title: Kissan tarttuva vatsakalvontulehdus

text: Kissan tarttuvan vatsakalvontulehduksen aiheuttajan uskotaan olevan FIP-virus (FIPV), joka on muodostunut kissojen suolistokoronaviruksen (FECV) mutaation seurauksena stressin tai heikon immuunipuolustuksen yhteydessä. Kissojen suolistokoronavirus on suhteellisen vaaraton virus, jota esiintyy oireettomana useilla kissoilla. Se tarttuu kissaan suun kautta infektoituneen kissan syljen tai ulosteiden välityksellä. Lisäksi on todettu viruksen siirtymistä puremien ja istukan kautta. Virus hakeutuu replikoitumaan suoliston epiteelisoluihin. Mutaation seurauksen kissan suolistokoronavirus muuttuu FIP-virukseksi, jonka replikaatio tapahtuu makrofagien sisällä. Virus leviää makrofageissa ympäri elimistöä muun muassa maksaan, vatsakalvoon, uveaan, aivo- ja selkäydinkalvoille sekä aivojen ja selkäytimen ependyymisoluihin.


title: Świętokrzyskin voivodikunta

text: Świętokrzyskin voivodikunta on yksi Puolan 16 voivodikunnasta eli läänistä. Se sijaitsee sisämaassa Puolan eteläosassa. Voivodikunnassa on arviolta 1 257 179 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 11 710,5 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Kielce.


title: Świętokrzyskin voivodikunta

text: Świętokrzyskin voivodikunta muodostettiin vuonna 1999.


title: Etentsamidi

text: Etentsamidi (engl. "ethenzamide") on eräs tulehduskipulääke. Sitä voivat valmistaa paikalliset apteekit omana tuotantonaan. Lääkevalmisteeseen voidaan lisätä kofeiinia. Tuotetta myydään "Päänsärkypulveri"-kauppanimellä. Tuotetta on ollut apteekeissa jo ainakin 1970-luvun alusta asti kahtena versiona, ns. Sinisenä päänsärkypulverina, joka oli erityisen voimakas, ja miedompana Keltaisena päänsärkypulverina. Näistä vahvemman myynti on lopetettu. Pulverimuodon tarkoitus oli tuoda kilpaileva tuote aikoinaan varsin suositulle "Hota"- päänsärkypulverille.


title: ITS Finland

text: ITS Finland (Intelligent Transport Systems and Services) on vuonna 2004 perustettu suomalainen liikennetelematiikka-alan yhteistyöfoorumi. ITS Finlandin tavoitteena on liikenteen sujuvuuden, turvallisuuden ja ympäristöystävällisyyden parantaminen tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvia palvelujen ja järjestelmien avulla. Yhdistys kokoaa yhteen hallinnon, tutkimuksen ja yritysten osapuolia näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.


title: Mohombi

text: Mohombi Nzasi Moupondo, tunnetaan nimellä Mohombi, (s. 17. lokakuuta 1986 Kinshasa) on kinshasankongolais-ruotsalainen poplaulaja ja tanssija. Hän tuli suuren yleisön tietoisuuteen esikoissinglellään ”Bumpy Ride”, joka sijoittui kymmenen kärkeen monen maan listoilla. Hänen debyyttialbuminsa "MoveMeant" julkaistiin helmikuussa 2011.Mohombi Moupondo syntyi Kongon demokraattisen tasavallan Kinshasassa. Hänen äitinsä oli ruotsalainen ja hänen isänsä kinshasankongolainen. Mohombi vietti lapsuutensa Kongossa, mutta joutui perheineen pakenemaan sotaa Tukholmaan vuonna 1999. Mohombi oli tuolloin 13-vuotias. Mohombi sai musiikkivaikutteita kotoa jo pienestä pitäen. Hän opiskeli Rytmus Music High Schoolissa Tukholmassa ja esiintyi ensikertaa julkisesti ollessaan 17-vuotias. Mohombi puhuu ruotsia, englantia, ranskaa, swahilia ja lingalaa.


title: Rødøy

text: Rødøy on Norjan kunta Nordlandin läänissä Helgelandin maakunnassa. Naapurikuntia ovat pohjoisessa Meløy, idässä Rana, etelässä Lurøy ja lounaassa Træna. Pääelinkeinoja ovat maatalous, kalastus ja kalankasvatus.


title: Maksim Dyldin

text: Maksim Sergejevitš Dyldin (; s. 19. toukokuuta 1987 Perm) on venäläinen pikajuoksija.


title: Maksim Dyldin

text: Tammikuussa 2017 Dyldin sai neljän vuoden kilpailukiellon dopingtestin välttelystä ja hänen suorituksensa hylättiin 22.5.2015 lähtien. Syyskuussa 2017 hänen suorituksensa 22.8.2012 lähtien hylättiin kun hänen Lontoon olympialaisissa 2012 antamansa dopingnäyte osoittautui uusintatutkimuksessa positiiviseksi.


title: Maksim Dyldin

text: Urallaan Dyldin saavutti ennen dopinghylkäyksiä 4 × 400 metrin viestissä hopeaa sisäratojen EM-kisoissa 2007, pronssia Pekingin olympialaisissa 2008, kultaa EM-kisoissa 2010, pronssia Moskovan MM-kilpailuissa 2013 ja hopeaa Zürichin EM-kilpailuissa 2014. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän saavutti viestihopeaa Pekingissä 2006 ja alle 23-vuotiaiden EM-viestikultaa Debrecenissä 2007. Hän voitti kultaa 4 × 400 metrin viestissä Kazanin Universiadeissa 2013. Dyldin sijoittui 400 metrin henkilökohtaisella matkalla viidenneksi sisäratojen MM-kisoissa 2008. Pekingin olympialaisissa 2008 ja Berliinin MM-kisoissa 2009 hän karsiutui alkuerissä sekä Barcelonan EM-kisoissa 2010 ja Lontoon olympialaisissa 2012 välierissä.


title: Luettelo vaalikauden 1966–1970 kansanedustajista

text: Tämä on luettelo vaalikauden 1966 kansanedustajista. Eduskuntavaaleissa 1966 valittu eduskunta toimi huhtikuusta 1966 maaliskuuhun 1970.


title: Kirsti Ala-Harja

text: Kirsti Raili Ala-Harja (s. 28. helmikuuta 1936 Kurikka) on suomalainen lääkäri ja poliitikko. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Vaasan läänin vaalipiiristä kolme kautta vuosina 1987–1999. Vuosina 1995–1998 Ala-Harja oli eduskunnan sivistysvaliokunnan puheenjohtaja.


title: Kirsti Ala-Harja

text: Ala-Harja syntyi maanviljelijäperheeseen. Hän muutti opiskelemaan Helsinkiin vuonna 1956 ja kävi vuoden kauppaopiston ylioppilasluokkaa. Lääketieteen opinnot hän aloitti entisen opettajansa kehotuksesta. Ala-Harja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1964. Hän erikoistui keuhkosairauksiin vuonna 1971 ja sisätauteihin vuonna 1973 Helsingin yliopistossa.


title: Kirsti Ala-Harja

text: Vuosina 1964–1968 Ala-Harja työskenteli Laakson sairaalan ja vuosina 1968–1972 Marian sairaalan apulaislääkärinä. Hän oli Etelä-Pohjanmaan keskussairaalan sisätautien osastonlääkäri 1973–1978 ja apulaisylilääkäri 1978–1984. Lapuan patruunatehtaan räjähdyksen sattuessa vuonna 1976 Ala-Harja oli työvuorossa ensiapupoliklinikalla ja toimi myöhemmin onnettomuudessa loukkaantuneita varten perustetun kuntoutustyöryhmän varapuheenjohtajana. Hän on työskennellyt myös useissa muissa lääketieteellisissä luottamustehtävissä ja työryhmissä. Ennen valintaa kansanedustajaksi Ala-Harja työskenteli Etelä-Pohjanmaan keskussairaalan kuntoutusylilääkärinä 1984–1987. Hän sai lääkintöneuvoksen arvonimen vuonna 1997.


title: Kirsti Ala-Harja

text: Politikkaan Ala-Harja lähti vuonna 1986 kun Seinäjoen Kokoomuksen Naiset pyysivät häntä ehdolle vuoden 1987 eduskuntavaaleihin. Vuoden 1983 vaaleissa kaikki Vaasan vaalipiiristä valitut kansanedustajat olivat miehiä, ja alueen naisjärjestöt kampanjoivat Irma Rewellin johdolla naisten nostamiseksi politiikkaan Pohjanmaalla. Ala-Harja valittiin ensimmäisellä yrittämällä kansanedustajaksi. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1988 vaaleissa. Ala-Harja on ollut myös Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Kirsti Ala-Harja

text: Ala-Harja on naimisissa ja hänellä on kaksi tytärtä.


title: Pauli Räsänen (kansanedustaja)

text: Pauli Emil Räsänen (6. lokakuuta 1935 Suonenjoki – 18. helmikuuta 2017 Oulu) oli suomalainen lääkäri ja poliitikko. Räsänen toimi kansanedustajana vuosina 1966–1978. Hän edusti Oulun läänin vaalipiiriä ja kuului Suomen kansan Demokraattisen Liiton eduskuntaryhmään.


title: Pauli Räsänen (kansanedustaja)

text: Räsäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Emil Räsänen ja Impi Onerva Karvonen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1954 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1963. Räsänen toimi Oulu Oy:n tehtaanlääkärinä 1963, Kempeleen, Oulunsalon ja Hailuodon kunnanlääkärinä 1963–1972 ja terveyskeskuslääkärinä 1972–1977. Hän toimi vuodesta 1977 alkaen yksityislääkärinä Oulussa erikoisalanaan akupunktio.


title: Pauli Räsänen (kansanedustaja)

text: Räsänen oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1968 ja 1978 presidentinvaaleissa. Hän toimi Suomen kansan demokraattisen liiton Oulun piirijärjestön puheenjohtajana ja oli television ohjelmaneuvoston jäsenenä.


title: Træna

text: Træna on saaristokunta Norjassa, Nordlandin läänissä, Helgelandin maakunnassa. Väestön pääosa asuu Husøyan saarella, jossa myös kunnan hallinnollinen keskus sijaitsee. Muita asutettuja saaria ovat Selvær (noin 70 henkeä), Sanna, Sørsandøya ja Nordsandøya. Asutusta on sijainnut aiemmin myös Rosskjerholmenin, Langskjeretin, Dørværøyan ja Sørholmenin saarilla, mutta nykyisin niillä ei ole enää vakituisia asukkaita.


title: Aleksander Kreek

text: Aleksander Kreek (s. 21. heinäkuuta 1914 Lihula – 19. elokuuta 1977 Toronto, Kanada) oli virolainen yleisurheilija, joka kilpaili kuulantyönnössä. Hän voitti kultaa Pariisin EM-kisoissa 1938 tuloksellaan 15,83 metriä. Kreek sai myös kaksi mitalia nykyisten universiadien edeltäjänä toimineista opiskelijoiden maailmanmestaruuskilpailuista.


title: XAMPP

text: XAMPP on ilmainen, avoimen lähdekoodin ohjelma, joka koostuu pääasiassa Apache HTTP-Palvelimesta, MySQL-tietokannasta, ja skripteistä, jotka on kirjoitettu PHP:llä ja Perlillä.


title: XAMPP

text: XAMPP on lyhenne seuraavien sanojen alkukirjaimista:


title: XAMPP

text: Virallisesti XAMPP -ohjelmiston suunnittelijat tarkoittivat sen käytettäväksi vain kehittämiseen välineenä, jotta sivuston suunnittelijat ja ohjelmoijat voisivat testata työnsä omilla tietokoneillaan ilman Internetiä. Jotta tämä olisi mahdollisimman helppoa, monet tärkeät turvaominaisuudet ovat oletuksena pois päältä. Käytännössä kuitenkin XAMPP-ohjelmistoa käytetään joskus verkkosivujen näyttämiseen omalta tietokoneelta.


title: Aslak Aas

text: Pertti Aslak Aas (25. elokuuta 1935 Heinola – 1. helmikuuta 1999 Mikkeli) oli suomalainen insinööri ja poliitikko.


title: Aslak Aas

text: Aas valmistui ylioppilaaksi vuonna 1954 ja rakennusinsinööriksi vuonna 1960 ja työskenteli vuosina 1960–1964 Mikkelin läänin rakennustoimiston toimistoinsinöörinä ja vuodesta 1964 Mikkelin kaupungin rakennustarkastajana.


title: Aslak Aas

text: Kansanedustajana Aas toimi ajalla 23. maaliskuuta 1970 – 21. tammikuuta 1972 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä ja kuului Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmään. Eduskunnassa hän kuului kulkulaitos- ja puolustusasiainvaliokuntiin.


title: Aslak Aas

text: Kunnallisia luottamustehtäviä Aasilla oli Mikkelissä, jossa hän toimi muun muassa Mikkelin kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana ja kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Hän kuului myös Etelä-Savon seutukaavaliiton valtuustoon ja toimi sen varapuheenjohtajana. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti.


title: Sumerian Records

text: Sumerian Records on yhdysvaltalainen itsenäinen levy-yhtiö, jonka toiminta keskittyy Washington D.C.:n sekä Los Angelesiin. Yhtiön perusti vuonna 2006 Ash Avildsen, joka on toiminut myös yhtyeiden keikkajärjestäjänä.


title: Sumerian Records

text: Levy-yhtiön ehdottomiin lippulaivoihin kuuluvat mm. Animals as Leaders, Born of Osiris, The Faceless ja Periphery.


title: Sumerian Records

text: Suomalainen deathcore-yhtye Circle of Contempt on julkaissut Sumerian Recordsin kautta debyyttialbuminsa Artifacts in Motionin 23. marraskuuta vuonna 2009 ja vuonna 2012 Entwine the Threads EP:n.


title: Maaria Koskiluoma

text: Maaria Koskiluoma (4. kesäkuuta 1945 – 1. syyskuuta 1991) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja dramaturgi. Hänen tunnetuimpia töitään on Maria Jotunin "Huojuvan talon" dramatisointi, jonka pohjalta TV2 teki neliosaisen TV-näytelmän vuonna 1990. Koskiluoma on lisäksi ohjannut näytelmiä ja radiokuunnelmia ja näytellyt TV-elokuvassa "Solveigin laulu". Hän on toimittanut yhdessä Pekka Kyrön kanssa Teatteri-lehden 40-vuotisjuhlajulkaisun "Huojuva talo. Romaanista teatteriesitykseksi" (1986).


title: Radio Aurora Explorer

text:
Radio Aurora Explorer (RAX) on Michiganin yliopiston opiskelijoiden ja SRI Internationalin kehittämä kolmois-CubeSat-nanosatelliitti, joka laukaistiin 19. marraskuuta 2010 yhdysvaltalaisella Orbital Sciences Corporationin Minoraur-raketilla tutkimaan ionosfääriä.
Suunnittelua johtivat University of Michiganin apulaisprofessori James Cutler ja SRI Researchin tutkija tohtori Hasan Bahcivan.


title: Radio Aurora Explorer

text: RAX on "Ground-to-Space Bistatic Radar Experiment" eli RAX-satelliitti vastaanottaa maanpäällisten tutkien lähetystä, johon vaikuttaa ionosfäärin "avaruussää".


title: Pekka Myllyniemi

text: Pekka Juhani Myllyniemi (s. 1. kesäkuuta 1935 Hämeenlinna) on suomalainen upseeri, virkamies, poliitikko ja kuntajohtaja.


title: Pekka Myllyniemi

text:
Myllyniemi valmistui ylioppilaaksi Porin lyseosta vuonna 1954, suoritti aktiiviupseritutkinnon Kadettikoulussa vuonna 1957, kenttätykistön yliupseerikurssin vuosina 1960–1961, kapteenikurssin vuonna 1962 ja valtiotieteiden maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1970.
Sotilasarvoltaan Myllyniemi on everstiluutnantti.


title: Pekka Myllyniemi

text:
Myllyniemi toimi opetusupseerina Karjalan Tykistörykmentissä Lappeenrannassa ja Reserviupseerikoulussa Haminassa vuosina 1957–1964, Valtion väestönsuojelukoulun vanhempana opettajana Lohjalla vuosina 1964–1970, suunnittelijana sisäasiainministeriössä vuosina 1970–1974 ja sisäasiainministeriön toimistopäällikkönä vuosina 1975–1983.
Kansanedustajana Myllyniemi oli vuosina 1983–1987. Hän edusti Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja kuului Sosialidemokraattisen puolueen eduskuntaryhmään. Kansanedustajuutensa jälkeen Myllyniemi toimi sisäasiainministeriön pelastusylijohtajana vuosina 1986–1991. Vuosina 1991–1996 hän työskenteli kunnanjohtajana Lohjan kunnassa ja vuosina 1997–1998 Lohjan kaupunginjohtajana.


title: Pekka Myllyniemi

text: Kunnanjohtajana Myllyniemi oli keskeinen toimija Lohjan kaupungin ja kunnan yhdistymisprosesissa 1995–97. Hän on myös toiminut palo- ja pelastustoimen selvitysmiehenä 1999–2000 ja tehnyt 10 kuntaliitosselvitystä eri puolilla Suomea 2000–08. Muihin selvitystehtäviin on kuulunut 2009 toiminta palomiesten vaihtoehtoiset urapolut selvitysmiehenä.


title: Pekka Myllyniemi

text: Uransa aika Myllyniemi on toiminut lukuisissa luottamustehtävissä kuten presidentin valitsijamiehenä 1982, Lohjan kunnanvaltuutettuna 1977–1991, valtuuston puheenjohtajana 1978 ja 1985–1988 sekä kunnanhallituksen puheenjohtajana 1979–1984 ja 1989–1991. Hän on ollut Lohjan kaupunginvaltuutettu 2001–2008, Uudenmaan liiton hallitusvaltuuston jäsen 2001–2008, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymävaltuuston puheenjohtaja 2002–2004 sekä valtuuston jäsen 2005–2008. Vuosina 1998–2007 hän toimi SPR:n Helsingin ja Uudenmaan piirihallituksen puheenjohtajana. Myllyniemi oli SPR:n hallituksen jäsen 1999–2005.


title: Pekka Myllyniemi

text:
Pekka Myllyniemi syntyi Hämeenlinnassa 1935. Hän oli vanhempiensa kapteeni Vilho ja Alli (o.s. Tevanen) Myllyniemen ensimmäinen lapsi.
Vuonna 1959 Myllyniemi meni naimisiin Marja-Liisa Hiltusen kanssa. Heillä on neljä lasta, Liisa, Heikki, Marja ja Sari, sekä kuusi lastenlasta.


title: Pete Rademacher

text: Thomas Peter ”Pete” Rademacher (20. marraskuuta 1928) on yhdysvaltalainen raskaansarjan nyrkkeilijä ja olympiavoittaja. Hän voitti raskaansarjan olympiakultaa Melbournen olympialaisissa 1956.


title: Pete Rademacher

text: Pete Rademacher aloitti nyrkkeilyn kuntoutuakseen reumakuumeesta, jonka sai asepalveluksessa. Aiemmin hän oli pelannut jalkapalloa Washington State yliopistossa. Amatööriurallaan Yhdysvalloissa Rademacher voitti useita nyrkkeilyturnauksia, kuten Seattlen Golden Gloves -turanaukset vuosina 1949 ja 1951–1953. Vuonna 1950 hän hävisi turnauksen loppuottelussa Zora Folleylle, tulevalle ammattilaisuran vastustajalleen. Vuonna 1953 hän voitti Yhdysvaltain amatöörinyrkkeilyn raskaansarjan mestaruuden voittamalla tällä kertaa Folleyn loppuottelussa.


title: Pete Rademacher

text: Vuodesta 1956 tuli Rademacherin amatööriuran huipentuma. Hän voitti matkalla vuoden lopun Melbournen olympialaisiin raskaan sarjan Chicagon Golden Gloves -turnauksen, armeijan mestaruuden ja olympialaisten karsinnat.


title: Pete Rademacher

text: Olympialaisten nyrkkeilyturnauksessa Rademacher eteni voitoilla Tšekkoslovakian Josef Němecistä ja Etelä-Afrikan Daan Beckeristä loppuotteluun, jossa vastaan tuli Neuvostoliiton Lev Muhin. Ottelu päättyi Rademacherin voittoon keskeytyksellä 1. erässä. Olympialaisten päättäjäisissa joulukuussa 1956 Rademacher toimi Yhdysvaltain lipun kantajana.


title: Pete Rademacher

text: Kaikkiaan Pete Rademacher otteli amatööriurallaan 79 ottelua, joista tuli 72 voittoa ja 7 tappiota.


title: Pete Rademacher

text: Rademacher siirtyi ammattilaiseksi pian olympiavoittonsa jälkeen. Hän pääsi ottelemaan raskaansarjan maailmanmestaruudesta heti ensimmäisessä ammattilaisottelussaan, kun hän elokuussa 1957 kohtasi maailmanmestari Floyd Pattersonin ja hävisi tyrmäyksellä kuudennessa erässä. Pattersonille jouduttiin maksamaan ylimääräinen palkkio, jotta hän suostui edes puolustamaan mestaruuttaan kokemattomalle Rademacherille.


title: Pete Rademacher

text: Seuraavassa ammattilaisottelussaan Rademacher sai vastaansa amatööriajoilta tutun vastustajan Zora Folleyn, joka tyrmäsi Rademacherin 4. erässä. Näiden kahden tappion jälkeen Rademacher joutui ottelemaan vaatimattomampia vastustajia vastaan. Viiden voittamansa amerikkalaisottelun jälkeen hän siirtyi vuonna 1960 ottelemaan Eurooppaan, jossa vuoden 1960 alkupuoliskolla hänellä oli kolme vastustajaa. Niistä tuli voitto, ratkaisematon ja tappio. Tappio tuli huhtikuussa 1960 Englannin Brian Londonille, joka tyrmäsi Rademacherin 7. erässä. Muita merkittäviä vastustajia seuraavina vuosina olivat George Chuvalo, Buddy Turman, Archie Moore ja Karl Mildenberger.


title: Pete Rademacher

text: Rademacher otteli ammattilaisena viisi vuotta ja kaikkiaan 23 ottelua, joista voitti 15. Viimeinen vastustaja oli huhtikuussa 1962 Bobo Olson, josta hän sai pistevoiton. Tappiot merkittäviä vastustajia vastaan tulivat Pattersonille, Folleylle, Londonille, Moorelle ja Karl Mildenbergerille. Voitoista tärkeimpänä voi pitää George Chuvalon kohtaamista. Myöhemmin Chuvallo esiintyi myös MM-ottelussa.


title: Pete Rademacher

text: Nyrkkeilyuran jälkeen Rademacher siirtyi perheineen Ohion Medinaan. Hän työskenteli entisen mestariuimarin Adolph Kiefern perustamassa Kiefer-McNeil-yrityksessä, joka on kehittänyt ja valmistanut ensin uintiin ja myöhemmin myös muihin urheilulajeihin liittyviä valmennusvälineitä. Rademacher on työskennellyt yrityksessä johtotehtävissä.


title: Pete Rademacher

text: Vuonna 1996 Rademacher valittiin kantamaan lähes 40 vuotta olympiavoittonsa jälkeen Atlantan olympialaisten soihtua sen kulkiessa Medinan kautta.


title: Hyrynsalmen vaakuna

text: Hyrynsalmen vaakuna on Hyrynsalmen kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa pitäjän laajojen metsämaiden entisaikain tärkeimpään elinkeinoon tervanpolttoon. Aaltokoroinen paalu kuvaa kunnan nimen jälkiosaa.


title: Hyrynsalmen vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”hopeisessa kentässä sininen aaltokoroinen paalu, jossa kultainen tervatynnyri.” Vaakunan on suunnitellut Aarno Liuksiala, ja Hyrynsalmen kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksissaan 24. toukokuuta 1967 ja 27. maaliskuuta 1968. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 8. kesäkuuta 1968.


title: Heijastintähtäin

text: Heijastintähtäin on hävittäjälentokoneiden ja tykistön käyttämä tähtäintyyppi. Se keksittiin vuonna 1900. Tähtäin koostuu optisesta kollimaattorista, ja lasista, jolle ristikko tai muu tähtäinkuvio heijastetaan. Sen muodostama tähtäyspiste on äärettömän kaukana, joten kuva on riippumaton tähtääjän pään tarkasta asennosta, toisin kuin metallisissa ristikkotähtäimissä. Lisäksi se ei haittaa tähtääjän näkyvyyttä.


title: Heijastintähtäin

text: Idean heijastintähtäimestä esitti ensimmäisenä irlantilainen optikko Sir Howard Grupp vuonna 1900 patentissaan numero 12108. Grupp esitti tähtäimensä olevan parempi vaihtoehto vaikeasti käytettäville metallitähtäimille ja suppeanäkökenttäisille kiikaritähtäimille.


title: Heijastintähtäin

text: Tämän jälkeen todettiin pian, että heijastintähtäin oli hyvä vaihtoehto avotähtäimiin ja kartoitus- ja mittauslaitteisiin. Ensimmäisen kerran heijastintähtäin asennettiin saksalaisiin hävittäjiin jo vuonna 1918 ja pommikoneissa sitä alettiin käyttää 1930-luvulla. Toisessa maailmansodassa heijastintähtäin oli jo lähestulkoon ainoa lentokoneissa käytetty tähtäintyyppi. Sitä käytettiin laajasti myös esimerkiksi ilmatorjunta-aseissa.


title: Heijastintähtäin

text: Nykyään heijastintähtäimeen verrattavaa tekniikkaa on HUD, eli heijastusnäyttö. Siinä lentäjän eteen heijastetaan läpinäkyvälle lasille tarvittavia tietoja, kuten keinohorisontti, nopeus- ja korkeuslukemat ja tähtäimet. Etuna on lentäjän työmäärän vähentyminen, kun lukemia ei tarvitse erikseen tarkistaa mittaristosta.


title: Risto Pellinen

text: Risto Pellinen (s. 21. tammikuuta 1944 Helsinki) on Ilmatieteen laitoksen avaruustutkimuksen emeritusprofessori ja eräs Suomen avaruustoiminnan pioneereistä.


title: Risto Pellinen

text: Pellinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1962 Alppilan yhteislyseosta ja ovalmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistolta 1966. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1979. Pellinen toimi Ilmatieteen laitoksen ylimeteorologina vuodet 1972-1985. Hän oli Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori vuosina 1989–1991, Geofysiikan osaston osastopäällikkö ja professori 1991–1995, sekä avaruustutkimuksen johtaja ja professori 1996–2003, kunnes siirtyi eläkkeelle. Pellinen on toiminut Suomen avaruustekniikan yhteisprojekteissa sekä Neuvostoliiton, Venäjän, Euroopan avaruusjärjestön että Yhdysvaltain suuntiin. Hän toimi ESAn tiedeohjelmakomitean puheenjohtajana.


title: Risto Pellinen

text: Pellinen on saanut monia tunnustuksia. Keväällä 2013 hän sai Geofysiikan seuran Palmén-mitalin ansiokkaasta työstään avaruusgeofysiikan alalla.


title: Risto Pellinen

text: Pellinen on naimisissa Laura Apiolan kanssa ja perheessä on kolme poikaa.


title: John Charles Daly

text: John Charles Daly (20. helmikuuta 1914 Johannesburg, Etelä-Afrikka – 24. helmikuuta 1991 Chevy Chase, Maryland, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen toimittaja ja televisiojuontaja. Daly syntyi Etelä-Afrikassa, jossa hänen yhdysvaltalainen isänsä työskenteli geologina. Isän kuoltua kuumesairauteen muu perhe muutti Bostoniin, Yhdysvaltoihin. Dalysta tuli myöhemmin radiotoimittaja ja hän toimi muun muassa CBS:n Valkoisen talon kirjeenvaihtajana. Vuonna 1950 hänestä tuli "What's My Line?" -televisiotietokilpailun juontaja, mitä tehtävää hän hoiti 17 vuoden ajan. Hänestä tuli myös American Broadcasting Companyn varatoimitusjohtaja vastuualueinaan muun muassa uutiset ja urheilu. Ohjelman päätyttyä Daly siirtyi johtamaan Voice of Americaa, mutta erosi tehtävästä jo vuoden kuluttua.


title: John Charles Daly

text: Daly oli kahdesti naimisissa. Molemmista avioliitoista syntyi kolme lasta. Daly on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Risto Kuittinen

text: Kaarle Risto Kalevi Kuittinen (s. 10. heinäkuuta 1946 Helsinki) on suomalainen geodesian asiantuntija ja professori.


title: Risto Kuittinen

text: Risto Kuittinen syntyi rakennusmestari Pentti Kuittisen ja Sofia Kyllikki Lindénin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1971 on erityisopettaja Helena Järvinen. Ylioppilaaksi Kuittinen tuli 1965 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1970 Teknillisestä korkeakoulusta, missä hän väitteli tekniikan tohtoriksi 1989. Hän toimi vesihallituksen hydrologisen toimiston tutkijana 1971–1973 ja VTT:n tutkijana ja erikoistutkijana 1974–1989. Geodeettisen laitoksen fotogrammetrian osaston johtaja ja professori Kuittinen oli 1989–1998, laitoksen ylijohtaja ja professori hänestä tuli vuonna 1998. Kuittinen oli myös Helsingin yliopiston kaukokartoituksen dosentti vuodesta 1993. Hän toimi useissa alansa kotimaisissa ja kansainvälisissä järjestöissä, samoin kuin oli esimerkiksi MATINE:n varapuheenjohtaja 2002–2005 ja puheenjohtaja 2006–2009. Kuittinen siirtyi eläkkeelle maaliskuussa 2011.


title: Saltdal

text: Saltdal on Norjan kunta Saltenin maakunnassa Nordlandin läänissä. Kunnan rajanaapureita ovat Rana etelässä, Fauske pohjoisessa, lännessä Bodø ja Beiarn sekä idässä Ruotsin Arjeplogin kunta. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Saltdalin kunnassa oli 4 745 asukasta.


title: Jules Barbey d’Aurevilly

text: Jules-Amédée Barbey d’Aurevilly (2. marraskuuta 1808 – 23. huhtikuuta 1889) oli ranskalainen kirjailija, joka vaikutti suuresti Ranskan 1800-luvun lopun kirjalliseen elämään. Barbey d’Aurevillyn tuotantoon kuuluu niin romaaneja kuin novelleja ja runouttakin. Samaan aikaan hän oli myös kirjallisuuskriitikko, sanomalehtimies ja kiistakirjoitusten kirjoittaja, poleemikko.


title: Jules Barbey d’Aurevilly

text: Romaaneissaan Barbey d’Aurevilly erikoistui piilomotiiveja tutkiviin jännitystarinoihin, joissa viitataan pahaan puuttumatta kuitenkaan suoraan mihinkään yliluonnolliseen. Hänellä oli selkeä vaikutus useisiin kirjailijoihin, kuten Auguste Villiers de l'Isle-Adamiin, Henry Jamesiin ja Marcel Proustiin.


title: Steigen

text: Steigen on Norjan kunta Saltenin maakunnassa Nordlandin läänissä. Kunnan rajanaapureita ovat Hamarøy ja Sørfold. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Steigenin kunnassa oli 2 552 asukasta.


title: Glasgow (täsmennyssivu)

text: Glasgow tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Carter DeHaven

text: Carter DeHaven (synt. Francis O'Callaghan, 5. lokakuuta 1886 Chicago, Illinois – 20. heinäkuuta 1977 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja. DeHaven näytteli yhdessä puolisonsa Flora Parker DeHavenin kanssa vaudevillessä, teatterissa ja elokuvissa, joita satunnaisesti myös ohjasi. 1930-luvulla DeHaven oli yhteistyössä Charles Chaplinin kanssa ja oli apulaisohjaajana elokuvassa "Nykyaika" (1936) ja apulaistuottajana elokuvassa "Diktaattori" (1940). DeHavenin tytär on näyttelijä Gloria DeHaven. DeHaven on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Sømna

text: Sømna on Norjan kunta Nordlandin läänissä. Naapurikuntia ovat Brønnøy pohjoisessa ja idässä sekä Bindal etelässä. Tärkeimpiä elinkeinoja ovat maanviljelys, metsätalous, kalastus sekä julkiset palvelut. Kunnassa on Pohjois-Norjan suurin meijeri.


title: Maltilliset republikaanit

text: Maltilliset republikaanit (Yhdysvalloissa käytetään myös nimityksiä Rockefeller-republikaanit ("Rockefeller Republican") ja "liberaalirepublikaanit" ("Liberal Republican")) on yleisnimitys Yhdysvaltain republikaanisen puolueen poliittiselle siivelle, joka suhteessa muihin ryhmiin korostaa liberaalimpaa ja maltillisempaa politiikkaa. Yhdysvalloissa tämän siiven ideologiseksi oppi-isäksi nähdään Nelson A. Rockefeller, johon perustuu myös alkuperäinen ryhmän amerikkalainen nimitys. Maltilliset republikaanit ovat keskustaoikeistolaisia talouskonservatiiveja, jotka vieroksuvat äärioikeistoa ja ovat kulttuurisesti liberaaleja. Konservatiivisemmista republikaaneista eroavat maltilliset republikaanit kannattavat Alexander Hamiltonin ja Theodore Rooseveltin oppeja noudattaen julkista ja yksityistä rahoitusta ympäristönsuojeluun, infrastruktuuriin, maatiloihin ja korkeaopintoihin kansakunnan selviytymisen takaamiseksi. Maltilliset republikaanit vastustavat sosialismia ja varallisuuden uudelleenjakoa, mutta hyväksyvät jonkinasteisen valtionsääntelyn taloudessa ja sosiaalipolitiikassa.


title: Glorious

text: Glorious voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Sørfold

text: Sørfold on Norjan kunta Saltenin maakunnassa Nordlandin läänissä. Kunnan rajanaapureita ovat pohjoisessa Steigen ja Hamarøy, etelässä Fauske ja lännessä Bodø. Kunta rajoittuu idässä Ruotsiin. Kunnan alueella on vuonna 1971 perustettu Ragon kansallispuisto.


title: Glory

text: Glory voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Cinema

text: Cinema tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: VL Puuska

text: VL Puuska oli Valtion lentokonetehtaan vuonna 1942 kaavailema pienikokoinen suomalainen puurakenteinen hävittäjälentokone. Yhtään prototyyppiä ei tehty, itse asiassa suunnitelma jäi resurssien puutteessa vain esisuunnitteluasteelle, vaikka Suomen ilmavoimat teki koneiden suunnittelusta tilauksen vuonna 1944.


title: VL Puuska

text:
Lentokone oli pitkälle VL Pyörremyrsky pienennettynä – molemmissa Bf 109:n moottori DB 605 A-1 oli suunnittelun lähtökohta, vaikka moottoreiden saanti Saksasta ei ollut varma tai yksinkertainen asia. Puuskaan tosin suunniteltiin pyörremyrskystä poiketen Bf 109 -tyyppistä kapeaa laskutelinettä. Potkuriksi suunniteltiin Bf 109:n VDM/LMT 9-12087 A:ta, myös jäähdytysjärjestelmä ja tykki olivat suoraan Bf 109:stä. Koneessa oli muutenkin tarkoitus käyttää mahdollisimman paljon Bf 109:n tekniikkaa. Mittari- ja instrumenttivarustus oli tarkoitus rakentaa kokonaan VL:n hienomekaanisen tehtaan rakentamista tai alasammutuista neuvostoliittolaisista koneista saaduista peruskorjatuista instrumenteista.
Poikkeuksena olivat Kollsman-kompassi, Sperry-keinohorisontti ja Thommens-kello. Sähkölaitteet olivat pääosin Bosch-, Siemens- ja Varta-kalustoa, lukuun ottamatta laskutelinejärjestelmän kotimaisia Strömberg-moottoreita. Kumirenkaina oli suunniteltu käytettäväksi Nokian valmistamia MT-yhteensopivia renkaita. Koneesta tehtiin kahden version PU-411 ja PU-412 esisuunnittelu. Molemmat koneet oli tarkoitus luovuttaa 1. heinäkuuta 1945.


title: PIK-15 Hinu

text: PIK-15 Hinu (lyhenne sanasta "Hinauskone") on suomalainen puurakenteinen yksimoottorinen purjelentokoneiden hinauskone. Hinua lähdettiin suunnittelemaan ulkomaisten hinauskoneiden hankinnan osoittauduttua hankalaksi tuontilisenssiongelmien takia. Polyteknikkojen ilmailukerho (PIK) järjesti konetyypin suunnittelusta kilpailun, jonka voitti Kai Mellénin konesuunnitelma. Mellén valittiin lopulta myös Hinun pääsuunnittelijaksi, ja tyypin suunnittelutyöt aloitettiin syksyllä 1960. Prototyypin rakennustyöt käynnistyivät keväällä 1962.


title: PIK-15 Hinu

text: Prototyyppi valmistui ja sen ensilento suoritettiin 24. lokakuuta 1964. Pitkässä koelento-ohjelmassa konetyypin suurimmaksi ongelmaksi paljastui sen syöksykierreominaisuudet, joihin saatiin pientä parannusta jatkamalla runkoa. Hinuja valmistui 1970-luvun loppuun mennessä kuusi koneyksilöä, minkä lisäksi yksittäisiä koneita on valmistunut myöhemminkin. Suomen ilma-alusrekisterissä oli kahdeksan koneyksilöä vuonna 2015.


title: PIK-15 Hinu

text: Polyteknikkojen ilmailukerhossa pohdittiin hinauskoneen suunnittelua jo vuonna 1948 Juhani Heinosen diplomityönä suunnitteleman PIK-8:n yhteydessä. Kaksi vuotta myöhemmin PIK suunnitteli hankkivansa Britanniasta käytetyn de Havilland Mothin kerhon hinauskoneeksi. Mothin hankinta kaatui, kun PIK ei saanut vaadittua tuontilisenssiä. Tapahtuman seurauksena kerho julkisti kilpailun uuden ”hinauskoneeksi soveltuvan urheilukoneen” suunnittelusta marraskuussa 1950. Ehdotuksia tuli lopulta viisi, joista parhaaksi valittiin lokakuussa 1951 Kai Mellénin hyvin paljon Piper Tomahawkia muistuttava 90 hevosvoiman moottorilla varustettu nokkapyöräkone. Ensimmäinen kilpailu ei tosin johtanut koneen jatkosuunnitteluun saati prototyypin rakentamiseen. Asia hautautui noin seitsemäksi vuodeksi, kunnes PIK palasi hinauskoneasiaan joulukuussa 1958. Purjelento eli nousukautta 1950-luvun lopun Suomessa, mutta harrastusta haittasi tarpeeksi tehokkaan ja tarkoitukseen soveltuvan hinauskaluston puute. Kun "Jane’s All the World’s Aircraft" -ilmailujulkaisusta ei löydetty hinauskäyttöön soveltuvaa konetyyppiä, päätettiin vihdoin aloittaa sellaisen suunnittelu. PIK avasi keväällä 1959 uuden hinauskoneen suunnittelukilpailun.


title: PIK-15 Hinu

text: Uuteen kilpailuun osallistui kaikkiaan kolme ehdotusta, joista parhaaksi valittiin jälleen Kai Mellénin 90 hevosvoiman moottorilla varustettu ”Tumppu HIS-100” -nimen saanut suunnitelma. Kaksi muuta kilpailijaa olivat Ilkka Lounamaan ylätasoinen ”Super-Sytky” ja Urho Pikkaraisen ”Urbanus”. Valinnan suorittanut lautakunta ei tosin ollut täysin tyytyväinen yhteenkään esitetykseen. Mellén olikin aloittanut jo korkeampitehoisella 150 hevosvoiman moottorilla varustettua suurempaa Juhani Heinosen HK-2 Valkuaisen pohjalta kehitettyä konetyyppiä, jonka lautakunta lopulta hyväksyi rakennettavaksi ja antoi tyypille tunnuksen PIK-15. Mellén valittiin syyskuussa 1960 pidetyssä kokouksessa koneprojektin pääsuunnittelijaksi, minkä lisäksi kokouksessa päätettiin lykätä tuhoutuneen PIK-12:n tilalle hankittavan purjelentokoneen tilaamista PIK-15 hyväksi.


title: PIK-15 Hinu

text: PIK:n seniorijäsenet Mellén, Lounamaa ja Jussi Rinta aloittivat työt konetyypin parissa ryhmätyönä syksyllä 1960. Lounamaa teki koneen ensimmäisen yleisluonnoksen, jonka lähtökohdaksi oli otettu Heinonen HK-2 Valkuaisen runko ja ohjausjärjestelmät, millä tähdättiin kustannussäästöihin. Siipi oli suoraan suunniteltava hinauskäyttöä ja suurempitehoista moottoria varten uudestaan. Mellén piirsi koneen yleissuunnitelman ja rungon, Lounamaa laskutelineet ja Rinta siiven. Teekkari Raimo Suokas teki tarvittavat lujuuslaskelmat, ja muutamat muut teekkarit tekivät Teknillisessä korkeakoulussa koneeseen liittyviä harjoitustöitä.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinun ensimmäiset tyhjämassa-arviot olivat erittäin optimistiset, koneen massaksi laskettiin vain 410 kilogrammaa. Suurimmaksi vaakalentonopeudeksi laskettiin 232 kilometriä tunnissa matkalentopotkurilla ja 146 km/h hinauspotkurilla. Suunnittelun arvioitiin vaativan 1 200 työtuntia ja koneen jigien valmistuksen 1 100 tuntia kerhotyönä. Muilla ulkoisilla tahoilla teetettävän työn määräksi arvioitiin 2 100 tuntia, mistä arvioitiin koituvan 525 000 markan kustannukset. Tarvikehankintoihin varattiin 1,475 miljoonaa markkaa ja koelentoihin 80 000. Prototyypin kokonaishinta kohosi 2,08 miljoonaan lokakuun 1960 markkaan.


title: PIK-15 Hinu

text: Kai Mellén ilmoitti PIK:n nimissä syyskuussa 1961 Ilmailutoimistolle PIK-15-konetyypin suunnittelun olevan aloitettu ja pyysi menettelyohjeita. Kyseessä oli vain virallinen ilmoitus, sillä konetyypin suunnittelutyöt olivat jo pitkällä. Ilmailutoimisto myönsi Hinulle rakennusluvan numerolla 19, ja Teekkarijohtokunta anoi tarvittavan rahoituksen ja materiaalit.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinun prototyypin puuosat päätettiin tilata Suomen ilmailuliitolta, joka aloitti työt keväällä 1962. PIK:n ensimmäisissä arvioissa kone oli tarkoitus saada valmiiksi ja ilmaan vielä saman vuoden loppuun mennessä. PIK-16 Vasama -purjelentokoneen tuotantoa valmisteleva K. K. Lehtovaara Oy otti keskeneräisen PIK-15 Hinu -projektin hoidettavakseen Jämillä vuokraamissaan tiloissa. Yritys oli kiinnostunut enemmän Vasama-sarjatuotannosta, ja Hinu alkoi vähitellen muuttua ikuisuusprojektiksi, kun konetyypin piirustukset valmistuivat aiottua hitaammin.


title: PIK-15 Hinu

text: PIK-15-projekti sai rahoituksensa usean kanavan kautta ja tukea muun muassa PIK:n kannatusyhdistykseltä, TKK:n ylioppilaskunnalta ja suoraan teollisuudelta. Prototyypin puutavarat saatiin lahjoituksena ilmailuliitolta ja vanerit hankittiin kolmasosan alennuksella. Potkuri ostettiin puoleen hintaan. Koneen suurin menoerä oli 900 000 markkaa maksanut moottori.


title: PIK-15 Hinu

text: Projektin aikataulu siirtyi useaan otteeseen. PIK:n johtokunta varoitti lopulta K. K. Lehtovaara Oy:tä kannatusyhdistyksen ja yrityksen välien heikkenemisestä, jos Hinun rakentaminen ei edistyisi. Koneen kulut myös kasvoivat, ja sille oli anottava lisärahoitusta. Helmikuuhun 1963 mennessä projekti oli niellyt 17 000 markkaa (rahan arvo muuttui vuoden 1963 rahauudistuksen seurauksena), ja tuolloin arvioitiin, että tarvitut tilaustyötunnit kuluttaisivat vielä 6 000 markkaa lisää. Prototyypin kokonaishinnaksi arvioitiin uusien arvioiden pohjalta 21 000 markkaa.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinun pääkomponentit saatiin valmiiksi joulukuussa 1963, jolloin koneen kokonaispainoksi arvioitiin tulevan noin 500 kilogrammaa. Prototyyppi koekuormitettiin Jämillä kuun puolivälissä ja koneen testattiin kestävän 4,55 G:n positiivista ja -2,21 G:n negatiivista kuormaa. Positiivinen kuorma taivutti siivenkärkiä 22 senttimetriä ja negatiivinen 10 senttimetriä. Kone toimitettiin maaliskuussa 1964 ”lähes puuvalmiissa” kunnossa Aero Oy:n tiloihin Helsinki-Malmin lentokentälle, jossa sen loppukokoonpanon sai vastuulleen Raimo Suokas. Koneen kokoaminen alkoi edistyä kesäkuussa, jolloin sen parissa työskenteli useampi teekkari ja muita rakentajia. Puurakenne viimeisteltiin ja kone lakattiin, minkä jälkeen koneen osille tehtiin vielä joitakin koekuormituksia. Hinauskuormaksi määritettiin 900 kilopondia. Kone valmistui ja Mellén kutsuttiin Ranskan Toulousesta takaisin Suomeen koelentämään prototyyppi, sillä hän oli asettanut ehdoksi palkattomaan suunnittelutyöhön ryhtyessään, että saisi lentää koneen ensilennon.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinun prototyyppi lennettiin Jämijärvelle muutostöitä varten 24. lokakuuta 1964, kun koelento-ohjelma oli jo alkanut. Koneen runko katkaistiin siipikotelon etupuolelta, ja sitä jatkettiin 19 senttimetrillä. Sivuperäsimen kokoa kasvatettiin samalla 20 prosentilla ja ohjaamon istuimia siirrettiin 15 senttimetriä edemmäs. Ohjaussauvajärjestelyt muutettiin HK-2:n kaksoissauvajärjestelystä yhdeksi Y-haaroitetuksi sauvaksi. Muutostyöt kasvattivat koneen massaa vain muutamalla kilogrammalla, ja tyhjämassaksi tuli niiden valmistuttua 501 kg. Modifikaatioihin kului 280 työtuntia, ja ne saatiin valmiiksi kuukauden kuluessa.


title: PIK-15 Hinu

text: Muutostöiden jälkeen prototyyppi ei enää osoittanut lattakierretaipumuksia ja CAR part 3 -lentokelpoisuusvaatimukset nähtiin tositetuiksi lento-ominaisuuksien osalta. Kone haluttiin tämän jälkeen tyyppihyväksyttää ilmailuviranomaisella, mikä nähtiin tosin pelkkänä muodollisuutena, ja arvioitiin saatavan vuoden 1965 alulla. Kaksi muuta ilmailukerhoa oli jo aloittanut Hinujensa rakennustyöt ja konetta mainostettiin Ilmailu-lehdessä 12/1965. Mainoksen yhteydessä kerhoja pyydettiin ottamaan yhteyttä Suomen ilmailuliittoon varusteiden yhteishankintojen käynnistämiseksi.


title: PIK-15 Hinu

text: Kiinnostus konetyyppiä kohtaan ei rajoittunut pelkästään Suomeen, vaan PIK ennusti 30 koneen välittömiä ulkomaanmarkkinoita. Menekkiin vastaamisen suhteen oli tosin yksi suuri kompastuskivi: koneilta puuttui sarjatuotantoon kykenevä valmistaja. PIK otti valmistuksen suhteen yhteyttä Vasamaa valmistavaan K. K. Lehtovaaraan, mutta PIK:n ja yrityksen välit olivat huonot Hinun prototyypin tuotannossa tapahtuneiden viivästysten takia, minkä lisäksi K. K. Lehtovaaralla oli muutenkin täysi työtaakka sarja-Vasamien tuotannossa. Lisenssineuvottelut kampitti lopulta teekkarien vaatimat mahdottomat etuudet epävarmaan bisnekseen: he halusivat muun muassa myydä piirustuksia ulkomaille ja kotimaisille kerhoille ja vaativat suhteellisen suuren lisenssihinnan lisäksi korkeat viiden prosentin rojaltit jokaisen sarjakoneen tuotosta. Rojaltien vaihtoehdoksi he esittivät lähes yhden sarjakoneen hintaa vastaavaa kertamaksua.


title: PIK-15 Hinu

text: K. K. Lehtovaaran lisäksi PIK kävi lisenssineuvotteluja saksalaisen Günter Vogelerin kanssa, ja oikeutta kymmenen koneen sarjaan tarjottiin 10 000 markan lisenssimaksulla ja kolmen prosentin konekohtaisia rojalteja vastaan. K. K. Lehtovaaran Harald Tandefelt totesi PIK:n voivan hänen puolestaan myydä lisenssin Saksaan. Saksaan käyty kirjeenvaihto ei kuitenkaan useista syistä johtanut mihinkään. Hinulta puuttui suomalainen tyyppihyväksyntä saksalaisesta puhumattakaan. Myöhemmin on arvioitu, että Hinua olisi saatu helposti myytyä vähintään 30 yksilöä, jos PIK olisi ollut realistisempi vaatimuksissaan. Lattakierreongelmien paljastumisen mahdollisia vaikutuksia sarjakoneen myyntiin ja luovutuksiin on tosin hankala lähteä jälkeenpäin arvioimaan.


title: PIK-15 Hinu

text: 1960- ja 1970-lukujen aikana valmistui prototyypin lisäksi kaikkiaan viisi muuta Hinua, jotka saivat Suomen ilma-alusrekisterin tunnukset OH-YHB, -YHC, -YHD, -YHE ja -YHF. Suomalaisten ilmailukerhojen lisäksi Hinua kohtaan nousi kiinnostusta Uudessa-Seelannissa, jonne lähetettiin jopa englanninkieliset piirustukset ja osaluettelo konetyypin tyyppihyväksyntää varten. Kahden koneen rakentamista tiettävästi valmisteltiin, mutta niiden lopullisesta kohtalosta ei ole tarkempaa tietoa. 1970-luvun loppuun mennessä valmistuneiden Hinujen lisäksi on vielä myöhemmin valmistunut neljä muuta Hinua rekisteritunnuksilla OH-YHG, -YHK, -YHP ja -YHS. Konetyypin edustajia oli Suomen ilma-alusrekisterissä kaikkiaan kahdeksan vuonna 2015.


title: PIK-15 Hinu

text: Rekisteritunnuksen OH-XHA saanut prototyyppi oli neljän vuoden, 5 500 työtunnin ja 35 000 markan jälkeen valmis ensilennolleen. 264 tunnin lentokokemuksen omannut Kai Mellén nousi Hinun ensilennolle 29. elokuuta 1964 kello 18.21 ja lensi koneella 39 minuuttia. Mellénin mukaan kaikki toimi kuten pitikin, ja kone jatkoi seuraavana päivänä koelento-ohjelmaansa 600 tunnin kokemuksen omanneen Mauri Määttäsen ohjaamana. Määttänen alkoi tehdä koneelle CAR part 3 -koelento-ohjelman mukaisia lentoja.


title: PIK-15 Hinu

text: Alkuun kone vaikutti lentävän ongelmitta. Ohjainominaisuuksia ja suorituskykyä pidettiin hyvinä, vaikka kone olikin 80 kilogrammaa raskaampi kuin alkuperäisissä suunnitelmissa. Konetta koelentäneen Mauri Määttäsen mukaan Hinu oli lentoonlähdössä hyvin ärhäkkä suuritehoisen moottorin ja laajapintaisten siipiensä ansiosta. Lennossa koneessa oli isomman lentokoneen tuntuma laajan siiven ansiosta, mikä tosin myös sai koneen vaatimaan suuria ohjainvoimia kaarroissa. Eri ohjainpintojen voimat olivat Määttäsen mukaan ”miellyttävät kaikissa lentotiloissa”.


title: PIK-15 Hinu

text: Seitsemän tunnin koelentojen jälkeen aloitettiin syöksykierrekokeet ilman, että koneeseen asennettiin minkäänlaista oikaisuvarjoa tai muita varotoimenpiteitä. Hinu menikin 7. syyskuuta 1964 lennetyllä koelennolla huonosti oikenevaan lattakierteeseen, kun koneen painopiste oli lähellä sen turva-alueen takarajaa. Kone tosin oikeni lähes tavalliseen malliin, kun painopiste oli edempänä. Ongelma ajateltiin ratkaista siirtämällä siipeä taaksepäin. Koneeseen suunniteltiin myös muita muutoksia, kuten siirtää moottoria 19 senttimetriä eteenpäin ja suurentaa sivuperäsintä, jonka riittämätön koko oli nähty yhtenä syynä kierreongelmaan.


title: PIK-15 Hinu

text: Koelento-ohjelma jatkui lokakuulle lopulle, ja koneella lensi muun muassa Eero Juurikkala, joka teki siitä artikkelin "Tekniikan Maailma" -lehteen. Juurikkalaa oli ohjeistettu olla tekemättä lattakierrettä, mutta tämä kokeneena ilmavoimien lentäjänä päätti kokeilla sellaista. Lentäjät Juurikkala ja Määttänen olivat jo hyppäämässä koneesta, kun kierre vihdoin lähti oikenemaan.


title: PIK-15 Hinu

text: Muutostöitä seuranneilla koelennoilla saatiin vaikutelma, että syöksykierreominaisuudet olisivat parantuneet. Lattakierteestä luultiin päässeen jo eroon ja OH-XHA:n koelentoja jatkettiin kesälle 1965 saakka. Koneella tehtiin lisäksi hinauslentoja yli 200 tuntia ja koulutettiin ensimmäiset PIK:n A2-kurssilaiset.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinuja alkoi valmistua kevättalvella 1968, jolloin Helsingin ilmailuyhdistys sai oman projektinsa valmiiksi. Rakenteilla oli samoihin aikoihin lisäksi neljä muuta Hinua neljässä suomalaisessa ilmailukerhossa, minkä lisäksi Kuopion Ilmailuyhdistys suunnitteli kahden koneen rakentamista. Helsingin ilmailuyhdistyksen kone sai tunnuksen OH-YHB, ja Hinun prototyypillä koelentoja lentänyt Mauri Määttänen lensi sillä kuusi koelentoa huhtikuussa 1968. Lennoilla tehtiin useita syöksykierteitä, ja kone oli tarkoitus saada hyväksytettyä syöksykierteen suhteen taitolentokoneluokan mukaisesti, mikä tarkoitti, että koneen oli oiettava kuuden kierroksen kierteestä puolentoista kierroksen kuluessa oikaisun aloittamisesta. Kierre piti koelentää lisäksi erilaisissa olosuhteissa, kuten myötä- tai vastasiivekettä tai moottoritehoa käyttäen.


title: PIK-15 Hinu

text: Kierteet vaikuttivat alkuun sujuvan hyvin, mutta kone päätyi huonosti oikenevaan lattakierrettä muistuttavaan syöksykierteeseen. Koneen painopiste oli tosin takarajaa 2,8 prosenttia taaempana, ja koelentäjä Määttänen ehdottikin kierteen kieltämistä tietyn painopisteaseman takana. Määttäsen lentoraportteihin suhtauduttiin Ilmailuosastossa nihkeästi, mutta asia jäi vielä ihmettelyn tasolle. Kierretutkimusten mittakaava kasvoi räjähdysmäisesti seuraavan vuoden tammikuulla, kun Porin Ilmailukerhon Hinun koelennot alkoivat.


title: PIK-15 Hinu

text: Ilmailuosaston katsastusinsinööri Tapio Kilpinen lensi Porin Ilmailukerhon OH-YHE-tunnuksen saaneen Hinun uudelle koneelle suoritettavan tarkastuslennon mukanaan porilainen kersantti Mäkelä. Lennolla kokeiltiin erilaisia syöksykierteitä, joista viimeinen äityi niin pahaksi, ettei kone enää oiennut. Ohjaamon kuomu avattiin 800 metrissä, ja Mäkelä hyppäsi koneesta laskuvarjolla. Painopiste siirtyi tämän jälkeen riittävästi eteen, jotta kierre oikeni kahden kierroksen jälkeen. Mäkelällä oli aiempaa laskuvarjohyppykokemusta, ja hän selvisi ilman loukkaantumista. Uusiutunut lattakierreongelma tuli yllätyksenä, sillä sitä ei ollut esiintynyt prototyypissä modifikaatioiden jälkeen, ja Helsingin Ilmailuyhdistyksenkin Hinussa vain kerran normaalin painopistealueen ulkopuolella. Porin Hinun lennolla painopiste ei ollut lähelläkään takarajaa.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinun tyyppihyväksyntä oli jäänyt vuosia aikaisemmin kesken, koska tyypissä oli vakavampien syöksykierreongelmien lisäksi paljon pienempää kehitettävää, kuten palonestoon, kyltteihin ja mittarimerkintöihin liittyviä epäkohtia. Porin Hinun ongelmalliseen lattakierteeseen päättyneen lennon jälkeen syöksykierreongelmat nähtiin yhä vahvemmin ainoana merkittävänä esteenä Hinun tyyppihyväksynnälle, ja Ilmailuosasto ottikin PIK:hon yhteyttä kirjeellä, jossa se kehotti ilmailukerhoa kehittämään suunnitelman koneen syöksykierreominaisuuksien parantamiseksi mahdollisimman pian. Kirjeessä esitettiin, että suunnitelmassa esitetyt modifikaatiot tulisi saada tehdyksi kaikkiin tyypin koneisiin huhtikuun 1970 loppuun mennessä. Viikkoa myöhemmin PIK ja Ilmailuosasto pitivät yhteisen kokouksen, jossa päätettiin koelentojen jatkamisesta ensin prototyypillä, ja jos lattakierretaipumuksia ei ilmenisi, jollakin toisella Hinulla. Kokouksen jälkeisillä koelennoilla varmistui, että prototyyppi, jonka tunnus oli vaihtunut muotoon OH-YHA, meni vähemmän herkästi lattakierteeseen, kun taas Porin OH-YHE oli koneista herkimmin lattakierteeseen menevä.


title: PIK-15 Hinu

text: Maaliskuussa 1970 PIK piti Hinujen rakentajakerhojen kanssa palaverin, jossa todettiin syöksykierreongelman ratkaisun olevan kiireellistä, sillä konetyypin hinaus- ja koulutuslennot uhattiin kieltää, jollei sitä saataisi tyyppihyväksyttyä. PIK oli anonut tutkimuksia varten rahoitusta Suomen Kulttuurirahastolta, joka oli myöntänyt niihin 4 000 markkaa. Rahoituksella onnistuttiin kattamaan muutoskustannukset, ja lisäksi voitiin maksaa kerhoille korvausta koelentojen suorittamisesta. Muutosohjelmassa muokattiin Hinujen korkeusperäsimiä ja lisäksi rungon peräosaan asennettiin erilaisia eviä ja siiven johtoreunaan listat. Muutosohjelma osoittautui lopulta täysin turhaksi, kun mikään muutos ei tuottanut haluttuja tuloksia.


title: PIK-15 Hinu

text: Kun kierreongelmaa ei millään saatu ratkaistua, päätettiin lähteä lukemaan uudelleen lentokelpoisuusvaatimuksia. CAR part 3:n seuraajaksi tulleen FAR 32 -määräyksen mukaan normaali- ja utility-luokat vaativat koneen oikenemista vain yhden kierroksen kuluessa oikaisun aloittamisesta, jos konetta ei hyväksytetty taitolentokäyttöön, ja jos sen käsikirjassa kiellettiin kierteiden tekeminen. Hinulla lennettiin uudet yhden kierroksen kierteet helmikuussa 1970 ja kierteet kieltävä kohta lisättiin käsikirjaan. PIK-15 sai tämän jälkeen tyyppihyväksynnän 7. joulukuuta 1971.


title: PIK-15 Hinu

text:
Suomalaisten ilmailukerhojen Hinuilla oli vuoteen 1995 mennessä tehty yli 200 000 hinausta, mikä vastasi noin 4 000 purjelentokurssin lentomäärää.
PIK-15:n suunnittelussa pyrittiin saavuttamaan hyvän hinauskoneen ominaisuudet, mikä tarkoitti hinauskäyttöön optimaalisen siiven ja potkurin käyttöä, jolloin saavutettaisiin paras pystysuuntainen nousunopeus 90–110 km/h nopeudella tehdyssä hinauksessa. Hinuun valittiin kokopuurakenne ja koneen rakenteet mitoitettiin vastaamaan CAR part 3 -lentokelpoisuusvaatimuksia Utility-luokassa.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinauskäyttöön olisi parhaiten soveltunut yksi- tai kaksipaikkainen peräkkäinistuttava kone, mutta Hinun runkosuunnitelmien pohjana käytetyn HK-2:n runko oli kaksipaikkainen ja rinnakkainistuttava, vaikka siihen tehtiinkin merkittäviä muutoksia suunnitteluvaiheessa. Koneen alatasoratkaisua pidettiin välttämättömänä hyvän näkyvyyden takaamiseksi. Siiven pinta-alaksi valittiin 14 neliömetriä halutun 80 km/h sakkausnopeuden pohjalta. Siipiprofiileiksi valittiin PIK-11:ssä hyviksi havaitut NACA 2415 tyveen ja NACA 4409R kärkeen.


title: PIK-15 Hinu

text: Hinaukseen kuluva kokonaisaika haluttiin minimoida koneen rakenneratkaisuilla, ja niinpä Hinuun valittiin 60 astetta aukeavat levylaipat, jotka toimivat lähes syöksyjarrujen tavoin. Siiven rakenteellisten rasitusten pienentämiseksi laipat asennettiin lähemmäs apusalkoja sen sijasta, että ne olisi asennettu aivan siiven jättöreunaan. Laippojen ainoana tarkoituksena oli lisätä koneen vastusta, sillä sakkausnopeuden laskemiselle ei ollut enää tarvetta. Moottorin lämpötilojen säätöä varten koneeseen asennettiin kidusluukku. Laskutelineeksi valittiin kannuspyöräteline eikä nokkapyörätelinettä, vaikka viimeksi mainittu olisi tehnyt koneen maakäsittelystä helpompaa. Nokkapyöräteline olisi tosin ollut raskaampi ja aiheuttanut enemmän vastusta, mutta Hinuun suunniteltu suksiteline suosi myös kannuspyöräratkaisua. Hinauskoukku sijoitettiin koneen runkoon, sillä kannuspyörään kiinnittyvä koukku olisi likaantunut pölyisillä sorakentillä.


title: CIRA

text: Centro Italiano Ricerche Aerospaziali (CIRA) on heinäkuussa 1984 perustettu italialainen ilmailu- ja avaruustekniikan tutkimuskeskus.


title: CIRA

text: Sen päätoimipaikka on Capuassa. Sen pääomistajat ovat Italian avaruusjärjestö ja Consiglio Nazionale delle Ricerche (CNR).


title: CIRA

text: CIRA kehittää 2000-luvulla avaruuslentokonetta simuloinnin avulla. Sen prototyypille on tehty transsooninen liitokoe ilmapallopudotuksella. Ballistisen avaruuslennon kestävä prototyyppi aiotaan valmistaa vuoteen 2012 mennessä. Tämä ohjelma liittyy ESAn Intermediate Experimental Vehicle (IXV) projektiin.


title: CIRA

text: Vuodesta 2005 CIRA on toiminut myös ilmastonmuutostutkimuksessa.


title: Kevin

text: Kevin on miehen etunimi. Se on englantilainen muunnelma muinaisirlantilaista nimestä "Cóemgein", joka on yhdistetty ystävällistä, kohteliasta tai jaloluontoista tarkoittavasta sanasta "céem" sekä syntymää tarkoittavasta sanasta "gein". Nimen on tehnyt tunnetuksi 500-luvulla elänyt Glendaloughin luostarin perustaja Pyhä Caoimhín, joka on myös Dublinin suojeluspyhimys. Irlannin ulkopuolella nimi on yleistynyt vasta 1900-luvulla.


title: Kevin

text: Suomessa nimi Kevin oli vuoden 2012 loppuun mennessä annettu noin 1 480 miehelle sekä muutamalle naiselle. Suurin osa heistä on syntynyt vuoden 1980 jälkeen, eikä nimeä ole annettu kenellekään ennen vuotta 1920. Kevinin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 7. marraskuuta.


title: Goathland

text: Goathland on kylä ja parish, joka sijaitsee Scarborough'n alueella North Yorkshiren kreivikunnassa Englannissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kylässä asui 438 ihmistä.


title: Goathland

text: Kylä on tunnettu siitä, että siellä kuvattiin 1960-luvulle sijoittuvaa televisiosarjaa "Sydämen asialla". Esimerkiksi kylän hotelli Goathland Hotel on sarjassa pub nimeltä Aidensfield Arms. Kylän rautatieasema toimi puolestaan Harry Potter -elokuvasarjan kuvauspaikkana, kun sitä käytettiin Tylyahon rautatieasemana.


title: Grafton

text: Grafton tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Infest

text: Infest voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Chicado V

text: Chicado V (s. 1950, k. helmikuu 1972) oli menestynyt quarter-rotuinen laukkahevonen. Sitä pidetään yhtenä rodun parhaista jalostustammoista. Sen kasvatti Frank Vessels Kalifornian Los Alamitosissa ja sen valmentaja oli Earl Holmes.


title: Chicado V

text: Chicado V osallistui vain kuuteen lähtöön, koska polvivamma katkaisi sen uran nuorena. Se huitenkin voitti kaksi ensimmäistä lähtöään rikkoen tai sivuten rataennätykset molemmissa, ja American Quarter Horse Association (AQHA) nimesi sen toisen yksilön lisäksi vuoden 1952 parhaaksi kaksivuotiaaksi quarterhevostammalaukkaajaksi. Seuraavana vuonna Chicado V osallistui neljään lähtöön, joista voitti yhden rikkoen taas ennätyksen. Joulukuussa 1953 juoksemansa viimeisen lähdön jälkeen tamma eläköityi kilparadoilta ja siitä tehtiin siitostamma. Se sai yhdeksän varsaa. Kaksi sen jälkeläisistä nimettiin parhaaksi quarterhevoslaukkaajaksi, ja kaikkiaan seitsemästä tuli kovatasoisten kilpailuiden voittajia. Sen tyttärestä Table Tennis tuli myös tunnettu periyttäjä kuten myös tämän tyttärestä Rapid Volley ja tyttärentyttärestä Perks. Chicado V:n kolmesta pojasta - Triple Chick, Three Chicks ja The Ole Man — tuli kuitenkin sen parhaiten tunnetut jälkeläiset: kaikista kolmesta tuli huipputason siitosoreja. Chicado V sai paikan AQHA:n American Quarter Horse Hall of Fame -kunnialistalta vuonna 2006.


title: Chicado V

text: Chicado V syntyi vuonna 1950 Vrank Vesselsin kasvattamana Kaliforniassa. Se oli rodultaan quarterhevonen ja AQHA rekisteröi sen kantakirjaansa numerolla 29 689. Sen isä oli Chicaro Bill ja emä järjestön hall of famen jäsen Do Good. Chicado V oli erinomaisen laukkahevos- ja jalostusori Senor Billin täyssisar ja samasta emästä menestyneiden Clabber II:n ja Do Winin kanssa. Chicado V:n isänemä oli Verna Grace, kilpailunimeltään Fair Chance. Chicado V polveutui isänsä kautta AQHA:n hall of famen jäsenestä Traveler ja englannintäysiveristen hall of famen jäsenestä Peter Pan. Emän puolelta sen suvussa oli louisianalaisia quarterhevossukuja ja AQHA:n hall of fame -hevonen Peter McCue.


title: Chicado V

text: Aikuisiällään Chicado V oli 152 cm korkea ja väriltään tummanruunikko. Sen ainoa merkki oli kuonopilkkuun päättyvä tähtipiirto. Vesselsin palveluksessa tallirenkinä uransa aloittanut pitkän linjan valmentaja Earl Holmes hoiti Chicado V:tä tämän synnyttyä ja sanoi tamman olevan "siivo, todella siivo - kaikessa. Se syntyi tavoille opetettuna". Kun Chicado V seisoi lähtöportissa, Holmes sanoi sen näyttävän jänikseltä, koska sillä "oli isot korvat ja muuta siitä ei näkynyt, koska se oli niin pieni". Tammalla oli myös rakennevika: sillä oli vasikanpolvet. Vasikanpolvisen hevosen etujalat taipuvat liikaa ja sivusta katsottuna näyttävät kaartuvan taaksepäin. Vasikanpolvet aiheuttavat ongelmia, koska ne ovat suoria polvia heikommat ja voivat johtaa korkeampaan sidekudos- ja jännevammojen riskiin. Myös hevosen askellajit ovat töksähtävämmät, ja etujaloissa on vähemmän liikevoimaa. Vammariski kasvaa kovalla alustalla juostessa, hypätessä laskeutumisen yhteydessä, ja nopeissa pysähdyksissä laukasta.


title: Chicado V

text: Chicado V lähetettiin harjoitettavaksi kaksivuotiaana ensin omistajasa valmentaja Farrell Jonesin luokse. Jones ei pitänyt varsan vasikanpolvista ja hitaudesta harjoituksissa. Chicado V jäi ryhmäharjoituksissa jatkuvasti muista hevosista jälkeen, ja Jones palauttikin sen Vesselsille, joka lähetti sen valmentaja Eddie Morenolle. Moreno saattoi Chicado V:n koulutuksen loppuun ja ilmoitti tamman sen ensimmäiseen kilpailuun. Chicado V voitti 320 metrin lähdön ja teki uuden kaksivuotiaiden rataennätyksen 18,1 sekunnin ajallaan. Menestys sai Jonesin taipumaan, ja hän otti tamman takaisin koulutettavakseen. Chicado V:n polvet eivät sallineet sen osallistua kilpailuihin usein, ja kaksivuotiskaudellaan se osallistui enää vain yhteen 200 metrin lähtöön Bay Meadowsin laukkaradalla voittaen ja siuten rataennätystä 17,2 sekunnin ajallaan.


title: Chicado V

text: Yhdentoista kuukauden tauon jälkeen Chicado V palasi kilpailemaan kolmevuotiaana, mutta sen jalat aiheuttivat yhä ongelmia. Se osallistui kaudella neljään lähtöön, joissa voitti kerran ja sai yhden toisen ja yhden kolmannen sijan. Voittaessaan Pomonan radalla, missä oli voittanut ensimmäisen lähtönsä, se paransi rataennätystään 320 metrin matkalla 18,1 sekunnista 17,9:ään. Vaikka tamma ei jalkojensa vuoksi kertaakaan sortunut tai joutunut juoksukelvottomaksi, sen kilpaura päätettiin vuoden 1953 joulukuussa.


title: Chicado V

text: Kilpaurallaan Chicado V saavutti kahden vuoden aikana kuudesta lähdöstä kolme voittoa, yhden toisen, ja yhden kolmannen sijan. AQHA myönsi sille vuonna 1952 vähäisimmän laukkaurheilutunnustuksensa, "Race Register of Merit", sekä korkeimman mahdollisen nopeusarvosanan AAAT. Chicado V voitti urallaan myös kovatasoisten hevosten "stakes race" -kilpailun, ja AQHA myönsi sille vuonn 1952 jaetun parhaan kaksivuotiaan quarterhevoslaukkahevostammavarsan arvonimen. AQHA myöntää vuosittain "parhaan quarterhevoslaukkahevosen" arvonimet kullekin sukupuolen ja iän yhdistelmälle. Kunakin vuonna arvonimen saanut hevonen voidaan valita kyseisen vuoden "maailman parhaaksi quarterhevoslaukkahevoseksi" ("World Champion Quarter Running Horse"). Näillä arvonimillä ei ole tekemistä "AQHA Champion" -arvonimen kanssa, jonka hevonen automaattisesti saa täytettyään tietyt järjestön asettamat kilpailusaavutusvaatimukset. "Parhaan quarterhevoslaukkahevosen" arvonimeä ei myöskään tule sekoittaa "World Champion" -arvonimeen, jonka AQHA myöntää vuosittaisessa "World Show" -tapahtumassaan.


title: Chicado V

text: Chicado V ansaitsi lyhyen uransa aikana 5 215 Yhdysvaltain dollaria, joskaan AQHA ei ole laskenut tähän "stakes"-kilpailuista saatuja voittoja. Monet varhaiset kilpailutiedot jäivät siirtämättä AQHA:n digitaalisiin tietokantoihin, joten joissain lähteissä voi esiintyä myös voittosummia, joihin "stakes"-voitot on laskettu mukaan.


title: Amara Essy

text: Amara Essy (s. ) on norsunluurannikkolainen diplomaatti.


title: Amara Essy

text: Essy valittiin Afrikan komission ensimmäiseksi puheenjohtajaksi 9. heinäkuuta 2002. Vuotta myöhemmin hänen paikalleen valittiin Alpha Oumar Konaré 16. syyskuuta 2003.


title: Amara Essy

text: Essy on toiminut kymmenen vuotta Norsunluurannikon ulkoministerinä. Kansainvälisissä yhteyksissä Essy toimi Yhdistyneiden kansakuntien 49. yleiskokouksen puheenjohtajana vuonna 1994.


title: Vevelstad

text: Vevelstad on Norjan kunta Nordlandin läänissä Helgelandin maakunnassa. Naapurikuntia ovat pohjoisessa Alstahaug, idässä Vefsn, etelässä Brønnøy ja lännessä merellä Vega. Pääelinkeinoja ovat maatalous, kalastus, kalanjalostus ja puunjalostus. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Velvestadin kunnassa oli 500 asukasta.


title: Ultima VII

text: Ultima VII on Origin Systemsin kehittämä Ultima-sarjan roolipeli.


title: Ultima VII

text: Peli julkaistiin kahdessa osassa:


title: Ultima VII

text: Lukuun ottamatta juonen jatkumista ja saman pelimoottorin käyttämistä, ovat kummatkin osat täysin riippumattomia toisistaan.


title: Ultima VII

text: Kummallakin pelillä on oma lisäosansa - "Ultima VII: Forge of Virtue", ja "Ultima VII, Part Two: Silver Seed". 90-luvun puolestavälistä alkaen pelin kaikki julkaisut ovat sisältäneet kummatkin pelin sekä lisäosat.


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Rautu eli Sosnovo () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Leningradin alueen Käkisalmen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Karjalankannaksen keskiosassa 69 kilometriä Käkisalmesta etelään ja 70 kilometriä Pietarista pohjoiseen. Taajamassa on 7 100 ja kunnassa 11 000 asukasta (vuonna 2010). Suomeen ennen toista maailmansotaa kuulunut Raudun pitäjä rajoittui etelässä tuolloiseen valtakunnanrajaan.


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Raudun kunnan pinta-ala on 186,024 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Käkisalmen piirin Mäkrälän (ven. Razdolje), pohjoisessa Petäjärven (Petrovskoje) ja idässä Metsäpirtin (Zaporožskoje) kuntiin sekä etelässä Seuloskoin piiriin. Pinta-alasta 63,2 % on metsää, 18,4 % asuinaluetta ja 15,9 % maatalousmaata. Kunnan alueella sijaitsee osa Väärämäenselän rauhoitusalueesta.


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 8 kylää ja asutusta: Luukkolanmäki (ven. Koloskovo), Maanselkä (Ivanovo), Novožilovo (entiset Suvenmäki, Vepsa ja Miettilä), Potkela (Snegirjovka), Raasuli (Orehovo), Raasulin rautatieasema, Vehmainen (Krivko) ja 69. kilometrin seisake (kartan mukaan Kelliö). Yli tuhannen asukkaan kyliä ovat Potkela ja Vehmainen. Raasulin kylässä ei ole enää lainkaan vakituista asutusta. Lisäksi kunnan alueella sijaitsee 47 puutarhapalsta- ja huvila-aluetta. Kesäisin asukasmäärä nousee moninkertaiseksi arviolta 47,7 tuhanteen henkeen. Noin 6 000 hengen arvioidaan asuvan kunnassa vakituisesti ilman rekisteröintiä.


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Raudun kyläneuvosto perustettiin suomalaisten Neuvostoliitolle luovuttaman kunnan keskustaajamaan vuonna 1946. Seuraavana vuonna paikkakunta sai kaatuneen Neuvostoliiton sankarin mukaan nimen Nikitino ja vuonna 1948 se nimettiin Sosnovoksi seudun mäntykankaiden mukaan (ven. "sosna" ’mänty’). Talous perustui metsäteollisuuteen, turkistarhaukseen ja 1970-luvulta lähtien myös kesäasutukseen ja matkailuun. 1980-luvun lopulla pietarilaiset alkoivat rakentaa Rautuun omakotitaloja. Kyläneuvosto muutettiin Raudun volostiksi vuonna 1997 ja vuonna 2006 siitä tuli itsehallinnollinen maalaiskunta.


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Sortavalan välinen rautatie, jolla on Raudun ja Raasulin asemat sekä kolme seisaketta. Paikallisjunat kulkevat 35–40 minuutin välein Suomen asemalta ja Miinasta (Devjatkino). Maanteistä tärkein on Pietarin ja Käkisalmen välinen A129. Raudusta on linja-autoyhteydet Viipuriin, Terijoelle sekä Devjatkinon metroasemalle Pietariin..


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Tärkeimmät elinkeinot ovat teollisuus, kauppa ja matkailu. Kunnassa on pieniä puunjalostus-, elintarvike- ja rakennusteollisuusyrityksiä. Maataloutta harjoittaa maidon tuotantoon erikoistunut karjatila. Maanselän kylän lähellä toimii vuonna 2006 avattu laskettelukeskus Igora, johon kuuluu myös kylpylä sekä jäähalli ja vapaa-ajankeskus. Lisäksi kunnan alueella sijaitsee 16 lomakylää ja kesäleiriä.


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Raudussa toimii keskikoulu, lasten luomistyön keskus ja taidekoulu, Potkelassa ja Vehmaisissa alakoulut. Raudussa on kulttuurikeskus ja kirjasto ja Vehmaisissa kulttuuritalo. Terveyspalveluihin kuuluvat Raudun paikallissairaala ja ensiapuasema sekä Raudun ja Potkelan lääkintäasemat..


title: Rautu (Käkisalmen piiri)

text: Seudun arkeologisia kohteita ovat Vehmaisten kuppikivi sekä muinaiset asuin- ja hautapaikat. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu nykyään asuintalona toimiva Vehmaisten koulurakennus 1900-luvun alusta.


title: Carrie Prejean

text: Caroline Michelle Prejean (s. 13. toukokuuta 1987, San Diego, Kalifornia) on yhdysvaltalainen missi, kirjailija, ja entinen Miss California.


title: Carrie Prejean

text: Carrie Prejean syntyi San Diegossa, Kaliforniassa vuonna 1987. Hänen äitinsä on italialais-yhdysvaltalainen. Hänen vanhempansa erosivat vuonna 1988. Hän lopetti lukion ja opiskelee kristillisessä oppilaitoksessa San Diegossa.


title: Carrie Prejean

text: Prejean naimisiin 2. heinäkuuta 2010 amerikkalaisen jalkapallon pelaaja Kyle Boller. Heidän ensimmäinen lapsensa syntyi 11. toukokuuta 2011, tyttö nimeltä Grace Christina.


title: Pisaratikkanen

text: Pisaratikkanen ("Dendropicos gabonensis") on keskiafrikkalainen tikka. Sen esiintymisalue ulottuu Nigerian eteläosista Kameruniin, Ugandaan, Zaireen, Gaboniin ja Pohjois-Angolaan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Jules Verreaux ja Édouard Verreaux kuvailivat lajin holotyypin Gabonista vuonna 1863.


title: Justin Barrett

text: Justin L. Barrett (s. 1971) on yksi kognitiivisen uskontotieteen perustajista. Hän toimii tutkijana Oxfordin yliopiston kognitiivisen ja evolutionaarisen antropologian tutkimuskeskuksessa.


title: Justin Barrett

text: Barrett väitteli tohtoriksi kokeellisesta psykologiasta Cornellin yliopistossa. Hän on opettanut Michiganin yliopistossa Ann Arborissa.


title: Justin Barrett

text: Barrett on ollut perustamassa ja toimittamassa aikakauslehteä nimeltä "Journal of Cognition & Culture" ja kirjoittanut useita artikkeleita kognitiviisesta uskontotieteestä.


title: Justin Barrett

text: New York Times kuvaa Barrettia "kristityksi, joka uskoo kaikkitietävään, kaikkivaltiaaseen ja täydellisen hyvään Jumalaan, joka loi maailmankaikkeuden" ja että "ihmisten on tarkoitus rakastaa Jumalaa ja toisiaan". Hänen mielestään "kristillinen teologia opettaa, että ihmiset on luotu elämään rakastavassa suhteessa Jumalaan ja toisiinsa. Miksi Jumala ei sitten loisi meitä sellaisiksi, että usko Jumalaan on meille täysin luonnollista?" Se, että henkisille ilmiöille löytyy tieteellinen selitys, ei Barrettin mukaan merkitse sitä, että niihin tulisi lakata uskomasta.


title: Justin Barrett

text: Kirjassaan "Why Would Anyone Believe in God?" Barrett ehdottaa, että "usko Jumalaan on lähes väistämätön seuraus siitä, miten mielemme on rakennettu. Suurin osa uskomuksistamme on seurausta sellaisten mielen työkalujen toiminnasta, jotka ovat tietoisuutemme alapuolella. Se, mitä tietoisesti uskomme, on suureksi osaksi näiden tiedostamattomien uskomusten tuotosta." Hän kirjoittaa edelleen, että "usko jumaliin sopii hyvin yhteen näiden automaattisten olettamusten kanssa; usko kaikkitietävään, kaikkivaltiaaseen Jumalaan sopii vielä paremmin yhteen kyseisten olettamusten kanssa."


title: HMS Affray

text: HMS Affray (viirinumerot P421 ja S20) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amphion-luokan sukellusvene, joka palveli toisen maailmansodan jälkeen. Alus haaksirikkoutui 16. huhtikuuta 1951 ja sen mukana hukkui 75 miehistön jäsentä. Se on viimeisin merellä tuhoutunut Kuninkaallisen laivaston sukellusvene.


title: HMS Affray

text: Alus tilattiin 7. huhtikuuta 1943 Cammell Lairdilta Birkenheadistä. Sen köli laskettiin 16. tammikuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 12. huhtikuuta. Alus valmistui 25. marraskuuta 1945. Se oli sisaraluksineen maailmanparhaimmistoa ja osa sen ratkaisuista oli kopioitu haltuunsaaduista Saksan laivaston sukellusveneistä. Aluksen kokonaan hitsattu runko- ja elementtiratkaisut olivat ainutlaatuisia aikanaan.


title: HMS Affray

text: Alus oli suunniteltu palvelemaan Tyynellämerellä, ja sen varusteisiin kuului muun muassa kaksi suurta ilmastointilaitetta ja kylmäkoneita. Aluksen majoitustilat oli sijoitettu mahdollisimman etäälle konehuoneista. Sen aseistuksena oli kymmenen torpedoputkea.


title: HMS Affray

text: Alus tukeutui 3. sukellusvenelaivueen emälaiva "HMS Montclareen" Rothesayssä ennen liittymistään sisaraluksiinsa "HMS Amphioniin", "HMS Astuteen", "HMS Aurigaan", "HMS Aurochsiin" ja niiden emälaivaan "HMS Adamantiin" Brittiläisessä Tyynenmeren laivastossa. Seuraavat neljä vuotta alus kiersi kaikkialla maailmassa ja vieraili muun muassa Australiassa, Singaporessa, Japanissa, Marokossa, Etelä-Afrikassa, Pearl Harborissa ja Bergenissä.


title: HMS Affray

text: "HMS Affray" siirrettiin reserviin 5. sukellusvenelaivueeseen 11. maaliskuuta 1949, jolloin se otettiin telakalle modernisoitavaksi. Telakalla alukselle asennettiin snorkkeli, joka mahdollisti dieselmoottorin käyttämisen sekä akkujen lataamisen pinnan alla. Joulukuussa alus lähetettiin Välimerelle. Se teki matkalla syväsukelluksen, jolloin sen runko alkoi vuotaa ja alukselta pääsi öljyä mereen.


title: HMS Affray

text: Alus siirrettiin tammikuussa 1951 Portsmouthiin reserviryhmä G:hen. Se palasi palvelukseen maaliskuussa, jolloin sen päälliköksi nimettiin John Blackburn, joka sai tehtäväkseen operationaalisen valmiuden palauttamisen.


title: HMS Affray

text: "HMS Affray" osallistui 16. huhtikuuta Spring Train -harjoitukseen vajaalla miehistöllä, mutta aluksella oli lisäksi merijalkaväenosasto, teknistä henkilöstöä ja kadettikurssin oppilaita. Aluksen päällikön ohjeet olivat epätavallisen väljät, ja niiden mukaan aluksen tuli laskea maihin merijalkaväenosasto Englannin lounaisrannikolla. Aluksen päällikkö ilmoitti valinneensa paikaksi Cornwallin rannikon, jonne alus laskisi ja lähtisi pimeällä.


title: HMS Affray

text: Harjoituksen oli tarkoitus jatkua, vaikka alus palasi kotisatamaansa 23. huhtikuuta akuissa havaitun vuodon korjaamiseksi. "HMS Affray" lähti iltapäivällä merelle ja ilmoittautui normaalisti illalla ennen sukellusta. Alus ei lähettänyt uutta viestiä seuraavana aamuna, jolloin se ilmoitettiin kadonneeksi. Etsinnät aloitettiin välittömästi.


title: HMS Affray

text: Etsintää vaikeutti alueella olleiden hylkyjen suuri määrä. Etsinnän aikana paikallistettiin kaikkiaan 161 hylkyä. Etsintäalus "HMS Loch Insh" sai 14. kesäkuuta Hurdin syvänteen lähellä kaikuluotainhavainnon. Vedenalaisen kameran avulla todettiin aluksen todella löytyneen. Hylky oli 86 metrin syvyydessä 27 kilometriä luoteeseen Alderneystä eli paljon lähempänä Ranskaa kuin Englantia.


title: HMS Affray

text: Hylyssä ei havaittu merkkejä törmäyksestä ja aluksen todettiin olleen haaksirikkoutuessaan periskooppisyvyydessä. Snorkkelin todettiin kuitenkin irronneen. Asejärjestelmien ja kannen luukut olivat suljettuina ja molemmat hätäpoijut paikallaan, eli oli ilmeistä, ettei alukselta oltu yritetty pelastautua.


title: HMS Ace

text: HMS Ace (viirinumero P414) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amphion-luokan sukellusvene, jonka köli laskettiin 3. joulukuuta 1943 Devonportin telakalla. Alus laskettiin vesille 14. maaliskuuta 1945 toisen maailmansodan aikana.


title: HMS Ace

text: Alus ei kuitenkaan valmistunut ennen sodan päättymistä. Aluksen runkoa käytettiin sukelluskokeissa ennen sen siirtämistä kesäkuussa 1950 Messrs Smith & Houstonille Port Glasgow'hun romutettavaksi.


title: HMS Aeneas

text: HMS Aeneas (viirinumero P427) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amphion-luokan sukellusvene. Alus laskettiin vesille 9. lokakuuta 1945 toisen maailmansodan päätyttyä. Alus nimettiin Homeroksen Troijan sankarin sekä Vergiliuksen runon aiheen Aeneaan mukaan.


title: HMS Aeneas

text: Alus ajoi karille 23. helmikuuta 1948. Vickers vuokrasi aluksen 1972 SLAM-ohjusjärjestelmän () testeihin. SLAM oli ilmatorjuntajärjestelmää, joka kuljetti neljää Shortsin valmistamaa Blowpipe-ohjusta. Järjestelmä mahdollisti ilmatorjunnan sukellusveneen ollessa periskooppisyvyydessä.


title: HMS Aeneas

text: "HMS Aeneas" romutettiin 1974 Dunstonilla Tynessä.


title: Nokinäpsy

text: Nokinäpsy ("Todirostrum cinereum") on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava napsijoihin kuuluva varpuslintu.


title: Nokinäpsy

text: Kooltaan nokinäpsy on noin 10 cm. Päästään laji on väriltään tumman harmaa ja silmien iiriksen ovat keltaiset. Nokka on pitkä ja litteähkö. Nokinapsun selkä on oliivinvihreä ja siivet mustat ja keltareunaiset. Kurkustaan, rinnastaan ja vatsastaan laji on kirkkaan keltainen. Eräillä alalajeilla kurkku on valkoinen. Nokinäpsyn pyrstö on tumma ja lintu pitää sitä kohotetussa asennossa.


title: Nokinäpsy

text: Nokinäpsyä tavataan Keski-Amerikassa Meksikosta Panamaan. Etelä-Amerikassa lajia tavataan alueella, joka ulottuu Kolumbiasta etelään Boliviaan ja itään rannikkoa pitkin Brasilian eteläosiin asti. Nokinäpsy puuttuu monin paikoin Amazonian alueen keski- ja länsiosista. Linnun elinympäristöä ovat avoimet ja puoliavoimet kosteat pensaikot ja tiheiköt, kuivia alueita se välttelee. Lisäksi lajia tavataan myös puistoissa ja puutarhoissa. Nokinäpsyn elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 1 900 metrin korkeudessa merenpinnasta.


title: Nokinäpsy

text: Ravintonaan nokinäpsy käyttää hyönteisiä, kuten kärpäsiä, ampiaisia, kovakuoriaisia ja muurahaisia, joita ne nappaavat lehdiltä. Linnut hankkivat ruokansa yleensä pareittain.


title: Nokinäpsy

text: Nokinäpsyn pesimäkausi kestää maaliskuulta huhtikuulle. Pallomainen risupesä riippuu oksasta ja pesään kuljetaan sivulta. Naaras munii kahdesta kolmeen valkoista munaa.


title: Agincourt

text: Agincourt tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Kääre

text: Kääre oli entisajan lääketieteessä yleinen sairaanhoidollisena apuneuvona käytetty kangas, joka asetettiin ihmisen iholle kuivana tai veteen tai lääkeliuokseen kastettuna. Sillä pyrittiin muuttamaan ihon lämpötilaa, vähentämään tulehdusoireita, poistamaan kutinaa ja liuottamaan kuollutta ihosolukkoa. Tavallisinta kääreiden käyttö oli ihotautien hoidossa. Kipeytyneitä ruumiinosia parantavien kääreiden vaikutuksen katsottiin perustuvan suggestioon.


title: Kääre

text: Paikallisia kääreitä olivat kuiva kääre, kylmä haude ja kostea lämmittävä haude. Tiukasti sidottu kuiva kääre ehkäisi puristuksellaan turvotusta ja rajoitti antamallaan tuella kivuliaita liikkeitä. Kylmä haude oli kylmällä vedellä kostutettu vaatekappale, joka kiinnitettiin paikalleen siteillä. Siinä ei ollut haihtumista estävää kerrosta. Se vähensi turvotusta ja tulehduksen aiheuttamaa kipua jääpussin tavoin. Kostea lämmittävä haude muodostui vääntämällä kuivaksi puserretusta kankaasta, kumikankaasta ja niiden päälle asetetusta sidontakääreestä. Sillä pyrittiin vilkastuttamaan pintaverenkiertoa, jouduttamaan tulehduksen paranemista ja imeyttämään kudoksen tulehduseritettä. Sen tehoa saatettiin lisätä puurohauteella tai lämmittävällä sähkötyynyllä.


title: Kääre

text: Yleisiä kääreitä olivat jäähdyttävä kokokiede ja hiostuskapalo eli hiostuskiede. Edellinen muodostui huoneenlämpöisellä vedellä kostutetusta lakanasta, joka kiedottiin vartalon ympärille. Se ympäröitiin vielä villaisella vaipalla. Sillä pyrittiin alentamaan korkeaa kuumetta käyttämällä sitä 5–20 minuuttia ennen vaihtamista uuteen kääreeseen. Hiostuskapaloa käytettiin alentamaan vilustumisen jälkeistä kuumetta.


title: Kääre

text: Eläinlääketieteessä yleisimpiä kääreitä olivat haavasiteet, joilla suojattiin haavan parantumista ja estettiin infektioita. Haavasiteenä käytettiin tavallisesti harsoa tai liinaa. Erikoiskääreillä pyrittiin lievittämään tulehdusta, kypsyttämään paiseita, pehmittämään ihoa tai kaviota tai estämään raapimista. Erikoiskääreitä tehtiin kumikankaasta, säkkikankaasta, pumpulista, pellavansiemenistä, puuroista, savesta, tervasta, jäästä, vesilasista ja lääkeliuoksista.


title: Magdalanpuna

text: Magdalanpuna (vanhat nimitykset naftaliinipuna ja sudaninpuna) on tummanruskea, alkoholiin ja veteen vaikeasti liukeneva synteettinen jauhemainen väriaine. Se on monoamino- ja diaminonaftyylinaftatsoniumsuolojen seos (CHBrClNa tai CHBrClNaO). Magdalanpunaa käytetään silkin värjäämisessä vaaleanpunaiseksi. Aine on nimetty Magdalan kaupungin mukaan.


title: Eletanssi

text: Eletanssi on ihmisen eleisiin ja liikkeisiin perustuva sanaton tanssinäytelmä. Tämä vanha tanssin muoto on säilynyt nykyaikaan Balin saarella, Intiassa ja Japanissa. Esitystä säestetään vanhoilla kansansoittimilla soitetulla pentatonisella musiikilla. Tanssijoiden koulutus alkaa lapsena, jotta he saavuttavat erinomaisen notkeuden ja esittämistaidon, sillä heidän jokaisella elellään ja liikkeellään on jokin merkitys. Eletanssilla voidaan kuvailla jumalaistarustoa, se voi liittyä maagisiin menoihin tai se voi kuulua jonkin juhlan ohjelmaan.


title: Ringeten maailmanmestaruuskilpailut

text: Ringeten maailmanmestaruuskilpailut on Kansainvälisen Ringetteliiton ("IRF") järjestämä kansainvälinen ringetteturnaus.


title: Ringeten maailmanmestaruuskilpailut

text: Ensimmäinen turnaus järjestettiin Kanadassa vuonna 1990. Eniten mestaruuksia on voittanut Suomi. Ringeten maailmanmestaruutta kutsutaan "Sam Jacks Trophy" -nimellä.


title: Ringeten maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuonna 1990 Gloucesterissä pidettyyn ensimmäiseen turnaukseen osallistui kuusi kanadalaista joukkuetta, sekä Suomen ja Yhdysvaltojen maajoukkueet.


title: Ringeten maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuosien 1990–1996 ja 2000–2004 aikana maailmanmestaruuskilpailut pidettiin joka toinen vuosi. Vuonna 1998 turnausta ei pidetty, mutta lajin mahtimaat Suomi ja Kanada pelasivat useamman maaottelun keskenään eri puolella Eurooppaa. Vuodesta 2004 eteenpäin kilpailut on pidetty joka kolmas vuosi.


title: Ringeten maailmanmestaruuskilpailut

text: Vuodesta 2013 eteenpäin turnaus pelataan järjestelmällä, jossa lajia ylivoimaisesti hallitsevat Suomi ja Kanada pelaavat suoraan kaksiosaisen finaalin maailmanmestaruudesta, eli "Sam Jacks Trophy" -palkinnosta. Muut joukkueet kisaavat "President's Pool" alkusarjan, joiden kaksi parasta joukkuetta (Kanadan ja Suomen nuorten joukkueet pois lukien) kisaavat MM-pronssista ("President's Bronze").


title: Harjoituskoulu

text: Harjoituskoulu oli entisajan Suomessa seminaarin ja myös alakansakouluseminaarin yhteydessä toiminut kansakoulu, jossa kansakoulunopettajiksi opiskelevat suorittivat opetusharjoittelua. Virallisissa yhteyksissä käytettiin nimitystä seminaarin kansakoulu, myöhemmin opettajanvalmistuslaitoksen varsinainen kansakoulu. Oppikoulunopettajien harjoituskouluina toimivat normaalilyseot ja Helsingin ruotsalainen tyttölyseo. Harjoituskoulujen seuraajia ovat harjoittelukoulut.


title: Rockseri

text: Rockseri Oy on kajaanilainen vapaa-ajan vaatteiden valmistaja ja jälleenmyyjä, jonka tuotteita myydään R-Collection -tuotemerkillä. Yritys on toiminut vuodesta 1978. Rockseri on tunnettu erityisesti anorakeistaan, T-paidoistaan ja huppareistaan. Rockserilla on Kajaanin tehtaanmyymälän lisäksi myymälät Oulussa, Kuopiossa, Rovaniemellä, Joensuussa ja Helsingissä sekä verkkokauppa. Kajaanissa sijaitsevat myös yrityksen leikkaamo ja tekstiilipaino.


title: Marek Grechuta

text:
Marek Grechuta (10. joulukuuta 1945 Zamość – 9. lokakuuta 2006 Krakova) oli puolalainen laulaja, runoilija, säveltäjä, taidemaalari ja arkkitehti. Hänen työnsä edustaa progressiivista rockia, joka on saanut vaikutteita jazzista.
Grechuta opiskeli arkkitehtuuria Krakovassa. Siellä hän tapasi Jan Kanty Pawluśkiewiczin, jonka kanssa hän perusti Cabaret Anawa -arkkitehtiliiton.
Grechuta debytoi vuonna 1967. Vuonna 1971 hän perusti WIEMin. Vuonna 1977 hän sai palkinnon laulustaan "Hop, szklankę piwa".


title: Ristintie

text: Ristintie on tapahtuma jossa muistellaan Jeesuksen ristintien tapahtumia veistoksen äärellä. Perinne levisi Suomeen keskiajan lopulla. Hattulan Pyhän Ristin kirkko on Suomessa mahdollisesti ollut tällainen erityinen paikka, jonne on tehty pyhän ristin äärelle pyhiinvaelluksia ja järjestetty ristintie-kulkue muistopäivänä 5. toukokuuta. Tapa perustuu siihen, että keskiajalla uskottiin, että Kristuksen taakkaa oli mahdollista keventää rukoilemalla. Siihen liittyi myös oman kiirastulessa vietettävän ajan lyhentäminen. Kulkueessa kannettiin veistoksia, mahdollisesti useita, kuten ristiinnaulitseminen, ristiinnaulittu Jeesus sekä Maria ja Johannes.


title: Rakennusperinteen Ystävät

text: Rakennusperinteen Ystävät ry – Byggnadstraditionens Vänner rf on suomalainen yhdistys, joka on perustettu valtakunnalliseksi yhteistyökanavaksi rakennusperinteestä ja kulttuuriperinteestä kiinnostuneille. Yhdistys on suomen- ja ruotsinkielinen ja sen kotipaikka on Turku. Yhdistys perustettiin vuonna 1997 ja se on julkaissut vuodesta 2001 "Tuuma"-lehteä.


title: Rakennusperinteen Ystävät

text: Yhdistys pyrkii edistämään vanhan rakennusperinteen ja perinteisten rakennustaitojen säilymistä. Toiminnan tarkoituksena on saada vanhat rakennukset ja kulttuuriympäristöt säilymään siten, että ei tuhota niiden alkuperäistä tai kehitysvaiheiden kautta syntynyttä omaleimaisuutta ja tunnelmaa. Yhdistys haluaa myös edistää tämän tiedon soveltamista uudisrakentamiseen sekä perinteisten rakennusmateriaalien arvostuksen kohottamista.


title: River-luokka (hävittäjä, 1903)

text: River-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ensimmäisen maailmansodan aikainen hävittäjäluokka, johon kuului 62 vuosina 1903-1905 valmistunutta alusta. Alusluokka nimettiin lokakuussa 1913 E-luokaksi. Luokan alukset poikkesivat toisistaan, koska ne perustuivat valmistajien suunnitelmiin. Ne oli nimetty Britteinsaarten jokien mukaan ja luokka oli siten ensimmäinen yhtenäisesti nimetty Kuninkaallisen laivaston hävittäjäluokka.


title: Annikki Koistinen

text: Elsa Annikki Koistinen (s. 5. marraskuuta 1934 Kuopio) on suomalainen poliitikko.


title: Annikki Koistinen

text: Koistinen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1955 ja kotitalousopettajaksi vuonna 1960. Hän työskenteli Kuopion maanviljelysseuran kotitalouskonsulenttina vuosina 1960–1962, Etelä-Karjalan karjatalouskoulun kotitalousopettajana vuosina 1962–1963, Pohjois-Savon ammattioppilaitoksen kotitalousopettajana vuosina 1963–1964, Vesannon keskikoulun vanhempana lehtorina vuosina 1964–1971 ja Kainuun maatalouskeskuksen johtavana kotitalouskonsulenttina vuodesta 1971.


title: Annikki Koistinen

text: Kansanedustajana Koistinen toimi kolme kautta vuosina 1987–1999 edustaen Oulun läänin vaalipiiriä ja kuului Keskustan eduskuntaryhmään. Eduskunnassa Koistinen oli jäsenenä Sosiaali- ja terveysvaliokunnassa vuosina 1987–1990 ja Työasiainvaliokunnassa vuosina 1991–1994. Kajaanin kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuodesta 1981 ja toimi kaupunginvaltuuston ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuosina 1990–1991.


title: Orno

text: Orno on Keravalla toiminut valaisintehdas. Se perustettiin 1921 Helsingissä ja siirtyi Keravalle 1937. Orno lopetti toimintansa vuonna 2001.


title: Orno

text: Taidetakomo Orno Konstsmideri perustettiin 1921, kun taidetakomo Korussa oppinsa saanut A. V. Widén (A=August,V=Villehard) sekä G. F. Rosenberg ja E. Lagerqvist aloittivat työt pienessä, alle 30 neliömetrin tilassa ja alkoivat pian erikoistua valaisimiin. Vuonna 1936 Stockmann tuli mukaan Ornon omistajaksi ja alkoi kehittää valaisinpajaa voimakkaasti. Tehdas siirrettiin Keravalle Stockmannin omistaman Keravan Puusepäntehtaan tiloihin. Vuonna 1950 Ornossa oli jo 120 työntekijää.


title: Orno

text:
Orno panosti vahvasti valaisinten muotoiluun. Tehtaan valaisimia suunnittelivat ennen sotia ja sotien aikana muun muassa Bertel Lindholm, Gunilla Jung-Pircklén ja Gunnel Nyman. 1940-luvun lopulta aina 1960-luvulle Ornon keskeisimmät valaisinmuotoilijat olivat Lisa Johansson-Pape ja Yki Nummi. 1950–1960-lukujen vaihteessa mukaan tulivat Svea Winkler ja Heikki Turunen. 1960-luvun puolivälissä Ornossa harjoitteli sittemmin tunnetuksi tullut japanilainen valaisinsuunnittelija Motoko Ishii. Ornon piirustuskonttori muotoilijoineen sijaitsi Stockmannin Helsingin-tavaratalossa ja tekninen piirustuskonttori Keravalla tehtaan yhteydessä.
Valaisinten materiaaleina Orno käytti lasia, metalleja ja jalopuuta sekä 1950-luvulta alkaen myös muovia. Kangasvarjostimia tehtiin omassa ompelimossa. Kodinvalaisimia tärkeämpi mutta vähemmän tunnettu osa Ornon toimintaa olivat julkisten kohteiden tekniset valaisimet ja tehokkaat ulkovalaisimet, joiden osuus liikevaihdosta oli noin 75 prosenttia vuonna 1950 ja 1980-luvulla vieläkin isompi.


title: Orno

text: Stockmann myi Ornon 1980-luvun puolivälissä ruotsalaiselle Asealle, jolta Orno siirtyi englantilaisen Thorn-Emin omistukseen. Toiminta loppui vuonna 2001. Ornon valaisinmalleja valmistavat nykyisin ainakin Keraplast Oy ja Innojok Oy.


title: Orno

text: Keravan museon Stockmann-Orno-kokoelma sisältää tehtaan toiminnasta ja tuotannosta kertovaa esineistöä sekä arkistoa. Kokoelmasta koottiin erikoisnäyttely Orno – Valoa, joka on esillä syyskuusta 2012 maaliskuun alkuun 2013.


title: Sulo Kirsi

text: Sulo Kirsi (s. 1. joulukuuta 1912 Viipuri - k. 9. heinäkuuta 1970) oli suomalainen pesäpalloilija ja jääpalloilija.


title: Sulo Kirsi

text: Sulo Kirsi aloitti jääpalloilun edustustasolla 15-vuotiaana Reippaan miehistössä. Viipurin Palloseuran joukkueessa "ViPS:n tankki" saavutti Suomen mestaruuden 1931 ja 1936, jonka lisäksi kerran hopeaa ja kahdesti pronssia. Sotavuosina Kirsi pelasi Susien joukkueessa Helsingissä. Aktiiviura jatkui aina vuoteen 1951 saakka. Kirsi pelasi yhden A- ja yhden B-maaottelun.


title: Sulo Kirsi

text: Pesäpallossa Kirsi edusti Viipurin Pallonlyöjiä ja valittiin Itä-Länsi -otteluun varamieheksi vuonna 1933. Jalkapalloa hän pelasi VPS:n reservijoukkueessa ja oli lisäksi hyvä golfaaja ja B-luokan tenniksenpelaaja.


title: Sulo Kirsi

text: Sulo Kirsin poika Martti on pelannut pesäpalloa Kelta-Mustien suomensarjajoukkueessa.


title: Harris

text: Harris voi tarkoittaa:


title: Mikael Liespuu

text: Mikael Liespuu (s. 4. maaliskuuta 1991) on jo ammattilaisuransa lopettanut suomalainen jalkapalloilija. Liespuu edusti Turun Palloseuraa, vaikka hän onkin pelannut lähinnä TPS:n reservijoukkue ÅIFK:ssa. Liespuu on TPS:n oma kasvatti ja ensimmäisen liigaottelunsa hän pelasi kaudella 2010. Hän on myös pelannut Suomen nuorisomaajoukkueissa. Liespuu on pelipaikaltaan puolustaja ja pääasiassa hän on pelannut topparina. Liespuu lopetti pelaajauransa kauden 2016 päätteeksi.


title: Jani Tuomala

text: Jani Tuomala (s. 3. helmikuuta 1977 Porvoo) on entinen suomalainen jalkapallomaalivahti. Uransa aikana hän pelasi Ruotsissa ja Suomessa Veikkausliigassa FinnPan, FC Lahden ja MyPan sekä TPS:n riveissä.


title: Jani Tuomala

text: Tuomala pelasi Suomen futsalmaajoukkueessa 20 ottelua.


title: Kalle Mäkinen

text: Kalle Mäkinen (s. 1. helmikuuta 1989 Turku) on suomalainen jalkapalloilija, joka on pelannut Veikkausliigaa kasvattajaseuransa FC TPS:n riveissä. Mäkisen pelipaikka on puolustaja ja hän pystyy pelaamaan sekä topparina että laitapuolustajana. Mäkinen debytoi Veikkausliigassa 26. lokakuuta 2008 ottelussa VPS:ää vastaan. Kaudella 2013 Mäkinen edustaa Kakkosessa pelaavaa Maskun Palloseuraa.


title: Santeri Mäkinen

text: Joel Santeri Mäkinen (s. 9. huhtikuuta 1992 Lieto) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa Turun Palloseuraa. Hänen pelipaikkansa on keskikentällä pohjalla. Vuosina 2010–2012 hän on pelannut Veikkausliigassa 47 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.


title: Santeri Mäkinen

text: Mäkinen on pelannut 33 poikien maaottelua.


title: Alban Ferati

text: Alban Ferati (s. 1. marraskuuta 1991 Mitrovica, Kosovo, Jugoslavia) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Inter Turkua. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Alban Ferati

text: Ferati teki liigadebyyttinsä Turun Palloseuran riveissä kaudella 2010, mutta on saanut enimmäkseen peliaikaa yhteistyöseurassa ÅIFK:ssa.


title: Tim Väyrynen

text: Tim Väyrynen (s. 30. maaliskuuta 1993 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa saksalaista FC Hansa Rostockia, joka pelaa 3. Ligassa.


title: Tim Väyrynen

text: Väyrynen teki ensiesiintymisensä Veikkausliigassa kaudella 2010 edustaen kasvattajaseuraansa FC Honkaa. Uransa ensimmäisen liigamaalin hän teki 15. toukokuuta 2011 Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Hänet valittiin Veikkausliigan kuukauden pelaajaksi kesäkuussa 2013, ja Iltalehden asiantuntijaraati valitsi hänet alkukauden 2013 parhaaksi Veikkausliigapelaajaksi. Väyrynen voitti Veikkausliigan kauden 2013 maalikuninkuuden 17 maalilla ja hänet valittiin kauden liigahyökkääjäksi sekä sarjan parhaaksi pelaajaksi.


title: Tim Väyrynen

text: Väyrynen siirtyi saksalaisen Borussia Dortmundin kakkosjoukkueeseen tammikuussa 2014.


title: Tim Väyrynen

text: Heinäkuussa 2015 hän siirtyi Dynamo Dresdeniin.


title: Tim Väyrynen

text: Väyrynen teki kolme maalia Suomen alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueen EM-karsintaottelussa Walesia vastaan 14. elokuuta 2013. A-maajoukkuedebyytin Väyrynen teki 21. toukokuuta 2014 Tšekkiä vastaan.


title: Tim Väyrynen

text: Väyrynen on jalkapalloilija Mika Väyrysen poika.


title: Catch

text: Catch voi tarkoittaa seuraavia:


title: Battlefield Play4Free

text: Battlefield Play4Free (BFP4F) on Digital Illusions CE:n kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelistä julkaistiin ensin suljettu beta marraskuussa 2010 valituille ja myöhemmin vuoden 2011 huhtikuussa avoin beta kaikille. Peli on hyvin paljon "Battlefield 2":n kaltainen ja seuraa EA:n "Battlefield Heroesin" perässä mikromaksuilla varansa kerättävien selainpelien sarjaa.


title: Battlefield Play4Free

text: Pelissä yhdistetään "Battlefield 2":n tasot, "n" ja aseet ja hahmoluokat sekä "Battlefield Heroesin" tasosysteemi ja hahmon kustomointi. Kartoille mahtuu 32 pelaajaa samanaikaisesti ja pelissä on 16 kulkuneuvoa, muun muassa helikoptereita ja panssarivaunuja.


title: Battlefield Play4Free

text: Huhtikuussa 2015 EA kertoi sulkevansa "Battlefield Play4Freen" serverit 14. heinäkuuta 2015. Samalle he estivät uusien "Play4Free"-tunnuksien luonnin sekä "Play4Free" Fundsien siirtämisen pelitilille.


title: Tapio Piha

text: Aalto Tapio Piha (6. huhtikuuta 1906 Helsinki – 1981) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja. Hän käytti myös nimimerkkiä "Eero Koltta".


title: Tapio Piha

text: Piha teki käsikirjoituksen elokuvaan "SF-paraati" (1940) ja dokumenttielokuvaan "Helsinki, Pohjolan valkea kaupunki" (1939). Hän näytteli sivuosassa terapisti Hännistä Jack Witikan 1958 ohjaamassa elokuvassa "Mies tältä tähdeltä".


title: Tapio Piha

text: Piha toimi mainostoimisto Erva-Latvalan tekstisuunnittelijana 1932–38.


title: Tapio Piha

text:
Nimimerkillä "Eero Koltta":
Omalla nimellä:


title: Siiri Vihantola

text: Siiri Margareta Vihantola (s. 30. toukokuuta 1905 Turku) oli suomalainen kirjailija.


title: Siiri Vihantola

text: Vihantolan talvisota-aiheinen kertomuskokoelma "Tulta hankien yllä" joutui jatkosodan jälkeen kiellettyjen kirjojen listalle.


title: Asiakirjahallinta

text: Asiakirjahallinta on asiakirjatiedon suunnitelmalliseen tuottamiseen, käsittelyyn ja säilyttämiseen kohdentuvaa toimintaa, jota toteutetaan sekä organisaatiokontekstissa että arkistoinstituutioissa. Asiakirjahallinnan tarkoituksena on varmistaa autenttisten, luotettavien, todistusvoimaisten ja käyttökelpoisten asiakirjojen tuottaminen ja säilyttäminen.


title: Asiakirjahallinta

text: Suomessa asiakirjahallinnalla tarkoitetaan sekä asiakirjahallintoa että arkistotoimea. Suomalaisessa asiakirjahallinnassa asiakirjojen elinkaaren hallinta on aina ollut jatkumo, joten asiakirjahallinto ja arkistotoimi linkittyvät tiiviisti yhteen , toisin kuin monissa muissa maissa (Yhdysvallat, Saksa, Ranska, Englanti), missä organisaatioiden (myös julkishallinnon) asiakirjahallinto toimii aina erillään valtionarkiston hoitamasta arkistotoimesta. Näissä maissa tehdään selvä terminologinen ero ajankohtaisasiakirjojen ja asiakirjahallinnon (Records management) sekä historiallisten asiakirjojen ja arkistotoimen (Archive) välillä.


title: Asiakirjahallinta

text: Asiakirjahallinnalla tarkoitetaan asiakirjojen hallintaprosesseja ja -toimenpiteitä asiakirjan elinkaaren eri vaiheissa, riippumatta siitä, kuka prosessit ja toimenpiteet suorittaa. Asiakirjahallinnan voi näin ollen ymmärtää myös asiakirjahallinnon ja arkistotoimen yläkäsitteeksi.


title: Asiakirjahallinta

text: Asiakirjahallinnolla tarkoitetaan hallinnon osa-aluetta, joka vastaa asiakirjojen hallintaprosessien ohjauksesta ja valvonnasta asiakirjoja tuottavassa organisaatiossa. Se on organisaation tukitoiminto, jonka avulla hallitaan asiakirjatietoa.


title: Asiakirjahallinta

text: Arkistotoimen tehtävänä on ohjata arkistonmuodostusta. Tavoitteena on arkiston (asiakirjakokonaisuuden) muodostuminen osana arkistonmuodostajan jokapäiväistä toimintaa niin, että se ei edellytä jälkikäteistä seulontaa ja järjestämistä.


title: Asiakirjahallinta

text: Provenienssiperiaate on arkistotieteen ja arkistoteorian keskeinen periaate. Periaate syntyi 1800-luvulla Ranskassa ja levisi ympäri Eurooppaa. Se omaksuttiin yleisesti käyttöön 1800-luvun jälkipuoliskolla. Provenienssiperiaatetta ryhdyttiin pitämään ainoana oikeana perustana asiakirjojen järjestämiseen.


title: Asiakirjahallinta

text: Provenienssiperiaatteella on kaksi osaa, ulkoinen ja sisäinen ulottuvuus. Ulkoisen periaatteen (respect des fonds) mukaan yksittäisen arkistonmuodostajan (esim. Turun Hovioikeus ) asiakirjat säilytetään toiminnan tuottamina, omina kokonaisuuksinaan sekoittamatta niitä muiden arkistojen asiakirjoihin. Sisäisen (struktuuri-) periaatteen mukaan myös asiakirjojen alkuperäinen järjestys arkistokokonaisuuden sisällä säilytetään.


title: Asiakirjahallinta

text: Asiakirjahallinnan metodeissa ja käytännöissä ovat edelleen käytössä provenienssiperiaatteen elementit, vaikka mm. tietotekniikan läpimurto on tehnyt työstä aikaisempaa käsitteellisempää. Käsitteet ovat muuttuneet siten, että digitaalisessa asiakirjahallinnassa provenienssin asemesta puhutaan usein, samaa tarkoittaen, kontekstista ja kontekstuaalisuudesta.


title: Asiakirjahallinta

text: Suomessa asiakirjahallinnan lähtökohtana on elinkaariajattelu eli ajatus siitä, että yksittäisen asiakirjan elinkaaren vaiheet – laatiminen tai saapuminen, arkistointi, säilyttäminen ja hävittäminen – muodostavat kokonaisuuden. Näitä vaiheita asiakirjan elinkaaren alusta loppuun tulisi hallita suunnitelmallisesti. Suomessa asiakirjahallinto- ja arkistonhallintaprosessit siis yhdistyvät.


title: Asiakirjahallinta

text: Elinkaariajattelu voidaan mallintaa esimerkiksi jatkumomalliksi. Upwardin jatkumomallin (Records Continuum Model) mukaan asiakirjan laatiminen, talteenotto, organisointi ja uudelleenkäyttö ovat saman jatkuvan prosessin eri osia. Suomessa elinkaariajattelu perustuu jatkumomalliin.


title: Asiakirjahallinta

text: Asiakirjahallinnan tulisi myös olla osa organisaation toimintaa. Suomessa julkishallinnon viranomaisten asiakirjahallintaa ohjataan arkistonmuodostussuunnitelmilla (AMS), jotka ovat olennainen osa elinkaariajattelua.


title: Asiakirjahallinta

text: Elinkaariajatteluun liittyvät arvonmääritys ja seulonta eli ne toimenpiteet, jotka tähtäävät asiakirjatietojen määrän vähentämiseen. Asiakirjojen määrät ovat voimakkaasti kasvaneet, ja asiakirjahallinnan tehtävänä on arvioida, mitkä asiakirjat säilytetään ja mitkä hävitetään. Arvonmäärityksessä arvioidaan, millainen arvo kullakin asiakirjalla on toiminnan ja talouden, yksilön, yhteisön ja yhteiskunnan sekä kulttuurin ja tutkimuksen kannalta. Huomioon on siis otettava toisaalta käytännölliset, toisaalta tutkimukselliset ja kulttuuriset näkökulmat. Asiakirjat jaetaan pysyvästi ja määräajaksi säilytettäviin.


title: Asiakirjahallinta

text: Nykyiset arvonmäärityskäytännöt ovat osa elinkaariajattelua: enää arvonmääritystä ei tehdä jälkeenpäin, vaan säilytysarvo määritellään asiakirjan elinkaaren varhaisvaiheessa. Tätä kutsutaan myös ennakkoseulonnaksi. Arkistonmuodostussuunnitelma on keskeinen varhaisen arvonmäärityksen väline.


title: Asiakirjahallinta

text: Arvonmääritys ja seulonta johtavat siihen, että tarpeettomiksi arvioidut asiakirjat hävitetään ja loput säilytetään.


title: Asiakirjahallinta

text: Nykyiset asiakirjojen säilyttämisen haasteet liittyvät pitkälti sähköiseen säilyttämiseen. Säilyttämiseen tarkoitetut laitteistot ja ohjelmistot vanhenevat nopeasti. Erilaisia ratkaisuja ovat esimerkiksi emulointi eli käytöstä poistuneiden laitteistojen ja ohjelmistojen jäljittely sekä migraatio eli tietojen kopioiminen uudelle tallennusvälineelle tai niiden muuntaminen uusien ohjelmistojen ymmärtämään muotoon. Asiakirjatietojen sähköistä käsittelyä ohjaavat Arkistolaitoksen SÄHKE-määräykset.


title: Asiakirjahallinta

text: Paperimuotoisten asiakirjojen säilyttämisessä on huomioitava mm. kosteuden, tulen, palokaasujen, pölyn, ilman epäpuhtauksien, auringonvalon, tuholaisten ja käyttäjien vaikutus. Aineiston säilyvyyttä pyritään turvaamaan konservoinnilla huolehtimalla esimerkiksi oikeanlaisista suojamateriaaleista ja säilytysolosuhteista sekä korjaamalla jo syntyneitä vaurioita. Digitointi puolestaan vähentää alkuperäisen aineiston kulumista.


title: Kestilän vaakuna

text: Kestilän vaakuna oli Kestilän kunnan tunnus. Vaakunaa voidaan pitää osittain puhuvana – sen aihe viittaa suoraan kunnan nimeen mutta myös entisaikojen kestikievaritoimintaan.


title: Kestilän vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä ristikkäin kaksi hopeista puulusikkaa.” Vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja Kestilän kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 29. maaliskuuta 1967. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 21. heinäkuuta samana vuonna.


title: Kestilän vaakuna

text: Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Kestilä yhdistyi Piippolan, Pulkkilan ja Rantsilan kanssa Siikalatvan kunnaksi.


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Pesäpallon suomensarja pelattiin ensimmäisen kerran kaudella 1945. Sarjan pohjana oli 1930-luvun Valtakunnansarja, alkuperäiseltä nimeltään B-sarja.


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Uusinta lohkovoitosta: Riihimäen Pallonlyöjät - Pallo-Toverit 7-11


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Lohkovoittajat kokoontuivat Jyväskylään 22.-23.9.


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Jyväskylän Kiri nousi suoraan mestaruussarjaan ja Seinäjoen Maila-Jussit saatuaan luovutusvoiton Lappeenrannan Työväen Urheilijoista jatkokarsinnassa. Pallo-Toverit ja KPL kolmosmarkkinoille.


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Lohkojen kakkoset pelasivat karsintaturnauksen Pieksämäellä.


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Riihimäki ja Lahti kolmosmarkkinoille.


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Pelattiin Lahdessa.


title: Pesäpallon suomensarja 1945

text: Riihimäen Pallonlyöjät nousi SM-sarjaan voitettuaan jatkokarsinnassa Myllykosken Kilpa-Veikot 2-1.


title: Stages (kappale)

text: Stages on blues rock -yhtye ZZ Topin kappale vuodelta 1985. Se julkaistiin albumilla "Afterburner". Kappaleesta on julkaistu myös musiikkivideo.


title: Euro Hockey Tour 2010–2011

text: Euro Hockey Tourin kausi 2010–2011 oli sarjan 15. kausi. Siinä pelasivat Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet. Sarja alkoi 11.–14. marraskuuta 2010 pelatulla Karjala-turnauksella ja päättyi 21.–24. huhtikuuta 2011 pelattuun Tšekin turnaukseen. Euro Hockey Tour -sarjaan kuuluivat näiden lisäksi myös Moskovan turnaus Channel One Cup ja Ruotsin turnaus LG Hockey Games.


title: Euro Hockey Tour 2010–2011

text: Turnaus pelattiin 11.–14. marraskuuta 2010. Sen voitti Suomi kuudella pisteellä tasapistein Venäjän ja Ruotsin kanssa.


title: Euro Hockey Tour 2010–2011

text: Turnaus pelattiin 10.–13. helmikuuta 2011. Sen voitti Ruotsi kahden pisteen erolla Venäjään.


title: Euro Hockey Tour 2010–2011

text: Turnaus pelattiin 21.–24. huhtikuuta 2011.


title: Piippolan vaakuna

text: Piippolan vaakuna oli Piippolan kunnan tunnus. Vaakunan aihe sudenhammaskoroisine lakioineen ja kuokanterineen viittaa korvenraivaukseen, jossa erämaat raivattiin viljelysmaiksi.


title: Piippolan vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä sudenhammaskoroinen lakio – kolme ylöspäin suuntautuvaa sudenhammasta näkyvissä – sekä kolme kaateista kuokanterää vieretysten; kaikki hopeaa.” Vaakunan on suunnitellut Aake Kaarnama, ja Piippolan kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksissaan 15. huhtikuuta ja 19. heinäkuuta 1966. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 21. syyskuuta samana vuonna.


title: Piippolan vaakuna

text: Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Piippola yhdistyi Kestilän, Pulkkilan ja Rantsilan kanssa Siikalatvan kunnaksi.


title: Olivia Nobs

text: Olivia Nobs (s. 18. marraskuuta 1982) on sveitsiläinen lumilautailija, joka kilpailee lumilautakrossissa.


title: Olivia Nobs

text: Nobs voitti pronssia naisten lumilautakrossissa Vancouverin olympialaisissa 2010. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli samassa lajissa yhdestoista. MM-kilpailuissa vuonna 2009 Nobs voitti lumilautakrossissa hopeaa.


title: Olivia Nobs

text: Lumilautailun maailmancupissa Nobs kilpaili ensimmäisen kerran marraskuussa 2001 sijoittuen viidenneksi. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti toisessa maailmancupin kilpailussaan, tammikuussa 2002. Yhteensä Nobs on voittanut kolme maailmancupin kilpailua, sijoittunut toiseksi neljä kertaa ja kerran kolmanneksi.