text: Vuoden 2000 alussa KIHUn toiminta siirtyi LIKES-säätiöstä Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimus- ja kehittämissäätiön (KIHU-säätiö) alaisuuteen. KIHU-säätiön perustivat Suomen Olympiayhdistys, Jyväskylän Yliopisto, Jyväskylän Kaupunki ja Likes-säätiö 6.10.1999. Kihun tehtävät säilyivät ennallaan. Uuden säätiön alaisuudessa KIHU pyrkii tehostamaan yhteistyötään kilpaurheilun alueella toimivien tahojen kanssa.


title: Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus KIHU

text: KIHUn toiminnan suuntaa tarkistettiin viimeisimmän kerran vuonna 2009 valmistuneessa strategiassa ja operatiivista toimintaa linjattiin vuonna 2009 päivitetyssä johtosäännössä. Strategia 2009–2015 mukaan toimintaa ohjaavat arvot ovat:Vuoden 2013 alusta alkaen KIHU on vastannut Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikön Osaamisohjelman johtamisesta ja toiminnan koordinoinnista. Osaamisohjelma vastaa huippu-urheilun tutkimus- ja kehittämistoiminnan sekä valmennusosaamisen kehittämisestä ja toteutuksesta. Tavoitteena on olla vuoteen 2020 mennessä koko Urheilijan polun osaamisen edelläkävijä. Osaamisohjelma toimii osaamis- ja asiantuntijaresurssina urheiluakatemia- ja huippuvaiheen ohjelmalle.


title: Pirjo Tuominen

text: Pirjo Tuominen (o.s. Rantanen, s. 6. helmikuuta 1939 Lappeenranta) on suomalainen kirjailija, joka on julkaissut yli 50 romaania, pääosin historiallisia 1700–1800-luvun Suomeen sijoittuvia teoksia. Historiallisten romaanien lisäksi Tuominen on kirjoittanut muun muassa Sanelma Vuorteen ja Kyllikki Virolaisen elämäkerrat sekä toimittanut Mielikki Ivalon muistelmateoksen. Hänet tunnetaan myös "Mailis Sarka" -jännityskirjasarjan kirjoittajana.


title: Pirjo Tuominen

text: Tuominen syntyi ja kasvoi Lappeenrannassa ja asui pitkään pääkaupunkiseudulla, jossa hän työskenteli mainostoimittajana ja tiedottajana. Muutettuaan Kokemäelle hän toimi muun muassa paikallisradion johtajana. Nykyään Tuominen asuu Sastamalassa. Hänen näytelmiään on esitetty muun muassa Porin Teatterissa sekä useissa harrastajateattereissa. Tuomiselle myönnettiin Nortamo-palkinto vuonna 2000.


title: Pirjo Tuominen

text: Esikoisteoksensa "Mariaana, Vantaan tytär" hän julkaisi vuonna 1978. Viipuriin sijoittuneista romaaneista "Arvoisa rouva Marie" (1981) ja "Myrttiseppeleet" (1982) tehtiin myös televisioelokuvat. Satakuntaan muutettuaan Tuominen on kirjoittanut useita maakuntaan sijoittuvia teoksia, muun muassa kolmiosaisen "Kokemäki-sarjan" sekä neljästä romaanista koostuvan "Satakunta-sarjan". Muita hänen historiallisten romaaniensa tapahtumapaikkoja ovat muun muassa Päijät-Häme sekä Lappeenranta.


title: Pirjo Tuominen

text: Pirjo Tuominen on kirjoittanut myös dekkareita ja historiikkeja. Vuonna 2011 julkaistiin jännityskirja "Tuonelan joutsen", joka on ensimmäinen osa "Mailis Sarka" -kirjasarjasta. Sarjaan kuuluu myös teokset "Muistatko Marjatan?" ja "Silkkipunos", jonka tapahtumat sijoittuvat Turkin Sideen. Vuoden 2014 kesäkuussa julkaistiin neljäs "Mailis Sarka" -kirja, "Toinen silmä päivä, toinen yö".


title: Kuningasfasaani

text: Kuningasfasaani ("Syrmaticus reevesii") on aitokanojen heimoon kuuluva kanalintulaji.


title: Kuningasfasaani

text: Kuningasfasaanikoiras on 140-190 ja naaras 60-85 senttimetriä pitkä. Koiraalla on hyvin pitkä pyrstö, joka voi olla pituudeltaan 100-150 senttimetriä. Kuningasfasaanit ovat väritykseltään ruskeankirjavia. Koiraalla on valkoinen pää, jossa on nokasta niskaan kulkeva musta juova sekä valkoinen täplä silmän alla.


title: Kuningasfasaani

text: Kuningasfasaaneita pesii endeemisenä Keski-Kiinassa. Lajia on istutettu paikoin Eurooppaan.


title: Kuningasfasaani

text: Luonnonvarainen kuningasfasaanikanta on arviolta 3500-15000 yksilöä. Kannankehitys on laskeva ja laji on luokiteltu vaarantuneeksi. Sitä uhkaa pääasiassa metsien häviäminen sekä myös metsästys ja munien keräily.


title: Samsung Galaxy Beam

text: Samsung i8520 (kutsutaan myös nimellä Galaxy Beam) on Samsungin helmikuussa 2012 julkaisema puhelin. Siinä on mm. neljän tuuman kosketusnäyttö, 5 megapixelin kamera takana, 1,3 megapikselin kamera edessä ja 8 Gt sisäistä tallennustilaa. Puhelimessa on sisäänrakennettu projektori.


title: Lauri Tudeer

text: Lauri Oskar Theodor (L. O. Th.) Tudeer (28. helmikuuta 1884 Helsinki – 6. toukokuuta 1955 Helsinki) oli Helsingin yliopiston kirjaston ylikirjastonhoitaja ja numismaatikko. Hän oli Helsingin yliopiston kreikkalaisen filologian dosentti 1916–1933, vt. professori 1940–1944, Yliopiston kirjastonhoitaja 1919–1933, ylikirjastonhoitaja 1933–1954. Hänelle myönnettiin vuonna 1942 professorin arvonimi. Hän laati luettelon "Helsingin yliopisto: opettajat ja virkamiehet vuodesta 1928" (2 osaa, 1921–1925) yhdessä Tor Carpelanin kanssa ja siihen täydennysosat 1940 Solmu Solan kanssa.


title: Lauri Tudeer

text: Hänen isänsä oli Oskar Emil Tudeer.


title: Alf Tudeer

text: Alf Emil Tudeer (13. toukokuuta 1885 Helsinki – 8. lokakuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen tilasto- ja taloustieteilijä.


title: Alf Tudeer

text: Tudeer oli Suomen Pankin tilasto-osaston johtaja 1925–1944, Taloustieteellisen tutkimuslaitoksen johtaja 1944–1955 ja Kansantaloudellisen Aikakauskirjan päätoimittaja 1921–1958. Hän sai professorin arvonimen1944. Suomen Pankin tilastotoimi nousi hänen johtajakaudellaan kansainvälisesti vertailukelpoiselle tasolle.


title: Alf Tudeer

text: Tudeerin isä oli Oskar Emil Tudeer ja puoliso Aune Hellin.


title: Lauri Tukiainen

text: Lauri Kaarlo Johannes Tukiainen (11. lokakuuta 1905 Helsinki – 11. huhtikuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, lakitieteen lisensiaatti. Hän oli Suomen Paperitehtaitten Yhdistyksen palveluksessa 1935–1942, Pohjolan Liikenteen toimitusjohtaja 1940–1944, Tukkukauppojen Oy:n toimitusjohtaja 1942–1954 ja A. Ahlström Oy:n johtaja vuodesta 1954. Muita tehtäviä hänellä oli Liiketyönantajain Keskusliiton puheenjohtaja 1951–1954, Suomen Reserviupseeriliiton varapuheenjohtaja 1946–1957, puheenjohtaja hän oli vuodesta 1958. Suomen Paperin- ja Kartoningajalostajain yhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1964.


title: Suomen Antidopingtoimikunta

text: Suomen antidopingtoimikunta ADT ry oli Suomen kansallinen antidopingorganisaatio, joka vastasi erityisesti Suomen dopingvalvonnasta. Se oli perustettu vuonna 2001. Tammikuussa 2016 perustettiin Suomen urheilun eettinen keskus SUEK, joka otti myös antidopingasiat hoitaakseen. SUEK vastaa urheilun eettisyyden vahvistamisesta Suomessa: esimerkiksi antidopingtoiminnasta sekä kilpailumanipulaation torjunnasta ja katsomoturvallisuuden- ja viihtyvyyden esitämisestä.


title: Suomen Antidopingtoimikunta

text: Toimikunnan keskeiset toiminta-alueet olivat antidopingtoiminta, dopingvalvonta, koulutustoiminta, vaikuttamistyö, viestintä sekä kansainvälinen toiminta. ADT sai rahoituksensa opetus- ja kulttuuriministeriöltä veikkausvoittovaroista.


title: Suomen Antidopingtoimikunta

text: Antidopingtoimikuntaan kuului viisi jäsentä: Suomen Olympiakomitea, Suomen Paralympiakomitea, Suomen Urheilulääkäriyhdistys, valtakunnallinen liikunta- ja urheiluorganisaatio Valo ry ja Suomen valtio, jota edusti opetus- ja kulttuuriministeriö. Toimikunnan hallituksessa oli kuusi edustajaa, joista ministeriö nimitti kolme ja muut jäsenet kukin yhden. Lisäksi hallituksessa oli pysyvänä asiantuntijajäsenenä Suomen Olympiakomitean Urheilijavaliokunnan edustaja. Hallitus huolehti toimikunnan hallinnosta, taloudesta ja strategiasta. Se myös myönsi dopingtestaajille toimivaltuudet.


title: Suomen Antidopingtoimikunta

text: ADT:ssa oli hallituksen lisäksi erivapaus- ja valvontalautakunta. Erivapauslautakunta päätti urheilijoiden erivapauksista joidenkin dopingiksi määriteltyjen aineiden tai määritelmien suhteen. Valvontalautakunta oli ADT:n yleiskokouksen nimittämä riippumaton elin, joka antoi antidopingsäännöstön perusteella päätökset dopingrikkomuksista. Se myös ratkaisi antidopingsäännöstön asioista tehdyt valitukset sekä sen tulkinnasta ja soveltamisesta syntyneet erimielisyydet.


title: City (albumi)

text: City on Strapping Young Ladin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 11. helmikuuta 1997.


title: City (albumi)

text: Albumi sai erinomaisen vastaanoton ja se vakiinnutti yhtyeelle kulttistatuksen sekä uskollisen faniyhteisön.


title: Kivennuoliaiset

text: Kivennuoliaiset ("Nemacheilidae") on karppikaloihin kuuluva kalaheimo. Ne ovat lähinnä virtaavien vesien pohjakaloja. Levinneisyysalue on Euraasiassa, yhdellä suvulla Afrikassa. Suomen kaloista tätä heimoa edustaa kivennuoliainen ("Barbatula barbatula").


title: Kivennuoliaiset

text: Kivennuoliaisten heimoon kuuluu noin 340 lajia. Suurin osa lajeista on pienikokoisia, kapeita, poikkeleikkaukseltaan pyöreitä tai vähän päältä litistyneitä. Suu on pään alapuolella, kuonossa on kolme viiksiparia, kaksi ylä- ja yksi alaleuassa. Joillakin lajeilla on suomut, toisilla ei. Joillakin lajeilla voi myös olla rasvaevä. Useimmat lajit ovat alle 10 sentin mittaisia.


title: Kivennuoliaiset

text: Nykyinen kivennuoliaisten heimo "Nemacheilidae" katsottiin viime aikoihin saakka laajemman "Balitoridae"-heimon alaheimoksi, ja varhemmin kaikki nämä nuoliaiset kuuluivat "Cobitidae"-heimoon (nyk. piikkinuoliaiset).


title: Beeta-2-agonistit

text: Beeta-2-agonistit on lääkeryhmä, jota käytetään astman ja muiden keuhkosairauksien hoitoon. Ne vaikuttavat beeta-2-reseptoreihin.


title: Beeta-2-agonistit

text: Beeta-2-agonistit on kehitetty adrenaliinista, ja ne ovat tehokkaimpia lääkkeitä korjaamaan keuhkoputkien sileän lihaksen supistumista. inhaloitavat beeta-2-agonistit, kuten nopeavaikuteiset fenoteroli, formoteroli, salbutamoli, terbutaliini ja pitkävaikutteiset formoteroli ja salmeteroli vaikuttavat suoraan hengitysteiden sileään lihakseen. Niiden vaikutus on voimakas, vaikka inhaloitu annos on pieni.


title: Beeta-2-agonistit

text: Lievässä astmassa pyritään välttämään beeta-2-agonistien käyttöä, sillä niiden jatkuva käyttö saattaa huonontaa lääkevastetta. Pitkävaikutteiset beeta-2-agonistien kanssa on käytettävä samalla tulehduslääkitystä. Kerta-annokset pyritään pitämään pienenä ja näin yleensä haittavaikutukset, kuten lihasvapina ja sydämentykytys, jäävät pienemmäksi.


title: Beeta-2-agonistit

text: Lievää astmaa ja keuhkoputkien hyperreaktiivisuutta on erityisesti kestävyysurheilijoilla enemmän kuin tavallisilla ihmisillä. Sen hoitoa vaikeuttaa dopingsäännöt, sillä suurina annoksina otettavat beeta-2-agonistit ovat kiellettyjä sekä harjoitus- että kilpailukaudella. Osa hengitettävistä aineista ovat sallittuja, jos urheilijalla on todettu astma. Beeta-2-agonisteja käytetään myös dopingaineina niiden hengitysteitä rentouttavan ja anabolisten vaikutusten takia. Beeta-2-agonistien vaikutus suorituskykyyn on kuitenkin kyseenalainen.


title: Călărași (Romanian kaupunki)

text: Călărași () on Călărașin piirikunnan pääkaupunki, Munteniassa, Romaniassa. Kaupungin väkiluku vuonna 2011 oli 57 118 asukasta.


title: Călărași (Romanian kaupunki)

text: Vuoden 1900 väestölaskennan mukaan kaupungissa asui 11 024 asukasta. Vuoden 2011 väestölaskennan mukaan kaupungissa asuu 57 118 asukasta, mikä on 16 705 asukasta vähemmän kuin vuoden 2007 väestölaskennassa.


title: Călărași (Romanian kaupunki)

text: Călăraşin piirikunnassa asui vuonna 2011 yhteensä 285 050 asukasta.


title: Călărași (Romanian kaupunki)

text:
Kaupunki sijaitsee alangolla Tonavan varrella. Kaupunki on risteysasema DN3, DN21 ja DN3B valtateille.
Kaupunki sijaitsee 120 kilometrin etäisyydellä Romanian pääkaupungista Bukarestista sekä 144 km:n etäisyydellä Mustanmeren turistikohteesta Constanțasta.


title: Călărași (Romanian kaupunki)

text:
Ensimmäisen kerran alue mainitaan asiakirjoissa 1. kesäkuuta 1541, kun prinssi Radu Paisie liitti osan maa-alasta Crăceanin -kylään. Alueelle rakennettiin pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko, jonka ympärille alkoi muodostua Lichireștin kylä. Aluetta kansoitti pieni joukko maanviljelijöitä, lähinnä Bulgarian turkkilaisia. Kylä oli Bukarest - Konstantinopoli kauppareitin varrella ja kylään muutti joukko ratsumiehiä: "ștafetarieja". Pian kylä tulikin tunnetuksi Călărașin nimellä. Vuonna 1791 Itävaltalaisessa kartassa mainittiin Călăraș kaupunkina.
1. marraskuuta 1833 kaupunkissa tehtiin ensimmäinen budjetti. Noin 8000 lei:llä oli tarkoitus rakentaa katuja ja kouluja sekä korjata vuoden 1829 maanjäristyksessä vahingoittunut kirkko.
24. syyskuuta 1852 Valakian prinssi Barbu Dimitrie Ştirbei antoi kaupungille vapaan kaupungin julistuksen. Tämän kunniaksi vuosien 1881 - 1885 välillä kaupungin nimenä oli Ştirbei.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2018

text: Jääkiekossa kilpailtiin Pyeongchangin 2018 talviolympialaisissa helmikuussa Gangneung Coastal Cluster jäähalleissa, miehet pelasivat isommalla areenalla ja naiset pienemmällä areenalla. Jääkiekkoturnaus alkoi 9. helmikuuta ja päättyi 25. helmikuuta 2018.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2018

text: Etelä-Korean miesten joukkue sekä Korean yhteinen naisten joukkue saivat automaattiset paikat turnaukseen. Venäläisurheilijat esiintyivät puolueettomina olympialipun alla.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2018

text: Miesten turnauksessa on kolme alkulohkoa, joista suoraan puolivälieriin etenevät lohkojen voittajat ja paras lohkokakkonen, loput joukkueet etenevät karsintakierrokselle.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2018

text: Lohko A


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2018

text: Lohko B


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2018

text:
Lohko C
Lohko A


title: Gibtelecom

text: Gibtelecom on Gibraltarin suurin telekommunikaatioalan yritys. Se tarjoaa lankapuhelinlinjoja, kännykkäpalveluita ja internetyhteyksiä. Yhtiö syntyi alkujaan Verizon Communicationsin paikallisen tytäryhtiön ja brittiläisen yhtiön fuusiosta. Vuonna 2007 Verizon myi 50 prosentin osuutensa slovenialaiselle yritykselle, ja Gibraltarin hallitus omistaa toisen puolikkaan. Toimitusjohtajana on ollut vuodesta 2002 alkaen Tim Bristow.


title: Gibtelecom

text: Nopeat internetyhteydet ovat Gibraltarilla erityisen tärkeitä rahoitus- ja peliliiketoiminnan takia. Gibtelecom on osana EIG (Europe-India Gateway) -konsortiota, joka rakennuttaa 3,84 terabitin valokaapelilinjaa joka upotetaan Välimeren alle. Linjan kokonaispituudeksi tulee 15 000 km, ja 11 300 km siitä valmistui vuonna 2011. Hankkeen kokonaishinta on 700 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria, ja Gibtelecom on sijoittanut siihen 30 miljoonaa puntaa.


title: Norboletoni

text: Norboletoni on anabolinen steroidi, joka kehitettiin 1966. Sitä ei ole kuitenkaan ikinä käytetty lääkkeenä, mutta sen tunnistettiin 2002 naisurheilijan dopingnäytteestä.


title: Norboletoni

text: Norboletonia testasi ja kehitti 1960-luvulla yhdysvaltalainen lääkeyhtiö Wyeth. Lääkkeen käyttöä testasi kiistanalainen Leonard LeVann, joka käytti sitä kehitysvammaisilla lapsilla. Hänen raporttinsa mukaan norboletoni oli lievästi anabolinen aine, mutta pian selvisi, että LeVann ei ollut kertonut sivuvaikutuksista eikä hänen työnsä ollut täysin täsmällistä. Wyeth ei lopulta alittanut norboletonia markkinoille.


title: Norboletoni

text: Kemisti ja lisäainevalmistaja Patrick Arnold löysi 1990-luvulla norboletonista 1960-luvulla tehdyt tutkimukset. Hän innostui aineesta, sillä havaitsi tutkimusten mukaan sen olevan voimakkaasti anabolinen ja vain lievästi androgeeninen. Hän päätti tuoda sen markkinoille designsteroidina. Dopingvalvojat eivät tunteneet ainetta, eikä sitä oltu siten myöskään mainittu kiellettyjen aineiden listalta. Sen käyttö paljastui 2002, kun pyöräilijä Tammy Thomasin dopingnäytteestä löytyi jälkiä siitä. Los Angelesissa toimivan dopinglaboratorion testaajat huomioivat Thomasin näytteen, josta löytyi poikkeuksellisen vähän ihmisen luonnollisia steroideja. Laboratorio kehitti pian tämän jälkeen uuden testin, jonka avulla norboletonin käyttö pystyttiin havaitsemaan.


title: Risto Tuomikoski

text: Risto Kalevi Tuomikoski (24. tammikuuta 1911 Joensuu – 24. syyskuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kasvi-, hyönteis- ja kielitieteilijä ja professori.


title: Risto Tuomikoski

text: Tuomikoski valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1936 ja väitteli 1942. Hän oli yliopiston kasvitieteen apulaisprofessori 1948–1961 ja biologisten taksonomian henkilökohtainen ylimääräinen professori 1961–1974. Hän teki tutkimusmatkoja Yhdysvaltoihin ja Kanadaan 1947 ja Newfoundlandiin 1949.


title: Risto Tuomikoski

text: Tuomikoski aloitti hyönteistutkijana, ja hän oli kaksisiipisten hyönteisten tutkijana Suomessa uranuurtaja, mutta 1930-luvun lopulla hän suuntautui kasvitieteeseen ja väitteli Itä-Suomen korpien kasvillisuudesta. Kiinnostus kieleen johdatti hänet jatkosodan aikana puolustusvoimien salakoodien asiantuntijaksi. Hän kirjoitti kielitieteellisiä artikkeleita "Virittäjään" ja tuli erityisesti huomatuksi alalla vuodesta 1969, jolloin hänen artikkelinsa ”Lauseiden ja virkkeiden terminologiasta” ja ”Asemoilmaustemme luokittelusta” ilmestyivät.


title: Risto Tuomikoski

text: Tuomikosken muistoksi on perustettu "Professori Risto Tuomikosken biologisen taksonomian rahasto", joka on vuodesta 1995 myöntänyt palkinnon merkittävästä sienten, sammalten, hämähäkkien tai hyönteisten taksonomiaa koskevasta tutkimuksesta. Tuomikoski oli Vanamo-seuran puheenjohtaja vuosina 1960–1966.


title: Leo Tuominen

text: Leo Olavi Tuominen (19. tammikuuta 1911 Turku – 3. huhtikuuta 1981) oli suomalainen diplomaatti ja suurlähettiläs. Tuominen oli filosofian maisteri. Hän oli vuosina 1950–1952 Suomen pysyvä edustaja tarikkailijana YK:n Euroopan edustustossa Genevessä.


title: Leo Tuominen

text: Vuosina 1952–1955 lähettiläänä Buenos Airesissa, Montevideossa ja Santiagossa, sen jälkeen ulkoministeriön kauppapoliittisen osaston päällikkönä 1955–1956 ja kansliapäällikkö ja valtiosihteeri 1956–1957. Vuosina 1957–1968 hän oli suurlähettiläs Lontoossa ja vuosina 1968–1969 Roomassa ja Nicosiassa, Tukholmassa vuosina 1969–1972 ja Washingtonissa vuosina 1972–1977.


title: Oiva Tuominen (maantieteilijä)

text: Oiva Juhani Tuominen (12. syyskuuta 1909 Helsinki – 18. marraskuuta 1993 Turku) oli suomalainen maantieteilijä ja Helsingin yliopiston vt. professori 1951–1953, Turun yliopiston dosentti 1954–1955 ja professori 1955–1972.


title: Oiva Tuominen (maantieteilijä)

text: Maantieteilijänä Tuominen tunnetaan erityisesti keskus- ja vaikutusaluetutkijana. Tällä alalla hänen vuonna 1949 valmistunut väitöskirjansa Lounais-Suomen vaikutusalueista oli lähestymistavaltaan aiempia Suomessa tehtyjä tutkimuksia kokonaisvaltaisempi.


title: Oiva Tuominen (maantieteilijä)

text: Oiva Tuomisen isä oli lehtori J. K. V. Tuominen. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli vuodesta 1936 Eivor Ellin Elisabeth Pesonen (k. 1939) ja toinen puolisonsa vuodesta 1946 yliopettaja Kyllikki Tuominen (o.s. "Ståhlberg", e. "Kovero"). Tuomisen äidin isä oli maanviljelysneuvos Frans Fredrik Björni.


title: Erik Christensen

text: Erik Christensen (s. 17. joulukuuta 1983 Edmonton, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue HV71:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Christensen on pelannut urallaan aiemmin NHL:ssä yhteensä 387 runkosarjaottelua tehopistein 68+95=163 ja keräten 162 jäähyminuuttia sekä 17 playoff-ottelua tehopistein 1+2=3 ja keräten kahdeksan jäähyminuuttia. Eliteprospects.com -sivuston Erik K. Pirin mukaan Christensenin vahvuuksiin kuuluu rannelaukaus, nopeus, luistelu ja hyökkäyspään pelaaminen. Hänellä on parannettavaa puolustamisessa ja fyysisessä pelissä.


title: Erik Christensen

text: WHL-joukkue Kamloops Blazers varasi Christensenin 101. pelaajana vuonna 1998. Hän siirtyi yhden AMBHL-juniorisarjassa vietetyn kauden jälkeen joukkueeseen kaudeksi 1999–2000. Kolmannella WHL-kaudellaan 2001–2002 Christensen oli tehoilla 22+36=58 Blazersin toiseksi paras syöttäjä ja kolmanneksi paras pistemies. Hän pelasi kauden aikana myös CHL Top Prospects Gamessa. Pittsburgh Penguins varasi Christensenin kolmannella kierroksella 69. pelaajana .


title: Erik Christensen

text: Kaudella 2002–2003 Christensen teki WHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä kovilla tehoilla 54+54=108. Hän voitti koko liigan piste- ja maalipörssin ja palkittiin ensimmäisenä mainitun voiton myötä Bobby Clarke Trophylla. Christensen voitt Blazersin sisäisen piste- ja syöttöpörssin myös kevään 2003 pudotuspeleissä tehoilla 1+7=8. Hänet valittiin myös WHL:n läntisen konferenssin ensimmäiseen ja koko CHL:n toiseen tähdistökentälliseen. Kesken viimeisen juniorikautensa, tammikuussa 2004 2003–2004 Christensen siirtyi Brandon Wheat Kingsin joukkueeseen. Hän oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä kevään 2004 pudotuspeleissä tehoilla 8+4=12.


title: Erik Christensen

text: Christensen siirtyi kaudeksi 2004–2005 Pittsburgh Penguinsin organisaatioon. Hän pelasi osaksi myös takia koko kauden sen farmijoukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa, AHL:ssä. Kaudella 2005–2006 Christensen oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Matt Husseyn jälkeen tehtyään 48 runkosarjaottelussa tehot 24+22=46. Hän teki samalla kaudella myös NHL-debyyttinsä. Christensen kutsuttiin ensimmäisen kerran Pittsburgh Penguinsin NHL-joukkueeseen 31. lokakuuta 2005. Hänen NHL-uransa avausmaali syntyi 3. marraskuuta 2005 New York Islandersin Rick DiPietron taakse. Yhteensä Christensenin tulokaskausi NHL:ssä toi 33 runkosarjaottelussa tehot 6+7=13. Kaudella 2006–2007 hän teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään 61 runkosarjaottelussa tehot 18+15=33.


title: Erik Christensen

text: Kausi 2007–2008 oli Christensenille ensimmäinen kokonainen NHL:ssä, eikä hän saanut farmikomennuksia. Kuitenkin siirtotakarajalla, helmikuussa 2008 Penguins kauppasi Christensenin, Colby Armstrongin, Angelo Espositon ja kesän ensimmäisen kierroksen varausvuoron Atlanta Thrashersiin vaihdossa Marián Hossaan ja Pascal Dupuisiin. Vuotta myöhemmin, siirtotakarajalla maaliskuussa 2009 hänet kaupattiin Anaheim Ducksiin vaihdossa Eric O'Delliin.


title: Erik Christensen

text: Joulukuussa 2009 New York Rangers nappasi Christensenin siirtolistalta riveihinsä. Heinäkuussa 2010 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Helmikuussa 2012 Rangers kauppasi Christensenin Minnesota Wildiin vaihdossa Casey Wellmaniin.


title: Erik Christensen

text: Kaudeksi 2012–2013 Christensen siirtyi Eurooppaan ja tšekkiläisen KHL-joukkue Lev Prahan riveihin. Tehot 11+10=21 joukkueen sisäisen maalipörssin toiseen ja sisäisen pistepörssin kolmanteen sijaan. Hän jatkoi joukkueessa myös kaudella 2013–2014, mutta Christensen ehti tehdä 12 pelaamassaan ottelussa vain kaksi tehopistettä, kunnes hänen sopimuksensa purettiin lokakuussa 2013. Viisi päivää myöhemmin Christensen siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella Ruotsin SHL:ssä pelaavaan HV71:een. Hän oli 13 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Toni Rajalan kanssa ja kevään 2014 pudotuspeleissä HV71:n paras maalintekijä neljällä osumallaan. Maaliskuussa 2014 Christensen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Erik Christensen

text: Christensen oli kaudella 2014–2015 tehoilla 13+31=44 HV71:n paras pistemies ja syöttäjä. Hän jakoi SHL:n pistepörssin seitsemännen sijan Växjö Lakersin Robert Rosénin kanssa. Syyskuussa 2016, kauden 2016–2017 Christensen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HV71:n kanssa.


title: Kaisa Turpeinen-Alitalo

text: Kaisa Turpeinen-Alitalo (o.s. Ketonen; 14. toukokuuta 1911 Tampere – 10. huhtikuuta 2006 Savonlinna) oli suomalainen lääkäri (gynekologi) ja seksologi.


title: Kaisa Turpeinen-Alitalo

text: Turpeinen-Alitalon vanhemmat olivat Samuel Leonard Ketonen ja Elvira Eugenia Brandenburg. Hänen puolisonsa 1932–1952 oli Osmo Turpeinen; kansanedustaja ja lääkäri Pirkko Turpeinen on heidän tyttärensä.


title: Kaisa Turpeinen-Alitalo

text: Turpeinen-Alitalo tuli ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1928, ja lääketieteen lisensiaatiksi hän valmistui Helsingin yliopistosta 1935. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Turpeinen väitteli 1941, ja naistentautien ja synnytysten erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1941. Turpeinen-Alitalo oli Väestöliiton keskusneuvolan johtava lääkäri vuodesta 1957 ja Väestöliiton kansanterveystoimiston päällikkö vuodesta 1958. Hän edisti ehkäisyvalistusta Suomessa, ja hänen ansiostaan Suomeen saatiin vuonna 1972 liberaali laki raskauden keskeytyksestä. Hänelle myönnettiin lääkintöneuvoksen arvonimi vuonna 1978.


title: Osmo Turpeinen

text:
Osmo Kalervo Turpeinen (15. maaliskuuta 1908 Tampere – 24. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Turpeisen vanhemmat olivat apteekkari Onni August Turpeinen ja Elsa Sigrid Ahola. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1932–1952 oli lääketieteen tohtori Kaisa Turpeinen; kansanedustaja ja lääkäri Pirkko Turpeinen on heidän tyttärensä.


title: Osmo Turpeinen

text: Turpeinen tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1926 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1929 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1935. Hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1944 ja erikoistui sisätauteihin 1946. Myöhemmin runsaasti siteeratuissa tutkimuksissaan Turpeinen osoitti, että eläinrasvojen korvaaminen kasvirasvoilla vähentää merkittävästi sydän- ja verisuonitauteja. Turpeinen oli Helsingin yliopiston ravintofysiologian dosentti 1946–1954 ja Eläinlääketieteellisen korkeakoulun fysiologian ja lääketieteellisen kemian professori 1947, biokemian professori 1963–1973 ja rehtori 1961–1963. Hän julkaisi tutkimuksia biokemian ja ravintofysiologian alalta. Sotilasarvoltaan Turpeinen oli lääkintämajuri (1942).


title: Jäppinen

text: Jäppinen voi tarkoittaa seuraavia:


title: Gypsy (Black Sabbathin kappale)

text: Gypsy on Black Sabbath -yhtyeen kappale ja singlejulkaisu vuodelta 1976. Se on otettu "Technical Ecstasy" -albumilta. Single julkaistiin joissain Euroopan maissa.


title: Gypsy (Black Sabbathin kappale)

text: Kappale on musiikillisesti vaihteleva ja progressiivisvaikutteinen. Se alkaa ”sambamaisella” rumpukompilla ja ”positiivisilla” kitara- ja kosketinsoitinriffeillä. Alun jälkeen kappale muuttuu mollivoittoiseksi, pianon ja kitaran voimalla kulkevaksi.


title: Gypsy (Black Sabbathin kappale)

text: "Technical Ecstasy" -albumilla Black Sabbath uudisti musikaalista suuntaustaan ottamalla vaikutteita tuolloin pinnalla olleista uuden polven yhtyeistä (esim. juuri Queen) ja muutti soundiaan kaupallisempaan suuntaan saaden suurimmaksi osaksi negatiivista kritiikkiä niin lehdistöltä kuin faneiltakin.


title: Gypsy (Black Sabbathin kappale)

text: Sanoituksellisesti kappale kertoo ”mystisestä ennustajanaisesta”. Singlen b-puolella julkaistiin samalta albumilta otettu jousi-balladi ”She’s Gone”.


title: Gypsy (Black Sabbathin kappale)

text: A-puoli


title: Percy LeSueur

text: Percy St. Helier LeSueur (18. marraskuuta 1881 – 27. tammikuuta 1962) oli kanadalainen jääkiekkomaalivahti.


title: Michael Tomasello

text: Michael Tomasello (s. 1950) on koulutukseltaan psykologi ja Max Planck-instituutin Evoluutioantropologian johtaja. Tomasellon tutkimus on käsitellyt kielen omaksumista, jossa hän on tullut tunnetuksi Noam Chomskyn nativistisen kielen omaksumisen teorian kriitikkona. Hän on tutkinut kädellisten ja ihmislasten tapoja oppia ja omaksua sosiaalisia taitoja.


title: Martin Luther (höyryveturi)

text: Martin Luther on Luurankorannikolle Swakopmundin kaupungin lähistölle 1800-luvun lopulla hylätty höyryveturi, josta on tullut paikallinen nähtävyys.


title: Martin Luther (höyryveturi)

text: Tämän ”maantieveturin” toi Saksan Lounais-Afrikkaan Schutztruppen yliluutnantti Edmund Troost käytettäväksi rahdin kuljetukseen Swakopmundin ja sisämaan välillä. Ennen tätä, ja myös kauan tämän jälkeen, ihmisten ja rahdin kuljetukseen käytettiin härkävaljakoita. Matkan varrella ei kuitenkaan ollut kaikkialla laitumia härkiä varten, ja myös kuivuus koetteli reittiä vuosittain, minkä vuoksi joka vuosi kuoli suuret joukot vetohärkiä työn uuvuttamina.


title: Martin Luther (höyryveturi)

text: Tilanteen korjaamiseksi Troost osti Saksasta alkuvuodesta 1896 Halberstadtista Fr. Dehneltä höyryveturin ja lähetti sen Hampurista Afrikkaan. Swakopmundissa kävi kuitenkin ilmi, ettei veturia kyetty siirtämään siellä maihin, sillä sen paino (14 tonnia) oli liikaa satamakalustolle. Niinpä alus jatkoi Walvis Bayhin, jossa veturi saatiin maihin.


title: Martin Luther (höyryveturi)

text: Tämän jälkeen veturi jäi Walvis Bayhin neljäksi kuukaudeksi, sillä Troostilla oli muita velvollisuuksia Kapkaupungissa. Kun hän pääsi palaamaan, veturia käyttämään palkattu mies oli jo lähtenyt takaisin Eurooppaan. Veturin kuljettivat sitten seuraavien kolmen kuukauden aikana Swakopmundiin eräs amerikkalainen ja eräs buuri. Lähes 50 metrin välein veturi juuttui hiekkaan ja oli kaivettava esiin. Se tarvitsi myös valtavia määriä vettä, jota oli kuljetettava sen kulloiseenkin olinpaikkaan.


title: Martin Luther (höyryveturi)

text: Swakopmundissa veturille ei ollut tarjolla asianmukaista huoltoa eikä varaosiakaan. Veturi kuitenkin onnistui kuljettamaan muutaman lastin Nonidakseen 11 kilometrin päähän sekä Heigamchabiin.


title: Martin Luther (höyryveturi)

text: Vuoden 1897 alussa veturi pysähtyi lopullisesti noin neljän kilometrin päähän kaupungin ulkopuolelle ja hylättiin sinne. Eräs kaupunkilainen nimeltä Max Rhode tiettävästi sanoi eräissä juhlissa Bismarck Hotelissa: ”Tiesittekö, että sitä rautahärkää kutsutaan nyt nimellä Martin Luther, koska sekin voisi sanoa: ’Tässä seison, enkä muuta voi.’” Näin veturi sai nykyisen nimensä, ja aikaa myöten siitä tuli paikallinen nähtävyys.


title: Martin Luther (höyryveturi)

text: Veturi on restauroitu kahdesti, ensin vuonna 1973 ja sitten vuosien 2000 ja 2004 välillä. Viimeisimmän restauroinnin yhteydessä sille rakennettiin suojaksi katto ja seinät, sillä oli selvää, että Swakopmundissa usein esiintyvät sumut olisivat saaneet veturin pian ruostumaan uudelleen pilalle.


title: Jääpallon SM-kilpailu 1923

text: Vuonna 1923 jääpallon SM-kilpailuihin osallistui 13 joukkuetta. Uutena joukkueena mukana oli Turun Palloseura. 13 joukkueen cupissa ei ollut mahdollista saada joukkueista tasapareja, joten korkeammalle rankatut joukkueet aloittivat urakkansa myöhemmin. Hallitseva mestari Viipurin Sudet, eli VBJS, aloitti suoraan välieristä, missä se sai vastaansa edellisenä kautena sarjasta suljetun Turun IFK:n. Toinen välierä pelattiin helsinkiläisten Kiffenin ja HJK:n välillä. Sudet ja HJK voittivat välieränsä selvästi ja etenivät Viipurissa pelattuun loppuotteluun. Loppuottelun kenttätapahtumia hallitsi sudet, mutta HJK voitti ottelun ja Suomen mestaruuden maalein 1–4.


title: Jääpallon SM-kilpailu 1923

text: 4. maaliskuuta 1923 Viipurissa


title: John Tooby

text: John Tooby on yhdysvaltalainen antropologi, joka on tullut tunnetuksi eräänä evoluutiopsykologian keskeisenä nimenä. Tooby toimii professorina Kalifornian yliopistossa Santa Barbarassa


title: Ochre Room

text: Ochre Room on vuonna 2010 perustettu kuusihenkinen tamperelainen folkrockyhtye. Helmikuussa 2012 yhtye solmi levytyssopimuksen Lumpeela Julkaisujen ja saksalaisen Beste!Unterhaltung-levy-yhtiön kanssa. Yhtyeen esikoisalbumi "Evening Coming In" ilmestyi Suomessa 3. lokakuuta ja Keski-Euroopassa 26. lokakuuta 2012. Toinen albumi julkaistaan huhtikuussa 2014.


title: Csik

text: Csik tai Csík on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: 68 (luku)

text: 68 (kuusikymmentäkahdeksan) on luonnollinen luku, jota edeltää 67 ja seuraa 69. Se on myös jaksollisessa järjestelmässä Erbiumin järjestysnumero. 68 on Perrinin luku.


title: Afrikanjalokotka

text: Afrikanjalokotka ("Aquila africana") on haukkojen heimoon kuuluva lintulaji. Sitä tavataan läntisessä, keskisessä ja paikallisesti itäisessä Afrikassa seuraavissa maissa: Angola, Burundi, Gabon, Ghana, Guinea, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Liberia, Nigeria, Norsunluurannikko, Päiväntasaajan Guinea, Ruanda, Sierra Leone, Togo ja Uganda.


title: Afrikanjalokotka

text: Haring et al. (2006) mukaisesti afrikanjalokotka on siirretty sukuun "Aquila", kun se aiemmin oli suvussa "Spizaetus".


title: Afrikanjalokotka

text: Lajin elinpiiriä ovat kosteat alavat metsät. Aikuinen on päältä musta ja alta valkoinen. Sen pyrstössä on tumman- ja vaaleanruskeita raitoja, jalat ovat vaaleankeltaiset.


title: Afrikanjalokotka

text: Afrikanjalokotkasta on eri lähteissä käytetty tieteellisiä nimiä:


title: Nguyễn Du

text: Nguyễn Du (1765–1820) oli vietnamilainen runoilija ja kirjailija. Hän syntyi vuonna 1765 Thang Longissa eli nykyisessä Hanoissa. Nguyễn Du kuului mandariiniaikana Nguyễnin dynastiaan. Hän kirjoitti kuuluisan tarinan kauniista tytöstä, joka myi itsensä pelastaakseen isänsä. Häntä pidetään edelleen Vietnamin kirjallisuuden symbolina.


title: Disorder

text: Disorder on The Gazetten ensimmäinen kokopitkä albumi. Se julkaistiin 13. lokakuuta 2004.


title: No Stranger to Love

text: No Stranger to Love on Black Sabbathin kappale ja single-julkaisu vuodelta 1986. Yhtye tosin toimi tuohon aikaan nimikkeellä "Black Sabbath featuring Tony Iommi", sillä saman vuoden "Seventh Star"-albumin piti olla kitaristi Tony Iommin sooloalbumi, mutta levy-yhtiö ja manageri halusivat julkaista albumin Black Sabbath-nimen alla ja näin päädyttiin kyseiseen kompromissiin.


title: No Stranger to Love

text: Kappale edustaa musiikillisesti tyypillistä 1980-luvun puolivälin AOR-tyylistä, kosketinsoitin-voittoista voimaballadia. Kosketinsoittaja Geoff Nichollsin, joka oli näkyvästi mukana albumin sävellystyössä, mukaan kappaleeseen haettiin Foreigner-yhtyeen "I Want to Know What Love Is"-kappaleen henkeä. Kappaleesta tehtiin myös promo-video. Single ei menestynyt kaupallisesti kovinkaan hyvin ja siihen vaikutti myös laulaja Glenn Hughesin nopea erottaminen yhtyeestä pian levyn julkaisun jälkeen alkaneen kiertueen alussa.


title: No Stranger to Love

text: Single-versio on hieman albumiversiota erilaisempi, sisältäen enemmän kosketinsoittimia ja taustavokaaleja. Kappaleessa bassoa soittaa albumin sessioiden alkuvaiheessa mukana ollut Gordon Copley. Singlen b-puolella julkaistiin myöskin "Seventh Star"-albumilta otettu, tuon aikakauden valtavirran hard rockia oleva "Angry Heart". Siinä basson soiton hoitaa laulaja Hughes, joten näin ollen yhtyeen tuolloinen vakituinen basisti Dave Spitz ei soita singlellä ollenkaan.


title: Snæfellsjökull

text: Snæfellsjökull on 700 000 vuotta vanha kerrostulivuori Länsi-Islannissa. Se on 1448 m korkea.


title: Snæfellsjökull

text: Tulivuorella sijaitsee jäätikkö. Tulivuoren oikea nimi on itse asiassa "Snæfell", mutta erotuksena kahdesta muusta saman nimisestä vuoresta sitä kutsutaan yleensä nimellä "Snæfellsjökull".


title: Snæfellsjökull

text: Tulivuori kuuluu Islannin tärkeimpiin nähtävyyksiin, osittain Jules Vernen kirjoittaman Matka maan keskipisteeseen nimisen kirjan ansiosta. Kirjassa matka alkaa laskeutumalla Snæfellsjökullin kraatteriin. Tulivuori kuuluu vuonna 2001 perustettuun Snæfellsjökullin kansallispuistoon.


title: Snæfellsjökull

text: Vuonna 2012 tulivuoren huippu oli jäätön ensi kertaa historiassa.


title: Z2 Georg Thiele

text: Z2 Georg Thiele oli Saksan laivaston tyypin 1934 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z2 Georg Thiele

text: Alus tilattiin 7. heinäkuuta 1934 telakkanumerolla 243 Deutsche Werkeltä Kielistä, missä köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla 25. lokakuuta. Alus laskettiin vesille 16. elokuuta 1935 ja valmistui 27. helmikuuta 1937. Alus nimettiin lokakuussa 1914 Texelin taistelussa VI torpedovenelaivuetta johtaneen komentajakapteenin () Georg Thielen mukaan.


title: Z2 Georg Thiele

text: Alus ajettiin 13. huhtikuuta 1940 uppoamisen estämiseksi rantaan.


title: Aarno Turunen

text: Aarno Onni Ilmari Turunen (6. elokuuta 1899 Kuopio – 25. lokakuuta 1973) oli suomalainen lääkäri ja professori.


title: Aarno Turunen

text: Turusen vanhemmat olivat Pekka Turunen ja Olga Maria Hiltunen ja puoliso vuodesta 1933 Lyyli Martta Saxlin. Turunen tuli ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1918 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1929. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1933 ja sai naistentautien ja synnytysten erikoislääkärin pätevyyden 1931. Turunen oli Helsingin yliopiston synnytysopin ja naistentautien dosentti vuodesta 1936 vuoteen 1942. Oppiaineen professori hän oli 1942–1966 ja toimi Väestöliiton varapuheenjohtajana vuodesta 1940. Vuonna 1951 Turusesta tuli HYKSin I naistenklinikan ylilääkäri, jo 1920- ja 1930-luvuilla hän oli toiminut lääkärinä useissa eri sairaaloissa.


title: Aarno Turunen

text: Suomen Punaisen Ristin Veripalvelun juuret juontavat vuoteen 1935, jolloin Turunen pyysi helsinkiläisiä partiolaisia verenluovuttajiksi. Samana keväänä syntyi partiolaisten Veriliitto, joka laajeni partiolaisten yhteiseksi toiminnaksi ja siirtyi sittemmin SPR:n toimintamuodoksi.


title: Aarno Turunen

text: Turunen osallistui Kuopion valtaukseen sisällissodan aikana 1918. Hänet ylennettiin reservissä lääkintäkapteeniksi 1937.


title: Z4 Richard Beitzen

text: Z4 Richard Beitzen oli Saksan laivaston tyypin 1934 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z4 Richard Beitzen

text: Alus tilattiin 7. huhtikuuta 1934 telakkanumerolla 245 Deutsche Werkeltä Kielistä, missä köli laskettiin 7. tammikuuta 1935. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 30. marraskuuta ja valmistui 13. toukokuuta 1937. Alus nimettiin ensimmäisessä maailmansodassa XIV torpedovenelaivuetta komentaneen Richard Beitzenin mukaan. Hän sai surmansa 30. maaliskuuta 1918 aluksensa "SMS G87:n" osuttua miinaan pelastettaessa tuhoutuneiden "SMS G93:n" ja "SMS G94:n" miehistöjä.


title: Z4 Richard Beitzen

text: Alus romutettiin 1949.


title: Pekka Korhonen (politiikan tutkija)

text: Pekka Korhonen (s. 1955 Suonenjoki) on suomalainen politiikan tutkija ja valtio-opin professori Jyväskylän yliopistossa. Korhosen erikoisalaa on Aasian tutkimus. Hän on vieraillut tutkijana Aasiassa ja erityisesti Japanissa useita kertoja. Parhaillaan Korhonen tutkii Aasian käsitettä.


title: Törne

text: Törne, von Törne on seuraavien henkilöiden sukunimi


title: Jakob Törning

text: Jakob Törning (1739–1797) oli ruotsalainen merisotilas, joka sai everstin arvon 1790. Hän tuli majurina vuonna 1777 armeijan Suomeen sijoitettuun laivastoon ja osallistui Venäjää vastaan Viipurin kujanjuoksussa ja Ruotsinsalmen toisessa meritaistelussa.


title: Pekka Korhonen

text: Pekka Korhonen voi viitata seuraaviin tunnettuihin henkilöihin:


title: Pehr Jonas Törnqvist

text: Pehr Jonas Törnqvist (24. huhtikuuta 1788 Turku – 19. toukokuuta 1870 Helsinki) oli suomalainen lakimies ja senaattori. Hän sai salaneuvoksen arvon 1862. Hän oli senaatin oikeusoaston jäsen 1841–1862. Aatelisarvon saatuaan hän oli valtiopäivillä 1863–1864. Hän oli sensuurikomitean puheenjohtaja 1832–1866. Hänen muistiinpanojaan valtiollisista tapahtumista, hallitustoimista ja elämäkerrallisisia virkamiesluetteloita on Valtionarkistossa.


title: Z5 Paul Jacobi

text: Z5 Paul Jacobi oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z5 Paul Jacobi

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 telakkanumerolla 899 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 15. heinäkuuta. Alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1936 ja valmistui 29. kesäkuuta 1937. Alus nimettiin XVII torpedovenelaivueen komentajan Paul Jacobin mukaan. Jacobi sai surmansa 2. joulukuuta 1915 laivueen lippulaivas "SMS V 25":n tuhoutuessa osuttuaan miinaan Amrumin matalikolla.


title: Z5 Paul Jacobi

text: Alus luovutettiin toukokuussa 1945 sotakorvauksena Ranskalle, joka liitti sen laivastoonsa 4. helmikuuta 1946 nimellä "Desaix". Alus poistettiin palveluksesta tammikuussa 1949 ja myytiin romutettavaksi kesäkuussa 1954.


title: Z6 Theodor Riedel

text: Z6 Theodor Riedel oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z6 Theodor Riedel

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 telakkanumerolla 900 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 18. heinäkuuta. Alus laskettiin vesille 22. huhtikuuta 1936 ja valmistui 2. heinäkuuta 1937. Alus nimettiin 6. torpedovenepuolilaivueen komentajan Theodor Riedelin mukaan. Riedelin lippulaivan "SMS V 48" tuhoutuessa Skagerrakin taistelussa 31. toukokuuta 1916 aluksen miehistöstä selvisi vain kolme.


title: Z6 Theodor Riedel

text: Alus luovutettiin toukokuussa 1945 sotakorvauksena Ranskalle, joka liitti sen laivastoonsa 4. helmikuuta 1946 nimellä "Kléber". Alus poistettiin palveluksesta 1953 ja myytiin romutettavaksi 1957.


title: Z7 Hermann Schoemann

text: Z7 Hermann Schoemann oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z7 Hermann Schoemann

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 telakkanumerolla 901 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä, missä köli laskettiin vielä samana vuonna 7. syyskuuta. Alus laskettiin vesille 16. heinäkuuta 1936 ja valmistui 15. syyskuuta 1937. Alus nimettiin Flanderin torpedovenelaivueen varakomentajan Hermann Schoemannin mukaan. Schoemann sai surmansa lippulaivansa "SMS A 2":n tuhoutuessa Kanaalissa 1. toukokuuta 1915.


title: Z7 Hermann Schoemann

text: Aluksen miehistö upotti aluksensa 2. toukokuuta 1942 saatuaan torpedovaurioita taistelussa Britannian kuninkaallisen laivaston QF-11-saattueen risteilijöiden "HMS Foresightin" ja "HMS Edinburghin" kanssa.


title: Z8 Bruno Heinemann

text: Z8 Bruno Heinemann oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z8 Bruno Heinemann

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä telakkanumerolla 902. Sen köli laskettiin 14. tammikuuta 1936 ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 15. syyskuuta. Alus valmistui 8. tammikuuta 1938. Alus nimettiin vallankumouksellisten 5. marraskuuta 1918 murhaaman taistelulaiva "SMS Königin" ensimmäisen upseerin Bruno Heinemannin mukaan.


title: Z8 Bruno Heinemann

text: Alus upposi osuttuaan miinaan 25. tammikuuta 1942.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnaten suoasuinpaikka () on arkeologinen kohde Latvian länsiosassa Kuurinmaalla. Se sijaitsee noin 35 kilometriä Ventspilsin kaupungista etelään. Sitä tutkittiin 1930–1950-luvuilla, ja kaivauksien aineisto on valottanut hyvin neoliittisen kivikauden elämää kosteikkojärven elinympäristössä. Aineisto on ajoitettu ajanjaksolle 4 400–2 800 eaa. eli keskiselle neoliittiselle kivikaudelle. Kohde on hyvä esimerkki suoarkeologian mahdollisuuksista elävöittää muinaista elämää.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnate on alueen kylän ja lähellä virtaavan joen nimi. Paikka sijaitsee noin kaksi kilometriä Itämeren rannasta. Kaivausalue sijaitsi suon ja pellon reunalaueella, jossa avatut kaivausalueet muodostivat noin kilometrin pituisen ja 50 metriä leveän vyöhykkeen. Tämä on ilmeisesti ollut muinaisen järven ranta-aluetta, sillä joidenkin asumusten alta löytyi maahan iskettyjä pystypaaluja, ja niiden läheltä löydettiin veneiden jäännöksiä. Puu- ja luuesineiden hyvä säilyvyys saattaa johtua niiden joutumisesta rantaveteen ja pohjalietteeseen.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnaten suoasuinpaikka havaittiin suopellon ojia kaivettaessa, kun esille tuli meripihkaa, keramiikkaa, piisäleitä sekä puu-, sarvi- ja luuesineitä. Arkeologisia kaivauksia alueella ovat tehneet ensin Eduards Šturms (1895–1959) ja sitten Lūcijas Vankina (1908–1989) vuosina 1938–1959.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Muinaisjäännökset havaitsi koulumestari Jānis Drēbe suonkuivatuksen aikana vuosina 1937 ja 1938. Šturms tutki aluetta vuosina 1938–1940 ja ehti tutkia 27 löydetystä kohteesta vain kahdeksan ennen toisen maailmansodan syttymistä. Šturms pakeni sotaa Saksaan, jossa hän työskenteli Hampurin lähellä Pinnebergissä ja myöhemmin Bonnissa. Hän julkaisi Bonnissa osan tutkimuksistaan. Tähän aikaan Sārnaten asuinpaikkojen uskottiin kuuluvan pronssikauteen.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Koska alue oli lupaava, sen tutkimista jatkettiin Vankinan johdolla vuonna 1949. Sārnate oli useiden vuosien ajan Latvian neuvostotasavallan tärkein arkeologinen kohde, jota kaivettiin vuosina 1949 ja 1953–1959. Työskentelyä haittasivat pätevän henkilökunnan puute, vetisen suoympäristön haitat ja Neuvostoliiton asettamat merenrannikoiden suojavyöhykkeet, joissa sai työskennellä vain rajavartioston luvalla. Vankina tutki 30 kohdetta lisää eli yhteensä 2 876 m². 1950-luvulla löydettiin myös kampakeramiikkaa, mikä laajensi ajoitukset kivikaudelle.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Alueen kaivaustyöt loppuivat vuonna 1959, ja 1960-luvulla tehtiin ensimmäiset radiohiiliajoitukset, joiden perusteella koko aineiston katsottiin olevan kivikautista. Aihetta ovat kirjoituksissaan sivunneet muun muassa Timofejev, Loze, Doluhanov, Zvelebil, Rowley-Conwy, Murniece, Bērziņš ja Baiba Dumpe. 1990-luvulla aineistoa luetteloitiin, tutkittiin ja konservoitiin uudelleen. Löytömateriaalista on tehty uusia radiohiiliajoituksia, joilla se on kytketty kalibroituun aikajanaan. Vuonna 2008 käytiin kaivausaineistoa uudelleen läpi, ja Bērziņš laati asiasta väitöksen.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Laimdota Kalniņa on tehnyt kaivausmateriaalista siitepölyanalyysin, jonka mukaan seudulla aloitettiin viljely noin 3 000 eaa..


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Suurinta osaa Sārnaten löydöistä säilytetään Latvian kansallismuseon arkeologian osastolla. Se käsittää muun muassa 10 042 keramiikanpalasta, 511 piityökalua ja 5 183 pii-iskosta, 387 meripihkaesinettä, 175 palaa työstämätöntä meripihkaa ja 2 799 palaa meripihkan työstöjätettä ja 514 ehjää kiviesinettä tai niiden katkelmia (usein verkonpainoja). Suoturpeessa on säilynyt myös paljon orgaanista materiaalia. Talteenotettujen 168 puuesineen joukossa on muun muassa 36 melaa, 23 pähkinän murskausvasaraa ja 18 puukauhaa. Kaarnasta tehtyjä esineitä on löydetty 152, joista useimmat ovat verkkojen kellukkeita. Myös langan-, narun- ja verkonkatkelmia on säilynyt. Luu-, sarvi- tai hammasesineistä 15 oli kaapimia ja 11 jotain muuta.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Kivikautisten etnisten ryhmien ryhmittely kulttuurien mukaan perustuu neoliittisen kauden osalta keraamisten astioiden muotoiluun, seosmateriaaliin, maalaamiseen ja koristeluun. Ryhmittelyä täydennetään muiden epäorgaanisten löytöjen avulla. Orgaanista materiaalia on ylipäätään löydetty niin vähän, että sillä voi ainoastaan täydentää muiden esineiden avulla tehtyä määrittelyä. Sārnatessa on keraamista materiaalia runsaasti.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnatesta on löydetty kolmea keramiikan tyyppiä. Ajallisesti vanhinta traditiota edustavat kampakeraamiset astiat. Tätä tyyppiä Vankina ei ajoittanut, sillä hän piti sitä hyvin tutkittuna ja hyväksyi sen ajoitukset. Sārnaten keramiikan ajoittaminen epäonnistui sikäli, että nykyiset ajoitukset siirsivät jatkettiin varhaisen Sārnaten vaiheen keramiikaksi määrittämänsä myöhäiseksi vaiheeksi ja päinvastoin. Uudet tutkimukset on tehty ajoittamalla asuipaikalta nuotiohiiliä ja puuesineitä. Voidaan siis puhua varhaisesta ja myöhäisestä Sārnaten keramiikasta, koska niiden astiat poikkeavat toisistaan selvästi ja niitä käytettiin peräkkäisinä aikakausina.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Kampakeramiikkaa valmistavan väestö asutti tutkitut asuinpaikat noin 4 400 eaa. Koska kampakeramiikka oli huonosti poltettua, sen pintakuviot ovat säilyneet heikosti. Tästä syystä se luokittuu helpommin myöhäiskampakeramiikaksi kuin tyypilliseksi kampakeramiikaksi. Keramiikka on koristelultaan, seosaineiltaan ja muotoilultaan heterogeenista, mikä saattaa viitata sekaväestöön. Keramiikan raaka-aine valmistettiin sekoittamalla saveen pääasiassa kivimurskaa ja joskus simpukan rouheen ja kasviskuidun seosta. Kaikkia astioita ei käytetty keittämiseen, vaan niiden arvellaan olleen myös säilytysastioita.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Varhaisen Sārnaten keramiikan ajoitukset mahtuvat kaikki välille 4 365–3 780 (kalibroituna) eaa. Keramiikka muistuttaa kampakeramiikkaa, mutta se eroaa siitä koristelun ja astian reunan muotoilun osalta. Myös raaka-aineen seosmateriaalit poikkeavat toisistaan. Varhaisen tyylin astioissa seosaineena käytettiin pääasiassa simpukankuorirouhetta, mutta välillä myös kasvinkuituja ja harvoin kivimurskaa. Näitä astioita on tutkimuksen mukaan korjattu poraamalla ja liimaamalla, mitä ei havaittu kampakeramiikassa. Suurinta osaa astioista käytettiin nuotiolla keittämiseen. Astioiden tilavuuksien arvioidaan olevan noin 10–30 litraa, joskin suurimmat saattoivat olla kaksi kertaa suurempia.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Myöhäisen Sārnaten keramiikan ajoitukset mahtuvat välille 3 630–2 850 eaa. Tämä myöhäinen valmistustraditio sekoitti saveen pääasiassa simpukankuorien rouhetta, mutta kasvikuituja käytettiin harvoin. Siitä valmistettiin sekä perinteisiä pyöreitä astioita että soikeita matalia maljoja. Pyöreiden astioiden halkaisijat olivat keskimäärin 30 cm, kun pienin oli 10 cm ja suurin noin 55 cm.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Astioiden muotoilu muuttui siten, että astian kyljet pullistuivat ulospäin ja suuaukko kutistui pienemmäksi. Aiempi kartiomainen olemus muuttui pyöreämmäksi, mikä helpotti astian kantamista yhdellä kädellä. Astian pohjassa sen kärjessä saattoi olla ulkoneva nuppi, ja astian kylkiä kiersi vain muutama koristenauha, jossa esiintyi solmusyheröitä tai muita kuvioita. Suurinta osaa astioista käytettiin keittämiseen nuotiolla. Lukuisia astioita oli korjattu poraamalla ja liimaamalla. Astioiden tilavuudet vastaavat varhaista traditiota.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Soikeat maljat ovat myöhäisen Sārnaten tradition uusi astiatyyppi. Maljat ovat noin 6–14 cm leveitä, 14–22 cm pitkiä ja 3–7 cm syviä. Muotoilu on pyöreätä ja kuppimaista, seinämät ovat alle senttimetrin paksuisia. Astioiden sisäosat ovat vaaleita, mutta reunat tummia. Maljojen käytöstä on esitetty erilaisia arvioita, joista öljylamppu on idealtaan suosituin. Maljaan mahtuva, tilavuudeltaan noin 140 cm³ oleva hylkeenrasva palaa noin 5 tuntia. Samanlaisia lamppuja käytettiin myös Tanskassa Erteböllen kulttuurissa. Valoa on ehkä käytetty sisällä askarrellessa ja ulkona yökalastuksessa.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Lukuisie männystä valmistettujen kaarnaesineiden, joissa on reikä reunassa tai keskellä, arvellaan olevan verkon kellukkeita tai katiskan merkkejä. Reiän paikka on selvästi harkittu, mikä viittaa erityiseen käyttöön. Samanlaisia kaarnaesineitä on tavattu myös mesoliittisilla kohteilla Venäjällä (Antrean verkko, Vis I ja Veretje I). Kampakeraamisella asuinpaikoilla ei orgaanisia kellukkeita ole säilynyt, mutta painojen lukumäärästä on päätelty, että verkkokalastus ei ollut vielä niin yleistä kuin varhaisen ja myöhäisen Sārnaten tradition asuinpaikoilla. Varhaisilla asuinpaikoilla kaarnakellukkeet olivat pieniä, mutta myöhäisillä asuinpaikoilla niiden kokoon tuli vaihtelua.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Useimmat kaarnakellukkeet olivat reiättömiä. Narukiinnitykset varmistettiin uurtamalla kellukkeen päihin kolot tai veistämällä kaarnan pituussuuntaan molemmille puolille urat. Näihin kiedottiin niintä tai tuohinauhaa, jolla kelluke kiinnitettiin verkkoon tai muuhun pyydykseen. Varhaisella Sārnaten kaudella kellukkeet olivat noin 5,9−10,5 cm pitkät ja 2,4−3,4 cm leveät. Ne valmistettiin huolellisesti suorakulmaisen muotoisiksi, mutta niiden kulmat pyöristettiin ja päihin veistettiin kolot. Traditio muuttui hieman myöhemmin, kun kellukkeisiin alettiin veistää myös pitkittäin urat ja osa kellukkeista valmistettiin soikeiksi. Reikien poraaminen kellukkeisiin on mesoliittinen traditio, ja uurtaminen tuli käyttöön neoliittisella kaudella. Osassa oli pitkittäinen tai jopa neliön muotoinen reikä. Vaikka samaa esiintyy muillakin asuipaikoilla, niiden merkitystä ei tarkalleen tiedetä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnaten asuinpaikalta löydettiin 23 tuohirullaa, jotka valmistettiin leikkaamalla tuohesta suorakulmainen pala, joka kuivuessaan käpertyi itsekseen rullalle. Tuohi ei vety helposti ja käy pienestä kellukkeesta, johon on helppo pujottaa naru. Tapa on tunnettu lähiseutujen neoliittisilla asuinpaikoilla, ja esimerkkejä niiden käytöstä on Latvian lähimenneisyydessä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Löydetyt kivipainot painoivat yleensä 20−40 grammaa, mutta myöhemmässä Sārnaten keramiikan traditiossa niiden koko kasvoi hieman. Näin kevyt paino liittyi ilmeisesti verkkokalastukseen. Alapaulan kiinnitystä varten kiven päihin uurrettiin joskus kolot sitomisen helpottamiseksi. Toinen todettu tapa oli kääriä kivi tuoheen, jonka päät sidottiin yhteen. Isommat kivet tyydyttiin pelkästään kietomaan narulla tai tuohinauhoilla. Isoihin kiviin tehtiin myös kolot päihin tai suurimpiin kiviin sivuille. Isommat kivet olivat ilmeisesti verkkojen tai katiskojen ankkureita. Painojen valmistus esimerkiksi Šventojin asuinpaikalla oli samantapaista.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Erään asuinpaikan lieden läheltä löytyi verkon jäänteet. Verkko oli osittain maatunut, mutta jäljellä oli vielä narua, siimaa, painoja ja kellukkeita. Painoina oli kuusi kappaletta pieniä pyöreitä kiviä, joista kahdella oli vielä jäljellä tuohikääreet. Verkon yläpaulan kellukkeina oli kymmenen kappaletta pieniä reiättömiä kaarnanpalasia. Kolmessa niistä oli jäänteitä sidoksista, jolla ne kiinnitettiin yläpaulaan. Sitomisen helpottamiseksi kahdeksaan palaseen oli veistetty pitkittäiset urat ja kolmelle päihin kolot. Erikoisin kelluke oli pieni soikea kaarnanpala, jossa oli keskellä soikea aukko, pitkittäiset urat ja päissä vielä kolot. Tämän kellukkeen erikoistehtävää ei tiedetä, vaikka reikään voisi pujottaa tikun.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Verkko oli maatunut, eikä ja verkon kokoa pystytty enää päättelemään. Myös käytetyt solmut jäivät tunnistamatta, mutta vaikutti siltä, että verkon lankoja oli solmittu edestakaisin solmusta solmuun. Siima oli 1−1,5 millimetriä paksua, ja materiaalina oli jotakin niintä eli lehmuksen kuoresta valmistettua kuitua, mutta niinen lajia ei pystytty määrittämään. Ylä- ja alapaulasta oli säilynyt muutama katkelma.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnatesta löytyi kuusi muuta kellukkeiden ja painojen kasaa, joista voitiin päätellä verkon rakenteista jotakin. Naruista löytyi katkenneita pätkiä, samoin löytyi lankoja ja verkon osia. Narut ovat niintä. Verkon silmät solmittiin todennäköisesti jalussolmuilla. Verkkoihin liittynevät myös kaksi puutikkua, jotka ovat 52 ja 66 senttimetriä pitkät. Niiden päihin on työstetty nupit narun kiinnittämistä varten. Tikut ovat ilmeiseti nuotan sivukeppejä. Latviassa on löytynyt verkon jäänteitä myös asuinpaikalta Abora I. Myös Liettuan Šventojista tunnetaan useita verkon jäänteitä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Kaivauksilta löydetyt liisteaitarullat liittynevät kalastukseen. Puusta repimällä vedetyt liisteet ja ohuiden vesojen halkaistut puuvarret olivat nopeita valmistaa. Ne sidottiin yhteen naruilla tai tuohilla liisteiden keskeltä, jolloin syntyi aita, jonka alaosa työnnettiin pohjamutaan. Aidalla ohjattiin kalat rysään. Liisteet olivat tavallisesti 1–3 cm leveitä ja alle sentin paksuja. Aitojen pituudet olivat 1,6–2,5 metriä. Niitä saatettiin käyttää myös katiskan rakentamiseen. Katiskassa aidat työnnettiin pohjamutaan kaareviin muotoihin ohjaamaan kaloja sumppuun. Yhtään esimerkkiä katiskasta ei Sārnatesta ole kuitenkaan löydetty. Löydetyt liisteaidat olivat joko rullalle sidottuja tai kasaksi vajonneina.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Kaivauksilta löydettiin myös ankeriaiden pyydystämiseen kehitetyn keihäsmäisen atraimen sivuleuka. Yhtään ehjää atrainta ei tavattu, mutta malli tunnetaan joiltakin mesoliittisilta asuinpaikoilta. Tunkioista tavattuja kalanluita ja -ruotoja voitiin tunnistaa lajilleen. Näitä olivat muun muassa kuha, hauki ja monni. Kalan ruodot säilyvät yleensä huonosti.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Verrattaessa kampakeramiikan sekä varhaista- ja myöhempää Sārnaten traditiota, huomattiin kalastusvälineiden ominaisuuksissa lisääntyvää erilaistumista siten, että myöhäinen traditio hankki elantoaan kalastamalla monipuolisemmilla välineillä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Meripihkaa on ollut runsaasti saatavilla läheiseltä merenrannikolta, ja sen työstämisessä oltiin taitavia. Raaka-aineesta on työstetty muun muassa kaulariipuksia, nappeja, korujen osia ja renkaita. Kiinnityksiä varten pihkaan porattiin pieniä reikiä, joihin voitiin pujottaa ripustusnauha. Reiät saattoivat olla halkaisijaltaan muutaman millin. Kaulanauhan pitkissä lieriömäisissä helmissä reikä läpäisi pari senttiä pitkän helmen pituussuuntaan mutta oli kuitenkin vain muutaman millin leveä. Pyöreitä nappeja kiinnitettiin poraamalla napin taakse kaareva reikä, jonka läpi pujotettua nauhaa ei näkynyt etupuolelta. Eräs meripihkakoru muistutti eläintä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnaten kaivauksilta löydettyjä meripihkan työstämisestä yli jääneitä murusia on hyvin runsaasti verrattuna esimerkiksi Viron kaivauksiin. Koska monet Baltiasta löydetyt korut ovat melko samalla tavalla tehtyjä, on epäilty koruvalmistuksen olleen paikallista ja kaupan laajamittaista. Sārnate on hyvä ehdokas tällaisen tuotannon yhdeksi keskukseksi.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Majanpohjasta tai muusta maahan hautautuneesta kasasta löytyi puinen seita, jonka pituus on 167 cm. Vankina on sijoittanut sen keskiseen neoliittiseen kauteen Narvan keramiikan aikaan. Pyöreään seipääseen on veistetty kaksi kavennusta, jossa ylemmän kavennuksen yläpuolella näkyy kaksi silmäkulmien syvennystä (lähteessä on kuva ). Läheiseltä liettualaiselta Šventojin asuinpaikalta on löydetty samantapainen seita.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Asuinpaikoilta on löytynyt myös kaksi lusikkaa, joista toisen lusikan varren päähän on muotoiltu vesilinnun pää ja toiseen tunnistamattoman eläimen pää. Lusikkakupin pituudet ovat 12 cm ja 18 cm, ja varret ovat vähän kuppia lyhyempiä (lähteessä on kuva ).


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Paikalta löytyi paljon työstettyä piikiveä ja pii-iskoksia. Joukossa oli muun muassa nuolenkärkiä ja tikareita.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Meloja löydettiin ehjänä tai rikkinäisinä 36. Ne oli useimmin tehty saarnesta, mutta myös javalasta, lepästä ja vaahterasta. Melojen lavat muotoiltiin liekin muotoisiksi. Melan kärki oli pitkä ja terävä, ja lapa laajeni varren puolella. Malli sopii hyvin ruohikossa melomiseen, kun vettä on yli metrin. Melan kärkeä voi käyttää ruuhen lykkimiseen matalassa vedessä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Veneen osia löydettiin vain kaksi. Toinen oli haavasta koverretun ja pitkittäisesti haljenneen ruuhen (haapio) puolikas, jonka pituus oli 2,3 metriä. Sen ajoitus on Itä-Euroopan vanhin ja sijoittuu 3.–4. vuosituhannelle eaa. Koska löytöaineistossa on myös hylkeiden luita, on nahkaveneiden käyttö myös mahdollista. Mitään nahkaveneisiin liittyvää löytöä ei kuitenkaan ole.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Liesiä on löydetty 46, joista 30:llä on jäänteitä orgaanisesta rakenteista. Kampakeraamisissa asumuksissa lieden reunoissa ja alla käytettiin kiviä, mutta muissa kohteissa riukuja, joiden päällä oli tuohieriste ja hiekkakerros. Liesien koko on ollut 1×1,2 metriä tai 2×2,4 metriä tai jopa 2×6 metriä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Varhaisemman Sārnaten keramiikan asuinpaikoilla liesi rakennettiin märkään suomaastoon eristämällä ja tukemalla nuotion pohja. Pohjarakenne sijaitsi tavallisesti 40–60 cm pinnan alapuolella. Kuoppaan ladottiin tukipuita tai liisteitä tiiviisti rinnakkain ja joskus ristikkäin. Puiden päälle levitettiin puunkuoresta kerros, joka peitettiin muualta tuodulla hiekalla 4–20 cm paksuudelta. Hiekkakerros toimi paloeristeenä ja ohjasi kosteuden alempiin kerroksiin sekä varasi lämpöä itseensä. Ei tiedetä, muodostiko rakenne kuopan vai oliko liesi maan tasalla. Lieden koko oli 0,8×1,8 metriä tai jopa 1,4×2,4 metriä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Myöhäisemmän Sārnaten keramiikan asuinpaikoilla liedet rakennettiin samalla tavalla. Joitakin liesiä oli uudistettu, kun vanha paloi huonoksi, latomalla vanhan päälle samanlainen rakenne. Eräässä nuotiossa tavattiin neljä päällekkäistä uudisrakennetta. Asuinpaikalta tavattiin useita nuotionpohjia muutaman metrin sisällä, mikä viittaa siihen, että uusi nuotio rakennettiin edellisen lähelle. Nuorimmat nuotiot arvellaan olleen asumuksien sisällä. Vaikka asumuksen jäänteitä ei tavattu, viittaa liesien sama asento rannansuuntaisiin asumuksiin ja niiden lämmittämiseen sisäoleskelua varten. Tämä viittaa vuodenajoista riippumattomaan pysyvään tai lähes pysyvään asumiseen.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Nuotioissa poltettiin ympäristössä kasvavia puita, jotka selvitettiin nuotion hiilloksista. Jäänteitä löytyi polttopuista, jotka olivat leppää, koivua, saarnea, mäntyä, kotipihlajaa, ruotsinpihlajaa, haapaa, pajua ja metsälehmusta. Leppää poltettiin ylivoimaisesti eniten.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Kampakeraamisella asuinpaikalla ei löytynyt jäänteitä asumuksista. Liesien ympärillä olevat soikeat hiekkaiset alueet saattavat olla asumusten pohjia, joita tehtiin kuiviksi liesien tapaan tuomalla paikalle lisää hiekkaa. Myös varhaisilla Sārnaten kauden asumuksilla kulttuurikerros on alle puoli metriä paksu, mutta maasta löytyi toisinaan paalun kärkiä jäänteenä kattoa tukevista pylväistä. Pylväät olivat koivua ja niiden halkaisija oli 7–12 cm. Maahan oli ladottu vaakatasoon mahdollisia lattiarakenteita, joiden avulla lattian mittoja pystyi summittaisesti määrittämään. Eräs asumus oli tämän perusteella kooltaan 4×8 metriä ja toinen arveltiin olevan 4×7 metriä. Asumumukset oli sijoitettu päädyt vastakkain ja pisimmät sivut rannan suuntaisesti.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Myöhäisellä Sārnaten kaudella asumuksien pohjalla oli enemmän pylväitä, mikä saattaa johtua kosteammasta maaperästä, joka säilyttää puuta paremmin. Asumukset sijaitsivat edellisten tapaan rannan tuntumassa, mutta asumusten asennot olivat rantaviivaan nähden lähes poikittain. Lattialle ladottuja puunrunkoja ei löytynyt näiltä asuinpaikoilta. Asumukset olivat noin 4 metriä leveitä ja yli 8 metriä pitkiä.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Vaikka asumusten mittoja ilmoitettiin kaivauskertomuksissa, ei asumusten rakenteista tai muodosta tiedetä mitään varmaa. Voi vain olettaa, että rungon päälle olisi sidottu ruoteita, jotka muodostivat harjakaton asukkaiden suojaksi.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Sārnaten asuinpaikka oli osaltaan merellinen, koska rannalle on vain muutama kilometri, mutta samalla sen väki hyödynsi sisämaan järvien ja jokien, kuten läheisten Užava- ja Ventajoen, antimia. Meren pinta oli tuolloin 5–6 metriä nykyistä tasoa ylempänä ja asuinpaikka on noin 8–9 metriä ylempänä. Merenpinnan tasossa tapahtuneet muutokset saattoivat vaikuttaa asuinjärven tilaan suoraankin, mutta näkyivät ainakin sen vedenpinnan korkeusvaihteluina. Asuinpaikalta löydetyt kalastukseen liittyvät esineet ja runsaat vesipähkinän jätekasat viittaavat kiinteään riippuvuussuhteeseen vedelliseen ravintoon. Elinkeinoon kuuluivat passiivinen kalastus rysillä ja katiskoilla sekä aktiivinen kalastus verkoilla ja keihästyksellä. Myös majavia metsästettiin. Mereltä, joka oli tuolloin Itämeri Litorinameri-vaiheessa, haettiin myös hylkeitä. Metsän nisäkkäitä ja vesilintuja metsästettiin yhtä lailla, koska niiden luita tavattiin tunkioista.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Edellä esitettyjen kalalajien lisäksi oli saaliiksi saatu muun muassa alkuhärkä, mäyrä, karhu, hirvi, euroopanmajava, saksanhirvi, metsäkauris, villisika, villihevonen ja lammas tai villivuohi. Vaativampaa riistaa edustivat grönlanninhylje ja norppa ja epävarma tunnistus harmaahylkeestä. Näitä luita tavattiin pois heitettyinä, tarvekalujen raaka-aineina ja koruissa.


title: Sārnaten suoasuinpaikka

text: Kaivausmateriaalista on tehty siitepölyanalyysi, jonka mukaan on heikkoja viitteitä maanviljelyn alkamisesta noin 3 000 eaa.


title: Z9 Wolfgang Zenker

text: Z9 Wolfgang Zenker oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z9 Wolfgang Zenker

text: Alus tilattiin 4. elokuuta 1934 Germaniawerftiltä Kielistä telakkanumerolla 535. Sen köli laskettiin 22. maaliskuuta 1935 ja alus laskettiin vesille 27. maaliskuuta 1936. Alus valmistui 2. heinäkuuta 1938. Alus nimettiin vallankumouksellisten taistelulaiva "SMS Königin" kannella 5. marraskuuta 1918 ampuman luutnantin Wolfgang Zenkerin mukaan.


title: Z9 Wolfgang Zenker

text: Aluksen miehistö upotti aluksensa 13. huhtikuuta 1940.


title: Z10 Hans Lody

text: Z10 Hans Lody oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z10 Hans Lody

text: Alus tilattiin 4. elokuuta 1934 Friedrich Krupp Germaniawerft AG:lta Kielistä ja sen köli laskettiin 1. huhtikuuta 1935 telakkanumerolla 536. Alus laskettiin vesille 14. toukokuuta 1936 ja se valmistui 17. maaliskuuta 1938. Alus nimettiin Towerin linnassa Lontoossa 6. marraskuuta 1914 ammutun vakoojan Hans Lodyn mukaan.


title: Z10 Hans Lody

text: Alus myytiin romutettavaksi 1949.


title: Z11 Bernd von Arnim

text: Z11 Bernd von Arnim oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z11 Bernd von Arnim

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 Germaniawerftiltä Kielistä. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 26. huhtikuuta ja alus laskettiin vesille 8. heinäkuuta 1936. Alus valmistui 6. joulukuuta 1938.


title: Z11 Bernd von Arnim

text: Miehistönsä upottama 13. huhtikuuta 1940.


title: Z12 Erich Giese

text: Z12 Erich Giese oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z12 Erich Giese

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 Friedrich Krupp Germaniawerft AG:lta Kielistä ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna 3. toukokuuta. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1937 ja se valmistui 4. maaliskuuta 1939.


title: Z12 Erich Giese

text: Aluksen miehistönsä upotti aluksensa 13. huhtikuuta 1940.


title: Z13 Erich Koellner

text: Z13 Erich Koellner oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z13 Erich Koellner

text: Alus tilattiin 10. marraskuuta 1934 Germaniawerftiltä Kielistä. Sen köli laskettiin 12. lokakuuta 1935 ja alus laskettiin vesille 18. maaliskuuta 1937. Alus valmistui 28. elokuuta 1938.


title: Z13 Erich Koellner


title: Z14 Friedrich Ihn

text: Z14 Friedrich Ihn oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z14 Friedrich Ihn

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 Blohm + Vossilta Hampurista. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 30. toukokuuta ja alus laskettiin vesille 5. marraskuuta 1936. Alus valmistui 6. huhtikuuta 1938.


title: Z14 Friedrich Ihn

text: Alus myytiin romutettavaksi 1960-luvulla.


title: Z15 Erich Steinbrinck

text: Z15 Erich Steinbrinck oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z15 Erich Steinbrinck

text: Alus tilattiin 9. tammikuuta 1935 Blohm + Vossilta Hampurista. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 30. toukokuuta ja alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 1936. Alus valmistui 31. toukokuuta 1938.


title: Z15 Erich Steinbrinck


title: Erkki Hytti

text: Erkki Aleksander Hytti (s. 9. syyskuuta 1923 Viipuri) on suomalainen peruskoulun opettaja ja sotakirjailija joka on käyttänyt nimimerkkiä "Saska".


title: Erkki Hytti

text: Hytti pääsi ylioppilaaksi ja valmistui opettajaksi Turun opettajakorkeakoulusta.


title: Z16 Friedrich Eckoldt

text: Z16 Friedrich Eckoldt oli Saksan laivaston tyypin 1934A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z16 Friedrich Eckoldt

text: Alus tilattiin 19. tammikuuta 1935 Blohm + Vossilta Hampurista. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 4. marraskuuta ja alus laskettiin vesille 21. maaliskuuta 1937. Alus valmistui 28. heinäkuuta 1938.


title: Z16 Friedrich Eckoldt

text: Alus tuhoutui 31. joulukuuta 1942.


title: Japaninkattara

text:
Japaninkattara ("Bromus japonicus") on yksivuotinen heinälaji kattaroiden suvussa. Sitä esiintyy Euroopassa.
Japaninkattara kasvaa 30:stä 50:een senttimetriä korkeaksi. Sen röyhy on harsu ja nuokkuva, sen haaroissa tavallisesti kolme tähkylää. Tähkylöissä on yhden senttimetrin pituisia siirottavia vihneitä.


title: Hiilitieto

text: Hiilitieto ry (ruots.Kolfakta rf) on rekisteröity yhdistys, joka toimii yhdyssiteenä yrityksille, joiden toiminta liittyy kiinteisiin fossiilisiin polttoaineisiin.


title: Hiilitieto

text: Yhdistys välittää tietoa kivihiilestä raaka-aineena, sen moninaisesta käytöstä ja eri ominaisuuksista sekä sen käyttöön liittyvästä uudesta ja suunnitteilla olevasta teknologiasta. Tietoa tarjotaan myös hiilen kuljetusten logistiikasta kaivoksista käyttäjälle asti sekä sivutuote- ja jätevirtojen käsittelystä.


title: Hiilitieto

text: Hiilitiedon kohderyhmiä ovat kaikki aiheesta kiinnostuneet ja erityisesti myös energiayritysten tuotanto- hankinta- ja ympäristöasioista vastaavat henkilöt, kivihiililogistiikan asiantuntijat, kunnalliset päättäjät, järjestöjen edustajat ja energia-alasta ja talousasioista kertova media, opiskelijat ja oppilaitokset.


title: Hiilitieto

text: Hiilitieto ry seuraa hiileen liittyviä ajankohtaisia asioita internet-sivustollaan www.hiilitieto.fi, järjestää kokous- ja esitelmätilaisuuksia, seuraa kiinteiden fossiilisten polttoaineiden käytön kehitystä kotimaassa ja ulkomailla ja toimii linkkinä median, tutkijoiden ja muiden alan asiantuntijoiden hiilitietoon liittyvissä kysymyksissä.


title: Hiilitieto

text: Yhdistys seuraa kivihiileen liittyvää julkista keskustelua, mediaa ja energia-alan tutkimuksia. Hiilitieto ry:n kotisivut


title: Elias Niemelä

text: Elias Niemelä (14. huhtikuuta 1847 Virolahti – 5. kesäkuuta 1910 Virolahti) oli suomalainen Virolahden Pitkäpaadessa asunut merimies, laivapuuseppä, majakanvartija ja kansanrunoilija.


title: Elias Niemelä

text: Niemelän vanhemmat olivat luotsi Matti Henrikinpoika Niemelä ja Liisa Juhanantytär Reinikkala. Oman kertomansa mukaan Niemelä ei käynyt päivääkään koulua mutta hän oppi kuitenkin jossain luku- ja kirjoitustaidon. Hän lähti merille luultavasti jo 15-vuotiaana 1862 ja kävi muun muassa Välimerellä saakka. Hän kirjoitti 1870-luvulla kaksi runokäsikirjoitusta joille ei kuitenkaan löytynyt julkaisijaa. 1900-luvun alussa Eliaksen runoja ja suorasanaista tekstiä julkaistiin lähiseudun sanomalehdissä (Haminan Sanomat, Säkkijärven Sanomat, Koitar). Kirjoitusten aiheet liittyivät yleensä merimieselämään, uskontoon ja Virolahden paikallishistoriaan muun muassa kansantaruihin.


title: Elias Niemelä

text: Niemelä oli naimisissa vuodesta 1872 Juliana Eliaantytär Ollin kanssa.


title: Elias Niemelä

text: Pitkäpaasi-Seura pystytti muistokiven Elias Niemelän haudalle vuonna 1960.


title: Liaoning (lentotukialus)

text: Liaoning , (pinyin:liao2ning2), on Kiinan kansanarmeijan ensimmäinen lentotukialus. Se on valmistunut Neuvostoliitossa Nikolajevin telakalla 1985 ja saanut alkuperäiseksi nimekseen Varjag. Alus rakennettiin Admiral Kuznetsovin sisaralukseksi ja se siirtyi Ukrainan haltuun. Kiina osti sen vuonna 1998 ja luovutti sen korjauksen jälkeen laivastolle 2012. Aluksen kotisatama on Dalian ja sen nimi tarkoittaa "kaukaista" ja on sama kuin Liaoningin maakunnan nimi.


title: Carl Rosenkampff

text: Carl Rosenkampff (17. lokakuuta 1793 Lain linna (Laiuse), Liivinmaan kuvernementti, Venäjä – 17. syyskuuta 1846 Helsinki) oli suomalainen vapaaherra ja kenraalimajuri. Hänestä käytettiin nimitystä "koskiparoni".


title: Carl Rosenkampff

text: Rosenkampffin vanhemmat olivat majuri, kollegineuvos Kasper Henrik Rosenkampff ja Anna Karolina Louisa von Ceumern. Rosenkampff aloitti virkamiesuransa 1808 Liivinmaalla ja hän opiskeli 1810–1811 Venäjän tie- ja vesikulkulaitosten insinöörikunnan tie- ja vesikulkuliikenneopistossa. Rosenkampffista tuli vänrikki 1811, luutnantti 1814, kapteeni 1819, majuri 1820, everstiluutnantti 1826, eversti 1832 ja kenraalimajuri 1842. Hänet aateloitiin 1817.


title: Carl Rosenkampff

text: Rosenkampff oli Suomen koskenperkaus- ja kanavatöiden tarkastaja vuodesta 1817 ja koskenperkausjohtokunnan päällikkö vuodesta 1827. Hän johti järvien pinnan laskemistöitä ja kulkureittien avaamisia ja kanavanrakennusta (muun muassa Längelmäveden lasku Kaivannon kanavan avulla 1820, Taipaleen ja Konnuksen kanavat 1835–1839). Hän oli suunnittelemassa Saimaan kanavaa, ja vuodesta 1844 hän oli toinen rakennustyön valvoja.


title: Carl Rosenkampff

text: Hänen setänsä oli liiviläissyntyinen virkamies Gustaf Adolf Rosenkampff.


title: Gustaf Adolf Rosenkampff

text: Gustaf Adolf Rosenkampff (1762–1832) oli liiviläissyntyinen virkamies Suomessa. Hän avusti K. M. Armfeltia Vanhan Suomen yhdistämisessä ja oli Suomen asiain komitean jäsen. Vapaaherran arvon hän sai 1812.


title: Z17 Diether von Roeder

text: Z17 Diether von Roeder oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z17 Diether von Roeder

text: Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 9. syyskuuta 1936 ja alus laskettiin vesille 19. elokuuta 1937. Alus valmistui 29. elokuuta 1938.


title: Z17 Diether von Roeder

text: Aluksen miehistö upotti aluksensa 13. huhtikuuta 1940.


title: Z18 Hans Lüdemann

text: Z18 Hans Lüdemann oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z18 Hans Lüdemann

text: Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 9. syyskuuta 1936 ja alus laskettiin vesille 1. joulukuuta 1937. Alus valmistui 8. lokakuuta 1938.


title: Z18 Hans Lüdemann


title: Z19 Hermann Künne

text: Z19 Hermann Künne oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z19 Hermann Künne

text: Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 5. lokakuuta 1936 ja alus laskettiin vesille 22. joulukuuta 1937. Alus valmistui 12. tammikuuta 1939.


title: Z19 Hermann Künne


title: Z20 Karl Galster

text: Z20 Karl Galster oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z20 Karl Galster

text: Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 14. syyskuuta 1936 ja alus laskettiin vesille 15. kesäkuuta 1937. Alus valmistui 21. maaliskuuta 1939.


title: Z20 Karl Galster

text: Alus romutettiin 1960-luvulla.


title: Polkutie

text: Polkutie on lähinnä Lapissa esiintyvä tietyyppi (polku) jota pitkin voidaan kulkea jalkaisin, ratsain, polkupyörällä sekä nykyisin mönkijällä ja usein autollakin. Polkuteillä oli myös soita ylittäviä pitkospuuosuuksia. Vuoden 1918 tielaki määritteli polkutien seuraavasti: "Polkutie on pääasiassa kävellen tai ratsainkulkijoille tarkoitettu tie, jossain tapauksessa myös kärryille ja reelle tarkoitettu". Polkutie oli tieluokituksessa alimman tason tie, jolla vielä tehtiin tienrakennustoimenpiteitä.


title: Polkutie

text: Aikoinaan melkoinen osa Lapin tieyhteyksistä oli polkuteitä, mutta ajan kuluessa ne on sitten parannettu autoilla ajettaviksi normaaleiksi maanteiksi. Jotkin Lapin polkutiet olivat vielä 2000-luvun alussa Tiehallinnon hoitovastuulla ja niillä oli numero, jota ei ole kuitenkaan merkitty maastoon. Esimerkiksi vuonna 2008 kunnostettiin valtion varoilla 35 kilometrin pituista Saarikosken–Raittijärven polkutietä Enontekiöllä.


title: Z21 Wilhelm Heidkamp

text: Z21 Wilhelm Heidkamp oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa kommodori Bonten komentoaluksena. Yhdessä yhdeksän muun hävittäjän kanssa oli kuljettamassa kenraali Dietlin vuoristojääkäriosastoa Narvikiin.


title: Z21 Wilhelm Heidkamp

text: Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 15. joulukuuta 1936 ja alus laskettiin vesille 20. elokuuta 1938. Alus valmistui 20. kesäkuuta 1939.


title: Z21 Wilhelm Heidkamp

text: Alus tuhoutui 11. huhtikuuta 1940 Narvikin ensimmäisessä taistelussa englantilaisen hävittäjä Hardyn torpedojen osumista.


title: Z22 Anton Schmitt

text: Z22 Anton Schmitt oli Saksan laivaston tyypin 1936 hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z22 Anton Schmitt

text: Alus tilattiin 6. tammikuuta 1935 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 3. tammikuuta 1938 ja alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 20. elokuuta. Alus valmistui 24. syyskuuta 1939.


title: Z22 Anton Schmitt

text: Alus upposi 11. huhtikuuta 1940 Narvikin ensimmäisessä taistelussa.


title: Aitosiipat

text: Aitosiipat ("Myotis") on siippojen heimoon kuuluva lepakkosuku.


title: Aitosiipat

text: Aitosiippojen suvussa on hyvin paljon lajeja ja monien lajien luokittelu on vakiintumatonta. Seuraava luettelo perustuu "Mammal Species of the World" -teoksen tietoihin.


title: Z23

text: Z23 oli Saksan laivaston tyypin 1936A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z23

text: Alus tilattiin 23. huhtikuuta 1938 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla 15. marraskuuta ja alus laskettiin vesille 20. syyskuuta 1939. Alus valmistui 14. syyskuuta 1940.


title: Z23

text: Aluksen miehistö upotti aluksensa sen vaurioiduttua korjauskelvottomaksi 21. elokuuta 1944.


title: Z24

text: Z24 oli Saksan laivaston tyypin 1936A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z24

text: Alus tilattiin 23. huhtikuuta 1938 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 2. tammikuuta 1939 ja alus laskettiin vesille 7. maaliskuuta 1940. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 23. lokakuuta.


title: Z24

text: Alus upposi ilmahyökkäyksessä 25. elokuuta 1944.


title: Z25

text: Z25 oli Saksan laivaston tyypin 1936A hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: Z25

text: Alus tilattiin 23. huhtikuuta 1938 Deutsche Schiff- und Maschinenbaulta Bremenistä. Sen köli laskettiin 15. helmikuuta 1939 ja alus laskettiin vesille 16. maaliskuuta 1940. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 30. marraskuuta.


title: Z25

text: Liittoutuneet valtasivat aluksen 6. toukokuuta 1945.


title: The Shining (Black Sabbathin kappale)

text: The Shining on Black Sabbath-yhtyeen kappale ja single-julkaisu vuodelta 1987. Se on otettu saman vuoden "The Eternal Idol"-albumilta.


title: The Shining (Black Sabbathin kappale)

text: Kappale oli alun perin peräisin jo vuodelta 1984, kun David Donato oli laulajana yhtyeessä hetken aikaa. Erinäisten muutoksien jälkeen se levytettiin lopulta "The Eternal Idol"-albumin sessioissa. Musiikillisesti kappale muistuttaa rytmiltään hieman yhtyeen "Heaven and Hell"-klassikkoa. Sanoitus viittaa samannimiseen elokuvaan ja kirjaan (suom. "Hohto").


title: The Shining (Black Sabbathin kappale)

text: Huolimatta sen tarttuvasta melodiasta ei single menestynyt kaupallisesti ja yhtyeen suosio oli 1980-luvun puolivälissä pohjalukemissaan. Media keskittyi enemmän yhtyeen tuon hetkisiin lukuisiin miehistönvaihdoksiin ja muihin ongelmiin musiikin sijaan. Albumin levytys oli kestänyt lähes vuoden ja yhtyeen miehitys sekä tuottajat vaihtuivat monta kertaa tuona aikana ja lisäksi yhtyeen managerointi oli epävakaata. Levytyksessä pysyivät alusta loppuun mukana vain kitaristi ja yhtyeen johtohahmo Tony Iommi ja kosketinsoittaja Geoff Nicholls.


title: The Shining (Black Sabbathin kappale)

text: Kappaleesta kuvattiin myös musiikkivideo. Videon kuvaukset kuvastavat hyvin yhtyeen tuolloista, ns. "Spinal Tap"-maista tilannetta: Sabbathissa ei videon tekohetkellä ollut varsinaista basistia, joten kuvauksiin jouduttiin ottamaan tuntemattomaksi jäänyt mies suoraan kadulta soittamaan bassoa.


title: The Shining (Black Sabbathin kappale)

text: Singlen b-puolella julkaistiin varsinaiselta albumilta poisjääneet kappaleet "Black Moon" ja "Some Kind of Woman".


title: The Shining (Black Sabbathin kappale)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Tony Iommi sekä sanoittanut Bob Daisley, Geoff Nicholls ja Ray Gillen


title: Helsingin työväenopisto

text: Helsingin työväenopisto on vuonna 1913 perustettu Helsingin kaupungin omistama oppilaitos. Työväenopiston toiminnan tarkoituksena on ylläpitää ja parantaa kaupungin aikuisväestön kykyä selviytyä ja toimia muuttuvassa yhteiskunnassa. Opiston opetus on osa elinikäisen oppimisen prosessia, jossa korostuvat vapaan sivistystyön periaatteet.


title: Helsingin työväenopisto

text: Työväenopistossa voivat opiskella kaikki yli 16-vuotiaat asuinpaikastaan riippumatta. Vuosittain noin 70 000 kurssilaista osallistuu opetukseen. Lukukausittain ohjelmassa on yli 2 200 erilaista kurssia.


title: Helsingin työväenopisto

text: Opistolla on Ilmonet-niminen palvelu, jonka kautta ilmoittaudutaan kursseille.


title: Helsingin työväenopisto

text: Opetusta järjestetään seuraavissa aineissa: kielet, suomea maahanmuuttajille, käsityö (tekstiilityö ja tekninen työ), kotitalous, tietotekniikka, luonto ja ympäristö, ihminen, yhteiskunta ja kulttuuri, merenkulku, musiikki, kuvataide, kirjallisuus, teatteri ja äidinkieli, liikunta, hyvinvointi ja terveys sekä kasvatus ja aikuiskasvatus. Lisäksi työväenopisto tarjoaa avoimen yliopisto-opetuksen kursseja.


title: Helsingin työväenopisto

text: Työväenopiston toiminta jakautuu ympäri kaupunkia. Opiston päärakennus on Kalliossa Helsinginkatu 26:ssa. Muut toimipisteet ovat etelässä Kaapelitehtaalla, idässä Stoassa, Vuotalossa ja Silkkikutomossa, koillisessa Malmitalossa, lännessä Kanneltalossa ja Pohjois-Haagassa sekä pohjoisessa Oulunkylätalossa. Lisäksi opetusta on hajautettu muun muassa eri peruskoulujen tiloihin.


title: Helsingin työväenopisto

text: Lukuvuosi on jaettu 12 viikon pituiseen syys- ja kevätlukukauteen. Suuri osa opiskelusta on pitkäjänteistä, jopa usealle vuodelle jakautuvaa. Kurssivalikoimassa on aiheesta riippuen myös intensiivi- ja lyhytkursseja sekä yhden lukukauden mittaisia kursseja. Kurssimuotoisen opetuksen lisäksi opiskelijoille tarjotaan paljon itseopiskelumahdollisuuksia.


title: Helsingin työväenopisto

text: Työväenopistolla järjestetään vuosittain satoja luentoja, konsertteja, näyttelyitä ja tapahtumia, joista suurin osa on maksuttomia eikä niihin tarvitse ilmoittautua ennakkoon.


title: Olli Kauhanen

text: Olli Kauhanen (s. 1948 Varkaus) on suomalainen kalastusaiheista kirjoittava eräkirjailija.


title: Olli Kauhanen

text: Kauhanen työskenteli kiinteistövälittäjänä, kunnes jäi vuonna 1990 vapaaksi kirjailijaksi.


title: Olli Kauhanen

text: Eräkirjojen ohella Kauhanen kirjoittaa myös ajankohtaisista asioista kolumneja mm. Warkauden Lehteen ja Perhokalastuslehteen.


title: Olli Kauhanen

text: Hän osallistuu aktiivisesti myös yhteiskunnalliseen keskusteluun monissa sähköisissä medioissa.


title: Headless Cross (Black Sabbathin kappale)

text: Headless Cross on Black Sabbath -yhtyeen kappale ja singlejulkaisu. Se julkaistiin vuonn 1989 ja se on otettu samannimiseltä albumilta.


text: Yhtye sai albumin myötä uutta nostetta uralleen, joka oli käynyt pohjalukemissa edellisen "The Eternal Idol" -albumin jälkeen. Kokoonpano oli päässyt vakiintumaan, kun kitaristi ja johtohahmo Tony Iommi sai kumppanikseen maineikkaan rumpalin Cozy Powellin ja vanhasta kaartista mukaan jäivät laulaja Tony Martin ja kosketinsoittaja Geoff Nicholls. Albumi menestyi hyvin varsinkin Manner-Euroopassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.


text: Singlenä hieman editoituna julkaistu nimikappale on tyyliltään jälleen hieman ”Heaven and Hell” -kappaletta muistuttava, kulkien Iommin jylhän riffin ja Powellin jämäkän rumpu-kompin myötä. Kappale kertoo Headless Cross-nimisestä kylästä, jossa musta surma tappoi ihmisiä keskiajalla ja joka sijaitsee yhtyeen kotipaikan, Birminghamin lähistöllä.


text: Singlen b-puolella julkaistiin albumin sessioissa nauhoitettu ”Cloak & Dagger” -kappale.


title: Pavel Antokolski

text: Pavel Grigorjevitš Antokolski (, 1. heinäkuuta 1896 Pietari – 9. lokakuuta 1978 Moskova) oli venäläinen neuvostorunoilija ja kääntäjä.


title: Pavel Antokolski

text: Pavel Antokolski syntyi asianajajan perheeseen. Hän opiskeli Moskovan yliopistossa ja työskenteli vuodesta 1915 lähtien Jevgeni Vahtangovin teatteristudiossa. Ensimmäinen runokokoelma ilmestyi vuonna 1922.


title: Pavel Antokolski

text: Antokolskin varhaiset, usein historiallisiin tapahtumiin pohjautuvat runot ovat luonteeltaan romanttisia. 1930-luvulla hän tuli tunnetuksi Neuvostoliiton vähemmistökansojen ja myöhemmin myös ranskalaisen runouden kääntäjänä. Antokolskin toisessa maailmansodassa kaatuneelle pojalle omistettu runoelma "Syn" (”Poika”, 1943) sai Stalinin palkinnon vuonna 1946. Myöhäistuotannossaan runoilija pohtii ajan merkitystä ihmiselämässä. Nykyään Antokolskia pidetään yhtenä neuvostoajan venäläisen runouden klassikoista.


title: C/2012 S1

text: C/2012 S1 (tunnetaan myös nimellä ISON) oli auringonhipojakomeetta, joka löydettiin 21. syyskuuta 2012. Sen löysivät valkovenäläinen Vitali Nevski ja venäläinen Artjom Novitšonok käyttäen ISON-verkostoon kuuluvaa 0,4 metrin teleskooppia. Komeetta tuli periheliinsä (piste, jossa se on radallaan lähinnä Aurinkoa) 28. marraskuuta 2013 ohittaen sen vain 1,2 miljoonan kilometrin etäisyydeltä. Komeetta kuitenkin ilmeisesti hajosi kappaleiksi jo ennen periheliä.


title: C/2012 S1

text: Komeetan löytyessä sen näennäinen kirkkaus 18,8, mikä oli huomattavasti liian vähän sen näkemiseksi paljaalla silmällä.Alun perin sen odotettiin perihelinsä aikana kirkastuvan niin paljon, että näkyisi jonkin aikaa paljain silmin jopa päivänvalossa. Komeetta ohitti Marsin 1. lokakuuta 2013 0,0725 AU:n etäisyydeltä, ja sen mahdolliset jäännökset ohittavat arvioiden mukaan Maan 26. joulukuuta 2013 0,4292 AU:n etäisyydeltä.


title: C/2012 S1

text: Hubble-avaruusteleskoopin ottamien kuvien perusteella komeetan ytimen halkaisijaksi ennen periheliä arvioitiin 4,8–6,4 kilometriä.


title: C/2012 S1

text: C/2012 S1 tuli periheliinsä 28. marraskuuta 2013. Tällöin se oli 0,0124 AU:n (1 867 000 km) etäisyydellä Auringon keskustasta. Tämä vastaa 1 165 000 km:n etäisyyttä Auringon pinnasta. Marsin komeetta ohitti 1. lokakuuta 2013 0,0725 AU:n (10 846 000 km) etäisyydeltä, ja Maan se ohittaa 26. joulukuuta 2013 0,4292 AU:n (64 207 000 km) etäisyydeltä, mikäli komeetasta on enää mitään silloin jäljellä.


title: C/2012 S1

text: Komeetan kiertorata on lähes parabolinen, mikä viittaa siihen, että se on tuore Oortin pilvestä saapuva komeetta. Komeetan ydin ilmeisesti hajosi ennen periheliä. Jos komeetta olisi pysynyt kasassa, sille olisi luultavasti syntynyt näyttävä pyrstö.


title: C/2012 S1

text: Komeetan kiertoradasta on löydetty samankaltaisuuksia ”vuoden 1680 suuren komeetan” kanssa, ja on spekuloitu, että komeettojen välillä olisi yhteys (ne esimerkiksi olisivat olleet menneisyydessä osa samaa kohdetta). Myöhemmän tutkimuksen valossa komeetat eivät kuitenkaan liity toisiinsa.


title: C/2012 S1

text: Komeetan löytyessä sen näennäinen kirkkaus 18,8, mikä on 100 000 kertaa vähemmän kuin himmeimmän paljaalla silmällä näkyvän kohteen kirkkaus. Lähestyessään periheliään se kuitenkin kirkastui hiljalleen yhä kirkkaammaksi, ja arveltiin että perihelinsä aikana se saattaisi näkyä jopa päivänvalossa. C/2012 S1:sta on povattiin jopa yhtä kaikkien aikojen kirkkaimmista komeetoista. Kirkkaimmillaan komeetan arveltiin olevan joulukuusta 2013 tammikuuhun 2014. Komeetta ISON kirkastuikin noin -2.0 magnitudiin hieman ennen periheliä, mutta alkoi sen jälkeen nopeasti himmetä. Perihelin jälkeen komeetan jäännökset himmenivät nopeasti aina 7.0 magnitudiin saakka, ja ei tiedetä kyetäänkö niitä havaitsemaan maasta edes kaukoputkilla.


title: C/2012 S1

text: Ennen periheliä arveltiin että komeetan magnitudiksi olisi suurimmillaan jopa –16. Tällöin se olisi ollut huomattavasti täysikuuta kirkkaampi ja taivaan kirkkain kohde Auringon jälkeen. Jotkut tieteilijät kuitenkin ilmaisivat jo tällöin erimielisyytensä komeetan poikkeuksellisesta kirkkaudesta. Mediahuhuja komeetasta sanottiin liioitelluksi, ja huomautettiin, että sen kirkkaus oli pysynyt vakiona tai kasvanut hyvin hitaasti tammikuusta 2013 syksyyn asti.


title: C/2012 S1

text:
C/2012 S1 epäiltiin ensin hajonneen 28. marraskuuta perihelin aikana, mutta CIOC:in jäsenet epäilevät pienen palasen selvinneen ohituksesta koska fragmentti muodosti pienen pyrstön (CIOC = NASA Comet ISON Observing Campaign). Komeetta himmeni heti ohituksen jälkeen magnitudiin 5, himmentyen koko ajan enemmän.
Pian alettiin kuitenkin jälleen pitää todennäköisenä, että komeetta olisi hajonnut jo ennen periheliä, sillä komeetalta ei kyetty havaitsemaan tunnistettavaa ydintä SOHO-luotaimen kuvissa.


title: C/2012 S1

text: Komeetan virallinen nimi on C/2012 S1, jossa "C" tarkoittaa komeetan tyyppiä (ei-jaksollinen), 2012 löytämisvuotta, "S" löytämisen tarkempaa ajankohtaa (syyskuun jälkimmäinen puolisko), ja 1 järjestyslukua. Jos komeetta olisi nimetty yleisen käytännön mukaan löytäjiensä mukaan, sen nimi olisi komeetta Nevski–Novichonok. Komeetan löytäjät eivät kuitenkaan julkaisussaan olettaneet kohdetta komeetaksi, vaan sen luonteen varmistivat toiset havaitsijat. Yleisesti komeetta tunnetaan nimellä ISON.


title: Kingsin piirikunta

text: Kingsin piirikunta viittaa useampaan hallintoalueeseen:


title: Kingsin piirikunta

text: Kanada:


title: Kingsin piirikunta

text: Yhdysvallat:


title: Katila

text: Katila on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Nokia Asha 311

text:
Nokia Asha 311 on Nokian Asha-sarjaan kuuluva 3.5G-puhelin ja lukeutuu perus- ja älypuhelinten välimaastoon.
Käyttöjärjestelmänä toimii Asha Series 40 ja mukana on monia älypuhelinten ominaisuuksia, kuten nettiselain, sovelluskauppa, Facebook- ja Twitter-sovellukset, Nokia Kartat ja älypuhelinpelinä tunnettu Angry Birds. Hinnaltaan Asha 311 vastaa kuitenkin monia peruspuhelimia ja puhelimen tullessa markkinoille veroton jälleenmyyntihinta oli 92 euroa. Suomessa puhelinta on saatavilla punaisena, valkoisena, sinisenä ja tumman harmaana.


title: Nokia Asha 311

text: Nokia on saanut monet isot pelitalot taakseen tukemaan Asha Series 40 -alustaa. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Facebook ja mobiilipeleistä tunnettu Zynga, sekä muun muassa EA, Gameloft, Rovio ja Namco Bandai. Zynga tuo suositut Draw Something- ja Zynga Poker -pelinsä Asha-puhelimille. EA tarjoaa laitteelle 40 ilmaiseksi ladattavaa peliä, joihin lukeutuvat Tetris, Bejeweled, Need for Speed The Run ja Fifa 2012. Roviolta tulee Angry Birds -sarjan pelejä ja Namco Bandai tuo monia klassikkonimikkeitä, kuten Pac-Man, Soulcalibur, Ridge Racer Drift ja Final Fantasy.


title: HMS Fleetwood (U73)

text: HMS Fleetwood (viirinumero L47 ja U73) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Grimsby-luokan sluuppi, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Fleetwood (U73)

text: Alus tilattiin 1. maaliskuuta 1935 Devonportin telakalta osana vuoden 1934 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 14. elokuuta ja alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1936 kumminaan Lady Plunkett Ernle-Ernle-Drax. Alus valmistui vielä saman vuoden lopulla 19. marraskuuta.


title: HMS Fleetwood (U73)

text: Alus valittiin koealukseksi testattaessa uutta neljän tuuman ilma- ja merimaaliammuntaan soveltuvaa tykkiä. Koeajojen päätyttyä marraskuussa 1937 alus huollettiin ennen siirtoa Punaiselle merelle. Se palasi Britteinsaarille vasta toisen maailmansodan puhjettua. Aluksen ilmatorjunta-aseistusta vahvistettiin, jonka jälkeen se aloitti saattueiden suojaamisen.


title: Nokia Asha 306

text: Nokia Asha 306 on Nokian vuonna 2012 julkaisema Asha-puhelinsarjaan kuuluva puhelin. Siinä on resistiivinen kosketusnäyttö. Sen näytön koko on kolme tuumaa ja siinä on 2 megapikselin kamera.


title: Rämelehtimittari

text: Rämelehtimittari ("Scopula virgulata") on melko harvinainen lehtimittareihin kuuluva perhoslaji. Suomen lajiston uhanalaisluokituksessa 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).


title: Rämelehtimittari

text: Rämelehtimittari muistuttaa ulkonäöltään suuresti monia sukulaislajejaan. Sekä etu- että takasiipien pohjaväri on vaalean ruskea ja ne ovat kauttaaltaan tummien suomujen täplittämät. Etusiiven kärki on terävä ja sen poikkiviirut erottuvat hieman taustaväriä tummemman ruskeina. Poikkiviirut kulkevat siiven poikki yhdensuuntaisina suorina, eivät muiden suvun lajien tapaan kaarevina, eivätkä kaarru tyveä kohti edes siiven etureunassa. Etusiivessä keskipilkku ei yleensä näy, mutta takasiivessä se erottuu selvästi. Siipiväli 20–22 mm.


title: Rämelehtimittari

text: Rämelehtimittarilla on useita eri alalajeja, joiden levinneisyydet kattavat suuren osan Eurooppaa Portugalista Venäjälle. Idässä elinalue jatkuu Siperian poikki Koreaan saakka. Ruotsissa lajia tavataan ainoastaan Gotlannissa. Suomessakin se on hyvin paikoittainen ja levinneisyys rajoittuu aivan maan eteläisimpiin osiin. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkupuolelle huipun sijoittuessa kesä-heinäkuun vaihteeseen. Etelä-Euroopassa lajilla on 2–3 sukupolvea vuodessa.


title: Rämelehtimittari

text: Suomessa rämelehtimittari elää nimensä mukaisesti rämeillä. Keski-Euroopassa tyypillinen elinympäristö on kuitenkin nummi tai hiekkamaa ja Siperiassa arojen rinteet. Se on esiintymiseltään hyvin paikoittainen, mutta sopivalla paikalla yksilöitä voi olla paljonkin. Koiraat lentelevät pääasiassa illalla ja yöllä, naaraat joskus myös päivällä. Perhoset tulevat valolle. Keskenkasvuinen toukka on talvehtiva elämänvaihe.


title: Rämelehtimittari

text: Suomen lisäksi myös Ruotsissa laji on luokiteltu vaarantuneeksi


title: Rämelehtimittari

text: Toukka syö mustikkaa ("Vaccinium myrtillus").


title: Poppelikeltayökkönen

text: Poppelikeltayökkönen ("Xanthia ocellaris") on Suomessa erittäin harvinainen tarhayökkösiin kuuluva yöperhonen.


title: Poppelikeltayökkönen

text: Muunteleva laji, jonka yleisväritys vaihtelee vaaleanruskeasta tummanharmaaseen. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat kaksinkertaiset ja kaksoisviirun väliin jäävä alue on yleisväriä vaaleampi, mutta ne erottuvat hyvin vaihtelevasti. Rengastäplä ja munuaistäplä ovat pohjavärin väriset mutta vaaleareunaiset ja munuaistäplän takanurkassa on musta, terävästi valkeakeskustainen täplä. Ulomman poikkiviirun ulkopuolelta siipi on usein tummempi. Siipisuonet erottuvat vaaleina pitkittäisviiruina. Takasiivet ovat vaaleat, takareunastaan hieman tummemmat. Siipiväli 33–40 mm.


title: Poppelikeltayökkönen

text: Suomessa poppelikeltayökkönen on satunnainen harhailija, joka tavattiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 2004 ja yksilöitä on tavattu kaikkiaan vain muutama.. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena syyskuusta lokakuulle.


title: Poppelikeltayökkönen

text: Etelämpänä Euroopassa laji elää erilaisilla avoimilla paikoilla, kuten tienvieruksilla, rannoilla ja puistoissa. Toukka elää aluksi puissa ja siirtyy myöhemmin syömään ruohovartisia kasveja. Kotelovaihe tapahtuu löyhässä kotelokopassa maassa. Muna talvehtii ravintokasvin oksalla.


title: Poppelikeltayökkönen

text: Toukka elää mustapoppelilla ("Populus nigra") ja pajuilla, myöhemmin erilaisilla ruohovartisilla kasveilla.


title: Lusto

text: Lusto voi viitata johonkin seuraavista:


title: Byron Stroud

text: Byron Stroud (s. 12. helmikuuta 1969 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on metalliyhtyeiden Fear Factory ja Strapping Young Lad entinen basisti. Nykyään hän toimii yhtyeissä 3 Inches of Blood, City of Fire sekä Zimmers Hole.


title: Donald Schön

text: Donald Alan Schön (s. 19. syyskuuta 1930 Boston - k. 13. syyskuuta 1997 Boston) oli yhdysvaltalainen professori ja organisaatioiden oppimisen tutkija.


title: Donald Schön

text: Schön suoritti bachelor-tutkintonsa Yalen yliopistossa 1951 ja opiskeli sen jälkeen filosofiaa Harvardin yliopistossa, mistä hän väitteli tohtoriksi 1955 aiheenaan John Deweyn kasvatusfilosofia. Hän opiskeli myös pianon- ja klarinetinsoittoa Sorbonnen yliopistossa. Schön oli naimisissa kuvanveistäjä Nancy Quintin kanssa. Heillä oli neljä lasta.


title: Donald Schön

text: Hänen ensimmäinen merkittävä teoksensa "Displacement of Concepts" (1963) käsittelee keksimisen dynamiikkaa ja metaforien merkitystä luovissa prosesseissa. Teos liittyi hänen työhönsä Arthur D. Little -konsulttiyrityksessä vuosina 1957-1963.


title: Donald Schön

text: Vuonna 1968 hänet nimitettiin vierailevaksi professoriksi Massachusetts Institute of Technology -korkeakouluun. Neljä vuotta myöhemmin, 1972 hän sai hoitaakseen professuurin nimikkeellä Ford Professor of Urban Studies and Education. Hän johti Department of Urban Studies and Planning -yksikköä vuosina 1990-1992. Schön toimi MIT:ssä kuolemaansa saakka.


title: Donald Schön

text:
Schönin tärkeä yhteistyökumppani oli hänen MIT:n vuosinaan aikuiskoulutuksen ja organisaatiokäyttäytymisen asiantuntija Chris Argyris. Yhdessä he tarkastelivat organisaatioiden kehittymisen, mukautumisen, oppimisen ja epäonnistumisen problematiikkaa. Yhteistyö johti 1970-luvulla kahteen yhteiseen kirjaan: Theory into practice (1974) ja Organizational Learning (1978). Jälkimmäisestä julkaistiin vuonna 1996 uusi laitos nimellä "Organisational learning II: Theory, method and practice".
Poliittinen kuohunta 1960- ja 1970-lukujen Yhdysvalloissa synnytti vasemmistolaisten ja oikeistolaisten ääri-ilmiöiden ohella myös maltillisia keskiryhmiä. Maltillista suuntausta kannattanut Donald Schön uskoi tutkimisen, reflektion ja oppimisen mahdollisuuksiin yhteiskunnan maltillisessa uudistamisessa marginaalista käsin.


title: Carlos Eduardo (jalkapalloilija, 1987)

text: Carlos Eduardo Marques (s. 18. heinäkuuta 1987 Ajuricaba, Rio Grande do Sul, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttä. Hän edustaa Venäjän Valioliiga-joukkue Rubin Kazania. Eduardon pelinumero on 11.


title: Carlos Eduardo (jalkapalloilija, 1987)

text: Carlos Eduardo tunnetaan erittäin teknisenä pelaajana, joka kykenee huikeisiin suorituksiin yksi vastaan yksi -tilanteissa. Hän on myös todella liikkuva, jonka ansiosta pelikaverit löytävät hänet helposti ja peli kulkee paljon hänen kauttaan.


title: Dino Cazares

text: Dino Cazares (s. 2. syyskuuta 1966 El Centro, Kalifornia) on meksikonamerikkalainen muusikko, joka tunnetaan industrial metal -yhtyeen Fear Factoryn kitaristina. Hän soittaa myös yhtyeissä Divine Heresy ja Asesino.


title: Mall of America

text: Mall of America (tunnetaan myös nimillä MOA tai the Megamall) on Bloomingtonin kaupungissa Yhdysvaltain Minnesotassa sijaitseva kauppakeskus. Se sijaitsee Interstate 494:n ja Minnesota State Highway 77:n liittymän kaakkoispuolella ja Minnesotanjoen pohjoispuolella. Kauppakeskus avattiin vuonna 1992 ja siellä käy vuosittain noin 40 miljoonaa kävijää. Kauppakeskuksen omistaa Triple Five Group, joka omistaa myös esimerkiksi West Edmonton Mallin kauppakeskuksen.