title: HMS Nelson (28)

text: "HMS Nelson" oli suojaamassa Atlantin saattueita huhtikuusta kesäkuuhun 1941. Ollessaan toukokuun lopulla Freetownissa alus sai käskyn siirtyä Gibraltarille ja valmistautua osallistumaan "Bismarckin" metsästykseen. Kesäkuussa ollessaan edelleen Gibraltarilla alus liitettiin Force H:hon tehtävänään saattaa Välimeren saattueita. "HMS Nelsoniin" osui 27. syyskuuta 1942 Italian ilmavoimien lentokoneesta laukaistu torpedo, mikä aiheutti aluksen joutumisen telakalle. Alus palasi telakalta toukokuussa 1942 palaten Force H:n lippulaivaksi elokuussa. Alus osallistui Force H:n mukana Välimeren saattueiden suojaamiseen.


title: HMS Nelson (28)

text: "HMS Nelson" osallistui operaatio Soihdun Algeriaan suunnatun maihinnousulaivaston suojaamiseen marraskuussa 1942, Sisilian maihinnousun suojaamiseen ja tukemiseen heinäkuussa 1943 sekä Salernon operaatioihin syyskuussa 1943. Italian aseleposopimus allekirjoitettiin "HMS Nelsonin" kannella 29. syyskuuta.


title: HMS Nelson (28)

text: "HMS Nelson" palasi Englantiin huollettavaksi marraskuussa 1943, mihin kuului huomattava aluksen ilmatorjunta-aseistuksen lisääminen. Palvelukseen palattuaan "HMS Nelson" osallistui Normandian maihinnousuun, missä se ajoi kahteen miinaan 18. kesäkuuta 1944. Alus lähetettiin Yhdysvaltoihin Philadelphiaan korjattavaksi. "HMS Nelson" palasi Englantiin tammikuussa 1945, josta se siirrettiin Intian valtamerelle. "HMS Nelson" saapui Colomboon heinäkuussa, minkä jälkeen alus partioi Malesian niemimaan ympäristössä seuraavat kolme kuukautta. Alueella olleet japanilaiset joukot antautuivat virallisesti "HMS Nelsonin" kannella.


title: HMS Nelson (28)

text: "HMS Nelson" palasi Englantiin marraskuussa 1945 Kotilaivaston lippulaivaksi, kunnes siirrettiin koululaivaksi heinäkuussa 1946. Alus poistettiin käytöstä helmikuussa 1948, minkä jälkeen sitä käytettiin maalilaivana joitakin kuukausia ennen romuttamista 15. maaliskuuta 1949 Inverkeithingissä.


title: Lowell Weicker

text: Lowell Palmer Weicker, Jr. (s. 16. toukokuuta 1931 Pariisi, Ranska) on yhdysvaltalainen poliitikko.


title: Lowell Weicker

text:
Weicker edusti alun perin republikaanista puoluetta. Hän oli vuosina 1969–1971 jäsenenä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa, Connecticutin osavaltion 4. vaalipiirin edustajana. Ennen valintaa Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen hän oli toiminut Connecticutin edustajainhuoneen jäsenenä
ja Greenwichin kaupungin First Selectmanina. Vuonna 1970 hän pyrki ja tuli valituksi Yhdysvaltain senaattiin. Liberaalina republikaanina tunnettu Weicker oli senaattorina kolme kuusivuotista kautta, vuodet 1971–1989, ja oli ehdolla myös vuonna 1988, jolloin hän hävisi niukasti demokraattiehdokas Joe Liebermanille. Lieberman esiintyi kampanjan aikana Weickeria konservatiivisempana ehdokkaana ja muun muassa National Review -lehden perustaja, konservatiivi William F. Buckley, Jr. osoitti tukensa Liebermanille.


title: Lowell Weicker

text: Weicker jätti republikaanisen puolueen ja pyrki vuonna 1990 Connecticutin kuvernööriksi perustamansa A Connecticut Partyn ehdokkaana. Hän voitti vastaehdokkaansa, demokraatti Bruce Morrisonin ja republikaani John G. Rowlandin, ja toimi kuvernöörinä vuosina 1991–1995. Hän ei pyrkinyt jatkokaudelle vuonna 1994, jolloin hänen seuraajakseen valittiin John G. Rowland. Kuvernööriaikansa jälkeen Weicker on profiloitunut muun muassa Irakin sodan vastustajana. Yhdysvaltain presidentinvaalissa 2008 hän tuki demokraatti Barack Obamaa.


title: Lowell Weicker

text: Weicker on suorittanut tutkinnot Yalen yliopistossa (1953), jossa hän opiskeli politiikan tutkimusta, ja University of Virginia School of Lawissa (1958). Vuosina 1953–1955 hän palveli Yhdysvaltain maavoimissa Korean sodassa.


title: Lowell Weicker

text: Weicker on ollut kolmesti naimisissa. Hän oli naimisissa ensimmäisen vaimonsa Marie Louisen kanssa 24 vuotta, vuoteen 1977, ja he saivat kolme lasta, kaikki poikia. Toisen vaimonsa Camillen kanssa Weicker meni naimisiin vuonna 1977 ja he saivat kaksi poikaa. Vuodesta 1984 hän on ollut naimisissa nykyisen puolisonsa Claudian kanssa.


title: HMS Rodney (29)

text: HMS Rodney (viirinumero 29) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Nelson-luokan taistelulaiva. Se laskettiin vesille 17. joulukuuta 1925.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodney" otettiin palveluskäyttöön 10. marraskuuta 1927 ja liitettiin osaksi Atlantin laivaston 2. Taistelulaivaviirikköä. Alus ei kuitenkaan liittynyt viirikköön ennen kuin kolme kuukautta myöhemmin pitkittyneiden koeajojen vuoksi. "HMS Rodney" kuljetti 1930 parlamentin edustajaryhmän Islantiin Islannin parlamentin Althingin 1000-vuotis juhliin. Aluksen miehistö osallistui Invergordonin mellakkaan 1931. Alus oli huollettavana syyskuusta marraskuuhun 1938 Portsmouthissa.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodney" osallistui marraskuussa 1940 Saksan laivaston taisteluristeilijöiden "Scharnhorstin" ja "Gneisenaun" etsimiseen, näiden upotettua aseistetun kauppalaivan "HMS Rawalpindin". Alus kuitenkin joutui operaation jälkeen telakalle ohjausjärjestelmässä havaitun vian vuoksi.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodney" vapautti palvelukseen palatessaan "HMS Warspiten" Kotilaivaston lippulaivan tehtävästä. Alus toimi Kotilaivaston lippulaivana Norjan taisteluiden aikana. Lähellä Bergeniä "HMS Rodneyyn" osui 9. huhtikuuta 1940 500 kilon lentopommi, joka läpäisi kannen, mutta ei räjähtänyt. Alus siirrettiin 13. syyskuuta 1940 Scapa Flowsta Rosythiin mahdollisen saksalaisten maihinnousun torjumiseksi. Vuoden lopun alus suojasi Pohjois-Atlantilla Halifaxin ja Englannin välisiä saattueita.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Jervis Bayn" upottua marraskuussa "HMS Rodney" lähetettiin Islannin ja Färsaarten väliin valvomaan merenkulkua. Alus yritti tavoittaa Islannin eteläpuolelta saksalaiset taisteluristeilijät "Scharnhorstin" ja "Gneisenaun" tammikuussa 1941 ilman tulosta. Atlantilla saattuetta HX114 suojatessaan "HMS Rodney" 16. maaliskuuta kohtasi saksalaiset taisteluristeilijät, mutta taistelua ei syntynyt saksalaisten väistäessä.


title: HMS Rodney (29)

text: Toukokuussa 1941 amiraali Frederick Dalrymple-Hamiltonin komennossa ollut "HMS Rodney" sekä kaksi hävittäjää olivat saattamassa joukkojenkuljetusalusta "RMS Britannicia" Kanadaan. "Britannic" kuljetti pakolaisia Britteinsaarilta Kanadaan ja paluumatkalla oli tarkoitus kuljettaa sotilaita Kanadasta Britteinsaarille. Mutta 24. toukokuuta "HMS Rodney" kutsuttiin taisteluristeilijä "HMS Hoodin" tuhouduttua osallistumaan saksalaisen taistelulaivan "Bismarckin" etsimiseen. Alus liittyi amiraali Sir John Toveyn lippulaiva "HMS King George V:n" ympärille muodostamaan laivasto-osastoon 26. toukokuuta. Amiraali Tovey kuitenkin lähetti hävittäjät Englantiin niiden vähäisen polttoaineen vuoksi. Seuraavana päivänä osasto tavoitti "Bismarckin".


title: HMS Rodney (29)

text: Amiraali Toveyn laivasto, jossa olivat taistelulaivat "HMS King George V" ja "HMS Rodney" ja risteilijät "HMS Norfolk" ja "HMS Dorsetshire" sekä näiden saattajina toimivat hävittäjät, tavoitti varhain aamulla 27. toukokuuta "Bismarckin", jonka ohjausjärjestelmä oli edellisenä päivänä osuneen torpedon vaurioittama. Kun "Bismarckin" pääaseet oli saatu käyttökelvottomiksi siirtyi "HMS Rodney" lähemmäs, jotta kranaattien lentorata olisi suora ja tulenjohtajat voisivat seurata ammusten lentoratoja. Taistelun lopulla "HMS Rodney" sai käskyn lähteä Englantiin vähäisen polttoaineen vuoksi, mutta ei ennen kuin oli laukaissut torpedonsa kohti "Bismarckia". Taistelussa "HMS Rodney" ampui 375 laukausta 16 tuuman pääaseillaan, mistä ainakin 40 osui "Bismarckiin". Alus käytti myös runsaasti 6 tuuman apuaseidensa kranaatteja. Alukseen ei taistelussa osuttu, mutta sen omien tykkien aiheuttamat painevauriot olivat merkittäviä.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodney" siirrettiin Bostoniin Yhdysvaltain laivaston telakalle koneiden huoltoon, mistä alus poistui elokuussa. Syyskuusta alkaen "HMS Rodney" kuului osana Gibraltarille sijoitettua Force H:ta. Tällöin alus osallistui Välimeren saattueiden suojaamiseen, joista ensimmäinen oli 24.-30. syyskuuta operaatio Halberd. Aluksesta tehtiin Force H:n lippulaiva torpedon osuttua "HMS Nelsoniin". "HMS Malaya" vapautti marraskuussa "HMS Rodneyn" lippulaivan tehtävistä ja alus sai käskyn palata Englantiin, mistä se sijoitettiin helmikuuhun 1942 Islantiin suojaamaan saattueita. Islannista palattuaan "HMS Rodney" joutui Liverpooliin telakalle modernisoitavaksi, mikä kesti toukokuuhun.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodney" aloitti 31. toukokuuta purjehduksen Clydestä Itäiseen laivastoon. Alus kerkesi juuri Freetowniin, kun se sai käskyn palata takaisin ja liittyä Force H:hon Gibraltarilla suojaamaan Maltan saattuetta. Tehtävän jälkeen alus sai määräyksen palata Scapa Flowhun, jonne se saapui 26. heinäkuuta. Elokuun alussa alus oli suojaamassa Maltan saattuetta operaatio Pedestalissa 10.-15. elokuuta.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodney" palasi Kotilaivastoon, jossa se palveli aina lokakuuhun, kunnes se sai jälleen kerran määräyksen siirtyä osaksi Force H:ta osallistumaan Pohjois-Afrikan maihinnousuun, jonka aikana alus tulitti rannikkokohteita kuten rannikkotykistön linnakkeita ja erillisiä pattereita. Alus palasi toukokuussa Scapa Flowhun valmistautumaan Sisilian maihinnousuun. Alus purjehti 17. kesäkuuta Scapa Flowsta liittyäkseen Force H:hon ja osallistuakseen Sisilian maihinnousuun. Se tulitti elokuun lopulla Calabriaa valmistauduttaessa operaatio Baytowniin. Alus tuki syyskuussa Force H:n lippulaivana Salernon maihinnousua.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodney" purjehti lokakuussa 1943 Välimereltä Englantiin liittyäkseen Kotilaivastoon, jossa se palveli sodan loppuun saakka. Alus tuki kesä-heinäkuussa Normandian maihinnousua (operaatio Overlordia). Alus kävi useaan otteeseen tulitaistelua rannikkopattereiden kanssa ja tulitti joukkojen ja ajoneuvojen keskittymiä. Pääaseistuksen tehoa joukkojen keskityksiä vastaan kuvaa tilanne, jossa 42 km:n päähän ammutun 406:mm kranaatin räjähdyksen paineaalto ilman suoraa osumaa heitti yli 40000 kg:n painoisen Panther - panssarivaunun kyljelleen.


title: HMS Rodney (29)

text: Alus tulitti elokuussa Alderneyn tykistöasemia. Normandian maihinnousun jälkeen alus suojasi Murmanskiin meneviä saattueita syyskuusta vuoden loppuun. Siirron yhteydessä "HMS Duke of York" vapautti aluksen lippulaivan tehtävistä.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodneyn" pitkittynyt huoltoon pääsy oli muuttanut aluksen lähinnä staattiseksi uhaksi, joka pysyi marraskuusta alkaen Scapa Flowssa johtamassa saattueita.


title: HMS Rodney (29)

text: "HMS Rodneyn" toistuvat koneongelmat aiheuttivat aluksen sijoittamisen Scapa Flowhun reserviin marraskuussa 1945. Alus sijoitettiin 1948 poistolistalle ja se siirrettiin BISCOlle maaliskuussa 1948. Alus saapui 26. maaliskuuta T A Wardille Inverkeithingiin romutettavaksi.


title: Tulikruunukerttuli

text: Tulikruunukerttuli ("Myiothlypis coronata") on luoteisessa Etelä-Amerikassa elävä kerttuleihin kuuluva varpuslintu.


title: Tulikruunukerttuli

text: Kooltaan tulikruunukerttuli on noin 15 cm. Tulikruunukerttulin selkä, siivet ja pyrstö ovat väriltään oliivinvihreät. Päälaella on leveä oranssi raita, jota reunustavat kapeammat mustat raidat. Päässä on lisäksi mustat silmäkulmajuovat. Pää, rinta ja kaula ovat harmaat. Kaula ja rinta ovat hieman päätä vaaleammat. Tulikruunukerttulin vatsa on keltainen. Laji eroaa muista alueen kerttuleista harmaan värin runsauden perusteella.


title: Tulikruunukerttuli

text: Tulikruunukerttulia tavataan Boliviassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia tavataan metsistä ja metsien reunamilta 1 400–3 100 metrin korkeudessa.


title: Tulikruunukerttuli

text: Tulikruunukerttulit parit ja parvet liikkuvat hyppien kasvuston kuten köynnösten ja puiden oksien seassa. Laji seuraa usein muiden kerttulilajien muodostamia parvia.


title: Tulikruunukerttuli

text: Pesimäkausi kestää toukokuusta kesäkuuhun. Pesään naaras munii valkoisia ruskeapilkullisia munia.


title: Andrei Zubov

text: Andrei Nikiforovitš Zubov (), kirjailijanimeltään Pit’u Öńö (komipermjakiksi Питю Öньö; 25. marraskuuta 1899 – 8. syyskuuta 1937) oli komipermjakkilainen kirjailija ja kulttuurityöntekijä.


title: Andrei Zubov

text: Zubov syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Permin Komin Kudymkarin piirin Verh-Invan kylässä. Koulunkäynnin jälkeen hän työskenteli lennätinlaitoksessa ja palveli Puna-armeijassa. Vuodesta 1922 lähtien Zubov opetti komipermjakin kieltä ja opiskeli Permin yliopistossa. Sieltä valmistuttuaan hän laati oppikirjoja, kehitti komipermjakin ortografiaa ja terminologiaa.


title: Andrei Zubov

text: Zubovia pidetään yhtenä komipermjakkien kirjallisuuden perustajista. Vuonna 1923 ensimmäisessä komipermjakinkielisessä kaunokirjallisessa julkaisussa "Goradźuĺ" julkaistiin hänen runonsa "Kökö gorttöm" (”Kukkuu koditon”), joka nykyään tunnetaan lauluna. Vuonna 1929 Zubovilta ilmestyi runokokoelma "Öndža" ja vuonna 1933 runoelma "Vyĺ tui vylöt" (”Uutta tietä pitkin”). Näytelmää "Pemyt oi pyrjöt" (”Läpi pimeän yön”) esitettiin Kudymkarin teatterissa.


title: Andrei Zubov

text: Vuonna 1937 Zubov pidätettiin syytettynä kuulumisesta vastavallankumoukselliseen kapinallisjärjestöön ja Natsi-Saksan tiedustelupalvelun avustamisesta. Hänet teloitettiin saman vuoden syyskuussa. Zubovin maine puhdistettiin vuonna 1956. Kirjailijan valitut teokset ilmestyivät Kudymkarissa vuonna 1963.


title: Mihail Lihatšov

text: Mihail Pavlovitš Lihatšov (; 4. marraskuuta 1901 – 4. marraskuuta 1937) oli komipermjakkilainen kirjailija ja kulttuurityöntekijä.


title: Mihail Lihatšov

text: Lihatšov syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Permin Komin Kudymkarin piirin Jogvan kylässä. Koulunkäynnin jälkeen hän opiskeli Jusvan opettajaseminaarissa ja toimi opettajana. Vuosina 1926–1930 Lihatšov työskenteli kudymkarilaisen Göriś-lehden toimituksessa, opiskeli sittemmin Moskovassa ja vuodesta 1933 lähtien laati komipermjakinkielisiä oppikirjoja. Vuonna 1934 Lihatšov osallistui Neuvostoliiton kirjailijaliiton ensimmäiseen edustajakokoukseen ja tutustui Maksim Gorkiin.


title: Mihail Lihatšov

text: Lihatšovia pidetään yhtenä komipermjakkien kirjallisuuden perustajista. Hän aloitti kirjailijanuransa 1920-luvulla lastenrunoilijana. 1920–1930-lukujen vaihteessa Lihatšovilta ilmestyi ajankohtaisille yhteiskunnallisille aiheille omistettuja teoksia: kertomukset "Delegatka" (”Naisedustaja”), "Viĺ tujöt" (”Uutta tietä pitkin”), "Ikota" (”Hurmahenkinen”), runoelma "Koźintög" (”Ilman myötäjäisiä”) ym. Vuonna 1936 julkaistiin Lihatšovin kirjoittama ensimmäinen komipermjakinkielinen romaani "Menam zon" (”Poikani”), joka kuvaa maaseudun elämää ennen vallankumousta ja Venäjän kansalaissodan aikana. Romaania pidetään komipermjakkien 1930-luvun proosakirjallisuuden parhaana teoksena.


title: Mihail Lihatšov

text: Vuonna 1937 Lihatšov pidätettiin syytettynä vastavallankumouksellisesta toiminnasta. Hänet teloitettiin syntymäpäivänään saman vuoden syyskuussa. Kirjailijan maine puhdistettiin vuonna 1956. Hänen valitut teoksensa julkaistiin Kudymkarissa vuonna 1959.


title: Muistojen polku

text:
Muistojen polku (A Walk to Remember) on yhdysvaltalainen romanttinen elokuva vuodelta 2002. Elokuvan ohjasi Adam Shankman ja sen pääosissa olivat Shane West ja Mandy Moore. Elokuva perustuu Nicholas Sparksin saman nimiseen romaaniin.
Landon Carter (Shane West) on kapinallinen nuori ja on koulunsa suosituimpia oppilaita. Jamie Sullivan (Mandy Moore) on taas kiltti, tunnollinen uskovainen tyttö joka ei kuulu koulunsa suosikkeihin. Landon ja Jamie ovat tunteneet toisensa lapsesta saakka, mutteivät koskaan ole olleet ystäviä erilaisuutensa takia.


title: Muistojen polku

text: Landon joutuu kuitenkin koulun asettaman rangaistuksen vuoksi osallistumaan koulun näytelmään ja antamaan oppilaille tukiopetusta. Näissä merkeissä pari rakastuu toisiinsa. Parin onni on kuitenkin loppumassa lyhyeen sillä Jamie on kuolemansairas. Onneton Landon päättää toteuttaa Jamien unelmia ennen tämän kuolemaa...


title: Tarja Siimes

text: Tarja Johanna Siimes (s. 12. tammikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Teatterin lisäksi hän on esiintynyt mm. elokuvissa "Uuno Epsanjassa" (1985), "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" (1986), "Akallinen mies" (1986), "Jäähyväiset presidentille" (1987), "Vääpeli Körmy ja etelän hetelmät" (1992), "Vieraalla maalla" (2003) ja "Blackout" (2008). Tarja Siimes on näyttelijä Pentti Siimeksen ja näyttelijä Elina Pohjanpään tytär. Hän on koulutukseltaan humanististen tieteiden kandidaatti vuodelta 1981. Hän on käynyt myös näytelmäkursseilla.


title: Oijärventie

text: Oijärventie voi tarkoittaa seuraavia tieosuuksia:


title: Nicholas Sparks

text: Nicholas Charles Sparks (s. 31. joulukuuta 1965, Omaha, Nebraska, Yhdysvallat) on kansainvälisesti menestynyt yhdysvaltalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hänen esikoisteoksensa, "Kuuntele vain muistojasi", julkaistiin vuonna 1996 ja se on käännetty yli 45 kielelle. Sparksin teoksia on julkaistu 17 ja niistä kuudesta, kuten "Viesti mereltä", "Muistojen polku" ja "Kuuntele vain muistojasi", on tehty elokuva.


title: Nicholas Sparks

text: Sparks syntyi Omahassa, Nebraskassa, professori Patrick Michaelin ja kotiäiti Jill Emma Marien toiseksi lapseksi. Sparks kasvatettiin katolilaiseksi ja hän kävi pyhäkoulua. Sparksin perhe muutti hänen lapsuutensa aikana usein ja 8-vuotiaana Sparks oli asunut Watertownissa, Los Angelesissa ja Grand Islandilla. Vuonna 1974 Sparksin perhe asettui asumaan Fair Oaksiin, Kaliforniaan. Kymmenen vuotta myöhemmin, vuonna 1984, Sparks valmistui priimuksena Bella Vista -lukiosta ja jatkoi opintojaan Notre Damen yliopistossa pääaineenaan yritysrahoitus. Vuonna 1988 hän valmistui sieltä hyvin arvosanoin.


title: Nicholas Sparks

text: Sparks tapasi Catherine Coten vuonna 1988 ja he menivät naimisiin seuraavana vuonna. Heillä on viisi lasta: kolme poikaa ja kaksostyttäret.


title: Nicholas Sparks

text: Sparks kirjoitti ensimmäisen teoksensa, "The Passing", vuonna 1985. Sitä ei kuitenkaan julkaistu, kuten ei myöskään hänen toista romaaniaan, "The Royal Murders" (1989). Tämän jälkeen Sparks työskenteli muun muassa kiinteistövälittäjänä, tarjoilijana sekä hammashoitotuotteiden puhelinmyyjänä. Vuonna 1994 Sparks aloitti "Kuuntele vain muistojasi" -romaanin kirjoittamisen ja se julkaistiin lokakuussa 1995. Kirjan julkaisun jälkeen Sparks aloitti kiertueen, jonka aikana hän vieraili 45 kaupungissa. Kiertue oli pisin kirjakiertue Warner Books:n historiassa. "Kuuntele vain muistojasi" oli 56 viikkoa "New York Times:n" kovakantisten bestseller-kirjojen listalla ja 54 viikkoa pehmeäkantisten bestseller-listalla.


title: Nicholas Sparks

text: "Viesti mereltä" julkaistiin keväällä 1998. Kirja vietti seitsemän kuukautta "New York Times:n" kovakantisten kirjojen bestseller-listalla ja viisi pehmeäkantisten kirjojen listalla. "Viesti mereltä" -romaanin julkaisun jälkeen Sparks alkoi työskennellä "The Best Man" -romaanin parissa, mutta kirjoitettuaan sitä 200 sivua, hän keskeytti kirjoittamisen. Kesällä 1998 Sparks aloitti "Muistojen polku" -kirjan kirjottamisen ja sen elokuvaoikeudet myytiin saman vuoden joulukuussa Warner Brothersille. Kirjan elokuvaversion ensi-ilta oli helmikuussa 1999 ja sen maailmanlaajuiset tuotot olivat yli $120 miljoonaa.


title: Nicholas Sparks

text: Sparksin seuraava teos, "Tunteiden äänet" julkaistiin vuonna 2000 ja se oli sijalla yksi "New York Times", "Publishers Weekly", "Wall Street Journal" ja "USA Today" -lehtien kovakantisten kirjojen listalla. Vuoden 2001 huhtikuussa Sparks viimeisteli romaaninsa "Käännekohta" ja aloitti kuudennen teoksensa, "Suojelusenkeli". Saman vuoden joulukuussa hän aloitti seuraavan romaaninsa, "Illat meren rannalla", joka valmistui huhtikuussa 2002. "Illat meren rannalla" -kirjan kiertue kesti 21 päivää, minkä jälkeen Sparks viimeisteli "Suojelusenkelin". Syksyllä 2002 Sparks aloitti kahdeksannen teoksensa, "Hääjuhla" kirjoittamisen, joka oli jatko-osa "Kuuntele vain muistojasi" -romaanille. "Hääjuhla" valmistui alkuvuodesta 2003 ja se julkaistiin syyskuussa samana vuonna. "Hääjuhla" oli viisi kuukautta bestseller-listalla.


title: Nicholas Sparks

text: Syksyllä 2004 Sparks alkoi työskennellä "Usko rakkauteen" -teoksen parissa. Se valmistui tammikuussa 2005 ja julkaistiin saman vuoden huhtikuussa. Julkaisun jälkeen Sparks vieraili kirjan kiertueen aikana 14 kaupungissa, minkä jälkeen hän jatkoi "Usko rakkauteen" -kirjan jatko-osan "Ensi silmäyksellä" kirjoittamista. Romaani julkaistiin lokakuussa 2005.


title: Nicholas Sparks

text: "Haikein terveisin" julkaistiin lokakuussa 2006 ja se oli sijalla yksi "New York Times:n" bestseller-listalla. Alkuvuodesta 2007, Sparks aloitti kolmannentoista romaaninsa "Valinta". Se julkaistiin syyskuussa 2007. Tammikuussa 2008 Sparks alkoi työstää seuraavaa teostaan, "Onnentuoja". Teos oli valmis kesäkuussa 2008 ja se julkaistiin syyskuussa. Samana syksynä Sparks aloitti "The Last Song" -käsikirjoituksen kirjoittamisen. Sen ensimmäinen luonnos oli valmis joulukuussa 2008 ja lopullinen versio tammikuussa 2009. Heti käsikirjoituksen valmistumisen jälkeen, Sparks aloitti samannimisen kirjan työstämisen ja se julkaistiin lopulta huhtikuussa 2010. Hänen kuudestoista teoksensa, "Safe Haven", julkaistiin syyskuussa 2010.


title: Eetteri

text: Eetteri (< ) on sanana peräisin kreikkalaisen mytologian Aitherista, joka oli ”ylemmän taivaan” tai avaruuden henkilöitymä. Sana 'eetteri' voi viitata seuraaviin:


title: Paula Siimes

text: Paula Susanna Siimes (s. 20. toukokuuta 1963 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Niskavuori" (1984), "Lumikit – eli kohtauksia naisen elämästä" (1986) ja "Ponterosa". Hän on näytellyt myös sarjoissa "Tulta päin!", "Vihreän kullan maa", "Mustapartainen mies" ja "Sänky". Siimes on esiintynyt myös ohjelmassa "Kymppitonni" ja televisiosarjassa "Salatut elämät" Riitta Sievisen roolissa vuonna 2009. Hän on näyttelijä Pentti Siimeksen ja näyttelijä Elina Pohjanpään tytär.


title: Paula Siimes

text: Siimes on naimisissa muusikko Juha Lanun kanssa, ja heillä on kaksi lasta.


title: Raahe (yritys)

text: Raahe Osakeyhtiö (nimi vuoteen 1917 Raahen Puutavara Osakeyhtiö) oli Raahen ja Oulun seudulla vuosina 1900–1942 toiminut suomalainen metsäteollisuusyritys joka harjoitti sahaustoimintaa.


title: Raahe (yritys)

text: Yhtiön perusti vuonna 1900 vuorineuvos Arthur Lagerlöf. Yhtiö rakensi ensimmäisen Raahen sahansa 1901 Siikajoen varteen ja se omisti Raahen seudulla myös Virpiperän sahan ja Salon Rojuniemen sahan.


title: Raahe (yritys)

text: Raahen Puutavara Osakeyhtiö perusti 1909 Ruotsiin "Aktiebolaget Granviks Sågverk"-nimisen tytäryhtiön joka rakennutti sahan Haaparannan Gransvikiin. Samana vuonna Arthur Lagerlöf osti "Aktiebolaget Finska Kolaffären" yhtiön joka tuotti puuhiiltä ruotsalaisen rautateollisuuden tarpeisiin sekä vei ulkomailla kaivos- ja paperipuuta. Yhtiön Ruukissa sijainneen sysihiilittämön yhteydessä toimi myös Pekkalan saha joka oli perustettu 1905–1906. Puuhiilenpoltto jatkui aina 1910-luvun lopulle saakka mutta Pekkalan sahan toiminta päättyi jo ensimmäisen maailmansodan aikana. Tämän jälkeen Aktiebolaget Finska Kolaffären toimi vain kiinteistöjen omistajana.


title: Raahe (yritys)

text: Vuonna 1917 Raahe Osakeyhtiöön fuusioitiin "Osakeyhtiö Martinniemi Ltd" joka omisti Haukiputaalla sijainneen Martinniemen sahan. Tämä saha oli perustettu 1905 ja se oli ollut pitkään taloudellisissa vaikeuksissa. Sahan omistajat olivat vaihtuneet ja sahalla tehdyt kalliit saneeraukset pakottivat sen omistajayhtiön lopulta fuusioitumaan Raahe-yhtiöön.


title: Raahe (yritys)

text: Myös Raahe-yhtiö joutui 1920-luvulla talousvaikeuksiin ja yhtiötä luotottaneesta Kansallis-Osake-Pankista tuli yksi sen omistajista. Yhtiö lopetti 1920-luvulla kaikki Raahen seudulla sijainneet sahansa ja keskitti sahaustoimintansa Martinniemeen. Raahen alueen sahoista Virpiperän saha tuhoutui tulipalossa 1923 ja sen jälkeen jouduttiin myös Rojuniemen saha sulkemaan sillä se oli saanut sähkönsä Virpiperän sahalta. Vuonna 1926 lopetettiin myös Raahen saha. Martinniemen sahan yhteyteen rakennettiin 1926-1927 Laitakarin saarella sijainnut puuhiomo. Hiomo käytti raaka-aineenaan sahalla syntyvää sahausjätettä joka oli aiemmin poltettu ns. rimahelvetissä. Hiomo tuotti alkuvaiheissa noin 20 000 tonnia mekaanista puumassaa ja sitä laajennettiin vielä 1930-luvulla.


title: Raahe (yritys)

text: 1930-luvun alussa Halosenniemen sahan omistanut Rauma Wood Ltd joutui talousongelmiensa takia myös Kansallis-Osake-Pankin hallintaan. Yhtiöillä oli jo aiemminkin ollut yhteistoimintaa puunhankinnassa ja uudessa tilanteessa yhteistyö vielä lisääntyi. Vuonna 1936 Halosenniemen saha siirtyi Raahe Osakeyhtiölle ja sahan toiminta jatkui sitten vuoteen 1950 saakka.


title: Raahe (yritys)

text: Raahe Osakeyhtiö yhdistettiin 1942 Rauma Osakeyhtiöön (entinen Rauma Wood Ltd) ja ne muodotivat uuden yhtiön nimeltä "Rauma-Raahe Osakeyhtiö". Seuraava fuusio tapahtui 1952 kun Rauma-Raahe Oy:stä, Lahti Oy:stä ja Repola-Wiipuri Oy:stä muodostettiin Rauma-Repola Oy. Repola-Wiipuri Oy oli vuonna 1943 muodostettu yritys johon oli fuusioitu "Wiipurin Saha Oy" (perustettu 1889), Repola Oy Pielisensuu, Sulka Oy ja "Inkilän Saha Oy". Lahti Oy oli perustettu 1919 nimellä "Lahden Saha Oy" jatkamaan 1870-luvulla perustetun Lahden höyrysahan toimintaa. Yhtiön nimeksi tuli 1941 "Lahti Oy" ja 1943 se hankki osake-enemmistön Loviisa-Vesijärvi Rautatie Oy:stä.


title: Raahe (yritys)

text: Rauma-Repola Oy ja Yhtyneet Paperitehtaat Oy fuusioitiin 31. joulukuuta 1990 Repola Oy nimiseksi yhtiöksi. Tämä yhtiö ja Kymmene Oy puolestaan fuusioitiin 30. huhtikuuta 1996 UPM-Kymmene Oy-yhtiöksi.


title: ISMN

text: ISMN () on nuottijulkaisujen standarditunnus. Se on tarkoitettu apuvälineeksi nuottien kustantamiseen ja myyntiin sekä musiikkikirjastotoimintaan. Tunnus helpottaa julkaisun löytymistä ja käsittelyä. Nuottijulkaisujen ISMN vastaa kirjojen ISBN-tunnusta.


title: ISMN

text: 1. tammikuuta 2008 lähtien ISMN määriteltiin numerosarjalla 979-0 alkavaksi 13 numeroa käsittäväksi tunnukseksi kuten EAN-13-viivakoodi.


title: Halosenniemen saha

text: Halosenniemen saha oli sahalaitos, joka toimi Haukiputaan Halosenniemellä vuosina 1921–1950.


title: Halosenniemen saha

text: Sahaustoiminta alkoi Halosenniemellä vuonna 1899, jolloin Pirttikariin perustettiin pieni höyrysaha. Sahayhtiön omisti norjalainen liikemies Joakim Andreas Fleischer. Saha joutui lopettamaan toimintansa huonon kannattavuuden takia vuonna 1902. Halosenniemen maa-alueet Fleischer oli vuokrannut Jaakko ja Kalle Haloselta.


title: Halosenniemen saha

text: Simossa toimiva Halonen Ångsågs Aktiebolaget, jonka omisti K. A. Fellman, osti lopettaneen Pirttikarin sahan laitteet ja siirsi ne Simoon vuonna 1901 palaneen sahan tilalle. Halonen Ångsågs Aktiebolaget oli ostanut Vasankarin sahan 1898. Yhtiö hankki Halosenniemestä Fleischerin maiden vuokraoikeudet 10.12.1910. Metsänhoitaja K. A. Fellman siirsi sitten vuokraoikeutensa Uleå Oy:lle 7.2.1913.


title: Halosenniemen saha

text: Sahaustoiminta alkoi uudelleen 1921, kun Rauma Wood Ltd päätti rakentaa uuden sahansa Halosenniemeen Halosenlahden perukkaan. Sahan valmistumista viivästyttivät useat tulipalot, ja se pääsi aloittamaan toimintansa vasta 1923.


title: Halosenniemen saha

text:
1930-luvun alussa Halosenniemen sahan omistanut Rauma Wood Ltd joutui talousongelmiensa takia Kansallis-Osake-Pankin hallintaan. Pankki oli omistajana myös Raahe Osakeyhtiössä, joka omisti läheisen Martinniemen sahan. Yhtiöillä oli jo aiemminkin ollut yhteistoimintaa puunhankinnassa ja uudessa tilanteessa yhteistyö vielä lisääntyi. Vuonna 1936 Halosenniemen saha siirtyi Raahe Osakeyhtiölle ja sahan toiminta jatkui vuoteen 1950 saakka. Viimeiseksi sen omisti "Rauma-Raahe Osakeyhtiö" , joka oli muoodostettu vuonna 1942 yhdistämällä Rauma Osakeyhtiö (entinen Rauma Wood Ltd) ja Raahe Osakeyhtiö.
Sahan toiminta loppui 13.5.1950, rakennukset myytiin purettaviksi ja poissiirrettäviksi 1951-1952.


title: Halosenniemen saha

text: Saharakennuksista oli pitkään jäljellä vain voimalan punatiilinen savupiippu. Piippukin on sittemmin purettu. Sen sijaan 1920-luvulta peräisin oleva sahan työntekijöiden asuntoalue on säilynyt mansardikattoisine taloineen. Asuntoalue sijaitsee nauhamaisesti Halosenniemen tien varrella.


title: Jacques Lacarrière

text: Jacques Lacarrière (12. syyskuuta 1906 – 28. heinäkuuta 2005) oli ranskalainen jääkiekkoilija, joka osallistui vuosien 1928 ja 1936 talviolympialaisiin.


title: Jacques Lacarrière

text: Hän osallistui viidesti (1930, 1932, 1934, 1935 ja 1937) jääkiekon EM-kisoihin.


title: Jacques Lacarrière

text: Maansa pääsarjassa Jacques Lacarriere pelasi 1928–1931 Club Sportive d'Hiver de Paris -seuran riveissä, kunnes vaihtoi 1931 Français Volants de Paris -joukkueeseen.


title: Jacques Lacarrière

text: Jacques Lacarrière oli yksi Ranskan jääurheiluliiton perustajista 1941.


title: Jacques Lacarrière

text: Hänen kunniakseen pelataan "Trophée Jacques Lacarrière" -palkinnosta Ranskan kiekkomestarin ja maan jääkiekkocupin voittajan välillä.


title: Jacques Lacarrière

text: Lacarrière valittiin IIHF Hall of Fameen vuonna 1998.


title: Horizont

text: Horizont ( eli horisontti) oli neuvostoliittolainen ja nyt venäläinen geosynkroonisen kiertoradan tietoliikennesatelliittien sarja.


title: Horizont

text: Sen valtioyhtiöiden tuontantoon liittyvä nk. GRAU-koodi on 11F662. Satelliitit painavat 2110 kg. Niiden suunnitteltu elinikä on kolme vuotta. Ne on laukaistu Baikonurista Proton-kantoraketeilla. Satelliitit valmistaa NPO PM.


title: Horizont

text: Satelliitteja on toteutettu 35 kappaletta. Eräs motivaatio satelliittiperheen toteuttamiselle oli vuoden 1980 Moskovan kesäolympialaisten televisioinnin välitys.


title: Vesikauris

text: Vesikauris eli kiinanvesikauris ("Hydropotes inermis") on pienikokoinen hirvieläin, joka esiintyy alkuperäisenä itäisessä Aasiassa - Kiinassa ja Korean niemimaalla. Se on vesikauriiden alaheimon (Hydropotinae) ainoa laji, ja jaetaan kahteen alalajiin.


title: Vesikauris

text: Vesikauriilla ei ole sarvia ja se on siten ainoa hirvieläinlaji, jonka uroksilla ei ole sarvia aseinaan. Niiden sijasta uroksen yläkulmahampaat ovat kehittyneet noin seitsemän senttimetrin pituisiksi torahampaiksi, joita se käyttää tappeluissa muita uroksia vastaan. Hirvieläimistä vesikauriin lisäksi vain muntjakeilla ja tupsuhirvellä on vastaavanlaiset torahampaat. Vesikauriin turkki on väriltään kesällä punaruskea ja talvella himmeän ruskea. Vasoilla on kyljissään vaaleita täpliä. Vahvat takaraajat ovat eturaajoja pidemmät. Korvat ovat lyhyet ja pyöreähköt.


title: Vesikauris

text: Vesikauriin säkäkorkeus on täysikasvuisella uroksella 52 cm ja naaraalla 48 cm. Uros voi painaa 14 kg, naaras on sitä pari kiloa kevyempi.


title: Vesikauris

text: Vesikauriin elinympäristöä ovat suot, ruovikot ja matalaa ruohoa kasvavat alueet. Vesikauris elää pääosan elämästään yksin. Jokaisella uroksella on oma reviirinsä. Lajin tiineysaika kestää keskimäärin 176 vuorokautta, ja vasoja syntyy usein kolme kerrallaan.


title: Vesikauris

text: Vesikauriin ternimaitoa käytetään kiinalaisessa lääketieteessä ja sen vuoksi lajia metsästetään Kiinassa. Vesikauriita on istutettu Isoon-Britanniaan ja Ranskaan.


title: Vesikauris

text: Vesikauris ei nimestään huolimatta ole sukua kääpiövesikauriille ("Hyemoschus aquaticus"), joka kuuluu kääpiökauriiden (Tragulidae) heimoon.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Eetteri () oli antiikin ja keskiajan luonnontieteissä aine, jonka katsottiin täyttävän kuunylisen kaikkeuden.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Eetteri on luotu käsite, jossa painoton ja näkymätön kaikkeuden täyttävä aine luo fysikaalisen keinon selittää sähkömagneettisten aaltojen käyttäytymistä. Sähkömagneettinen säteily, valo ja muut sähkömagneettiset aallot, olivat käsityksen mukaan tämän kimmoisan tai hyytelömäisen jatkuvan väliaineen värähtelyä. Teorian alkuperäinen klassinen muotoilu todistettiin kokeellisesti vääräksi osoittamalla, että valonnopeus on vakio eikä riipu valon kulkusuunnasta. Modernissa suhteellisuusteoriassa eetterin olemassaoloa tai -olemattomuutta ei mitenkään voida todentaa.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Aristoteelisessa todellisuuskäsityksessä eetteri (maailmaneetteri) oli viides elementti maan, ilman, tulen ja veden lisäksi. Taivaankappaleet koostuivat Aristoteleen eetteristä ja sitä oli vain kuunylisessä avaruudessa. 1700- ja 1800-luvulla eetterillä tarkoitettiin yleisesti oletettua ainetta, jonka arveltiin täyttävän avaruuden ja toimivan valon ja muun sähkömagneettisen säteilyn väliaineena, sekä gravitaatiovuorovaikutuksen välittäjänä. Tästä on peräisin muun muassa sanonta "eetteriin" "radiolähetyksenä". Isaac Newton piti eetteriä painovoiman välittäjänä. René Descartes laajensi käsitettä eetteri tarkoittamaan kaikkeuden täyttävää väliainetta, joka paitsi synnytti aaltoilmiöt, loi myös aineen pyörteilyllään.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Homeerisessa kreikassa sana "aithēr" tarkoittaa ”puhdasta ilmaa” tai ”kirkasta taivasta”. Sana on etymologisesti sukua verbille "aithō" (), joka tarkoittaa ”palamista” tai ”polttamista”. Kreikkalaisessa mytologiassa eetterin kuviteltiin olevan puhdasta olemusta, jossa jumalat elivät ja jota ne hengittivät. Näin se vertautui kuolevaisten hengittämään ilmaan. Se myös henkilöitiin jumaluudeksi nimeltä Aither, joka oli Ereboksen ja Nyxin poika.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Eetterin käsite vertautuu "akashan" käsitteeseen hindulaisessa filosofiassa, sekä mytologisessa mielessä että alkuaineena.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Kreikkalaisessa ajattelussa neljä klassista alkuainetta olivat maa, vesi, ilma ja tuli. Platon esitti dialogissaan "Timaios" viidennen alkuaineen nimeltä kvintessenssi, josta kaikkeus ja kaikki taivaankappaleet oli tehty. Hän yhdisti sen dodekaedriin, viidenteen jäljellä olleeseen Platonin kappaleeseen.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Aristoteles luki eetterin klassisten alkuaineiden joukkoon viidentenä alkuaineena, "kvintessenssinä". Hänen ajatuksensa oli, että neljä maallista alkuainetta ovat muutoksen kohteena, ja liikkuvat luonnollisesti suoraa linjaa, kun taas taivaassa ja ympyränmuotoisessa liikkeessä olevissa taivaankappaleissa ei ollut havaittu muutoksia. Aristoteelisella eetterillä ei ollut kvaliteetteja, eli se ei ollut sen enempää kuuma, kylmä, kostea kuin kuivakaan. Se ei voinut muuttua, esimerkiksi toiseksi alkuaineeksi, lukuun ottamatta muutosta paikan suhteen. Luontonsa mukaisesti sen liike oli ympyräliikettä.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Eetteri voitiin tulkita esimerkiksi valoakin hienommaksi tai jopa jonkinlaiseksi ”aineettomaksi aineeksi”. Keskiajan skolastikot sallivat eetterille tiheyden ominaisuuden, niin että taivaankappaleet olivat tiheämpää ”ainetta” kuin niiden välillä oleva avaruus.


title: Eetteri (alkuaine)

text: Eetterin käsite vaikutti luonnontieteeseen pitkään senkin jälkeen, kun tieteilijät olivat hylänneet teorian viidestä alkuaineesta. Ennen suhteellisuusteorian keksimistä termiä ”eetteri” tai valoeetteri käytettiin oletetusta väliaineesta, jonka värähtelystä valon ja muun sähkömagneettisen säteilyn ajateltiin muodostuvan. Myös painovoimaa selitettiin eetterin kaltaisen aineen avulla (gravitaatioeetteri). Fysiikan kehitys on kuitenkin poistanut tarpeen olettaa erillinen väliaine, joka täyttäisi kaikkeuden muutoin tyhjät alueet.


title: Partahaikalat

text: Partahaikalat (Orectolobiformes) on haihin kuuluva rustokalalahko. Lahko käsittään noin 32 lajia jotka jaetaan seitsemään heimoon ja 14 sukuun.


title: Partahaikalat

text: Partahaikaloilla on kaksi piikitöntä selkäevää ja peräevä, jonka ylälohko yleensä on taakse suuntautunut ja alalohko pieni. Suu on pieni ja kokonaan silmien etupuolella. Silmät ovat pään yläosassa eikä niissä ole vilkkuluonta. Kidusrakoja on viisi. Sieraimet kuonon kärjessä ovat uramaiset ja niissä on yleensä viiksisäikeitä.


title: Partahaikalat

text: Useimmat lahkon lajit ovat pienikokoisia, mutta poikkeuksen tekee siihen kuuluva maailman suurin kala valashai.


title: HMS Howe (32)

text: HMS Howe (viirinumero 32) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston King George V-luokan taistelulaiva. Se laskettiin vesille 9. huhtikuuta 1940. Alun perin aluksen nimeksi piti tulla "HMS Beatty", mutta aluksen nimi vaihdettiin "HMS Howeksi" helmikuussa 1940.


title: HMS Howe (32)

text: Työt keskeytettiin "HMS Howen" telakkatyömaalla toukokuussa 1940, koska oli pakottava tarve rakentaa saattajia ja kauppa-aluksia. Töitä päästiin jatkamaan heinäkuussa.


title: HMS Howe (32)

text: "HMS Howen" ilmatorjunta-aseistus aluksen valmistuessa koostui kuudesta kahdeksanputkisesta kaksipaunaisesta Mk VI -tykistä ja 18 20 millimetrin tykistä. Aluksen tutkina olivat 271-, 281-, 282-, 284- sekä 285-tyyppien tulenjohto- ja valvontatutkat lisäksi alukseen asennettiin toiseksi ilmamaalien etäisyysmittariksi HACS Mk V.


title: HMS Howe (32)

text: "HMS Howe" liitettiin käyttöönoton jälkeen osaksi 2. Taistelulaivaviirikköön Kotilaivastossa. Aluksen tehtvänä oli toimia kaukosuojana Jäämeren saattueille. Ensimmäinen "HMS Howen" suojaama saattue oli tammi-helmikuussa 1943 matkalla ollut JW52/RA52. Maalis-huhtikuussa alus oli sijoitettuna osaksi Hvalfjiordiin Islantiin sijoitettua laivasto-osastoa, joka suojasi Atlantin saattueita.


title: HMS Howe (32)

text: Alus sai toukokuussa käskyn siirtyä Gibraltarille osaksi Force H:ta tukemaan Sisilian maihinnousua. "HMS Howe" lähti Scapa Flowsta Gibraltarille 21. toukokuuta. "HMS Howea" käytettiin yhdessä sisaraluksensa "HMS King George V:n" kanssa Favignanan pommitukseen 11.-12. heinäkuuta ja sen jälkeen alus palasi Algieriin. Se purjehti 7. syyskuuta Augustaan, missä aluksen tehtävänä oli olla Salernon maihinnousun reservinä.


title: HMS Howe (32)

text: Italian puolustuksen romahdettua "HMS Howe" oli mukana Taranton miehityksessä syyskuussa, minkä jälkeen se ja "HMS King George V" saattoivat antautuvan Italian laivaston Maltan kautta Aleksandriaan. Alus palasi Englantiin 1. lokakuuta ja liittyi Kotilaivastoon. "HMS Howe" valittiin tammikuussa 1944 osastoon, joka liitettäisiin Itäiseen laivastoon.


title: HMS Howe (32)

text: "HMS Howe" siirrettiin Devonportin telakalle modernisoitavaksi joulukuussa ennen sen lähtöä uuteen tehtävään. Alukseen lisättiin kaksi neliputkista 40 millimetrin Yhdysvaltalaista Bofors ilmatorjuntatykkiä, kaksi kahdeksanputkista 2 paunaista Mk VI, neljä 20 millimetrin sähkötoimista Mk V ilmatorjuntatykkiä. Yksiputkisten 20 millimetrin aseiden lukumäärä laskettiin neljäänkymmeneenkolmeen. Lentokoneiden vaatimat rakenteet poistettiin. Tutkat 274, 282 ja 285 lisättiin ja tyyppien 273, 281 ja 284 järjestelmät poistettiin. "HMS Howe" palasi telakalta palvelukseen toukokuussa 1944.


title: HMS Howe (32)

text:
Palvelukseen palattuaan "HMS Howe" lähti Ceylonille 1. heinäkuuta ja saapui perille Trincomaleen laivastotukikohtaan 3. elokuuta. "Howe" suojasi tukialusten syöksyä Padangiin Lounais-Sumatralle (Operaatio Banquet) 24. elokuuta. "Howe" suojasi "HMS Victoriousin" ja "HMS Indomitablen" syyskuussa tekemää syöksyä Pohjois-Sumatralle ja Nicobarien saarille (Operaatio Light).
Lokakuussa muodostettiin Brittien Tyynenmeren laivasto (TF57), jonka tehtävänä oli yhdessä Yhdysvaltain laivaston kanssa taistella Tyynella valtamerella Japanin laivastoa vastaan. "Howe" määrättiin tämän laivaston lippulaivaksi 2. joulukuuta. "Howe" siirtyi Sydneyyn vielä joulukuussa, mutta laivasto lähti Australiasta vasta 28. helmikuuta 1945, jolloin "Howe" oli jo luovuttanut lippulaivan tehtävän.


title: HMS Howe (32)

text: Task Force 57 (TF 57) saavutti operaatioalueensa 26. maaliskuuta ja liittyi Formosalle ja Sakashima Gunton saarelle hyökkäävään laivastoon. Tämän laivasto-osaston hyökkäyksen tarkoituksena oli tukea hyökkäystä Okinawalle. Laivasto-osaston nimi muuttui Task Force 37:ksi 27. toukokuuta, mutta kesäkuussa "Howe" määrättiin purjehtimaan Durbaniin huoltoon.


title: HMS Howe (32)

text: Durbanissa alukseen lisättiin kuusi neliputkista 2-paunaista Mk VII -ilmatorjuntatykkiä ja 18 40 millimetrin Bofors- ilmatorjuntatykkiä. Aluksesta poistettiin samanaikaisesti kaikki yksiputkiset 20 millimetrin ilmatorjuntatykit. Alus poistui telakalta syyskuussa 1945.


title: HMS Howe (32)

text: Huolto ei valmistunut ennen vihollisuuksien loppumista, joten huollon valmistuttua alus siirtyi syyskuussa Itä-Intian laivastoon vapauttamaan "HMS Nelsonin" lippulaivan tehtävistä.


title: HMS Howe (32)

text: "HMS Howe" palasi Englantiin tammikuussa 1946 ja siirrettiin samalla Kotilaivastoon, missä se vapautti "HMS Queen Elizabethin" lippulaivan tehtävistä. Alus siirrettiin Koulutusviirikköön, jossa alus palveli toukokuussa 1948 alkaneeseen huoltoon saakka. Huollon alkamista siirrettiin huhtikuulle 1949, missä vaiheessa alus siirrettiin reserviin 21. huhtikuuta. "HMS Howea" ei koskaan enää siirretty palveluskäyttöön. Alus laitettiin poistolistalle huhtikuussa 1957 ja se myytiin romutettavaksi T W Ward Ltd:lle 2. kesäkuuta 1958 ja hinattiin Inverkeithingiin romutettavaksi. Perille romuttamoon "Howe" saapui 4. kesäkuuta.


title: HMS Howe (32)

text: Portsmouthissa tammikuusta maaliskuuhun 1946 kuusi neliputkista 2 paunaista ja kahdeksan 40 millimetrin ilmatorjuntatykkiä poistettiin. Lopulta toukokuusta 1948 kesäkuuhun 1949 loput neliputkiset 40 millimetrin ilmatorjuntatykit poistettiin aluksesta.


title: Mihail Lebedev

text: Mihail Lebedev voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoris (β Pic / β Pictoris) on Maalarin tähdistön toiseksi kirkkain tähti. Tähti näkyy hyvissä oloissa paljain silmin, mutta on niin etelässä ettei näy Suomessa. Beta Pictoris sijaitsee noin 63,4 valovuoden päässä ja sen näennäinen kirkkaus on noin 3,861. Tämä valkea tähti on Aurinkoa massiivisempi ja tähdeksi nuori. Beta Pictorikselta on löydetty pölykiekko, joka on syntynyt tutkijoiden mukaan pikkuplaneetoista tai komeetoista irronneesta aineesta. Beta Pictorikselle epäillään muun muassa pölykiekon rengasrakenteen perusteella olevan monia planeettoja, jotka eivät ainakaan kaikki näy Maahan asti. Tähden läheltä kuvattiin 2003 ja marraskuussa 2008 valopiste, joka on kuuma, kaasumainen jättiläisplaneetta Beta Pictoris b.


title: Beta Pictoris

text: Taivaalla Beta Pictoris on eteläisellä tähtitaivaalla Maalarin tähdistössä melko lähellä Canopusta ja näkyy kohtalaisen hyvin paljain silmin. Beta Pictoriksen etäisyys meistä on 63,4 valovuotta eli 19,44 parsekia. Beta Pictoris on A6V-spektriluokan valkea nuori pääsarjan tähti. Beta Pictoriksen absoluuttinen kirkkaus on 2.42 ja Väri-indeksi B-V 0.17. Beta Pictoris säteilee koko spektrin alueella säteilyä 8,7 Auringon verran, ja valoa 9,2 kertaa enemmän. Näiden lukujen ero johtuu siitä, että Beta Pictoris on Aurinkoa kuumempi. Pintalämpötila noin 8 052 Kelviniä eli 7 779 °C. Tähden säde suorien interferometrimittausten mukaan noin 1,8 Auringon sädettä ja massa arviolta 1,75 Auringon massaa.


title: Beta Pictoris

text: Tähden uskotaan olevan tähdeksi todella nuori, suunnilleen 12 miljoonan vuoden ikäinen, väljemmän arvion mukaan tähden ikä liikkuu lukemissa 8–20 miljoonaa vuotta. Beta Pictoriksen metallipitoisuus on 12% Auringon metallipitoisuutta suurempi eli log M/H on 0,05.


title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoriksen pyörimisnopeus on mittausten mukaan ainakin 130 km/s ja jos pyörimisakseli on kohtisuorassa meihin nähden niin kuin havaitusta pölykiekosta voi päätellä, pyörähdysaika on 16 tuntia. Silloin tähti pyörii huomattavasti Aurinkoa nopeammin. Beta Pictoris sykkii kirkkaushavainnoista ja säteisnopeushavainnoista päätellen noin 30–40 minuutin jaksoissa, ja on luokiteltu Delta Scuti -muuttujaksi. Teoreettinen, Maata vastaava etäisyys lämpötilan puolesta on noin 3 AU, mikä vastaa Aurinkokunnan asteroidivyöhykkeen etäisyyttä Auringosta ja kiertoaikaa noin 3,8 v.


title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoris kuuluu niin sanottuun Beta Pictoriksen liikkuvaan ryhmään. Tähti saattaa olla muodostunut lähellä nuorten tähtien Skorpionin-Kentaurin assosiaatiota. Sen luettelonimiä ovat mm. Bet Pic, HR 2020*, Gl 219, Hip 27321, HD 39060, CD-51 1620, CP(D)-51 774 ja SAO 234134.


title: Beta Pictoris

text: Vuonna 1983 laukaistiin avaruuteen IRAS-tekokuu havainnoimaan tähtitaivaan kaukoinfrapunasäteilyä, josta suurin osa ei kulje Maan ilmakehän läpi. Se löysi mun muassa Vegalta, Fomalhautilta ja Beta Pictorikselta ylimääräistä infrapunasäteilyä. Tutkijat päättelivät ylimääräisen säteilyn tulevan näitä tähtiä kiertävästä pölystä. Koska pöly säteilee runsaasti pitkäaaltoista infrapunaa, se on melko viileää ja siten kaukana keskustähdestään.


title: Beta Pictoris

text: Pölyä on Beta Pictoriksen ympärillä niin paljon, koska tähti on niin nuori. Pöly ei ole ehtinyt kulua keskinäisissä hiukkasten törmäilyissä. Pölyn lämpötila on luokkaa 100 K eli -173 °C.


title: Beta Pictoris

text: Vuonna 1984 amerikkalaiset tähtitieteilijät Smith ja Terrile ottivat Beta Pictoriksen lähiympäristöstä kuvan digitaalisella CCD-kameralla, kun olivat peittäneet tähden valon levyllä eli koronagrafilla. He löysivät Beta Pictorikselta "siivet". Ne ovat tähteä kiertävä pölykiekko miltei sivulta kuvattuna. Tutkijoiden mukaan pöly on syntynyt suurempien kappaleiden hajoillessa keskinäisissä törmäilyissä. Nämä kappaleet olivat joko jäisiä pikkuplaneettoja tai komeettoja. Joidenkin laskelmien mukaan esimerkiksi 100 AU:n etäisyydellä keskustähti Beta Pictoriksesta on jopa 180 km:n läpimittaisia kappaleita, jotka hajosivat aikaa myöten keskinäisissä törmäilyissä pölyksi.


title: Beta Pictoris

text: Pöly koostuu arviolta yhden mikronin tai suuremista hiukkasista, siis avaruuspölyksi melko suurista. Beta Pictoriksetsa tuleva säteily ja aurinkotuuli puhaltavat hyvin pienet, alle 2–10 mikronin suuruiset pölyhiukkaiset pois tähden ympäriltä. Tämä kuluttaa pälykiekon pölyä. Näin ollen pölykiekon täytyy olla suhteellisen nuori, koska se ei ole kulunut loppuun, ehkä noin 10 miljoonaa vuotta.


title: Beta Pictoris

text: Spektristä havaitaan myös kaasukiekko, jossa on suihkumaisia ulosvirtauksia. Tämän arvellaan syntyneen komeettojen haihtumisesta lähellä tähteä. Beta Pictoriksen pölykiekko näyttää erilaiselta eri aallonpituusalueilla eri laitteilla otetuissa kuvissa. Kuvien tarkkuus saattaa olla hyvinkin erilainen, ja epätarkimmat kuvat näyttävät kiekon kahtena epäsäännöllisenä kirkkaana alueena tähden ympärillä. Pölykiekko vastaa Aurinkokunnan Kuiperin vyöhykettä, jossa on jäisiä pikkuplaneettoja, jotka muuttuvat komeetoiksi, kun tulevat kyllin lähelle tähteä. Pölykiekon olemassaolo viittaa jo yksinään siihen, että Beta Pictoriksella voisi olla planeettoja.


title: Beta Pictoris

text: Vuonna 1992 Kalas ja Jewitt saivat selville, etä Beta Pictoriksen pölykiekko on epäsymmetrinen eli erilainen eri suunnissa. Tämä tulee esille mitoissa, kirkkaudessa ja kaltevuudessa. Beta Pictoriksen pölykiekossa on renkaan muotoisia tihentymiä, harventumia ja niukkapölyinen alue tähden lähellä, mikä viittaa mahdollisiin planeettoihin, jotka ovat vetovoimallaan siivoneen pölyn pois. Harvempi alue alkaa jossain 30 AU:n etäisyydellä, mutta senkin sisäpuolella on pölyvöitä. Kiekossa on runsaasti hiilipitoista kaasua.


title: Beta Pictoris

text: Pölykiekko ulottuu noin 1 500 AU:n päähän tähdestä. Toinen kiekon puoli on 20 % pitempi ja ohuempi kuin toinen.


title: Beta Pictoris

text: Näiden suurten renkaiden uskotaan olevan melko läheisen tähtiohituksen aiheuttamia. Ohi kulkevan tähden vetovoima on muuttanut pölyhiukkasten ratoja. Pölykiekko on alkanut ohituksen tuloksena näin olen värähdellä kuin kirkonkello arviolta noin 10 000+ vuotta sitten. Tietokonesimulaatioiden mukaan ohittaja saattoi olla hitaasti liikkuva 0,5 Auringon massainen tähti, jollainen voisi olla vaikkapa punainen kääpiötähti tyyppiä M5V. Renkaat voivat aiheutua myös sisempänä tähteä kiertävästä planeetasta, jonka vetovoim muuttelee kiekon kappalten ratoja pitkällä aikavälillä. Pölykiekon häiriöitä on yritetty selittää myös tähteä kiertävällä ruskealla kääpiöllä.


title: Beta Pictoris

text: Pääkiekko häviää jossain 50–25 AU:n sisäpuolella.


title: Beta Pictoris

text: Hubble-avaruusteleskoopin Advanced Camera for Surveys -kameran ottamien kuvien perusteella löydettiin Beta Pictorikselta myös toinen pölykiekko. Se ulottuu ainakin 130 AU:n etäisyydelle tähdestä ja on suureen kiekkoon nähden kallellaan noin 5 astetta.


title: Beta Pictoris

text: Tietokonesimulaatioiden mukaan suunnilleen Aurinkokunnan läpimitan luokkaa 30 AU läpimittainen rengas olisi 14 astetta kallellaan päärenkaaseen nähden.


title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoriksella on asteroidivöitä 6,4 AU:n, 16 ja 30 AU:n päässä keskustähdestä. 6,4 AU:n vyö on nuorin, ja 16 AU:n vyö hieman kallellaan muihin nähden.


title: Beta Pictoris

text: Vuonna 2003 löydettiin entistä tarkemmasta pölykiekon kuvasta tihentymärakenteita 14, 28, 52 ja 82 AU:n päässä tähdestä. Renkaiden kaltevuus vaihtelee tapaus tapaukselta. Niiden on tulkittu olevan meille näkymättömien planeettojen aiheuttamien vetovoimahäiriöiden tulosta.


title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoriksen tyyppiseltä tähdeltä on käytännössä mahdotonta etsiä eksoplaneettoja spektrimittaukseen pohjautuvalla säteisnopeusmenetelmällä, jolla mitataan planeetan keskustähteensä aiheuttama huojunta. Tämä johtuu siitä, että A-tyypin tähtien kaasukehän virtaukset ovat niin suuria, että ne aiheuttavat säteisnopeusmittauksiin hyvin voimakkaan kohinan, joka peittää planeetan tähteen aiheuttamat nopeuden muutokset.


title: Beta Pictoris

text: Gemini-telaskoopin kuvassa näkymä kirkastuma keksi-infrapunassa 52 AU:n päässä keskustähdestä saattaa olla kahden suuremman kappaleen törmäyksessä syntynyt pilvi.


title: Beta Pictoris

text: Huomattiin myös piipitoisen silikaatin puuttumisen juuri 6,4–16 AU:n etäisyydellä olevalta vyöhykkeeltä. Tämän katsotaan merkitsevän, että suurimassainen noin 12 AU:n etäisyydellä kiertävä planeetta on imenyt silikaatin itseensä.


title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoriksen spektrissä tapahtuu vaihteluja, joiden on useimmiten tulkittu johtuvan tähteen putoavien komeettojen aiheuttamiksi. Tämä vihjaa massiiviseen planeettaan noin 10–20 AU etäisyydellä keskustähdestä. Se pystyy syöksemään vetovoimahäiriöillään komeettoja keskustähteensä. Komeettojen läpimitta on arviolta noin 1 km ja ne ovat ehkä lähtöisin suuren planeetan 4:1 ja ehkä myös 3:1 rataresonanssista. Planeetan rata on tämän mukaan hieman soikea, radan soikeus e noin 0.1.


title: Beta Pictoris

text: Planeettoihin viittaa myös se, että Beta Pictoriksen järjestelmän katsotaan säteilevän meteoroidena Aurinkokuntaan. Planeettojen vetovoimahäiriöt ja varsinkin tähden säteilynpaine näyttävät viskaavan mikrometeoroideja tähtien väliseen avaruuteen.


title: Beta Pictoris

text: Eräs teoreettinen laskelma tuotti vuonna 1995 Beta Pictorikselle 8 AU:n päässä kiertävän planeetan, jonka kiertoaika on 19 vuotta ja massa 2–8 Jupiterin massaa. Teorian mukaan planeetan lämpötila olisi sisäisen kuumennuksen takia noin 742 K, vaikka olisi "kylmänä" vain 154 K.


title: Beta Pictoris

text: Beta Pictoriakselta lödettiin vuonna 2008 planeetta, jolle annettiin nimi Beta Pictoris b. Se on suuri Jupiteria muistuttava kaasuplaneetta. Planeetalla ei siis ole kiinteää pintaa eikä se ole tuntemallemme elämälle sovelias. Ensimmäisen kerran kohde näkyi jo vuonna 2003.


title: Beta Pictoris

text: Yli 1 000 kertaa Beta Pictorista himmeämpi kohde on 0,411 kaarisekunnin päässä tähdestä. Kohteen etäisyys keskustähdestään on noin 8–15 AU eli karkeasti ottaen sama kuin Saturnuksen etäisyys Auringosta. Pölykiekon häiriöistä päätellen planeetta on noin 9 jupiterin massainen "superjupiter". Kirkkaudestaan päätellen kohde on kuuma, lämpötilaltaan 1 400 – 1 600 K eli noin 1 100 – 1 300 °C. Planeetan pyörähdysajaksi on mitattu 8 tuntia.


title: Beta Pictoris

text: Kohteen säteisnopeutta Beta Pictorikseen nähden ei voi suoraan mitata, koska se on liian pieni. Planeetan säde kirkkausarviosta ym. päätellen on 2–4 Jupiterin sädettä, joka on laskuilla saatua teoreettista arvoa suurempi. Tämä viittaa siihen, että planeetalla olisi suuri rengas tai ainekiekko, jossa sen kuut ovat paraikaa syntymässä ainekiekon osasten törmäillessä keskenään.


title: Martin Johansson (suunnistaja)

text: Martin Johansson (26. syyskuuta 1984) on ruotsalainen suunnistuksen MM-mitalisti ja maastohiihtäjä. Hän edustaa suunnistuksessa ruotsalaista IFK Moras OK:ta.


title: Martin Johansson (suunnistaja)

text: Johansson voitti kaksi mitalia vuoden 2004 nuorten MM-kisoissa Puolassa, hopeaa pitkällä matkalla ja kultaa viestissä. Aikuisten MM-kisoissa hän oli ensimmäistä kertaa mukana vuonna 2006 Tanskassa sijoittuen sprintissä seitsemänneksi. Tämän jälkeen hän voittanut MM-sprintissä pronssia peräkkäisinä vuosina 2007 ja 2008.


title: Martin Johansson (suunnistaja)

text: Hiihdon maailmancupissa Johansson on sijoittunut parhaimmillaan 12:nneksi Lillehammerin 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa joulukuussa 2015.


title: HMS Anson (79)

text: HMS Anson (viirinumero 79) oli Britannian kuninkaallisen laivaston King George V-luokan taistelulaiva, joka laskettiin vesille 24. helmikuuta 1940. Alun perin aluksen nimeksi piti tulla "HMS Jellicoe", mutta aluksen nimi vaihdettiin "Ansoniksi" helmikuussa 1940. "Anson" oli ainoa alus luokassaan, joka ei laukaissut pääaseitaan vihollisen alusta vastaan.


title: HMS Anson (79)

text: Aluksen rakentaminen keskeytettiin toukokuussa 1941 samoin kuin sisaraluksensa "HMS Howen", kun telakoilla keskityttiin kauppa-alusten ja saattoalusten rakentamiseen ja töitä jatkettiin vasta kuusi kuukautta myöhemmin.


title: HMS Anson (79)

text:
Aluksella oli valmistuessaan kuusi kaksinaulaista Mk VI -ilmatorjuntatykkiä ja 18 yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Alukseen oli asennettu myös tyyppien 271, 281, 282, 284 sekä 285 tutkat.
Käyttöönoton jälkeen "Anson" liitettiin osaksi Scapa Flow'n sijoitettua Kotilaivastoa. Syyskuussa 1942 aluksen ensimmäinen tehtävä oli toimia saattueen PQ18 kaukosuojauksen lippulaivana. Alus oli vastaavassa tehtävässä joulukuun lopulla saattueessa JW51B/RA51, jolloin käytiin Barentsinmeren taistelu saattueen lähisuojauksen ja Saksan laivaston risteilijöiden "Lützowin" ja "Admiral Hipperin" välillä. Kaukosuojaus ei kerennyt mukaan taisteluun.
"Anson" oli seuraavan kerran osana kaukosuojausta saattueessa JW52/RA52 tammikuussa 1943. Alukseen ilmatorjuntaa vahvennettiin lisäämällä 18 (sekä mahdollisesti 4 vielä lisääkin) 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Heinäkuussa alus purjehti pitkin Norjan rannikkoa yhdessä Yhdysvaltain laivaston taistelulaivojen "USS Alabama" ja "USS South Dakota" sekä raskaita aluksia suojanneen saattueen kanssa. Alus oli Yhdysvaltain laivaston lentotukialuksen "USS Rangerin" kaukosuojana sen tehdessä rynnäkön Bodön alueen laivaliikennettä vastaan 4. lokakuuta.


title: HMS Anson (79)

text: Marraskuussa Jäämeren saattueet aloitettiin uudelleen ja "Anson" oli taas saattueen JW54/RA54 kaukosuojaosaston lippulaivana. Saattueen JW57 kaukosaattueeseen osallistuessaan alus osallistui "HMS Furiousin" helmikuussa 1944 Norjan rannikolle tekemän rynnäkön (Operaatio Bayleaf) suojaamiseen.


title: HMS Anson (79)

text:
Alus purjehti seuraavaan kaukosuojatehtävään 30. maaliskuuta suojatessaan saattuetta JW58. Tehtävän suoritettuaan alus 3. huhtikuuta liittyi osaksi laivasto-osastoa, jossa oli kaksi tukialusta ja neljä saattuetukialusta. Osaston tehtävänä oli tuhota Altavuonosta paikannettu Saksan laivaston taistelulaiva "Tirpitz" (Operaatio Tungsten). Operaatio saattoi "Tirpitzin" joksikin aikaa toimintakyvyttömäksi.
Alus suojasi toista tukialusosastoa yrityksessä "Tirpitzin" tuhoamiseksi 21.huhtikuuta, mutta ilmahyökkäykset 24. ja 25. huhtikuuta eivät onnistuneet huonon sään vuoksi. Seuraava ilmahyökkäys 26. huhtikuuta tehtiin Bodön meriliikennettä vastaan. Alus oli mukana suojausosastossa tehtäessä seuraavat yritykset "Tirpitzin" tuhoamiseksi 12. ja 28. toukokuuta. Kesäkuussa alukselle annettiin käskyä siirtyä telakalle Tyynelle valtamerelle siirtymiseksi. Alus oli Devonportin telakalla heinäkuusta 1944 7. maaliskuuta 1945 saakka.


title: HMS Anson (79)

text: Telakalla alukseen ilmatorjunta-aseistusta lisättiin kahdella neliputkisella 40 millimetrin, neljällä kahden naulan neliputkisella Mk VII ja kahdella kahdeksanputkisella Mk VI -ilmatorjuntatykillä. Näiden lisäksi asennettiin vielä kahdeksan kaksiputkista sähköisesti ohjattua Mk V -tykkiä ja kahdeksan yksiputkista 20 millimetrin tykkiä. Kaksi 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä signaalikannelta korvattiin kahdella kaksinaulaisella neliputkisella Mk VII tykillä.


title: HMS Anson (79)

text: Aluksen ilmatorjunnan tulenjohtojärjestelmä (HACS Mk V) korvattiin HACS Mk VI -järjestelmällä. Samoin tutkajärjestelmää uudistettiin lisäämällä tyyppien 262, 271, 275, 277, 281B ja 291 tutkat samoin lisättiin ohjusten häirintäjärjestelmä 651. Tutkat tyypit 274, 281, 282, 285 poistettiin. Lentokoneisiin liittyvät rakenteet poistettiin.


title: HMS Anson (79)

text: Palvelukseen palattuaan "Anson" aloitti 25. huhtikuuta 1945 siirtymisen Sydneyyn yhdessä sisaraluksensa "HMS Duke of Yorkin" kanssa. Alus liittyi osaksi Tyynenmeren laivastoa Sydneyssä heinäkuussa eikä siten osallistunut taistelutoimiin alueella. Alus oli lippulaivana miehitettäessä Hongkong 29. elokuuta ja alueen japanilaisten antautumisasiakirja allekirjoitettiin aluksen kannella 16. syyskuuta. Alus oli tukikohta-aluksena Hongkongissa (lukuun ottamatta marraskuussa ollutta lyhyttä komennusta Tokioon vartioalukseksi) joulukuuhun. Se vapautti lokakuussa sisaraluksensa "HMS King George V:n" 1. taistelulaivaviirikön lippulaivan tehtävästä. Aluksen vapautti tehtävistään "Duke of York" joulukuussa, minkä jälkeen se siirtyi Sydneyyn telakalle.


title: HMS Anson (79)

text: Telakalla aluksesta poistettiin kaikki muut paitsi kaksi 20 millimetrin tykkiä sekä puolikannen kaksinaulaiset Mk VII -tykit.


title: HMS Anson (79)

text: Telakalta paluun jälkeen "Anson" palasi miehitysvalvontaan Japanin aluevesille ennen paluutaan Hongkongiin, mistä alus aloitti kotimatkansa 21. kesäkuuta 1946. Alus purjehti 1946 Sydneystä Hobartiin noutamaan Gloucesterin herttuan ja herttuattaren ja kuljetti heidät Sydneyyn. Alus saapui Englantiin 29. heinäkuuta.


title: HMS Anson (79)

text: Taistelulaiva oli telakalla huollossa heinäkuusta lokakuuhun, minkä jälkeen se liittyi koulutuslaivastoon 19. lokakuuta. Jäljelle jääneet ilmatorjuntatykit poistettiin aluksesta, mutta kuusi yksiputkista Boforsin 40 millimetrin -ilmatorjuntatykkiä sekä jostakin kummasta syystä yksi Oerlikonin 20 millimetrin ilmatorjuntatykki asennettiin takakannelle. Alus valmisteltiin reserviin siirtoa varten marraskuussa 1949 ja siirrettiin reserviin elokuussa 1950. Alus ankkuroitiin Clydeen ja laitettiin poistolistalle 30. huhtikuuta 1957. Alus myytiin Shipbreaking Industries yhtiölle romutettavaksi ja saapui Faslaneen romutettavaksi 17. joulukuuta 1957.


title: Lautta-Pojat

text: Lautta-Pojat on entinen helsinkiläinen lentopalloseura. Se pelasi lentopallon miesten pääsarjassa vuosina 1964–69, 1974 ja 1976–1981, minkä jälkeen se yhdistyi Johanneksen Pojat -nimiseen joukkueeseen ja otti nimekseen Hesa. Sen parhaat saavutukset miesten lentopallossa olivat Suomen cupin voitto ja SM-hopea vuonna 1977 sekä SM-pronssi 1976. Vuonna 1985 Hesa voitti miesten Suomen mestaruuden. Myös naisten SM-sarjassa Lautta-Pojat ylsi mitaleille.


title: Holger Hott

text: Holger Hott, aikaisemmin Holger Hott Johansen, (8. huhtikuuta 1974) on norjalainen suunnistuksen maailmanmestari. Hän asuu Kristiansandissa ja edustaa Kristiansand OK:ta.


title: Holger Hott

text: Hott on voittanut urallaan yhteensä neljä MM-mitalia, joista kaksi on kultaista ja kaksi pronssista mitalia. Hän on kuulunut maailman suunnistuseliittiin jo pitkän aikaa, mutta voitti ensimmäisen henkilökohtaisen MM-kultansa vasta vuoden 2006 Tanskan MM-kisojen keskimatkalla. Hän löi hopeaa voittaneen Jarkko Huovilan ainoastaan yhdeksällä sekunnilla. Toinen kulta tuli Japanin MM-kisoista 2005 viestissä, jossa hän juoksi avausosuuden.


title: Holger Hott

text: Hott on myös voittanut maailmancupin kokonaiskilpailun 2004 ja vuoden 1999 Jukolan viestissä hän juoksi kuudennen osuuden silloisen seuransa Bækkelagets SK:n joukkueessa, joka lopulta ylsi viestin voittoon.


title: Holger Hott

text: Hottin tavoite on jatkaa uraansa vielä vuoden 2010 Norjassa järjestettäviin MM-kisoihin.


title: Nanopartikkeli

text: Nanopartikkeli tarkoittaa nanometriluokan (10 m) hiukkasta. Nanotiede on tieteenala, joka tutkii tämän mittakaavan hiukkasia ja sovellutuksia.


title: RPD

text: RPD (, "Rutšnoi pulemjot Degtjarjova") on neuvostoliittolainen Vasili Degtjarjovin suunnittelema 7,62×39 mm kaliiperinen kevyt konekivääri. Sen suunnittelu alkoi vuonna 1943, mutta sarjatuotanto vasta vuonna 1953.


title: RPD

text: Neuvostoliitto toimitti asetta liittolaisilleen ja Egypti, Pohjois-Korea, Kiina ja Puola ovat valmistaneet sen kopioita. RPD oli myös Suomen puolustusvoimien käytössä.


title: RPD

text: Ensimmäiset Suomeen vuonna 1954 kokeiluaseiksi hankitut neljä RPD:tä oli valmistettu Puolan Radomissa. Vuosina 1960 ja 1961 Puolustusvoimat osti 1 000 asetta lisää Neuvostoliitosta, ja asemallin suomalaiseksi nimikkeeksi vahvistettiin 7,62 KVKK 54. RPD oli Suomessa koulutuskäytössä 1970-luvulle asti, jolloin kotimaisten 7,62 KvKK 62-konekiväärien määrä oli noussut riittäväksi varusmieskoulutuksen tarpeisiin.


title: Silmänpaine

text: Silmänpaine kuvaa paine-eroa silmän sisäosan ja ulkoilman paineen välillä. Normaali vaihteluväli on 10–21 mmHg, ja silmien välinen ero paineessa on yleensä alle kolme yksikköä. Silmänpainetta voidaan mitata tonometri-nimisellä laitteella.


title: Aponia

text: Aponia () on antiikin filosofian termi, joka tarkoittaa kärsimyksen puuttumista. Epikurolaisuuden mukaan "aponia" oli ruumiillisen nautinnon ("hēdonē") huippu.


title: Aponia

text: Kuten muut hellenistisen filosofian koulukunnat, myös epikurolaiset katsoivat, että ihmiselämän päämäärä on onnellisuus. Onnellisuus voitiin saavuttaa mielen tyyneyden kautta. Tällainen tila oli seurausta "aponiasta", fyysisen kärsimyksen poistamisesta, ja "ataraksiasta", kaiken mieltä häiritsevän poistamisesta. Epikurolaiset olivat hedonisteja siinä mielessä, että he pyrkivät nautintoon, mutta määrittelivät nautinnon omaperäisellä tavalla, kärsimyksen puutteeksi. Tästä oli seurauksena se, että nautinnon määrää ei ollut mahdollista kasvattaa enää sen yli, kun kärsimys oli poistettu. Sen jälkeen nautinto ei voinut enää lisääntyä, eikä näin ollen ollut mahdollista etsiä rationaalisesti lisää ruumiillisia nautintoja sen jälkeen kun "aponia" oli saavutettu.


title: Aponia

text: Epikurokselle "aponia" oli yksi staattisista ("katastemaattisista") nautinnoista, eli nautinto joka ihmisellä on silloin kun yhtään halua tai kärsimystä ei ole enää poistettavaksi. Tällaisen tilan saavuttaminen vaati kineettisten nautintojen, eli nautintojen joita ihmisellä on silloin kun haluja tai kärsimystä poistetaan, kokemista.


title: Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – naisten 50 metrin pienoiskiväärin moniasentokilpailu

text: Naisten 50 m vakiokiväärin asentokilpailu ammuttiin 21. syyskuuta. Kilpailun voitti Saksan liittotasavallan Silvia Sperber tuloksella 685.6 (590+95.6).


text: Suomea lajissa edustivat Pirjo Peltola ja Sirpa Ylönen. Peltola oli kymmenes tuloksella 580 ja Ylönen 27. tuloksella 572.


title: Mönch

text: Mönch on Bernin Alpeilla, Sveitsissä sijaitseva 4 107 metriä korkea vuorenhuippu. Se kuuluu Jungfraun (4 158 m) ja Eigerin (3 970 m) kanssa samaan Jungfraun vuoristoalueeseen, joka on osa Sveitsin Alpit Jungfrau-Aletsch -maailmanperintökohdetta. Suomeksi nimi "Mönch" tarkoittaa "munkkia".


title: Mönch

text: Huipulle kiipesivät ensimmäisinä Christian Almer, Christian Kaufmann, Ulrich Kaufmann sekä Sigismund Porges 15. elokuuta 1857.


title: Mönch

text: Jungfraujochille nouseva Jungfraubahnin rautatie kulkee huipun ali tunnelissa noin 3 300 metrin korkeudessa.


Suomen ja Saksan sotilasyhteistyö 1940–1941 käsittelee välirauhan aikaista maiden sotilaallista yhteistyötä ja toimenpiteitä talvisodan lopusta jatkosodan syttymiseen.


title: Suomen ja Saksan sotilasyhteistyö 1940–1941

text: Talvisota päättyi Moskovan rauhaan 13. maaliskuuta 1940. Kesän aikana Saksa liitti Suomen mukaan suunnittelemaansa suurhyökkäykseen Neuvostoliittoon. Saksan aloitteesta maiden välille syntyi sotilaallisen yhteistyön linja, joka alkoi 1940 loppukesästä neuvotteluilla ja tietojenvaihdolla. Vähitellen yhteistyö tiivistyi konkreettisiin valmisteluihin Neuvostoliittoon suuntautuvaa hyökkäystä varten. Kiristynyt maailmanpoliittinen tilanne, taloudelliset ja maanpuolustukselliset tarpeet, sekä toiveet revanssista Neuvostoliiton suhteen Saksan aseiden avulla saivat Suomen tukeutumaan Saksaan ja sopimaan aseveljeydestä. Maat tiivistivät taloudellista ja sotilaallista yhteistyötään, ja Suomi salli Saksan joukkoja maaperälleen. Saksa hyökkäsi 22. kesäkuuta 1941 Neuvostoliittoon käyttäen myös Suomen aluetta keskiyöstä 24./25.6. alkaen. . Neuvostoliitto aloitti sotatoimet Suomea vastaan 22.6.1941 klo 6.05 . Kun Neuvostoliiton hyökkäykset jatkuivat ja kävivät yhä rajummiksi 25. kesäkuuta eduskunnassa hyväksyttiin päätöslauselma, jonka mukaan Suomi on jälleen sodassa Neuvostoliiton kanssa .


text: Talvisodan jälkeen maiden välit olivat viileät, sillä Saksa oli Suomen pettymykseksi ollut sodan aikana tiukan puolueeton. Suomi pyrki suuntautumaan länsivaltoihin, mutta Saksan vallattua Tanskan ja Norjan Suomi jäi maantieteellisesti sekä ulko- ja talouspoliittisesti puristuksiin Saksan ja Neuvostoliiton väliin. Kesällä 1940 Neuvostoliiton painostaessa Suomea näytti ainoana vaihtoehtona olevan natsi-Saksa, jonka sotamenestys toisaalta myös houkutti ja herätti toiveita Moskovan rauhan kumoamisesta yhteistyön ja Saksan aseiden avulla.


text: Adolf Hitler aloitti Neuvostoliittoa vastaan kohdistuvan sodan valmistelut heinäkuun viimeisinä päivinä 1940 salaisessa Saksan korkeimman sotilasjohdon kokouksessa. Suunnittelu alkoi välittömästi operaationimellä "Aufbau Ost", joka annettiin elokuussa. Marraskuussa Hitler antoi "ohjeen numero 18", jonka mukaan idän hyökkäyksen suunnitelmia tuli jatkaa oli poliittisten neuvottelujen tulos mikä tahansa. 18. joulukuuta annettiin "ohje numero 21", jossa määriteltiin operaatio Barbarossa ja sen strategiset tavoitteet. Suomi oli mukana suunnitelmissa jo heinäkuussa.


text: Seuraava käänne suhteissa oli everstiluutnantti Josef Veltjensin vierailu Suomeen 17. elokuuta. Veltjens oli valtakunnanmarsalkka Hermann Göringin luottomies. Veltjensin käymät neuvottelut pidettiin tarkkaan salassa, mutta myöhemmin on osoitettu, että hän tapasi ainakin Risto Rytin ja Mannerheimin. Neuvotteluissa sovittiin, että Saksa toimittaisi Veltjensin oman yhtiön ja erään ruotsalaisen yhtiön välityksellä runsaasti sotatarvikkeita Suomelle Saksan sotasaalisvarastoista. Käynnin päätarkoitus oli kuitenkin toinen: Veltjens ehdotti, että Saksa saisi kuljettaa ilmavoimien joukkoja ja materiaalia Pohjois-Suomen läpi. Molempien maiden suhteet Neuvostoliittoon olivat kiristymässä ja Neuvostoliitto ei tehnyt asiasta suurta kysymystä. Solmittu kauttakulkusopimus pysyi salassa, kunnes 21. syyskuuta ensimmäiset saksalaiset alukset ilmestyivät Suomen rannikolle. Sopimus otettiin kuitenkin kansan parissa pääasiallisesti myönteisesti vastaan.


text: Ilmeisesti samoissa neuvotteluissa Suomi lupautui lainaamaan saksalaisille Suomen ilmavoimien liittoutuneiden käyttämiä lentokonetyyppejä testilentoja ja tutustumista varten. Ensisijainen oli brittivalmisteinen Bristol Blenheim -pommittaja. Yksi Suomen ilmavoimien Blenheim IV lennettiin Saksaan syyskuun lopussa ja palautettiin joulukuussa. Mukana oli testejä varten myös brittiläisvalmisteista lentosuunnistuslaitteistoa ja Wimperis-pommitustähtäin. Koelentotoiminta jatkui: Blenheimin Luftwaffen koelentokeskuksesta Rechlinistä Suomeen lentänyt "Flugkapitän" Heinz Beauvais koelensi samalla matkalla Suomen ilmavoimien neuvostovalmisteisen Polikarpov I-153 -hävittäjän Malmilla. Lisäksi jossain vaiheessa välirauhan aikana maassa vieraili saksalaisseurue erityisesti neuvostokonemalleihin tutustumassa. Huhtikuussa 1941 Saksaan lainattiin Polikarpov I-16 -hävittäjä ja toukokuussa Iljušin Il-3M -pommikone. Kesäkuussa operaatio Barbarossan aloituspäivänä yksi Suomen Ilmavoimien Brewster-hävittäjä oli valmiiksi osiin purettuna ja laatikoihin pakattuna odottamassa laivausta Saksaan.


text: Syksyllä 1940 saksalaiset Norjan Banakista, ja myöhemmin Kirkkoniemestä operoivat lentokoneet tekivät tiedustelulentoja Neuvostoliiton alueelle Suomen ilmatilan kautta. Lennot suoritettiin 27. syyskuuta – 29. marraskuuta vuonna 1940 päätehtävänä oli kuvata teitä ja Muurmannin rataa. Lennot tehtiin Dornier Do 17 -koneilla, joita oli myöhemmin myös Suomen ilmavoimilla. Huhtikuussa 1941 tiedustelulennot Neuvostoliittoon Suomen alueen kautta aloitettiin uudelleen, usealta eri kentältä.


text: Vuoden vaihteessa 1940–1941 Luftwaffen Ilmaviestipataljoona 100 testasi X-pommitussuunnistusjärjestelmää () ja sen laskentalaitetta () pitkänmatkanlennoilla Keski-Euroopasta muun muassa Pohjois-Suomeen. Lennot tehtiin 7 000 metrin korkeudessa ilman välilaskuja. Koneet oli varustettu siviilitunnuksin ja maalattu harmaiksi.


text: Helmikuussa 1941 Saksassa suunniteltiin aluksi 750 vapaaehtoisen suomalaisen, myöhemmin 1 500 miehen SS-joukon perustamista. Suomen hallituksen kantaa tiedusteltiin maaliskuussa, ja vastaus oli myöntävä. Asia hoidettiin Saksan sotilastiedustelu Abwehrin ja Valtiollisen poliisin kautta. Peiteorganisaatioksi perustettiin yksityinen värväyskomitea. Suomalaiset yrittivät asettaa joukon käytölle aluksi ehtoja, mutta näistä luovuttiin ja huhtikuun puoleenväliin mennessä ainoastaan toivottiin joukkoja Suomeen mikäli maa joutuisi sotaan yksinään. Koottu vapaaehtoispataljoona, 1 200 miestä, kuljetettiin toukokuussa viidessä erässä salaa Saksaan.


text: Eversti Horst Rössing, Saksan sotilasasiamies Helsingissä pyysi lokakuussa tietoja Suomen puolustusvalmiudesta ja erityisesti Pohjois-Suomen sotilaallisista laitteista ja maastosta. Rytin, Mannerheimin ja Heinrichsin pitämän neuvottelun jälkeen pyyntöön suostuttiin.


text: Kenraali Paavo Talvela matkusti Mannerheimin lähettämänä neljä kertaa Saksaan syksyn 1940 aikana. Ensimmäisellä kerralla hän neuvotteli saksalaisten läpikulusta Suomen alueella. Myöhemmin Talvela selvitti saksalaisten asennetta Suomen ja Ruotsin valtioliittoon. Tärkeä selvitettävä asia oli myös avun saaminen Saksasta, jos Neuvostoliitto hyökkäisi Suomeen.


text: Neljännen kerran Talvela vieraili Saksassa joulukuussa. Tuolloin häneltä kysyttiin tarkkoja tietoja Suomen liikekannallepanosuunnitelmista. Tiedot Suomen liikekannallepanosta lähti viemään Saksaan pääesikunnan päällikkö Erik Heinrichs, joka tapasi OKH:n esikuntapäällikkö Halderin Berliinissä 30. tammikuuta. Heinrichs sai vastavuoroisesti tietoja tulevasta idänhyökkäyksestä, joskaan ei operaation nimeä tai toteutushetkeä. Heinrichsin palattua salainen tieto kerrottiin vain sotakabinetin jäsenille, joiden päätöksentekoon se vaikutti helmikuun alusta lähtien.


text: Helmi–maaliskuussa 1941 Suomessa vierailivat tiedustelutehtävissä Saksan Norjan armeijan esikunnan esikuntapäällikkö Erich Buschenhagen ja Luftwaffen päämajoitusmestari Hans-Georg von Seidel. Buschenhagen kävi Helsingissä sekä kiertomatkalla Pohjois-Suomessa. Erityisen tärkeä aihe oli Petsamon tiedustelu miehitysoperaation suunnittelua varten. Mukana oli laivostoasiamies Bonin tiedustelemassa Liinahamarin satamaa.


text: Keväällä Suomessa vieraili delegaatio aseasiantuntijoita, jotka tutustuivat erityisesti suomalaisilla olleisiin neuvostoliittolaisvalmisteisiin aseisiin.


text: Maalis–huhtikuussa saksalaiset suorittivat suomalaisten avustuksella järjestelmällistä tiedustelua Pohjois-Suomen alueella tulevaa hyökkäysoperaatiota varten. Joskus saksalaisupseerit liikkuivat jopa suomalaisunivormuissa. Vuoristoarmeijakunnan komentaja Eduard Dietl teki tiedustelumatkan Petsamoon, siviilipukuisena, suomalaisupseerien opastamana. Saksan 2. vuoristodivisioonan komentaja Ernst Schlemmer vieraili Petsamossa useita kertoja keväällä, huhtikuussa parinkymmenen saksalaisupseerin seurueessa. Saksan Sicherheitsdienst järjesti seurueelle luvat Suomen Valtiollislta poliisilta, julkisesti joukko esiintyi siviilimatkailijoina. Kaksi saksalaisupseeria asetettiin Petsamoon suomalaiseen rajakomppaniaan tiedustelutehtäviin. Toukokuussa saksalaisupseerien tiedustelukäynnit Petsamossa tiivistyivät lähes päivittäisiksi. Miehitysoperaatiota varten kuljetettiin Suomen puolelle valmiiksi rakennusmateriaaleja. Kuljetukset naamioitiin siviilikuljetuksiksi.


text: Kesäkuun alussa kolme Luftwaffen upseeria lensi Lufthansan erikoiskoneella siviilipukeissa Suomeen tutkimaan lentokenttiä saksalaisille Junkers Ju 88 -pommittajille. Tehtävänä oli löytää vähintään yksi toiminta- ja yksi varalaskukenttä, pommilastien hätäpudotusalue ja selvittää suurten tuhannen kilon "BM 1000" -pommien varastointitapa. Upseerit kiersivät kenttiä suomalaisella siviilikoneella. Päätökseksi tuli, että Malmi on työkenttä ja Utti varakenttä. Suomen ilmavoimien johdon kanssa sovittiin pommilastien hätäpudotuspaikaksi Hanko.


text: Natsien puolueorganisaation kautta saksalaiset lähettivät 17. toukokuuta lähettiläs Kivimäelle salaisen tiedustelun, jossa kysyttiin Suomen tulevia rajatoivomuksia. Hallituksen sotakabinetti päätti vastata tiedusteluun. Päämajoitusmestari Aksel Airo laati viisi vaihtoehtoa, joista suppein käsitti Karjalan palautuksen ja vuoden 1939 rajojen voimaantulon. Muut vaihtoehdot laajensivat Suomen aluetta asteittain: viidennessä vaihtoehdossa raja kulki Äänisjärven itäpuolella ja Syvärin eteläpuolella. Vastaukset annettiin 30. toukokuuta kysyjän lisäksi Saksan ulkoasiainministeriölle Auswärtiges Amt:lle, jolla haluttiin virallistaa asia. Samalla pyydettiin Saksalta takuita Suomen säilymisestä itsenäisenä myös siinä tapauksessa, että saataisiin rauhanomainen ratkaisu, sekä vilja-apua.


text: Saksan valtakunnanhallituksen aloitteesta lähetti Auswärtiges Amt erityislähettiläs Karl Schnurren Suomeen. Schnurre toi 20. toukokuuta presidentti Risto Rytille viestin, että suomalaiset lähettäisivät sotilashenkilön Saksaan armeijan päämajaan saamaan selostuksia ja keskustelemaan maiden pääesikuntia kiinnostavista kysymyksistä. Mannerheim olisi halunnut pitää vierailun tason teknisellä tasolla käskemällä vierailulle vain yhden yleisesikunnan osastopäälliköistä. Lopulta saksalaisille ilmoitettiin että tulossa on upseeridelegaatio johtajanaan eversti Kustaa Tapola. Saksan sodanjohto kuitenkin vaati, että molempien upseeridelegaatioiden puheenjohtajan tuli olla johtavassa asemassa oleva kenraali. Suomalaista delegaatiota johti yleisesikunnan päällikkö kenraaliluutnantti Erik Heinrichs, mukana olivat everstit Kustaa Tapola, Einar Mäkinen ja Harald Roos sekä kommodori Svante Sundman.


text: Vierailu tapahtui 25. toukokuuta 1941 Saksan pääesikunnassa OKW:ssä Salzburgissa, jossa korkea-arvoinen saksalainen sotilasvaltuuskunta johtajanaan pääesikunnan päällikkö kenraali Alfred Jodl selosti Neuvostoliittoon suunniteltua hyökkäystä. Saksalaiset esittelivät yhteistyösuunnitelmaa Saksan ja Suomen taistelujoukkojen välille. Suomea pyydettiin sitomaan Neuvostoliiton joukkoja rajoillaan ja osallistumaan Leningradia vastaan suunnattuun hyökkäykseen. Seuraavana päivänä neuvottelut jatkuivat Berliinissä 28. päivään asti Saksan maavoimien esikunnan OKH:n kanssa. Pääesikunta OKW:n esittelijänä toimi Buschenhagen, OKH:n vastaavana eversti Kinzel.


text: Suomen delegaatiossa mukana olleen kommodori Sundmanin mukaan kaikki Suomen neuvottelijat käsittivät neuvottelujen merkinneen ainakin "äänettömän sopimuksen" syntyä. Suomalaisille oli tullut selväksi että Saksa lähitulevaisuudessa hyökkää Neuvostoliittoon.


text: Ratkaisevat neuvottelut Suomen liittymisestä Saksan rinnalle käytiin molempien maiden sotilasjohdon välillä Helsingissä 3.–6. kesäkuuta. Helsingin kokouksen jälkeen Saksan sodanjohto katsoi saaneensa varmuuden Suomen liittymisestä sotaan Saksan rinnalle, vaikka poliittinen päätös puuttuikin. Kesäkuussa 1941 Saksa yritti saada Suomelta virallisia takeita liittolaisuudesta, mutta Suomi ilmoitti pysyvänsä puolueettomana ja puolustautuvansa, jos sitä vastaan hyökättäisiin. Epävirallisissa keskusteluissa eduskuntaryhmien puheenjohtajien kanssa hyökkäyksen alla presidentti Ryti kuitenkin totesi, että Saksan ja Neuvostoliiton välisen konfliktin syttyessä ”Suomi ei voi pysyä toimettomana tarkkailijana. […] Jos Neuvostoliitto ei hyökkää kuuden päivän kuluessa, niin Suomi tekee sen”.


text: Helsingissä käytiin kesäkuun alussa neuvotteluja, joissa puheenjohtajana toimi kenraaliluutnantti Heinrichs ja niihin osallistuivat Suomen puolelta kenraalimajuri A. F. Airo sekä everstit K. A. Tapola ja Harald Roos. Saksan edustajina olivat everstit Erich Buschenhagen, Eberhard Kinzel ja Horst Rössing sekä majuri Christian Müller. Heinrichs laati ennen neuvotteluja yhteistoiminnassa sotamarsalkka Mannerheimin ja ulkoasiainministeri Wittingin kanssa saksalaisille annettavan muistion, jonka viimeistelystä neuvoteltaessa myös presidentti Ryti ja puolustusministeri Walden olivat läsnä. Tämä muistio luovutettiin saksalaisille.


text:
Suomalaisten poliittisina toivomuksina erityisesti sitä tapausta silmälläpitäen, ettei Neuvostoliiton kanssa synny aseellista ratkaisua, esitettiin diplomaattista tietä käsiteltäväksi seuraavat kysymykset:
1. Suomen asema itsenäisenä valtiona ja sen valtioalueen takaaminen, mikäli mahdollista vanhoine, pyöristettyine tai kompensoituine valtion rajoineen.
2. Taloudellisen avun - erityisesti elintarvikkeiden - antaminen Suomelle.
3. Lisäksi todettiin että presidentin valtiojärjestykselliset siteet huomioon ottaen Suomi piti hyvin tärkeänä, ettei vihollisuuksia Neuvostoliittoa vastaan aloiteta suomalaisten taholta tai Suomen valtionalueelta.


text: Kenraali Erik Heinrichs johti suomalaisjoukkoa keskusteluissa Salzburgissa, Berliinissä ja Helsingissä. Hän kertoo: ”Koko hanke perustui siihen usein toistettuun nimenomaiseen edellytykseen, että Suomi joutuisi Venäjän hyökkäyksen johdosta mukaan sotaan.” Väinö Tannerin mukaan Suomen ja Saksan välillä ei ollut olemassa minkäänlaisia poliittista tai sotilaallista sopimuksia. Sen sijaan oli kyllä ennakolta käyty keskusteluja, joiden tarkoituksena oli ollut selvittää, minkälaisia strategisia ohjelmia kummallakin taholla olisi seurattava siinä tapauksessa, että Neuvostoliitto tulisi hyökkäämään."


text: Saksan hyökkäysaikeiden tultua suomalaisten tietoon Tapolan saksanmatkalla pääesikunta muutti 21. joulukuuta Karjalan osalta maan puolustussuunnitelman hyökkäykselliseksi. Hyökkäyssuunnat olisivat Karjalankannas ja Laatokan pohjoispuoli. Huhtikuussa 1941 Päämaja käski armeijakuntien esikuntia suorittamaan toukokuun loppuun mennessä sotapelejä. Tutkimuskohteina piti olla viivytystaistelu rajalla, tilanteen vakauttaminen ja hyökkäys ennalta määrätyin tavoittein.


text: Päämaja alisti Suomen III Armeijakunnan hyökkäykseen valmistuvan Saksan Norjan armeijan alaisuuteen 15. kesäkuuta 1941. Pääesikunta teki 15–19. kesäkuuta "vaihtoehtosuunnitelmat", joissa puolustautuminen mainittiin muodon vuoksi, mutta hyökkäysvaihtoehto suunniteltiin tarkasti. Tehtäviä jaettiin yksiköille 18. kesäkuuta: 14.D Lentiiraan ja Repolaan, VII AK Sortavalaan, II AK Vuokselle. Samana päivänä kenraali Hägglund jaetutti joukoilleen muistion "Näkökohtia syvälle suuntaavassa hyökkäystaktiikassa".


text: Tammikuussa 1941 Mannerheim Saksan pyynnöstä kiirehti teiden rakentamista Hetasta Kilpisjärvelle ja Inarista Kaarasjoelle, molemmat Norjan rajalle asti. Rajan takaa saksalaiset jatkoivat rakentamista yhdistääkseen tieverkon valtakunnantie Reichsweg 50:een Narvikista Kirkkoniemeen, tuloksena kaksi uutta yhteyttä Jäämerelle. Lisäksi Paatsjoen yli ryhdyttiin rakentamaan siltaa Höyhenjärven ja Nyrudin kohdalla. Aluksi suomalaiset pyrkivät saamaan saksalaisilta kaksi kolmasosaa rakennuskustannuksista, mutta myöhemmin hallitus päätti kustantaa tiet itse.


text: Saksan ilmavoimille luvattuja lentokenttiä ja kenttiä joita saksalaiskoneet käyttivät, piti kunnostaa ja perusparantaa. Työt alkoivat 19. kesäkuuta. Liinahamarin, Rovaniemen, Kemin ja Kemijärven kentät tyhjennettiin, samaten Utin kenttä, jonne jätettiin suomalainen huoltomiehistö. Malmin kenttä luovutettiin saksalaisille 19. kesäkuuta. Muutaman päivän kuluttua kenttää levennettiin ja pidennettiin kiireellä suurille saksalaispommittajille sopivaksi.


text: SS-divisioona Nord ylitti 7. kesäkuuta Norjan ja Suomen rajan Nyrudin siltaa pitkin ja aloitti moottorimarssin Jäämerentietä pitkin Vuotson ja Sodankylän kautta Rovaniemelle. 8 000–9 000 miehen vahvuisen divisioonan ajoneuvokolonnan ohimarssi kesti kymmenen tuntia. Divisioona oli Rovaniemellä 10. kesäkuuta. Samaan aikaan kaksi divisioonaa saksalaisjoukkoja laivattiin Ouluun, Stettinistä 169. divisioonan 20 000 miestä (operaatio "Blaufuchs 1"), ja Oslosta XXXVI AKE ja esikunta, sekä SS-Nordin tykistö ja erikoisjoukot, 10 600 miestä (operaatio "Blaufuchs 2"). Oulun Toppilan satamasta joukot siirrettiin junakuljetuksina Rovaniemelle. Laivaukset alkoivat 5. kesäkuuta ja viimeiset joukot olivat Rovaniemellä 14. kesäkuuta. Saksalaisten yhteensä 40 600 miehen vahvuiset joukot keskitettiin Rovaniemen seudulle, josta ne aloittivat 18. kesäkuuta siirtymisen kohti Sallaa.


text: Saksan Norjan armeijan johtoesikunta siirtyi Rovaniemelle 15. kesäkuuta, armeijan komentaja kenraalieversti Nikolaus von Falkenhorst saapui hyökkäyspäivänä.Jokipii 1991, s. 149 Wehrmachtin kenraali Erwin Engelbrecht teki 17–22. päivä tiedustelumatkan Oslosta Hankoon, jossa hän tutki mahdollisuuksia hyökätä Hangon neuvostojoukkoja vastaan. Ilmeni kuitenkin, että puolustuslinnoitteet olivat vahvat. Suomalaisten ja saksalaisten yhteisestä päätöksestä Hanko päätettiin ainoastaan piirittää ja Engelbrechtin komentama Saksan 163. jalkaväkidivisioona päätettiin asettaa Mannerheimin reservijoukoksi Karjalan rintamalle.


text: Yhdysupseereja vaihdettiin: 12. päivä lähetti Luftwaffe hallinnolliseksi edustajaksi kenraali Lorenzin ja yhdysupseeriksi kapteeni Friedrich-Franz von Nordenskjöldin. Suomi lähetti 19. päivä Luftflotte 1:n esikuntaan Saksaan kapteeni Pauli Ervin ja Kirkkoniemeen Luftflotte 5:n esikuntaan kapteeni Olavi Lumialan.


text: Kesäkuun 17. päivä Rovaniemelle laskeutuivat ensimmäiset Luftwaffen lentokoneet, ja lisää koneita lensi Norjan kentiltä hyökkäyspäivän lähestyessä. Luonetjärven kentälle saksalaiset saapuivat 16. päivästä lähtien, Uttiin aamuyöllä 21. kesäkuuta.


text: Suomen aluevesille purjehti 16. kesäkuuta Saksan laivaston kaksi laivasto-osastoa, jotka piilotettiin saaristoon odottamaan alkavaa hyökkäystä. Osa aluksista ajettiin Suomenlinnaan merisotakoulun laituriin. "Gruppe Cobra" odotti Porkkalan saaristossa ja "Gruppe Nord" Turun saaristossa Nauvon eteläpuolella. Molemmat olivat saman suuruisia, yhteensä aluksia oli runsaat 40: viisi sukellusveneiden emälaivaa, seitsemän suurta miinalaivaa (muun muassa Königin Luise), kymmenen miinanraivaajaa sekä niiden emälaiva, 12 moottoritorpedovenettä emälaivoineen, neljä avomerihinaajaa, tankkeri ja huoltoaluksia. Alukset olivat Suomen rannikolla päästäkseen nopeasti laskemaan miinasulun Suomenlahden poikki, jotta Neuvostoliiton Itämeren laivasto suljettaisiin Leningradiin. Suomalaiset kuljettivat saksalaisupseereita tutkimaan tulevia miinoitusalueita, ja päästivät saksalaistähystäjät Bengtskärin majakalle tähystämään neuvostoliikennettä Hankoon. Turun saaristossa oli ankkurissa myös Suomen sukellusvenelaivasto, viisi sukellusvenettä ja emälaiva. Kolme suomalaisaluksista auttoi 22. päivä saksalaisia miinoittamaan Viron rannikkoa.


text: Saksalainen pioneerikomppania siirtyi 20–21. kesäkuuta välisenä yönä Norjasta Petsamoon valmistelemaan Saksan 2. ja 3. vuoristodivisioonan saapumista alueelle. Joukot olivat siviilipuvuissa. Seuraavana yönä saksalaiset yhteistyössä Suomen Valtiollisen poliisin kanssa valtasivat Neuvostoliiton Petsamon konsulaatin ja suomalaiset pidättivät konsulaatin koko henkilökunnan perheineen. Saksan Gestapo takavarikoi konsulaatin arkistot tutkittavakseen ja toimitti ne myöhemmin Valpolle.


text: Suomen ilmavoimien esikunnan määräyksestä Yleisradion Lahden, Turun ja Oulun radiomastoihin asennettiin 21. kesäkuuta automaattiset morsetuslaitteet saksalaisten pommikoneiden radiosuunnistusta varten. 28. helmikuuta 2017 alkaen on Lahden suurasemalle asennettu sähkötysradiomajakka ollut Radiomäellä olevassa radio- ja televisiomuseo Mastolassa näytteillä alakerrassa.


text: Illalla 21. kesäkuuta Suomen rannikolla piileskelleet laivasto-osastot Cobra ja Nord purjehtivat etelään ja laskivat yön aikana kaksi massiivista miinasulkua, "Corbethan" Porkkalasta ja "Apoldan" Korppoosta, yhteensä tuhat miinaa ja 1400 raivausestettä. Torpedoveneet miinoittivat Viron saaristoa. Osastot eivät kärsineet tappioita. Neuvostoliittolaisten lentoveneiden havaittua Korppoon osaston avattiin niitä kohti tykkituli kello 2:30, puoli tuntia ennen yleishyökkäystä. 22.6.1941 kolme suomalaista sukellusvenettä , Vetehinen, Vesihiisi ja Iku-Turso laskivat miinoja Viron rannikolle. Vetehinen laski miinansa kello 07.38-08.26 Louna-Uhtin ja Kundan lahden itäniemen Letipään väliin, Iku-Turso kello 08.15-09.06 Mohnin saaren luo ja Vesihiisi omansa 09.05-10.25 Vaindlon ja Kalgrundin väliin . Kaksi veneistä jatkoi miinoittamista 23–24. päivä Suursaaren länsipuolella.


text: Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon koko itärintaman leveydeltä kello 3:00 22. kesäkuuta 1941. Rovaniemelle keskitetyistä saksalaisjoukoista osa oli jo asemissa Sallan rintamalla, osa vasta marssilla kohti rajaa. Suomi ilmoitti olevansa puolueeton.


text: Aamuyöllä 22. kesäkuuta Saksan 2. ja 3. vuoristodivisioonan kärkijoukot odottivat sillalla pääsyä Suomen puolelle. Suomalainen rajavartiosto nosti rajapuomin ja laski saksalaiset maahan kello 02:30. Operaatio Renntieriä noudattaen 2. divisioona miehitti nikkelikaivoksen ja Liinahamarin alueen, 3. divisioona Jäämerentien varren etelämmässä. Tirolista, Steiermarkista ja Salzburgista kotoisin olevat joukot rakensivat siltoja ja parakkeja, ja paransivat teitä. Petsamon maastotiedustelun Neuvostoliiton rajalle saksalaiset saivat tehtyä 24. päivään mennessä.


text: Aamuyöllä Suomen laivaston alukset suuntasivat kohti Ahvenanmaata toteuttamaan jo viikon valmisteltua operaatio Kilpapurjehdusta, Ahvenanmaan miehittämistä. Saattueessa oli 23 alusta, sotaväkeä yhteensä kaksi rykmenttiä ja 69 eri kaliiberin tykkiä. Tukena oli suurin osa rannikkolaivastoa. Aamulla kello 6 venäläiskoneet tekivät tehottomaksi jääneen ilmahyökkäyksen saattuetta kohti. Joukot miehittivät Ahvenenmaan suunnitelmien mukaan.


text:
Neuvostoliiton Pohjoinen laivasto ja 14.Armeija saivat 22.6. käskyn pommittaa viholliskohteita Petsamon ja Kirkkoniemen alueella.
Kesäkuun 22 päivän aamulla ryhtyi Neuvostoliitto hyökkäykseen Suomen alueelle pommittaen ja tulittaen puhtaasti suomalaisia kohteita. Klo 6.05 aamulla sanottuna päivänä Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat suomalaisia panssarilaivoja Sottungan luona, klo 6.15 Alskärin linnaketta Turun saaristossa, klo 6.45 suomalaisia kuljetusaluksia Korppoon luona ja klo 7.55 Puna-armeijan tykistö avasi tulen Hangon vuokra-alueelta ampuen Porsöhön, Storholmaan ja mantereelle. Samana päivänä avattiin Hirsilammen luona, noin 14 km Imatran itäpuolella, Neuvostoliiton alueelta tuli suomalaisia rajavartioita kohden ja Pummangista Petsamossa ammuttiin useita kymmeniä tykinlaukauksia erästä merellä kulkenutta suomalaista laivaa kohti. Näiden puolueettomuudenloukkausten johdosta ulkoministeri Witting kesäkuun 22 p:nä esitti Neuvostoliiton lähettiläälle ministeri Orloville vastalauseen pyytäen selitystä. Ministeri Orlov lupasi kääntyä hallituksen puoleen, mutta pyydettyä selitystä ei milloinkaan saatu.


text: Viron rannikkoa miinoittamassa olleet saksalaiset moottoritorpedoveneet hyökkäsivät seuraavina päivinä muun muassa Hangon meriyhteyksiä vastaan. Veneet pitivät tukikohtaansa Suoman rannikon saaristossa.


text: Aamulla Suomen ilmatilaan saapui etelästä 18 saksalaista Junkers Ju 88 -pommikonetta miinoitettuaan Neuvostoliiton Kronstadtin sotasataman. Suomalaista ilmatorjuntaa oli valmiiksi varoitettu ”omista koneista”. Johtokoneessa oli mukana ylimääräisenä navigaattorina Luftflotte 1:n suomalainen yhdysupseeri, kapteeni Ervi. Koneet laskeutuivat Uttiin ja tankattiin paluumatkaa varten. Uttiin laskeutui myös idästä Suomen alueelle tullut 19 Ju 88 -pommittajan lentue miinoitustehtävältä Laatokalta. Koneet tankattiin ja ne lähtivät paluumatkalle Saksaan.


text: 22. päivän iltana kaksi saksalaista Heinkel He 59 -meripelastuskonetta starttasi Oulujärven Paltaniemen kentältä kohti Vienanmerta. Mukana oli suomalainen kaukopartio, yhteensä 16 miestä siviilivaatteissa, tehtävänä räjäyttää Stalinin kanavan sulkuja. Tehtävän epäonnistuttua partio räjäytti Murmannin rataa ja palasi 10. heinäkuuta.


text: Samaten illalla 22. kesäkuuta laskeutui Malmin kentälle 12 Junkers Ju 88 -pommittajaa. Tarkoitus oli suorittaa Malmilta käsin pommituslentoja neuvostoliittolaisia vastaan. Koneita varten jouduttiin kiitotietä jatkamaan kovalla kiireellä, viisi rakennusta purettiin ja metsää kaadettiin. Laskeuduttuaan koneet rullasivat seisontapaikoille, mutta laskutelineet upposivat pehmeään maahan. Suunnitelma lentokentän käytöstä hylättiin ja seuraavana päivänä kun koneet oli saatu irti ne palasivat Saksaan.


text: Neuvostoliitto hyökkäsi 25. kesäkuuta Suomeen yhteensä 236 pommikoneen ja 240 hävittäjän voimin. Iskut kohdistuivat osin lentokentille, osin kaupunkien siviilikohteisiin. Seuraavana päivänä presidentti Risto Ryti piti radiopuheen, jossa totesi Suomen olevan jälleen sodassa Neuvostoliiton kanssa.


title: Black Light Discipline

text: Black Light Discipline eli BLD on suomalainen elektro-metalli-yhtye. Vuonna 2005 perustetun yhtyeen esikoisalbumi "Empire" ilmestyi marraskuussa 2008. Black Light Discipline yhdistelee raskaita ja melankolisia kitaroita popahtaviin electro-industrial-syntikoihin.


title: Black Light Discipline

text: Vuonna 2008 Black Light Discipline solmi levytyssopimuksen MC Raaka Peen omistaman Osasto-A-levy-yhtiön kanssa.


title: Black Light Discipline

text: Loppukeväällä 2010 yhtye julkaisi uuden "Aggressor"-singlen. Singlen B-puolen raidaksi päätyi cover-versio Placebon kappaleesta ”The Bitter End”.


title: Black Light Discipline

text: Vuonna 2011 yhtye esiintyi kotimaisten keikkapaikkojen lisäksi Venäjällä Pietarin Arctica Clubilla sekä Saksassa Berliinissä järjestettyjen Popkomm-messujen Suomi-Darkness-klubilla. Tämän lisäksi yhtye toimi lämmittelijäesiintyjänä ruotsalaisen Pain-yhtyeen Suomen-kiertueen neljällä keikalla. Syksyn aikana yhtye julkaisi myös kaksi uutta digitaalista singleä: "Walls Inside Us" ja "Serene".


title: Black Light Discipline

text: Black Light Disciplinen toinen pitkäsoitto "Against Each Other" julkaistiin 9. maaliskuuta 2012 ja kolmas "Death By a Thousand Cuts" 2014.


title: Draama hotellissa

text: Draama hotellissa on vuonna 1952 ilmestynyt trilleri/draamaelokuva. Elokuvan ohjasi Roy Ward Baker ja tuotti Julian Blaustein. Elokuvan pääosia näyttelivät Richard Widmark, joka näytteli Jed Towersia, Marilyn Monroe, joka näytteli häiriintynyttä lapsenvahtia, Nell Forbesia, Anne Bancroft, joka näytteli Jed Towersin naisystävä Lyn Lesleytä, ja Donna Corcoran, joka näytteli pikkutyttö Bunny Jonesia. Sivuosissa ovat muun muassa Jeanne Cagney, joka näytteli Rochellea, Lurene Tuttle ja Jim Backus, jotka näyttelivät Bunnyn vanhempia Ruth ja Peter Jonesia, Elisha Cook Jr., joka näytteli Nellin enoa, Eddie Forbesia. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 18. heinäkuuta 1952 ja Suomessa 19. joulukuuta 1952. Elokuva kestää noin 76 minuuttia ja tuotantoyhtiönä oli 20th Century Fox.


title: Muistitekniikka

text: Muistitekniikka on muistamisen helpottamiseksi kehitetty menetelmä, jolla pyritään tehostamaan asioiden tallentamista ihmisen muistiin ja niiden palauttamista mieleen. Muistitekniikat perustuvat yleensä mielleyhtymien ja merkitysten luomiseen. Muistitekniikat ovat erityisiä tekniikoita, eikä niillä viitata sellaisiin yleisesti tunnettuihin tapoihin tehostaa muistamista kuten toisto, kertaaminen, ymmärtäminen tai ryhmittely.


title: Muistitekniikka

text: Muistitekniikat perustuvat yleensä assosiaatioiden eli mielleyhtymien ja merkitysten luomiseen. Mielleyhtymät voivat olla sanallisia tai kuvallisia. Muistettava asia voidaan yhdistää johonkin valmiiksi tuttuun asiaan tai asioiden sarjaan, tai merkityksetön asia (kuten numerosarja) voidaan muuttaa joksikin merkitykselliseksi asiaksi, joka on helppo palauttaa mieliin. Muistitekniikat toimivat parhaiten silloin kun käytetään itse keksittyjä mielleyhtymiä ja kun visuaalinen mielleyhtymä on mahdollisimman mieleenpainuva (kuten erikoinen, outo, räväkkä, jopa roisi). Muistitekniikoiden on todettu usein olevan tavallista ulkoa opettelua tehokkaampi tapa opetella asioita, joskin niiden teho riippuu muun muassa käyttäjänsä harjaantumisen tasosta.


title: Muistitekniikka

text: Paikkamenetelmä on yksi vanhimmista tunnetuista muistitekniikoista. Menetelmä kehitettiin Kreikassa n. 500 eaa. ja se oli niin antiikin Kreikassa kuin antiikin Roomassakin oraattorien laajalti käyttämä. Muistitekniikoihin löytyy lukuisia viittauksia kirjallisuudesta kaikilta ajoilta, niin suosittelevia kuin paheksuviakin. Muistitekniikoita alettiin tutkia tieteellisesti 1960-luvulla.


title: Muistitekniikka

text: Nykyajan muistiurheilijat käyttävät muistitekniikoita muistikilpailuissa.


title: Wishbone Ash

text: Wishbone Ash on Torquaysta Englannista kotoisin oleva rock-yhtye, joka saavutti suosionsa 1970-luvun albumeilla "Wishbone Ash" (1970), "Argus" (1972), "There's the Rub" (1974) ja "New England" (1976).


title: Wishbone Ash

text:
Wishbone Ash perustettiin vuonna 1969. Yhtyeen perustajajäsenistä vain rumpali Steve Upton oli toiminut ammattimuusikkona. Hän ja basisti Martin Turner olivat soittaneet yhtyeessä nimeltä The Empty Vessels, mutta muuttivat 1969 Lontooseen jossa tapasivat kitaraa soittavan jäätelönmyyjän Andy Powellin ja puoliammattilaisen kitaristin Ted Turnerin ja päättivät perustaa Wishbone Ash -nimisen yhtyeen. Muutaman kuukauden harjoittelun jälkeen Wishbone Ash teki ensiesiintymisensä marraskuussa 1969.
1970 Wishbone Ash toimi Deep Purplen lämmittelijänä. Jonka kitaristi Blackmore tutustutti yhtyeen Derek Lawrenceen josta tuli Wishbone Ashin tuottaja. Blackmore myös vakuutti MCA-levyhtiön, joka tekikin hänen suosittelunsa johdosta levytyssopimuksen Wishbone Ashin kanssa
Joulukuussa 1970 ilmestyi esikoisalbumi, joka nousi myyntitilastojen alemmille lukemille. Kesällä 1971 yhtye teki ensimmäisen maanlaajuisen kiertueensa ympäri Britanniaa, mikä nosti yhtyeen suosiota niin, että se äänestettiin Melody Maker- ja Sounds-lehdissä vuoden lupaavimmaksi tulokkaaksi. Seuraavana vuonna se tuli Melody Makerin lukijaäänestyksessä viidenneksi vuoden parhaan yhtyeen sarjassa, edellään Emerson Lake & Palmer, Pink Floyd, Lindisfarne ja The Rolling Stones. Yhtyeen kolmas albumi "Argus" valittiin vuoden parhaaksi englantilaiseksi LP-levyksi.


title: Wishbone Ash

text: 2000-luvulla yhtyeen kitaristeina ovat toimineet suomalaiset Ben Granfelt ja hänen jälkeensä Muddy Manninen.


title: Ensisilmäyksellä

text: Ensisilmäyksellä () on yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota esitettiin yhdeksän tuotantokauden ajan. Sarjan ensimmäisen tuotantokauden esittäminen alkoi alun perin CBS-kanavalla 19. syyskuuta 2005, ja sarjan viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 31. maaliskuuta 2014. Tapahtumiltaan "Ensisilmäyksellä" seuraa Ted Mosbyn (roolissa Josh Radnor) ja hänen ystäviensä Marshall Eriksenin (Jason Segel), Robin Scherbatskyn (Cobie Smulders), Barney Stinsonin (Neil Patrick Harris) sekä Lily Aldrinin (Alyson Hannigan) elämää Manhattanilla. Sarjan tapahtumien kehyskertomuksena toimii vuoden 2030 Ted (ääniroolissa Bob Saget), joka alkaa kertoa lapsilleen tarinaa siitä, miten tapasi heidän äitinsä.


title: Ensisilmäyksellä

text: Sarjan loivat käsikirjoittajat Carter Bays ja Craig Thomas, jotka käsikirjoittivat valtaosan sarjan jaksoista ja toimivat myös sarjan vastaavina tuottajina. Sarjan idea perustui löyhästi heidän omiin kokemuksiinsa elämästään New Yorkissa. Yhdeksän tuotantokauden aikana sarjasta tuotettiin yhteensä 208 jaksoa, joista 196 ohjasi Pamela Fryman, seitsemän Rob Greenberg ja yhden sarjan näyttelijöihin lukeutunut Neil Patrick Harris.


title: Ensisilmäyksellä

text: "Ensisilmäyksellä"-sarjasta muodostui vuosien saatossa omaperäisen tarinankerrontansa ja humoristisen sävynsä johdosta kultti-ilmiö. Sarja sai alun perin arvostelijoiden keskuudessa positiivisen vastaanoton, mutta sen myöhempien tuotantokausien aikana se sai osakseen kaksijakoisempia arvosteluja. Esitysaikanaan sarja yhteensä 28 Emmy-ehdokkuutta, joista se voitti yhdeksän.


title: Ensisilmäyksellä

text: Idean ”kirjoitetaan kavereistamme ja kaikesta tyhmästä mitä teimme New Yorkissa” inspiroimana käsikirjoittajat Carter Bays ja Craig Thomas kehittivät sarjan alkuperäisen idean. Bays ja Thomas alkoivat ideoimaan sarjaan henkilöhahmoja omasta tuttavapiiristään: päähenkilö Ted Mosby perustuu osittain Baysiin, ja Marshall Eriksen sekä Lily Aldrin perustuvat Thomasiin ja tämän vaimoon. Thomasin vaimo Rebecca ei aluksi innostunut siitä, että Lilyn hahmo perustuisi häneen. Hän kuitenkin myöntyi ajatukselle sillä ehdolla, että Alyson Hannigan valittaisiin Lilyn rooliin.


title: Ensisilmäyksellä

text: Tedin ja Marshallin rooleihin valitut Josh Radnor ja Jason Segel olivat aiemmalta näyttelijätaustaltaan varsin tuntemattomia kasvoja elokuva- ja televisioalalla. Barney Stinsonin roolin kaavailtiin alun perin pohjautuvan koomikko John Belushiin, mutta Neil Patrick Harrisin tultua valituksi Barneyn osaan hahmon taustaa muokattiin hänelle sopivammaksi. Robin Scherbatskyn roolia tarjottiin alun perin Jennifer Love Hewittille, mutta hän kieltäytyi. Tämän jälkeen rooliin valittiin Cobie Smulders, joka oli Josh Radnorin ja Jason Segelin tavoin melko tuntematon ja uransa alussa ollut näyttelijä saadessaan roolin. Ohjaaja Pamela Fryman kutsui Bob Sagetin toimimaan sarjan kertojaäänenä, vuoden 2030 Ted Mosbyna.


title: Ensisilmäyksellä

text: Toisin kuin muut perinteiset monikamerajärjestelmällä kuvattavat tilannekomediasarjat, yhden sarjan jakson kuvaamiseen käytettiin tavallisesti noin kolme päivää, ja sarjaa kuvattiin Los Angelesin Soundstage 22 -studiolla. Sarjassa kuultava naururaita luotiin ja äänitettiin esittämällä valmistunut jakso liveyleisölle. Craig Thomasin mukaan sarjan kuvaaminen yleisön edessä olisi ollut mahdottomuus, koska sarjan tapahtumissa liikutaan nykyhetken, menneisyyden ja tulevan välillä. Myöhempien tuotantokausien aikana sarjaa kuitenkin kuvattiin myös yleisön läsnä ollessa.


title: Ensisilmäyksellä

text: Sarjan tunnuskappaleen ”Hey, Beautiful” esittää Carter Baysin ja Craig Thomasin perustama The Solids -yhtye. MacLaren’s-baari, joka toimii sarjan lavasteena, perustuu New Yorkissa sijaitsevaan baariin nimeltä McGee’s.


title: Lulu (yritys)

text: Lulu on kirjapainoyritys, joka toimii Pohjois-Carolinan Morrisvillessä Yhdysvalloissa. Sen perusti vuonna 2003 Bob Young, eräs Red Hatin johtajista, joka luonnehti yritystä "kokeelliseksi omakustanneyritykseksi".