title: Tekstiiliteollisuus

text: MFA-sopimus hallitsi tekstiilien ja vaatteiden maailman kauppaa vuodesta 1974 vuoteen 2004 saakka rajoittaen kehitysmaiden mahdollisuuksia viedä vaatteita kehittyneisiin maihin. Sopimus raukesi 1.1.2005. Kun sopimus vuonna 1974 esiteltiin, sen tarkoitus oli antaa kehittyneille maille aikaa sopeutua kehitysmaista tulevalle tuotannolle. Työvoimakulut ovat huomattavasti alhaisemmat kehitysmaissa, jonka vuoksi kilpailu tekstiili- ja vaatetusalalla on kovaa. Vuonna 2008 EU:n tärkeimmät tekstiili- ja vaatetusalan tuontitavaroiden välittäjät olivat, Kiina, Turkki, Intia, Bangladesh ja Tunisia. Vaatetuonti ei ole vieläkään täysin vapaata, esimerkiksi Euroopan Unioni rajoittaa tuontia Kiinasta.


title: Tekstiiliteollisuus

text: Tekstiiliteollisuuden työolot ovat kehitysmaissa usein erittäin huonot. Tehtaissa on todettu rikottavan Kansainvälisen työjärjestön ILO:n perussopimuksia ja lisäyksiä. Nämä koskevat esimerkiksi työntekijöiden oikeuksia järjestäytyä vapaasti, vähimmäispalkkaa, työsuojelua ja työaikoja sekä lapsi- ja pakkotyökieltoa. Puutteita on raportoitu erityisesti koskien elämiseen riittävää palkkaa, työntekijöiden kokemaa turvattomuutta, turvallista työympäristöä ja ammattiyhdistysoikeuksien puuttumista. Tutkimukset myös todistavat tekstiilityöläisten ihmisoikeusloukkauksista.


title: Ksenobioottinen metabolismi

text: Ksenobioottinen metabolismi (kreikan xenos "muukalainen" ja biotic "eläviin olentoihin liittyvä") on sarja metabolisia reittejä, jotka muokkaavat ksenobioottisten aineiden – kuten lääkkeiden ja myrkkyjen – kemiallista rakennetta sellaisiksi aineiksi, jotka voivat poistua elimistöstä turvallisia reittejä pitkin. Joissain tapauksissa metabolia muuttaa laimean aineen voimakkaammaksi, esimerkiksi kodeiini muuttuu elimistössä morfiiniksi.


title: Ksenobioottinen metabolismi

text: Monet lääkeaineet ja myrkyt eivät ole vesiliukoisia ja siksi munuaiset eivät poista niitä tehokkaasti. Ne muuttuvat hydrofiilisempään eli vesiliukoisempaan muotoon kahdessa vaiheessa:


title: Teologian historia

text: Sanan teologia alkuperä on antiikin Kreikassa, jossa se tarkoitti jumalallisia asioita koskevaa tiedettä, kaikenlaista jumalien ja kosmologian tutkimista. Termin merkitys on kuitenkin muuttunut huomattavasti sinä aikana kun sitä on käytetty, pääasiassa kristillisessä ajattelussa, antiikista keskiajan ja valistusajan läpi nykyaikaan.


title: Teologian historia

text: Aristoteles luki teologian matematiikan ja fysiikan ohella yhdeksi teoreettisen filosofian osa-alueeksi, ja korkea-arvoisemman kohteensa ansiosta näitä kahta muuta korkea-arvoisemmaksi. Teologian kohteena olivat kaikkein jumalallisimmat kysymykset, kuten ”ensimmäisen liikuttajan” tutkiminen. Tätä kautta termi on päätynyt lukuisiin läntisiin ja itämaisiin uskonnollisiin perinteisiin. Plotinokselle teologia oli ainoa tiede, joka oli tieteen nimen arvoinen.


title: Teologian historia

text: Roomalainen kirjailija Varro jakoi teologian kreikkalaisiin lähteisiin perustuen kolmeen lajiin: myyttiseen, joka käsitteli kreikkalaisiin jumaliin liittyviä myyttejä; rationaaliseen eli järkiperäiseen, johon kuului filosofinen tutkimus jumalista ja kosmologiasta; ja yhteiskunnalliseen, johon kuuluivat riitit ja julkiset uskonnolliset menot.


title: Teologian historia

text: Jotkut latinalaiset kirkkoisät, kuten Tertullianus ja Augustinus, seurasivat Varron kolmijakoa.


title: Teologian historia

text: Varhaiskristillisenä aikana teologia ymmärrettiin antiikin perintönä opiksi Jumalasta ja tämän ominaisuuksista. Kristinuskossa keskeinen osa oli tällöin oppi Jumalan olemuksesta ja kolminaisuusopin mukaisista persoonista. Alkukirkon aikana teologiaa ei pidetty yleensä tieteenä, vaan osana uskonnon harjoitusta.


title: Teologian historia

text: Varhaiskristilliset kirjoittajat ovat kuitenkin käyttäneet termiä myös useissa hieman erilaisissa merkityksissä. Kreikkalaisessa traditiossa "theologia" on tarkoittanut usein Jumalaa ja jumaluutta koskevaa puhetta. Tämä erotetaan "ekonomiasta", joka on Jumalan (pelastus)tekoja (ns. 'pelastustaloutta') koskevaa puhetta. Esimerkkinä Gregorios Nyssalaisen ajattelu.


title: Teologian historia

text: Joillekin kreikkalaisille kirkkoisille "theologia" tarkoitti puolestaan Jumalan puhetta. Esimerkiksi Uuden testamentin käsikirjoituksissa Johanneksen ilmestyksen otsikoksi on kirjattu "apokalypsis ioannou tou theologou", ”Johannes Teologin ilmestys”. (Ortodoksinen perinne nimittää apostoli Johannesta Johannes Teologiksi.) 'Logos' tarkoittaa tässä luultavimmin ”sanaa” tai ”viestiä”. "Ho theologos" tarkoittaa siis, että kirjoittaja on esittänyt Jumalan paljastaman ilmestyksen, "logoi tou theou" eli Jumalan sanat. Termi liittyy tiukasti Johanneksen evankeliumin alussa olevaan logos-tematiikkaan, jossa Kristusta kutsutaan nimellä Logos.


title: Teologian historia

text: Keskiajan skolastiikassa termi alkoi merkitä kristillisen uskon oppien järkiperäistä tutkimista, ja vielä tarkemmin yliopistollista tieteenalaa, joka piti Jumalan olemuksen tutkimuksen lisäksi sisällään muun muassa sakramenttiopin, pelastusopin ja kirkko-opin. Teologiaa vastaavana ilmaisuna saatettiin käyttää termiä "sacra doctrina" eli pyhä oppi. Tiede ei kuitenkaan vielä tuolloin tarkoittanut vain rationaalisesti perusteltujen tietojen kokoelmaa, vaan tieteen peruslauseina saattoivat toimia myös ilmoituksen kautta uskotut totuudet.


title: Teologian historia

text: Nykyaikana eräs teologian määritelmä on, että teologia on kristinuskoa koskevien käsitysten systemaattista tarkastelua, erilaisten uskonnollisten käsitysten analysointia ja vertailua. Erään toisen määritelmän mukaan teologia on uskontoja, erityisesti kristinuskoa, koskevaa tieteellistä tutkimusta. On oma väittelyn alainen keskustelunaiheensa, mikäli teologiaa sanan vanhassa merkityksessä voidaan kutsua enää teologiaksi sanan uusissa merkityksissä. Jos vanha termi puhui Jumalasta, niin nykyinen teologia puhuu tästä jumalapuheesta.


title: Teologian historia

text: Teologialla voidaan viitata myös yhteisön tai henkilön uskonnollisten uskomusten kokonaisuuteen; näin voidaan puhua esimerkiksi apostoli Paavalin teologiasta tai katolisesta teologiasta. Lisäksi termiä 'teologia' voidaan käyttää uskontojen yhteydessä myös ei-propositionaalisessa merkityksessä. Näin esimerkiksi Martti Luther voi todeta, että "Kristuksessa on tosi teologia ja Jumalan tuntemus".


title: Paini kesäolympialaisissa 1920 – vapaapainin 75 kg

text: Vapaapainin 75 kg sarjaan Antwerpenin olympiakisoissa osallistui 18 painijaa kahdestatoista eri maasta. Kukin maa sai asettaa enintään kaksi painijaa samaan sarjaan. Vapaapaini oteltiin normaalina cup-kilpailuna, jossa välierien hävinneet ottelivat pronssista. Keskisarja painittiin 25. - 27. elokuuta.


text: Loppuotteluun selvisivät suomalaiset Leino ja Penttala. Leino voitti ensimmäisen ja Penttala toisen kamppailun. Kolmannen tasapäisen väännön jälkeen Leino julistettiin voittajaksi tässä teknillisesti kisojen parhaassa ottelussa. Pronssiottelussa amerikkalainen Johnson sai luovutusvoiton joukkuetoveriltaan.


title: Pyhän Hengen seurakunta

text: Petroskoin evankelis-luterilainen Pyhän Hengen seurakunta on Inkerin kirkon Karjalan rovastikunnan seurakunta Petroskoissa. Seurakunnan uusi kirkko (Pyhän Hengen kirkko) Lohijoen rannalla valmistui vuonna 2011.


title: Pyhän Hengen seurakunta

text: Pyhän Hengen seurakunta on Karjalan rovastikunnan vanhin seurakunta, se rekisteröitiin 10. kesäkuuta 1969.


title: Pyhän Hengen seurakunta

text: Petroskoin ensimmäinen evankelis-luterilainen kirkko rakennettiin 1700-luvun alkupuolella, ja Aunuksen kuvernementin evankelis-luterilainen seurakunta perustettiin 1858.


title: Pyhän Hengen seurakunta

text: Seurakunta on kaksikielinen (venäjän- ja suomenkielinen).


title: FS Gerfaut (1930)

text: Gerfaut oli Ranskan laivaston 1930 vesille laskettu Aigle-luokan hävittäjä. Alus palveli toisessa maailmansodassa, kunnes aluksen miehistö upotti aluksensa Toulonin satamassa 27. marraskuuta 1942.


title: FS Gerfaut (1930)

text: "Gerfaut" liitettiin Välimeren laivaston 7. viirikköön, jonka mukana se osallistui Genovan pommitukseen kesäkuussa 1940. Ranskan ja akselivaltojen välisen aselevon astuttua voimaan alus pysyi Toulonissa tai Pohjois-Afrikan tukikohdissa.


title: FS Gerfaut (1930)

text: Saksalaisten tunkeuduttua Vichyn Ranskan hallitsemalle alueelle alus upottautui 27. marraskuuta 1942 muiden ranskalaisalusten kanssa Toulonin satamaan. Italialaiset nostivat aluksen hylyn, mutta sitä ei koskaan kunnostettu. Alus upposi uudelleen liittoutuneiden ilmapommituksessa 7. maaliskuuta 1944.


title: FS Albatros (1930)

text: Albatros oli Ranskan laivaston 1930 vesille laskettu Aigle-luokan hävittäjä. Alus palveli toisessa maailmansodassa ja sen päätyttyä, kunnes alus poistettiin palveluksesta 9. syyskuuta 1959.


title: FS Albatros (1930)

text: "Albatros" liitettiin Välimeren laivaston 7. viirikköön, jonka mukana se osallistui Genovan pommitukseen kesäkuussa 1940. Ranskan, jolloin aluksen taempaan kattilahuoneeseen osui kranaatti. Alus palasi aselevon astuttua voimaan Touloniin, ja se oli osan ajasta sijoitettuna viirikkönsä mukana Pohjois-Afrikkaan.


title: FS Albatros (1930)

text: Marraskuussa 1942 Yhdysvaltain joukot nousivat maihin Casablancassa, jonne alus oli sijoitettuna. Se kärsi pahoja vaurioita, ja alus jouduttiin ajamaan matalikolle uppoamisen estämiseksi. Alus nostettiin joulukuussa ja hinattiin sodan päätyttyä Touloniin, jossa se sijoitettiin 31. heinäkuuta 1944 erityisreserviin. Aluksi alusta käytettiin varaosina, mutta se päätettiin 1945 kunnostaa ja palauttaa palvelukseen koululaivana.


title: FS Albatros (1930)

text: Varojen puute ja useat viiveet siirsivät palvelukseen astumista aina syyskuuhun 1948. Aluksen etummaiset kattilat ja etummainen savuhormipari poistetiin sekä erilaisia asejärjestelmiä asennettiin sen palveluksen lopun aikana. Alus siirrettiin reserviin 10. syyskuuta 1956 ja poistettiin alusluetteloista 9. syyskuuta 1959.


title: Halkaistu varakreivi

text: Halkaistu varakreivi () on Italo Calvinon romaani vuodelta 1952. Teoksen on suomentanut Jorma Kapari.


title: Koko kosmokomiikka

text: Koko kosmokomiikka () on Italo Calvinon novellien kokoelma, joka ilmestyi postuumisti 1997. Teos on täydennetty laitos teoksesta "Kosmokomiikkaa".


title: Jack Gleeson

text: Jack Gleeson (s. 20. toukokuuta 1992 Cork, Irlanti) on irlantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Joffrey Baratheonin roolistaan HBO:n televisiosarjassa "Game of Thrones".


title: Jack Gleeson

text: Gleeson aloitti teatteriharrastuksensa seitsemänvuotiaana Independent Theatre Workshopissa. Hänen ensimmäisiä elokuvaroolejaan olivat sivuosat elokuvissa "Batman Begins" (2005), "Shrooms" (2007) ja "A Shine of Rainbows" (2009). Vuonna 2010 hän esiintyi yhdessä päärooleista elokuvassa "All Good Children". Variety-lehden arvostelija piti Gleesonia elokuvan ”suurena löytönä”.


title: Jack Gleeson

text: Gleeson valittiin "Game of Thrones" -televisiosarjaan heinäkuussa 2009. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin vuonna 2011 ja Gleeson oli mukana näyttelijäkaartissa keväällä 2014 esitetylle neljännelle tuotantokaudelle saakka.


title: Jack Gleeson

text: Gleeson opiskelee filosofiaa ja teologiaa Trinity Collegessa Dublinissa. Vuonna 2012 hän kertoi, ettei aio jatkaa näyttelijänä enää "Game of Thrones" -pestin päätyttyä. Samana vuonna Gleeson sanoi tähtäävänsä akateemiselle uralle, mutta keväällä 2014 hän ei enää ollut yhtä varma tulevaisuudestaan arvellen, ettei tutkijan elämäntapa sopisi hänelle.


title: Jack Gleeson

text: Gleeson on perustanut kolmen opiskelutoverinsa kanssa Collapsing Horse Theatre Companyn. Teatteriryhmä esitti näytelmää ”Bears in Space” Edinburgh Festivalilla 2014 ja Lontoossa elokuussa 2015.


title: Susanna Välimäki

text: Susanna Suvi Tuulia Välimäki (s. 11. marraskuuta 1970) on suomalainen musiikkitieteilijä, filosofian tohtori ja Helsingin yliopiston dosentti. Hän väitteli Helsingin yliopistossa vuonna 2005 väitöskirjallaan "Subject Strategies in Music: A Psychoanalytic Approach to Musical Signification". Välimäen erikoisaloja ovat kulttuurinen musiikintutkimus, musiikkianalyysi ja audiovisuaalisen musiikin tutkimus. Kirjastaan "Miten sota soi? Sotaelokuva, ääni ja musiikki" (2008) hän sai Tampere University Pressin Vuoden kirja -palkinnon. Kirjastaan "Syötävät sävelet: Vieraana säveltäjien pöydissä" (2017) hänet palkittiin Kirja à la carte -kunniamaininnalla. Välimäki on ollut myös Vuoden tiedekynä -palkintoehdokkaana (2017). Elokuusta 2011 alkaen Välimäki on työskennellyt yliopistonlehtorina Turun yliopiston musiikkitieteen oppiaineessa työskenneltyään sitä ennen Helsingin yliopiston musiikkitieteen oppiaineessa.


title: Susanna Välimäki

text: Tutkimuksen lisäksi Välimäki toimii yleistajuisena musiikkikirjoittajana, asiantuntijana ja kriitikkona ja kirjoittaa muun muassa kolumneja "Rondo"-lehteen. Vuosina 2006–2008 Välimäki toimi reaaliaikaisena kriitikkona Yleisradion Radion sinfoniaorkesterin konsertteja esittävässä "Kausikortti"-televisio-ohjelmassa. Yhdessä toimittaja Janne Koskisen kanssa hän on esiintynyt Yleisradion "Syötävät sävelet" -televisiosarjassa sekä samannimisessä radio-ohjelmassa vuodesta 2017 alkaen. "Musiikki"-lehden päätoimittajana Välimäki toimi vuodet 2004–2007.


Kuusi muistiota seuraavalle vuosituhannelle () on vuonna 1993 postuumisti ilmestynyt kokoelma Italo Calvinon tekstejä. Teoksen on julkaissut suomeksi Loki-kirjat vuonna 1995 ja sen on suomentanut Elina Suolahti.


title: Andres Ehin

text: Andres Ehin (13. maaliskuuta 1940 Tallinna, Viro – 10. joulukuuta 2011) oli virolainen runoilija ja kääntäjä.


title: Andres Ehin

text: 1960-luvulla runoilijana aloittanutta Ehiniä pidettiin jo eläessään klassikkona. Hänet tunnetaan maailmalla myös haiku-runoilijana. Hän on kääntänyt viroksi muun muassa P. Mustapäätä.


title: Andres Ehin

text: Myös hänen vaimonsa Ly Seppel ja tyttärensä Kristiina Ehin ovat runoilijoita.


title: Taloudellinen determinismi

text: Taloudellinen determinismi on teoria, jonka mukaan talouden tapahtumat kulkevat tarkan kehityskulun mukaisesti. Tietty tapahtuma tuottaa sen mukaan aina samat seurausilmiöt. Taloudellinen determinismi yhdistetään yleensä Karl Marxiin ja hänen mukaansa nimettyyn marxilaiseen taloustieteeseen. Marxilaisuudessa keskeisiksi muutosmekanismeiksi historiankulussa on otettu pääoman tai luokkataistelun kehityskulut. Ennustettiin, että pääomien keskittyminen ja työväenluokan kurjistuminen johtaisi työväen vallankumoukseen. Tosin nykyiset akateemiset marxilaisen taloustieteen edustajat erottavat marxilaisen taloustieteen poliittisesta marxismista.


title: Kronobiologia

text: Kronobiologia on biologian haara, joka tutkii vuorokausirytmin ja muiden aikarytmien sekä ylipäätänsä ajan vaikutusta elintoimintoihin.


title: Kronobiologia

text: Elimistö vuorokausirytmi on elimistön sisäisen keskuskellon sekä keskuskellon alaisen lisämunuaisen toiminnan säätelemää. Lisämunuaisen tuottamat kortikoidit osallistuvat elimistön vuorokausirytmin sekundääriseen säätelyyn tahdistamalla maksan, munuaisten ja aivojen toimintaa.


title: Entten tentten teelikamentten

text: Entten tentten teelikamentten on Suomessa monina muunnoksina esiintyvä lastenloru. Loru on Suomen yleisimpiä, siitä on erilaisia muistiin merkittyjä versioita ympäri maata. Lorua käytetään erilaisissa leikeissä, joissa on valittava yksi leikkijöistä. Suomalaisten lasten käytössä "Entten tentten" on nonsenssiloru, eli sen sanat eivät tarkoita mitään.


title: Entten tentten teelikamentten

text: Koska lorusta ei ole ruotsinmaalaisessa aineistossa mainintoja, on Osmo Ikolan mukaan todennäköisintä, että loru on kulkeutunut Suomeen Pietarin suunnalta ja erityisesti Viipurin monikielisen alueen saksalaisilta. Toisinto tunnetaan tosin myös Tirolista muodossa "Entten tentten, teilekimentten, keentsu tiss, vangen viss".


title: Entten tentten teelikamentten

text: Laskuloruja tunnetaan laajalti Euroopasta eri kielialueilta..


title: Entten tentten teelikamentten

text: Saksankielinen, vuonna 1897 julkaistu versio:


title: Big Brother 2012

text: Big Brother 2012 oli tositelevisiosarja "Big Brotherin" suomalaisen version 8. tuotantokausi. Kausi alkoi 27. elokuuta 2012 ja päättyi 2. joulukuuta 2012 kestäen 98 päivää. Tuotantokauden "Big Brother Talk Show" -juontajana toimi Elina Viitanen ja "Big Brother Extran" uusi juontaja oli muusikko Cristal Snow. Tuottajana toimi edelleen Mikko Räisänen ja pääohjaajana Kim Sainio. Tuotantoyhtiö oli edelliskauden tapaan Endemol Finland Oy.


title: Big Brother 2012

text: Ennen tuotantokauden alkua castingkiertuetta ei järjestetty lainkaan, vaan asukkaaksi taloon saattoi pyrkiä vain internetin haun kautta. Haku alkoi 12. maaliskuuta 2012 ja päättyi 30. huhtikuuta 2012. Hakijoita oli yhteensä 3 000, joista haastatteluvaiheeseen pääsi muutama sata. Osa haastatelluista kutsuttiin myöhemmin suorittamaan ryhmätehtäviä ja monia erilaisia testejä.


title: Big Brother 2012

text:
Tuotantokauden aloituslähetys sai keskimäärin 562 000 katsojaa, mikä on yli 10 % enemmän kuin edellisvuoden aloituslähetyksen katsojamäärä..
Finaalia seurasi keskimäärin 560 000 katsojaa.


title: Big Brother 2012

text:
Tällä kaudella asukkaat eivät lyö vetoa viikkotehtävän onnistumisesta. Sen sijaan asukkaat palkitaan viikkotehtävän päätyttyä kultaisella, hopeisella tai pronssisella palkinnolla sen mukaan, miten he ovat tehtävästä onnistuneet.
Tällä kaudella järjestettiin nimeämisoikeuskilpailuja, jolloin ainoastaan voittajat saivat antaa pisteitä nimeämisäänestyksissä.
Tällä kaudella talosta häädetty asukas sai vielä vaikuttaa talon tapahtumiin antamalla häädetyn herjan.


title: Big Brother 2012

text: Keltainen taustaväri tarkoittaa, että asukasta ei voinut nimetä kyseisellä viikolla.


title: Deseretin aakkoset

text: Deseretin aakkoset () oli englannin kieleen 1800-luvun puolivälissä luotu äänteenmukainen kirjoitusjärjestelmä. Kirjoitusjärjestelmän kehitti tuolloisen Deseretin territorion alueella toimineen Deseretin yliopiston (sittemmin Utahin yliopisto) toimikunta Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentin Brigham Youngin johdolla.


title: Deseretin aakkoset

text: Kirjaimiston tarkoituksena oli helpottaa alueella muuttavien siirtolaisten - Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon lähetyssaarnaajat kehottivat tuohon aikaan kirkkoon liittyneitä muuttamaan Ison Suolajärven laaksoon vahvistamaan paikallisia mormoniasutuksia - kielten opiskelua. Englannin kielen latinalaisiin aakkosiin perustuva oikeinkirjoitusjärjestelmähän on osin vanhentunut ja hyvin työläs oppia, minkä takia uuden, äänteenmukaisen kirjoitusjärjestelmän kehittämisen ajateltiin helpottavan uuden kielen omaksumista. Deseretin aakkosto oli laadittu nimenomaan englannin kielen äännejärjestelmän mukaan, mutta sillä olisi voinut kirjoittaa myös muita kieliä - joko sellaisenaan tai erikoismerkkien turvin.


title: Deseretin aakkoset

text: Erikoismerkistöjen ja muunneltujen aakkosten käyttö oli periaatteessa tuttua mormonismin historiasta, olihan Mormonin kirja Joseph Smithin mukaan laadittu "reformoidulla egyptin kielellä". Deseretin aakkosilla ladottiin kaksi lukemistoa, Mormonin kirjan alkuosa (1. Nefistä Omniin) sekä hyvin pienenä, vain muutaman kappaleen painoksena koko Mormonin kirja. Lisäksi paikallisessa, Deseret News -nimisessä lehdessä julkaistiin latinalaisten aakkosten lisäksi myös Deseretin aakkosilla kirjoitettuja artikkeleita. Aakkosia käytettiin myös jonkin verran paikallisissa mitaleissa, kolikoissa ja muistomerkeissä.


title: Deseretin aakkoset

text: Uuteen kirjaimistoon asetetut toiveet eivät kuitenkaan täyttyneet. Suurin osa alueella muuttaneista siirtolaisista oli eurooppalaisia, jotka olivat tottuneet käyttämään latinalaista kirjaimistoa, ja uuden mielikuvituksellisen kirjoitusjärjestelmän oppiminen oli heille englannin oikeinkirjoituksen oppimista haastavampaa. Lisäksi laajamittainen painatustoiminta Deseretin aakkosilla olisi käynyt hyvin kalliiksi. Projektista luovuttiin vähitellen.


title: Deseretin aakkoset

text: Isojen ja pienten kirjainten välillä on vain kokoero, ei muuta eroa.


title: Wiik

text: Wiik, Wik, Viik, Wijk tarkoittaa seuraavia:


title: HMS Sverige (1915)

text: HMS Sverige oli Ruotsin laivaston Sverige-luokan rannikkopanssarilaiva ().


title: HMS Sverige (1915)

text: Sen köli laskettiin joulukuussa 1912 ja alus laskettiin vesille 3. toukokuuta 1915. Alus otettiin palveluksen 14. toukokuuta 1917.


title: HMS Sverige (1915)

text: Alus palveli Karlskronassa 1917-1918. Helmikuussa 1918 se oli osa Suomen rannikolla purjehtinutta osastoa, joka teki maihinnousun Ahvenanmaalle. Saksan asevoimien saavuttua alus osallistui joukkojen vetäytymiseen maaliskuussa. Tämä jälkeen alus osallistui normaaliin rauhanajan palvelukseen.


title: HMS Sverige (1915)

text: Alus vieraili Sheernessissä ja Rosythissa vuonna 1923. Muita laivastovierailuina olivat Helsinki, Kööpenhamina, Tallinna, Riika ja muut itämeren satamat kuten Kiel. Alus oli modernisoitavana 1938-1940. Toisessa maailmansodassa se oli mukana puolueettomuuden valvonnassa. Se palveli aina 30. tammikuuta 1953 palveluksesta poistoonsa saakka, jonka jälkeen alus romutettiin Karlskronassa.


title: HMS Oscar II

text: HMS Oscar II oli Ruotsin laivaston 1907 valmistunut rannikkopanssarilaiva (), joka poistettiin palveluksesta 1950.


title: HMS Oscar II

text: Vuoden 1901 parlamentaarinen puolustuskomitea keskusteli viimeisestä 20-vuotissuunnitelman puitteissa valmistettavasta rannikkopanssarilaivasta. Keskustelut keskittyivät aluksen vaatimaan suojaan ja komitea esitti Yhdysvaltain ja Espanjan sekä Kiinan-Japanin sodan kokemusten valossa raskaampaa panssarointia, useampia apuaseita sekä suurempaa nopeutta kuin edeltäjillä. Komitea käsitteli kolme esitystä. Ensimmäisenä oli parannettu Äran-luokka, jonka aseistuksena oli kahdeksan 15,2 cm:n tykkiä. Toisena esityksenä oli kahden 15,2 cm:n tykin lisääminen ja nopeuden nostaminen 18 solmuun. Kolmas esitys kasvatti 21 cm:n tykkien lukumäärän neljään, 15,2 cm:n tykkien määrän kahdeksaan ja nopeuden 18 solmuun. Viimeisen esityksen uppouma olisi noin 4800 tonnia ja sen valmistuskustannukset 776 miljoonaa Ruotsin kruunua. Yhteenvedossa keskityttiin koon ja hinnan suhteeseen ja huomautettiin, että aluksen tuli kaikissa ratkaisuissa täyttää sille asetetut vaatimukset.


title: HMS Oscar II

text: Alus laskettiin vesille 6. kesäkuuta 1905 ja se otettiin palveluksen 3. huhtikuuta 1907 yleilakon viivästytettyä valmistumista.


title: HMS Oscar II

text: Se palveli aina 24. helmikuuta 1950 palveluksesta poistoonsa saakka, jonka jälkeen alus romutettiin Göteborgissa.


title: HMS Manligheten

text: HMS Manligheten oli Ruotsin laivaston Äran-luokan rannikkopanssarilaiva ().


title: HMS Manligheten

text: Ruotsin parlamentti vahvisti aluksen hankinnan 1899 ja sen runko tilattiin saman vuoden lokakuussa Lindholmin telakalta ja koneisto Motalalta. Alus laskettiin vesille 1. joulukuuta 1903 kumminaan kuningas Oskar II ja se otettiin palveluksen seuraavana vuonna 3. joulukuuta. Se palveli aina 24. helmikuuta 1950 palveluksesta poistoonsa saakka.


title: HMS Manligheten

text: Taistelutasanteella varustettu kolmijalkainen masto ja kahden metrin kannalla varustettu etäisyysmittari korvasivat aluksen etu- ja päämaston vuoden 1900 lopulla. Alus oli modernisoitavana 1910 sekä 1914 ja se siirrettiin reserviin 1933.


title: HMS Manligheten

text: Puolustusministeriö vaati aluksen palauttamista palvelukseen syyskuussa 1939 ja se siirrettiin modernisoitavaksi 1940, mistä se palasi palvelukseen kesällä 1941 Göteborgin eskaaderin lippulaivaksi. Modernisoinnin yhteydessä alukselle tehtiin italialaistyyppinen risteilijäkeula, minkä seurauksena aluksen pituus kasvoi 90,2 metriin ja uppouma 3 685 tonniin. Alus poistettiin palveluksesta 1950 ja myytiin 1952 romutettavaksi Karlskronassa.


title: HMS Tapperheten

text: HMS Tapperheten oli Ruotsin laivaston 1903 valmistunut Äran-luokan rannikkopanssarilaiva (), joka oli palveluksessa vuoteen 1947 saakka.


title: HMS Tapperheten

text: Alus tilattiin Kockumsilta Malmöstä ja se piti valmistua 24 kuukaudessa. Alus laskettiin vesille 7. marraskuuta 1901 ja se otettiin palveluksen 4. helmikuuta 1903. Aluksen valmistuskustannukset olivat 4500000 Ruotsin kruunua.


title: HMS Tapperheten

text: Alus ajoi karille tammikuussa 1914 ja se irrotettiin karilta vasta heinäkuussa. Pelastuskustannukset olivat 1340808 Ruotsin kruunua, mikä edellytti parlamentin hyväksyntää lisäbudjettina. Alus vieraili 1927 Britteinsaarilla, mistä palattuaan se oli lähinnä materiaalivarastona Karlskronassa. Syyskuussa 1939 puolustusministeriö määräsi aluksen takaisin palvelukseen. Tarkastettaessa alusta todettiin kansien olevan kunnossa, mutta ilmatorjuntaaseiden ja tykistön olevan auttamattomasti vanhentuneet. Kunnostus ja varustaminen alkoivat 9. syyskuuta, jonka päätyttyä alus palasi palvelukseen 6. marraskuuta.


title: HMS Tapperheten

text: Alus palveli Karlskronan osastossa 1940 ja Tukholman eskaaderissa 1943-1944. Sen poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947, jonka jälkeen alus myytiin 1952 Oxelösundiin romutettavaksi.


title: HMS Wasa (1901)

text: HMS Wasa oli Ruotsin laivaston 1902 valmistunut Äran-luokan rannikkopanssarilaiva (). Se palveli aina vuoteen 1940, jolloin se poistettiin palveluksesta.


title: HMS Wasa (1901)

text: Alus tilattiin lokakuussa 1899 Bergsundin telakalta ja sen piti valmistua 26 kuukaudessa. Alus laskettiin vesille 29. toukokuuta 1901 ja se otettiin palveluksen 6. joulukuuta 1902.


title: HMS Wasa (1901)

text: Palveluksesta poistamisen jälkeen alus jatkoi oloaan Hårsfjärdanissa, jossa se esitti "HMS Drottning Victoriaa". Ennen myyntiään 1960 romutettavaksi Marinverkstädernalle Karlskronaan alus oli vielä Bergassa merisotakoulun tiloina. Se romutettiin 1961.


title: Jussi Sinnemäki

text: Jussi (Juho) Sinnemäki (25. tammikuuta 1895 Lapua – 11. huhtikuuta 1958 Lapua) oli suomalainen pappi ja kirjailija.


title: Jussi Sinnemäki

text: Jussi Sinnemäen vanhemmat olivat maanviljelijä, herastuomari Juho Sinnemäki ja Margareta Malkamäki. Hän pääsi ylioppilaaksi 1917 ja hänet vihittiin papiksi 1924. Sinnemäki toimi Helsingin diakonissalaitoksen pastorina 1930–1943 ja Lapuan kirkkoherrana 1944–1953. Hän sai rovastin arvon 1946.


title: Jussi Sinnemäki

text: Jussi Sinnemäki vietti viimeiset elinvuotensa liikuntakyvyttömänä sairaalassa.


title: Jussi Sinnemäki

text: Jussi Sinnemäki oli naimisissa kaksi kertaa:


title: Jussi Sinnemäki

text: Jussi Sinnemäellä oli kymmenen lasta, joista toiseksi nuorin on toimittaja ja kustannustoimittaja Anssi Sinnemäki, jonka tytär on kansanedustaja Anni Sinnemäki. Rovasti ja kirjailija Maunu Sinnemäki oli Jussi Sinnemäen poika hänen ensimmäisestä avioliitostaan.


title: Vihtori Karpio

text: Vihtori Karpio (sukunimi vuoteen 1906 "Glumerus" ; 16. toukokuuta 1885 Viipuri – 29. toukokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti myös nimimerkillä Olavi Kallio


title: Vihtori Karpio

text: Karpio julkaisi omalla nimellään raittiusaiheista tietokirjallisuutta. Hän kirjoitti myös muutamia romaaneita salanimellä "Olavi Kallio".


title: Vihtori Karpio

text: Karpio teki käsikirjoituksen Suomi-Filmin lyhytdokumenttiin "Voi meitä, Pikku-Liisa" (1951) ja oli mukana Risto Orkon 1937 ohjaamaan elokuvaan Ja alla oli tulinen järvi käsikirjoittajaryhmässä.


title: Vihtori Karpio

text:
Omalla nimellä:
Nimimerkillä "Olavi Kallio":


title: Verna Wikman

text: Verna Amalia Wikman (13. lokakuuta 1896 Viipuri – 4. marraskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut näytelmäkirjailija.


title: Selma Grannas

text: Selma Grannas, os. "Marander" (5. joulukuuta 1881 Sulva – 31. tammikuuta 1959 Sulva) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Annikki Piukka

text: Edla Paajanen, kirjailijanimi Annikki Piukka (4. elokuuta 1889 Parikkala – 18. helmikuuta 1958 Imatra) oli suomalainen kirjailija.


title: Tuulilasi

text: Tuulilasi on ajoneuvon etuikkuna. Nykyään tuulilasit tehdään pääosin laminoidusta lasista. Laminoitu tuulilasi koostuu tyypillisesti kahdesta kaarevasta lasista, joiden välissä on laminoitu muovikerros turvallisuuden lisäämiseksi. Tuulilasi liimataan ikkunakehykseen kiinni. Moottoripyörän tuulisuojat valmistetaan yleensä akryylimuovista.


title: Maili Laitinen

text: Maili (Amalia) Laitinen (28. huhtikuuta 1892 Nurmes – 25. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen kirjailija joka kirjoitti vuosina 1936–1954 pakinoita Maaseudun Tulevaisuus -lehteen nimimerkillä "Marjatta".


title: Maili Laitinen

text:
Nimellä "Maili Laitinen" :
Nimimerkillä "Marjatta":


title: Hilja Haapala

text: Hilja Dagmar Janhonen, kirjailijanimi Hilja Haapala, (14. tammikuuta 1877 Jyväskylä – 26. elokuuta 1958 Jyväskylä) oli suomalainen kirjailija.


title: Hilja Haapala

text:
Nimellä "Hilja Janhonen" :
Nimellä "Hilja Haapala":


title: Ainikki Kivi

text: Ainikki Margit Saimi Kivi (20. heinäkuuta 1899 Längelmäki – 31. tammikuuta 1955 Tampere) oli suomalainen opettaja ja lasten- sekä nuortenkirjailija.


title: Ainikki Kivi

text: Ainikki Kiven isä toimi mallikoulun johtajana ja hänen äitinsä oli opettaja ja lastenkirjailija Anna Kivi (nimimerkki "Anna-täti"). Ainikki Kivi toimi opettajana Tampereella ja useat hänen kirjoistaan sijoittuivat Tampereelle.


title: Zoë Myrman

text: Zoë Soja Myrman ( 11. lokakuuta 1898 Hämeenlinna – 1. marraskuuta 1956) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Synnöve Ilmoni

text: Synnöve Maria Ilmoni ( 3. heinäkuuta 1877 Vaasa – 21. elokuuta 1957 Stenkullan kartano, Tikkurila) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut hengellinen kirjailija.


title: Synnöve Ilmoni

text: Ilmonin vanhemmat olivat kollega Torsten Osvald Ilmoni ja Sigrid Johanna Crohns. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896 Turun ruotsalaisesta yhteiskoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1906 ja maisteriksi 1907. Ilmoni toimi kielten ja uskonnon opettajana Helsingin ja Kauniaisten ruotsalaisissa oppikouluissa.


title: Arsenal de Brest

text: Arsenal de Brest eli Brestin laivastotukikohta on Ranskan merivoimien tärkein Atlantin rannikon tukikohta, ja se sijaitsee Brestissä Penfeldjoen suussa. Sen alueella toimii lisäksi Ranskan asevoimien tutkimuslaitoksia.


title: Arsenal de Brest

text: Alueelle valmistui satama 1631–1635, ja 1674 sinne sijoitettiin ruutivarasto, lataamo ja sotilassairaala. Alueelle avattiin 1683 Troulanin telakka, joka täydentyi 1746 kolmella ponttoonitelakalla. Kaikkiaan alueelle valmistui ensimmäiseen maailmansotaan mennessä yhdeksän telakka-allasta ja kymmenes maailmansotien välillä. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset rakensivat alueelle sukellusvenetukikohdan.


title: Igor Cavonius

text: Igor Rurik Cavonius (4. elokuuta 1890 Vaasa – 21. marraskuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Ranskan laivaston upottautuminen

text: Ranskan laivaston upottautuminen oli Vichyn Ranskan 27. marraskuuta 1942 Touloniin sijoitetun laivaston vastatoimi saksalaisten miehitykselle. Sillä estettiin laivaston päätyminen Saksan laivastolle operaatio Lilassa. Saksalaisten aloitettua Vichyn Ranskan miehityksen Operaatio Antonissa 11. marraskuuta 1942 Ranskan laivaston komentaja Jean de Laborde antoi käskyn upottaa laivaston alukset saksalaisten saavuttua Touloniin 27. marraskuuta 1942. Peräti 77 alusta upotettiin kaupungin satamaan. Saksalaiset onnistuivat valtaamaan 39 pienempää alusta sekä ensimmäisen maailmansodan aikaiset taistelulaivat "FS Condorcetin" ja "FS Oceanin" vahingoittumattomina. Laivaston sukellusveneistä "Casabianca" ja "Marsouin" onnistuivat pakenemaan Algeriaan, "Glorieoux" Oraniin ja "Iris" Barcelonaan. "Vénus" upottautui sataman sisäänkäynnille. Vapaan Ranskan joukkojen komentaja Charles de Gaulle kritisoi laivaston komentajia siitä, etteivät he käskeneet laivaston paeta Algeriaan. Laivaston tuhon myötä Vichyn Ranskan puolustus tuhoutui täysin. Saksan sodanjohdon pettymyksestä huolimatta Adolf Hitler ilmoitti laivaston tuhoutumisen sinetöineen Case Antonin onnistumisen. Italialaiset nostivat myöhemmin osan uponneista aluksista joko romutettavaksi tai korjattavaksi.


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria, tunnetaan myös nimellä informaation ilmaisuvoimaisuuden teoria, kuvaa viestintävälineen kykyä toisintaa sen kautta välitettävää tietoa. Teorian ovat kehittäneet Richard L. Daft ja Robert H. Lengel.


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text:
Esimerkiksi puheluneuvottelussa ei pystytä ilmaisemaan sosiaalisia vihjeitä, kuten elekieltä. Niinpä puhelu on niukempi viestintäväline kuin videoneuvottelu, jossa eleiden avulla viestiminen on tiettyyn rajaan saakka mahdollista. Median ilmaisuvoimaisuuden teorian mukaan tulisi käyttää sitä ilmaisuvoimaisempaa tiedonvälityksen muotoa, mitä epäselvempi ja epävarmempi tehtävä on. Vastaavasti niukemmat viestintätavat toimivat selkeiden ja yksiselitteisempien tehtävien suorittamisessa.
Median ilmaisuvoimaisuuden teoria perustelee, miksi ilmaisuvoimaiset ja ihmisläheiset viestintätavat ovat yleensä tehokkaampia epäselvien ongelmien ratkaisussa kuin niukemmat viestimisen muodot. Teorian kaksi pääolettamusta ovat, että organisaatioissa työskentelevät ihmiset tuottavat informaatiota vähentääkseen monimerkityksellisyydestä ja epävarmuudesta johtuvia ongelmia ja että organisaatioissa käytetyt viestintävälineet ovat joissakin tehtävissä parempia ja tehokkaampia kuin toisissa.


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text: Daft ja Lengel määrittelevät informaation ilmaisuvoimaisuuden "informaation kykynä muuttaa ymmärrystä tiettynä aikavälinä". Kommunikaation tavat, jotka ylittävät eri viitekehyksiä ja selventävät tulkinnanvaraisia aiheita sekä edistävät ymmärrystä sopivan ajan puitteissa, ovat luonteeltaan ilmaisuvoimaisia. Kommunikaatiotavat, joiden kautta ymmärryksen muodostuminen vaatii enemmän aikaa, ovat taas niukkoja.


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text: Daftin ja Lengelin mukaan median ilmaisuvoimaisuus riippuu neljästä toiminnosta:


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text: Viestintävälineen vaatima suurempi sosiaalinen läsnäolo tekee sen käytöstä välittömämpää. Tämä johtuu välineen tarjoamista eri kanavien paljoudesta.


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text: Median ilmaisuvoimaisuuden teorian perusteellisinta soveltamista on lähettäjän tekemä valinta eri viestintätapojen välillä käyttötilanteessa. Aina ei kuitenkaan ole mahdollista valita tehtävään parhaiten sopivaa viestintävälinettä. Tällöin lähettäjän tulee tiedostaa valitsemansa viestintävälineen rajoitukset, kuten palautteensaannin ja -annon ulottuvuudet, monitulkintaiset vihjeet, viestin räätälöimisen ja tunteiden ilmaisemisen mahdollisuudet. Esimerkiksi nykymuotoisissa tekstiviesteissä voi olla suhteellisen hankalaa määrittää, onko viestin sisältö aitoa vai sävyltään sarkastista.


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text: Kaikkein tuloksellisin viestinnän keino on monipuolinen face-to-face-neuvottelu eli kasvotusten tapahtuva viestinvälitys. Kasvokkainen viestintä on teorian mukaan ilmaisuvoimaisinta mediaa, koska se tarjoaa välittömästi tapahtuvan palautteenannon ja-saannin sekä viestin oikea tulkitseminen voidaan varmistaa heti. Äänensävyllä ja elekielellä vaikuttaminen ovat myös kasvokkain tapahtuvan viestinnän etuja. Astetta niukempia viestintävälineitä ovat videoneuvottelu, puhelimen käyttö, kaksisuuntainen radiotekniikka ja henkilökohtaisiksi tarkoitetut kirjalliset dokumentit kuten sähköpostit ja kirjeet. Niukimpana viestintämuotona pidetään ei-henkilökohtaisia dokumentteja, joihin kuuluvat esimerkiksi massapostit ja julisteet. Niukka media on tehokas helposti ymmärrettävien viestien ja tavallisen datan käsittelemiseen. Viestinnän tehokkuus laskee, mitä niukempi ja henkilökohtaisempi viestintätapa on kyseessä. Rikas media on henkilökohtaista ja sisältää kasvokkaisen kontaktin, kun taas niukka media on persoonatonta ja se luottaa sääntöihin, kaavoihin sekä tietokantoihin.


title: Median ilmaisuvoimaisuuden teoria

text: Median ilmaisuvoimaisuuden teoriaa on kritisoitu muun muassa sen deterministisen luonteen takia. M. Lynne Markus väitti, että sosiaalinen paine voi vaikuttaa viestintäkäyttäytymiseen paljon enemmän kuin median ilmaisuvoimaisuus, ja tavoilla jotka ovat ristiriidassa median ilmaisuvoimaisuuden teorian pääväittämien kanssa. Ngueyama ja Allan S. Lee esittivät, kuinka kulttuuriset ja sosiaaliset taustat vaikuttavat yksilöissä mediavälineen valintaan tavoilla, jotka ovat yhteensopimattomia median ilmaisuvoimaisuuden teoriaan perustuvien oletuksien kanssa. Heidän raporttinsa sai Vuoden raportti palkinnon MIS Quarterly-lehdessä. Kock väitti, että joillakin median ilmaisuvoimaisuuden teorian oletuksilla ei ole tieteellistä perustaa. Hän ehdotti vaihtoehtoista median luonnollisuuden teoriaa, joka pohjaa ihmisten evoluution löydöksiin.


title: Hugo Ekhammar

text: Hugo Johannes Ekhammar (sukunimi vuoteen 1930 "Ekholm"; 24. tammikuuta 1880 Helsinki – 15. helmikuuta 1955 Ruotsi) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Hugo Ekhammar

text: Ekhammarin isä oli Länsi-Uudeltamaalta kotoisin ollut torpparisukuun kuulunut puuseppä joka oli muuttanut Helsinkiin. Ekhammar opiskeli Helsingin yliopistossa ja väitteli 1916 tohtoriksi.


title: Hugo Ekhammar

text: Ekhammar toimi ruotsinkielisten ylioppilaiden Studentbladet-lehden toimittajana 1913–1917. Hän korosti erityisesti sitä että Suomen ruotsinkielinen väestö voisi yhdistyä vain jos sosiaaliset ongelmat kuten torpparikysymys ratkaistaisiin.


title: Hugo Ekhammar

text: Ekhammarin tunnetuin teos on Länsi-Uudenmaan torpparialueille noin vuoden 1880 tienoille sijoittuva realistinen romaani "Under torparsolen". Hän kirjoitti myös ruotsinkieliselle Pohjanmaalle sijoittuvan kansankuvauksen "Det norrfångna landet" jossa kuvattiin kansansivistäjien kohtaamia vaikeuksia vanhoillisessa maaseutuyhteisössä. "Under torparsolen"-romaanista on tehty näytelmä joka on esitetty Raaseporin kesäteatterissa 1973 ja 2006.


title: Hugo Ekhammar

text: Ekhammar oli mukana 1910- ja 1920-luvuilla ns. itäruotsalaisessa liikkeessä joka oli ruotsinkielisten vastine aitosuomalaisuudelle. Itäruotsalaisten mukaan Suomen ruotsinkielinen väestö oli maan alkuperäisväestöä ja suomalaisväestö taas Venäjältä tuotujen volgansuomalaisiin heimoihin kuuluneiden orjien jälkeläisiä. Ekhammarin mukaan Suomi oli ”Itä-Ruotsi”, jonka ruotsinkielinen väestö muodosti Ruotsin irredenta-alueen ja suomenkielinen väestö edusti kokonaan vierasta elementtiä maassa.


title: Hilma Virtanen

text: Hilma Matilda Virtanen (30. toukokuuta 1885 Heinola – 25. syyskuuta 1953 Asikkala) oli suomalainen opettaja ja runoilija.


title: Hilma Virtanen

text: Virtanen valmistui kansakoulun opettajaksi Heinolan opettajaseminaarista vuonna 1907 ja hän toimi opettajana Asikkalassa 1907–1953.


title: Marita Tammelander

text: Marita Cecilia Elvira Tammelander (22. marraskuuta 1903 Lammi – 22. heinäkuuta 1953) oli suomalainen filosofian maisteri ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Marita Tammelander

text: Marita Tammelanderin vanhemmat olivat metsänhoitaja, tilanomistaja Knut Alfred Alexis Tammelander ja Elly Grahn.


title: Leonie Aminoff

text: Constance Leonie Caroline Aminoff, os. "Borgström" (6. marraskuuta 1870 Helsinki – 23. helmikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen ruotsin ja englannin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Leonie Aminoff

text: Leonie Aminoffin vanhemmat olivat helsinkiläinen kauppias Karl Emil Borgström (1838–1876) ja englantilaissyntyinen Constance Carolina Paterson. Hän oli naimisissa 1896–1917 Turun poliisimestarina toimineen Feodor Maximilian Aminoffin (1853–1917) kanssa. Leonie Aminoffin isän isä oli kauppaneuvos Henrik Borgström.


title: Sense-Making-teoria

text: Sense-Making -teoria ("sensemaking, Sense-Making Methodology (SMM)") on yhdysvaltalaisen viestintätutkijan Brenda Dervinin 1970-luvulta lähtien kehittelemä malli toiminnan merkityksellistämisestä. Se puolustaa vahvasti käyttäjälähtöisyyttä tiedonhankinnassa ja -käytössä. Mallin keskeiset oletukset ovat metaforisia ja liittyvät askeltamiseen. Tiedonhankinnan kokonaisuus muodostuu yksilön kohdatessa ns. kuilun (gap), jota hän ei pysty vanhojen toimintamallien avulla ylittämään. Eteenpäin päästäkseen yksilön täytyy muodostaa silta (bridge). Askeltamalla eteenpäin (step-taking), eli hankkimalla tietoa, päästään kuilun ylitse. Lopussa ongelma ratkeaa, tai sen ratkaisua jatketaan.


title: Sense-Making-teoria

text: Tiedonhankinnan kokonaisuus muodostuu metaforisesta tilanne - kuilu - käyttö (situation - gap - use) -mallista.


title: Sense-Making-teoria

text: Mallin perusoletuksena on ymmärtää ihmisen inhimillisen käyttäytymisen ainutkertaisuus ja monimuotoisuus kuten myös sen rajoittuneisuus ja hyväksyä se tiedonhankinnassa. Inhimillinen käyttäytyminen luo joustavasti käsityksiä ja merkityksiä. Maailma, jossa elämme, on myös epätäydellinen ja täynnä katkoksia (gappiness). Sen epäjatkuvuus määrittää viestintää ja tiedonhankintaa. Tämä on mallin kannalta keskeistä.


title: Sense-Making-teoria

text: Kutsutaan lyhyemmin tilanteeksi (situation).


title: Sense-Making-teoria

text: Virittää tiedontarpeen. Yksilö joutuu pysähtymään kognitiivisen kuilun eteen kohdatessaan ongelman. Syntynyt kuilu (gap) merkitsee tilanteessa heränneitä kysymyksiä, joita voidaan kutsua tiedontarpeiksi. Tietoa ei ole riittävästi, eivätkä vanhat rutiininomaiset mallit auta.


title: Sense-Making-teoria

text: Dervin erottaa erityyppisiä pysähdyksiä (stops): päätöstilanne (risteys, jossa kaksi suuntaa), estetilanne (este tiedonhankinnalle), tien puuttumistilanne (umpikuja), tien huuhtoutumistilanne (joudutaan tyhjän päälle, tietä ei enää ole), ongelmallinen tilanne (tilanteessa ei haluttaisi olla).


title: Sense-Making-teoria

text: Lyhyemmin kuilu (gap).


title: Sense-Making-teoria

text: Kun ihminen kohtaa kuilun, on hänen tehtävä tilannearvio, arvioitava uudelleen toimintaa ja sen mahdollisuuksia. Kuilua (jotakin asiaa) ei ymmärretä tarpeeksi hyvin. Kuilu voi olla aikaa vaativa tai ongelma voi ratketa nopeasti; joka tapauksessa yksilö on ymmällään miten jatkaa.


title: Sense-Making-teoria

text: Ihmisen kohdatessa kuilun, kohdistetaan huomio kysymyksiin. Kysymykset jaetaan 5W-luokkiin:


title: Sense-Making-teoria

text: Tiedontarpeen ratkaisemiseksi aletaan pohtia erilaisia mahdollisuuksia edetä kuilun yli – rakennetaan siltaa. Silloittamisessa (gap-bridging) kootaan yhteen kognitiivisia ja affektiivisia elementtejä jotka auttavat eteenpäin. Silloittamisen strategiat ja taktiikat vaihtelevat kuiluittain, esimerkiksi kokeillaan samanlaisia taktiikoita kuin edellisillä kerroilla (analogiat), voidaan myös yrittää keksiä kokonaan uudenlaisia keinoja (vaativin vaihtoehto). Sillan rakennuspuina toimii siis ihmisen hankkima tieto.


title: Sense-Making-teoria

text: Silloittaminen käsitteellistetään tiedonhankinnaksi. Rakennettua siltaa pitkin eteneminen on tiedon käyttöä (tai tiedon hyödyntämistä).


title: Sense-Making-teoria

text: Tiedon käyttöön viitataan sanalla "käyttö", joka merkitsee kognitiivisten "siltojen" käyttöönottoa eli vastauksia kysymyksiin. Termi "use" ei suoranaisesti merkitse käyttöä, vaan ennemminkin sitä, mitä positiivista (avut, "helps") tai negatiivista (haitat, "hurts") merkityksellistämisestä seuraa yksilön tilanteelle. Helps tarkoittaa kokemuksia siitä miten kuilun yli päästiin. Kun tieto ei auta, vaan hankaloittaa asioita nousee esiin termi hurts.


title: Sense-Making-teoria

text: 1970-luvulla Dervin aloitti sense-making -mallinsa hahmottelun. Teoriassa lähtökohtaisesti oletetaan asiantilojen ja toiminnan olevan epäjatkuvaa niiden muuttuvuuden vuoksi. Tiedonhankintakäyttäytyminenkin on muuttuvaa, siinä siirrytään tilanteesta toiseen askel askeleelta. Dervin kokee mallinsa kehittelyn elämäntyökseen. Hänestä se ei ehkä ole niinkään teoria, vaan metodologia.


title: Sense-Making-teoria

text: Brenda Dervinin ja Michael Nilanin vuonna 1986 julkaisemalla artikkelilla, jossa he kritisoivat järjestelmäkeskeistä lähestymistapaa, on ollut tärkeä rooli tiedonhankintatutkimuksessa ja sen suuntautumisessa kohti käyttäjälähtöistä tarkastelutapaa (puhutaan käyttäjäkeskeisestä paradigmasta). Artikkelissaan he vertailevat järjestelmä- ja käyttäjäkeskeistä lähestymistapaa kiinnittääkseen huomiota enemmän yksilölähtöiseen tarkasteluun.


title: Sense-Making-teoria

text: Heidän mielestään järjestelmäkeskeinen paradigma olettaa, että kaikki yksilöt toimivat rationaalisesti hankkiessaan tietoa. Oletetaan, että kaikella tiedolla on jonkinlainen vakiomerkitys riippumatta tulkitsijasta ja lähteestä. Järjestelmäkeskeisen paradigman ei katsottu pystyvän luomaan kokonaisvaltaista käsitystä siitä, miten tiedonhankintaprosessi etenee. Ihmiset nähtiin liian passiivisina toimijoina, dokumenttien vastaanottajina (esimerkiksi kirjastopalveluissa), ei aktiivisina tiedonhankkijoina.


title: Sense-Making-teoria

text:
Käyttäjäkeskeisen paradigman piirissä Dervinin Sense-making -teoria on ollut teoreettisena viitekehyksenä monille tutkimuksille ja siksi sitä voidaan pitää eräänlaisena läpimurtona.
Sense making -lähestymistapaan viitataan monentasoisin luonnehdinnoin. Sitä pidetään menetelmänä, metodologiana tai
joukkona tutkimustuloksia. Kehittäjä on varhemmin luonnehtinut sitä metateoreettiseksi rakennelmaksi, jossa otetaan kantaa tiedon,
tiedonkäytön ja inhimillisen viestinnän olemuksiin. Myöhemmin Dervin on todennut, että lukuisat tavat viitata sense makingiin voivat olla keskenään ristiriitaisia eivätkä eri tasojen väliset yhteydet ole selvästi artikuloituja.


title: Sense-Making-teoria

text: 1980-luvulta lähtien on kiinnitetty enemmän huomiota tiedonhankinnan kontekstitekijöihin (kognitiivisiin, sosiaalisiin, affektiivisiin ja tilannetekijöihin). Dervinin käyttämä termistö on suppeampaa eikä se juuri määrittele sen yksityiskohtaisemmin tällaisia tekijöitä.


title: Sense-Making-teoria

text: Sense-making -teoria henkilöityy vahvasti Derviniin, mutta mallista ollaan kiinnostuneita suurenevissa määrin myös muualla maailmassa.


title: Sense-Making-teoria

text: Sense-making –teoriasta on tehty melko vähän empiirisiä tutkimuksia, Dervin on lähinnä itse soveltanut sitä omissa tutkimuksissaan, muut tiedonhankinnassa. Dervin on itse kehittänyt time-line-interview-metodin, jossa tiedonhankinnan prosessi rakennetaan uudelleen tilanne-kuilu-käyttö -ajattelulla. Lisäksi varhain 1970-luvulla tutkimuksen kohteena oli köyhän väestönosan tiedonhankinta, myöhemmin esimerkiksi verenluovutusprosessin tiedonhankinnan selvitys sekä syöpäpotilaiden tiedontarve ja hankinta.


title: Sense-Making-teoria

text: Pettigrew, Durrance ja Unruh ovat soveltaneet sense-making -teoriaa tutkiessaan, kuinka kirjastonkäyttäjät käyttivät Internetiä.


title: Sense-Making-teoria

text: Jarkko Karin väitöskirja 2001 (paranormaaleista ilmiöistä tapahtuva tiedonhankinta) soveltaa metodia. Samoin tekee Kimmo Tuominen gradussaan (Arkielämän tiedonhankinta: Nokia Mobile Phones Oy:n työntekijöiden arkielämän tiedontarpeet, -hankinta ja – käyttö vuodelta 1992).


title: Cerium(III)hydroksidi

text: Cerium(III)hydroksidi (Ce(OH)) on cerium- ja hydroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste.


title: Cerium(III)hydroksidi

text: Cerium(III)hydroksidia muodostuu, kun cerium(III)oksidi reagoi veden kanssa. Sitä voidaan saostaa myös emäksen avulla ceriumliuoksista usein amorfisena sakkana, joka muuttuu kuivatessa cerium(IV)oksidiksi. Se ei ole kovin pysyvä yhdiste, vaan hapettuu helposti esimerkiksi ilman vaikutuksesta cerium(IV)hydroksidiksi. Tämä tapahtuu violetinväristen sekavalenttisten välimuotojen kautta. Vetyperoksidin kanssa cerium(III)hydroksidi muodostaa erilaisia kompleksisia yhdisteitä, kuten oranssinvärisen yhdisteen Ce(OH)·(OOH).


title: Iltaruskon maa

text: Iltaruskon maa () on Jack Vancen fantasianovellien kokoelma, joka julkaistiin romaanina 1950. Löyhästi toisiinsa linkittyvät tarinat kuvaavat kuolevaa maapalloa ja sen dekadentteja asukkaita. Englanninkielisessä maailmassa teoksen alkuperäinen nimi on omaksuttu yleiskäsitteeksi samankaltaista teemaa hyödyntävälle kirjallisuudelle.


title: Iltaruskon maa

text: Teosta on vaihtelevasti luonnehdittu romaaniksi tai novellikokoelmaksi. Amerikkalainen "Locus"-lehti valitsi sen vuonna 1987 kaikkien aikojen 16. parhaaksi fantasiaromaaniksi. Vuonna 2001 se oli ehdolla parhaan romaanin Retro Hugo -palkinnon saajaksi.


title: Iltaruskon maa

text: "Iltaruskon maalla" on ollut merkittävä vaikutus roolipeleihin ja erityisesti niissä esiintyvään taikuuteen. Romaanin maailmassa velhot eivät osaa loitsuja ulkoa, vaan joutuvat pänttäämään ne kirjoista mieleensä suurella vaivalla; taikoessaan velho jälleen unohtaa käyttämänsä loitsun. "Dungeons & Dragons" (1974) omaksui ”vancelaisen” (”vancian”) taikuuden pohjaksi omille magiasäännöilleen. Vuonna 2001 ilmestyi "Iltaruskon maan" ja sen jatko-osien maailmaan sijoittuva, Robin D. Lawsin suunnittelema lisenssipeli "The Dying Earth Roleplaying Game". Peli sai harrastajien keskuudessa myönteisiä arvioita.Turjan on taikuri ja tiedemies, joka haaveilee keinotekoisen elämän luomisesta. Hän matkustaa Embelyoniksi kutsuttuun ulottuvuuteen tapaamaan kaikki loitsut tuntevaa Pandelumea. Varastettuaan ruhtinas Kandive Kultaparralta tietäjän himoitseman amuletin Turjan saa jäädä Pandelumen luokse Embelyoniin. Siellä hän kohtaa opettajansa epäonnistuneen luomuksen T'saisin, uskomattoman kauniin naisen joka kuitenkin näkee ympärillään vain pahuutta ja rumuutta. Turjan käyttää samaa reseptiä ja luo T'saisille mieleltään terveen mutta ulkonäöltään identtisen kaksoissiskon T'sainin. Siskokset kohtaavat sattumalta ja T'sais päättää lähteä maapallolle etsimään kauneutta. Myös Turjan palaa kotiin luomuksensa mukanaan.


title: Iltaruskon maa

text: Turjan joutuu pahan velhon Mazirianin vangiksi; Mazirian kiduttaa häntä oppiakseen elämän luomisen salaisuuden. T'sain houkuttelee Mazirianin hirviöiden kansoittamaan metsään ja surmaa tämän, mutta haavoittuu samalla itse kuolettavasti. Viimeisillä voimillaan hän palaa Mazirianin linnaan pelastamaan isäntänsä, jolloin Turjan vannoo luovansa täydellisen kopion T'sainista.


title: Iltaruskon maa

text: Samaan aikaan T'sais tutkii iltaruskon maata ja kohtaa Etarr-nimisen miehen, joka on kasvoiltaan vastenmielisen ruma. Etarr kertoo olleensa aiemmin normaali mutta rakastuneensa pahaan noita-akkaan. T'saisin avustamana Etarr saa kostonsa ja palautuu entiselleen. Seikkailunsa päätteeksi myös T'sais oppii näkemään kauneutta ja löytää Etarrista rakkauden.


title: Iltaruskon maa

text: Kerronta siirtyy seuraamaan Liane Maankiertäjää, joka on esiintynyt aiemmissa novelleissa roistona. Ylimielisenä ja häikäilemättömänä onnenonkijana hän päättää viedä Chun Väistämättömänä tunnetun hirviön aarteet. Lianen suunnitelma kompastuu kuitenkin omaan nokkeluuteensa ja Chun kaivaa häneltä silmät päästä.


title: Iltaruskon maa

text: Toisaalla ruhtinas Kandiven sukulaispoika Ulan Dhor lähtee etsimään vanhoja kirjoitustauluja, joiden on määrä kuvailla unohdettuja salaisuuksia. Hän päätyy Ampridatvirin kaupunkiin täynnä muinaista huipputeknologiaa ja rakastuu paikalliseen tyttöön. Yhdessä he pakenevat kaupungista ikivanhalla ilma-aluksella.


title: Iltaruskon maa

text: Kirjan viimeinen novelli ”Guyal Sfereläinen” ei kytkeydy suoraan muihin tarinoihin. Sen nimihenkilöä riivaa sammumaton tiedonjano, ja kysymyksiin kyllästyneet omaiset häätävät hänet kotoaan. Hän lähtee etsimään Ihmismuseota, jonka Kuraattori kuulemma tietää vastaukset. Matkan varrella Guyal kohtaa monia ihmeitä, kuten taikahuilua soittavan miehen sekä jättiläisten hartioilla ratsastavia paimentolaisia. Hän jää lopulta Ihmismuseon lähellä asuvien saponidien vangiksi; saponidit pakottavat Guyalin ja paikallisen naisen tutkimaan demonin riivaamaksi joutuneen museon. He selviytyvät koettelemuksistaan ja löytävät toimivan avaruusaluksen. Kodittomina ja omaistensa hylkääminä he päättävät lähteä etsimään parempaa tulevaisuutta tähdistä.


title: Erik Gabrielsson

text: Karl Erik Gabrielsson (13. lokakuuta 1903 Kirkkonummi – 18. heinäkuuta 1965 Kirkkonummi) oli Helsingin poliisimestari ja vuodesta 1944 poliisikomentaja. Hän toimi Liikkuvan poliisin päällikkönä vuonna 1944 ja vt. poliisiylijohtajana 1. tammikuuta 1946 – 31. tammikuuta 1947.


title: J. W. Wartiainen

text: Johan Wilhelm Wartiainen (21. marraskuuta 1849 Säkylä – 11. tammikuuta 1935 Sauvo) oli suomalainen kirkkoherra ja valtiopäivämies.


title: J. W. Wartiainen

text: Wartiaisen vanhemmat olivat torppari Juho Bleckhard Lundstedt-Ääri ja Lovisa Antintytär Toola. Hän pääsi ylioppilaaksi 1877 Turun lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen teologian erotutkinnon 1880. Wartiainen vihittiin papiksi 1881.


title: J. W. Wartiainen

text: Wartiainen toimi Loimaan 1. kappalaisena 1887–1901 ja Sauvon kirkkoherrana 1901–1935. Hän sai rovastin arvon 1901. Wartiainen oli pappissäädyn edustajana mukana vuosien 1897, 1900 ja 1904 valtiopäivillä.


title: J. W. Wartiainen

text: Vuonna 1922 Wartiainen julkaisi juutalaisvastaisen teoksen "Juutalaisten maailmanhistoriallinen merkitys entisaikaan Jumalan kansana ja nykyään saatanan joukkona", jossa hän syytti juutalaisia kristillisen perinnön tuhoamisesta ja maailmanvaltiuteen pyrkimisestä.


title: J. W. Wartiainen

text: Wartiainen oli naimisissa vuodesta 1881 Amanda Emilia Kuneliuksen kanssa.


title: Robert de Chesney

text: Robert de Chesney (k. 1166) oli keskiaikainen Lincolnin piispa. Hän oli William de Chesneyn veli ja Gilbert Foliotin setä. Pariisin tai Oxfordin yliopistossa opiskellut de Chesney toimi Leicesterin arkkidiakonina ennen valintaansa Lincolnin piispaksi. Hänen piispakaudeltaan on säilynyt yli 240 historiallista dokumenttia.


title: Robert de Chesney

text: Chesneyn perhe oli kotoisin Calvadoksen alueelta Normandiasta. Hänen vanhempansa olivat Roger de Chesney ja Alice de Langetot. Hän opiskeli joko Oxfordissa tai Pariisissa, koska hänestä käytettiin myöhemmin titteliä "magister". Hänestä tuli Leicesterin arkkidiakoni noin vuonna 1146.


title: Robert de Chesney

text: Piispana ollessaan Chesney perusti markkinapaikan Bansburyyn vuonna 1154. Hän kuoli vuonna 1166 ja on haudattu Lincolnin tuomiokirkkoon.


title: Tapio Soukka

text: Tapio Soukka (9. helmikuuta 1921 Koivisto – 24. heinäkuuta 2004 Turku) oli suomalainen taidemaalari.


title: Tapio Soukka

text: Soukan vanhemmat olivat Anton Soukka ja Hellä Heino. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Lempi Sirkka Vaari ja toinen Lahja Helena Kuoppamäki. Ensimmäisestä avioliitosta syntyi tytär Sirkka ja toisesta poika Tarmo. Soukka lähti 16-vuotiaana merille vuonna 1937. Hän toimi eri varustamoiden palveluksessa laivojen kierrellessä Amerikan, Afrikan ja Euroopan satamia. Vuonna 1956 hän joutui jäämään maihin sydänsairauden takia, jolloin merimiesaikana alkanut maalausharrastus pääsi etualalle.


title: Tapio Soukka

text: Ensimmäisen kerran Soukan teoksia oli esillä Turussa 1960. Hän osallistui muun muassa Turun Taideyhdistyksen, Turun Taiteilijaseuran, Suomen Taiteilijat ry:n ja Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton näyttelyihin. Soukka oli Turun Taiteilijaseuran jäsen vuodesta 1964 alkaen ja toimi sen hallituksessa 1966–1967 ja tilintarkastajana 1968–1980. Suomen kuvataiteilijamatrikkelissa hän on ollut vuodesta 1972 alkaen. Soukka oli tuottelias taiteilija 1960–1980 -luvuilla, hänen maalaustensa kokonaismäärä on useita tuhansia. 1960-luvulla hän nimitti tyyliään abstraktiseksi surrealismiksi, mutta tyyli vaihteli vuosien varrella ja hän teki esimerkiksi myös laiva- ja merimaalauksia sekä muita esittäviä tauluja.


title: Wilhelmina Cooper

text: Wilhelmina Cooper (o.s. Behmenburg) 1. toukokuuta 1939 – 1. maaliskuuta 1980) oli alankomaalaissyntyinen malli. Hän työskenteli aluksi Ford-mallitoimistolle ja perusti vuonna 1967 New Yorkissa oman mallitoimistonsa, Wilhelmina Modelsin.


title: Wilhelmina Cooper

text: Cooper syntyi Culemborgissa, mutta muutti perheensä kanssa Chicagoon, Yhdysvaltoihin vuonna 1954. Hänestä tuli eräs 1950–1960-lukujen kuuluisimmista malleista. Hän esiintyi uransa aikana 255:n lehden kannessa, ja hän on malli, jonka kuva oli useimmin American Voguen kannessa (27 tai 28 kertaa). Hän meni vuonna 1965 naimisiin Bruce Cooperin kanssa, joka oli aiemmin ollut "The Tonight Show Starring Johnny Carsonin" vastaavana tuottajana. Mies oli mukana perustamassa Wilhelmina-mallitoimistoa.


title: Wilhelmina Cooper

text: Wilhelmina-mallitoimistolla oli merkittävä osuus ensimmäiseksi afroamerikkalaiseksi supermalliksi nimetyn Naomi Simsin uran käynnistämisessä.


title: Wilhelmina Cooper

text: Cooper kuoli 40-vuotiaana keuhkosyöpään sairaalassa Connecticutin Greenwichissä.


title: Magneettimedia

text: Magneettimedia eli Magneettimedia.com on verkkopalvelu. Sitä julkaisee Suomen vastarintaliikkeen alainen järjestö Pohjoinen Perinne ry.


title: Magneettimedia

text: Julkaisu ilmestyi aiemmin myös paperiversiona. Sitä kustansi J. Kärkkäinen Oy, ja sitä jaettiin Pohjois-Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla ja Päijät-Hämeessä noin 366 500 talouteen. Kärkkäinen luopui lehdestä ja se lakkasi ilmestymästä paperisena marraskuun 2013 lopussa, ja sen tilalla alkoi ilmestyä KauppaSuomi-niminen ilmaisjakelulehti joulukuun alusta.


title: Magneettimedia

text: Magneettimedia jatkoi toimintaansa verkkojulkaisuna. Sen päätoimittajana on helmikuusta 2015 alkaen toiminut Markku Juutinen.


title: Magneettimedia

text: Markku Juutinen on sanonut, ettei ole vastaava toimittaja, vaikka sellainen lehtien pitää lain mukaan ilmoittaa. Huhtikuun lopulla 2015, juuri eduskuntavaalien jälkeen, lehti julkaisi 88-sivuisen tabloidikokoisen, kokonaan mainoksettoman numeron, jonka jakeluksi ilmoitettiin 270 000 kappaletta. Numeron sisältö oli antisemitistinen ja maahanmuuttovastainen. Lehti ilmoittaa julkaisijakseen Pohjoinen Perinne ry -nimisen yhdistyksen, jolla on yhteyksiä kansallissosialistiseen Suomen vastarintaliikkeeseen. Vastarintaliikkeen jäsenet myös jakoivat lehteä vuoden 2015 Kirkkopäivillä, mikä suututti järjestäjät.


title: Magneettimedia

text: Lehdessä on tavaratalotarjousten lisäksi ollut myös paljon ulkomaisista lähteistä toimitettuja yhteiskunnallisia artikkeleita ja joskus lainopillisia neuvoja. Lehdessä on julkaistu myös euroskeptisiä artikkeleita sekä arvosteltu laajoja rokotuskampanjoita. Vuonna 2011 Skepsis myönsi yritykselle Huuhaa-palkinnon lehden julkaisemisesta. Palkintoa perusteltiin sillä, että ensi kertaa ilmaislehti on valjastettu niin vahvasti uskomuslääkinnän, salaliittojen sekä virheellisen ja näennäistieteellisen tiedon levittämiseen.


title: Magneettimedia

text: Ylen uutisten mukaan Magneettimedia-lehti on julkaissut juutalaisia leimaavia antisemitistisiä kirjoituksia. Vuonna 2012 sekä yksityishenkilö että juutalaisseurakunnat jättivät aiheesta tutkintapyynnön. Juutalaisseurakuntien keskusneuvosto on pitänyt lehden kannanottoja rasistisina.


title: Magneettimedia

text: Magneettimedia on julkaissut artikkelin, jossa kielletään holokaustin kuusi miljoonaa uhria. Perusteluna viitataan Don Heddesheimerin kirjaan "The First Holocaust: Jewish Fundraising Campaigns With Holocaust Claims During and After World War One". Magneettimedian mukaan kirja todistaisi, että holokaustin uhrien määrä on myytti.


title: Magneettimedia

text: Lehden mukaan toisessa maailmansodassa ”valheellisen propagandan avulla Saksa leimattiin sotaan syylliseksi, vaikka Saksa pyrki ratkaisemaan tilanteen rauhanomaisesti”. Sen esittämien väitteiden mukaan Hitler oli ajettu nurkkaan, ja Englanti ja Ranska torpedoivat orastavan rauhan mahdollisuuden ja valitsivat suursodan.


title: Magneettimedia

text: Heinäkuussa 2013 Magneettimediasta tehtiin uusi rikosilmoitus, syynä yhdysvaltalaisen Ted Piken kirjoitus, jonka Magneettimedia suomensi ja julkaisi ja jonka mukaan juutalaisten kirjoituskokoelma "Talmudin" jotkut kohdat yllyttävät pedofiliaan. Simon Wiesenthal -keskus vetosi tasavallan presidentti Sauli Niinistöön Magneettimedian kirjoitusten takia. Järjestön mukaan Magneettimedian kirjoittelu yllyttää suomalaisia etniseen vihaan ja elvyttää juutalaisvastaisuutta.


title: Magneettimedia

text: Magneettimediassa ilmestyi jälleen 24. lokakuuta 2013 juutalaisiin liittyvä kirjoitus, joka oli suomennos alun perin vuonna 2009 verkkojulkaisussa ilmestyneestä tekstistä. Sen mukaan juutalaisyhteisö pitäisi sananvapautta ongelmana, koska se mahdollistaa Israelin ja juutalaisten arvostelemisen. Juha Kärkkäisen mielestä kyseinen kirjoitus ei ollut antisemitistinen.


title: Magneettimedia

text: Apulaisvaltakunnansyyttäjä päätti 30. toukokuuta 2013 nostaa syytteen kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Syytettyinä olivat Magneettimedian edustaja ja sen kustantaja, jolla on ollut mahdollisuus vaikuttaa julkaisemiseen.


title: Magneettimedia

text: Oikeudenkäynti Juha Kärkkäistä vastaan alkoi 30. syyskuuta 2013. Syyttäjä näki kirjoittelussa piirteitä kansallissosialismista, kun taas Kärkkäinen sanoi käyttäneensä vain sananvapautta. 21. lokakuuta 2013 Ylivieska–Raahen käräjäoikeus tuomitsi Juha Kärkkäiselle kansanryhmää vastaan kiihottamisesta 90 päiväsakon sakkorangaistuksen, mikä merkitsi 540 euron suuruista summaa. Oikeus katsoi, että kirjoitukset sisälsivät tietoja ja mielipiteitä, joissa selkeästi panetellaan tai solvataan juutalaisia. Lisäksi oikeus katsoi J. Kärkkäinen Oy:n vastuulliseksi ja määräsi sille 45 000 euron suuruisen yhteisösakon.


title: Magneettimedia

text: Sekä syyttäjä, J. Kärkkäinen Oy että Juha Kärkkäinen valittivat käräjäoikeuden tuomiosta Rovaniemen hovioikeuteen. Hovioikeuden istunnossa Kärkkäisen pyytämänä todistajana toimi uusnatsistisen Suomen vastarintaliike -järjestön johtaja. Hovioikeus piti Kärkkäisen tuomion ennallaan. Korkein oikeus ei myöntänyt asiassa valituslupaa, joten Juha Kärkkäisen henkilökohtainen tuomio ja hänen yrityksensä J. Kärkkäinen Oy:n tuomio ovat lainvoimaisia.


title: Magneettimedia

text: Toukokuussa 2014 kristillisdemokraattien kansanedustaja Jouko Jääskeläinen teki eduskunnassa kirjallisen kysymyksen, jossa hallitukselta pyydetään vastausta siihen, ”mihin toimenpiteisiin viranomaiset aikovat ryhtyä, että oikeuden tuomiossa mainitun ja sopimattomaksi todetun Magneettimedian aineiston julkinen levittäminen myös käytännössä loppuu”. Magneettimedia-verkkolehti on jatkanut holokaustin kiistämistä useiden artikkelien sarjalla ja väittänyt Natsi-Saksan sotarikollisten joutuneen väärin tuomituiksi.


title: Magneettimedia

text: Ted Piken artikkelin julkaisun jälkeen lehden kustantaja, jonka Juha Kärkkäinen omistaa vaimonsa kanssa, vaati päätoimittaja Juha Kärkkäistä muuttamaan lehden linjaa. Toimitusjohtaja Riku Ilvesluodon mukaan juttu on tehty ilman kustantajan hyväksyntää.


title: Magneettimedia

text: Lokakuussa 2013 J. Kärkkäinen Oy:n toimitusjohtaja Riku Ilvesluoto erosi tehtävästään. Ilvesluoto kertoi, että eron taustalla olivat tämän ja Juha Kärkkäisen välillä vallinneet näkemyserot kustannustoiminnasta sekä Magneettimedia-lehdestä. Juha Kärkkäinen on yhtiön pääomistaja.


title: Magneettimedia

text: Huhtikuussa 2015 suomalainen tekstiilialan yritys Finlayson ilmoitti lopettavansa yhteistyön tavaratalo Kärkkäisen kanssa Magneettimediassa olevan ”vastenmielisen ja ahdasmielisen propagandan” takia.


title: Magneettimedia

text: Keskisuomalaisen kirjapaino ei enää paina lehteä sen sisällön vuoksi.


title: Magneettimedia

text: J. Kärkkäinen Oy sekä Juha Kärkkäinen ovat lopettaneet kaiken yhteistyön Magneettimedian kanssa.


title: Aero Spacelines Super Guppy

text: Super Guppy, aikaisemmalta nimeltään Boeing 377 Super, on laajarunkoinen rahtilentokone. Konetyyppi on ollut Airbusin ja NASAn käytössä vuosia, minkä lisäksi sitä käyttää Aero Spacelines ja Aeromaritime. Airbus lopetti 90-luvulla Super Guppyn käytön, koska se kehitti oman jumborahtikoneen, Airbus A300-600 ST Belugan. Super Guppy muokattiin mallista Boeing 377.


title: Aero Spacelines Super Guppy

text: Kaikki paitsi yksi Super Guppy ovat vielä olemassa. Yksi romuttui laskutelineviasta.


title: Mason Musso

text: Mason Tyler Musso (s. 17. maaliskuuta 1989 Burbank, Kalifornia) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Hän on tullut tunnetuksi Metro Station -yhtyeestä. Masonilla on kaksi veljeä: Mitchel ja Marc. Hän on 178 cm pitkä ja hänellä on ruskeat silmät.


title: Mason Musso

text: Trace Cyruksen lähdettyä Metro Stationista vuonna 2010 Mason alkoi työstää musiikkia yksin. Pian hän kuitenkin aloitti uudestaan yhteistyön Metro Stationin Anthony Improgon ja Blake Healyn kanssa. He ovat kertoneet julkaisevansa uuden albumin vuonna 2012.


title: Ahti Karjalaisen synnyinkotimuseo

text: Ahti Karjalaisen syntymäkotimuseo Lepola on kotimuseona oleva entinen postikonttori ja poliitikko Ahti Karjalaisen synnyinkoti Hirvensalmen kunnassa. Rakennus sijaitsee lähellä Suonteen rantaa, aivan Kuitulan lakkautetun koulun "Kourannan" vieressä. Vanhassa pihapiirissä on mm. navetta ja pieni puotimuseo. Päärakennuksessa on näytteillä myös historiallista postikalustoa. Se on auki vain kesäisin.


title: Ahti Karjalaisen synnyinkotimuseo

text: Hirvensalmen kirkonkylällä on lisäksi Ahti Karjalaisen elämäntyömuseo Tupa.


title: Kapiti (rannikko)

text: Kapitin rannikko (tunnetaan myös nimellä "Kultainen rannikko") on nimitys pohjoissaaresta lounaaseen sijaitsevasta rannikosta Uudessa-Seelannissa Wellingtonista pohjoiseen Kapitin saarta vastapäätä. Se kuuluu Wellington alueneuvoston. Kapiti tarkoittaa "yhdistämistä" tai "rajaa". Siellä sijaitsee kaupunkeja kuten Te Horo, Waikanae, Paraparaumu sekä Etelä-Raumati. Lisäksi Kapitin rannikolla on muutamia pienempiä kohteita kuten Emerald Glen, Lindale, Maungakotukutuku, Otaihanga, ja Peka Peka.


title: D ja poikkiviiva

text: Đ (đ) eli d ja poikkiviiva tai poikkiviiva-d on latinalaisen kirjaimiston täydennys, joka muodostuu kirjaimesta D/d ja tarketta muistuttavasta vaakasuorasta poikkiviivasta. Đ/đ on vietnamin, pohjoissaamen ja inarinsaamen aakkosten seitsemäs kirjain ja koltansaamen aakkosten yhdeksäs kirjain. Se kuuluu myös eteläslaavilaisten kielten latinalaiseen aakkostoon.


title: D ja poikkiviiva

text: Poikkiviiva-D:tä ei pidä sekoittaa islannissa, fäärissä ja muinaisenglannissa käytettävään eth-kirjaimeen (Ð/ð), joka on suuraakkosena aivan samannäköinen mutta teknisesti eri merkki. Myös niin sanottu afrikkalainen D (Ɖ/ɖ) on suuraakkosena samannäköinen.


title: D ja poikkiviiva

text: Keskiaikaisessa latinassa poikkiviiva voitiin lisätä d-kirjaimeen merkiksi sanan lyhentämisestä. Esimerkiksi "hđum" voi olla lyhenne monikon genetiivimuodosta "heredum" ’perillisten’. Vastaavasti poikkiviiva voitiin lyhentämisen merkiksi lisätä muihinkin kirjaimiin.


title: D ja poikkiviiva

text: Pohjoissaamessa, inarinsaamessa ja koltansaamessa Đ/đ edustaa soinnillista dentaalifrikatiivia . Saamelaiskielten aakkosissa se järjestyy erikseen D/d-kirjaimen perään.


title: D ja poikkiviiva

text: Vietnamin kielessä Đ/đ edustaa implosiivista eli sisäänpäin laukeavaa soinnillista alveolaariklusiilia tai glottaaliklusiilin ja soinnillisen alveolaariklusiilin yhdistelmää . Vietnamin aakkosissa se järjestyy D/d-kirjaimen perään.


title: D ja poikkiviiva

text: Serbian, kroatian ja bosnian kielissä Đ/đ edustaa palatoalveolaarista affrikaattaa . Eteläslaavilaisten kielten latinalaisissa aakkosissa se järjestyy yhdistelmäkirjaimen Dž/dž perään.


title: D ja poikkiviiva

text: Serbian kyrillisissä aakkosissa Đ/đ-kirjainta vastaa Ђ/ђ. Makedonian kielessä sen osittainen vastine on Ѓ/ѓ (koska joillain seuduilla käytetään /dʑ/-äännettä). Serbokroatiassa đ voidaan korvata kirjainyhdistelmällä "dj" ja latinaistetussa makedoniassa kirjaimilla "gj".


title: Aaro Häkkinen

text: Aaro Tapio Häkkinen (10. joulukuuta 1906 Toivakka – 1. kesäkuuta 1970 Jyväskylä) oli lakimies ja urheilija.


title: Aaro Häkkinen

text: Häkkinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1927 Jyväskylän Lyseosta. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1936 Helsingin yliopistossa ja sai varatuomarin arvon vuonna 1942. Vuodesta 1961 Häkkinen oli Jyväskylän oikeuspormestari.


title: Aaro Häkkinen

text: Häkkinen edusti Suomea maaotteluissa sekä kansainvälisissä akateemisissa kilpailuissa. Häkkinen oli Suomen mestari seiväshypyssä ja kymmenottelussa vuonna 1932, ja hän sai SM-pronssia kymmenottelussa vuosina 1930 ja 1931 sekä seiväshypyssä vuonna 1933.


title: World of Tanks

text: World of Tanks (lyhennettynä "WoT") on valkovenäläisen Wargaming.netin kehittämä ja julkaisema ilmainen kolmannesta persoonasta kuvattu tankkisotapeli. Se julkaistiin Venäjällä vuoden 2010 elokuussa ja Euroopassa sekä Pohjois-Amerikassa 12. huhtikuuta 2011. Peliä voi pelata Windows-koneilla ja siitä on lisäksi saatavilla Winen kautta toimiva Linux-versio sekä CodeWeaversin kautta toimiva Mac OS -versio. Peliä voi myös pelata Androidilla, World of Tank Blitz. "World of Tanksilla" on yli 140 miljoonaa rekisteröitynyttä pelaajaa, ja peli pitää hallussaan Guinness World Recordsin MMO-ennätystä yhtäaikaisesta pelaajamäärästä samalla palvelimella. Peli oli ilmaispelien edelläkävijä, joka lisäsi niiden suosiota.


title: World of Tanks

text: "World of Tanks" on kolmannesta persoonasta kuvattu, verkossa pelattava massiivinen monen pelaajan sotapeli, jossa pelaaja ohjaa valitsemaansa panssarivaunua taistelussa muita pelaajia vastaan. Pelaajat voivat muodostaa keskenään klaaneja (), jotka voivat osallistua klaanisotiin (). Klaanisotiin voivat osallistua vain klaanin jäsenet, mutta klaanin omassa linnakkeessa pääsee pelaamaan myös rajoitettu määrä ulkopuolisia. Klaanien jäsenmäärä on rajoitettu sataan, minkä vuoksi monet klaanit tekevät yhteistyötä tai jakavat toimintaansa moniin alaklaaneihin. Pelaajia voi kutsua myös ”osastoon” () eli kahden tai kolmen pelaajan ryhmään, jossa pelaajat pääsevät samalle puolelle taistelussa. Taistelussa ollessaan pelaajat voivat viestiä keskenään tekstipohjaisessa chatissä sekä ääniviesteillä. "World of Tanksiin" kirjautumiseen voi käyttää Wargaming.net ID:tä eli yhdistettyä kirjautumista, joka toimii myös muissa Wargaming.netin peleissä.


title: World of Tanks

text: Taisteluista tienaa menestyksen mukaan krediittejä ja kokemuspisteitä. Kokemuspisteitä käytetään moduulien eli panssarivaunujen osien ja uusien vaunujen tutkimiseen. Krediiteillä voi hankkia vaunuja, moduuleita ja erilaisia vaunujen ominaisuuksia parantavia varusteita. Mikromaksuilla hankittavalla kullalla voi lunastaa itselleen muun muassa parempia vaunuja ja erikoisammuksia. Kultaa voi muuntaa krediiteiksi, mutta krediittejä ei voi muuntaa kullaksi. Pelin sisällä klaanit ansaitsevat kultaa omistamiensa maa-alueiden kultatuottojen perusteella. Klaanit voivat jakaa ansaitsemiaan kultatuloja pelaajilleen.


title: World of Tanks

text: Pelissä on yhteensä lähes 50 eri karttaa () eli kenttää, joilla pelata. Kentät poikkeavat toisistaan maaston, säätilan ja suuruutensa puolesta, ja ne jaetaan kolmeen eri tyyppiin: kesä, talvi ja aavikko. Lisäksi kentät voidaan jakaa kaupunkikarttoihin, avoimiin karttoihin ja niiden yhdistelmiin. Pelkän maaston lisäksi kentissä on erilaisia efektejä (esim. lentokoneita tai liikkuvia nostureita). Osa kartoista, kuten Prokhorovka sekä Siegfried Line, perustuvat johonkin historialliseen taistelupaikkaan. Loput kartoista on kehitelty jonkin tunnetun alueen pohjalta (esim. Malinovka).


title: World of Tanks

text: Pelaajat voivat pelata yli 300:lla vuosien 1930–1963 aikana käytetyillä panssarivaunuilla, niiden prototyypeillä sekä suunnitteilla olleilla vaunuilla. Vaunuja on yhdeksästä eri maasta: Neuvostoliitosta, Saksasta, Yhdysvalloista, Iso-Britanniasta, Ranskasta, Japanista, Kiinasta, Tšekkoslovakiasta, Puolasta, Ruotsista ja Italiasta. Vaunuja on viittä eri tyyppiä: kevyitä, keskiraskaita, raskaita, panssarintuhoajia eli PST-vaunuja ja telatykkejä. Kullakin vaunutyypillä ja tankilla on yksilölliset ominaisuudet, ja sitä myötä erilaiset pelitaktiikat. Pelissä on usean tasoisia () vaunuja aina kymmentasoisiin asti. Aluksi pelaaja saa jokaiselta maalta yhden ykköstason vaunun. Uusia vaunuja ja varusteita voi hankkia krediiteillä ja kullalla. Ennen taistelua pelaaja valitsee vaununsa tallissa. Normaaliversioiden lisäksi tallista on ollut erilaisina juhlapäivinä useita kymmeniä muunnoksia.


title: World of Tanks

text: "World of Tanks" ei ole varsinainen simulaatiopeli, vaan asioita on yksinkertaistettu pelattavuuden parantamiseksi. Panssarivaunuissa on historiallisen esikuvansa mukaan mallinnettu panssari, joka panssarinläpäisevän ammuksen on läpäistävä tehdäkseen vaunuun vahinkoa. Ammuksen läpäisykyky vähenee etäisyyden kasvaessa. Poikkeuksena tähän ovat ontelokranaatit ja räjähtävät ammukset. Itse vahingonsieto perustuu kestopisteisiin ja ammuksen tekevän vahingon määrään, joka riippuu etupäässä sen kaliiperista. Osuma voi kestopisteiden vähentämisen lisäksi aiheuttaa kriittisen osuman; esimerkiksi osuma polttoainesäiliöihin tai moottoriin voi sytyttää vaunun tuleen ja osuma ammusvarastoon räjäyttää sen.


title: World of Tanks

text: Normaalitaistelu on satunnaistaistelun yleisin alalaji. Siinä on kaksi 15 pelaajan joukkuetta. Peli päättyy, kun toiselta puolelta tuhotaan kaikki vaunut tai tukikohta vallataan. Jos kumpikaan näistä ei tapahdu 15 minuutissa, taistelu päättyy tasapeliin. Tasapeli lasketaan molempien joukkueiden tappioksi. Hyökkäystaistelussa on kaksi viidentoista pelaajan joukkuetta. Kymmenen minuutin aikana toisen joukkueen tulee puolustaa tukikohtaa ja toisen hyökätä vihollisen tukikohdalle. Jos aika loppuu, puolustava joukkue voittaa. Kohtaamistaistelussa on yksi tukikohta, joka on yleensä yhtä kaukana molempien joukkueiden lähtöpaikoista. Joukkueita on kaksi ja pelaajia 15 kummallakin puolella. Joukkueiden pitää vallata tukikohta tai tuhota kaikki vihollisen joukkueen vaunut. Joukkuetaisteluissa taistelee kummallakin puolella seitsemän pelaajaa, joiden vaunujen yhteistaso on korkeintaan 52. Joukkuetaisteluissa vaunut ovat tasoilta 6–8.


title: World of Tanks

text: Historiallinen taistelu () oli pelimuoto, jossa pelaajat pääsivät pelaamaan oikeissa taisteluissa niihin liittyvillä tankeilla. Historiallinen taistelu lisättiin "World of Tanksiin" päivityksessä 9.0 ja poistettiin versiossa 9.2 pelaajien kritiikin takia. Historiallista taistelua moitittiin pitkistä jonotusajoista ja epäreilusta "Match Makingista". Taisteluissa pyrittiin mallintamaan historiallisia taisteluita tarkasti, ja pelattavissa on vain tietyt vaunut valittuine moduuleineen ja ammuksineen.


title: World of Tanks

text: Klaanisotien tavoitteena on saavuttaa maailman herruus valtaamalla toisilta klaaneilta provinsseja. Klaanisodan vakavamman luonteen takia klaanisotiin tehdään usein erillisiä taistelutaktiikoita ja klaanisodissa käytetään usein jonkinlaista VoIP-ohjelmistoa (esim. TeamSpeak). Klaaneille on tarkoitettu myös pelimuoto nimeltään Linnake (), jossa rakennetaan omaa linnaketta eli klaanin "tukikohtaa", puolustetaan sitä vihollisia vastaan ja hyökätään vihollisten linnakkeisiin.


title: World of Tanks

text: Lisäksi pelissä voi pelata kenttiä Team Training -pelitilassa, jossa pelaaja voi itse määritellä pelattavan kartan ja joukkueiden kokoonpanot.


title: World of Tanks

text: Aprillipäivänä 2014 peliin lisättiin 8-Bit Tales -pelimuoto ja Karl-niminen tason yksi telatykki. Taisteluissa on molemmilla puolilla seitsemän kahdeksanbittistä vaunua, jotka pelaavat retrohenkisellä kahdeksanbittisellä kartalla. Kartassa on metallisia tuhoutumattomia esteitä, ampumalla tuhoutuvia esteitä, puskia ja vesiesteitä. Normaalista "World of Tanksista" poiketen myöhemmässä "8-Bit Talesissa" on normaaliammusten lisäksi parantavia ammuksia. 8-Bit Tales palasi myöhemmin hieman muokattuna uudenvuoden 2015 jälkeen Winter Showdown -nimisenä. Siinä pelaajat voivat taistella kolmella eri tankilla jopa viiden pelaajan osastoissa.


title: World of Tanks

text: Wargaming.net julkaisi vuoden 2014 jalkapallon MM-kilpailujen kunniaksi Football battles -pelimuodon, jossa pelattiin jalkapalloa tankeilla. Taisteluissa on molemmilla puolilla kolme T-62A Sport -vaunua, joiden tavoite on tehdä vähintään kolme maalia tai olla johdossa seitsemän minuutin peliajan päättyessä. Vihollisvaunuja ei voi vahingoittaa teloja lukuun ottamatta. Pelimuoto poistui MM-kisojen jälkeen.


title: World of Tanks

text: Version 9.3 myötä "World of Tanksiin" lisättiin Tank Rally -pelimuoto, joka oli saatavilla vain 29. syyskuuta – 12. lokakuuta 2014. Taisteluissa on kummallakin puolella kolme M24 Chaffeesta muunneltua M24 Chaffee Sport -vaunua. "Tank Rallyssa" pelaajien tulee ajaa Port-kartasta muokattua rataa pitkin tukikohtaan samalla ampuen vihollisia ja lopuksi tuhota viholliset tai vallata tukikohta.


title: World of Tanks

text: Aprillipäivänä 2016 peliin lisättiin Moon Mayhem -pelimuoto, jossa kolme pallon muotoista IS 8-Ball -vaunua taistelee vastakkain Kuuhun sijaittuvassa kartassa. Pelimuodossa on erikoisuutena vaunuja ilmaan nostava pomppu, niitä toiseen paikkaan lennättävä impulssi ja niitä tuhoava meteorisuihku.


title: World of Tanks

text: Sommen taistelussa ensi kertaa käytetyistä Mark I -panssarivaunuista tuli 15. syyskuuta 2016 täyteen 100 vuotta, minkä kunniaksi Wargaming julkaisi niiden historiaa juhlistavan Convoy-pelimuodon. Siinä pelaajien tehtävänä on suojata panssariautoilla Mark I -panssarivaunua sen edetessä vihollisen tukikohtaan tai toisella puolella estää vaunun eteneminen omaan tukikohtaan. Pelimuoto poistui 5. lokakuuta 2016.


title: World of Tanks

text: Modaaminen on modien () eli pelaajien kehittämien lisäosien asentamista peliin. Modit muokkaavat yleensä vaunujen tai tallin ulkoasua, ääniä, minikarttaa, tarkka-ampujatilaa, näyttävät vihollisvaunujen heikot kohdat tai arvioivat voittomahdollisuuksia. Vaikka modeja ei yleensä voi muokata, esimerkiksi vaunujen ulkoasua muokkaaviin modeihin sisältyy mahdollisuus luoda itse vaunun kuviointi. World of Tanksin modien vaikutukset rajoittuvat vain pelaajalle itselleen.


title: World of Tanks

text: Puhdistaakseen peliä epäreiluista modeista Wargaming julkaisi 8. marraskuuta 2016 kiellettyjen modien listan. Ensimmäistä kertaa kielletyistä modeista kiinni jääville annetaan seitsemän päivän pelikielto ja toista kertaa kiinni jääville ikuinen pelikielto. 29. marraskuuta Wargaming ilmoitti antaneensa lähes 3 000 pelaajalle seitsemän päivän pelikiellon kiellettyjen modien käyttämisestä.


title: World of Tanks

text: Wargaming.net aloitti "World of Tanksin" kehittämisen 2008, kun yhtiön kehittämät DVD:llä jaeltavat yksinpelit eivät lyöneet läpi. Moninpeligenre oli täynnä fantasiapelejä, joiden seassa markkinarako olisi ollut pieni, ja niinpä Wargaming.net päätti kehittää muuntyylisen pelin. 12. joulukuuta 2008 järjestettiin uuteen peliin keskittyvä sisäpiirin aivoriihi, jossa päätettiin kehittää toiseen maailmansotaan sijoittuva tankkipeli. Pelin alfaversio julkaistiin Venäjällä syyskuussa 2009, ja se sisälsi vain yhden kartan sekä kuusi panssarivaunua (BT-7, Hummel, SU-85, T-34, Pz IV & Tiger) Saksalta ja Neuvostoliitolta. Peli pääsi suljettuun beetavaiheeseen 30. tammikuuta 2010, jolloin se sisälsi kolme karttaa ja useita kymmeniä vaunuja. Kolmessa kuukaudessa suljettuun beetaan oli tullut yli 40 000 pyyntöä ja palvelimilla oli pelattu yli 400 000 taistelua. Kun peli julkaistiin avoimeen beetaan 24. kesäkuuta, siinä oli jo seitsemän karttaa ja yli 60 vaunua Saksalta, Yhdysvalloilta ja Neuvostoliitolta.


title: World of Tanks

text: "World of Tanks" julkaistiin Venäjällä 12. elokuuta 2010 versiona 0.6.3, mutta palvelimien ylikuormituksen takia ne suljettiin vähäksi aikaa. Englanninkielinen avoin beetaversio julkaistiin 27. tammikuuta 2011. Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa World of Tanks julkaistiin 12. huhtikuuta 2011. Pelipalvelimiin kohdistui julkistuksen jälkeen paljon kuormitusta ennakoitua suuremman pelaajamäärän takia, ja Wargaming.net joutui lisäämään palvelimien määrää. Wargaming.net kehitti "World of Tanksista" alun perin historiallisen tarkkaa, simulaattorimaista tankkipeliä historian harrastajille. Pelin suosion nopea kasvu aiheutti ylläpidolle ongelmia monilla palvelimilla.


title: World of Tanks

text: Pelissä oleva panssarivaunut luodaan joko piirtämällä ne tietokoneella tai 3D-skannaamalla niistä kolmiulotteinen malli. Kun "World of Tanks" julkaistiin, tankeissa oli keskimäärin 8 000 polygonia ja grafiikoita rajoittavana tekijänä oli lähinnä tietokoneiden teho. Nykyisin osassa tankeissa voi olla jopa 18 000 polygonia. Aluksi vaunuja päivitettiin tietokoneiden suorituskyvyn kasvaessa, mutta myöhemmin siirryttiin malliin, jossa vaunut luodaan aluksi miljoonien polygonien tarkkuudella, ja skaalataan sitten tietokoneeseen sopivaksi. "World of Tanks" käyttää Linux-pohjaisia palvelimia, BigWorld- ja Havok -pelimoottoreita ja "Umbra 3 Visibility Solution" -teknologiaa pelimoottorin turhan käytön vähentämiseksi.


title: World of Tanks

text: World of Tanksin musiikin on säveltänyt Sergey Khmelevsky. Lontoolaisessa Abbey Road Studios -studiossa äänitetty alkuperäinen soundtrack sisältää 37 kappaletta. Soundtrackin lisäksi pelissä on erilaisia tykki- ja moottoriääniä sekä miehistön ääniviestejä.


title: World of Tanks

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Sergey Khmelevsky.


title: World of Tanks

text: "" on "World of Tanksin" Xbox 360:lle optimoitu konsoliversio, joka julkaistiin 12. helmikuuta 2014. Siinä on PC-versiota vähemmän karttoja ja vaunuja, eikä siinä voi käyttää samoja tunnuksia kuin PC-versiossa. "World of Tanksin" Xbox Onelle optimoitu versio "" julkaistiin 2015. Xbox 360 -versiossa ja Xbox One -versiossa pelaajat pelaavat samalla palvelimella keskenään. PlayStation 4:lle optimoitu versio julkaistiin 19. tammikuuta 2016.


title: World of Tanks

text: "World of Tanks Blitz" on "World of Tanksin" alun perin Androidille ja iOS:lle kehitetty mobiiliversio. Se julkaistiin Windows 10:n sovelluskaupassa vuonna 2015 ja Steamissa marraskuussa 2016. "World of Tanks Blitz" sisältää vähemmän panssarivaunuja ja karttoja kuin PC-versio, mutta molemmissa toimiva samat tunnukset. Lisäksi "WoT Blitzin" taisteluissa on kummallakin puolella vain seitsemän panssarivaunua, kun taas PC-versiossa niitä on 15.


title: World of Tanks

text: World of Tanks on saanut paljon myönteisiä arvosteluja. Metacriticin laskema painotettu arvostelukeskiarvo on 80 pistettä sadasta ja GameRankingsin laskema arvostelukeskiarvo on 82.32%. Peli on voittanut monia pelialan palkintoja ja menestynyt hyvin myös kaupallisesti, sillä se tuotti 2013 neljänneksi eniten mikromaksutuloja maailmassa.


title: World of Tanks

text: Monissa arvosteluissa kiitettiin pelin tasapainoa sujuvan pelattavuuden ja realismin välillä. Kritiikkiä annettiin lähinnä hitaasta etenemisestä ylemmillä tasoilla, korkeasta oppimiskynnyksestä ja pelaajien huonosta käytöksestä. "Pelaaja-lehden" arvostelussa kehuttiin pelin tunnelmaa ja pelaamista kavereiden kanssa. Domen arvostelija Jukka Kauppinen kehui peliä palkitsevaksi ja totesi, että "harvoin peliä sekä rakastaa että vihaa yhtaikaa näin tunteella". Lisäksi hän kehui myös pelin laajaa ja monipuolista panssarivaunuvalikoimaa ja uudistuksia."World of Tanks" on todella suosittu. Sillä on yli 140 miljoonaa rekisteröinyttä pelaajaa ja se pitää hallussaan MMO-ennätystä (yhtäaikaisten pelaajien määrä verkossa) 1 114 337 pelaajalla. Pelistä on tehty myös monia kopioita, joista kiinalainen Project Tank -peli on viety oikeuteen. Vuonna 2013 World of Tanksin mikromaksutulot ylittivät World of Warcraftin ja peli sijoittui neljänneksi parhaiten rahaa tuottavaksi nettipeliksi 372:n miljoonan dollarin tuotoilla.


title: World of Tanks

text: Parhaat World of Tanksin pelaajat ovat kuuluisia myös pelin ulkopuolella. Monet pelaajat striimaavat pelejään suorana nettiin (esimerkiksi Twitchiin) tai tallentavat pelisuorituksiaan ja jakavat niitä videoina esimerkiksi YouTubeen. Wargaming.net tarjoaa virallisen pelifoorumin, jossa kerrotaan peliin liittyviä uutisia ja jossa voi käydä yleistä keskusteltua pelistä. Monilla klaaneilla on omat verkkosivut ja peliin liittyen on tehty myös paljon muita sivustoja. Videopelituotteisiin keskittyneellä J!NX-sivustolla myydään pelin teemaan liittyviä oheistuotteita. Lisäksi pienoismallivalmistaja Italeri myy World of Tanks -aiheisia pienoismalleja ja Razerilla on myynnissä World of Tanks -aiheisia pelitarvikkeita. Wargaming.net on julkaissut "World of Tanks Assistant" -mobiilisovelluksen Androidille, iOS:lle ja Windows Phoneille pelisuoritusten ja -uutisten seuraamiseen. Yhtiö on ilmoittanut entisöivänsä myös Kubinkan panssarimuseossa sijaitsevan maailman suurimman Maus-panssarivaunun. Toukokuussa 2016 Wargaming.net ilmoitti julkaisevansa yhteistyössä Dark Horse Comicsin kanssa kuusiosaisen Normandian maihinnousuun sijoittuvan "World of Tanks: Roll Out!" -nimisen sarjakuvasarjan. Sarjaa käsikirjoittaa Garth Ennis, piirtäjänä toimii Carlos Ezquerra ja kansitaiteilijana Isaac Hannaford.


title: World of Tanks

text: Wargaming.net järjestää vuosittain useita kilpapeliturnauksia. Kilpapelaaminen lähti pelaajien itse järjestämistä turnauksista. Niiden tultua suosituksi Wargaming.Net alkoi järjestää turnaukseksia. World of Tanks on virallinen "World Cyber Games" -tapahtuman finaalipeli. "World of Tanks" -turnauksista merkittävin on "WGL Grand Finals", jonka ottelut striimataan suorana nettiin. Ensimmäinen kilpapeliturnaus järjestettiin 2012, jolloin 30 000 pelaajaa oli mukana kilpailemassa 100 000 dollarin arvoisista palkinnoista. Vuonna 2014 järjestetyn ensimmäisen WGL Grand Finals -turnauksen voitti Natus Vincere. Vuonna 2015 finaalin voitti Hellraisers. Hallitseva mestari on Natus Vincere.


title: Simijärvi

text:
Simijärvi (Iso-Simi) on pienehkö järvi Länsi-Uudellamaalla Varsinais-Suomen rajan tuntumassa. Se sijaitsee Kiskon-Pohjan järviylängöllä Raaseporin kunnassa viitisen kilometriä Fiskarista pohjoiseen. Simijärvi kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Lähes luonnontilaista järveä ympäröi Simijärven luonnonsuojelualue.
__notoc__


title: Simijärvi

text: Suomalaisten järvien keskisyvyystilastossa Simijärvi on sijalla kolme. Yli 40 miljoonan kuutiometrin vesitilavuus on moninkertainen useimpien samanlaajuisten suomalaisjärvien volyymiin nähden. Simijärven syvin kohta on noin 43 metriä. Järven rannat ovat lähes rakentamattomia ja niitä ympäröivät karut ja kallioiset kangasmetsät. Pienet kannakset erottavat Simijärven sen itäpuolisesta Pikku-Simistä ja eteläpuolisesta Lutsjöstä. Simijärven vedenlaatu on luokiteltu erinomaiseksi. Vesi on lievästi happamoitunutta ja vähäravinteista.


title: Simijärvi

text: Vähäsaarisen Simijärven suurin saari on Iso-Lensmanni.


title: Simijärvi

text: Suomen sisävesien ammattikalastajien merkittävin saaliskala muikku kuuluu Simijärven luontaiseen kalakantaan. Järvessä esiintyy myös kirjoeväsimppua, jota Suomessa tavataan lähinnä idässä ja pohjoisessa. Simijärven pesimälinnustoa edustavat muun muassa selkälokki ja kuikka. Vesikasveista yleisimpiä ovat pohjalehtiset nuottaruoho, tummalahnaruoho, rantaleinikki ja Suomessa harvinainen raani. Uposlehtisiä vesikasveja edustaa Suomessa sangen harvinainen rentovihvilä.


title: Simijärvi

text: Syvyytensä ja kirkasvetisyytensä ansiosta Simijärvi soveltuu erinomaisesti vedenalaiseen kuvaukseen.


title: Simijärvi

text: Simijärvestä on löydetty 19 metriä pitkä ja viisi metriä leveä hylky, jolle tehtiin dendrokronologinen tutkimus vuonna 2003.


title: Woluwe-Saint-Pierre

text: Woluwe-Saint-Pierre on yksi Belgian pääkaupungin Brysselin kunnista. Se sijaitsee Itä-Brysselissä ja sillä on yhteistä rajaa kolmen muun Brysselin kunnan, Auderghemin, Woluwe-Saint-Lambertin ja Etterbeekin kanssa. Brysselin laidalla sijaitsevana sillä on myös Brysselin ulkopuolisen kunnan, Tervurenin sekä Kraainemin kanssa samaa rajaa. Muiden Brysselin kuntien lailla se on kaksikielinen.


title: Woluwe-Saint-Pierre

text: Merkittävin nähtävyys Woluwe-Saint-Pierressä on Stoclet-palatsi, joka on merkittynä Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Woluwe-Saint-Pierre

text: Woluwe-Saint-Pierressä sijaitsee suuri määrä muiden valtioiden lähetystöjä ja siellä sijaitsee muun muassa Naton päämaja.


title: Fiskarsinjoki

text: Fiskarsinjoki (tai Fiskarinjoki) on pieni joki Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Se alkaa Degersjönista, virtaa kohti etelää Fiskarin ruukkikylän kautta Borgbyträsketiin ja laskee vetensä Suomenlahteen.


title: Fiskarsinjoki

text: Fiskarsinjoki kulkee puistomaisessa kulttuurimaisemassa. Melko tasaisesti virtaavan joen varrella on jokunen kivinen, koskimainen osuus. Vesi on melko kirkasta. Fiskarsinjoki on verraten tasalevyinen, joskin siinä on muutama kapeikko; keskileveys on kahdeksan metriä. Joen hyönteisfauna on runsaanlainen, sillä veden happamuus on parhaimmillaan 7,3. Fiskarsinjoen meritaimenkanta on rauhoitettu.


title: Fiskarsinjoki

text: Vesireitti Seljänalasesta etelään kohti Suomenlahtea (linnuntietä noin 10 km):


title: Fiskarsinjoki

text: Seljänalanen (41 mpy) → Anskunjoki → Finnsjön → Kvarnbyån → Degersjön (19 mpy) → Fiskarsinjoki → Borgbyträsket → Suomenlahti.


title: Seljänalanen

text: Seljänalanen on pienehkö ja syvä järvi Fiskarsinjoen valuma-alueella Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajalla. Järven pohjoisosa kuuluu Saloon, lounaisosa Raaseporiin ja kaakkoisosa Lohjaan (ennen vuotta 2013 Karjalohjaan). Järven eteläpäässä sijaitsee Antskog, joka on eräs Suomen historiallisista ruukkialueista. Seututie 104 kulkee Seljänalasen itäpuolitse.


title: Seljänalanen

text: Seljänalasen ja sen luoteispuolisen Määrjärven välillä on kapea kanava.


title: Seljänalanen

text: Seljänalasen kaakkoisrannalta on löydetty kivikautinen asuinpaikka.


title: Seljänalanen


title: Seljänalanen

text: Seljänalanen (41 mpy) → Anskunjoki → Finnsjön → Kvarnbyån → Degersjön (19 mpy) → Fiskarsinjoki → Suomenlahti.


title: Anskunjoki

text: Anskunjoki on pieni joki Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Se alkaa Seljänalasen eteläkärjestä ja virtaa pieneen Finnsjön järveen. Joki on osa Fiskarsinjoen valuma-aluetta ja kuuluu Pohjan kalastusalueeseen.


title: Anskunjoki


title: Anskunjoki


title: Finnsjön

text: Finnsjön on pieni järvi Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Se kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Seututie 104 kulkee Finnsjön länsipuolitse. Anskun kylä ja Antskogin historiallinen ruukkialue sijaitsevat Finnsjön pohjoispuolella. Finnsjön koillisrannalla sijaitsee Notvikenin vuorijalavametsä, jossa tavataan useita vaativia lehtolajeja.


title: Finnsjön


title: Finnsjön


title: Kvarnbyån

text: Kvarnbyån on pieni joki Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Se alkaa Finnsjönista ja kulkee kohti etelää Degersjöniin.


title: Kvarnbyån

text: Kvarnbyån virtaa lehtipuuvaltaisen metsän keskellä. Pudotuskorkeus Finnsjön ja Degersjön välillä on yli seitsemän metriä. Runsaan kilometrin mittaisen joen varrella on lukuisia koskia. Joen leveys on viidestä seitsemään metriä. Joessa on runsaasti taimenta, sen kanta on alueella rauhoitettu. Enimmän osan kalastuskaudesta Kvarnbyån on kirkasvetistä.


title: Kvarnbyån


title: Kvarnbyån


title: Nokia C1-01

text: Nokia C1-01 on matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama kesäkuussa 2010 julkaistu matkapuhelin.


title: Degersjön

text: Degersjön (vanhoissa kartoissa Degersjö) on pienehkö järvi Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Se kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Seututie 104 kulkee Degersjön länsipuolitse.


title: Degersjön

text: Degersjön on pinta-alaltaan Uudenmaan 11. suurin järvi. Se on karkean u-kirjaimen muotoinen; pohjoisesta työntyvä Degernäsin niemi jakaa sen läntiseen ja itäiseen osaan. Degersjöniin laskevat Seljänalasen vedet pohjoisen suunnasta ja Degersjön puolestaan purkaa vetensä Fiskarsinjokea Pohjanpitäjänlahteen, jonka pohjoinen perukka sijaitsee muutaman kilometrin päässä järvestä. Noin kilometrin mittainen Kvarnbyån-joki yhdistää Degersjön Finnsjöniin.


title: Degersjön

text: Degersjön rantamilla on sijainnut useita historiallisia säteritiloja. Niiden rakennuksista on jäljellä vain raunioita. Keskiajalla alueella oli kaksi kartanolinnaa: Degernäs ja Gennäs. Nykyisin järven etelärannalla on erinäisiä suuria maanviljelystiloja.


title: Degersjön


title: Degersjön


title: Borgbyträsket

text: Borgbyträsket on pieni järvi Pohjan taajaman pohjoispuolella Raaseporissa Länsi-Uudellamaalla. Se kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Seututie 104 kulkee Borgbyträsketin länsipuolitse. Järven eteläpuolella, sen ja Pohjanpitäjänlahden välistä, kulkevat Seututie 111 ja Rantarata Helsingistä Turkuun.


title: Borgbyträsket

text: Borgbyträsket on Fiskarsinjoen eteläisin allas reitillä Seljänalasen järvestä Suomenlahteen kuuluvaan Pohjanpitäjänlahteen. Se on muodoltaan pitkulainen ja vesi on lievästi savisameaa. Kasvillisuus on melko runsasta. Borgbyträsketin laaksossa on maisemallisesti merkittäviä avo- ja tervaleppäluhtia. Järven itäpuolitse on kulkenut kapearaiteinen rautatie, jonka linjalla on nykyisin maantie.


title: Borgbyträsket


title: Borgbyträsket


title: Pertti Lintunen

text: Pertti Lintunen (s. 8. joulukuuta 1952 Hämeenlinna) on Imatran entinen kaupunginjohtaja. Kaupunginjohtajan virassa Lintunen oli 1. heinäkuuta 2006 vuoteen 2017. Sitä ennen hän oli 15 vuotta Kotkan kaupungin sivistystoimen toimialajohtajana.


title: Pertti Lintunen

text: 2. https://esaimaa.fi/uutiset/lahella/fe64ac91-36ba-4377-9338-b95dffaf7c9a


title: Komun rautatieasema

text: Komun rautatieasema (lyh. Kom) sijaitsee Pyhäsalmella Iisalmi–Ylivieska-radalla.


title: Komun rautatieasema

text: Komulla oli tärkeä rooli Kaukas-yhtiön Pyhäjärvellä vuonna 1953 toimeenpaneman Suomen ensimmäisen suuren traktorisavotan käyttämänä lastauspaikkana.


title: Berlaymont

text: Berlaymont on Belgian pääkaupungissa Brysselissä sijaitseva Euroopan komission päärakennus. Komissiolla on Berlaymontin lisäksi kymmeniä muita rakennuksia.


title: Berlaymont

text: Vuonna 1960 Belgian valtio osti maata Brysselin keskustasta rakentaakseen Euroopan komission majoittamista varten rakennuksen. Rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Lucien de Vestel, Jean Gilson, André Polak ja Jean Polak. He suunnittelivat rakennuksesta ristin muotoisen. Rakennuksen pinta-alan oli suunniteltu olevan 240 000 m², jolloin rakennukseen olisi mahtunut työskentelemään jopa 3 000 virkamiestä.


title: Berlaymont

text: Berlaymontia rakennettiin vuodesta 1963 vuoteen 1969.


title: Berlaymont

text: Vuonna 1991 koko Berlaymont-rakennus evakuoitiin havaitun asbestin vuoksi. Asbestinpoisto kävi hyvin kalliiksi Belgian valtiolle. Lopulta vuonna 2004 työt valmistuivat ja komissio pääsi vihdoinkin majoittumaan uudelleen rakennukseen. Rakennus myytiin komissiolle 21. lokakuuta 2004.


title: Berlaymont

text: Toukokuun 18. päivänä vuonna 2009 kello yhden aikaan iltapäivällä rakennuksessa syttyi tulipalo. Kaikki paikalla olleet 2700 henkilöä evakuoitiin rakennuksesta. Brysselin palokunta sai tapauksesta hälytyksen, ja useat yksiköt lähtivät paikan päälle. Palokunta sai palon täydellisesti sammutettua myöhään iltapäivällä. Palon syytä ei tiedetä varmasti.


title: Tre Kronor -luokka

text: Tre Kronor -luokka oli Ruotsin merivoimien kahden aluksen muodostama risteilijäluokka.


title: Tre Kronor -luokka

text: Toisessa maailmansodassa muuttui Ruotsin meripuolustuksen perusta, jonka muodostivat torpedoyksiköiden tukemat rannikkopanssarilaivat. Muutoksen seurauksena jätettiin tilaamatta kaksi jo suunniteltua Sverige-luokan rannikkopanssarilaivaa. Uuden suunnitelman mukaan tuli muodostaa kaksi laivuetta, joissa kummassakin olisi risteilijä ja neljä hävittäjää sekä tukena neljä moottoritorpedovenettä. Risteilijöissä hyödynnettiin Alankomaiden tilaamat ja Saksan hyökkäyksen jälkeen toimittamatta jääneet 152 millimetrin tykit.


title: Tre Kronor -luokka

text: Alusten piirustukset hankittiin 1940-1941 Triestestä Italiasta Cantieri Riuniti dell'Adriaticolta. Piirustuksia kuitenkin muutettiin useaan otteeseen ennen tilausten tekemistä. Varhaisissa piirustuksissa alusten pääaseina oli kolme kolmiputkista 152 millimetrin tykkitornia, mutta lopullisissa piirustuksissa oli ainoastaan etukannella yksi kolmiputkinen ja takakannella kaksi kaksiputkista tornia.


title: Tre Kronor -luokka

text: Alusten suojana oli 70 millimetrin panssarivyö vesirajassa sekä kaksi 30 millimetrin panssaroitua kantta. Tykkitorneissa oli 50-127 millimetrin panssarointi. Pääaseina olivat seitsemän Boforsin valmistamaa täysautomaattista 152 millimetrin 53 pituuskaliiperin M/1942 -tykkiä, joiden maksimi elevaatio oli 70 astetta. ILmatorjunnan muodostivat 10 kaksiputkista 40 millimetrin tykkiä sekä seitsemän yksiputkista 25 millimetrin tykkiä. Aseistuksen täydensi kaksi kolmiputkista 533 millimetrin torpedopakkaa.


title: Tre Kronor -luokka

text: Voimanlähteenä aluksilla oli kaksiakselinen de Laval -turbiinimoottori, joka tuotti 100 000 hevosvoimaa. Tällä saavutettiin 33 solmun maksiminopeus.


title: Tre Kronor -luokka

text: Alusten suunnitelmiin tehdyt muutokset viivästyttivät tilauksia ja ensimmäinen tehtiinkin vasta 5. helmikuuta 1943 ja toinen 12. helmikuuta. Telakkalakko ja materiaalien toimitusvaikeudet aiheuttivat alusten valmistuksessa vielä runsaasti viiveitä ja ne valmistuivatkin vasta sodan päätyttyä.


title: Tokyo Skytree

text: Tokyo Skytree () on 634 metriä korkea televisio- ja näköalatorni Sumidan erillispiirissä Tokion "shitamachissa" eli vanhassakaupungissa. Se on maailman korkein torni ja toiseksi korkein rakennelma – vain Dubaissa sijaitseva 828 metriä korkea pilvenpiirtäjä Burj Khalifa on sitä korkeampi. Siitä onkin tullut yksi Tokion näkyvimmistä maamerkeistä.


title: Tokyo Skytree

text: Tornin suunnitteli tokiolainen arkkitehtitoimisto Nikken Sekkei ja rakensi japanilainen Ōbayashi-gumi-rakennuskonserni. Se valmistui 29. helmikuuta vuonna 2012 ja avattiin yleisölle 22. toukokuuta 2012. Avajaisissa kymmenettuhannet ihmiset jonottivat päästäkseen näköalatasanteelle. Tornin piti valmistua jo vuoden 2011 lopulla, mutta rakennustöitä viivästytti Tōhokun maanjäristyksen ja tsunamin aiheuttama tarvikepula.


title: Tokyo Skytree

text: Teräsrunkoinen torni on maalattu kauttaaltaan sinertävänvalkoiseksi ja suunniteltu kestämään voimakkaita maanjäristyksiä sekä tuulia. Sen poikkileikkaus on tyvestä kolmion muotoinen mutta muuttuu ylöspäin mentäessä vähitellen pyöreäksi. Tornissa on kaksi näköalatasannetta 350 metrin ja 450 metrin korkeudella sekä digitaalinen televisiolähetin. Sen yhteydessä on myös huvipuisto ja ostoskeskus.


title: Paveletsin asema (Moskova)

text: Paveletsin asema () on Moskovassa sijaitseva Venäjän rautateiden rautatieasema. Sitä pidetään yhtenä kaupungin yhdeksästä päärautatieasemasta. Lukuisten kauko- ja lähijunavuorojen ohella Paveletsin asemalta liikennöidään päivittäin kello 06-24 Aeroexpress-junalla Domodedovon kansainväliselle lentoasemalle.


title: Paveletsin asema (Moskova)

text: Rautatieasema sijaitsee Moskovan ydinkeskustan kaakkoislaidalla, 3,0 kilometriä Punaiselta torilta. "Paveletskajan"-metroasema löytyy 200 metrin päästä rautatieaseman edustalta. Tämä metroasema kuuluu sekä Moskovan metron linjan 2 (vihreä) että 5 (ruskea, rengaslinja) reitistöön.