title: Portugalin historia

text: Emanuel I:n aikaa 1495–1521 kutsutaan ”kultaiseksi aikakaudeksi”. Siirtomaista tuotujen rikkauksien ansiosta Portugali kohosi maailman rikkaimpien valtioiden joukkoon. Portugalissa aikakaudella rakennettiin monia julkisia rakennuksia. Aikana kehittynyttä tyyliä on alettu myöhemmin kutsua nimellä emanuelintyyli.


title: Portugalin historia

text: Emanuelia seurasi Portugalin kuninkaana Juhana III, jonka aikana maan siirtomaavaltakunta jatkoi kasvuaan ja sai uusia kauppapaikkoja muun muasta Kiinasta ja Japanista. Vaikka Portugali oli Euroopan rikkain monarkia, tilanne alkoi heikentyä nopeasti. Vauraudet eivät suuntautuneet kotimaan yhteiskunnan kehittämiseen ja maan oma teollisuus heikentyi, kun maahan tuotiin paljon valmiita tuotteita. Aasian-kauppaa hallinnoi valtiojohtoinen yritys, minkä takia ei keskiluokkaa eikä kauppiaisluokkaa päässyt kunnolla syntymään.


title: Portugalin historia

text: Juhanan jälkeen valtaan nousi 1557 kolmevuotias Sebastian I. Hän alkoi jo nuorena kiinnostua fanaattisesti Marokkoon suuntautuvasta ristiretkestä, jonka avulla kristityt voisivat vallata Pohjois-Afrikan takaisin muslimeilta. Sebastianin joukot tuhottiin täysin 4. elokuuta 1578 käydyssä Ksar el-Kebirin taistelussa. Noin 8 000 portugalilaista sotilasta kaatui taistelussa, myös itse kuningas Sebastian.


title: Portugalin historia

text: Koska Sebastian oli lapseton, häntä seurasi valtaistuimella hänen isosetänsä, kardinaali Henrik I. Henrik oli lapseton, vanha ja eli selibaatissa, joten Portugalin kruunu oli poistumassa Aviz-suvulta. Henrikin seuraajaksi oli monia pyrkyreitä. Yksi niistä oli Manuel I:n tyttärenpoika Espanjan Filip II. Espanjan armeija valtasi Portugalin Henrikin kuoleman jälkeen 1580. Armeija kukisti samalla myös toisen vallantavoittelijan, Antonion joukot.


title: Portugalin historia

text: Filip II julistautui 1580 Portugalin kuninkaaksi Filip I. Cortes hyväksyi hänet seuraavana vuonna. Alkuun oli kyse personaaliunionista: Portugali säilyi erillisenä valtiona ja piti oman lakinsa, rahayksikkönsä ja hallituksensa. Portugalin kolmas espanjalainen kuningas, Filip III eli Espanjan Filip IV, yritti tehdä Portugalista Espanjan maakunnan. Myös inkvisitio alkoi toimia 1536 ja vainota juutalaisia.


title: Portugalin historia

text: Portugalilaiset alkoivat pyrkiä eroon Espanjasta, ja kuningassuvun jäsen Bragançan herttua julistettiin Portugalin kuninkaaksi 1. joulukuuta 1640 nimellä Juhana IV. Espanja ei kuitenkaan tyytynyt tähän, vaan se alotti Portugalia vastaan Portugalin restauraatiosodan (1659–1668). Espanjan yritys jäi kuitenkin tuloksettomaksi ja se tunnusti Lissabonin rauhassa 1668 Juhana IV:n oikeuden Portugalin kruunuun.


title: Portugalin historia

text: Sodan seurauksena Espanjan kuningas menetti Portugalin kuninkaan aseman. Juhana IV tarvitsi Portugalin kuninkaana asemansa turvaamiseksi liittolaisen ja turvautui Englannin apuun. Portugali menetti perimyssodassa muutamia siirtomaitaan, esimerkiksi Ceutan, jonka kuvernööri pysyi uskollisena Espanjalle. 1700-luvulla Portugalin kiinnostus siirtomaiden saralla kohdistui Brasiliaan sekä muutamiin kohteisiin Afrikassa ja Aasiassa, sillä nämä tuottivat emämaalle suuria voittoja.


title: Portugalin historia

text: Portugalin talous oli 1700-luvulla myötätuulessa sokerintuotannon, orjakaupan sekä kulta- ja timanttilöytöjen takia. Englannin kanssa solmittiin 1703 Methuenin sopimus, joka antoi Englannille suuren määräysvallan Portugalin taloudessa. Maan silkkituotanto käynnistettiin ja Ylä-Douron viiniyhtiö sai yksinoikeuden portviinin vientiin Englantiin. Portugali oli tästä alkaen vuosisatojen ajan Englannin liittolainen.


title: Portugalin historia

text: Portugali kävi noin 300 vuoden ajan orjakauppaa, jossa afrikkalaisia myytiin orjiksi lähinnä Brasilian sokeriruokoviljelmille. Vilkkaimmillaan kauppa oli 1700-luvulla, mutta se oli alkanut jo 1500-luvulla. Orjalaivauksia tehtiin 30 000 ja niissä kuljetettiin 4 650 000 orjaa, jotka ovat suuremmat luvut kuin millään muulla orjakauppaa käyneellä maalla. Suurimmat lähtösatamat olivat Elmina nykyisessä Ghanassa ja Luanda nykyisessä Angolassa, ja laivojen tyhjennys tapahtui useimmin Bahiassa. Amerikkaan tuoduista orjista osa karkasi, mistä kertoo, että lähes koko 1600-luvun ajan karanneet orjat ylläpitivät omaa valtioita, Palmaresia.


title: Portugalin historia

text: 1. marraskuuta 1755 Lissabonissa tapahtui maanjäristys, jonka voimakkuudeksi on nykyään arvioitu vajaat yhdeksän Richterin asteikolla. Maanjäristyksessä, sitä seuranneissa tsunameissa ja tulipaloissa kuoli arviolta 60 000–100 000 ihmistä ja tuhoutui 85 prosenttia Lissabonin rakennuksista, minkä vuoksi kaupunki jouduttiin rakentamaan miltei kokonaan uudelleen. Maanjäristys oli niin voimakas, että sen vaikutukset tuntuivat Marokossa asti. Lissabonissa oli jo aiemmin tapahtunut useita pienempiä maanjäristyksiä, joista varhaisin tunnettu sattui vuonna 1009. 26. tammikuuta 1531 sattunut järistys vaati tuhansia kuolonuhreja. Lissabonin jälleenrakennusta johti tehokkaasti Sebastião José de Carvalho e Melo, myöhempi Pombalin markiisi.


title: Portugalin historia

text: Markiisi Sebastião José de Carvalho e Melo tuli pääministeriksi 1755. Pombal muistetaan Lissabonin vuoden 1755 maanjäristyksen tehokkaasta jälkihoidosta sekä roolistaan Portugalin talouden ja yhteiskunnan uudistajana. Markiisi de Pombalin valtakaudella asioita kontrolloitiin tarkasti. "Sellit ja vankilat ovat ainoa asia, jonka tiedän tepsivän tähän hulluun kansaan", hänen kerrotaan sanoneen. Hänen tekemiään uudistuksia on esimerkiksi orjuuden Portugalin Intian-siirtomaista.


title: Portugalin historia

text: Vuonna 1801 Portugali menetti Olivençan Espanjalle lyhyessä appelsiinisodassa ("Guerra das Laranjas"), jossa Espanja hyökkäsi Napoleonin painostamana Portugaliin. Vuonna 1807 maa kieltäytyi liittymästä Englannin mannermaasulkemukseen. Tämän takia Ranska ja Espanja tekivät 1807 Fontainebleaun sopimuksen, jossa maat sopivat hyökkäävänsä yhdessä Portugaliin. Ranskalainen kenraali Jean-Andoche Junot vei 20 000 miehen joukkonsa Lissaboniin marraskuun 1807 lopussa, ja Portugalin kuningasperhe pakeni Brasilian Rio de Janeiroon. Riosta tuli väliaikaisesti Portugalin ja portugalilaisen imperiumin pääkaupunki.


title: Portugalin historia

text: Tämä aiheutti kansannousun. Vapaaehtoiset organisoituivat paikallisiksi kapinajuntiksi, jotka tekivät yllätyshyökkäyksiä ranskalaisten kuljetuksia ja pikku varuskuntia vastaan. Sekä Espanjan että Portugalin paikalliset armeijat löivät Ranskan joukot. Vuoden 1808 heinäkuussa 17 000 ranskalaista valiosotilasta antautui Bailénissa ja elokuussa 9 000 miestä Sintrassa. Britannia sekaantui tilanteeseen, ja heinäkuussa 1808 alueelle tuli 35 000 brittisotilasta Arthur Wellesley Wellingtonin komennossa. Brittiläisen armeijan väliintulo Iberian niemimaalla sytytti Portugalissa suurvaltojen välisen Pyreneiden niemimaan sodan, jota kesti vuoteen 1813. Ratkaisutaistelu käytiin 21. kesäkuuta 1813 Vitoriassa. Brittien, espanjalaisten ja portugalilaisten joukot voittivat ylivoimaisesti. Ranskan miehitys päättyi Portugalin osalta jo vuonna 1812.


title: Portugalin historia

text: Kuninkaan maanpaon aikana 1808 vuoteen 1820 Portugalia hallitsi Britannian lähettiläs. Vuonna 1820 Portugalissa puhkesi Espanjan esimerkin vaikutuksesta vallankumous, jossa vaadittiin siirtymistä perustuslailliseen monarkiaan. Kuningas hyväksyi perustuslain palatessaan Brasiliasta Lissaboniin vuonna 1821. Britannia vaikutti kuitenkin edelleen vahvasti maan päätöksentekoon. Portugalin poliittiset olot jatkuivat epävakaisina 1860-luvulle saakka, jolloin valtio aloitti uudestaan siirtomaidensa laajentamisen.


title: Portugalin historia

text: Vuonna 1822 Brasilia julistautui itsenäiseksi keisari Pedro I:n alaisuudessa, sillä brasilialaiset eivät hyväksyneet Portugalin läheistä suhdetta Englannin kanssa. Lissabon sai siten takaisin asemansa Portugalin pääkaupunkina. Vuoden 1821 perustuslain mukaan maata hallitsi Juhana VI, jonka oli annettava valtaa myös parlamentille. Juhanan kuoltua 1826 hänen vanhin poikansa Pedro I sai Portugalin kruunun nimellä Pedro IV. Koska portugalilaiset ja brasilialaiset eivät halunneet yhdistynyttä monarkiaa, Pedro joutui luopumaan Portugalin kruunusta tyttärensä Maria da Glórian hyväksi. Muutos merkitsi myös orjakaupan loppumista myös tällä suunnalla.


title: Portugalin historia

text: Alaikäinen Maria ei pystynyt pitämään kruunua, vaan sen kaappasi hänen setänsä Mikael, joka kumosi myös maan perustuslain. Tämä synnytti sisällissodan, jota käytiin vuosina 1828–1834 perustuslaillisten ja migueliittien välillä. Migueliitit saivat vuoteen 1833 asti tukea Espanjalta, ja perustuslailliset Britannalta ja Ranskalta. Sota päättyi perustuslaillisten voittoon ja Évorassa solmittuun Evoramonten sopimukseen 1834. Maria palasi hallitsijaksi ja vuoden 1821 perustuslaki tuli voimaan.


title: Portugalin historia

text: Portugali alkoi 1860-luvulla laajentaa siirtomaitaan. Niinpä se pyrki yhdistämään Etelä-Afrikassa sijainneet alueensa (nykyisen Angolan and Mosambikin) valtaamalla niiden välissä olleen alueen. Tämä uhkasi kuitenkin Britannian Kap-Kairo-suunnitelmaa, ja Britannia esitti Portugalille vuonna 1890 uhkavaatimuksen, että sen alueelle ei ole syytä tunkeutua. Laajentumissuunnitelma ei toteutunut, mutta Britannia nöyryytti Portugalia ottamalla vastatoimena haltuunsa Portugalille pitkään kuuluneita alueita.


title: Portugalin historia

text: Hallituksen vastainen tyytymättömyys lisääntyi vuoden 1890 nöyryytyksen jälkeen ja tasavaltalainen puolue lisäsi kannatustaan. Kuningas Kaarle pyrki aluksi hillitsemään tyytymättömyyttä uudistuksilla. Miesten yleinen äänioikeus otettiin käyttöön vuonna 1901. Kun levottomuudet eivät laantuneet, kuningas antoi pääministeri João Francolle yhä enemmän valtaa, lopulta vuonna 1908 diktaattorin valtuudet.


title: Portugalin historia

text: Tasavaltalaismielinen ryhmittymä surmasi kuningas Kaarlen ja hänen kruununprinssinsä Ludvig Filipin helmikuussa 1908. Kuninkaanmurha ("O Regicídio de 1908") tapahtui Praça do Comércion aukiolla Lissabonissa. Tästä alkoi levottomuuksien kausi, jossa tasavaltalaiset nousivat keskeiseen rooliin. Uudeksi kuninkaaksi nousi Manuel II, jonka kausi jäi lyhyeksi.


title: Portugalin historia

text: Portugalin hallitsijasuvut


title: Portugalin historia

text: Monarkia syrjäytettiin vallankumouksessa 4. lokakuuta 1910, minkä jälkeen perustettiin Portugalin ensimmäinen tasavalta. Väliaikaisen hallituksen presidentiksi nousi Teófilo Braga. Manuel de Arriaga valittiin 1911 ensimmäiseksi presidentiksi.


title: Portugalin historia

text: Portugali oli ensimmäisessä maailmansodassa ympärysvaltojen puolella vuodesta 1914. Se osallistui sotatoimiin Euroopassa ja Afrikassa myös laivastollaan. Joulukuussa 1917 vallankaappauksessa maan johtoon nousseen presidentti Sidónio Paisin murha vuonna 1918 ajoi maan lyhyeen sisällissotaan. Vuosien 1911-1926 välisenä aikana maassa oli kahdeksan presidenttiä, joista kaksi erotettiin, neljä erosi kesken virkakauden, yksi murhattiin ja vain yksi istui kautensa loppuun. Samana aikana maassa oli 44 hallitusta. Politiikan levottomuus ja lyhytjänteisyys kasvattivat vaatimuksia järjestyneemmästä hallitusvallasta. Ajanjakso oli myös nykyaikaisten puolueiden ja ammattiyhdistysten syntyaikaa.


title: Portugalin historia

text: Ensimmäisen tasavallan aikaa leimasivat poliittinen epävakaus, Portugalin epäsuosittu osallistuminen ensimmäiseen maailmansotaan sekä huonot suhteet kirkon ja valtion välillä. Tämä johti kansallismielisten sotilasvallankaappaukseen vuonna 1926 ja toiseen tasavaltaan, joka sisälsi pääministeri António de Oliveira Salazarin johtaman lähes 50 vuotta jatkuneen autoritaarisen konservatiivihallinnon, joka sovelsi korporatismin periaatetta. Hallitusjärjestelmää kutsuttiin nimellä "Estado Novo" ("uusi valtio"). Se oli arvoiltaan katolinen ja nationalistinen ja muistutti Espanjan fasismia. Estado Novon aikana ainoa sallittu puolue oli kansallinen liitto (União Nacional), jota piti pystyssä salainen poliisi "Polícia Internacional e de Defesa do Estado". Salazarin aika oli taloudellisesti vakaata, mutta yhteiskunnan kehitystä ei juuri tapahtunut. Tämä johtui tietoisesta politiikasta, joka korosti Portugalin imperiumin omavaraisuutta. Teollistuminen, kaupungistuminen ja koulutus pyrittiin pitämään minimissään. Työläisten, kaupunkilaisten ja opiskelijoiden liiallista määrää pidettiin uhkana yhteiskunnalliselle vakaudelle ja perinteisille arvoille. Espanjan sisällissodan aikana Portugali tuki kansallismielisiä. Kumousajatusten leviämistä estettiin sensuurin avulla.


title: Portugalin historia

text: Koko toisen maailmansodan ajan Portugali oli puolueeton. Joulukuussa 1942 Japani miehitti Portugalille kuuluneen Itä-Timorin, mutta pääministeri António de Oliveira Salazar kieltäytyi julistamasta maalle sotaa. Hän antoi kuitenkin liittoutuneille luvan käyttää Azoreja sotilastukikohtanaan. Kun puolustusliitto Nato perustettiin 1949, maa oli yksi sen perustajajäsenistä.


title: Portugalin historia

text: Vaikka Portugalista tuli NATO:n jäsen, se ei ottanut vastaan Marshall-apua, eikä talousstrategiaan kuulunut EEC:hen lähestyminen eikä taloussuhteiden lähentäminen Länsi-Euroopan maiden kanssa. Tästä huolimatta vuodesta 1950 Salazarin kuolemaan asti bruttokansantuote kasvoi keskimäärin 5,66 % vuodessa. Vuonna 1945 Portugalin siirtomaihin kuuluivat Azorit, Madeira, Kap Verden saaret, Angola, Portugalin Guinea, Mosambik, Goa, Damão, Diu, Macao ja Itä-Timor. Siirtomaiden johtaminen, kehittäminen ja hallussapito johti pitkällisiin siirtomaasotiin Angolassa, Mosambikissa ja Guinea-Bissaussa.


title: Portugalin historia

text: Intia otti haltuunsa Portugalin Intian 1961. Myös Angolassa, Mosambikissa ja Portugalin Guineassa syntyi itsenäisyysliikkeitä, mutta Portugali oli haluton antamaan siirtomailleen itsenäisyyttä. 1968 Salazar sai sydänkohtauksen, jonka jälkeen hän ei kyennyt hallitsemaan. Pääministeriksi tuli Marcelo Caetano. Hänen johdollaan yritettiin jatkaa siirtomaasotia siirtomaiden itsenäisyysliikkeitä vastaan, mutta huonoin tuloksin. Valta siirtyi vähitellen sotilasjuntan käsiin.


title: Portugalin historia

text: Sissejä ei onnistuttu kukistamaan, ja tyytymättömyys siirtomaasotiin johti osaltaan vuoden 1974 Neilikkavallankumoukseen. Se kaatoi maata hallinneen sotilasjuntan, joka oli pyrkinyt presidentti Américo Tomásin ja pääministeri Caetanon johtamana jatkamaan vuonna 1968 vallasta luopuneen Salazarin politiikkaa.


title: Portugalin historia

text: Asevoimien liikkeen suorittama veretön neilikkavallankumous 25. huhtikuuta 1974 nosti valtaan Kansallisen pelastuksen juntan ja johti laajoihin vasemmistoradikaaleihin demokratiauudistuksiin . Portugalin Afrikan-siirtomaille myönnettiin itsenäisyys 1975. Joulukuussa 1975 Indonesia miehitti Portugalin Timorin (Itä-Timor), joka oli viikkoa aikaisemmin julistautunut itsenäiseksi, joten sen itsenäisyys jäi toteutumatta. Uusi vasemmistoradikaalinen perustuslaki otettiin käyttöön vuonna 1976. Ensimmäiset demokraattiset parlamenttivaalit pidettiin 1975 ja presidentinvaali 1976. Vapaat vaalit nostivat valtaan maltillisia suuntauksia, ja johtaviksi puolueiksi tulivat sosialistit ja sosiaalidemokraatit. Yksi tämän ajan pääministereistä oli sosialistien Mario Soares.


title: Portugalin historia

text: Maatalousvaltainen Portugali oli pitkään Länsi-Euroopan köyhin valtio, ja monet portugalilaiset lähtivät siirtotyöläisiksi muihin Länsi-Euroopan maihin. Vuonna 1986 Portugali liittyi Espanjan kanssa EEC:hen, joka oli Euroopan unionia edeltänyt talousyhteisö. Portugalilaisen imperiumin loppuna pidetään vuotta 1999, kun Macaon kaupunki luovutettiin Kiinalle.


title: Portugalin historia

text: 1990-luvun Portugali oli yksi Euroopan nopeimmin kasvavista talouksista ja menestyjistä. Keskimääräinen BKT:n kasvu oli noin 5 %. Euroalueen jäsenyys vuonna 1999 nähtiin palkintona hyvin tehdystä työstä ja se takasi maalle vakaan valuutan, matalat korot sekä tien maailman suurimmalle talousalueelle. Vuonna 2002 euroa alettiin käyttää maksuvälineenä. Portugalin ongelmat johtuvat pääosin maan talouden hitaasta kasvusta. Maan talous ei kasvanut merkittävästi 2000-luvun alun hyvinä vuosina. Vuonna 2008 alkanut kansainvälinen finanssikriisi vei 2010-luvun alussa Portugalin talouskriisiin, jonka ratkaisemiseksi sille annettiin 78 miljardin euron suuruinen lainapaketti. Se jakautui kolmeen 26 miljardin osaan. Lainoittajia olivat Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) ja Euroopan komissio. Suurin lainoittaja on Saksa runsaalla 14 miljardilla eurolla. Portugalin eräänlainen omavastuuosuus lainoista oli 455 miljoonaa euroa. Positiivinen käänne kriisissä tapahtui 3. lokakuuta 2012, kun Portugalin onnistui saada markkinoilta 3,76 miljardin lainan kohtuullisella korolla. Tämän avulla voitiin kovakorkoisia lainoja vaihtaa edullisempiin. EU piti tukitoimilla Portugalin korkotasoa alhaisena edelleen syksyllä 2013.


title: Portugalin historia

text: Säästöohjelman toteuttaminen kohtasi vaikeuksia, sillä maan perustuslakituomioistuin päätti maaliskuussa 2013, että iso osa hallituksen suunnittelemista talouskuritoimista on perustuslain vastaisia. Hätälainoittajat helpottivat Portugalin lainaohjelman ehtoja, mutta hyväksyttäviä säästökohteita tarvittiin silti lisää.


title: Kolonoskopia

text: Kolonoskopia on paksusuolen tähystys. Toimenpiteen perusteena voivat olla esimerkiksi pitkäaikaiset vatsakivut, muutokset suolen toiminnassa ja veri ulosteessa. Kolonoskopialla voidaan havaita esimerkiksi kasvain tai tulehdus. Toimenpidettä käytetään myös syöpien, hyvänlaatuisten kasvainten ja kroonisten tulehduksellisten suolistosairauksien (Crohnin taudin ja haavaisen koliitin) seurannassa.


title: Kolonoskopia

text: Suoli tulisi tyhjentää hyvin ennen kolonoskopiaa. Näin suolen limakalvon tarkastelu helpottuu. Toimenpide kestää kahdestakymmenestä minuutista tuntiin.


title: Kolonoskopia

text: Yleisesti ottaen kolonoskopia on erittäin turvallinen. Komplikaatioiden riski on arviolta 0,35 %. Jos kolonoskopiassa poistetaan polyyppi, on komplikaatioiden riski korkeampi, noin 2,3 %.


title: Kolonoskopia

text: Suomessa näitä toimenpiteitä tehdään noin 25 000 vuodessa. Potilaat voivat kokea tutkimuksen epämiellyttävänä tai jopa kivuliaana. Ulkomailla toimenpiteessä käytetään usein rauhoittavia ja kipulääkkeitä, mutta Suomessa kolonoskopia tehdään yleensä lääkkeettömästi.


title: Teller

text: Teller on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Tapani Aartomaa

text: Tapani Olavi Aartomaa (7. toukokuuta 1934 Karuna – 27. lokakuuta 2009 Helsinki) oli kansainvälisesti tunnettu suomalainen graafinen suunnittelija ja professori. Hänet palkittiin taideteollisuuden valtionpalkinnolla vuonna 1986 ja nimettiin vuoden graafikoksi vuonna 2001.


title: Tapani Aartomaa

text: Aartomaa toimi graafikkona mainostoimistoissa 1957–63, kunnes perusti oman Studio Aartomaan. Oman suunnittelutyönsä ohella Aartomaa toimi pitkään alan opettajana muun muassa MG-koulussa, Lahden muotoiluinstituutissa (1972–86) ja Pekka Halosen akatemiassa sekä apulaisprofessorina ja professorina Taideteollisessa korkeakoulussa 1986–99.


title: Tapani Aartomaa

text: Aartomaa on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.


title: USS Cole (DDG-67)

text: USS Cole on Yhdysvaltain laivaston Arleigh Burke -luokan ohjushävittäjä.


title: USS Cole (DDG-67)

text: Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta Pascagoulasta Mississippistä, missä köli laskettiin 28. helmikuuta 1994. Alus laskettiin vesille 10. helmikuuta 1995 kumminaan rouva Lee Perry ja otettiin palvelukseen 8. kesäkuuta 1996 Port Evergladesissa Floridassa. Aluksen motto on "Gloria Merces Virtutis" ("Kunnia on urhoollisuuden palkinto").


title: USS Cole (DDG-67)

text: Helmikuusta syyskuuhun 1998 alus kuului Persianlahdella osana lentotukialus "USS John C. Stenniksen" ympärille koottua laivasto-osastoa. Alus oli elokuusta marraskuuhun 2000 Välimerellä ja Punaisellamerellä osana "USS George Washingtonin" taisteluosastoa.


title: USS Cole (DDG-67)

text: Alukseen tehtiin 12. lokakuuta 2000 Adenin satamassa Jemenissä pommi-isku. Aluksen kylkeen ajettiin räjähteillä kuormattu moottorivene, jolloin kylkeen repeytyi 40 kertaa 60 jalan aukko ja 17 merimiestä sai surmansa. Vaurioitunut alus kuljetettiin 31. lokakuuta norjalaisella "SS Blue Martinilla" takaisin Yhdysvaltoihin.


title: USS Cole (DDG-67)

text: Palvelukseen alus palasi 19. huhtikuuta 2002 Pascagoulassa. Alus aloitti ensimmäisen tehtävänsä marraskuusta 2003, josta se palasi toukokuussa 2004. Se osallistui toukokuusta heinäkuuhun 2005 BALTOPS-harjoitukseen, josta se palasi Philadelphian kautta Norfolkiin.


title: USS Cole (DDG-67)

text: Alus vieraili Suomessa syksyllä 2009.


title: Alfred

text:
Alfred on miehen etunimi. Nimi on alkujaan englantilainen kuningasnimi,
jonka alkuosa "alf" tarkoittaa haltijaa tai keijukaista, loppuosa "red" neuvonantajaa
. Tunnetuin Alfred-niminen hallitsija oli Wessexin kuningas Alfred Suuri, joka hallitsi vuosina 871–899.


title: Alfred

text: Suomessa nimi Alfred on 1900-luvun alusta lokakuuhun 2018 mennessä annettu 7932 henkilölle. Alfredin nimipäivä on 29. lokakuuta.


title: Günter Wallraff

text: Günter Wallraff (1. lokakuuta 1942 Burscheid, Saksa) on saksalainen toimittaja ja kirjailija, joka yhteiskunnan epäkohtia paljastaakseen on tehnyt raportteja ja kirjoja esiintymisistään eri rooleissa, kuten somalina, tehdastyöläisenä ja turkkilaisena ”Gastarbeiterina” (vierastyöläisenä).


title: Günter Wallraff

text: Valepuvussa esiintymisen Wallraff aloitti 1969 kirjoittaessaan teosta "13 unerwünschte Reportagen" ("13 juttua, joita ei toivota", ei suom.). Hän kuvailee siinä kokemuksiaan esiintyessään alkoholistina, kulkurina ja kemiantehtaan työntekijänä.


title: Günter Wallraff

text: Vuonna 1974 Wallraff osoitti mieltä Kreikan sotilasjunttaa vastaan Ateenassa ja hankkiutui tarkoituksellisesti pidätetyksi ilman henkilöpapereita. Pidätettynä häntä kidutettiin, kunnes hän paljasti henkilöllisyytensä, jolloin hänet tuomittiin vankeuteen. Juntan kaaduttua Wallraff vapautettiin.


title: Günter Wallraff

text: Vuonna 1977 Wallraff palkkautui saksalaisen bulevardilehden Bild-Zeitungin toimittajaksi nimellä "Hans Esser". Kirjoissaan "Der Aufmacher" ('pääjuttu') "Zeugen der Anklage" ('syyttäjän todisteet') hän kertoo työskentelystään toimittajana ja kuvaa lehden journalistisia tapoja. Kirjan pohjalta on tehty elokuva "Pakotie pimeään" (ensi-ilta 1990).


title: Günter Wallraff

text: Wallraffin teos "Ganz unten" (suom. "Pohjalla") vuodelta 1985 oli Saksan siihen asti myydyimpiä kirjoja. Teosta varten Wallraff esiintyi kahden vuoden ajan saksanturkkilaisena.


title: Günter Wallraff

text: Vuonna 2009 Wallraff julkaisi kirjan, jossa hän kertoo kokemuksistaan muun muassa somalina, asunnottomana ja puhelinmyyjänä.


title: Günter Wallraff

text: Toimittaja Hermann L. Gremliza väitti vuonna 1987, että osa Wallraffin Bild-Zeitung-aiheisesta kirjasta on tosiasiassa hänen kirjoittamaansa. Wallraff ei ole ottanut julkisuudessa kantaa syytökseen.


title: Günter Wallraff

text: Wallraffia on myös syytetty toiminnasta Stasin hyväksi. Hampurilaisen tuomioistuimen vuonna 2004 antaman päätöksen mukaan hänestä ei saa käyttää nimityksiä "Inoffizieller Mitarbeiter" eikä Stasin avustaja. Syytöksiä on esittänyt lähinnä Axel Springer Verlag, joka julkaisee Bild-Zeitungia.


title: Urmas

text: Urmas on miehen etunimi, joka esiintyy Suomessa myös sukunimenä. Suomessa nimi on alkujaan talonnimi Turun läänin Koskella. Kun Johannes Linnankoski asui paikkakunnalla jonkin aikaa 1900-luvun alussa, hän antoi Urmas-nimen vuonna 1906 syntyneelle pojalleen sekä myös eräälle kirjoittamassaan näytelmässä "Kirot" esiintyvälle henkilölle. Myöhemmin nimi on tullut käyttöön myös Virossa, jossa sielläkin Urmas esiintyy myös paikannimissä.


title: Urmas

text: Suomessa etunimi Urmas on lokakuuhun 2018 mennessä annettu 1446 henkilölle Urmaksen nimipäivä on 29. lokakuuta. Sukunimenä Urmas oli lokakuussa 2018 Suomessa yhteensä 65 henkilöllä.


title: Sovintojako

text: Sovintojako eli sopimusjako on perinnönjako, jonka kuolinpesän osakkaat toimittavat tekemällä keskinäisen sopimuksen. Sovintojako on mahdollinen ilman lisätoimia silloin, kun osakkaat ovat täysivaltaisia eikä kenenkään osuutta ole ulosmitattu. Holhousviranomaisen, jona toimii maistraatti, lupa tarvitaan silloin, kun joku osakas on vajaavaltainen tai hänelle on määrätty edunvalvoja. Sopimusta nimitetään jakokirjaksi ja se on tehtävä kirjallisena. Asianosaisten on allekirjoitettava sopimus ja kahden esteettömän henkilön on todistettava allekirjoitukset oikeiksi. Jos osakas haluaa vedota perinnönjaossa tapahtuneeseen muotovirheeseen, hänen on nostettava kuuden kuukauden kuluessa moitekanne käräjäoikeudessa. Sovintojaon pätevyyttä ja kohtuullisuutta arvioidaan oikeustoimilain (228/1929) perusteella, sillä tällainen jako on varallisuusoikeudellinen oikeustoimi. Kanne jakosopimusta vastaan on nostettava kohtuullisen ajan kuluessa. Sovintojaon lähikäsitteitä ovat toimitusjako, sovinto-ositus ja toimitusositus.


title: Sula (täsmennyssivu)

text: Sula voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Sovinto-ositus

text: Sovinto-ositus eli sopimusositus on ositus, jonka osituksen osapuolet toimittavat tekemällä keskinäisen sopimuksen. Se on tehtävä kirjallisesti ja sopimukseen merkitään, mitä omaisuutta se koskee, mitkä velat siinä on otettu huomioon ja millaiseksi ositus on sovittu. Asianosaisten on allekirjoitettava sopimus ja kahden esteettömän henkilön on todistettava allekirjoitukset oikeiksi. Sovinto-osituksen julistamista pätemättömäksi voi vaatia tekemällä osituksen moitteen eli nostamalla käräjäoikeudessa moitekanteen osituksen toista asianosaista vastaan. Kanteen perusteena voi olla sopimuksen muotovirhe. Tuomioistuin arvioi sopimuksen kohtuullisuutta ja pätevyyttä oikeustoimilain (228/1929) ja avioliittolain (234/1929)   103b pykälän perusteella. Sovinto-osituksen lähikäsitteitä ovat toimitusositus, sovintojako ja toimitusjako.


title: Tiirat (suku)

text: Tiirat ("Sterna") on lokkien heimoon kuuluva rantalintusuku. Tiirojen sukuun kuuluu BirdLife Suomenn mukaan kolmetoista lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.


title: Tiirat (suku)

text: Aiemmin tiirojen sukuun kuului huomattavasti enemmän lajeja, mutta lajeja on sittemmin sijoitettu uusin sukuihin, nokitiiroihin, pikkutiiroihin, mustatiiroihin ja isotiiroihin.


title: Toimitusjako

text: Toimitusjako on perinnönjako, jonka suorittaa tuomioistuimen määräämä pesänjakaja. Se on pakollinen toimi silloin, kun joku kuolinpesän osakas sitä vaatii tai kun jonkun osakkaan osuus on ulosmitattu pesästä. Pesänjakajan määrää hakemuksen perusteella vainajan viimeisen kotipaikan käräjäoikeus. Pesänjakaja pyrkii siihen, että pesän osakkaat voisivat sopia perinnönjaon toimittamistavasta. Siltä osin toimitusjako muistuttaa kuolinpesän osakkaiden keskenään suorittamaa perinnönjakoa. Pesänjakajan päätöstä nimitetään jakokirjaksi. Jos pesän osakas on tyytymätön päätökseen ja haluaa moittia sitä, hänellä on kuusi kuukautta aikaa nostaa moitekanne tuomioistuimessa. Toimitusjaon lähikäsitteitä ovat sovintojako, toimitusositus ja sovinto-ositus.


title: Coloradonvuoripeippo

text: Coloradonvuoripeippo ("Leucosticte australis") on Yhdysvalloissa Coloradon osavaltion vuoristoseuduilla elävä peippoihin kuuluva varpuslintu.


title: Coloradonvuoripeippo

text: Kooltaan coloradonvuoripeippo on noin 16 cm. Coloradonvuoripeippokoiraan selkä ja rinta ovat väritykseltään kanelinruskeat. Päälaki on niitä tummemman ruskea. Koiraan vatsa, perä ja pyrstö ovat väriltään vaaean ruusunpunaiset. Siivet ovat Rusekan, mustan valkoisen ja punaisenkirjavat.Koiras eroaa ruusuvuoripeiposta ("Leucosticte tephrocotis") ja mustavuoripeiposta ("Leucosticte atrata"), joilla on harmaa päälaki. Mustavuoripeipo on myös yleisväritykseltän tummempi. Coloradonvuoripeippo on vaaleamman rukea kuin koiras ja höyhenpuvun punainen väri ei erotu yhtä selvästi kuin koiraalla.


title: Coloradonvuoripeippo

text: Coloradonvuoripeippoa tavataan ainoastaan Kalliovuorten Coloradon osavaltioon kuuluvilta alueilta. Lajin elinympäristöä ovat korkealla puurajan läheisyydessä sijaitsevat ruohikot, pensaikot, kivikot ja jopa jäätiköt. Laji on sopeutunut hyvin kylmyyteen ja selviytyy jopa –35 °C lämpötoloja. Talveksi linnut kuitenkin siirtyvät hieman alemmas noin 2 600 metrin korkeuteen merenpinnasta. Talvisin laji voi muodostaa sekaparvia ruusu- ja mustavuoripeippojen kanssa. Laji luokitelan rittäin uhanalaisksi.


title: Coloradonvuoripeippo

text: Coloradonvuoripeipon ravinto koostuu suurelta osin siemenistä, joita se etsii tundralta, pensaikoista ja kivikoista. Lisäksi laji syö jäätyneitä hyönteisiä, joita se etsii jäätiköiltä. Laji selviää hyvin kylmästä talvesta, jos lumi ei peitä kaikkia maassa olevia siemeniä.


title: Coloradonvuoripeippo

text: Coloradonvuoripeipot tekevät pesänsä puurajan yläpuolelle kivikkoon tai luoliin. Pesä rakennetaan mudasta, ruohoista sekä juurista. Pesimäkauden aikana samalla parilla on yleensä yksi poikue, mutta pesinnän epäonnistuessa naaras voi munia toisenkin kerran.


title: HMAS Sydney (1912)

text: HMAS Sydney oli Australian laivaston Sydney-luokan kevyt risteilijä. Aluksen köli laskettiin 11. helmikuuta London and Glasgow Engineering Companyn telakalla Glasgowissa. Se laskettiin vesille 29. elokuuta 1912, jolloin sen kummina toimi amiraali Sir Reginald Hendersonin puoliso Lady Henderson. Alus siirrettiin telakalta Australian laivastolle 26. kesäkuuta 1913 Portsmouthissa, jolloin sen ensimmäisenä päällikkönä oli John C. T. Glossop.


title: HMAS Sydney (1912)

text: Alus oli Australian laivaston ensimmäinen alus, joka taisteli toista pinta-alusta vastaan.


title: HMAS Sydney (1912)

text: "HMAS Sydney" aloitti 25. heinäkuuta 1913 matkansa Portsmouthista ja se saapui Australian asemalle Albanyyn 19. syyskuuta. Tämän jälkeen alus oli koulutuksessa Australian itäpuolisilla merialueilla, kunnes se siirtyi maaliskuussa 1914 Singaporeen. Matkan tarkoituksena oli olla Australian laivaston sukellusveneiden "HMAS AE1" ja "HMAS AE2" saattueena. Alus palasi toukokuussa Sydneyyn jatkamaan koulutusta.


title: HMAS Sydney (1912)

text:
"HMAS Sydney" oli elokuussa Queenslandissa juuri sodan alla. Alus purjehti Townsvilleen, jossa sen suojueeksi liittyivät 3. elokuuta hävittäjät "HMAS Warrego" ja "HMAS Yarra". Osasto jatkoi matkaansa pohjoiseen liittyäkseen amiraali Pateyn johtamaan Tyynenmeren laivueeseen.
Sodan sytyttyä 4. elokuuta "Sydney" palveli Uuden Guinean ja Tyynenmeren alueella Saksan Tyynenmeren alueen siirtomaita vastaan yhdessä taisteluristeilijä "HMAS Australian", panssarikansiristeilijä "HMAS Encounterin" sekä hävittäjien "HMS Warregon", "HMAS Yarran" ja "HMAS Parramattan" kanssa. Tärkeimpinä tapahtumina olivat Rabaulin valtaus 9.–11. syyskuuta ja Angaur-saaren lennätinaseman tuhoaminen 26. syyskuuta.


title: HMAS Sydney (1912)

text: "Sydney" ja sen sisaralus "HMAS Melbourne" poistuivat osastosta ja palasivat takaisin kotimaahansa. Ne ja "HMS Minotaur" sekä Japanin laivaston risteilijä "Ibuki" määrättiin suojaamaan ensimmäistä ANZAC-joukkoja Eurooppaan kuljettanutta saattuetta. Saattue aloitti matkansa Albanystä 1. marraskuuta, ja sen ollessa 9. marraskuuta noin 50 mailin päässä Kookossaarilta itään, saattue sai tiedon alueella olevasta Saksan laivaston risteilijäs "SMS Emdenistä".


title: HMAS Sydney (1912)

text: Lähimpänä aluksena "Sydney" määrättiin selvittämään asiaa. Alus kohtasi "Emdenin" ja seuranneessa tulitaistelussa "Emden" tuhoutui. "Sydneyn" miehistöstä kaatui neljä henkeä.


title: HMAS Sydney (1912)

text: "Sydney" saapui 15. marraskuuta Colomboon, josta se määrättiin Maltalle. Maltalle alus saapui 3. joulukuuta, jolloin se määrättiin edelleen Länsi-Intian ja Amerikan asemalle Bermudalle. Alus partioi Karibianmerellä ja siitä pohjoiseen olevalla Atlantin rannikolla aina Halifaxiin asti.


title: HMAS Sydney (1912)

text:
"Sydney" aloitti matkansa Bermudalta 9. syyskuuta 1916 Devonportiin, jonne se saapui 19. syyskuuta. Alus määrättiin jatkamaan matkaansa Greenockiin telakalle huollettavaksi. Alus liitettiin 31. lokakuuta palvelukseen palatessaan 5. taistelulaivaviirikköön Scapa Flow’hun, kunnes se siirrettiin 15. marraskuuta 2. risteilijäviirikköön Rosythiin. Viirikön mukana alus partioi Pohjanmerellä sodan loppuun saakka.
Aluksen ollessa partiomatkalla 4. toukokuuta 1917 Firth-joen suulla, se joutui taisteluun saksalaisen ilmalaivan L43 kanssa. Taistelu päättyi ratkaisemattomana kummankin käytettyä kaikki ampumatarvikkeensa.


title: HMAS Sydney (1912)

text: "Sydney" määrättiin elokuussa Chathamin telakalle, jossa sille asennettiin uusi kolmijalkainen etumasto ja lentoonlähtöalusta. Alus palasi palvelukseen joulukuussa, minkä jälkeen se jatkoi partiointia Pohjanmerellä.


title: HMAS Sydney (1912)

text: Alus oli paikalla 21. marraskuuta 1918 Saksan laivaston avomerilaivaston antautuessa Scapa Flowssa. "Sydney" aloitti kotimatkansa 9. huhtikuuta 1919 Portsmouthista.


title: HMAS Sydney (1912)

text:
"HMAS Sydney" pysyi uransa lopun kotivesillä lukuun ottamatta laivastovierailuja Uuteen-Guineaan vuonna 1922 ja Uuteen-Kaledoniaan sekä Salomonsaarille vuonna 1927. Alus oli Australian laivueen lippulaivana syyskuusta 1924 lokakuuhun 1927.
"Sydney" poistettiin palveluksesta 8. toukokuuta 1928 Sydneyssä, ja se luovutettiin Cockatoohon romutettavaksi 10. tammikuuta 1929. Aluksen keula on sijoitettu Sydneyn satamassa olevan sillan alle ja kolmijalkainen etumasto on osa Bradley’s Headin sodassa kuolleiden merimiesten muistomerkkiä.


title: Toimitusositus

text: Toimitusositus on ositus, jonka suorittaa käräjäoikeuden määräämä pesänjakaja. Se on muuten tuomioistuimesta riippumaton yksityinen ja vapaamuotoinen toimitus. Pesänjakaja pyrkii aikaansaamaan osapuolten kesken sopimuksen osituksen toimittamistavasta. Hänellä on enemmän aineelliseen prosessinjohtoon liittyvää valtaa johtaa toimitusta kuin tuomioistuimella. Toimitusosituksen käytännön suorittaminen muistuttaa tuomioistuinmenettelyä esimerkiksi siinä, että pesänjakaja voi kuulla todistajia, tosin ilman valan velvoitetta. Pesänjakajan ratkaisua nimitetään osituskirjaksi. Jos osituksen osapuoli on tyytymätön päätökseen ja haluaa siihen muutosta, hän voi tehdä osituksen moitteen kuuden kuukauden kuluessa nostamalla käräjäoikeudessa osituksen moitekanteen osituksen toista asianosaista vastaan. Toimitusosituksen lähikäsitteitä ovat sovinto-ositus, sovintojako ja toimitusjako.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: HMAS Melbourne oli Australian laivaston Sydney-luokan kevyt risteilijä.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: Sen köli laskettiin 4. huhtikuuta 1911 Cammell Laird and Companyn telakalla Birkenheadissä, ja alus laskettiin vesille 4. huhtikuuta 1912 kumminaan Adelaiden Barr Smithin tytär rouva F. Braund. Alus valmistui ja otettiin palvelukseen 18. tammikuuta 1913 ensimmäisenä päällikkönään Mortimer L’Estrange Silver.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: "HMAS Melbourne" purjehti Fremantleen, jonne se saapui 10. maaliskuuta 1913. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuussa 1914 alus palveli hetken Tyynellämerellä Australian laivueen mukana torjuttaessa Saksan keisarikunnan laivaston Itä-Aasian laivueen aiheuttamaa uhkaa. Alus laski joukkoja Naurulle 9. syyskuuta radioaseman kunnostamiseksi. Alus palasi 20. syyskuuta Sydneyyn.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: Alus lähti 1. marraskuuta Albanysta suojaten yhdessä "HMAS Sydneyn", Britannian kuninkaallisen laivaston "HMS Minotaurin" ja Japanin laivaston "Ibukin" kanssa ensimmäistä ANZAC-joukkoja kuljettanutta saattuetta, johon kuului kaikkiaan 38 kuljetusalusta. Intian valtamerelle saavuttua "Melbourne" erkani saattueesta saapuen Colomboon 14. marraskuuta. Seuraavana päivänä alus lähti Gibraltarille, jonne se saapui 5. joulukuuta. Alus sai 10. joulukuuta määräyksen siirtyä Azoreille, jossa sen tuli avustaa Saksan keisarikunnan laivaston risteilijän "SMS Karlsruhen" etsinnöissä.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: Saavuttuaan 12. joulukuuta Madeiralle alus sai määräyksen jatkaa välittömästi matkaansa Bermudalle liittyäkseen Länsi-Intian ja Amerikan laivastoasemalle sijoitettuihin aluksiin. "Melbourne" saapui 28. joulukuuta Trinidadiin saaden määräyksen etsiä "SMS Karlsruhea" ja sen tukilaivaa Venezuelan, Kolumbian ja Panaman rannikoilta. Alus partioi 28. elokuuta 1916 saakka Länsi-Intian saaristossa tukikohtanaan Jamaika sekä Halifaxia tukikohtana käyttäen Long Islandin ja New Yorkin vesillä. Aluksen partioalueen eteläraja oli Para-joella Brasiliassa ja pohjoisraja Halifaxissa sisältäen koko Meksikonlahden alueen.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: "HMAS Melbourne" lähti 28. elokuuta 1916 Devonportiin, jonne se saapui 7. syyskuuta. Oltuaan kuukkauden satamassa levossa alus siirtyi Scapa Flow’hun, jossa se liitettiin suuren laivaston 2. kevyeen risteilijälaivueeseen. Alus partioi laivueen mukana Pohjanmerellä, kunnes tammikuussa 1917 tapahtunut konerikko pakotti aluksen siirtämisen telakalle.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: Alus palasi telakalta kesäkuun lopulla, ja 27. kesäkuuta se palasi laivueeseensa. Sodan lopun se partioi Pohjanmerellä sekä osallistui järjestettyihin laivastoharjoituksiin. Alus palasi Portsmouthiin 30. marraskuuta 1918 osallistumatta sodan aikana yhteenkään taisteluun.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: Aluksen palvelus Euroopan vesillä päättyi 7. maaliskuuta 1919, kun se erkani Devonportista. Se saapui Sydneyyn 21. toukokuuta matkattuaan Suezin, Singaporen ja Darwinin kautta. "Melbourne" poistettiin palveluksesta 5. elokuuta, jonka jälkeen se makasi ankkurissa Sydneyssä. Alus palautettiin palvelukseen 14. huhtikuuta 1920. Se partioi Australian vesillä sekä teki kaksi vierailua Uuteen-Seelantiin sekä Timorin ja Molukkien purjehduksen ennen kuin se poistettiin jälleen palveluksesta 29. syyskuuta 1924. Alus makasi Sydneyssä ankkurissa, kunnes se palautettiin 8. lokakuuta 1925 palvelukseen. Alus lähti 23. marraskuuta Sydneystä saapuen Portsmouthiin 30. maaliskuuta 1926 palaten Australiaan elokuussa.


title: HMAS Melbourne (1912)

text: "Melbourne" lähti 9. helmikuuta 1928 Sydneystä Britteinsaarille. Alus saapui 12. huhtikuuta Portsmouthiin, jossa se poistettiin palveluksesta 23. huhtikuuta. Alus myytiin joulukuussa romutettavaksi Alloa Shipbuilding Companylle Rosythiin 25 000 punnalla, ja se romutettiin vuotta myöhemmin.


title: HMAS Brisbane (1915)

text: HMAS Brisbane oli Australian laivaston Sydney-luokan kevyt risteilijä. Alus laskettiin vesille 30. syyskuuta 1915 Cockatoo-saarten laivastontelakalla Sydneyssä, ja sen kastoi pääministeri Andrew Fisherin puoliso.


title: HMAS Brisbane (1915)

text: "HMAS Brisbane" lähti 13. joulukuuta 1916 Sydneystä Välimerelle, ja se saapui Maltalle 4. helmikuuta 1917. Alus ei ottanut Maltalla palvellessaan osaa taistelutoimiin, ja se siirrettiin Intian valtamerelle jahtaamaan saksalaisia saarronmurtajia "Wolfia" ja "Seeadleria". Intian valtamereltä alus siirtyi Australian vesille.


title: HMAS Brisbane (1915)

text: "Brisbane" purjehti 30. lokakuuta 1918 Fremantlesta Englantiin. Purjehduksen aikana aselepo astui voimaan päättäen sotatoimet 11. marraskuuta. Alus pysähtyi Välimerelle ja jatkoi kuukautta myöhemmin matkaa saapuen Portsmouthiin tammikuussa 1919. Alus siirrettiin Portsmouthissa telakalle.


title: HMAS Brisbane (1915)

text: "Brisbane" aloitti palvelukseen palattuaan purjehduksen Australiaan 17. huhtikuuta. Alus saapui 27. kesäkuuta Sydneyyn. Se palveli lähinnä lähivesillä, kunnes se siirrettiin reserviin 4. elokuuta 1922.


title: HMAS Brisbane (1915)

text: "Brisbane" palasi palvelukseen 14. huhtikuuta 1923 Sydneyssä. Alus teki laivastovierailun Singaporeen ja alusvaihdon vuoksi se palveli osan aikaa Kiinan asemalla, josta se palasi 30. elokuuta 1925. Alus siirrettiin reserviin 7. lokakuuta.


title: HMAS Brisbane (1915)

text: "Brisbane" palasi palvelukseen koululaivana 17. marraskuuta Sydneyssä. Aluksen kotisatamaksi oli määrätty Flindersin varikko, kunnes se poistettiin palveluksesta 30. lokakuuta 1926 telakalle siirron vuoksi. Alus palasi palvelukseen koululaivana 22. tammikuuta 1929, kunnes se siirrettiin C-luokan reserviin 16. elokuuta 1929 ja edelleen 1. joulukuuta 1930 E-luokan reserviin.


title: HMAS Brisbane (1915)

text: "Brisbane" palasi palvelukseen 2. huhtikuuta 1935, jolloin sen miehistöksi asetettiin palvelukseen otettavan "HMAS Sydneyn" miehistö. Alus purjehti Portsmouthiin, jossa se poistettiin palveluksesta 24. syyskuuta 1935 miehistön siirtyessä "Sydneylle". Se myytiin 19 125 punnalla romutettavaksi kesäkuussa 1936 Thomas W. Ward and Companylle Sheffieldiin.


title: Suurinta elämässä

text: Suurinta elämässä voi viitata seuraaviin elokuviin:


title: Malibu’s Most Wanted

text: Malibu’s Most Wanted on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 2003. Se kertoo Kalifornian kuvernööriksi pyrkivästä Bill Gluckmanista (Ryan O'Neal) ja hänen rap-uraa aloittelevasta pojastaan Bradley ”B-Rad” Gluckmanista (Jamie Kennedy).


title: Malibu’s Most Wanted

text: Televisioesityksessä elokuvasta on käytetty myös suomenkielistä nimeä "Malibu-jengi".


title: Ruskotiirat

text: Ruskotiirat ("Anous") on tiirojen heimoon kuuluva rantalintusuku. Ruskotiirojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia.


title: Pyry Mikkola

text: Pyry Mikkola (s. 1961) on suomalainen viulisti. Vuonna 1980 hän sijoittui kuudenneksi Jean Sibelius -viulukilpailussa. Hänet on palkittu myös Kuopion viulukilpailussa (jakoi voiton Kaija Saariketun kanssa 1980) ja kansainvälisessä Wieniawski-kilpailussa Puolassa.


title: Tyrmäystipat

text: Tyrmäystipat on yhteisnimitys lamauttaville aineille, joita lisätään esimerkiksi alkoholijuomaan. Niitä käytetään muun muassa raiskauksen, muun seksuaalisen hyväksikäytön tai ryöstön apuvälineenä. Tyrmäystipan vaikutus on useimmiten huumaava ja sekaannuttava, joskus jopa tainnuttava. Tyrmäystippoina käytetään muun muassa erilaisia lääke- ja huumausaineita, kuten flunitratsepaamia, gammahydroksivoihappoa ja tetrytsoliinia.


title: Tyrmäystipat

text: Huumaaminen on rangaistavaa, vaikka tapaukseen ei liittyisi muuta rikosta. Poliisin tietoon tyrmäystippatapauksia tulee arvioiduista tapauksista vain pieni osa. Tapausten selvittäminen on ongelmallista, koska tyrmäämistarkoituksessa käytetyt aineet poistuvat verestä nopeasti. Osa poliisin tietoon tulleista harvoista tyrmäystippaepäilyistä on osoittautunut voimakkaaksi humalaksi ilman muita tekijöitä.


title: Tyrmäystipat

text: Tyrmäystippoja lisätään useimmiten vartioimatta jätettyyn alkoholijuomaan. Palattuaan esimerkiksi vessakäynniltä tai tupakoimasta juoman omistaja nauttii juomansa ja humaltuu epätavallisen nopeasti. Tyrmäystipat voivat aineesta riippuen aiheuttaa tajunnan menetystä, verenpaineen laskua ja oksentelua.


title: X.500

text: X.500 on täydellinen ja monimutkainen hakemistopalvelu. Sen yksinkertaistettu vaihtoehto on Lightweight Directory Access Protocol eli LDAP. X.500:ssa hakemiston tiedot on järjestetty hakemistopuuhun avain-arvoparein.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Orpo- ja leskirivit ovat tekstin ladonnassa ja tekstinkäsittelyssä käytettyjä termejä, jotka viittaavat sivun ylä- tai alareunaan irralleen jääneitä kappaleen tekstirivejä. Orpo- ja leskirivejä pidetään ammattimaisessa taittotyössä esteettisenä haittana, ja ne pyritään täten poistamaan. Yleensä tämä tapahtuu tiivistämällä tai harventamalla kirjainväliä.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Orpo- ja leskirivien määritelmät vaihtelevat lähteiden mukaan. Mainosalalla orporivillä tarkoitetaan usein palstan yläreunaan jäävää yksinäistä riviä, ja leskirivillä taas sellaista yksittäistä riviä, joka jää palstan alareunaan. Tekstinkäsittelyn toimistosovelluksissa ja web-julkaisemisessa orporivillä sen sijaan tarkoitetaan yleisimmin sivun tai palstan alareunaan jäävää yksittäistä riviä ja leskirivillä vastaavasti uuden sivun tai palstan yläreunaan jäävää yksinäistä riviä.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Joskus "orvolla" voidaan tarkoittaa myös kappaleen viimeistä sanaa, joka jää uudelle riville yksinään.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Eräs yleinen muistisääntö orpo- ja leskirivien erottamiseen toisistaan on "orvolla ei ole menneisyyttä; leskellä ei ole tulevaisuutta". Tämä sääntö vastaa mainosalalla käytettyä määritelmää.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Toinen tapa muistaa termien erot on ajatella orporivin syntyvän kappaleen "syntymän" (alun) yhteydessä ja leskirivin syntyvän kappaleen "kuoleman" (lopun) yhteydessä. Tämä sääntö vastaa esimerkiksi CSS-standardin mukaista määritelmää.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Leskellä tarkoitetaan kappaleen ensimmäistä riviä, joka sijaitsee sivun alalaidassa irrallaan muusta kappaleesta.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Orvolla tarkoitetaan kappaleen viimeistä riviä, joka esiintyy muusta kappaleesta irrallaan sivun ylälaidassa muun kappaleen sijaitessa edellisellä palstalla tai sivulla.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Kirjoitusoppaat yleensä neuvovat välttämään orpo- ja leskirivejä käsikirjoituksissa, vaikka tästä syntyisi turhaa tyhjää tilaa sivun tai palstan alaosaan.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Orporivejä voi välttää muun muassa seuraavilla keinoilla:


title: Orpo- ja leskirivit

text: Tekstinkäsittelyssä voi käyttää lisäksi:


title: Orpo- ja leskirivit

text: Leskirivi on helpompi välttää lisäämällä rivinvaihto tai pakottamalla sivun- tai palstanvaihto, jolloin leskirivi siirtyy seuraavan sivun tai palstan alkuun. Tällainen korjaus on kuitenkin ehkä peruttava jos tekstin myöhempi muokkaaminen siirtää rivin- tai sivunvaihdon paikkaa.


title: Orpo- ja leskirivit

text: Laajimmissa tekstinkäsittelyohjelmissa ja taitto-ohjelmissa on kappaleen asettelulle asetus tai valinta, jonka sallimalla ohjelma estää orpo- ja leskirivit automaattisesti. Tällöin ohjelma pakottaa leskirivin seuraavan palstan tai sivun alkuun ja pakottaa orporiviä edeltävän rivin orporivin "seuraksi". Tällainen automaattinen taittoasetus voi turhauttaa ohjelman käyttäjää, jos hän ei tiedä, miksi tekstiä siirtyy sivulta toiselle.


title: Peuravuono (kylä)

text: Peuravuono (myös Kokko) oli kylä Suomeen vuosina 1920–1944 kuuluneen Petsamon kunnan pohjoisosassa, Neuvostoliitolle sodan jälkeen luovutetulla alueella. Peuravuono sijaitsi Jäämeren rannikolla olevan Peuravuonon pohjukassa. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Peuravuonon alue tuli kuulumaan Vuonokylään.


title: Peuravuono (kylä)

text: Peuravuonosta johti polku Trifonajärven rannalle Trifonan kylän pohjoispuolelle. Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Peuravuono kuului Parkkinan koulupiiriin. Vuonna 1927 Parkkinan koulupiirin pohjoisosasta muodostettiin Vuonokylän koulupiiri, johon Peuravuonokin kuului. Peuravuonon alueella toimi lyijykaivos vuosina 1875-1909.


title: Peuravuono (kylä)

text:
Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan Peuravuonossa oli seitsemän asukasta, jotka kaikki olivat suomalaisia.
Asukasluvun kehitys:


title: Jenny Pajunen

text: Jenny Maria Pajunen (30. heinäkuuta 1909 Valkeala – 11. maaliskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen vasemmistolaisessa työväenliikkeessä toiminut ompelija, toimittaja ja kirjailija.


title: Jenny Pajunen

text: Jenny Pajunen kiinnostui politiikasta kotelotehtaassa työskennellessään. Hän meni naimisiin SKP:hen kuuluneen Paavo Pajusen kanssa, keräsi rahaa Vankien Apu-järjestölle sekä oli mukana lausuntakuorossa ja Työväen Näyttämöllä. Paavo Pajusen lähdettyä vapaaehtoisena Espanjan sisällissotaan Jenny Pajunen oli perustamassa Espanjaan lähteneiden omaisten huoltoyhdistystä. Myös Jenny olisi halunnut lähteä Espanjaan, mutta SKP ei halunnut lähettää naisia sotimaan. Myöhemmin hän julkaisi Paavon Espanjasta lähettämiä kirjoituksia muistelmateoksessa "Espanja, sinä nuoruutemme". Vuonna 1940 Jenny Pajunen oli Soihtu-lehden toimistonhoitajana.


title: Jenny Pajunen

text: Jatkosodan alettua rintamalle viety Paavo Pajunen loikkasi Neuvostoliiton puolelle ja Jenny Pajunen pidätettiin ja vietiin turvasäilöön. Sodan jälkeen Jenny Pajunen toimi lehti- ja radiotoimittajana, kirjoitti pakinoita ja julkaisi myös muutamia kirjoja.


title: Johannes Hevelius

text: Johannes Hevelius (1611–1687) oli puolalainen tähtitieteilijä ja poliitikko. Hän toimi Gdańskin pormestarina ja kaupunginvaltuutettuna.


title: Johannes Hevelius

text: Heveliusta pidetään yhtenä 1600-luvun merkittävimmistä tähtitieteilijöistä. Hän ihaili Tyko Brahea, ja nimesi oman observatorionsa Sternenburgiksi Tyko Brahen Stjerneborgin mukaan.  Hevelius opiskeli Hollannissa Leidenin yliopistossa. Hän kartoitti ja nimesi Kuun pinnanmuotoja sekä monia tähdistöjä.  Heveliuksen pääteos on tähtikartasto " Firmamentum Sobiescianum sive Uranographia", joka julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1690.


title: Johannes Hevelius

text: Heveliuksen suurimman kaukoputken polttoväli oli peräti 45 metriä.


title: Johannes Hevelius

text: Näitä tähdistöjä kutsutaan edelleen Heveliuksen antamilla nimillä


title: Tuhkatiirat

text: Tuhkatiirat ("Procelsterna") on tiirojen heimoon kuuluva rantalintusuku. Tuhkatiirojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia. Joissain lähteissä suvun lajimäärä poikkeaa edellä mainitusta.


title: Vouvatusjärvi

text: Vouvatusjärvi (, ) on järvi Paatsjoen vesistössä Venäjän ja Norjan rajalla. Venäjän puoleinen osa kuuluu Petsamon piirin Nikelin kuntaan ja Norjan puoleinen osa Finnmarkin läänin Etelä-Varangin kuntaan. Suurin osa järvestä sijaitsee Norjan puolella. Venäjälle kuuluva itäosa oli osa Suomelle kuulunutta Petsamon kuntaa vuosina 1920-1944.


title: Vouvatusjärvi

text: Järven pinta on 40 metriä merenpinnan yläpuolella ja Paatsjoki virtaa järven läpi. Järven länsipuolella kohoaa Lyngklumpen ja itäpuolella 357 metriä korkea Kalkupää.


title: Vouvatusjärvi

text: Ivalosta Petsamoon johtava entinen Jäämerentie kulkee järven itäpuolitse. Järven Norjan puoleisella rannikolla sijaitsevat Nesheim, Skogly, Hauge ja Skoktun -nimiset kylät. Järven itärannalla sijaitsi Suomen aikana Vouvatusjärven kylä, mutta se on nykyisin autio.


title: Fokaalinen nodulaarinen hyperplasia

text: Fokaalinen nodulaarinen hyperplasia (FNH) on hyvänlaatuinen, useimmiten oireeton maksamuutos, maksan hyperplasia. Leikkaushoitoa tarvitaan sen kohdalla hyvin harvoin. Leikkaukseen voidaan ryhtyä, jos on oireita tai kasvain käyttäytyy epätavallisesti, kuten kasvaa nopeasti. Oireilleilla potilailla on esiintynyt ylävatsan kipuja. Kasvaintyyppi on huomattavasti tavallisempi naisilla kuin miehillä.


title: Fokaalinen nodulaarinen hyperplasia

text: FNH:n yhteydessä näkyy keskellä muutosta tähtimäinen arpi ja vahva perifeerinen verisuoniproliferaatio. Muutoksella on usein yhteys nivelreumaan ja Feltyn oireyhtymään.


title: Tower 185

text: Tower 185 on vuonna 2011 valmistunut 55-kerroksinen ja 200 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka sijaitsee Frankfurt am Mainissa, Saksassa. Tower 185 on Main Towerin ohella Saksan neljänneksi korkein kerrostalo.


title: Tower 185

text: Tower 185 on yksi Europaviertel -yrityspuiston neljästä rakennuksesta. Rakentamisesta vastaavana yrityksenä toimii PricewaterhouseCoopers.


title: Mikko Simonen

text: Mikko Simonen (5. lokakuuta 1860 Vesanto – 11. huhtikuuta 1931 Pielisensuu) oli suomalainen opettaja ja runoilija. Hän käytti nimimerkkiä "M. Simo".


title: Mikko Simonen

text: Simosen vanhemmat olivat talollinen Otto Simonen ja Catrina Korhonen. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan seminaarista 1887.


title: Alkoholiaistiharhaisuus

text: Alkoholihallusinoosi eli alkoholiaistiharhaisuus on alkoholin liiallisen pitoisuuden elimistössä tai yleisemmin sen jatkuvan käytön nopean lopettamisen laukaisema väliaikainen psykoosi. Se puhkeaa usein alkoholinkäytön lopettamisen tai vähentämisen jälkeen alkoholiriippuvaisella. Sen oireina ovat pääasiassa elävän tuntuiset aistiharhat. Hallusinoosiin ei kuulu deliriumia, mutta joskus sen yhteydessä esiintyy harhaluuloja.


title: Il piccolo Marat

text: Il piccolo Marat on Pietro Mascagnin kolminäytöksinen ooppera ("dramma lirico") Giovacchino Forzanon librettoon. Se esitettiin ensi kertaa 2. toukokuuta 1921 Rooman Teatro Costanzissa. Kapellimestarina toimi säveltäjä itse ja nimiroolin tulkitsi tenori Hipólito Lázaro.


title: Henrik Gabriel Krusberg

text: Henrik Gabriel Krusberg (15. maaliskuuta 1779 Huittinen – 1824 jälkeen) oli suomalainen pappi ja virsirunoilija.


title: Henrik Gabriel Krusberg

text: Krusbergin vanhemmat olivat Huittisten kappalainen Henrik Krusberg ja Kristina Betulin. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1795. Krusberg vamistui filosofian kandidaatiksi 1800 ja maisteriksi 1802. Papiksi hänet vihittiin Pietarissa 1803.


title: Henrik Gabriel Krusberg

text: Krusberg toimi kirkkoherran apulaisena Tuutarissa Inkerissä 1803 ja Toksovassa 1804. Hän oli Haminan piirikoulun latinan, historian ja maantiedon opettajana 1805–1811 ja sitten Glückstalin vastaperustetun saksalaisen seurakunnan pastorina Etelä-Venäjällä 1811–1816. Hänet erotettiin tästä virasta koska hän ""vahingoitti seurakuntaa käyttäytymisellään enemmän kuin hyödytti sitä oppineilla saarnoillaan"". Krusberg asui tämän jälkeen luultavasti Viipurissa ainakin vielä 1821. Odessan luterilaisen seurakunnan kirkkoherrana hän toimi vuoden 1824 tienoilla.


title: Henrik Gabriel Krusberg

text: Krusberg julkaisi myös omalla nimellään tai nimensä alkukirjaimiä käyttäen 1821 "Laulun Suomen Tyttärille opiksi, neuvoksi ja varoitukseksi" sekä saksasta suomentamansa virren "Uskon sanat" ja suomennoksen J. D. Valeriuksen runosta "Tålamodet" ("Kärsivällisyys").


title: Henrik Gabriel Krusberg

text: Ruben Nirvi arvelee, että juuri Krusberg olisi ollut se tuntemattomaksi jäänyt henkilö, joka lähetti 150 virsitekstiä uskonpuhdistuksen 300-vuotisjuhlan yhteydessä 1817 perustetun arkkipiispa Jacob Tengströmin johtaman virsikirjakomitean järjestämiin uusien virsien laatimiskilpailuihin. Peräti 123 niistä päätyi korjattuna Tengströmin vuonna 1836 julkaisemaan kokoelmaan "Uusia virsiä". Virsiin, joista 46 oli alkuperäistä, kuuluivat nykyisen virsikirjan virret 540 "Aurinko armas valollansa" ja 133 "Halleluja! Nyt ylistys, kunnia, voima, väkevyys". Virsien sisältö ja sanamuodot osoittavat Krusbergin olleen lähellä herännäisiä.


title: Onyx

text: Onyx voi tarkoittaa seuraavia asioita:


Familiaalinen adenomatoottinen polypoosi eli FAP on APC- tai MUTYH-geenin mutaation aiheuttama perinnöllinen polyyppisairaus. Sairastuneen paksusuoleen kehittyy runsaasti aluksi hyvänlaatuisia kasvaimia, jotka lopulta muuttuvat pahanlaatuisiksi ja aiheuttavat siten suolisyövän. Polyyppien merkkinä saattaa olla veri ulosteessa. Pahanlaatuiseksi muututtuaan sairaus voi aiheuttaa muun muassa laihtumista ja suolen toiminnan muutoksia. Etäpesäkkeitä voi kehittyä maksaan tai muualle.


title: Familiaalinen adenomatoottinen polypoosi

text: Kun sairaus johtuu APC-geenin mutaatiosta, se periytyy autosomissa dominantisti. MUTYH-geenin mutaation aiheuttamana se periytyy autosomissa resessiivisesti.


text: Sairaus johtaa syöpään keskimäärin 39 vuoden iässä, mutta taudista tavataan myös muotoa, jossa polyyppien ja syövän kehittyminen viivästyy. Tällöin potilas sairastuu syöpään keskimäärin 55-vuotiaana. Syöpä estetään paksu- ja peräsuolen poistolla.


text: Hoitamaton FAP johtaa lähes varmasti syövän kehittymiseen.


title: Hiustähdet

text: Hiustähdet ("Comatulida") on merililjoihin kuuluva, ulkonäöltään saniaista muistuttavien piikkinahkaisten eläinten lahko. Lahkoon kuuluu yli 500 lajia.


title: Hiustähdet

text: Hiustähtien rakenteeseen kuuluu kuppimainen keskuskiekko, joka on viisiosainen. Kussakin osassa on kaksi sakaraa, jotka ovat usein haaroittuneita ja tyypillisesti höyhenmäisiä. Nuorilla yksilöillä on viisi haaraa, aikuisilla yleensä ainakin kymmenen, joillakin jopa 80–200 haaraa. Jokainen haara koostuu toistensa lomaan asettuneista kalkkirenkaista. Ne muodostavat joustavan panssarin, joka suojaa eläintä varsin hyvin. Toisinaan haaroja kuitenkin katkeilee, mutta hiustähdet pystyvät kasvattamaan uuden tilalle. Sekä suu että peräaukko ovat eläimen yläpinnalla. Haarojen pinnalla on sadoittain pieniä imujalkoja, jotka ojentuvat eläimen kasvattaessa nestepainetta. Hiustähdillä imujalat toimivat pyyntivälineinä, toisin kuin meritähdillä.


title: Hiustähdet

text: Hiustähdet hankkivat ruokaa passiivisesti: ohivirtaava vesi tuo ravintoa niiden höyhenmäisiin pyyntilonkeroihin. Ravintohiukkanen tarttuu imujalan pinnan peittävään limaan. "Oksan" pinnalla sijaitsee ojan kaltainen ravintouurre, jota pitkin pienet lonkerot työntävät ruokahiukkasen vähitellen kohti suuaukkoa. Hiustähdet käyttävät pääasiassa ravinnokseen kuollutta eloperäistä ainesta puolen millimetrin kokoluokkaan saakka – sitä suuremmat partikkelit eivät tartu imujalkojen limaan.


title: Hiustähdet

text: Hiustähdet elävät matalammassa vedessä kuin monet muut nykyiset merililjalajit. Niitä esiintyy mannerjalustoilla, alle 200 metrin syvyydessä. Runsain lajikirjo on nykyisin indopasifisen merialueen koralliriutoilla, missä voi elää 50 lajia samalla riutalla. Jotkin lajit elävät myös kylmissä vesissä.


title: Hiustähdet

text: Hiustähdet voivat liikkua vedessä pitkien käsivarsiensa avulla. Monet niistä piiloutuvat päiväksi kivenkoloon, ja levittävät oksansa yöllä tähden tai satelliittiantennin muotoiseksi pyyntiverkoksi.


title: Hiustähdet

text: Hiustähdet lisääntyvät suvullisesti. Sukusoluja kehittyy erityislonkeroissa lähellä "oksien" tyveä. Eräät lajit vapauttavat sukusolunsa vapaasti mereen, toisilla munat pysyvät sakaroihin kiinnittyneinä hedelmöityksen jälkeenkin. Kudun ajankohtaan vaikuttavat veden lämpötila ja muiden yksilöiden sukusolujen mukana veteen liuenneet aineet. Poikaset käyvät läpi monivaiheisen muodonmuutoksen. Hedelmöittyneistä munista kuoriutuneet ensitoukat kelluvat planktonin mukana 3–4 päivää. Toukka on tynnyrimäinen, ja sen pinnalla on liikkuvien ripsien muodostamia vöitä. Toukista kehittyy varrellinen välivaihe, joka muistuttaa muita merililjoja. Lopulta aikuistuva hiustähti katkaisee vartensa ja lähtee liikkeelle.


title: Hiustähdet

text: Hiustähtiä myydään joskus meriakvaarioihin, mutta koska ne eivät kykene käyttämään korvikeruokia, ne nääntyvät ennen pitkää nälkään, jos eivät saa riittävästi luonnollista ravintoa. Niiden pitämistä akvaarioissa ei siksi suositella. Useimmat pyydystetyt hiustähdet kuolevat muutaman viikon kuluessa pyydystämisestä, jotkin pysyvät hengissä kuukausia.


title: Vapaakiduskotilot

text: Vapaakiduskotilot ("Nudibranchia") on meressä elävien värikkäiden merietanoiden lahko. Vapaakiduskotilot on suurin takakiduskotiloihin kuuluvista yhdeksästä nilviäislahkosta; niitä tunnetaan yli 3000 lajia. Tieteellinen nimi "Nudibranchia" tarkoittaa paljaskiduksista (latinan "nudus", "paljas", kreikan "brankhia", "kidukset*).


title: Vapaakiduskotilot

text: Ryhmään kuuluu hyvin erinäköisiä ja kokoisia lajeja. Pienimmät jäävät kaksisenttisiksi, suurimmat kasvavat 40 cm pitkiksi. Niillä ei ole kovaa kalkkikuorta. Monet ovat hyvin värikkäitä, ja niissä on erilaisia hapsuja ja liehuttimia. Joillakin lajeilla kirkas väri varoittaa petoja myrkyllisyydestä, toisilla taas ei. Kotilon etupäässä on tuntosarvipari, jossa on kemiallisen aistin aistinsoluja. Lähellä kotilon takapäätä ovat paljaat, monihaaraiset kidukset. Suunsa luona vapaakiduskotiloilla on raastinkieli eli "radula", kitiinilevy, jolla ne raaputtavat itselleen syötävää.


title: Vapaakiduskotilot

text: Suomen rannkikkovesissä elää yksi vapaakiduskotiloihin kuuluva laji, liuskamerietana ("Tenellia adspersa" = "Embletonia pallida").


title: Vapaakiduskotilot

text: Vapaakiduskotilot jaettiin aiemmin neljään osalahkoon. Nyttemmin niitä on ryhmitelty uudelleen. Entisillä osalahkoilla on yhteisiä ulkonäköpiirteitä ja samantyyppinen ruokavalio.


title: Vapaakiduskotilot

text: Sulkamerietanoiden ("Doridacea") osalahkoon kuuluvat useimmat ennen "Doridoidea"-alalahkoon luokitellut lajit. Niillä on pyöreämuotoinen tai soikea vartalo, ja vaippa, joka roikkuu reunoilta hameenhelmojen lailla. Etuosassa on kaksi poimullista tuntosarvea, joiden hajua ja makua sekä tuntoa aistivien solujen avulla kotilo etsii ruokaa. Peräaukko sijaitsee eläimen selän takaosassa, ja kukkamaiset kidukset ovat useimmiten peräaukon ympärillä. Sienieläimet ovat näiden kotiloiden tyypillistä ravintoa. Useimmat tämän ryhmän kotilot ovat erittäin myrkyllisiä, ja hyvin värikkäitä varoittaakseen mahdollisia petoeläimiä myrkyistään.


title: Vapaakiduskotilot

text: "Chromodoris"-suku on tunnettu värikkyydestään.


title: Vapaakiduskotilot

text: "Aeolidida"-osalahkoon kuuluvat useimmat ennen "Aeolidoidea"-alalahkoon luokitellut lajit. Ne ovat vartalonmuodoltaan pitkulaisia, ja niillä on kolme paria erilaisia tuntosarvia. Niillä ei ole varsinaisia kiduksia, vaan ne ottavat happea ilmeisesti suoraan ihonsa läpi. Ne syövät polttiaiseläimiä kuten koralleja ja merivuokkoja. Ne onnistuvat imaisemaan ravintoeläimensä myrkkykapselit rikkoutumattomina ja suojautumaan niiden avulla. Jotkut lajit saavat ravintoeläimistään myös symbioottisia zooksantelli-leviä, ja elättävät niitä omassa elimistössään. Tämän ryhmän kotiloiden peräaukko on suunnilleen "hartiatasolla" keskiviivan oikealla puolella. Niiden selässä kasvaa "cerata"-nimellä kutsuttuja hapsuja, joiden tyvessä näkyy kotilon suolen uloke, ja joiden kärki on tyypillisesti valkoinen.


title: Vapaakiduskotilot

text: Tämän osalahkon joitakin lajeja pidetään riutta-akvaariossa. Etenkin nimellä "Berghia verrucicornis" myyty kotilo on tunnettu lasiruusujen tuhoaja.


title: Vapaakiduskotilot

text: "Dendronotida"-osalahkoon kuuluvat useimmat ennen "Dendronotoidea"-alalahkoon luokitellut lajit. Monilla niistä on suunsa edessä pieni liehuke, huntu, ja jotkut lajit käyttävät sitä pienten äyriäisten pyydystämiseen. Muut syövät pehmytkoralleja ja merivuokkoja.


title: Vapaakiduskotilot

text: Tämä alalahko on nyttemmin jaettu useisiin osalahkoihin. Siihen kuului monenlaisia kotiloita, muiden muassa heimot Arminidae, Doriomorphidae, Charcotiidae, Madrellidae, Zephrinidae, Pinufiidae, Dironidae, Goniaeolidae ja Hero. Niiden vartalo on litteä ja pitkulainen, ja vaippa jatkuu huntuna tai roikkuvina helmoina. Kidukset sijaitsevat tämän helman alla. Peräaukko on eläimen etuosassa. Pituus on tyypillisesti 1–7 cm. Tärkeimpiä ravintoeläimiä ovat polttiaiseläimet ja sammaleläimet.


title: Ordre des Palmes académiques

text: Ordre des Palmes académiques on ranskalainen ritarikunta, jonka kunniamerkin Ranskan valtio myöntää tunnustuksena opetus- ja akateemisten alojen edustajille. Ritarikunnan on perustanut Napoleon I, ja se myönnettiin alkuun Pariisin yliopiston opettajille. Vuodesta 1866 alkaen arvonimi on voitu myöntää muidenkin ammattikuntien edustajille ja ulkomaalaisille.


title: Ordre des Palmes académiques

text: Ordre des Palmes académiques -arvonimeä myönnetään kolmessa tasossa:


title: Ordre des Palmes académiques

text: Amopa Finlande ylläpitää listaa arvonimen saaneista suomalaisista.


title: Ordre des Palmes académiques

text: Kunniamerkki on myönnetty muun muassa Yleisradion toimittajalle Sini Sovijärvelle työstä ranskan kielen ja ranskalaisen kulttuurin hyväksi.


title: Rabicano

text: Rabicano on hevosen väri, jossa pohjaväriin on sekoittunut valkoista väriä tietyn kuvion mukaan: sekakarvaa esiintyy eniten ja tiheimmin kupeilla ja hännäntyvessä. Rabicanoväritys eroaa selkeästi päistärikkökuviosta, jossa sekakarva on tasaisesti jakaantunut kaikkialle runkoon. Kuvion pohjavärinä voi olla mikä tahansa väri mukaan lukien kimo- ja päistärikkövärit.


title: Rabicano

text: Sana "rabicano" on espanjalaisperäinen: "rabo" takroittaa "häntää" ja "cano" "valkoista". Termi tarkoittaa siis valkohäntäistä (hevosta). Merkitys ei eroa sanan nykykäytöstä.


title: Rabicano

text: Sana esiintyy hyvin aikaisin italialaisen kirjallisuuden epiikassa: Orlando Innamoraton (1495) hahmo Araglio ratsastaa Rabicano-nimisellä hevosella, samoin Astolfo Raivoisassa Rolandissa, joka julkaistiin vuonna 1532. Italian kielessä "rabicano" tarkoittaa yksinkertaisesti "päistärikköä" ja on saattanut olla kuvaileva nimi.


title: Rabicano

text: Rabicano-kuvioon liitetään useimmiten valkoinen karva hännäntyvessä ja kupeilla. Samoin kuin muissa kuvioissa ja väreissä, myös rabicanokuviossa geenin ekspressiivisyys vaihtelee. Useimpia rabicanokuvioon vaikuttavia tekijöitä ei tunneta, mutta rautiaalla pohjalla kuvion tiedetään olevan usein runsaampi. Geeni vaikuttaa myös tuottavan oreissa selkeämmän kuvion kuin tammoissa.


title: Rabicano

text: Rabicanokuvio pienimmillän käsittää vain harvoja valkoisia karvoja hännäntyvessä ja kyljissä.


title: Rabicano

text: Rabicanon alkuperäinen määritelmä viittaa valkoiseen karvaan hännäntyvessä. Tällaista kuviota kutsutaan muun muassa "haisunäädänhännäksi". "Haisunäädänhäntä" viittaa valkoisiin renkaisiin hännän ympärillä. Muut nimitykset eivät välttämättä tarkoita mitään erityistä kuviota. Hännäntyvessä hännän sivun jouhissa saattaa olla paljonkin valkoista.


title: Rabicano

text: Selkeämpi rabicanokuvio kupeissa voi tuottaa paljonkin päistärikköä muistuttavan värityksen. Rabicanokuviossa sekakarvan jakautuminen rungolle saattaa kuitenkin tuottaa viivamaisia tai pilkullisia kuvioita kylkiin, mitä ei päistärikköväritykseen liity. Rabicanon ihokin voi olla jonkin verran vaaleanpunaisentäplikäs erityisesti vatsan ja nivusten alueella. Tämä piirre ei esiinny aidosti päistäriköissä hevosissa, ja viittaa siihen, että samoin kuin muissa valkoisissa merkeissä ja kuvioinneissa, rabicanokuvion valkoiset karvat saattavat kasvaa pigmentittömästä ihosta. Tämänkaltaisen sekakarvaisuuden genetiikkaa ja kehittymistä ymmärretään kuitenkin huonosti, eikä sitä ole vielä tieteellisesti tutkittu.


title: Rabicano

text: Rabicanogeenin uskotaan olevan dominoiva, mutta muitakin sekakarvaa eri tavoin tuottavia geenejä saattaa olla olemassa. Rabicanokuviota esiintyy sekä sellaisissa roduissa, joissa päistärikköyttä on (kuten suomenhevonen), sekä sellaisissa roduissa, joissa päistärikkögeeniä ei ole (kuten arabianhevonen ja englannintäysiverinen).


title: Rabicano

text: Rabicano on valkoinen kuvio, joka kuuluu päistär- eli sekakarvoituskuvioihin, joiden periytymistä ei vielä täysin tunneta. Rabicanokuvio on yleinen jopa sellaisissa roduissa, joissa aitoa päistärikkökuviota ei esiinny. Kuvio tuottaa usein valkoista sekakarvaa lautasen ja kupeen väliselle alueelle sekä erikoisia valkoisia renkaita hännäntyven lähettyville. Erityisen laajalti kuvioituneet rabicanot saattavat joskus näyttää kyljistään raidallisilta.


title: Rabicano

text: Vaikka rabicano itsessään ei tuota valkoisia merkkejä naamaan tai jalkoihin, se liittyy usein johonkin monista sabinokirjavuuden tuottamista kuvioista, joista useimmat on sijoitettu KIT-geenin vaikutusalueeseen. Muita KIT-geeniin liittyviä kuvioita ovat muun muassa ekstensio (mustan värin leviäminen eläimessä), tobianokirjavuus ja päistärikkökuvio. Tämä saattaa selittää rabicanon ja sabinon liitteisyyden; kuviot esiintyvät usein yhdessä.


title: Rabicano

text: Rabicanokuvio ei ole päistärikkö ja se voidaan erottaa päistärikkökuviosta seuraavien tunnusmerkkien mukaan:


title: Rabicano

text: Rabicano voi esiintyä minkä värisell pohjalla tahansa ja minkä tahansa muun kuvion yhteydessä, mukaan lukien päistärikkökuviot ja kimous.


title: Kauppakeskus Akseli

text: Kauppakeskus Akseli on Mikkelissä Savilahden kaupunginosassa Hallitustorin luoteiskulmalla sijaitseva kauppakeskus. Siellä palvelee lähes 50 liikettä. Liiketilaa on noin 14 000 neliömetriä.Akseli on valittu jo kahdesti Vuoden kauppakeskukseksi.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Pultavan taistelu on vuonna 1709 käytyyn Pultavan taisteluun pohjautuva venäläinen elokuva. Elokuvan ohjasi sekä käsikirjoitti Oleg Rjaskov ja sen näyttelijäpuoli oli täysin venäläisistä koostuva. Ensi-iltansa se sai Venäjällä vuonna 2007.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Historiallisina tosihenkilöinä elokuvassa esiintyvät Kaarle XII, Pietari I Suuri ja Ludvig XIV.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: On vuosi 1709, kun kreivi Charles de Breze (Dmitri Miller) saapuu Versaillesin linnaan ja auttaa rakastettuaan, Charlotte de Monterrasia (Ksenija Knjazeva) voittamaan korttipelissä omaisuuden kreivi De La Bushilta (Valeri Malikov). Tästä suuttuneena kreivi De La Bush haastaa kreivi de Brezen kaksintaisteluun, jossa kumpikin haavoittuu. Ranskan kuningas Ludvig XIV (Dmitri Šiljajev) rankaisee kaksintaistelijoita lähettämällä nämä vakoojikseen Venäjälle, jossa käydään suurta Pohjan sotaa Ruotsin kuninkaan Kaarle XII:n (Eduard Frelov) ja Venäjän tsaari Pietari I Suuren (Andrei Suhov) välillä. De La Bushin tehtävä on vakoilla ruotsalaisia, ja De Brezen venäläisiä.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Venäjällä De Breze ystävystyy venäläisupseeri Griskhan kanssa, kun tämä pelastaa hänet maantierosvojen hyökkäykseltä. Griskha (Aleksandr Buharov) vie De Brezen kotikyläänsä, minne saapuvat ruotsalaiset, jotka tappavat Griskhan vaimon ja ottavat Griskhan itse vangikseen. De Brezen itse onnistuu piiloutua ladon vintille ja pelastaa yksi nuori kyläinen raiskaukselta, tosin hänen viestinsä Pietari I:lle jää ruotsalaisille.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Samaan aikaan samassa kylässä De La Bush ilmestyy ruotsalaisille ja sanoo haluavansa tavata heidän kuninkaansa. De La Bush ja vangittu Griskha poistuvat kylästä ruotsalaisten kanssa. Heidän tiensä katkaisee De Breze, joka pelastaa Griskhan ja he tappavat ruotsalaiset kylän naisten avulla. De La Bush pääsee pakenemaan ja hänet kaappaa pakomatkallaan mustaan viittaan verhoutunut puolalaisnainen, joka tappaa tsaarin sotilaita, koska tämä on aikoinaan tappanut hänen perheensä.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Griskha ja De Breze jatkavat matkaansa ja tulevat Pultavan piirittäneiden ruotsalaisten leirin kautta venäläisten leiriin. Ruotsalaisten leirissä Griskha koittaa ampua Ruotsin kuningas Kaarlen, mutta onnistuu vain haavoittamaan tätä. De Breze tapaa Pietarin ja liittyy tämän riveihin. Samaan aikaan De La Bush tapaa haavoittuneen Kaarlen ja luovuttaa tälle kirjeen Ludvigilta.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Seuraavassa aamunkoitteessa ruotsalaiset hyökkäävät venäläisiä vastaan. Aluksi nämä murtavat venäläisten etupuolustuksen, jota johtaa Griskha ja De Brezekin taistelee siellä. Suurien miestappioiden vuoksi ruotsalaisten isku venäläisten kimppuun epäonnistuu ja nämä tekevät menestyksekkään vastahyökkäyksen, joka johtaa voittoon ja Kaarle pakenee.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Taistelun päätyttyä vankien joukossa ollut puolalaisnainen koittaa ampua tsaarin osuen Griskhaan, joka menehtyy, ja puolalaisnainen hirtetään.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Seuraavana aamuna De La Bush ja De Breze kaksintaistelevat jälleen. De La Bush voittaa ja De Breze haavoittuu vakavasti. Illalla pidetyissä voitonjuhlissa Pietari Suuri tarjoaa De La Bushille paikkaa palveluksessaan, mistä tämä kieltäytyy ja tsaari raivostuu. De La Bush lähtee Pultavasta mukanaan De Breze, joka jää perässään tulleen rakastajattarensa hoiviin.


title: Pultavan taistelu (elokuva)

text: Elokuva päättyy, kun De Breze matkaa kirkkaalle merelle De Monterrasin kanssa.


title: Living in America

text: Living in America on The Soundsin esikoisalbumi, joka julkaistiin 11. marraskuuta 2002.


title: Pentti Koskinen

text: Pentti Pauli Ilmari Koskinen (s. 24. heinäkuuta 1943 Jyväskylä) on entinen suomalainen uimahyppääjä.


title: Pentti Koskinen

text: Koskinen edusti Suomea kolmien olympialaisten ponnahduslautahypyissä. Tokiossa 1964 hän sijoittui 20:nneksi, Méxicossa 1968 12:nneksi sekä Münchenissä 1972 15:nneksi. EM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi vuonna 1962, seitsemänneksi vuonna 1966 sekä 11:nneksi vuonna 1970. Hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuosina 1961, 1963, 1965 ja 1967. Vuoden 1967 universiadeissa hän sijoittui viidenneksi.


title: Pentti Koskinen

text: Seuratasolla "Pena" Koskinen edusti Jyväskylän Uimaseuraa, Tikkurilan Lohia ja Kouvolan Uimareita. Hän voitti Suomen mestaruuden ponnahduslautahypyissä vuosina 1962 ja 1964–1972 sekä kerroshypyissä vuonna 1962.


title: Pentti Koskinen

text: Koskinen toimi aktiiviuransa jälkeen muun muassa uimavalmentajana sekä Suomen Uimaliiton kuten myös Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliiton koulutuspäällikkönä. Hänen henkilökohtaisia valmennettaviaan ovat olleet muun muassa Juha Ovaskainen, Virva Glan ja Janne Kangas.


title: Pentti Koskinen

text: Pentti Koskisen isä Pauli Koskinen on Pro Finlandia -mitalilla palkittu kuvanveistäjä. Pentti Koskisen vaimo Kirsti Koskinen (o.s. Kokkonen) saavutti kaksi SM-pronssia ponnahduslautahypyissä.


title: Nifelvind

text: Nifelvind on Finntrollin viides studioalbumi, joka julkaistiin 17. helmikuuta 2010.


title: Nifelvind

text: Finntroll ilmoitti kotisivuillaan heinäkuussa 2009 virallisesti aloittavansa uuden studioalbumin äänittämisen. Albumin sanoitukset on tehnyt edellisten albumien tapaan, Nattföddiä lukuun ottamatta, entinen jäsen Katla.


title: Nifelvind

text: Äänityssessioista ilmestyi huumoripohjaista päiväkirjaa yhtyeen pääasiallinen säveltäjän Trollhornin julkaisemana. Päiväkirjaan ilmestyi ajan myötä myös lyhyitä videoita uusien kappaleiden miksauksesta, joista sai kuvaa levyn äänimaailmasta. Äänitykset kestivät syyskuun lopulle, ja miksaus aivan syyskuun alkuun.


title: Nifelvind

text: Äänityksen lomassa yhtyeeseen liitettiin myös virallisesti Virta, joka on tähän mennessä ollut mukana kiertueilla.


title: Nifelvind

text: 27. lokakuuta Trollhorn ilmoitti Finntrollin uusilla kotisivuilla albumin masteroinnin olevan valmis. Ohessa oli myös osittainen kappalelista. Päivää myöhemmin ilmestyi video, jossa on mm. lisää uuden albumin materiaalia. 27. marraskuuta levyn viralliseksi nimeksi julkaistiin Nifelvind.


title: Nifelvind

text: Kappaleesta "Solsagan" julkaistiin musiikkivideo Finntrollin MySpace-sivustolla 15. tammikuuta.


title: Nifelvind

text: "Under Bergets Rot" -kappale sai myös oman musiikkivideonsa huhtikuussa 2010. Video on yhtyeen ensimmäinen animoitu musiikkivideo.


title: Pauli Koskinen

text: Pauli Tapani Koskinen (16. maaliskuuta 1921 Jyväskylä – 16. huhtikuuta 2003 Kouvola) oli suomalainen kuvanveistäjä.


title: Pauli Koskinen

text: Koskisen vanhemmat olivat Toivo Koskinen ja Martta Koivistoinen ja puoliso Maire Mirjam Hirvonen, heidän poikansa Pentti Koskinen oli Suomen paras uimahyppääjä 1960-luvulla. Koskinen opiskeli Taideteollisuuskoulussa 1944-1947 ja Suomen Taideakatemian koulussa 1947-1950. Valtion taiteilijaeläke Koskiselle myönnettiin 1974, päätoimisena kuvanveistäjänä hän työskenteli vuodesta 1950 alkaen. Koskinen sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1971.


title: Pauli Koskinen

text: Koskisen teoksia oli ensimmäistä kertaa esillä vuonna 1945. Hänet tunnetaan realistisista usein ihmishahmoja esittävistä pronssiveistoksistaan, joissa on vertauskuvallista sisältöä. Monissa veistoksissaan Koskinen sovelsi lähinnä Wäinö Aaltoselta omaksumiaan tyyli- ja rotupiirteitä, jotka muutenkin hallitsivat suomalaista julkista veistotaidetta 1960-luvun alkupuolelle asti. Uran loppupuolella Koskisen figuratiiviset veistokset olivat pelkistetympiä ilmaisultaan.


title: Pauli Koskinen

text: Koskisen tuotannossa on eniten sankarimuistomerkkejä, hautakiviä, muotokuvaveistoksia ja mitaleita, kuten "Jyväskylä-mitali". Koskisen käyttämät materiaalit olivat pronssi, puu ja kivi. Koskinen teki paljon julkisia teoksia etenkin Jyväskylän ja Kouvolan seudulle. Hänen tunnetuimpia töitään ovat "Lentäjien muistomerkki" Luonetjärvellä (1951), nuorta Minna Canthia esittävä patsas Jyväskylässä (1962) sekä "Kouvolan kolmoset" (1967) ja Ilmari Salmisen patsas (1988) Kouvolassa. Esimerkiksi veistoksessa "Leikkivät pojat" on kaksi alastonta poikaa, joista toinen potkaisee palloa, jota toinen yrittää ottaa. Teoksessa on nähty liikunnan aateen, suurten ikäluokkien ja sodanjälkeisen optimismin symboliikkaa. Urheiluaiheisena siinä on nähtu myös muunnelma Wäinö Aaltosen Paavo Nurmen patsaasta.


title: Pauli Koskinen

text: Monet Koskisen veistoksista valettiin Halosten taiteilijasuvun valimossa Lapinlahdella. Koskinen vieraili usein Halosten Akkalansaaressa sijaitsevalla kesähuvilalla, joka toimi taiteilijoiden kokoontumispaikkana. Muita vierailijoita olivat muun muassa Aimo Tukiainen, Oskari Jauhiainen ja Esko Tirronen.


title: Hannu Salonen

text: Hannu Salonen (s. 10. heinäkuuta 1972 Pori ) on suomalainen elokuvaohjaaja. Hän on opiskellut Berliinissä Deutsche Film-und Fernsehakademiessa. Salonen asuu Saksassa ja työskentelee pääosin siellä.


title: Hannu Salonen

text: Hänen ohjauksiaan ovat muun muassa elokuvat "Moments in Monochrome" (1998), "Downhill City" (1999), "All' Arrabiata - Eine kochende Leidenschaft" (2000) ja "Vasha" (2009). Hän on ohjannut myös televisiosarjoja "Ki.Ka-Krimi.de", "Polizeiruf 110", "Commisario Laurenti", "Kriminalisti", "Rikospaikalla", "Crossing Lines" ja "Die Hebamme" (2014).


title: Hannu Salonen

text: Salonen on ohjannut Vares-elokuvan "Vares – Sheriffi", jonka ensi-ilta oli tammikuussa 2015.


title: Suomi ISAF-kriisinhallintaoperaatiossa Afganistanissa

text: Suomen osuus ISAF-kriisinhallintaoperaatiossa Afganistanissa liittyy vuonna 2001 alkaneeseen Afganistanin sotaan. Vuodesta 2003 operaatiota johti Naton ja YK:n turvallisuusneuvoston laajentama mandaatti koski koko Afganistania. Yhdysvaltojen joukkoja osallistui samanaikaisesti taistelutehtäviin erillisessä Enduring Freedom -sotaoperaatiossa. Vuodesta 2006 lähtien Suomen pääkontribuutio sodassa oli ruotsalaisjohtoisessa alueellisessa jälleenrakennusryhmässä Mazar-e Sharifissa, jossa Suomen kontingentin komentaja toimi varakomentajana. Suomi osallistui Afganistanin kriisinhallintaoperaatioon enimmillään noin 200 sotilaan voimin vuodesta 2002. Vuonna 2013 maassa oli enintään 145 suomalaissotilasta. Vuonna 2013 painotusta siirrettiin koulutukseen, neuvonantoon ja siviilikriisinhallintaan. ISAF-operaatio päättyi vuoden 2014 lopussa, mutta käytännössä muuttui Resolute Support - operaatioksi.


text: Kesän 2009 aikana, Afganistanin turvallisuustilanteen heikentyessä ja sotatoimien kiihtyessä, Suomessa muodostui ristiriitaisia näkemyksiä siitä, onko Suomi sotaa käyvä maa. Afganistanin sodan aikana tilanne maassa oli muuttunut paljon ja moni piti tilannetta täysimittaisena sotana. Myös ISAF-kriisinhallintaoperaation liittäminen yhteen Yhdysvaltojen sotaoperaation kanssa herätti hämmennystä tehtävän luonteesta. Suomalaisjoukot olivat toistuvasti joutuneet tulitaisteluihin.


text: Vuonna 2010 kerrottiin Suomen suunnittelevan liittymistä uuden kansainvälisen taisteluosaston perustamiseen Afganistanin sodassa. Taisteluosaston tehtävänä oli joustavasti puuttua vihollistaistelijoiden liikkeisiin ja solutukseen Pohjois-Afganistanissa, torjua iskuja ja järjestää afgaaniarmeijan koulutusta.


text: Keskustelu jatkui vuonna 2013. Ulkopoliittisen instituutin tutkija antoi haastattelun, jonka mukaan Suomi on sodassa. Puolustusministeriö ja Rauhanturvaajaliitto painottivat, että Suomi ei ole sodassa eikä sodan osapuolena, vaan tukemassa paikallisten viranomaisten toimintaa. Suomalaiset sotilaat jatkoivat kuitenkin tappavan voiman käyttöä. Tutkija Ilmari Käihkön mukaan Suomi ei ole seurannut muiden pohjoismaiden esimerkkiä, ja teettänyt virallista selontekoa operaatiostaan. Tämän näkemyksen mukaan onkin epäselvää, mitä poliittinen ja sotilaallinen johto operaatiosta tiesi, ja mitä operaatiossa tapahtui. Käihkön mielestä oli poliittinen päätös lähettää joukkoja Afganistaniin, mutta tämä ei sano mitään joukkojen strategiasta Afganistanissa.


text: Muun muassa Puolustusvoimien entinen komentaja Gustav Hägglund, entinen ulkoministeri Erkki Tuomioja ja Vasemmistoliiton puheenjohtaja Paavo Arhinmäki ovat todenneet vuonna 2009 Suomen olevan Afganistanissa sisällissodan osapuoli. Hägglundin mukaan Afganistaniin on aikanaan menty rauhanturvaoperaatioon mukaan, mutta nyt siellä ei olekaan enää rauhanturvaoperaatio käynnissä, vaan "terrorisminvastaisen sodan" "humanitaarinen kuorrutus", eli täysi sota, jossa mukanaoloa perustellaan rauhanturvaoperaation nimellä. Suomen toiminta-alueella Pohjois-Afganistanissa suomalaiset toimivat Saksan joukkojen alaisuudessa. Saksan puolustusministeri Karl-Theodor zu Guttenberg on todennut, että Afganistanissa käydään sotaa. Viron puolustusvoimien komentajan mielestä Afganistanissa ei ole menossa rauhanturvaoperaatio vaan sota, jossa myös Suomi on osallisena.


text: Suomen sotilasoperaatiosta on myös esitetty vastakkaisia näkemyksiä. On alleviivattu termin "rauhanturvaoperaatio" merkitystä, alkuperäistä YK:n mandaattia operaation toteutukselle, Naton roolia operaation johdossa sekä operaation monia saavutuksia.


text: Ulkoministeri Alexander Stubb on korostanut käynnissä olevan transitiostrategian suurta merkitystä, jolla siirretään vastuu Afganistanin tilanteesta Afganistanin hallitukselle, poliisille sekä armeijalle. Hän on myös korostanut Suomella ja Yhdysvalloilla olleen pitkälti samat tavoitteet Afganistanissa. Päätavoitteet mukanaololle ovat terroristitoiminnan vähentäminen, Afganistanin turvallisuusviranomaisten vahvistaminen, demokratia, vakaa hallinto ja sovintoprosessit.


text: ISAF-operaatiossa on kuollut kaksi suomalaissotilasta, vuosina 2007 ja 2011. Vuonna 2009 kaksi suomalaissotilasta haavoittui vakavasti. Kaikkiaan ulkomaalaisia sotilaita on kuollut yli kolmetuhatta vuosina 2001-2013.


text: Afganistanilaisia siviilejä on konfliktissa kuollut vuosina 2007-2011 lähes 12 000 ihmistä. Vuoden 2013 alkupuoliskolla siviiliuhrien määrä kasvoi edellisvuodesta lähes neljänneksellä. YK:n mukaan noin 74 prosentista olivat vastuussa talibanit ja muut hallituksen vastaiset ryhmät.


title: Linja 10 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 10 (linja 10) on yksi Pariisin metron linjoista. Linja yhdistää Pont de St-Cloudin Boulognessa Gare d'Austerlitziin. Linja on vähiten liikennöity Pariisin metron linjoista (lukuun ottamatta bis-linjoja). Linjalla on haamuasema nimeltään Croix Rouge Sèvres-Babylonen ja Mabillonin välissä. Asema suljettiin vuonna 1939. Linja haarautuu lännen ja idän suuntien osuuksiin.


title: Linja 10 (Pariisin metro)

text: Idän suunnan asemat


title: Linja 10 (Pariisin metro)

text: Lännen suunnan asemat


title: Linja 10 (Pariisin metro)

text: Osuudet yhdistyvät.


title: Downhill City

text: Downhill City on vuonna 1999 valmistunut draamaelokuva. Pääosia elokuvassa esittävät Franka Potente (Peggy), Teemu Aromaa (Artsi Sompanen), Andreas Bruckner (Hans) ja Michaela Rosen (Doris). Elokuvassa esiintyy yhtye 22-Pistepirkko.


title: Pentti Punkari

text: Pentti Tuomas Punkari (s. 12. tammikuuta 1938 Ylistaro) on entinen suomalainen painija.


title: Pentti Punkari

text: Punkari edusti Suomea olympialaisten kreikkalais-roomalaisessa painissa Roomassa 1960 alle 79 kilon sarjassa ja Tokiossa 1964 alle 87 kilon sarjassa. Hänen paras arvokisasaavutuksensa oli neljäs sija Helsingborgin MM-kisoissa 1963. Hän osallistui MM-kilpailuihin myös vuosina 1967 ja 1971. Hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1963.


title: Pentti Punkari

text: Seuratasolla "Pena" Punkari edusti Vaasan Voima-Veikkoja, Ylistaron Kilpa-Veljiä, Hallan Visaa ja Kotkan Painimiehiä. Hän voitti yhteensä yhdeksän Suomen mestaruutta kreikkalais-roomalaisessa painissa ja vapaapainissa vuosina 1960–1970. Hän voitti viidesti poliisien Euroopan-mestaruuden.


title: Pentti Punkari

text: Pentti Punkarin veli Viljo Punkari oli myös painin olympiaedustaja ja Suomen mestari.


title: Viljo Punkari

text: Viljo Matias Punkari (3. lokakuuta 1934 Ylistaro – 15. marraskuuta 1964 Ylistaro) oli suomalainen painija.


title: Viljo Punkari

text: Punkari sijoittui Melbournen 1956 olympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin alle 79 kilon sarjassa kuudenneksi ja Rooman 1960 olympialaisten vapaapainin alle 79 kilon sarjassa 12:nneksi. Hän osallistui vapaapainiin myös Melbournessa mutta ei sijoittunut. Hän edusti Suomea 26 maaottelussa.


title: Viljo Punkari

text: Seuratasolla "Ville" Punkari edusti Ylistaron Kilpa-Veljiä ja Vaasan Voima-Veikkoja. Hän voitti yhteensä 13 Suomen mestaruutta kreikkalais-roomalaisessa painissa ja vapaapainissa vuosina 1954–1961.


title: Viljo Punkari

text: Viljo Punkari kuoli 30-vuotiaana tapaturmaisesti. Hänen veljensä Pentti Punkari oli myös painin olympiaedustaja ja Suomen mestari.


title: Life Starts Now

text: Life Starts Now on Three Days Grace -yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 22. syyskuuta 2009. Albumin ensimmäinen single ”Break” julkaistiin 1. syyskuuta 2009 radiossa sekä yhtyeen virallisilla nettisivuilla.


title: Luettelo Tuomari Nurmion kappaleista

text: Tämä on luettelo Tuomari Nurmion levyttämistä kappaleista aakkosjärjestyksessä.


title: Hou Yifan

text: Hou Yifan (pinyin:Hóu Yìfán; s. 27. helmikuuta 1994 Xinghua, Jiangsu, Kiinan kansantasavalta) on kiinalainen shakin suurmestari ja nelinkertainen naisten maailmanmestari.


title: Hou Yifan

text: Hou osallistui ennätyksellisen nuorena, vain 12-vuotiaana sekä naisten MM-turnaukseen, että shakkiolympialaisiin Kiinan joukkueessa. Vuonna 2008 MM-turnauksessa Naltšikissa hän eteni ensimmäisen kerran finaaliin, mutta hävisi sen Aleksandra Kostenjukille.


title: Hou Yifan

text: Joulukuussa 2010 Housta tuli 13. shakin naisten maailmanmestari hänen kukistettuaan cupfinaalissa maannaisensa Ruan Lufein.


title: Hou Yifan

text: Marraskuussa 2011 Houn puolusti menestyksellä arvoaan MM-ottelussa Intian Humpy Konerua vastaan Albanian Tiranassa.


title: Hou Yifan

text: Yifan menetti maailmanmestaruustittelinsä 2012 karsiuduttuaan knockout-turnauksesta, jonka voitti Hanna Ušenina. Yifan sai mestaruuden takaisin kukistamalla Ušeninan ottelussa syyskuussa 2013.


title: Hou Yifan

text: Neljännen mestaruutensa Hou voitti 2016 pelatussa ottelussa puolustavaa mestaria, ukrainalaista Marija Muzytšukia vastaan.


title: Franciszek Smuda

text: Franciszek Smuda (s. 22. kesäkuuta 1948) on puolalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Hän on toiminut viimeksi Wisła Krakovan päävalmentajana. Joulukuusta 2016 lähtien hän on toiminut Górnik Łęcznan päävalmentajana.


title: Franciszek Smuda

text: Smuda aloitti peliuransa Unia Racibórzin ja Odra Wodzislawin juniorijoukkueissa ja teki ammattilaisdebyyttinsä Stal Mielecissä 1970. Smuda pelasi urallaan kotimaassaan muun muassa Legia Varsovassa 1975–1977 sekä Yhdysvalloissa ja Saksassa. Hän lopetti peliuransa 34-vuotiaana vuonna 1982 saksalaisseura VfB Coburgissa.


title: Franciszek Smuda

text: Valmennusuransa Smuda aloitti Coburgissa 1983 ja luotsasi Saksan alasarjaseuroja 1980-luvulla. Vuosikymmenen taitteessa hän valmensi kolme vuotta Turkissa Altay Izmirin ja Konyasporin joukkueita. 1993 hän palasi kotimaahansa ja Stal Mielecin joukkueeseen. Smuda luotsasi debyyttikaudellaan seuran nousuun Puolan pääsarjaan ja 1995 hänestä tuli Widzew Łódźin päävalmentajana. Widzewissä Smuda teki läpimurtonsa ja johdatti seuran kahteen perättäiseen Puolan mestaruuteen. Seuran kanssa hän eteni myös Mestarien liigan lohkovaiheeseen kaudella 1996–1997 ja sijoittui kolmanneksi lohkossa, jossa pelasivat sittemmin koko liigan voittanut Borussia Dortmund, Club Atlético de Madrid sekä Steaua Bukarest. Smuda sai potkut kauden 1997–1998 päätteeksi Widzewin jäätyä liigassa neljänneksi.


title: Franciszek Smuda

text: Smuda siirtyi kesällä 1998 Wisła Krakovan peräsimeen ja johdatti seuran kauden päätteeksi Puolan mestariksi. Hän jätti seuran huipulla ja valmensi kaksi seuraavaa kautta Legia Varsovaa palaten jälleen kaudeksi 2001–2002 Wisla Krakovaan. Tämän jälkeen hän on toiminut valmentajana puolalaisseuroissa Piotrcovia Piotrków Trybunalskissa, toistamiseen Widzew Łódźissa, kasvattajaseurassaan Odra Wodzisławissa sekä Zagłębie Lubinissa. Vuonna 2004 hän toimi lyhyen aikaa myös kyproslaisen AC Omonian päävalmentajana.


title: Franciszek Smuda

text: Kesällä 2006 Smuda siirtyi KKS Lech Poznańin päävalmentajaksi. Hänen johdollaan seura taisteli paikastaan Puolan terävimmässä kärjessä voittaen kaudella 2008–2009 Puolan cupin mestaruuden ja sijoittuen liigassa kolmanneksi. Syyskuussa 2009 hän jätti Poznánin ja palasi Zagłębie Lubinin päävalmentajaksi. Pesti jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä lokakuussa 2009 hänestä tuli Puolan maajoukkueen uusi päävalmentaja. Smudan johdolla Puola tavoitteli jatkopaikkaa koti-EM-kisoissa 2012 samassa alkulohkossa Venäjän, Kreikan ja Tšekin kanssa. Puolalaisten turnaus päättyi pettymykseen, kun joukkue jäi Venäjää ja Kreikkaa vastaan pelattujen tasapelien sekä Tšekille kärsityn tappion myötä lohkonsa viimeiseksi. Turnauksen jälkeen Smuda ilmoitti jättävänsä tehtävänsä.


title: Franciszek Smuda

text: Tammikuussa 2013 Smuda teki kauden loppuun ulottuvan sopimuksen Saksan 2. Bundesliigan viimeisenä olleen SSV Jahn Regensburgin kanssa. Smuda ei onnistunut nostamaan Regensburgia pois sarjan jumbosijalta ja hän ilmoitti huhtikuussa jättävänsä tehtävänsä kauden jälkeen. Regensburg jäi lopulta 2. Bundesliigan viimeiseksi ja putosi 3. Ligaan.


title: Franciszek Smuda

text: Kesäkuussa 2013 Smuda palasi Wisła Krakovan päävalmentajaksi 11 vuoden tauon jälkeen. Krakovalaiset tavoittelivat Smudan johdolla paluuta mestaruuskantaan, mutta tuloksetta. Kaudella 2013/14 seura jäi liigassa viidenneksi, eikä selvinnyt mukaan edes europeleihin. Kausi 2014/15 ei sujunut yhtään paremmin ja lopulta Wisła erotti kokeneen Smudan maaliskuussa 2015.


title: Franciszek Smuda

text: Joulukuussa 2016 Smudasta tuli Puolan liigan toiseksi viimeiseksi juuttuneen Górnik Łęcznan päävalmentaja.


title: Pentti Laukkanen

text: Pentti Laukkanen (s. 23. tammikuuta 1959 Kuopio) on suomalainen aktiiviuransa päättänyt jalkapalloilija. Hän on Kuopion Palloseuran kasvatti ja pelasi nappula- ja juniorivuodet Kupsissa 1965–1977. SM-sarjassa Laukkanen pelasi KPT:ssä 1978–1983, seuran nimi vaihtui 1981 Kopareiksi. Ykkösdivisioonassa hän pelasi v. 1984–1986 Kuopion Elon joukkueessa. Jääkiekkoa Laukkanen pelasi Kalpan junioreissa.


title: Gastarbeiter

text: Gastarbeiter on saksankielinen sana joka tarkoittaa "vierastyöläistä". Sillä tarkoitetaan siirtotyöläisiä, jotka muuttivat Saksaan työhön 1950-1970-luvulla virallisen vierastyöohjelman "Gastarbeiterprogramm" puitteissa. He olivat eräänlaisia vieraita yhteiskunnassa, ja heidän odotettiin aikanaan palaavan kotimaahansa. Sen ansiota oli Saksan talousihmeen toteutuminen. Värväystoiminta alkoi 1955, sen huippukohtia oli vuosi 1961, ja se päättyi vuoteen 1973, ensimmäiseen öljykriisiin. Työvoiman lähtömaita olivat Italia, Espanja, Kreikka, Turkki, Portugali ja Jugoslavia.


title: Gastarbeiter

text: Samantyyppistä järjestelmää sovellettiin eräissä muissakin Keski-Euroopan maissa, kuten Hollannissa, Belgiassa ja Sveitsissä.


title: Burscheid

text: Burscheid on kaupunki Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltion Rheinisch-Bergischer Kreisin piirikunnassa. Kaupungin väkiluku on 19 000.


title: Burscheid

text: Kaupungin pormestari on Stefan Caplan. Suurimmat työnantajat ovat Federal Mogul GmbH (ent. Goetze AG) ja Johnson Controls.


title: Takakiduskotilot

text: Takakiduskotilot ("Opisthobranchia") on meressä elävä kotiloiden osaluokka. Niiden yhteinen anatominen piirre on kidusten sijaitseminen sydämen takana, tyypillisesti keskiviivan oikealla puolella.


title: Takakiduskotilot

text: Useimmat takakiduskotilot ovat kuorettomia, ja niitä kutsutaan "merietanoiksi". Jos kalkkikuori on, se on yleensä surkastunut ja osittain tai kokonaan pehmytkudoksen sisällä. Monilta lajeilta puuttuu ruumiinontelo, ja joiltakin myös kidukset - tällaiset lajit hengittävät suoraan ihonsa läpi.


title: Takakiduskotilot

text: Suomessa Itämeren rantavesissä elää kolme takakiduskotiloihin kuuluvaa merietanalajia, ruskomerietana ("Alderia modesta"), liuskamerietana ("Tenellia adspersa") ja sukkulamerietana ("Limapontia capitata").


title: Rantaväylä

text: Rantaväylä on Jyväskylän Keljosta Lohikoskelle kulkeva vuonna 1989 valmistunut läpikulkutie. Väylä on kaksiajoratainen mutta ei moottoritie. Tien eteläosa kuuluu valtateihin 9, 18 ja 23 ja pohjoisosa valtateihin 4 ja 13.


title: Rantaväylä

text: Valtatie 4:n liikenne mutkitteli aikanaan Jyväskylän keskustan läpi aiheuttaen liikennesumpun. Tie- ja vesirakennushallitus aloitti Jyväskylän ohitustien suunnittelun vuonna 1946 ja Keski-Suomen tie- ja vesirakennuspiirin perustamisen jälkeen vastuu siirtyi sille. Vuonna 1950 tehdyissä suunnitelmissa esitettiin nelostien sekä valtatie 13:n vetämistä kiertoteinä Jyväskylän ohi. Nelostie olisi ohittanut kaupungin lännestä erkaantuen vanhasta linjasta Keljossa, jatkanut Myllyjärven kautta Kypärämäen ja Laajavuoren väliin ja liittynyt Tuomiojärven länsirannan ja Haukkalan kautta valtatie 13:een.


title: Rantaväylä

text: Kiertotiesuunnitelma haudattiin ja korvattiin kaupunkialueen kautta kulkevalla läpikulkutiellä. Ensimmäinen suunnitelma läpikulkutiestä laadittiin vuonna 1957 juuri varmistumassa olleen Keljon ja Keskussairaalantien välisen tien jatkoksi. Tie olisi kulkenut leveänä väylänä Seminaarinmäen laitaa pitkin Harjun taakse jatkuen sieltä Tuomiojärven rannan kautta Taulumäelle. Taulumäelle olisi rakennettu suuri liikenneympyrä, josta nelostien lisäksi olisi erkaantunut Laukaantie sekä Tourujoen vartta pitkin Vaajakoskelle rakennettava tie. Kaupunki ei kuitenkaan hyväksynyt tietä. Suunnitelmaan liittynyt Keljon ja Keskussairaalantien välinen moottoritie rakennettiin kuitenkin vuosina 1962–1965 soratienä ja kestopäällysteisenä vuonna 1968. Tie jäi historiaan Suomen lyhimpänä moottoritienä. Nykyään tie ei ole enää moottoritie.


title: Rantaväylä

text: Professori Olli Kivisen johtama kaupungin yleiskaavan suunnittelu alkoi vuonna 1959. Vuonna 1960 esitettiin nykyistä Rantaväylän linjaa melko tarkasti noudattava suunnitelma läpikulkutien vetämisestä Keljosta Jyväsjärven ja rautatien välistä Lutakon kautta Tourulaan. Suunnitelma jäi kuitenkin vain ehdotukseksi. Keski-Suomen tie- ja vesirakennuspiiri laati vuonna 1962 suunnitelman nelostien vetämiseksi Jyväsjärven eteläpuolitse Keljosta Kuokkalan kautta Jyskään ja siitä Leppävedelle. Suunnitelmalla ei ollut 1960-luvulla läpimenon edellytyksiä. Se olisi palauttanut nelostien Jyväskylän–Äänekosken tieltä vanhalle ja mutkaiselle Laukaan ja Suolahden kautta kulkevalle reitille.


title: Rantaväylä

text: Insinööritoimisto Pentti Polvisen tekemä ehdotus oli yleiskaavan pohjana. Polvisen suunnitelman ensimmäinen luonnos valmistui vuonna 1963 ja varsinainen suunnitelma 1968. Suunnitelman pääkohtiin kuuluivat kaupungin hyväksymässä muodossa läpikulkutie Hippoksen ja Seminaarinmäen välistä Harjun takaa Rajakatua pitkin Taulumäelle sekä tie- ja vesirakennuspiirin aiemmin ehdottama tie nelostien ja nykyisen valtatie 23:n risteyksestä Jyväsjärven eteläpuolitse Jyskään Vaajakosken moottoritielle. Läpikulkutie pitäisi kuitenkin nelostien arvon. Lisäksi Nisulassa läpikulkutiestä erkanisi Jyväsjärven rantaa mukaileva Vaajakosken moottoritie, Keljosta vedettäisiin kaupungin sisäistä liikennettä varten tie rautatien ja Jyväsjärven välistä Seppälään sekä Lutakosta rakennettaisiin tie järven yli Kuokkalaan. Läpikulkutie oli kiireisin ja muut piti rakentaa myöhemmin. Suunnitelma kuitenkin todettiin liian kalliiksi sekä valtiolle että Jyväskylälle ja siihen kaivattiin muutoksia. Läpikulkuliikenne oli paras hoitaa yhä katuja pitkin, mutta Vaajakosken moottoritie piti rakentaa. Moottoritien rakennustöiden käynnistymisen aikaan Polvisen suunnitelma hylättiin muilta osin.


title: Rantaväylä

text: Vuonna 1973 asetettiin TVH:n ja Jyväskylän yhteiselin laatimaan liikenteen yleissuunnitelmaa. Se esitti vaihtoehdoiksi tien Harjun taka-alueen kautta tai Rantaväylän. Jyväskylä valitsi vuonna 1976 jatkosuunnitelmien pohjaksi Rantaväylän. Idea Rantaväylästä oli hahmottunut vähitellen. Jo pelkkä suunnittelu oli suuritöinen operaatio ja keskustelua käytiin paljon. Yleissuunnitelman luonnos valmistui vuonna 1977, varsinainen yleissuunnitelma 1980 sekä osuuskohtaiset tiesuunnitelmat 1979–1984. Ensimmäisenä rakennettiin Keljon Pumperin ja Mattilanniemen välinen 4,7-kilometrinen osuus vuosina 1979–1983. Puolitoista kilometriä pitkä osuus pohjoispäässä Löylyjoelta Lohikoskentielle rakennettiin 1984–1986. Viimeisenä valmistui Mattilanniemen ja Lohikoskentien välinen 3,8 kilometriä pitkä osuus vuosina 1986–1989. Väylä avattiin 23. lokakuuta 1989, mutta etelä– ja pohjoispäitä voitiin liikennöidä jo aikaisemmin. Väylään tuli 30 siltaa, joista suurimmat ovat Vaasankadun eritasoliittymä ja varsinaiseen Rantaväylään kuulumaton Kuokkalan silta. Jyväsjärven kohdalla tarvittiin laajoja pengerrys- ja ruoppaustöitä ja Vaajakosken moottoritien liittymässä isoa siltakompleksia.


title: Rantaväylä

text: Rantaväylä maksoi 400,6 miljoonaa markkaa josta valtio maksoi 310,9 miljoonaa ja kaupunki loput. Se oli Keski-Suomen tie- ja vesirakennuspiirin historian mittavin ja kallein rakennushanke. Kevyen liikenteen väylien ja yli- ja alikulkusiltojen takia se toi järven paremmin kaupunkilaisten ulottuville. Vuonna 1996 valmistui noin 1,6 kilometriä pitkä Rantaväylän pohjoispään nelikaistainen jatke Etu-Palokkaan. Marraskuussa 2005 valmistui viisi kilometriä pitkä moottoritie Etu-Palokasta edelleen Kirriin. Osuuden kustannukset olivat noin 16,2 miljoonaa euroa.


title: Jill Biden

text: Jill Tracy Biden (s. 3. kesäkuuta 1951 Hammonton, New Jersey) on yhdysvaltalainen opettaja. Hän on Yhdysvaltain varapresidenttinä vuosina 2009–2017 toimineen Joe Bidenin vaimo. Bidenit menivät naimisiin vuonna 1977, ja heillä on vuonna 1981 syntynyt tytär Ashley.


title: St. Johnstone FC

text: St. Johnstone Football Club on jalkapalloseura Perthistä Skotlannista. Sen edustusjoukkue pelaa kaudella 2018–2019 Skotlannin korkeimmalla sarjatasolla Skotlannin Valioliigassa.


title: St. Johnstone FC

text: St. Johnstonen nimi tulee Perthin vanhahtavasta arkikielisestä nimestä St. John’s Toun. Seura sai alkunsa syksyllä 1884 samannimisen krikettiseuran hakiessa jalkapallosta ajanvietettä krikettikauden päätyttyä, joskin sen virallinen perustamiskokous pidettiin vasta helmikuussa 1885.


title: St. Johnstone FC

text: St. Johnstone palasi Valioliigaan seitsemän kauden tauon jälkeen kaudeksi 2009–2010. Seura on läpi historiansa pelannut vaihdellen korkeimman ja toiseksi korkeimman sarjatason välillä. Sen paras sijoitus korkeimmalla sarjatasolla on kolmas kausina 1970–1971 ja 1998–1999, minkä myötä se pääsi myös seuraavien kausien UEFA Cupiin. St. Johnstonen perinteisiä kilpailijoita ovat läheisestä Dundeesta tulevat Dundee ja Dundee United, joita vastaan pelattuja otteluita kutsutaan Taysiden derbyksi.


title: St. Johnstone FC

text: Cup-kilpailuissa St. Johnstone on yltänyt kahdesti Skotlannin liigacupin loppuotteluun. Skotlannin cupissa seura on pelannut useita kertoja välierissä, mutta ei ole koskaan päässyt loppuotteluun. Vuonna 2007 St. Johnstone voitti Challenge Cupin, joka on tarkoitettu Skotlannin jalkapalloliigan eli toiseksi, kolmanneksi ja neljänneksi korkeimman sarjatason joukkueille. Loppuottelussa se kukisti Dunfermline Athleticin maalein 3–2.


title: St. Johnstone FC

text: St. Johnstonen kotistadion on runsaan 10 000 katsojapaikan McDiarmid Park, jonne seura muutti vuonna 1989. Seuran aikaisempia stadioneja ovat Recreation Ground ja Muirton Park.