title: Jaakko Karvonen

text: Karvonen oli naimisissa hammaslääkäri Anna Robina Wikströmin kanssa. Iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäri Viljo Jaakko Karvonen (s. 1901) oli heidän poikansa. Tytär Inger Majlis Tiililästä (s. 1905) tuli puolestaan hammaslääkäri.


title: Elisabeth Mandaba

text: Elisabeth Mandaba (s. 7. kesäkuuta 1989 Bangui) on keskiafrikkalainen keskipitkän matkan juoksija. Hän kilpaili naisten 800 metrin juoksussa vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa. Hän putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi ajalla 2:12:56.


title: Martti Karvonen

text: Martti Juhani Karvonen (24. kesäkuuta 1918 Nurmes – 10. maaliskuuta 2009) oli suomalainen lääkäri, fysiologi ja Ilmavoimien päällikkölääkäri.


title: Martti Karvonen

text: Karvosen vanhemmat olivat rovasti Ilmari Karvonen ja Ida Maria Lakka ja puoliso vuodesta 1941 Annikki Toikka. Hän tuli ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta lyseosta 1937 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1950. Tohtorin tutkinnon Karvonen suoritti Cambridgessa 1950. Helsingin yliopiston fysiologian laitoksen assistenttina Karvonen toimi 1945–1950 ja farmakologian laitoksen ylimääräisenä opettajana 1948–1950. Hän oli Työveterveyslaitoksen fysiologian osaston johtaja ja Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen urheilulääketieteen opettaja 1950–1956, vt. johtaja 1953–1956, fysiologian dosentti vuodesta 1951 ja Ilmavoimien päällikkölääkäri vuodesta 1956. Karvonen tutki työn ja urheilun fysiologiaa. Hän oli Pohjois-Karjala-projektin käynnistämisessä keskeinen vaikuttaja. Sotilasarvoltaan Karvonen oli lääkintäeverstiluutnantti.


title: Jacques Caufrier

text: Jacques Caufrier (15. helmikuuta 1942 Merelbeke – 2. elokuuta 2012) oli belgialainen vesipalloilija. Hän jäi vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa Belgian joukkueen kanssa jaetulle 13. eli viimeiselle sijalle ja kesäolympialaisissa 1964 Tokiossa seitsemännelle sijalle. Caufrier voitti CN Brusselin kanssa kaksi kansallista titteliä vuosina 1967 ja 1969. Hän toimi sittemmin muun muassa maajoukkueen valmentajana ja Belgian uimaliiton puheenjohtajana.


title: Lucky Luke sotapolulla

text: Lucky Luke sotapolulla on vuonna 1978 julkaistu Morrisin ja Rene Goscinnyn Lucky Luke -sarjakuviin perustuva animaatioelokuva. Elokuva on tunnettu eri medioissa myös nimillä "Balladi Daltoneista" ja "Daltonien Taru". Elokuvan ranskankielisessä ääniraidassa Goscinny toimii itse Lucky Luken hevosen, Jolly Jumperin äänenä. Elokuva valmistui vuosi Goscinnyn kuoleman jälkeen.


title: Lucky Luke sotapolulla

text: Daltonin veljekset perivät hirtetyltä sedältään Henry Daltonilta suuren omaisuuden. Omaisuus luovutetaan veljeksille vain sillä ehdolla, että he surmaavat tuomarin ja valamiehistön, joka tuomitsi heidän setänsä. Daltonit pakenevat vankilasta ja alkavat suorittaa tehtävää. Testamentissa Lucky Luke on määrätty valvomaan toimenpidettä ja hän liittyy Daltonien seuraan teeskennellen olevansa mukana juonessa. Lucky Luke auttaa lavastamaan jokaisen uhrin kuoleman, jolloin Daltonit luulevat heidän kuolleen, vaikka todellisuudessa ketään ei tapeta. Lopussa totuus paljastuu Daltoneille. Rantanplan seuraa koko juonen ajan Daltoneita, koska uskoo heidän varastaneen vankilan.


title: Lucky Luke sotapolulla

text:
Alkuperäiset äänet:
Englanninkieliset äänet:
Select Video julkaisi elokuvan suomeksi tekstitettynä VHS-kasettina. Elokuvaa ei toistaiselksi ole julkaistu Suomessa DVD-versiona.
Elokuvasta tehtiin myös kirja- ja sarjakuvaversiot. Kirja on tunnettu nimellä "Daltonien Taru" ja sarjakuva nimellä "Balladi Daltoneista".


title: Edvin Kaslin

text: Edvin Efraim Kaslin (1856–1905) oli suomalainen vakuutusjohtaja. Hän oli Henkivakuutusyhtiö Suomen perustaja sekä johtaja vuodesta 1890, ja hänen johdollaan Suomi-yhtiöstä tuli henkivakuutuskannaltaan yksi Pohjoismaiden suurimpia. Hänen puolisonsa oli näyttelijä Anni Hacklin.


title: Pankovka

text: Pankovka () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Novgorodin lounaispuolella kaupungin välittömässä läheisyydessä. Asukkaita on 10 300 henkeä (vuonna 2009).


title: Pankovka

text: Kunnan pinta-ala on 21,7 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Novgorodin kaupunkiin, idässä Novgorodin piirin Rakomon, etelässä ja lännessä Borkin sekä pohjoisessa Jermolinon kuntiin. Pinta-alasta 64,0 % on maatalousmaata ja 36,0 % asuinaluetta. Huomattavin joki on Ilmajärveen laskeva Verjažka. Hyötykaivannaisiin kuuluu suuri saviesiintymä.


title: Pankovka

text: Paikalla sijainnut Mostištšin luostari mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1412. Nykyinen taajama on muodostunut 1800-luvun lopulta lähtien.


title: Pankovka

text: Pankovkan kautta kulkee Novgorodin ja Pihkovan välinen maantie. Työvoimasta 88,8 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista työnantajista tärkeimmät ovat valtionhallinto ja armeija (33,3 %) sekä tukku- ja vähittäiskauppa (28,3 %). Taajamassa toimii armeijan korjauspaja ja yli tuhannen asukin vankila.


title: Pankovka

text: Taajama koostuu mukavuuksilla varustetuista matalista kivitaloista ja kerrostaloista. Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, ammattikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja poliklinikka. Pankovkassa on kotiseutumuseo.


title: Ilmari Kataja

text: Ilmari August Kataja ent. "Enroth" (17. syyskuuta 1891 Turku – 18. heinäkuuta 1967 Turku) oli suomalainen vakuutusjohtaja, arvoltaan varatuomari. Hän oli vakuutusyhtiö Sammon hallituksen puheenjohtaja ja toimitusjohtaja 1941–1962, Jälleenvakuutusosakeyhtiö Vastuun toimitusjohtaja vuodesta 1943 ja Turun kauppakamarin puheenjohtaja vuodesta 1943. Hän sai Turun yliopiston myöntämän kunniatohtorin arvon 1962.


title: Vzvad

text: Vzvad () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Staraja Russan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ilmajärveen laskevan Lovatjoen suistossa 20 kilometriä Staraja Russasta pohjoiseen. Kylässä on vajaat 300 ja kunnassa noin 650 asukasta (vuonna 2011).


title: Vzvad

text: Kunnan pinta-ala on 165,34 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Ilmajärveen, idässä Novgorodin alueen Parfinon piiriin, etelässä Staraja Russan piirin Mednikovon kuntaan ja Staraja Russaan sekä lännessä Nagovon kuntaan. Seudun jokia ovat Lovat, Polist, Tuleblja, Korpovka, Raplja ja Podborovka. Pinta-alasta suuri osa on soistunutta.


title: Vzvad

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu viisi kylää: Korpovo, Mirogoštša, Otvidino, Podborovka ja Tšertitsko. Yli sadan asukaan kyliä ovat Vzvadin ohella Korpovo ja Tsertitsko.


title: Vzvad

text: Vzvad mainitaan ensimmäisen kerran 1100-luvulla. Sen kautta kulki aikoinaan viikinkien idäntie.


title: Vzvad

text: Kunnan pääelinkeino on kalastus (57,8 %). Siellä toimii yksi Novgorodin alueen suurimmista kalastusyrityksistä Krasnyi rybak. Muita työnantajia ovat terveydenhuolto (11,7 %) ja koulutus (10,10 %). Työvoimasta 21 % käy töissä kunnan ulkopuolella.


title: Vzvad

text: Palveluihin kuuluu lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto, Podborovkan vanhainkoti ja lääkintäasema, posti sekä muutama kauppa. Vzvadissa toimii kalastajia ja metsästäjiä palveleva pieni lomakylä.


title: Pekka Katara

text: Väinö Pekka Katara (28. huhtikuuta 1882 Tyrvää – 15. joulukuuta 1971) oli suomalainen kielitieteilijä.


title: Pekka Katara

text: Katara kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta vuonna 1900, valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1906 ja lisensiaatiksi vuonna 1912. Hän oli Helsingin kauppakorkeakoulun saksan kielen lehtori 1913-1937, vararehtori 1919-1937, Helsingin yliopiston saksan filologian ylimääräinen professori 1938-1953. Viimeksi mainittua virkaa hän oli hoitanut viransijaisena vuosina 1929–1937 professori Hugo Suolahden toimiessa yliopiston kanslerina. Katara julkaisi tutkimuksia erityisesti alasaksan alalta ja "Suomalais-saksalaisen sanakirjan" (WSOY, 1925, us. p.). Hänelle myönnettiin Goethe-mitali 1957. Lisäksi hän laati oppikirjoja Vuonna 1941 Katara kutsuttiin Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi..


title: Volok

text: Volok () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Borovitšin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen rannalla 25 kilometriä Borovitšista luoteeseen. Kylässä on yli 500 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2009).


title: Volok

text: Volokin kunnan pinta-ala on 406 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Borovitšin piirin Kontšanskoje-Suvorovskojen, kaakossa Progressin ja etelässä Sušanin kuntiin sekä lounaassa Okulovkan ja luoteessa sekä pohjoisessa Ljubytinon piireihin. Pinta-alasta 72,5 % on metsää ja 24,0 % maatalousmaata. Mstan tärkeimmät sivujoet ovat Štšuka ja Peretna ja suurimmat järvet Peleno ja Ljuto. Suojelukohteisiin kuuluvat Serebrjankan karstijoki sekä Šeregodron ja Ljuton karstijärvet.


title: Volok

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Kirovskin taajama sekä 42 kylää: Bezuni, Belavino, Beregovaja, Beregovaja Kolomenka, Berezitsy, Bobino, Bolšoi Kamennik, Bor, Botkovo, Dolgaja Luka, Duboviki, Gorka, Gory, Gromovo, Hovštšnik, Jeligovo, Klin, Levkovo, Lopatjevo, Malinovets, Malyi Kamennik, Mišino, Nemtšuga, Okladnevo, Ozerjovo, Raitsy, Rodiškino, Sakovo, Semjonovskoje, Serafimovka, Sivtsevo, Solnetšnaja, Tepetskoje, Terebnja, Toropina Melnitsa, Veresovka, Vjaterevo, Vodosi, Vygljadovo, Zalezjonka, Zapolek ja Žerebjatnikovo. Suurimmat asutuskeskukset ovat Volokin ohella noin 450 asukkaan Kirovski ja yli sadan asukkaan Jeligovo. Kymmenessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Kirovskin kunta liitettiin Volokiin vuonna 2010.


title: Volok

text: Keskiajalla syntynyt Volotšek Deržkovin kauppias- ja käsityöläisasutus sekä samanniminen pogosta mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvun lopun asiakirjoissa. Sen kautta Mstajokea pitkin kulki Volgan ja Novgorodin sekä myöhemmin Pietarin yhdistänyt tärkeä kauppareitti. Kylä on saanut nimensä Borovitšin seudun vaaralliset kosket ohittaneesta vetotaipaleesta (ven. "volok"). Mstajoen reitti menetti merkityksensä Pietarin ja Moskovan välisen rautatien valmistuttua vuonna 1851 ja lopullisesti 1800-luvun lopussa. Volokin kylä toimi Novgorodin läänin Borovitšin kihlakuntaan kuuluneen volostin keskuksena.


title: Volok

text: Volokin kautta kulkee Spasskaja Polistin, Malaja Višeran, Ljubytinon ja Borovitšin välinen päällystetty maantie. Kylistä on linja-autoyhteydet Borovitšiin.


title: Volok

text: Kunnan tärkeimmät elinkeinot ovat maatalous ja metsäteollisuus. Suurin työnantaja on maatalousyritys AgroVolok. Kunnan alueella sijaitsee kaksi Borovitšin tehtaiden hyödyntämää tulenkestävän saven esiintymää.


title: Volok

text: Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto ja posti. Vähittäiskaupasta vastaa Borovitšin piirin kulutusosuuskunta sekä muutama yksityisyrittäjä.


title: Volok

text: Mstajoen oikealla rannalla sijaitseva Volokin kylä koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Kylän läpi virtaa muutamia Mstaan laskevia puroja ja joen rantavyöhykkeellä on pieni järvi. Palvelut sijaitsevat kylän keskiosassa.


title: Volok

text: Seudulla on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Volokin kolme kirkkoa sekä Kirovskin ja Berezitsyn kartanoalueet.


title: Polnovo

text: Polnovo () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Demjanskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Seligerjärven pohjoisrannalla 35 kilometriä Demjanskista kaakkoon. Kunnassa on vajaa 1000 ja kylässä hieman yli 300 asukasta (vuonna 2011).


title: Polnovo

text: Kunnan pinta-ala on 398,81 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin alueen Valdain piiriin, idässä ja etelässä Tverin alueeseen sekä lännessä Demjanskin piirin Iljina Goran ja Peskin kuntiin. Pinta-alasta 78,1 % on metsää, 12,2 % maatalousmaata ja 4,0 % luonnonsuojelualuetta, joka kuuluu Valdain kansallispuistoon. Järviä ovat Seliger, Veljo, Dolottso, Gorodilovskoje ja Polonets, jokia Javon, Tšornaja ja Libja.


title: Polnovo

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 44 kylää: Arhanskoje, Balujevo, Devjatovštšina, Dolmatiha, Dubrovi, Filippovštšina, Goslavl, Jekimkovo, Jelisejevo, Jelnik, Klimovo, Kolyškino, Kovrjaki, Kozino, Krasota, Krivaja Kletka, Krutuša, Kuvšiny, Lavrovo, Lykovo, Novosel, Novyi Skrebel, Orehovno, Osotno, Ostrov, Ovintšištše, Pererva, Podgornaja, Pokrov, Polonets, Priozernaja, Pustoška, Rabeža, Šanevo-1, Šanevo-2, Šarapiha, Skit, Staryi Skrebel, Trunevo, Vysokaja Gora, Zaprometno, Zimnitsy ja Zykovštšina. Yli sadan asukaan kyliä ovat Dubrovi ja Lavrovo. Kuudessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Dubrovin ja Novyi Skrebelin kunnat liitettiin Polnovoon vuonna 2010.


title: Polnovo

text: Polnovosta on maantieyhteys Demjanskiin ja Valdaihin. Tärkeimpiä työnantajia ovat erilaiset julkiset palvelut. Kunnassa toimii neljä sahalaitosta ja kaksi hiekkalouhosta. Työvoimasta 26 % työskentelee kunnan ulkopuolella.


title: Polnovo

text: Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja säästökassa. Lavrovossa on keskikoulu. Kunnan alueella toimii kahdeksan pientä lomakylää.


title: Polnovo

text: Seudulla on lukuisia muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuonna 1732 rakennettu Rabežan kirkko, Lavrovon Neitsyt Marian taivaaseenastumisen luostari sekä Pustoškan ja Staryi Skrebelin tsasounat. Kunnassa on myös useita toisen maailmansodan muistomerkkejä.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: NKVD:n erikoisleirit () olivat Neuvostoliiton sisäasiainministeriön NKVD:n perustamia keskitysleirejä Saksaan toisen maailmansodan loppuvaiheessa ja sen päätyttyä. Leirejä oli Neuvostoliiton miehittämässä osassa Saksaa ja Oder–Neisse-linjan itäpuolella. Leirit perustettiin Neuvostoliiton sotilashallinnon alaisuudessa, ja niitä pyöritti NKVD. Hallinnollisesti leirit siirrettiin Gulagin alaisuuteen 8. elokuuta 1948. Erikoisleirit tunnetaan saksaksi myös hiljaisuusleireinä (), sillä niiden vangeille ei sallittu minkäänlaista yhteyttä ulkomaailmaan.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Erikoisleirien olemassaolo oli salaisuus, ja Neuvostoliitto tunnusti niiden olemassaolon vasta länsimaiden painostuksen jälkeen. Tämän jälkeen Neuvostoliitto käynnisti hillityn propagandakampanjan puolustaakseen niiden tarkoitusperää. Yhtään vankia ei vapautettu ennen vuotta 1948. Vuonna 1950 erikoisleirien hallinta siirrettiin Itä-Saksan hallitukselle, joka käynnisti oikeudenkäynnit jäljellä oleville vangeille. Niiden toiminta-aikana vangittiin yhteensä 122 000–150 000 henkilöä, joista 43 000 menehtyi.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Leireille vangittiin henkilöitä, joiden epäiltiin olevan natsimielisiä, haittaavan Neuvostoliiton linjan toteuttamista tai sattumanvaraisesti ilman ilmeistä syytä. Vangitsemisten taustalla oli NKVD:n johtajan Lavrenti Berijan 18. huhtikuuta 1945 antama käsky No. 00315. Siinä puna-armeija valtuutettiin ottamaan kiinni ilman esitutkintaa ”aktiiviset” natsipuolueen jäsenet, natsijärjestöjen johtajat, henkilöt, joilla on laittomia paino- tai radiolähetyskoneita tai asevarastoja, julkishallinnon virkamiehet ja toimittajat.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Vangit luokiteltiin ”tuomittuihin” ja ”internoituihin” sen mukaan, oliko Neuvostoliiton sotilastuomioistuin tuominnut heidät vai ei. Liittoutuneiden valvontakomission asetus 30. lokakuuta 1946 määräsi oikeudenkäynnin ennen internointia pakolliseksi. Tästä huolimatta marraskuussa 1946 ainoastaan 10 % vangeista luokiteltiin ”tuomituiksi”. Luku nousi 55 prosenttiin alkuvuoteen 1950 mennessä.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: ”Internoiduista” noin 80 % oli natsipuolueen jäseniä vuoden 1945 alussa ja kaksi kolmasosaa vuoden loppupuolella, mutta enää puolet helmikuun 1946 jälkeen. ”Tuomituista” 25 % oli natsipuolueen jäseniä vuonna 1945, 20 % vuonna 1946, 15 % vuonna 1947, 10 % vuonna 1948 ja enää alle 10 % vuoden 1949 jälkeen. Todellisten sotarikosten käsittelyä ei Neuvostoliiton sotatuomioistuimessa merkittävissä määrin käyty. Epäiltyjen natsimielisten joukossa oli muun muassa saksalaisten suunnitteleman vastarintayksikön Werwolfin jäseniksi syytettyjä poikia. Noin 10 000 internoiduista oli lapsia tai nuoria, joista puolet kuoli leireillä.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Vankien joukossa oli myös useita Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen jäseniä tai kannattajia, jotka olivat etenkin vuodesta 1946 neuvostoviranomaisten huomion kohteena. Kun sosiaalidemokraattinen puolue oli yhdistynyt Itä-Saksassa Saksan kommunistiseen puolueeseen, sosiaalidemokraatteja internoitiin erikoisleireille, jotta Saksan sosialistisessa yhtenäisyyspuolueessa varmistettiin stalinistinen enemmistö. Myös henkilöt, joiden epäiltiin vastustavan uutta hallintoa tai omaavan kontakteja länteen, saatettiin vangita Neuvostoliiton rikoslain 58. pykälän ”neuvostovastaisen toiminnan” perusteella. Bautzenin erikoisleirillä 66 % vangeista oli vangittu tämän perusteella.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Erikoisleireillä oli alusta alkaen käytäntönä vankien täydellinen eristäminen ulkomaailmasta. 27. heinäkuuta 1945 annettu asetus totesi erikoisleirien tehtävän olevan vankien eristäminen ja karkaamisen estäminen. Se myös kielsi postin ja vieraiden käymisen leireillä. Toinen asetus 25. heinäkuuta 1946 vahvisti eristämisen ympäröivästä yhteiskunnasta ja määräsi, ettei virallisia syytteitä tule nostaa eikä vankien oikeustapauksia tule dokumentoida kirjallisesti.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Vangit eivät voineet pitää mitään yhteyttä sukulaisiinsa, tai toisin päin, lukuun ottamatta joitain poikkeuksia erikoisleirien varhaisessa vaiheessa. Sukulaiset eivät saaneet leireiltä mitään tietoa vangeista, ei edes heidän mahdollisesta kuolemastaan. Yhdessä tapauksessa erikoisleirin nro 8 päällikkö kysyi erikoisleireistä vastaavalta johtajalta Sviridovilta lupaa antaa sukulaisten lähettää kesävaatteissa vangituille vangeille talvivaatteet. Sviridov vastasi pyyntöön kielteisesti.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Vuoden 1947 lopussa vangeille annettiin rajattu mahdollisuus lukea kommunistisia sanomalehtiä. Tämä oli heidän ensimmäinen kontaktinsa ulkomaailmaan kiinniottamisensa jälkeen.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Ensimmäiset 27 749 vankia vapautettiin kesällä 1948, sen jälkeen kun Neuvostoliiton sotilashallinto Saksassa, MVD ja MGB olivat käsitelleet uudestaan 43 853 vangin tapauksen. Vapautettujen joukossa oli pääasiassa natsimielisiksi epäiltyjä henkilöitä, sillä komissio piti heidän muodostamaa uhkaansa vähäisenä.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Kaikkien kiinniotettujen määrä on epäselvä. Neuvostoliiton sisäministeriö ilmoitti vuonna 1990, että vangittuna oli yhteensä 122 671 henkilöä, joista 42 889 kuoli pääasiassa nälkiintymiseen ja tauteihin, 756 tuomittiin kuolemaan ja 45 261 vapautettiin. 12 770 karkotettiin pakkotyöhön Neuvostoliittoon, 6 680 asema vaihdettiin sotavangiksi ja 14 202 luovutettiin Itä-Saksan hallinnolle. Historioitsija v. Flocken pitää näitä lukuja liian alhaisena ja arvioi vankien lukumäärän olleen 160 000–180 000, joista 65 000 menehtyi. Historioitsijat Plato, Mirenko, Niethammer, Jeske ja Finn asettavat vankien määrän 154 000 ja pitävät neuvostoliittolaisten antamaa uhrilukua realistisena. Kuolleiden joukossa on 12 000 vankia, joiden ruumiit löydettiin vuonna 1990 joukkohaudoista läheltä Sachsenhausenin keskitysleiriä.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean politbyroo päätti 28. syyskuuta 1949 siirtää leirien hallinnan Saksan demokraattiselle tasavallalle, joka luotaisiin Neuvostoliiton miehitysalueesta. 6. tammikuuta 1950 Neuvostoliiton sisäministeri Sergei Kruglov vahvisti 10 513 vangittavana pidettävän henkilön ja 3 500 oikeudenkäyntiä odottavan vangin siirtämisen Itä-Saksan sisäministeriön alaisuuteen.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Seuranneita oikeudenkäyntejä kutsutaan Waldheimin oikeudenkäynneiksi (), joiden näytösoikeudenkäynti päättyi ennalta määrättyihin pitkiin vankeustuomioihin. Useat näistä tuomioista käsiteltiin uudelleen vuonna 1952.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Ennen leirien siirtämistä Itä-Saksalle osa vangeista karkotettiin Siperiaan. Heidän kohtalonsa on jäänyt tuntemattomaksi.


title: NKVD:n erikoisleirit

text: Neuvostoliitto perusti yhteensä 10 erikoisleiriä entisten natsi-Saksan keskitysleirien, stalagien, kasarmien tai vankiloiden tilalle.Saksan alueella olevien erikoisleirien lisäksi useita leirejä ja vankiloita perustettiin alueille, jotka Saksa tulisi luovuttamaan Puolalle ja Neuvostoliitolle. Leirit ja vankilat perustettiin samoilla Lavrenti Berijan määräyksillä kuin Saksan alueellakin. Oder–Neissen itäpuolelta NKVD vangitsi sodan aikana saksalaisen miesväestön lähes kokonaisuudessaan ”hitleriläisinä”. Ainoastaan harva heistä oli todellisuudessa natsipuolueen jäsen. Muutama viikko Saksan antautumisen jälkeen linjan itäpuolella olevat leirit ja vankilat siirrettiin Neuvostoliiton hallitsemalle Saksan miehitysvyöhykkeelle. Näissä leireissä olevat vangit siirrettiin myös Saksaan, lukuun ottamatta niitä jotka oli määrätty pakkotyöhön Neuvostoliittoon.


title: Philaylack Sackpraseuth

text: Philaylack Sackpraseuth (; s. 30. huhtikuuta 1987) on laosilainen yleisurheilija. Hän kilpaili naisten 100 metrin juoksussa kesäolympialaisissa 2004 Ateenassa ja kesäolympialaisissa 2008 Pekingissä. Hän putosi molemmissa kisoissa ensimmäisellä kierroksella. Ateenassa hän jäi eränsä kahdeksanneksi ja Pekingissä yhdeksänneksi.


title: Yli-Lesti

text: Yli-Lesti on Lestijärven kylä, joka sijaitsee kantatie 58:n varrella Lestijärveltä noin seitsemän kilometriä Kinnulaan päin. Kylän maisemaa leimaavat harjujen reunoille syntynyt asutus ja jokirantapellot. Kylän läpi virtaa Lehtosenjoki. Jokelan ja Kievarin talot harjun länsirinteessä muodostavat idyllisen maalaismaiseman yhdessä useiden latojen, ulkorakennusten ja kylän peltoalueen kanssa.


title: Yli-Lesti

text: Yli-Lestillä asui 260 asukasta vuonna 2005. Lähes kaikki asukkaat ovat aktiivisia muun muassa paikallisessa kyläyhdistyksessä. Kylä valittiin Keski-Pohjanmaan vuoden kyläksi vuonna 2005.


title: Yli-Lesti

text: Yhdystie 7594 kulkee Yli-Lestiltä Reisjärvelle. Tietä on pidetty pitkään huonokuntoisena ja mutkaisena.


title: Augusto Maccario

text: Augusto Maccario (30. huhtikuuta 1890 Ventimiglia – 16. lokakuuta 1927) oli italialainen yleisurheilija, joka kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä. Hän sijoittui neljänneksi miesten 10 000 metrin juoksussa ja viidenneksi 3 000 metrin juoksun joukkuekilpailussa. Lisäksi hän osallistui 5 000 metrin juoksuun, mutta putosi siinä ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä kuudenneksi. Hän oli Italian mestari 10 000 metrin juoksussa vuonna 1919.


title: Kiiskilä

text: Kiiskilä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Vuoden 2009 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 29. jääpallon MM-kilpailut. Ne järjestettiin 18.—25. tammikuuta 2009 Ruotsissa. Pääpelipaikkana oli Västeråsin ABB Arena. Muutamia otteluja pelattiin muilla areenoilla. B-lohkon otteluista suuri osa pelattiin Västeråsin Hakonplanilla, lisäksi Västeråsin ulkopuolella pelattiin MM-otteluja Eskilstunassa, Solnassa, Tukholmassa ja Uppsalassa. Loppuottelut pelattiin ABB Arenalla.


text: Mestaruuden voitti Ruotsi. Se voitti loppuottelussa Venäjän maalein 6–1. Samalla Ruotsi katkaisi Venäjän kolmen perättäisen mestaruuden mestaruusputken. Suomi sai pronssia.


title: Jani Peussa

text: Jani Peussa (s. 1993) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2014–2015 Vaasan Kiiston 4-sarjajoukkueessa.


title: Jani Peussa

text: Jani Peussa on syntyjään vaasalainen lentopalloilija, joka aloitti lentopallon viisivuotiaana. Nuoresta iästä huolimatta kausi 2012–2013 oli Peussalle jo kolmas vuosi pelaajarosterissa. Peussalla on painava syöttö ja terävä lyöntikäsi. Aiemmin urallaan Peussa on aikuissarjatasolla edustanut vain Vaasan Kiistoa, mutta junioripuolella pelikokemusta on Kiiston lisäksi tullut Laihian Lujasta ja Alahärmän Kisasta.


title: Ohutsarvilammas

text: Ohutsarvilammas ("Ovis dalli") lampaiden sukuun kuuluva sorkkaeläinlaji. Vuoden 2008 nisäkäsnimistökomitea suosittelee eläimestä käytettäväksi nimeä alaskanlammas. Myös käännöslainaa dallinlammas on käytetty.


title: Ohutsarvilammas

text: Ohutsarvilammasta tavataan Alaskassa ja Kanadan luoteisosissa. Ohutsarvilammaspopulaation kooksi on arvioitu olevan Kanadassa noin 41 500 yksilöä ja Alaskassa 70000-75000 yksilöä. Kanta on pysynyt vakaana ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ohutsarvilammas

text: Ohutsarvilampaat elävät kuivilla vuoristoalueilla. Ne tarvitsevat jyrkkiä ja rosoisia kallioita, jotka tarjoavat suojaa saalistajia vastaan. Ruokailupaikkoina ne käyttävät avoimia ruohostoja ja niittyjä.


title: Kiiskilä (Sievi)

text: Kiiskilä (myös Kiiskilänkylä) on Sievin kylä, joka sijaitsee seututie 760:n varrella Sievin keskustasta noin 15 km Reisjärvelle päin. Kylältä on matkaa Reisjärvelle 27 km, Ylivieskaan 34 km, ja Jokikylän kautta Nivalaan noin 25 km.


title: Kiiskilä (Sievi)

text: Kiiskilässä asui 559 asukasta vuoden 2006 lopussa. Talouksia on noin 150. Kylän asutus on edelleen jakautunut useammille asutusalueille, joita ovat: Vesimäki, Honkala, Huuhanperä, Martinkangas, Myllyoja, Sikonen, Karjulanmäki, Kangastalo, Pölläneva, Säilynmäki, Katajaperä, Kiiskilä, Koski, Harju, Passoja, Torvenperä, Pyysalo, Ahonpää, Isokoski, Wiia, Pitkämäki, Rääsy, Puskala, Kangasoja, Teeriharju, Mullikko ja Loukkunen. Merkittävin elinkeino on maatalous ja kylällä on noin viisikymmentä aktiivista maatilaa. Kiiskilästä käsin toimii myös metsäkone-, maansiirto-, koneurakointi-, turve, kiinteistöhoito-, rakennus-, puutarhaviljely-, sekä sosiaali- ja hoitoalan yrittäjiä.


title: Kiiskilä (Sievi)

text: Kiiskilän kylämaisemaa hallitsevat loivapiirteiset suo- ja metsämaastot. Kylän alueen suurimmat järvet ovat Iso-Juurikka, Korpinen, Saarivesi, Särkijärvi ja Maansydämenjärvi. Kortejärven järvikuivio sijaitsee Kiiskilän ja Jokikylän alueilla.


title: NeoOffice

text: NeoOffice on Macintoshille kehitetty toimisto-ohjelmisto. Se käyttää lähteenä vapaata/avointa Apache OpenOfficea, joka toteuttaa lähes kaikki ominaisuudet vastaavasta OpenOffice-versiosta. Sitä asennetaan vain Applen tietokoneisiin ja se sisältää esimerkiksi kuvankäsittelyn, tekstinkäsittelyn, taulukkolaskennan sekä esitysgrafiikkaohjelman. Ohjelman on portannut Planamesa Software ja se käyttää Javan teknologiaa, jotta se olisi yhteensopiva Apache OpenOfficen kanssa.


title: Tony Anthony

text: Tony Anthony (oikealta nimeltään Roger Pettito, s. 16. lokakuuta 1937 Clarksburg, Länsi-Virginia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, elokuvatuottaja ja käsikirjoittaja. Hänet muistetaan pääosin spagettiwesterneistä 1960- ja 1970-luvulla, kuten "Dollari hampaissa" ja "Sokea tappaja".


title: Tony Anthony

text: Anthony opiskeli Carnegie Mellon -yliopistossa Pittsburghissa ja harjoitteli näyttelemistä New Yorkin The Actors Studiossa. Valmistumisen jälkeen hän päätyi aluksi työskentelemään Saul Swimmerin kanssa 1950- ja 1960-luvulla. Anthony oli tuottamassa Swimmerin ohjaamaa lyhytanimaatiota "The Boy Who Owned a Melephant" (1959). Samalla Anthony kokeili laulajanuraa saadessaan levysopimuksen. Ura jäi kuitenkin lyhyeksi ensimmäisen singlen jälkeen, joka menestyi vain New Yorkissa. Samalla Anthony onnistui luomaan yhteyksiä Allen Kleiniin, joka auttoi Anthonya myöhemmin hänen urallaan. Anthony esiintyi muutamissa Swimmerin ohjaamissa elokuvissa Yhdysvalloissa, kunnes päätti matkustaa Eurooppaan etsiessään isompia elokuvarooleja.


title: Tony Anthony

text: Anthony teki aluksi draama- ja komediaelokuvia, kunnes päätyi Luigi Vanzin ohjaamaan ja Allen Kleinin tuottamaan westernelokuvaan Dollari hampaissa (1967). Ensi-illan jälkeen elokuva sai kolme jatko-osaa, joissa Anthony esiintyi pääosassa muukalaisen roolissa. Hän myös käsikirjoitti osan elokuvistaan. 1980-luvun lopulle tultaessa Anthony siirtyi näyttelemisen parista kokonaan tuottajaksi. Hän oli muun muassa tuottamassa elokuvat Villi orkidea ja Dynamiittidonna.


title: Stohr

text: Stohr voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Riiho

text: Riiho on Keuruulla, Haapamäen vieressä sijaitseva kylä. Riihon asukasluku on noin 250. Kylässä ei itsessään ole juurikaan palveluita, sillä valtaosa palveluista sijaitsee lähellä viereisessä Haapamäen kylässä.


title: Riiho

text: Riiho valittiin vuonna 2016 Keski-Suomen Vuoden kyläksi.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 1999

text: Vuoden 1999 jääpallon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 21. jääpallon MM-kilpailut. Ne järjestettiin 30.1.-7.2.1999 Arkangelissa, Venäjällä. Turnaukseen osallistui kuusi maata; Ruotsi, Venäjä, Suomi, Norja, Kazakstan ja Yhdysvallat.


text: Joukkueet pelasivat alkusarjassa yksinkertaisen sarjan, jossa voitosta sai kaksi, tasapelistä yhden ja tappiosta nolla pistettä. Tasan päättyneen ottelun jälkeen suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu, joka ei vaikuttanut pisteisiin, mutta määritti joukkueiden keskinäisen järjestyksen tasapistetilanteessa. Neljä parasta selvisivät mitaliotteluihin ja kaksi viimeistä pelasivat sijoitusottelun.


text: Kisoja häiritsi Arkangeliin kisojen aikana iskenyt pakkasaalto, joidenkin otteluiden aikana mittari näytti 40 asteen pakkaslukemia, minkä takia joitakin otteluita pelattiin useammissa jaksoissa.


text: Mestaruuden voitti isäntämaa Venäjä, voitettuaan loppuottelussa Suomen maalein 5-0. Mestaruus oli Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Venäjän ensimmäinen maailmanmestaruus.


title: Vickers F.B.5

text: Vickers F.B. "(fighting biplane)" 5 "Gunbus" oli ensimmäisen maailmansodan brittiläinen työntöpotkurinen hävittäjälentokone. Sen moottori oli pyörivä tähtimoottori Gnome Monosoupape, jonka teho oli sata hevosvoimaa. Edessä oli liikuteltava Lewis-keulakonekivääri, josta lentokoneen nimitys johtui. Toiminta-aika oli 4 tuntia.


title: Muunsukupuolisuus

text: Muunsukupuolinen tai ei-binäärinen () on henkilö, jonka sukupuoli-identiteetti ei ole osa kaksijakoista sukupuolijärjestelmää, ja kuuluu näin sukupuolivähemmistöihin. Henkilöt, joilla on ei-binäärinen sukupuoli, eivät ole identiteetiltään (vain) miehiä tai naisia, vaan sekoitusta näistä molemmista, jotain muuta sukupuolta tai sukupuolettomia. Muunsukupuolisten ulkoinen ilmaisu voi vaihdella maskuliinisesta feminiiniseen ja androgyyniin niin kuin muillakin sukupuolilla. Muunsukupuolisia ei pidä sekoittaa intersukupuolisiin.


title: Muunsukupuolisuus

text: Muunsukupuolisuuteen viitataan myös kolmannella sukupuolella.


title: Muunsukupuolisuus

text: Juridisesti kolmas sukupuolivaihtoehto miehen ja naisen lisäksi on tällä hetkellä voimassa Bangladeshissa, Chilessä, Intiassa (2014), Itävallassa (2018), Kanadassa, Maltalla, Pakistanissa, (Saksassa vuoden 2018 lopusta alkaen) ja Uudessa-Seelannissa.


title: Muunsukupuolisuus

text: Yhdysvalloissa muunsukupuolinen sukupuolivaihtoehto on mahdollista saada kaikkiin virallisiin asiakirjoihin, syntymätodistus mukaan lukien, Kaliforniassa vuodesta 2018 alkaen. Aiemmin merkintä vaati sukupuolenkorjausprosessin ja lääkärin arvion.


title: Muunsukupuolisuus

text: Saksassa tulee vuoden 2018 lopussa mahdolliseksi myös jättää sukupuolimerkintä tyhjäksi.


title: Muunsukupuolisuus

text: Australia hyväksyi kolmannen sukupuolisen merkinnän (luokka X) passeihin vuonna 2011 rajaten sen intersukupuolisille. Oikeus hyväksyi väestörekisteriin määrittelemättömän sukupuolen vuonna 2014 naimattomille sukupuolenkorjaushoitoja saaneille ihmisille. Merkintää ei saa syntymätodistukseen.


title: Muunsukupuolisuus

text: Nepalissa kolmannen sukupuolivaihtoehdon voi merkitä kansalaisuusasiakirjoihin ja passeihin (2013).


title: Muunsukupuolisuus

text: Thaimaassa muunsukupuolisuus on tunnustettu perustuslaissa vuodesta 2015 lähtien, mutta sukupuolivaihtoehtoa ei voi merkitä virallisiin asiakirjoihin.


title: Muunsukupuolisuus

text: Ajokorttiin voi valita kolmannen sukupuolimerkinnän Yhdysvaltain osavaltioista Oregonissa (kesäkuusta 2017), Washingtonissa, New Yorkissa, Mainessa (2018) sekä pääkaupunki Washington D.C.:ssä. Mainessa kolmannen vaihtoehdon saa ajokortin lisäksi valittua muihin henkilötunnuksiin.


title: Muunsukupuolisuus

text: Alankomaissa oikeus myönsi asianomistajalle luvan kolmanteen sukupuolimerkintään vuonna 2018. Tuomarien mukaan olennaista muunsukupuolisuuden rekisteröinnin kannalta on hyväksyä muunsukupuolinen merkintä seuraavaksi lainsäädännössä.


title: Muunsukupuolisuus

text:
Ei-binäärisiä sukupuolia on lukuisia, mutta suomen kielelle niitä ei ole käännetty. Transsukupuolisen ja cissukupuolisen tavoin sukupuolinimikkeet muodostuvat monesti latinan- tai kreikankielisestä prefiksistä ja englanninkielisestä sanasta "gender" (sukupuoli). Esimerkkejä identiteettinimityksistä ovat:
Fa’afafinet ovat Samoan kolmas sukupuoli ja ovat oleellinen osa samoalaisten perinteistä kulttuuria. Fa’afafinet ovat syntymässään mieheksi määriteltyjä henkilöitä, jotka ilmentävät sekä miehisiä että naisellisia piirteitä. Tunnettuja fa’afafineja ovat Edward Cowley, Shigeyuki Kihara, Marion Malena, Fuimaono Karl Pulotu-Endemann ja Jaiyah Saelua.


title: Muunsukupuolisuus

text: Hijrat ovat mieheksi syntymässään määriteltyjä naisena identifioivia ihmisiä, jotka asuvat Etelä-Aasiassa, suurimmaksi osaksi Intiassa ja Nepalissa. Monet Hijrat asuvat Hijra-yhteisöissä, joita johtaa yhteisön guru. Vaikka monet Hijrat ovat muslimeja, monet harjoittavat samaan aikaan useaa uskontoa. Koska he eivät identifioidu naisiksi tai miehiksi he suorittavat molemmille sukupuolille tarkoitetut rituaalit. Hijrat kuuluvat omaan kastiinsa. He yleensä kannattavat äitijumala Bahuchara Mataa, Shivaa tai molempia. Tunnettuja Hijroja ovat Shabnam Mausi ja Laxmi Narayan Tripathi.


title: Muunsukupuolisuus

text: Australialaisen seksuaalipolitiikan tutkijan Peter Jacksonin mukaan kathoey-termiä käytettiin viittauksena intersukupuolisiin henkilöihin, mutta termin käyttö muuttui 1900-luvun puolessavälissä tarkoittamaan transvestiittimiehiä, joista syntyi Thaimaalle ominainen sukupuoli-identiteetti. Thaimaassa on myös kolme sukupuolta syntymässään naiseksi määritellyille ihmisille: Tom, Dee ja heteroseksuaalinen nainen. Tunnettu kathoye on Parinya Charoenphol.


title: Muunsukupuolisuus

text: Länsi-Keniassa asuvan nandi-heimon keskuudessa naisilla on vaihtoehtona tulla naisaviomieheksi toisin sanoen mieheksi yhteiskunnan silmissä. Naisaviomiesten odotetaan tulevan miehiksi ottaen kaikki miesten vastuutehtävät kuten vaimon hankkimisen ja omaisuuden jakamisen tulevalle sukupolvelle avioliiton kautta. Naisaviomiehen kanssa naimisissa olevat naiset voivat harrastaa seksiä naimattomien ja sitoutumiseen haluamattomien miesten kanssa tullakseen raskaaksi, jolloin naisaviomies toimii isän roolissa ja kasvattaa lapsen kuin omanaan.


title: Muunsukupuolisuus

text: Etelä-Amerikassa ja Brasiliassa travesti on henkilö, jonka sukupuoli on määritelty syntymässä mieheksi, mutta identifioi itsensä naisena. Travestien seksuaalinen suuntautuminen koskee suurimmaksi osaksi maskuliinia miehiä. Tämän takia sukupuolen ja seksuaalisen suuntautumisen katsotaan sulautuvan yhteen. Travesteja kuvataan kolmanneksi sukupuoleksi, mutta kaikki travestit eivät määrittele itseään näin. Sukupuolijakauma nähdään ennemminkin mies/ei-mies-jakaumana kuin mies/nainen-jakaumana.


title: Muunsukupuolisuus

text: Two-spirit on yleistermi Pohjois-Amerikan alkuperäiskansojen sukupuolille ja sukupuoliroolille, joita kutsuttiin myös nimellä berdaches. Yleisesti termi tarkoittaa henkilöä, jonka keho vaihtelevasti ilmaisee maskuliinista tai feminiinistä henkeä. Kaksihenkisiä on dokumentoitu olevan yli 130 heimossa jokaisessa Pohjois-Amerikan osassa. Tunnettuja two-spirit-sukupuolisia ovat Alec Butler, Chrystos, Waawaate Fobister ja Massey Whiteknife.


title: Muunsukupuolisuus

text: Warioilla on perinteinen kolmannen sukupuolen rooli Indonesiassa. Lisäksi bugien kulttuurissa Sulawesilla on kuvattu olevan kolme biologista sukupuolta (uros, naaras, intersukupuolisuus) sekä viisi sukupuolta määrättyine sukupuoliroolineen.


title: Muunsukupuolisuus

text: Vuonna 2015 Tasa-arvolain uudistus laajensi sukupuoleen perustuvan syrjinnän kiellot koskemaan myös syrjintää sukupuoli-identiteetin ja sukupuolen ilmaisun perusteella. Tämä tarkoittaa, että naisten ja miesten tasa-arvon lisäksi myös sukupuolen moninaisuuden huomioiminen, transsukupuolisuus ja siihen kuuluva muunsukupuolisuus, on huomioitava oppilaitoksissa, työpaikoilla ja viranomaistilainteissa. Sekä Opetushallitus että Ihmisoikeus- ja sosiaalialan järjestö Seta ovat laatineet oppaat kouluille sukupuolen moninaisuuden huomioimisessa.


title: Muunsukupuolisuus

text: Suomessa käytetään joskus muunsukupuolisuudesta käsitettä transgender. Alun perin englannin kielessä transgender-termillä tarkoitetaan kuitenkin muunsukupuolisen sijasta yleisesti transihmistä tai transsukupuolista.


title: Muunsukupuolisuus

text: Suomen kielessä muunsukupuolisuudessa viitatataan sosiaaliseen sukupuoleen (gender), ja biologinen tai puhekielessä pelkästään sukupuoli(sex), taas perustuu pääasiassa ihmisen sukupuolielimiin sekä kromosomeihin.


title: Muunsukupuolisuus

text: Tunnettuja ei-binäärisiä sukupuolen edustajia ovat muun muassa Olly Alexander, Justin Vivian Bond, Kate Bornstein, Miley Cyrus (genderfluid), Angel Haze (agender), Eddie Izzard, Janae Kroc (genderfluid), Jiz Lee (agender), Jack Monroe (non-binary transgender), Richard O'Brien, Camille Paglia, Genesis P-Orridge, Chris Pureka (genderqueer), Ruby Rose (genderfluid), Shamir (genderqueer), Tilda Swinton, Rae Spoon, Amandla Stenberg (non-binary), Hida Viloria (genderfluid) ja Gerard Way.


title: Young MC

text: Marvin Young (s. 10. toukokuuta 1967), joka tunnetaan paremmin nimellä Young MC, on Englannissa syntynyt yhdysvaltalainen laulaja, räppäri ja näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten vuoden 1989 hittikappaleestaan ”Bust a Move”. Hänen debyyttialbuminsa "Stone Cold Rhymin’" sai kansainvälistä suosiota, mutta myöhemmät albumit eivät saavuttaneet samaa menestystä. Young on myös näytellyt elokuvissa ja esiintynyt useissa televisio-ohjelmissa. Hänen perheensä muutti Englannista New Yorkin Queensiin, kun hän oli kahdeksanvuotias.


title: Lihjamo

text: Lihjamo on Keuruulla sijaitseva kylä, joka on osa laajempaa Suolahdenkylää. Kylä on muodostunut entisen Lihjamon koulun ympäristöön. Kylän rajoja ei ole määritelty tarkasti, mutta yleisesti rajoina pidetään entisen koulupiirin rajoja. Lihjamon asukasluku on noin 100 henkeä, minkä lisäksi kylässä on muutamia kymmeniä loma-asukkaita. Kylän pinta-ala on noin 17 neliökilometriä, joka vastaa noin 10 prosenttia koko Suolahdenkylän pinta-alasta. Maa- ja metsätalous ovat Lihjamon suurimpia elinkeinoja.


title: Lihjamo

text: Lihjamon läpi kulkee Keuruun ja Multian välinen maantie. Lisäksi kylän läpi laskevat Tarhianjoki ja Suojoki.


title: Lihjamo

text: Lihjamon ensimmäisenä asukkaana on pidetty vuonna 1552 alueelle muuttanutta Tuomas Jaakonpoikaa. Lihjamon kylän nimi tulee 1800-luvulla kirkkoherrana toimineen F.H.Bergrothin omistamasta Lihjamon talosta.


title: Kalakangas

text: Kalakangas on Haapajärven kylä, joka sijaitsee Haapajärven ja Reisjärven rajalla, noin 9 km keskustasta yhdystien 7623 varrella. Kylän halki kulkee pieni Kalajan joki ja kylän nimi on peräisin joen kalaisana tunnetusta Tytärniemen koskesta. Kylällä oli 274 asukasta vuonna ja 11 toimivaa maatilaa 2003. Suurin osa kylän väestöstä käy työssä kylän ulkopuolella. Asutus on suhteellisen hajanaista, useampien pistoteiden varsille ryhmittynyttä.


title: Kalakangas

text: Kalakankaalla toimi pitkään kaksiopettajainen koulu, joka aloitti toimintansa Pienelän talossa ja jonka varsinainen vanhin koulurakennus valmistui vuonna 1949. Kalakankaan koulu lakkautettiin vuonna 2011. Lakkautusta edeltäneenä vuonna koululla oli 45 oppilasta.


title: Kalakangas

text: Perinteinen Niinikankaan vuonna 1953 valmistunut tanssilava on suojelukohde.


title: Airco DH.2

text: Airco D.H.2 oli ensimmäisen maailmansodan brittiläinen työntöpotkurinen hävittäjälentokone. D.H.2 lienee ollut ensimmäinen Geoffrey de Havillandin suunnittelema sotatoimissa menestynyt lentokone. Se näet osallistui niin kutsutun ”Fokker-vitsauksen” taltuttamiseen, jonka kiivain ajankohta oli vuonna 1916.


title: Airco DH.2

text: Koneen käytännöllinen lakikorkeus oli noin 4 400 metriä, huippunopeus 150 km/h. Toiminta-aika oli noin kaksi tuntia ja 45 minuuttia. Sen moottori oli pyörivä Gnome Monosoupape, jonka teho oli 100 hevosvoimaa. Takamoottorisen lentokoneen ampuma-aseistuksena oli yksi edessä, koneen keulalla sijainnut Lewis-pikakivääri.


title: Airco DH.2

text: Koneen valmistaja muuttui myöhemmin Aircosta de Havillandiksi.


title: Saarenkylä (Kinnula)

text: Saarenkylä (myös Saarenkylä-Markokylän alue) on Kinnulan kylä, joka sijaitsee kunnan keskustasta noin 16 km:n päässä Viitasaarelle päin, kantatie 58:lta Muholan kylän jälkeen kääntyvällä Saarenkylä-Juureinen -paikallistien numero 6541 varrella. Nimensä mukaisesti kylä sijaitsee Kivijärven Kotkaselän edustalla olevassa saaressa. Karjasalmen silta on rakennettu lohkomalla luonnonkivestä 1900-luvun alkupuolella.


title: Saarenkylä (Kinnula)

text: Kylässä on runsaasti loma-asutusta Saarensalmen alueella sekä leirintäalue. Leirintäalueella on vuokrattavia myökkejä sekä telttailu- ja asuntovaunupaikoitusalueet. Loma-asuntoalueiden kunnallistekniikkaan vuonna 2009 tehtyjen huomattavien investointien jälkeen kylällä arvioitiin olevan noin 200 vakituista loma-asukasta, joiden merkitys tulonlähteenä on kunnalle huomattava. Loma-asukkaat tulevat etenkin Kokkolan ja Ylivieskan seuduilta.


title: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2003

text: Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 2003 olivat kautta aikain 23. jääpallon MM-kilpailut ja ne järjestettiin Arkangelissa Venäjällä. Vuodesta 2003 lähtien MM-turnausta alettiin järjestää joka vuosi, aiemman joka toisen vuoden sijasta. Turnaus oli alun perin määrä järjestää Norjassa, mutta maa päätti luopua kisajärjestelyistä suuren taloudellisen riskin takia.


text: Osallistuneita maita oli yhdeksän: Norja, Ruotsi, Venäjä, Suomi, Kazakstan, Yhdysvallat, Valko-Venäjä, Alankomaat ja ensikertalainen Viro.


text: Joukkueet pelasivat lohkoissaan yksinkertaisen sarjan, jossa voitosta sai kaksi, tasapelistä yhden ja tappiosta nolla pistettä. A-lohkon neljä parasta selvisi mitaliotteluihin. Viides pelasi sijoitusottelussa B-lohkon voittajan kanssa.


text: MM-kultaa voitti Ruotsi, se voitti loppuottelussa Venäjän maalein 5-4. Pronssia sai Kazakstan, joka voitti Suomen pronssiottelussa. Mitalisija oli Kazakstanille ensimmäinen jääpallon MM-turnauksissa.


title: Kähtävä

text: Kähtävä on Alavieskan kylä Rautiontien eli yhdystie 7720:n varrella, kunnan keskustasta noin 4 km Rautioon päin. Kylässä on noin 250 asukasta.


title: Kähtävä

text: Kylän alueelta löytyneet kampakeraamiset esineet on ajoitettu noin 3000 eaa.-vuosituhannelta peräisin oleviksi. Pähkinäsaaren rauhan rajakirjassa mainitaan Kähtävän jääneen Novgorodin omistukseen, mutta Ruotsilla olevan kuitenkin majavien pyyntioikeus Kähtävänojan alueella. Tutkija Aarre Alopaeus on arvioinut kylän nimen juontuvan Pähkinäsaaren rauhan aikoihin ja olevan peräisin latinan kielisestä, käki-lintua tarkoittavasta "kedheve"-sanasta. Kotimaisten kielten tutkimuskeskus on puolestaan arvellut nimen juontuvan inarinsaamen kielen termistä "kähtee", joka tarkoittaa kaakkuria.


title: Kähtävä

text: Kähtävänojan varrelle ensimmäiset pysyvämmät asukkaat asettuivat 1400-luvun lopulta ja 1500-luvulta on löydetty mainintoja neljästä talosta.


title: Kähtävä

text: Kylässä sijaitseva Mattilanperän taloryhmä on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Se on Museoviraston mukaan edustava ja hyvin säilynyt esimerkki Pohjanmaan jokilaaksokylien takamaille 1700-luvun loppupuolella syntyneistä kruununtiloista..


title: Loukás Výntra

text: Loukás Výntra (; s. 5. helmikuuta 1981 Město Albrechtice, Tšekkoslovakia) on kreikkalais-tšekkiläinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Loukás Výntra

text: Výntran isä on tšekki ja äiti kreikkalainen.


title: Loukás Výntra

text: Výntra siirtyi Kreikan suurseuraan Panathinaikosiin vuonna 2004 Paniliakosista. Hän edusti seuraa yhdeksän kauden ajan ja pelasi tänä aikana yhteensä 203 sarjaottelua.


title: Loukás Výntra

text: Tammikuussa 2013 Výntra siirtyi espanjalaisseura Levanteen.


title: Parkkila

text: Parkkila voi olla


title: Parkkila (Haapajärvi)

text: Parkkila on Haapajärven kylä, joka sijaitsee kantatie 58:n varrella 12 km kunnan keskustasta Kärsämäelle päin. Vuoden 2000 lopulla kylässä oli noin 240 asukasta.


title: Parkkila (Haapajärvi)

text: Parkkilassa on 3-opettajainen koulu, jonka yhteydessä on kyläläisten omatoimisesti rakentama urheilu- ja harrastetila, Settisali. Parkkilassa on myös oma kauppa.


title: Nabemba-torni

text: Nabemba-torni on Brazzavillessä sijaitseva Kongon tasavallan korkein rakennus. Se on 30-kerroksinen ja 106 metrin korkuinen. Rakennustyöt toteutettiin vuosina 1983–1986 Elf Aquitainen kustannuksella, ja tornia onkin nimitetty myös Elf-torniksi. Tornissa sijaitsee muun muassa useita ministeriöitä, ja siellä toimivat myös eräät tunnetut kansainväliset kansalaisjärjestöt. Kongon tasavallan sisällissota vahingoitti rakennusta pahoin vuonna 1997, ja sen käyttö aloitettiin uudelleen vasta 2001.


title: Timo Helosuo

text: Timo Helosuo (s. 1967 Lahti) on Kolster Oy Ab:n toimitusjohtaja vuodesta 2016.


title: Timo Helosuo

text: Timo Helosuo kirjoitti ylioppilaaksi Lahden Tiirismaan lukiosta 1987. Hän valmistui kauppatieteen maisteriksi ja ekonomiksi Jyväskylän yliopistosta 1993. Valmistumisen jälkeen Helosuo työskenteli Jyväskylän yliopistossa henkilöstön kehittämispäällikkönä. Vuonna 1994 Helosuo siirtyi Andersen Consultingin palvelukseen liikkeenjohdon konsultiksi erikoistuen muutosjohtamiseen. Timo Helosuo työskenteli useissa kansainvälisissä tehtävissä Nokialla vuosina 1999-2010, joista Yhdysvalloissa vuosina 2008-2010. Nokialta hän siirtyi Accenture Management Consulting:iin yksikön johtajaksi Oppiminen ja Organisaatiot yksikköön. Toimitusjohtajana Management Institute of Finland MIF -konsernissa Helosuo aloitti 2012. MIF siirtyi yrityskaupan yhteydessä osaksi Soprano oyj konsernia huhtikuun alussa 2014. Timo Helosuo nimitettiin 2.4.2014 Soprano Oyj konserniin Executive Vice Presidentiksi, varatoimitusjohtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi vastuualueenaan Training & Consulting yksikkö.


title: Timo Helosuo

text: Timo Helosuo aloitti Kolster Oy Ab toimitusjohtaja vuonna 2016. Hän on Suomalais-Kiinalainen Kauppayhdistys ry:n hallituksessa.


title: Timo Helosuo

text: Timo Helosuo on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Timo Helosuo

text: Timo Helosuo toimi Pörssi ry:n puheenjohtajana 1990, Ekonomiopiskelijoiden liiton puheenjohtajana 1991. Kanta-Espoon Rotariklubi 2012-2014, Suomen Strategisen Johtamisen Seura vuodesta 2012, jossa hallituksen jäsenenä 2015-2017.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksa toisessa maailmansodassa on ajanjaksona seurausta Saksassa vuonna 1933 valtaan nousseen Adolf Hitlerin johtaman Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen toimista. Maassa toteutettiin voimakas uudelleenvarustautuminen sekä aloitettiin valtakunnan laajentaminen, joka johti lopulta sotaan Saksan hyökättyä Puolaan sekä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan julistettua sodan Saksalle.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Toisen maailmansodan aikana Saksa miehitti pääosaa Euroopasta kukistettuaan Puolan, Tanskan ja Norjan sekä vallattuaan Ranskan, Balkanin ja suuren osan Neuvostoliittoa. Saksan liittolaisia olivat Italia, Unkari, Romania, Bulgaria ja Suomi. Saksan voimavarat käydä sotaa saman aikaisesti sekä länsiliittoutuneita Yhdysvaltoja ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa että idässä Neuvostoliittoa vastaan hiipuivat ja tappiot alkoivat idässä. Akselivallat menettivät Pohjois-Afrikan, minkä jälkeen länsiliittoutuneet hyökkäsivät Italiaan ja edelleen Ranskaan. Sota Euroopassa päättyi lopulta Saksan ehdottomaan antautumiseen, huhtikuussa 1945, yli kuuden vuoden sodan jälkeen.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Vuonna 1939 Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop ja Neuvostoliiton pääministeri Vjatšeslav Molotov solmivat maiden välisen hyökkäämättömyyssopimuksen, joka tunnetaan nimellä Molotov–Ribbentrop-sopimus. Sopimuksen salaisessa lisäpöytäkirjassa sovittiin valtioiden kesken etupiireistä ja Puolan jakamisesta. Tuolloin Saksan johtajalla Adolf Hitlerillä oli jo mielessään sodan aloittaminen ja elintilan valloittaminen saksalaisille. Hitler liitti pian sopimuksen jälkeen Saksaan rauhanomaisesti Itävallan ja Tšekkoslovakian. Tätä Euroopan muut valtiot katsoivat vielä läpi sormien, mutta britit varoittivat tuolloin Hitleriä, että mikäli Saksa hyökkäisi Puolaan, Yhdistynyt kuningaskunta julistaisi Saksalle sodan.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksa hyökkäsi varoittamatta Puolaan 1. syyskuuta 1939 ja löi Puolan vanhanaikaisen ja pienen armeijan nopeasti salamasodalla. Saksa valloitti Puolan länsiosat vain muutamassa viikossa. Molotov–Ribbentrop-sopimuksen mukaisesti myös Neuvostoliitto hyökkäsi Puolaan ja liitti sen itäiset osat itseensä. Saksan hyökättyä Puolaan Yhdistynyt kuningaskunta julisti yhdessä Ranskan kanssa Saksalle sodan. Julistusta seurasi valesodan ajanjakso Länsi-Euroopassa. Tämä tarkoitti käytännössä, että vaikka Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska olivat julistaneet Saksalle sodan, varsinaisia sotatoimia Saksaa vastaan maat eivät kuitenkaan suorittaneet.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Kansallissosialistit olivat vuodesta 1934 vieneet halveksimiaan ja alemmiksi roduiksi kokemiaan ihmisryhmiä, kuten juutalaisia, homoseksuaaleja, maanpettureita, slaaveja, kommunisteja, romaneja ja jehovan todistajia, keskitysleireille pakkotyöhön. Sodan alettua myös natsien vainot Saksassa muuttuivat entistä suuremmiksi ja ihmisiä vietiin kodeistaan keskitysleireille. Saksan johtaja Adolf Hitler halusi salata kansalta vainot, joten Saksan valloitettua Puolan, tehtiin Puolasta keskitysleirien keskuspesäke. Myös paljon puolalaisia suljettiin keskitysleireille.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksa hyökkäsi Tanskaan ja Norjaan huhtikuussa 1940. Tanskan valtaus kesti muutaman tunnin, mutta taistelu Norjasta kesti useita kuukausia.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksa hyökkäsi keväällä 1940 Alankomaihin ja Belgiaan. Belgian valloitus oli tärkeä, sillä sen kautta Saksa pääsi hyökkäämään Ranskaan ja vältti näin Saksan ja Ranskan rajalla olleen Maginot-linjan. Ranskassa käytiin kovia taisteluja, mutta Saksan edettyä pitkälle Ranskaan Ranska antautui. Näin myös Ranska oli nyt natsi-Saksan vallan alla.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Ranskan valtauksen jälkeen Hitler päätti hyökätä Isoon-Britanniaan. Hän suunnitteli Saksan ilmavoimien komentajan Hermann Göringin kanssa ilmahyökkäyksen, sillä tiesi Britannian laivaston olevan liian kova Saksan laivastolle. 10. heinäkuuta alkoi Saksan ilmahyökkäys. Aluksi se sujui hyvin, mutta myöhemmin britit saivat ammuttua paljon saksalaiskoneita alas. Suuria kaupunkeja, erityisesti Lontoota, pommitettiin. Saksa hävisi taistelun Englannin ilmaherruudesta. Hitler keskeytti hyökkäyksen 31. lokakuuta 1940.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksan liittolainen Italia soti Balkanilla. Saksa hyökkäsi Balkanille keväällä 1941, minkä jälkeen Balkan oli Saksan ja Italian hallussa. Afrikassa saksalaiset joukot ottivat haltuunsa käytännössä koko maanosan pohjoisen osan kenraali Erwin Rommelin johdolla. Britit torjuivat saksalaisten hyökkäyksen Egyptiin ja sai pidettyä itsellään Suezin kanavan.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Liittoutuneiden joukot saartoivat saksalaiset Afrikassa, ja sota päättyi Afrikassa keväällä 1943 liittoutuneiden voittoon. Vuonna 1943 Yhdysvallat nousi maihin Italiassa, Sisiliassa ja valloitti puolet maasta, jolloin Italia antautui. Saksa miehitti Pohjois-Italian ja otti sen hallussa olleet alueet haltuunsa Balkanilla.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Saksa aloitti 22. kesäkuuta hyökkäyksen Neuvostoliittoon ja Suomi liittyi sotaan Saksan rinnalle (jatkosota). Saksan hyökkäykseen osallistuneen armeijan miesvahvuus oli yli 3,5 miljoonaa miestä, jossa oli mukana myös italialaisia ja romanialaisia sotilaita. Kalustona oli muun muassa 3 300 panssarivaunua. Suomen hyökkäykseen osallistuneeseen armeijaan kuului noin 500 000 sotilasta. Neuvostoliitto kärsi suuria tappioita ja sen joukot joutuivat perääntymään tuhoten poltetun maan taktiikan mukaisesti infrastuktuuria perääntyessään kohti itää. Saksalaiset piirittivät Leningradin ja etenivät Moskovan porteille asti, kunnes talven tullessa hyökkäys pysähtyi. Neuvostojoukot aloittivat vastahyökkäykset ja saavuttivat ensi kertaa voittoja operaatio Barbarossan aikana.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Joulukuussa 1941 Japani hyökkäsi Pearl Harboriin, jolloin Yhdysvallat liittyi avoimesti maailmansotaan liittoutuneiden puolelle. Japani oli Saksan liittolainen, joten Hitler julisti sodan Yhdysvalloille.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Vuoden 1942 kesällä Saksa aloitti jälleen etenemisen Neuvostoliitossa. Saksa eteni Stalingradiin, jossa se kuitenkin kärsi suuren tappion. Stalingradin taistelusta muodostui yksi sodan käännekohdista. Hitler kielsi joukkojaan perääntymästä ja luovuttamasta vallattuja alueita viholliselle, mutta hyökkääjän painostus oli liikaa ja perääntyminen alkoi. Neuvostoliitto eteni jatkuvasti lähemmäs Saksaa idässä. Saksan viimeinen pinnistys oli Kurskin panssaritaistelu vuonna 1943, jonka jälkeen armeija oli lyöty ja Neuvostoliiton joukot tulivat yhä lähemmäksi.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Keväällä 1943, Afrikassa liittoutuneiden suurhyökkäys saartoi kenraali Rommelin joukot Egyptissä, kenraali Pattonin ja Montgomeryn johtaessa liittoutuneiden operaatiota. Sota Afrikassa päättyi liittoutuneiden voittoon ja näin Välimeri oli nyt liittoutuneiden hallussa.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Liittoutuneiden tunkeudettua Italiaan vuonna 1943, Italia vaihtoi liittoutuneiden puolelle. Saksa miehitti Italian pohjoisosan, ja vuosina 1943–1945 Italiassa käytiin taisteluita liittoutuneiden ja Saksan välillä.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: 6. kesäkuuta 1944 liittoutuneet tekivät suurhyökkäyksen Normandiaan, Ranskaan, jossa britti- ja yhdysvaltalaisjoukot nousivat maihin ja valloittivat Ranskan. Normandian maihinnousu oli yksi maailmansodan käännekohdista, sillä Ranskasta liittoutuneet hyökkäsivät suoraan Saksaan, samaan aikaan kun Neuvostoliitto hyökkäsi idästä. Vuonna 1944 heinäkuun 20. päivän salaliitto yritti murhata Hitlerin, mutta murhayritys epäonnistui.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Vuoteen 1945 mennessä Saksa oli jo täysin piiritetty ja tappio oli jo lähes varma. Keväällä 1945 Neuvostoliiton edettyä Berliiniin Hitler teki itsemurhan. Pian tämän jälkeen Saksa antautui ja se miehitettiin.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Sodan päätyttyä aloitettiin Nürnbergin kaupungissa sota-rikosoikeudenkäynti Saksan ylimpiä johtajia vastaan. Muun muassa Luftwaffen komentaja Hermann Göring, Hitlerin sihteeri ja sijainen Martin Bormann sekä ulkoministeri Joachim von Ribbentrop tuomittiin kuolemaan. Lievemmillä tuomioilla selvisivät Bormannin edeltäjä, Rudolf Hess sekä suuramiraali ja natsi-Saksan viimeisien päivien johtaja Karl Dönitz.


title: Saksa toisessa maailmansodassa

text: Pariisin rauhassa Saksa menetti itäisimmäät alueensa Puolalle ja Neuvostoliitolle. Alueluovutusten jälkeen sekä jäljelle jäänyt osa että Berliini jaettiin voittajavaltioiden Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton valvonta-alueisiin. Kolme ensimmäistä yhdistyivät Saksan liittotasavallaksi ja Länsi-Berliiniksi. Neuvostoliiton valvomasta osasta tuli Saksan demokraattinen tasavalta.


Vallankumouksellinen kansan vapautusrintama (, lyh. DHKP/C) on Turkissa toimiva kielletty marxilais-leninistinen puolue. Sekä EU että Yhdysvallat ovat luokitelleet sen terroristijärjestöksi.


title: Vallankumouksellinen kansan vapautusrintama

text: Järjestön perusti vuonna 1978 Dursun Karataş, joka oli eronnut Vallankumouksellinen polku -nimisestä ryhmittymästä. Vuoteen 1994 saakka DHKP/C toimi nimellä Vallankumouksellinen vasemmisto (Devrimci Sol tai Dev Sol). Karataş vangittiin vuonna 1980, mutta onnistui pakenemaan 1989. Hän vietti loppuelämänsä maanpaossa ja menehtyi Hollannissa syöpään vuonna 2008. Järjestön nykyiset johtohenkilöt ovat tuntemattomia.


text: Toimintansa alkuaikoina DHKP/C värväsi jäseniä lähinnä yliopistoista ja korkeakouluista. Nykyään sen kannattajakunnan ydin on kuitenkin kaupunkien vähävaraisissa väestönosissa. Useita DHKP/C:n johtohahmoja on viime vuosina paennut ulkomaille.


text: Turkin viranomaisten mukaan DHKP/C on vastuussa kymmenistä poliisien ja sotilaiden murhista sekä yli 80 siviiliuhrista. Ryhmä itse on myöntänyt surmanneensa kaksi kenraalia sekä Turkin entisen oikeusministerin ja yhden liikemiehen. Järjestön toimintaa leimaa vahva Yhdysvaltain ja sotilasliitto Naton vastaisuus. Sen iskujen kohteina ovat olleet lähinnä Turkin armeija ja turvallisuusviranomaiset sekä maassa toimivat yhdysvaltalaiset sotilaat ja liikemiehet.


text: DHKP/C on muun muassa surmannut entisen Yhdysvaltain ilmavoimien upseerin Istanbulissa vuonna 1991. Surma oli osa järjestön laajaa Persianlahden sodan aikaista amerikkalaisiin kohdistunutta terroriaaltoa. DHKP/C:n viimeisin isku tapahtui helmikuussa 2013 Turkin pääkaupungissa Ankarassa. Yhdysvaltain suurlähetystöön tehty itsemurhaisku vaati pommittajan lisäksi lähetystön turkkilaisen turvamiehen hengen.


title: Linda Hopkins

text: Linda Hopkins, alun perin Melinda Helen Matthews (14. joulukuuta 1924 New Orleans, Louisiana – 10. huhtikuuta 2017 Milwaukee Wisconsin) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän levytti 1950-luvulta lähtien useille levy-yhtiöille, mutta hänen ainoa hittisinglensä oli Jackie Wilsonin kanssa äänitetty ”Shake a Hand”, joka ylsi R&B-listan 21. sijalle.


title: Linda Hopkins

text: Vuonna 1972 Hopkins sai Tony- ja Drama Desk -palkinnot esiintymisestään "Inner Cityssä". Hän sai Drama Desk -ehdokkuuden myös "Me and Bessie" -show’sta (1974). Hän sai 6. lokakuuta 2005 tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Lindsay Cooper

text: Lindsay Cooper (3. maaliskuuta 1951 Lontoo – 18. syyskuuta 2013) oli brittiläinen säveltäjä ja multi-instrumentalisti, jonka soittimiin lukeutuivat piano, fagotti, oboe, huilu ja sopraanosaksofoni. Cooper soitti kansallisessa nuoriso-orkesterissa ja opiskeli Royal Academy of Musicissa. Hän toimi muun muassa yhtyeissä Comus, Feminist Improvising Group, Henry Cow ja News from Babel, ja häntä kuultiin Mike Oldfieldin albumeilla "Tubular Bells" (1973) ja "Hergest Ridge" (1974). Hän lisäksi levytti ja esiintyi esimerkiksi Mike Westbrookin kanssa. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa, "Rags", ilmestyi vuonna 1980.


title: Lindsay Cooper

text: Cooper tunnetaan ehkä parhaiten laulusarjastaan "Oh Moscow" (1987), joka levytettiin vuonna 1989. Hänen muihin teoksiinsa lukeutuivat "Sahara Dust", joka on yhteistyössä Robyn Archerin kanssa toteutettu Persianlahden sotaan liittyvä teos. Cooper sekä sävelsi että esitti elokuva- ja televisiomusiikkia. Hänellä todettiin vuonna 1991 MS-tauti, ja hän kertoi asiasta julkisesti vuonna 1998.


title: The Four Seasons

text: The Four Seasons on vuonna 1962 perustettu yhdysvaltalainen lauluyhtye. Yhtyeen keulahahmo on Frankie Valli ja kokoonpanoon kuuluivat alun perin myös Bob Gaudio, Nick Massi ja Tommy DeVito. The Four Seasons oli aktiivinen 1960-luvulta 1970-luvun puoliväliin asti ja oli The Beach Boysin ohella yksi rock-aikakauden suosituimmista yhdysvaltalaisista lauluyhtyeistä. Valli on myöhemmin jatkanut esiintymistä The Four Seasons -nimeä kantavilla kokoonpanoilla saavuttamatta kuitenkaan samanlaista menestystä kuin 1960-luvulla. Yhtyeen äänitteitä on myyty yhteensä 80 miljoonaa kappaletta.


title: The Four Seasons

text: The Four Seasons on valittu Rock and Roll Hall of Fameen ja Vocal Group Hall of Fameen.


title: The Four Seasons

text: Yhtyeestä on tehty suosittu Broadway-musikaali "Jersey Boys", joka on voittanut monia Tony-palkintoja. Musikaaliin perustuva Clint Eastwoodin ohjaama elokuva "Jersey Boys" sai ensi-iltansa vuonna 2014.


title: Four Seasons

text: Four Seasons voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kaktuksenpiikkejä

text: Kaktuksenpiikkejä on E. Sarmo & Eliten studioalbumi vuodelta 1989.


title: Kaktuksenpiikkejä

text: Tuottaja on Esa Kuloniemi ja levymerkki Välilevy. Jakelusta on huolehtinut Euros / Fazer.


title: Kaktuksenpiikkejä

text: Äänittäjä on Roger Renwall, kannen on suunnitellut Sarmo ja takakannen ja lyriikka-arkin valokuvat yhtyeestä on ottanut Juke.


title: Kaktuksenpiikkejä

text:
A-puoli
Kaikki laulut: Kakko / Sarmo, paitsi "Työssä satamassa" säv.
A. Toussaint, suom. san. E. Sarmo. LP-levyn mukana on vihreätekstinen lyriikka-arkki, jonka toisella puolella on samansävyinen yhtyekuva.


title: Kaktuksenpiikkejä

text: E. Sarmo & Elite:


title: Kaktuksenpiikkejä

text: Esa Kuloniemi soittaa slide-kitaraa kappaleella "Naisista ei pääse eroon".


title: Kalenteri (ohjelma)

text: iCal eli Calendar on Applen kehittämä henkilökohtainen kalenterisovellus, joka on jukaistu OS X-käyttöjärjestelmille. ICal oli ensimmäinen kalenterisovellus OS X:lle, joka tarjosi tuen muutamille kalentereille sekä kyvyn julkaista ajoittain kalentereita WebDAV-palvelimelle.


title: Kalenteri (ohjelma)

text: Ohjelma julkaistiin alun perin ilmaiseksi ladattavana Mac OS X 10.2:lle 10. syyskuuta 2002, ja se tuli valmiiksi asennetuksi ohjelmaksi Mac OS X 10.3:n julkaisun yhteydessä, jolloin sitä julkaistiin iCal 1.5-versiona. Toinen versio iCal-sovelluksesta julkaistiin Mac OS X 10.4:n, kolmas versio Mac OS X 10.5:n, neljäs versio Mac OS X 10.6:n, viides versio Mac OS X 10.7:n ja kuudes versio OS X 10.8:n kanssa.


title: Kalenteri (ohjelma)

text: Apple lisensoi nimen iCal Brown Bear Softwareltä, joka käytti sitä nimeä iCal-sovelluksessaan vuodesta 1997 lähtien. OS X v10.8:n heinäkuussa 2012 tapahtuneesta julkaisusta lähtien iCal on tunnettu nimellä Calendar, joka on samanlainen kuin iOS-versio.


title: Kalenteri (ohjelma)

text: ICal-sovelluksen kehittäminen poikkesi muiden Applen ohjelmien kehittämisestä, sillä sen suunnitteli Pariisissa itsenäisesti ja julkisuutta karttaen pieni ranskalainen tiimi, jota johti Steve Jobsin kaveri Jean-Marie Hullot. ICalin kehittäminen on sittemmin siirretty Apple US:n pääkonttoriin Cupertinoon.


title: Tähdet meren yllä

text: "Tähdet meren yllä" on Unto Monosen säveltämä tango. Sanoituksen teossa Monosta on avustanut Solja Tuuli eli Sauvo Puhtila.


title: Tähdet meren yllä

text: Kappale on julkaistu Reijo Taipaleen singlellä vuonna 1963. Häntä säestää Kullervo Linnan orkesteri. Levy-yhtiö on Scandia.


title: Tähdet meren yllä

text: Kappaleen mukaan on myös nimetty vuoden 2001 Sinitaivas-konsertti.


title: Kaunis Quebec

text: Kaunis Quebec on sarjakuvapiirtäjä Achden ensimmäinen Lucky Luke -teos. Kaunis Quebec julkaistiin suomessa vuonna 2004, eli kolme vuotta Morrisin kuoleman jälkeen.


title: Kaunis Quebec

text: Lucky Luke osallistuu Rodeoon ja siinä samassa Jolly Jumper tapaa unelmiensa tamman. Jolly Jumper rakastuu oiko päätä, mutta tämän sydän murtuu kun karjavarkaat vievät tytön. Lucky Luke ja Jolly Jumper lähtevät takaa-ajoon.


title: Degerby (Inkoo)

text: Degerby on kylä Inkoossa Uudellamaalla. Se oli vuonna 1946 lakkautetun Degerbyn kunnan kirkonkylä ja sijaitsee noin 50 kilometriä Helsingistä länteen.


title: Degerby (Inkoo)

text: Uudenmaan liitto valitsi vuonna 2006 Degerbyn vuoden uusmaalaiseksi kyläksi. Degerbyssä sijaitsee muun muassa Degerbyn kirkko ja Porkkalan vuokra-aikaan 1944–1956 keskittyvä "Degerbyn Igor" -museo. Kylässä toimii kyläyhdistys.


title: Katariina Ulvintytär

text: Katariina Ulvintytär eli "Katariina Vadstenalainen", ruots. "Katarina Ulvsdotter" eli "Katarina av Vadstena" (noin 1331–1381) oli ruotsalaisen pyhimyksen Birgitan tytär. Hän lähti 1350 äitinsä perässä Roomaan. Kun Birgitta oli kuollut, hän toi vuonna 1374 tämän ruumiin Ruotsiin. Häntä ei ollut vihitty abbedissaksi, mutta hän johti kuitenkin Vadstenan luostaria ja hankki vahvistuksen luostarin säännöille käydessään uudestaan Roomassa 1375–1380. Hänelle suoritettiin translaatio vuonna 1380 kanonisoinnin esiasteena. Hänestä on säilynyt latinankielinen (painettu 1489) ja ruotsinkielinen pyhimyselämäkerta sekä kanonisointiprosessiin kuuluvia asiakirjoja.


title: Vuokratut huulet

text: Vuokratut huulet () on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Robert Downey, Sr.. Elokuvan pääosissa ovat Martin Mull, Dick Shawn, Jennifer Tilly ja Robert Downey Jr..


title: Vuokratut huulet

text: "Vuokratut huulet" sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 1. heinäkuuta vuonna 1988.


title: Vuokratut huulet

text: "Vuokratut huulet" tuotti ja käsikirjoitti pääosaa näyttelevä Martin Mull.


title: Vuokratut huulet

text: Elokuvan kuvaukset alkoivat 19. tammikuuta vuonna 1987 ja kestivät 26. helmikuuhun asti. Elokuvaa kuvattiin Kalifornian Glendalessa, Los Angelesissa ja Beverly Hillsissä.


title: Vuokratut huulet

text: International Video Entertainment julkaisi "Vuokratut huulet" VHS:lle pian teatterilevityksen jälkeen. Elokuvaa ei ole julkaistu vielä DVD:lle, mutta 21. joulukuuta vuonna 2009 Lionsgate ilmoitti aikovansa julkaista elokuvan.


title: Swingfire

text: Swingfire on brittiläinen ajoneuvoalustalta ammuttava panssarintorjuntaohjus. Se kehitettiin 1960-luvun alussa ja oli tuotannossa vuosina 1966–1993. Britannian asevoimissa se korvasi aiemmin käytössä olleen Vickers Vigilant -ohjuksen. Swingfiren kehitti Fairey Engineering Ltd ja British Aircraft Corporation.


title: Swingfire

text: Ohjuksen englanninkielinen nimi tulee sen kyvystä tehdä nopea jopa 90 asteen ohjausliike. Tämän ansiosta ohjusksen ampuva ajoneuvo kyetään piilottamaan näkyvistä ja ampuja itse voi asettua edulliseen asemaan erillisen liikuteltavan tähtäys- ja ohjauslaitteen kanssa.


title: Swingfire

text: Sen lisäksi että Swingfire asennettiin FV438 Swingfire- ja FV102 Striker -taisteluajoneuvoihin, siitä oli kolme muuta versiota:


title: Swingfire

text: Swingfire-ohjuksia käytettiin sekä Persianlahden sodassa (1991) että Irakin sodassa (2003).


title: John Barker

text: John Barker (13. heinäkuuta 1791 Haslingden, Englanti – 2. joulukuuta 1854 Turku) oli Suomessa toiminut englantilaista syntyperää ollut liike- ja teollisuusmies.


title: John Barker

text: Barkerin vanhempien tiedetään kuuluneen työväestöön, mutta heidän nimiään ei tunneta. Barkerista kehittyi mekaanisten kutoma- ja villankehruukoneiden asiantuntija ja rakentaja, joka monien muiden vastaavien tavoin lähti työskentelmään ulkomaille. Mentyään ensin Belgiaan 1817 ja sieltä Tukholmaan 1833, jonne Barker perusti konepajan, hän muutti 1836 Tampereelle Finlaysonin palvelukseen. Hän osallistui uuden suuren tehdasrakennuksen suunnitteluun, rakensi sinne koneet ja opetti työntekijät käyttämään niitä. 1843 hän siirtyi Turkuun, perustaakseen sinne oman puuvillatehtaan. Tätä varten hän sai Suomen Pankilta 20000 hopearuplan korottoman lainan. Uusi kolmikerroksinen tehdasrakennus valmistui 1847 ja Barkerin liikekumppaniksi tuli entinen apteekkari L.E. Stigzelius, joka lunasti Barkerin kuoltua myös tämän osuuden yrityksestä. Lähes sata vuotta myöhemmin eli 1941 siitä tuli fuusion kautta Barker-Littoinen -teollisuusyritys. Koska Barker oli Tampereella järjestänyt Finlaysonin tehtaisiin kaasuvalon, hän tarjoutui varustamaan koko Turun kaupungin katuvalaistuksen. Itämainen sota teki kuitenkin tämän aikeen tyhjäksi.


title: John Barker

text: Barkerin tiedetään olleen naimisissa ja että hän oli jo ennen vuotta 1833 jäänyt leskeksi, mutta puolison nimi ei ole tiedossa.


title: Antaa palaa!

text: Antaa palaa! () on vuonna 1989 julkaistu Joe Pytkan ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Richard Dreyfuss, David Johansen, Teri Garr ja Jennifer Tilly. Elokuva sijoittuu uhkapelin maailmaan Floridassa.


title: Antaa palaa!

text: "Antaa palaa!" perustuu Jay Cronleyn romaaniin "Good Vibes", jonka pohjalta Nancy Dowd laati käsikirjoituksen.


title: Antaa palaa!

text:
Jay Trotter (Richard Dreyfuss) on taksikuski ja "entinen" uhkapeluri, joka on luvannut tyttöystävälleen Pamille (Teri Garr), että peluriajat ovat takana päin. Jay saa kaverinsa (David Johansen) taksinauhoitusten ansiosta kuuman vinkin hevosesta, jonka mukaan se kaakki tulee voittamaan seuraavan lähtönsä. Kyseessä onkin sen tason kaakki, että kukaan ei laittaisi rahojaan sen voiton puolesta. Jay onkin toista maata ja tyrkkää vähät rahansa hevoselle, tutun vetolipputiskin (Robbie Coltrane) estelyistä huolimatta.
"Antaa palaa!" kuvattiin Technicolor-menetelmällä Floridan Miamissa ja Hialeahin Hialeah Park Race Trackilla 5-18 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuvan tuottivat Ned Dowd, David Giler, Randy Ostrow ja Richard Stenta Paramount Picturesille.


title: Antaa palaa!

text: "Antaa palaa!" kuvattiin pääasiassa Hialeahin Hialeah Park Race Trackilla, joka suljettiin vuonna 2001, mutta avattiin uudelleen 28. marraskuuta vuonna 2009.


title: Antaa palaa!

text: "Antaa palaa!" sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 18. elokuuta vuonna 1989. Elokuva tuotti avausviikonloppunsa aikana 1 925 049 dollaria 1 191 teatterissa. Elokuva tuotti yhteensä Yhdysvalloissa 4 973 285 dollaria. Elokuvan levittäjänä toimi Paramount Pictures.


title: Antaa palaa!

text: "Antaa palaa!" -elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 30 prosentin "mätä"-arvosana, joka perustuu kymmeneen arvosteluun. Kuitenkin käyttäjistä 68 prosenttia nautti elokuvasta. Internet Movie Databasessa elokuvalla on 6,4 tähteä kymmenestä.


title: Antaa palaa!

text: Paramount Pictures julkaisi elokuvan DVD:lle ensimmäisen kerran 18. syyskuuta vuonna 2001 ja toisen kerran 16. helmikuuta vuonna 2004. Suomessa elokuva julkaistiin DVD:lle 24. lokakuuta vuonna 2003.


title: House of Jericho

text: House of Jericho (myös Jericho Mansions ja Jerichon uhrit; ) on Alberto Sciamman ohjaama kanadalais-brittiläinen trillerielokuva vuodelta 2003.


title: House of Jericho

text:
Suuren asuinkerrostalon vanha vahtimestari Leonard Grey (James Caan) kärsii pelkotiloista eikä halua poistua rakennuksesta. Asukkaat katsovat pitkään omituista talonvahtia, mutta mies hoitaa kuitenkin työnsä. Sitten yksi asukkaista murhataan, ja Leonardin järki alkaa pettää. Hän alkaa epäillä itseäänkin murhaajaksi...
"House of Jerichon" kuvaukset alkoivat 30. syyskuuta vuonna 2002. Elokuvaa kuvattiin Espanjan Almeríassa ja Kanadan Saint Johnissa, New Brunswickissä 6,2 miljoonan dollarin budjetilla.


title: House of Jericho

text: "House of Jericho" ei päässyt teatterilevitykseen, mutta kiersi monia elokuvajuhlia. "House of Jericho" sai ensi-iltansa Ranskassa Cannes Film Marketissa 17. toukokuuta vuonna 2003. Elokuva kiersi myös elokuvajuhlia Italiassa, Ruotsissa, Norjassa, Belgiassa ja Saksassa. "House of Jericho" esitettiin 6. syyskuuta 2003 Kanadan Montrealin elokuvajuhlilla, missä ohjaaja Alberto Sciamma oli ehdokkaana Grand Prix des Amériques -palkintoon.


title: House of Jericho

text: "House of Jericho" julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle 27. huhtikuuta vuonna 2004. Toisen kerran elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa 12. huhtikuuta vuonna 2005.


title: Maija Rautamäki

text: Maija Rautamäki (ent. Rautamäki-Paunila, s. 1951 Helsinki) on Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun maisema-arkkitehtuurin professori.


title: Maija Rautamäki

text: Rautamäki valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1978. Opinnoissaan Rautamäki keskittyi maisemasuunnitteluun, ja opiskeli samalla Helsingin yliopistossa kasvimaantiedettä, metsätieteitä ja geomorfologiaa. Lisensiaatintyönä syntyi 1982 maastoon ja eri maakuntiin sovellettu viheraluemalli, jossa tutkimusmateriaalina oli 174 maaseututaajamaa. Maisemasuunnittelun professoriksi Rautamäki nimitettiin vuonna 1996. Erityisaloikseen hän mainitsee erityisesti ekologisen maisemasuunnittelun, maisemanhoidon ja maisemansuojelun.


title: Happy End

text: Happy End () on Amos Kollekin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen romanttinen komedia, jonka pääosissa ovat Audrey Tautou, Justin Theroux ja Jennifer Tilly. "Happy End" kertoo unelmia täynnä olevasta nuoresta naisesta, joka muuttaa New Yorkiin tullakseen näyttelijäksi.


title: Happy End

text: "Happy End" -elokuvan työnimenä oli "All the Way to the Top". Elokuva kuvattiin Los Angelesissa ja New Yorkissa. "Happy End" sai ensi-iltansa Ranskassa 24. joulukuuta vuonna 2003.


title: Poppari (täsmennyssivu)

text: Popparilla voidaan tarkoittaa:


title: 3-hydroksibutanaali

text: 3-Hydroksibutanaali eli asetaldoli tai aldoli (CHO) on aldoleihin kuuluva hydroksialdehydi. Yhdistettä käytetään pääasiassa orgaanisessa synteesissä.


title: 3-hydroksibutanaali

text: 3-Hydroksibutanaali on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja orgaanisiin liuottimiin. Se sisältää kiraalisen hiiliatomin ja on siten optisesti aktiivinen ja siitä tunnetaan d- ja l-isomeerit. 3-Hydroksibutanaali polymeroituu helposti kiinteäksi paraldoliksi, minkä vuoksi tuotteeseen lisätään pieni määrä vettä tai asetaldehydiä polymeroitumisen ehkäisemiseksi. Kuumennettaessa tavallisessa ilmanpaineessa 3-hydroksibutanaalista muodostuu krotonaldehydiä. 3-Hydroksibutanaalilla on narkoottisia ja sedatiivisia vaikutuksia.


title: 3-hydroksibutanaali

text: 3-Hydroksibutanaalia valmistetaan aldoliadditiolla asetaldehydistä emäksisissä olosuhteissa. Reaktio suoritetaan sivureaktioiden ehkäisemiseksi 20–25 °C:n lämpötilassa käyttämällä asetaldehydiä ja laimeaa natrium- tai kaliumhydroksidin liuosta. Tuotteen polymeroitumisen ehkäisemiseksi valmistusprosessissa joukkoon lisätään pyrogallolia tai hydrokinonia ja pysäytetään reaktio lisäämällä etikka- tai fosforihappoa, kun konversio on noin 60 %.


title: 3-hydroksibutanaali

text: Pääasiassa 3-hydroksibutanaalia käytetään valmistettaessa krotonaldehydiä, jota saadaan 3-hydroksibutanaalista happoa lisäämällä tai kuumentamalla. Siitä voidaan valmistaa pelkistämällä 1,3-butaanidiolia ja muilla reaktioilla muita yhdisteitä, kuten aminoalkoholeja, lääkeaineita, hajusteita ja kinaldiinijohdannaisia, joita käytetään valmistettaessa väriaineita.


title: Albert Ravila

text: Johan Albert Ravila (28. joulukuuta 1897 Helsinki – 28. kesäkuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen suojeluskuntataustainen upseeri, joka toimi rykmentinkomentajana jatkosodassa. Ravila harrasti pienoiskivääriammuntaa ja saavutti vuonna 1937 henkilökohtaisen maailmanmestaruuden. Ravila ylennettiin kenraalimajuriksi 1955.


title: Albert Ravila

text: Ravila syntyi Helsingissä vaihdemies Joonas Ravilan perheeseen. Ravilan pojista myös John lähti sotilasuralle. Hän oli sodassa majuri, mutta päätyi sodan jälkeen liike-elämän palvelukseen. Kolmas veljeksistä Paavo Ravila oli kielentutkimuksen professori, joka toimi Helsingin yliopiston rehtorina ja kanslerina.


title: Albert Ravila

text: Ravila osallistui vapaaehtoisena vapaussotaan ja suoritti sen jälkeen varusmiespalveluksensa vuosina 1919–1920. Hän toimi 1920-luvulta lähtien suojeluskunnan tehtävissä ja suoritti Kadettikoulun erikoiskurssin 1927–1928. Tämän jälkeen hän jatkoi Suojeluskuntain Yliesikunnassa ja siirtyi 1933 Oulun suojeluskuntapiirin aluepäälliköksi ja myöhemmin Turunmaan sotilaspiirin aluepäälliköksi.


title: Albert Ravila

text: Suojeluskuntatehtävänsä johdosta Ravila toimi talvisodan aikana Turun lohkon jalkaväkikomentajana ja jatkoi myöhemmin aluepäällikkönä. Jatkosodan alussa hän toimi saksalaiselle vuoristoarmeijakunta Norwegenille alistetun Jalkaväkirykmentti 14:n komentajan apulaisena sekä rykmentin ensimmäisen pataljoonan komentajana. JR 14:n komentajaksi Ravila nimitettiin toukokuussa 1942, ja hän toimi tehtävässä huhtikuuhun 1943 saakka. Huhtikuussa 1944 hänet määrättiin komentamaan Jalkaväkirykmentti 53:a Karjalankannaksella jatkosodan päättymiseen asti.


title: Albert Ravila

text: Sodan ja suojeluskuntien lakkauttamisen jälkeen Ravila toimi 27:nnestä marraskuuta 1944 alkaen Salon, sittemmin Turun Pohjoisen sotilaspiirin komentajana vuoteen 1952 asti. Joulukuussa 1952 hänet määrättiin 3. prikaatin eli Porin Prikaatin komentajaksi 1952–1954. Helmikuusta 1954 elokuuhun 1955 hän johti Pääesikunnan komento-osastoa ja toimi 1955–1958 taisteluvälinepäällikkönä. Hänet ylennettiin everstiksi 1944 ja kenraalimajuriksi 6.12.1955.


title: Albert Ravila

text: Ravila voitti Tukholmassa ammunnan MM-kilpailuissa 1929 joukkuekultaa (50 m pienoiskivääri, makuulta). Hän voitti vuonna 1931 MM-joukkuekultaa pienoiskiväärillä polviammunnassa (Lvov, Puola, nyk. Ukraina), joukkuehopeaa (300 m vapaakiväärillä, asennot) ja joukkuepronssia (50 m pienoiskivääri, makuulla). vuonna 1937 Helsingissä hän voitti henkilökohtaisessa kilpailussa MM-kultaa pienoiskiväärillä, makuulta, 40 laukausta ja joukkuehopeaa (50 m pienoiskiväärillä makuulta). Lontoon olympialaisissa 1948 hän sijoittui seitsemänneksi pienoiskiväärin 50 metrin makuukilpailussa tuloksella 596.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 351001–352000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
351001:stä ja päättyen 352000:een.
Kokonaisen luettelon löytää sivulta Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 352001–353000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
352001:stä ja päättyen 353000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 353001–354000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
353001:stä ja päättyen 354000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Dancing at the Blue Iguana

text: Dancing at the Blue Iguana () on Michael Radfordin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 2000. Eroottisen draaman pääosia näyttelevät Daryl Hannah, Jennifer Tilly, Sandra Oh, Sheila Kelley, Charlotte Ayanna, Elias Koteas, Vladimir Mashkov ja Robert Wisdom.


title: Dancing at the Blue Iguana

text:
"Dancing at the Blue Iguana" kertoo synkän kuvauksen strippiklubi "Blue Iguanan" tanssijoiden elämästä. Suosituin tanssija Angel (Daryl Hannah) haluaisi äidiksi, Jo (Jennifer Tilly) on yleisön seksikäs vetonaula, Jasmine (Sandra Oh) pakenee todellisuutta runojen pariin, Stormylla (Sheila Kelley) on salaisuus, ja uusin tulokas, alaikäinen Jessie (Charlotte Ayanna) haluaa vain tanssia unohtaakseen huumeet ja miesten hyväksikäytön. Työ on armotonta eikä kukaan pääse helpolla.
"Dancing at the Blue Iguana" -elokuvan tuotanto alkoi 16. huhtikuuta vuonna 1999. Kuvaukset alkoivat 4. joulukuuta vuonna 1999 ja kestivät 13. maaliskuuhun 2000 asti. Elokuva kuvattiin Kalifornian Santa Claritassa ja Los Angelesissa North Hollywoodin ja Van Nuysin kaupunginosissa.


title: Dancing at the Blue Iguana

text: "Dancing at the Blue Iguana" sai ensi-iltansa Toronton elokuvajuhlilla Kanadassa 14. syyskuuta vuonna 2000. Kotimaassa Yhdysvalloissa elokuva sai ensi-iltansa Los Angelesin elokuvajuhlilla 21. huhtikuuta vuonna 2001; elokuva pääsi rajoitettuun teatterilevitykseen 12. lokakuuta vuonna 2001. Los Angelesin ensi-ilta oli 19. lokakuuta. Lionsgate toimi elokuvan levittäjänä.


title: Dancing at the Blue Iguana

text: "Dancing at the Blue Iguana" pääsi teatterilevitykseen Israelissa, Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Japanissa, Portugalissa ja Italiassa. "Blue Iguanaa" esitettiin myös Kairon elokuvajuhlilla Egyptissä ja Oldenburgin elokuvajuhlilla Saksassa.


title: Dancing at the Blue Iguana

text: Elokuva voitti vuonna 2001 Milanon elokuvajuhlilla parhaan näyttelemisen (Sandra Oh) ja parhaan lavastuksen (Martina Buckley) palkinnot. Elokuva sai Golden Fleece -palkintoehdokkuuden vuonna 2002 parhaasta tuotannosta.


title: Dancing at the Blue Iguana

text: Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 23 prosentin "mätä"-arvosana, joka perustuu 22:een arvosteluun. Internet Movie Databasessa elokuvalla on 5,7 tähteä kymmenestä.


title: Dancing at the Blue Iguana

text: "Dancing at the Blue Iguana" julkaistiin DVD:lle Yhdysvalloissa 25. joulukuuta vuonna 2001. Suomessa elokuva julkaistiin DVD:lle 26. maaliskuuta vuonna 2004.


title: Dancing at the Blue Iguana

text: Vuonna 2001 yksi "Blue Iguanan" pääosan esittäjistä Daryl Hannah kertoo kenttätutkimuksestaan oikealla strippiklubilla dokumentissa "Strip Notes". Dokumentissa Hannah rakentaa Angelin hahmoa ja tarkkailee strippareiden elämää. "Strip Notes" on lisämateriaalina elokuvan DVD-julkaisussa.


title: Guido Forti

text: Guido Forti (10. heinäkuuta 1940 Alessandria, Italia – 11. tammikuuta 2013 Alessandria) oli entisen Formula 1 ja Formula 3000 -tallin, Fortin, perustaja ja manageri.


title: Guido Forti

text: Forti perusti tallin 1970-luvun lopulla italialaisen liikemiehen, Paolo Guercin kanssa. Talli kilpaili aluksi Italian Formula Ford sarjassa. Vuonna 1987 talli siirtyi Formula 3000 sarjaan ja vuonna 1995 Formula 1:iin Pedro Dinizin rahallisella tuella. Talli kuitenkin jätti sarjan kesken kauden 1996.


title: Guido Forti

text: Forti palasi autourheilun pariin vielä vuonna 2002, johtamaan Euro F3000 sarjan tiimiä. Forti jäi kuitenkin eläkkeelle vuonna 2003 ja kuoli kotikaupungissaan vuonna 2013, 72-vuotiaana.


title: Have You Ever Needed Someone So Bad

text: "Have You Ever Needed Someone So Bad" on brittiläisen rockmusiikkia esittävän Def Leppardin kappale vuodelta 1992.


title: Have You Ever Needed Someone So Bad

text: "Have You Ever Needed Someone So Bad" on kahdeksas kappale yhtyeen vuonna 1992 ilmestyneellä studioalbumilla "Adrenalize". Kappaleen ovat kirjoittaneet yhtyeen laulaja Joe Elliott, kitaristi Phil Collen sekä säveltäjä Robert John "Mutt" Lange, joka oli tehnyt yhteistyötä yhtyeen kanssa aiemmin tuottajan roolissa. Singlejulkaisuna "Have You Ever Needed Someone So Bad" ilmestyi vuonna 1992 albumin kolmantena singlenä "Let's Get Rockedin" ja "Make Love Like a Manin" jälkeen. Yhdysvalloissa kappale nousi Billboardin singlelistalla sijalle 12, mutta yhtyeen kotimaan singlelistalla sen sijoitus oli vasta 16. "Have You Ever Needed Someone So Bad" oli koko "Adrenalize"-albumin menestynein single Yhdysvalloissa. Hot Mainstream Rock Tracks -listalla kappale sijoittui seitsemänneksi, mutta varsinaisella Billboardin singlelistalla yksikään "Adrenalizen" singleistä ei menestynyt paremmin tai noussut kymmenen parhaan joukkoon.


title: Have You Ever Needed Someone So Bad

text: Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi yhtyeen kanssa myös aiemmin yhteistyötä tehnyt Wayne Isham.


title: Yrjö Kauko

text: Yrjö Kauko (13. syyskuuta 1886 Kuopio – 29. lokakuuta 1974 Espoo) oli suomalainen kemisti ja professori.


title: Yrjö Kauko

text: Yrjö Kaukon vanhemmat olivat työnjohtaja Anton Sakarias Kauko (aik. Lindberg) ja Helena Maria Holopainen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 ja valmistui insinööriksi 1909 sekä tohtori-insinööriksi Karlsruhen teknillisestä korkeakoulusta Saksasta 1910. Kauko oli valmistuttuaan professori Fritz Haberin apulaisena ensin Karlsruhessa ja sitten Berliinin Kaiser Wilhelm -instituutissa. Hän osallistui Berliinin yliopistossa Max Planckin ja Albert Einsteinin pitämille luennoille. Kaukosta tuli insinööriupseeri 1927 ja insinööriluutnantti 1927.


title: Yrjö Kauko

text: Kauko oli Tampereen teknillisen opiston opettajana vuodesta 1912 ja yliopettajana 1923–1935. Hän johti kemiallisia turvetutkimuksia 1919–1921. Hän oli Tarton yliopiston epäorgaanisen kemian teknologian professori 1922–1923 ja fysikaalisen kemian professori 1924–1925, Helsingin yliopiston kemian apulainen 1934–1940, Helsingin Teknillisen korkeakoulun epäorgaanisen kemian professori 1941–1949 sekä Turkissa Ankaran yliopiston professori 1952–1955 ja Erzurumin yliopiston 1958–1959. Kemistin uran ohella Kauko kiersi maailmaa ja toimi elokuvan uranuurtajana Siperiassa, salakuljettajana Pietarissa, hevoskuiskaajana Turkissa ja hedelmänviljelijänä Argentiinassa.


title: Maaneuvos

text: Maaneuvos () on Ahvenanmaan maakuntahallituksen johtaja.


title: Ilosjoki

text: Ilosjoki on kylä Pihtiputaalla. Kylä sijaitsee nelostien varrella noin kymmenen kilometriä Pihtiputaan keskustasta etelään. Ilosjoen korkein kohta on noin 140 metriä merenpinnan yläpuolella oleva Ilosvuori, jonka laella sijaitsee kylän maanmerkkinä pidetty Ilosvuoren radio- ja TV-aseman masto.


title: Ilosjoki

text: Ilosjokeen rakennettiin vuonna 2007 talkoovoimin kylätalo.


title: Metsäkaribu

text: Metsäkaribu ("Rangifer tarandus caribou") on yksi peuran alalajeista. Se on luokiteltu uhanalaiseksi. Se on peuran alalajeista eteläisimpänä tavattava.


title: Earthship

text: Earthship on luonnon- ja kierrätysmateriaalista rakennettu ekotalo, joka käyttää hyväkseen aurinkoenergiaa passiivisesti. Earthship-rakennukset on yleensä rakennettu mullalla täytetyistä autonrenkaista, jotka varaavat lämpöä ja tasoittavat siten luonnollisesti sisätilojen lämpötilavaihteluita. Yleensä rakennuksissa on huomioitu myös ilmanvaihto ja ne yritetään tehdä mahdollisimman riippumattomiksi sähköverkoista ja fossiilisten polttoaineiden käytöstä.


title: Earthship

text: Earthship-rakennukset yritetään yleensä rakentaa mahdollisimman ekologisesti käytössä olevista materiaaleista ja ne pyrkivät käyttämään auringonvaloa ja muita saatavilla olevia resursseja hyväkseen. Esimerkiksi auringonvalon puoleiset seinät pyritään rakentamaan niin, että sisään pääsee mahdollisimman paljon valoa ja lämpöä.


title: Earthship

text: Vanhemmat rakennukset ovat usein hevosenkengän muotoisia, uudemmat mallit ovat enemmän suorakaiteen muotoisia jotta luonnonvalo ja lämpö pääsevät sisään. Lämmön on tarkoitus imeytyä paksuihin sisempiin seiniin. Suomen oloissa vähäisen auringonvalon vuoksi perinteinen malli ei toimi kovin hyvin, mutta Suomen oloissa paremmin toimivia malleja tutkitaan jo.


title: Earthship

text: Sisäseinissä käytetään usein hunajakennomaisia rakenteita, joissa osana läpinäkyviä pulloja käytetään valon pääsemiseksi läpi seinistä keinovalon tarpeen vähentämiseksi ja eristeenä. Earthship rakennuksissa katto on usein energian säästämiseksi erityisen hyvin lämpöeristetty.


title: Earthship

text: Earthshipin nykymuotoa alkoi hahmotella 1970-luvulla arkkitehti Mike Reynolds. Hänen tavoitteenaan oli suunnitella talo, joka täyttäisi kolme tavoitetta: Ensinnäkin sen tulisi tukea kestävän kehityksen arkkitehtuuria ja käyttää materiaaleja, joita löytyy koko maapallolta, ja kierrätysmateriaaleja. Toiseksi talon tulisi käyttää mahdollisimman paljon luonnon energialähteitä ja olla mahdollisimman riippumaton yhteiskunnan tarjoamasta infrastruktuurista, kuten sähköverkosta ja vesijohdoista. Tämän ansiosta talon olisi tarkoitus myös selvitä paremmin luonnon katastrofeista ja vähentää kulutusta. Kolmanneksi rakennuksen tulisi olla edullinen ja sen rakentamisen pitäisi onnistua ilman rakennusalan koulutusta.


title: Earthship

text: Reynoldsin suunnitelmat johtivat lopulta hevosenkengän muotoiseen rakenteeseen, joita hänen perustamansa Earthship Biotecture -yritys suunnittelee ja markkinoi nykyään. Vaikka rakennuksissa käytetään useimmiten mullalla täytettyjä autonrenkaita, materiaaliksi kelpaa ainakin periaatteessa muukin lämpöä varaava tiheä aines, kuten kivi, betoni tai hiekkasäkki.


title: Earthship

text:
Earthship-rakennuksia löytyy nykyään ympäri maailmaa, toistaiseksi tosin vähemmän pohjoisimmilla alueilla. Rakennukset sopivat paremmin eteläisemmälle alueille, koska pohjoisemmassa ongelmana on auringonvalon puute, lisälämmityksen tarve ja kosteus.
Ruotsiin ja Viroon on rakennettu Earthship-taloja. Suomessa Earthship-talojen rakentamista ovat muiden pohjoisten ongelmien lisäksi hidastaneet rakennuslupasäädännöt, jotka olivat myös Mike Reynoldsin ongelmana jo aikoinaan Yhdysvalloissa.


title: Earthship

text: Earthship-rakennus pyrkii omavaraisuuteen veden, sähkön ja ilmastoinnin suhteen.


title: Earthship

text:
Käyttövettä kerätään sadevedestä, lumesta ja kondenssivedestä.
Juomavesi puhdistetaan ennen käyttöönottoa.


title: Earthship

text: Harmaavesi on suihku- tai pesuvetenä käytettyä vettä. Juomakelvotonta harmaata vettä käytetään Earthship-rakennuksissa monissa yhteyksissä wc:n huuhtelusta kasvien kasteluun.


title: Earthship

text: Jopa wc:ssä käytetty vaikeasti puhdistettava jätevesikin pystytään hyötykäyttämään talon ulkopuolella kasvien kasteluvetenä.


title: Earthship

text:
Sähköä pyritään keräämään monilla eri tavoin, joista tärkeimmät ovat aurinkoenergian ja tuulienergian muuttaminen sähköksi. Kerätty sähkö varastoidaan akkuihin, joita säilytetään yleensä erillisessä tilassa rakennuksen katolla.
Mikäli sähköä ei saada kerättyä tarpeeksi, voidaan rakennuksissa lisäksi käyttää polttomoottoriaggregaattia tai kytkeä rakennus normaaliin sähköverkkoon. Sähköä rakennuksessa tarvitaan lähinnä kodinkoneisiin. Tavoitteena on ettei sähköä käytetä ilmastointiin tai lämmitykseen.


title: Earthship

text: Sisätilojen ilmastoinnissa käytetään hyväksi useita ilmiöitä. Tärkeimpinä niistä ovat lämpöä varaavat materiaalit ja auringonvalon synnyttämän lämpöenergian hyötykäyttö. Rakennuselementteinä käytetyt multatäytteiset autonrenkaat varaavat auringonpaisteen lämpöenergiaa. Jos auringonvaloa ei päästetä sisään kuumalla säällä, multamassa alkaa hitaasti viilentää lämpötilaa sisällä. Multatäytteiset autonrenkaat eivät reagoi lämpötilan muutoksiin nopeasti, vaan tasoittavat rakennuksen lämpötilan muutoksia. Rakennuksen ilmanvaihto on painovoimainen. Sisään virtaa viileämpää ilmaa, joka lämmettyään johdatetaan ulos katon kautta.


title: Earthship

text: Earthship-rakennusten lämmönhallinta perustuu auringonpaisteen lämmön talteenottoon ja lämmön varastointiin mullalla täyttettyihin autonrengasseiniin. Joissakin rakennuksissa näitä ei ole saatu tasapainoon ja rakennuksesta on tullut liian kylmä tai liian kuuma. Tavoitteena olisi että ulkoista lämmitystä tarvitsisi käyttää mahdollisimman vähän.


title: Earthship

text:
Vanhoja autonrenkaita on helposti saatavilla lähes kaikkialla maailmassa. Niiden käyttäminen multatäytteisinä elementteinä on helppoa. Useimmiten yksi rakentaja lapioi multaa renkaan sisään ja toinen seisoo renkaan päällä ja hakkaa lekalla mullan tiiviiksi renkaan sisään. Multa täytyy tiivistää tasaisesti rengasta ympäri kiertäen, jottei rengas väänny. Renkaat täytyy täyttää lopullisessa sijoituspaikassa, koska täytetty rengas painaa yli sata kiloa ja sen siirtäminen paikasta toiseen on vaikeaa.
Etuna autonrenkaiden käytöstä rakennusmateriaalina on hinnan lisäksi niiden hyvä kantavuus ja tulenkestävyys. Belgiassa autonrenkaiden käyttö rakennusmateriaalina on kielletty autonrenkaiden sisältämien lyijyn ja sinkin mahdollisen maaperään imeytymisen takia ja siellä käytetään autonrenkaiden sijasta hiekkasäkkejä.
Earthship-rakennukset ovat useimmiten yksilöllisiä ja erilaisia variaatioita on paljon ja monissa ekotaloissa on samantyyppisiä ratkaisuja, vaikka niitä ei enää voisi varsinaisesti edes pitää Earthship-rakennuksina.


title: Earthship

text: Earthship Biotecture tarjoaa seuraavia perusmalleja sivustollaan


title: Earthship

text: Haitin katastrofin tarpeisiin tehty yksinkertainen malli, joka tarjoaa silti suojaa, puhdasta vettä, wc:n, hieman sähköä, ruoaksi kelpaavia kasveja ja tukee jätteiden kierrättämistä.


title: Earthship

text: Helpoin Earthship Biotecturen tarjoama pakettiratkaisu, johon sisältyy talon suunnittelu, tarvittavat materiaalit ja rakennusapu.


title: Earthship

text: Uusin Earthship Biotecturen suunnittelemista rakennusmalleista, jossa on yritetty parannella aiempia malleja.


title: Earthship

text: Vanhempi Earthship Biotecturen suunnittelema yleisesti käytetty rakennusmalli, jota monet muut ovat käyttäneet omien ratkaisujensa lähtökohtana.


title: Earthship

text: Earthship sopii kriisialueille hyvin, koska tarvikkeita löytyy helposti ja rakennukset on helppo rakentaa ilman erityisiä työkaluja tai erityisammattitaitoa. Koska rakennus on suunniteltu mahdollisimman omavaraiseksi, se on käyttökelpoinen myös alueilla, joilla sähköverkko ja viemäröinti eivät toimi.


title: Earthship

text: Michael Reynoldsista ja hänen rakennusprojekteistaan on tehty elokuva nimeltä Garbage Warrior, joka on esitetty Suomessa nimellä Roskasotilaat. Elokuva keskittyy suurelta osin ongelmiin rakennusten lailliseksi saamisen ongelmiin Yhdysvalloissa, mutta siinä esitellään paljon Earthship-rakennusten ominaisuuksia ja pääperiaatteita. Elokuva löytyy mm. Youtube-nettipalvelusta.


title: Hiidenkylä

text: Hiidenkylä on Pyhäjärven kunnan eteläosassa sijaitseva maaseutukylä. Kylällä on yli 300 pysyvää asukasta, 120 taloutta, sekä yli 230 kesäasuntoa. Hiidenkylässä toimii matkailupalveluita tarjoava Marjoniemen lomakylä sekä useita maatiloja.


title: Laholaisoja

text: Laholaisoja on Kuivasojan vesistöön kuuluva Oulun Pyykösjärvestä Kuivasjärveen laskeva pieni virtavesi.


title: Laholaisoja

text: Pienen joen tai puron pituus on noin 1,7 kilometriä mukaan lukien sen loppupää, jonka voinee katsoa olevan myös hyvin kapea ja pitkä Kuivasjärven lahdelma ja jonka ylittää kävely- ja pyörätiesilta Kaijonharjun ja Kuivasjärven kaupunginosien välillä. Laholaisoja virtaa pääsääntöisesti luoteeseen, ensin Kuivasjärven itärannalta Kaijonrannan koillispuolitse, sitten Alakyläntien alitse Kaijonharjussa ja edelleen Kuivasjärven kaakkoispään Kaijonlahteen. Puron varsi on asumatonta loppupäätä eli Kaijonharjua lukuun ottamatta.


title: Bikini Kill

text: Bikini Kill oli yhdysvaltalainen punk rock -yhtye, joka perustettiin Olympiassa, Washingtonissa lokakuussa 1990. Yhtyeen perustivat laulaja ja lauluntekijä Kathleen Hanna, kitaristi Billy Karren, basisti Kathi Wilcox, ja rumpali Tobi Vail. Yhtyettä pidetään riot grrrl -musiikkityylin edelläkävijänä, ja se tuli tunnetuksi radikaaleista feministisistä sanoituksista ja kiihkeistä esityksistä. Heidän musiikkinsa on ottanut hardcoresta vaikutteita. Yhtye julkaisi kaksi täyspitkää albumia, useita EP:itä ja kaksi kokoelmaa kunnes se hajosi vuonna 1997.


title: Bikini Kill

text: Yhtye teki myös yhteistyötä isomman profiilin yhtyeiden kanssa kuten Nirvanan ja Joan Jettin, mutta vältteli isoja levy-yhtiöitä ja valtavirran rocklehdistöä.


title: Paavo Kekomäki

text: Paavo Kekomäki (7. tammikuuta 1900 Udelnaja, Pohjois-Inkeri [nyk. osa Pietaria] – 6. tammikuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen juristi, lakitieteen tohtori 1933. Hän oli lainvalmistelukunnan jäsen 1934–1937, oikeusneuvos vuodesta 1937. Hän julkaisi oikeustieteellisiä artikkeleita alan aikakauslehdissä sekä väitöskirjan "Ammattimaisten ja tavanomaisten rikosten käsitteistä" (1933). Hän oli korkeimman oikeuden jäsen 1937–1970.


title: Paavo Kekomäki

text: Jatkosodan aikana vuosina 1941–1944 Paavo Kekomäki työskenteli Päämajan järjestelyosaston hallinnollisen toimiston päällikkönä. Toimistolle kuuluivat kaikki sotilasoikeudenhoidolliset asiat. Helmikuussa 1944 Kekomäki ylennettiin harvinaiseen reservin everstiluutnantin arvoon.


title: Velikoje Selo

text: Velikoje Selo () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Staraja Russan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Snežajoen varrella 15 kilometriä Staraja Russasta länteen. Kylässä on 143 ja kunnassa 2 700 asukasta (vuonna 2010).


title: Velikoje Selo

text: Velikoje Selon kunnan pinta-ala on 506,03 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Staraja Russan piirin Nagovon kuntaan, koillisessa Staraja Russaan, idässä Ivanovskojen kuntaan sekä etelässä Poddorjen ja lännessä Volotin piireihin. Pinta-alasta 50,2 % on maatalousmaata ja 43,7 % metsää. Seudun jokia ovat Ilmajärven vesistöön kuuluvat Krekša, Tuleblja, Vyderka, Sneža, Vezovaja, Morilka, Belka, Borovljanka, Hodolopka, Kirillovka, Skovorodenka, Korostovka, Dvinka, Holynja, Kamenka, Bystraja Holynja, Turenka ja Malaška.


title: Velikoje Selo

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Tulebljan asema ja 78 kylää: Aljoksino, Astrilovo, Baikovo, Baranovo, Bela, Berjozka, Bolšije Bory, Bolšije Gorki, Bolšoje Notškovo, Bortnikovo, Dedkovo, Dedova Luka, Dolžitsy, Dorohnovo, Dorožkino, Dreteno, Dubki, Flarjovo, Gatški, Goluzino, Grigorovo, Gruzovo, Hareno, Harušeno, Hilovo, Ilovets, Kalinovo, Karavajevo, Kobjakino, Korostova, Kortšovka, Kosino, Kosorovo, Krivets, Ljadinki, Lutški, Markovo, Mesjatsevo, Mežnik, Nefedjevo, Nehotitsko, Novaja Derevnja, Novinki, Ostryje Luki, Paryševo, Pašnikovo, Perevoloka, Pestovo, Petruhnovo, Polukovo, Pustoška, Retšnyje Kottsy, Rutšjevyje Kottsy, Sbyševo, Šeikino, Selkava, Sidorovets, Sopki, Sosnitsa, Sotsko, Starina, Štšetinkino, Susolovo, Sysonovo, Tarlajevo, Tšudinovo, Tuleblja, Turgora, Turovo, Vjatškovo, Vyderka, Vysokoje, Zabolotje, Zamošje, Zaretšje, Zeljonaja Dubrava, Žežvannikovo ja Žilino. Suurimmat asutuskeskukset ovat yli kolmensadan asukkaan Susolovo sekä yli kahdensadan asukkaan Bolšije Bory, Tulebljan asema ja Astrilovo. Kolmessatoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Astrilovon, Bolšije Boryn, Susolovon ja Tulebljan kunnat liitettiin Velikoje Seloon vuonna 2010.


title: Velikoje Selo

text: Kunnan läpi kulkee Bologojen ja Dnon välinen rautatie, jolla on Tulebljan asema ja kaksi pysäkkiä. Velikoje Selon kautta kulkevalta Staraja Russan ja Volotin väliseltä maantieltä on linja-autoyhteys myös Novgorodiin. Kylistä on kolme linja-autoreittiä Staraja Russaan.


title: Velikoje Selo

text: Työvoimasta 69 % työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (29,6 %), koulutus (22,1 %) ja rakentaminen (20,8 %). Kunnassa toimii useita karjatiloja ja sikaloita, pellavankäsittelylaitos ja kaksi pientä sahalaitosta.


title: Velikoje Selo

text: Palveluihin kuuluu neljä lastentarhaa, Astrilovon alakoulu sekä Bolšije Boryn, Susolovon ja Tulebljan keskikoulut, viisi kulttuuritaloa ja kirjastoa, lääkärin vastaanotto, kuusi lääkintäasemaa ja viisi postikonttoria. Vähittäiskaupasta vastaa piirin kulutusosuuskunta sekä joukko yksityisyrittäjiä.


title: Velikoje Selo

text: Seudulla sijaitsee useita muinaisia hautapaikkoja ja uhrikiviä. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu Kosinon Pyhän Nikolauksen luostari kirkkoineen. Kunnan alueella on myös toisen maailmansodan muistomerkkejä.


title: Nuoruustango

text: Nuoruustango voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Lytškovo

text: Lytškovo () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Demjanskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Polometjoen varrella 41 kilometriä Demjanskista pohjoiseen. Kylässä on 2 000 ja kunnassa 2 100 asukasta (vuonna 2009).


title: Lytškovo

text: Kunnan pinta-ala on 313,12 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kresttsyn ja idässä Valdain piireihin, etelässä Demjanskin piirin Jamnikin ja lännessä Knevitsyn kuntiin. Pinta-alasta 85,3 % on metsää ja 13,2 % maatalousmaata.


title: Lytškovo

text: Lytškovon lisäksi kuntaan kuuluu 10 kylää: Jablonja, Kipino, Lipnjagi, Listovitši, Mury, Lonna, Ohta, Vereinitsa, Volodiha ja Zadnjaja. Keskuskylässä asuu 95 % väestöstä. Kahdessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.