title: Frendit (10. tuotantokausi)

text: Monica ja Chandler, jotka huomaavat olevansa hedelmöittymättömiä, päättävät adoptoida lapsen. He valitsevat naisen nimeltä Erica. Tämän seurauksena he päättävät muuttaa isompaan asuntoon Westchesterille. Rachel hakee uutta työtä Guccilta, mutta ravintolassa, jossa työhaastattelu järjestetään, on myös hänen senhetkinen pomonsa Mr. Zelner. Hän saa näin ollen potkut työpaikastaan Ralph Laurenilta eikä saa uutta työpaikkaa Guccilta, jolloin hänestä tulee työtön. Hän tapaa sattumalta Markin, entisen työpaikkansa Bloomingdalesin pomon kolmannelta tuotantokaudelta, joka tarjoaa hänelle työtä Louis Vuittonilta Pariisista. Ross, joka on yhä salaa rakastunut häneen, ei halua hänen lähtevän.


title: Frendit (10. tuotantokausi)

text: Tuotantokauden (ja sarjan) päätösjaksossa Erica synnyttää Monican ja Chandlerin lapsen, vaikka – heidän yllätyksekseen – hän synnyttikin kaksoset, pojan ja tytön. Monica ja Chandler nimeävät lapset Ericaksi ja Jackiksi (Monican isän mukaan). Phoebe ja Ross menevät lentokentälle vakuuttamaan Rachel jäämään New Yorkiin, mutta he huomaavat menneensä väärälle kentälle. Kun Phoebe saa onnistuneesti Rachelin lennon lähdön viivästymään, he tapaavat Rachelin, mutta vaikka Ross kertoo tälle tunteistaan, tämä astuu lentokoneeseen. Ross menee kotiinsa ja löytää Rachelin jättämän viestin, jossa hän kertoo tehneensä virheen. Ross kääntyy ja näkee Rachelin oviaukossa. He suutelevat ja kertovat rakastavansa toisiaan.


title: Frendit (10. tuotantokausi)

text:
Sarja loppuu Chandlerin ja Monican hyvästelyihin, kun he valmistautuvat muuttamaan uuteen asuntoon.
Muita sivuhenkilöitä:


title: HMCS Prestonian

text: HMCS Prestonian (viirinumerot K662 ja FFE 307) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus luokiteltiin 1. kesäkuuta 1954 uudelleen muutostöiden jälkeen Prestonian-luokan fregatiksi, jolloin sen viirinumeroksi tuli 22. elokuuta 1953 palvelukseen otettaessa FFE 307. Se palveli Kanadan laivastossa aina 24. huhtikuuta 1956 saakka, jolloin se siirrettiin Norjan laivastolle. Alus nimettiin Norjan laivastossa ensin "KNM Trolliksi".


title: HMCS Prestonian

text: Alus tilattiin 1. helmikuuta 1943 Davie Shipbuilding and Repairing Companyltä Lauzonista ja sen köli laskettiin 20. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. kesäkuuta 1944 ja se otettiin palvelukseen 13. syyskuuta 1944.


title: HMCS Prestonian

text: "HMCS Penetang" aloitti palvelukseen oton jälkeen kouluttautumisen tuleviin tehtäviinsä Pohjois-Atlantilla. Alus liitettiin tammikuussa 1945 Kanadan laivaston Halifaxiin sijoitettuun 28. saattajaryhmään, jossa se palveli Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka. Se poistettiin palveluksesta 9. marraskuuta 1945 Halifaxissa sijoitettuna reserviin.


title: HMCS Prestonian

text: Alus ostettiin takaisin Marine Industriesilta, jolle se oli hieman aiemmin myyty romutettavaksi. Se muutettiin Prestonian-luokan saattuefregatiksi 1953. "HMCS Prestonian" palasi muutostöiden päätyttyä palvelukseen 22. elokuuta 1953, jolloin sen NATO runkonumeroksi tuli oli FFE 307. Alus poistettiin palveluksesta 24. huhtikuuta 1956.


title: HMCS Prestonian

text: Aluksen päällikköinä palvelivat:


title: HMCS Prestonian

text: "HMCS Prestonian" lainattiin Norjan laivastolle, joka nimesi sen "KNM Trolliksi". Norjan valtio lunasti aluksen 1959 ja luokitteli sen 1965 sukellusveneiden emälaivaksi nimettynä "KNM Horteniksi". Alus poistettiin 1972 palveluksesta ja se romutettiin.


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Todennäköisyysteoriassa tapahtuman "A" todennäköisyys formula_1 määritellään yleensä siten, että todennäköisyys "P" toteuttaa Kolmogorovin aksioomat, jotka ovat saaneet nimensä venäläisen matemaatikon Andrei Kolmogorovin mukaan.


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Olkoon kolmikko (Ω, "F", "P") mitta-avaruus. (Ω, "F", "P") on todennäköisyysavaruus, jos perusjoukko Ω on epätyhjä joukko, kokoelma "F" perusjoukon osajoukkoja on sigma-algebra ja todennäköisyys formula_2 on mitta ja toteuttaa seuraavat todennäköisyyden aksioomat.


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Tapahtuman todennäköisyys on positiivinen reaaliluku, tai nolla:


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: missä formula_4 on tapahtumien joukko ja formula_5 jokin tapahtuma joukossa formula_4.


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Koko perusjoukon todennäköisyys on yksi:


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Tätä ehtoa kutsutaan usein "täysadditiivisuudeksi" tai formula_8"-additiivisuudeksi":


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Aksioomista voidaan johtaa kaikki muut todennäköisyyden laskusäännöt, joista seuraavassa muutamia esimerkkejä.


title: Todennäköisyyden aksioomat

text:
Määritellään formula_14 ja formula_15,
missä formula_16 kaikilla formula_17. On helposti nähtävissä, että joukot formula_18
ovat pistevieraita ja formula_19. Siten kolmannesta aksioomasta saamme


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Yhtälön vasen puoli muodostuu epänegatiivisista luvuista, joiden summa on formula_21, joka on äärellinen. Tästä seuraa suoraan monotonisuus formula_22. Tyhjän joukon todennäköisyys formula_23 voidaan todistaa asettamalla lisäksi vastaväite: jos formula_24 niin yhtälön vasen puoli saa vähintään arvon


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Jos formula_26, saadaan ristiriita, sillä tällöin yhtälön vasen puoli olisi ääretön, eikä formula_21, joka on äärellinen. Siis formula_28 ja formula_23.


title: Todennäköisyyden aksioomat

text: Ensimmäisen aksiooman nojalla


title: Varjopuoli

text: Varjopuoli on Mokoma-yhtyeen albumi, joka ilmestyi 2. marraskuuta 2011. Albumi sisältää uudelleensovitettuja ja -äänitettyjä akustisia versioita yhtyeen vanhoista kappaleista sekä uuden kappaleen ”Sydän paikallaan”.


title: Varjopuoli

text: Yhtye sai idean albumin äänittämiseen esiinnyttyään akustisesti ”erinäisissä kissanristiäisissä jo muutaman vuoden ajan”. Lisäksi kappaleesta ”Sydänjuuret” oli jo vuonna 2010 julkaistu akustinen versio "Juurta jaksain" -EP:llä. Ensimmäisen akustisen konserttinsa yhtye soitti Helsingin Tavastia-klubilla huhtikuussa 2011, ja se teki albumin ilmestymisen jälkeen kokonaisen kiertueen akustisena.


title: Varjopuoli

text: Albumi äänitettiin analogisesti Tampereen The Sound of JJ -studiolla, ja sen tuotti Jarkko Martikainen. Albumilla vierailevat kosketinsoittaja Laura Dziadulewicz ja viulisti Pekka Kuusisto.¹ Digipak-painoksen bonuskappale.


title: Palonen

text: Palonen voi tarkoittaa seuraavia:


title: Daniel Shechtman

text: Daniel Shechtman (; s. 24. tammikuuta 1941 Tel Aviv, Palestiinan brittiläinen mandaatti) on israelilainen materiaalitieteilijä, joka sai Nobelin kemianpalkinnon 2011 kvasikiteiden löytämisestä.


title: Daniel Shechtman

text: Shechtman syntyi Tel Avivissa 1941. Hän valmistui maisteriksi Israelin teknillinen korkeakoulusta Technionista 1968 ja väitteli tohtoriksi siellä 1972. Valmistumisensa jälkeen Shechtman kuului Yhdysvaltojen Wright-Pattersonin lentotukikohdassa sijaitsevan ilmavoimien tutkimuslaboratorion henkilökuntaan. Shechtman tutki siellä titaanialuminidin mikrorakenteita ja metallurgiaa.


title: Daniel Shechtman

text: Shechtman liittyi Technionin materiaalitekniikan osastolle 1975. Hän oli sapattivapaalla Johns Hopkinsin yliopistossa 1981–1983 ja tutki siellä nopeasti jähmettyneitä alumiinin ja siirtymämetallien välisiä seoksia. Huhtikuussa 1982 Shechtman huomasi elektronimikroskoopissa oudon kiderakenteen. Siihen asti oletettiin, että kiinteä aine muodostui symmetrisestä kiderakenteesta. Shechtmanin löydöksessä kiteet olivat kuitenkin sääntöä rikkovassa muodossa. Hänen havaintoon suhtauduttiin aluksi ristiriitaisesti, ja häntä jopa pyydettiin poistumaan tutkimusryhmästä. Uudet kiteet hyväksyttiin pian, ja 1984 julkaistussa paperissa niistä kutsuttiin kvasikiteiksi.


title: Daniel Shechtman

text: Shechtman palasi Technioniin Johns Hopkinsista, mutta piti uuden sapattivapaan 1992–1994, jolloin hän oli tutkijana National Institute of Standards and Technologyssä, jossa hän tutki CVD-timanttien rakennetta.


title: Daniel Shechtman

text: Shechtman palkittiin 1999 Wolfin fysiikanpalkinnolla kvasikiteiden löytämisestä. Nobelin kemianpalkinnon hän sai 2011 samasta ansiosta.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1910

text: Suomen hiihtomestaruudesta kilpailtiin Viipurissa 27. helmikuuta 1910. Vain miehet kilpailivat ja heillä oli ohjelmassa 30 kilometrin kilpailu. Kilpailut kuuluivat osana Viipurin kansainvälisiin talvikisoihin, jotka käytiin 23. – 28. helmikuuta. Suomen mestaruudesta hiihdettiin toisen kerran ja mestaruuden vei Virolahden Sampoa edustanut Edvard Niska, Haapaveden Matti Koskenkorvan – puolustavan mestarin – saadessa tyytyä toiseen sijaan. Kilpailut järjesti Liitto Suomen hiihtourheilun edistämiseksi. SVUL ei järjestänyt omia mestaruuskilpailujaan vuonna 1910.


title: Itä-Uudenmaan poliisilaitos

text: Itä-Uudenmaan poliisilaitos on yksi Suomen 11 paikallispoliisilaitoksesta. Se vastaa toiminta-alueensa yleisestä järjestyksestä ja turvallisuuden ylläpitämisestä, rikosten ennalta ehkäisemisestä ja rikostutkinnasta sekä tuottaa poliisin lupapalveluita (passi-, ajokortti-, henkilökorttiasiat ja aseluvat).


title: Itä-Uudenmaan poliisilaitos

text: Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen toiminta-alue käsittää Uudenmaan maakunnan itä- ja keskiosissa sijaitsevat Hyvinkään, Järvenpään, Keravan, Loviisan, Porvoon ja Vantaan kaupungit sekä Askolan, Lapinjärven, Myrskylän, Mäntsälän, Nurmijärven, Pornaisten, Pukkilan, Sipoon ja Tuusulan kunnat.


title: Itä-Uudenmaan poliisilaitos

text: Poliisilaitoksen pääpoliisiasema sijaitsee Vantaan Tikkurilassa. Lisäksi poliisiasemia on Hyvinkäällä, Järvenpäässä, Loviisassa, Nurmijärvellä ja Porvoossa sekä palvelutoimistoja Helsinki-Vantaan lentoasemalla, Keravalla ja Mäntsälässä. Kiireellisissä hälyytystehtävissä Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen partio ehtii paikalle keskimäärin kuudessa minuutissa. Valtakunnallisesti nopeaa vasteaikaa selittää tehtävien keskittyminen paljolti pääradan ja kolmostien varren kaupunkeihin ja taajamiin.


title: Itä-Uudenmaan poliisilaitos

text: Itä-Uudenmaan poliisilaitos perustettiin vuoden 2009 alussa yhdistämällä Vantaan, Porvoon ja Loviisan kihlakuntien poliisilaitokset (Porvoon kihlakunnan kunnista Pornainen liittyi Keski-Uudenmaan poliisilaitokseen). Lisäksi siihen liitettiin Orimattilan kihlakunnan poliisilaitoksen alueeseen kuuluneet Myrskylän ja Pukkilan kunnat. Vuoden 2014 alussa Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen vastuualue laajeni, kun aiempi Keski-Uudenmaan poliisilaitos liitettiin osaksi Itä-Uudenmaan poliisilaitosta.


title: Itä-Uudenmaan poliisilaitos

text: Itä-Uudenmaan poliisilaitosta johtaa aiemmin Liikkuvaa poliisia johtanut poliisipäällikkö Kari Rantala. Poliisilaitoksen toimintalinjoja ovat hallinto- ja esikuntapalvelut, poliisipalvelut ja lupapalvelut sekä oikeusyksikkö. Poliisitoiminta jakautuu valvonta- ja hälytystoimintaan, liikennepoliisiin, rikostutkintaan, erityistutkintaan sekä lentoaseman yksikköön.


title: Länsi-Uudenmaan poliisilaitos

text: Länsi-Uudenmaan poliisilaitos on väkiluvultaan Suomen neljänneksi suurin poliisilaitos Helsingin, Pirkanmaan ja Varsinais-Suomen poliisilaitosten jälkeen. Se perustettiin vuoden 2009 alussa yhdistämällä Espoon, Vihdin, Lohjan ja Raaseporin kihlakuntien poliisilaitokset. Kun vuoden 2014 alussa poliisin hallintorakenneuudistuksia poliisilaitoksia vähennettiin kahteentoista, vain Helsingin ja Länsi-Uudenmaan poliisilaitokset säilyivät ennallaan.


title: Länsi-Uudenmaan poliisilaitos

text: Länsi-Uudenmaan poliisilaitos toimii Espoon, Kauniaisten, Kirkkonummen, Vihdin, Karkkilan, Lohjan, Siuntion, Inkoon, Raaseporin ja Hangon alueella. Alueella asuu noin 430 000 asukasta, joista ruotsinkielisiä on noin 59 500. Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksessa työskentelee noin 560 henkilöä, joista poliiseja on noin 420.


title: Länsi-Uudenmaan poliisilaitos

text: Poliisilaitokseen kuuluvat Espoon pääpoliisiasema sekä Lohjan, Raaseporin ja Kirkkonummen poliisiasemat.


title: Länsi-Uudenmaan poliisilaitos

text: Espoon pääpoliisiasema vastaa poliisilaitoksen talous- ja henkilöstöhallinnosta ja muista tukitoiminnoista sekä paikallispoliisille kuuluvien operatiivisten tehtävien koordinoinnista ja ohjauksesta Espoon, Kauniaisten, Kirkkonummen ja Siuntion alueilla.


title: Länsi-Uudenmaan poliisilaitos

text: Pääpoliisiasema huolehtii lisäksi erikseen määrättyjen tehtävien hoitamisesta koko poliisilaitoksen alueella.


title: Keski-Uudenmaan poliisilaitos

text:
Keski-Uudenmaan poliisilaitoksen alueeseen kuuluivat Hyvinkään, Järvenpään ja Keravan kaupungit sekä Mäntsälän, Nurmijärven, Pornaisten ja Tuusulan kunnat. Poliisilaitoksen vastuu-alueella on noin 213 000 asukasta. Se perustettiin vuoden 2009 alussa yhdistämällä Hyvinkään ja Järvenpään kihlakuntien poliisilaitokset, ja lisäksi siihen liitettiin Mäntsälän kunta Orimattilan kihlakunnasta sekä Pornaisten kunta Porvoon kihlakunnasta.
Poliisiasemia toimii Hyvinkäällä, Järvenpäässä, Keravalla, Mäntsälässä ja Nurmijärvellä.


title: Keski-Uudenmaan poliisilaitos

text: Poliisin hallintouudistuksen (PORA-III) seurauksena valtioneuvosto antoi kesällä 2013 asetuksen, jolla poliisilaitosten määrää vähennettiin yhteentoista vuoden 2014 alussa. Keski-Uudenmaan poliisilaitos liitettiin 1.1.2014 osaksi uutta, toimialueeltaan laajempaa Itä-Uudenmaan poliisilaitosta. Poliisilaitoksen päätoimipiste on tämän jälkeen Vantaan poliisitalolla Tikkurilassa. Poliisiasemat Nurmijärvellä, Hyvinkäällä, Keravalla ja Mäntsälässä jatkoivat toimintaansa.


title: Keski-Uudenmaan poliisilaitos

text: Poliisilaitos jakautui esikunnan, poliisipalveluiden ja lupahallinnon toimintalinjaan.


title: Keski-Uudenmaan poliisilaitos

text: Esikunta koordinoi, ohjaa ja seuraa poliisilaitoksen toimintaa sekä henkilöstön ja määrärahojen käyttöä siten, että voimavarat kohdentuvat toimintojen ylläpitämisen ja kehittämisen kannalta tarkoituksenmukaisesti. Esikunta on organisaatiota tukeva yksikkö, jonka tehtävänä on huolehtia kaikesta ei operatiivisesta toiminnasta. Esikunta toimii Järvenpään poliisiasemalla.


title: Keski-Uudenmaan poliisilaitos

text: Poliisipalveluiden linja jakaantuu hälytys- ja valvontatoimintoihin ja rikostorjuntatoimintoihin. Poliisipalvelutoiminnot jakautuvat itäiseen ja läntiseen alueeseen. Itäiseen alueeseen kuuluvat Järvenpää, Kerava, Mäntsälä, Pornainen ja Tuusula (pois lukien Jokelan taajama). Läntiseen alueeseen kuuluvat Hyvinkää, Nurmijärvi ja Jokelan taajama Tuusulassa.


title: Keski-Uudenmaan poliisilaitos

text: Lupapalveluilla on toimipisteet Hyvinkäällä, Järvenpäässä, Keravalla, Mäntsälässä ja Nurmijärvellä.


title: Lounais-Suomen poliisilaitos

text: Lounais-Suomen poliisilaitos on Suomen toiseksi suurin poliisilaitos, poliisien määrän osalta Helsingin poliisilaitoksen ja alueensa väkiluvun osalta Sisä-Suomen poliisilaitoksen jälkeen. Pääpoliisiasema sijaitsee Turussa. Poliisiasemia on myös Porissa, Eurassa, Huittisissa, Kaarinassa, Kankaanpäässä, Kemiönsaarella, Kokemäellä, Loimaalla Paraisilla, Raisiossa, Salossa, ja Uudessakaupungissa.


title: Lounais-Suomen poliisilaitos

text: Poliisilaitoksen alueella on 45 kuntaa, joissa asuu yli 694 000 asukasta. Poliisilaitoksella työskentelee 1 000 henkilöä, joista poliiseja on noin 790. Poliisilaitosta johtaa poliisipäällikkö Tapio Huttunen.


title: Lounais-Suomen poliisilaitos

text: Poliisilaitoksen organisaatio on jaettu kolmeen linjaan. Poliisitoimintalinjaa johtaa apulaispoliisipäällikkö Jukka Mäkilähde, jonka alaisuudessa ovat valvonta- ja hälytystoiminnan sekä rikostorjunnan sektorit. Ylikomisario Timo Malinen johtaa valvonta- ja hälytystoimintaa ja rikosylikomisario Jari Virtanen rikostorjuntasektoria. Apulaispoliisipäällikkö Kari Puolitaival johtaa lupahallinnon linjaa ja apulaispoliisipäällikkö Tommi Teuri esikuntalinjaa.


title: Hämeen poliisilaitos

text: Hämeen poliisilaitos muodostettiin 1. tammikuuta 2014 yhdistämällä Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen poliisilaitokset sekä Liikkuvan poliisin Lahden ja Hämeenlinnan toimipisteet. Hämeen poliisilaitos vastaa poliisitoiminnasta 22 kunnan alueella Kanta- ja Päijät-Hämeen maakunnissa. Pääpoliisiasema sijaitsee Lahdessa ja poliisiasemat Orimattilassa, Heinolassa, Hämeenlinnassa, Riihimäellä ja Forssassa. Poliisilaitoksella työskentelee noin 560 henkilöä, joista on poliiseja noin 460.


title: Hämeen poliisilaitos

text: Hämeen poliisilaitos huolehtii yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämisestä, poliisin hälytyspalveluista, rikosten ennalta estämisestä, selvittämisestä, tutkinnasta ja syyteharkintaan saattamisesta, poliisin lupahallinnosta sekä muista paikallispoliisille kuuluvista tehtävistä toimialueellaan.


title: Sisä-Suomen poliisilaitos

text: Sisä-Suomen poliisilaitos toimii Pirkanmaan ja Keski-Suomen kuntien alueella. Se perustettiin vuoden 2014 alussa yhdistettäessä Keski-Suomen ja Pirkanmaan poliisilaitokset.


title: Sisä-Suomen poliisilaitos

text: Poliisilaitoksen pääpoliisiasema sijaitsee Tampereella. Muut poliisiasemat sijaitsevat Ikaalisten, Joutsan, Jyväskylän, Jämsän, Kangasalan, Keuruun, Lempäälän, Mänttä-Vilppulan, Nokian, Oriveden, Saarijärven, Sastamalan, Valkeakosken, Viitasaaren, Virtain, Ylöjärven ja Äänekosken kunnissa.


title: Sisä-Suomen poliisilaitos

text: Poliisipalvelulinja vastaa operatiivisesta poliisitoiminnasta Pirkanmaan poliisilaitoksessa. Toimialueena on Pirkanmaan maakunnassa olevat kunnat. Linja on jaettu valvonta- ja hälytystoiminnasta sekä rikostorjunnasta vastaaviin sektoreihin. Linjaa johtaa apulaispoliisipäällikkö Heikki Eronen.


title: Sisä-Suomen poliisilaitos

text: Ylikomisario Harri Nojonen johtaa valvonta- ja hälytystoiminnan sektoria, ja rikosylikomisario Ilkka Laasanen rikostorjunnan sektoria. Komisario Matti Vuorinen johtaa suunnittelusta ja toimintaedellytyksistä sekä tilannekeskuksesta vastaavaa yksikköä.


title: Sisä-Suomen poliisilaitos

text: Hallinto- ja esikuntapalvelulinja vastaa poliisilaitoksen sisäisistä palveluista operatiivisten toimintojen tukiorganisaationa. Hallinto- ja esikuntapalvelulinja avustaa poliisipäällikköä poliisilaitoksen johtamiseen, suunnitteluun ja kehittämiseen liittyvissä tehtävissä. Se tuottaa poliisilaitoksen toimintaa tukevia ja kehittäviä palveluja sekä toimii näiden tehtäväalueiden asiantuntijana. Hallinto- ja esikuntapalvelulinjalla hoidetaan keskitetysti poliisilaitoksen talous- ja henkilöstöasiat sekä toimitilojen hallinnointiin liittyvät tehtävät ja tukipalvelut. Hallinto- ja esikuntapalvelulinjaa johtaa apulaispoliisipäällikkö Mikael Rekola.


title: Sisä-Suomen poliisilaitos

text: Lupapalvelulinja vastaa poliisilaitoksessa kaikista poliisin myöntämistä luvista. Lupapalvelut liittyvät pääasiassa poliisin varsinaisiin ydintoimintoihin: yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseen sekä rikosten ennalta estämiseen ja liikenneturvallisuuden edistämiseen. Lupapalvelulinjan erityisenä tehtävänä on mm. vastata lupakäytännön yhdenmukaisuudesta. Lupapalvelulinjaa johtaa apulaispoliisipäällikkö Antero Rytkölä.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1909

text: Vuonna 1909 järjestettiin kahdet Suomen-mestaruuskilpailut maastohiihdossa johtuen siitä, ettei SVUL, jolla oli oma hiihto- pyöräily- ja luistelujaostonsa, tunnustanut Hiihtoliittoa ("Liitto Suomen hiihtourheilun edistämiseksi") itsenäiseksi.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1909

text: Suomen Hiihtoliitonmestaruudesta kilpailtiin Oulussa 1. maaliskuuta. Haapaveden hiihtäjät Matti Koskenkorva, Eino Björn ja Juho Jaakonaho ottivat kolmoisvoiton.


title: Hiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 1909

text: SVUL järjesti omat hiihdon SM-kilpailunsa 27.-28. helmikuuta Tampereella. Näissä kilpailussa ratkaistiin yleismestaruus, ei matkakohtaisia mestaruuksia.


title: Jürgen Zopp

text: Jürgen Zopp (s. 29. maaliskuuta 1988 Tallinna) on virolainen tennispelaaja. Hän on voittanut yhdeksän ITF Futures -turnausta ja yhden ATP Challenger -turnauksen. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla sijalle 71 syyskuussa 2012. Hän on edustanut Viroa Davis Cupissa 22 maaottelussa vuosina 2006–2012. Hänen valmentajansa on suomalainen Kim Tiilikainen.


title: Pauli Jokinen

text: Pauli Jokinen (s. 1974 Turku) on Helsingissä asuva tietokirjailija ja toimittaja. Jokinen on kirjoissaan keskittynyt Helsingin paikallishistoriaan, kulttuuriin sekä julkiseen taiteeseen.Jokinen on kirjoittanut kirjat "Sunnuntaikävelyllä Helsingissä - 52 reittiä historiaa ja nähtävyyksiä" (2010)", Kulttuurikävelyllä Helsingissä - Taidetta, arkkitehtuuria ja historiaa" (2011) , "Helsinki kävellen - Walkin in Helsinki" (2012), "Muistolaattabongarin opas" (2015), "Kaunis Helsinki" (2016) ja "Sunnuntaikävelyllä sotien ajan Helsingissä" (2017). Kirjat on kustantanut Minerva Kustannus.


title: Pauli Jokinen

text: Jokinen on työskennellyt toimittajana televisiossa ja pääkaupunkiseudun paikallislehdissä. Jokinen on toimittanut vuosina 2011-2014 taiteeseen ja kulttuuriin keskittynyttä verkkosivustoa Cult24.fi ja hän toimi myös kulttuuriin keskittyneen kaupunkilehden Cult24 Magazinen päätoimittajana ja kustantajana.


title: Pauli Jokinen

text: Jokinen toimi Kivinokkalaiset ry:n puheenjohtajana vuosina 2015-2017. Vuonna 2017 Jokinen oli perustamassa Helsingin kävelyfestivaalia ja hän toimii festivaalin johtajana.


title: Ornitiinidekarboksylaasi

text: Ornitiinidekarboksylaasi on entsyymi, joka katalysoi polyamiinien biosynteesien ensimmäistä vaihetta. Entsyymin substraatti on ornitiini ja tuotteina muodostuu putreskiinia ja hiilidioksidia. Ornitiinidekarboksylaasi on polyamiinisynteesin nopeuden määräävä entsyymi ja siten tärkeä säätelykohta. Eräitä sen inhibiittoreita tutkitaan muun muassa syöpälääkkeinä. Ornitiinidekarboksylaasin EC-numero on EC 4.1.1.17 ja CAS-numero 9024-60-6.


title: Ornitiinidekarboksylaasi

text: Aitotumaisten ornitiinidekarboksylaasi on kooltaan noin 106 kDa, ja se on rakenteeltaan kahdesta keskenään samanlaisesta alayksiköstä koostuva homodimeeri. Aktiivisessa kohdassa kofaktorina toimiva pyridoksaalifosfaatti sitoutuu toisen alayksikön aminohappoketjun N-terminaaliin ja toisen alayksikön C-terminaali toimii substraatin, ornitiinin, sitoutumiskohtana.


title: Ornitiinidekarboksylaasi

text: Ornitiinidekarboksylaasin eräs lysiiniaminohappo muodostaa aldimiinin eli niin kutsutun Schiffin emäksen pyridoksaalifosfaatin kanssa. Ensimmäisessä vaiheessa ornitiini syrjäyttää lysiinin ja muodostaa aldimiinin pyridoksaalifosfaatin kanssa. Välivaiheesta eliminoituu hiilidioksidi ja muodostuu kinoidivälituote, joka toisiintuu, jolloin muodostuu putkreskiinin ja pyridoksaalifosfaatin aldimiini, josta ne seuraavassa vaiheessa eroavat.


title: Ornitiinidekarboksylaasi

text: Ornitiinidekarboksylaasi on tärkeä, koska polyamiineja tarvitaan solujen jakautumisessa. Eliöissä entsyymin aktiivisuutta kontrolloi ornitiinidekarboksylaasin tuotantoon vaikuttavien geenien transkriptio, translaation jälkeinen modifiointi ja inhiboivat yhdisteet. Soluissa putreskiini ja muut polyamiinit ovat suurissa konsentraatioissa entsyymin inhibiittoreita ja lisäksi erityinen ornitiinidekarboksylaasin antitsyymi. Antitsyymi muodostaa kovalenttisen sidoksen ornitiinidekarboksylaasin kanssa ja toimii merkkinä proteasomille hajottaa entsyymi. Tämä on yksi harvoja tilanteita, joissa entsyymin proteolyyttisen hajotuksen käynnistää jokin muu molekyyli kuin ubikitiini.


title: Ornitiinidekarboksylaasi

text: Epätavallisen aktiivinen ornitiinidekarboksylaasin toiminta johtuu usein viruksista, syöpägeeneistä tai karsinogeenien vaikutuksesta. Voimakas entsyymin tuotanto on yhdistetty syöpäkasvaimien muodostumiseen. Tämän vuoksi entsyymin inhibiittoreita käytetään syöpälääkkeinä esimerkiksi rintasyöpäpotilailla, tällainen on esimerkiksi eflornitiini. Eflornitiinin ornitiinikarboksylaasin toimintaa estävän vaikutuksen vuoksi sitä voidaan käyttää myös tiettyjen loisinfektioiden esimerkiksi trypanosomiaasin hoitoon.


title: Vihreiden harjujen maa

text: ”Vihreiden harjujen maa” on Päijät-Hämeen maakuntalaulu, jonka on säveltänyt Matti Porola, sanoittanut Matti Porola ja Terho Laitinen sekä sovittanut Jarkko Kiiski.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomessa elettiin 1980-luvulla nousukautta. Asukkaita oli vajaat viisi miljoonaa ja työttömyys oli varsin vähäistä. Suomen kansantalous kasvoi voimakkaasti, mikä synnytti kiinteistö- ja pörssikuplan.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Sisäpoliittisesti merkittävimpiä tapahtumia oli presidentti Urho Kekkosen eroaminen terveyssyistä presidentin virasta vuonna 1981 ja Mauno Koiviston valitseminen presidentiksi vuonna 1982. Sisäpolitiikassa vallitsi konsensus (eli 'yhteisymmärrys', 'yksimielisyys-politiikka'), ilman suuria poliittisia kiistoja. Suomessa vallitsi vielä 1980-luvulla suomettumisen aika, joka päättyi lopullisesti vasta Neuvostoliiton hajoamiseen vuonna 1991. Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen voimassaoloa pidennettiin 20 vuodella vuonna 1983. Samalla kuitenkin jo lähennyttiin Eurooppaa: vuonna 1981 Suomessa otettiin muun Euroopan tyyliin käyttöön kesäaika ja vuonna 1989 Suomesta tuli Euroopan neuvoston jäsen. Vuodesta 1961 Euroopan vapaakauppajärjestön (EFTA) liitännäisjäsenenä ollut Suomi liittyi järjestön täysjäseneksi vuonna 1986.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luku muistetaan myös useista erilaisista suomirock-yhtyeistä, joiden hitit soivat yhä tiuhaan radiossa. Televisiossa esitettiin 1980-luvulla etenkin monenlaisia sketsi- ja draamasarjoja. Juppikulttuuri kukoisti voimakkaana ja näkyi muun muassa kulutuksessa, muodissa ja harrastuksissa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomi siirtyi 1980-luvulle presidenttinään Urho Kekkonen. Kekkonen erosi sairautensa takia tasavallan presidentin virasta 27. lokakuuta 1981 ja toimi muodollisena valtionpäämiehenä tammikuuhun 1982 asti. Tuolloin järjestettiin presidentinvaalit, joissa oli mukana kaikkiaan kahdeksan ehdokasta. Ehdokkaista Mauno Koivisto sai valitsijamiesten selkeän enemmistön ja valittiin presidentiksi jo ensimmäisellä kierroksella. Seuraavat presidentinvaalit järjestettiin 1988, jolloin Koivisto valittiin toiselle kaudelle. Presidentinvaali 1982 oli viimeinen perinteinen valitsijamiesvaali ja vuoden 1988 vaali yhdistetty valitsijamies- ja suora kansanvaali. Sisäpolitiikassa Koivisto omaksui edeltäjäänsä Urho Kekkosta pidättyvämmän roolin, ulkopolitiikassa hän sen sijaan piti ohjakset tiukasti omissa käsissään. Koivisto halusi myös kaventaa presidentin valtaa ja lisätä pääministerin valtaa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomen sisäpoliittista valtaa hallitsi SDP koko vuosikymmenen ajan. Myös SKDL:llä oli merkittävä valta eduskunnassa ja vihreän liikkeen kannatus suureni. 1980-luvun pääministereitä olivat Mauno Koivisto (1979−1982), Kalevi Sorsa (1982−1987) sekä Harri Holkeri (1987−1991). Vuosina 1983−1987 istuneesta Sorsan neljännestä hallituksesta tuli Suomen siihen saakka pitkäikäisin hallitus sen lyötyä Kivimäen hallituksen ikäennätyksen vuodelta 1936. Vuonna 1987 perustetun Holkerin sinipunahallituksen aikana nousukausi alkoi huipentua talouden ylikuumenemiseen. Tuolloin valtiovarainministerinä toimi Erkki Liikanen, myöhempi Suomen Pankin pääjohtaja.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomessa käytiin kahdet eduskuntavaalit vuosina 1983 ja 1987. Edellisiä vaaleja on luonnehdittu protestivaaleiksi juuri silloin kiivaimmillaan olleen rötösherrajahdin vuoksi. Suomen Maaseudun Puolue saavutti uuden puheenjohtajansa Pekka Vennamon johdolla historiansa toisen suurvoiton ja nousi hallitukseen kahden ministerin voimin. Sen sijaan SKDL kärsi murskatappion eikä sitä enää tämän jälkeen otettu hallituksiin. Liberaalinen Kansanpuolue menetti kaikki eduskuntapaikkansa ja uutena ryhmänä eduskuntaan nousivat vihreät. Kokoomuksen yli 20 vuotta kestänyt oppositiokausi päättyi vuoden 1987 vaaleissa, jolloin siitä tuli pääministeripuolue. Samoissa vaaleissa SMP:n perustaja ja kunniapuheenjohtaja Veikko Vennamo jätti politiikan, minkä jälkeen puolueen kannatus alkoi heikentyä pysyvästi. Vennamon suku vetäytyi kokonaan politiikasta Pekka Vennamon siirtyessä posti- ja telelaitoksen pääjohtajaksi syksyllä 1989.


title: Suomi 1980-luvulla

text: SKDL:n ja SKP:n sisäinen kahtiajako enemmistön ja niin sanotun taistolaisen vähemmistön kesken paheni vuosikymmenen mittaan. Kuilu repesi, kun vähemmistö perusti vuonna 1986 uuden Demokraattinen vaihtoehto -puolueen. Devan toiseksi puheenjohtajaksi valittiin näyttelijä Kristiina Halkola, josta tuli Suomen ensimmäinen naispuoluejohtaja. Vuonna 1989 perustettiin vielä SKDL:n entisen kansanedustajan Markus Kainulaisen johdolla uusi Kommunistinen Työväenpuolue. SKDL:n vanhat johtomiehet Aarne Saarinen, Taisto Sinisalo ja Arvo Aalto jäivät eläkkeelle.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vihreä liitto muuttui puolueeksi ja Keskustapuolue muutti nimensä Suomen Keskustaksi. Vuosikymmenen aikana katosivat puoluekartalta Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue (uudelta nimeltään Kansalaisvallan Liitto) ja Perustuslaillinen Oikeistopuolue. Kokonaan uusi puolue taas oli vuonna 1985 perustettu Suomen Eläkeläisten Puolue.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla Suomessa järjestettiin kolmet kunnallisvaalit: 1980, 1984 ja 1988. Suurimpia kuntapuolueita 1980-luvulla olivat SDP, Kokoomus ja Keskusta.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Sisäpolitiikkaa väritti 1980-luvun alkupuolella rötösherrajahti, jota lietsoi Suomen Maaseudun Puolue Veikko Vennamon johdolla. Jo edellisellä vuosikymmenellä oli alettu puida Salora- ja Valco-juttuja, ja 1980-luvun puolella julkisuuteen tulivat Helsingin metrojupakka ja Noppa-juttu. Näiden tiimoilta nostetut oikeudenkäynnit, joissa oli syytettyinä eräiden yritysjohtajien ja virkamiesten ohella muutamia poliitikkojakin, saatiin päätökseen vuosikymmenen puolivälin jälkeen. Lisäksi värikkäänä persoonana tunnettu oikeuskansleri Kai Korte tarttui tarmokkaasti eduskunnan niin sanottuun päivärahakiistaan, kun eräät kansanedustajat olivat nostaneet päivärahaa väärin perustein. Poliittista kenttää hämmensi osaltaan myös "Helsingin Sanomien" poliittisen toimituksen esimiehen Aarno Laitisen johdolla tehty kohukirja "Tamminiemen pesänjakajat", jonka ilmestyminen osui samaan ajankohtaan presidentti Urho Kekkosen eron kanssa. Laitiselta ilmestyi myös kirjan jatko-osa "Musta monopoli" vuonna 1982.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ympäristöasioihinkin alettiin kiinnittää entistä enemmän huomiota. Vuonna 1983 perustettiin ympäristöministeriö ja ensimmäiseksi ympäristöministeriksi tuli SDP:n Matti Ahde. Vihreä liike järjestäytyi vuonna 1988 puolueeksi nimellä Vihreä liitto ja liittyi samana vuonna Euroopan vihreiden jäsenjärjestöksi.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuonna 1988 naiset pääsivät ensimmäistä kertaa evankelis-luterilaisen kirkon papin virkaan. Jo samana vuonna nimitettiin Suomen ensimmäinen naiskirkkoherra, kun Sirkka-Liisa Enqvististä tuli Lemlandin ja Lumparlandin seurakunnan kirkkoherra. Suomeen saatiin myös uusi sukunimilaki ja tasa-arvolaki. Sukunimilain myötä avioliittoon menevä naisen ei ollut enää pakko vaihtaa sukunimeään miehensä sukunimeksi, toisin kuin aiemmin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Presidentti Urho Kekkonen kuoli vuonna 1986 ja hänen kotinsa Tamminiemi Helsingin Meilahdessa muutettiin museoksi vuonna 1987. Presidentti J. K. Paasikiven muistomerkki Helsingin keskustassa paljastettiin vuonna 1980 ja hänen päiväkirjansa vuosilta 1944−1956 julkaistiin niiden salassapitoajan umpeuduttua vuosina 1985 ja 1986. Dosentti Juhani Suomi puolestaan aloitti Urho Kekkosen elämäkerran kirjoittamisen ja sai valmiiksi teossarjan kaksi ensimmäistä osaa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuosikymmenen kohutuin poliittinen muistelmateos oli syyskuussa 1989 julkaistu, Jukka Tarkan toimittama Ahti Karjalaisen "Presidentin ministeri". Johannes Virolainen oli aloittanut oman muistelmasarjansa vuonna 1982 teoksella "Yöpakkasista juhannuspommiin".Suomen väkiluku kasvoi 1980-luvulla maltillisesti, runsaat neljä prosenttia. Väestönkasvu oli melko tasaista. Vuoden 1979 lopussa Suomen väkiluku oli 4 771 000 ja vuoden 1989 lopussa 4 974 000.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomalaisten kokonaishedelmällisyys oli vuosina 1980–1987 keskimäärin noin 1,66; korkeimmillaan se oli vuonna 1983 noin 1,74. Kokonaishedelmällisyysluku oli hieman matalampi kuin 2000-luvulla, mutta hieman korkeampi kuin 2010-luvun jälkipuoliskolla. Lapsia syntyi kuitenkin kaikkiaan enemmän kuin 2000-luvulla, sillä hedelmällisessä iässä olevia naisia oli enemmän. Vuosittain syntyi keskimäärin noin 63 000 lasta. Kuolleisuus oli vuonna 1980 9,3 promillea ja vuonna 1988 9,9 promillea. Vuosittain kuoli keskimäärin noin 45 000 ihmistä. Imeväiskuolleisuus vaihteli vuosina 1982–1987 5,4 promillesta 6,5 promilleen, ja oli eräs maailman alhaisimmista. Toisen maailmansodan jälkeiset suuret ikäluokat olivat vuosikymmenen aikana 30–45-vuotiaita.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla syntyneiden poikien elinajanodote oli reilut 70 vuotta ja tyttöjen yli 78 vuotta. Elinajanodote on pitkän ajan trendinä noussut, ja keskimääräiset toteutuvat eliniät muodostunevat huomattavasti synnyinvuoden odotteita korkeammiksi.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuoden 1988 lopussa Suomessa asui noin 18 700 ulkomaan kansalaista, mikä oli jopa 13 kertaa vähemmän kuin vuonna 2017. Suurimpia ulkomaalaisryhmiä 1980-luvun lopulla olivat ruotsalaiset, neuvostoliittolaiset ja länsisaksalaiset. Suomi oli muuttovoittomaa, ja suurin osa Suomeen muuttaneista tuli Ruotsista.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla etenkin pääkaupunkiseudun väkiluku nousi. 1960- ja 1970-luvuilla voimakas muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin oli kuitenkin hidastunut. Vuosikymmenen lopulla noin 60 prosenttia väestöstä asui kaupungeissa. Suomen suurimmat kaupungit vuoden 1988 lopulla olivat Helsinki (489 965 asukasta), Tampere (171 068 asukasta), Espoo (167 734 asukasta), Turku (159 917 asukasta), Vantaa (151 157 asukasta), Oulu (98 933 asukasta) ja Lahti (93 251 asukasta).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Taulukossa on esitetty Suomen silloisen läänijaon mukainen läänien väkiluku vuosien 1979 ja 1989 viimeisenä päivänä Tilastokeskuksen mukaan.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla Suomessa elettiin vahvan hyvinvointivaltion aikaa. Vuonna 1987 vajaat yhdeksän prosenttia ammatissa toimivista suomalaisista sai toimeentulonsa alkutuotannosta, noin 31 prosenttia jalostuksesta ja noin 58 prosenttia palveluista. Tärkeimpiä vientituotteita olivat koneet, laivat ja veneet sekä puu ja puunjalostustuotteet. Erityisen tärkeä vientituote oli paperi, jonka vienti vuonna 1988 toi Suomelle yli 25 miljardia markkaa ja muodosti lähes 30 prosenttia Suomen koko vientituloista.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomessa vallitsi voimakas taloudellinen nousukausi, joka kesti koko vuosikymmenen. Merkittävä syy nousukauden pitkittymiseen ja ylikuumenemiseen oli ulkomaisen luotonhakemisen vapautuminen. Aiemmin luoton hakeminen ulkomailta oli luvanvaraista, mutta Suomen pankki vapautti luoton hakemisen vuonna 1986 ja tämä johti laajamittaiseen yrityksien lainanhakuun ulkomailta. Ulkomainen lainaraha oli huomattavasti kotimaista rahaa halvempaa. Myös pankkien luotonanto yksityishenkilöille vapautui ja luottokanta kasvoi enimmillään yli 100 % vuodessa. Nämä seikat johtivat kansantaloudessa olleen rahamäärän voimakkaaseen kasvuun, joka puolestaan nosti asuntojen ja liiketilojen hintoja voimakkaasti. Syntyi kiinteistö- ja pörssikupla, jonka aikana syntyi nopeasti velkarahoituksella suuria omaisuuksia. Kuvaava esimerkki nousukaudesta ja hyvinvointivaltion kulta-ajasta on vuosikymmenen lopun keskustelu valtion tukemista ”seksilomista”. Kasinotalous-termi kuvasi lainarahalla ja sijoittamisella rikastumista.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Nousukausi päättyi 1990-luvun alkupuolen voimakkaaseen lamaan, jonka yksi syy oli Neuvostoliiton kanssa käydyn clearing-kaupan loppuminen vuosikymmenen vaihtuessa. 1980-luvun ylikuumenemisesta seuranneen laman puinti jatkui aina pankkikriisien kautta noin vuoteen 1998 asti.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suurimpia valtioenemmistöisiä osakeyhtiöitä vuonna 1988 olivat muun muassa Enso-Gutzeit, Outokumpu, Rautaruukki, Imatran Voima, Neste ja Kemira.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Pankki- ja luottokortit yleistyivät Suomessa voimakkaasti 1980-luvulla. Pankkiautomaatit yleistyivät vauhdilla, minkä myötä monia pankkikonttoreita karsittiin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Tärkeimpiä 1980-luvun talousvaikuttajia olivat ainakin Jukka Keitele, Pentti Kouri, Rolf Kullberg, Matti Pekkanen ja Dan Steinbock. Hyvästä taloustilanteesta huolimatta Suomessa tapahtui 1980-luvulla myös talousskandaaleja, kuten Noppa-juttu ja Kouri-kaupat. Kasinotalous loi uusia mahdollisuuksia talousrikollisille.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomen bruttokansantuotteen vuosimuutos 1980-luvulla:


title: Suomi 1980-luvulla

text: Koko vuosikymmenen bruttokansantuote oli noin 1,06 biljoonaa euroa (viitevuoden 2010 hintoihin). Lukema on noin 17 prosenttia matalampi kuin seuraavan vuosikymmenen bruttokansantuote ja 40 prosenttia matalampi kuin 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen bruttokansantuote. Huippuvuonna 1989 bruttokansantuote oli noin 125 miljardia euroa (viitevuoden 2010 hintoihin), eli noin 43 prosenttia korkeampi kuin vuoden 1979 bruttokansantuote.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Markka oli pieni, epävakaa ja keinottelulle altis valuutta. Inflaatio nakersi sen arvoa etenkin vuosikymmenen alussa. Suomessa ei ole mitattu yli kymmenen prosentin vuosi-inflaatiota sitten vuoden 1981.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Rikollisuus yleistyi jonkin verran: rikoslakia vastaan tehtyjä rikoksia kirjattiin vuonna 1983 noin 255 000 ja vuonna 1988 noin 334 000. Tahallisia henkirikoksia tilastoitiin vuosittain 114–149, eli suunnilleen saman verran kuin 1970-, 1990- ja 2000-luvulla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Tunnettuja vuosikymmenen rikostapauksia ovat muun muassa Dragsfjärdin myrkkyskandaali 1982, Mikkelin panttivankidraama 1986 ja Raumanmeren koulusurmat 1989.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomen ensimmäinen ja ainoa metro, Helsingin metro, avattiin kesällä 1982. Aluksi metrolinja ulottui Rautatientorilta Itäkeskukseen, mutta vuosikymmenen lopulla linjan länsipää sijaitsi Kampissa ja itäpää Mellunmäessä.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Rautateiden sähköistysprojekti eteni: vuosikymmenen loppuun mennessä sähköjunilla pääsi Helsingistä Ouluun, Kuopioon ja Joensuuhun. Sähköistetyn rataverkon pituus nousi vuoden 1980 alle tuhannesta kilometristä vuoden 1989 1 636 kilometriin. Vuosikymmenen lopulla noin 28 prosenttia Suomen rautateistä oli sähköistetty. Silloin siniset pikajunavaunut korvasivat viimeisetkin puuvaunut, ja lättähatut lopettivat säännöllisen matkustajaliikenteen.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Nousukausi näkyi henkilöautojen ensirekisteröinneissä, joita tilastoitiin yhteensä lähes 1,4 miljoonaa eli huomattavasti enemmän kuin 1970- ja 1990-luvuilla. 1980-luvun jälkipuoliskolla rekisteröitiin enemmän henkilöautoja kuin alussa. Rekisteröidyimpiä henkilöautomalleja olivat muun muassa Nissan Sunny, Toyota Corolla ja Lada 1200. Henkilö-, paketti- ja muiden autojen yhteenlaskettu lukumäärä nousi 1,4 miljoonasta yli kahteen miljoonaan. Suhteellisesti eniten lisääntyi paketti- ja erikoisautojen lukumäärä.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Yleisimmät autojen valmistusmaat olivat Japani, Saksan liittotasavalta ja Neuvostoliitto. Nissan/Datsun, Toyota ja Lada olivat suosittuja automerkkejä läpi vuosikymmenen. Eritoten Toyota, Opel, Volkswagen ja Ford kasvattivat suosiotaan, Fiatin ja Saabin suosiot sen sijaan laskivat.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomen ja Ruotsin välistä laivaliikennettä palvelivat muun muassa Viking Linen autolautat Sally ja Song sekä Silja Linen autolautat Silvia Regina ja Finlandia. Matkustajavirrat Viroon olivat huomattavasti pienemmät kuin 2000-luvulla, sillä Viro kuului vielä Neuvostoliitolle ja siellä vierailu vaati viisumin. Helsingin ja Tallinnan välillä kulki M/S Georg Ots.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Lentoliikenteen matkustajamäärät tuplaantuivat 1980-luvulla: vuonna 1980 Suomen lentoasemien matkustajamäärä oli noin 5,1 miljoonaa ja vuonna 1989 jopa 10,1 miljoonaa. Kotimaanlentojen matkustajamäärät lisääntyivät noin 50 prosenttia ja ulkomaanlentojen matkustajamäärät lähes kolminkertaistuivat. Matkustajalentoliikenteen kokonaissuorite vuonna 1987 oli 773 miljoonaa henkilökilometriä, mikä oli yli kaksi kertaa enemmän kuin vuonna 1977. Yhteydet Aasian maihin paranivat: Finnair aloitti suorat lennot Helsinki-Vantaalta Tokioon 1983 ja Pekingiin 1988.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun lopulla liikenteen aiheuttamat raskasmetalli- ja typenoksidipäästöt olivat huipussaan, ja bensiini oli vielä pääosin lyijypitoista.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1970-luvun liikenneturvallisuuden nopeasta myönteisestä kehityksestä huolimatta tieliikennekuolemat ja -loukkaantumiset lisääntyivät 1980-luvulla. 1980-luvun aikana liikennekuolemien vuosittainen määrä nousi noin 550:stä 700:n tietämille. Loukkaantumisia vuosikymmenen alussa oli vuodessa noin 9 000 ja lopussa noin 12 000.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Kahdeksankymmentäluvun nousukauden aikana Suomen arkkitehtuuri kehittyi entistä monimuotoisemmaksi, ja postmodernismi kukoisti vahvana. Tunnusomaista ajan postmodernille arkkitehtuurille oli materialismi, koristeellisuus ja monumentaalisuus. Myös regionalismi eli paikan hengen kunnioittaminen näkyi 1980-luvun arkkitehtuurissa. Arkadit, kulmatornit ja maamerkit palasivat katukuvaan. Suomeen nousi useita moderneja, varsin persoonallisen näköisiä rakennuksia, kuten Oulun musiikkikeskus (1983), Tampereen kaupungin pääkirjasto (1986), Itäkeskuksen maamerkki (1987), Mikkelin Mikaeli (1988), Espoon kulttuurikeskus (1989) ja tiedekeskus Heureka (1989).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Kauppakeskukset, joissa suurin osa liiketiloista avautuu sisätiloihin, olivat 1980-luvulla vielä uudehko asia Suomessa. 1980-luvulla valmistuneita ”uuden ajan kauppakeskuksia” ovat ainakin Itiksen läntisin osa "Pasaasi" (1984), Forum (1985), Espoontori (1987) ja Koskikeskus (1988).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Asuinkerrostalojen rakentaminen oli laskenut verrattuna 1970-lukuun, kun taas omakotitalojen ja varsinkin rivitalojen rakentaminen oli yleistynyt. Vuosittain rakennettiin keskimäärin noin 800 kerrostaloa, noin 2 600 rivi- tai paritaloa ja noin 15 000 omakotitaloa. 1980-luvun puolivälistä lähtien on rakennettu yleensä huomattavasti energiaa säästävämpiä ja asumismukavuudeltaan parempia taloja kuin aiemmin, esimerkiksi talojen seinissä alettiin suosia entistä paksumpia lämmöneristeitä. 1980-luvulla rakennetuissa asuintaloissa oli usein erkkereitä, torneja, monimuotoisia katoksia, vinoja seiniä ja pyöreitä ikkunoita. Erityisesti pastellisävyiset värit, kuten vaaleansininen ja -punainen, olivat ajalle tyypillisiä.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun keskeisiä arkkitehtejä olivat muun muassa Arto Sipinen, Raili ja Reima Pietilä, Antti Katajamäki, Sakari Aartelo ja Ilmo Valjakka. Arkkitehtikerho Oulun koulu erikoistui punatiilisiin rakennuksiin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Nousukausi näkyi asuntojen hallintaperusteiden muutoksissa. Vuonna 1980 noin 63 prosenttia asuntokunnista oli omistusasuntoja, 21,5 prosenttia vuokra-asuntoja ja 8,6 prosenttia työsuhdeasuntoja. Kahdeksan vuotta myöhemmin omistusasuntoja oli noin 72 prosenttia, vuokra-asuntoja 20 prosenttia ja työsuhdeasuntoja viitisen prosenttia.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Asunnon keskikoko vuonna 1988 oli 73,8 neliömetriä, ja yleisin huoneluku oli kolme tai neljä huonetta. Vuonna 1980 vesijohto ja viemäri oli noin 90 prosentissa asunnoista ja vuonna 1988 noin 95 prosentissa. Vesivessa oli vuonna 1980 noin 84 prosentissa ja vuonna 1988 noin 92 prosentissa asunnoista. Kylpy- tai suihkuhuone oli vuonna 1980 noin 68 prosentissa ja vuonna 1988 yli 86 prosentissa asunnoista. Keskuslämmitys oli vuonna 1980 noin 80 prosentissa ja vuonna 1988 noin 88 prosentissa asunnoista.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun sisustusilmiöitä olivat esimerkiksi pastellisävyt, tammiparketti, mustat tai valkeat nahkasohvat, lasiset sohvapöydät, lasivitriinit, palapeilit, säleiköt, seinille ripustettavat koristeviuhkat ja olohuoneen kristallikruunut. Juppikulttuuri ja ulkoisen muodon korostus toi koteihin myös kuntolaitteet. Viherkasvit olivat hyvin suosittuja, varsinkin saniainen. Todellinen 1980-luvun villitys olivat vesisängyt, joita pidettiin niin mukavina ja ergonomisina. Myöhemmin tulivat keskikovat vaahtomuovipatjat ja joustinpatjat, jotka syrjäyttivät vesisängyt lähes täysin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun alussa matkapuhelimet olivat vielä hyvin harvinaisia, mutta ne alkoivat hitaasti yleistyä vuosikymmenen jälkipuoliskolla. Vuosikymmenen lopulla Suomessa oli noin 200 000 matkapuhelinliittymää. Lankapuhelinliittymien määrä nousi vuosikymmenen alun vajaasta kahdesta miljoonasta vuosikymmenen lopun 2,6 miljoonaan. Monien katujen kulmilla oli yleisöpuhelimia.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Jo 1970-luvun alussa käynnistettiin autoradiopuhelinverkko. Se oli Suomen ensimmäinen julkinen matkapuhelinverkko, mutta tukiasemasolujen välillä siirtyminen ei toiminut vielä automaattisesti. Verkon rinnalle käynnistettiin automatisoitu NMT-matkapuhelinverkko maaliskuussa 1982. Tuolloin myös Nokian ja Saloran yhteisyritys Mobira julkaisi ensimmäisen NMT-puhelimensa, Mobira Senatorin. Ensimmäiset Mobiran puhelimet olivat huomattavan kookkaita, kannettavia autoradiopuhelimia. Vuonna 1985 ilmestyi Mobiran ensimmäinen käsipuhelin, Mobira Cityman 450, ja sitä seurasi pari vuotta myöhemmin Mobira Cityman 900. GSM-tekniikka ja tekstiviestit tulivat vasta 1990-luvulla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Posti- ja telelaitoksella oli vielä valtakunnallinen monopoli tele- ja kirjeliikenteen hoitamiseen.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ensimmäiset kotitietokoneet tulivat myyntiin 1980-luvun alussa. Ajan suosikki oli Commodore 64, jonka myynti Suomessa ylitti muun maailman asukaslukuun verrattuna. Koneen suomenkielisiä lempinimiä ovat muun muassa "kuusnelonen", "kuuslankku", "kuusnepa" ja "ceekuusnelonen". Jokakodinlaitteita tietokoneista tuli vasta 2000-luvulla. Merkittävä 1980-luvun IT-alan asiantuntija oli Harri Hursti, joka nousi julkisuuteen jo teininerona.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja:1980-luvun nousukausi näkyi suomalaisessa kirjallisuudessa. Vuosikymmenen johtava satiirikko oli Erno Paasilinna, joka käsitteli kirjoissaan demokratiaa, valtaa, tiedonvälitystä, armeijaa ja luonnonsuojelua. Edelleen julkaistiin monia suomalaista identiteettiä ja kotoisia elämänkuvauksia käsitteleviä teoksia, kuten Antti Tuurin "Pohjanmaa"-sarja, Kalle Päätalon "Iijoki"-kirjat sekä Laila Hietamiehen "Kannas"- ja "Laatokka"-sarjat.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuosikymmenen kirjallisuudesta erottuu selvästi niin sanottu pahan koulukunta, joka puhuu samalla värähtämättömällä äänellä niin hyvästä kuin pahasta. Tällaisia kirjailijoita ovat muun muassa Annika Idström ja Esa Sariola. Illuusioton ja pessimistinenkin elämännäkemys olivat tyypillisiä usealle nuoremman polven kirjailijalle, kuten Juha Seppälä ja Rosa Liksom. Anna-Leena Härkönen aloitti uransa pojan näkökulmasta kerrotulla romaanilla "Häräntappoase" (1984).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Tunnustuskirjallisuudessa Henrik Tikkasen ja Christer Kihlmanin rinnalle nousi Teuvo Saavalainen, jonka pääteos lienee "Ja poika vaikenee" (1984). Arto Paasilinnan huippusuosittuja humoristisia veijariromaaneja myytiin yli miljoona kappaletta. Matti Yrjänä Joensuu kirjoitti useita yhteiskunnallista tilannetta havainnoivia rikosromaaneja. Dekkareiden ja tieteiskirjojen suosio kasvoi, mutta Leena Krohnin edustama fantasia oli vielä varsin tuntematon kirjallisuudenlaji.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-lukuun liitetään myös perinteisten romaanimuodon ilmaisumuotojen kyseenalaistaminen ja uusien romaanimuotojen kokeilu, joka ilmenee esimerkiksi Matti Pulkkisen teoksessa "Romaanihenkilön kuolema" (1985). Olli Jalosen romaani "Hotelli eläville" (1983) esittelee synkän tulevaisuuden utopian.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Filosofi Esa Saarinen tunnettiin 1980-luvulla ”punktohtorina”, kun hän oli kirjoittanut yhdessä Jan Blomstedtin kanssa kirjan "Punk-Akatemia". Hänen julkisuusuransa jatkui muiden kirjojen tukemana: M. A. Nummisen kanssa kirjoitettu "Terässinfonia" (1981), "Epäihmisen ääni" (1984) ja "Erektio Albertinkadulla" (1988). Saarinen palkittiin opetusansioistaan Helsingin yliopiston Eino Kaila -palkinnolla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla havaittiin nasevimpien runotekstien syntyneen rockmuusikoiden, kuten Juice Leskisen ja Tuomari Nurmion kynästä. Vahvoja lyriikan edustajia olivat useat jo alansa konkariksi nousseet runoilijat, kuten Bo Carpelan ja Gösta Ågren. Uusia runoilijoita olivat muun muassa luontorunoihin erikoistunut Sirkka Turkka ja naisen elämästä rempseästi kirjoittanut Arja Tiainen.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomenruotsalaisessa kirjallisuussa romaanit valtasivat alaa. Perinteisen, näkökulmaltaan kapeahkon psykologisen romaanin rinnalle tulivat laajat, realistiset romaanit. Tunnettuja 1980-luvun suomenruotsalaisia kirjailijoita olivat muun muassa Fredrik Lång, Johan Bargum ja Ulla-Lena Lundberg. Myös Monika Fagerholm ja Kjell Westö aloittivat uransa 1980-luvulla, joista jälkimmäinen debytoi runoilijana ja ryhtyi romaanikirjailijaksi 1990-luvulla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Finlandia-palkintoja on jaettu vuodesta 1984 lähtien, ja 1980-luvulla palkinnon ovat voittaneet seuraavat suomalaiset teokset:


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun teatterissa näkyivät selvästi poliittisen tilanteen murrokset, kulttuuri-vasemmistolaisuuden kriisiytyminen ja ajan elämäntavat. Kokonaisen sukupolven marxilais-leniniläiset vahanuket ja neuvostotaiteen ihailu voitiin yhdeltä istumalta nauraa ironialla kumoon. Teatterialalla tapahtui vapautumista niin kaupallisen toiminnan suuntaan kuin vaihtoehtoisten esteettisten ratkaisujen suuntaan. Ala moninaistui ja koki uusia kokeiluja. Ajalle tyypillisiä olivat dramaturgia, pyrkiminen yksilölliseen taidekieleen sekä kauniisti ja hienovaraisesti lavastettu, kansanomainen musiikkiteatteri. Teatterialan rikastumiseen vaikutti myös yhteiskunnan suvaitsevuuden lisääntyminen, mikä nosti uudeksi teemaksi esimerkiksi homoseksuaalisuuden.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Naisten tekemä teatteri nousi keskeiseksi teemaksi, ja naisten näkökulma ja esittämisen tapa ei ollut enää miesten määrittelemää kuten usein aiemmin. Esimerkiksi Ritva Siikalan vuonna 1988 perustama Raivoisat Ruusut edusti uudenlaista naisteatteria.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Jukka Kajava oli 1980-luvulla arvostettu teatteriohjaaja ja -kriitikko, joka tunnettiin myös lastenkulttuurin puolestapuhujana. Näytelmäkirjailija Jouko Turkka tunnettiin teatteriestetiikan suunnannäyttäjänä. Hänen teoksiaan ovat esimerkiksi "Tuhat ja yksi yötä" (1983), "Hypnoosi" (1985) ja "Lihaa ja rakkautta" (1986). Toinen ajan keskeinen näytelmäkirjailija on Jussi Parviainen, jonka kynästä on peräisin esimerkiksi "Jumalan rakastaja" (1984) sekä "Akka" (1987). Kansanomaista musiikkiteatteria edustaa Yrjö Juhani Renvallin "Päivänsäde, minä ja Menninkäinen" (1983), joka on näytelmä Reino Helismaan ja Tapio Rautavaaran suhteista.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Teatterin alalta muistetaan myös "jumalan teatteri", joka shokeerasi kansaa muun muassa heittelemällä ulosteita katsojien päälle Pohjoisilla teatteripäivillä Oulussa tammikuussa 1987. Esityksen järjestäneet Teatterikorkeakoulun neljä opiskelijaa tuomittiin ehdolliseen vankeuteen, sakkoihin ja korvauksiin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Helsingin Sanomista tuli Pohjoismaiden suurin aamulehti vuonna 1981, kun sen arkilevikki ylitti 400 000 kappaleen rajan. Vuonna 1983 julkaistiin ensimmäistä kertaa Helsingin Sanomien aikakauslehtimäinen "Kuukausiliite". Niin ikään iltapäivälehtien suosio ja levikki kasvoi 1980-luvulla. Iltalehti perustettiin vuonna 1980 Uuden Suomen iltapäiväpainokseksi, ja siitä tuli Ilta-Sanomien tärkeä kilpailija.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla perustettuja aikakauslehtiä ovat muun muassa tiedelehti "Tiede" (1980), asumisen lehti "Kotivinkki" (1982) sekä naistenlehti "Trendi" (1989).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Merkittäviä 1980-luvun toimittajia olivat muun muassa Uma Aaltonen, Jukka Kajava, Vesa-Pekka Koljonen, Pertti Pesonen, Kari Suomalainen, Heikki Tikkanen ja Raimo Vahtera.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Yleisradion yksinvalta sähköisessä viestinnässä murtui, kun paikallisradiot käynnistyivät vuonna 1985. Tämä muutti radioilmaisua ja sen sääntöjä. Tyypillistä oli etenkin kielenkäytön sopivuuden arviointi. Radiotoimittajista tunnetuimpia olivat muun muassa Maija Dahlgren.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ennen 1980-lukua uskottiin, että radion asema viestintävälineenä pienenisi totaalisesti television yleistyessä. Näin ei käynyt, vaan joustavana ja uudistuvana välineenä radio pystyi pitämään pintansa. Uusien viestintävälineiden tulon myötä radioyleisön määrä väheni selvästi 1980-luvun alussa, mutta väheneminen tasaantui vuosikymmenen puolivälissä. Vuosikymmenen loppupuolella valtakunnalliset radioasemat tavoittivat yli 60 prosenttia 9–75-vuotiaista suomalaisista.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Yleisradion kanavien (TV1 ja TV2) ohelle tuli Kolmoskanava, jonka lähetykset alkoivat 1986. Tätä ennen Mainostelevisio esitti ohjelmistoaan Yleisradion televisiokanavilla. Mainostelevisio pääsi aloittamaan pitkään suunnittelemansa "Kymmenen uutiset" syyskuun alussa 1981. Ruotsinkielisen YLE FST:n (nykyinen Yle Fem) toiminta alkoi 1988, mutta sen ohjelmaa lähetettiin suomenkielisissä ykkös- ja kakkosverkoissa sille varatuilla ohjelmapaikoilla. Ylen teksti-TV aloitti lokakuussa 1981 ja yleistyi laajemmin vuosikymmenen lopulla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuosina 1988-1989 suomalaisten television katselu koostui suurimmaksi osaksi sarjafilmeistä (21 %), uutisista (15 %), asiaohjelmista (11 %), urheilukilpailuista (11 %) ja elokuvista (10 %). Väritelevisio yleistyi vauhdilla ja syrjäytti mustavalkotelevision: yli puolella Suomen kotitalouksista oli väritelevisio jo 1980-luvun alkupuolella.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla esitettiin monia suomalaisia sketsiviihdesarjoja, joista esimerkiksi "Velipuolikuu" ja "Hymyhuulet" olivat suosittuja. Nyttemmin Hymyhuulia on pidetty liian rasistisena ja vähemmistöryhmiä loukkaavana. Hymyhuulten päätyttyä ohjelmakartan paraatipaikan otti helsinkiläisen huumorimusiikkiyhtyeen, Lapinlahden Lintujen, sketsisarja "Seitsemän kuolemansyntiä" (1988). Tunnettuja sketsiviihdetaiteilijoita 1980-luvulta ovat muun muassa Pirkka-Pekka Petelius, Aake Kalliala, Timo Eränkö, Mikko Kivinen, Kari Kyrönseppä ja Seppo Ahti. Myös jo 1960-luvulla aloittaneen Spede Pasasen sketsisarja "Spede Shown" suosio jatkui, mutta sitä esitettiin viimeisen kerran 1987.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun televisiosarjat olivat usein lyhytikäisiä ja kestivät vain yhden tuotantokauden. Vuosikymmenen kotimaisia televisiosarjoja ovat muun muassa hieman Big Brotherin kaltainen "Aikapommi", komediasarjat "Fakta homma", "Huh hellettä" ja "Sisko ja sen veli" sekä opetusohjelma "Kuka minä olen?". 1980-luvun draamasarjoja olivat muun muassa "Rauta-aika", "Kivisydän", "Vihreän kullan maa", "Tarkkis" ja "Tosimiehiä". Jouko Turkan ohjaama, Aleksis Kiven klassikkoromaaniin perustuva draamasarja "Seitsemän veljestä" herätti vuosikymmenen lopussa suurta kohua.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Pitkäaikainen, Hannu Karpon toimittama reportaasiohjelma "Karpolla on asiaa" aloitti vuonna 1983. "Avara luonto" aloitti esityksensä vuonna 1984 ja jatkuu edelleen. 1980-luvulla aloittaneita visailuohjelmia olivat muun muassa "Kymppitonni" ja "Kolmosvisa" sekä parisuhdevisailu "Napakymppi". Myös jo 1950-luvulta asti esitettyä "Tupla tai kuitti" -visailua esitettiin vuoteen 1987 saakka. Viihdeohjelma "Suomalaisia tähtihetkiä" sisälsi lyhyitä, humoristisia kertomuksia suomalaisten arkielämästä ja joskus hieman erikoisista tilanteista. Huippusuosittua, jo 1970-luvun alussa aloittanutta musiikkiohjelmaa "Lauantaitansseja" esitettiin vuoteen 1985 asti. Vuosikymmenen lopulla "7. hetki" käsitteli maailman ajankohtaisia tapahtumia.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Tunnettuja 1980-luvun televisiokasvoja olivat muun muassa Arvi Lind, Hantta Krause (nykyinen Wilma Schlizewski), Kirsti Pajari, Kari Salmelainen ja Riitta Väisänen.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Lastenohjelmista suosituimpia olivat jo edellisellä vuosikymmenellä TV2:lla aloittanut "Pikku Kakkonen" sekä vuosikymmenen jälkipuoliskolla, jokseenkin samaan aikaan TV1:llä esitetty "Puoli kuusi".1980-luvulle olivat ominaisia upporikkaista suvuista kertovat saippuasarjat, joissa pinta oli usein sisältöä tärkeämpää. Lajityypin sarjoista Suomessa esitettiin muun muassa seuraavia tuotantoja:


title: Suomi 1980-luvulla

text: Kotivideonauhurit yleistyivät voimakkaasti 1980-luvulla. Puhekielessä niistä käytettiin usein video-sanan monikkoa "videot". Betamax-järjestelmä oli kehitetty 1975 ja VHS vuonna 1976. Suomessa niitä myytiin 1970-luvun lopulla joitakin tuhansia yksiköitä. Lisäksi oli käytössä 1970-luvun alussa esitelty VCR-järjestelmä, Suomessa niitä käytettiin esimerkiksi oppilaitoksissa. Varsinaisesti videonauhurit yleistyivät 1980-luvulla: vuonna 1986 nauhuri oli joka neljännessä suomalaisessa kotitaloudessa. Betamax ja VHS kilpailivat vuosikymmenen alussa kuluttajien suosiosta, kunnes VHS vei voiton. Puhuttiin järjestelmäsodasta. Philipsin kehittämä Video 2000 tuotiin markkinoille 1979 korvaamaan VCR-järjestelmän, mutta sen markkinaosuus jäi Suomessa vähäiseksi ja järjestelmä poistui Suomen pieniltä markkinoilta jo ennen Betamaxia.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Nauhureiden teknologia oli monimutkaista ja alkuun ne olivat lähinnä statussymboleita. Vuosi vuodelta nauhurit halpenivat ja kuvanlaatu parani, mutta vielä 1980-luvun puolivälissä nauhureiden keskihinta oli noin 3 600 markkaa (noin 1 150 euroa vuoden 2017 rahanarvon mukaan). Videonauhurin myötä ohjelman saattoi katsoa itselleen sopivana ajankohtana; nauhureissa oli myös ajastus, joka käynnisti nauhoituksen automaattisesti. Televisio-ohjelmia ei juuri pikauusittu 1980-luvulla, joten suosikkielokuvansa uusintaa sai usein odottaa vuosikausia. Kahden televisiokanavan Suomessa riideltiin toisinaan kumpaa kanavaa katsotaan, nauhurit poistivat tämän ongelman ainakin periaatteessa. Videonauhat olivat varsin hintavia. Ne olivat uudelleennauhoitettavia, mutta kuvanlaatu huononi kerta kerralta, sillä nauhoitusteknologia oli analogista. Elokuvia myös kopioitiin, kuten musiikkitallenteita, mutta kopioiden kuvanlaatu oli vielä heikompi kuin alkuperäisnauhan.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Videonauhurit toivat mukanaan videovuokraamot. Alkuun vuokrattavia elokuvia oli vähän, mutta syksyllä 1986 niitä oli jo noin 4 400 nimikettä. Maahantuonti keskittyi neljälle suurelle toimijalle: Esselte, Rautakirja, Musiikki Fazer ja Nordic Video. Elokuvat olivat lähinnä toiminnallisia ja yhdysvaltalaista alkuperää, kuten vuoden 1986 suosituin vuokravideoelokuva "Beverly Hills kyttä".


title: Suomi 1980-luvulla

text: Videonauhurit katosivat suomalaiskodeista 2000-luvulla digitaalisten toistojärjestelmien myötä. Ne jättivät kuitenkin jälkensä suomen kieleen: vielä 2010-luvulla kuuli puhuttavan ohjelman nauhoittamisesta, vaikka digitaaliset tallennuslaitteet eivät käytä minkäänlaista nauhoittavaa teknologiaa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Pop- ja rockyhtyeistä olivat 1980-luvulla pinnalla esimerkiksi Dingo, Sielun Veljet, Leevi and the Leavings ja Miljoonasade. Dingon suosio Suomessa oli niin valtava, että sitä kuvatessa voidaan puhua "dingomaniasta". Yhtyeen albumi "Kerjäläisten valtakunta" (1985) on Suomen neljänneksi myydyin albumi, jolla ovat muun muassa ikihitit "Nahkatakkinen tyttö" ja "Autiotalo". Sielun Veljiltä muistetaan etenkin kappale "Peltirumpu" (1985) ja Leevi and the Leavingsilta muun muassa "Pohjois-Karjala" (1986) sekä "Teuvo, maanteiden kuningas" (1988). Miljoonasateelta muistetaan esimerkiksi Emma-patsaalla palkittu klassikko "Marraskuu" (1987). Muita 1980-lukuun liitettyjä pop- ja rock-yhtyeitä olivat muun muassa Hassisen Kone, Bluesounds, Broadcast ja Backsliders.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Tampereella syntynyt ”Manserock”, jonka suosituimpia edustajia olivat Eppu Normaali, Popeda ja Juice Leskinen, saavutti huippunsa vuosikymmenen puolivälissä. Punkrockista melodisempaan rockiin siirtynyt Eppu Normaali oli suosionsa huipulla, ja sen levyistä varsinkin "Kahdeksas ihme" (1985) ja "Valkoinen kupla" (1986) olivat erittäin menestyksekkäitä. Eppujen suuria hittejä 1980-luvulta ovat muun muassa "Murheellisten laulujen maa" (1981) ja "Kitara, taivas ja tähdet" (1985). Vuoden 1985 kesähitti, Popedan "Kuuma kesä", on valittu jopa kaikkien aikojen kesähitiksi. Popedan keulakuva Pate Mustajärvi menestyi myös soolourallaan ja levytti muun muassa kappaleen "Synnyimme lähtemään" (1986). Muita suuria manserockin nimiä olivat muun muassa Moog Konttinen, Mikko Alatalo ja Harri Rinne sekä manageri Epe Helenius. Saimaalla tapahtuneesta useiden suomalaisten rock-yhtyeiden Tuuliajolla-yhteiskiertueesta ilmestyi myös Aki ja Mika Kaurismäen ensimmäinen pitkä elokuva, "Saimaa-ilmiö", vuonna 1981.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Hanoi Rocks oli 1980-luvun merkittävin suomalainen yhtye ulkomailla, jonka lupaavasti alkanut ulkomaanvalloitus katkesi kuitenkin yhtyeen rumpalin kuolemaan. Hanoi Rocksin menestyskappaleita ovat muun muassa "Don’t You Ever Leave Me" (1984) sekä samana vuonna tehty CCR-laina "Up Around the Bend (EP)". Kotimaassa merkittävä dance-yhtye oli Bogart Co., joka teki ensimmäisenä suomalaisena yhtyeenä vakavasti otettavaa synthpoppia. 1980-luvun alussa rockabilly oli uudelleen muodissa myös Suomessa, ja tyylin tunnetuimpia edustajia oli The Stray Cats. Heavy metal kuitenkin syrjäytti rockabillyn suosiossa 1980-luvun puoliväliin mennessä. Zero Nine oli Suomen ensimmäisiä vakavasti otettavia heavy rockin tekijöitä. Hard rock -yhtye Gringos Locos oli suuri arvostelumenestys, jonka menestys ulkomailla herätti paljon huomiota lehdistössä.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Monet 1970-luvun lopulla aloittaneet yhtyeet tekivät uransa huippumenestyksen 1980-luvulla. Laulajista ja lauluntekijöistä kärkinimiä olivat Hector, Juice Leskinen ja Pave Maijanen. Heidän klassikoitaan ovat esimerkiksi Hectorin "Koko hela maailma" (1980), Juice Leskisen "Eesti (On My Mind)" (1983) ja Pave Maijasen "Lähtisitkö" (1984). Paul Oxley’s Unit oli luultavasti Suomen suosituin yhtye kesästä 1981 syksyyn 1982, ja varsinkin sen levy "Living in the Western World" (1981) on myyntimenestys. J. Karjalainen teki 1980-luvulla lauluja Mustat Lasit -kokoonpanon kanssa, ja hänen hittejään ovat muun muassa "Ankkurinappi" (1982) ja "Doris" (1985).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Kansanomaisempaa musiikkia tekivät Rauli ”Badding” Somerjoki, Mikko Alatalo, Irwin Goodman sekä stand-up-koomikko Jaakko Teppo. Reteistä ja usein humoristisista ralleistaan tunnettu Irwin Goodman lauloi 1980-luvulla pääosin Irwinin Lapset-yhtyeen kanssa, ja hän levytti muun muassa klassikot "Härmäläinen perusjuntti" (1984) ja "Rentun ruusu" (1988). Rauli ”Badding” Somerjoen ikivihreitä klassikoita taas ovat muun muassa "Tähdet, tähdet" (1983) ja "Laivat" (1985).


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun suosituimpia iskelmälaulajia olivat muiden muassa Tapani Kansa, Reijo Kallio, Kari Tapio, Jamppa Tuominen, Paula Koivuniemi, Lea Laven, Katri Helena, Anita Hirvonen, Matti ja Teppo ja Topi Sorsakoski. Käännösiskelmiä levytettiin vielä paljon. Ikivihreitä käännösiskelmiä ovat esimerkiksi monet Paula Koivuniemen hitit, muun muassa "Aikuinen nainen" (1982) ja "Kuuleeko yö" (1987), sekä Kari Tapion "Olen suomalainen" (1983). Toisaalta 1980-luvulla levytettiin myös runsaasti kotimaisia sävelmiä, joista tunnettuja ovat esimerkiksi Katri Helenan "Mun sydämeni tänne jää" (1980), Matin ja Tepon "Mä joka päivä töitä teen" (1982) ja Jamppa Tuomisen "Kuumat kyyneleet" (1983). Matin ja Tepon levyt myivät sadointuhansin, suurimpia myyntimenestyksiä ovat albumit "Et voi tulla rajan taa" (1981) ja "Pidä itsestäsi huolta" (1982). Topi Sorsakoski on levyttänyt Agents-kokoonpanon kanssa useita runsaasti myyneitä levyjä. Ikivihreitä hittejä ovat etenkin "Eeva" (1986), "Kaksi kitaraa" (1987) ja "On kesäyö" (1988).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuosikymmenen uusia tulokkaita olivat esimerkiksi Tarja Ylitalo, Meiju Suvas, Mona Carita, Kake Randelin, Ahti Lampi ja Taneli Mäkelä. Tunnettuja kappaleita ovat muun muassa Tarja Ylitalon "Kerrasta poikki" (1980), Meiju Suvaksen "Tahdon sinut" (1982) ja Kake Randelinin "Avaa hakas" (1983). Mona Carita taas esitti käännösdiskomusiikkia, ja hänen tunnetuimpia hittejään ovat esimerkiksi "Anna, kulta anna" (1981). Hieman vanhempaa, jo 1950-luvulla uransa aloittanutta polvea edustivat Eino Grön ja Reijo Taipale.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Iskelmämusiikkia soittaneita yhtyeitä olivat Solistiyhtye Suomi, Finlanders ja Souvarit. Ahkerimpia iskelmien sanoittajia olivat ainakin Juha Vainio, Vexi Salmi, Chrisse Johansson ja Raul Reiman.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ensimmäinen nimenomaan rockmusiikkiin erikoistunut radio-ohjelma Rockradio aloitti silloisessa Yleisradion rinnakkaisohjelmassa kesäkuun alussa 1980. Hittimittari oli Ylen vuonna 1984 aloittama iskelmä- ja rock-ohjelma, joka paikkasi Suomen television musiikin tarjonnan aukkoja. Ocsid (nimi on sana "disco" takaperin kirjoitettuna) oli disko- ja tanssimusiikkiin keskittynyt radio-ohjelma. Se oli lajissaan ensimmäisiä Suomessa. Rock- ja popmusiikkiin erikoistuneita radiotoimittajia olivat Tero Liete, Juhani Kansi, Tapani Ripatti, Heimo ”Holle” Holopainen ja Outi Popp, monet heistä itsekin muusikoita.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuosittainen Syksyn sävel -televisio-ohjelma koki suosionsa huipun 1980-luvun aikana. Ohjelma muutettiin vuonna 1987 rakenteeltaan kaikille avoimesta kilpailusta kutsukilpailuksi. Jonna Tervomaa aloitti uransa lapsitähtenä laululla "Minttu sekä Ville", jolla hän voitti Syksyn sävelen vuonna 1983. Mikko Alatalo voitti 1980-luvulla Syksyn sävelen kolmesti kappaleillaan "Rikoo on riskillä ruma" (1980), "Mummoni ja moukarinheitto" (1981) sekä "Minna" (1986). Syksyn sävel -klassikoksi on myös jäänyt ainakin Kirkan "Surun pyyhit silmistäni" (1988).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Humppavillityksen hiipuessa Lappeenrannan humppafestivaalit päättyivät vuosikymmenen lopulla, mutta niiden tilalle tulivat vuodesta 1985 lähtien järjestetyt Seinäjoen Tangomarkkinat. Tangomarkkinoilla valittiin vuosittain tangokuningas, ja vuodesta 1987 lähtien myös tangokuningatar. Ensimmäiseksi tangokuninkaaksi valittiin Kauko Simonen ja ensimmäiseksi tangokuningattareksi Arja Sipola. Kirjailijanakin mainetta saavuttaneen Heikki Hietamiehen juontamat Lauantaitanssit kuuluivat varsinkin varttuneemman väen eniten suosimiin televisio-ohjelmiin. Laajasta alan asiantuntemuksesta mainetta saanut toimittaja Ilpo Hakasalo teki iskelmämusiikkiin painottuneita radio-ohjelmia ja julkaisi yhdessä Peter von Baghin kanssa vuonna 1986 "Iskelmän kultaisen kirjan", joka sai valtion tiedonjulkistamispalkinnon.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla Suomi osallistui Eurovision laulukilpailuun joka vuosi. Mieleenpainuvimpia tapauksia ovat vuoden 1982 Euroviisut, joissa Kojo edusti Suomea kappaleella "Nuku pommiin" sijoittuen viimeiselle sijalle saamatta yhtäkään pistettä, sekä vuoden 1989 Euroviisut, joissa Suomen edustuskappale oli Anneli Saariston "La dolce vita". La dolce vita oli vuoteen 2006 asti Suomen paras sijoitus suhteessa osallistujamaiden määrään; se tuli seitsemänneksi saaden 76 pistettä. Myös Kirkan "Hengaillaan" (1984) ja Sonja Lumpeen "Eläköön elämä" (1985) pärjäsivät kohtalaisen hyvin: molemmat tulivat yhdeksänneksi. Laulukieli ei ollut vielä vapaa, kaikki esiintyivät suomen kielellä.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun hengellisen musiikin tärkeä edustaja oli Viktor Klimenko, joka esiintyi pääasiassa helluntaiseurakunnissa ja kirkoissa. Hän on julkaissut useita hengellisen musiikin albumeita, kuten "Jeesus on Herra" (1981) niin suomen kuin ruotsin kielellä. Albumi myi kultaa sekä Suomessa että Ruotsissa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: CD-levy tuli markkinoille 1980-luvulla, mutta C-kasettien myynti oli vielä huipussaan. Musiikkia kuunneltiin usein korvalappustereoilla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: "Maksamme velkaa" oli vuonna 1985 ilmestynyt Apua! Orkesterin hyväntekeväisyyskappale, jolla kerättiin varoja nälänhädän uhreille. Korvat auki taas on vuonna 1977 perustettu suomalainen kulttuuriyhdistys, jonka tarkoituksena on edistää ja tehdä tunnetuksi uutta suomalaista musiikkia ja joka on merkittävästi vaikuttanut modernin eurooppalaisen taidemusiikin tuomiseen Suomeen. Juhani Merimaata, helsinkiläisen rock-klubi Tavastian toimitusjohtajaa on pidetty suomalaisen rockbisneksen kunnioitetuimmaksi ja arvostetuimmaksi vaikuttajaksi.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Musiikissa näkyi myös kampanja keskioluen tuomisesta kioskeihin, etenkin Sleepy Sleepersin kappaleella "Kaljaa kioskeihin" (1981).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomalainen elokuva uusi 1980-luvulla kasvonsa lähes täydellisesti: monet vanhat ohjaajat tekivät viimeiset elokuvansa, mutta samalla luotiin pohjaa monille tuleville menestystarinoille. Uusi aalto ja kansainvälistyminen toivat mukanaan monia uusia genrejä. Vuosikymmentä voidaan pitää elokuvakulttuurin kulta-aikana, sillä 1980-luvulla ilmestyi valtavasti elokuvakirjallisuutta ja perustettiin useita pysyviksi osoittautuneita elokuvafestivaaleja.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Yleisradio ja Suomen elokuvasäätiö solmivat vuonna 1984 sopimuksen ennakko-ostoista, eli YLE sitoutui ostamaan tietyn määrän Elokuvasäätiön tukemista elokuvista. Televisiotuotannon ja valkokangaselokuvan välinen raja alkoi hämärtyä. Osa 1980-luvun ensi-illoista oli ensisijaisesti televisiotuotantoja, joille suotiin myös suppea teatterilevitys.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Elokuva-alan talouden kannalta 1980-luku osoittautui ristiriitaiseksi. Mäkelöiden suvun Kinosto-yhtymän perustalle vuonna 1986 rakennettu Finnkino Oy saavutti alalla käytännössä monopoliaseman. Mediamaailman mullistukset, eritoten kotivideoiden läpimurto vähensivät elokuvateatterien yleisöä, mutta toisaalta televisio- ja videolevitys toivat elokuville katsojia toista kautta, ja monet vanhemmat kotimaiset elokuvat saivat jatkoelämän. Vuosikymmenen lopulla kotimaisten elokuvien katsojaosuus laski vuoden 1986 huippulukemista (23 %) vain kymmenen prosentin tienoille. Elokuvien tuotantokustannukset nousivat huomattavasti, mikä myös johti elokuva-alan kriisiin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulle tultaessa uutta olivat nuorten elämää kuvaavat elokuvat, kuten Tapio Suomisen "Täältä tullaan, elämä!" (1980) ja Mikko Niskasen "Ajolähtö" (1982). 1980-luvulla debytoineita elokuvaohjaajia ovat muun muassa Taavi Kassila ("Jousiampuja", 1982), Matti Ijäs ("Koomikko", 1983) ja Janne Kuusi ("Apinan vuosi", 1983). Lauri Törhösen esikoisteos, draamaelokuva "Palava enkeli" (1984) järkytti ja herätti julkista keskustelua ja arvostelua psykiatrian menetelmiä kohtaan. Eräs 1980-luvun hämmentävimpiä elokuvia on Visa Mäkisen salanimellä ohjaama tuhma seksikomedia "Pi pi pil... pilleri" (1982).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Nuorten tekijöiden ja aiheiden aallonharjalla ratsastivat sukupolvensa näkyvimmiksi ohjaajiksi veljekset Aki ja Mika Kaurismäki, joilla oli oma tuotantoyhtiönsä Villealfa Filmproductions Oy. Aluksi Mika Kaurismäki toimi ohjaajana ja Aki käsikirjoittajana, ja heidän elokuviaan 1980-luvulta ovat "Valehtelija" (1981), "Arvottomat" (1982) ja "Klaani" (1984). Aki Kaurismäki avasi oman ohjausuransa elokuvilla "Rikos ja rangaistus" (1983) ja "Calamari Union" (1985). Veljesten elokuvat nousivat Suomessa kulttimaineeseen ja herättivät nopeasti huomiota ulkomaillakin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Myös monet muutkin ohjaajat pyrkivät takaamaan taiteellisen riippumattomuuden toimimalla itse omina tuottajinaan. Leimallinen esimerkki on Anssi Mänttäri, joka käsikirjoitti ja ohjasi jopa 11 elokuvaa vuosina 1982-1986. Hänen tuotannossaan korostuu arkirealismi ja satiirisuus, ja hänen teoksiaan ovat muun muassa trilogia "Toto" (1982), "Regina ja miehet" (1983) sekä Paavo Haavikon näytelmään perustuva "Kuningas lähtee Ranskaan" (1986).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ajan näkyvät kulttuuri-ilmiöt näkyvät 1980-luvun elokuvissakin. Suomirockin sankarikauden muusikot pääsivät esiin useissa Kaurismäen veljesten elokuvissa, kuten "Saimaa-ilmiö" (1981) ja "Leningrad Cowboys Go America" (1989) sekä Jouko Lehmuskallion "Rokki Diggari" (1981). Janne Kuusen esikoiselokuva Apinan vuosi on syntynyt Harri Sirolan kohutun "Abiturientti"-romaanin pohjalta, minkä jälkeen Kuusi toteutti yhteistyössä helsinkiläisen Ryhmäteatterin kanssa dokumentin "Laulu" (1986) ja surrealistisen komedian "Älä itke Iines" (1987).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ajankohtaisuuden vastapainona käytiin myös kunnianhimoista vuoropuhelua maailmankirjallisuuden klassikoiden kanssa. Aki Kaurismäen "Rikos ja rangaistus" ja Timo Linnasalon "Aikalainen" (1984) ovat syntyneet Dostojevskin teosten pohjalta, kun taas Aki Kaurismäen "Hamlet liikemaailmassa" (1987) ja Pauli Pentin "Macbeth" (1987) ovat syntyneet Shakespearen pohjalta. Markku Lehmuskallion elokuvat, kuten "Korpinpolska" (1980), käsittelivät omaperäisesti ihmisen ja luonnon suhdetta. Taiteen ja taiteilijuuden ajattomia kysymyksiä lähestyivät epookkielokuvat, kuten Pirjo Honkasalon ja Pekka Lehdon yhteiset "Tulipää" (1980) ja "Da Capo" (1985) sekä Jaakko Pakkasvirran "Pedon merkki" (1981).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Edellisen vuosikymmenen tapaan suosituimpia elokuvia olivat yhä Rauni Mollbergin elokuvat ja Spede Pasasen tuotannot. Menestyksekkäitä Mollbergin teoksia olivat muun muassa "Milka – elokuva tabuista" (1980) ja "Tuntematon sotilas" (1985, järjestyksessään toinen Tuntematon sotilas -elokuva). Vuosikymmenen aikana ilmestyi jopa kahdeksan Uuno Turhapuro -elokuvaa, joista katsotuimpia ovat Ere Kokkosen "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" (1984) ja "Uuno Epsanjassa" (1985). Spede Pasanen tuotti osan Uuno Turhapuro -elokuvista, ja lisäksi useita tv-sketseissä koeteltujen hahmojen ympärille rakentuneita elokuvia, kuten "Hei kliffaa hei" (ohjaus Ere Kokkonen, 1985) ja "Onks' Viljoo näkyny?" (ohjaus Hannu Seikkula, 1988). Visa Mäkisen tunnusomaiseksi lajiksi vakiintui seikkailu- ja kohelluskomedia (esimerkkinä "Kaikenlaisia karkulaisia", 1981). Mäkinen jatkoi myös 1950-60-luvun Pekka Puupää -sarjaa elokuvilla "Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti" (1985) ja "Pekka Puupää poliisina" (1986). Ne ovat viimeiset Pekka ja Pätkä -elokuvat, joita moni piti ”alkuperäisten” Puupäiden halventamisena.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Edvin Laine teki viimeiset elokuvansa "Akaton mies" (1983) ja "Akallinen mies" (1986), joissa käsiteltiin katoavaa maalaiselämää. Hänen jälkeensä perinteikkään eeppisen realismin lippua kantoi Pekka Parikka Antti Tuurin romaanien pohjalta ohjaamissaan elokuvissa "Pohjanmaa" (1988) ja "Talvisota" (1989). Laineen päätettyä uransa alalla toimi studiokauden aktiiviohjaajista enää vain Matti Kassila, joka toi vielä kerran valkokankaalle Hella Wuolijoen ja F. E. Sillanpään tuotannon elokuvissaan "Niskavuori" (1984) ja "Ihmiselon ihanuus ja kurjuus" (1988). Mikko Niskanen palasi myös kadonneeseen talonpoikais-Suomeen viimeisissä töissään, Kalle Päätalo -filmatisoinneissa "Elämän vonkamies" (1986) ja "Nuoruuteni savotat" (1988).


title: Suomi 1980-luvulla

text: Vuoskymmenen lopun kasinotalouden ja juppikulttuurin kulta-aika sai monimielisen kuvaajan Lauri Törhösestä, joka on ohjannut elokuvat "Riisuminen" (1986), "Tropic of Ice – Jään kääntöpiiri" (1987) ja "Insiders" (1989). Suomen suuntautuminen kohti länttä sai aikaan avaukset amerikkalaisissa populaarilajeissa, esimerkkeinä Renny Harlinin toimintaelokuva "Jäätävä polte" (1986) ja Olli Soinion kauhuelokuva "Kuutamosonaatti" (1988). Harlinille aukesi ura Hollywood-ohjaajana, ja suomalainen elokuva alkoi saada hieman jalansijaa ulkomailla. Noin kolmannes 1980-luvun suomalaisista elokuvista saatiin kaupaksi ulkomaille ja yli puolet esitettiin ulkomaisilla festivaaleilla, mikä on etenkin Suomen elokuvasäätiön tiivistyneen kulttuurivaihdon ansiota.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Kansainvälistymistä johtivat Kaurismäen veljekset, jotka alkoivat saada yhä enemmän ulkomaisia yhteistyökumppaneita elokuviensa rahoitukseen ja myyntiin. Mika Kaurismäki aloitti pitkän tiensä kansainvälisten yhteistuotantojen ohjaajana elokuvalla "Helsinki Napoli All Night Long" (1987). Aki Kaurismäki pääsi ensimmäisenä suomalaisena maailman elokuvaohjaajien eturiviin ”työläis-” tai ”häviäjätrilogialla” "Varjoja paratiisissa" (1986) ja "Ariel" (1988).


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun kotimaisten elokuvien käytetyimpiä näyttelijöitä olivat muiden muassa Eeva Eloranta, Kari Heiskanen, Juuso Hirvikangas, Tapio Hämäläinen, Aake Kalliala, Heikki Kinnunen, Vesa-Matti Loiri, Taneli Mäkelä, Marita Nordberg, Kati Outinen, Matti Pellonpää, Pirkka-Pekka Petelius, Paavo Piskonen, Marjatta Raita, Esko Salminen, Elina Salo, Leena Suomu, Markku Toikka, Timo Torikka ja Vesa Vierikko.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Katsotuimmat suomalaiset elokuvat 1980–1989 (Suomen elokuvateattereissa):


title: Suomi 1980-luvulla

text: Katso myös: Luettelo 1980-luvun suomalaisista elokuvista


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun menestyneimpiin suomalaisiin urheilijoihin kuuluu muun muassa Matti Nykänen, joka on yksi maailman kaikkien aikojen parhaista mäkihyppääjistä. Nykänen voitti lähes kaikki mitalinsa 1980-luvulla. Hän voitti Sarajevon olympialaisissa 1984 yhden ja Calgaryn olympialaisissa 1988 kolme kultamitalia. 1980-luvun MM-kisoissa Nykänen on voittanut yhteensä seitsemän MM-kultamitalia. Myös Jari Puikkonen on moninkertainen mäkihypyn maailmanmestari, joka on voittanut 1980-luvulla yhden olympiakullan ja neljä MM-kultaa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Harri Kirvesniemi voitti maastohiihdossa yhden MM-kullan ja yhden MM-hopean 1989. Jo tätä ennen hän oli voittanut useita MM-pronssimitaleja. Kirvesniemi oli myös toukokuussa 1986 mukana tekemässä 100 × 1 000 metrin viestijuoksun maailmanennätystä juosten ajan 2.33,9. Hänen vaimonsa Marja-Liisa Kirvesniemi on Suomen menestyneimpiä naishiihtäjiä, joka on voittanut kolme olympiakultaa Sarajevossa 1984 ja kaksi MM-kultaa 1989. Hän on myös saanut useita hopea- ja pronssimitaleja. Myös Juha Mieto menestyi hyvin, saaden pari hopeaa ja kaksi pronssia.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun merkittävin suomalainen jääkiekkoilija on ehkä Jari Kurri, joka pelasi tuolloin NHL:ssä edustaen useita eri jääkiekkoseuroja. Kurri on NHL:n kaikkien aikojen neljänneksi paras eurooppalainen maalintekijä, ja NHL:n runkosarjan kaikkien aikojen pistepörssissä hän on sijalla 21. Teemu Selänteen pääsarjaura alkoi vuosikymmenen lopulla. Suomen jääkiekkomaajoukkue sai hopeaa Calgaryn olympialaisissa 1988, mikä oli EM-mitaleja lukuun ottamatta kaikkien aikojen ensimmäinen Suomen jääkiekkomaajoukkueen saama mitali.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Keke Rosberg voitti ensimmäisenä suomalaisena Formula 1 -maailmanmestaruuden vuonna 1982, ajettuaan Williams-tallissa. Suomalaiset menestyivät erinomaisesti myös rallissa: Ari Vatanen voitti rallin maailmanmestaruuden 1981, Hannu Mikkola 1983, Timo Salonen 1985 ja Juha Kankkunen 1986 ja 1987.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Maailman ensimmäiset yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Helsingin olympiastadionilla elokuussa 1983. Suomi tuli kisoissa jaetulle kahdeksannelle sijalle voittaen yhden kullan, yhden hopean ja yhden pronssin. Kultaa voitti Tiina Lillak keihäänheitossa, hopeaa Arto Bryggare 110 metrin aitajuoksussa ja pronssia Martti Vainio 5 000 metrin juoksussa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla kuntosalit ja solariumit löivät itsensä läpi juppi-kulttuurin oheistuotteena, ja vapaa-aikaa alettiin entistä enemmän kuluttaa myös laskettelukeskuksissa. Purjelautailu oli olennainen osa juppikulttuuria. Talvella auton katolla oli suksiboksi, kesällä purjelauta. Vuosikymmenen aikana valmistui nopeaan tahtiin monia koko perheen kesälomakeskuksia: Mikkelin Visulahti avattiin 1980, Tervakosken Puuhamaa 1984, Kouvolan Tykkimäki 1986, Kalajoen JukuJukuMaa (nykyinen Jukupark) niin ikään 1986, Vaasan Wasalandia 1988 ja Espoon Serena 1989. Amerikkalaisia trendejä omaksuttiin vauhdilla: esimerkiksi rap-musiikki, rullaluistelu ja rullalautailu tulivat suosituiksi nuorison keskuudessa.


title: Suomi 1980-luvulla

text: VHS-videot ja videolaitteet tulivat, ja videovuokraamoista saattoi vuokrata myös TV:seen antennijohdolla yhdistettävän videokatselulaitteen kotiin videon katselua varten, jos ei omistanut itse kyseistä laitetta. Kotona suosittua ajanvietettä olivat Rubikin kuutio ja Trivial Pursuit. Myös roolipelit yleistyivät 1980-luvulla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Matkailu yleistyi entisestään. Espanjan ja Kreikan ohella suosiotaan kasvattivat Turkki ja kaukomatkat. Ajan hitti olivat aktiivilomat, kiertomatkat sekä erilaiset harrastematkat urheilukilpailuihin ja kulttuuritapahtumiin.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvun huomattavimpia muoti-ilmiöitä olivat ylisuuret, neonväreillä ja logoilla koristellut vaatteet, leveälahkeiset housut, napaan asti ulottuvat farkut, olkatoppaukset, purjehduskengät ja hihojen kääriminen. Leveitä vöitä ja huiveja käytettiin usein koristeina. Etenkin monet naiset permanenttasivat hiuksensa valtavaksi kiharatukaksi. Ajalla suosittiin myös joustavia vaatteita: etenkin uima-asuista tuttua elastaania käytettiin myös päällysvaatteissa. Nousukausi näkyi myös vaatemuodissa: kalliilla ja kalliinnäköisillä merkkivaatteilla sekä suurilla, selvästi erottuvilla logoilla luotiin vaikutelmaa vauraudesta ja korkeasta elintasosta. Yleisilmeeltään 1980-luvun muoti oli värikästä ja iloista. Naisten vaatteisiin tuli useita vaikutteita miesten muodista: olkatoppaukset sekä jakku- ja housupuvut syrjäyttivät mekkojen käyttöä ja loivat naisille menestystä miehisillä aloilla, kuten pankeissa ja teollisuusyrityksissä. Pukeutumiseen tuli vaikutteita myös musiikkimaailman tähdiltä, kuten Madonnalta, Michael Jacksonilta ja kotimaiselta Dingolta. Myös Walesin prinsessa Dianan pukeutumista seurattiin tarkasti. Vaikutteita haettiin myös suosituista televisiosarjoista, kuten "Dallasista" ja "Dynastiasta".


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suosituimpia ruokia 1980-luvulla olivat perinteiset jauheliharuoat (esimerkiksi lihapullat, jauhelihakastike ja makaronilaatikko), kokoliharuoat (esimerkiksi porsaankyljykset ja lihakeitto), makkarakastike, kanaviillokki, kalakeitto, munakas ja pizza. Suosittuja kahvipöydän antimia olivat pasteijat, pullat, mokkapalat ja kermakakut. Kasvikset ja hedelmät tulivat suositummiksi. Edellisen vuosikymmenen lopulla alkaneen rasvakeskustelun vaikutuksesta margariini ohitti voin suosituimpana rasvana.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ruokakauppojen valikoimat kasvoivat, ja ruokapöytään saatiin eksoottisia lisäyksiä, muun muassa kiivi. Perunoiden rinnalle nousivat riisi ja pasta. Ruokia alettiin maustaa perinteisen suolan ja pippurin lisäksi esimerkiksi valkosipulilla, yrteillä ja chilillä. Tuontielintarvikkeita oli kuitenkin vielä rajoitetusti, sillä kun Suomi ei ollut vielä Euroopan unionin jäsen, korkeilla tuontitulleilla suojeltiin kotimaista maataloutta ja elintarviketuotantoa. Esimerkiksi tuontihedelmiä saatiin lähinnä talvella ja keväällä, kun kotimaisia omenoita ja marjoja ei ollut saatavilla.


title: Suomi 1980-luvulla

text: 1980-luvulla miehet alkoivat enenevissä määrin osallistua ruuanlaittoon. Erilaiset keittiövempaimet, kuten leivänpaahtimet ja vohveliraudat, yleistyivät vuosikymmenen aikana. Mikroaaltouunit yleistyivät nopeasti vuosikymmenen lopulla: vielä vuonna 1985 vain joka 20. suomalaisessa kotitaloudessa oli sellainen, mutta jo vuonna 1990 mikrouunin omisti kolme viidestä taloudesta.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Ravintolassa syönti ja pikaruokakulttuuri tekivät Suomessa läpimurron 1980-luvulla. Vuosikymmenen alussa Burger King käväisi muutaman vuoden ajan Suomessa. Suomen ensimmäinen McDonald’s avattiin vuonna 1984 Tampereella.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Alkoholijuomien, erityisesti keskioluen, kulutus kasvoi elintason nousun myötä läpi 1980-luvun aina 1990-luvun alun lamaan asti. 1960-luvulla alkanut viinien kulutuksen kasvu kiihtyi huomattavasti 1980-luvun puolenvälin jälkeen. Baarien suosituimpia drinkkejä olivat muun muassa sininen enkeli ja katkeroa sisältävät cocktailit.


title: Suomi 1980-luvulla

text: Suomessa jouduttiin 1980-luvulla suremaan seuraavien merkittävien henkilöiden poismenoa:


title: Sonny

text: Sonny on Nicolas Cagen ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2002. Elokuvan pääosia esittävät James Franco, Brenda Blethyn, Harry Dean Stanton, Mena Suvari, Seymour Cassel ja Josie Davis.


title: Bell X-5

text: Bell X-5 oli yhdysvaltalainen yksimoottorinen koesuihkulentokone. Se kuului x-lentokonesarjaan ja oli ensimmäinen lentokone, joka pystyi muuttamaan siipensä geometriaa lennon aikana. Kone perustui toisen maailmansodan lopulla rakennettuun saksalaiseen Messerschmitt P.1101 -hävittäjään, joka ei ehtinyt lentämään ennen sodan loppua.


title: Bell X-5

text: Keskeneräinen Messerschmitt P.1101 -hävittäjä jäi Yhdysvaltain joukkojen sotasaaliiksi Oberammergaussa Saksassa. Prototyyppi vaurioitui Yhdysvaltoihin kuljetuksen aikana, ja se päätyi lopulta Bellin lentokonetehtaalle New Yorkiin. Bellin insinöörit tutkivat konetta, ja tehtaan pääsuunnittelija Robert J. Woods ehdotti lopulta samantyyppisen koneen rakentamista. Vaikka X-5 muistutti ulkoisesti hyvin paljon P.1101:tä, se oli huomattavasti monimutkaisempi, sillä siipien nuolikulmaa pystyttiin säätämään kolmen asennon välillä (20°, 40° ja 60°). Muuttuvageometrisen siiven kääntäminen suorasta taitetuksi kesti vain 30 sekuntia.


title: Bell X-5

text: X-5:n sakkausominaisuudet olivat koneen huonon aerodynaamisen suunnittelun takia erittäin huonot. Tähän vaikuttivat etenkin huonosti sijoitetut sivu- ja korkeusperäsimet, jotka saattoivat aiheuttaa oikeamattomaan syöksykierteeseen joutumisen. Koneen huonot sakkausominaisuudet johtivat lopulta myös toisen prototyypin tuhoutumiseen ja lentäjän kuolemaan vuonna 1953. X-5:n pohjalta oli suunniteltu kehitettäväksi halpaa hävittäjää Nato-maille ja vientiin. Koneen ongelmat johtivat kuitenkin myös jatkokehittelyn keskeyttämiseen.


title: Bell X-5

text: Kaksi X-5-konetta rakennettiin sarjanumeroilla 50-1838 ja 50-1839. Ensimmäinen valmistui 15. helmikuuta 1951, ja koneet lensivät ensilentonsa 20 kesäkuuta ja 10. joulukuuta 1951. Koneilla tehtiin melkein 200 lentoa, joilla saavutettiin 0,9 Machin nopeuksia 12 000 metrin lentokorkeudessa. Toinen prototyyppi menetettiin 14. lokakuuta 1953, jolloin ilmavoimien lentäjä Ray Popson epäonnistui syöksykierteen oikaisemisessa Edwardsin lentotukikohdassa törmäten lopulta maahan. X-5:n toinen prototyyppi jatkoi koelento-ohjelmaansa vuoteen 1955, ja palveli ilmavoimia aina vuoteen 1958.


title: Bell X-5

text: X-5 osoitti ongelmistaan huolimatta muuttuvageometrisen siiven edut suurella nopeusskaalalla lennettäessä. Konseptia on myöhemmin hyödynnetty muun muassa yhdysvaltalaisissa F-111-, F-14 Tomcat -hävittäjissä ja B-1 Lancer -pommikoneessa sekä neuvostoliittolaisessa MiG-23- ja eurooppalaisessa Panavia Tornado –hävittäjässä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomi oli 1970-luvulla voimakkaasti kehittyvä runsaan neljän ja puolen miljoonan asukkaan yhteiskunta. Suomessa vallitsi niin sanottu Kekkosen aika ja YYA-sopimus eli ”sopimus ystävyydestä, yhteistoiminnasta ja keskinäisestä avunannosta” Neuvostoliiton kanssa. Merkittäviä tapahtumia politiikassa oli Helsingissä järjestetty Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssi (ETYK) ja EEC:hen (Suomen EEC-vapaakauppasopimus) liittyminen. Muun muassa lainsäädäntö ja koulutusjärjestelmä kehittyivät monella tavalla modernimmiksi. Merkittävä ilmiö oli myös runsas muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin ja suurten kaupunkien lähiöiden kasvu. Kulttuurissa tapahtui 1970-luvun lopulla uuden aallon rockmusiikin myötä esimerkiksi ”elävän musiikin yhdistysten” perustamisilla, vihreän liikkeen alkamisella ja suomalaisen vaihtoehtoisen kulttuurin leviämisellä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomessa vallitsi koko 1970-luvun ajan niin sanottu Kekkosen aika sekä suomettumisen aika. Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen voimassaoloa jatkettiin 20 vuodella vuonna 1970.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Presidentti Urho Kekkonen valittiin poikkeusmenettelyllä neljännelle virkakaudelleen vuonna 1974 – laki presidentin toimikauden pidentämiseksi neljällä vuodella syntyi värikkäiden vaiheiden jälkeen tammikuussa 1973 – ja normaalissa valitsijamiesvaalissa laajan poliittisen rintaman tuella viidennelle kaudelleen vuonna 1978. Vuoden 1978 vaalissa Kekkosta vastassa oli neljä pienpuolueiden ehdokasta.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomessa järjestettiin neljät eduskuntavaalit vuosina 1970, 1972, 1975 ja 1979. Presidentti Urho Kekkonen hajotti eduskunnan kahdesti, ensin syksyllä 1971 ja toisen kerran kesällä 1975. Suomen Maaseudun Puolue saavutti suurvoiton vuoden 1970 vaaleissa, mutta hajosi kahtia sisäisten kiistojensa vuoksi jo pari vuotta myöhemmin. Tällöin puolueen oppositio muodosti uuden Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen, joka kuitenkin putosi pian eduskunnasta. Lisäksi Kokoomuksessa ja Ruotsalaisessa kansanpuolueessa puhjenneet linjariidat johtivat Perustuslaillisen Kansanpuolueen syntyyn. Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto (TPSL) katosi puoluekartalta, kun taas Suomen Kristillinen Liitto nousi uutena puolueena eduskuntaan. TPSL:n lakkauttamista vastustaneet puolueen jäsenet perustivat Sosialistisen Työväenpuolueen, mutta se ei saanut kansanedustajia yksissäkään eduskuntavaaleissa. Puolue poistettiin rekisteristä vuonna 1979.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Poliittiset hallitukset rakentuivat pääosin ns. kansanrintamapohjalle (SDP, SKDL ja Keskustapuolue); Kokoomus oli koko vuosikymmenen ajan oppositiossa. Vuosikymmenen aikana Suomessa toimi kolme ns. virkamieshallitusta, joista kahta johti ylipormestari Teuvo Aura ja yhtä varatuomari Keijo Liinamaa, joka tuli tunnetuksi myös pitkäaikaisena valtakunnansovittelijana. Kalevi Sorsan ensimmäinen hallitus istui lähes kolme vuotta ja nousi Suomen siihen saakka toiseksi pitkäikäisimmäksi hallitukseksi. Kun uuden poliittisen hallituksen muodostaminen osoittautui syksyllä 1975 vaikeaksi, presidentti Urho Kekkonen "runnoi" kokoon "hätätilahallituksen", jonka pääministeriksi tuli jo eläkkeelle siirtynyt maaherra Martti Miettunen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Tunnettuja oppositiopoliitikkoja olivat Tuure Junnila, Eero Lattula, Pentti Mäki-Hakola ja Kullervo Rainio (Kok.), Veikko Vennamo ja J. Juhani Kortesalmi (SMP) sekä Georg C. Ehrnrooth (RKP). Rainio ja Ehrnrooth siirtyivät Perustuslailliseen Kansanpuolueeseen. Kokoomuksessa vaikutti ns. remonttimiesten ryhmä, jonka näkyvimpiä hahmoja olivat Juha Vikatmaa, Ilkka Kanerva ja Ilkka Suominen. Ryhmä pyrki tekemään Kokoomuksesta hallituskelpoisen lähentämällä puoluetta myötämielisemmälle linjalle Urho Kekkosta ja Neuvostoliittoa kohtaan.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla eli vahvasti poliittinen termi taistolaisuus, jolla viitataan Taisto Sinisalon johtamaan Suomen kommunistisen puolueen sisäiseen oppositioon ja sen ympärillä toimineeseen liikkeeseen. Käsitteen keksivät Helsingin Sanomien toimittajat 1970-luvun alussa.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomi nousi hetkeksi maailman huomion keskipisteeseen, kun Helsingin Finlandia-talossa järjestettiin kesällä 1975 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssi (ETYK). Kokoukseen osallistuivat kaikki Euroopan valtiot − Albaniaa lukuun ottamatta − sekä Yhdysvallat ja Kanada. Monet valtionpäämiehet käyttivät ETYK:in tarjoamaa tilaisuutta hyväkseen myös kahden- ja monenkeskisiin keskusteluihin.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosikymmenen kohutuimpiin poliittisiin muistelmateoksiin kuului syksyllä 1970 ilmestynyt jatkosodan aikaisen pääministerin Edwin Linkomiehen "Vaikea aika", jonka tekijä oli määrännyt julkaistavaksi vasta kuolemansa jälkeen. Teoksen toimitti professori Eino E. Suolahti. Keskustelua synnyttivät kirjan kuvaaman ajanjakson tapahtumien ohella myös Linkomiehen arviot muista saman ajan poliitikoista. Huomiota herätti myös presidentti Urho Kekkosen vuonna 1976 julkaisema kaksiosainen kirjekokoelma "Kirjeitä myllystäni", joka toi poliittiseen kielenkäyttöön termin myllykirje.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Suomen ja EEC:n vapaakauppasopimuksen valmisteluun liittyi syksyllä 1972 Zavidovo-vuoto, jossa presidentti Urho Kekkosen ja Neuvostoliiton johdon salaisista keskusteluista tehty muistio vuosi julkisuuteen. Vuodon taustalla oli poliittisen äärivasemmiston vastustus sopimuksen solmimiselle. Vuosikymmenen lopulla Suomen poliittista elämää alkoivat ravistella Salora- ja Valco-skandaalit.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuonna 1979 ympäristöaktivismi tuli julkisuuteen Koijärvi-liikkeen estäessä Forssassa sijaitsevan, merkittävänä lintualueena pidetyn Koijärven kuivatushankkeen. Osittain punk-musiikin ja uuden aallon musiikin aatteiden vaikutuksesta aseistakieltäytyminen ja siviilipalvelus alkoivat huomattavasti yleistyä verrattuna aiempaan. Siviilipalvelukseen pääseminen ei ollut helppoa, vaan vaati vakaumuksen todistamista virallisesti.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Politiikka tuli myös kouluihin teiniliittojen myötä, jotka pyrkivät vaikuttamaan opiskelijoiden ja koululaisten asemaan. Teiniliittojen poliittisessa kielenkäytössä tunnettiin esimerkiksi käsite "opiskelijoiden lakko".


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla Suomessa toteutettiin lukuisia merkittäviä lain säädöksiä:1970-luvulla Manner-Suomessa oli 12 lääniä: Turun ja Porin lääni, Uudenmaan lääni, Kymen lääni, Hämeen lääni, Mikkelin lääni, Vaasan lääni, Keski-Suomen lääni, Kuopion lääni, Pohjois-Karjalan lääni, Oulun lääni ja Lapin lääni. Itsehallinnollinen Ahvenanmaa muodosti oman lääninsä.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuoteen 1977 asti Suomessa oli kolme kuntamuotoa: kaupungit, kauppalat ja maalaiskunnat. Vuoden 1977 alussa voimaan tulleen kunnallislain nojalla viimeisetkin kauppalat muutettiin kaupungeiksi ja kaupunkien lukumäärä kasvoi huomattavasti. Kaupunki muuttui pelkäksi nimitykseksi, jolla ei ollut enää juridista merkitystä. 1970-luvulla kaupungeiksi muuttuneita entisiä kauppaloita ovat muun muassa Espoo, Imatra, Jämsä, Kemijärvi, Lapua, Lieksa, Nokia, Raisio, Virrat, Ylivieska ja Äänekoski.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla tehtiin useita kuntaliitoksia, erityisesti vuosina 1973 ja 1977. Kuntien määrä väheni vuosikymmenen alun noin 520:sta vuosikymmenen lopun noin 460:een. Erityisesti pienet, vain noin tuhannen tai parintuhannen asukkaan kunnat vähentyivät. Vuosikymmenen aikana lakkautettiin useita kaupunkeja ympäröiviä maalaiskuntia, joiden alueille saattoi ulottua jopa kaupunkien yhtenäisiä keskustaajama-alueita. Tämän myötä esimerkiksi Iisalmen, Kajaanin ja Tammisaaren hallinnolliset alueet kasvoivat. Tällaiset kuntaliitokset jatkuivat 2000-luvulle asti: viimeinen lakkautettu kaupunkia ympäröivä maalaiskunta oli Jyväskylän maalaiskunta, joka lakkautettiin vasta vuonna 2009.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuoden 1970 lopulla Suomen väkiluku oli noin 4 598 000, ja vuoden 1979 lopulla Suomessa oli noin 4 771 000 asukasta. Väkiluku kasvoi 1970-luvulla siis noin neljä prosenttia.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Vuosittain syntyi keskimäärin noin 63 000 lasta. Lapsia syntyi hieman enemmän kuin 2000-luvulla. Vielä vuosikymmenen alussa syntyneistä lapsista vain vajaat kuusi prosenttia oli aviottomia, mutta asenteiden liberalisoituessa aviottomien synnytysten osuus nousi vuosikymmenen loppuun mennessä noin 12 prosenttiin. Synnyttäjien keski-ikä nousi. Kuolleisuus oli korkeimmillaan 9,9 promillea vuonna 1971 ja matalimmillaan 9,2 promillea vuosina 1978 ja 1979. Vuosittain kuoli keskimäärin noin 44 000 ihmistä. Imeväiskuolleisuus laski vuosikymmenen alun 11,4 promillesta vuosikymmenen lopun 7,5 promilleen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1960-luvun lopulla alkoi suomalaisten vilkas muuttoliike töiden perässä Ruotsiin, kun kotimaan kaupunkien elintason kohoaminen vähensi työllisyyttä maaseudulla ja samalla Ruotsi tarvitsi nopeasti lisätyövoimaa. Muutto oli vielä vuonna 1970 niin vilkasta, että hetkellisesti Suomen väkiluku laski. Elintason nousun myötä vuosikymmenen alkupuolella maastamuutto romahti. Vuonna 1970 yli 50 000 suomalaista muutti ulkomaille, mutta vuonna 1973 vain noin 10 000. Myöhemmin 1970-luvulla monet muuttivat Ruotsista takaisin Suomeen.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Maahanmuuttajien määrä Suomessa 1970-luvulla oli hyvin alhainen. Vuonna 1973 Suomeen saapui ensimmäinen suurempi pakolaisryhmä, Pinochetin vainoja paenneet chileläiset.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla väkiluku kasvoi nopeasti etenkin pääkaupunkiseudulla. Jo edellisellä vuosikymmenellä alkanut vilkas muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin, huomattava kaupungistuminen ja suurten kaupunkien lähiöiden voimakas kasvu jatkui 1970-luvulla. Kaupunkeihin muutti vilkkaasti etenkin nuori suuri ikäluokka. Vuoden 1970 lopulla noin 51 prosenttia suomalaisista asui kaupungeissa, ja vuosikymmenen loppuun mennessä kaupungissa asuvien osuus oli noussut lähes 60 prosenttiin. Suomen suurimmat kaupungit vuoden 1979 lopulla olivat Helsinki (483 743 asukasta), Tampere (165 883 asukasta), Turku (163 903 asukasta), Espoo (133 712 asukasta), Vantaa (129 807 asukasta), Lahti (94 900 asukasta) ja Oulu (93 420 asukasta).


title: Suomi 1970-luvulla

text: Taulukossa on esitetty Suomen silloisen läänijaon mukainen läänien väkiluku vuosien 1970 ja 1979 lopussa Tilastokeskuksen mukaan.


title: Suomi 1970-luvulla

text: Merkittävä kansanterveyden edistämishanke oli maaherra Esa Timosen aloitteesta vuonna 1972 käynnistetty Pohjois-Karjala-projekti. Itä-Suomen ja erityisesti Pohjois-Karjalan läänin asukkailla, erityisesti miehillä, oli muuta maata korkeampi sydän- ja verisuonitautikuolleisuus ja siten lyhyempi elinikä, mikä johtui varsinkin tupakoinnista sekä liiallisesta suolan ja kovan rasvan käytöstä. Myöhemmin projekti osoittautui onnistuneeksi.


title: Suomi 1970-luvulla

text: 1970-luvulla Suomen taloudellinen kehitys oli epätasaista. Vuosikymmenen alku oli voimakkaan kasvun aikaa, mutta keskellä vuosikymmentä tapahtui pahojakin takaiskuja. 1970-luvun lopulla tapahtui ensimmäinen sodanjälkeinen joukkotyöttömyyskausi, jolloin työttömien määrä kävi hetkellisesti jopa yli 200 000:ssa. Kansantulo henkeä kohti nousi kuitenkin selvästi vuosikymmenen aikana. Vuoden 1973 öljykriisi ei iskenyt Suomeen yhtä kovasti kun muualle Eurooppaan, sillä clearing-kauppasopimuksen takia neuvostoliittolaisen öljyn hinnan jyrkkää nousua kompensoivat samaa vauhtia kasvaneet vientimahdollisuudet itään. 1980-luvun alkuun mennessä Suomesta oli tullut yksi maailman vauraimmista maista.