL:n pesäpallomestaruus 1934

text: 8.-9.9. Lappeenrannassa


title: Sunitinibi

text: Sunitinibi on levinneen munuaissyövän hoidossa käytettävä lääke. Sitä käytetään myös levinneen pahanlaatuisen ruoansulatuskanavan stroomakasvaimen kohdalla, jos sen hoito imatinibilla ei onnistu. Lääkkeen kauppanimi on SUTENT (Pfizer).


title: Sunitinibi

text: Sunitinibi on suun kautta annettava tyrosiinikinaasien inhibiittori. Sen hyvin yleisiä sivuvaikutuksia, joita esiintynee yli yhdellä ihmisellä kymmenestä, ovat muiden muassa pahoinvointi, oksentelu, ripuli, ummetus, iho-oireet, väsymys ja migreeni.


title: Sunitinibi

text: Sunitinibin kemiallinen kaava on CHFNO, moolimassa 398,474 g/mol ja CAS-numero 557795-19-4.


title: Seututie 637

text: Seututie 637 on Jyväskylästä Laukaan kautta Äänekosken Konginkankaan taajamaan johtava seututie. Tien laatu vaihtelee huomattavasti valtatietasoisesta tiestä soratiehen. Nelostie kulki 1950-luvulla Jyväskylän ja Äänekosken välillä seututeiden 637 ja 642 linjaa.


title: Seututie 637

text: Seututie 637 alkaa valtatien 4 liittymästä Jyväskylän keskustan läheisyydessä Lohikosken eteläpuolelta. Tien alkuosa noin 2 kilometrin matkalla on nelikaistainen sekaliikennetie, jolla on muutamia liikennevalo-ohjattuja tasoliittymiä. Jyväskylän ja Laukaan väli on valtatietasoista tietä, ja sen liikennemäärät ovat seututieksi huomattavan suuret, keskimäärin 6 000–10 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Laukaassa tie kulkee aivan keskustan läheltä, ja noin 6 kilometrin jälkeen Kuusan kohdalla seututie 637 kääntyy oikealle (suoraan jatkuu seututie 642).


title: Seututie 637

text: Kuusan jälkeen tie jatkuu Äijälän kautta Tankolammelle. Tämä osuus on pääosin kapeampi ja mutkaisempi kuin eteläisempi, ja sen liikennemäärät ovat keskimäärin noin 1 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Tankolammella tie kulkee noin kilometrin matkan yhdessä kantatien 69 kanssa, kunnes erkanee Sumiaisiin päin.


title: Seututie 637

text: Tankolammen ja Sumiaisten välillä tie on pääosin mutkaista soratietä. Tie kulkee Sumiaisten läpi, ja Sumiaisten pohjoispuolella tie on myös monin paikoin mutkainen mutta päällystetty. Tankolammen pohjoispuolella liikennemäärät ovat pääosin sangen vähäiset, vain noin 150–500 ajoneuvoa vuorokaudessa. Aivan tien pohjoisosassa tie kulkee Konginkankaan läpi, ja noin parin kilometrin kuluttua tie päättyy valtatielle 4.


title: TUL:n pesäpallomestaruus 1935

text: TUL:n pesäpallomestaruudesta pelattiin kuudennen kerran vuonna 1935. Mestaruus palasi Helsinkiin yhden välivuoden jälkeen, tällä kertaa Kisa-Toverien ansiosta.


title: TUL:n pesäpallomestaruus 1935

text: x = lähteistä ei löydy ko. ottelun tarkkaa tulosta, tiedossa olevien pisteiden perusteella se on kuitenkin tasapeli.


title: TUL:n pesäpallomestaruus 1935

text: x = ko. ottelun tulos puuttuu.


title: TUL:n pesäpallomestaruus 1935

text: 7. - 8.9. Haminassa


title: TUL:n pesäpallomestaruus 1935

text:
Helsingin Kisatoverit voitti TUL:n mestaruuden joukkueella:
Ensio Vuorinen, U.Virtanen, Y.Helander, H.Grönroos, Alpo Savolainen, V.Selin, V.Miettinen, J.Salovaara, M.Lentilä.


title: Morsianten sota

text: Morsianten sota on vuonna 2009 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Gary Winick ja käsikirjoittaneet Greg DePaul, June Raphael ja Casey Wilson. Elokuvan pääosissa esiintyvät Anne Hathaway ja Kate Hudson.


title: Roope Talaja

text: Roope Talaja (s. 2. elokuuta 1988 Kuopio) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportissa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Talaja on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Häntä on luonnehdittu pelityyliltään voimahyökkääjäksi. Elite Prospects -sivuston mukaan Talaja on tyypillinen rouhija, jolla on korkea työmoraali. Sivuston mukaan hän on työteliäs sekä karvaa ja blokkaa laukauksia paljon. Talaja hallitsee myös hyvin kiekkoa, mutta hänellä on kuitenkin parannettavaa laukauksissa.


title: Roope Talaja

text: Talaja aloitti jääkiekon Kalevan Pallossa, mutta hän siirtyi Tikkurilan Jää-Veikkoihin Talajan vanhempien muutettua työn perässä pääkaupunkiseudulle. TJV:n nimi vahtui välillä Kiekko-Vantaaksi, josta hän siirtyi C-juniori-ikäisenä KJT:hen vuonna 2002. Espoo Bluesin A-nuorten päävalmentaja Lauri Marjamäki löysi Talajan KJT:stä, josta hän näin ollen siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2006–2007. Hän voitti siellä A-nuorten SM-hopeaa keväällä 2007.


title: Roope Talaja

text: Kesällä 2007 Talaja harjoitteli Mestis-joukkue Kiekko-Vantaan ringissä ja sai sopimuksen elokuussa. Hän teki kaudella 2007–2008 Mestiksen runkosarjassa 23 ottelussa tehot 2+2=4 ja pelasi myös viisi ottelua vielä Kiekko-Vantaan A-nuorissa. Talajan ensimmäinen maali Mestiksessä syntyi 23. marraskuuta 2007 vieraissa Kotkan Titaaneita vastaan, jolloin hän löi kiekon näyttävästi ilmasta maaliin. Toukokuussa 2008 Talaja teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Kiekko-Vantaan kanssa.


title: Roope Talaja

text: Kaudella 2008–2009 Talaja teki läpimurtonsa Mestiksessä ja teki 39 runkosarjaottelussa tehot 17+9=26. Hän oli Kiekko-Vantaan toiseksi paras maalintekijä Tomáš Jaškon jälkeen ja sijoittui runkosarjan maalipörssissä seitsemänneksi. Kaudella 2009–2010 Talaja jakoi 11 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin kolmannen sijan Tomi Lindforsin kanssa. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi SM-liigaottelua lainalla Helsingin IFK:ssa, kun joukkue kärsi pelaajavajeesta flunssa-aallon takia. Talaja pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 19. marraskuuta 2009 vieraissa Espoo Bluesia vastaan ja sai siinä jääaikaa hieman yli 12 minuuttia. Seuraavassa ottelussa hän keräsi yhden syöttöpisteen.


title: Roope Talaja

text: Talaja palasi kaudeksi 2010–2011 Espoo Bluesiin 1+1-vuotisella sopimuksella. Hän teki SM-liigan tulokaskaudellaan 40 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5 ja keräsi niihin nähden runsaat 95 jäähyminuuttia. Talaja teki liigauransa avausmaalin 27. marraskuuta 2010 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan, joka jäi ottelun 2-1-voittomaaliksi. Hän pelasi kauden aikana myös yhden Mestis-ottelun lainalla Mikkelin Jukureissa. Talajan ensimmäinen maali SM-liigan pudotuspeleissä syntyi 1. huhtikuuta 2011 välierissä JYPiä vastaan. Osuma jäi Bluesin 4-3-voittomaaliksi ja vei joukkueen ottelusarjassa 2–0-johtoon. Kauden päätteeksi Talaja voitti SM-hopeaa.


title: Roope Talaja

text: Toukokuussa 2011 Blues käytti sopimuksessa olleen option ja teki yksivuotisen jatkosopimuksen Talajan kanssa. Kaudella 2011–2012 hän nousi Bluesissa tärkeäksi maalintekijäksi ja voitti 18 osumallaan koko joukkueen sisäisen maalipörssin. Kaudeksi 2012–2013 Talaja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Helsingin IFK:hon. Kaudella 2013–2014 hän pelasi loukkaantumisten takia runkosarjassa vain 31 ottelua ja oli vuodenvaiheessa noin kuukauden poissa jouduttuaan Jokereiden Antti-Jussi Niemen polvitaklauksen alle. Niemi sai teostaan kahden ottelun pelikiellon.


title: Roope Talaja

text: Kaudeksi 2014–2015 Talaja palasi kaksivuotisella sopimuksella Bluesiin. Hän kuitenkin purki sopimuksensa kesken kauden 2015–2016, koska Blues ei pystynyt maksamaan palkkoja talousvaikeuksien takia. Talaja siirtyi joulukuussa 2015 kevääseen 2017 asti ulottuvalla sopimuksella Jokereiden KHL-joukkueeseen. Hänen runkosarjansa päättyi kuitenkin seitsemän ottelun jälkeen loukkaantumiseen tammikuussa 2016. Talaja palasi kuitenkin Jokereiden kokoonpanoon kahteen playoff-otteluun. Hän pelasi kauden aikana myös Spengler Cupissa, jossa Talaja oli Jokereiden paras maalintekijä Peter Reginin kanssa kahdella osumallaan. Ensimmäisellä kokonaisella KHL-kaudellaan 2016–2017 Talaja teki 49 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 6+4=10.


title: Roope Talaja

text: Lokakuussa 2017 Talaja siirtyi loppukauden 2017–2018 kattavalla sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskan-joukkue IF Björklöveniin oltuaan alkukauden ilman sopimusta. Kaudeksi 2018–2019 hän palasi SM-liigaan ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Vaasan Sportiin. Talaja nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Hän teki SM-liigauransa ensimmäisen kypärätempun 20. joulukuuta 2018 Mikkelin Jukureita vastaan. Talajan ensimmäinen maali syntyi ylivoimalla ja toinen tasoitti ottelun 3–3:een ajassa 59.46, kun Sport haki maalia ilman maalivahtia. Hänen kolmas osumansa ratkaisi joukkueelle lopulta 4–3-voiton jatkoajalla ajassa 61.10. Talaja sai ottelussa myös yhden syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä William Rapuzzin tekemään avausmaaliin. Kaksi päivää myöhemmin hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Sportin kanssa.


title: Christoph Hein

text: Christoph Hein (s. 8. huhtikuuta 1944) on saksalainen kirjailija ja kääntäjä. Heinin nosti julkisuuteen pienoisromaani "Vieras, ystävä" ("Der fremde Freund", 1982).


title: Christoph Hein

text: Hein vietti lapsuutensa Bad Dübenin kylässä lähellä Leipzigia. Hän oli papin poika eikä siksi saanut käydä Erweiterte Oberschulea, vaan hän kävi lukion Berliiniin länsipuolella. Ylioppilaaksi päästyään hän työskenteli sekalaisissa töissä, kuten kirjamyyjänä ja ohjaajan apulaisena. Vuosina 1967–1971 hän opiskeli Leipzigissa ja Berliinissä filosofiaa. Yliopiston jälkeen hän työskenteli Berliinin Volksbühnen palveluksessa ja vuodesta 1974 vakituisena kirjoittajana. Vuodesta 1979 Hein on työskennellyt freelance-kirjoittajana.


title: Christoph Hein

text: Vuosina 1998–2000 Hein toimi yhteissaksalaisen PEN-keskuksen ensimmäisenä puheenjohtaja. Vuodesta 2006 hän on ollut Berliinin Deutsches Theaterin johtaja. Länsi-Saksan lehdistössä kritisoitiin hänen valintaansa ja epäiltiin valinnan toimivan "tunkkaisen itäsaksalaisen teatteriperinteen takeena".


title: Christoph Hein

text: Hein käsittelee romaaneissaan itäsaksalaista todellisuutta ja yhdistynyttä Saksaa. Kirjojen yhtenä teemana on ulkopuolisuuden kokemus, joka on lähtöisin jo lapsuudesta, kokemuksesta papin poikana Itä-Saksassa. Romaanissa "Willenbrock" hän kysyy, miten ihmisen käy, kun koko entinen elämä menettää merkityksensä. Teoksen päähenkilö näyttää ulkoisesti selviytyvän, mutta on sisältä rikki.


title: Christoph Hein

text: Heinin vaimo oli dokumentaristi Christiane Hein (k. 2002).


title: Greg Upchurch

text: Greg David Upchurch (s. 1. joulukuuta 1971 Houma, Louisiana) on 3 Doors Downin nykyinen rumpali. Hän korvasi kokoonpanossa Daniel Adairin, joka jätti yhtyeen vuonna 2005. Aiemmin hän vaikutti Puddle of Muddissa.


title: Volkswagen Nutzfahrzeuge

text: Volkswagen Nutzfahrzeuge () on saksalaisen Volkswagen Groupin hyötyajoneuvoihin keskittyvä osasto. Se oli ennen osa henkilöautoistaan tunnettua Volkswagenia, mutta on vuodesta 1995 lähtien eriytetty siitä omaksi tytäryhtiökseen. Volkswagen Nutzfahrzeugen pääkonttori sijaitsee Hannoverissa Saksassa ja työntekijöitä sillä oli noin 19 400 vuonna 2006.


title: Volkswagen Nutzfahrzeuge

text: Volkswagen Nutzfahrzeugen syntyhistoria juontaa legendaariseen Volkswagen Kuplaan, sillä sen rakennetta käytettiin suoraan Ben Ponin vuonna 1947 suunnittelemassa Volkswagenin ensimmäisessä ajoneuvossa. Se sai tunnuksen "Typ 2", alkuperäinen Kupla oli luonnollisesti "Typ 1". Tuotannon aloittaminen hyväksyttiin vuonna 1949. Prototyyppi esiteltiin julkisuudessa 12. marraskuuta 1949. Pakettiautomalli tunnetaan nykyään nimellä Volkswagen Transporter. Siihen perustuvat henkilökuljetukseen tarkoitetut mallit ovat Caravelle ja Multivan.


title: Volkswagen Nutzfahrzeuge

text: Uusi tehdas Typ 2:n eli Transporterin valmistukseen saatiin vuonna 1956 Hannoveriin, aikaisemmin sitä oli valmistettu Wolfsburgissa.


title: Leland Melvin

text:
Leland Devon Melvin (s. 15. helmikuuta 1964) on yhdysvaltalainen insinööri ja NASAn astronautti.
Hän lensi tehtäväspesialistina avaruussukkula Atlantiksen lennolla STS-122 vuonna 2008 ja lennolla STS-129 vuonna 2009.


title: Leland Melvin

text: Melvin kävi Heritage High Schoolia Lynchburgissa, Virginiassa ja opiskeli University of Richmondissa jalkapallostipendillä, missä hän suoritti kemian alemman korkeakoulutukinnon (B. Sc.). Vuonna 1991 hän suoritti ylemmän korkeakoulututkinnon (M. Sc.) materiaalitieteissä (Materials Science Engineering) Virginian yliopistossa. Melvin pelasi amerikkalaista jalkapalloa laitahyökkääjänä University of Richmondissa 1982–1985. Hänen NFL-uransa päättyi loukkaantumisiin.


title: Leland Melvin

text:
Melvin työskenteli NASAn Langley Research Centerissä vuodesta 1989. Vuonna 1994 hän johti Lockheedin ja NASAn yhteisen projektin, uudelleenkäytettävän X-33 avaruusaluksen toimintakuntoa tarkkailevaa projektia. Hän on perehtynyt valokuitua käyttäviin antureihin.
Melvin valittiin NASAn astronauttikoulutukseen kesäkuussa 1998, jonka hän aloitti elokuussa 1998. Hän on toiminut NASAssa ISS:n ja koulutusosaston parissa. Yhtenä NASAn Opettaja - astronautti -ohjelman johtajista Melvin on kiertänyt yhdysvaltalaisia kouluja puhumassa avaruustutkimuksen, tieteen, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan puolesta. Seuraavaksi hän työskenteli NASAssa robotiikan parissa.


title: Leland Melvin

text: Melvin lensi tehtäväspesialistina avaruussukkulalennolla STS-122 (7.-20.2. 2008) viettäen 306 tuntia avaruudessa.


title: Leland Melvin

text: Melvin osallistui tehtäväspesialistina 16. marraskuuta 2009 laukaistulle avaruussukkulalennolle STS-129.


title: Hymyillen läpi elämän

text: Hymyillen läpi elämän (; kirjoitusasuina myös "Smiling Through" ja "Smilin’ Thru") on vuonna 1922 ensi-iltansa saanut Sidney Franklinin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Norma Talmadge, Harrison Ford ja Wyndham Standing. Talmadgella ja Fordilla on elokuvassa kaksoisroolit.


title: Hymyillen läpi elämän

text: "Hymyillen läpi elämän" perustuu Jane Cowlin ja Jane Murfinin suosittuun näytelmään "Smilin’ Through" (1919), jonka pohjalta ohjaaja Franklin ja James Ashmore Creelman sovittivat elokuvan käsikirjoituksen. Cowl ja Murfin kirjoittivat näytelmänsä salanimellä Alan Langdon Martin, joka esiintyy myös elokuvan alkuteksteissä. "Hymyillen läpi elämän" tuottajina olivat Talmadge ja Joseph Schenck, ja tuotantoyhtiönä Norma Talmadge Film Corporation.


title: Hymyillen läpi elämän

text: John Cateret (Wyndham Standing) on irlantilainen aristokraatti, joka on kihloissa kauniin Moonyeen Claren (Norma Talmadge) kanssa. Hääpäivänä entinen kosija Jeremiah Wayne (Harrison Ford) murhaa Moonyeenin mustasukkaisuuden sokaisemana. Cateretista tulee katkera vanha mies, jonka elämän ainoana valona on hänen sisarentyttärensä Kathleen Dungannon (Talmadge), joka näyttää häkellyttävän paljon Moonyeenilta. Kun Kathleen täyttää 21 vuotta, hän ilmoittaa aikomuksistaan avioitua liikemies Kenneth Waynen (Harrison Ford) kanssa. Cateret järkyttyy saadessaan tietää, että Kathleenin kosija on hänen todellisen rakkautensa, Moonyeenin, murhaajan poika. Hän kieltää Kathleenia tapaamasta Kennethiä, joka sodan syttyessä värväytyy armeijaan. Kun syyllisyys alkaa kalvaa Cateretia, Moonyeenin henki vierailee hänen luonaan. Moonyeen vakuuttaa Cateretin saattamaan nuoret rakastavaiset jälleen yhteen. Kun Kenneth haavoittuu taistelussa, se voi olla jo liian myöhäistä.


title: Hymyillen läpi elämän

text: Jane Cowlin ja Jane Murfinin näytelmä "Smilin’ Through" sai ensi-iltansa Broadwayn Broadhurstin teatterissa 30. joulukuuta 1919. Näytelmää esitettiin 175 kertaa, ja sen viimeinen esitys esitettiin toukokuussa 1920. Jane Cowl näytteli myös näytelmänsä pääroolin Broadwaylla. Tuottaja Joseph Schenck osti näytelmän elokuvaoikeudet 75 000 dollarilla, joka oli valtava summa tuohon aikaan. Vuoden 2015 dollareissa summa on lähes 908 000 dollaria inflaatio huomioon otettuna. "Hymyillen läpi elämän" -elokuvassa Gene Lockhart tekee ensiesiintymisensä elokuvissa.


title: Hymyillen läpi elämän

text: Jane Cowlin ja Jane Murfinin näytelmä filmatisoitiin vuoden 1922 elokuvasovituksen jälkeen vielä kahdesti. Molemmat elokuvat tuotti Metro-Goldwyn-Mayer. Vuoden 1932 elokuvasovituksen, "Sydämen voiton", ohjasi Sidney Franklin, ja sen pääosissa ovat Norma Shearer, Fredric March ja Leslie Howard. Vuoden 1941 elokuvasovitus on nimeltään "Kerran elämässä", ja sen ohjaajana oli Frank Borzage. "Kerran elämässä" -elokuvan pääosia näyttelevät Jeanette MacDonald, Gene Raymond ja Brian Aherne.


title: Hymyillen läpi elämän

text: "Hymyillen läpi elämän" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 13. helmikuuta 1922. Suomessa elokuva sai teatteriensi-iltansa 21. lokakuuta 1923. First National Pictures vastasi elokuvan teatterilevityksestä Yhdysvalloissa. Ilmestyessään elokuva oli suuri arvostelu- ja yleisömenestys. Elokuva tuotti noin miljoonan dollarin lipputulot Yhdysvalloissa. "Hymyillen läpi elämän" on Talmadgen tunnetuimpia elokuvia. Elokuva julkaistiin DVD:nä 7. heinäkuuta 2015. Elokuvan kopiota säilytetään myös Yhdysvaltain kongressin kirjaston elokuva-arkistossa.


title: Chaugnar Faugn

text: Chaugnar Faugn ("Chaugnar Faughn, Elefanttijumala, Kauhu kukkuloilta") on Cthulhu-mytologiassa esiintyvä, Suuriin muinaisiin kuuluva hirviöjumala. Sen loi Frank Belknap Long romaanissaan "The Horror from the Hills" (1931).


title: Chaugnar Faugn

text: Long kuvaa Chaugnar Faugnin valtavaksi, vastenmieliseksi hirviöksi joka koostuu tunnetusta materiasta poikkeavasta aineesta. Siinä on piirteitä sekä elefantista, mustekalata että ihmisestä. Valtavasta koostaan huolimatta olento liikkuu tarvittaessa hyvin nopeasti. Se syö uhrinsa, tai pikemminkin imee niiden veren kuiviin nahkiaista muistuttavalla kärsällään.


title: Chaugnar Faugn

text: Chaugnar Faugn tuli maapallolle toisesta ulottuvuudesta vuosimiljoonia sitten, mahdollisesti toisessa muodossa kuin missä se sittemmin on tunnettu. Sen maapallolle saapumisen aikoihin edistynein ja hallitseva elämänmuoto olivat yksinkertaiset sekä maalla että vedessä elämään kykenevät olennot; maapallolla tällaisia olentoja ovat olleet lähinnä keuhkokalat. Näistä olennoista hän loi palvelijoikseen miri nigri -rodun, jotka olivat ihmisenkaltaisia amfibiotuksia. Myöhemmin nämä lisääntyivät varhaisten ihmisten kanssa, mistä syntyi tcho–tcho-kansa.


title: Chaugnar Faugn

text: H.P. Lovecraft, Cthulhu-mytologian luoja, kuvasi Chaugnar Faugnia vain kerran ja silloinkin ohimennen "elefanttimaiseksi". Tämä kuvaus löytyy hänen novellistaan "The Horror in the Museum" (1932).


title: Maksim Kontsevitš

text: Maksim Lvovitš Kontsevitš (, s. 25. elokuuta 1964) on venäläissyntyinen matemaatikko, jolle myönnettiin Fieldsin mitali vuonna 1998 ja Crafoord-palkinto vuonna 2008. Hän valmistui filosofian tohtoriksi Bonnin yliopistosta vuonna 1992. Kontsevitš on työssään keskittynyt matemaattisen fysiikan geometrisiin osa-alueisiin, erityisesti kvantittumiseen.


title: Ipanat (elokuva)

text: Ipanat () on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen animaatioelokuva.


title: Kalle Pursiainen

text: Kalle Pursiainen (s. 7. marraskuuta 1948) on suomalainen elokuvaohjaaja ja entinen teatteriohjaaja, jonka tunnetuimpiin ohjauksiin kuuluu televisioelokuva "Niskavuoren nuori emäntä" vuodelta 1987.


title: Mansikkasaari

text: Mansikkasaari on saari Vaasan Palosaaren edustalla. Mansikkasaarella toimi aikoinaan Onkilahden Konepajan telakka. Nykyään saarella sijaitsee pienvenesatama ja uimaranta. Saaren toisella puolella on edelleen vanhan telakkatoiminnan jäljiltä rakenteita ja rakennuksia.


title: Herman Tuvesson

text: Herman Emil Teodor Tuvesson (21. lokakuuta 1902 Hässleholm – 2. helmikuuta 1995 Hässleholm) oli ruotsalainen painija ja nelinkertainen Euroopan mestari.


title: Herman Tuvesson

text: Tuvesson paini kaksissa kesäolympialaisissa, kreikkalais-roomalaisessa painissa Los Angelesissa 1932 ja vapaapainissa Berliinissä 1936. Berliinissä Tuvesson sijoittui sarjassaan neljänneksi.


title: Herman Tuvesson

text: EM-tasolla Tuvesson voitti mitaleja kummallakin painityylillä, tosin kreikkalais-roomalainen paini sujui vahvemmin Tuvessonin voittaessa neljä Euroopan mestaruutta (1930, 1931, 1934 ja 1935) ja yhden EM-hopean (1933). Vapaapainissa Tuvesson saalisti EM-hopeaa vuonna 1937 ja EM-pronssia vuonna 1934.


title: Sydänyskä

text: Sydänyskä on sydämen vasemman kammion vajaatoiminnasta johtuva, keuhkojen verentungoksen aiheuttama kuiva yskä, joka voi olla harvinaisissa tapauksissa erittäin rajuoireinen. Suusta voi pursuta veristä vaahtoa. Sydänyskän hoitoon on apuna vain sydämen vasemman kammion hoitaminen.


title: Sydänyskä

text: Jos sydänyskäkohtaus alkaa yöllä, henkilö ponnahtaa äkisti pystyyn henkeään haukkoen.


title: Hjalmar Frey

text:
Johan Hjalmar Frey (28. marraskuuta 1856 Viipuri – 11. tammikuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen bassobaritoni,
joka lauloi Pietarin Mariinski-teatterissa.


title: Hjalmar Frey

text: Freyn vanhemmat olivat pormestari Alexander Reinhold Frey ja Hedvig Lovisa Emilia Norring. Hän esiintyi jo ylioppilasaikanaan 1878 Schumannin kuoroteoksessa "Paradies und Peri", opiskeli laulua Milanossa 1880, esiintyi Rooman Apolloteatterissa 1881-1882, toimi solistina laulukuoro MM:n Venäjän matkalla 1882 ja jatkoi sitten opintojaan sekä Wienissä että Leipzigissa 1884-1885. Frey kiinnitettiin vakinaisesti Pietarin hovioopperaan 1885 ja hän toimi kaupungissa parikymmentä vuotta, saaden keisarillisen hovioopperalaulajan arvonimen. Palattuaan Suomeen hänestä tuli 1909 Nikolainkirkon kanttori Helsingissä.


title: Hjalmar Frey

text: Frey oli ennen Kim Borgia Suomen ainoa kansainvälisesti tunnettu miesoopperalaulaja ja levytti vuosina 1903–1909 yli sata laulua neljälle levy-yhtiölle. Hänen esittämiään osia olivat muun muassa Sarastro, Bartholo, Lothario ja Gremin.


title: Hjalmar Frey

text: Frey kuoli naimattomana.


title: Ueli Maurer

text: Ueli Maurer (s. 1. joulukuuta 1950 Wetzikon, Zürich) on sveitsiläinen poliitikko, joka on vastannut 1. tammikuuta 2009 lähtien puolustusasioista Sveitsin liittoneuvostossa. Puoluetaustaltaan Maurer edustaa Sveitsin kansanpuoluetta, jonka puheenjohtaja hän oli vuosina 1996–2008. Sen jälkeen hän on jatkanut puolueen johtajana Zürichin kantonissa.


title: Ueli Maurer

text: Maurer on ollut Hinwilin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1978–1986, Zürichin kantonin parlamentissa vuosina 1983–1991 ja Sveitsin kansalliskokouksessa vuodesta 1991 lähtien. Sotilasarvoltaan hän on majuri.


title: Difallia

text: Difallia on tila, jossa vauvalla on syntyessään kaksi siitintä. Se on erittäin harvinainen epämuodostuma, jonka yhteydessä esiintyy yleensä myös muita poikkeavuuksia, kuten spina bifidaa. Kahden siittimen kanssa syntyvät vauvat ovatkin kasvaneessa vaarassa menehtyä varhain.


title: Eskimolokki

text: Eskimolokki ("Larus thayeri") on suurikokoinen lokki, joka pesii Pohjois-Amerikassa, Kanadan arktisilla saarilla. Eskimolokit talvehtivat laajalla alueella, joka säästä riippuen ulottuu Alaskasta aina Kalifornianlahdelle saakka. Tietty populaatio talvehtii myös Mississippijoen varrella.


title: Eskimolokki

text: Harhautuneita lintuja on tavattu Meksikossa, Japanissa, Tanskassa ja muutamassa muussa Länsi-Euroopan maassa.


title: Eskimolokki

text: Lintu on saanut tieteellisen nimensä ornitologi John Eliot Thayerin mukaan. Hänestä johtuu myös lajin englanninkielinen nimi "Thayer's Gull".


title: Eskimolokki

text:
Eskimolokki on kookas harmaaselkäinen lokki. Ruumiin pituus on 58–63 cm, siipien kärkiväli on 130–140 cm ja se painaa 0,72–1,5 kg.
Kesäpuvussa linnun pää ja kaula ovat valkoisia. Nokka on kirkkaankeltainen, ja sen alaosassa on iso punainen täplä. Selkä on harmaa ja jalat vaaleahkon punaiset.


title: Eskimolokki

text: Nuoret linnut ovat ruskehtavia, nokka ja jalat ovat mustat. Jalat muuttuvat ennen muuta pukukehitystä aikuisen jalkojen värisiksi.


title: Eskimolokki

text: Eskimolokki rakentaa pesän risuista ja kasvin osista tai se pesii vain ruoholla. Pesä on aina maassa. Naaras munii 3 sinertävää tai vihertävää munaa.


title: Eskimolokki

text: Eskimolokki kuuluu lokkiryhmään, jonka taksonomia on huonosti tunnettu, mutta jota tutkitaan paljon. Ennen sitä pidettiin grönlanninlokin ("Larus glaucoides") ja tämän alalajin ("Larus glaucoides kumlieni") risteytymänä.


title: Alutar

text: Alutar voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Jenni Anttila

text: Jenni Anttila on suomalainen missi ja juontaja.


title: Jenni Anttila

text: Hän voitti Miss Yyteri -kilpailun vuonna 2001 ja oli Miss Suomi -finalisti vuosina 2001 ja 2003. Anttila voitti myös Suomen Mrs. Globe -kilpailun 2005 ja sijoittui Yhdysvalloissa järjestetyssä Mrs. Globe -finaalissa kolmanneksi. Myöhemmin Anttila on tehnyt muun muassa juontokeikkoja ja mallin töitä. Hän on ollut naimisissa jääkiekkoilija Pasi Nielikäisen kanssa. Anttila näytteli vuonna 2001 "Kotikadussa".


title: Jenni Anttila

text: Jennin toinen sisko Saana oli myös Miss Suomi finaalissa 2003. Anttilat ovat missihistorian ainoat siskokset samaan aikaan finaalissa ja molemmat sijoittuivat kuuden parhaan joukkoon. Nykyään Saana työskentelee poliisina.


title: Jenni Anttila

text: Jennillä on kaksi lasta, poika ja tyttö, ja hän työskentelee Vantaan poliisilaitoksella.


title: 8,8 cm Raketenwerfer 43

text: 8,8 cm Raketenwerfer 43, 8,8 cm R.W. 43 (saksankieliseltä lempinimeltä Puppchen) oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen 88 mm matalapainepanssarintorjuntatykki. Ase kehitettiin parantamaan saksalaisen jalkaväen tulivoimaa vihollisen panssaroituja ajoneuvoja vastaan.


title: 8,8 cm Raketenwerfer 43

text: 8,8 cm Raketenwerfer 43:n pääosat olivat alalavetti, tyypiltään palkkilavetti, ajolaite, ylälavetti, johon suojakilpi kiinnittyi ja rihlaamaton, ohutseinämäinen yksikerrosputki. Tähtäin oli avotähtäin. Aseen kokonaispaino oli 149 kg ja se voitiin purkaa kuljetusta varten kuuteen osaan. Ajolaite oli irrotettavissa, jotta ase olisi matalampi tuliasemassa. 8,8 cm R.W. 43:ssa ei ollut minkäänlaista joustolaitetta rekyylivoiman hidastamista varten. Ase oli siis toisin sanoen jäykkälavettinen. Tykki ei ollut kuitenkaan rekyylitön, sillä paine pääsi purkautumaan ulos ainoastaan putkensuun kautta. Täten asetta ei voida luokitella sen paremmin singoksi kuin raketinheittimeksikään. Jäykkälavettinen konstruktio oli kuitenkin mahdollinen pienen rekyylivoiman johdosta. Pieni rekyyli puolestaan oli mahdollistettu käyttämällä kevyttä, pienellä ajopanoksella varustettua muodoltaan rakettimaista ammusta.


title: 8,8 cm Raketenwerfer 43

text:
8,8 cm R.W. 43:n ammus, Raketen-Panzergranate 4312, oli varustettu samanlaisella ontelopanoksella kuin panssarikauhun raketti, mutta sen ajopanos oli pienempi ja runko lyhyempi. Samoin sytytysjärjestelmä oli erilainen. Ammus kykeni läpäisemään 150–180 mm panssariterästä 60 asteen iskukulmalla ampumaetäisyydestä riippumatta. Asetta käyttämään tarvittiin kaksihenkinen miehistö.
8,8 cm Raketenwerfer 43:a valmistettiin paljon pienempi määrä kuin panssarikauhua, noin 3 000 kappaletta. Pieni valmistusmäärä johtui siitä, että saksalaiset huomasivat kevyemmän ja yksinkertaisemman panssarikauhun olevan lähes yhtä tehokas panssarintorjunta-ase kuin 8,8 cm R.W. 43. Kaliiperiltaan 88-millisen raketin ampumiseen ei tarvittu kahden sotilaan käyttämää pienoistykkiä, vaan 15 kertaa kevyempi, olalla kannettava 8,8 cm Raketen-Panzerbüchse eli Panssarikauhu riitti samaan tehtävään.


title: Tuhansien aatteiden maa

text: Tuhansien aatteiden maa: Ääriajattelu nyky-Suomessa on vuonna 2010 WSOY:n kustantamana ilmestynyt kirjailija Jera Hännisen ja toimittaja Jyri Hännisen kirja, jossa kirjoittajaveljekset tarkastelevat uusia, tekijöiden mukaan ääriajattelua edustavia poliittisia, aatteellisia ja uskonnollisia ryhmiä Suomessa. Tekijät esittelevät ryhmiä, jotka ovat esimerkiksi kansallissosialistisia, kansallismielisiä, kristillisiä ja islamistisia fundamentalisteja ja ekofasisteja.


title: Tuhansien aatteiden maa

text: Kirjan tekijöiden mukaan esimerkkejä suomalaisesta ääriajattelusta vuonna 2010 ovat:Kirjoittajat vertaavat myöhemmin kansanedustajaksi noussutta Jussi Halla-ahoa ja Suomen Sisun entistä puheenjohtajaa Teemu Lahtista: kirjan tekijöiden mukaan molemmat vastustavat humanitaarista maahanmuuttoa, pitävät kehitysapua haitallisena ja rakastavat aseita.


title: Tuhansien aatteiden maa

text: Kirjoittajat sanovat, että kun Matti Vanhanen käytti vuonna 2006 Sisusta ilmaisua ”pieni ääriryhmittymä”, Sisun saatua julkisuutta sen vaikutusvalta on kasvanut merkittävästi. Kirjoittajien mielestä ”harva suhtautuu vakavasti järjestöön, jonka nimi on Suomen Sisu”. Kirjoittajien mukaan syytä tähän kuitenkin olisi, sillä sisulaisia on suomalaisissa kunnan- ja kaupunginvaltuustoissa lukuisia. Teoksen kirjoittajien mukaan Sisun ohjelmassa on hätkähdyttävän paljon samaa kuin kansallissosialistiseksi itseään kutsuvan Suomen Vastarintaliikkeen julistuksessa. Jera Hännisen ja Jyri Hännisen mukaan sisulainen ajattelutapa muistuttaa ääriajattelua. Siinä tehdään tiukkoja erotteluja, mikä on kirjoittajien mukaan yleistä fundamentalistisessa uskonnossa.


title: Tuhansien aatteiden maa

text: Kirjoittajat kysyvät, että jos Suomen Sisun tavoiteohjelman mukaisesti tulee kunnioittaa vanhaa kulttuuriperintöä, millä perusteella erotetaan se, joka siitä on siirrettävä eteenpäin, kuuluuko siihen esimerkiksi vähemmistöjen syrjintä. Tekijöiden haastattelema Lahtinen määrittää identiteetin yhdistelmäksi yhteistä kieltä, kulttuuria, historiaa ja kansallista syntyperää. Lahtisen mielestä ihminen ei ”voi olla tasapainoinen jos hänellä ei ole juuria ja historiaa, josta hän ponnistaa”.


title: Reisjärven vaakuna

text: Reisjärven vaakuna on Reisjärven kunnan tunnus, joka on saanut aiheensa sisäjärvikalastuksen muinaisesta merkityksestä. Samalla vaakuna viittaa epäsuorasti paikkakunnan nimen loppuosaan.


title: Reisjärven vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu ”sinisessä kentässä hopeinen, viisihaarainen atraimen terä”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Reisjärven kunnanvaltuusto hyväksyi sen 26. kesäkuuta 1952. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 3. marraskuuta samana vuonna.


title: Siperiantavi

text: Siperiantavi ("Sibrionetta formosa") on pienikokoinen sorsalintujen (Anseriformes) lahkoon kuuluva lintu. Se kerääntyy suuriksi parviksi, ja 1900-luvulla sen kanta on vähentynyt välillä äkillisesti metsästyksen ja muiden uhkien takia. Aikaisemmin laji sijoitettiin sorsien sukuun "Anas". Joskus tieteellisenä nimenä käytetään myös synonyymia "Nettion formosum"..


title: Siperiantavi

text: Siperiantavi on tavia hieman kookkaampi ja pitkäpyrstöisempi, ja sen pituus on 39–43 senttimetriä. Juhlapukuinen siperiantavikoiras on helppo tunnistaa erikoisesta kuvioinnistaan. Vanha naaras ja nuori lintu muistuttavat pään- ja siivenkuvioiltaan sekä heinätavia että tavia. Linnun nokka on kokotumma ja lyhyt. Siipipeilin etupuolella on punaruskeaa, ja siiven takareuna on leveälti valkoinen ja käsisiipi tumma.


title: Siperiantavi

text: Vanhan naaraan pääkuviointi on sille tunnusomainen: valkea pieni, pyöreä ohjastäplä ja sen tummat reunat. Silmän takana on tumma silmäjuova. Monilla naarailla nousee kurkusta pystysuora valkea kiila ohi posken, ja joillakin yksilöillä on tumma, epäselvärajainen kuvio posken yläosassa. Vanha eklipsipukuinen koiras muistuttaa vanhaa naarasta, mutta se on punaruskeampi.


title: Siperiantavi

text: Nuori lintu eroaa vanhasta naarasta siten, että se on himmeämmän ruskeanharmaa ja sillä on kapea vaalea juova pyrstössä. Sillä on samanlainen vaalea täplä kuin vanhalla naaralla, minkä avulla sen erottaa muuten sitä muistuttavasta tavista. Muita eroja on, että nuorella siperiantavilla on kokoharmaa nokka eikä sillä ole valkeaa juovaa siiven keskellä.


title: Siperiantavi

text: Siperiantavi pesii Itä-Siperiassa Venäjällä. Sitä tavataan muuttomatkoilla Mongoliassa ja Pohjois-Koreassa sekä talvehtimassa pääasiassa Japanissa, Kiinassa ja Etelä-Koreassa jossa oli lajin suurin talvipopulaatio 1990-luvulla. Siperiantavia tavataan lisäksi harvinaisena talvehtijana Taiwanissa ja Hongkongissa.


title: Siperiantavi

text: 1900-luvun alussa siperiantavi oli yksi runsaslukuisimmista sorsista Itä-Aasiassa ja siitä raportoitiin säännöllisesti usean tuhansien lintujen parvia. 1960- ja 1970-luvuista lähtien lajin kanta on alkanut vähetä. Viime vuosina on kuitenkin ollut merkkejä kannan elpymisestä: Vuoden 2006 tammikuussa Kiinan pieneltä Chongming Dongtan Ramsar-alueelta löytyi 8 000–10 000 yksilön parvi, kun normaalisti alueella on tavattu enintään 300 yksilöä. Vuosina 2006-2007 Yanchengingin luonnonpuistossa tavattiin 50 000 linnun parvi. Kyseiset parvet ovat suurimmat, mitä Etelä-Korean ulkopuolella on viime vuosina raportoitu. On kuitenkin epäselvää, onko lintujen lukumäärä noussut vai ovatko linnut siirtyneet alueelle muualta elinympäristöjen tuhoutumisen takia.


title: Siperiantavi

text: Kiinan populaatioksi on arvioitu 91 000 yksilöä. Talvehtimismäärät Etelä-Koreassa ovat kasvaneet huomattavasti: 1980-luvulla siellä arvioitiin olevan 20 000 lintua ja vuonna 2009 peräti 1,06 miljoonaa yksilöä. Yhteensä kanta ylittää 1,07 miljoonan rajan. Vaikka Etelä-Koreassa talvehtivien lintujen määrä on kasvanut räjähdysmäisesti viime vuosina, muut elinalueet ovat vailla suojaa. Lintuja on kuollut viime aikoina paljon tauteihin, ja sille ravintoa tarjonneet kuivatetut riisipellot ovat vähenemässä.


title: Siperiantavi

text: Lajia tavataan myös tarhakarkulaisena muualla Aasiassa ja Euroopassakin. Sitä tarhataan useissa Euroopan maissa, kuten Ranskassa, Alankomaissa, Italiassa, Maltalla ja Espanjassa. Suomessa se on tavattu yhden rariteettikomitean hyväksymän kerran, vuonna 1994 Ilmajoella. Lintu on kuitenkin sijoitettu E-kategoriaan, eli se on varma tai lähes varma tarha- tai häkkikarkulainen.


title: Siperiantavi

text: Siperiantavi pesii ruohomättäissä avoimilla niityillä lähellä vettä ja sammaleisilla soilla, joilla kasvaa pajuja ja lehtikuusia. Talvisin se esiintyy tiheinä parvina makeanveden järvissä, joissa ja altaissa, ja sitä tapaa myös viljelysmailla. Se oleskelee usein vedessä päivisin ja ruokailee pelloilla öisin.


title: Siperiantavi

text: Siperiantavi muuttaa Korean talvehtimisalueille syyskuusta alkaen, runsaslukuisempana loka- marraskuussa ja palaa takaisin pohjoiseen maaliskuun puolivälissä tai huhtikuun alussa.


title: Siperiantavi

text: Siperiantavi käyttää ravintonaan siemeniä, viljaa, vesietanoita, levää ja muita vesikasveja.


title: Siperiantavi

text: Metsästys oli todennäköisesti suurin syy lajin vähenemiseen 1900-luvulla, ja se on edelleen lajin suurin uhka. Siperiantavu kerääntyy suuriksi parviksi kosteikoille ja pelloille, missä sitä on helppo metsästää. Kiinassa ja Etelä-Koreassa lintuja on tapettu myrkyttämällä niiden syömää viljaa. Myös tuholaismyrkkyjen ja maatalouden saasteiden sekä kotitalouksien jätteiden päätyminen Geumjokeen Etelä-Koreassa uskotaan olevan vakava uhka. Kiinassa Sanjiangin tulvatasangolla ja Poyangjärvellä tavit ovat vähentyneet, koska ne ovat menettäneet elinympäristönsä maataloudelle ja kärsivät metsästyksestä. Yhtä siperiantavin tärkeimmistä talvehtimisalueista uhkaa se, että sinne on suunniteltu Koillis-Aasian suurinta turistikohdetta. Koska siperiantavi talvehtii tiiviissä parvissa, infektiot leviävät helposti. Lokakuussa 2002 löydettiin 10 000 lintua kuolleena lintukoleraan. Lisäksi laji kärsii häirinnästä Geumjoella, jopa 12 kertaa päivässä matalalla lentävien lentokoneiden takia.


title: Siperiantavi

text: Lajin suojelu perustuu CITES-sopimukseen. Laji on oikeudellisesti suojattu Venäjällä, Mongoliassa, Japanissa, Etelä-Koreassa, Hong Kongissa ja joissakin maakunnissa Kiinassa. Etelä-Korea, Venäjä ja Sahan tasavalta on listannut lajin omaan Punaiseen kirjaansa. Osa tärkeistä elinalueista on suojeltu, kuten muun muassa Bolob- ja Hankajärvet Venäjällä, Geum-joki Etelä-Koreassa sekä vesialue Katanossa Japanissa. Lisäksi vuosittain tehdään seurantaa osassa siperiantavin elinaluetta.


title: Siperiantavi

text: Ehdotettuja suojelutoimenpiteitä ovat lajin vähenemisen syiden selvittäminen, uusien suojelualueiden perustaminen ja Kiinan ja Etelä-Korean kantojen tutkiminen. Lisäksi oikeudellinen suoja pitäisi taata kaikissa esiintymisalueen valtioissa.


title: Baseballin SM-sarja 2009

text: Baseballin SM-sarjaan kaudella 2009 osallistui viisi joukkuetta. Mestaruuden vei Expos hävittyään kauden aikana yhteensä vain kaksi ottelua.


title: Baseballin SM-sarja 2008

text: Baseballin SM-sarjaan 2008 osallistui kuusi joukkuetta. Expos voitti mestaruuden puhtaalla pelillä.


title: Baseballin SM-sarja 2008

text: Eagles ei osallistunut loppupeleihin.


title: Baseballin SM-sarja 2008

text: Kauden päätöstilaisuudessa valittiin vuoden 2008 SM-sarjan parhaat:Lisäksi jaettiin kiertopalkinto ensimmäiselle Suomisarjan mestarille Jasuko Giantsille. Tunnustuksen sai myös sarjavastaavana toiminut Jukka Kurvinen suomibaseballin eteen tehdystä työstä.


title: Daniel Brewster

text: Daniel Baugh Brewster (23. marraskuuta 1923 – 19. elokuuta 2007) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko Marylandista. Hän oli varsinaiselta ammatiltaan lakimies ja palveli toisen maailmansodan aikana merijalkaväessä. Hän osallistui Guamin (1944) ja Okinawan taisteluihin (1945). Hän sai pronssitähden ja purppurasydämen.


title: Daniel Brewster

text: Brewster istui Marylandin edustajainhuoneessa ennen pääsyään Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen, jossa istui vuosina 1959–1963. Vuosina 1963–1969 Brewster oli senaattorina. Hän ei tullut valituksi uudelleen vuonna 1968 ja joutui kauden jälkeen vastaamaan korruptiosyytteisiin, jotka lopulta johtivat sakkoihin.


title: Daniel Brewster

text: Brewster kärsi alkoholiongelmasta, mutta raitistui. Hän menehtyi maksasyöpään Owings Millsissä.


title: Tiina Boman

text: Tiina Boman (s. 18. helmikuuta 1977 Joroinen) on suomalainen triathlonisti. Hän edustaa Joroisten Sporttiklubia ja häntä valmentaa puolisonsa Antti Hagqvist.


title: Tiina Boman

text: Boman harrasti nuorempana hiihtoa, minkä vuoksi aloitti opinnot Sotkamon urheilulukiossa. Laji oli kuitenkin vaihtunut triathloniin hänen kirjoittaessaan ylioppilaaksi keväällä 1996. Vuonna 2002 hän aloitti täysmatkan huipulle tähtäävän harjoittelun.


title: Tiina Boman

text: Boman sijoittui vuonna 2004 pitkän matkan MM-kilpailuissa viidenneksi. Ensimmäisessä täyden matkan kilpailussaan UPC Holland Triathlonissa hän oli kolmas ja puolimatkan Saksan avoimissa mestaruuskilpailuissa toinen. Seuraavana vuonna hän sai MM-pronssia pitkällä matkalla ja sijoittui neljänneksi Lanzarote Ironman -kilpailussa. Vuonna 2006 hän oli Lanzarote Ironmanissa toinen, Havaijin Ironman -kilpailussa 18. ja voitti puolimatkan Suomen-mestaruuden.


title: Tiina Boman

text: Boman voitti vuonna 2007 Lanzaroten Ironman -kilpailun ja puolimatkan Suomen-mestaruuden. Lisäksi hän oli Volcano-triathlonissa kolmas ja Antwerp 70.3. -kilpailussa kuudes. Seuraavana vuonna hän sijoittui pitkän matkan MM-kilpailuissa kuudenneksi ja Havaijin Ironmanissa jalkavaivaisena 32:nneksi. Lisäksi hän voitti Linzin kilpailun ja Nathan triathlonin sekä Nokian ja Joroisten kilpailut. Ironman Coeur d'Alene -kilpailussa hän oli kolmas. Vuonna 2009 Boman sijoittui toiseksi Volcano triathlonissa, Saksan ja Andalusian kilpailuissa sekä sprintin ja puolimatkan SM-kilpailuissa. Challenge Kraichgau -kilpailussa hän oli neljäs ja Saksan Ironmanissa viides. Havaijilla hän joutui keskeyttämään.


title: Norway Housen lentoasema

text: Norway Housen lentoasema () on lentoasema Kanadan Manitoban provinssissa, Norway Housen kylässä. Kentän omistaa ja sitä ylläpitää Manitoban aluehallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 4 195.


title: Skip Stellrecht

text: Skip Stellrecht (oik. Henry M. Stellrecht Jr., s. 5. syyskuuta 1959 Fullerton, Kalifornia) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka on toiminut muun muassa videopelihahmon Ryun äänenä anime-elokuvassa "" ja animesarjassa "Street Fighter II V".


title: Skip Stellrecht

text: Stellrecht aloitti näyttelemisen televisiossa vuonna 1986 näyteltyään toimittajaa elokuvassa "Kovat kaverit". Sittemmin hän on tehnyt cameorooleja televisiosarjoihin ja elokuviin, kuten "", "China Beach", "Tour of Duty" ja "Suburban Commando". Vuodesta 1995 lähtien Stellrecht on tehnyt myös äänirooleja erityisesti englanniksi dubattuihin animesarjoihin ja elokuviin. Hän teki muun muassa sivuääniä Macross Plussaan ja sittemmin toimi pääroolissa elokuvassa "" ja "Street Fighter II V". Stellrecht jatkoi pienien näytelmäroolien tekemistä ja oli mukana muun muassa televisiosarjoissa "Teho-osasto", "Buffy, vampyyrintappaja", "Melrose Place" ja "Babylon 5". Samalla hän uusi Ryun roolin anime-elokuvassa . Stellrecht on toiminut myös Gai Maiton äänenä Narutossa.


title: Rugby olympialaisissa

text: Rugby oli ensimmäistä kertaa mukana kesäolympialaisten ohjelmassa Pariisin vuoden 1900 olympialaisissa. Myöhemmin rugbya pelattiin olympiatasolla Lontoossa 1908, Antwerpenissä 1920 ja Pariisissa 1924. Vuoden 1924 jälkeen rugby poistettiin olympiaohjelmasta.


title: Rugby olympialaisissa

text: Kansainvälinen olympiakomitea hyväksyi rugbyn vuonna 2009 uudestaan olympialajiksi. Rugby palasi olympialaisten ohjelmaan Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016. Pelimuoto oli Riossa aikaisempaan nähden erilainen, sillä 1900-luvulla pelattiin rugby unionia, kun taas vuodesta 2016 lähtien on pelattu rugby-7 -pelimuotoa.


title: Rugby olympialaisissa

text: Vuoden 1900 olympialaisissa Saksaa edusti SC 1880 Frankfurt ja Iso-Britanniaa Moseley Wanderers. Vuonna 1908 Iso-Britanniaa edusti Cornwallin piirikunnan joukkue.


title: Kolarin vaakuna

text: Kolarin vaakuna on Kolarin kunnan tunnus, joka on saanut aiheensa kunnan nimestä. Vaakuna kuvaa miilunpolttoa, joka alkoi alueella jo 1600–luvulla ruukin hiilentarpeen tyydyttämiseksi. Miilunpolttajia, sysimiehiä, kutsuttiin nimellä "kolari", josta vähitellen muodostui koko pitäjän nimi.


title: Kolarin vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu ”kilpi alaisen harjakoron jakama hopeiseen ja mustaan kenttään; yläkentässä viisi nousevaa punaista tulikielekettä vieretysten”. Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Kolarin kunnanvaltuusto hyväksyi sen 24. heinäkuuta 1951. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 10. joulukuuta samana vuonna.


title: Baseballin SM-sarja 2007

text: Baseballin SM-sarja 2007 pelattiin seitsemän joukkueen voimin. Mestariksi selvisi Expos.


title: Baseballin SM-sarja 2007

text: Kauden päätöstilaisuudessa valittiin vuoden 2007 SM-sarjan parhaat.


title: Baseballin SM-sarja 2006

text: Baseballin SM-sarjaan kaudella 2006 osallistui viisi joukkuetta. Mestariksi selvisi Expos.


title: Baseballin SM-sarja 2006

text: Tuomo Mesimäki oli vuoden tulokas ja Niko Wirgentius paras lyöjä. Molemmat Tigersista.


title: Baseballin SM-sarja 2005

text: Kuuden joukkueen voimin pelattiin Baseballin SM-sarja 2005. Mestariksi selviytyi Expos Espoosta.


title: Baseballin SM-sarja 2005

text: Tigersin Tomi Krogerus valittiin vuoden tulokkaaksi.


title: Baseballin SM-sarja 2004

text: Baseballin SM-sarjassa pelasi kaudella 2004 kuusi joukkuetta. Icebreakers voitti runkosarjan, mutta Expos voitti mestaruuden, vaikka oli finaalisarjassa jo 0-2 -tappiolla.


title: Olli Miettinen

text: Olavi (Olli) Miettinen (18. huhtikuuta 1899 Viipuri – 14. kesäkuuta 1969 Jyväskylä) oli suomalainen taidemaalari. Miettinen tunnetaan eritoten 1930-luvun alun kubistisista asetelmamaalauksistaan, joita on kutsuttu klassikoiksi suomalaisen modernistisen maalaustaiteen historiassa. Maisemamaalarina hän lisäsi lyyrisiä piirteitä cézannelaiseen maalausperinteeseen.


title: Olli Miettinen

text: Miettinen opiskeli Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulussa 1914–1918 sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1921–1924.


title: Olli Miettinen

text: Miettisen debyyttinäyttely oli vuonna 1926, minkä jälkeen hän osallistui lukuisiin kansallisiin ja kansainvälisiin ryhmänäyttelyihin. Miettinen opetti Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1946–1953 sekä 1957–1959.Miettinen voitti useita palkintoja taidekilpailuissa. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali 1953 ja valtion taiteilijaeläke 1958


title: Baseballin SM-sarja 2003

text: Baseballin SM-sarjaan 2003 osallistui kuusi joukkuetta. Expos nousi mestariksi runkosarjan kolmannelta sijalta.


title: Olli Miettinen (kansanedustaja)

text: Olli Miettinen (1. syyskuuta 1869 Tuusniemi, Suomen suuriruhtinaskunta – 28. syyskuuta 1946 Tuusniemi, Suomi) oli suomalainen maanviljelijä ja sosiaalidemokraattien kansanedustaja Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä.


title: Olli Miettinen (kansanedustaja)

text: Miettinen syntyi maatilan poikana tilallinen Salomon Miettisen sekä Susanna Kekäläisen perheeseen. Hän avioitui 1888 Reetta Juliana Smolanderin kanssa.


title: Olli Miettinen (kansanedustaja)

text: Työuransa hän teki kotitilallaan Tuusniemellä, aluksi vuokraviljelijänä 1887–1912 ja myöhemmin itsenäisenä maanviljelijänä 1912–1946. Hän toimi myös Tuusniemen osuuskassan rahastonhoitajana sekä Tuusniemen kunnanvaltuutettuna. Miettinen oli kansanedustajana 1. maaliskuuta 1910 – 1. helmikuuta 1914, ollen Suuren valiokunnan sekä Talousvaliokunnan jäsen.


title: Baseballin SM-sarja 2002

text: Baseballin SM-sarjassa 2002 pelasi kuusi joukkuetta. Icebreakers voitti mestaruuden oltuaan paras myös runkosarjassa.


title: Carl Milles

text: Carl Milles (oik. "Wilhelm Carl Emil Andersson", 23. kesäkuuta 1875 Lagga, Ruotsi - 19. syyskuuta 1955 Lidingö, Ruotsi) oli ruotsalais-yhdysvaltalainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan erityisesti suurista suihkulähdeveistoksistaan.


title: Carl Milles

text:
Milles opiskeli ja työskenteli Pariisissa 1897-1904, missä hän tutustui myös tulevaan vaimoonsa Olga Granneriin. Hän voitti Sten Sturen kunniaksi järjestetyn veistoskilpailun Uppsalassa (1925). Varhaisissa töissään Milles sai vaikutteita ranskalaiselta romantikolta Auguste Rodinilta. Milles asui 1904-06 Münchenissä, jossa hän sai vaikutteita erityisesti arkaaisesta kreikkalaisesta veistostaiteesta sekä keskiaikaisesta taiteesta Adolf von Hildebrandin vaikutuksen alaisena.
Millesin tunnetuimmat suihkulähdeveistokset yhdistelevät tilavaa suunnittelua, vesiefektejä ja mielikuvituksellisia taruhahmoja. Hänen ensimmäinen suihkulahteensä "Europa" (1926) sijaitsee Halmstadissa. Muita tärkeitä töitä ovat "Orpheus Fountain" Tukholmassa (1936) sekä "Meeting of the Waters" St. Louisissa Missourissa (1940).


title: Carl Milles

text: Milles työskenteli vuodesta 1929 lähtien Yhdysvalloissa, jossa hänestä tuli Cranbrookin taideakatemian johtaja Bloomfield Hillsissa Michiganissa vuonna 1931. Hän otti Yhdysvaltojen kansalaisuuden 1945. Millesin töitä on koottu Cranbrookiin sekä Millesgårdeniin Lidingöhön, joka toimii museona. Hänen työnsä "Fountain of the Muses" tai "Aganippe Mountain" (1955) sijoitettiin Metropolitan Museum of Art:iin vähän hänen kuolemansa jälkeen. Se siirrettiin Brookgreen Gardensiin Etelä-Carolinaan vuonna 1982.


title: Carl Milles

text: Carl Millesin veistosten ja piirustusten näyttely järjestettiin Gallen-Kallelan museossa Espossa vuonna 1990.


title: Baseballin SM-sarja 2001

text: Baseballin SM-sarjaan vuonna 2001 osallistui viisi joukkuetta. Espoon Athletics voitti jo viidennen Suomen mestaruutensa.


title: Baseballin SM-sarja 2000

text: Vuonna 2000 Baseballin SM-sarjaan osallistui kuusi joukkuetta. Athletics voitti mestaruuden häviämättä kertaakaan.


title: Baseballin SM-sarja 1999

text: Vuoden 1999 Baseballin SM-sarjaan osallistui neljä joukkuetta. Mestariksi selviytyi Puumat voitettuaan Athletics'in loppuottelusarjassa voitoin 2-0. Mestaruus ratkaistiin nyt 18.kerran.


title: Baseballin SM-sarja 1981

text: Kauden 1981 Baseballin SM-sarja oli ensimmäinen SM-sarja kausi. Mestaruuden voitti Hawks.


title: Baseballin SM-sarja 1981

text: Parhaat:


title: Tõnis Mägi

text: Tõnis Mägi (s. 18. marraskuuta 1948) on virolainen laulaja, kitaristi, säveltäjä ja näyttelijä.


title: Tõnis Mägi

text: Musikaalisesta perheestä lähtöisin oleva Mägi opetteli soittamaan kitaraa jo pienenä poikana. Vuonna 1965 hän aloitti kitaristina Junioorid-yhtyeessä ja vuodesta 1966 lähtien Rütmikud-yhtyeessä. Suoritettuaan armeijan Neuvostoliitossa Mägi ryhtyi Baltika-nimisen yhtyeen laulajaksi. Myöhemmin urallaan hän on laulanut yhtyeissä Kärjed, Laine, Muusik Seif, 777 ja Ultima Thule. Suomessa Tõnis Mägi on tunnettu erityisesti kappaleestaan "Aeg on lahkuda."


title: Tõnis Mägi

text: Näyttelijänä Mägi on esiintynyt pääosassa tallinnalaisen NO99-teatterin näytelmässä "Kuningas Ubu".


title: Booker T. Washington

text: Booker Taliaferro Washington (5. huhtikuuta 1856 Franklinin piirikunta, Virginia – 4. marraskuuta 1915 Tuskegee Alabama) oli yhdysvaltalainen pedagogi, puhuja ja kirjailija. Hän toimi Tuskegee-instituutin ensimmäisenä opettajana ja rehtorina ja Theodore Rooseveltin ja William Taftin neuvonantajana rotukysymyksissä.


title: Booker T. Washington

text: Booker T. Washington syntyi orjaksi puuvillaplantaasilla Virginiassa eikä saanut lapsena muodollista koulutusta. Hänen äitinsä oli plantaasin keittäjä, ja isä oli paikallinen valkoinen, joka ei osallistunut lapsen kasvatukseen. Washingtonin äiti meni naimisiin toisen orjan kanssa, joka pakeni Länsi-Virginiaan sisällissodan aikana. Unionin joukot vapauttivat Washingtonin perheen vuonna 1865.


title: Booker T. Washington

text: Sodan jälkeen Washington työskenteli muun muassa hiilikaivoksessa ja samalla kävi koulua, kunnes pääsi opiskelemaan Hampton-instituuttiin. Hän opiskeli myöhemmin Wayland-seminaarissa Washingtonissa ja työskenteli opettajana Hampton-instituutissa. Washington johti Tuskegee-instituuttia vuodesta 1881 kuolemaansa asti. Instituutti keskittyi afroamerikkalaisten ammattikoulutukseen, ja sen tavoitteena oli edistää mustien itsenäisyyttä.


title: Booker T. Washington

text: Washington luennoi laajasti Yhdysvalloissa ja Euroopassa ,ja häntä pidetään yhtenä aikansa parhaista puhujista. Vuonna 1895 hän piti hyvin kiistanalaisen puheen, jossa hän katsoi, ettei mustien tulisi tavoitella sosiaalista tasa-arvoa ennen kuin he ovat saavuttaneet taloudellisen tasa-arvon. Monet valkoiset pitivät ajatuksesta, ja se takasi rahallisen tuen hänen johtamalleen koululle, mutta monet afroamerikkalaiset johtajat, muun muassa W. E. B. Du Bois, tuomitsivat ajatuksen.


title: Booker T. Washington

text: Washington kirjoitti lukuisia kirjoja, joista tunnetuimpia ovat hänen omaelämäkertansa "Up From Slavery" (1901), "The Future of the American Negro" (1899), "Tuskegee and Its People" (1905), "Life of Frederick Douglass" (1907), "The Story of the Negro" (1909) ja "My Larger Education" (1911).


title: Osituksen moite

text: Osituksen moite on muutoksenhakukeino osituksessa tapahtuneen virheen korjaamiseksi. Sen avulla haetaan muutosta toimitusositukseen tai vaaditaan sovinto-osituksen julistamista pätemättömäksi, koska se on tehty väärässä muodossa. Osituksen moite pannaan vireille käräjäoikeudessa tekemällä moitekanne osituksen toista osapuolta vastaan. Kanne on nostettava kuuden kuukauden aikana toimitusosituksen ratkaisun valmistumisesta tai sovinto-osituksen tekopäivästä.


title: Osituksen moite

text: Sovinto-osituksen moiteperusteena voi olla ainoastaan se, ettei sovinto-ositusta ole tehty perintökaaren (40/1965, 23:9) säätämässä muodossa. Sovinto-osituksen tulee olla tehty kirjallisesti, osapuolten on allekirjoitettava se ja kahden esteettömän henkilön on todistettava allekirjoitukset oikeiksi. Toimitusosituksen moite perustuu yleensä siihen, että kanteen nostaja on tyytymätön pesänjakajan johonkin ratkaisuun. Omaisuuden arvon määrittely voidaan katsoa väärin tehdyksi, vastikkeen vaatimiseen olisi pitänyt suostua, varoilla on katettu olematon velka tai ositusta olisi pitänyt sovitella (osituksen sovittelu).


title: Osituksen moite

text: Koska sovinto-ositus on varallisuusoikeudellinen oikeustoimi, sen muuttamiseen tai kumoamiseen voidaan käyttää sopimusoikeudellisia sääntöjä. Sovinto-ositus on julistettava tuomioistuimessa pätemättömäksi, jos sitä rasittaa oikeustoimilain (22/1929, 3 luku) mukainen tai sopimusoikeudellisiin normeihin perustuva pätemättömyysperuste. Sovinto-osituksen kohtuullisuutta arvioidaan oikeustoimilain 36 pykälän ja avioliittolain (234/1929)  103b pykälän perusteella. Pätemättömyyteen ja kohtuuttomuuteen perustuva väite on esitettävä kohtuullisessa ajassa sovinto-ositussopimuksen tekemisestä. Toimitusositus voi olla pätemätön, jos se koskee väärää omaisuutta, asianosainen ei ole ollut sen teon aikana oikeustoimikelpoinen tai se perustuu asianosaisen antamiin virheellisiin tietoihin.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Helsingin seudun ympäristöpalvelut HSY () kuntayhtymä, joka tuottaa vesihuollon ja jätehuollon palveluja sekä tietoa pääkaupunkiseudusta ja ympäristöstä. Kuntayhtymän perustaja- ja jäsenkunnat ovat Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa. HSY tuottaa myös seutu- ja ympäristötietoa muun muassa ilmanlaadusta, ilmastonmuutoksesta ja asumisesta. Se on Suomen suurin vesi- ja ympäristöalan toimija.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Henkilöstöä HSY:ssä on noin 750. Kuntayhtymän johtaja on toimitusjohtaja Raimo Inkinen.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa. Kuntayhtymässä yhdistyivät Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan vesilaitokset sekä YTV Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunnan jätehuollon ja seutu- ja ympäristötiedon toiminnot.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY:n toimialueen yli miljoona asukasta ja 50 000 yritystä tuottavat yhdyskuntajätettä yli 700 000 tonnia vuosittain. Vuonna 2015 HSY otti vastaan yli 300 000 tonnia jätettä, josta loppusijoitettiin noin 12 000 tonnia hyödyntämiseen kelpaamatonta jätettä. Alueen kotitalouksissa syntyvästä jätteestä 45 % kierrätetään materiaalina. Sekajäte hyödynnetään energiaksi jätevoimalassa.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY järjestää pääkaupunkiseudun asuinkiinteistöjen ja julkisten palvelujen seka- ja biojätteen sekä lasin, metallin, kartongin ja muovipakkausten keräyksen ja kuljetuksen. Yritykset järjestävät itse oman jätehuoltonsa. Pääkaupunkiseudulla jätehuollossa on noudatettava jätelain lisäksi HSY:n laatimia jätehuoltomääräyksiä. HSY huolehtii lisäksi Kirkkonummen kunnallisesta jätehuollosta sopimusperusteisesti.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY:n vastuulla on myös alueen asukkaiden vaarallisen jätteen (aiemmin ongelmajätteen) keräys. Sen sijaan muun muassa paperin sekä sähkö- ja elektroniikkaromun jätehuolto noudattaa tuottajavastuuperiaatetta eli tuottajien on huolehdittava näiden jätelajien keräyksestä, hyödyntämisestä ja muusta jätehuollosta.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY:llä ei ole omia jäteautoja, vaan kuljetus tilataan kilpailuttamalla alan yrityksiltä.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY tarjoaa jäteneuvontaa muun muassa lajittelusta ja jätteen vähentämisestä alueen kotitalouksille ja julkisille toimijoille.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY:n Sortti-asemille voi tuoda maksutta monia kodeissa kertyneitä jätteitä, kuten sähkölaitteita, kotitalouksien vaarallisia jätteitä, metallia, kartonkia, pahvia, paperia, lasipurkkeja ja kuution verran painekyllästettyä puuta. Lisäksi Sortti-asemille voi tuoda maksullista jätettä, kuten puutarhajätettä ja risuja, puujätettä, kipsiä ja sekajätettä. Pääkaupunkiseudulla keväisin kiertävät keräysautot ottavat vastaan kodin vaarallisia jätteitä, sähkölaitteita ja metalliromua.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Eri puolilla pääkaupunkiseutua ja Kirkkonummea on Suomen Pakkauskierrätys RINKI Oy:n vastuulla olevia kierrätyspisteitä, joissa kerätään lasia, paperia, kartonkia, pienmetallia ja vaatteita sekä joissakin muovipakkauksia.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Suurin osa Helsingin seudun talousvedestä tulee Päijänteestä, josta se johdetaan 120 kilometriä pitkää kalliotunnelia pitkin pääkaupunkiseudulle. Tunnelin 64 kilometrin pituinen pohjoisosa peruskorjattiin vuonna 2001 ja noin 56 kilometrin pituinen eteläosa vuonna 2008.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Päijännetunnelin on suunnitellut ja rakennuttanut Pääkaupunkiseudun Vesi Oy.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Raakavesi otetaan 26 metrin syvyydestä ja 350 metrin päässä rannasta, jolloin lämpötila pysyy tasaisena kautta vuoden. Vuosittain vettä otetaan Päijänteestä noin 86 miljoonaa kuutiometriä.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Talousvesi puhdistetaan Pitkäkosken ja Vanhankaupungin vedenpuhdistuslaitoksissa. Vedenpuhdistusprosessi on samanlainen molemmilla laitoksilla. Raakaveden sisältämä humus saostetaan ferrisulfaatilla. Syntynyttä sakkaa hämmennetään selkeytyksen parantamiseksi, minkä jälkeen sakka erotetaan vedestä selkeytysaltaissa ja hiekkasuodattimissa. Vedessä mahdollisesti olevat bakteerit tuhotaan otsonilla, joka myös parantaa veden hajua ja makua. Tämän jälkeen veteen syötetään hiilidioksidia, joka lisää veden alkaliteettia ja vähentää siten korroosiota vesijohtoverkostossa. Jäljellä olevaa orgaanista ainesta poistetaan vielä aktiivihiilisuodatuksessa, jonka jälkeen seuraa UV-desinfiointi.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Lopuksi veteen lisätään sidottua klooria eli klooriamiinia bakteerikasvun rajoittamiseksi jakeluverkossa. Veden pH säädetään kalkkivedellä ja veteen syötetään tässä vaiheessa vielä lisää hiilidioksidia alkaliteetin säätämiseksi sopivalle tasolle vesijohtoverkossa.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Vedenpuhdistuslaitosten käyttölaboratoriot ja pääkaupunkiseudun kaupunkien terveydensuojeluviranomaiset valvovat veden laatua. Vesijohtovesi täyttää sekä Suomen että EU:n asettamat laatuvaatimukset ja -suositukset.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY käsittelee 1,2 miljoonan asukkaan jätevedet pääkaupunkiseudulla. Jokainen asukas tuottaa vuorokaudessa noin 160 litraa jätevettä, joka puhdistetaan Viikinmäen tai Suomenojan jätevedenpuhdistamoilla. Parhaillaan Espooseen rakennetaan uutta Blominmäen jätevedenpuhdistamoa. Se valmistuu vuonna 2021 ja korvaa nykyisen Suomenojan jätevedenpuhdistamon.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Puhdistamoiden kuormituksesta viidennes on peräisin alueen teollisuudesta. Helsingin keskustan sekaviemäröidyiltä alueilta myös sadevedet päätyvät jätevedenpuhdistamolle.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Viikinmäen ja Suomenojan jätevedenpuhdistamolla jätevedestä poistetaan kiinteät ja happea kuluttavat aineet sekä fosfori noin 95-prosenttisesti sekä typpi Viikinmäessä noin 90-prosenttisesti ja Suomenojalla 70 prosenttisesti.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Jätevedenpuhdistusprosessi perustuu aktiivilietemenetelmään ja se sisältää kolme vaihetta: mekaanisen, biologisen ja kemiallisen puhdistuksen. Prosessi vie kokonaisuudessaan vajaan vuorokauden.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Mekaanisessa puhdistuksessa jätevedestä erotetaan kiinteät hiukkaset kuten hiekka, sora, rasva ja muu sekajäte eli välpe. Jätevedessä on runsaasti fosforia, joka on peräisin ihmisten käyttämästä ruuasta ja esimerkiksi pesuaineista. Kemiallisessa puhdistuksessa jätevedessä oleva fosfori saostetaan rautasuolan avulla ja se sitoutuu osaksi lietettä. Biologinen puhdistus hyödyntää jäteveden luontaista bakteerikantaa, jonka avulla jätevedestä hajotetaan siinä oleva orgaaninen aines. Jäteveden sisältämä typpi puhdistetaan myös biologisesti bakteerien avulla ja typpi yhdisteet muuntuvat bakteeritoiminnan tuloksena typpikaasuksi, joka vapautuu ilmakehään.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Jätevedestä poistettavan lietteen sisältämä orgaaninen aines hyödynnetään mädättämällä se hapettomissa olosuhteissa. Mädätyksessä syntyy biokaasua eli metaania. Kaasu kerätään molemmilla puhdistamoilla talteen ja biokaasusta tuotetaan sähköä ja lämpöä laitosten omaan käyttöön. Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla syntyvä liete jatkojalostetaan puutarha- ja nurmikkomullaksi Sipoossa, Metsäpirtin kompostointikentällä. Vapo käsittelee Suomenojan lietteet kompostoimalla Nurmijärvellä ja komposti loppusijoitetaan Ämmässuon jätteenkäsittelykeskuksen verhousmateriaaliksi.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: EU:n vesipuitedirektiivi määrittelee jätevedenpuhdistuksen minimitason. Suomella on kuitenkin omat tiukemmat kansalliseen lainsäädäntöön perustuvat vaatimukset puhdistuksen tasosta erityisesti fosforin kohdalla. HSY:n jätevedenpuhdistamoiden toimintaa tarkkailee Uudenmaan ELY-keskus, ja puhdistamoiden toiminta pohjautuu voimassa oleviin ympäristölupiin.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Vesihuoltoverkostojen välityksellä pääkaupunkiseudun asukkaille toimitetaan puhdasta vettä ja huolehditaan jäte- ja huleveden poisjohtamisesta. Jätevedet johdetaan puhdistettavaksi Espoon Suomenojan puhdistamolle ja Helsingin Viikinmäen puhdistamolle. Pääkaupunkiseudun vesijohto- ja viemäriverkostoon on liittynyt noin 98 prosenttia alueen asukkaista.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Pääkaupunkiseudun vesijohtoverkoston kokonaispituus on noin 3000 kilometriä, josta noin 300 kilometriä on päävesijohtoja, jotka johtavat vettä vesitorneihin ja suuriin kulutuskeskuksiin. Pääjohdoista haarautuvat jakelujohdot, joihin kiinteistöt liittyvät omilla tonttivesijohdoillaan. Espoossa on 4, Helsingissä 4 ja Vantaalla 4 käytössä olevaa vesitornia.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Osa tärkeimmistä päävesijohtoyhteyksistä on varmistettu kalliotunneleihin asennetuilla vesijohdoilla. Tunneleissa johtojen kuntoa pystytään seuraamaan säännöllisesti ja ne ovat suojassa routa- ym. rasituksilta. Tunnelit sijaitsevat 30–80 metrin syvyydessä, joten ne eivät haittaa yhteiskunnan normaalitoimintoja tai myöhempää maankäyttöä.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Vedenjakelun varmistamiseksi vesijohtoverkosto on rakennettu rengasmaiseksi. Verkosto on varustettu sulkuventtiilein, joilla putkirikon aiheuttama jakelukatkos saadaan rajatuksi mahdollisimman suppealle alueelle. Vedenjakelujärjestelmän toimintaa seurataan kaukovalvontajärjestelmällä. Vesitornit ja paineenkorotusasemat sekä tärkeimmät venttiiliristikot ovat kauko-ohjauksen piirissä.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY seuraa jakeluverkoston veden laatua säännöllisesti ottamalla vesinäytteitä eri puolilla verkostoa olevista näytteenottopaikoista. HSY:n vesihuollon käyttölaboratorion lisäksi veden laatua valvovat kaupunkien omat terveydensuojeluviranomaiset.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Pääkaupunkiseudun viemäriverkoston kokonaispituus on noin 4900 kilometriä, josta jäte- ja sekavesiviemäreitä on noin 2 700 km ja hulevesiviemäreitä noin 2 200 km. Kallioon louhittuja viemäritunneleita on noin 80 kilometriä.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Pääkaupunkiseudulla on käytössä kaksi viemäröintijärjestelmää. Helsingissä kantakaupungin ulkopuolella sekä Espoossa, Vantaalla ja Kauniaisissa on käytössä erillisviemäröinti, jossa vain jätevedet johdetaan viemärissä jätevedenpuhdistamolle ja hulevedet lähimpään vesistöön. Helsingin kantakaupunki on pääosin sekaviemäröityä aluetta, jossa sekä jäte- että hulevedet johdetaan samassa viemärissä Viikinmäen jätevedenpuhdistamolle. Sekaviemäreiden osuus on noin 6 prosenttia viemäreiden kokonaispituudesta.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Jätevesiviemäröinti pyritään suunnittelemaan siten, että jätevesi virtaisi jätevedenpuhdistamolle painovoiman avulla. Maaston korkeuseroista johtuen se ei kuitenkaan aina ole mahdollista, vaan tarvitaan jätevedenpumppaamoita. Pääkaupunkiseudulla on käytössä yli 500 jätevedenpumppaamoa, joita valvotaan ja ohjataan kaukovalvontajärjestelmällä Viikinmäen ja Suomenojan jätevedenpuhdistamoilta.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY rakentaa uutta vesihuoltoverkostoa sitä mukaa kuin kaupungit päättävät verkoston piiriin saatettavien kaava-alueiden rakentamisesta. Vesihuoltoverkoston laajentamistyö tehdään yhteistyössä kaupunkien maankäytön ja teknisen toimialan kanssa.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY on Suomen suurimpia maanalaisten putkistojen saneeraajia. Saneerauksessa ei ole olemassa vain yhtä joka kohteeseen sopivaa menetelmää, vaan teknisesti ja taloudellisesti edullisin menetelmä arvioidaan tapauskohtaisesti. Pääosa viemäreistä saneerataan viemärikaivojen kautta sujuttamalla ilman kaivutöitä. Vesijohtoja saneerataan sekä aukikaivamalla että niin sanotuilla no-dig-menetelmillä, jotka vaativat melko vähän kaivamista.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY:n seutu- ja ympäristötiedon tehtäviä ovat ilmanlaadun seuranta, ilmastonmuutoksen hillinnän ja sopeutumisen strategiatyö sekä seudullisen tiedon tuottaminen, jalostaminen ja tietopalvelu. HSY mittaa pääkaupunkiseudun ilmasta merkittävimpiä haitallisia epäpuhtauksia, kuten pienhiukkasia ja typenoksideja. Tieto ilmanlaadusta päivitetään joka tunti HSY:n nettisivuille.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: HSY edistää ja seuraa aktiivisesti pääkaupunkiseudun ilmastostrategioiden toteuttamista. HSY:ssä lasketaan vuosittain pääkaupunkiseudun kasvihuonekaasupäästöt ja tuotetaan tietoa pääkaupunkiseudun jätevirroista. HSY ylläpitää myös ajantasaisia ja kattavia seudullisia perusrekisteri- ja paikkatietoja (SePe). Se tuottaa Helsingin seudun asuntoraportin, pääkaupunkiseudun yritysraportin, sukkulointikartat sekä tietoa rakennusmaavarannoista.


title: Helsingin seudun ympäristöpalvelut

text: Pääkaupunkiseudun ilmastoneuvontakeskus Ilmastoinfo tuli osaksi HSY:n toimintaa vuoden 2013 alussa. Ilmastoinfo kampanjoi ja neuvoo pääkaupunkiseudun asukkaita ja pk-yrityksiä energiansäästössä ja hiilijalanjäljen pienentämisessä.


title: Dinah Shore

text: Dinah Shore (synt. Frances Rose Shore ) oli yhdysvaltalainen laulajatar ja näyttelijätär.


title: Dinah Shore

text: Shore teki ensimmäisen levytyksensä 1939 Xavier Cugat’n yhtyeen solistina. Hänen ensimmäinen menestyskappaleensa oli "Yes, My Darling Daughter", ja ensimmäinen yli miljoona kappaletta myynyt levytys oli 1941 ilmestynyt ”Blues in the Night”. Muita miljoonamyyntiin yltäneitä Shoren kappaleita olivat muun muassa ”The Gypsy”, ”Doin’ What Comes Natur’lly” ja ”For Sentimental Reasons”.


title: Dinah Shore

text: Vuonna 1943 Shore avioitui näyttelijä George Montgomeryn kanssa. Samana vuonna hän esiintyi ensimmäisessä elokuvassaan "Thank Your Lucky Stars", jossa hän esitti itseään. Shoren muita elokuvia olivat muun muassa "Olalle vie" (1944) ja "Härkiä, heiniä ja hakkailua" (1951), jonka jälkeen Shore vetäytyi elokuvista . Shore aloitti televisioesiintymiset 1951, ja sai urallaan kaikkiaan kymmenen Emmy-palkintoa. Avioliitto George Montgomeryn kanssa päättyi 1962, johtuen osin Shoren televisiomenestyksen aiheuttamista uraristiriidoista. Shore avioitui uudestaan 1963, mutta tämä avioliitto päätyi eroon jo seuraavana vuonna. Elokuviin hän palasi vuonna 1977 komediaelokuvassa "Luoja lippalakissa", jonka pääosassa näytteli George Burns.


title: Dinah Shore

text: Shore on saanut kolme tähteä Hollywood Walk of Famelle.


title: W. E. B. Du Bois

text: William Edward Burghardt Du Bois (23. helmikuuta 1868 Great Barrington, Massachusetts – 23. elokuuta 1963 Accra, Ghana) oli yhdysvaltalainen sosiologi ja kansalaisoikeusliikkeen johtajia.


title: W. E. B. Du Bois

text: Du Bois väitteli tohtoriksi Harvardin yliopistosta vuonna 1895 ja nimitettiin kaksi vuotta myöhemmin professoriksi Atlantan yliopistoon, missä hän teki empiiristä tutkimusta afroamerikkalaisten sosiaalisesta tilanteesta. Tutkimuksiensa perusteella hän päätteli, että muutos saataisiin aikaan vain agitaatiolla ja protestiliikkeellä. Tämän näkökulman vuoksi Du Bois joutui erimielisyyksiin Booker T. Washingtonin kanssa. Toisin kuin Washington, jonka mukaan kouluttamattomien mustien tulisi keskittyä taloudelliseen kehittymiseen, ja Marcus Garvey, joka edisti ”takaisin Afrikkaan” -liikettä, Du Bois vaati mustille yhdysvaltalaisille niin taloudellista yhdenvertaisuutta, kuin välitöntä tasa-arvoa kansalaisoikeuksissa ja politiikassa. Du Bois kehitti myös ”lahjakkaan kymmenyksen” käsitteen, joka tarkoitti mustaa eliittiä, jonka velvollisuus oli parantaa vähemmän onnekkaiden mustien asemaa.


title: W. E. B. Du Bois

text: Vuonna 1905 Du Bois perusti NAACP:n edeltäjän Niagara-liikkeen ja vuonna 1910 jätti professorin virkansa ja siirtyi NAACP:n tutkimusjohtajaksi ja "Crisis"-lehden päätoimittajaksi. Vuonna 1934 hän palasi Atlantan yliopistoon, kunnes työskenteli jälleen vuosina 1944–1948 NAACP:ssä.


title: W. E. B. Du Bois

text: Mustien vapautuksen aate sai Du Boisin järjestämään ensimmäinen Panafrikkalaisen kongressin Pariisissa vuonna 1919. Viidennessä kongressissa Manchesterissa vuonna 1945 hän tapasi Kwame Nkrumahin ja Jomo Kenyattan.


title: W. E. B. Du Bois

text: Vuonna 1951 Du Bois sai syytteen vieraan vallan agenttina toimimisesta Neuvostoliiton hyväksi ja vaikka syyte hylättiin, Du Bois pettyi Yhdysvaltoihin, liittyi kommunistiseen puolueeseen, muutti Ghanaan ja lopulta luopui Yhdysvaltojen kansalaisuudestaan.


title: W. E. B. Du Bois

text: Du Boisin merkittävimpiin teoksiin kuuluvat "The Souls of Black Folks" (1903), "The Negro" (1915), "Black Reconstruction in America" (1935), "Color and Democracy" (1945), "The World and Africa" (1947) ja "In Battle for Peace: The Story of My 83rd Birthday" (1952).


title: Gustaf Anton Brakel

text: Gustaf Anton Brakel (17. joulukuuta 1782 Pirkkala – 10. tammikuuta 1853 Tukholma, Ruotsi) oli suomalaissyntyinen mutta suurimman osan elämästään Ruotsissa asunut pankkikomissaari ja näytelmäkirjailija.


title: Gustaf Anton Brakel

text: Brakelin vanhemmat olivat kapteeni Otto Mauritz Brakel ja Ulrika Renata Boije aj Gennäs. Otto Brakel omisti Viikin kartanon Nokialla. 11-lapsisen perheen nuorin poika Gustaf Anton Brakel muutti jo 15-vuotiaana Tukholmaan sisarensa luokse. Hän loi sittemmin Ruotsissa merkittävän uran pankki- ja valtiomiehenä. Brakel nimitettiin pankkikomissaariksi 1813.


title: Gustaf Anton Brakel

text: Brakelin kirjoittamista näytelmistä tunnetuimmat olivat viikinkijumalista kertonut "Odin i Svithoid" (1826) ja vuonna 1829 valmistunut kolminäytöksinen "Wäinämöinen"-näytelmä. Jälkimmäisen näytelmän tapahtumapaikkoina olivat Viikin kartanon mailla sijainnut ikivanha pakanuuden aikainen "Junkkarin mätäs"-niminen palvontapaikka jossa palvottiin Junkkari-nimistä jumalaa sekä Siuron Linnavuori.


title: Gustaf Anton Brakel

text: Hänen veljensä oli Karl Adolf Brakel.


title: STX

text: STX viittaa seuraaviin:


title: Kasvoton kuolema

text: Kasvoton kuolema on ruotsalaisen Henning Mankellin kirjoittama vuonna 1991 julkaistu poliisiromaani. Tarinan päähenkilönä on ystadilainen poliisi Kurt Wallander. Kirja aloittaa kymmenosaisen Kurt Wallander -romaanisarjan.


title: Kasvoton kuolema

text: Kirja on filmattu kahdesti. Ruotsinkielisen version vuodelta 1995 ohjasi Per Berglund ja Wallanderia näyttelee Rolf Lassgård. Vuonna 2010 ilmestyi BBC:n tuottama englanninkielinen versio, jossa Wallanderin osassa on Kenneth Branagh. Englanninkielisen version juonta on muutettu melko paljon, sillä päinvastoin kuin kirja se ei ole sarjan ensimmäinen osa. Esimerkiksi kirjassa Wallanderin isä on vasta sairastumassa, mutta elokuvassa hän on jo hoitokodissa.


title: Kasvoton kuolema

text: Kurt Wallander hälytetään kylmänä tammikuun aamuna töihin. Maalla asuva pariskunta on murhattu raa’asti, eikä poliiseilla ole muita johtolankoja kuin uhrin soperrus: ”ulkolainen”. Myöhemmissä Wallander-kirjoissa murhaa kutsutaan Lenarpin kaksoismurhaksi rikoksen tekopaikan perusteella.


title: Kasvoton kuolema

text: Epäiltyjen ulkomaalaistaustan vuotaminen julkisuuteen johtaa viha-aaltoon. Wallander saa puhelimitse uhkauksia, joissa maahanmuuttajia kohtaan uhataan hyökätä, jos poliisi ei selvitä rikosta. Pakolaiskeskus sytytetään tuleen. Kirjassa tapahtuu vielä toinenkin murha kun ensimmäisen yllyttämänä rasistit surmaavat turvapaikan hakijan kostoksi.


title: Kasvoton kuolema

text: Wallander on juuri eronnut vaimostaan, syö epäterveellisesti ja juo liikaa alkoholia.


title: Piinaavat hetket

text: Piinaavat hetket on toiminnallinen jännityselokuva, jonka ensi-ilta oli vuonna 1998. Pääosia esittävät Michael Keaton sekä Andy Garcia, ja ohjauksesta vastaa Barbet Schroeder.


title: Piinaavat hetket

text: Frank Conner (Garcia) on sanfranciscolainen poliisi, jonka nuori poika sairastaa leukemiaa. Sairaus on edennyt jo niin pitkälle, että hän tarvitsee luuydinsiirron elääkseen. Kun lääkärit etsivät sairaalan potilastietokannasta sopivia luovuttajia, selviää, että heitä on vain yksi; elinkautista vankeustuomiota kärsivä paatunut murhaaja Peter McCabe (Keaton). Conner lähtee tapaamaan häntä vankilaan mutta McCabe ei ole kiinnostunut luovuttajaksi. Vähän ajan päästä hän kuitenkin suostuu mutta sillä ehdolla, että Conner lupaa järjestää hänelle paremmat olot ilman tiukkoja vankilarutiineja. Conner suostuu muitta mutkitta, mutta McCabe vain bluffaa; hänellä ei ole aikomustakaan mennä leikkaukseen, vaan päättää käyttää tilannetta hyväkseen ja paeta. Hyvin suunniteltu pako onnistuukin ja leikkauspöydällä McCabe pääsee vapauteen ja aloittaa välittömästi ihmisten lahtaamisen. Epätoivoisen Connerin on samanaikaisesti saatava McCabe kiinni elävänä ja estää poliiseja tappamasta häntä.


title: Lars Arnell

text: Lars Arnell (13. tammikuuta 1781 Tukholma – 6. syyskuuta 1856 Turku) oli ruotsalainen sotilas, maaherra ja kääntäjä joka asui vuodesta 1826 Suomessa ja toimi täällä kirjakauppiaana, Suomen Talousseuran sihteerinä ja toimittajana.


title: Lars Arnell

text: Arnellin vanhemmat olivat tykistömajuri Lars Larsson Arnell ja Sofia Elisabet von Rosen. Hän lähti 13-vuotiaana sotilasuralle osallistuen Pommerin sotaan 1805–1807. Hän oli sittemmin majurina Kalmarin rymentissä ja palveli tykistössä Suomen sodan aikana kunnes erosi sotilaspalveluksesta everstiluutnanttina 1813. Arnell toimi Jämtlandin maaherrana 1817–1818 ja Hallandin maaherrana 1818–1823. Vuodesta 1823 lähtien Arnell oli sotadepartementin valtiosihteerinä Tukholmassa. Ranskankielen taitoinen ja monipuolisesti sivistynyt Arnell pääsi kuningas Kaarle XIV Juhanan suosioon. Hän joutui kuitenkin taloudelliseen vaikeuksiin tuhlailevan elämäntyylinsä ja pelivelkojensa takia, syyllistyi petokseen ja teki lopulta vararikon. Arnell jouti pakenemaan Ruotsista ja oleskeli ensin Tanskassa js sitten 1825–1826 Hampurissa. Hän hankki täällä elantonsa kääntämällä ulkomaista kirjallisuutta, lähinnä romaaneja, ruotsin kielelle. Hän käänsi muun muassa Walter Scottin, Johanna Schopenhauerin, Thomas Mooren, Washington Irvingin, James Fenimore Cooperin, Chateaubriandin ja Alfred de Vignyn kirjoja.


title: Lars Arnell

text: Arbnell tuomittiin syksyllä 1826 kahden vuoden pakkotyörangaistukseen Kristianstadin linnoituksessa. Hänelle annettiin kuitenkin mahdollisuus vapaaehtoisesti poistua maasta ja niinpä Arnell muutti Suomeen sisarensa luokse. Arnell asettui asumaan sisarensa maatilalle Turun lähelle ja jatkoi siellä käännöstöitään. Hän toimi sitten kansalaisuuden saatuaan kirjakauppiaana Turussa ja oli myös Turussa ilmestyneen Åbo Underrättelser-lehden toimittajana 1830–1839. Vuonna 1832 Arnell valittiin Suomen Talousseuran sihteeriksi ja hän sai asunnon seuran talosta Turussa. Arnell laati sihteerinä toimiessaan muun muassa Mustialan maanviljelysopiston perustamissuunnitelman. Vuonna 1854 hän joutui kuitenkin kiinni seuran varojen kavaltamisesta ja hänen tilalleen sihteeriksi tuli kirjailija ja lehtimies N. H. Pinello. Kavallukseen Arnellin olivat ajaneet jälleen pelivelat.


title: Kaksipäisen vekaran varjossa

text: Kaksipäisen vekaran varjossa on 2009 valmistunut kuunnelma, jonka on käsikirjoittanut Juha Vuorinen yhdessä Mikael Wöllerin kanssa. Kuunnelmahupailu kertoo Adolf Hitlerin yhteenkasvaneista kaksoispojista, jotka ovat syntyneet Jumalan ja Saatanan vedonlyönnin seurauksena. Yleisradio julkaisi kuunnelman ainoastaan podcastina.


title: Kaksipäisen vekaran varjossa

text: Keväällä 2012 julkaistiin Kaksipäisen vekaran varjossa -kuunnelman pohjalta koottu laajempi kirjaversio, jonka kirjoittivat Juha Vuorinen ja Mikael Wöller.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Ovi Musiikki Unlimited (ennen Comes With Music) on Nokian lanseeraama palvelu, jossa tietyn puhelimen "Comes With Music" tai "Ovi Musiikki Unlimited" -version ostamalla saa vuodeksi rajoittamattoman lataus- ja käyttöoikeuden Nokia Musiikkikaupan valikoimaan. Comes With Music -palvelussa käyttäjä saa rajoittamattoman latausoikeuden palvelun tiedostoihin sopimuksen ajaksi. Myöhemmin palvelua voi käyttää erillisellä kuukausimaksulla tai puhelinliittymään yhdistetyllä Comes With Music -tilauksella. Suomessa Comes With Music -palvelu avautui 26. marraskuuta 2009.. CWM palvelu vaihtoi nimekseen Ovi Music Unlimited elokuussa 2010.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Palvelu julkistettiin ensimmäistä kertaa joulukuussa 2007. Comes With Music avattiin joissakin Euroopan maissa, Australiassa, Brasiliassa ja Meksikossa vuoden 2008 loppupuolella. Tilaajat voivat myös kuunnella musiikkia suoraan verkkopalvelun sivuilta.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Uusia laitteita ei ole voinut rekisteröidä Suomessa Nokia Musiikki Unlimited palveluun 1.1.2012 jälkeen.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Kappaleet voidaan ladata kännykkään suoraan mobiililaajakaistan kautta tai tietokoneelle, jolta ne siirretään puhelimeen apuohjelmalla. Ladatut kappaleet säilyvät puhelimessa ja niitä voi kuunnella myös tilauksen päättymisen jälkeen. Ohjelmalla voi toistaa sekä Comes With Music -kaupasta ladattuja että muita koneella olevia löytyviä musiikkitiedostoja, ja se tukee MP3-, AAC-, EAAC+-, WMA- ja WAV-tiedostomuotoja.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Musiikki ladataan WMA-muotoisena. Musiikin käyttöä on rajoitettu suojaamalla kappaleet Microsoft Windows Media Digital Rights Management (DRM) -tekniikalla. Niitä voi kuunnella lataamisen jälkeen myös muilla tätä suojaustekniikkaa tukevilla MP3-soittimilla.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Toistaiseksi Nokian musiikkikaupan www-palvelu toimii vain Microsoft Windows -käyttöjärjestelmällä ja Internet Explorer -selaimilla.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Ovi Musiikki Unlimited sisälsi vuonna 2008 lanseerauksensa yhteydessä yli kaksi miljoonaa musiikkikappaletta. Suomen julkaisussa on noin kuusi miljoonaa kappaletta. Valikoimaan pyritään sisällyttämään sekä suurten että pienten levy-yhtiöiden julkaisemaa musiikkia. Nokian mukaan palvelun Suomen lanseerauksessa halutaan tarjota ulkomaisten artistien ohella myös laaja suomalainen musiikkitarjonta.


title: Ovi Musiikki Unlimited

text: Aikaisemmin Nokian musiikkikauppaa on voitu käyttää rajoitetusti vanhemmilla Nokian älypuhelimilla. Comes With Music (nykyään Ovi Musiikki Unlimited) -palvelu avattiin erityisesti musiikkipalvelua varten räätälöityjen Comes With Music tai Ovi Musiikki Unlimited -puhelimille. Ensimmäiset mallit julkaistiin 26. marraskuuta 2009 ja ne ovat Nokia X6 CWM, Nokia N97 mini CWM, Nokia 5230 CWM ja Nokia 5630 CWM. Esimerkiksi kosketusnäytöllistä X6-mallia myytiin aluksi ainoastaan Comes With Music -musiikkipalvelun kanssa.


title: N. H. Pinello

text: Nils Henrik Pinello (17. elokuuta 1802 Turku – 9. syyskuuta 1879 Turku) oli suomalainen ruotsiksi kirjoittanut kirjailija ja toimittaja. Hän käytti nimimerkkejä "Kapten Puff", "N.H.P." ja "von Puff".


title: N. H. Pinello

text: Pinellon vanhemmat olivat laivaston eversti, Tammelan pitäjän Perttulan kappelissa sijainneen Kartanonkylän kartanon omistanut Dominicus Julius Pinello ja Sofia Elisabet Bruncrona. Pinellon isän suku oli muuttanut Genovasta Ruotsiin. Pinello pääsi ylioppilaaksi Turussa 1817 mutta hän ehti toimia saaristolaivaston Turun eskaaderissa alikonstaapelina jo ennen tätä. Pinello valmistui filosofian kandidaatiksi 1823 ja hän suoritti vuoritutkinnon 1825.


title: N. H. Pinello

text: Pinello toimi Ruotsin itäisen ja läntisen vuorikunnan vuorimestarin pöytäkirjurina 1825 ja hän avusti Kiskon Orijärven kuparikaivoksen kartoitustöissä 1826. Hän omisti Uskelassa sijainneen Kirjakkalan ruukin 1827–1831 ja isältään perimänsä Kartanonkylän kartanon Tammelan pitäjän Perttulan kappelissa vuoteen 1847 saakka. Sittemmin Pinello toimi kirjailijana ja lehtimiehenä. Hän oli Åbo Tidningar -lehden päätoimittajana 1836–1847 ja 1853–1856. Pinello oli Suomen Talousseurassa vt. sihteerinä kesällä 1842, apulaissihteerinä 1848 sekä seuran sihteerinä 1856–1864. Hän oli myös mukana säätyvaltiopäivillä 1863–1864, 1867 ja 1872.


title: N. H. Pinello

text:
Pinello oli myös mukana perustamassa Turkuun uutta Åbo Teaterhus-teatteritaloa. Teatteritalo on Suomen vanhin ja se avattiin 21. tammikuuta 1839. Vuodesta 1891 siinä on toiminut Åbo Svenska Teater.
Vuodesta 1991 näyttelijä Riko Eklundh on esittänyt teatteritaloa Pinellon hahmossa. Vuosien varrella kierroksia Nils Henrik Pinellona on kertynyt pitkälti yli 200. Vanhan Suurtorin kupeessa Turussa sijaitsee ravintola Pinella. Se on saanut nimensä Nils Henrik Pinellon mukaan, joka oli sen perustajia.


title: Hunt-luokka (miinanraivaaja, 1916)

text: Hunt-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston avomeriraivaajaluokka, jonka lukuisat alukset laskettiin vesille kahdessa erässä 1916-1919. Ensimmäisen Belvoir-luokan kaksikymmentä alusta suunnitteli Ailsa Shipbuilding Company ja toisen Aberdare-luokan satakaksikymmentäyhdeksän alusta suunnitteli Amiraliteetti.


title: Hunt-luokka (miinanraivaaja, 1916)

text:
Belvoir-luokan alukset tilattiin 1916 ankkuroitujen miinojen aiheuttaessa uhan siipirattain varustetuille raivaajille. Samoin perusteena käytettiin siipiratasalusten huonoa sään kestokykyä.
Aberdare-luokan aluksista osa oli alun perin nimetty rannikkokaupunkien mukaan, mutta ne jouduttiin vaihtamaan viestiliikenne sekaannusten vuoksi.