title: Rašid Nurgalijev

text: Nurgalijevin eroa alettiin vaatia jo vuonna 2009, jolloin mediassa käsiteltiin Denis Jevsjukovin ammuskelutapausta. Humalainen miliisi Jevsjukov päätyi ammuskelemaan ihmisia moskovalaiseen kauppakeskukseen surmaten kaksi henkilöä. Arvostelu kiihtyi entisestään sen jälkeen, kun julkista huomiota sai Pietarin poliisipiirissä tapahtunut 15-vuotiaan pidätetyn Nikolai Leontijevin pahoinpiteleminen hengiltä 22. tammikuuta 2012. Oikeudenmukainen Venäjä-puolue vaati duumassa Nurgalijevin eroa, kunnes valtapuolue Yhtenäinen Venäjä lopetti puheet alkuunsa. Nurgalijev vetosi siihen, että uudistukset ovat vasta alkaneet, ja väitti, että myös Yhdysvalloissa tapahtuu usein vastaavankaltaisia tapahtumia, kuin Leontijevin pahoinpitely hengiltä. Nurgalijev käytti tilannetta hyväkseen sisäministeriön (MVD) valtataisteluun ja erotti arvostelijansa Pietarin poliisikomentajan kenraali Mihail Suhodolskin. On sanottu, että Nurgalijev mieluiten lakaisisi maton alle tällaiset tapahtumat. Hän syytti median tekevän häntä arvostelevia kirjoituksia rahasta. Maaliskuussa 2012 Tatarstanin Kazanissa poliisi raiskasi shampanjapullolla pidätetyn noin 50-vuotiaan miehen putkassaan. Uhri kuoli myöhemmin vammoihinsa sairaalassa. Nurgalijev ärsyynnytti ihmisoikeusaktivistit erotettuaan vain poliisilaitoksen johtajan, muttei ylintä Tatarstanin poliisipäällikköä, joka sai vain nuhteet.


title: Rašid Nurgalijev

text: Huhtikuussa Nurgalijevin eroa vaadittiin uudelleen kaikkien duumaryhmien keskuudessa. Erityisesti häntä arvostelivat Oikeudenmukaisen Venäjän, Liberaalidemokraattisen puolueen ja kommunistien edustajat. Yhtenäisen Venäjän kansanedustaja Aleksandr Hinštein kutsui Nurgalijevia kaikkein epäsuosituimmaksi ministeriksi. 21. toukokuuta 2012 pääministeri Medvedevin uuden hallituskokoonpanon yhteydessä ilmoitettiin, että Nurgalijev ei toimi enää sisäministerinä. Presidentillisen lakivaliokunnan puheenjohtaja Mihail Fedotov kuitenkin kehotti, ettei Nurgalijevia "syytettäisi järjestelmän synneistä" ja kehui tämän yrityksiä uudistaa maan poliisia. Uudeksi sisäministeriksi nimitettiin Moskovan poliisipäällikkö Vladimir Kolokoltsev. Nurgalijeville ei ole toistaiseksi annettu uutta virkaa tai asemaa.


title: Rašid Nurgalijev

text: Nurgalijev tuli tunnetuksi erityisesti Venäjän opposition valvonnasta. Nurgalijev ehdotti vuonna 2011 netin valvontaa, koska nuoret saattavat löytää sieltä "yksipuolisia" ideoita. Hänen toimiessaan ministerinä mellakkapoliisi pyrki tiukasti tukahduttamaan hallinnon vastaiset mielenosoitukset. Talven ja kevään 2012 mielenosoituksia ei juuri hajotettu väkivaltaisesti, mutta päivä ennen Putinin virkavalanvannomistilaisuutta 6. toukokuuta mellakkapoliisi esti Moskovan Bolotnaja-aukiolle suuntautuneen luvallisen kymmenientuhansien ihmisten mielenosoituksen, mikä johti sen kärjistymiseen mellakaksi. Poliisi pidätti noin 440 mielenosoittajaa ja mielenosoittajajoukko hajotettiin väkivaltaisesti pampuilla hakaten. Nurgalijev totesi, että "emme ole koskaan toimineet näin, mutta jollekin taholle tämä provokaatio oli tarpeen. Luulen, että tällainen oli tarpeen vain lännelle".


title: Rašid Nurgalijev

text: Nurgalijev on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa, Maksim ja Rašid, jotka ovat myös upseereita.


title: Michael Michai Kitbunchu

text: Michael Michai Kitbunchu (; s. 25. tammikuuta 1929) on thaimaalainen kardinaali. Hänet vihittiin papiksi 20. joulukuuta 1959 ja piispaksi 3. kesäkuuta 1973. 2. helmikuuta 1983 hänestä tuli kardinaali. Hän toimi vuosina 1973–2009 Bangkokin arkkihiippakunnan arkkipiispana ja osallistui kardinaalina vuoden 2005 konklaaviin.


title: Llanero

text: Llanero on erityisesti Venezuelan ja Kolumbian karjapaimenista käytetty kutsumanimi, joka tarkoittaa ”tasankojen miestä”. Nimi johdettiin Llanon tasangosta, joka sijaitsee maiden raja-alueilla. Alkuperäiset llanerot olivat espanjalaisten ja intiaanien jälkeläisiä ja heillä on oma kulttuurinsa, johon liittyi selvästi omaleimainen musiikki.


title: Llanero

text: Venezuelan vapaussodassa llanerot puolustivat alkuun Espanjan kuningas Ferdinandin hallintoa, mutta Boyacán taisteluun 1819 mennessä he olivat siirtyneet vallankumouksellisten Simón Bolívarin ja José Antonio Páezin riveihin. Heillä oli sodan taisteluissa merkittävä rooli, sillä yleensä taistelun voitti se puoli, jolla oli llanerojen tuki.


title: Llanero

text: Karja ja karjanajo kuuluvat erottamattomasti llaneroiden elämäntapaan. Llanon tasangolla käyskentelee 12 miljoonaa lehmää. Vuoden aikana llanerot ajavat karjaa pitkiä matkoja, sillä talvisin kostean kauden aikana he ajavat karjan tulvittuvalta tasangolta ylämaastoon ja kesäisin taas kohti alueita, joilla vedensaanti on turvattu. Llaneroilla on oma rodeota vastaava kilpailunsa "coleo", jossa kilpaillaan karjan pakottamisesta maahan.


title: Jauhelihapihvi

text: Jauhelihapihvi on jauhelihasta valmistettava ruokalaji. Perinteinen pihvitaikina koostuu lihan lisäksi korppujauhoista, sipulista, kananmunista ja mausteista. Pihvit valmistetaan samanlaisesta taikinasta kuin esimerkiksi lihamureke ja lihapullat. Taikinasta muotoillut soikeat tai pyöreät, melko ohuet pihvit paistetaan kypsiksi pannulla.


title: Jauhelihapihvi

text: Jauhelihapihvin kanssa perinteisesti tarjoillaan esimerkiksi perunasosetta tai keitettyjä perunoita ja kastiketta. Tavanomaisen hampurilaisen sämpylän puolikkaiden väliin laitetaan perinteisesti jauhelihapihvi.


title: Juhani Pesonen

text: Kauko Juhani Pesonen (s. 9. tammikuuta 1928 Helsinki) on suomalainen vuorineuvos, SOK:n pääjohtaja 1983–1988 ja sen saneeraaja. Hän on sitä ennen ollut Huhtamäki Oy:n johtaja, Polarpak Ltd:n toimitusjohtaja ja Wihuri Oy:n pääjohtaja. Hän on valmistunut diplomi-insinööriksi 1952.


title: Juhani Pesonen

text: Juhani Pesonen on laulaja Amadeus Lundbergin isoisä.


title: Georgy Porgy

text: Georgy Porgy on yhdysvaltalaisen rockyhtye Toton esikoisalbumin "Toto" single vuodelta 1978. Kappaleen on säveltänyt David Paich ja vierailevana taustalaulajana toimii Cheryl Lynn.


title: Georgy Porgy

text: Kappale kuului Toton soittolistalle sen kiertueilla ja vuosien aikana siitä tehtiin erilaisia muunnelmia, jatsahtavia, improvisoituja kosketin- ja kitarasooloja.


title: Georgy Porgy

text: Kappaleesta on tehty useita covereita kuten Eric Benétin vuoden 1999 versio yhdessä Faith Evansin kanssa joka menestyi kohtalaisesti Yhdysvalloissa.


title: Silokynsisammal

text: Silokynsisammal ("Dicranum laevidens") on tunturisoiden ja kosteiden tunturikankaiden sammallaji. Se kuuluu "Dicranaceae" -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Sitä tavataan Pohjois-Ruotsissa ja Norjassa arktisilla alueilla ja vuoristoilla harvinaisena. Suomessa se esiintyy tunturialueilla Kittilän ja Inarin Lapissa hyvin harvinaisena. Se on 2-kotinen ja itiöpesäkkeet ovat harvinaisia ja itiöt pieniä. Laji on huonosti tunnettu ja sen kanta on pieni.


title: Markku Susimäki

text: Markku Susimäki (26. heinäkuuta 1947 Joutsa – 25. toukokuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija ja lavastaja. Susimäen maalauksissa oli usein primitiivisiä ihmis- ja eläinhahmoja sekä köynnöksiä, jotka punoutuivat toisiinsa.


title: Markku Susimäki

text: Susimäki aloitti lavastajana Suomen kansallisoopperassa ja Suomen kansallisteatterissa ja työskenteli myöhemmin muun muassa Teatteri Jurkalle. Hän on tehnyt lavastuksia myös mainoselokuviin. Susimäki kuului Harakan taiteilijayhteisöön. Hän teki puukaiverruksia, mutta hän myös maalasi akvarelleja ja öljyväritöitä.


title: Markku Susimäki

text: Hänelle siirrettiin 1992 uusi sydän ja keuhkot, ja leikkauksen ansiosta hän työskenteli vielä pitkään.


title: Markku Susimäki

text: Susimäen puoliso oli muotitaiteilija Ilona Pelli, jonka kanssa hän piti yhteisnäyttelyitä.


title: Jakartan hotellipommit 2009

text: Jakartan Marriott- ja Ritz-Carlton-hotelleissa räjäytettiin 17. heinäkuuta 2009 kaksi pommia, jotka surmasivat yhdeksän ihmistä. Islamistisen Jemaah Islamiyah -järjestön jäsenet nousivat pääepäillyksi. Myöhemmin heidän syyllisyytensä vahvistettiin. Kuolleiden joukossa ei ollut suomalaisia; yksi suomalainen pelastui iskusta.


title: Jakartan hotellipommit 2009

text: Marriott-hotelli oli joutunut pommi-iskun (Jakartan hotellipommi 2003) kohteeksi jo 5. elokuuta 2003.


title: Taigakynsisammal

text: Taigakynsisammal ("Dicranum acutifolium") on sammallaji. Se kuuluu "Dicranaceae"-heimoon ja kynsisammalten sukuun. Taigakynsisammal on yksi Suomen 55 vastuulajista lehtisammalissa.


title: Taigakynsisammal

text: Taigakynsisammal esiintyy Lapin kolmiossa, Peräpohjolassa, Koillismaalla ja Tunturi-Lapissa. Lapin kolmiossa ja Peräpohjolassa se on uhanalainen. Se siirrettiin 2010 uhanalaisuusarvioinnissa elinvoimaisesta silmälläpidettäväksi.


title: Taigakynsisammal

text: Taigakynsisammal kasvaa kalkkikallioilla ja joskus myös lahopuulla kalkkipitoisilla paikoilla.


title: EEG (täsmennyssivu)

text: EEG voi tarkoittaa:


title: Christophe Le Mével

text: Christophe Le Mével (s. 11. syyskuuta 1980 Lannion, Ranska) on ranskalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 2002 Crédit Agricole -tallissa, josta siirtyi Française des Jeux -joukkueeseen kaudelle 2009. Kausilla 2011–2012 hän edusti Garmin-joukkuetta ja viimeisinä ammattilaisvuosinaan 2013–2014 Cofidisia.


title: Christophe Le Mével

text: Le Mével voitti Tour de l'Avenir -ajon mäkikirikilpailun vuonna 2003 ja sijoittui kolmanneksi Tour de l'Avenirin kokonaiskilpailussa 2004. Italian ympäriajossa 2005 hän voitti Varazzeen päättyneen 16. etapin karattuaan kuuden ajajan kärkiryhmästä kaksi kilometriä ennen maalia. Hän sijoittui samana vuonna toiseksi Pariisi–Corrèze-ajossa voittaen lisäksi nuorten kilpailun. Ranskan ympäriajossa 2009 hän oli kymmenes. Vuonna 2010 Le Mével voitti kaksietappisen Tour du Haut Var -kilpailun toisen etapin varmisten samalla kokonaiskilpailun voiton. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän oli kolmastoista ja Italian ympäriajossa 2011 neljästoista. Clásica de San Sebastián -kilpailussa hän sijoittui neljänneksi 2012.


title: Edmund Rumpler

text: Edmund Rumpler (4. tammikuuta 1872 Wien, Itävalta-Unkari – 7. syyskuuta 1940 Züsow, Saksa) oli ilmailu- ja autotekniikan pioneeri. Hänen tunnetuimpia luomuksiaan olivat Rumpler Taube ja Rumpler Tropfenwagen.


title: Edmund Rumpler

text:
Rumpler opiskeli vuosina 1890–1895 Wienin teknillisessä korkeakoulussa koneenrakennusta. Sen jälkeen hän työskenteli junanvaunuja, höyrykoneita ja autoja valmistavissa tehtaissa. Hän osallistui muun muassa Nesselsdorfer Wagenbaun ensimmäisen automallin, Präsidentin suunnitteluun. Samassa yhteydessä hän tutustui nuoreen Hans Ledwinkaan, josta tuli myöhemmin eräs merkittävimmistä eurooppalaisista autonsuunnittelijoista.
Vuonna 1898 Rumpler siirtyi Allgemeinen Motorwagen Gesellschaftin palvelukseen Berliiniin ja sieltä 1902 Adlerille Frankfurtiin. Vuotta myöhemmin hän patentoi keksimänsä heiluriakselin, joka mahdollisti ensimmäistä kertaa erillisjousituksen vetävällä akselilla. Rakenne oli erittäin suosittu 1920- ja 1930-luvun autoissa.
Rumpler palasi Berliiniin vuonna 1906 ja perusti ilmailu- ja autotekniikan suunnittelutoimiston. Hän päätti aloittaa lentokoneisen valmistuksen ja perusti vuonna 1908 yrityksen nimeltä Rumpler Luftfahrzeugbau. 1910 yritys hankki oikeudet itävaltalaisen Igo Etrichin suunnitteleman Taube-lentokoneen valmistukseen ja aloitti niiden sarjavalmistuksen nimellä Rumpler-Taube. Lentokoneita alettiin valmistaa suuria määriä, ja Berliinin Johannisthalissa sijainneet kaksi tehdasta työllistivät noin 3 000 henkilöä.
Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Versailles’n rauhaan sodan hävinneessä Saksassa kiellettiin sotilaskäyttöön tarkoitettujen lentokoneiden valmistus. Rumpler päätti palata autonvalmistukseen, ja perusti sitä varten yrityksen nimeltä Rumpler Motoren Gesellschaft GmbH. Hyödyntäen lentokoneenvalmistuksessa opittua aerodynamiikan tuntemusta hän kehitti 1921 esitellyn, erittäin sulavalinjaisen Rumpler Tropfenwagenin. Autossa oli takana Rumplerin kehittämä heiluriakseli ja siihen oli kytketty Rumplerin toinen innovaatio, yhteen integroitu vetopyörästö ja vaihteisto (engl. "transaxle"), mikä on nykyään käytössä käytännössä kaikissa etuvetoisissa autoissa. Auto ei saavuttanut suurta suosiota epäluotettavuutensa, erikoisen ulkonäkönsä ja epäkäytännöllisyytensä tähden, ja suuri osa myytiin halvalla Berliiniin taksikäyttöön, jossa sen korkeasta sisätilasta oli hyötyä.


title: Edmund Rumpler

text: Vuonna 1922 Benz hankki oikeudet Rumplerin patentoimaan pisaramaiseen muotoiluun ja kehitti sen pohjalta takamoottorisen Benz RH -kilpa-auton.


title: Edmund Rumpler

text:
Rumplerin yritys kaatui vuonna 1926 Saksassa riehuneen hyperinflaation seurauksena.
Vuonna 1930 Rumpler kehitti virtaviivaisesti muotoillun kuorma-auton, jossa oli erikoisuutena etuveto.


title: Edmund Rumpler

text: Kansallissosialistien noustua valtaan Saksassa 1930-luvun alussa juutalaistaustaisen Rumplerin elämä alkoi käydä hankalaksi. Sanotaan että itsekin Rumplerin koneilla ensimmäisessä maailmansodassa lentänyt Luftwaffen komentaja Hermann Göring suojeli häntä. Siitä huolimatta Rumpler kuoli syyskuussa 1940 hämärissä olosuhteissa.


title: Koichi Wakata

text: Koichi Wakata (, s. 1. elokuuta 1963) on Japanin avaruusjärjestön JAXAn japanilainen astronautti, kahden avaruussukkulalennon veteraani.


title: Koichi Wakata

text: Wakata syntyi Omiyassa (nykyinen Saitama) Japanissa. Hän suoritti Bachelor of Science tutkinnon lentotekniikassa vuonna 1987, Master of Science tutkinnon teknillisessä mekaniikassa vuonna 1989 ja tohtorintutkinnon avaruus- ja lentotekniikasta vuonna 2004 Kyūshūn yliopistossa. Hän työskenteli rakennesuunnittelijana Japan Airlinesille.


title: Koichi Wakata

text: National Space Development Agency of Japan (NASDA, nykyinen Japanin avaruusjärjestö eli JAXA) valitsi Wakatan astronauttikandidaatiksi vuonna 1992 ja koulutettavaksi NASAn Johnson Space Centerissä elokuussa 1992. Vuoden kestävän koulutuksen jälkeen hän sai avaruussukkulan tehtäväspesialistin kelpoisuuden. Wakata on suorittanut lukuisia tehtäviä. Hän on muun muassa perehtynyt japanilaisen Kibō-moduulin robottikäsivarren käyttöön. Joulukuussa 2000 hänestä tuli NASAn robotiikan koulutuksesta vastaava astronautti. Heinäkuussa 2006 hän toimi 10. NEEMO (NASA Extreme Environment Mission Operations) mission komentajana, mikä käsitti seitsemän päivää kestävän oleskelun NOAAn Floridan rannikolla sijaitsevassa vedenalaisessa Aquarius-laboratoriossa. Elokuussa 2006 hän aloitti lentoinsinöörin koulutuksen venäläiseen Sojuz-avaruusalukseen valmistautuakseen ensimmäisenä japanilaisena pitkäkestoiseen oleskeluun Kansainvälisellä avaruusasemalla.


title: Koichi Wakata

text: Wakata lensi ensimmäistä kertaa avaruudessa sukkulalennolla STS-72 vuonna 1996 ja palasi avaruuteen lennolla STS-92 vuonna 2000. Wakata palasi maaliskuussa 2009 Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS) lentoinsinöörinä STS-119:n matkassa ja palasi avaruussukkula Endeavourin mukana Maahan STS-127:n miehistön mukana.


title: Koichi Wakata

text:
STS-72:lla Wakatasta tuli ensimmäinen japanilainen tehtäväspesialisti. STS-72 nouti japanilaisen tutkimussatelliitin Space Flyer Unit (laukaistu Japanista kymmenen kuukautta aikaisemmin), lähetti avaruuteen (50 tunniksi) ja nouti OAST-Flyer avaruusaluksen ja arvioi avaruusaseman kokoonpanotekniikoita.
STS-92:lla Wakata osallistui ensimmäisenä japanilaisena astronauttina ISS:n rakennustöihin. Miehistö kiinnitti avaruusaseman rungon (Z1 truss) ja paineistetun liitoskappaleen (PMA3) asemaan käyttäen avaruussukkula Discoveryn robottikäsivartta. STS-92 valmisti aseman sen ensimmäistä pysyvää miehistöä varten.


title: Koichi Wakata

text: Helmikuussa 2007 Wakata nimitettiin ISS:n Retkikunta 18:n lentoinsinööriksi. Hänet laukaistiin STS-119:n miehistön mukana, ja hän on ensimmäinen aseman pysyvän miehistön jäsen JAXA:sta. Hän toimi 2. lentoinsinöörinä retkikunnissa 18, 19 ja 20 ennen kuin hän palasi STS-127:n mukana Maahan 31. heinäkuuta 2009.


title: Koichi Wakata

text: Avaruusasemalla ollessaan hän otti osaa kansalaisten ehdottamiin kokeisiin, kuten "taikamatolla" lentämiseen, pyykin viikkaamiseen ja punnerrukseen.


title: Koichi Wakata

text: Wakata on naimisissa ja hänellä on yksi lapsi. Hänellä on lentäjänä mittarilento- ja monimoottoripätevyys ja yli 2 100 lentotunnin kokemus erilaisissa koneissa.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Ahmet Şefik Mithat pašša (lokakuu/marraskuu 1822 Istanbul – 8. toukokuuta 1883 Taif, Arabia) oli turkkilainen valtiomies, joka toimi Osmanien valtakunnan suurvisiirin virassa 1872 ja uudestaan 1876-1877. Hän oli yksi Tanzimatin ajan aktivisteista ja pätevimmistä poliitikoista.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Hän syntyi Ahmet Şefik-nimisenä siviilioikeuden tuomarin perheeseen Konstantinopolissa (nyk. Istanbul) syksyllä 1822. Hänen uudistusmielinen isänsä koulututti hänet virkamiestehtäviin ja opittuaan ulkoa koraanin kymmenvuotiaana häntä alettiin kutsumaan nimellä Hafiz Şefik. 1823 hänen perheensä muutti Vidiniin, jossa hänen isänsä työskenteli apulaistuomarina. Palattuaan Istanbuliin hän työskenteli sulttaanin neuvoston apulaissihteerinä. Kyvykkyydensä vuoksi hän sai uuden nimen Mithat, joka tarkoittaa ylistettyä ja joka annetaan esimerkiksi lapselle, josta toivotaan erittäin lahjakasta. Nimi Mithat korvasi käytössä aiemmat nimet.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Vierailtuaan taloustehtävissä Syyriassa toistamiseen Mithatista tehtiin Osmanien suuren neuvoston sihteeri. Hänen vihollisensa onnistuivat kuitenkin järjestämään hänelle siirron mahdottomalta vaikuttaneeseen tehtävään; Rumeliassa puhjenneen kapinan rauhoittamiseen.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Hän käytti lujia otteita, jotka olivat menestykseltään vaihtelevia. Hallitus päätti palauttaa hänet tehtäväänsä tehden hänestä ensimmäisen luokan virkamiehen. Vuonna 1857 hän kukisti levottomuudet Bulgariassa yhtä kovin ottein. Kolme vuotta myöhemmin hänestä tehtiin visiiri ja pašša, ja hänet nimitettiin kuvernööriksi Nišiin, jossa Mithat loi uudistuksia ja paransi oloja niin innokkaasti, että sai sulttaanin vihat niskaansa. Vuonna 1864 hän sai tehtäväkseen järjestää valtiopäivät ja hän oli mukana säätämässä uutta lakia. Tämän jälkeen hänet nimitettiin Bulgarian kuvernööriksi.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Hän ajautui riitoihin suurvisiiri Mehmed Emin Aali paššan kanssa ja hänet lähetettiin epämieluisaksi katsottuun tehtävään Bagdadiin Irakin provinssin kuvernööriksi. Hän hoiti tehtäviään Irakissa samalla tarmokkuudella kuin Nisissäkin ja perusti mm. ensimmäisen irakilaisen sanomalehden "al-Zawra"n. Bagdadin aikana hän tosin koki suurempaa vastustusta, mutta lähdettyään hän jäi bagdadilaisten mieleen yhtenä parhaimmista kuvernööreistä. Vuonna 1871 vanhoillinen suurvisiiri Mahmud Nedim pašša piti Mithatia jo uhkana valtiolle. Mahmud Nedim pašša kutsui hänet haastateltavaksi sulttaanin eteen, mutta Mithat puolustautui niin vakuuttavasti, että sulttaani nimittikin hänet suurvisiiriksi Nedim paššan tilalle 1872. Mithatin ensimmäinen kausi suurvisiirinä jäi kuitenkin lyhyeksi, koska hän toimi alkuun liian omavaltaisesti ja itsenäisesti. Hänet siirrettiin väliaikaisesti Salonikin kuvernööriksi, jonka jälkeen hän pysyi näennäisesti erossa hallinnollisista tehtävistä vuoteen 1875 saakka.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Tämän jälkeen Mithatin ura sekaantui outoihin seikkailuihin. Vaikka hän sympatisoi nuorturkkilaista liikettä, hän halusi rajoittaa heidän innokkuuttaan. Sulttaani Abdülaziz I:n itsepäisyys muutoshalujen edessä sai salkuttomana ministerinä toimineen Mithatin liittoutumaan suurvisiiri Mütercim Mehmed Rüşdi paššan, sotaministerin Hussein Avni paššan ja ulkoministeri Mehmed Raşid paššan kanssa vallankumousta varten. 30. toukokuuta 1876 sulttaani suistettiin vallasta ja todennäköisesti surmattiin seuraavan kuun 5. päivä, vaikka virallisten tiedotteiden mukaan oli kyseessä itsemurha.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Vallankaappaajat nostivat Abdülazizin seuraajaksi hänen veljenpoikansa Murat V:n. Uusi sulttaani oli kuitenkin alkoholisoitunut ja hänen mielenterveytensä alkoi järkkyä varsinkin hänen saatua uutiset setänsä kuolemasta. Lisäksi 15. kesäkuuta 1876 Osmaniarmeijan upseeri tunkeutui Mithatin kotiin, jossa pidettiin paraikaa hallituksen kokousta. Seuranneessa Çerkes Hasanin välikohtauksessa upseeri ampui kuoliaaksi ja haavoitti useita virkamiehiä, etunenässä vaikutusvaltaiset ja uudistuksiin maltillisesti suhtautuneet ministerit Hussein Avni paššan ja Reşit paššan. Suurvisiiri Rüşdi pašša onnistui pakenemaan suljetun oven taakse. Vaikka teon taustalla usein selitetään olleen Çerkes Hasanin henkilökohtaiset murheet, on Mithat paššan epäilty olleen mukana välikohtauksen provosoimisessa saadakseen raivattua tieltään konservatiiviset hallituksen jäsenet.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Sulttaani Muratin mielenterveysongelmat syvenivät ja hänen tilalleen astui jo elokuussa Abd-ul-Hamid II. Joulukuussa Mithat paššasta tuli toistamiseen suurvisiiri. Hän lupasi uudistuksia, esitteli uuden perustuslain ja uuden parlamentin. Kuitenkin jo helmikuussa 1877 hänet erotettiin ja karkotettiin epäiltynä osallisuudesta Abdülaziz I:n murhaan. Tämän jälkeen Mithat vieraili Euroopan pääkaupungeissa pysyen jonkin aikaa Lontoossa, jossa hän tutki alahuoneen toimintaa.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Hänet kutsuttiin takaisin 1878 ja nimitettiin Syyrian kuvernööriksi. Elokuussa hän vaihtoi virkaa Smyrnan kuvernöörin kanssa. Jälleen toukokuussa 1879 Mithat määrättiin pidätettäväksi sulttaanin määräyksestä. Mithat pakeni, mutta antautui pian pyytäen päästä oikeuden eteen. Oikeudenkäynti järjestettiin sulttaanin Yıldızin palatsissa kesäkuussa 1881. Kolme päivää kestäneiden istuntojen jälkeen Mithat ja muut syytetyt saivat kuolemantuomion. Oikeudenkäyntiä ei kuitenkaan pidetty rehellisenä ja Britannian hallituksen myötävaikutuksella tuomio muutettiin karkotukseksi.


title: Ahmet Şefik Mithat pašša

text: Mithat vietti viimeiset kolme vuottaan Jemenissä, joka merkitsi Osmanien valtakunnassa samaa kuin Siperia keisarillisen ajan Venäjällä. Hänet todennäköisesti surmattiin vankilan tyrmässä 8. toukokuuta 1884.


title: Jaleel White

text: Jaleel Ahmad White (s. 27. marraskuuta 1976) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Steve Urkelina tilannekomediassa "Family Matters".


title: Jaleel White

text: White alkoi esiintyä mainoksissa ollessaan 3-vuotias. Vuonna 1989 hän alkoi esittää tunnetuinta rooliaan Steve Urkelia 12-vuotiaana. Hänen oli alun perin tarkoitus esiintyä vain yhdessä jaksossa, mutta Urkelin todettiin olevan niin suosittu, että hahmosta tehtiin yksi päähenkilöistä. Hahmosta tehtiin myös oheistuotteita, kuten nukke ja oma aamiaismuromerkki. Myöhemmin White kiinnostui myös käsikirjoittamisesta ja kirjoitti muutama jaksoa sarjaan. Hän vieraili Urkelina myös kahdessa toisessa sarjassa "Full House" ja "Step by Step".


title: Jaleel White

text: "Family Mattersin" lisäksi White oli esiintynyt 1980- ja 1990-luvuilla lähinnä tilannekomedioissa lukuun ottamatta muutamaa televisioelokuvaa. Vuonna 1993 hän esitti Sonic the Hedgehogia samannimiseen pelisarjaan osittain perustuvassa animaatiosarjassa Adventures of Sonic the Hedgehog. Hän esitti Sonicia myös sarjoissa "Sonic the Hedgehog" (1993–1994) ja "Sonic Underground" (1998). Vuonna 2013 ilmestyvässä Blue Core Studiosin tuottamassa Sonic Live Action fanielokuvassa White toimii jälleen Sonicin äänenä. 2000-luvulla White on esiintynyt myös elokuvissa, muun muassa pääroolissa komediaelokuvassa "Who Made the Potato Salad" (2006).


title: Uusgotiikka

text: Uusgotiikka eli neogotiikka on arkkitehtuurin ja sisustustaiteen suuntaus, joka kuuluu 1800-luvun kertaustyyleihin. Se yritti elvyttää myöhäiskeskiaikaisen gotiikan mukailemalla sen muotoja. Uusgotiikan juuret ovat lähinnä 1700-luvun Englannissa, ja se kukoisti 1800-luvulla.


title: Uusgotiikka

text: Uusgoottilaiseen arkkitehtuuriin kuului erityisesti goottilaisen muotokielen ja ornamentiikan elvyttäminen holviruoteina, suippokaarisina torneina ja ruusuikkuna-aiheina. Englannissa on useita tunnettuja uusgoottilaisia rakennuksia, kuten Britannian parlamenttitalo, Windsorin linna ja Strawberry Hillin kartano. Merkittävimpiä uusgotiikan arkkitehteja Britanniassa oli Augustus Pugin. Yhdysvalloissa uusgotiikka hallitsi pilvenpiirtäjien tyyliä aina 1920-luvulle asti.


title: Uusgotiikka

text: Uusgoottilaista sisustusta käytettiin lähinnä kirjastoissa, herrainhuoneissa ja biljardisalongeissa. Uusgoottilaisissa tuoleissa oli korkeat ja suippokaariset selustat, ja kaappien ovipinnoissa kirkon ikkunat mieleen tuovia kaarilinjoja. Kaapeissa ja kaappikelloissa käytettiin porrastettuja päätyjä, jotka koristeltiin tornimaisilla ulokkeilla. Rottinkikalusteissa uusgotiikka oli erityisen suosittua, koska rottinkia on helppo taivuttaa kaarimuotoon.


title: Uusgotiikka

text: Suomalaista uusgotiikkaa edustavat muun muassa Georg Theodor von Chiewitzin Helsingin Ritarihuone (1861) sekä Carl Axel Setterbergin Vaasan hovioikeuden talo (1861) ja kirkko (1867). Erityisesti uusgotiikka näkyykin lukuisissa kirkoissa. Sitä sovellettiin muussakin rakentamisessa, kuten Kolkanniemen pappilassa Saarijärvellä.


title: Uusgotiikka

text: Suomen Yleisten rakennusten intendentinkonttorissa alettiin kiinnostua uusgotiikasta 1820-luvulla, jolloin tyyliä käytettiin joidenkin kellotapuleiden suunnitteluun. Ensimmäinen merkittävä työ uusgotiikan saralla tehtiin, kun Carl Ludvig Engel suunnitteli Turun tuomiokirkon korjaustyöt ja uuden torninhuipun vuoden 1827 suurpalon jälkeen.


title: Uusgotiikka

text: Uusgotiikka löi itsensä läpi Engelin seuraajan Ernst Lohrmannin intendenttikaudella 1841 - 1865 hänen suunnittelemiensa kirkkojen myötä. Tällöin hän suunnitteli uusgotiikasta myös kiinnostuneen arkkitehti A.F. Granstedtin kanssa Kerimäen puukirkkoa, jossa näkyy myös empiretyyli. Granstedtiä epäilytti suuren kirkon rakentaminen, mutta hän suostui kuitenkin, erityiskorvausta vastaan. Näin suuria kirkkoja ei kuitenkaan haluttu rakentaa useampia.


title: Uusgotiikka

text: Merkittäviä uusgoottilaisten kirkkojen suunnittelijoita olivat Lohrmannin lisäksi muun muassa Georg Theodor von Chiewitz, Carl Axel Setterberg, Carl Albert Edelfelt, Frans Sjöstörm, Jac. Ahrenberg, Karl Öhman ja Josef Stenbäck.


title: János Csonka

text: János Csonka () oli polttomoottori- ja autotekniikan kehittäjä sekä Unkarin autoteollisuuden perustaja. Konetekniikan alalla itseopiskellut Csonka toimi useita vuosikymmeniä Budapestin teknillisen korkeakoulun työpajan johtajana. Hänen merkittävin keksintönsä oli kaasutin, jonka hän kehitti yhdessä Donát Bánkin kanssa.


title: János Csonka

text: János Csonka syntyi Szegedissä koneenrakentaja, seppä Vince Tsonkan sekä Ilona Dobón seitsemäntenä ja nuorimpana lapsena. Hän tutustui jo pikkupoikana isänsä verstaalla tuuli- ja vesimyllyihin, öljypuristimiin, lukkoihin sekä muihin koneisiin ja laitteisiin. Tsonkan paja oli perheyritys, ja lapset osallistuivat jo nuoresta pitäen sen toimintaan.


title: János Csonka

text: Kouluvuotensa János vietti Versecissä. Hän oli hyvä oppilas ja suoritti ylioppilastutkinnon erinomaisin arvosanoin. Saksan kieli oli pakollinen oppiaine, jota moni unkarilainen vierasti, sillä sitä pidettiin sorron välineenä. János oli kuitenkin kiinnostunut kielten oppimisesta; saksan lisäksi hän opiskeli latinaa, josta oli myöhemmin apua ranskan kielen opinnoissa. 19-vuotiaana hän saavutti ammattipätevyyden isänsä työpajassa. Tämän jälkeen hän työskenteli Alföldin ja Fiumen välisen rautatien Szegedin konepajalla, jossa hän pääsi tutustumaan höyryveturien rakenteeseen sekä rautateiden kunnossapitoon. Vuonna 1873 hän siirtyi Budapestiin Unkarin valtion rautateiden varikolle.


title: János Csonka

text: Kerrytettyään ammatillista osaamistaan sekä kehitettyään saksan ja ranskan kielen taitojaan Csonka toteutti vanhan unelmansa ja lähti vuonna 1874 opintomatkalle. Aluksi hän suuntasi Wieniin Itävallan keisarillisille ja kuninkaallisille rautateille. Keisarikunnan pääkaupunki tarjosi koulutusmahdollisuuksien lisäksi museoita, näyttelyitä ja muita virikkeitä, jotka laajensivat nuoren Csonkan yleissivistystä. Hän jatkoi opintomatkaansa Korneuburgiin, Sankt Pölteniin ja sitten Zürichiin, jossa tutustui maineikkaaseen Escher Wyssin konepajaan. Vuonna 1875 Csonka saapui Pariisiin, jossa työskenteli ompelukoneita valmistaneella Journaux-Leblondilla. Pariisissa hän tutustui pienessä kirjapainossa Lenoir-moottoriin ja kiinnostui samalla polttomoottoritekniikasta ja oivalsi sen mahdollisuudet. Csonka vieraili myös Lontoossa sekä muutamassa brittiläisessä teollisuuskaupungissa. Hänen palattuaan Pariisiin vuonna 1876 hän sai tietää, että Budapestin teknillinen korkeakoulu haki johtajaa työpajalleen. Csonka päätti hakea paikkaa. Hänet valittiin tehtävään siitä huolimatta että oli 32 hakijan joukosta nuorin. Vain 25-vuotiaan Csonkan valintaan vaikuttivat käytännön pätevyys, ulkomaankokemus sekä erinomainen kielitaito, sillä yli kaksi vuotta kestäneen opintomatkansa aikana hän oli oppinut puhumaan saksaa ja ranskaa sujuvasti.


title: János Csonka

text: János Csonka aloitti työnsä teknillisellä korkeakoululla 11. helmikuuta 1877. Työpajalla oli alkeelliset olosuhteet ja puutteelliset henkilöstöresurssit. Csonka esitti korkeakoulun johdolle että palkkaisi lisähenkilöstöä omalla kustannuksellaan sillä ehdolla, että voisi käyttää tiloja myös omiin tarkoituksiinsa. Tarjous hyväksyttiin.


title: János Csonka

text: Korkeakoulun työpajalle hankittiin Otto Langen -kaasumoottori, joka kuitenkaan ei toiminut tyydyttävästi. Csonka suunnitteli moottorin pohjalta parannetun version, joka valmistui vuonna 1879. Nelitahtinen, nestejäähdytteinen moottori oli varustettu venttiilikoneistolla, joka käytti myös imuventtiileitä. Tuohon aikaan oli vielä yleistä, että imuventtiilit avautuivat alipaineen avulla. Moottori oli valmistettu kokonaan itse puutteellisin työkaluin. Lopputulos osoitti, että Csonka oli paitsi erinomainen suunnittelija, hän myös hallitsi käytännön valmistusmenetelmät.


title: János Csonka

text: Ensimmäistä moottoria seurasi lukuisa joukko keksintöjä, muun muassa petrolitoiminen moottori sekä kaasuturbiini. Csonka arveli jo varhain että nestemäiset hiilivedyt tulisivat yleistymään polttomoottorien polttoaineina. Vuonna 1882 työpajassa valmistui kaksipolttoainemoottori, jota voitiin käyttää vaihtoehtoisesti joko kaasulla tai petrolilla. Polttoaineen vaihto kävi kahta venttiiliä kääntämällä. Kaksitahtinen, vesijäähdytteinen moottori oli varustettu mekaanisilla katkojan kärjillä. Se valmistui ennen Daimlerin moottoripyöränmoottoria, jonka usein uskotaan olleen ensimmäinen nestemäisellä polttoaineella toiminut moottori. Csonkan moottorille myönnettiin patentti 16. maaliskuuta 1885.


title: János Csonka

text: Vuonna 1887 Csonka valittiin nuoresta iästään huolimatta Unkarin luonnontieteellisen seuran pysyväisjäseneksi. Useat yritykset yrittivät houkutella Csonkaa palvelukseensa houkuttelevilla palkkatarjouksilla, mutta hän kieltäytyi.


title: János Csonka

text: Csonkan moottorien maineen kantauduttua yliopiston ulkopuolelle Ganz-yhtymän toimitusjohtaja András Mechwart kiinnostui niiden valmistamisesta ja pyysi häntä suunnittelemaan tuotantovalmiin moottorimallin. Yhteistyön kautta Csonka tutustui Ganzilla työskennelleeseen nuoreen insinööriin, Donát Bánkiin. Työn tuloksena syntynyt Bánki-Csonka -nimellä tunnettu moottori erosi prototyypistä siten, että pystyssä ollut sylinteri oli käännetty makaavaksi.


title: János Csonka

text: Csonkan ja Bánkin yhteistyö jatkui projektin jälkeen ja johti useisiin patentteihin. Eräs näistä oli kaasu- ja petrolikäyttöinen vasara. Aikana, jolloin sähköverkot eivät olleet vielä kovin kattavia, keksinnöstä oli hyötyä useille pienyrityksille.


title: János Csonka

text: Seuraavaksi Csonka ja Bánki suunnittelivat ja rakensivat kokonaan uuden nelitahtisen, pystysylinterisen moottorin, jossa oli patentoitu automaattinen hehkuputkisytytysjärjestelmä. Tämä moottorimalli antoi alkusysäyksen polttoaineensyötön kehittämiselle.


title: János Csonka

text: Tuohon aikaan oli tyypillistä, että polttoaine höyrystettiin jäähdytysnesteen avulla, pakokaasulla kuumentamalla tai jopa avoimella liekillä ja johdettiin sitten sylinteriin. Tämä oli kuitenkin riskialtista ja tulipalot olivatkin yleisiä.


title: János Csonka

text: Erään tarinan mukaan Csonka ja Bánki olivat nähneet kansallismuseon nurkalla kukkia myyneen tytön, joka oli kostutellut kukkia puhaltamalla sumuttimella niiden päälle vettä. Tästä Csonka sai oivalluksen, että ilma ja polttoaine voitaisiin sekoittaa ilman erillistä voimanlähdettä käyttäen hyväksi moottorin imusarjan alipainetta. Vuonna 1891 miehet hahmottelivat paperille uuden keksintönsä, jolle he antoivat nimen "kaasutin". 11. helmikuuta 1893 jätetyssä patenttihakemuksessa oli liitteenä vuonna 1891 laaditut piirustukset. Wilhelm Maybach jätti Ranskassa oman hakemuksensa vastaavasta järjestelmästä 17. elokuuta 1893. Donát Bánkille osoittamassaan kirjeessä hän myönsi Csonkan ja Bánkin ehtineen ensin. Tästä huolimatta kunnia kaasuttimen keksimisestä on usein annettu Maybachille.


title: János Csonka

text: Ranskalainen Longuemare-niminen yritys alkoi soveltaa Csonkan ja Bánkin keksintöä luvatta. Ganz-yhtymässä, jolle patenttioikeudet kuuluivat, harkittiin syytteen nostamista, mutta pääjohtaja Mechwart pelkäsi prosessin tulevan liian kalliiksi, joten oikeustoimista pidättäydyttiin. Tämän lisäksi yritys ei maksanut patentin rekisteröintimaksua määräajassa, jolloin patentti raukesi.


title: János Csonka

text: Csonkan ja Bánkin kaasuttimessa oli jo alusta asti neulaventtiili sekä läppäventtiili. Se esiteltiin Pariisin maailmannäyttelyssä vuonna 1900. Kaasuttimen keksiminen osoittautui valtavaksi harppaukseksi polttomoottoritekniikan kehittämisessä, sillä ratkaisu oli yksinkertainen, taloudellinen ja paloturvallinen.


title: János Csonka

text: Uudella keksinnöllä varustetusta Bánki-Csonka -mallista tuli erittäin taloudellinen ja luotettava. Moottoreita käytettiin voimanlähteinä erilaisilla tehtailla ja maataloudessa, ja niiden sanotaan kestäneen palveluksessa jopa puolen vuosisadan ajan.


title: János Csonka

text: Vuonna 1894 kehitetyssä Bánki-Csonka -moottoripyöränmoottorissa oli yhdistetty kaasutin ja hehkuputkisytytys. Tämä yhdistelmä oli käytössä Boschin kehittämään uudenlaiseen sytytysjärjestelmään asti.


title: János Csonka

text: Vuosisadan vaihteen tienoilla yhteistyö Bánkin kanssa jatkui. Tuloksina syntyi muun muassa paperin ja tekstiilin leikkaukseen tarkoitettu laite sekä erilaisia mittavälinekeksintöjä. Bánkin siirryttyä luennoimaan korkeakoululle miehet panostivat yhdessä tekniikan koulutuksen kehittämiseen ja solmivat useita kansainvälisiä suhteita. Csonka oli läheisissä väleissä Robert Boschin kanssa.


title: János Csonka

text: Csonka tuotti teknistä kirjallisuutta ja laati unkarinkielisen tekniikan sanaston.


title: János Csonka

text:
Jo vuonna 1875 Pariisissa ollessaan Csonka oli kiinnostunut polttomoottorin soveltamisesta ajoneuvon voimanlähteeksi. Ensimmäinen ajoneuvosovellus oli Unkarin postilaitokselle suunniteltu kolmipyöräinen moottoriajoneuvo, jota alettiin valmistaa Ganzin tehtaalla. Ensimmäinen yksilö ilmestyi Budapestin katukuvaan 19. marraskuuta 1900. Ajoneuvoon oli saatavana vaihtoehtoisesti joko yksi- tai kaksisylinterinen moottori sekä edistyksellisesti alumiinirunko. Csonkan kolmipyörä oli tiettävästi ensimmäinen unkarilainen moottoriajoneuvo, ja niitä käytettiin postin palveluksessa 25 vuoden ajan.
Vuonna 1903 postilaitos järjesti kansainvälisen tarjouskilpailun uusista postiautoista. Kilpailuun osallistui useita tunnettuja autonvalmistajia. Tästä huolimatta Csonkan suunnitelma voitti.


title: János Csonka

text: Csonkan ensimmäinen varsinainen auto valmistui korkeakoululla 31. toukokuuta 1905. Tätä päivämäärää pidetään Unkarin autoteollisuuden alkuna. Autossa oli nelisylinterinen moottori, jonka sylinteriryhmä oli valettu kahdessa osassa. Voimansiirrossa oli ketjuveto ja tasauspyörästö. Auton luotettavuuden testaamiseksi sillä ajettiin 2 000 kilometrin mittainen koeajo, jonka kulkureitti oli Budapest – Aszód, – Kassa – Lőcse – Késmárk – Dés – Máramarosziget – Kolozsvár – Temesvár – Szeged – Budapest. Matkan keskinopeus oli 26 km/h ja huippunopeudeksi mitattiin 35 km/h. Postin käyttöön suunniteltiin malli jossa oli takana kahden kuutiometrin kokoinen tavaratila.


title: János Csonka

text: Csonka oli mukana perustamassa Unkarin autokerhoa, jonka johtoon asetettiin Béla Zichy. Zichy oli intohimoinen autotekniikan kehittäjä, joka ansioihin lukeutuu muun muassa vierintälaakerein tuettu kampiakseli. Tällä saavutettiin erinomainen toimintavarmuus. Zichy tilasi Csonkalta 24-hevosvoimaisella moottorilla varustetun erikoisauton. Kaksi autoa osallistui vuonna 1909 Budapest – Berliini – München -ajokilpailuun, jossa ne sijoittuivat hyvin. Kummankin korit olivat Glattfelderin valmistamat. Samana vuonna valmistui Csonkan kokonaan itse suunnittelema pikkuauto, jossa oli yksisylinterinen moottori ja akseliveto.


title: János Csonka

text: Korkeakoulun tiloissa ei ollut resursseja autonvalmistukseen, joten valmistusoikeuksia myytiin MÁGille ja Röckille. Hyvän kilpailumenestyksen rohkaisemana Zichy halusi kehittää autonvalmistuksesta merkittävää toimialaa Unkarissa. Hanke mureni suurten konepajayritysten lyhytnäköiseen riitelyyn. Tämän seurauksena Csonka joutui lopettamaan autonvalmistuksen vuonna 1912 korkeakoulun purettua yritystoiminnan tiloissaan mahdollistaneen sopimuksen. Csonka-autoja valmistui kaikkiaan yli 150 kappaletta.


title: János Csonka

text: Henkilöautojen lisäksi valmistettiin myös linja- sekä kuorma-autoja.


title: János Csonka

text: Vuonna 1895 Csonka nai Johanna Winklerin, maineikkaan lääketieteen professori Lajos Winklerin sisaren. Perheeseen syntyi kolme poikaa ja kaksi tytärtä. Isänsä esimerkin innoittamina pojat oppivat jo nuorina työskentelemään intensiivisesti tekniikan parissa.


title: János Csonka

text: Autonvalmistuksen päätyttyä Csonka suunnitteli vuosina 1912–1914 generaattoreita, pumppulaitteistoja, perämoottoreita sekä vetoajoneuvoja.


title: János Csonka

text: Vuonna 1924, Csonkan eläköitymisen kynnyksellä Budapestin teknillinen korkeakoulu sekä Unkarin insinööriseura myönsivät hänelle konetekniikan insinöörin arvonimen hänen saavutuksiensa tähden. Unkarin autokerho ojensi hänelle Andrássy-palkinnon uraauurtavasta työstä maan autoteollisuuden kehittämiseksi. Korkeimpana kunnianosoituksena Csonkalle myönnettiin hallintoneuvoksen arvonimi.


title: János Csonka

text: Eläkkeelle jäätyään Csonka jatkoi konepajatoimintaa omassa kellarissaan kolmen poikansa kanssa. Pojista Pál oli rakennusinsinööri ja János sekä Béla olivat koneinsinöörejä. Csonkan konepaja laajeni ja muutti pian korkeakoulua vastapäätä olleeseen kiinteistöön. 1930-luvun lamasta huolimatta henkilöstön määrää ei vähennetty eikä palkkoja leikattu. Vielä vuonna 1935, 84-vuotiaana, Csonka patentoi kehittämänsä moottorisahavälineistön. Konepaja kasvoi nopeasti ja vuonna 1938 yritys työllisti jo 300 henkilöä. Toiminnan laajentamiseksi yritys päätti perustaa Fehérvári útille konepajan polttomoottorien suunnittelua ja valmistusta varten. Csonka kuitenkin kuoli vuonna 1938 lyhyen sairauden jälkeen ennen kuin rakennustyöt oli ehditty aloittaa. "Csonka-gépgyár" valmistui vuonna 1941 ja jatkoi Csonkan viitoittamalla tiellä.


title: János Csonka

text: Csonkan 130-vuotissyntymäpäivänä Budapestin teknillisen korkeakoulun työpaja nimettiin hänen mukaansa. Csonkan kunniaksi on pystytetty lukuisia patsaita ympäri Unkaria.


title: Bill Oddie

text: Bill Oddie (7. heinäkuuta 1941 Rochdale) on brittiläinen koomikko, näyttelijä ja käsikirjoittaja. Oddie on tunnettu myös lintuharrastuksestaan, ja hän on juontanut useita television luonto-ohjelmia, ja kirjoittanut lintukirjan "Birdwatching with Bill Oddie".


title: Bill Oddie

text: Oddie tunnetaan muun muassa televisiosarjasta "Hyväkkäät" ("The Goodies"), jota BBC esitti 1970–1980 ja ITV 1981–1982. OBE-arvonimen hän sai vuonna 2003 luonnonsuojelutyöstään.


title: OK Ravinen

text: OK Ravinen on ruotsalainen suunnistusseura Nackasta, Suur-Tukholmasta.


title: OK Ravinen

text: Seuran naiset ovat voittaneet Tiomilan vuosina 1979, 1980 ja 1981 ja miehet 1977, 1979 ja 1981 sekä Jukolan viestin vuosina 1978, 1980 ja 1982.


title: OK Ravinen

text: Suunnistuksen MM-mitalisti Radka Brožková edustaa seuraa. Myös moninkertainen maailmanmestari Annichen Kringstad on edustanut seuraa.


title: Oikeuden kasvot

text: Oikeuden kasvot on yhdysvaltalainen rikoselokuva vuodelta 2008. Sen pääosia esittävät Robert De Niro ja Al Pacino.


title: Oikeuden kasvot

text: Manhattanilla liikkuu sarjamurhaaja, joka valitsee kohteikseen oikeusjärjestelmän porsaanreikien läpi päässeitä rikollisia. Jokaisen uhrinsa ruumiin viereen surmaaja jättää vihjeeksi nelisäkeisen runon, joka perustelee veriteon. Salaperäinen tappaja näyttää aikovan puhdistaa kaupungin kadut pahantekijöistä, kun poliisi ei tähän pysty.


title: Oikeuden kasvot

text: 30 vuotta työparina toimineet etsivät Turk (De Niro) ja Rooster (Pacino) kutsutaan tutkimaan visaista tapausta. He seuraavat noukkoja vihjeitä ja värväävät avukseen huumediileri Spiderin (50-Cent). Ennen pitkää jäljet jahdissa alkavat kuitenkin johtaa kohti poliisien kotipesää.


title: Luettelo kreikkalaisten maljakoiden malleista

text: Tämä artikkeli on luettelo antiikin Kreikan maljakoiden malleista. Aluksi artikkelissa on aakkosjärjestyksessä mallien nimet, sekä lyhyt kuvaus kustakin mallista. Seuraavaksi on kaavio maljakoiden malleista. Mallin nimen jälkeen on suluissa () numero, joka viittaa siihen maljakkoon, joka on kaaviossa. Lopuksi artikkelissa on kuvia, jotka ovat esimerkkejä niistä maljakoista, joita ei ole kaaviossa, mutta jotka on mainittu luettelossa.


title: Yohan Blake

text: Yohan Blake (s. 26. joulukuuta 1989 St. James, Jamaika) on jamaikalainen pikajuoksija. Blakea valmentaa Glen Mills, joka valmentaa myös Usain Boltia.


title: Yohan Blake

text: Vuonna 2005 Blake sijoittui seitsemänneksi 100 metrillä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän voitti 4 × 100 metrin viestissä kultaa Pekingissä 2006 ja hopeaa Bydgoszczissa 2008 sekä sijoittui 100 metrillä kolmanneksi 2006 ja neljänneksi 2008.


title: Yohan Blake

text: Blake alitti 100 metrillä kymmenen sekuntia ensimmäisen kerran heinäkuussa 2009, juostuaan 9,96 s Kultaisen liigan osakilpailussa Roomassa. Blake jäi kesällä 2009 Jamaikan mestaruuskilpailuissa kiinni piristeen käytöstä yhdessä Marvin Andersonin, Allodin Fothergillin, Lansford Spencen ja Sheri-Ann Brooksin kanssa. Brooksia lukuun ottamatta he saivat kolmen kuukauden kilpailukiellon.


title: Yohan Blake

text: Daegun MM-kilpailuissa 2011 Blake voitti 100 metrin maailmanmestaruuden ajalla 9,92 s ja juoksi kolmannen osuuden maailmanennätyksen 37,04 s juosseessa Jamaikan pikaviestijoukkueessa.


title: Yohan Blake

text: 16. syyskuuta 2011 hän juoksi Brysselissä 200 metriä aikaan 19,26 s, joka oli kautta aikain toiseksi paras aika ja jäi Usain Boltin maailmanennätyksestä seitsemän sekunnin sadasosaa. Blaken reaktioaika kilpailussa oli 0,269 s kun Boltin reaktioaika maailmanennätysjuoksussaan oli 0,133 s. Kesällä 2012 Blake voitti Jamaikan mestaruuden 100 metrillä uudella ennätyksellään 9,75 s ja 200 metrillä ajalla 19,80 s.


title: Yohan Blake

text: Lontoon olympialaisissa 2012 Blake sijoittui toiseksi sekä 100 metrillä ajalla 9,75 s että 200 metrillä ajalla 19,44 s. Lisäksi hän juoksi kolmannen osuuden Jamaikan pikaviestijoukkueessa, joka voitti kultaa maailmanennätysajalla 36,84 s. 23. elokuuta 2012 hän juoksi Lausannessa 100 metriä aikaan 9,69 s, jolla hän nousi kaikkien aikojen tilaston toiselle sijalle aiemmin saman ajan juosseen Tyson Gayn rinnalle. Heitä nopeammin matkan on juossut vain Usain Bolt.


title: Yohan Blake

text: Blake voitti IAAF World Relays -kilpailuissa 2014 kultaa 4 × 100 metrin viestissä ajalla 37,77 ja 4 × 200 metrin viestissä maailmanennätysajalla 1.18,63. Hän voitti 2016 Jamaikan-mestaruuden 100 ja 200 metrillä. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän oli 100 metrillä neljäs, karsiutui 200 metrillä välierissä ja juoksi toisen osuuden Jamaikan pikaviestijoukkueessa, joka voitti kultaa ajalla 37,27. World Relays -kilpailuissa 2017 hän sai pronssia 4 × 200 metrin viestissä


title: Yohan Blake

text: Jamaikan vuoden 2017 mestaruuskilpailuissa Blakesta tuli tuplamestari voitettuaan 100 ja 200 metriä. Blake kellotti molemmilla matkoilla kauden parhaansa. 100 metrillä Blaken aika oli 9,90 s ja 200 metrillä Blake kellotti ajan 19,97 s. Blake ei ollut juossut 200 metriä alle 20 sekunnin sitten vuoden 2012, koska Blake kärsi monta vuotta pahoista loukkaantumista, jonka takia hän ei pystynyt osallistumaan Moskovan (2013) tai Pekingin (2015) MM-kilpailuihin.


title: Yohan Blake

text: Lontoon MM-kilpailuissa Blake sijoittui 100 metrillä neljänneksi ja karsiutui 200 metrillä välierissä. Pikaviestin Jamaika keskeytti. Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 hän saavutti pronssia 100 metrillä ja 4 × 100 metrin viestissä.


Halifax Stanfieldin kansainvälinen lentoasema ( tai "Halifax Stanfield International Airport"; ) on lentoasema Enfieldissä, Nova Scotian provinssissa, Kanadassa. Asema palvelee Halifaxin aluetta, keskistä Nova Scotiaa sekä muita Kanadan itäisiä provinsseja.


Lentoaseman on sen valmistumisesta saakka omistanut Transport Canada. Vuodesta 2000 alkean Halifax Stanfieldin kansainvälinen lentoasema on ollut yksi kansallisen National Airports Systemin lentoasemista. Air Canada Jazzin ja CanJet-lentoyhtiöiden pääkonttorit sijaitsevat lentoaseman läheisyydessä.


title: Halifax Stanfieldin kansainvälinen lentoasema

text: Halifaxin lentoasema oli yksi avaruussukkulan varalaskeutumiskentistä.


text: Lentokenttä Halifax Peninsulan alueella toimi päälentokenttänä vuoteen 1942 saakka, jolloin se suljettiin. Kanadan ilmavoimien tukikohdan CFB Shearwaterin lentokenttä toimi Halifaxin päälentokenttänä vuoteen 1960 saakka jolloin uusi lentoasema avattiin.


text:
Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen lentoasema oli osana Operaatio Keltaista nauhaa, jonka aikana lentoasemalle ohjattiin 47 lentokonetta (noin 7 300 matkustajaa), joista suurin osa oli matkalla Yhdysvaltoihin. Koneita ei päästetty Yhdysvaltoihin ilmailuhallinnon suljettua ilmatilan kaikilta siviilikoneilta, koneet ohjattiin lähimmälle kanadalaiselle lentoasemalle.
Halifaxiin laskeutui määrällisesti enemmän koneita kuin millekkään muulle Kanadan kentälle (Vancouverin kansainväliselle lentoasemalle ohjattiin matkustajamäärällä mitattuna enemmän, 8 500 matkustajaa). Monia Euroopasta saapuvia koneita kehotettiin välttämään Kanadan mantereen suuria asutuskeskuksia ja kenttiä, kuten Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema ja Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema


text: Vuonna lentoaseman matkustajaterminaali nimettiin entisen Nova Scotian pääministerin Robert Stanfieldin mukaan. Kanadan pääministeri Stephen Harper teki vierailun lentoasemalle 9. syyskuuta 2007 ja tilaisuudessa nimesi koko lentoaseman "Halifax Robert L. Stanfield International Airport"iksi.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Pakçemüezzin Baltacı Mehmed pašša (n. 1660 Osmancık – 1712 Limnos) oli Osmanien valtakunnan suurvisiiri vuosina 1704–1706 ja uudelleen 1710–1711. Mehmet syntyi Çorumin kaupungissa Osmancıkin piirikunnassa Çorumin maakunnassa Turkissa. Hän osoitti lahjakkuutta tieteissä jo lapsena ja opiskeli Osmanien valtakunnan suurkaupungeissa kuten sen pääkaupungissa Istanbulissa sekä Tripolissa, Tunisiassa ja Algeriassa.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Baltacı Mehmet pašša esiteltiin hoville sukulaisten avulla. Tuolloin Osmanien valtakuntaa hallitsi sulttaani Mustafa II. Mehmetistä tuli alkuun yksi palatsin kirvesteräisiä hilpareita kantavista vartijoista, joita kutsuttiin nimellä "baltaci", kirvesmies. Kauniin äänensä vuoksi hänestä tehtiin pian "muezzin" ja hänelle annettiin lisänimeksi arvokkuutta osoittava "Halife". Palatsissa työskennellessään Baltacı Mehmet loi hyvät suhteet prinssi Ahmediin. Vuonna 1703 prinssistä tuli uusi sulttaani Ahmed III. Tällä oli välitön vaikutus Baltacı Mehmetin uraan ja hänestä tuli mir akhür. Lisäksi uusi sulttaani antoi hänelle vaimoksi yhden rakkaimmista jalkavaimoistaan, joka miellytti Baltacia kovasti. Sarai oli myös neuvokas ja juonittelutaitoinen, ja avusti Baltacı Mehmetin etenemistä arvoasteikossa.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Marraskuussa 1704 Baltacı Mehmet sai Kapudan paššan arvon, joka tarkoitti osmanien laivaston amiraalia. Saman vuoden joulukuussa hänestä tuli valtakunnan toiseksi tärkein mies, suurvisiiri, Kalaylıkoz Hacı Ahmed paššan tilalle. Hacı Ahmed pašša oli ollut hänen vartijakollegansa aiemmin. Tästä virasta Mehmet pašša kuitenkin erotettiin 3. toukokuuta 1706 ja komennettiin Khiosin saarelle Turkin länsirannikolle. Tähän on sanottu olleen syynä hänen pätemättömyytensä sekä Baltacı Mehmetin ja hänen vaimonsa juonikkuus, jolla on selitetty myös se, että hän saattoi myöhemmin palata virkaansa. Ystäviensä tuella Baltacı Mehmet sai uuden nimityksen Erzurumin kuvernööriksi ja tammikuussa 1709 Mehmet pašša siirtyi Aleppon kuvernööriksi. Hänet nimitettiin 18. elokuuta 1710 uudelleen suurvisiiriksi Köprülü Numan paššan epäonnistuttua vakauttamaan oloja kuten häneltä oli odotettu.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Noihin aikoihin Osmanien vieraana piileskellyt Ruotsin kuningas Kaarle XII, joka oli paennut hävittyään Pultavan taistelun, suostutteli Ahmed III:n julistamaan sodan Venäjälle. Sulttaani noudatti kuninkaan toivetta marraskuussa 1710.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Valmistelut aloitettiin sodanjulistuksen myötä ja maaliskuussa Istanbulissa järjestetyn paraatin jälkeen Mehmet paššan ja janitsaaripäällikön Aga Yusuf paššan joukot lähtivät liikkeelle, viimeistään heti huhtikuun alussa, kun janitsaarit olivat saaneet palkkansa. Edirnessä pidetyn tauon jälkeen joukot jatkoivat ylittäen Tonavan 15. kesäkuuta 1711. Heinäkuun alussa saavutettiin Prut-joki, jonka itäisellä rannalla olivat Pietari Suuren joukot. Osmaneilla oli puolellaan suuri ylivoima. Taistelua käytiin aina rauhansopimukseen, joka allekirjoitettiin Venäjän antauduttua 23. heinäkuuta. Tuolla hetkellä Baltacı Mehmet paššalla oli kohtalon avaimet käsissään. Mikäli hän olisi kieltäytynyt vastaanottamasta antautumista ja sen sijaan mestannut tsaarin, tai tehnyt hänestä osmanien vasallin olisi maailmanhistoria muuttunut varsinkin Venäjän osalta.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Turkissa suositun tarinan mukaan Baltacı Mehmet pašša vietti voittonsa jälkeen yön Pietari Suuren vaimon, Venäjän tulevan keisarinnan Katariinan kanssa. Yö olisi ollut niin miellyttävä, että aamulla hän oli ollut tyytyväinen pelkkään voittoonsa ja määrännyt armeijansa marssimaan takaisin. Kohtalokkaasta lemmenyöstä on kirjoitettu Turkissa useita romanttisia romaaneja.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Prutin rauhansopimuksessa osmanit saavuttivat suurin piirtein ne tavoitteensa, joita he olivat kaavailleet saavansa. Lisäksi Baltacı Mehmet oli kuullut kenraali Carl Ewald von Rönnen johtamien venäläisten valmistautuvan piirittämään linnaketta Brăilassa. Linnaketta puolustivat janitsaarit, joiden taistelutahdosta ja -kunnosta Mehmet ei ollut ollenkaan varma. Sopimusta kuitenkin vastustettiin jo paikan päällä. Vastustajia olivat muun muassa tataareiden päällikkö sekä Kaarle XII.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Tieto voitosta otettiin vastaan Istanbulissa alkuun riemuiten, mutta pian tunne vaihtui nyrpeydeksi. Kampanjoinnissaan uuden sotaretken eteen Kaarle XII syytti Baltacı Mehmetiä jopa lahjuksien vastaanottamisesta. Joukot marssivat takaisin Edirneen, jonne ne saapuivat 6. marraskuuta 1711. Siellä Baltacı Mehmet pašša erotettiin ja Aga Yusuf pašša nimitettiin väliaikaisesti hänen tilalleen suurvisiiriksi 20. marraskuuta. Baltacı Mehmet määrättiin maanpakoon Lesvoksen saarelle, josta hänet siirrettiin Limnoksen saarelle, jossa hän kuoli 1712.


title: Baltacı Mehmet pašša

text: Kilpailijoiden juonittelun ja poliittisten vastustajien levittämien lahjussyytöksien, sekä arvostelua herättäneen rauhan solmimisen vuoksi Baltacı Mehmet paššaa ei ole juuri arvostettu vanhemmassa turkkilaisessa historiankirjoituksessa. Siinä hänet kuvataan usein tavoiltaan ja moraaliltaan arveluttavaksi. Myös kirjaviin lähteisiin nojannut Voltaire kirjoitti hänen olleen pätevä ainoastaan juonittelussa. Näitä väittämiä eivät kuitenkaan tue useimmat länsimaiset historiankirjoitukset.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Venäjän–Turkin sota 1710–1711 oli seurausta Ruotsin Venäjälle kärsimälle tappiolle Pultavan taistelussa. Näin se oli myös osa suurta Pohjan sotaa. Pultavan jälkeen osmanien vieraana piileskellyt Ruotsin kuningas Kaarle XII liittolaisineen suostutteli sulttaani Ahmed III:n julistamaan sodan Venäjälle. Sulttaani noudatti Kaarlen toivetta marraskuussa 1710.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Muutamia kahakoita, poltetun maan taktiikkaa ja pienten laivasto-osastojen manöövereitä lukuun ottamatta sodan aikana käytiin vain yksi merkittävä taistelu Prut-joen varrella Moldovassa. Sekä Pietari Suuren johtamat venäläiset että suurvisiiri Baltacı Mehmet paššan osmanit liittivät mukaan paikallisia joukkoja marssiessaan kohti Moldovaa. Niinpä taistelun koittaessa 19. heinäkuuta 1711 osmanien riveissä taisteli tataareja, valakialaisia, puolalaisia vapaaehtoisia ja kasakoita, joita oli liittynyt myös Venäjän keisarin armeijaan. Pietarin joukkoon liittyi myös moldovalainen kapinallisarmeija. Taistelu päättyi osmanien selvään voittoon, kun he saivat saarrettua Pietarin armeijoineen Prutin rannalle. Lyhyen piirityksen ja tykistöpommituksen jälkeen Pietari antautui, mutta onnistui solmimaan Venäjän kannalta varsin helpon rauhan ottaen huomioon tilanteen luomat mahdollisuudet. Paikalla neuvoteltiin ja allekirjoitettiin Prutin rauhansopimus, joka ei kuitenkaan tyydyttänyt sodan osapuolia.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: 8. heinäkuuta 1709 ukrainalaisen Pultavan kaupungin taistelukentillä makasi noin 15 000 kaatunutta ja haavoittunutta, seassa ruotsalaisia, suomalaisia, saksalaisia, ukrainalaisia, romanialaisia, baltteja, kasakoita, kalmukkeja ja venäläisiä. Heistä noin kahdeksan kymmenestä oli taistellut Ruotsin puolella. 27-vuotias Ruotsin kuningas keräsi joukkojensa rippeitä pohtien, mitä tekisi seuraavaksi. Samaan aikaan voittaja, Pietari Suuri, valmistautui jo juhlimaan viimeisten vastarintapesäkkeiden antaessa periksi. Venäläinen ratsuväki oli hajaantunut liian pieniin osastoihin jatkaakseen tehokkaasti takaa-ajoa, mikä oli Kaarle XII:n onni, sillä hänen noin 1 500 miehen pakeneva marssirivistönsä ei olisi kestänyt suurten yksiköiden hyökkäystä. Monet hänen miehistään olivat sairaita tai kuninkaan lailla haavoittuneita. Kaarle päätyi päivän mittaan jatkamaan etelään, sillä muut ilmansuunnat olivat pääosin tukitut.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: 24. heinäkuuta kuningas saapui joukkonsa kanssa silloiseen moldovalaiseen Benderiin. Sinne hän jäi odottamaan armeijansa loppuosien saapumista, mutta sai muutama päivä myöhemmin kuulla sen antautuneen. Pysähdys muuttui pitkäksi vierailuksi, ja Kaarle aloitti juonittelun liittolaisten hankkimiseksi. Hänen sinnikäs pelottelu- ja agitaatiokampanjansa ei ollut pienin syy seuranneen sodan alkamiseen. Kaarlen joukot puolestaan kuluttivat aikaa tutustumalla muun muassa paikallisiin herkkuihin, kuten kaalikääryleisiin, jotka olivat vielä tätä ennen tuntematon herkku Pohjois-Euroopassa.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Osa Kaarlen joukoista oli ylittänyt rajan Moldovan puolelle ja jäänyt Prutjoen varrella olevan Tšernivtsin alueelle. Tästä tietoiset venäläiset ylittivät Osmanien valtakunnan rajan lupaa kyselemättä ja hyökkäsivät ruotsalaisten kimppuun. Yllätysedun vuoksi taistelu jäi lyhyeksi, ja ruotsalaiset antautuivat nopeasti. Venäläiset marssittivat sotavankinsa omalle puolelleen rajaa. Uutinen tapahtumasta herätti kovasti suuttumusta Istanbulissa, jonka Venäjän suurlähettiläs Tolskoi onnistui estämään välittömän sodanjulistuksen vain täpärästi. Ahmed III, joka oli taannut Ruotsin kuninkaalle turvapaikan, siirsi nyt pienen armeijan tämän turvaksi Benderiin. Kuningas pyysi sulttaania kokoamaan suuremman armeijan 30 000 sipahista ja 20 000 janitsaarista. Armeijan tarkoitus olisi ollut saattaa Kaarle Puolan halki Itämeren rannikolle kohti hänen omaa valtakuntaansa, mutta Ahmed kieltäytyi, koska se olisi suurella todennäköisyydellä tarkoittanut vihamielisyyksiä Puolan ja Venäjän kanssa.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Kaarle löysi innokkaan tukijan ja myötäjuonittelijan Krimin kaani Devlet II Giraysta, joka piti Venäjää Krimin kaanikunnan perinteisenä vihollisena. Hallintonsa aikana Pietari oli ehtinyt järjestää jo neljä sotaretkeä kaanikuntaan tavoitteenaan saada Venäjälle Mustanmeren satama. Hän oli lopulta valloittanut Azovin linnakkeineen sekä rakentanut uuden linnakkeen ja sataman Taganrogiin. Venäjän keisari oli kuitenkin pyrkinyt lieventämään jännitystä Venäjän ja Osmanien valtakunnan välillä ja lähettänyt sulttaanille ylenpalttisia lahjoja. Hän oli myös polttanut osan Asovanmerelle rakennuttamasta laivastostaan näennäisenä hyvän tahdon eleenä. Todellinen syy piili siinä, että Asovanmeren ja Mustanmeren välisen kapean Kertšinsalmen molemmat rannat olivat osmanien hallussa.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Kaarlen ja Devlet Girayn Venäjän-vastaiseen rintamaan liittyi lisäksi Ahmed III:n äiti Emetullah Rabia Gülnûş Sultan, joka ihaili Ruotsin kuningasta. Hän vetosi poikaansa toistuvasti: ”Milloin autat leijonaani taistelussa karhua vastaan?” Ahmed joutui antamaan äitinsä sanalle painoarvoa, sillä sulttaanien äidit, valide sultanit, olivat hyvin korkealle arvostettuja Osmanien valtakunnassa ja heillä katsottiin olevan poliittista sananvaltaa päätöksenteossa.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Hieman yllättävämpi tukija oli suurvisiiri Çorlulu Damat Ali pašša. Vaatimattomista oloista lähtöisin olleen Damat Ali paššan nousu valtakunnan toiseksi tärkeimmäksi mieheksi oli esimerkki Osmanien valtakunnan erityispiirteestä, joka salli kyvykkäiden kansalaisten edetä urallaan korkealle lähtökohdista huolimatta. Tehtävässään Damat Ali pašša oli aiemmin pyrkinyt välttämään sotia: hän piti valtakunnan erossa Espanjan perimyssodasta ja suuresta Pohjan sodasta huolimatta Ranskan ja Ruotsin yrityksistä vetää osmanit mukaan kriiseihinsä. Hän oli käyttänyt nelivuotisen aikansa suurvisiirinä sisäpoliittisen vakauttamisen sekä perusteellisten taloudellisten ja sotilaallisten uudistusten parissa nostaen sekä laivaston että maavoimien tasoa. Janitsaari- ja kapikulu-joukot oli järjestetty uudelleen ja laivastosta oli kitketty kelvotonta henkilökuntaa. Pultavan jälkeen hänen oli ollut pakko antaa Kaarlelle lupa tulla osmanien suojelukseen. Samalla hän näki valtatasapainon keikahtaneen Venäjän puolelle ja liittyi sodan kannattajiin. Vaikka Ahmed III oli aluksi taipuvainen noudattamaan sotaisan puolueen tahtoa, Pietari Suuren liennytyksen seurauksena sulttaani luopui Venäjän vastaisesta politiikasta toistaiseksi. Hän erotti Damat Ali paššan 15. kesäkuuta 1710 ja nimitti hänen tilalleen Köprülü Damat Numan paššan sodan vastustajien leiristä.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Poliittinen tilanne jatkoi kehittymistään toiseen suuntaan. Istanbulista tuli juonittelujen keskus. Devlet Giray kanteli pajariyläluokan harkitsevan kapinaa sekä Valakiassa että Moldovassa. Seuraavaksi Numan pašša teki ratkaisevan virheen, kun hän lupasi osmanien järjestävän suuren armeijan saattamaan Kaarle XII:n Puolan halki seuraavana keväänä. Tämä olisi lisännyt ulkopoliittisia ongelmia, joita vanhurskas islamisti Numan pašša aiheutti muutenkin yrittäessään vähentää ortodoksien ja katolisten vaikutusvaltaa Istanbulissa. Lopulta sotaa kannattava leiri voitti, ja muutamaa vuotta aiemmin suurvisiirinä toiminut Aleppon kuvernööri Baltacı Mehmet pašša kutsuttiin korvaamaan sisäpolitiikan vakauttamisessa epäonnistunut Damat Numan pašša, kun tämä oli ehtinyt olla virassaan kaksi kuukautta ja kaksi päivää. Mehmet pašša ei ollut erityisen venäläisvastainen ja kumosi ensitöikseen kristittyjä vaivanneet edeltäjänsä säädökset. Hän kuitenkin antoi periksi sotapuolueelle, ja myöhemmin keskustellessaan Englannin suurlähettiläs Sir Robert Suttonin kanssa Mehmet pašša esitti tälle Venäjää vastaan suurin piirtein samat syytökset, joita Kaarle, Devlet Giray ja muut olivat käyttäneet lietsonnassaan.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Osmanien valtakunta julisti sodan Venäjälle marraskuussa 1710 ja valmistelut aloitettiin tämän jälkeen. Devlet Giraylle lähetettiin saman tien käsky marssittaa tataarinsa rajan yli kohti Moskovaa ja tuhota venäläisten alueita matkalla. Pietari, jolle sana sodanjulistuksesta oli kantautunut vasta joulukuun lopussa koetti vielä välttää sodan ja kirjoitti sulttaanille. Sodan valmistelun hän aloitti kuitenkin saman tien. Pietari määräsi tuolloin Riiassa olleen kenraali Šeremetevin marssittamaan arviolta 60 000 miehen armeijan välittömästi Kiovan ja Puolan halki Moldovaan. Vara-amiraali Cornelius Cruysin hän lähetti Voronežiin valmistelemaan Azovanmeren laivastoa sotaa varten. Venäläisten ammattilaisten lisäksi kaupungin telakoilla työskenteli 3 000 Pultavassa kaapattua ruotsalaista sotavankia.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Cruys löysi Ukrainaan saapuessaan alukset huonosta jamasta. Devlet Girayn tataarit olivat juuri yrittäneet vallata Voronežin ryöstöretkensä aikana, eikä uhka ollut vielä poistunut. Laivanrakentajat ja kaupunkilaiset oli komennettu aseisiin, eikä kukaan tehnyt töitä telakalla. Alueesta oli vastuussa kenraali Fjodor Apraksin, mutta hän oli kaukana Ruotsin vastaisella rintamalla. Hänen apulaiskomentajansa oli joutunut määräämään laivat siirtymään Tavroviin turvaan. Vuoden 1697 jälkeen keisarillista Asovanmeren laivastoa varten oli rakennettu 92 alusta. Näistä vanhentuneet, noin 40 laivaa, oli tuhottu liennytystarkoituksessa. Jäljellä olevista 50 aluksesta 19 sijaitsi vaikeasti navigoitavan Donin ylävirralla pohjoisessa, ja nekin olivat eri tavoin korjauksen ja kunnostuksen tarpeessa. Turkkilaisten julistaessa sodan Asovanmerellä oli 27 laivaa, joiden tehtäväksi jäi puolustaa vaivalla vallattua rannikonpätkää.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Pitkäaikaisen ja vihamielisen keskinäisen kilpailunsa ohella romanialaiset hospodarit, Moldovan Dimitrie Cantemir ja Valakian Constantin Brâncoveanu, olivat tahoillaan ajautuneet kaavailemaan ruhtinaskuntiensa itsenäistämistä osmanihallinnosta. Cantemir oli kirjanoppinut tieteilijä ja sotilas, joka piti Osmanien valtakuntaa heikkenevänä mahtina. Brâncoveanu taas oli vihastunut, koska sulttaani halusi kiristää Valakian verotusta laajojen rakennusprojektiensa aiheuttamien kulujen vuoksi. Molemmat olivat kiinnostuneita tekemään valtaistuimestaan jälkipolvilleen periytyvän. Kaikessa hiljaisuudessa Brâncoveanu oli jo aiemmin hakenut tukea Habsburgeilta, ja nyt sodanjulistuksen myötä hän kääntyi saman tien Pietari Suuren puoleen. Hän lupasi tarjota alaisuudessaan olevat 30 000 miestä Pietarin käyttöön ja huoltaa tämän joukot Tonavan maakunnissa. Suunnitelma ei kuitenkaan pysynyt salaisuutena, ja Cantemir sai sulttaanilta ohjeet pidättää kilpailijansa joko elävänä tai kuolleena. Cantemirilla ei ollut aiettakaan noudattaa käskyä, vaan hän aloitti omat neuvottelunsa tsaarin kanssa. Tosin hän ymmärsi ensiksi kysyä Istanbulista luvan antaen ymmärtää, että hän voisi toimia välittäjänä mahdollisen rauhan solmimiseksi, mutta myös vakoilijana tulevan taistelun varalle. Cantemir ja Brâncoveanu eivät olleet ainoita itsenäisyyden havittelijoita, sillä irtautumisajatuksia heräsi Montenegrossa asti.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Pietari julisti sodan 11. maaliskuuta ja kutsui montenegrolaiset ja kaikki muut osmanien alaiset kristityt mukaan taisteluun. Ristiretki-retoriikkaa käyttäen tsaari kehotti heitä ”taistelemaan isänmaan ja uskonsa puolesta” ja ”ajamaan pakana Muhammadin jälkeläiset takaisin Arabiaan”. Eniten hän oli kuitenkin kiinnostunut Moldovan ja Valakian ruhtinaiden tuesta. Näitä maita hän saattaisi myöhemmin käyttää tukikohtana tuleville osmanien vastaisille sotaretkilleen.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Maaliskuussa 1711 Istanbulissa järjestetyn paraatin jälkeen Mehmet paššan ja janitsaaripäällikkö Ağa Yusuf paššan joukot lähtivät liikkeelle viimeistään heti huhtikuun alussa, kun janitsaarit olivat saaneet palkkansa. Edirnessä pidetyn lyhyen tauon jälkeen joukot jatkoivat marssia. Pietari lähti Moskovasta pääarmeijansa kanssa 23. maaliskuuta. Edetessään etelämmäs Pietari nostatti matkansa varrelta moldovalaisia kapinaan saaden heistä vahvistuksia joukoilleen. Moldovan ruhtinas Dimitrie Cantemir saapui johtamaan näitä joukkoja. Hän oli tehnyt Pietarin kanssa sopimuksen, joka takasi hänelle ja hänen perheelleen henkilökohtaisen turvan, vaikka sotaretki päättyisikin tappioon. Sen onnistuessa Cantemirista tulisi itsenäisen Moldovan hallitsija Venäjän liittolaisuuden suojeluksessa. Pietari kuitenkin sai vähemmän tukea paikallisilta kuin hän oli odottanut.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Pietari menetti aloitteen osmaneille, koska hänen armeijansa eteni hitaasti. Armeijan huoltaminen vaikeutui entisestään, koska Pietari teki päätöksen pitää armeijansa yhdessä. Kenraali Šeremetev ei ehtinyt hidastamaan osmanien etenemistä ja Mehmet paššan etujoukot ylittivät Tonavan kaikessa rauhassa 15. kesäkuuta. Pietari sai sanan tästä Dnestrin rannalla olevaan leiriinsä 10 päivää myöhemmin. Suurvisiiri ylitti joen pääjoukkonsa kanssa Izmailin kohdalla 28. kesäkuuta. Noihin aikoihin Constantin Brâncoveanu päättikin kumota lupauksensa Pietarille palauttaen tältä saamat lahjansa. Sen sijaan hän liittyi turkkilaisten armeijaan, lukuun ottamatta joitakin pajaripäälliköitä, jotka olivat jo karanneet tsaarin puolelle. Nämä epäonnistumiset saivat Pietarin raivostumaan.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Myös Asovanmereltä kantautui huonoja uutisia. Kenraali Apraksin, joka oli Venäjän laivaston luoja, saapui itse paikalle maaliskuussa. Hän määräsi pohjoisessa olevat alukset lähetettäväksi etelään pitkin Donia, mutta sää asettui poikkiteloin. Virta oli liian kuiva suurille aluksille, eivätkä myöhässä tulleet kevättulvat nostaneet vedenpintaa riittävästi. Laivojen rakennustoimiin ruvettiin kiireellä. Apraksin kirjoitti Pietarille: "... Vettä oli vain liian vähän kantamaan laivoja, se on Jumalan tahto. Kuitenkin, teidän korkeutenne on hyvin syyllinen erääseen seikkaan: Te tarkistitte paikan ja totesitte veden riittävän ympäri vuoden, kun minä ehdotin [uuden telakan paikaksi] Donin suuta." Pietarin mukaan Apraksin ei puhunut ihan täysin perättömiä.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Jättäen huoltokuormastonsa jälkeen Pietari vuorostaan joudutti joukkojaan pikamarssiin kohti etelää ja saavutti Jassyn heinäkuun ensimmäisellä viikolla. Hän sai kuulla siellä olevien moldovalaisten kapinallisten kuluttaneen jo omat vähäiset tarvikkeensa. Pietarin armeija kärsi ruoka- ja vesipulasta. Pietari lähetti ratsuväkiosaston ryöstämään Tonavan varrella Brăilassa olevan osmanien varaston ja aloitti etenemisen oman joukkonsa kanssa Prutin länsipuolta kohti etelää. Itäisellä puolella olevien Šeremetevin joukkojen tehtävänä oli estää osmanien joen ylitys. Vaikeuksista huolimatta venäläiset olivat Pultavassa saadun voiton tähden itsevarmoja, mutta osmaneilla oli puolellaan suuri ylivoima.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: 19. heinäkuuta Yusuf paššan janitsaarit aloittivat ponttonisillan rakentamisen Prutin yli. Ryhmä tataareja ja osmaneja ylitti joen lautalla ja uimalla suojatakseen sillan rakentamista. Tämä joukko aloitti hurjan taistelun Šeremetevin venäläisiä vastaan jo yöllä. Joukon johtajat Cherkes Mehmed pašša ja Diyarbakırin kuvernööri Ali pašša tarjosivat tapetuista ja vangituista venäläisistä ja moldovalaiskapinallisista rahapalkkion, joka innostikin joukkoja siinä määrin, että aluksi maksettu 100 "altinin" palkkiosumma pieneni päivän mittaan 30 "kuruşiin". Janitsaarit tekivät töitä koko yön, ja heinäkuun 20. päivän aamulla Prutin yli johti kolme hevoskulkuista siltaa.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Šeremetevin joukot aloittivat vetäytymisen puolenpäivän aikaan 20. heinäkuuta. Turkkilaiset, joiden tueksi oli saapunut vaikuttava määrä tataareja, kasakoita ja puolalaisia marssivat perässä häiriten alati vetäytyvää vastustajaa. Taistelu taukosi yöksi, jonka turvin Šeremetev marssi kohti Pietarin leiriä.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Marssista väsyneet ja huollon puutteen heikentämät Pietarin joukot leiriytyivät Prutin länsirannalle Stănileștin kylän lähelle, jonne myös Šeremetevin joukkojen rippeet saapuivat. Venäläiset kyhäsivät vakuuttavan väliaikaisen linnoituksen espanjalaisista ratsuista, jotka tarkoittavat ulospäin sojottavista terävistä seipäistä rakennettua estettä. Mehmet paššan joukot yrittivät hyökätä leiriä vastaan kolmesti ilman tulosta. Venäläiset puolustautuivat tarmokkaasti. Näissä taisteluissa muun muassa janitsaarien luku väheni huomattavasti, ja nämä alkoivat menettää taistelutahtoansa. Osmanisotapäällikkö vaihtoi tehokkaaseen piiritystaktiikkaan. Tämä ei heti alkuun innostanut, sillä kun käsky joukkojen levittämisestä piiritykseen tuli, paikalla ollut janitsaari Kurdi Hasan kuvaili myöhemmin, kuinka joukot puhkesivat yhteiseen valitukseen: "...valtava valitus kaikui, niin kuin tuomiopäivänä." Jotkut heittäytyivät polvilleen rukoilemaan ja kiittämään jumalaa siitä, että he olivat vielä hengissä, tai pyytämään lisää suojelusta. Venäläisten saartaminen oli helppoa, koska Pietari ei ollut hajottanut armeijaansa pienempiin osiin.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Järjestäytymisen jälkeen osmaniarmeija kaivoi ojia ja juoksuhautoja tuoden tykkejä ja mörssäreitä leirin eteen. Prutin itärannalle tuotiin myös turkkilaisten tykistöä, jonka tuli kohdistettiin kaikkiin, jotka yrittivät noutaa vettä vastapäiseltä rannalta. 22. heinäkuuta osmanit hyökkäsivät venäläisleirin selustaan luoteesta, samalla kun muilta suunnilta avattiin valtava tykistötuli. Tämä taktiikka tuotti nopeasti tulosta, sillä myös venäläisten taistelutahto oli alhaalla. Pommitus, vesipula, huollon puute ja tappiot alkoivat painaa. Osa venäläissotilaista pudotti aseensa, ja heitä antautui laumoissa. Puolustuksen romahdettua Pietari vetäytyi telttaansa ja kielsi ketään tulemasta sisälle. Kenraali Šeremetev sai tehtäväkseen välittää Baltaci Mehmet paššalle antautumispyynnön. Ensimmäinen yritys antautua kaikui kuitenkin kuuroille korville. Šeremetevin sanoin:"He olivat hiljaa – vain heidän tykistönsä puhui". Toinen yritys otettiin vastaan, mutta vastaus tuntui viipyvän. Pakon edessä Šeremetev komensi joukkonsa etenemään kohti osmaneja. Epätoivoinen pelottelutaktiikka toimi: Kun venäläisten rivistöt olivat marssineet muutamia kymmeniä metrejä kohti osmaneja, tieto antautumisen hyväksymisestä saapui.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Sodankäynti Asovanmerellä jäi Prutin taisteluun verrattuna sivurooliin. Toukokuun alussa Donia pitkin hitaasti purjehtinut Cruys oli päässyt Taganrogiin, mutta vasta kuun puolenvälin jälkeen vesi nousi tarpeeksi, jotta suuret laivat saattoivat seurata häntä avoimille vesille. 24. kesäkuuta kaksi snauta purjehti etsimään turkkilaisia aluksia, ja viikon kuluttua toinen palasi ilmoittamaan nähneensä 16 turkkilaislaivaa 175 kilometrin päässä lounaassa. Prutin taistelun alkamispäivänä 19. heinäkuuta seitsemän vanhanaikaista turkkilaiskaleeria souti Taganrogin läheisyyteen, mutta vetäytyi sitten neljän venäläislaivan edestä.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: 22. heinäkuuta osmanien laivasto-osasto ankkuroi näköetäisyyden päähän satamakaupungista, samalla kun pienemmät alukset toivat maihinnousuosaston noin kahden kilometrin päähän. Apraksin määräsi 1 500 kasakkaa ja kaksi jalkaväkipataljoonaa rantautuneita osmaneja vastaan ja muut kääntämään tykkitulen vastustajan aluksia kohti. Taisteltuaan aikansa osmanit vetäytyivät rannalta takaisin laivoihin iltaan mennessä. Seuraavana aamuna Cruys määräsi neljä laivaa takaa-ajoon. Kun ne saivat turkkilaiset kiinni, nämä järjestäytyivät taistelumuodostelmaan, ampuivat kolme laukausta ja vetäytyivät hyvässä järjestyksessä purjeiden ja airojen turvin. 24. heinäkuuta Cruysin osasto näki vielä kaukaa turkkilaisten osaston, joka sitten häipyi. Sodan lähestyessä loppuaan huoli merisodankäynnistä oli helpottanut, sillä telakoilla ryhdytty rakentamaan neljää uutta sotalaivaa. Tätä varten oli juuri saapunut 1 400 häthätää kerättyä puuseppää. Asovanmeren laivaston kohtaloa ei ratkaissut vaimeasta maihinnousuyrityksestä ja muutamasta etäisestä tykinlaukauksesta koostunut meritaistelu, vaan rauhansopimus.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Aikailtuaan hetken osmanipäällikkö hyväksyi antautumisen. Tuolla hetkellä Baltacı Mehmet paššalla oli kohtalon avaimet käsissään. Mikäli hän olisi kieltäytynyt vastaanottamasta antautumista ja sen sijaan mestannut tsaarin tai tehnyt hänestä osmanien vasallin, olisi maailmanhistoria muuttunut varsinkin Venäjän osalta. Sen sijaan hän tyytyi kirjoittamaan nimensä Prutin rauhansopimukseen. Teko johti hänen myöhempään erottamiseensa sekä maineen menetykseen.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Sopimuksessa osmanit saavuttivat suurin piirtein tavoitteensa, jotka he sotaretkelleen olivat asettaneet. Venäjä luopui Azovista, Taganrogista ja Dneprin varrella olevista linnoituksista. Lisäksi Pietarin tuli lopettaa Puolan sisäisiin asioihin puuttuminen ja Kaarle XII:n piti antaa palata vapaasti Ruotsiin. Venäläiset joutuivat tuhoamaan pääosan Asovanmeren laivastosta. Mehmet pašša vaati myös loikanneiden Cantemirin ja muiden pajareiden luovuttamista. Tähän ehtoon Pietari ei kuitenkaan suostunut. Sulttaanin mandaatilla myös osmanit tekivät myönnytyksiä. Venäläisten kauppiaiden luvattiin antaa tehdä kauppaa osmanivaltakunnan alueella ilman rajoituksia ja sulttaani lupasi toimia välittäjänä Venäjän ja Ruotsin välisen sodan rauhanneuvotteluissa.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Sopimuksen tekoon vaikutti se, että Baltacı Mehmet oli kuullut kenraali Carl Ewald von Rönnen johtaman vahvan venäläisratsuväkiosaston saapuneen Brăilaan ja valmistuvan piirittämään osmanien varastoja. Linnaketta puolustivat janitsaarit, joiden taistelutahdosta ja kunnosta Mehmet ei ollut ollenkaan varma nähtyään heidän menettävän taistelutahtonsa Prutilla. Rönne valtasikin linnakkeen rauhansopimusta seuranneena päivänä. Sopimusta kuitenkin arvosteltiin jo paikan päällä. Sitä vastusti muun muassa tataareiden päällikkö sekä Kaarle XII:n edustajana toiminut puolalainen kenraali Stanislaw Poniatowski. Kaarle itse ei ehtinyt tilaisuuteen, vaikka oli hypännyt Prutiin uidakseen sen yli, jotta ehtisi paikalle. Voltairen mukaan jälkeenpäin suurvisiiriä arvostellut Kaarle sai tältä takaisin näpäkän vastauksen: Pietarin vangitseminen olisi vienyt Venäjältä sen johtajan ja yleisesti ottaen ei ollut hyvä, että hallitsijat jättävät maansa.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Hieman ennen Prutin sotaretkelle lähtöä Pietari oli julistanut vievänsä vihille hänelle jo kolme lasta synnyttäneen Katariinan. Pariskunta oli tosin jo avioitunut, mutta salaisesti, ja ortodoksipapit katsoivat heidän elävän synnissä. Katariina seurasi miestään sotaretkelle, jonka varrelta Pietari lähetti lapsiaan koskevia säädöksiä, mikäli nämä jäisivät orvoiksi.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Turkissa suositun tarinan mukaan Baltacı Mehmet pašša vietti voittonsa jälkeen lemmenyön Pietari Suuren vaimon, Venäjän tulevan keisarinnan kanssa. Yö olisi ollut niin miellyttävä, että aamulla Baltacı Mehmet pašša oli ollut tyytyväinen pelkkään voittoonsa ja määrännyt armeijansa marssimaan takaisin. Kohtalokkaasta lemmenyöstä on kirjoitettu Turkissa useita historiallisia romaaneja, joiden mukaan lahjukset, intohimo ja naiselliset kyyneleet pitivät Venäjän itsenäisenä osmanien vallasta. Tarinoiden vuoksi Baltacı Mehmet paššaa pidetään vielä nyky-Turkissa maineeltaan "härskinä ja pahana miehenä".


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Toisen, länsimaissa suositumman tarinan mukaan Katariina olisi vaikuttanut historiallisten tapahtumien kulkuun toisella tavalla. Tarina kertoo Pietarin keskeyttäneen rauhanneuvottelun aamuyöllä ja määränneen salaisesti joukkonsa aloittamaan läpimurron aamulla, jonka jälkeen hän oli mennyt lepäämään. Miehensä nukkuessa Katariina olisi kutsunut kenraalit kokoon ja tiedustellut suunnitelman vaarapuolista. Läpimurtoyritys olisi epäonnistuessaan tarkoittanut keisarin ja hänen armeijansa tuhoa sekä Venäjän tulevaisuuden vaarantumista. Tämän jälkeen Katariina oli herättänyt miehensä ja vaatinut tätä kirjoittamaan vielä yhden sopimusehdotuksen Baltacı Mehmet paššalle. Ehdotuksen mukana Katariina lähetti mieheltään salaa lahjuksena kaikki omistamansa kalleudet ja korut, jotka Pietari oli hänelle aiemmin lahjoittanut. Seurauksena suurvisiiri olisi sitten hyväksynyt Pietarin luonnosteleman sopimuksen.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Oli Katariinan rooli ollut todellisuudessa mikä hyvänsä, se vaikutti lisänneen hänen miehensä arvonantoa häntä kohtaan. He menivät naimisiin helmikuussa 1712, ja myöhemmin 24. marraskuuta 1714 Pietari perusti uuden erityisesti naisille tarkoitetun kunniamerkkisäädyn, Pyhän Katariinan ritarikunnan, jonka ensimmäinen kunniamerkki myönnettiin Katariinalle. Omistuksen mukaan ”ritarikunta perustettiin hänen korkeutensa [Katariinan] muistoksi hänen osallisuudestaan turkkilaisia vastaan käydyssä Prutjoen taistelussa, jonka aikana vaarallisissa olosuhteissa hän todisti itsensä kaikille toimillaan, ei heikon naisen lailla, vaan kuten rohkea mies.”


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Ennen lähtöä osmanit hautasivat kuolleet ja maksoivat taistelussa haavoittuneille ja kunnostautuneille ylimääräisen palkkion. Janitsaariveteraanit saattoivat saada palkkioita rahana, tai vastaavasti heille myönnettiin maita. Marssi takaisin kesti selvästi kauemmin kuin tulo.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Alkuun tieto voitosta otettiin Istanbulissa vastaan riemuiten. Kaarle XII:n maalaama Venäjän uhka näyttikin olleen vain myytti. Paluumarssin aikana menestyksen innoittamat suurvisiiri ja sulttaani keskustelivat lähettien välityksellä seuraavasta sotatoimesta. Mehmet pašša kannatti sotaa Venetsiaa vastaan, jotta valtakunta voisi vallata takaisin menettämänsä Morean. Tähän näkemykseen yhtyivät mm. sulttaanin äiti ja Istanbulin kreikkalaisvähemmistö fanariootit. Sotaa kannatettiin myös Kaarle XII:n ja kaani Devletin puolella, joskin he vaativat sodan aloittamista heti uudestaan Venäjää vastaan. Heidän tukijoinaan olivat myös Puolan ja Venetsian lähettiläät. Poliittisten juonittelujen seurauksena jälkimmäinen osapuoli alkoi saada yhä enemmän vaikutusvaltaa sulttaaniin. He väittivät Mehmet paššan ottaneen lahjuksia venäläisiltä ja solmineen siksi vastustajalle helpon rauhan. Puheiden vuoksi Ahmed III muutti suhtautumistaan suurvisiiriinsä. Syyskuussa armeija oli vielä Tonavan pohjoispuolella. Kurdi Hasanin mukaan tulvat, myrskyt ja syyssäät tekivät matkan vaikeaksi, mutta syynä hidasteluun saattoi olla myös Mehmet paššan vastahakoisuus kohdata epäilyksille periksi antanut sulttaani.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Joukot saapuivat Edirneen 6. marraskuuta 1711. Siellä Baltacı Mehmet pašša erotettiin ja Ağa Yusuf pašša nimitettiin väliaikaisesti hänen tilalleen suurvisiiriksi 20. marraskuuta. Janitsaarit saapuivat joulukuussa Istanbuliin, jossa Yusuf pašša rupesi hoitamaan virkaansa. Baltacı Mehmet määrättiin rangaistukseksi maanpakoon, ja hän kuoli Limnoksen saarella 1712.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Kaarle XII ja kaani Devlet II Giray jatkoivat sulttaanin hiillostamista tehden kaikkensa saadakseen tämän julistamaan uuden sodan Venäjälle. Ahmed III matkusti Edirneen, jossa hän rupesi järjestämään toista sotaretkeä. Tällä kertaa kuitenkin toinen leiri peri voiton. Venäjän, Englannin ja Alankomaiden suurlähettiläät sekä sotaa Venetsiaa vastaan kannattaneet tahot jakoivat sulttaanille runsaita lahjoja ja vaikuttivat tähän niin, että 17. huhtikuuta 1712 Ahmed III tekikin uuden sopimuksen Venäjän kanssa. Sopimuksessa venäläiset muun muassa vahvistivat luopuvansa Azovista. Sen jälkeen Venäjän-vastainen leiri sai yhdessä Ruotsin, Ranskan, Puolan ja Venetsian lähettiläiden kanssa jälleen Ahmedin julistamaan uuden sodan 30. huhtikuuta 1713 syyttämällä Venäjää hidastelusta Puolasta vetäytymisessä. Sotaa ei kuitenkaan varsinaisesti käyty, ennen kuin Ahmed kyllästyi Kaarle XII:n ja Devlet II Girayn juonitteluihin. Krimin kaanin hän määräsi maanpakoon Rodokselle ja Ruotsin kuninkaan arestiin. Päätöstä seurasi pieni kalabaliikki.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Vanhemmassa ruotsalaisessa ja englantilaisessa historiankirjoituksessa myyttiset mittasuhteet saaneen Kaarle XII:n Turkin vierailun kohokohtia on ehdottomasti Benderin kalabaliikki, kahakka, joka tapahtui 1. helmikuuta 1713 Benderissä Kaarlen vangitsemisen yhteydessä. "Kalabalik" on turkinkielinen sana, joka tarkoittaa sekasotkua. Englantilainen Kaarle-elämäkerran kirjoittanut Oscar Browning kertoo sen tarkoittavan turkiksi "leijonanmetsästystä". Ruotsalaisen Carl Grimbergin teoksen "Ruotsin historia" mukaan jopa 10 000 turkkilaista ja tataaria lähetettiin "Pohjolan Leijonaa" ja hänen 500 miestään vastaan. Versiosta riippuen Kaarle XII miehineen yllätettiin leirissä kesken jumalanpalveluksen, tai toisen version mukaan hän oli valmistanut joukkonsa turkkilaisten tuloon valamalla miehiinsä rohkeutta. Kuvausten mukaan suurin osa ruotsalaisista antautui, mutta kuningas ja 40–50 uskollista jatkoivat puolustautumista vetäytyneinä Kaarlen taloon. Osmanit sytyttivät kiviseinäisen talon puukaton palamaan ja hyökkäsivät sisään. Kaarlen kerrotaan taistelleen hurjasti juosten huoneesta huoneeseen jaelleen iskuja ympäriinsä. Toisissa versioissa hän ryntäsi ulos taistelemaan piirittäjiä vastaan, kun tuli ja savu kävivät kestämättömiksi. Taisteltuaan aikansa kuningas oli sitten kompastunut ja menettänyt tajuntansa tai hänen päälleen oli hypännyt joukko turkkilaisia. Yhteenotossa kerrotaan kuolleen vain muutaman ruotsalaisen, kun puolestaan osmaneja olisi kaatunut joukoittain. Yksityiskohdista, vahvuuksista ja kaatuneiden lukumääristä on vaikea sanoa mitään varmaa, sillä hurjasti liioiteltuja kuvauksia ovat edellä mainittujen lisäksi antaneet muun muassa lordi Byron ja Voltaire, joka muuten tuntuu suhtautuneen Kaarleen kriittisesti. Voltairen kirjoittaman elämäkerran persiankielisen laitoksen kuvituksessa Kaarle lyö yhdellä iskulla neljä vastustajaa kuoliaaksi. Hänen mielikuvissaan Kaarlen talon täytyi olla suuri ja siinä täytyi olla runsaasti ikkunoita, sillä hänen mukaansa ruotsalaiset ampuivat musketeillaan ikkunoista kaksisataa muslimia vain neljännestunnin puolikkaassa. Kaarle itse muisteli myöhemmin tappaneensa koko välikohtauksen aikana ehkä kolme. Joka tapauksessa Kaarle pidätettiin ja kuljetettiin arestiin Didymoteichoon, jossa sulttaanin oli helpompi pitää häntä silmällä. Lainasana kalabaliikki on tullut ruotsin ja myös suomen kieleen juuri tämän tapauksen seurauksena.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: 1. syyskuuta 1714 Kaarle XII, jota Turkissa kutsutaan nimellä "Demirbaş Şarl", "Kiinteä omaisuus -Kaarle" päästettiin vihdoin paluumatkalle Ruotsiin. Kaarle otti turvakseen muutaman luotettunsa ja ratsasti kaksi viikkoa noin 150 kilometrin päivävauhtia kunnes pääsi turvaan kotimaahansa. Kutsumanimi Demirbaş Şarl on joskus hyväuskoisesti käännetty "rautapääksi", sillä sana "demir" tarkoittaa rautaa ja "baş" päätä. Yhdyssana "demirbaş" tarkoittaa kuitenkin kiinteää omaisuutta ja juontuu metallisissa kolikoissa olevista hallitsijoiden päistä. Osmanien antama nimitys johtui siitä, että hänen viisi vuotta kestäneen vierailunsa kulut ja ylöspito rahoitettiin valtion kiinteää omaisuutta vastaan. Kaarle, joka asui tuon ajan Moldovan Benderissä (nyk. Tighina), velkaantui vierailun aikana valtion lisäksi myös pankeille, rahanlainaajille ja kauppiaille.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Osmanit odottivat maltillisesti, mutta rahoja ei koskaan kuulunut. Kaarlekin kuoli Norjassa 1718 kesken sotaretkeään näkemättä koskaan suuren Pohjan sodan loppua. Sitten vuonna 1728 suurvisiiri Nevşehirli Damat İbrahim pašša päätti lähettää lähettiläs Kozbecki Mustafa Agan valtiovierailulle perimään saatavia. Mustafa Aga oli korkea-arvoisin vieras, joka ikinä oli saapunut Ruotsiin. Hänen kuvansa maalautettiin ja hänet otettiin joka paikassa ystävällisesti vastaan, mutta Mustafa Aga palasi kotiinsa tyhjin käsin kaikesta juhlinnasta ja vakuutteluista huolimatta. Osmanit odottivat jälleen viisi vuotta, eikä rahoja vieläkään kuulunut. He lähettivät toisen lähettilään, Chelebizade Said Mehmed Efendin. Hänen vierailunsa sujui samoissa merkeissä, ja myös hänen muotokuvansa maalautettiin. Rahoja ei nytkään saatu noin vain, mutta pysyviksi muodostuneiden diplomaattiyhteyksien ansiosta maksuja alkoi tipahdella osmanien kassaan, kunnes vuonna 1789 Ruotsi lainasi osmaneilta miljoona kuruşia lisää tuolloista Venäjää vastaan käytyä a varten.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Vaikka Pietari oli käytännössä säästynyt suurilta menetyksiltä, tappiota ja seuranneita rauhanehtoja pidettiin kuitenkin maalle häpeällisinä. Prutin rauha oli Venäjälle yksipuolisin maan solmima rauhansopimus sitä edeltävänä ja seuranneena vuosisatana. Sopimusta seurasikin kiistoja, riitoja ja uhkauksia, ja lopullinen Edirnen sopimuksena tunnettu sopimus allekirjoitettiin 5. kesäkuuta 1714, jolloin Osmanien valtakunta erkani suuresta Pohjan sodasta. Osmanit antoivat myös Pietarille oman kutsumanimensä: "Deli Petro", "Hullu-Pietari".


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Pietari jatkoi armeijansa uudistamista Prutin jälkeen. Hän erotti hävityn taistelun jälkeen neljä ulkomaista kenraalia, kuusi everstiä ja 45 alempaa upseeria.


title: Venäjän–Turkin sota (1710–1711)

text: Venäläiset sotivat osmaneja vastaan Krimin omistuksesta ja Mustanmeren herruudesta seuraavan kerran Venäjän–Turkin sodassa 1735–1739, joka myös päättyi osmanien voittoon. Taas vuosina 1768–1774 käydyssä Venäjän–Turkin sodassa venäläiset saavuttivat viimein tavoitteensa. Tuolloin solmitun Kutšuk Kainardžin rauhan allekirjoittamisen ajankohdaksi sotamarsalkka Pjotr Rumjantsev valitsi huolellisesti saman päivämäärän, joka oli merkitty Prutin rauhan solmimispäiväksi.


title: Torbjørn Gasbjerg

text: Torbjørn Gasbjerg (s. 24. elokuuta 1980) on tanskalainen pyöräsuunnistaja ja maailmanmestari. Seuratasolla hän edustaa OK Pan Århusia.


title: Torbjørn Gasbjerg

text: Nové Město na Moravěn MM-kilpailuissa 2007 Gasbjerg voitti kultaa sprintistä ja pronssia viestistä. Viestijoukkueessa hänen kanssaan pyöräsuunnistivat Lasse Brun Pedersen ja Søren Strunge. Ostródan MM-kilpailuista 2008 hän voitti kultaa viestistä ja hopeaa pitkältä matkalta. Viestikullan he voittivat edellisvuoden pronssijoukkueella. Ben Shemenin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti keskimatkan maailmanmestaruuden.


title: Vejle Boldklub

text: Vejle Boldklub (myös Vejle BK) on vuonna 1891 perustettu tanskalainen jalkapalloseura Vejlen kaupungista. Se on voittanut viidesti Tanskan mestaruuden ja kuudesti Tanskan Cupin. Kaudella 2009–2010 joukkue pelaa Tanskan 1. divisioonassa, kun vielä edellisenä vuonna se pelasi Tanskan SAS-Liigaa.


title: Vejle Boldklub

text: Tanskan mestaruus: 1958, 1971, 1972, 1978, 1984


title: Vejle Boldklub

text: Tanskan cup: 1958, 1959, 1972, 1975, 1977, 1971


title: Pirkko Nuolijärvi

text: Pirkko Sinikka Nuolijärvi (o.s. "Koivunen", s. 19. heinäkuuta 1949 Artjärvi) on suomalainen filosofian tohtori, professori ja Kotimaisten kielten keskuksen (Kotus) johtaja vuodesta 1998.


title: Pirkko Nuolijärvi

text: Nuolijärvi valmistui ylioppilaaksi 1968, filosofian kandidaatiksi 1972 ja lisensiaatiksi 1985. Hän väitteli filosofian tohtoriksi suomen kielestä Helsingin yliopistossa vuonna 1986. Nuolijärvi työskenteli Suomen Akatemian tutkimusapulaisena 1971–1972 ja projektitutkijana 1982–1985. Hän oli Sanakirjasäätiön arkistointiassistentti 1973–1976 ja Kotuksen tutkija 1976–1981.


title: Pirkko Nuolijärvi

text: Vuosina 1986–1987 Nuolijärvi työskenteli Uppsalan yliopiston fennougristiikan laitoksella yliopistonlehtorin viransijaisena. Hän on Helsingin yliopiston suomen kielen dosentti vuodesta 1987 ja toimi apulaisprofessorin viransijaisena 1987–1988 ja professorin viransijaisena 1993–1994. Ennen nimitystään Kotuksen johtoon hän työskenteli Helsingin kauppakorkeakoulussa suomen kielen ja viestinnän apulaisprofessorina 1989–1998. Hänet nimitettiin Vaasan yliopiston humanistisen tiedekunnan kunniatohtoriksi vuonna 2009.


title: Pirkko Nuolijärvi

text: Nuolijärvi on sosiolingvisti, ja hänen tutkimuskohteenaan on suomen kielen vaihtelu ja muutos, institutionaalinen vuorovaikutus ja kielen asemaan liittyvät seikat.


title: Pirkko Nuolijärvi

text: Nuolijärvi oli Suomen Akatemian humanistisen toimikunnan jäsen 1989–1991, hallituksen jäsen 2004–2009 ja hallituksen varapuheenjohtaja 2007–2009. Vaasan yliopiston hallituksen jäsen hän on ollut vuodesta 2009.


title: 49 (luku)

text: 49 (neljäkymmentäyhdeksän) on luonnollinen luku, jota edeltää 48 ja seuraa 50.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: Alfie – naisten viettelijä on vuonna 1966 ensi-iltansa saanut Lewis Gilbertin ohjaama draamakomedia. Bill Naughtonin oman näytelmänsä perusteella käsikirjoittama elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaan elokuvan sarjassa. Nimiosan esittäjä Michael Caine teki elokuvassa läpimurtonsa.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: Alfie on nuori ja komea "cockney", Lontoon työväenluokkaan kuuluva mies, joka vapaa-aikanaan seurustelee tyttöystävänsä Gildan (Julia Foster) ohella muutamien naimisissa olevien naisten kanssa. Gilda synnyttää hänelle pojan, mutta mies ei silti halua sitoutua vaikka pitää kyllä pojastaan. Alfie elättää itseään muun muassa autonkuljettajana ja valokuvaajana. Menevän miehen vauhti hiipuu hetkeksi kun hän joutuu tuberkuloosiparantolaan. Siellä hän kuitenkin viettelee erään toisen potilaan vaimon (Vivien Merchant), kunnes suhde päättyy laittomaan aborttiin. Alfie saa opetuksensa vasta kun vanhempi rouva (Shelley Winters) hylkää hänet nuoremman miehen takia. Mies tapaa sattumalta uudelleen elokuvan alussa nähdyn naimisissa olevan Siddien (Millicent Martin), mutta tämäkään ei hänestä enää piittaa.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: Elokuvan toistuvana tyylikeinona on niin sanottu neljännen seinän rikkominen: Alfie-hahmo kääntyy usein puhumaan katsojalle niin, että kohtauksen muut henkilöt eivät puhetta muka kuule.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: Elokuva kuvattiin todellisissa paikoissa eri puolilla Lontoota.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: Elokuvan Yhdysvalloissa esitettyä versiota varten tilattiin Burt Bacharachilta ja Hal Davidilta laulu ”Alfie”, joka kuullaan myös nykyisissä DVD-versioissa elokuvan lopputeksteissä Cherin laulamana. Siitä tuli kansainvälinen hitti Cilla Blackin levyttämänä.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: "Alfien" muun musiikin teki jazzsaksofonisti Sonny Rollins yhdessä lontoolaismuusikoiden (mm. Ronnie Scott) kanssa. Elokuvan soundtrack-albumille kappaleet äänitettiin kuitenkin uudelleen Oliver Nelsonin sovittamina Yhdysvalloissa amerikkalaismuusikoiden (mm. Phil Woods ja J. J. Johnson) kanssa.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: "Alfie" herätti polemiikkia etenkin aborttikohtauksellaan. Se sai kohun ansiosta paljon katsojia ja muodostui yhdeksi 1960-luvun svengaavan Lontoon ja seksuaalisen vapautumisen merkkipaaluksi.


title: Alfie – naisten viettelijä

text: Elokuva sai Cannesin elokuvajuhlilla tuomariston palkinnon ja tuotti useita Oscar-ehdokkuuksia: paras elokuva, paras käsikirjoitus (Naughton), paras miespääosa (Caine), paras naissivuosa (Merchant) ja paras laulu (Bacharach ja David).


title: Alfie – naisten viettelijä

text: Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä "Alfie" äänestettiin kaikkien aikojen 33. parhaaksi brittielokuvaksi. Vastaajina oli tuhat Ison-Britannian elokuva- ja televisioammattilaista.


title: Konnektio

text: Konnektio antaa geometriassa täsmällisen määritelmän kuljettaa tietoa käyrää pitkin. Modernissa geometriassa on monenlaisia konnektioita. Esimerkiksi affiinit konnektiot, jotka ovat kaikkein yksinkertaisimpia konnektioita, antavat keinon muuntaa moniston tangenttivektorit yhdestä pisteestä toiseen käyrää pitkin. Affiinin konnektio annetaan yleensä kovariantin derivaatan muodossa, joka tarkoittaa vektorikenttien suunnattuja derivaattoja. Siinä kuljetaan infinitesimaalisen muutos vektorikentässä annettuun suuntaan.


title: ICE 3

text: ICE 3 on saksalaisten suurnopeusjunien perhe. Siihen kuuluvat sarjat 403 ja 406. 403:sta käytetään yleensä nimeä ICE3 ja 406:sta nimeä ICE 3M.


title: ICE 3

text: ICE3-junan suunnittelun päälähtökohta oli tehokkaampi, mutta kevyempi juna kuin edeltäjänsä. Tämä saavutettiin jakamalla 18 ajomoottoria koko junan pituudelle. Juna on lisensoitu 330 kilometrin tuntinopeudelle, mutta tavallisessa Intercity-Express-liikenteessä sillä ajetaan maksimissaan 300 kilometriä tunnissa. Junan kaikissa vaunuissa on matkustajaosastot ajomoottorien hajasijoituksen takia. Junan ohjaamojen takaseinät ovat lasipaneelia, joka antaa matkustajille mahdollisuuden seurata etenemistä tuulilasin kautta.


title: ICE 3

text: ICE3M-juna eroaa tavallisesta ICE3-junasta siten, että se pystyy liikennöimään usean erilaisen sähkö- ja kulunvalvontajärjestelmän alaisuudessa. Nämä junat liikennöivät Saksan lisäksi Alankomaissa, Ranskassa ja Belgiassa.


title: Jännenelikulmio

text: Jännenelikulmio eli syklinen nelikulmio on geometriassa nelikulmio, jonka kärjet sijaitsevat ympyrän kehällä. Sanotaan, että syklisen nelikulmion kärjet ovat konsykliset. Kukin nelikulmion sivu on myös ympyrän jänne.


title: Jännenelikulmio

text: Kaikille kolmioille voidaan piirtää ympyrä (ulkoympyrä), joka kulkee jokaisen kolmion kärjen kautta. Nelikulmiolla tämä ei enää pidä paikkaansa. Jos ympyrä kulkee ensin kolmen kärjen kautta, voi neljäs kärki sijaita muuallakin kuin ympyrän kehällä. Jännenelikulmiot ovat siten nelikulmioiden erityinen luokka. Kuitenkin kaikki neliöt, suorakulmiot ja tasakylkiset puolisuunnikkaat ovat syklisiä nelikulmioita.


title: Jännenelikulmio

text: Jännenelikulmiolla on kaksi paria vastakkaisia kulmia. Voidaan osoittaa, että jännenelikulmiossa vastakkaiset kulmat ovat toistensa suplementtikulmia eli vastakkaisten kulmien summa on aina 180 astetta. Supplementtikulmaehto on myös välttämätön ehto sille, että nelikulmion kärkien kautta voidaan piirtää ympyrä.


title: Jännenelikulmio

text:
Seuraavat ehdot ovat tasavertaisia keskenään. Niissä viitataan viereisten kuvien merkintöihin. Nelikulmio on konveksi ja syklinen jos ja vain josYleisen nelikulmion ala on, kun formula_14 on puolipiiri,
Koska syklisessä nelikulmiossa formula_2 ja formula_17 tulee pinta-alasta
mikä tunnetaan Brahmaguptan kaavana. Pinta-ala on suurin niiden nelikulmioiden joukossa, joiden sivut ovat samat kuin syklisellä nelikulmiolla.


title: Jännenelikulmio

text:
Syklisen nelikulmion lävistäjät voidaan laskea seuraavasti:
ja
Tulos tunnetaan nimellä Mahaviran lause.


title: Jännenelikulmio

text:
Syklisen nelikulmion ympyrän säteelle voidaan johtaa lauseke
missa formula_22 on nelikulmion pinta-ala.


Saksan demokraattisen tasavallan koripallomaajoukkue edusti Saksan demokraattista tasavaltaa koripallon maajoukkuekilpailuissa vuodesta 1952 vuoteen 1973 asti.


title: Saksan demokraattisen tasavallan koripallomaajoukkue

text: Joukkueen paras saavutus on vuoden 1963 EM-kisojen kuudes sija.


text: Vuonna 1973 Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue päätti lopettaa koripallomaajoukkueen, koska se halusi keskittyä yksilölajeihin, joissa mitalimahdollisuudet olivat suuremmat.


title: Suljettu saari

text: Suljettu saari ("Shutter Island)" on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Martin Scorsesen ohjaama trillerielokuva. Elokuva perustuu Dennis Lehanen samannimiseen romaaniin.


title: Suljettu saari

text: Vuonna 1954 kaksi Yhdysvaltain liittovaltion tutkijaa selvittää potilaan katoamista Massachusettsissa sijaitsevassa saarella eristyksissä olevassa vankimielisairaalassa. He joutuvat vaikeuksiin, ja vankilakahakka ja hurrikaani sulkevat heidät saarelle. Toinen sheriffeistä, Teddy Daniels, alkaa nähdä harhanäkyjä toisen maailmansodan keskitysleiristä ja omasta vaimostaan.


title: Suljettu saari

text: Nyt-liitteen viisi kriitikkoa antoivat elokuvalle pistekeskiarvon 3,6/5. Elokuva on eräässä arvioissa katsottu jäävän jälkeen Scorsesen parhaista ohjaustöistä, joskin keskinkertaisenakin kriitikko pitää sitä antoisampana kuin monien vähemmän taitavien täysosumat.


title: Viimeinen jätkä

text: Viimeinen jätkä on suomalaislaulaja Olavi Miettisen ainoaksi jäänyt studioalbumi vuodelta 1983. Rocket Records julkaisi albumin CD:nä 27.1.2010.


title: Viimeinen jätkä

text: Olavi Miettinen oli viimeisiä suomalaisia tukkijätkiä. Hän pääsi levyttämään ystävänsä Jaakko Tepon avustuksella. Albumin kappaleista Miettisen sanoittaman ja säveltämän Jätkän ruusut-kappaleen on levyttänyt mm. evijärveläinen haitaripelimanni Pauli Koskipuisto. Toinen tunnettu kappale on Tepon säveltämä "Metsähallituksen jätkä". Miettisen levytyksiä on verrattu Esa Pakarisen rillumarei-henkiseen kansanomaisuuteen. CD-painoksen saatesanat on kirjoittanut Jaakko Teppo.


title: Viimeinen jätkä

text: Kaikki sävellykset ja sanoitukset Olavi Miettinen, paitsi missä toisin mainitaan.


title: Varokaa jeesushippi todistaa

text: Varokaa jeesushippi todistaa on laulaja Eero Rannion esikoisalbumi, joka julkaistiin 20. tammikuuta 2010. Kaikki levyn kappaleet ovat Rannion säveltämiä ja sanoittamia.


title: Karstasammalet

text: Karstasammalet ("Andreaea") on karstasammalten luokan ainoa suku. Siihen kuuluu seitsemän Suomessa esiintyvää lajia. Karstasammalten itiöpesäke aukeaa neljällä pitkittäisraolla, kun kaikkien muiden lehtisammalten itiöpesäkkeessä on kansi.


title: Along Came a Spider

text: Along Came a Spider voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Meir Amit

text: Meir Amit (; 17. maaliskuuta 1921 – 17. heinäkuuta 2009) oli israelilainen kenraalimajuri ja poliitikko, joka toimi Mossadin johtajana vuosina 1963–1968.


title: Meir Amit

text: Amit syntyi Tiberiasissa nimellä Meir Slutzki. Nuorena hän muutti Alonimin kibbutziin ja liittyi Haganahiin. Hän taisteli Israelin itsenäisyyssodassa, jäi armeijan palvelukseen ja yleni kenraalimajuriksi. Hän myös opiskeli Yhdysvalloissa Columbia Business Schoolissa. Vuosina 1962–1963 hän johti Amania ja vuosina 1963–1968 Mossadia.


title: Meir Amit

text: Poliittisella urallaan Amit edusti lyhytikäiseksi jäänyttä Dash-puoluetta ennen siirtymistään Shinui-puolueeseen. Hän istui knessetissä ja toimi vuosina 1977–1978 Israelin liikenne- ja viestintäministerinä. Hän sai vuonna 2003 Israel-palkinnon. Hän väitti maailman olevan joutumassa kolmanteen maailmansotaan islamin ja länsimaiden välillä. Hän kannatti Mahmoud Ahmadinejadin surmaamista.


title: Meir Amit

text: Amit kuoli 88-vuotiaana pitkään sairastettuaan.