title: D=OUT

text: D=OUT (lausutaan "Dauto") on japanilainen, vuonna 2006 toimintansa aloittanut visual kei -yhtye, jossa vaikuttavat laulaja Kouki, kitaristit Hikaru ja Ibuki, basisti Reika ja rumpali Minase. Bändin tyylilaji on pääosin rockia ja poppia, mutta musiikissa on myös vaikutteita jazzista. Koukin lauluääni on massiivinen ja pehmeä joka erottaa hänet hyvin useista j-rock -laulajista. Musiikissa laulu ja bassokitara ovat etusijalla. Yhtye on julkaissut kaksi albumia: "Zipang" vuonna 2008 ja "Carnival Ukiyo" vuonna 2010.


title: D=OUT

text: Bändi oli ennen SPEED DISKin alaisena, mutta on nykyään PSC Companyn alainen.


title: Vlado Janevski

text: Vladimir Vlado Janevski (; s. 27. marraskuuta 1960 Skopje, Makedonian sosialistinen tasavalta, Jugoslavia) on makedonialainen laulaja. Hän edusti Makedoniaa Eurovision laulukilpailussa 1998 kappaleella "”Ne zori, zoro”", jolloin Makedonia osallistui euroviisuihin ensimmäistä kertaa. Kappale sijoittui 19. sijalle saaden yhteensä 16 pistettä.


title: Pieli

text: Pieli on heraldinen airutkuvio, jonka leveys on noin kolmannes kilven leveydestä, ja joka kulkee kilven oikeassa reunassa. Suomalainen heraldiikka ei tunne kavennettua pieltä.


title: Pieli

text: Pieli yltää aina korkeussuunnassa kilven reunasta reunaan. Samaa kuviota kilven vasemmassa reunassa kutsutaan vastapieleksi.


title: Jordi Amat

text: Jordi Amat Maas (s. 21. maaliskuuta 1992 Canet de Mar, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Primera Divisiónissa pelaavaa Real Betisiä ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Jordi Amat

text: Amat teki ensiesiintymisensä Espanyolin edustusjoukkueessa 24. tammikuuta 2010 ottelussa Mallorcaa vastaan. Toisen ottelunsa hän pelasi vajaa kaksi viikkoa myöhemmin Real Madridia vastaan.


title: Japani talviolympialaisissa 1932

text: Japani osallistui Lake Placidin talviolympialaisiin 1932 16 miesurheilijan joukkueella. Kaikissa kolmessa pohjoismaisessa hiihtolajissa, pikaluistelussa ja taitoluistelussa (kahdessa viimeisimmässä ensimmäistä kertaa olympiatasolla) kilpailleet japanilaiset jäivät ilman mitaleja. Parhaan sijoituksen saavutti mäkihyppääjä Goro Adachi oltuaan kahdeksas.


title: Japani talviolympialaisissa 1932

text: Kunkin erän kaksi nopeinta luistelijaa etenivät loppukilpailuun. Tämä oli Japanin ensiesiintyminen talviolympialaisten pikaluistelussa.


title: Japani talviolympialaisissa 1932

text: Kyseessä oli Japanin ensiesiintyminen taitoluistelussa olympiatasolla.


title: Ruotsi talviolympialaisissa 1932

text: Ruotsi saavutti Lake Placidin talviolympialaisista 1932 kolme mitalia, joista yksi oli kultainen ja kaksi hopeisia. Kisojen mitalitilastossa Ruotsi sijoittui kolmanneksi. Ruotsin joukkue koostui 11 mies- ja yhdestä naisurheilijasta. Ruotsalaiset kilpailivat kaikissa kolmessa pohjoismaisessa hiihtolajissa, pikaluistelussa ja taitoluistelussa. Maastohiihdossa ruotsalaiset ottivat 18 kilometrillä kaksoisvoiton.


title: Smile Audiovisual

text: Smile Audiovisual Oy on vuonna 1984 perustettu helsinkiläinen videoviestintätoimisto. Asiakkaita ovat yritykset, yhdistykset, liitot sekä julkishallinto. Smile Audiovisual Oy aloitti tekemällä 80-luvulla useita palkintoja voittaneita multivisio-ohjelmia. 80-luvun lopulta lähtien yritys on tehnyt videotuotantoa. Smile Audiovisual Oy:n päätuotteena ovat mm. yritysvideot ja opetusvideot. Yhtiö tarjoaa myös muita yritysviestinnän ratkaisuja. Smile Audiovisualin ohjelmat ja yritysvideot ovat saaneet runsaasti palkintoja sekä kotimaassa että ulkomailla.


title: Harmaa alue (elokuva)

text: Harmaa alue () on Tim Blake Nelsonin vuonna 2001 ohjaama yhdysvaltalainen elokuva, jonka pääosissa näyttelevät David Arquette, Steve Buscemi, Harvey Keitel, Mira Sorvino ja Daniel Benzali. Se perustuu lääkärin ja keskitysleirivangin Miklós Nyiszlinin kirjaan ().


title: Kansallinen Sateenkaariryhmä

text: Kansallinen Sateenkaariryhmä – Kasary ry on Kansallisen Kokoomuksen läheisjärjestö, joka pyrkii ajamaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia yhteiskunnassa ja joka myös toimii Kokoomuksen sisäisenä asiantuntijaverkostona. Järjestöön voi kuulua kuulumatta itse puolueeseen. Joulukuussa 2011 Janne Hälinen tuli valituksi yhdistyksen puheenjohtajaksi.


title: Kansallinen Sateenkaariryhmä

text: Kasary perustettiin vuonna 2010, ja sen suojelijaksi tuli Alexander Stubb.


title: Teodor Palic

text: Teodor Palic (s. 1945) on romanialainen kääntäjä, joka on kääntänyt suomenkielistä kirjallisuutta romaniaksi.


title: Teodor Palic

text: Palic on koulutukseltaan insinööri. Hän lähti Romaniasta 1990 Itä-Berliinin kautta Länsi-Berliiniin, jossa hän haki poliittista turvapaikkaa. Seuraavana vuonna hän tuli Suomeen ja sai siivoojan paikan ja opiskeli suomea. Hänen ensimmäinen käännöksensä, Mika Waltarin "Sinuhe", ilmestyi Romaniassa 1999 ja sai siellä runsaasti huomiota ja kiitoksia. Sen jälkeen hän käänsi useita Waltarin teoksia. Hän on saanut käännöstyöhön apurahoja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralta ja on kääntänyt myös Arto Paasilinnaa, Anna-Leena Härköstä, Matti Klingeä ja Mauri Kunnasta. Hän on sittemmin palannut takaisin Romaniaan.


title: Unkari talviolympialaisissa 1932

text: Unkari saavutti Lake Placidin talviolympialaisista 1932 yhden mitalin, kun Emília Rotter ja László Szollás saivat pariluistelusta pronssia. Kisojen mitalitilastossa Unkari sijoittui kymmenenneksi. Unkari kilpaili näissä talviolympialaisissa ainoastaan taitoluistelussa, jossa se debytoi olympiatasolla saavuttaen heti ensimmäisen mitalinsa talviolympialaisista. Toinen Unkarin pari Olga Orgonista / Sándor Szalay sijoittui neljänneksi.Unkari teki Lake Placidissa ensiesiintymisensä olympialaisten taitoluistelussa. Rotter ja Szollás voittivat maan ensimmäisen talviolympiamitalin.


title: Vingåkerin kunta

text: Vingåkerin kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Vingåker.


title: Vingåkerin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 370,32 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 953 henkeä (31.12.2015).


title: Vingåkerin kunta

text: Hyvin pieni alue kunnan länsiosassa sijaitsee Närken maakunnassa. Kunnan keskustaajama on Vingåker. Vingåkerin naapurikuntia ovat Katrineholm, Finspång ja Örebro. Kunnassa sijaitsee Sävstaholmin linna.


title: Vingåkerin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 80,48 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Vingåkerin kunta

text: Västra Vingåkerin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1903 Vingåkerin taajaväkinen yhdyskunta, jota kutsuttiin myös nimellä "Bondestad". Yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1962, ja samana vuonna kunnan nimeksi tuli pelkästään Vingåker. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan alueeseen, mutta vuoden 1971 kuntauudistuksessa Vingåkeriin liitettiin Österåkerin seurakunta jaetusta Julitan maalaiskunnasta.


title: Vingåkerin kunta

text: Vaakunaselitys: "Jaetussa kilvessä kultaisella pohjalla vihreä tammi ja vihreällä pohjalla humalanranka." (Ruotsiksi "Sköld, kluven av guld, vari en grön ek, och grönt, vari en humleranka av guld.")


title: Vingåkerin kunta

text: Vaakuna vahvistettiin Västra Vingåkerin maalaiskunnalle vuonna 1941. Tammi otettiin Oppundan kihlakunnan käyttämästä sinetistä ja humalanranka viittaa humalanviljelykseen. Vaakuna rekisteröitiin uuden kunnan käyttöön vuonna 1974. Vingåkeriin kuuluu osa entisestä Julitan maalaiskunnasta, jolla oli oma vaakuna.


title: Vingåkerin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 192 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 219 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vingåkerin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 927 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 46 000 kruunua.


title: Vingåkerin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Vingåkerin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Vingåkerin kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 022 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Vingåkerin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Baggetorpin taajamassa on 502 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Katrineholmin kuntaan.


title: Vingåkerin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Vingåkerin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vingåkerin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Vingåkerin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Vingåkerin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Vingåkerin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Trosan kunta

text: Trosan kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Trosa.


title: Trosan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 209,79 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 078 henkeä (31.12.2015).


title: Trosan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 35,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 16,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Trosan kunta

text: Trosa-Vagnhäradin maalaiskunta muodostettiin vuonna 1925 aikaisemmista Trosan ja Vagnäradin maalaiskunnista. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa se yhdistettiin Västerljungin kanssa ja sai nimen Vagnhärad. Trosan kaupungista tuli vuonna 1971 Trosan kunta, ja se liitettiin yhdessä Vagnhäradin kanssa Nyköpingin kuntaan vuonna 1974. Vuonna 1992 nykyinen Trosan kunta erotettiin Nyköpingistä omaksi kunnakseen.


title: Trosan kunta

text: Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä soutuvene, jossa kaksi paria airoja, molemmat kultaa, ja niiden yllä kuvattu hopeinen kuu." (Ruotsiksi "I blått fält en roddbåt med två par åror av guld och däröver en bildad måne av silver.")


title: Trosan kunta

text: Vaakuna vahvistettiin Trosan kaupungille vuonna 1934, ja se perustuu 1600-luvulta olevaan sinettiin. Veneen katsotaan viittaavan sillin kalastamiseen. Vaakuna jäi pois käytöstä, kun Trosa liitettiin Nyköpingin kuntaan vuonna 1974. Vanha vaakuna rekisteröitiin jälleen käyttöön, kun uusi Trosan kunta muodostettiin vuonna 1992. Kunnan alueella aiemmin sijainneella Vagnhäradin maalaiskunnalla oli myös vaakuna vuosina 1955–1973.


title: Trosan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 479 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,2 prosenttia kunnan väestöstä. Vuoden 1984 lopun tietoja ulkomailla syntyneistä ja Suomessa syntyneistä Trosan kunnassa ei ole saatavilla, sillä tuolloin alue kuului vielä Nyköpingin kuntaan.


title: Trosan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 217 613 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 92 000 kruunua.


title: Trosan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Trosan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Trosan kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 038 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Trosan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Trosan kunta


title: Trosan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Granlund + Kvarnsjön kuuluu osin myös Nyköpingin kuntaan.


title: Trosan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Trosan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Trosan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1988 luvut ovat nollia, koska tuolloin Trosa oli vielä osa Nyköpingin kuntaa.


title: Trosan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Trosan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Trosan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Trosan kunta ja Gnestan kunta ovat vielä osa Nyköpingin kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Evoluution todisteet

text: Evoluution todisteet käsittävät suuren määrän erilaisia havaintoja eliöiden perimästä, anatomiasta ja varhaisten eliöiden fossiileista. Evoluutiota on mahdollista seurata reaaliajassa ja vaikuttaa siihen aktiivisesti, mutta historiallisten evoluutiotapahtumien havaitsemiseksi täytyy tutustua prosesseista jääneeseen todistusaineistoon.


title: Evoluution todisteet

text: Evoluutioteoria on falsifioitavissa oleva luonnontieteellinen malli, joka pyrkii selittämään evoluutiota ja sen mekanismeja mahdollisimman tarkasti ja antaa sen menneestä tai tulevasta toiminnasta ennusteita. Biologiassa, johon evoluution ala kuuluu, ei ole täysin varmaksi todistettavia asioita, kuten ei muissakaan kokemusperäisissä tieteissä.


title: Evoluution todisteet

text: Evoluutio on historiallinen tapahtumasarja, eikä sitä voida todistaa perinteisillä väitteillä tai menetelmillä, joilla todistetaan puhtaasti fysikaaliset tai funktionaaliset ilmiöt. Tietyt evolutiiviset tapahtumat – ja evoluutio kokonaisuudessaan – on pääteltävä havaintojen perusteella. Näitä päätelmiä on testattava yhä uudestaan uusia havaintoja vastaan, jolloin alkuperäiset havainnot saavat vahvistusta tai ne kumoutuvat. Menneisyyden evoluutiota ei voida tutkia kokeellisesti, mutta nykyistä voidaan, ja epäsuorien todisteiden avulla evoluutiota voidaan historiallisena ilmiönä testata.


title: Evoluution todisteet

text: Evoluution todistavia asioita ovat muun muassa sukupolvesta toiseen tapahtuva muuntelu, uuden geneettisen materiaalin kehittyminen, lajiutumishavainnot, hyödyllisten alleelien yleistyminen, bakteeripopulaatioiden nopea vastustuskyvyn kehittyminen, fossiiliaineiston johdonmukainen geologinen kerroksellisuus ja sen johdonmukainen rakenteellinen kehitys, ja monia muita evoluution puolesta todistavia asioita, jotka muodostavat koko biologian perustan.


title: Evoluution todisteet

text:
Lajiutuminen tarkoittaa eliöiden evoluutiota uusiksi lajeiksi. Lajiutumista voi tapahtua monista syistä. Tieteilijät ovat havainneet monia esimerkkejä lajiutumisesta laboratorioissa ja luonnossa. Evoluutio on kuitenkin tuottanut paljon enemmän lajeja kuin luulisi olevan tarpeen, esimerkiksi kovakuoriaisia on yli 350 000 tunnettua lajia. Eräitä esimerkkejä ovat tuottaneet saarten eliöstöt ja sopeutumislevittäytyminen (adaptiivinen radiaatio). Alla esitetyt esimerkit ovat vain pieni murto-osa tunnetuista tapauksista.
Eliöryhmien rakenteiden ja muiden ominaisuuksien vertailu tukee evoluutioteoriaa osoittaessaan samasyntyisiä elimiä ja toimintoja. Evoluutioteorian mukaan kaikki lajit polveutuvat toisista, aiemmin eläneistä lajeista. Mitä etäisempi yhteinen kantamuoto on ajallisesti, sitä kauemmaksi lajit ovat ehtineet kehittyä toisistaan.


title: Evoluution todisteet

text: Stephanomeria malheurensis -kasvin lajiutuminen todettiin Oregonissa. Kantalaji Stephanomeria exigua (alalaji coronaria) on täysin ristipölytteinen, mutta malheurensis on lähinnä itsepölytteinen ilmeisesti itsepölytteisyyteen johtaneen geenimutaation seurauksena, mikä on johtanut lajien eriytymiseen, vaikka ne kasvavat samalla alueella. Risteytymien hedelmällisyys on alentunut kromosomien rakenteellisten erojen vuoksi niin paljon, että geenit eivät voi siirtyä lajien välillä.


title: Evoluution todisteet

text: Ihminenkin on tuottanut uusia kasvilajeja kuten retiisikaali 1920-luvulla ja karhea pillike (Galeopsis Tetrahit). Retiisikaalit lisääntyvät vain keskenään, ja retiisikaaleilla on aina kaalin juuret retiisin lehdin, vaikka tavoite oli päinvastainen.


title: Evoluution todisteet

text: Ihminen toi 1920-luvulla Pohjois-Amerikkaan kolme pukinparta-kasvilajia ("Tragopogon"). Näiden risteytyminä syntyi vuoteen 1949 mennessä kaksi uutta lajia, Tragopogon mirus ja Tragopogon miscellus. Erot kromosomimäärissä estävät lisääntymisen kantalajien kanssa.


title: Evoluution todisteet

text: Madeiran hiiret ovat Madeiran saaren 1400-luvulla tapahtuneen asutuksen jälkeen kotihiirestä kehittyneitä hiirilajeja. Nyt saarella on peräti kuusi eri lajia, ja niillä on Robertsonin translokaatioita (eri kromosomien fuusioita). Myös ihmisen eriytymisessä ihmisapinoiden kaltaisista sukulaisista tapahtui Robertsonin translokaatioita.


title: Evoluution todisteet

text: Färsaarten kotihiiren katsotaan kehittyneen omaksi lajikseen 250 vuodessa siitä, kun hiiri tuotiin saarille.


title: Evoluution todisteet

text: "Drosophila paulistorum" -hyönteislajin kaksi ryhmää kehittyivät vuosien 1958 ja 1963 välillä niin, että ristisiitoksista syntyvät urokset eivät enää ole lisääntymiskykyisiä.


title: Evoluution todisteet

text: Lontoon metron hyttynen eli viemärihyttynen kehittyi lintuhyttysestä mahdollisesti 1900-luvulta alkaen, ellei ole sen vain etelämmässä maan päällä selviytyvä lähisukulainen.


title: Evoluution todisteet

text: Lajit käyttäytyvät hyvin eri tavoin, niitä on äärimmäisen vaikeaa saada parittelemaan keskenään, ja niillä on erilaiset alleelifrekvenssit, mikä tukee oletusta perustajavaikutuksesta. Lontoon metron hyttynen lisääntyy ympäri vuoden, ei kestä kylmää ja pistää rottia, hiiriä ja ihmisiä, kun taas lintuhyttynen horrostaa talvella, kestää kylmää ja pistää vain lintuja. Kun lajeja risteytettiin, munat olivat hedelmättömiä.


title: Evoluution todisteet

text: Geneettisen datan perusteella kaikkien metroasemien hyttysillä on yhteinen alkuperä, joten Byrne and Nichols olettavat sopeutumisen maanalaiseen ympäristöön tapahtuneen Lontoossa vain kerran.


title: Evoluution todisteet

text: Hyvin erillään elävillä metrohyttysillä on hyvän vähän geneettisiä eroja, mikä viittaa omaan lajiin: sama mtDNA-ero löytyy kymmenen Venäjän kaupungin metropopulaatioista; sama mikrosatelliitti löytyy Euroopan, Japanin, Australian, Lähi-idän ja Atlantin saarten populaatioista.


title: Evoluution todisteet

text: Lintulaji "Sylvia atricapilla" eli mustapääkerttu (josta Sylvian joululaulun arvellaan kertovan) on tieteilijöiden mukaan jakaantumassa. Freiburgin yliopiston Gregor Rolshausen totesi, että Englannissa ja Välimeren alueella talvehtivien populaatioiden geneettinen eriytyminen toisistaan on jo niin pitkällä, että DNA-sekvensoinnilla voi tunnistaa populaation jo 85 %:n varmuudella. Tämä ero on syntynyt noin 30 sukupolvessa. Exeterin yliopiston Stuart Bearhop raportoi, että nämä kaksi populaatiota eivät yleensä parittele keskenään. Tutkijoiden mukaan populaatioista on tulossa kaksi täysin eri lajia geneettisen ja maantieteellisen eriytymisen vuoksi.


title: Evoluution todisteet

text: Orapihlajakärpänen (hedelmäkärpänen) eli "Rhagoletis pomonella" näyttää olevan eriytymässä kahdeksi lajiksi ilman alueellista eriytymistä (sympatrinen lajiutuminen). 1800-luvulla Pohjois-Amerikkaan istutettiin omenapuita, ja pian sen jälkeen laji jakautui omenia syöviin ja orapihlajan hedelmiä syöviin populaatioihin. Omenia syövän populaation 13 allotsyymistä jo 6 poikkeaa orapihlajapopulaation vastaavista ja omenansyöjäyksilöt kypsyvät nuorempina ja lähempänä kauden alkua. Ristiinlisääntyminen on enää 5 %.


title: Evoluution todisteet

text: William Rice ja G.W. Salt jalostivat lajin "Drosophila melanogaster" hedelmäkärpäset 35 sukupolvessa kahdeksi populaatioksi, jotka suosivat erilaisia olosuhteita ja suostuivat lisääntymään vain näillä eivätkä näin ollen enää lisääntyneet keskenään. The history of such attempts is described in Rice and Hostert (1993).


title: Evoluution todisteet

text: Diane Dodd osoitti vastaavan "Drosophila pseudoobscura" -lajin hedelmäkärpäsillä 8 sukupolvessa ruokkimalla toista populaatiota tärkkelyksellä ja toista maltoosilla.


title: Evoluution todisteet

text: Doddin koe on toistettu monilla muilla hedelmäkärpäsillä ja ruoilla.


title: Evoluution todisteet

text: Havaijissa Oahun eläintarhasta karkasi vuonna 1916 vallabikengurupari. Niiden jälkeläisistä on syntynyt Havaijin nykyinen noin 100 yksilön vallabikanta. Oahun vallabit ovat aivan erivärisiä ja paljon pienempiä kuin kantalaji. Uutta vallabilajia tutkinut James Lazell Jr. kertoo Science Digestin artikkelissa, että Oahun populaatio on yllättävän nopeasti kehittynyt erillinen laji, joka on kehittänyt uuden maksaentsyymin ja pystyy siten syömään paikallisia myrkkykasveja toisin kuin australialaiset sukulaisensa. Myös biologian professori Kenneth Saladinin mukaan Oahun laji ei ole lisääntymiskykyinen australialaisen kantalajin kanssa vaan erillinen laji.


title: Evoluution todisteet

text: Meksikonmolli eli "Poecilia mexicana" on pieni karppikala, joka elää Meksikon Rikkiluolissa. Pintavesissä elävä vaalea muoto ja syvällä elävä tumma muoto ovat eriytymässä geneettisesti yhä enemmän. Kokeessa todettiin, että niitä metsästävä suuri vesikirppu ("Belostoma spp") sai valoisissa oloissa saalistettua 80-prosenttisesti tummia ja pimeissä vaaleita muotoja. Mollien aistit havaitsevat saalistajansa vain normaalissa ympäristössään. Michael Tobler Texasin yliopistosta pitää tätä hyvänä esimerkkinä uuden lajin synnystä.


title: Evoluution todisteet

text: Lammas on luotu risteyttämällä ja vähitellen jalostettu niin, että se ei pysty enää risteytymään esi-isänsä villilampaan (mufloni) kanssa, joskaan tästä risteyttämisestä ei ole tiedossa suoraa havaintoa vaan molekyylitodisteet.


title: Evoluution todisteet

text: Koivumittari-niminen perhoslaji on Englannin teollisuusalueilla muuttanut väriään sadan vuoden aikana harmaasta mustaksi. Siinä paljastuvat evoluution selittämiseksi vaadittavat oleellisen tärkeät yksityiskohdat. Kahden vanhan perhoslajin on nähty risteytyvän ja siitä on syntynyt täysin uusi perhoslaji.


title: Evoluution todisteet

text: Vuonna 1981 Daphne Major -saarelle saapui isokaktussirkkuuros. Pari sukupolvea myöhemmin se lisääntyi enää itsensä kanssa, koska saaren omien darwininsirkkulajien naaraat eivät tunnistaneet sen laulua ja koska pariutumisen kannalta olennaiset nokat ovat erilaisia. Uppsalan yliopiston professori Leif Anderssonin mukaan taksonomi, joka ei tuntisi lajin historiaa, pitäisi sitä omana lajinaan. Isomman kokonsa vuoksi se voi hyödyntää ravinnonlähteitä, jotka jäävät muilta lajeilta hyödyntämättä. Tutkijoiden mukaan tämä on esimerkki evoluutiosta lyhyessä ajassa, vaikka lajien määritteleminen onkin tulkinnanvaraista. Darwininsirkut ovat saaneet nimensä siitä, että niiden moninaisuus auttoi Charles Darwinia kehittämään evoluutioteorian.


title: Evoluution todisteet

text: Lajien kyky risteytyä keskenään osoittaa läheistä sukulaisuutta. Yleensä jälkeläiset eivät ole hedelmällisiä (esim. leijonan ja tiikerin jälkeläinen liikeri, suurin kissaeläin). Risteymien on todettu toisinaan johtavan uusien lajien syntymiseen etenkin kasveilla.


title: Evoluution todisteet

text: Esimerkiksi jääkarhu ("Ursus maritimus") on sukua ruskeakarhulle, ja nämä lajit voivat saada keskenään lisääntymiskelpoisia jälkeläisiä. Susi on biologisesti samaa lajia kuin koira.


title: Evoluution todisteet

text: Geologisten kerrostumien ikiä on mitattu, ja näistä kerrostumista on löydetty jälkiä lajeista, jotka poikkeavat nykyisestä. Tunnettu esimerkki on hevosen kehityssarja, jossa lajit muuttuvat toisiksi. Kun alkuhevosen ympäristö muuttui, yleistyivät sellaiset perintötekijät, jotka olivat eduksi muuttuneissa olosuhteissa. Samaan suuntaan vaikuttavat mutaatiot säilyivät ja yleistyivät.


title: Evoluution todisteet

text: Jo 1700-luvulla geologit huomasivat, että eri geologissa kerrostumissa on erilainen fauna ja floora. Myöhemmin he kykenivät määrittämään noiden kerrostumien keskinäisen järjestyksen tekemällä maailmanlaajuisia vertailuja. Osassa fossiiliaineistoa kerrostumat ovat väärässä ikäjärjestyksessä, ja suurimmassa osassa aineistoa kerrostumia puuttuu, mutta geologit kykenivät jo tunnistamaan prosessit, jotka kääntävät tai kuluttavat kerrostumia. Vähintään paristakymmenestä eri paikasta on kuitenkin löydetty kaikki kerrostumat tallella ikäjärjestyksessä eli niin sanottu geologinen pylväs. 1900-luvulla kehitettiin radioaktiivisuuteen perustuvia ajoitusmenetelmiä sekä muita menetelmiä, joilla saadaan selville noiden kerrostumien iät sen lisäksi, että niiden suhteelliset iät jo tunnettiin.


title: Evoluution todisteet

text: Nuo ajoitusmenetelmät, joita nykyisin on yli 40, todistavat yhtäpitävästi lukuisista näytteistä, että Maa on noin 4,54 miljardia vuotta vanha ja että ensimmäiset varmat alkeellisen elämän jäänteet ovat jonkin verran alle 4 miljardin vuoden ikäisiä. Ensimmäinen elämä oli fossiiliaineistossa alkeellista ja miljardien vuosien aikana se kehittyi monimutkaisemmaksi, mm. ensimmäiset aitotumaiset kehittyivät reilut 2 miljardia vuotta sitten ja vaikka monisoluisuus kehittyi mahdollisesti jo reilut miljardi vuotta sitten, vasta noin 600-700 miljoonaa vuotta sitten monisoluisuutta alkoi esiintyä laajamittaisesti. Kambrikaudella elämän monimuotoisuus kehittyi huimasti ja silloin syntyi useita nykyisinkin eläviä pääryhmiä, vaikka useimmat kambrikaudella syntyneet pääryhmät katosivatkin sukupuuttoon. Esim. myöhäiskambrin aikana kehittyivät ensimmäiset selkäjänteiset, joista myöhemmin kehittyivät kaikki selkärankaiset, ensin rustokalat, sitten luukalat, joista ovat peräisin kaikki myöhemmin kehittyneet selkärankaiset.


title: Evoluution todisteet

text: Fossiiliaineiston järjestyminen iän mukaan näkyy noissa kerroksissa ja vaikka kaikkea ei pystytä luotettavasti ajoittamaan radioaktiivisuuteen perustuvilla ajoitusmenetelmillä, kerrostumien järjestyksestäkin ajoitus onnistuu, koska noiden kerrostumien suhteelliset iät tiedetään ja vastaavat kerrostumat on aina kyetty ajoittamaan jossakin muualla. Ja aina kun ajoitus on kyetty luotettavasti tekemään, iät ovat vastanneet evoluutioteorian mukaista järjestystä. Kambrikaudelta ei koskaan löydetä jänistä, koska jäniksiä ei vielä tuolloin ollut. Dinosaurusten ajalta ei koskaan löydetä valasta, koska valaita ei vielä tuolloin ollut.


title: Evoluution todisteet

text: Ajoitusmenetelmillä on rajoituksensa ja puutteensa ja joskus ne epäonnistuvat, mutta niillä on ajoitettu tuhansia ja taas tuhansia näytteitä, ja näiden näytteiden antama kokonaiskuva on, että elämä on järjestäytynyt fossiiliaineistoon johdonmukaisesti evoluutioteorian mukaiseen järjestykseen miljardien vuosien ajalta.


title: Evoluution todisteet

text: Paleontologia tutkii fossiileja. Fossiiliaineisto on vakuuttavin näyttö evoluution tapahtumista ja sen avulla päästään evoluution jäljille usein pienimpiä yksityiskohtia myöten. Tiettynä ajanjaksona eläneiden eläinten ja kasvien jäännöksiä löytyy kivettyneinä hyvinkin vanhoissa geologisissa kerrostumissa. Varhaisempi kerros sisältää aina seuraavasta kerroksesta löytyvien fossiilien kantamuotoja. Tuoreimpien kerroksien sisältämät fossiilit ovat usein hyvin samannäköisiä kuin nykyisin elävät eläimet. Mitä kauemmaksi mennään, sitä enemmän fossiilit poikkeavat nykyisistä eläimistä. Darwin päätteli, että juuri tätä voitiin odottaa, jos varhaisimmista kerroksista löytyneet eläimet ja kasvit olivat asteittain kehittyneet myöhäisemmistä kerroksista löytyneiksi lajeiksi.


title: Evoluution todisteet

text: Fossiileista saadun tiedon kertyminen tarkentaa toistaiseksi hyvin aukkoista kuvaa nykyajan lajien oletetuista esi-isistä, sukulaisuuksista ja synnystä. Fossiiliaineisto on tavallisesti poukkoilevaa; on yleensä harvinaista löytää katkeamaton fossiilien sarja, josta näkisi kantalajin muuttuvan vähittäin toiseksi lajiksi. Vain murto-osa kaikista maapallolla eläneistä eliöistä on fossiloitunut. Moni kerrostuma on sijainnut alueella, joka on huuhtoutunut tai tuhoutunut mannerlaattojen liikkuessa. Kerrostumat ovat taittuneet, litistyneet tai muuttaneet muotoaan tuhoten fossiiliaineiston, lisäksi maan päälle ulottuu nykyisin vain murto-osa fossiileja sisältävistä kerrostumista.


title: Evoluution todisteet

text: Esimerkiksi lintujen ja nisäkkäiden oletetaan kehittyneen matelijoista, ja jo vuonna 1861 löydettiin "Archaeopteryxin" (höyhenpeitteinen lintulisko) fossiili, joka oli välimuoto lintujen kehityksessä. Fossiileja, jotka täyttävät tyhjän aukon, kutsutaan puuttuviksi lenkeiksi. Jotkut fossiililinjat ovat melko täydellisiä, kuten kehityslinja nisäkäsliskoista nisäkkäiksi, valaiden evoluutio ja hevosen heimon evoluutio kantalajista ("Eohippus") nykyiseen hevoseen ("Equus"). Myös ihmisen esi-isät muodostavat vaikuttavan sarjan välimuotoja nykyiseen ihmiseen.


title: Evoluution todisteet

text: Molekyylibiologia on biologian osa-alue. Vertailemalla homologisia geenejä tai homologisia molekyylejä kahden eliön välillä voidaan päätellä, miten samankaltaisia ne ovat. Molekyylit kuitenkin muuttuvat eri tahdissa, jotkut hyvinkin nopeasti ja toiset hitaasti, mikä voi aiheuttaa ongelmia. Molekyylejä, jotka muuttuvat hyvin tasaisella nopeudella, käytetään useimmiten molekyylikelloina. Menetelmää on kuitenkin sovellettava varovasti, sillä molekyylikellot eivät aina käy niin tasaisella nopeudella kuin oletetaan. Eri molekyyleillä on useasti eri muutosvauhti, mutta yksittäinenkin molekyylin muutosvauhti voi muuttua ajan kuluessa. Tämä edustaa niin sanottua "mosaiikkievoluutiota". Ristiriitaisissa tapauksissa määritetään jonkin toisen molekyylin muutosvauhti tai yritetään etsiä parempia fossiilitodisteita.


title: Evoluution todisteet

text: Molekyylikellomenetelmä ei ole ongelmaton: kellojen kalibrointi voi olla vaikeaa ja kellojen "tikitysnopeus" riippuu muiden muassa siitä, kohdistuuko tiettyyn geenisekvenssiin ns. selektiivinen paine. Parhaat molekyylikellot ovat ns. tilke-DNA-alueet, jotka eivät koodaa mitään proteiinia eivätkä siis tule ilmentyneeksi fenotyypissä. DNA-alueet, jotka koodaavat toimivaa proteiinia (eli "geenit"), muuttuvat yleensä paljon hitaammin, koska mutaatiot toimivassa geenissä ovat suurilta osin vahingollisia ja siksi luonnonvalinta hoitaa ne pois populaatiosta.


title: Evoluution todisteet

text: Molekyylikelloista saatu luotettava tieto vahvistaa suurilta osin ne samat polveutumissuhteet lajien välillä, jotka saatiin selville jo vertailevasta anatomiasta ja fossiilisesta aineistosta. Näennäiset ristiriidat liittyivät yleisesti tapauksiin, jossa polveutumistilanne oli alun perin anatomian ja fossiilien perusteella epäselvä.


title: Evoluution todisteet

text: Toinen menetelmä näiden sukulaissuhteiden selville saamiseksi geneettisistä sekvensseistä perustuu ns. "plagioituihin virheisiin". Tilke-DNA-alueissa on monien toimivien geenien kopioita, jotka ovat vahingoittuneet siten, etteivät ne enää toimi. Tällaisista lajeille yhteisistä virheistä voidaan päätellä, että virheet ovat olleet olemassa jo ennen lajien erkaantumista. Esimerkki tällaisesta tapauksesta on kädellisille yhteinen mutaatio, jonka takia ne eivät pysty valmistamaan C-vitamiinia toisin kuin lähes kaikki muut nisäkkäät. (Marsutkaan eivät pysty valmistamaan C-vitamiinia itse, mutta niillä mutaatio on erilainen.)


title: Evoluution todisteet

text: Molekyylibiologian ilmaantumisen myötä huomattiin, että myös molekyylit kehittyvät samalla tavalla kuin somaattiset rakenteet. Mitä lähempänä kaksi lajia on toisiaan, sitä samankaltaisempia myös niiden molekyylit ovat. Monissa tapauksissa morfologisen aineiston epäselvyys on herättänyt epäilyksiä, mutta molekyylejä vertailemalla on saatu paljastettua lajien todellinen suhde. Molekyylibiologia on nykyisin tärkein tietolähde tutkittaessa fylogeneettisiä suhteita.


title: Evoluution todisteet

text: Perinnöllisyyden tutkimuksessa on osoitettu kokein, että eliölaji voi muuttua paljon jo muutamassa sukupolvessa. Vertailevan DNA-tutkimuksen avulla on saatu runsaasti vakuuttavia todisteita lajien yhteisestä alkuperästä. Jos kaiken elämän yhteinen kantamuoto on totta, niin lajien, jotka jakavat yhteisen alkuperän perimissä tulisi näkyä tuon alkuperäisen kantamuodon DNA-sekvenssejä ja niille ominaiset mutaatiot. Läheisempää sukua olevien lajien tulisi jakaa suurempia yhtäläisyyksiä ja yhteisiä mutaatioita verrattuna kaukaisempiin sukulaisiin.


title: Evoluution todisteet

text: Yksinkertaisin ja voimakkain todiste tulee fylogeneettisistä rekonstruktioista, erityisesti kun verrataan hitaasti kehittyviä proteiinisekvenssejä. Nuo rekonstruktiot toistavat samoja sukulaisuussuhteita, joita on päätelty morfologian eli anatomian tutkimuksen perusteilla ja muiden biokemiallisten tutkimusten perusteilla. Yksityiskohtaisimmat tutkimukset on tehty vertailemalla kaikille aitotumaisille yhteisten mitokondrioiden genomeja.


title: Evoluution todisteet

text: Mutta fylogeneettiset vertailut kattavat myös proteiineja koodaamattoman ja toimimattoman osan DNA:sta, kuten toistuvia jaksoja, transposoneita, pseudogeenejä ja mutaatioita, jotka eivät muuta proteiineja. Kaikki nämäkin vertailut tukevat yhteistä kantamuotoa yhtäpitävästi.


title: Evoluution todisteet

text: Kaikkien nykyisin elävien organismien elämä perustuu samoille biokemiallisille prosesseille: geneettinen informaatio on koodattu nukleiinihappoon (DNA:han tai viruksilla myös RNA:han), se transkriptoidaan RNA:ksi, sitten RNA:sta puolestaan rakentuvat proteiinit eli pitkät aminohappopolymeerit hyvin samankaltaisina eri lajeilla säilyneissä ribosomeissa. Erityisesti geneettinen koodi on kaikille lajeille yhteinen aivan pieniä ja harvinaisia muunnelmia lukuun ottamatta, mikä tarkoittaa esim. sitä, että tietty DNA:n osa, kodoni eli kolmen emäksen pituinen jakso, koodaa täsmälleen samaa aminohappoa sekä bakteereilla että ihmisten soluissa. ATP toimii energialähteenä kaikilla tunnetuilla lajeilla.


title: Evoluution todisteet

text: Syvempi ymmärrys kehitysbiologiasta osoittaa, että yhteinen morfologia onkin peräisin samoista geneettisistä elementeistä. Esim. vaikka kameralinssisilmät ovat kehittyneet riippumattomasti yli 40 kertaa, ne kaikki perustuvat kuitenkin samaan valoherkkään proteiiniin, opsiiniin, mikä puolestaan todistaa eliöiden yhteisestä alkuperästä. Toinen huomionarvoinen esimerkki on selkärankaisten ruumiinkaava, jonka rakentumista kontrolloivat samat HOX-perheen geenit.


title: Evoluution todisteet

text: DNA:n vertailu mahdollistaa lajien luokittelemisen eri luokkiin ja siten saadut luokittelut vastaavat hyvin suurella tarkkuudella morfologian perusteella pääteltyjä perinteisiä taksonomioita, jopa korjaavat niissä olevia mahdollisia virheitä. Sekvenssien vertailu on tarpeeksi vahvalla pohjalla, jotta sen perusteella voidaan korjata fylogeneettisiä puita, varsinkin jos muut todisteet ovat puutteellisia. Esimerkiksi neutraali ihmisen DNA poikkeaa arviolta n.1,2 % lähimpien sukulaistemme simpanssien neutraalista DNA:sta, 1,6 % gorilloiden ja 6,6 % paviaanien neutraalista DNA:sta. Geenisekvenssit mahdollistavat näin päätelmät ja määritykset sukulaisuussuhteista ihmisen ja muiden apinoiden väleillä. Ribosomaalisen RNA:n geenin 16S, joka on elintärkeä geeni kaikelle elämälle, sekvenssien perusteella on tehty laaja fylogeneettinen vertailu ja tuon Carl Woesen työn perusteella eliökunnassa on tapahtunut kaksi pääjakoa: ensin muusta eliökunnasta erosivat bakteerit ja myöhemmin arkit ja aitotumaiset, joihin mekin siis kuulumme.


title: Evoluution todisteet

text: DNA:ssa on myös endogeenisiä retroviruksia, ERV:a. Ne ovat jäänteitä muinaisista virustartunnoista, joissa virus on tartuttanut sukusoluja ja näin noiden virusten DNA siirtyy sukupolvelta toiselle. Aikojen kuluessa ne menevät yhä enemmän rikki tai osa niiden proteiineista tulee hyötykäyttöön, jolloin luonnonvalinta tietysti suojelee niitä. Koska nuo ERV:n tartunnat ovat harvinaisia ja käytännössä satunnaisia, sellaisten löytyminen samasta kohtaa kahden eri lajin perimästä viittaa äskettäiseen yhteiseen esi-isään. Ihmisiltä ja simpansseilta on tähän mennessä löydetty kymmeniä ERV:tä samasta kohtaa genomejamme ja tämän tapahtuman todennäköisyys ilman yhteistä esi-isää, jolta ne on peritty, on erittäin pieni, käytännössä olematon.


title: Evoluution todisteet

text: Vertaileva anatomia paljastaa eliöiden rakenteessa tavattavat yhtäläisyydet. Esimerkiksi hyönteisten ruumiissa on aina pää, takaosa ja keskiruumis, niillä on kolme jalkaparia ja yleensä kaksi paria siipiä. Ominaisuudet ovat periytyneet yhteisistä kantamuodoista, sillä yhtäläisyydet ovat aivan liian suuria ollakseen sattumanvaraisia. Samoin ovat myös nisäkkäiden, kuten esimerkiksi ihmisen käsivarsi, kissan tai hevosen etujalka, lepakon siipi ja hylkeen evä saman peruskaavan mukaisia, ja niiden luut voidaan tunnistaa luu luulta - ne ovat vain kehittyneet yksityiskohdiltaan erilaisiksi erilaisten elintapojen vuoksi.


title: Evoluution todisteet

text: Yksilönkehityksen aikana tavatut yhtäläisyydet. Nisäkkäiden, lintujen ja matelijoiden hyvin varhaiset kehitysvaiheet muistuttavat erittäin paljon toisiaan. Samankaltaisuus selittyy sillä, että eri selkärankaisryhmät ovat perineet yhteisiltä esivanhemmiltaan kehitystapansa, joka niissä edelleen toistuu.


title: Evoluution todisteet

text: Surkastuneet elimet ovat toimintansa lopettaneita elimiä. Tällaisia ovat esimerkiksi lentotaidottoman strutsin siivet ja ihmisen häntäluu. Niiden esiintyminen voidaan ymmärtää, jos oletetaan strutsien kehittyneen lentävistä muodoista jotka myöhemmin liian suuriksi ja painaviksi tultuaan ovat kadottaneet lentotaitonsa. Samoin myös ihmisen ja simpanssin esi-isien voidaan olettaa joskus olleen hännällisiä, mutta kadottaneen hännän tarpeettomana ihmiseen ja simpanssiin johtaneen lajiutumisen aikana. Muita esimerkiksi ovat käärmeissä tavattavat jäänteet takajalan luista ja hetulavalaiden kidassa olevat hampaiden jäänteet.


title: Evoluution todisteet

text: Muuntuneet elimet vastaavat sijaintinsa ja anatomiansa puolesta sellaisia elimiä, jotka toisilla muodoilla suorittivat toisia toimintoja. Esimerkiksi kärpäsillä on vain yksi siipipari, mutta toisen siipiparin paikalla niillä on nuijanmuotoiset väristimet, jotka toimivat lennon aikana gyroskooppisena elimenä. Tämä esimerkki ja monet muut muutokset voidaan helposti selittää, jos oletetaan tällaisten eläinten polveutuvan sellaisista eläimistä, joilla kyseessä olevat elimet olivat alkuperäisessä tehtävässään.


title: Evoluution todisteet

text: Eliöiden maantieteellinen levinneisyys osoittaa, että lajien on pitänyt polveutua yhteisistä kantamuodoista. Leviämisesteiden kuten merien eristäminä elää lähisukuisia eläimiä, esimerkiksi laamat Amerikassa ja kamelit Aasiassa ja Afrikassa. Näiden alueiden välillä on aikaisemmin ollut maayhteys.


title: Evoluution todisteet

text: Eläinten maantieteellisestä levinneisyydestä voidaan tehdä johtopäätöksiä. Esimerkiksi Galápagossaarten eläimillä on samanlaisia piirteitä kuin Etelä-Amerikan eläimillä ja Kap Verde -saaren eläimillä Afrikan eläimistön piirteitä. Jos kumpaisenkin saaren eläimet olisivat syntyneet erikseen, ei sille olisi mitään järkevää selitystä, mutta jos molemmille saaristoille on levinnyt eläimiä läheisiltä mantereilta ja ne ovat sopeutuneet ajan myötä erilaisiin olosuhteisiin, voidaan ongelma ratkaista helposti evoluution avulla.


title: Evoluution todisteet

text: Etologia on biologian tieteenhaara, joka tutkii eläinten käyttäytymistä. Se paljastaa yhtäläisyyksiä eri muotojen, kuten sosiaalisten hyönteisten, muurahaisten, ampiaisten ja mehiläisten pesänrakennustavoissa. On mahdollista osoittaa, miten monimutkaiset käyttäytymisen sarjat ovat erilaisten vaikutusten alaisena muotoutuneet pysyviksi.


title: Evoluution todisteet

text: Parasitologia eli loisoppi osoittaa jokaisen loisen olevan elävä todiste siitä, että se polveutuu vapaana eläneistä muodoista, joiden jälkeläiset ovat sopeutuneet elämään isäntäeliön kustannuksella.


title: Evoluution todisteet

text: Biokemia tutkii elävien organismien kemiallista rakennetta ja niiden osuutta organismeissa. Esimerkiksi eräs biokemian erikoisala, serologia, tutkii veren kemiallista koostumusta. Anti-ihmisseerumia saadaan ruiskuttamalla ihmisverta koe-eläimeen, ja kun seerumia sekoitetaan toisten verilaatujen kanssa, voidaan reaktioiden avulla mitata testattujen lajien eroja.


title: Katrineholmin kunta

text: Katrineholmin kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Katrineholm.


title: Katrineholmin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 020,16 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 33 462 henkeä (31.12.2015).


title: Katrineholmin kunta

text: Kunnan alueella on ollut asutusta jo yli 6 000 vuotta sitten.


title: Katrineholmin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 201,98 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Katrineholmin kunta

text: Rautateiden solmukohdassa sijainnut Katrineholm kuului Stora Malmin maalaiskuntaan, kun siitä tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1883. Vuonna 1917 alue erosi Stora Malmista omaksi kaupungiksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Myös Sköldingen maalaiskuntaan kuuluneesta Vallasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1914.


title: Katrineholmin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Katrineholmin kunta

text: Nykyinen Katrineholmin kunta muodostettiin näistä alueista vuonna 1971. Kuitenkin Julitan maalaiskuntaan kuulunut Österåkerin seurakunta liitettiin naapurikunta Vingåkeriin.


title: Katrineholmin kunta

text: Vaakunaselitys: "Punaisessa kilvessä ylösalaisin käännetty kultainen haarukkaristi jakamassa kilven kolmeen kenttään, ensimmäisessä kentässä Merkuriuksen sauva, toisessa vasa ja kolmannessa ruusu, kaikki sanottua metallia." (Ruotsiksi "En röd sköld, genom ett omvänt gaffelkors av guld delad i tre fält; i första fältet en Mercuriestav, i andra en hammare och i tredje en ros, allt av sagda metall.")


title: Katrineholmin kunta

text: Katrineholmin kaupunki muodostui Västra stambananin ja nykyinen Södra stambananin rautatieristeykseen. Haarukkaristi symboloi tätä vaakunassa. Muut vaakunan elementit symboloivat kauppaa, teollisuutta ja puutarhaelinkeinoa. Vaakuna vahhvistettiin Katrineholmin kaupungille vuonna 1918. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nykyiseen kuntaan liitettiin neljä kuntaa, jolla oli aiemmin ollut oma vaakuna (Floda, Julita, Sköldinge ja Stora Malm). Ruotsin Valtionarkiston mielestä Katrineholmin vaakuna oli "kuormitettu ja epätasapainoinen" ja ehdotti siksi vaakunan uudelleenrekisteröinnin yhteydessä, että vaakunaa yksinkertaistettaisiin sisältämään pelkkä haarukkaristi. Kunta päätti kuitenkin ottaa käyttöön kaupungin vaakunan muuttamattomana ja rekisteröi sen Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974.


title: Katrineholmin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 755 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Katrineholmin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 036 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Katrineholmin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 176 354 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 41 000 kruunua.


title: Katrineholmin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Katrineholmin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Katrineholmin kunta

text: Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 833 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Katrineholmin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Baggetorpin taajamassa on 502 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Vingåkerin kuntaan.


title: Katrineholmin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Katrineholmin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Katrineholmin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Katrineholmin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Katrineholmin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Katrineholmin kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Katrineholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Katrineholmin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Katrineholmin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Katrineholmin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Ellida

text: Ellida tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ydren kunta

text: Ydren kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Österbymo.


title: Ydren kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 675,39 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 3 658 henkeä (31.12.2015).


title: Ydren kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 36,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ydren kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Ydren maalaiskunta yhdistämällä Asby, Norra Vi, Sund, Svinhult, Torpa ja Västra Ryd. Kaikki nämä kuuluivat Ydren kihlakuntaan, jonka mukaan kunta sai nimensä. Vuonna 1971 maalaiskunnasta tuli Ydren kunta.


title: Ydren kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 31 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 35 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ydren kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 316 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.


title: Ydren kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ydren kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ydren kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 43,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 085 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ydren kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ydren kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ydren kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ydren kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ydren kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ydren kunta


title: Ydren kunta


title: Ydren kunta


title: Kindan kunta

text: Kindan kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Kisa.


title: Kindan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 129,40 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 795 henkeä (31.12.2015).


title: Kindan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 87,81 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Kindan kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":Vuonna 1974 nämä yhdistettiin nykyiseksi Kindan kunnaksi. Nimi "Kinda" otettiin historiallisesta Kindan kihlakunnasta, joka muodostaa pääosan kunnasta. Kunnan keskustaajama Kisa oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1904–1952.


title: Kindan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 79 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kindan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 112 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kindan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 322 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 82 000 kruunua.


title: Kindan kunta


title: Kindan kunta


title: Kindan kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 342 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Kindan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Kindan kunta


title: Kindan kunta


title: Kindan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Kindan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kindan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Kindan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Kindan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Kindan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Finspångin kunta

text: Finspångin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Finspång.


title: Finspångin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 055,25 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 21 199 henkeä (31.12.2015).


title: Finspångin kunta

text: Kunnassa sijaitsee Finspångin linna.


title: Finspångin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 78,11 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Finspångin kunta

text: Nykyinen Finspångin kunta koostuu Finspångin kauppalasta ja kolmesta entisestä maalaiskunnasta. Risingen kunta muutettiin Finspångin kauppalaksi vuonna 1942.


title: Finspångin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat suurkunnat:
Finspångin kuntamuoto oli kauppala, ja kaksi muuta kuntaa olivat maalaiskuntia.


title: Finspångin kunta

text: Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Finspångin kunta yhdistämällä Finspångin kauppala, Hällestad ja Hävla.


title: Finspångin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 748 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Finspångin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 424 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.


title: Finspångin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Finspångin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Finspångin kunta

text: Kunnassa on 11 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 171 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Finspångin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Finspångin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Finspångin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Finspångin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Finspångin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Finspångin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Finspångin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Finspångin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Finspångin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Valdemarsvikin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan ja Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Valdemarsvik.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 733,97 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 747 henkeä (31.12.2015).


title: Valdemarsvikin kunta

text: Keskustapuolueen europarlamentaarikko Lena Ek on kotoisin kunnasta.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 99,02 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 13,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Valdemarsvik oli alun perin Ringarumin maalaiskuntaan kuulunut epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping"), joka vuonna 1914 erosi kunnasta omaksi kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat"Näistä Tjust-Ed kuului tuolloin Kalmarin lääniin. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen kunta yhdistämällä kauppalaan Gryt ja Ringarum sekä Tryserumin ja Östra Edin seurakunnat jaetusta Tjust-Edin kunnasta. Nämä seurakunnat ovat siitä asti kuuluneet Itä-Götanmaan lääniin. Västra Ed liitettiin Västervikin kuntaan.


title: Valdemarsvikin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 92 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 164 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 168 195 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 71 000 kruunua.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Valdemarsvikin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 58,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 236 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Valdemarsvikin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Valdemarsvikin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Valdemarsvikin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Valdemarsvikin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Valdemarsvikin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Valdemarsvikin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Valdemarsvikin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Valdemarsvikin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Söderköpingin kunta

text: Söderköpingin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Söderköping.


title: Söderköpingin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 674,27 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 240 henkeä (31.12.2015).


title: Söderköpingin kunta

text: Kooltaan Söderköping on paljon pienempi kuin sen pohjoispuolella sijaitsevat Norrköpingin kunta ja sen keskustaajama Norrköping. Söderköpingin alueella sijaitsevat Stegeborgin linnanrauniot.


title: Söderköpingin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 139,57 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 20,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Söderköpingin kunta

text: Nykyinen Söderköpingin kunta koostuu Söderköpingin kaupungista ja yhdeksästä entisestä maalaiskunnasta.


title: Söderköpingin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat suurkunnat:
Söderköpingin kuntamuoto oli kaupunki, ja kaksi muuta kuntaa olivat maalaiskuntia.


title: Söderköpingin kunta

text: Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin Söderköpingin kunta yhdistämällä Söderköpingin kaupunki ja Aspveden. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Stegeborg liitettiin siihen.


title: Söderköpingin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Söderköpingin kaupungin vaakuna. Myös Stegeborgin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Söderköpingin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 151 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 130 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Söderköpingin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 191 288 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 80 000 kruunua.


title: Söderköpingin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Söderköpingin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Söderköpingin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 61,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 455 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Söderköpingin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Söderköpingin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Söderköpingin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Söderköpingin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Söderköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Söderköpingin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Söderköpingin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Söderköpingin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Gnosjön kunta

text: Gnosjön kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Gnosjö.


title: Gnosjön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 420,55 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 514 henkeä (31.12.2015).


title: Gnosjön kunta

text: Kunnan alueella sijaitsee High Chaparral -niminen huvipuisto ja osa Store Mossen kansallispuistosta.


title: Gnosjön kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 16,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Gnosjön kunta

text: Alueella aikaisemmin sijainneet viisi maalaiskuntaa Gnosjö, Kulltorp (josta osa liitettiin Bredarydin maalaiskuntaan nykyisessä Värnamon kunnassa), Källeryd, Kävsjö ja Åsenhöga yhdistettiin vuoden 1952 kuntauudistuksessa Gnosjön maalaiskunnaksi. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa se muutettiin Gnosjön kunnaksi ilman rajamuutoksia.


title: Gnosjön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 240 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Gnosjön kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 297 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Gnosjön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 456 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.


title: Gnosjön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Gnosjön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Gnosjön kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 416 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Gnosjön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Lannan taajamassa on 329 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Värnamon kuntaan.


title: Gnosjön kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Gnosjön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Gnosjön kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Gnosjön kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gnosjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Gnosjön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Gnosjön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Gnosjön kunta

text: Asteriskilla (*) merkitty Kulltorpin seurakunta kuuluu osittain Gnosjön kuntaan ja osittain Värnamon kuntaan.


title: Gnosjön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Mullsjön kunta

text: Mullsjön kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Mullsjö.


title: Mullsjön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 200,13 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 157 henkeä (31.12.2015).


title: Mullsjön kunta

text: Mullsjön kunta kuului aikaisemmin Skaraborgin lääniin yhdessä naapurikuntansa Habon kanssa.


title: Mullsjön kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 16,90 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Mullsjön kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Mullsjön maalaiskunta yhdistämällä aiemmat maalaiskunnat Bjurbäck, Nykyrka, Sandhem ja Utvängstorp. 1960-luvun puolivälissä kunta liitettiin Habo-Mullsjön kuntablokkiin, mutta kuntaliitosta ei koskaan tehty. Vuonna 1971 maalaiskunta muutettiin Mullsjön kunnaksi ilman rajamuutoksia. Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä aiemmin Skaraborgin läänissä sijainneet Mullsjön ja Habon kunnat liitettiin Jönköpingin lääniin vuonna 1998.


title: Mullsjön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 82 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Mullsjön kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 110 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Mullsjön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 190 444 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 42 000 kruunua.


title: Mullsjön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Mullsjön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Mullsjön kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 87,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 882 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Mullsjön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Mullsjön taajamassa on 5 452 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Habon kuntaan.


title: Mullsjön kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mullsjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Mullsjön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Mullsjön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Mullsjön kunta


title: Gislavedin kunta

text: Gislavedin kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Gislaved.


title: Gislavedin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 137,07 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 29 272 henkeä (31.12.2015).


title: Gislavedin kunta

text: Kunnassa asuvat suomalaiset ovat perustaneet Suomi-seuran ja Suomalaisten eläkeläisten seuran.


title: Gislavedin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 64,74 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Gislavedin kunta

text: Gislavedin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1904 Bårarydin maalaiskuntaan. Muita taajaväkisiä yhdyskuntia olivat Anderstorpin kunnassa sijainneet Gyllenfors (1939–1948) ja Anderstorp (1943–1952). Vuonna 1949 Bårarydista ja Gyllenforsin kattaneesta osasta Anderstorpia muodostettiin Gislavedin kauppala. Gislavedin ja Gyllenforsin taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin samalla.


title: Gislavedin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Bosebo ja Våthult liitettiin Gislavedin kauppalaan, mutta Villstadin ja Anderstorpin rajoja ei muutettu. Vuonna 1953 Anderstorp muutettiin Anderstorpin kauppalaksi.


title: Gislavedin kunta

text: Vuonna 1971 kuntablokissa ei tehty liitoksia, mutta kauppalat ja maalaiskunnat muutettiin kunniksi. Nykyinen Gislavedin kunta muodostettiin vuonna 1974, jolloin Gislaved, Anderstorp, Burseryd, Reftele, Södra Mo ja Unnarydin kuntaan kuuluneen Bolmsön seurakunnan mannerosa yhdistettiin.


title: Gislavedin kunta

text: Bolmsön maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna.


title: Gislavedin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 712 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Gislavedin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 107 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Gislavedin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 191 190 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 56 000 kruunua.


title: Gislavedin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Gislavedin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Gislavedin kunta

text: Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 501 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Gislavedin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Gislavedin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Gislavedin kunta

text: Tokarp on sittemmin kasvanut yhteen Anderstorpin taajaman kanssa.


title: Gislavedin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Gislavedin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Gislavedin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Gislavedin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Gislavedin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Gislavedin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Vaggerydin kunta

text: Vaggerydin kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajamat ovat Vaggeryd ja Skillingaryd. Kyseessä on ainoa Ruotsin kunta, jossa on keskustaajamia on kaksi yhden sijasta. Kunnantalo sijaitsee Skillingarydissä.


title: Vaggerydin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 824,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 372 henkeä (31.12.2015).


title: Vaggerydin kunta

text: Kunnan alueella sijaitsee osa Store Mossen kansallispuistosta.


title: Vaggerydin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 47,46 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Vaggerydin kunta

text: Vuonna 1911 Byarumin maalaiskuntaan perustettiin Vaggerydin taajaväkinen yhdyskunta ja vuonna 1920 Tofterydin maalaiskuntaan Skillingarydin taajaväkinen yhdyskunta. Molemmat lakkautettiin vuonna 1952.


title: Vaggerydin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Vaggerydin kunta

text: Nykyinen Vaggerydin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppalat ja osia Klevshultista ja Vrigstadista. Fryele liitettiin Klevshultista Värnamon kuntaan ja muut osat Vaggerydin kuntaan. Vrigstadista liitettiin Hylletofta ja Vrigstad Sävsjön kuntaan, Nydala Värnamon kuntaan ja Svenarum Vaggerydin kuntaan.


title: Vaggerydin kunta

text: Vaggerydin ja Skillingarydin kauppaloilla oli aiemmin omat vaakunansa, joista kumpikaan ei ole kunnan nykyisenä vaakunana.


title: Vaggerydin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 126 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vaggerydin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 131 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Vaggerydin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 195 550 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 65 000 kruunua.


title: Vaggerydin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Vaggerydin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Vaggerydin kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 281 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Vaggerydin kunta

text: Kunnan keskustaajamat on lihavoitu.


title: Vaggerydin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Vaggerydin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Vaggerydin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Vaggerydin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vaggerydin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Vaggerydin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Vaggerydin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Vaggerydin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Nässjön kunta

text: Nässjön kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Nässjö.


title: Nässjön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 930,22 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 30 451 henkeä (31.12.2015).


title: Nässjön kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 81,88 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Nässjön kunta

text: Kuntakäsite otettiin käyttöön Ruotsin laissa vuonna 1863, jonka jälkeen nykyisen Nässjön kunnan alueella sijaitsi yhdeksän maalaiskuntaa. Vuonna 1881 Nässjön maalaiskuntaan perustettiin Nässjön taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1890 se erotettiin Nässjön kauppalaksi, joka vuonna 1914 muutettiin kaupungiksi. Loppuosa Nässjön maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin vuonna 1948. Norra Sandsjön maalaiskunnasta puolestaan erotettiin Bodaforsin kauppala vuonna 1930.


title: Nässjön kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Nässjön kaupunkiin ja Bodaforsin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Nykyinen Nässjön kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kaupunki, kauppala ja edellä mainitut neljä maalaiskuntaa.


title: Nässjön kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Nässjön kaupungin vaakuna. Myös Bodaforsin kauppalalla oli oma vaakuna.


title: Nässjön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 189 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Nässjön kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 213 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Nässjön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 183 025 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 64 000 kruunua.


title: Nässjön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Nässjön kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Nässjön kunta

text: Kunnassa on 11 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 142 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Nässjön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Nässjön kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Nässjön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Nässjön kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Nässjön kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Nässjön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Nässjön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Nässjön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Nässjön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Nässjön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Värnamon kunta

text: Värnamon kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Värnamo.


title: Värnamon kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 215,82 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 33 473 henkeä (31.12.2015).


title: Värnamon kunta

text: Kunnan alueella sijaitsee osa Store Mossen kansallispuistosta.


title: Värnamon kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 83,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Värnamon kunta

text: Nykyisen Värnamon kunnan alueella oli vuonna 1863 yhdeksän pitäjää. Värnamon paikkakunnasta tehtiin Jönköpingin kaupungin alainen alakauppala (ruots. "lydköping") ja vuodesta 1859 lähtien vapaakauppala (ruots. "friköping"). Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 Värnamon pitäjästä perustettiin Värnamon maalaiskunta, johon Värmanon epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping") kuului. Vuonna 1871 Värnamon kauppala erotettiin maalaiskunnasta omaksi kunnakseen. Vuonna 1920 kauppalasta tuli kaupunki, ja vuonna 1947 Värnamon maalaiskunta liitettiin siihen.


title: Värnamon kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Rydaholmin maalaiskuntaan ja Värnamon kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut.


title: Värnamon kunta

text: Kuntablokkiuudistuksessa 1962–1977 muodostettiin nykyinen Värnamon kunta keskuksenaan Värnamon kaupunkitaajama. Vuonna 1971 Forshedan, Klevshultin ja Vrigstadin kunnat jaettiin. Forshedasta liitettiin Tannåker Ljungbyn kuntaan ja muut osat Värnamon kuntaan. Klevshultista liitettiin Fryele Värnamon kuntaan ja loput osat Vaggerydin kuntaan. Vrigstadista liitettiin Värnamon kuntaan Nydala, Vaggerydin kuntaan Svenarum sekä Sävsjön kuntaan Hylletofta ja Vrigstad. Forshedan, Klevshultin ja Vrigstadin osien lisäksi Värnamon kuntaan tulivat kuuluvaan kokonaan Bredaryd, Bor ja Rydaholm sekä Värnamon kaupunki.


title: Värnamon kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Värnamon kaupungin vaakuna. Myös Borin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Värnamon kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 467 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Värnamon kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 622 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Värnamon kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 996 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 88 000 kruunua.


title: Värnamon kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Värnamon kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Värnamon kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 78,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 161 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Värnamon kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Lannan taajamassa on 329 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Gnosjön kuntaan.


title: Värnamon kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Värnamon kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat: