title: Petropavlovsk-luokka

text: Petropavlovsk-luokka oli Venäjän keisarikunnan laivaston kolmen aluksen muodostama pre-dreadnought-taistelulaivaluokka. Luokan alukset valmistettiin vuosina 1892–1897 Itämeren alueen telakoilla, ja viimeinen niistä oli palveluksessa vuoteen 1923.


title: Augusto Palacios

text: Augusto Palacios (s. 23. joulukuuta 1951) on perulainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän on viimeksi toiminut eteläafrikkalaisen Orlando Pirates -seuran päävalmentajana Premier Soccer Leaguessa kaudella 2011–2012.


title: Augusto Palacios

text: Pelaajaurallaan Palacios edusti useita eri seuroja neljällä eri mantereella. Suomessa hän pelasi Kotkan Työväen Palloilijoiden riveissä vuonna 1982. Palacios teki pelaamissaan 29:ssä SM-sarjan ottelussa yhdeksän maalia. KTP:n lisäksi hän on edustanyt muun muassa Bundesliigan Kickers Offenbachin joukkuetta.


title: Augusto Palacios

text: Palacios on toiminut useiden eteläafrikkalaisten seurajoukkueiden valmentajana. Lisäksi hän on valmentanut muun muassa Turkin Superliigassa pelaavaa Gençlerbirliğiliä. Etelä-Afrikan jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana Palacios työskenteli vuosina 1992–1994. Hän valmensi myös Hongkongin naisten jalkapallomaajoukkuetta 1980-luvun alussa.


title: Augusto Palacios

text: Perun A-maajoukkueessa Augusto Palacios esiintyi 1970- ja 1980-luvuilla kuusi kertaa. Vuonna 1978 hän putosi Perun MM-kisajoukkueesta loukkaantumisen vuoksi.


title: Resurssiviisaus

text: Resurssiviisaus on kykyä käyttää erilaisia resursseja (luonnonvarat, raaka-aineet, energia, tuotteet ja palvelut, tilat ja aika) harkitusti ja hyvinvointia sekä kestävää kehitystä edistävällä tavalla. Resurssiviisaus on "resurssitehokkuutta" kokonaisvaltaisempi määritelmä. Siinä resurssien kulutusta katsotaan absoluuttisesti yhteiskunnan tasolla, jotta päästään kokonaisuuden kannalta parhaaseen lopputulokseen. Pelkkä resurssitehokkuuden lisääminen voi johtaa resurssien käytön osaoptimointiin.


title: Resurssiviisaus

text: Resurssiiviisautta voidaan edistää kiertotalouden, materiaalien elinkaarihallinnan, energia- ja materiaalitehokkuuden ja uusiutuviin energiamuotoihin siirtymisen kautta. Resurssiviisaan toimintatavan tarkoitus on edistää ihmisten hyvinvointia, samalla kun vähennetään ympäristölle ja ihmisille haitallisia vaikutuksia.


title: Resurssiviisaus

text: Luonnonvarojen kysyntä on kaksinkertaistunut vuodesta 1966, ja tällä hetkellä maailman ihmiset kuluttavat niitä puolitoistakertaa enemmän kuin maan kestokyky sallisi. Suomalaisten ekologinen jalanjälki on maailman 15. suurin. Mikäli kaikki kuluttaisivat yhtä paljon kuin suomalaiset (noin 38 000 kg luonnonvaroja vuodessa), tarvittaisiin 3,5 planeetan vastaava määrä luonnonvaroja.


title: Resurssiviisaus

text: Resurssiviisaan toimintatavan avulla pyritään sopeuttamaan tuotanto ja talous ympäristön kantokyvyn, luonnonvarojen rajallisuuden ja väestönkasvun asettamiin puitteisiin. Resurssiviisaus perustuu ajatukseen laajasta systeemisestä muutoksesta, aivan samoin kuin yleisesti käytetty termi "vihreä talous". Tuotanto, talous ja kulutus nähdään perustuvan vihreässä taloudessa vähähiilisyyteen, materiaali- ja energiatehokkuuteen, sekä materiaali- ja energiajärjestelmiä korvaaviin uusiin kysyntä- ja tarjontarakenteisiin.Resurssiviisaus ohjaa kohti käyttäjäystävällisiä kestävän kehityksen mukaisia kysyntä-tarjontarakenteita, jotka tuottavat hyvinvointia yhä laajemmin yhteiskuntaan.


title: Resurssiviisaus

text: Resurssiviisaus vastaa mm. seuraaviin globaaleihin haasteisiin:Resurssiviisauden kolme ekologisen kestävyyden periaatetta luovat edellytykset tulevaisuuden taloudelliselle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille.


title: Resurssiviisaus

text: Suomen ympäristökeskus on vuonna 2014 yhdessä Sitran ja muiden asiantuntijoiden kanssa valinnut Resurssiviisauden indikaattorit -hankkeessa resurssiviisauden tavoitteiden seurantaa tukevat resurssiviisauden indikaattorit.


title: Resurssiviisaus

text: Käyttöperusteiset kasvihuonekaasupäästöt -indikaattorilla seurataan resurssiviisaasti toimivan alueen kehitystä kohti hiilineutraaliutta. Indikaattori seuraa energiantuotannosta ja kulutuksesta, teollisuusprosesseista, maataloudesta ja jätehuollosta syntyviä kasvihuonekaasupäästöjä. Käyttöperusteissa päästölaskennassa sähkön, lämmön ja polttoaineiden suorat päästöt lasketaan käytön perusteella, eikä sen mukaan, kuinka paljon energiaa on kaupungissa tuotettu. Kuntatasolla käytetyimpiä valmiita päästölaskentamalleja ovat Kasvener- ja CO-raportti. Käyttöperusteiset kasvihuonekaasupäästöt voidaan laskea kotitalouksille, yhteisöille, yrityksille, kunnille tai muille alueille.


title: Resurssiviisaus

text: Materiaalihäviöt-indikaattori kuvaa, miten hyvin materiaalit pysyvät kierrossa. Indikaattorissa otetaan huomioon sekä yhdyskuntajäte että [teollisuusjäte|teollisuuden jätevirrat]]. Materiaalihäviöt lasketaan kolmesta ainevirrasta, jotka lasketaan massayksikköinä yhteen. Nämä kolme ainevirtaa ovat: jätevirrat kaatopaikoille, jätteiden poltto (uusiutumattomat materiaalit) ja loppusijoitettavien jätteiden vienti. Jätteiden polton osalta huomioidaan vain uusiutumattomien materiaalien poltto, toisin sanoen biopohjaisten materiaalien polttoa ei oteta mukaan (esim. puun poltto). Jätteiden viennissä tarkastellaan kaupungin ulkopuolelle vietävien loppusijoitettavien jätevirtojen määrää. Virrat lasketaan tonneina ja summataan yhteen ilman painotuksia. Tämä tarkoittaa, että eri virtojen oletetaan olevan keskenään samanarvoisia.


title: Resurssiviisaus

text: Ekologinen jalanjälki kuvaa karkeasti sitä, kuinka suuri maa- ja vesialue tarvitaan kaupungeissa kulutetun ravinnon, materiaalien ja energian tuottamiseen sekä syntyneiden jätteiden käsittelyyn ja hiilidioksidipäästöjen sitomiseen. Ekologisen jalanjäljen laskenta tehdään kansainvälisen laskentajärjestön standardien mukaan. Ekologinen jalanjälki ilmaistaan globaalihehtaareina. Yksi globaalihehtaari tarkoittaa hehtaarin kokoista aluetta (viljelys- ja laidunmaata, metsää, rakennettua maata, vesistöjä ja hiilidioksidi päästöjen sitomiseen tarvittavaa maata), jonka tuottavuus vastaa maapallon keskiarvoa.


title: Resurssiviisaus

text: Hyvinvoinnin kehitystä seurataan elämänlaatunsa (WHOQOL-8) keskimäärin hyväksi tuntevien osuuden indikaattorilla. Indikaattori on Maailman terveysjärjestön WHO:n kehittämä. Se perustuu kysymyksille, jotka mittaavat vastaajan elämänlaatua neljältä kannalta: psyykkinen, taloudellinen, fyysinen, sosiaalinen ja ympäristö. Kyselytutkimuksessa selvitetään muun muassa millainen on vastaajan elämänlaatu, miten tyytyväinen vastaaja on terveyteensä, ihmissuhteisiinsa, asuinalueensa olosuhteisiin ja taloudelliseen tilanteeseensa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kerää hyvinvointi tietoa ATH- ja HYPA-tutkimuksissa eri alueista ja suurimmista kaupungeista.


title: Resurssiviisaus

text: Tilastokeskus on laatinut Suomen kansantalouden materiaalivirroista laajan tilinpidon, joka ulottuu aina vuoteen 1945.


title: Resurssiviisaus

text: Suomen kansantalouden materiaalivirtojen ympäristövaikutuksia on arvioitu ENVIMAT-tutkimuksessa, jossa suomalaisen tuotannon ja kulutuksen materiaalivirtojen elinkaariaikaiset ympäristövaikutukset laskettiin toimialoittain ja tuoteryhmittäin. Tutkimuksessa otettiin huomioon kotimaisen kuormituksen lisäksi tuonnin välityksellä aiheutuvat ympäristövaikutukset Suomen rajojen ulkopuolella. ENVIMAT-mallin avulla voitiin seurata materiaalinkulutuksen polkua materiaalin otosta lopputuotteiden kulutukseen. Tarkastelun perusteella materiaalin otoltaan suurimmat toimialat eivät tuottaneet lopputuotteita kulutukseen vaan välituotteita muiden toimialojen jatkojalostukseen. Tutkimuksessa myös selvisi, että Suomi käyttää yhtä paljon ulkomaisia luonnonvaroja kuin kotimaisia.


title: Resurssiviisaus

text: Alueellisia resurssivirtoja mallintamista tutkitaan parhaillaan.


title: Resurssiviisaus

text: Maailman väkiluvun ja maailmantalouden kasvu luovat lisäkysyntää sellaisille luonnonvaroille ja resursseille, jotka ovat elintärkeitä ihmisten olemassaololle. Luonnonvarojen määrä on kuitenkin rajallinen. Tutkimukset osoittavat, että vaikka resurssien käytön tehokkuus on kasvanut viimeisten 30 vuoden aikana jopa 40 %, se ei riitä kompensoimaan kasvavaa maailmanlaajuista materiaalien kulutusta. Viimeisten 30 vuoden aikana maailman resurssien kulutus on lähes tuplaantunut ja kulutuksen kasvu on jatkunut vuosituhannen jvaihteen älkeen yhä kiihtyvällä vauhdilla.


title: Resurssiviisaus

text: Resurssiviisaita toimintamalleja voidaan etsiä esimerkiksi kotitalouksissa syntyvän biojätteen tarkastelun kautta: Pääkaupunkiseudulla tuotetaan biojätettä vuodessa noin 50 kg henkilöä kohti. Tästä alun perin syömäkelpoista ruokajätettä on noin 17 kilogrammaa. Mikäli lukemat vastaavat kansallisia keskiarvoja, ruokaa tuotetaan, kuljetetaan, kylmäsäilytetään ja tehtäisiin yli 90 000 tonnia vuosittain turhaan.


title: Resurssiviisaus

text:
Resurssiviisas kotitalous vähentää syntyvää biojätteen määrää tinkimättä kuitenkaan terveellisestä ja energiantarpeen tyydyttävästä ruokavaliosta. Syntyvän biojätteen ehkäisy vähentäisi samalla tarvetta resurssien käytölle päivittäiskaupan tuotantoketjussa.
Euroopan komission mukaan resurssitehokas kehitys edellyttää, että kaikki luonnonvarannot, joita EU hyödyntää tai joille se perustaa maailmanlaajuiset tarvehankintansa, turvataan ja niitä hoidetaan sen mukaan, mitä ne pystyvät enimmillään kestävästi tuottamaan. Määritelmän mukaan resurssitehokkuus käsittää sekä materiaali- että energiatehokkuuden. Laajan tulkinnan mukaan resurssitehokkuus sisältää materiaali- ja energiatehokkuuden lisäksi myös ilman, veden, maan ja maaperän käytön (KOM 2011). Euroopan komission tiedonannossa "Etenemissuunnitelma kohti resurssitehokasta Eurooppaa" jäsenvaltioita kehotetaan ryhtymään toimenpiteisiin asetettujen välitavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä sekä määrittelemään pidemmän aikavälin tavoiteasettelua resurssitehokkuuteen perustuvalle kestävälle taloudelle vuoteen 2050 mennessä.


title: Resurssiviisaus

text: Hallituksen tulevaisuusselonteko 2013 pyrki Suomen kestävän kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin vuoden2030 mallin rakentamiseen. Julkisen sektorin tavoitteena on tunnistaa yhä laajemmin ympäristön ja luonnonvarojen sekä talouden ja yhteiskunnallisen päätöksenteon vuorovaikutusta. Tulevaisuusselonteossa yksi keskeisiä lähtökohtia on yhteiskunnallisten tavoitteiden ja ilmastokuormituksen irtikytkentä.


title: Resurssiviisaus

text: Ensimmäinen resurssiviisauteen keskittynyt innovaatioleiri järjestettiin Kaustisilla 5.-7. kesäkuuta 2012, nimellä Peloton Innovation Camp. Sitä ennen Demos Helsinki oli järjestänyt energiaviisaan uuden talouden työpajoja suomalaisille suuryrityksille vuodesta 2009. Peloton on yhdessä Sitran kanssa luotu brändi, joka kattaa alleen energia- ja resurssiviisaita liiketoimintoja erityisesti kuluttajamarkkinoilla. Demos Helsingin Peloton voitti Davosin resurssifoorumin palkinnon parhaasta kestävän liiketoiminnan esityksestä.


title: Resurssiviisaus

text: Jyväskylän kaupungin ja Sitran hanke, jossa kehitetty resurssiviisaita toimintatapoja kaupungin, liikelaitosten, järjestöjen, yritysten, koulutuslaitosten, eri yhteisöjen ja tavallisten kaupunkilaisten kanssa erilaisten kokeilujen ja pilottien avulla. Kesäkuusta 2015 alkaen hanketta jatkaa Suomen kestävien kaupunkien ja kuntien verkosto Fisu (Finnish Sustainable Communities), jonka ensimmäiset jäsenet ovat Forssa, Jyväskylä, Lappeenranta ja Turku. .


title: Martti Mäenpää

text: Martti Olavi Tuomas Mäenpää (s. 16. maaliskuuta 1950 Seinäjoki) on Teknologiateollisuus ry:n entinen toimitusjohtaja ja Tekesin entinen pääjohtaja.


title: Martti Mäenpää

text: Hän kirjoitti ylioppilaaksi Seinäjoen lyseosta vuonna 1968, valmistui Teknillisen korkeakoulun sähköosastolta diplomi-insinööriksi 1973, tekniikan lisensiaatiksi 1978 ja tekniikan tohtoriksi 1982.


title: Martti Mäenpää

text: Mäenpää on ollut tutkijana Suomessa (TKK, VTT), Saksassa (Aachenin teknillinen korkeakoulu) sekä Yhdysvalloissa (Caltech). Tutkijauran jälkeen hän työskenteli strategiajohtajana elektroniikkateollisuudessa (Metra Oyj) ja teollisuusneuvoksena kauppa- ja teollisuusministeriössä. Vuosina 1995–1999 hän toimi Tekesin pääjohtajana ja vuosina 2000–2010 Teknologiateollisuuden toimitusjohtajana.


title: Martti Mäenpää

text: Mäenpää on ollut hallituksen jäsen Finnverassa, Finprossa ja OPn tutkimussäätiössä sekä puheenjohtajana VTT:n johtokunnassa ja Teollisuussijoituksen sijoitusneuvostossa. Hän on toiminut EU:n hallintoelimissä (CREST, JRC) ja Suomen delegaation puheenjohtajana Euroopan avaruusjärjestössä. Lisäksi Mäenpää on ollut Teknillisen korkeakoulun neuvottelukunnan jäsen sekä jäsen Helsingin yliopiston fysiikan tutkimuslaitoksen (HIP) tieteellisessä neuvottelukunnassa. Hän on edustanut suomalaista teknologiateollisuutta eurooppalaisissa teollisuusjärjestöissä (Orgalime, CEEMET).


title: Martti Mäenpää

text: Mäenpää on Helsingin yliopiston fysiikan dosentti. Sotilasarvoltaan hän on kapteeni. Mäenpäälle on myönnetty Suomen Leijonan komentajamerkki sekä Teknillisen korkeakoulun ja Helsingin yliopiston pronssinen merkki. Hän on Joensuun yliopiston kunniatohtori.


title: Petropavlovsk (1894)

text: Petropavlovsk () oli vuonna 1899 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston Petropavlovsk-luokan pre-dreadnought-taistelulaiva. Alus upposi Venäjän–Japanin sodan aikana osuttuaan miinaan Port Arthurin edustalla 13. huhtikuuta 1904.


title: Petropavlovsk (1894)

text: Alus tilattiin Kaleeritelakalta Pietarista ja sen köli laskettiin 19. toukokuuta 1892. Alus laskettiin vesille 1. marraskuuta 1894 ja se valmistui 1899.


title: Petropavlovsk (1894)

text: "Petropavlovsk" lähti lokakuussa 1897 Pietarista Kronstadtiin varustettavaksi. Aluksen tykit asennettiin 1898 ja se siirrettiin edelleen Liepājaan, mistä se palasi Kronstadtiin 1899. Alus määrättiin 5. lokakuuta Kauko-Itään Itä-Aasian laivueeseen ja se saapui 28. huhtikuuta 1900 Port Arthuriin, jossa aluksesta tehtiin Itä-Aasian laivueen komentajan vara-amiraali Skrydlovin lippulaiva.


title: Petropavlovsk (1894)

text: Vuonna 1900 alus osallistui Kiinan boksarikapinan kukistamiseen ja lokakuussa 1902 kontra-amiraali Oskar Stark vastaanotti laivueenkomentajan tehtävät nostaen lippunsa "Petropavlovskille".


title: Petropavlovsk (1894)

text: Helmikuun alussa 1904 keisarillisen Japanin laivasto teki yllätyshyökkäyksen Port Arthuriin. "Petropavlovsk" ei vaurioitunut yöllisessä torpedohyökkäyksessä, mutta seuraavana päivänä kohdatessaan Japanin laivaston se kärsi lieviä vaurioita. Alukseen osuneet kaksi 12 tuuman ja yksi kuuden tuuman kranaatti surmasivat yhden ja haavoittivat neljää miehistönjäsentä. Alus ampui kaksikymmentä 12 tuuman ja 68 kuuden tuuman kranaattia osumatta japanilaisiin.


title: Petropavlovsk (1894)

text: Japanilaisten yrityksen sulkea Port Arthurin sataman suu sulkulaivoilla epäonnistuttua amiraali Heihachiro Togo teki uuden suunnitelman. Sataman suu määrättiin miinoitettavaksi ja siten ulos pyrkivät alukset tuhoutuisivat. Neljän torpedovenehävittäjän suojaamaan miinalaiva "Korumaru" laski 31. maaliskuuta miinoituksen satamansuulle. Venäläisten komentaja amiraali Stepan Makarov sai tiedon miinanlaskusta, mutta hän uskoi alusten olevan alueella partioivia venäläisiä aluksia. Venäjän laivaston hävittäjä "Strashnii" kohtasi 13. huhtikuuta japanilaisten hävittäjäosaston, mistä seurasi kahakka. Makarov lähetti risteilijä "Bayanin" hävittäjän avuksi ja risteilijän ilmoitettua havainneensa japanilaisia risteilijöitä Makarov päätti lähteä laivaston päävoimien kanssa merelle.


title: Petropavlovsk (1894)

text: Makarovin osastoon kuuluivat taistelulaivat "Petropavlovsk" ja "Poltava", neljä risteilijää sekä niitä suojanneet hävittäjät. Japanilaiset kuitenkin vetäytyivät rannikkolinnakkeiden tykkien kantaman ulkopuolelle saaden samalla tuekseen kuusi taistelulaivaa. Makarov joutui siten kääntymään takaisin kohdatakseen satamasta saapuvat kolme taistelulaivaa. Yhdistynyt osasto kääntyi kohti japanilaisia ja noin kaksi mailia rannikosta "Petropavlovsk" osui miinaan. Alus vei upotessaan mukanaan 27 upseeria ja 652 miestä, joiden mukana amiraali Makarovin. Myös tunnettu venäläinen taidemaalari Vasili Vereštšagin sattui olemaan laivalla ja hukkui sen upotessa.


title: Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1927

text: Vuoden 1927 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat IK Göta ja Västerås SK.


text: 2. tammikuuta


text: 6. tammikuuta


text: 9. tammikuuta


text:
14. tammikuuta
16. tammikuuta
30. tammikuuta


text: 6. helmikuuta


text:
13. helmikuuta
27. helmikuuta 1927 Tukholmassa. Yleisöä 8856


title: Papinsaari (täsmennyssivu)

text: Papinsaari tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pungdon taistelu

text: Pungdon taistelu tai Feng-taon taistelu () oli ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan ensimmäinen meritaistelu. Se käytiin 25. heinäkuuta 1894 Korean Chungcheongnam-don rannikolla Asanin edustalla keisarillisen Japanin laivaston risteilijäosaston ja Kiinan keisarillisen laivaston Beiyangin laivaston osaston välillä.


title: Pungdon taistelu

text: Qing-dynastian hallitsema Kiina ja Japani olivat kumpikin sekaantuneet Korean sisäisiin asioihin Donghak-vallankumouksen aikana. Kiinan pyrkiessä ylläpitämään asemaansa Korean niemimaalla ja Japanin pyrkiessä sitä vastoin lisäämään omaansa. Kummallakin valtiolla oli joukkoja alueella sisällissodan osapuolten pyytäminä. Kiinan Beiyangin armeijaan kuuluvista joukoista oli heinäkuussa noin 3000 miestä sijoitettu Asaniin. Näiden joukkojen huolto oli täysin merikuljetusten varassa.


title: Pungdon taistelu

text: Japanilaisten suunnitelmana oli sulkea Asaninlahden suu maajoukkojen edetessä ja piirittäessä kiinalaisjoukot ennen lisäjoukkojen saapumista alueelle. Kiinalaisjoukkojen komentajat olivat tiedostaneet vaikean tilanteensa ja ehdottaneet joko joukkojen siirtämistä pohjoisemmaksi Pyongyangiin tai siirtää koko Beiyangin laivaston Inchoniin torjumaan mahdolliset japanilaisten toimet alueella. Valitettavasti Qing-dynastian hallinto ei saanut päätöstä aikaiseksi varakuninkaan Li Hongzhangin laivaston turvassapitämisen ja keisari Guangzun vaatimus voimaakkaammista toimista riidellessä keskenään. Ratkaisuksi saatiin Asaniin sijoitettua osastoa vahvistettaisiin ja siirtoja suojaisivat jo Korean vesillä olevat laivaston alukset. Päättämättömyys esti alueella olleiden joukkojen toiminnan sotatoimien alkaessa.


title: Pungdon taistelu

text: Beiyangin laivaston risteilijä "Jiyuan" ja tykkivene "Kwang Yi" saapuivat 23. heinäkuuta 1894 Asanin satamaan, josta ne lähtivät aamulla 25. heinäkuuta kohdatakseen Tianjinistä saapuvan täydennysjoukkoja kuljettavan rahtialuksen "SS Kowshingin" ja sitä suojaavan tykkiveneen "Tsao Kiangin". Pungdon lähistöllä Asanista lähteneet alukset kohtasivat kolme keisarillisen Japanin laivaston risteilijää "Akitsuhiman", "Naniwan" ja "Yoshinon".


title: Pungdon taistelu

text: Seuranneessa taistelussa "Jiyuan" vaurioitui menettäen ohjattavuuden. Aluksen ohjattavuus saatiin palautettua ja se pääsi pakenemaan "Yoshinon" ajaessa sitä takaa. "Kwang Yi" ajoi karille, jossa aluksen ruutivarasto räjähdys tuhosi sen täysin.


title: Pungdon taistelu

text: Hieman myöhemmin samalle alueelle saapui tuhatta kiinalaista sotilasta kuljettanut brittilipun alla purjehtinut "SS Kowshing" ja sitä suojannut "Tsao Kiang". Rahtialus kieltäytyi seuraamasta japanilaisosastoa lähimpään japanilaisten hallussa olevaan satamaan, minkä jälkeen "Naniwa" upotti rahtialuksen, jolta pelastui ainoastaan kolme neljästäkymmenestä miehistönjäsenestä. Noin 1100 kiinalaissotilasta sai surmansa. "Akitsuhima" valtasi taistelun päätteeksi "Tsao Kiangin", joka liitettiin Japanin laivastoon.


title: Vala Asp

text: Valborg (Vala) Sofia Danning, o. s. "Asp" (7. elokuuta 1868 Loviisa – 16. helmikuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Vala Asp

text: Vala Aspin vanhemmat olivat Helsingin yliopiston anatomian professori Georg August Asp (1834−1901) ja naisvoimistelun kehittäjä Mathilda Sofia Wetterhoff (1840−1920). Taidemaalari Sigurd Wettenhovi-Aspa oli hänen nuorempi veljensä.


title: Vala Asp

text: Vala Asp meni 1892 naimisiin tanskalaisen säveltäjä Christian Danningin (1867–1925) kanssa. Avioeron jälkeen Vala Asp palasi Tanskasta Suomeen pariskunnan pojan Alf Danningin kanssa josta tuli myöhemmin taidegraafikko ja kuvittaja.


title: Vala Asp

text: Vala Asp julkaisi 1907 novellikokoelman "Wassunda : en familjehistoria" nimimerkillä "Widar Wide".


title: Vala Asp

text: Nimimerkillä "Widar Wide":


title: August Meissner

text: August Meissner (1839–1903) oli saksalaissyntyinen orkesterinjohtaja. Hän oli Helsingin teatteriorkesterin sellisti vuodesta 1860, kapellimestari 1863–1868. Hän järjesti orkestereineen useana vuonna sinfoniakonsertteja ja kesäkonserteja. Hän muutti vuonna 1868 Tukholmaan.


title: August Meissner

text: Hänen poikansa Hjalmar Meissner (1865–1940) toimi Helsingissä Ruotsalaisen teatterin kapellimestarina 1887–1891. Hän julkaisi muistelmia.


title: Hjalmar Meissner

text: Hjalmar Meissner (1865–1940) oli suomalainen kapellimestari. Hän toimi Helsingissä Ruotsalaisen teatterin kapellimestarina 1887–1891. Hän julkaisi muistelmia. ja vaikutti sittemmin pääasiassa Ruotsissa.


title: Hjalmar Meissner

text: Hänen isänsä oli kapellimestari August Meissner.


title: Tommi Siirilä

text: Tommi Siirilä (s. 5. elokuuta 1993 Alajärvi) on suomalainen lentopalloilija. Siirilä on pelannut lentopallon Mestaruusliigassa kaudet 2011–2016 ensiksi Kokkolan Tiikereiden, sitten Pielaveden Sammon ja uudelleen Tiikereiden riveissä. Kaudella 2016–2017 Siirilä pelasi uransa ensimmäisen kautensa Euroopan ammattilaiskentillä ranskalaisseuran Ajaccion riveissä. Aika Ajacciossa jäi vain yhteen kauteen, kun italialainen huippuseura Sir Volley Perugia kiinnitti suomalaissentterin riveihinsä 1-vuotisella sopimuksella kaudeksi 2017–2018.


title: Tommi Siirilä

text: Siirilä on voittanut urallaan kaksi kertaa Suomen mestaruuden ja kahdesti Suomen Cupin. Ranskan Super Cupin voittoa Siirilä juhli heti ensimmäisen ulkomaan kautensa aluksi vuonna 2016. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi 18. toukokuuta 2012 Kanadaa vastaan. Siirilä on vakiinnuttanut paikkansa lentopallomaajoukkueen kokoonpanossa. Ennen vuoden 2018 MM-kisoja hän on pelannut 104 maaottelua.


title: Tommi Siirilä

text: Lukiovuotensa Siirilä vietti Kuortaneella, Lentopalloliiton valmennuskeskuksessa, jonka riveissä hän tahkosi ensiksi 2-sarjaa ja sittemmin 1-sarjaa kaudet 2008–2011. Alajärveltä kotoisin oleva Siirilä harjoitteli Lentopalloliiton valmennuskeskuksessa jo yläasteikäisenä muutaman kerran viikossa. Junioritasolla Siirilä edusti Nurmon Jymyä ja Seinäjoki Lentistä. Hän pelasi myös pesäpalloa Alajärven Ankkureissa.


title: Tommi Siirilä

text: Suomen poikien lentopallomaajoukkueen riveissä Siirilä pelasi kahdesti ikäluokkansa EM-lopputurnauksessa. Hän oli vuoden 2012 poikien EM-lopputurnauksen tilastoisessa toiseksi paras keskitorjuja. Suomi oli EM-lopputurnauksen 11.


title: Tommi Siirilä

text: Uransa ensimmäisen liigakauden Siirilä pelasi kokkolalaisseura Tiikereissä kaudella 2011–2012. Tiikerit säilytti paikkansa lentopalloliigassa karsintojen kautta. Seuraavat kaksi kautta Siirilä pelasi Pielaveden Sammon riveissä. Sampo ja Siirilä sijoittuivat kahdesti peräkkäin lentopalloliigassa neljänneksi. Siirilä palasi Tiikereihin vuonna 2014 ja voitti kahtena peräkkäisenä kautena tuplamestaruudet, SM-kullan ja Cupiin mestaruuden.


title: Tommi Siirilä

text: Siirilä avasi uransa Ranskan lentopallokentillä vuonna 2016 voittamalla heti Ajaccion riveissä Ranskan Super Cupin, jossa perinteisesti pelaavat vastakkain Ranskan Pro A -liigan hallitseva mestari sekä cupin voittaja. Siirilän kautta varjosti loukkaantuminen, kun hänen kantapäänsä operoitiin kesken kauden helmikuussa. Varsin pienessä operaatiossa kantapään alueelta poistettiin pelaamista vaivannut pieni irtonainen luunpala. Siirilä pelasi kentille ennen Ranskan liigan pudotuspelien alkua. GFC Ajaccion kausi päättyi pudotuspeleissä tappiolliseen välieräsarjaan Chaumontia vastaan. Pronssiotteluita ei ranskalaiskentillä pelattu sikäläisten sääntöjen myötä.


title: Tommi Siirilä

text: Italialainen kärkiseura SIR Volley Perugia solmi Siirilän kanssa 1-vuotisen sopimuksen kaudeksi 2017–2018. Italialaisseura eteni Mestarien liigan kaudella 2016–2017 aina eurosarjan finaaliin asti, jossa hävisi venäläiselle Zenit Kazanille. Siirilän kausi Italiassa alkoi voitokkaasti, kun Perugia juhli ennen sarjakauden alkua pelatun Super Cupin voittoa syyskuussa.


title: Toini Melander

text: Toini Ida Elise Melander (13. helmikuuta 1894 Helsinki – 10. maaliskuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kirjahistorian tutkija. Hän työskenteli Turun yliopiston kirjastossa 1921–1930 ja Helsingin yliopiston kirjastossa 1930–1961, vuodesta 1940 vanhempana alikirjastonhoitajana. Hänet promovoitiin filosofian kunniatohtoriksi 1960.


title: Seonghwanin taistelu

text: Seonghwanin taistelu () tai Asanin taistelu () oli ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan ensimmäinen maataistelu. Se käytiin 28.-29. heinäkuuta 1894 Koreassa Seonghwanissa lähellä Cheonania keisarillisen Japanin ja Kiinan keisarikunnan joukkojen välillä.


title: Seonghwanin taistelu

text: Keisarillisen Japanin armeijan saatua käskyn luoda Koreaan uusi hallinto karkoittamalla Kiinan Beiyangin armeijan joukot alueelta tarvittaessa voimakeinoin. Japanin 1. armeijan 4000 miehen osasto kenraalimajuri Ōshima Yoshimasan johdolla marssi Seoulista etelään Asaniin. Seonghwanissa olevat noin 3880 miehen kenraali Nie Schichengin komentamat kiinalaisjoukot pyrkivät estämään japanilaisten joukkojen etenemisen. Kiinalaiset kaivautuivat ja laskivat osan riisipelloista tulvan alle. Joukoille lähetetyt täydennykset kuitenkin tuhoutuivat Pungdon taistelussa 25. heinäkuuta.


title: Seonghwanin taistelu

text: Japanilaiset aloittivat hyökkäyksen pienellä pioneerikomppanialla vahvennettujen neljän jalkaväkikomppanian harhautuksella kiinalaisten asemiin yöllä 28. heinäkuuta, jolloin yhdeksän jalkaväkikomppanian, ratsuväkikomppanian sekä tykistöpatteriston muodostama pääjoukko kiersi kiinalaisten sivustaan ylittämällä Ansong-joen. Taistelu päättyi aamuyöllä puolustautujien paetessa Asaniin jättäen taakseen runsaasti aseita ja varusteita.


title: Seonghwanin taistelu

text: Japanilaisjoukot seurasivat pakenevia Asaniin, mutta Seonghwanin puolustuksen romahtamisen järkyttämien kiinalaisten puolustus murtui jo iltapäivällä 29. heinäkuuta. Eloonjääneet puolustajat pakenivat Pyongyangiin.


title: Seonghwanin taistelu

text: Kiinalaisjoukkojen poistuminen Asanista esti Seoulin piirityksen. Taistelun jälkeen annettiin virallinen sodanjulistus maiden välillä. Sotaretkeen osallistuneet japanilaisjoukot palasivat Seouliin 5. elokuuta.


title: Lihaliike Agali

text: Lihaliike Agali Oy on turkulainen lihatukku, joka on erikoistunut halal-lihan markkinoihin. Se valmistaa kebabvartaansa noudattaen islamin halal-säännöstöä, joka on käytännönläheinen ohjeistus ruuan hygieenisyyden varmistamiseen. Agalin leikkaamossa on käsitelty muun muassa lammasta, siipikarjaa ja kypsennettyjä lihatuotteita. Liikkeen toiminta keskeytyi loppuvuodesta 2011.


title: Lihaliike Agali

text: Lihaliike toimitti kebablihaa useille ravintoloille, ja Evira julkaisi niistä luettelon. Liikevaihto oli 215 000 euroa vuonna 2010. Agali omistaa lihaliikkeen lisäksi kolme ravintolaa.


title: Hilkka (päähine)

text: Hilkka tarkoittaa yleensä naisten pehmeästä materiaalista valmistettua päähinettä, jossa on leuan alle solmittava nauha. Hilkkoja on käytetty aina keskiajalta lähtien. Nykyään kyseisen mallisen päähineen löytää enää lähinnä vauvojen päästä.


title: Hilkka (päähine)

text: 1600-luvun puolivälistä alkaen naiset käyttivät hilkkoja lähinnä kotioloissa, niin sisällä kuin ulkonakin, hiusten siistinä pitämiseksi. Kampausten muuttuessa vaativammiksi 1770-luvulta lähtien hilkkoja alettiin käyttää myös kodin ulkopuolella suojelemaan kampauksia esimerkiksi tuulelta, ja 1800-luvun alussa koristeelliset hilkat alkoivat saavuttaa suosiota. Hilkat säilyttivät suosionsa naisten asusteina koko 1800-luvun. Etenkin leskille hilkat olivat tärkeä osa suruvaatetusta.


title: Pjongjangin taistelu

text: Pjongjangin taistelu () oli ensimmäisen Kiinan–Japanin sodan toinen maataistelu. Se käytiin 15. syyskuuta 1894 Koreassa Pjongjangissa keisarillisen Japanin ja Kiinan keisarikunnan joukkojen välillä.


title: Pjongjangin taistelu

text: Japanin I armeijakunta nousi maihin 12. kesäkuuta ilman vastarintaa Chemulpossa (nyk. Inchon). Keisarillisen Japanin armeijan marsalkka Yamagata Aritomon komentamaan I armeijakuntaan kuuluivat kenraaliluutnantti Nozu Michitsuran Hiroshimasta koottu 5. maakuntadivisioona ja kenraaliluutnantti Katsura Tarōn Nagoyasta koottu 3. maakuntadivisioona. Joukkojen yhteisvahvuus oli noin 10 000 miestä.


title: Pjongjangin taistelu

text: Joukot etenivät ensin etelään, jossa he kävivät Seonghwanin taistelun. Taistelun jälkeen armeija palasi pohjoiseen kohti Pjongjangia. Matkalla armeija sai täydennyksiä joukoista, jotka olivat nousseet maihin Busanissa ja Wŏnsanissa.


title: Pjongjangin taistelu

text: Noin 13 000-15 000 Kiinan keisarikunnan Beiyangin armeijan sotilasta saapui 4. elokuuta 1894 Pjongjangiin aloittaen kaupungin muurien kunnostamisen sekä alueen linnoittamisen. Taistelun alkaessa noin 13 000 kiinalaissotilasta oli ryhmittynyt juoksuhaudoilla yhdistettyihin esteiden suojaamiin 27 linnakkeeseen.


title: Pjongjangin taistelu

text: Japanilaiset joukot etenivät Pjongjangiin eri suunnista. 15. syyskuuta joukot tekivät suoran hyökkäyksen linnoitusta vastaan pohjoisesta ja kaakosta heikon tykkitulen tukemana. Kiinalaisten vahva puolustus romahti japanilaisten tehdessä odottamattoman sivustahyökkäyksen selustaan. Iltapäivällä linnake nosti valkoisen lipun antautumisen merkiksi, mutta antautuminen viivästyi voimakkaan sadekuuron vuoksi. Käyttäen viivästystä ja laskeutuvaa pimeää hyväkseen eloonjääneet kiinalaiset pakenivat rannikolle ja matalan Jalujoen yli rajakaupunki Wijuun (nyk. Uiju)


title: Pjongjangin taistelu

text: Pjongjangin taistelun jälkeen Japanin 1. armeijan komentajaksi tuli kenraali Nozu marsalkan terveysongelmien vuoksi. 5. divisioonan komentajaksi tuli kenraaliluutnantti Yasukata Oku. Japanilaisjoukot jatkoivat etenemistä pohjoiseen Jalujoelle ilman vastarintaa kiinalaisten päätettyä vetäytyä Pohjois-Koreasta ja asettua puolustukseen Jalujoen pohjoisrannalle.


title: Hilkka

text: Hilkka voi tarkoittaa seuraavia:


title: Hujjat-al-islam

text: Hujjat al-islam (, "ḥujjatu l-islām"; tai “"islamin todistus"”) on islamilainen kunnianimitys. Julkisuudessa nimityksestä käytetään tavallisemmin kirjoitusasua hojatoleslam. Sunnalaisuudessa nimitystä käytetään ainoastaan al-Ghazalista, jota jotkut pitävät profeetta Muhammadin jälkeen historian vaikutusvaltaisimpana muslimina.


title: Hujjat-al-islam

text: Kaksitoistašiialaisuudessa hojatoleslamiksi on kutsuttu useita uskonnollisia johtajia, minkä takia nimityksen arvostus ei šiialaisuudessa ole yhtä suuri kuin sunnalaisuudessa. Alun perin nimitys annettiin vain johtaville mujtahideille. 19. vuosisadan alusta sitä alettiin käyttää kaikista uskonnollisista opettajista sen jälkeen kun kaksitoistašiialaisten johtavia ajatollia oli ryhdytty kutsumaan "mujtahideiksi".


title: Hujjat-al-islam

text: Hawzojen oppilaat lukevat opintojensa alkuvaiheessa fiqhiä, kalamia, hadithia, tafsiria, filosofiaa ja arabialaista kirjallisuutta. Suoritettuaan nämä tasot heitä aletaan kutsua "hojatoleslameiksi", ja he voivat jatkaa mujtahideiksi opiskelemalla "satḥ"-nimellä tunnettuja tekstikirjoja ja "kharij"-kursseja.


title: Hujjat-al-islam

text: Nimitystä "hujjatu l-islam wa l-muslimin" () käytetään keskitason uskonnollisista opettajista.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Jalujoen taistelu eli Keltaisenmeren taistelu () oli ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan toinen meritaistelu. Se käytiin 17. syyskuuta 1894 Koreanlahdella Jalujoen suulla Korean ja Kiinan rajalla keisarillisen Japanin ja Kiinan keisarikunnan Beiyangin laivastojen välillä.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Keisarillisen Japanin laivasto saattoi Japanista kahdenkymmenen aluksen saattueen, joka kuljetti runsaasti täydennyksiä Koreassa olevalle armeijalle. Aluksilla olleet joukot nousivat 12. syyskuuta maihin Chemulpossa. Amiraali Kabayama Sukenori määräsi Sukeyuki Itōn jatkamaan pohjoisemmaksi Taedong-joelle, jossa osaston piti tukea Pyongyangiin eteneviä joukkoja joenylityksessä. Laivasto lähti 14. syyskuuta kohti pohjoista jättäen joukon vanhempia aluksia suojaamaan Chemulpoa ja se saapui vuorokautta myöhemmin Taedongin suulle. Kolme tykkivenettä ja osastoon kuuluvat torpedoveneet lähetettiin ylös jokea.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Muu laivasto lähti etelään kohti Korean läntisintä pistettä Choppekin niemeä, jonne se ankkuroitui yöksi. Seuraavana päivänä laivasto partioi luoteeseen Kabayaman ja Itōn lähettämien tietojen perusteella. Osaston tehtävänä oli tuhota Thakushaniin lähetetyt kiinalaisjoukot ja pakottaa Kiinan keisarillinen laivasto taisteluun. Japanin laivasto suuntasi keskellä Koreanlahtea olevalle Haiyangin saarelle, josta se kykeni havaitsemaan kaikki Talienwanista lähteneet Takushaniin matkaavat saattueet. Osasto saapui saarelle varhain aamulla, mistä jatkettiin Takushaniin. Pari tuntia myöhemmin "Yoshino" ilmoitti havaitsevansa savua koillisessa ja hieman myöhemmin useista savuista. Kärkiosastona ollut nopea risteilijäosasto sai määräyksen hidastaa sekä "Saikyomaru" ja "Akagi" siirtyivät parempaan suojaan laivaston vasemmalle puolelle.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Beiyangin laivaston amiraali Ding Ruchang oli saanut 12. syyskuuta määräyksen saattaa viisi 4000 sotilasta kuljettavaa kuljetusalusta Talienwanista Takushaniin Koreassa olevien joukkojen täydennykseksi. Hän laski joukot maihin 23 mailia Jalujoen suulta itään, koska jokisuu oli liian matala alusten viemiseksi lähelle rantaa. Ding toivoi kohtaavansa japanilaiset ennen saattueen kuljettamista, mutta sen pilasi väärä tieto kahdesta japanilaisristeilijästä Weihaiwein alueella. Syyskuussa Ding sai tiedon Pyongyangin joutumisesta piiritetyksi, joten täydennykset tuli toimittaa mahdollisimman pian. Saattue lähti 16. syyskuuta puolen yön jälkeen merelle saapuen Tayangiin kolmetoista tuntia myöhemmin. Torpedoveneiden "Fo Lungin" ja "Tyo Jihin" ja tykkiveneiden "Chen Nan" ja "Chen Chung" tiedusteltua maihinnousupaikan ja todettua sen vapaaksi vihollisista lähetettiin saattue joelle suojanaan "Pingyuan", "Kuang Ping" sekä torpedo- ja tykkiveneet. Laivasto ankkuroitu jokisuun edustalle syvempään veteen valmistautuneena taisteluun.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Beiyangin laivasto eteni rintamassa lounaaseen kohdatakseen keisarillisen Japanin laivaston, joka eteni jonossa kiinalaisten kurssin risteävällä kurssilla pohjoiskoilliseen. Kiinalaisten taistelurintama ei ollut suora vaan sahalaitainen alusten peittäessä osittain toisiaan. Beiyangin laivaston kurssi vaihtui läntiseksi rintaman muuttuessa epämääräisemmäksi ja nopeus nostettiin 10 solmuun ennen kohtaamista. "Dingyuan" avasi tulen noin 6000 jaardin etäisyydeltä kello 12.45. Japanilaisten nopean risteilijäosaston alukset avasivat tulen hieman kello 13 jälkeen etäisyyden ollessa 3000 jaardia niin suurella teholla, että Beiyangin laivaston oikealla siivellä olleet "Yangwei" ja "Chaoyong" syttyivät tuleen. Kumpikin aluksista kuitenkin jatkoi tulitoimintaa edelleen. "Chaoyong" upposi tuntia myöhemmin ja "Yangwei" ajoi karille yläkansi tuhkana. Seuraavana päivänä japanilaiset tuhosivat aluksen.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Taistelun alkuvaiheessa Beiyangin laivaston komentaja Ding loukkaantui oman aluksen tykkien suupaineen heittäessä hänet alas portaita. Samoin lippulaivan signaaliliput tuhoutuivat japanilaisten tykkitulessa. Japanilaisten nopea risteilijäosasto kärsi jonkin verran vaurioita, mutta ei mitään vakavaa. Japanilaisten pääosastossa "Matsushiman" etukannen tykit menivät sirpaleiden vuoksi epäkuntoon. Itō määräsi Tsuboin liittymään pääosastoon, koska kolme pääosaston aluksista oli hädässä. "Hiei" ja "Akagi" kärsivät pahoja vaurioita kiinalaisten tykkitulessa muun muassa "Akagin" miehistöstä kolmannes sai surmansa tai haavoittui. "Saikyomaru" joutui tykkituleen, mutta onneksi kranaatti läpäisi heikkorakenteisen aluksen räjähtämättä.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Tsuboin nopea risteilijäosasto tuli hädässä olleiden avuksi. Pääosaston iskiessä kiinalaisten heikentyneeseen vasempaan sivustaan, josta "Chiyuan" ja "Kwang Chia" olivat perääntyneet ja aloittaneet purjehduksen Port Arthuriin. Myohemmin "Chiyuanin" päällikkö Fong teloitettiin pelkuruudesta ja "Kuang Chia" ajoi karille lähellä Talienwaninlahtea. Vasemman puoleiseksi alukseksi jäänyt "Chih Yuan" joutui japanilaisten tykkituleen vaurioituen pahoin ja lopulta upoten keula edellä vieden pääosan miehistöstään mukanaan. Lähes saman aikaisesti "Dingyuan" vaurioitui, mikä pakotti sen irrottautumaan taistelusta. Alus lähti kaakkoon japanilaisten nopean risteilijäosaston takaa-ajamana. "Dingyuan" upotettiin matalaan veteen.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: "Chihyuanin" upotessa (noin kello 15.30) "Matsushimaan" osui kaksi kiinalaisten ampumaa kranaattia. Toinen keulan vasemmalle puolelle aiheuttaen vain vähän vahinkoa, mutta toinen osui suojaamattomaan 4,7 tuuman tykistöpatteriin räjäyttäen käyttövalmiit kranaatit. Yli 100 aluksen neljäsataa miehisestä miehistöstä sai surmansa tai haavoittui. Samoin Itōn piti siirtää lippunsa "Hashidatelle" ja lähettää "Matsushima" Kureen korjattavaksi. Jäljellä olevat kaksi kiinalaisristeilijää olivat pahoin vaurioituneet. "Chinyuan" oli syttynyt tuleen kolmasti ja sen kyljessä kolmisen metriä perästä hieman vesirajan yläpuolella oli suuri kranaatin tekemä reikä ja "Laiyuan" oli lähes täysin palanut. Aluksen konehuoneen ollessa pätsi sen miehistö jatkoi kuitenkin työtään.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Kiinalaisten taistelulaivoihin osui satoja kranaatteja, mutta niiden panssari kesti. Kansirakenteet syttyivät kuitenkin tuleen. Hieman ennen ilta kuutta alusten kuusituumaisten kranaatit loppuivat ja niillä oli vain joitakin 12 tuuman kranaatteja. Nämä olivat kuitenkin lähes käyttökelvottomia panssarikranaatteja. Itō irrottautui taistelusta määräten risteilijäosaston seuraamaan. Japanilaiset siirtyivät Weihaiweihin vievälle reitille estääkseen kiinalaisten mahdollisen paon, mutta he valitsivat 80 merimailia lähemmän ja paremmin varustetun Port Arthurin. Seuraavana päivänä japanilaiset siirtyivät ankkuripaikalle Choppekinniemelle.


title: Jalujoen taistelu (1894)

text: Beiyangin laivaston jäännökset vetäytyivät Lushunkouhun korjattavaksi, mutta ne joutuivat välttyäkseen uudesta kohtaamisesta Japanin laivaston kanssa siirtymään lokakuun lopulla edelleen Weihaiweihin. Japanilaiset aloittivat marraskuussa Weihaiwein piirityksen, jonka aikana "Dingyuan" upotettiin torpedohyökkäyksessä satamaan. Jäljellä olevat "Pingyuan", "Chenyuan", "Chiyuan" sekä kuusi tykkivenettä liitettiin sataman antauduttua 12. helmikuuta Japanin laivastoon.


title: James Baldwin

text: James Baldwin voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Cracovia Kraków

text: Cracovia Kraków on puolalainen jääkiekkoseura.


title: Tahiti (verkkolehti)

text: Tahiti – taidehistoria tieteenä on suomalainen taidehistoriaa käsittelevä tieteellinen verkkolehti, jota julkaisee Taidehistorian seura. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa, ja sen ensimmäinen numero julkaistiin syyskuussa 2011.


title: Tahiti (verkkolehti)

text: Tahiti pyrkii olemaan avoin ja tieteellinen taidehistorian julkaisufoorumi, joka palvelee mahdollisimman laajasti taidehistorian ja sen lähialojen tutkijoita, opiskelijoita, ammattilaisia sekä muita alasta kiinnostuneita. Lehti julkaisee artikkeleita sekä suomeksi että ruotsiksi. Kukin numero koostuu tavallisesti pääkirjoituksesta, aiemmin julkaisemattomista tieteellisistä artikkeleista, ”kentältä ja arkistoista” -osuudesta, väitöskirja-arvioista, kirja-arvosteluista ja kolumnista. Lehdessä voidaan julkaista myös teemanumeroita. Lehteä julkaiseva Taidehistorian seura on Suomen ainoa taidehistorian alan tieteellinen seura Suomessa. Tahiti-lehden vastaavana päätoimittajana toimii seuran puheenjohtaja, joka oli vuonna 2013 dosentti Johanna Vakkari. Lehden seitsenjäseninen toimituskunta koostuu suomalaisten yliopistojen taidehistorian asiantuntijoista ja Alvar Aalto -säätiön edustajasta.


title: Pakkå ruåtsi

text: Pakkå ruåtsi on suomenruotsalaisen rap-artisti Redraman ja ruotsinsuomalaisen rap-artisti Jesse P:n 15. lokakuuta 2011 julkaistu yhteis-EP. EP julkaistiin ilmaiseksi internetissä.


title: Sonora (täsmennyssivu)

text: Sonora voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kivivuori

text: Kivivuori on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Nikon D800

text: Nikon D800 on Nikonin valmistama täyden kennon yksisilmäinen peiliheijastuskamera, joka tuli myyntiin maaliskuussa 2012. Kamerassa on Sonyn valmistama 36,3 megapikselin "FX" CMOS-kenno, joka on tarkin ja DxOmarkin mukaan kuvanlaadultaan paras nykyisistä järjestelmäkameroista.


title: Nikon D800

text: D800:n automaattitarkennusjärjestelmässä on yhteensä 51 tarkennuspistettä, joista yhtätoista voi käyttää aukolle f/8 asti. Viisitoista tarkennuspisteistä on yleiskäyttöisempiä ristikkäistyyppisiä. Suorakatselutilassa (live view) voidaan käyttää joko hitaampaa mutta vastaavasti tarkempaa kontrastitarkennusta tai nopeampaa vaihetarkennusta, mikä vaatii peilin laskun kennon eteen. Kuvavälimuistiin mahtuu n. 17 raakakuvaa (NEF) tai 56 täysilaatuista JPEG-kuvaa. Kameran valotusmittarina toimiva 91 kilopikselin RGB-sensori tunnistaa myös kasvot ja pyrkii ohjaamaan tarkennusjärjestelmää tämän tiedon mukaan, samaan tapaan kuin lippulaivamalli D4:ssä.


title: Nikon D800

text: Kamerasta myydään myös hinnakkaampaa varianttia D800E, jossa ei ole optista alipäästösuodinta. Alipäästösuotimen poistaminen parantaa optista tarkkuutta, mutta saattaa joissain tilanteissa johtaa laskostumisilmiöön eli värilliseen moiréhen.


title: Kristian Melartopaeus

text: Kristian Melartopaeus () oli suomalainen pappi suuren Pohjan sodan ja isonvihan aikana. Vuonna 1716 hänestä tuli Viipurin kirkkoherra ja viimeistään vuonna 1720 Viipurin hengellisen konsistorin esimies. Hän organisoi Itä-Suomen kirkollisia oloja muuttuneeseen tilanteeseen sopiviksi.


title: Kristian Melartopaeus

text: Melartopaeus joutui sotilaspappina venäläisten sotavangiksi Perevolotshnassa 1. heinäkuuta 1709, ja hänet vietiin Moskovaan ja edelleen Pietariin, jossa hän toimi vuodesta 1710 alkaen tataarilaisessa esikaupungissa sotavankipappina. Moskovassa toiminut ruotsalainen kenttäkonsistori vahvisti maaliskuussa 1710 hänen oikeutensa pitää suomenkielisiä jumalanpalveluksia. Melartopaeus huolehti vuodesta 1714 Pietarissa olevien sotavankien sielunhoidosta. Hänet vapautettiin sotavankeudesta Viipurin kaupungin asukkaiden pyynnöstä ja nimitettiin Viipurin kirkkoherraksi 1716. Viipurin konsistorin esimies hänestä tuli viimeistään vuonna 1720, ja hänet mainitaan tuomiorovastina vuodesta 1721.


title: Eurooppatie E16

text: Eurooppatie 16 on Pohjois-Irlannin Derrystä Skotlannin ja Norjan kautta Ruotsin Gävleen kulkeva tie.


title: Eurooppatie E16

text: Pohjois-Irlannissa tie seuraa A6:ta Derrystä Randalstowniin ja sen jälkeen M22:sta sekä M2:sta Belfastiin. Skotlannissa tie seuraa A8:a Greenockista ja sen jälkeen M8:a Bishoptonista Glasgowin kautta Edinburghiin (käyttäen uudelleen A8:aa M8-tien liittymänumeroiden 8 ja 6 välillä).


title: Eurooppatie E16

text: E16 on päätie Norjan kahden suurimman kaupungin, Oslon ja Bergenin välillä ja se on ainoa vuoriston ohittava tie, joka on harvoin suljettu lumimyrskyjen ja tuiskujen takia. Muina vuodenaikoina Valtatie 7 on yhtä suosittu reitti Oslon ja Bergenin välillä, koska se on lyhyempi. Vuonna 2011 E16:sta päätettiin jatkaa Oslosta Kongsvingerin, Torsbyn, Malungin ja Borlängen kautta Ruotsin Gävleen. Tienumeron muuttaminen tapahtui syksyllä 2012.


title: Eurooppatie E16

text: E16 kohtaa E01:n ja E18:n Belfastissa, E5:n Glasgowissa, E15:n Edinburghissä, E39:n Bergenissä ja viimeinkin E18:n uudelleen Sandvikassa. Eurooppatien pidentämisen jälkeen tie on kohdannut E6:n Gardermoenissa, E45:n Torsbyn ja Malungin välillä ja E4:n Gävlessä.


title: Huopanankoski

text: Huopanankoski on Keski-Suomen Viitasaarella, Huopanan kylässä sijaitseva koski. Se on Suomen vanhimpia ja tunnetuimpia urheilukalastuskoskia. Erityisesti kirjailija Juhani Aho oli innokas Huopanan kävijä, mutta koski on vetänyt puoleensa muitakin tunnettuja urheilukalastajia. Koski on ollut myös alueen myllytoiminnan keskus, ja sen mylly vuodelta 1892 on kulttuurihistoriallisesti arvokas.


title: Huopanankoski

text:
Kosken pituus on 1 000 m ja leveys keskimäärin 35 m. Sen keskivirtaama on 20 m³/s.
Kymijoen vesistöalueeseen kuuluvan Huopanankosken vedet tulevat Vuosjärvestä ja laskevat Muuruejärveen, josta reitti jatkuu Keihärinkosken kautta Ylä-Keiteleeseen. Huopanankoski muodostui, kun Muinais-Päijänteen vedenpinta laski niin alas, että Vuosjärven allas muodostui. Noin 4350 eaa. vedelle muotoutui uoma nykyisen kosken kohdalta vedet laskivat eteenpäin. Vesi vei hienon maa-aineksen seuraavaan vesialtaaseen, jolloin koskeen jäljelle jäi kivikko ja soraikko. Huopanankosken muodostumisessa kesti 500–600 vuotta.


title: Huopanankoski

text: Luontaisia saalislajeja ovat taimen, säynävä, harjus ja siika. Istukaslajeina ovat taimen ja harjus. Sallittuja kalastusmenetelmiä koskessa ovat perhokalastus ja heittokalastus rannalta tai kahlaamalla, veneestä kalastus on kiellettyä.


title: Huopanankoski

text: Huopanankoski on ollut Viitasaaren koskista merkittävin urheilukalastuskoski. Kalastajia houkutelleiden taimenkantojen säilymiseen vaikuttivat myyntiin pyydetyn kalan vähäinen määrä ja verkkokalastusoikeuksien lopettaminen vuonna 1892.


title: Huopanankoski

text: Ensimmäisenä ulkopuolisena kalastajana Huopanankoskessa pidetään ”Tukkiasioitsija Räsästä”, jonka vuoden 1887 onkisaaliit herättivät kyläläisten lisäksi myös muiden ulkopuolisten huomion. Vuonna 1891 innokkaiden onkijoiden määrä kasvoi niin, että paikallinen kauppias Sahlgren vuokrasi koskialueiden omistajilta lohenongintaoikeuden vuodeksi ennen konkurssiaan. Vuonna 1893 nimismies sopi kalastusoikeuden vuokraamisesta kymmeneksi vuodeksi. Sillä aikaa kosken maine kiiri rahamiesten keskuudessa ja koskiomistajat päätyivätkin huutokauppaamaan oikeudet.


title: Huopanankoski

text: Huopanankoskella kalasti 1890-luvulla perhokalastajia Englannista saakka ja vuonna 1899 Englannissa Hullissa julkaistussa matkaoppaassa markkinoitiin Huopanankoskea.


title: Huopanankoski

text: Vuonna 1903 isännöitsijä Edvin Hammarén voitti huutokaupan 800 markan tarjouksellaan. Sopimus tehtiin vuodeksi, vaikka Hammarén olisi halunnut viiden vuoden sopimuksen. Hammarénin kanssa koskella kalasti muun muassa Gösta Sumelius, josta tuli myöhemmin vuorineuvos. Seuraavana vuonna viiden vuoden sopimuksen teki tohtori Edvard Wilhelm Lybeck, joka tarjosi vuodesta 1 000 markkaa. Hänen kalakavereinaan olivat teollisuusmies, alikapteeni William Ruth, Edvin Hammarén ja liikemies Kalle Piilonen. Seuraavassa huutokaupassa tarjoukset kohosivat edelleen. Viiden vuoden sopimusta havittelivat William Ruthin lisäksi kauppaneuvos Karl Fazer ja teknillinen johtaja George Holm. Vaikka Fazer tarjosi 1 550 markkaa vuosivuokrana, koskiomistajat valitsivat Holmin 1 540 markan tarjouksen.


title: Huopanankoski

text: Vuokrahuutokaupat jäivät, kun Juhani Aho diplomaattisilla taidoillaan ja valtakunnallisella suosiollaan sai vuokrattua koko kosken. Vuosivuokrat nousivat nimellisesti, sillä rahan arvo laski, ensimmäisen kauden jälkeen 1 800 markkaan, sitten 1 800 ja viimeisenä kautena Aho maksoi 5 000 markkaa. Huopanankoskessa kalastaneet Ahon kalakaverit maksoivat kalastusosuutensa mukaan vuokraa.


title: Huopanankoski

text:
Ahon kuoltua 1921 Huopanankosken kalastajat kokoontuivat hotelli Kämpissä ensin syyskuussa valmistelemaan ja joulukuussa varsinaisesti perustamaan Huopanan Urheilukalastajaklubin. Rekisteröidyn yhdistyksen juuret olivat Huopanankosken rannoilla, jossa kalastajat olivat sopineet käytännöistä ja vuokrista. Klubi vuokrasi Huopanankoskelta tukikohdakseen Koskensaaren talon. Urheilukalastajaklubi vuokrasi Huopanankoskea vuoteen 1961 saakka.
Juhani Ahon Huopanaan ensimmäisen kerran vuonna 1906 houkutteli William Ruth. Koskioikeuksien vuokraaja Lybeck oli tuolloin koskikalastuksen parhaiden joukkoon kuuluva asiantuntija, ja hänen sekä Ruthin tavoitteena oli innostaa kalastuksesta kiinnostunut Aho perho-onkijaksi.


title: Huopanankoski

text: Ensimmäiselle kalastuskerralle Ruth ja Lybeck tarjosivat Aholle parhaan mahdollisen souto- ja haavimiehen, kun ""Ukko Kokko"", Juho Kokko vei kirjailijan varmoille ottipaikoille. Rannalle jäänyt Ruth oli antanut parhaat vieheensä Aholle, joka sai kalaa heti ensimmäisellä kerrallaan Huopanankoskella.


title: Huopanankoski

text: Vuosina 1907–1920 Aho kävi Huopanassa tavallisesti kesä–heinäkuussa ja toisen kerran elo–syyskuussa, 2–4 viikkoa kerrallaan. Aholle kertyi 23 kalastusmatkalla yhteensä 432 päivää Huopanankoskella ja 2 764 kalaa, joiden yhteispaino oli 2 730 kilogrammaa. Ahon laskelmissa suuria, yli 2 kilon kaloja oli 342 ja niiden keskipaino oli 4,267 kilogrammaa. Suurimman taimenen Aho sai syyskuussa 1917, kun kahden muun 7,5 kilon kalan lisäksi Huopanankoskesta nousi 7,750 kg:n taimen.


title: Huopanankoski

text: Kalahautomo Huopanankoskelle perustettiin 1914 kalatalousneuvoja Elis Karhusaaren toimesta, vaikka aiemmin hautomoa oli suunniteltu Kärnän Telapurolle. Kalatalousneuvojan palkannut Keski-Suomen maanviljelysseura päätti lopettaa hautomon vuonna 1924. Päätökseen vaikutti Huopanankosken syrjäinen sijainti muun Keski-Suomen näkökulmasta sekä mädin saanti, joka perustui Juhani Aholta suullisesti saatuun lupaan. Lopettamispäätös kuitenkin peruttiin ja hautomo jatkoi toimintaansa vuoteen 1970 saakka. Juhani Ahon haavipoikana tunnetuksi tullut Eemeli Kokko toimi hautomon hoitajana, sotavuosia lukuun ottamatta. Kalanviljelyä kokeiltiin uudelleen 1980-luvun lopulla.


title: Huopanankoski

text: Huopanankoskella on Hautomon kalastushistoriallinen näyttely, jossa on perusnäyttelyn lisäksi vuosittain vaihtuva teema. Kosken rannalla kiertää noin kilometrin mittainen kulttuuripolku. Polun varrella on tauluja, joissa esitellään paikallista historiaa. Kalastushistoriallinen näyttely avattiin kesällä 2012, jolloin esiteltiin perusnäyttely, jonka teemana ovat vanha urheilukalastus liittyen Juhani Ahoon ja Huopanankoskeen sekä vanha kalanviljelytoiminta ja kalakannat kosken vaiheissa. Kesällä 2017 vaihtuvan näyttelyn teemana olivat kala-aiheiset postikortit eri puolilta maailmaa. Näyttely oli koostettu Simo Kärävän keräämästä kokoelmasta, joka on nykyisin Suomen Kalastusmuseoyhdistyksen hallinnassa. Vuoden 2016 teemana olivat perhot sekä Suomen Urheilukalastajain Liiton 97 toimintavuoden historia. Kesällä 2015 näyttelyssä tutustuttiin Norellin perheen kalastusmuistoihin. Vuonna 2014 teemana oli Huopanan Urheilukalastajaklubin aika Huopanankoskella. Vuonna 2013 vaihtuvan näyttelyn teemana olivat Juhani Ahon kalakaverit.


title: Huopanankoski

text: Huopanankoskessa on vesivoimalaitos, jonka putouskorkeus on 7,3 metriä ja teho 0,3 megawattia. Sähköä voimalaitos tuottaa 1,2 gigawattituntia vuodessa. Voimalaitoksessa on kolme 94 kilowatin kompaktiturbiinia. Vesivoimalaitoksen omistaa ja sitä hallinnoi Koskienergia Oy. Kolmen energiayhtiön omistama vesivoimayhtiö osti Huopanankosken voimalaitoksen Vattenfallilta vuonna 2003. Ruotsalaiselle yhtiölle voimalaitos siirtyi, kun Vattenfall osti koko Keski-Suomen Valo Oy:n vuonna 2000. Kuntien omistama Keski-Suomen Valo osti huopanalaisten omistuksessa olleen Huopanan Voima Oy:n koko osakekannan keväällä 1997.


title: Huopanankoski

text: Ensimmäistä kertaa Huopanankosken vesivoimalla sähköä tuotettiin vuonna 1918. Koskelan myllyyn asennetusta generaattorista vedettiin sähköjohdot ensiksi neljään taloon, vuonna 1920 sähköistettyjä taloja oli ympäri Huopanan kylää. Vuonna 1922 tasavirtageneraattori vaihdettiin vaihtovirtageneraattoriin ja rattaat Francis-turbiiniin. Vuonna 1924 sähköä käytettiin puimakoneissakin. Huopana on mahdollisesti Suomen ensimmäinen sähköistetty haja-asutusalue. Viitasaarenkin keskustassa vakaasta sähköntuotannosta päästiin nauttimaan vasta 1940 Kärnän voimalaitoksen myötä, vaikka ensimmäiset sähkövalot olivat tulleet keskustaan vuonna 1912. Huopanassa vesivoimalla tuotettu sähkö oli kuitenkin vakaampaa kuin keskustassa sahojen ja jopa Wiitasaari-laivan tuottamana.


title: Huopanankoski

text: Koskelan myllystä generaattori oheislaitteineen siirrettiin vastarannalle Lohkon myllyyn vuonna 1926. Lupa siirtoon saatiin, koska myllyn omistavassa Myllylohkossa katsottiin, ettei sähköntuotanto aiheuta haittaa silloin tärkeämmiksi katsotuille toimialoille: jauhatukselle ja sahaukselle. Asiakkaille sähkön myi Sähköyhtymä. Sähkömyyntitaksoja vaihdettiin useaan otteeseen lamppukohtaisen ja aikaperustaisen hinnan välillä. Sähköntuotannon merkitys kasvoi 1930-luvulla. Lohkon myllyyn asennettiin Ilmolahdelta tuotu generaattori vuosina 1937–1938. Vuosina 1940–1941 sähkönjakelupiiriä laajennettiin käsittämään koko Huopanan kylä. Vuonna 1948 Myllylohko anoi valtioneuvostolta lupaa patorakennelmien korottamiseen, ohjepadon jatkamiseen Välisuvantoon saakka ja sulkea kosken valtaväylä padolla marraskuun alun ja huhtikuun lopun välisenä aikana. Myös kivien poistoon voimalauomasta haettiin lupaa, vaikka perkausta oli tehty omin luvin jo aiemmin. Luvat toimenpiteisiin myönnettiin, mutta ehtona oli pitäytyä muuttamasta kosken luonnontilaa millään tapaa tarpeettomasti. Patolaitteiden korottaminen aloitettiin kesällä 1949.


title: Huopanankoski

text: Voimalaitoksen teho oli tuolloin 18 kilowattia. Vielä 1950-luvun alussa sähköntuotanto oli jauhatuksen ja sahauksen rinnalla, mutta mylly, sirkkeli ja sähkölaitos eivät voineet toimia samanaikaisesti. Sähköntuotantoon panostava yritys Huopanan Voima Oy perustettiin 6. elokuuta 1951. Yhtiössä oli 80 prosenttia Myllylohkossa mukana olleista. Koska Huopanan Voiman ulkopuolelle jäi osa Lohkon myllyn omistajista, laitteita ja koneita ei myyty uudelle yhtiölle, vaan ne vuokrattiin 50 vuodeksi alustavasti 31. tammikuuta 1952 ja virallisesti 1957. Jauhatus ja sahaus siirtyivät myös uudelle yritykselle, mutta painotus siirtyi sähköntuotantoon. Huopanan Voiman sähkönjakeluverkosto siirtyi vuonna 1953 Keski-Suomen Valolle. Huopanan Voimalla oli suunnitelmat sähköntuotannon laajentamiseen, ja 17. toukokuuta 1954 Huopanankoskella kytkettiin käyttöön Kärnän voimalaitoksesta hankitut turbiinit, jotka pystyivät tuottamaan sähköä enimmillään 175 kilowatin teholla. Kärnään turbiinit oli hankittu vuonna 1939 Tampereen verkatehtaalta ja ne oli asennettu ensimmäiseen paikkaansa Viitasaarella vuonna 1940. Muutostöiden myötä jännite voitiin nostaa 225 voltista 20 000 volttiin. Huopanankoskella turbiineista saatiin aluksi 50 kilowatin teho, mutta vuonna 1956 saadulla luvalla ylä- ja alakanavaa perattiin, jolloin teho kasvoi 120 kilowattiin.


title: Huopanankoski

text: Vuonna 1959 Huopanan Voima aloitti uuden vesivoimalan suunnittelun. Tavoitteena oli käyttää kosken koko vesimäärä sähköntuotantoon ja toiveena oli myös säännöstellä Vuosjärveä. Alkoi pitkä prosessi, jossa uudistussuunnitelmat kulkivat eri viranomaisten ja oikeusasteiden läpi.


title: Huopanankoski

text: Huopanankosken läpi uitettiin viimeiset puut kesällä 1966. Huopanankoski perattiin puiden uittoa varten senaatin kustannuksella 1862–1864. Kymin uittoyhdistys poisti normaalia suuremmin toimenpitein kiviä vuonna 1954. Vuonna 1956 lupaa perkaamiselle haettiin valtioneuvostolta. Vesistötoimikunta myönsi väliaikaisen luvan irtokivien poistamiseen 1. maaliskuuta 1957 ja uittoväylästä perattiin 300 kuutiometriä kiviä 6.–14. maaliskuuta. Vuonna 1957 Kymin Uittoyhdistys haki uittosäännön muuttamista ja uittoväylän perkaamista ja lupa myönnettiin 20. marraskuuta 1958. Kun viimeiset puut oli uitettu vuonna 1966, julkaistiin kosken kunnostamisen yleissuunnitelma 30. syyskuuta 1981. Suunnitelmasta lähti etenemään kosken ennallistaminen.


title: Huopanankoski

text: Viitasaarella tehtiin linnoitustöitä ensimmäisen maailmansodan aikana Hännilänsalmella ja Huopanankoskella, jossa työmaa oli näistä kahdesta suurempi. Hirsillä tuetut vallihaudat tehtiin osaksi Pietarin puolustusta. Vallihautoja Huopanankosken itärannalle alettiin tehdä kevättalvella 1916 ja samana vuonna työt saatiin valmiiksi. Toisaalla mainitaan vallihautojen rakennusajankohdaksi vuodet 1914–1915. Linnoitustöiden valmistumisen jälkeen paikalle asetettiin vartiosto. Linnoitusten laajentamistakin ilmeisesti suunniteltiin, sillä paikkakunnalla nähtiin vuonna 1917 sotilasosasto, joka teki kartoitustyötä. Juhani Ahoa linnoitustyöt masensivat puiden kaatamisen ja taimenkannan pienenemisen takia. Ahdistus väheni venäläisten poistuessa ja itsenäistymisen myötä.


title: Huopanankoski

text: Noin kilometrin mittaiset rakennelmat tehtiin Myllymäen harjannetta mukailevaksi, Yläpihan ja Koiviston talojen väliin. Vallihautoja on täytetty ja osa on jäänyt kantatie 77:n alle, mutta metsässä puolustusvarustuksia voi edelleen nähdä paikoin kolme metriä syvinä ja 3–5 metriä leveinä. Koiviston talon luokse tehtiin tykkitie, josta on nähtävissä edelleen jäänteitä. Itäisellä rannalla oli myös piikkilankasulutteet.


title: Huopanankoski

text: Ensimmäinen mylly Huopanankoskeen rakennettiin 1600-luvulla. Mylly oli Viitasaaren pitäjän ensimmäisiä. Karttaan Huopanankosken mylly merkittiin ensimmäisen kerran vuonna 1734. Lohkon mylly muutettiin tullimyllyksi vuonna 1850. Vielä nykyisin kosken rannalla olevan Koskelan myllyn rakentamiseksi pidettiin katselmus 20. elokuuta 1892 ja päätös rakentamisesta tehtiin 9. kesäkuuta 1893. Siitä lähtien vuoteen 1960 saakka Huopanankoskella toimi kaksi myllyä. Myllytoiminnan takia koskea padottiin ja vesi ohjattiin myllyihin. Vuonna 1905 Koskelan myllyyn ohjattiin läntisen väylän vesi, ja Lohkon mylly sai luvan väliaikaisen padon pitämiseen 10. helmikuuta 1906. Vuodesta 1918 lähtien myllyissä tuotettiin myös sähköä. Huopanan mylly jauhoi vuonna 1979 yli 60 000 kg jauhoja ollessaan käytössä joka toisen kuukauden joka toisen päivän.


title: Huopanankoski

text: Huopanankoskella oli kaksi meijeriä ja saha. Molemmat meijerit tekivät konkurssin vuonna 1919.


title: Huopanankoski

text: Kylämäinen rakenne alkoi muotoutua Huopanankosken alueelle 1800-luvulla ja kylänraitin ilme on säilynyt osittain 1900-luvun alkupuolelta kyläkuvalle keskeisine rakennuksineen. Sisämaa lopetti Huopanankosken myymälänsä vuonna 1982.


title: Johan August Meijerfeldt

text: Johan August Meijerfeldt (1725–1800) oli ruotsalainen sotamarsalkka. Hänet nimitettiin joulukuussa 1788, kun Anjalan liitto oli kukistunut, Suomen maasotajoukon ylipäälliköksi. Turun yliopiston kirjasto on saanut lahjoituksena hänen sodanaikaisen kirjeenvaihtonsa. Sitä hyödyntäen on Gabriel Rein kirjoittanut teoksen "Kriget i Finland åren 1788, 1789 och 1790" (1860). Meijerfeldt sai kenraalin arvon 1789 ja sotamarsalkan 1790.


title: Kahlittu rakkaus

text: Kahlittu rakkaus () on vuonna 1934 julkaistu Clarence Brownin ohjaama draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Joan Crawford ja Clark Gable. "Kahlittu rakkaus" perustuu Edgar Selwynin tarinaan, jonka pohjalta John Lee Mahin laati käsikirjoituksen. "Kahlittu rakkaus" on viides kahdeksasta Crawfordin ja Gablen yhteistyöelokuvasta. Metro-Goldwyn-Mayer toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana.


title: Kahlittu rakkaus

text: "Kahlitun rakkauden" kuvaukset alkoivat huhtikuussa vuonna 1934 ja päättyivät 12. heinäkuuta 1934. Elokuva kuvattiin Metro-Goldwyn-Mayerin studioilla Kalifornian Culver Cityssä ja New Yorkissa. Joan Crawford tapasi biologisen isänsä vain kerran "Kahlitun rakkauden" kuvauksissa, kun Crawfordin isä Thomas LeSueur (1868–1938) tuli käymään elokuvan kuvauspaikalla.


title: Kahlittu rakkaus

text: "Kahlittu rakkaus" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 31. elokuuta vuonna 1934. Suomessa elokuva sai ensi-illan 31. maaliskuuta vuonna 1935. "Kahlittu rakkaus" oli taloudellinen menestys; elokuva tuotti 1 988 000 dollaria. Elokuva tuotti pelkästään Yhdysvalloissa 1 330 000 dollaria.


title: Kahlittu rakkaus

text: Elokuvan DVD-julkaisu julkaistiin 23. maaliskuuta vuonna 2009. "Lux Radio Theater" lähetti 60-minuuttisen elokuvan radiosovituksen 27. heinäkuuta vuonna 1936, missä Joan Crawford uusi elokuvaroolinsa.


title: Kahlittu rakkaus

text: Diane Lovering (Joan Crawford) on merkittävän manhattanilaisen liikemiehen Richard Field (Otto Kruger) rakastajatar. Vaikka Diane ei oikeastaan rakasta häntä, Diane tuntee velvollisuudekseen mennä naimisiin Richardin kanssa, koska tämä eroaa Louise-vaimostaan (Marjorie Gateson) Dianen takia. Fieldien avioeron täytäntöönpanoon mennessä Diane ihastuu varakkaaseen eteläamerikkalaiseen karjatilan omistajaan Mike Bradleyyn (Clark Gable). Mutta Diane muistaa uskollisuutensa Fieldiä kohtaan ja katkaisee äkillisesti suhteensa Mikeen, joka tekee kaikkensa piilottaakseen tuskansa. Näyttää siltä, että molemmat Diane ja Mike jatkossa kärsii sydänsuruista sisimmissään, kunnes ymmärtäväinen ja erittäin antelias Field ottaa ohjat käsiinsä...


title: Titanis

text: Titanis on hirmulintuihin kuulunut esihistoriallisten lintujen suku. Sukuun kuului pelkästään "Titanis walleri" -niminen laji. Se on kaikkien aikojen suurin tunnettu esimerkki saalistavista linnuista. Laji eli vielä kaksi miljoonaa vuotta sitten Pohjois- ja Etelä-Amerikassa.


title: Suuri egyptiläinen museo

text: Suuri egyptiläinen museo on Gizaan, Egyptiin rakenteilla oleva muinaisen Egyptin muinaismuistoja esittelevä museo. Museosta tulee valmistuttuaan maailman suurin egyptologinen museo. Museoon sijoitetaan yli 100 000 muinaisegyptiläistä esinettä, joista osa ei ole koskaan aiemmin ollut näytteillä.


title: Suuri egyptiläinen museo

text: Uusi museo päätettiin rakentaa, koska Kairon egyptiläinen museo oli käynyt liian ahtaaksi, eikä näytteillä voitu pitää kuin osaa sen esineistä. Museon kansainvälinen suunnittelukilpailu järjestettiin vuonna 2002, ja sen voitti irlantilainen Heneghan Peng -arkkitehtiyritys. Rakennusprojekti käynnistyi vuonna 2005.


title: Suuri egyptiläinen museo

text: Museon rakennustyöt alkoivat maaliskuussa 2012 ja sen odotettiin alun perin valmistuvan elokuussa 2015. Uudemman aikataulun mukaan museo oli tarkoitus avata osittain toukokuussa 2018 ja kokonaan vuonna 2020.


title: Suuri egyptiläinen museo

text: Marraskuussa 2018 uusi museo oli 70-prosenttisesti valmis. Museoon siirrettiin marraskuun 2018 alussa muun muassa Tutankhamonin kuolinnaamio ja hautaan kuuluvaa esineistöä 11 esineen verran ja kokonaisuudessaan 614 eri esinettä. Kokonaan museon on nyt tarkoitus avautua vuonna 2022.


title: Suuri egyptiläinen museo

text: Museorakennuksen lattiapinta-alaksi tulee 133 tuhatta neliömetriä ja koko tontin pinta-ala on 470 tuhatta neliömetriä. Museon rakentamiskuluiksi on arvioitu 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Yli puolet kuluista rahoitetaan japanilaisilla lainoilla.


title: Suuri egyptiläinen museo

text: Museo sijaitsee kahden kilometrin päässä Gizan pyramideista. Sen edustalle sijoitetaan valtava Ramses II:n patsas, ja sen julkisivuna on 600-metrinen läpikuultava muuri.


title: Metex

text: Metex oli vuonna 1948 perustettu osuuskunta, jonka tehtävänä oli huolehtia metalliteollisuusalan viennistä keskitetysti. Sen päätoimipaikka oli Helsingissä, ja sen perustajina olivat merkittävät suomalaiset metalliteollisuusyritykset.


title: Metex

text: Metexiin kuului vuonna 1962 yhteensä 46 jäsentä, joilla oli runsaat sata tehdasta. Sillä oli tytäryhtiöt Finmetex Ltda, joka perustettiin Brasiliaan São Pauloon, Finnmaskiner ab, joka perustettiin Tukholmaan 1959 ja Finnmetex Spa, joka perustettiin Milanoon 1961. Ensimmäinen toimitusjohtaja oli professori Jorma Serlachius. Toimitusjohtaja vuodesta 1956 oli diplomi-insinööri Kauko Uusitalo, joka oli tullut osuuskunnan palvelukseen 1949.


title: Metex

text: Metex siirtyi 26. huhtikuuta 1984 Kaukomarkkinat Oy:n hallintaan. Uusitalo jäi tuolloin 1984 eläkkeelle, ja hänen seuraajakseen tuli Juha Waris..


title: Berijan tarhat

text: Berijan tarhat on Unto Parvilahden (ent. Boman) 1957 Otavan kustantamana julkaistu muistelmateos vankeudestaan Neuvostoliitossa. Nimi viittaa sisäasiainkansankomissariaatti NKVD:n johtajaan Lavrenti Berijaan.


title: Berijan tarhat

text:
Unto Parvilahti pidätettiin 2. syyskuuta 1944 hänen mukaansa ilmiantojen perusteella, jotka liittyivät
hänen toimintaansa suomalaisessa Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonassa.


title: Berijan tarhat

text:
Liittoutuneiden valvontakomission määräyksestä ja sisäministeri Yrjö Leinon myötävaikutuksella hänet
kuljetettiin 21. huhtikuuta 1945 Helsingissä Valtiollisen poliisin tiloihin ja edelleen Valvontakomission hallussa olleelle Malmin lentokentälle. Sieltä hänet muiden samalla kertaa kaapattujen henkilöiden (Leinon vangit) kanssa lennätettiin kahdella DC-3-lentokoneella Leningradin kautta Moskovaan ja kuljetettiin edelleen useiden vankiloiden kautta vankileireille ns. Gulagiin.


title: Berijan tarhat

text: Parvilahti sai 7. joulukuuta 1945 tiedon viiden vuoden vankeusrangaistuksestaan, joka päättyi 23. huhtikuuta 1950. Rangaistusajan päätyttyä hänet vapauttamisen sijasta vietiin vankijunaan. Junamatkan jälkeen Gorkin kaupungissa hänelle ilmoitettiin karkotuksesta Siperiaan. Josif Stalinin kuoleman jälkeisessä ilmapiirissä hän vapautui kesäkuussa 1954 ja pääsi palaamaan Suomeen 12. joulukuuta samana vuonna.


title: Berijan tarhat

text: "Berijan tarhoja" on luonnehdittu samalla kertaa sekä muistelmateokseksi että Stalinin ajan Neuvostoliittoon kohdistetuksi syytekirjelmäksi. Sitä on verrattu myöhemmin julkaistuun Aleksandr Solženitsynin "Vankileirien saaristoon" ja Arvo Tuomisen "Kremlin kelloihin". Kirjan julkaisun jälkeen Parvilahti kutsuttiin esitelmöimään lukuisia kertoja muun muassa Kokoomuksen ja sotaveteraanien järjestämiin tilaisuuksiin.


title: Berijan tarhat

text: Suomen valtiollinen johto presidentti Urho Kekkosen johdolla suhtautui teokseen kielteisesti, koska näki sen uhkana Suomen suhteille Neuvostoliittoon. Teoksesta otettiin 11 painosta vuoteen 1959 mennessä. Tuolloin Kekkonen esitti kustantaja Otavalle, ettei uusia painoksia otettaisi ja näin tapahtui.


title: Berijan tarhat

text: Vuonna 2004 ilmestyneeseen laitokseen sisältyy Erkki Vettenniemen kirjoittama kriittinen kommenttiosa ”Unto Bomanin salattu elämä”.


title: Juan Antonio Villacañas

text: Juan Antonio Villacañas (1922 Toledo – 21. elokuuta 2001 Toledo) oli espanjalainen kirjailija ja runoilija.


title: Bariumsulfidi

text: Bariumsulfidi (BaS) on barium- ja sulfidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Sitä käytetään muun muassa muiden bariumyhdisteiden valmistamiseen.


title: Bariumsulfidi

text: Bariumsulfidi on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä jauhetta, jonka epäpuhtaudet usein värjäävät harmahtavaksi. Kosteassa ilmassa se hapettuu bariumin sulfiitiksi, tiosulfaatiksi, saulfaatiksi tai polysulfideiksi ja hiilidioksidin kanssa reagoidessaan se muodostaa bariumkarbonaattia. Kidevedettömän bariumsulfidin lisäksi tunnetaan kidevedellinen heksahydraatti (BaS·6HO). Yhdiste liukenee veteen, jolloin muodostuu bariumvetysulfidia ja bariumhydroksidia, jonka vuoksi bariumsulfidin vesiliuokset ovat emäksisiä. Vesiliuoksissa muodostuu helposti polysulfideja, jotka värjäävät liuokset keltaisiksi.


title: Bariumsulfidi

text: Bariumsulfidia valmistetaan bariumsulfaatista pelkistämällä hiilen avulla. Tämä reaktio suoritetaan noin 700 °C:n lämpötilassa. Muodostuva tuote pestään vedellä, jolloin bariumsulfidi liukenee ja siten erottuu liukenemattomista epäpuhtauksista kuten bariumkarbonaatista.


title: Bariumsulfidi

text: Toinen tapa valmistaa yhdistettä on bariumin ja rikin kuumentaminen inertissä ilmakehässä.


title: Bariumsulfidi

text: Bariumsulfidia käytetään muiden bariumyhdisteiden, kuten bariumkarbonaatin valmistamiseen. Bariumsulfidin ja sinkkisulfaatin välisessä reaktiossa muodostuu sinkkisulfidin ja bariumsulfidin seosta litoponia, jota käytetään valkoisena väriaineena. Bariumsulfidia käytetään myös sähköluminoivina loistaaineena Eu-ionin toimiessa aktivaattorina. Europiumoksidilla ja litiumfluoridilla seostettua bariumsulfidia voidaan käyttää infrapunavaloon reagoivana loisteaineena. Bariumsulfidia voidaan käyttää myös kumien vulkanoinnissa.


title: SKE48

text: SKE48 on japanilainen tyttöryhmä. Ryhmän on luonut japanilainen sanoittaja ja tuottaja Yasushi Akimoto vuonna 2008. Ryhmä on nimetty Sakaen, Nagoyan kaupunginosan, mukaan.


title: SKE48

text: Yhtye on jaettu ryhmiin Team S, Team KII ja Team E. Jokaisessa ryhmässä on 16 jäsentä. AKB48:n jäsenet ovat 14-24-vuotiaita. Team KII:n johtaja on Akane Takayanagi ja Team E:n Madoka Umemoto. Team S:llä ei ole johtajaa.


title: SKE48

text: Yhtyeeltä on ilmestynyt 12 singleä ja yksi studioalbumi.


title: SKE48

text: Nagoya valittiin AKB48:n ensimmäisen sisarryhmän kotikaupungiksi vuonna 2008, ja saman vuoden heinäkuussa pidettiin ryhmän ensimmäiset koe-esiintymiset. Näiden pohjalta valittiin yhtyeen ensimmäiset 22 jäsentä, jotka näyttäytyivät yleisölle ensi kertaa Tokiossa järjestetyssä AKB48:n ulkoilmakonsertissa 23. elokuuta 2008. Nagoyan Nakan erillisalueen Sakaen kapunginosan Sunshine Sakae -rakennuksessa avattiin 5. lokakuuta 2008, jossa ryhmä järjestää näytöksiä samaan tyyliin kuin AKB48 Akihabaran AKB48-teatterissa.


title: SKE48

text: 5. elokuuta 2008 julkaistu "Tsuyoki mono yo" oli yhtyeen ensimmäinen suuren levy-yhtiön julkaisema single. Singlen julkaisun jälkeen yhtye siirtyi Nippon Crown -levy-yhtiön listoille, ja vuoden 2011 maaliskuussa julkaistu viides single "Banzai Venus" oli ensimmäinen, joka saavutti Oriconin viikoittaisen levymyyntilistan ykkössijan. Singlen jälkeen SKE48 vaihtoi levy-yhtiötä Avex Traxiin, mutta on onnistunut saavuttamaan Oriconin listan ensimmäisen sijan jokaisella singlellään uusimpaan, 12. singleensä "Utsukushii inazuma" asti.


title: Metsäpalo (vakuutusyhtiö)

text: Metsäpalo eli Metsänomistajain Keskinäinen Vakuutusyhtiö Metsäpalo, vuoteen 1933 Suomen Metsänomistajain Keskinäinen Metsäpaloapuyhdistys, oli Helsingissä 1916 perustettu vakuutusyhtiö, joka harjoitti metsävakuutusta. Yhtiön toiminta päättyi 1980.


title: Paksu juttu

text: Paksu juttu on suomalainen Esko Töyrin ohjaama Fennada-Filmi Juniorin tuottama vuonna 1961 valmistunut lyhytelokuva.


title: Paksu juttu

text: Elokuva on valistusfilmi lihavuutta vastaan, joka Suomessa varsinkin sotien jälkeen alkoi yleistymään. 1960-luvun alussa lihavuus nähtiin jo kasvavana ongelmana Suomessa. Elokuvassa sivutaan vuonna 1950 perustetun Lihavuudenvastustamisyhdistys ry:n toimintaa.


title: Paksu juttu

text: Tukeva perheenisä (Juhani Kumpulainen) saa postitse vaimonsa (Riitta Degerholm) hänelle salaa lähettämän kirjan "Kuta pitempi vyö, sitä lyhyempi elämä". Kirja innoittaa perheenisän Lihavuudenvastustamisyhdistys ry:n asiantuntijoiden pakeille ja harkitsemaan laihduttamista.


title: Yingkoun taistelu

text: Yingkoun taistelu () oli ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan maataistelu. Se käytiin 4. maaliskuuta 1895 Mantšuriassa Yingkoun satamakaupungin edustalla keisarillisen Japanin ja Kiinan keisarikunnan joukkojen välillä.


title: Yingkoun taistelu

text: Japanin 1. armeijan 3. divisioonan valloitettua 13. joulukuuta 1894 linnoitetun Haichengin kaupungin Qing-dynastian joukot tekivät joulukuussa ja tammikuussa 1895 neljä yritystä kaupungin takaisin valtaamiseksi. Nämä olivat samalla kiinalaisten ainoat varsinaiset hyökkäyssotatoimet sodan aikana. Alueen sotatoimia vaikeutti syvälumi sekä raastavan kylmä talvi.


title: Yingkoun taistelu

text: Japanin 2. armeija aloitti 10. tammikuuta 1894 kolmelta taholta hyökkäyksen linnoitettua Gaipingin kaupunkia vastaan, minkä asukkaat jäädyttivät vallit vaikeuttaakseen japanilaisten etenemistä. Siitä huolimatta kaupunki kukistui nopeasti, mikä vaikeutti Qing-dynastian joukkojen puolustusta ja mahdollisti japanilaisjoukkojen etenemisen joko pohjoiseen Mukdeniin tai itään Pekingiin.


title: Yingkoun taistelu

text: Viimeisen Haichengin valtaamiseksi tehdyn yrityksen jälkeen Qing-dynastian joukot täydensivät Niuzchangin satamakaupungin puolustusta lähes 20000 miehellä mukaan lukien suurella joukolla ratsuväkeä. Saman suuruinen joukko siirrettiin täydennykseksi pohjoisessa olevaan Liaoyangiin ja 1. helmikuuta varakuningas Liu Kunyi saapui ottaakseen joukot komentoonsa.


title: Yingkoun taistelu

text: Liu aloitti 16. helmikuuta 16000 miehellä hyökkäyksen Haichengia vastaan, mikä lyötiin takaisin. Saatuaan tiedon Weihaiwein kukistumisesta Qing-dynastian hyökkäys pysähtyi. Monet kiinalaissotilaat karkasivat tiedon saatuaan.


title: Yingkoun taistelu

text: Kenraali Nozu Michitsuran komentamat japanilaisjoutot aloittivat 28. helmikuuta vastahyökkäyksen Liaoyangiin ja Niuzhuangiin. Tykistö keskityksen jälkeen jalkaväki eteni laajalla rintamalla. Qing-dynastian joukot vetäytyivät epäjärjestyksessä kaakkoon kohti Jinzhouta tehden ainoastaan satunnaisesti heikkoa vastarintaa. Kenraaliluutnantti Katsura Taron vetäytyviä kiinalaisjoukkoja takaa-ajanut osasto saavutti 3. maaliskuuta Liaoyangin ja japanilaisten pääjoukko, johon kuuluivat kenraali Nozun komennossa olleet 3. ja 5. divisioona, saavutti 4. maaliskuuta Niuzhuangin.


title: Yingkoun taistelu

text: Kahden tunnin tykistökeskityksen jälkeen Qing-dynastian joukot vetäytyivät Niuzhuangin muureilta lähes vastarinnatta paeten syvemmälle kaupunkiin. Kuitenkin paon pysähdyttyä kiinalaiset siirtyivät kaupunkitaisteluun pakottaen japanilaiset taistelemaan joka kadusta, mikä muuttui usein käsikähmäksi. Yön laskeuduttua taistelu keskeytyi, jolloin suuret joukot kiinalaisia läpäisi japanilaisten rintaman paeten maaseudulle ja jäljelle jääneet noin 600 miestä antautuivat. Kuten aiemmilla sotaretkilläkin japanilaiset saivat saaliikseen suuren määrän aseita ja tarvikkeita.


title: Yingkoun taistelu

text: Kaupungin antaudutta kenraali Nogi Matesuken ja kenraaliluutnantti Yamaji Motoharun hyökkäsivät vallaten Niuzhuangin satamakaupunkia, jossa Qing-dynastina joukot yrittivät ryhmittyä uudelleen, suojanneet linnakkeet. Japanilaisjoukot aloittivat 6. maaliskuuta hyökkäyksen tavoitteena olleen Liao-joen takana olevan Tianzhuangtain tulittamisen tykistöllä.


title: Yingkoun taistelu

text: Yingkoun valtaaminen todellisuudessa ensimmäisen Kiinan-Japanin sodan päätöstä Aasian mantereella, vaikka keisarillisen Japanin armeija pyysi keisarilliselta yleisesikunnalta lupaa jatkaa edelleen Pekingiin tai Mukdeniin. Japanilaiset tekivät 24. maaliskuuta muutamalla tuhannella miehellä maihinnousun Shanghain pohjoispuolella oleviin Qig-dynastian linnakkeisiin Haichowissa. Linnakkeiden valtaus veisi japanilaiset vain viidenkymmenen mailin päähän strategisesti tärkeästä suuresta kanavasta, joka yhdisti Pekingin ja Nanjingin. Tämä aiheutti lisäpainetta Qing-dynastialle päättää neuvottelut sodan päättämiseksi samoin kuin Taiwanin lähistöllä olevien Pescadoressaarten valtaaminen maaliskuun lopulla. Shimonosekin sopimuksen aikaansaamiseksi 20 maaliskuuta aloitettu neuvottelut saatiin päätökseen 17. huhtikuuta, jolloiin Qing-dynastin joukot antautuivat päättäen sotatoimet.


title: Brahehus

text: Brahehus on entisen Brahehusin linnan raunio, joka sijaitsee Jönköpingin kunnan alueella Grännassa Ruotsissa. Rauniolta on upeat näkymät Vätternille ja Visingsön saarelle. 1640-luvulla Pietari Brahelle rakennettu linna sijaitsee Eurooppatie 4:n moottoritien läheisyydessä.


title: Olavi Meurman

text: Mauri Olavi Meurman (19. heinäkuuta 1893 Ilmajoki – 1. marraskuuta 1969 Piikkiö) oli suomalainen kasvinjalostuksen kehittäjä ja professori.


title: Olavi Meurman

text: Meurman oli Lounais-Suomen kasvinviljely- ja puutarhakoeaseman johtaja 1927–1935, Maatalouskoelaitoksen puutarhaosaston (vuodesta 1957 Puutarhantutkimuslaitos) johtaja ja professori 1935–1959. Hän julkaissut tutkimuksia soluopin ja koetoiminnan alalta.


title: Olavi Meurman

text: Meurmanin vanhemmat olivat piirilääkäri Otto Meurman (1859–1929) ja Aina Ignatius (1864–1944). Asemakaavaopin professori Otto-Iivari Meurman ja lääketieteen rofessori Yrjö Meurman olivat Olavi Meurmanin veljiä. Patologian professori Lauri Meurman on hänen poikansa.


title: Syöte

text: Syöte on alue Pohjois-Pohjanmaalla Pudasjärven kaupungin koillisosassa noin 50 kilometrin etäisyydellä kuntakeskuksesta Kurenalta. Nimensä seutu on saanut alkuperäiskansalta, saamelaisilta. Sana Syöte tarkoittaa pyhää paikkaa. Saamelaisten asuttaessa seutua he pitivät aluetta seitipaikana eli uhri- ja palvontapaikkana. Nykyään Syöte tunnetaan sekä Syötteen kansallispuistosta että alueella toimivasta laskettelukeskuksesta. Paikan todellista historiaa ei osata vielä arvostaa kantasuomalaisten keskuudessa.


title: Syöte

text: Syötteellä löytyy pöytäkiviä 6500 vuoden takaa, sekä paljon merkkejä elämästä ennen kantasuomalaisten saapumista.


title: Syöte

text: Vuonna 2000 perustettu Syötteen kansallispuisto sijaitsee Pudasjärven, Posion ja Taivalkosken kuntien alueella. Alueen tärkeimpiä luontotyyppejä ovat vanhat metsät, aapasuot, jopa yli 300 metrin korkeudessa sijaitsevat rinnesuot sekä pienimuotoiset rehevät puronvarsilehdot. Kansallispuistossa näkyvät merkit entisajan suoniittykulttuurista, kaskiviljelystä, metsätaloudesta ja poronhoidosta.


title: Syöte

text: Syötteen kansallispuistossa esiintyy monia levinneisyysalueensa rajoilla eläviä eläinlajeja. Kaskeamisen synnyttämissä lehtipuuvaltaisissa sekametsissä asustaa elinvoimainen liito-oravakanta. Muita alueella esiintyviä eläimiä ovat muun muassa sinipyrstö, karhu, ahma, ilves, susi ja saukko. Normaalisti idässä ja pohjoisessa esiintyvä pohjansinivalvatti sekä ultraemäksisten kallioiden etelänuurresammal ovat Syötteen kansallispuistossa esiintyviä uhanalaisia kasvilajeja.


title: Syöte

text: Luontokeskuksen näyttely tarjoaa tietoa kansallispuiston kulttuuriperinnöstä ja luonnosta. Keskuksessa on myös auditorio ja kahvila-ravintola. Kansallispuiston keskellä sijaitseva Ahmatupa palvelee retkeläisiä ympäri vuoden. Tuvan toinen pääty on kaikille kulkijoille avoin autiotupa, ja toisessa päässä on varaustupa, johon kuuluu myös sauna. Hiihtosesongin aikana Ahmatuvan autiotuvassa toimii erämaakahvila.


title: Syöte

text: Alueen historiasta kertoo vuonna 1852 rakennettu Rytivaaran kruununmetsätorppa, joka on jäänyt autioksi 1950-luvun lopulla. Metsähallituksen entisöimä pihapiiri rakennuksineen palvelee UKK-reittiä kulkevia vaeltajia.


title: Syöte

text: Iso-Syötteen laki kohoaa 432,5 metrin korkeuteen merenpinnasta. Hiihtokeskuksessa on 15 erityyppistä rinnettä. Laskettelukauden avajaiset pidetään perinteisesti itsenäisyyspäivän tienoilla. 2000-luvun alussa Iso-Syötteen omistajuusjärjestelyt muuttuivat useaan otteeseen. Nykyisin hotellin ja sen oheistoimintojen omistaja on Jepetron Oy ja rinnetoiminnoista vastaa Iso-Syöte Oy. Sekä kotimaisten että ulkomaisten matkailijoiden määrä on kasvanut viime vuosina.


title: Syöte

text: Pikku-Syötteellä noin neljän kilometrin päässä Iso-Syötteestä sijaitsee Syötekeskus. Pikku-Syötteen huippu kohoaa noin 380 metrin korkeuteen merenpinnasta. Syötekeskuksessa on kymmenen laskettelurinnettä sekä erityisesti lapsille ja nuorille suunniteltuja tiloja ja palveluita. Rinne- ja hotellipalvelujen lisäksi keskuksessa on mahdollista harrastaa myös seinäkiipeilyä, sisäpalloilulajeja tai tähtien tutkimista observatoriossa. Hotelli-, ravintola- ja rinnetoiminnoistakin Syötekeskuksessa vastaa Oulun Seudun Setlementti ry. Helmikuun alkupuoliskolla järjestettävät Umpihankihiihdon maailmanmestaruuskilpailut pitävät Syötekeskusta tukikohtanaan kisaviikonlopun ajan. Syötekeskuksessa sijaitsee myös Syötteen koulu.


title: Cloetta

text: Cloetta-konserni on ruotsalainen makeisalan yritys. Sillä on merkittävä markkina-asema Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Hollannissa ja Italiassa. Yritys työllistää 2 600 ihmistä, ja sen tuotteita, esimerkiksi suklaata, purukumia ja sokerivalmisteita, myydään yli 50 maassa. Konserniin kuuluu 13 tuotantolaitosta eri puolilla Eurooppaa. Cloetta on listattu Tukholman pörssissä.


title: Cloetta

text: Yhtiön pääkonttori ja päätuotantolaitokset sijaitsevat Ljungsbrossa Ruotsissa, lähellä Linköpingiä. Sillä on 13 tuotantolaitosta kuudessa eri maassa; Ruotsin lisäksi Belgiassa, Italiassa, Irlannissa, Hollannissa ja Slovakiassa.


title: Cloetta

text: Konsernin myynnistä 30 prosenttia tulee Ruotsista, 18 prosenttia Suomesta, 13 prosenttia Italiasta ja Hollannista, kuusi prosenttia Tanskasta ja neljä prosenttia Norjasta. Cloetta on markkinajohtaja Ruotsissa (24 %:n markkinaosuus makeisten myynnistä) ja Norjassa (24 %). Suomessa Cloetta on markkinakakkonen Fazerin jälkeen, kun taas Tanskassa Cloettan ohitse menee Haribo ja Hollannissa ja Italiassa Perfetti.


title: Cloetta

text: Vuonna 2013 Cloettan arvioitiin olevan maailman 24. suurin makeisvalmistaja noin 840 miljoonan Yhdysvaltain dollarin liikevaihdolla.


title: Cloetta

text: Cloetta-konsernin juuret ulottuvat vuoteen 1836, jolloin Italiassa perustettiin ensimmäinen nykyiseen konserniin kuuluva yritys, Sperlari. Cloetta nimi taas on peräisin sveitsiläiseltä Cloëttan perheeltä, jonka kolme poikaa kiinnostuivat suklaan ja makeisten valmistuksesta. Opiskeltuaan alaa Pariisissa he perustivat Cloëtta-yhtiön Tanskaan vuonna 1862. Hollantiin perustettiin ensimmäinen konsernin brändi, lakritsimerkki Venco, vuonna 1878. Maailmanlaajuisesti tunnettu Läkerol-pastilli taas lanseerattiin Ruotsissa vuonna 1909. Suomessa Cloettan historia alkaa vuodesta 1899, jolloin Nuchim Bonsdroff laajensi yritystoimintaansa ja perusti Helsingissä sijainneelle karamellitehtaalle sivuliikkeen Turkuun (Helsingfors Nya Karamellfabik Åbo filial). Sivuliike myytiin vuonna 1910 siirtomaatavarakauppias Rudolf Gardbergille, joka antoi tehtaalle nimen Hellas.


title: Cloetta

text: Cloetta on valmistanut lukuisia tunnettuja tuotteita, kuten Guldnougatia (lanseerattu vuonna 1913), Kexchokladia (1938), Mums-mumsia, Ploppia, Centeriä ja Hopea Toffeeta (alun perin Hellaksen ja Leafin valmistama).


title: Cloetta

text: Cloettan johtavat brändit eri maissa:Cloetta-konsernilla on 12 tuotantolaitosta eri puolilla Eurooppaa..


title: Cloetta

text: Laitosten sijainnit maittain:


title: Cloetta

text: Vuonna 2000 yritys fuusioitui suomalaisen Fazerin kanssa muodostuen yhteistyötä tekeväksi Cloetta Fazer AB:ksi, joka kuitenkin jakaantui takaisin Cloettaksi ja Fazeriksi vuonna 2008.


title: Virtual Villagers

text:
Virtual Villagers on peli, jossa kerrotaan Isola-nimisestä saaresta. Pelin tarkoitus on tehdä kylä, ratkaista ongelmia, selviytyä ja pelata pääpelin läpi. Sarjoja on tehty monenlaisia esim.:
Jokaisesta sarjasta kerrotaan hiukan alussa:


title: Virtual Villagers

text: Pelin luoja on Last Day Of Work.


title: Luettelo Suomen taajamista 2011

text: Tämä artikkeli on luettelo Suomen taajamista vuonna 2011 tehdyn taajamarajauksen mukaan. Tilastolliset taajamat määrittelee Suomessa Tilastokeskus. Taajamia on määritelty vuodesta 1960 ja vuodesta 2000 taajamien määrittely on tehty kokonaan koneellisesti rakennusten koordinaattitietoihin perustuen. Taajamien nimet Suomessa eivät ole virallisia. Taajamien nimeämisessä Tilastokeskus on pyrkinyt huomioimaan paikallisesti tunnetut nimitykset. Yleensä nimet pohjautuvat peruskarttaan ja joskus Tilastokeskus on ollut yhteydessä myös kuntiin tai kylätoimikuntiin. Pääperiaatteena tilastollisten taajamien nimenannossa on ollut, että hallinnollisten kaupunkien suurimpien taajamien nimissä käytetään nimen jälkiosaa "keskustaajama" ja hallinnollisten kuntien suurimpien taajamien nimissä nimen jälkiosaa "kirkonkylä". Kun 2000-luvulla on tehty runsaasti kuntaliitoksia, voi nimi kirkonkylä tämän lisäksi nyttemmin esiintyä myös entisten kuntien keskustaajamien nimissä.


title: Luettelo Suomen taajamista 2011

text: Yli 15 000 asukkaan keskustaajamia kutsutaan Ympäristöministeriön aluetypologiassa myös kaupunkialueiksi.


title: Luettelo Suomen taajamista 2011

text: Vuoden 2011 taajamarajauksen mukaan 11 kunnassa ei ollut lainkaan taajamaväestöä. Manner-Suomessa näistä kunnista sijaitsi kaksi (Luhanka ja Suomenniemi) ja loput yhdeksän kuntaa (Brändö, Föglö, Geta, Kumlinge, Kökar, Lumparland, Sottunga, Sund ja Vårdö) sijaitsivat Ahvenanmaalla.


title: Luettelo Suomen taajamista 2011

text: Seuraavassa taulukossa on ensimmäisessä sarakkeessa taajaman nimi, seuraavassa sarakkeessa kunta tai kunnat, joihin taajama kuuluu ja kolmannessa sarakkeessa maakunta tai maakunnat, joissa taajama sijaitsee. Seuraavissa sarakkeissa on lueteltu taajamien väkiluvut, pinta-alat ja väestötiheydet. Jos taajama kuuluu useampaan kuin yhteen kuntaan, niin kussakin kunnassa sijaitsevan osan väkiluku on ilmoitettu vastaavan kunnan nimen perässä suluissa. Luettelon väestö- ja pinta-alatiedot ovat ajankohdan 31.12.2011 mukaiset. Kunta- ja maakuntajako on ajankohdan 1.1.2012 mukainen. Osa luettelossa esiintyvistä kunnista on lakkautettu vuoden 2013 alussa kuntaliitosten myötä.


title: Luettelo Suomen taajamista 2011

text: Tilastollisia taajamia on määritelty Suomessa vuodesta 1960 lähtien. Vuosina 1960–1985 rajaukset tehtiin manuaalisesti kartalla. Vuodesta 1990 rajaukset on tehty koneellisesti rakennusten koordinaattitietojen perusteella. Vuosina 1990–1995 rajauksia tarkistettiin manuaalisesti, mutta vuodesta 2000 rajaus on ollut kokonaan koneellinen, ja kokonaan koneellista menetelmää sovellettiin takautuvasti myös vuosien 1990–1995 tietoihin. Vuoteen 2000 tiedot tilastollisista taajamista julkaistiin painettuna julkaisuna. Vuoden 2005 aineisto on saatavissa Tilastokeskukselta tiedostomuodossa. Muutoksia taajamiin aiheuttaa toisaalta taajamien yhteenkasvu etenkin suurimpien taajamien liepeillä, toisaalta joidenkin pienempien taajamien väkiluvun aleneminen alle taajaman määritelmää vastaavan alarajan.


title: Musta kivi

text: Musta kivi on vuonna 1995 ilmestynyt Markku Sadelehdon toimittama kauhunovellien antologia, joka sisältää kaksitoista H. P. Lovecraftin Cthulhu-tarustoon perustuvaa tarinaa."Portti"-lehden arvostelijan Juho-Antti Tuhkasen mukaan "Musta kivi" on onnistunut kokoelma. Tarinoiden asteikko ulottuu hillityistä pastisseista omaperäisiin tulkintoihin.


title: Julija Ležneva

text:
Julija Ležneva (; s. 5. joulukuuta 1989 Južno-Sahalinsk, Sahalin) on venäläinen sopraano. Hänen uransa lähti nousukiitoon Classical BRIT Awards -tilaisuudessa Kiri Te Kanawan kutsusta tehdystä esiintymisestä vuonna 2010. Hänen vuonna 2013 julkaistu ensimmäinen soololevytyksensä Deccalle sisältää Vivaldin, Händelin, Porporan ja Mozartin motetteja. Hän lauloi myös Deccan levytyksellä Händelin oopperasta "Alessandro" (2012) ja julkaisi Naïvelle albumin "Julia Lezhneva Sings Rossini" (2011).
Ležnevan opettajiin ovat kuuluneet Dennis O'Neill, Elena Obraztsova ja Alberto Zedda.


title: Julija Ležneva

text: Ležneva voitti Kansainvälisen Mirjam Helin -laulukilpailun naisten sarjan 2009. Hän on nuorimpana kyseisen kilpailun voittanut laulaja.


title: Helsinki-ajo

text: Helsinki-ajo on Vermossa vuosittain järjestettävä lämminveristen ravihevosten suurkilpailu. Se aloitettiin 1972 Käpylän raviradalla, josta kilpailu siirtyi vastavalmistuneelle Vermon raviradalle vuonna 1978. Helsinki-ajo oli alun perin myös osa Helsingin juhlaviikkojen ohjelmaa.


title: Helsinki-ajo

text: Helsinki-ajo kilpailtiin pitkään tasoitusajona 2 100 metrin matkalla. Nykyiseen muotoon siirryttiin vuonna 1997. Kilpailun ensimmäinen palkinto on vuodesta 2005 lähtien ollut 10 000 euroa.


title: Kiia Laine

text: Kiia Laine (s. 19. toukokuuta 1985) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2013 Naisten Liigassa pelaavaa FC Honkaa.


title: Kiia Laine

text: Hän on vuonna 2007 perustetun Naisten Liigan kaikkien aikojen seitsemänneksi paras maalintekijä. Pelaamassaan 130 ottelussa Laine on tehnyt yhteensä 49 maalia. Eniten otteluita pelanneiden tilastossa hän on kauden 2012 jälkeen kuudentena. A-maajoukkueessa Laine on toistaiseksi esiintynyt kerran.


title: Damian Grichting

text: Damian Grichting (s. 8. huhtikuuta 1973 Leukerbad) on sveitsiläinen entinen curlingpelaaja. Hän kilpaili vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä ja sai siellä lajissa pronssia Andi Schwallerin, Christof Schwallerin, Markus Egglerin ja Marco Ramsteinin kanssa. Lisäksi Grichting muun muassa kuului curlingin Euroopan-mestaruuden voittaneeseen joukkueeseen vuonna 2006.


title: Berta Hrubá

text: Berta Hrubá (8. huhtikuuta 1946 Praha – 24. heinäkuuta 1998 Praha, Tšekki) oli Tšekkoslovakiaa edustanut maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.


title: Berta Hrubá

text: Hrubá pelasi Tšekkoslovakian olympiahopeaa saavuttaneessa naisten maajoukkueessa Moskovassa 1980, missä naisten maahockeyturnaus kuului ensimmäisen kerran olympiaohjelmaan. Hän pelasi jokaisessa viidessä ottelussa.


title: Ralph Kubail

text: Ralph Kubail (30. huhtikuuta 1952 Berliini – 15. elokuuta 1981) oli saksalainen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa ja oli siellä Länsi-Saksan joukkueen jäsenenä mukana saamassa pronssia perämiehellisessä nelikossa.


title: Siegfried Brietzke

text: Siegfried Brietzke (s. 12. kesäkuuta 1952 Rostock) on saksalainen entinen soutaja ja kolminkertainen olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Wolfgang Magerin kanssa perämiehettömässä kaksikossa vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä. Perämiehettömässä nelikossa hän oli mukana voittamassa kultaa kesäolympialaisissa 1976 Montrealissa ja 1980 Moskovassa.


title: Siegfried Brietzke

text: Brietzke voitti myös soudun maailmanmestaruuden perämiehettömässä nelikossa vuosina 1977 ja 1979. Lisäksi hän saavutti maailmanmestaruuden perämiehettömässä kaksikossa vuonna 1975.


title: K-System

text: K-System (oik. Kimmo Kauppinen s. 1978) on suomalainen DJ-tuottaja. K-System on ollut aktiivisena vuodesta 1999. Kimmo Kauppinen aloitti musiikin tekemisen ja DJ-harrastuksen 13-vuotiaana. Muun muassa Guardian Angel-, SupaDupaSound- ja Samba 69 -hiteistään tuttu Kimmo "K-System" Kauppinen on tehnyt suomalaista musiikkihistoriaa : hän on ensimmäinen kotimainen artisti, joka on noussut Suomen arvostetuimman tanssilistan, Finnish Dance Chartin TOP-10-listalle kolmella eri vuosikymmenellä.


title: K-System

text: Vuonna 1999 uransa käynnistänyt K-System nousi heti ensimmäisellä Come To Me -singlejulkaisullaan Finnish Dance Chartin sijalle kahdeksan vuonna 1999. Ensimmäisen ykkössijan listalla K-System nappasi joulukuussa 2000 singlellään Set You Free. Vuonna 2004 K-System otti toisen kiinnityksensä listan ykkössijaan Sleep Is The Enemy -albumiltaan poimitulla singlellä L.O.V.E. Albumilta nousivat esiin myös singlet Guardian Angel, Sound Of Arena, sekä Dream My Dream, jotka kaikki menestyivät listalla.


title: K-System

text: Helmikuussa 2008 K-System lähes dominoi Finnish Dance Chartia, kun kärkikymmeniköstä löytyivät hänen oma Samba 69 -kappaleensa, sekä DJ Alex Kunnarille tuotettu Lifter. Samana vuonna suomalaiset DJ:t äänestivät hänet vuoden parhaaksi musiikkituottajaksi.


title: K-System

text: Joulukuussa 2013 K-Systemin tuorein single, Flaming Sambuca, nousi toisella listaviikollaan Finnish Dance Chartin sijalle 10 ja teki Kauppisesta kaikkien aikojen ensimmäisen suomalaisen artistin, jonka kappale on noussut suomalaisten klubien sekä yökerhojen tanssituimpien kappaleiden listan kärkikymmenikköön kolmella eri vuosikymmenellä.


title: Koskisorsa

text: Koskisorsa ("Merganetta armata") on eteläamerikkalainen sorsalintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Koskisorsa

text: Koskisorsaa tavataan Etelä-Amerikassa. Alaji "columbiana" esiintyy Venezuelasta Pohjois-Ecuadoriin, "leucogenis" Keski-Ecuadorista Keski-Peruun, "turneri" Etelä-Perussa, "garleppi" Boliviassa, "berlepschi" Pohjois-Chilessä sekä Luoteis-Argentiinassa ja "armata" Andeilla suurimmassa osassa Chileä ja Argentiinaa.


title: Koskisorsa

text: Koskisorsa elää vuoristojen joissa ja koskissa.


title: Satoshi Tomiie

text: Satoshi Tomiie () on Japanilainen house-musiikin tuottaja ja DJ, joka on ollut aktiivisena 1980-luvun lopusta asti.


title: Satoshi Tomiie

text: Satoshi Tomiien debyyttisingle oli nimeltään ‘Tears’, jonka hän tuotti vuonna 1989 yhdessä Chicagolaisen houselegendan Frankie Knucklesin kanssa. Se oli klubihitti, ja sitä pidetään yhä merkittävänä tapahtumana housemusiikissa.


title: Satoshi Tomiie

text: Hän oli konserttikiertueella 1990-luvun alussa mm.Yellow Magic Orchestrasta tutun Ryuichi Sakamoton kanssa, jolloin hän soitti kosketinsoittimia.


title: Satoshi Tomiie

text: Taitojensa vuoksi hän pääsi myös remiksaamaan suosittujen artistien kuten U2:n, Mariah Careyn, Photekin, Simply Redin ja David Bowien kappaleita.


title: Krääsää

text:
Krääsää on Kelpo Pojat -yhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin
M. Valtonen on tehnyt sävellykset ja T. Kontio sanoitukset, paitsi A5 ja B6 säv. & san. M. Valtonen sekä B4 säv. M. Valtonen, san. T. Kontio & M. Valtonen. Sovituksista vastaa esittävä yhtye eli nelikko Kannas – Mikkola – Roni – Valtonen. Kustantaja on PolyGram Finland Oy, paitsi A1, 2, 3, 6 ja B5 Bark Boat Music Oy.Yhtyeen entinen jäsen Pauli Sivonen on ollut taustalaulajana Samuli Laihon ohella. Laiho on myös soittanut eri instrumentteja.


title: Jouko Blomberg

text: Jouko Blomberg (s. 1944) on suomalainen toimittaja. Hän työskenteli Yleisradiossa ja tuli tunnetuksi "Perjantaiaamua"-nimisestä ohjelmasta, jota hän teki vuodesta 1971 1980-luvun alkupuolelle.


title: Jouko Blomberg

text: Blomberg aloitti Perjantaiaamua-ohjelman joka kerran toivottamalla kuulijoille "Hyvää huomenta kaikille tasapuolisesti". Lause jäi elämään. Blomberg sanoo, että toivotuksen taustalla oli Yleisradion ohjelmatoiminnan säännöstö, jossa kehotettiin tasapuolisuuteen.


title: Jouko Blomberg

text: Blombergin tarkoitus oli kriittisellä ohjelmalla haastaa suomalainen yhden totuuden kulttuuri, ja tästä hän sai äärivasemmistolaisen leiman. Ohjelmalla oli pitkät ajat puoli miljoonaa kuulijaa.


title: Jouko Blomberg

text: Blomberg aloitti Yleisradiossa 1960-luvun puolivälissä uutis- ja ajankohtaistoimituksessa. 1960-luvun lopussa hän siirtyi Ylen Sävelradion toimitukseen. Hänestä tuli ns. juonnettujen ohjelmien vastaava tuottaja, joka kehitteli uusia musiikkiohjelmia ja yhteiskunnallisti niitä. Puhemusiikkiohjelmista suurin osa lakkautettiin Yleisradion hallintoneuvoston poliittisten erimielisyyksien vuoksi.


title: Jouko Blomberg

text:
Blomberg teki myös dokumenttiohjelmia Radioteatterissa ja Dokumenttiryhmässä ja oli perustamassa nykyisin Sisuradiona tunnettua Ruotsin radion suomenkielistä toimitusta. Yhdessä radion ulkotuotannon kanssa hän aloitti suorat stereolähetykset studioitten ulkopuolelta. Terveisiä tehtiin Suomen syrjäkulmilta lähes 10 vuotta.
Hän aloitti radiojournalismin koulutuksen Birzeitin yliopistossa Länsirannalla journalistijärjestöjen, Ulkoministeriön ja Ylen tuella. Hän oli UNESCOn viestintäasiantuntija Bosnia-Hertsegovinassa 1997-1998. Eläkkeelle Blomberg lähti Yleisradion kehitysyhteistyön (YLE Consulting) päällikön tehtävästä. Päähankkeet olivat Palestiinan television (PSC) ja Länsi-Balkanin (SEE) julkisen palvelun tv-uutistoimintojen kehittäminen.Sen osana aloitettiin Sarajevossa EBUn alueuutisvaihto ERNO, joka toimii yhä.


title: Jouko Blomberg

text: Jouko Blombergin puoliso oli toimittaja Leena Kaskela.


title: Sävelradio (radiokanava)

text: Sävelradio oli vuosina 1999–2006 toiminut suomalainen puolivaltakunnallinen kaupallinen radiokanava. Formaattina Sävelradiolla oli soittaa koti- ja ulkomaisia vanhoja klassikoita yli 40-vuotiaille. Sävelradio oli osa MTV Oy:n MTV Mediaa.


title: Sävelradio (radiokanava)

text: Suomen Sävelradio Oy:n kuuluvuusalue kattoi lähes koko Suomen Oulusta etelään, sillä oli kuuntelijoita noin 430 000.


title: Sävelradio (radiokanava)

text: Radion taajuuksilla soivat vuosikymmenten nostalgiset ulkomaiset ja kotimaiset listasuosikit. Musiikin lomassa kuultiin juttuja kohderyhmää kiinnostavista ajankohtaisista aiheista. Teemoina mm. hyvinvointi ja terveys, asuminen, perhe, ruokakulttuuri, matkailu, kirjallisuus, kulttuuri, lemmikit, luonto sekä turvallisuus. RDS-järjestelmäkelpoisissa radioissa Sävelradion lähetintunnus oli *SAVEL*.


title: Sävelradio (radiokanava)

text: Vuonna 2006 valtioneuvoston päätöksellä Sävelradiolle ei myönnetty toimilupaa jatkaa toimintaansa. Sävelradion lähetykset päättyivät keskiviikkona 20. joulukuuta 2006. Kanavan taajuudella aloitti 11. tammikuuta 2007 Nelonen Median perustama uusi kanava Radio Aalto.


title: Now Hits 2013

text: Now Hits 2013 on suomalaisen "Now Hits" -sarjan ensimmäinen albumi. Sen julkaisi Sony Music Entertainment 15. maaliskuuta 2013 ja siinä on kaksi CD-levyä, joille on koottu yhteensä 34 koti- ja ulkomaista kappaletta, jotka olivat Suomessa alkuvuoden 2013 soitetuimpia kappaleita.


title: Vihtorin kirjamessut

text: Vihtorin kirjamessut on Tampereella vuosittain järjestettävä kirjatapahtuma. Tapahtuman perustaja on tuottaja, ohjaaja, kirjailija Marko Kulmala.


title: Vihtorin kirjamessut

text: Kirjamessuilla jaetaan Suomen pienin kirjallisuuspalkinto, Lause-Finlandia. Vuodesta 2013 alkaen tapahtumassa on jaettu myös Tulenkantaja-palkinto.


title: Tulenkantajat (täsmennyssivu)

text: Tulenkantaja tai Tulenkantajat tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ilves-Hockey

text: Ilves-Hockey Oy on jääkiekon SM-liigassa pelaavan Tampereen Ilveksen ja seuran A-juniorijoukkueen taustayhtiö sekä SM-liigan yksi osakas. Osakeyhtiö perustettiin kesäkuussa 2000. Tampereen Ilveksen muuta lajitoimintaa ja juniorityötä pyöritetään lähinnä emoseura Ilves ry:n alla. Ilves-Hockey Oy:n pääomistaja on Vincent Manngard omistaessaan 62 % yhtiön osakkeista. 38 muusta osakkaasta merkittävimmät osuudet on Jyrki Lumpeella 18 %, Lasse Oksasella ja sijoitusyhtiö Gateway Finland Oy:llä.


title: Ilves-Hockey

text: Osakeyhtiön perustaminen sijoittuu ajankohtaan, jolloin jääkiekon SM-liigan joukkueet muuttivat toimintaansa osakeyhtiömuotoiseksi. Edustusjoukkuetoimintaa oli useimmilla paikkakunnilla pyöritetty aiemmin yhdistysmuotoisena joko osana tai erillään emoseurojen muusta toiminnasta. Pääsarjatason jääkiekko oli 1990-luvulla muuttunut entistä enemmän ammattimaiseksi liiketoiminnaksi, jonka pyörittämiseen yhdistys ei ollut enää tarkoituksenmukainen yhtiömuoto.


title: Ilves-Hockey

text: Ilveksen SM-liigajoukkue oli eriytynyt jo vuonna 1981 emoseura Ilves ry:stä Liiga-Ilves ry-nimiseen yhdistykseen. Myös 1970-luvulla toiminta oli jonkin aikaa eriytetty emoseurasta Ilves-Markkinointi ry:n vastatessa vuosina 1972–1979 edustusjoukkueen toiminnasta. Liiga-Ilves ry:n toiminta muuttui osakeyhtiömuotoiseksi kesäkuussa 2000, kun tuore osakeyhtiö otti yhdistyksen vastuut ja velat hoidettavakseen. SM-liiga myönsikin Ilves-Hockey Oy:lle 1. kesäkuuta 2000 liigapaikan vain toistaiseksi ja pysyvän paikan saavuttamisen ehtona oli vanhan yhdistyksen velvotteiden hoitaminen.