title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Suurimmasta yhteisöllisesti vuorovaikutuksesta syntyvä järjestys, esimerkiksi demokratia, on helpommin muokattavissa tarpeiden mukaan kuin auktoriteettien varaan rakentuva järjestelmä. Tällainen järjestys on myös hyvin inhimillinen, sillä se syntyy ihmisen tarpeiden, toiveiden, päämäärien ja toimintojen huomioon ottamisesta. Älyllinen vapaus ja älyllisen vuorovaikutuksen vapaus ovat yhteiskunnan kehityksen ja sen järjestyksen mielekkyyden edellytyksiä.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Kasvatusinstituutioiden tulee olla pienoisyhteiskuntia, jotka mahdollistavat kokemuksen laajentumisen, avartumisen ja sivistymisen mahdollistavan vapaan sosiaalisen toiminnan. Vapauden ja yhteisöllisyyden ilmapiirissä toimivat koulut edistävät demokraattisen yhteiskunnan kehittymistä valmistaen lapsia demokratiaan.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Yhteisöllistä vapautta ja avointa sosiaalisuutta koulun tulisi toteuttaa niin, että lapset voisivat vapaasi ilmaista kiinnostuksen kohteita sekä päämääriään, ideoitaan ja näkemyksiään. Kutakin lasta rohkaistaan antamaan oma panoksensa yhteisiin hankkeisiin ja itse omaksumaan oppimisesta.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Jotta tämä toimisi, tulisi opettajan tuntea oppilaansa. Yhteisten kokemusten perustana on niiden jakaminen ja niistä oppiminen. Opetuksen suunnittelu ja yhteiset säännöt rakennetaan yhdessä, mikä vahvistaa ryhmän yhteenkuuluvuutta. Se myös varmistaa, että ryhmän toiminnot palvelevat jäsentensä tarpeita ja kiinnostuksen kohteita.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Pragmatistisessa ajattelussa demokratian merkitys ei ole staattinen. Se löydetään käytäntöjen uudistumisen myötä. Demokratia sallii ihmisten arvostella ja hylätä yhteiskunnallisen elämän tarpeettomiksi käyneitä muotoja sekä kehittää uusia uusien tarpeiden myötä. Demokratia sallii yksilöiden ja ryhmien kykyjen monipuolisen toteuttamisen ja kehittämisen.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Pragmatismi jakaa progressivistisen ja analyyttisen kasvatusfilosofisen ajatuksen, että filosofien teorian tulee palvella kasvatuskäytäntöä, ja että sen merkitys on arvioitava käytännön tuloksien pohjalta.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Pragmatistisen kasvatusfilosofian operationalisoinnissa keskeisiä ovat ongelmalähtöinen menetelmä ja tekemällä oppiminen. Opitaan sellaisten ongelmien ratkaisemisen kautta, jotka liittyvät oppijan kokemusmaailmassa hänelle mielekkäisiin yhteyksiin. Käytännöllinen toiminta muutetaan ongelmaksi, johon etsitään ratkaisua suunnitelmallisella toiminnalla. Näin opiskelija joutuu perehtymään asiaan, tekemään oletuksia, harkitsemaan seurauksia ja ratkaisemaan ongelmia käytännöllisissä elämänyhteksissä.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Opetuksen lähtökohtana on opiskelijan kiinnostus. Opetussuunnitelmaan sisältyvien kokemusten tulisi kiinnostaa opiskelijaa ja herättää hänessä tunteita. Pragmatistien mukaan opiskelija jaksaa ponnistella, keskittyä älyllisesti ja toimia käytännöllisesti etsien ratkaisuja ongelmiin, mikäli ne ovat hänelle merkityksellisiä. Ponnistellessaan opiskelija oppii havaitsemaan yhteyksiä kokemusten ja seurausten välillä. Pohtivan ja kyseenalaistavan toiminnan avulla saavutetaan tavoitteet paremmin kuin toimimalla spontaanisti.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Deweyn nimeen liitetään "learning by doing" -metodi, joka usein suomennetaan tekemällä oppimiseksi tai ongelmametodiksi. Se kuuluu osana hänen kiteyttämiinsä viiteen kasvatuksen periaatteeseen:Dewey syytti koululaitosta pelkästään älyllisyyteen painottamisesta, moitti sitä keskiaikaiseksi. Koulun tulisi sallia myös luominen, hyödyllinen ja taiteellinen tekeminen. Taustalla on pragmatismin tietokäsitys: ihmisen ulkopuolella olevia totuuksia ei ole olemassa, joten niitä ei voi tieteen keinoin paljastaakaan. Tiede pyrkiköön helpottamaan ihmisen toimintaa. Tästä lähtökohdasta seuraa kokemuksellisuuden vaatimus kouluopetukseen.Risto Rinne ym. (2004, 172) huomauttavat tässä yhteydessä kuitenkin: "Olennaista on oppia se, miten hankitaan tietoja, ei muistaa irrallisia tietoja."


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Dewey kritisoi opetuksen organisoimista oppiaineiden eikä oppijoiden lähtökohdista. Perinteinen koulu toimii mekaanisesti, vaatii yhdenmukaisuutta ja passivoi oppilaita. Tavoitteena oli Deweyn sanoin, että "lapsesta tulee aurinko, jonka ympäri kasvatuksen välikappaleet kiertävät". Näin ollen koulun tuli myös ymmärtää lapsen keskeisiä tarpeita: tarvetta luoda ja tarvetta tutkia, tarvetta taiteelliseen ilmaisuun ja sosiaaliseen yhteisöllisyyteen.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Deweyn kritiikki kohdistui koulun erillisyyteen ympäröivästä yhteiskunnasta. Se, mitä koulussa tehdään, ei muistuta sitä, mitä ympärillä, yhteiskunnassa tapahtuu. Koulun tulisi opettaa ryhmässä toimimista ja toisten huomioon ottamista. Tästä näkökulmasta esimerkiksi ryhmätyö on tärkeää. Tilaa on oltava myös spontaanille sosiaalisuudelle. Koulun ulkopuolella saatuja kokemuksia tulisi voida hyödyntää koulussa, siinä missä koulussa opittua käytetään ympäröivässä maailmassa.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Kuten oppilaskeskeisyyden näkökulma, myös luonnollisten toimintojen periaate korostaa opiskelun organisoimista lapsen ehdoilla. Niinpä luonnollista on käsillä tekeminen. Luonnollisten toimintojen periaatteesta seuraa myös opiskelun organisointi projekteiksi. Projekti on suhteellisen pitkäkestoinen ja läpäisee oppiaineiden rajat, vaatii useanlaisia tietoja ja taitoja. Keskeistä on tietojen integroituminen tietyn teeman ympärille.


title: Pragmatistinen kasvatusfilosofia

text: Dewey halusi koulun oppisisältöjen avaavan näkymiä ympäröivän yhteiskunnan rakenteeseen. Esimerkiksi raaka-aineisiin ja tuotannon tutustuminen kertoo myös ihmiskunnan sivistyksen eri vaiheista. Koulun tulee madaltaa käsitystä henkisen ja fyysisen työn välisestä erosta. Siihen, että Dewey pyrki sitomaan koulun ympäröivään yhteiskuntaan, liittyy osa hänen ajatteluunsa kohdistuvasta (anakronistisesta) kritiikistä: Deweyn ajatusten käytäntöön soveltaminen olisi jäänyt vähäiseksi siitä syystä, että viitekehys on aika- ja paikkasidonnainen. Toisaalta on kritisoitu sitä, että Dewey'iin viitataan tarkemmin hänen ajatteluaan tuntematta.


title: Lauri Mäkelä

text: Jalmari Lauri Mäkelä (12. lokakuuta 1885 Urjala – 7. kesäkuuta 1947 Luopioinen) oli suomalainen kansanedustaja. Hän oli Kansallisen Kokoomuksen edustaja 1930–1933 Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Mäkelä oli maanviljelijä sekä puutavara- ja meijeriliikkeen harjoittaja. Hän toimi myös Koijärven ja Luopioisten kunnanvaltuutettuna. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Kustaa Mäkelä ja Ida Karoliina Mattila. Hän oli naimisissa vuodesta 1916 Lempi Vilhelmiina Kaislan kanssa.


title: Kolka

text:
Kolka (liiviksi "Kūolka") on kylä Kuurinmaan pohjoiskärjen niin sanotun Liivinrannan itärannalla. Kylä kuuluu Dundagan kuntaan (Dundagas novads, 2009 kuntajako). Kylässä asuu lähes 900 ihmistä. Kolkan nimi tulee liivinkielisestä nimestä "Kūolka", jolla on ilmeisesti ollut sama merkitys kuin suomen kielen sanalla "kolkka".
Kolka on mahdollisesti paikka, jossa tanskalainen arkkipiispa Absalon kävi kastamassa ensimmäiset liiviläiset kristinuskoon. Paikalle rakennettiin alkeellinen kirkko, joka on tosin jo tuhoutunut. Kirjallisissa lähteissä kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1387, jolloin siitä käytettiin nimeä "Domesnes", joka tarkoittaa liiviläisten kirkkoa. Kolka oli suhteellisen pieni kylä vielä 1800-luvun alussa, vuonna 1826 kylässä oli 99 asukasta. Vuonna 1859 asukasmäärä oli kasvanut 316:een ja vuonna 1896 se oli 392. Kasvuun vaikuttivat hyvät yhteydet Riian kaupunkiin. Asukkaat elivät pääasiassa kalastuksella. Neuvostoliiton aikana kylässä sijaitsi kalastuskolhoosi. Alueella toimii kolme kalastusyritystä, jotka ovat alueen suurimmat työnantajat. Kolka on suurin liiviläisten keskittymä nykypäivänä, vuonna 1995 Latvian 186 liiviläisestä 53 asui Kolkassa. Kylässä on liiviläisen kulttuurin keskus, joka sijaitsee keskellä kylää. Kolkan peruskoulussa järjestetään myös liivin kielen opetusta.


title: Kolka

text: Kylässä on ortodoksinen, luterilainen ja katolinen kirkko. Kolkassa on kaksi majakkaa, uudempi majakka on rakennettu vuonna 1884 ja sitä on uudistettu vuosina 1975 ja 1985. Vanha majakka on rakennettu jo 1300-luvulla, mutta siitä on jäljellä enää vain rauniot.


title: Ingvild Bryn

text: Ingvild Bryn (s. 18. maaliskuuta 1961 Voss) on norjalainen toimittaja. Hän aloitti uutisankkurina vuonna 1990 ja on tällä hetkellä uutisankkurina NRK:n uutisohjelmassa "Dagsrevyen". Hän toimi kirjeenvaihtajana Washingtonissa 1996-1999.


title: Ingvild Bryn

text: Hän juonsi Eurovision laulukilpailun 1996 yhdessä Morten Harketin kanssa.


title: Nuo mainiot miehet soivine koneineen

text: Nuo mainiot miehet soivine koneineen on Dave Lindholmin ja Jarmo Saitajoen albumi, jolla on Dave Lindholmin vanhoja kappaleita uudelleen sovitettuina. Jarmo Saitajoki säestää kaikkia kappaleita posetiivilla. Albumi julkaistiin vuonna 2007.


title: Nuo mainiot miehet soivine koneineen

text: Kaikki sanoitukset ja sävellykset ovat Dave Lindholmin tekemiä. Kappaleet 1.–4. on sovittanut Orgelbau Raffin ja muut kappaleet Tomi Väisänen. Nauhoitukset tehtiin Rovaniemen teatterin studiossa tammikuussa 2007. Äänittäjänä ja miksaajana toimi Kari Mehtälä.


title: Helmiaratti

text: Helmiaratti ("Pyrrhura lepida") on Koillis-Brasilian kotoperäinen papukaija, joka elää Amazonin suistoalueen eteläpuolella Parán ja Maranhãon alueella. Siitä tunnetaan kolme alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Johann Georg Wagler Brasilian Amazoniasta 1832.


title: Paahde (elokuva)

text: Paahde () on Andrew Davisin ohjaama perhe-elokuva vuodelta 2003. Se perustuu kirjailija Louis Sacharin vuonna 1998 kirjoittamaan nuortenromaaniin. Elokuvan levittäjänä toimii Walt Disney Pictures. Elokuva on julkaistu Suomessa sekä dvd:llä että videolla.


title: Paahde (elokuva)

text: Stanley Yelnats on ollut koko ikänsä "väärässä paikassa väärään aikaan". Koko suku syyttää siitä Stanleyn isoisän isoisää. Tapahtumat alkavat, kun Stanley kävelee kadulla ja ylhäältä sillalta hänen päähänsä putoavat lenkkarit. Stanley poimii ne, mutta pian tämän jälkeen poliisit pidättävät hänet. Oikeudessa Stanleylle valkenee, että lenkkarit kuuluivat baseball-pelaaja Clyde Livingstonille. Lenkkarit oli aiottu myydä ja lahjoittaa rahat orvoille lapsille. Siksi Stanleyn teko tuomitaan jyrkästi ja hän saa valita, meneekö vankilaan vai puoleksitoista vuodeksi Greenjärven leirille.


title: Paahde (elokuva)

text: Elokuvassa kerrotaan myös Stanleyn suvun varhaisempien jäsenten elämästä. Stanleyn iso-iso-iso-iso-isä syntyi Latviassa. Hän rakastui latvialaiseen tyttöön. Tytön isä kuitenkin halusi vastalahjan tytön naittamisesta, ja toinen kosija, vanha mies, tarjosi suurta sikaa. Stanley I kysyi Madame Zeronilta apua. Hän neuvoi viemään pientä sikaa joka päivä vuorelle juomaan purosta, jotta se kasvaisi. Kun sika olisi riittävän painava, Stanley I:n pitäisi viedä Madame Zeron vuorelle. Kun kosijaehdokkaiden siat punnittiin, ne olivat yhtä painavia. Näin ollen tyttö sai itse valita miehensä. Tyttö ei tiennyt kenet valitsisi, jolloin Stanley I suuttui ja lähti Amerikkaan. Koska hän unohti kantaa Madame Zeronin mäelle, hänen sukunsa päälle langetettiin ikuinen kirous. Kirouksen ilmentymänä kerrotaan Stanleyn iso-iso-iso-isästä Stanley II:sta, joka tienasi Amerikassa omaisuuden, mutta rikollinen Kate Barlow ryösti hänet ja hautasi aarteen Greenjärven pohjaan. Stanley II:n uskotaan tarinan mukaan löytäneen turvan "jumalan peukalon alta".


title: Paahde (elokuva)

text: Stanley matkaa bussilla Greenjärvelle, joka on pelkkää autiomaata. Leiriläisten täytyy joka päivä kaivaa kuivuneeseen Greenjärven pohjaan kuoppa "luonnetta kasvattavana" tehtävänä. Leirillä Stanley tapaa joukon poikia, jotka aluksi kohtelevat häntä huonosti. Ainut poikkeus on hiljainen ja alistuva, Zero-niminen poika, joka muiden poikien mukaan puhuu vain Stanleylle. Stanley saa tietää, ettei Zero osaa lukea ja että hänestä ei tiedetä yhtään mitään. Zeron kysyttyä lenkkareista Stanley alkaa uskoa, että Zero tietää asiasta jotain. Zero pyytää Stanleya opettamaan häntä lukemaan. Stanley tekee Zeron kanssa sopimuksen, että Zero kaivaa puolet Stanleyn kuopasta ja näin Stanley jaksaa opettaa häntä.


title: Paahde (elokuva)

text: Elokuvassa kerrotaan Stanleylle tapahtuvien asioiden lomassa myös Greenjärvellä 100 vuotta sitten tapahtuneista asioista. Tummaihoinen sipulinviljelijä Sam rakastuu paikallisen koulun opettajaan Katherineen korjatessaan koulua. Kun herra Walker näkee heidän suutelevan, Sam tapetaan ja Greenjärven koulu poltetaan, koska tummaihoinen mies ei lain mukaan saa suudella vaaleaihoista. Tuskissaan opettaja tappaa seriffin joka ei auttanut häntä ja ryhtyy rikolliseksi. Hänen nimensä rikollisena on Kate Barlow.


title: Paahde (elokuva)

text: Zero karkaa myöhemmin leiriltä ja Stanley lähtee etsimään häntä. Autiomaan ylitettyään pojat kiipeävät vuorelle ja löytävät sieltä puron. Kun Stanley kantaa pahasti uupuneen Zeron vuorelle, hän murtaa sukunsa kirouksen, joka oli alkanut siitä, että Stanleyn isoisän isoisä oli unohtanut kantaa Zeron isoisän isoäidin vuorelle. Zero kertoo Stanleylle varastaneensa kengät joista Stanley tuomittiin. Stanley ja Zero päättävät palata leirille ja kaivaa ylös esineen jonka Stanley aiemmin löysi muttei voinut kaivaa sillä hetkellä ylös.


title: Paahde (elokuva)

text: Yöllä pojat palaavat leiriin ja kaivavat maan alta vanhan salkun, mutta leirin valvojat ja pomo saavat heidät kiinni itse teosta. Pojat aiotaan aluksi vetää pois kuopasta, mutta salkun päällä on myrkyllinen lisko, joten Stanley ja Zero jätetään kuoppaan odottamaan kuolemaa. Liskot eivät kuitenkaan pure poikia, koska he olivat syöneet vuorella sipuleita, jotka antavat suojan keltatäpläliskoja vastaan.


title: Paahde (elokuva)

text: Kirouksen loppumisen takia Greenjärvellä alkaa sataa. Aamulla viranomainen hakee Stanleyn pois, ja saa järjestettyä Zeronkin mukaansa. Kotona Stanleyn perhe ja Zero avaavat salkun ja sen sisällä on mittaamaton määrä rahaa.


title: Inka-aratti

text: Inka-aratti ("Pyrrhura rupicola") on eteläamerikkalainen papukaija, joka elää Perussa sekä Brasilian länsikolkassa ja Pohjois-Boliviassa. Lajin holotyypin kuvaili Johann Jakob von Tschudi Perusta 1844.


title: Settle–Carlisle Line

text: Settle–Carlisle Line (myös Settle and Carlisle, S&C) on 115 kilometrin pituinen päärataosuus pohjois-Englannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 1870-luvulla rakennetun rataosan omistaa Yhdistyneen kuningaskunnan rataverkkoyhtiö National Rail. Rataosa johtaa Settlen kaupungin läheltä Carlisleen Englannin ja Skotlannin rajan tuntumaan, ja sen henkilöliikenteestä vastaa Northern Rail. Rataosaa käytetään myös tilapäisenä kiertoreittinä mm. silloin, kun West Coast Main Line on suljettuna.


title: Settle–Carlisle Line

text: Rataosuus halkoo Yorkshire Dalesin ja pohjoisten Penniinien syrjäisiä alueita, ja sitä pidetään yhtenä Englannin maisemallisesti kauneimmista rautatieosuuksista. Rautatien historiaa ja sen rakentamista pidetään usein viktoriaanisen aikakauden yritteliäisyyden ja insinööritaidon symbolina.


title: Settle–Carlisle Line

text: Settle–Carlisle Linen synty juontaa juurensa rautatiepolitiikkaan: rautatie rakennettiin koska sen rakennuttaja, Midland Railway, oli riitaantunut kilpailevan London and North Western Railwayn kanssa Skotlantiin johtavan LNWR:n rautatien käyttöoikeuksista.


title: Settle–Carlisle Line

text: Midland Railwayllä oli jo tuolloin raideyhteys Skotlantiin. Midland Railwayn nk. Little North Western -rata yhdisti rautatien rataverkon Ingletoniin. Sieltä rautatie johti edelleen Low Gillin asemalle, jossa se yhdistyi Lancaster and Carlisle Railwayn omistamaan rataan. Little North Westernin osuus Ingletonista Low Gilliin kuitenkin joutui LNWR:n hallintaan, eivätkä LNWR ja Midland Railway päässeet sopimukseen Ingletonin aseman yhteiskäytöstä. Loogisen vaihtoyhteyden sijaan LNWR:n junien pääteasema oli erillisellä asemalla Ingletonin viaduktin toisessa päässä, ja Midland Railwayn matkustajien täytyi LNWR:n junaan vaihtaessaan kävellä asemien välillä pitkin mailin pituista jyrkkää mäkeä.


title: Settle–Carlisle Line

text: Neuvottelujen tuloksena Midland Railway sai luvan kiinnittää läpimeneviä vaunuja LNWR:n juniin Ingletonissa, joka mahdollisti jatkoyhteydet siten ettei matkustajien tarvinnut nousta junasta. Tilanne ei kuitenkaan ollut paras mahdollinen, sillä LNWR käsitteli kilpailijansa matkustajavaunuja haittaa aiheuttaen, mm. kiinnittämällä vaunut hitaisiin tavarajuniin nopeiden hekilöjunien sijasta.


title: Settle–Carlisle Line

text: Ingletonin halki johtava rautatieosuus on suljettu, mutta massiiviset Low Gillin ja Ingletonin viaduktit ovat edelleen olemassa. Osuus oli hyvin rakennettu ja soveltui nopeille henkilöjunille, mutta sen potentiaalia ei koskaan hyödynnetty yhtiöiden välisen kilpailun vuoksi. Lopulta Midland Railwayn johtokunta päätti, että ainoa ratkaisu tilanteeseen oli rakentaa erillinen rautatieyhteys Skotlantiin. Mittaustyöt alkoivat vuonna 1865, ja kesäkuussa 1866 hanke sai parlamentin hyväksynnän. Pian sen jälkeen kuningaskunnassa virisi pankkikriisi, korot nousivat jyrkästi, ja useita rautatieyhtiöitä joutui vararikkoon. Osakkeenomistajien kapinan myötä Midland Railwayn johtokunta alkoi epäillä arviolta 2,3 miljoonan puntaa maksavan hankkeen järkevyyttä. Tämän seurauksena ja koska rakentamista ei oltu vielä aloitettu, johtokunta esitti parlamentille huhtikuussa 1869 suunnitelman hylkäämistä. Muut rautatieyhtiöit kuitenkin katsoivat hyötyvänsä hankkeesta ja painostivat parlamenttia kieltämään hankeen perumisen. Sen seurauksena rakentamistyöt alkoivat saman vuoden marraskuussa.


title: Settle–Carlisle Line

text: Koko rakennusprojektia johti leicestershireläinen John Crossley, jolla oli runsaasti kokemusta muilta Midland Railwayn rautatierakennuksilta.


title: Settle–Carlisle Line

text: Rautatie halkoo maastoa, joka on eräitä villeimpiä ja syrjäisimpiä paikkoja Englannissa. Työt pysähtyivät kuukausiksi sääolojen, lumikinosten, roudan ja tulvien vuoksi. Eräs alihankkija joutui luopumaan hankkeesta Dent Headissa, koska oli aliarvioinut maaston ja sääolosuhteet: siellä vuotuinen sademäärä on lähes nelinkertainen Lontooseen nähden.


title: Settle–Carlisle Line

text: Rautatietyömaalla työskenteli kaikkiaan yli 6 000 työntekijää, tehden töitä huonoissa sääoloissa. Suuria työläisleirejä perustettiin pääasiassa irlantilaissyntyisten työläisten majapaikoiksi. Leirit olivat käytännössä pieniä kaupunkeja postitoimistoineen ja kouluineen. Erään tällaisen yli 2 000 työlaisen leirin, Batty Greenin, jäänteet ovat edelleen nähtävissä Ribbleheadin lähellä.


title: Settle–Carlisle Line

text: Vaikeuksista huolimatta rautatie rakennettiin alusta loppuun nopeita junayhteyksiä ajatellen. Paikallisliikenne oli toissijaista, sillä monet asemista sijaitsivat kilometrien päässä niistä asutuskeskuksista joita niiden oli tarkoitus palvella.


title: Settle–Carlisle Line

text: Rautatien korkein kohta on Ais Gill Summit 356,3 metrin korkeudessa, ja se on samalla edelleen Ison-Britannian henkilöliikenteelle avatun rataverkon korkein kohta. Radan nousut pyrittiin pitämään nopean höyryvetoisen liikenteen edellyttämässä alle kymmenessä promillessa, eli korkeintaan metrin nousu sadan metrin matkalla oli sallittu. Jotta suurinta sallittua nousua ei ylitettäisi, jouduttiin Settlen ja Blea Moorin välisellä lähes 26 kilometrin pituisella osuudella suorittamaan suuria maansiirtourakoita. Tällä osuudella rata nousee lähes koko ajan metrin jokaista sataa metriä kohden, ja veturimiehet kutsuivat sitä nimellä "the long drag".


title: Settle–Carlisle Line

text: Kaikkien vaikeuksien lisäksi rautatielle piti rakentaa 14 tunnelia sekä 22 viaduktia. Silloista huomattavin on kivestä muurattu 24-kaarinen 31,7 metrin korkuinen ja 402 metrin pituinen Ribblehead Viaduct, joka on rakennettu suomaalle. Sillan betonivahvisteiset perustukset on upotettu yli seitsemän metrin syvyyteen turpeen sisään. Sillan lähellä sijaitsee 2 404 metrin pituinen Blea Moorin tunneli, joka käy syvimmillään 150 metrin syvyydessä.


title: Settle–Carlisle Line

text: Chapel-le-Dalen kirkon seinässä oleva muistolaatta kertoo työläisistä, jotka kuolivat tauteihin tai menehtyvät onnettomuuksissa rautatien rakentamisen aikana. Kuolleiden tarkka määrä ei ole tiedossa, mutta 80 ihmisen tiedetään kuolleen Batty Greenin leirissä isorokkoepidemian seurauksena.


title: Settle–Carlisle Line

text: Mallerstangissa sijaitsevan St Mary's Churchin kirkkopihalla on muistokivi rakennustöiden aikana kuolleiden 25 työläisen ja heidän perheidensä muistolle. Heidät on haudattu kirkon hautausmaalle merkitsemättömiin hautoihin.


title: Settle–Carlisle Line

text: Rautatie avattiin tavaraliikenteelle elokuussa 1875, ja henkilöliikenne käynnisti huhtikuussa 1876. Rakentamisen lopulliset kustannukset nousivat 3,6 miljoonaan puntaan. Kustannukset olivat lähes puolitoistakertaiset alkuperäisiin arvioihin nähden, ja valtava summa tuohon aikaan.


title: Settle–Carlisle Line

text: Jonkin aikaa Midland Railway hallitsi Lontoon–Glasgow'n liikennettä asettamalla kulkuun useampia päiväjunia kuin kilpailijansa. Vuonna 1923 Midland Railway fuusioitiin London Midland and Scottish Railwayhin, johon myös kilpaileva LNWR liittyi. Uudessa yhtiössä Midlandin reitin haitat kävivät selviksi: sen nousut olivat jyrkempiä ja pidempiä eikä reitti siksi voinut kilpailla nopeudessa Lontoon ja Glasgow'n välisellä reitillä, ja lisäksi reitillä liikennöivät junat joutuivat pysähtelemään useammin palvelualueensa suurissa kaupungeissa.


title: Settle–Carlisle Line

text: Midland Railwayn kilpailuvalttina oli ollut matkustusmukavuus. Tämä etu katosi siltä fuusion myötä.


title: Settle–Carlisle Line

text: Vuonna 1948 tapahtuneen valtiollistamisen jälkeen alasajo kiihtyi. Settle–Carlisle Linea pidettiin rinnakkaisena reittinä, ja Lontoo–Glasgow-reitti kulki useiden alueiden halki, jolloin suositun läpikulkureitin suunnittelu oli hankalaa. Lisäksi Settle–Carlisle Linea käyttävät junat olivat selkeästi hitaampia: vuonna 1962 Thames-Clyde Express käytti Lontoon–Glasgow'n reitillä Settlen ja Carlislen kautta aikaa lähes yhdeksän tuntia, kun West Coast Main Linea käyttän matka-aika kutistui seitsemään tuntiin ja 20 minuuttiin.


title: Settle–Carlisle Line

text: Vuonna 1963 julkaistu Beechingin raportti British Railin uudelleenjärjesteltyistä suositti kaiken matkustajaliikenteen lakkauttamista Settle–Carlisle Linelta. Joitakin pienempiä asemia oli suljettu jo 1950-luvulla. Beechingin suositukset hyllytettiin, mutta toukokuussa 1970 kaikki asemat Settlea ja Appleby Westia lukuun ottamatta lakkautettiin, ja matkustajajunien määrä pudotettiin kahteen päivittäiseen junapariin. Viimeiset yöjunat lakkautettiin vuonna 1976.


title: Settle–Carlisle Line

text: Koko 1970-luvun ajan S&C kärsi investointien puutteesta, ja suurin osa tavaraliikenteestä siirtyi West Coast Main Linelle, joka sähköistettiin Glasgow'hun saakka vuonna 1975. Investointien puutteen vuoksi kiviset sillat ja tunnelit alkoivat rappeutua. Ainoat positiiviset uutiset olivat, että Dalesrailin henkilöjunat liikennöivät suljetuille asemille kesäviikonloppuisin vuodesta 1974 alkaen.


title: Settle–Carlisle Line

text: 1980-luvun alussa rataosalla liikennöi vain muutamia päivittäisiä junia, ja British Rail päätti että siltojen sekä tunneleiden korjaaminen olisi liian kallista liikennemääriin nähden. Vuonna 1981 perustettiin protestiryhmä "The Friends of the Settle–Carlisle Line (FoCSL)" kampanjoimaan rataosan lakkautusta vastaan ennen kuin lakkautusta oltiin edes julkistettu.


title: Settle–Carlisle Line

text: Vuonna 1984 ilmoitukset lakkauttamisesta asetettiin nähtäville S&C:n vielä avoinna oleville asemille. Rautatieharrastajat ja paikalliset päättäjät yhdistivät voimansa ja alkoivat kampanjoida S&C:n puolesta, osoitten että British Rail ei ottanut huomioon rataosan turismille tarjoamia mahdollisuuksia, että British Rail tulisi tarvitsemaan vaihtoehtoista reittiä West Coast Main Linen rinnalle, ja että British Rail oli jättänyt käyttämättä mahdollisuutensa hyödyntää aluetta läpikulkuliikenteessä.


title: Settle–Carlisle Line

text:
Lakkautussuunnitelma aiheutti vastalauseita. Kriitikot olivat sitä mieltä, että kyseessä oli päärata eikä mitätön sivurata. Kampajan edetessä nousi esiin myös myös väitteitä likaisesta pelistä: British Railin väitettiin tahallaan liioitelleen korjauskustannusten suuruutta, ja tahallaan siirtäneen liikennettä pois Settlen ja Carlislen väliltä oikeuttaakseen sulkemisen liikenteen vähyyteen perustuen.
Ironisesti julkisuus British Railin käyttämää taktiikkaa kohtaan sai aikaan huomattavan liikennemäärien kasvun. Vuonna 1983 lakkautusta vastustavan kampanjan alkaessa rataosalla tehtiin 93 000 matkaa, ja vuonna 1989 matkojen määrä nousi 450 000:een. Kampanjoinnin tuloksena maan hallitus vuonna 1989 kieltäytyi antamasta lupaa rataosan lakkauttamiseen, ja British Rail aloitti tunneleiden ja siltojen korjaustyöt.


title: Settle–Carlisle Line

text: Lakkauttamisuhan poistuttua S&C on kenties vilkkaampi kuin koskaan aiemmin historiansa aikana. Viime vuosina West Coast Main Linen kapasiteettiongelmien vuoksi tavaraliikennettä on siirretty Settlen ja Carlislen välille. Rataosalla liikennöivät Hunterstonista Yorkshiren hiilivoimaloille kivihiiltä kuljettavat junat, lisäksi kipsiä kuljetetaan Draxin voimalaitokselta Kirkby Thoreen. Raskaampi liikenne on vaatinut huomattavia parannustöitä, ja vuonna 2009 tehtiin lisäinvestointeja turvalaitejärjestelmien parantamista varten. Heinäkuussa 1997 rataosa suljettiin liikenteeltä 17 päivän ajaksi ratatöiden vuoksi: tuolloin radalla suoritettiin ratapenkereen stabilisointitöitä, ja pitkäaikainen huonosta kunnosta johtunut nopeusrajoitus poistettiin.


title: Settle–Carlisle Line

text: Paikallisliikenteen junavuoroja on lisätty, ja kahdeksan vuonna 1970 lakkautettua asemaa avattiin henkilöliikenteelle 1986. Rataosa on edelleen tärkeä West Coast Main Linen rinnakkaisreitti eritoten ratatöiden aikana siitäkin huolimatta ettei Settlen ja Carlislen välistä osuutta ole sähköistetty, toisin kuin West Coast Main Linea, vaan junat ajetaan dieselveturein.


title: Settle–Carlisle Line

text: Settle–Carlisle Line on yksi kuudesta rataosasta, jotka toimitetaan "Microsoft Train Simulatorin" mukana. "Train Simulatorin" mukana tuleva simuloitu rata kuvaa Settle–Carlisle Linea kaikkine asemineen vuosina 1920–1940. Pelaajan pelattaviin juniin kuuluvat Flying Scotsman sekä ilmaisen laajennuksen myötä myös British Railin Class 50 Valiant.


title: Settle–Carlisle Line

text: Settle–Carlisle Linesta on myös saatavilla versio "Trainz Railway Simulatorille".


title: Ailyn

text: Pilar Giménez García (s. 29. toukokuuta 1982), joka tunnettiin ensin taiteilijanimellä An Ling ja sittemmin nimellä Ailyn, on espanjalainen naislaulaja. Hän on uusin naisvokalisti norjalaisessa goottimetallia soittavassa Sirenia-yhtyeessä. Hän on tunnettu myös osallistumisestaan kotimaassaan Espanjassa paikalliseen "X Factor" -viihdeohjelmaan, jossa hän lauloi nuorten joukkueessa.


title: Spectrum Tietokeskus

text: Spectrum Tietokeskus on vuosina 1976–1987 julkaistu 17-osainen suomenkielinen tietosanakirja.,


title: Spectrum Tietokeskus

text: "Spectrum Tietokeskuksen" ensimmäisessä osassa mainitaan 33 päätoimittajaa eri alueilta.


title: Spectrum Tietokeskus

text: Osat 1–13 koostuvat suurartikkeleista ja osat 14, 15 ja 16 sisältävät hakemiston ja pienhakusanoja. Teoksen osissa 1–16 on 9 728 sivua ja noin 9 000 hakusanaa. Täydennysosa 17 on painettu vuonna 1987.


title: Spectrum Tietokeskus

text: Koko sarjan ISBN-tunnus on ISBN 951-0-07239-7.


title: Spectrum Tietokeskus

text: Samaan aikaan julkaistiin kilpaileva suomalainen tietokirja, Otavan kustantama "Otavan Suuri Ensyklopedia". Teokset ovat rakenteeltaan samanlaisia, noin 5 000 artikkelin kokonaisuuksia. Suurartikkelit on tehty asiakokonaisuuksista, eikä artikkelien suuri määrä ole ollut tavoitteena. Tietosanakirjatoimittaja Veli Valpolan "Helsingin Sanomille" kirjoittamassa arvostelussa "Spectrumia" moitittiin aakkosjärjestyksen virheistä, joissa sanan artikkeli (esimerkiksi "the") on ratkaissut aakkostuksen. Karttoja pidettiin tavanomaisina ja informaatioltaan köyhinä. Suurartikkeleita Suomen kaupungeista on paljon niukemmin kuin Otavan Suuressa Ensyklopediassa. Taulukointia olisi voinut harrastaa enemmän. englannin, saksan, ranskan, Japanin, kreikan, venäjän ja kiinan kielistä puuttuu suurartikkeli. Suomen maantietoon liittyviä suurartikkeleita on paljon vähemmän kuin Otavan Suuressa Ensyklopediassa. Vaikka "Spectrumissa" on suurempi sivumäärä, on Otavan teoksessa suurempi määrä tekstiä, ja kukin artikkeli on "Spectrumissa" tietomäärältään pienempi. Huomattava myönteinen ero on, että "Spectrumissa" on hakusanojen ääntämisohjeet, joita Otavan Suuressa Ensyklopediassa ei ole.


title: Epäilyksen varjossa (dokumenttielokuva)

text: Epäilyksen varjossa on Pekka Lehdon dokumenttielokuva Alpo Rusin Stasi-yhteyksien tutkinnasta. Vuonna 2009 valmistunut "Epäilyksen varjossa" kattaa oikeusprosessin ja erityisesti esitutkinnan tapahtumien kulun sekä maalaa henkilökuvaa myrskyn silmään joutuneesta Rusista.


title: Epäilyksen varjossa (dokumenttielokuva)

text: Pekka Lehdon dokumenttielokuvaan kieltäytyivät haastattelua antamasta esimerkiksi Olli Ainola, Tarja Halonen, Ville Itälä, Paavo Lipponen ja Juhani Suomi.


title: NRJ Extravadance

text: NRJ Extravadance (2.2.2013 asti NRJ @ The Club) on radio NRJ:ltä lauantaisin ja sunnuntaisin klo 01-06 kuultava ohjelma, jossa kuullaan klubi- ja konemusiikkia suomalaisilta ja ulkomaalaisilta DJ:ltä. Ohjelmassa voi olla kerralla kahden eri DJ:n soittamaa musiikkia, jolloin kumpikin soittaa tunnin setin.


title: NRJ Extravadance

text: Ensimmäisessä Extravadance -ohjelmassa (9.2.2013) soittivat Avicii ja DJ Dosse.


title: NRJ Extravadance

text: Ohjelman aiempi nimi, NRJ @ The Club, oli ehdolla vuoden radio-ohjelmaksi 2011 RadioMedian Radio Gaalassa.


title: NRJ Extravadance

text: NRJ @ The Club -nimen aikana ohjelmassa soittivat muun muassa:


title: César Arzo

text: César Arzo Amposta (s. 21. tammikuuta 1986 Vila-real, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Valladolidia ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.


title: César Arzo

text: Arzo on kotikaupunkinsa Villarrealin kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 23. maaliskuuta 2003 ottelussa Real Sociedadia vastaan.


title: César Arzo

text: Kaudeksi 2006–2007 hänet lainattiin juuri maan pääsarjaan nousseeseen Recreativoon, yhdessä joukkuetovereidensa Javier López Vallejon ja Santi Cazorlan kanssa. Seuraavaksi kaudeksi hänet jälleen lainattiin nousijajoukkueeseen tällä kertaa Real Murciaan.


title: César Arzo

text: Palattuaan lainalta takaisin Villarrealiin, hän ilmoitti silloiselle valmentajallensa Manuel Pellegrinille haluavansa siirtyä pysyvällä siirrolla Recreativoon.


title: César Arzo

text: 24. heinäkuuta 2009 hän siirtyi nelivuotisella sopimuksella Valladolidiin.


title: Der Kaiser von Atlantis

text: Der Kaiser von Atlantis on Viktor Ullmannin yksinäytöksinen ooppera. Se sävellettiin vuonna 1943 Petr Kienin librettoon Theresienstadtin keskitysleirillä sekä säveltäjän että libretistin ollessa siellä. Teos kantaesitettiin Amsterdamissa 16. joulukuuta 1975.


title: Diego Costa

text: Diego da Silva Costa (s. 7. lokakuuta 1988 Lagarto, Brasilia) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Atlético Madridia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Diego Costa

text: Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 2006 edustaen Bragaa sekä Penafielia. Seuraavana vuonna hän siirtyi Atlético Madridiin, josta hänet kuitenkin lainattiin takaisin Bragaan. Tämän jälkeen hän pelasi kaksi seuraavaa vuotta yhden kauden lainasopimuksilla Celtassa ja Albacetessa. Vuonna 2009 hänet myytiin Valladolidiin, mutta hyvin sujuneen kauden jälkeen madridilaisseura hyödynsi takaisinosto-oikeutensa ja Costa palasi takaisin Atléticoon. Kausi 2013–2014 sujui niin pelaajalta itseltään kuin koko joukkueeltakin erinomaisesti, kun Atlético juhli sarjakauden päätteeksi maan pääsarjamestaruutta. Costa teki sarjakauden aikana yhteensä 27 maalia. Seuraavana kesänä hän siirtyi Chelsean riveihin 38 miljoonan euron siirtokorvauksella.


title: Diego Costa

text: Costa edusti Brasiliaa kahdessa ystävyysottelussa vuonna 2013. Saatuaan Espanjan kansalaisuuden syyskuussa 2013, hän ilmoitti halustaan edustaa Espanjan maajoukkuetta. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa Espanjan paidassa maaliskuussa 2014. Hän kuului myös Espanjan kokoonpanoon vuoden 2014 MM-kilpailuissa.


title: Diego Costa

text: Costa aloitti uransa brasilialaisesta Barcelona Esportivo Capelasta. Sieltä hän siirtyi helmikuussa 2006 Portugaliin ja teki sopimuksen Sporting Bragan kanssa. Loppukauden hän pelasi Bragan reservijoukkueessa.


title: Diego Costa

text: Kesällä 2006 hänet lainattiin alemmalla sarjatasolla pelanneeseen Penafieliin. Joulukuussa 2006 hänet kuitenkin myytiin espanjalaisseura Atlético Madridiin, mutta palasi loppukauden kestävällä lainasopimuksella takaisin Bragaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa Uefa-cupin ottelussa Parmaa vastaan.


title: Diego Costa

text: Kaudet 2007–2009 hän pelasi lainalla Espanjan Segunda Divisiónissa pelanneissa Celta Vigossa ja Albacetessä. Ensimmäisellä kaudellaan Celtassa hän onnistui maalinteossa kuudesti ja seuraavalla kaudella Albacetessä hän laukoi kymmenen maalia.


title: Diego Costa

text: 8. heinäkuuta 2009 hän siirtyi Valladolidiin osana kauppaa, jossa maalivahti Sergio Asenjo matkasi Madridiin. Kauden 2009–2010 päätteeksi Atlético käytti siirtoon sisältyneen takaisinosto-oikeuden ja Costa palasi kesällä takaisin madridilaisseuraan. Joukkueessa hyökkääjinä kauden aloittivat hänen lisäkseen argentiinalainen Sergio Agüero ja uruguaylainen Diego Forlán, joista Costa toimi varamiehenä. 26. syyskuuta 2010 Costa käytti tilaisuutensa hyväkseen tekemällä maalin ottelussa vastaan, tullessaan vaihdosta kentälle Agüeron loukkaannuttua. 3. huhtikuuta 2010 pelatussa ottelussa Osasunaa vastaan Costa teki kaikki (3) joukkueensa maalit, kun madridilaiset voittivat ottelun numeroin 3–2.


title: Diego Costa

text: Heinäkuussa 2011 Atléticon harjoituskauden aikana Costa loukkasi polvensa vakavasti ja menetti suurimman osan tulevasta kaudesta. 23. tammikuuta 2012 hän siirtyi loppukauden kestävällä lainasopimuksella paikallisseura Rayo Vallecanoon. Hän teki neljä (4) maalia ensimmäisten kolmen ottelun aikana, joista kaksi syntyivät 3–5-vierasvoittoon päättyneessä ottelussa Levantea vastaan.


title: Diego Costa

text: Joulukuussa 2012 Costa oli osallisena kentällä tapahtuneissa useissa riitatilanteissa kahden eri ottelun aikana, joista ensimmäinen oli paikallistaisto Real Madridia vastaan, josta hän kuitenkin selvisi ilman kurinpidollisia toimenpiteitä. Sen sijaan Eurooppa-liigan lohkovaiheen ottelussa tšekkiläistä Viktoria Plzeňiä vastaan hän tuli ulosajetuksi kentältä punaisella kortilla. Myöhemmin UEFA langetti tästä Costalle neljän (4) ottelun pituisen pelikiellon. Huolimatta Costan tempperamenttisesta käytöksestä kentällä, päävalmentaja Diego Simeone ei epäröinnyt jatkossakaan laittaa kuumaveristä espanjalaista avauskokoonpanoon, johon Costa vastasikin kiitoksena tekemällä yhteensä kolme maalia otteluissa Deportivo La Coruñaa (1) ja Getafea (2) vastaan.


title: Diego Costa

text: Atlético Madridin pudotettua Copa del Reyn välierissä Sevillan, Costa oli onnistunut tekemään seitsemän (7) maalia yhtä monessa pelaamassaan ottelussa. Copa del Reyn loppuottelussa nähtiin madridilaisseurojen välinen taisto, kun sinne tiensä selvitti Atlético Madridin lisäksi Real Madrid. Loppuottelu pelattiin 17. toukokuuta 2013 Estadio Santiago Bernabéulla, joka lopulta jatkoajan päätteeksi ratkesi Atléticon eduksi numeroin 2–1. Costa kavensi ottelun tasalukemiin 1–1 35. peliminuutilla ja ratkaisevan maalin jatkoajalla teki brasilialaispuolustaja Miranda.


title: Diego Costa

text: Elokuussa 2013 Costa vietiin lehtihuhujen mukaan vahvasti englantilaisseura Liverpooliin, joka oli valmis maksamaan espanjalaisesta 25 miljoonan euron siirtokorvauksen ja lisäksi kolminkertaistamaan hänen madridilaisseurassa tienaaman palkkansa. Lopulta siirtohuhuille asetettiin piste, kun hän solmi Atléticon kanssa vuoteen 2018 ulottuvan jatkosopimuksen, jonka lisäksi hänen palkkansa tuplattiin. Costa juhli uutta sopimustaan madridilaisseuran kanssa, tekemällä muutama päivä myöhemmin kauden avausottelussa kaksi (2) maalia Sevillan verkkoon.


title: Diego Costa

text: 24. syyskuuta 2013 Costa teki joukkueensa molemmat maalit, kun Atlético kaatoi kotikentällään Osasunan. Voitto piti madridilaisseuran sarjan kärkipaikalla yhdessä Barcelonan kanssa, kun sarjaa oli pelattu kuusi kierrosta. Neljän päivää myöhemmin pelatussa "Madridin derbyssä" vieraskentällä Real Madridia vastaan, hän teki ottelun ainoan maalin. Tällä maalilla Atlético otti toisen perättäisen voittonsa Santiago Bernabéulta viiden kuukauden sisällä.


title: Diego Costa

text: 22. lokakuuta 2013 ensimmäisessä Mestarien liigan ottelussaan, hän teki kaksi maalia itävaltalaista Austria Wieniä vastaan. Espanjalaiset voittivat ottelun lopulta numeroin 3–0. 19. helmikuuta 2014 Atlético kohtasi Mestarien liigan neljännesvälieräparien ensimmäisessä osaottelussa italialaisen AC Milanin. Costa vei espanjalaiset johtoon viime hetken maalillaan, kun varsinaista peliaikaa oli jäljellä enää seitsemän minuuttia. Toisen osaottelun 11. maaliskuuta 2014 Atlético Madrid voitti selvin numeroin 4–1, Costan tehdessä kaksi maalia, ja eteni kilpailussa ensimmäistä kertaa 17 vuoteen puolivälieriin.


title: Diego Costa

text: 30. huhtikuuta 2014 Mestarien liigan välierien toisessa osaottelussa englantilaista Chelseaa vastaan Costa laukoi häneen kohdistuneen rikkeen jälkeen rangaistuspotkusta madridilaiset 2–1-vierasjohtoon. Atlético Madrid eteni lopulta otteluparista jatkoon yhteismaalein 3–1 ja kohtasi Lissabonissa pelattavassa loppuottelussa paikallisvastustajansa Real Madridin. Joukkue on viimeksi edennyt Mestarien liigan loppuotteluun vuonna 1974. Hän teki kauden aikana 35 pelaamassaan sarjaottelussa 27 maalia ja oli tällä sarjan kolmanneksi paras maalintekijä. Sarjakausi 2013–2014 päättyi Atlético Madridin ensimmäisiin mestaruusjuhliin sitten kauden 1995–1996, jonka se varmisti pelattuaan päätöskierroksella 1–1-tasapelin Barcelonan kanssa.


title: Diego Costa

text: Kauden loppuvaiheilla Costa kärsi loukkaantumisista ja oli vaarassa menettää 24. toukokuuta 2014 pelatun Mestarien liigan loppuottelun. Loppuottelua edeltäneellä viikolla useat eri tietolähteet spekuloivat Costan mahdollisesta pelikunnosta. Hän ehti käydä viikon aikana muun muassa Belgradissa hevosen istukka hoidossa. Lopulta hänet onnistuttiin saamaan harjoittelukuntoon, mikä lupasi hyvää loppuotteluun osallistumisen kannalta. Ottelupäivänä Costa nimettiin Atlético Madridin avauskokoonpanoon ja hän aloittikin ottelun kentällä, mutta joutui pettymyksekseen tulemaan vaihtoon jo 9. peliminuutin kohdalla parantumattoman kuntonsa takia. Ottelun jälkeen päävalmentaja Diego Simeone myönsi tehneensä virheen laittaessaan Costan avauskokoonpanoon.


title: Diego Costa

text: 12. toukokuuta 2014 lehdet uutisoivat Chelsean tarjonneen Costasta 39 miljoonaa euroa ja joukkueilla olevan jo esisopimus espanjalaistähden siirtymisestä Lontooseen. 4. kesäkuuta 2014 uutisoitiin hänen läpäisseen Chelsean lääkärintarkastuksen. Myöhemmin myös pelaajan itsensä antamissaan haastatteluissa hän on todennut suuntaavansa mahdollisesti lontoolaisseuraan. Lopulta 1. heinäkuuta 2014 siirtoikkunan avauduttua Chelsea vahvisti siirron omalla kotisivustollaan. Siirtokorvauksen arvioidaan olevan 38 miljoonaa euroa.


title: Diego Costa

text: Costa teki ensimmäisen maalinsa uudessa seurassaan heti kauden ensimmäisessä harjoitusottelussa 27. heinäkuuta 2014, jossa lontoolaisseura kohtasi slovenialaisen Olimpijan. Harjoituskauden toisen osumansa hän viimeisteli 8. elokuuta 2014 pelatussa ystävyysottelussa turkkilaista Fenerbahçea vastaan. Viimeisessä harjoituskauden ottelussa 12. elokuuta 2014 Chelsea kohtasi Stamford Bridgellä espanjalaisen Real Sociedadin, missä Costa viimeisteli kaksi (2) maalia.


title: Diego Costa

text: 18. elokuuta 2014 pelatussa sarjakauden avausottelussa Burnleytä vastaan Costa avasi myös virallisesti maalitilinsä Chelsean paidassa, kun hän viimeisteltyään joukkueensa 1–1-tasoitusosuman. Hän onnistui maalinteossa myös kauden toisessa sarjaottelussa Leicester Cityä vastaan. Costan maaliputki sai jatkoa kahdella osumalla 30. elokuuta 2014 pelatulla kolmannella sarjakierroksella, jossa Chelsea kohtasi Evertonin. Hänet palkittiin elokuun suoritustensa jälkeen Valioliigan kuukauden paras pelaaja -palkinnolla. 13. syyskuuta 2014 Costa viimeisteli ensimmäisen hattutemppunsa lontoolaisseurassa 4–2-voittoon päättyneessä ottelussa Swanseata vastaan, ja teki näin samalla valioliigaennätyksen kokoamalla seitsemän maalia nopeimpana pelaajana sarjahistoriassa, jättäen taakseen Sergio Agüeron ja Micky Quinnin.


title: Diego Costa

text: Costa teki kauden kymmenennen maalinsa 8. marraskuuta 2014 pelatussa vierasottelussa Liverpoolia vastaan. Ottelu päättyi lontoolaisten 2–1-voittoon ja tappioton kauden aloitus sai jatkoa. 17. tammikuuta 2015 hän teki kaksi maalia, kun Chelsea murskasi Swansean vieraskentällä numeroin 5–0.


title: Diego Costa

text: 5. maaliskuuta 2013 Costa sai kutsun Brasilian maajoukkueeseen päävalmentaja Luiz Felipe Scolarilta myöhemmin kuun aikana pelattaviin ystävyysotteluihin Italiaa ja Venäjää vastaan. Hän teki ensiesiintymisensä Brasilian maajoukkueessa 21. maaliskuuta 2013 Italiaa vastaan, korvattuaan ottelun toisella puoliajalla vaihtoon tulleen Fredin. Hän pääsi vaihdosta kentälle myös neljää myöhemmin pelatussa ystävyysottelussa Venäjää vastaan.


title: Diego Costa

text: 29. lokakuuta 2013 saatuaan aikaisemmin kesällä Espanjan kansalaisuuden Costa ilmoitti halustaan edustaa Espanjan maajoukkuetta Brasilian jalkapalloliitolle.


title: Diego Costa

text: Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa Espanjan paidassa 5. maaliskuuta 2014 Italiaa vastaan. Espanja voitti Estadio Vicente Calderónilla numeroin 1–0 ja Costa pelasi ottelussa täydet 90 minuuttia.


title: Diego Costa

text: Costa nimettiin Espanjan alustavaan 30 pelaajan ryhmään vuoden 2014 MM-kilpailuihin. Hän kuului myös myöhemmin valittuun lopulliseen 23 pelaajan miehistöön. Hän palasi loukkaantumisensa jälkeen 7. kesäkuuta 2014 pelattuun ystävyysotteluun El Salvadoria vastaan. MM-kilpailujen lohkovaiheen ensimmäisessä ottelussa Alankomaita vastaan, Costaan kohdistuneen rikkeen seurauksena Espanjalle tuomittiin rangaistuspotku, josta Xabi Alonso viimeisteli numerot 1–0. Ottelu päättyi kuitenkin Espanjan 1–5-tappioon. Costa sai ottelun aikana kotiyleisöltä vihamielisen vastaanoton kritiikkinä johtuen tekemästään valinnasta edustaa Espanjan maajoukkuetta Brasilian sijasta, minkä hän ei kuitenkaan antanut vaikuttaa keskittymiseensä. Costa oli avauskokoonpanossa myös toisella kierroksella niin ikään tappiollisessa ottelussa Chileä vastaan. Hänet vaihdettiin ottelun toisella puoliajalla Fernando Torresiin. Viimeisellä kierroksella Australiaa vastaan hän oli koko ottelun ajan vaihtopenkillä.


title: Diego Costa

text: Costa teki ensimmäisen maalinsa Espanjan paidassa 12. lokakuuta pelatussa vuoden 2016 EM-karsintaottelussa Luxemburgia vastaan. Maalillaan hän katkaisi yli 500 minuuttia kestäneen maalittoman putkensa maajoukkueessa.


title: Minsk-1

text: Minsk-1 eli Minskin vanha lentoasema on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskin eteläosissa sijaitseva, nyt jo vähemmälle käytölle jäänyt lentoasema. Asema on avattu vuonna 1933. Lentoaseman nykyinen asemarakennus on arkkitehtien A. P. Voinov (1902–1987) ja G. Zaborski (1909–1999) suunnittelema. Se rakennettiin vuosina 1946–1956 ja valmistui tammikuussa 1958. Lentoasemalla on yksi 2 000 metriä pitkä kiitotie.


title: Minsk-1

text: Lentokentältä lennettiin vielä 2012 sekä Valko-Venäjän sisäisiä lentoja ja kansainvälisiä lentoja; kentälle lensi esimerkiksi Gomelavia ja UTair, mutta ainakin jälkimmäisen reittiliikenne Minsk-1:lle loppui syksyllä 2012. Vuonna 1982 valmistunut Minsk-2 eli Minskin kansallinen lentoasema on Minskin nykyinen päälentoasema ja lentotoiminta on miltei täysin siirtynyt sinne.


title: Minsk-1

text: Minsk-1 lentokenttäalueen käyttötarkoitus on muuttumassa. Jo vuonna 2006 esitettiin alueen muuttamista Minskin uudeksi liikekeskukseksi pilvenpiirtäjineen. Hankealueen investoinneiksi arvioitiin nousukaudella jopa 30 miljardia dollaria, myöhemmin 5 miljardia dollaria. Lentokenttäalueelle oli määrä tulla myös asuin- ja toimistorakennuksia. Alkuperäinen hankekehittäjä, venäläinen Itera Group esitti myöhemmin, taantuman yhä jatkuessa tilaajalle epäilynsä laskelmiensa mukaan kannattamattomaksi muuttuneesta hankkeesta, jolloin projekti siirrettiin heiltä pois alkuvuonna 2012.


title: Sisinio González

text: Sisinio González Martínez eli Sisi (s. 22. huhtikuuta 1986, Albacete, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Puolan Ekstraklasassa pelaavaa Lech Poznańia ja on pelipaikaltaan vasen laitalinkki.


title: Sisinio González

text: Sisi siirtyi 15-vuotiaana Valencian junioriakatemiaan kotikaupunkinsa Albacetestä. Sisi pelasi kaudet 2004–2006 lainalla Segunda Divisiónissa pelanneessa Hérculesissa, josta hänet lainattiin kausiksi 2006–2008 samalla sarjatasolla pelanneeseen Valladolidiin. Kauden 2006–2007 päätteeksi Valladolid nousi Espanjan pääsarjaan ja niin hän pääsi tekemään ensiesiintymisensä maan korkeimmalla sarjatasolla.


title: Sisinio González

text: Heinäkuussa 2008 hän siirtyi kasvattajaseurastaan Recreativoon. Kesken kauden hänellä todettiin olevan hepatiitti A, minkä vuoksi hän joutui olemaan kaksi kuukautta pois pelikentiltä. 4. huhtikuuta 2009 hän teki paluun sairastumisensa jälkeen kotiottelussa Sevillaa vastaan.


title: Sisinio González

text: 24. elokuuta 2009 Recreativon pudottua pääsarjasta Sisi palasi Valladolidiin ja teki joukkueen kanssa kolmivuotisen sopimuksen.


title: Day the World Ended

text: Day the World Ended on Roger Cormanin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1955.


title: Day the World Ended

text: Elokuvassa joukko ydinsodasta henkiinjääneitä löytää turvapaikan suojaisesta laaksosta, jonka omistaa Jim Maddison (Paul Birch) yhdessä tyttärensä Louisen (Lori Nelson) kanssa. Laaksossa osoittautuu kuitenkin olevan runsaasti radioaktiivisia mutanttieläimiä. Myöhemmin laaksoon saapuu myös mutatoituneita ihmisiä.


title: Kunnian kentällä

text: Kunnian kentällä ("The Red Badge of Courage") on John Hustonin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1951. Elokuva perustuu Stephen Cranen romaaniin "Punainen kunniamerkki" ja sen tapahtumat sijoittuvat Yhdysvaltain sisällissotaan. Elokuvan päähenkilö on Audie Murphyn näyttelemä sotilas, joka joutuu todistamaan itselleen rohkeutensa, osoitettuaan aiemmin pelkuruutta.


title: Kunnian kentällä

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Raimo Pasanen

text: Raimo Tapio Pasanen (27. kesäkuuta 1946 Jyväskylän maalaiskunta) on entinen suomalainen pesäpalloilija.


title: Raimo Pasanen

text: Raimo (Spede) Pasanen pelasi pesäpallon SM-sarjassa vuodesta 1965 1970-luvun loppupuolelle saakka. Ensimmäinen mitali Spedelle ojennettiin 1966, Pronssia HoNsU:n väreissä. Lyöjäkuninkuuden Pasanen vei 1970 Haminan Palloilijoissa pelatessaan, jolloin myös tuli pronssiset mitalit. Suomen mestaruus tuli samassa seurassa kauden 1974 päätteeksi. Itä-Länsi -otteluun hänet on valittu kahdeksan kertaa. Pasanen on kilpaillut myös yleisurheilussa ja toiminut polyteknikkojen pesäpallojaoston puheenjohtajana.


title: Francisco Camps Ortiz

text:
Francisco Enrique Camps Ortiz (s. 28. elokuuta 1962 Valencia) on espanjalainen kansanpuolueen poliitikko. Camps on lakitieteen lisensiaatti. Hän toimi Valencian itsehallintoalueen presidenttinä vuodesta 2003 vuoteen 2011. Camps joutui eroamaan korruptiosyytteistä, niin sanotun Gürtel-tapauksen
johdosta.


title: Dag Anckar

text: Dag Börje Börjesson Anckar (s. 12. helmikuuta 1940 Helsinki) on suomalainen valtiotieteen emeritusprofessori. Hän on toiminut lähinnä Åbo Akademissa. Anckar valmistui valtiotieteen kandidaatiksi vuonna 1967, lisensiaatiksi vuonna 1970 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1971. Anckar on työssään keskittynyt muun muassa tasavallan presidentin valtaoikeuksiin, mikro- ja saarivaltiohin sekä Ahvenanmaan mahdolliseen itsenäistymiseen. Anckarin poika Carsten Anckar on myös valtiotieteen professori.


title: Dag Anckar

text: Vuonna 1982 Anckar herätti vilkasta keskustelua eriteltyään julkisuudessa Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen kielteisiä puolia ja esitettyään, että Suomen tulisi yksipuolisesti purkaa sopimus. Tällaisen ajatuksen esittäminen katsottiin Max Jakobsonin mukaan eräissä piireissä lähes maanpetokseen verrattavaksi teoksi aikana, jolloin poliitikot suorastaan kilpailivat siitä, kuka ensimmäisenä ehtisi ehdottamaan sopimuksen voimassaoloajan pidentämistä. Anckar joutuikin poliitikkojen rajun syytösryöpyn kohteeksi.


title: Dag Anckar

text: Åbo Akademin kansantaloustieteen professori Olle Anckar on Dag Anckarin veli.


title: Dag Anckar

text: Dag Anckar oli opiskeluaikoinaan 1950- ja 1960-luvulla lahjakas pikajuoksija.


title: Dag Anckar

text: MTV:n toimittaja Alec Neihum on esittänyt tulkinnan, jonka mukaan Paavo Väyrysen Seitsemän tähden liikkeen mystiseksi jäänyt eduskuntavaaliehdokas Börje Börgelsson olisi nimetty Anckarin mukaan. Anckar toimi Väyrysen tohtorinväitöksen kustoksena Åbo Akademissa vuonna 1988. Eduskuntavaaliehdokas tosin oli esitelty 49-vuotiaaksi helsinkiläiseksi sisällöntuottajaksi, jota ei löytynyt väestörekisteristä, mutta siitä huolimatta Tähtiliikkeen eduskuntaryhmän pääsihteeri Harri Lindell oli vakuuttanut Börgelssonin olevan todellinen henkilö.


title: Carsten Anckar

text: Carsten Gustaf Erik Anckar (s. 17. huhtikuuta 1969 Turku) on suomalainen politiikan tutkija. Hän on toiminut Åbo Akademin valtio-opin professorina vuodesta 2005. Hänen isänsä Dag Anckar on valtiotieteen professori emeritus.


title: Carsten Anckar

text: Anckar valmistui ylioppilaaksi vuonna 1988, valtiotieteen maisteriksi 1994 ja lisensiaatiksi 1995. Tohtoriksi hän väitteli Åbo Akademista vuonna 1998. Hänen väitöskirjansa "Storlek och partisystem. En studie av 77 stater" käsitteli eri maiden poliittisia järjestelmiä.


title: Carsten Anckar

text: Anckar työskenteli vuosina 1999 ja 2002–2005 Keski-Ruotsin yliopiston lehtorina ja vuosina 2005–2006 professorina. Vuosina 1999–2002 hän oli Suomen Akatemian tutkijatohtori. Vuonna 2006 hänestä tuli Åbo Akademin erityisesti vertailevan politiikan professori.


title: Tilkkumaalaus

text: Tilkkumaalaus on tilkkutyötekniikka, jossa jäännöstilkuista sommitellaan valittu aihe maalauksen tapaan pohjakankaalle. Tilkkujen paikallaan pitämiseen käytetään tylliä, ja lopuksi tilkut ommellaan paikoilleen ompelukoneella.


title: Tilkkumaalaus

text: Työn pohjakankaana on tukeva kangas ja "maalaustarpeina" kaikenlaiset tilkut, kangas- ja lankasilppu. Lisäksi tarvitaan tylliä sekä koneompelulankaa ja nuppineuloja.


title: Kajaanin vapaaherrakunta

text: Kajaanin vapaaherrakunta on Ruotsissa 1650–1681 käytössä ollut hallinnollinen alue, jonka kuningatar Kristiina antoi läänitykseksi valtakunnan drotsille, kreivi Pietari Brahelle 18. syyskuuta 1650. Vapaaherrakuntaan kuului Kajaanin linna sekä kruunun hallussa olleet tilat Iisalmen, Kuopion ja Paltamon pitäjissä. Kuningatar oikeutti 1652 Pietari Brahen yhdistämään vapaaherrakuntaansa vielä Saloisten pitäjän ja Pielisten pogostan ostotilat. Kajaanin vapaaherrakunta oli aikanaan Ruotsi-Suomen suurin läänitys. Sillä oli oma hallinto-organisaatio. Hallintoa hoiti Pietari Brahen järjestämä vuosittainen vapaaherrakunnan virkamiesten kokous eli Kajaanin konventti, joka oli nimetty kokouksen pitopaikkakunnan mukaan. Pietari Brahe perusti vapaaherrakunnan alueelle kolme kaupunkia, nimittäin Raahen 1649, Kajaanin 1651 ja Pielisjärvelle Brahean 1653. Kaarle XI:n reduktiossa Kajaanin vapaaherrakunta peruutettiin 1681 kruunun haltuun.


title: Kajaanin vapaaherrakunta

text: Läänityksen koko oli suuri, sillä siihen kuului


title: Johan Agapetus Törngren

text: Johan Agapetus Törngren (17. elokuuta 1772 Porvoo – 17. toukokuuta 1859 Vesilahti) oli suomalainen Turun akatemian ja Helsingin yliopiston kirurgian ja synnytysopin professori, lääkintöhallituksen pääjohtaja ja arkkiatri.


title: Johan Agapetus Törngren

text: Törngrenin vanhemmat olivat "Uudenmaan jalkaväkirykmentin" lippumies Jakob Johan Törngren ja Beata Kristina Malin. Porvoon kymnaasia käynyt Törngren toimi aikana sotalasaretin alilääkärinä Porvoossa 1789–1790 ja sodan jälkeen komppanian välskärinä "Hämeen läänin jalkaväkirykmentissä" 1791–1795. Törngrenistä tuli välskärinkisälli 1793 ja hän pääsi ylioppilaaksi 1796. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1798 ja suoritti farmaseuttisen tutkinnon samana vuonna. Törngrenistä tuli lääketieteen kandidaatti 1798, lisensiaatti 1800 ja tohtori 1802. Hän sai professorin arvonimen 1812, arkkiatrin arvon 1833 ja filosofian kunniatohtorin arvon 1840. Hänet aateloitiin 1826.


title: Johan Agapetus Törngren

text: Törngen toimi pataljoonanlääkärinä "Turun läänin jalkaväkirykmentissä" 1796–1797 ja "Porin läänin jalkaväkirykmentissä" 1798–1805. Vuonna 1800 hänestä tuli Ruotsin lääkintökollegion jäsen ja Turun kaupunginvälskäri. Hän oli Suomen talousseuran julkinen rokottajana 1804–1808 sekä "Uudenmaan ja Hämeen läänin rakuunarykmentin" rykmentinlääkärinä vuodesta 1805. Vuonna 1811 Törngrenistä tuli Turun kaupunginlääkäri ja 1812 Turun lääninlasareetin kirurgi. Vuonna 1825 Törngren valittiin lääkintöhallituksen edeltäjän "lääkintökollegion (Collegium medicum)" puheenjohtajaksi ja vuonna 1829 kollegion päätirehtööriksi. Hän erosi 1833 täysinpalvelleena tästä toimesta.


title: Johan Agapetus Törngren

text: Turun akatemiassa Törngen oli lääketieteen apulaisena ja anatomian prosektorina 1802–1816 sekä kirurgian ja synnytysopin professorina 1816–1833 jolloin hän erosi täysinpalvelleena.


title: Johan Agapetus Törngren

text: Törngren omisti vuodesta 1817 Laukon kartanon Vesilahdella, missä hän myös asui perheineen. Törngren omisti myös Pirkkalassa sijainneet Nokian ja Haapaniemen kartanot, Nuutajärven kartanon lasitehtaineen Urjalassa sekä useita maatiloja eri puolella Suomea.


title: Johan Agapetus Törngren

text: Törngren oli vuodesta 1810 lähtien naimisissa Laitilan rovastin Johan Helsingbergin tyttären Eva Agata Helsingbergin (1783–1849) kanssa. Heidän poikansa oli teollisuusmies ja varatuomari Adolf Törngren ja kasvattipoikansa Helsingin yliopiston kirjastonhoitaja Karl Wilhelm Törnegren. Elias Lönnrot toimi ylioppilaana ollessaan neljänä kesänä Törngrenin kasvattipojan kotiopettajana Laukossa. Myöhemmin Lönnrot kirjoitti vuonna 1849 valmistuneen "Kalevalan" uuden laitoksen asuessaan Laukossa Törngrenien vieraana.


title: Kajaanin lääni

text: Kajaanin lääni on nimitys, jota on käytetty Kajaanin linnaa ympäröivistä alueista. Ahtaammassa merkityksessä nimitys tarkoittaa silloista Oulun erämaa-aluetta eli Paltamon pitäjää ja laajemmassa merkityksessä koko Kajaanin vapaaherrakuntaa. Vanha Paltamon pitäjä käsitti myöhemmät Paltamon, Sotkamon, Kuhmoniemen, Säräisniemen, Hyrynsalmen, Suomussalmen, Puolangan, Ristijärven ja Vuolijoen seurakunnat sekä Kajaanin kaupunkiseurakunnan ja Kajaanin maaseurakunnan.


title: Kajaanin lääni

text: Seudun asutus sai alkunsa, kun Kustaa Vaasa 1550 kehotti maansa viranomaisia järjestämään alueelle uudisasukkaita, jotka saivat muutaman vuoden verovapauden. Venäläisten hyökkäysten varalta uudisasutuksen turvaksi rakennettiin myöhemmän Kajaanin seudulle kuninkaankartano, josta käytettiin nimitystä Oulun Palte. Asutus kuului aluksi Limingan pitäjään, mutta jo 1559 asukkaita varten oli oma pappi. Uudesta pitäjästä käytettiin alkuun nimitystä Oulujärven eli Oulun erämaan seurakunta ja myöhemmin nimeä Paltamo. Kajaanin linnan rakentaminen aloitettiin 1604 Pohjanmaan käskynhaltijan Iisak Behmin johdolla. Toisinaan uutta seurakuntaa nimitettiin Kajaanin linnan mukaan Kajaanin linnanpitäjäksi. Vuonna 1716 ylivoimainen venäläinen sotajoukko pakotti linnoituksen antautumaan, jonka jälkeen he tuhosivat linnan räjäyttämällä. Samalla myös Kajaanin lääni siirtyi historiaan.


title: Aatu Koskelainen

text: Aatu Koskelainen (5. elokuuta 1849 Koski Hl. – 31. tammikuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen suutari, vahtimestari ja kansankirjailija.


title: Aatu Koskelainen

text: Aviottomana lapsena syntynyt Koskelainen asui äitinsä Leena Erikintyttären kanssa pirtiksi muutetussa savusaunassa Etelä-Hämeessä Kosken pitäjän syrjäkulmalla. Niukka toimeentulo ja seikkailunhalu sai hänet tekemään jo 10-vuotiaana 1860 pari kerjuumatkaa jalan Helsinkiin ja Hämeenlinnaan. Koskelainen oli sitten paimenena yhden kesän ja kehräsi villaa äitinsä apuna. Hän pääsi kotipitäjänsä suutarin oppipojaksi 1862 viiden ja puolen vuoden oppiajalla. Koskelainen sai nyt tutustumaan sanomalehtiin, joita näihin aikoihin alettiin tilata taloihin. Pitäjään perustettiin myös pieni lainakirjasto, ja Koskelainen opetteli itse kirjoitustaidon alkeet luettuaan kirjastosta lainaamiaan Paavo Korhosen runoja.


title: Aatu Koskelainen

text: Suurten nälkävuosien tuomat huonot ajat aiheuttivat suutareille työn puutteen, ja Koskelainen pääsi suutarin opista puolta vuotta ennen määräaikaa keväällä 1867. Juhannuksena 1867 hän lähti työnhakuun Helsinkiin ja pääsi lopulta oppipojaksi Mikonkadun varrella sijainneeseen suutarimestari Anders Åskan verstaaseen. Oppipoikien asema ei ollut helppo itsevaltiaan mestarin alaisuudessa, mutta tilanne parani, kun mestari itse kuoli alkukesästä 1868 kuumetautiin ja hänen leskensä ryhtyi hoitamaan liikettä. Tammikuun alussa 1870 Koskelainen sai lopulta kisällinkirjansa. Samana talvena hän lähti Helsingistä Pietariin Suomenlahden rannikon jääkenttiä pitkin kulkeneen rahtikaravaanin mukana. Pietariin Koskelaista houkuttivat toiveet paremmista ansioista ja halu hankkia lisää ammattitaitoa. Pietarissa asui näihin aikoihin noin 20 000 suomalaista.


title: Aatu Koskelainen

text: Pietarissa Koskelainen työskenteli ensin puoli vuotta laitakaupungilla Ekbergin suutarivestaassa, kunnes pääsi työhön erään vironsaksalaisen mestarin verstaaseen Nevskin varrelle. Hän joutui lähtemään verstaalta seuraavana vuonna osallistuttuaan muiden suomalaisten kisällien kanssa epäonnistuneeseen lakkoon. Viimeksi Koskelainen oli työssä Hiekkojen kaupunginosassa sijainneella suomalaisen Tolkin verstaalla. Kerättyään kokoon matkarahat hän palasi Pietarista Helsinkiin jouluna 1871. Palattuuan Helsinkiin Koskelainen jatkoi suutarin työssä eri verstaissa.


title: Aatu Koskelainen

text: Mentyään naimisiin Koskelainen havaitsi, ettei pystynyt elättämään kasvavaa perhettään suutarintyöllä. Hän haki työpaikkaa valtion rautateiltä, mutta ei päässyt sinne puuttuvan ruotsin kielen taidon takia. Lopulta Koskelainen onnistui pääsemään vahtimestariksi Helsinkiin perustettuun Suomalaiseen Alkeisopistoon, ja myöhemmin hän toimi pedellinä eli ylivahtimestarina Helsingin yliopistossa.


title: Aatu Koskelainen

text: Koskelainen kirjoitti elämänvaiheitaan kuvanneet muistelmansa vuoden 1910 tienoilla, ja ne julkaistiin 1918.


title: Aatu Koskelainen

text: Kirjailija, toimittaja, Teollisuusliiton apulaisjohtaja ja kansanedustaja Yrjö Koskelainen oli Aatu Koskelaisen poika.


title: José Antonio Griñán Martínez

text: José Antonio Griñán Martínez (s. 7. kesäkuuta 1946 Madrid) on espanjalainen sosialistisen työväenpuolueen poliitikko.


title: José Antonio Griñán Martínez

text: Hän toimi Andalusian aluehallinnon johtajana vuosina 2009–2013 ja Espanjan sosialistisen työväenpuolueen puheenjohtajana vuosina 2012–2014. Hän on ollut kahdesti ministerinä. Koulutukseltaan Griñán on lakitieteen lisensiaatti.


title: HMS Vehement

text: HMS Vehement (viirinumero F12) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisen maailmansodan lopussa. Alus muutettiin 1917 nopeaksi miinalaivaksi ja se liitettiin helmikuussa 1918 20. (miinanlaskija)hävittäjälaivueeseen laivuetta perustettaessa, jolloin aluksen päällikkönä oli V. Hammersley-Heenan.


title: HMS Vehement

text: "HMS Vehement" lähti 31. toukokuuta 1918 merelle laivueen mukana Imminghamista. Laivueen tehtävänä oli rakentaa miinakenttä A51 Dogger Bankin alueelle. Alus lähti 4.-5. kesäkuuta välisenä yönä Humberista jälleen laivueen mukaan rakentamaan samalle alueelle seuraavaa miinakenttää, johon laskettiin yhteensä 330 miinaa.


title: HMS Vehement

text: "HMS Vehement" oli 21. kesäkuuta jälleen laivueen laivueen mukana merelle Imminghamista rakentamaan miinakenttää A57. Satamasta lähtiessä aluksen potkurit osuivat kaapeliin, jolloin ne vaurioituivat niin pahoin, että aluksen oli jäätävä satamaan. Alus osallistui 27. kesäkuuta kuitenkin jo miinakenttä A58 rakentamiseen. Aluksen seuraava operaatio oli 5.-6. heinäkuuta miinakenttä A61:n rakentaminen ja edelleen 8.-9. heinäkuuta miinakenttä A62, johon pudotettiin 384 miinaa kahdeksaantoista riviin.


title: HMS Vehement

text: "HMS Vehement", "HMS Venturous", "HMS Vanquisher" ja "HMS Telemachus" laskivat 13.-14. heinäkuuta välisenä yönä 224 miinaa kenttään A63. Alus oli 17.-18. heinäkuuta laivueen mukana rakentamassa kenttää A64, johon laskettiin 424 miinaa. Operaation suojana oli 7. Risteilijäviirikkö, mutta mitään odottamatonta ei tapahtunut.


title: HMS Vehement

text: Seuraava suunniteltu miinakenttä A65 oli jälleen koko laivueen operaatio. Kenttään oli tarkoitus laskea kaikkiaan 496 miinaa kahteenkymmeneenkahteen riviin. Matkalla alueelle "HMS Vehement" havaitsi 24. heinäkuuta kaksi periskooppia. Seuraava miinakenttä A66 rakennettiin 28.-29. heinäkuuta koko laivueen voimin. Laivue lähti kello 13.00 Humberista ja laskivat suunnitellulle alueelle 416 miinaa kahdeksaantoista riviin.


title: HMS Vehement

text: "HMS Vehement" lähti 1. elokuuta laivueen mukana rakentamaan miinakenttä A67. Amiraliteetti oli antanut tarkat ohjeet reitistä jota tuli kulkea. "HMS Vehement" osui miinaan kello 23.47 pisteessä ollen neljäntenä aluksena jonossa. Miina räjähti oikeassa kyljessä. Aluksen päällikkö Hammersley lensi mereen noin 400 metrin päähän aluksesta, missä hän virkosi täyttäen pelastusliivinsä. Hän myös pelasti toisen hukkuvan, minkä jälkeen "HMS Vanquisher" pelasti molemmat miehet. Aluksen jäänteet upotettiin tykkitulella ja asentamalla kaksi syvyyspommia räjähtämään aluksen kyljillä. Aluksen mukana meni luutnantti George Hatch sekä 47 miestä.


title: Carl Gustaf Grönqvist

text: Carl (Karl) Gustaf Grönqvist (14. lokakuuta 1804 Sääksmäki – 15. elokuuta 1850 Karjalohja) oli suomalainen pappi ja kirjailija.


title: Carl Gustaf Grönqvist

text: Grönqvistin vanhemmat olivat Sääksmäen Sillantaan Heikkilän tilan lampuoti Gustaf Gustafsson ja Beata Michelsdotter. Hän kävi Hämeenlinnan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1829. Grönqvist vihittiin papiksi 1837. Hän toimi pappina Vesilahdella ja Pirkkalassa. Vuodesta 1839 hän oli Karjalohjan pitäjänapulaisena.


title: Carl Gustaf Grönqvist

text: Grönqvist julkaisi 1849 lapsille tarkoitetun opettavaisten kertomusten kokoelman.


title: Carl Gustaf Grönqvist

text: Grönqvist oli naimisissa vuodesta 1837 Johanna Sofia Alanderin kanssa.


title: Izjaju

text: Izjaju (komiksi ja venäjäksi Изъяю) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Petšoran piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kotlasin ja Vorkutan välisen rautatien varrella 18 kilometriä Petšorasta lounaaseen. Asukkaita on 1 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Izjaju

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1939 perustetun Kožvan rautatieaseman yhteyteen. Virallisesti se rekisteröitiin vuonna 1977. Seuraavana vuonna avattiin lähellä toimiva sepelitehdas. Vuonna 1981 asemataajama erotettiin Kožvan taajamaneuvostosta ja se sai nimen "Izjaju" (komiksi ”Kivijoki”).


title: Putejets

text: Putejets (komiksi ja venäjäksi Путе́ец) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Petšoran piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Petšorajoen varrella 12 kilometriä Petšoran kaupungista luoteeseen. Asukkaita on 1 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Putejets

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1947 Petšoran jokilaivaston varikon yhteyteen. Putejetsin taajama perustettiin vuonna 1960 ja vuonna 1975 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.


title: Putejets

text: Taajamassa toimii Petšoran jokihallinto, jokiliikenneyritys sekä Severgazpromin kaasukondensaatin ja metanolin tuotantolaitos. Palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kulttuuritalo ja poliklinikka.


title: Jegor Ligatšov

text: Jegor Kuzmitš Ligatšov (, s. 29. marraskuuta 1920 Dubinkino, Venäjän SFNT) on venäläinen poliitikko. Hän on toiminut muun muassa Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) keskuskomitean politbyroon jäsenenä 1985–1990 ja NKP:n pääsihteeriehdokkaana vuoden 1990 puoluekokouksessa. Vuosina 1993–2003 hän toimi Venäjän federaation duumassa kommunistien edustajana.


title: Kožva

text: Kožva (komiksi ja venäjäksi Ко́жва) on Petšoran sivujoki Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 194 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 9 560 neliökilometriä.


title: Kožva

text: Joen nimi perustuu komin murresanaan "köža" ’sora’ ja "va" ’vesi’. Sen suussa sijaitsee Kožvan kaupunkimainen taajama.


title: Fredrik Bergstadi

text: Fredrik Bergstadi (2. kesäkuuta 1817 Pälkäne – 14. lokakuuta 1853 Turku) oli suomalainen opettaja, pappi ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä "Bdi", "B-i" ja "F.B.".


title: Fredrik Bergstadi

text: Pälkäneen Kukkolassa syntyneen Bergstadin vanhemmat olivat auskultantti Johan Reinhold Bergstadius ja Anna Katarina Lindström. Hän kävi Hämeenlinnan triviaalikoulua ja Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1835. Bergstadi valmistui filosofian kandidaatiksi 1841 ja maisteriksi 1844. Hänet vihittiin papiksi 1845. Bergstadi toimi vt. opettajana Porissa ja Hämeenlinnassa. Hän oli Hämeenlinnan yläalkeiskoulun kollegana 1845–1848 ja Turun yläalkeiskoulun konrehtorina vuodesta 1848. Bergstadi oli vuosina 1851–1852 Sanomia Turusta-lehden toimittajana.


title: Fredrik Bergstadi

text: Bergstadi oli naimisissa vuodesta 1845 Emilia Fredrika Walleniuksen kanssa. Hän kuoli koleraan lokakuussa 1853 Turussa. Hänen veljensä oli Johan Reinhold Bergstadi nuorempi.


title: Kožva (taajama)

text: Kožva (komiksi ja venäjäksi Ко́жва) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Petšoran piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Petšoraan laskevan Kožva-joen suussa 9 kilometriä Petšoran kaupungista lounaaseen. Taajaman kautta kulkee Kotlasin ja Vorkutan välinen rautatie. Asukkaita on 3 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Kožva (taajama)

text: Paikkakunta on saanut alkunsa Gulag-vankien 1930–1940-lukujen vaihteessa rakentamasta Kožvan rautatieasemasta. Vuonna 1941 sen yhteyteen perustettiin ensimmäinen vankileiri ja vuonna 1943 siirtokuormauspaikka, jonka tärkein tehtävä oli toimittaa puutavaraa Vorkutan kaivoksille. Petšoran rannalle syntyi taajama, jonka nimenä oli aluksi "Vorkutstroi" ja myöhemmin "Saratovka". Vuonna 1952 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen ja nimen "Kožva".


title: Kožva (taajama)

text: Vankileirit lakkautettiin vuonna 1961 ja Kožvassa toiminut Petšoran metsätyökeskus siirtyi Neuvostoliiton metsäteollisuusministeriön alaisuuteen. Uittopuun kuormauksen ohella siellä valmistettiin lautatavaraa ja kaivospölkkyjä. Vuonna 1980 Kožvan taajamassa oli 6 600 asukasta. Metsätyökeskuksen alamäki alkoi 1990-luvun alussa ja vuonna 2002 se lopetti toimintansa.


title: Carl August Renvall

text: Carl August Renvall (28. helmikuuta 1823 Turku – 1. elokuuta 1853 Turku) oli suomalainen opettaja, sanomalehtimies ja kääntäjä.


title: Carl August Renvall

text: Renvallin vanhemmat olivat Naantalin entinen pormestari Henrik Renwall ja Agneta Cornelia Cairenius. Hän kävi Turun triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1841. Renvall valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1850. Hän toimi Turun yläalkeiskoulun vt. ensimmäisenä kollegana 1851–1852 ja vt. kolmantena kollegana 1852–1853.


title: Carl August Renvall

text: Renvall käänsi yhdessä Karl Collanin kanssa ruotsin kielelle Heinrich Heinen runoja ("Dikter af H. Heine i Sv. öfversättning", Öhmanska bokhandel, Helsingfors 1849).


title: Carl August Renvall

text: Renvall kuoli koleraan elokuun alussa 1853 Turussa.


title: Jaana Makkonen

text: Jaana Makkonen on suomalainen käsikirjoittaja. Hän on muun muassa vuoden 2009 parhaan elokuvan Jussi-palkinnon voittaneen Klaus Härön "Postia pappi Jaakobille" -elokuvan alkuperäiskäsikirjoittaja.


title: Jaana Makkonen

text: Jaana Makkonen valmistui Turun ammattikorkeakoulun taideakatemian viestinnän koulutusohjelman elokuvan suuntautumisvaihtoehdosta vuonna 2007. "Postia pappi Jaakobille" -käsikirjoitus oli Jaana Makkosen taiteellinen opinnäytetyö taideakatemiasta.


title: Jimmie Johnson

text: Jimmie Kenneth Johnson (s. 17. syyskuuta 1975 El Cajon, Kalifornia, Yhdysvallat) yhdysvaltalainen autourheilija. Hän on voittanut NASCARin Sprint Cup Seriesin mestaruuden vuosina 2006–2010 ja on ainoa, joka on voittanut sarjan mestaruuden viisi kertaa peräkkäin. Ensimmäisen Sprint Cup -kilpailunsa hän ajoi vuonna 2001. Johnson voitti Daytona 500:n vuonna 2006 ja 2013.


title: Gustaf Idestam

text: Gustaf Idestam (sukunimi vuoteen 1819 "Idman"; 26. syyskuuta 1802 Huittinen – 9. toukokuuta 1851 Tyrväntö) oli suomalainen tuomari, vuorimestari ja yksi Tampereen masuunin perustajista.


title: Gustaf Idestam

text: Idestamin vanhemmat olivat Huittisten kirkkoherra Daniel Idman ja Ulrika Charlotta Mörtengren. Idestamin isä kuoli hänen ollessaan nelivuotias ja hänen isänsä veli Carl Johan adoptoi hänet. Hän pääsi ylioppilaaksi 1813 vain 11-vuotiaana ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1819. Idman suoritti tuomarintutkinnon 1821 ja toimi Turun hovioikeuden kanslistina vuodesta 1822.


title: Gustaf Idestam

text: Opiskeltuaan vuoritiedettä Idestamista tuli Suomen vuorimestari 1826. Hän oli yhtenä osakkaana perustamassa Tampereen vuorimasuunia, joka aloitti toimintansa 1844. Muina osakkaina olivat Hatanpään kartanon omistaja laamanni Nils Johan Idman ja Taalintehtaan ruukin omistaja senaattori Carl August Ramsay. Masuunin käyttämä rautamalmi tuli Viljakkalan Haverin rautakaivoksesta. Idestam omisti myös Lahdentaan kartanon Tyrvännössä.


title: Gustaf Idestam

text: Idestam kuului opiskelijana Aura-seuraan ja julkaisi sanomalehdissä romanttisia runoja kuten "Till min Fosterbygd", "Vid min Faders Graf" sekä "Sångaren". Hän myös osallistui "Åbo Morgonbladet" -lehden toimittamiseen Adolf Ivar Arwidssonin kanssa. Idestamin muusta kirjallisesta tuotannosta on esimerkki hänen väitöskirjansa "Kemisk undersökning af slagger, : tillkomne vid smältningar af malm från Orijervi koppargrufva; ett försök i bergsvetenskapen" (J. C. Frenckell & son, Åbo 1824).


title: Gustaf Idestam

text: Idestam oli naimisissa vuodesta 1827 Anna Sofia Trappin (k. 1872) kanssa. Heidän poikansa oli Nokia Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja Knut Fredrik Idestam. Idestamin tytär Sofia Charlotta Idestam oli puolestaan naimisissa teollisuusmies Adolf Törngrenin kanssa.


title: Malesian Grand Prix 2010

text: Malesian Grand Prix 2010 (virallisesti 2010 Formula 1 Petronas Malaysian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2010 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 4. huhtikuuta Sepangin moottoriradalla Malesiassa.


title: Malesian Grand Prix 2010

text: Lotuksen kolmoskuljettaja Fairuz Fauzy pääsi ajamaan perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Heikki Kovalaisen tilalla. Force Indian kolmoskuljettaja Paul di Resta ajoi puolestaan Vitantonio Liuzzin tilalla.


title: Malesian Grand Prix 2010

text: Aika-ajoja vaikeutti rankka sade. Esimerkiksi huipputalleista Ferrari ja McLaren jäivät lähtöjonon viimeisiksi luotettuaan virheelliseen säätiedotukseen aika-ajojen ensimmäisen osion aikana. McLarenin Jenson Button kykeni nousemaan aika-ajojen toiselle kierrokselle, mutta ei ajanut aikakierrosta autonsa juututtua hiekkaan jo ensimmäisessä osiossa. Paalupaikan nappasi lopulta Red Bullin Mark Webber, jolle ensimmäinen lähtöruutu oli uran toinen. Toisen lähtöruudun saavutti Nico Rosberg, jolle eturivin lähtöpaikka oli uran ensimmäinen.


title: Malesian Grand Prix 2010

text: Red Bullin autot saavuttivat kilpailussa kaksoisvoiton kun kolmannesta lähtöruudusta lähtenyt Sebastian Vettel voitti ja Mark Webber oli toinen. Kilpailun jälkeen Ferrarin Felipe Massa nousi MM-sarjan kärkeen ohi tallikaverinsa Fernando Alonson.


title: Malesian Grand Prix 2010

text: † Alonso keskeytti, mutta ajoi yli 90 % kilpailusta.


title: Rémy Vercoutre

text: Rémy Vercoutre (s. 26. kesäkuuta 1980 Grande-Synthe) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Ranskan liigassa pelaavaa Olympique Lyonia.


title: Rémy Vercoutre

text: Ennen siirtymistään Lyoniin vuonna 2002 Vercoutre pelasi Montpellier’ssa. Vuonna 2004 hän pelasi kahdeksan ottelua lainalla RC Strasbourgissa.


title: Rémy Vercoutre

text: Kun Grégory Coupet loukkaantui kauden 2007–08 alkupuoliskolla, Vercoutresta tuli Lyonin ykkösmaalivahti ja hän pelasi lähes jokaisessa ottelussa ennen Coupet'n paluuta. Lyonin ykkösmaalivahtina kaudella 2009–10 on Hugo Lloris Vercoutren ollessa kakkosmaalivahti.


title: Jakob Hällsten

text: Jakob Hällsten (9. toukokuuta 1807 Kokkola – 6. marraskuuta 1851 Geta) oli suomalainen kappalainen ja Helsingin yliopiston oppihistorian dosentti.


title: Jakob Hällsten

text: Hällstenin vanhemmat olivat talollinen Matts Mattsson Hällinen ja Magdalena Katarina Gabrielsdotter Rönnberg. Hän kävi Oulun triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1825. Hällsten valmistui filosofian kandidaatiksi 1831 ja maisteriksi 1832. Hänet vihittiin papiksi 1832 ja hän laati dosentin väitöskirjansa 1837. Hällsten oli Jomalassa kirkkoherran apulaisena 1832 ja vt. kirkkoherrana sekä armovuodensaarnaajana 1833. Hän oli sitten pedagogina Tammisaaressa vuodesta 1834 mutta lähti virkavapaalle 1835 ja sai eron 1837. Tämän jälkeen Hällsten oli Helsingin yksityislyseon opettajana 1835–1839, Turun triviaalikoulun vt. konrehtorina 1840 ja Helsingin yliopiston oppihistorian dosenttina 1837–1841. Hän toimi Sundin kirkkoherran apulaisena 1840–1843, Jomalan kappalaisen apulaisena 1843–1845 ja Getan sekä Finströmin kappalaisena vuodesta 1845.


title: Rudolf Israel Holsti

text: Rudolf Israel Holsti (6. tammikuuta 1815 Vaasa – 7. helmikuuta 1852 Hämeenlinna) oli suomalainen filosofian tohtori ja yläalkeiskoulun rehtori.


title: Rudolf Israel Holsti

text: Holstin vanhemmat olivat Vaasan hovioikeuden protonotaari Benjamin Holstius, myöhemmin Holsti (1783–1818) ja Maria Sofia Estlander. Holsti kävi Vaasan triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1832. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1838, maisteriksi 1840, lisensiaatiksi 1844 ja tohtoriksi 1847. Holsti toimi Eteläpohjalaisen osakunnan kuraattorina 1843–1846 ja Hämeenlinnan yläalkeiskoulun rehtorina vuodesta 1846. Hän kirjoitti runoja ja julkaisi muistokirjoituksen pohjalaisesta herännäisyyden piirissä toimineesta ylioppilaasta J. J. Östringistä sekä tutkielman Hamletista.


title: Rudolf Israel Holsti

text: Holsti oli naimisissa vuodesta 1847 Amanda Rosalie Thodénin (k. 1868) kanssa. Heidän poikansa oli kihlakunnantuomari Frans Michael Severin Holsti (1847–1912) ja pojanpoikansa Suomen ulkomnisterinä toiminut Rudolf Holsti.


title: Dilma Rousseff

text: Dilma Vana Rousseff (s. 14. joulukuuta 1947, Belo Horizonte, Minas Gerais) on brasilialainen taloustieteilijä, työväenpuolueen ("Partido dos Trabalhadores") poliitikko ja Brasilian presidentti vuodesta 2011 vuoteen 2016 asti, kun kärsi virkasyyte. Rousseff toimi häntä edeltäneen presidentti Luiz Inácio Lula da Silvan henkilöstöpäällikkönä kesäkuusta 2005. Tätä ennen hän toimi kaivos- ja energiaministerinä 1. tammikuuta 2003 – 21. kesäkuuta 2005.


title: Dilma Rousseff

text: Rousseffin isä oli 1930-luvulla Brasiliaan maanpakoon muuttanut bulgarialainen kommunisti ja äiti brasilialainen opettaja.


title: Dilma Rousseff

text: Rousseffista tuli marxisti vuoden 1964 vallankaappauksen myötä. Hän liittyi Brasilian sotilasdiktatuurin aikana vastarintaliikkeeseen, jossa hänen tehtävänsä oli opettaa marxismia ay-väelle, ja hänen kerrotaan opiskelleen sissistrategiaa "Comando de Libertação Nacional" (Colina) -järjestössä.


title: Dilma Rousseff

text: Vuonna 1969 Rousseff jatkuvasti muutti ja vaihtoi nimeään, edes hänen toinen puolisonsa Carlos Araújo ei tiennyt Rousseffin oikeaa nimeä ennen tämän pidätystä. Araújo oli alun perin Brasilian kommunistipuolueen toisinajattelijaryhmän johtaja ja Fidel Castron ja Che Guevaran tavannut vallankumousjohtaja. Vuodesta 1970 Rousseff oli kolme vuotta vangittuna ja joutui toistuvasti kidutuksen kohteeksi. Pariskunta oli osan aikaa samassa vankilassa ja sai perhetapaamisia.


title: Dilma Rousseff

text: Pariskunta oli myöhemmin Demokraattisen työväenpuolueen perustajia. Dilma kuitenkin erosi tästä puolueesta vuonna 2000 ja edustaa nykyään Brasilian työväenpuoluetta (PT).


title: Dilma Rousseff

text: Rousseff sanoo, että vaikka hänen kantansa on muuttunut marxilaisuudesta pragmaattiseen kapitalismiin, hän on yhä ylpeä radikaaleista juuristaan. ”Opimme paljon. Teimme paljon typeryyksiä ... mutta uskalsimme haluta maasta paremman.”


title: Dilma Rousseff

text: Vuoden 2010 presidentinvaalissa Rousseff oli työväenpuolueen presidenttiehdokas. Lula toivoi Rousseffia seuraajakseen. Rousseffin merkittävin vastaehdokas oli São Paulon entinen kuvernööri José Serra. Vaalin ensimmäisellä kierroksella 3. lokakuuta Rousseff sai 46,9 prosenttia äänistä ja Serra 32,6 prosenttia. Toinen kierros järjestettiin 31. lokakuuta 2010, jolloin Rousseff valittiin Brasilian ensimmäiseksi naispresidentiksi. Osa Brasilian piispoista paavi Benedictus XVI:n tukemana kehottivat äänestämään Rousseffia vastaan, koska väittivät tämän pyrkivän laillistamaan abortin.


title: Dilma Rousseff

text: Rousseff vannoi virkavalansa 1. tammikuuta 2011. Hän lupasi ohjelmapuheessaan säilyttää Brasilian talouden nousun ja uudistaa maan verotusjärjestelmän. Virkaanastujaisia seurasi maan pääkaupungissa Brasíliassa kymmeniätuhansia Rousseffin kannattajia.


title: Dilma Rousseff

text: Rousseff valittiin toiselle kaudelle 26. lokakuuta 2014.


title: Dilma Rousseff

text:
Brasilian parlamentti äänesti 12. toukokuuta 2016 luvuin 55-22 Rousseffin puoleksi vuodeksi pois virastaan, koska hänen epäillään kaunistelleen maan talouslukuja varmistaakseen uudelleenvalintansa vuoden 2014 vaaleissa ja hän joutui asiasta syytteeseen oikeudessa. Hänen tilalleen väliaikaiseksi presidentiksi nimitettiin hänen varapresidenttinään toiminut Michel Temer.
Oikeudenkäynti päättyi Rousseffin erottamiseen, ja Temer nousi presidentiksi 31. elokuuta 2016.
Rousseff oli naimisissa asianajaja Carlos Araújon kanssa lähes 30 vuotta kunnes he erosivat. Heillä on yksi tytär, Paula, jolla on yksi poika, Gabriel. Araújo on yhä Rousseffin lähin uskottu.


title: Dilma Rousseff

text: Rousseff sairasti imukudossyövän vuonna 2009.


title: MST

text: Lyhenne MST tai Mst voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Apoula Edel

text: Apoula Edima Édel (s. 17. kesäkuuta 1986 Yaoundé) on kamerunilaissyntyinen Armeniaa edustava jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän pelaa Israelin pääsarjan Hapoet Tel Avivissa.


title: Apoula Edel

text: Édelillä on kaksoiskansalaisuus ja hän päätti pelata Armenian maajoukkueessa ranskalaisvalmentaja Bernard Casonin alaisuudessa. Hän esiintyi ensimmäisen kerran maaottelussa Kazakstania vastaan joukkueiden päätyessä 3-3 -tasapeliin 19. helmikuuta 2004 Páfoksessa Kyproksessa.


title: Apoula Edel

text: Apoula Édelin on väitetty olevan todellisuudessa nimeltään "Ambroise Beyamena" ja viisi vuotta ilmoittamaansa vanhempi. Espanjalainen Sevilla FC jätti asiasta protestin Euroopan jalkapalloliitto UEFA:lle vuonna 2010 pelatun Sevillan ja PSG:n välisen Eurooppa-liigan ottelun jälkeen. Valitus kuitenkin hylättiin puutteellisten todisteiden vuoksi.


title: Union Station

text: Union Station, Union Terminal, Union Depot tai Union Passenger Station tarkoittaa yleisesti usean rautatieyhtiön käytössä olevia matkustajaliikenteen asemia, lisäksi nimeä on käytetty populaarikulttuurissa.


title: Ravintola Musta Lammas

text: Ravintola Musta Lammas on kuopiolainen ruokaravintola, joka sijaitsee entisen oluttehtaan käyttöön rakennetussa kellariholveissa. Holvit toimivat vielä 1970–luvulla Gustav Raninin panimon edustustiloina. Ravintola on viime vuosina voittanut useita palkintoja, muun muassa kolme kertaa peräkkäin American Express Service Award -palkinnon Itä-Suomen parhaasta ravintolapalvelusta. Viisi Tähteä rankkasi ravintolan vuonna 2008 sijalle 31.


title: Jääpallon Champions Cup

text: Champions Cup on kansainvälinen seurajoukkueiden jääpallokilpailu. Sitä hallinnoi Kansainvälinen jääpalloliitto. Champions Cup järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004, ja se pelataan vuosittain syyskuussa.


title: Herman Saxberg

text: Herman Saxberg eli Pilli-Hermanni (1830–1909) oli suomalainen Keuruulla asunut kansansoittaja ja arkkiveisujen tekijä.


title: Herman Saxberg

text: Saxberg soitti itse valmistamaansa klarinettia. Hän kiersi soittamassa häissä Keski-Suomessa ja aina Etelä-Pohjanmaalla saakka. Saxberg sanoitti myös lauluja. Tunnetuin niistä on arkkiveisu, joka käsitteli vuoden 1866 viinan kotipolton kieltänyttä asetusta:


title: Herman Saxberg

text: Saxbergin arkkiveisut käsittelivät yleensä kulloinkin ajankohtaisia aiheita kuten postiryöstäjä Hallin Jannea, erilaisia onnettomuuksia, katovuosia ja Venäjän–Japanin sotaa.


title: Herman Saxberg

text: Pilli-Hermannin klarinetti on nykyisin Kansallismuseon kokoelmissa.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin maantiede on monimuotoista. Se jakautuu pohjoiseen ja keskiseen vuoristoalueeseen sekä kahden suuren joen, Punaisenjoen ja Mekongin suistoon. Pohjoisessa vuoristoalueella on maan korkein huippu, kun Annamin ylänkö muodostaa suuren osan Laosin rajasta. Maan keskiosan rannikkotasanko on kapea. Pinta-alaltaan valtio on 329 560 neliökilometriä, ja sen rajanaapurit ovat Kiina, Laos ja Kambodža.


title: Vietnamin maantiede

text: Ilmastoltaan Vietnam on trooppinen. Maassa on myös selvä monsuunikausi. Vietnamin pohjoisosat ovat kuitenkin talvisin melko viileät, ja vuoristoalueilla saattaa sataa jopa lunta. Etelä-Vietnam on sen sijaan ilmastoltaan kuumempi, ja lämpötila on ympäri vuoden yli 20 celsiusasteessa.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnam voidaan jakaa kolmeen selvään maantieteelliseen alueeseen. Pohjoisella alueella sijaitsevat Hoàng Liên Sơn -vuoristo ja Punaisenjoen suisto. Maan keskiosissa ovat Annamin ylänkö, keskiset vuoristoalueet ja rannikkotasanko. Vietnamin eteläosaa hallitsee Mekongin suisto.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin pohjoisosan vuoristossa sijaitsee maan korkein vuori 3 143 metrin korkuinen Phan Xi Păng. Punainenjoki virtaa Kiinan puolelta Vietnamiin syvissä rotkoissa ennen kuin muodostaa laajan suistoalueen, joka on leveydeltään suurimmillaan 241 kilometrin mittainen. Vietnamin osuus Punaisenjoen pituudesta on noin 400 kilometriä. Vietnamin pohjoisosassa on myös Halonginlahti, jossa kohoaa tuhansia pieniä dolomiitti- ja kalkkikivisaaria.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin keskiosia hallitsee 1 100 kilometriä pitkä pohjois-eteläsuuntainen Annamin ylänkö, joka erottaa maan Laosista ja Kambodžasta. Ananmin jatkeena etelässä on vielä ns. keskinen ylänköalue. Annamin ylänkö on Vietnamin laajin yksittäinen maantieteellinen alue. Ylänkö kulkee samansuuntaisesti rannikon kanssa, ja monet sen huipuista kohoaa yli 1 800 metriin. Se muodostaa myös vedenjakajan, jonka länsipuolella olevat joet laskevat Mekongiin ja itäpuolella olevat joet Etelä-Kiinan mereen. Ylätasangon eteläosa jakautuu useisiin ylätasankoihin.


title: Vietnamin maantiede

text: Vuoriston ja Etelä-Kiinan meren välissä on kapea rannikkokaistale. Rannikolle ovat tyypillisiä dyynit ja laguunit. Rannikkotasanko kohoaa ensin muinaisiksi alluviaaliterasseiksi, ja sitten vuoristoalueeksi. Paikoin Annamin ylängön saavuttaa rannikon ja muodostaa kallioisia niemekkeitä.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin eteläosassa levittäytyy laaja Mekongin suistoalue. Mekong on Kaakkois-Aasian pisin joki, ja se jakautuu useisiin uomiin suistoalueellaan. Suisto on laajuudeltaan 60 023 neliökilometriä. Suiston pohjoisosassa Châu Phústa yläjuoksun suuntaan Mekongin suistossa on korkeita rantavalleja, joiden takana on laajoja syvänteitä. Suiston eteläosassa Mekong laskee kantamansa sedimentin ja muodostaa silttisaaria. Suistoalueen eteläpuolella on Vietnamin eteläisimmät osat, jotka ovat metsäistä ja soistunutta alankoa. Mekongin suiston pohjoispuolella on Saigon- ja Đồng Nai -jokien muodostamia alluviaalitasankoja.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin kallioperä jaetaan viiteen alueeseen: koillisosaan, luoteisosaan, Truong Soniin, Kon Tumiin ja Namboon. Koillisosa on osa Etelä-Kiinan laattaa, josta on löydetty kerrostumia varhaiselta paleotsooiselta kaudelta ja kvartäärikaudelta. Luoteisosa ja Truong Son ovat poimuttuneita paleotsooisia rakenteita, joissa on paksuja paleotsooisia muodostumia. Prekambrikauden kerrostumat ovat yleisiä Punaisenjoen siirroksessa ja Fansipanin vuoristossa, samoin kuin Kon Tumin alueella. Nambon aluetta peittää paksu (yli 6 km) kerros kenotsooisia muodostumia, jotka kertyivät aikanaan hautavajoamaan. Moniin vastaaviin hautavajoama-alueisiin kertyi sedimenttejä mesotsooisella kaudella.


title: Vietnamin maantiede

text: Tärkeimpiä Vietnamista löytyviä jalokiviä ovat rubiinit, safiirit, akvamariinit ja topaasit. Rubiineita löydetään maan pohjoisosasta. Topaaseita ja akvamariineja löytyy pegmatiitista Thanh Hóan ja Vĩnh Phúcin maakunnista. Eteläosan kenotsooisesta basaltista voi löytyä taloudellisesti merkittäviä määriä safiireita, zirkoneja ja peridootteja.


title: Vietnamin maantiede

text: Pohjoisen Vietnamin suurin asutuskeskittymä on Punaisenjoen suistoalueella, jossa asuu noin 90 prosenttia Pohjois-Vietnamin asukkaista. Alueen suurin kaupunki on miljoonakaupuni Hanoi. Punaisenjoen suisto on hyvin hedelmällistä aluetta, ja sen pystyy ruokkimaan laajan maatalousväestön. Tulvat ovat olleet suistoalueen ongelmana. Punaisenjoen suistoa halkookin laaja ojien verkosto, jonka tarkoituksena on tulvien estäminen. Vanhimmat ojat ovat yli 2 000 vuotta vanhoja. Vietnamin suurin asutuskeskittymä on Mekongin suiston pohjoispuolella oleva Hồ Chí Minhin kaupunki, joka on Saigon-joen varrella. Se on yksi maailman tiheimmin asuttuja alueita.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin keskiosien merkittävimmät kaupungit ovat rannikkoseudulla. Vuoristossa asuu monia Vietnamin vuoristokansoista, jotka harjoittavat kaskiviljelyä. Vietnamin hallitus on pyrkinyt helpottamaan kaupunkiseutujen liikakansoitusta perustumalla vuoristoon uusia talousalueita.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin suurimmat kaupungit ovat (suluissa asukasluku 2009)


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin ilmastoon vaikuttaa sen sijainti Kravun kääntöpiirin ja Päiväntasaajan välissä. Vietnamin ilmasto onkin kostea, ja maan keskilämpötila on 22 °C, mutta lukema vaihtelee selvästi alueittain.


title: Vietnamin maantiede

text: Keski-Aasiasta puhaltavat tuulet vaikuttavat Pohjois-Vietnamin ilmastoon. Marras-huhtikuusta pohjoisessa on melko viileä ja kostea talvi, johon vaikuttavat polaariset ilmamassat, jotka saapuvat Vietnamiin Siperiasta ja Kiinasta. Vuoristoalueilla lämpötila laskee nollan asteen seutuville. Näillä alueilla talvisin sataa myös yleensä hieman lunta. Talvikuukausien aikana myös sataa usein viileää tihkusadetta. Kesällä touko-lokakuussa lämpötilat ovat korkeampia ja sateet rankempia. Lisäksi taifuuneja esiintyy. Maan pohjois- ja keskiosissa lämpimimmät kuukaudet ovat kesä-, heinä- ja elokuu. Lämpötila vaihtelee keskimäärin 14 °C:een ja 32 °C:een välillä.


title: Vietnamin maantiede

text: Ilmasto muuttuu hiljalleen Vietnamin keskiosissa etelään päin mentäessä trooppisemmaksi. Suurin piirtein maan keskiosassa olevassa Huếssa kylmäkausi on marraskuusta maaliskuulle, ja sen aikana sataa jatkuvasti tihkua. Vietnamin eteläosassa on rikkonainen sadekausi toukokuusta lokakuulle. Etelän lämpimimmät kuukaudet ovat maalis-toukokuu, jolloin lämpötila voi nousta 35 °C:seen. Normaalisti lämpötila vaihtelee 21–31 °C:een välillä.


title: Vietnamin maantiede

text: Monsuunit tuovat lähes koko Vietnamiin toukokuun ja joulukuun välisenä aikana lämpimpää ilmaa, ja ilman kosteus on 80–100%. Monsuunikaudella eteläinen rannikko Nha Trangista Cà Mauhun kärsii taifuuneista. Sisämaan vuoristoseuduilla ilmasto on viileämpää ja öisin lämpötila laskee selvästi. Keskinen ylänköalue on Vietnamin kostein alue, ja siellä sataa keskimäärin 3300 millimetriä vuodessa, kun pohjoisen keskiarvo on noin 1830 millimetriä ja etelän 2060 millimetriä vuodessa.


title: Vietnamin maantiede

text: Esihistoriallisilla ajoilla Vietnamia peitti tiheä trooppinen metsä. Tuosta metsästä iso osa on hävitetty, mutta metsät kattavat edelleen noin 40 prosenttia Vietnamin pinta-alasta. Kasvilajeja maassa on arvioitu olevan noin 12 000.


title: Vietnamin maantiede

text: Vietnamin eteläosassa kasvaa ainavihantaa kuivametsää, jonka vallitsevat puulajit kuuluvat dipterokarpuskasveihin. Eteläisen Vietnamin kuivista alankometsistä on enää hyvin vähän jäljellä. Annamin ylänkö muodostaa taakseen sateen katvealueen, jonka kukkuloilla kasvaa pensaikkoisia metsiä. Laaksoista löytyy "Baeckea"-suvun pensaita. Rannikon dyyneillä on ainutlaatuinen kasvilajisto, johon kuuluu kasveja, joita ei tavata muualla, kuten kaksi dipterokarpuskasvilajia. Yli 90 prosenttia rannikon metsistä on kuitenkin kaadettu. Pohjois-Vietnamin alankometsät ovat kärsineet eteläisten metsien tavoin, ja niiden tärkeimmät puulajit kuuluvat "Madhuca"-sukuun.


title: Vietnamin maantiede

text: Etelä-Vietnamin maaseudulla villejä banaanipuita ja kookospalmuja. Bambut ovat myös yleisiä alueilla, joilla ei kasva metsää.


title: Vietnamin maantiede

text: Annamin ylängön kosteammissa olosuhteissa kasvaa metsää, jonka valtalajeihin kuuluvat "Elaeocarpus"-suvun puut, tammet, laakerikasvit ja podokarpuskasvit. Annamin ylänkö on erillään muista samantapaisista seuduista, joten alueen lajistoon kuuluu paljon endeemisiä lajeja.


title: Vietnamin maantiede

text: Mekongin varrella on tulvatasankoja, joilla kasvaa ruohoa, pensaita ja metsiä. Mekongin suiston alajuoksulla kasvisto muuttuu mangroveksi, jota on koko Vietnamin rannikolla Mekongilta Punaisellejoelle.


title: Vietnamin maantiede

text: Alankometsien nisäkkäisiin kuuluvat mm. aasiannorsu, bantengi, gauri ja hyvin pieni populaatio jaavansarvikuonoja. Petonisäkkäitä alueella ovat tiikeri, malaijikarhu, leopardi ja puuleopardi. Pohjoisen alankometsissä tavataan muun muassa harvinaista indokiinangibbonia ja kiinanlanguria. Alueella elää lisäksi endeeminen "Paracoelops megalotis" -lepakkolaji. Annamin ylänköjen metsissä asuu monia endeemisiä lajeja. Ylängöltä löydettiin 1990-luvulla viisi uutta nisäkäslajiakin: ensin saola ja jättimuntjakki. ja vuonna 1997 toinen muntjakkilaji "Muntiacus truongsonensis" sekä herttua-apinan sukuinen "Pygathrix cinerea". Vuonna 1999 löytyi jänislaji "Nesolagus timminsi".


title: Vietnamin maantiede

text: Mekongin varrella on runsas lintulajisto, johon kuuluvat jokihyyppä, luhtatasku ja pikkupääskykahlaaja, joka pesii joen hiekkasärkillä, joilla saattaa myös olla siaminkrokotiileja. Kausittain tulvivissa ruohikkomailla ja metsissä elää sumatransorsia, aasianuikkukanoja ja viherriikinkukkoja. Joen kalastoon kuuluvat karpit, raitakäärmeenpääkala, rihmakalat ja monnikalat, joihin kuuluu myös uhanalainen jättihaimonni. Mekongin nisäkäslajeja ovat iravadindelfiini, lyhytkarvasaukko ja kalastajakissa.


title: Vietnamin maantiede

text: Rannikon mangrovemetsissä tavataan nisäkkäistä mm. intiantapiireja ja jaavanmakakeja. Siellä asuu myös suuria yhdyskuntia merimetsoja, iibiksiä ja haikaroita sekä pienempiä määriä muita vesilintuja, kuten sulttaanikanoja, jassanoita, kahdeksaa eri lajia kuningaskalastajia.


title: Vietnamin maantiede

text: Sekä Mekongin että Punaisenjoen suistot ovat muuttolinnuille tärkeitä alueita. Esimerkiksi Punaisenjoen alueella talvehtii muutamia harvinaisia lintulajeja, kuten lusikkasirri ja pikkukapustahaikara.


title: Vietnamin maantiede

text: Annamin ylängöllä elää viisi kotoperäistä ja viisi lähes kotoperäistä lintulajia. Niistä kolme kuuluu aitokanoihin, kuusi timaleihin ja yksi peippoihin.


title: Vietnamin maantiede

text: Halonginlahti ja Phong Nha-Kẻ Bàngin kansallispuisto kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Kaikkiaan maassa on 27 kansallispuistoa, ja suojelualueiksi on merkitty noin kymmenesosa maan pinta-alasta. Suojellut metsät esimerkiksi Annamin ylängöllä ovat kuitenkin pirstaleisia, ja osa suojelualueista on olemassa vain paperilla ilman kunnollista hallintoa ja suojelutoimia.


title: Vietnamin maantiede

text: Matkailijoiden suosimia kansallispuistoja ovat


title: Espanjan senaatti

text: Espanjan senaatti () on Espanjan parlamentin ylähuone, joka muodostuu 266 jäsenestä. Näistä 208 valitaan suoralla kansanäänestyksellä, ja alueelliset elimet nimittävät loput 58 virkaan. Heidän toimikautensa on neljä vuotta.


title: Warming Up to the Ice Age

text:
Warming Up to the Ice Age on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä John Hiattin kahdeksas studiolevy vuodelta 1985. Levyn on julkaissut (David) Geffen Records ja sen on tuottanut Norbert Putnam yhtiölle nimeltä Trebron Productions. Levyn äänitykseen ovat osallistuneet pääasiassa Don Cobb ja Norbert Putnam paitsi että kappaleiden A4, B1 ja B3 miksaukseen on osallistunut Scott Hendricks. J.T. Cantwell on toiminut avustajana. Levyn on masteroinut Dan Hersch Los Angelesin DigiPrepissa. Laulut on tehnyt John Hiatt lukuun ottamatta kappaletta A5, jonka ovat tehneet Thom Bell ja Linda Creed. Kansien suunnitteluun ovat osallistuneet Laura Lipuma ja Robert Fisher (C-kasetti). Valokuvat ovat Jim McGuiren käsialaa. Henkilökohtaiset kiitokset mainitaan Theresa Scercylle ja Margaret Newkirkille. Levy on omistettu Lillianille.
Kappale "Living a Little, Laughing a Little" on peräisin yhdysvaltalaisen soul-yhtye The Spinnersin vuoden 1975 singleltä (Atlantic 45-3252).


title: Warming Up to the Ice Age

text: John Hiattin taustayhtye The Self Help Group:


title: Warming Up to the Ice Age

text: Lisäksi mukana ovat:


title: Warming Up to the Ice Age

text: taustalaulu kappaleilla A5 ja B4:


title: Warming Up to the Ice Age

text: torvisektio kappaleilla A1 ja A2:


title: Sellokonsertto (Prokofjev)

text: Sergei Prokofjev sävelsi sellokonserttonsa e-mollissa (op. 58) vuosina 1933–1938. Teos esitettiin ensimmäistä kertaa Moskovassa 26. marraskuuta 1938. Sellistinä oli Lev Berezovski ja orkesterina Aleksandr Melik-Pašajevin johtama Valtion sinfoniaorkesteri.


title: Sellokonsertto (Prokofjev)

text: Konsertto on kolmiosainen.


title: Sellokonsertto (Prokofjev)

text: Materiaalin pohjalta syntyi myöhemmin "Sinfonia concertante" sellolle ja orkesterille (op. 125).


title: White Wizzard

text: White Wizzard on yhdysvaltalainen Los Angelesissa, Kaliforniassa vuonna 2007 perustettu heavy metal -yhtye. Yhtye on tyyliltään lähellä 1980-luvun NWOBHM- ja progressiivisen metallin yhtyeitä kuten Iron Maiden, Judas Priest ja Rush. Yhtye julkaisi vuonna 2008 omaa nimeään kantavan debyyttinsä ja vuonna 2009 "High Speed GTO EP:n". Tämän jälkeen yhtye on julkaissu albumit "Over the Top" (10. helmikuuta 2010), "Flying Tigers" (19. syyskuuta 2011) ja "The Dvil's Cut" (3. kesäkuuta 2013).


title: White Wizzard

text:
Studioalbumit
EP:t


title: Anne Borgström

text: Anne Borgström (s. 1964) on suomalainen meteorologi, joka on 1990–luvulta lähtien ennustanut säätä Ylen tv-kanavilla. Borgström on nuorempana ollut amatööriteatteriryhmän jäsen.


title: Patxi López

text: Francisco Javier ”Patxi” López Álvarez (s. 4. lokakuuta 1959) on espanjalainen baskien sosialistisen työväenpuolueen (PSE–EE–PSOE) poliitikko.


title: Patxi López

text: Hän oli Baskimaan itsehallintoalueen johtaja eli lehendakari vuosina 2009-2012 ollen ensimmäinen ei-nationalisti virassa. López päätti baskien nationalistisen puolueen 29 vuoden vallan Baskimaassa tultuaan valituksi presidentiksi.


title: Patxi López

text: López toimi Espanjan edustajainhuoneen puheenjohtajana 13. tammikuuta 2016 - 19. heinäkuuta 2016.


title: Keltasiipiaratti

text: Keltasiipiaratti ("Pyrrhura hoffmanni") on Costa Ricassa ja Länsi-Panamassa elävä papukaija. Siitä tunnetaan kaksi alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Jean Cabanis Costa Ricasta 1861.


title: Poisto

text:
Poisto tarkoittaa laskentatoimessa pitkävaikutteisen tuotannontekijän hankintamenon kirjaamista kuluiksi vaikutusaikanaan.
Poisto on arvonvähennys, jolla otetaan huomioon omaisuuden kuluminen ja tekninen vanheneminen. Kirjanpidossa poistoja tehdään tilikausittain. Suomessa poistojen tekeminen on lakisääteistä.


title: Poisto

text: Poistoja tehdään sellaisesta omaisuudesta, joka kerryttää tai säilyttää tuloa usean tilikauden aikana. Tällaista omaisuutta ovat esimerkiksi rakennukset ja laitteet. Koska hankinnasta on taloudellista hyötyä pidemmän aikaa, sen hintaa ei heti kirjata kokonaan vuosikuluksi toisin kuin lyhytvaikutteisten menojen kohdalla.


title: Poisto

text: Poistot tehdään poistamattomasta hankintamenosta. Poistamattomalla hankintamenolla tarkoitetaan sitä osaa omaisuuden hankkimiseen käytetystä rahasta, joka on aiempien poistojen jälkeen vielä jäljellä. Poistamaton hankintameno pienenee ajan myötä.


title: Poisto

text:
"Degressiivinen poisto" tarkoittaa poistomenetelmiä, joissa poisto alenee asteittain. Degressiivisissä menetelmissä poistot tehdään etupainotteisesti.
"Tasapoisto" tarkoittaa poistomenetelmää, jossa omaisuus poistetaan tietyn ajan kuluessa kiintein rahasummin. Kun poistamaton hankintameno laskee nollaan, omaisuus on kokonaan poistettu ja tasapoistot loppuvat.


title: Poisto

text: "Progressiivinen poisto" tarkoittaa poistomenetelmää, jossa poistot kasvavat asteittain.Poistoaika ja poistoerät määritellään tuotannontekijän taloudellisen pitoajan mukaan. Tavallisia poistettavia tuotannontekijöitä ovat koneet/laitteet, rakennukset sekä rakennelmat. Lisäksi hiekkakuopista ja vastaavista voidaan tehdä substanssipoistoja raaka-aineen kulumisen mukaan. Tuotannontekijöille voidaan määritellä suunnitelman mukaiset poistot eli niin sanotut sumupoistot, jotka voidaan tehdä tasapoistoin tai poistoina menojäännöksestä. Elinkeinoverolaissa määritellään lisäksi niin sanotut EVL-maksimit, joita käyttämällä voidaan poistaa tilikauden aikana enemmän kuin suunnitelman mukaiset poistot. Tästä syntyy tuloslaskelmaan poistoeron muutos ja taselaskelmaan kertynyt poistoero eli kumulatiivinen poistoero.


title: Santa Ritan vankila

text: Santa Ritan vankila () on Alamedan piirikunnan vankila Dublinissa, Kaliforniassa. Sitä hallinnoi Alamedan piirikunnan seriffinvirasto. Vankilan pinta-ala on 0,46 km². Se on Kalifornian kolmanneksi ja Yhdysvaltain viidenneksi suurin vankila. Sinne on sijoitettuna nykyisin noin 4 000 vankia.