title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text:
Play-off -kierros jakautuu kahteen osioon: mestareiden ja hyvin sijoittuneiden osioon. Kummankin osion häviäjät siirtyvät Eurooppa-liigan kauden 2012–2013 lohkovaiheeseen.
!colspan="5"|Mestarit


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: !colspan="5"|Hyvin sijoittuneet


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Joukkueet jaetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan koti- ja vierasottelun. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon kolmanneksi sijoittuvat pääsevät Eurooppa-liigan kauden 2012–2013 ensimmäiselle pudotuspelikierrokselle ja neljänneksi sijoittuvat putoavat pois.


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Kahdeksasta lohkoista kaksi parasta eli yhteensä 16 joukkuetta selviytyi pudotuspeleihin. Kaikki ottelut, paitsi finaali, pelataan kaksiosaisena. Joukkueet pelaavat toisiaan vastaan kotona ja vieraissa. Ensimmäiselle kierrokselle samaan ottelupariin ei voi päästä arvonnasta kahta joukkuetta samasta maasta tai lohkosta.


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Neljännesvälieräparien arvonta suoritettiin 20. joulukuuta 2012. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 12., 13., 19. ja 20. helmikuuta 2013. Toiset osaottelut pelattiin 5., 6., 12. ja 13. maaliskuuta 2013.


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Puolivälieräparien arvonta suoritettiin 15. maaliskuuta 2013. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 2. ja 3. huhtikuuta 2013. Toiset osaottelut pelattiin 9. ja 10. huhtikuuta 2013.


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Välieräparien arvonta suoritettiin 12. huhtikuuta 2013. Ensimmäiset osaottelut pelattiin 23. ja 24. huhtikuuta 2013. Toiset osaottelut pelattiin 30. huhtikuuta ja 1. toukokuuta 2013.


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Loppuottelu pelattiin 25. toukokuuta 2013 Wembley Stadiumilla, Lontoossa.


title: Mestarien liigan kausi 2012–2013

text: Parhaat maalintekijät ja syöttäjät Mestarien liigan kaudella 2012–2013 (vain lohkovaihe ja pudotuspelit):


title: Luis Rojas Mena

text: Luis Rojas Mena (21. kesäkuuta 1917 – 18. maaliskuuta 2009) oli meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 31. maaliskuuta 1945 ja nimitettiin Culiacánin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Accian titulaaripiispaksi 6. toukokuuta 1968. Piispaksi vihkiminen suerais 16. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi José Garibi y Rivera, jota avustivat Francisco Javier Nuño y Guerrero ja Everardo López Alcocer.


title: Luis Rojas Mena

text: Rojas Mena sai 20. elokuuta 1969 nimityksen Culiacánin piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 4. lokakuuta 1993.


title: Jesús Humberto Velázquez Garay

text: Jesús Humberto Velázquez Garay (16. toukokuuta 1940 Culiacán – 22. kesäkuuta 2013) oli meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Culiacánin hiippakuntaan 12. maaliskuuta 1964 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Belesasan titulaaripiispaksi 10. helmikuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 4. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Girolamo Prigione, jota avustivat Luis Rojas Mena ja Alfonso Humberto Robles Cota.


title: Jesús Humberto Velázquez Garay

text: Velázquez Garay sai 28. huhtikuuta 1988 nimityksen Celayan piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 26. heinäkuuta 2003.


title: Alfonso Humberto Robles Cota

text: Alfonso Humberto Robles Cota (30. lokakuuta 1931 Los Mochis – 5. tammikuuta 2017) oli meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 30. lokakuuta 1955 ja nimitettiin Tepicin hiippakunnan johtoon 12. tammikuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 1. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Girolamo Prigione, jota avustivat Luis Rojas Mena ja Adolfo Antonio Suárez Rivera.


title: Alfonso Humberto Robles Cota

text: Robles Cota jäi eläkkeelle 21. helmikuuta 2008.


Holocaust Memorial of the Greater Miami Jewish Federation, tunnetaan myös nimellä Holocaust Memorial on Miami Beach, on holokaustimuistomerkki. Se sijaitsee Meridian Avenuella Miami Beachin kaupungissa Floridassa, Yhdysvalloissa. Muistomerkin suunnittelukomitea perustettiin vuonna 1985 ja muistomerkki avattiin vuonna 1990. Muistomerkin suunnitteli arkkitehti ja kuvanveistäjä Kenneth Treister.


title: Hyppynaru

text: Hyppynaru on naruhyppelyn väline, jota käytetään leikkimiseen, kuntoiluun tai kilpailemiseen. Naruhyppelyä pidetään hyödyllisenä ja monipuolisena liikuntamuotona, ja se on aina ollut suosittu lasten leikki.


title: Hyppynaru

text: Nyrkkeilijät ovat perinteisesti käyttäneet hyppynarua paljon harjoittelussaan niin lämmittelyyn kuin rytmitajun kehittämiseksikin. Myös lapset ovat aina harrastaneet naruhyppelyä eri tavoin leikeissään. Naruhyppelyssä järjestetään myös kansainvälisiä mestaruuskilpailuja, kuten maailman- ja Euroopan-mestaruuskilpailuja.


title: Hyppynaru

text: Naruhyppely voi parantaa yleiskuntoa, motoriikkaa, rytmitajua, alaselän lihasten kuntoa ja jalkojen kimmoisuutta, sekä tehostaa imunestekiertoa jaloista. Tehokas naruhyppely kohentaa myös aerobista kuntoa. Naruhyppelyllä voidaan lisäksi auttaa naisten lantiolihasten heikkoudesta johtuvia oireita.


title: Hyppynaru

text: Naruhyppelytekniikoita on useita erilaisia, esimerkiksi tasajalkaa, yhdellä jalalla tai vuorojaloin hyppiminen, erilaiset narun pyöritystavat, sekä narun kanssa eri tavoin liikkuminen. Lasten naruhyppelyleikkien variaatioita ovat muun muassa "kissanviikset", "koulu" tai "ruotsalainen hyppely".


title: Kilpukkakasvit

text: Kilpukkakasvit (Hydrocharitaceae) on yksisirkkaisten lahkoon Alismatales kuuluva kasviheimo, jossa on 18 sukua ja 116 lajia. Kilpukkakasvit ovat vesikasveja, jotka kasvavat pääasiassa sisävesissä, mutta on myös meressä kasvavia lajeja. Karibianmeri ja Intian valtameri ovat merilajien pääasiallisinta esiintymisaluetta. Sisävesilajeja on kaikilla mantereilla, Afrikassa vain pohjoisosissa.


title: Kilpukkakasvit

text: Kilpukkakasvit ovat vesikasveja, minkä vuoksi puusolukosta puuttuvat putkilot. Varren sisäketto (endodermi) on heikosti kehittynyt tai sen soluissa on paksut soluseinät. Lehtikanta voi olla tuppimainen. Muutoin lehdet ovat tavallisesti erilaistumattomia, joillakin on valeruoti.


title: Kilpukkakasvit

text: Kukintoa tukee kaksi usein yhteenkasvanutta ylälehteä. Siitepölyhiukkasessa ei ole huokosia ja sen pintakerros (eksiini) on ohut tai puuttuu. Kukassa on tavallisesti kolme joutoheteistä muuntunutta mesiäistä.


title: Kilpukkakasvit

text: Kilpukkakasveilla on kehänalainen sikiäin, jossa on selvästi sikiäimen seinämästä esiin työntyvät istukat tai istukkatyyppi on laminaarinen eli lapaistukka. Vartaloita on yksi, se on lyhyt, ja luotit ovat tavallisesti kahtiajakautuneita. Siemenaiheita on kolme tai useampia. Hedelmä on usein vaihtelevissa määrin mehevä. Siemenkuoressa on kivisoluja. Siemenaiheen kalatsasta kehittyy siemenen ravintovarasto eli endospermi, ja siihen tunkeutuu yksisoluisia haustorioita eli imuelimiä alkioripustimesta (suspensori). Kromosomiluku on kilpukkakasveilla huomattavan vaihteleva.


title: Kilpukkakasvit

text: Kilpukkakasvien 18 sukua ja 116 lajia jakautuvat neljään alaheimoon.


title: Kilpukkakasvit

text: Hydrocharitoideae-alaheimon muodostaa kaksi sukua: "Hydrocharis" (kilpukat) ja "Limnobium". Niissä on yhteensä viisi lajia, jotka kasvavat lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla, mm. Suomessa kilpukka ("H. morsus-ranae"). Alaheimon kasveilla on lehdissään leveät ja ehytlaitaiset lavat sekä valeruoti. Lehtikantaan liittyvät myös kielekkeet, jotka sijaitsevat kannan ja varren välissä tai parillisina sivuilla. Kasvit ovat yksikotisia: yksineuvoiset kukat sijaitsevat samassa kasviyksilössä. Hedekukissa on kolmen verho- ja kolmen terälehden kiehkurat ja 1-6 hedettä, emikukissa kolme verholehteä ja tavallisesti kolme terälehteä tai joskus teriö puuttuu. Emiö on yhdislehtinen, 3-9 emilehden muodostama. Sikiäin on kehänalainen. Siemenaiheet ovat suoria. Siemenkuoren uloimman solukerroksen solut ovat hyvin suurentuneet. Kromosomiluku alaheimossa vaihtelee n = 7-11, 13-15.


title: Kilpukkakasvit

text: Alaheimossa on vain yksi laji, Suomessakin tavattava sahalehti ("Stratiotes aloides"). Se on euraasialainen laji. Sahalehden lehdet ovat kolmessa rivissä ruusukkeena ja reunoiltaan piikkiset. Kasvi on kaksikotinen, ja sen kukissa on 3-lehtiset verhiö ja teriö. Hedekukissa on paljon heteitä, joista vain osa on fertiilejä. Emikasvien kukissa on joutoheteitä, kuusi erillistä emiä kahdessa kiehkurassa. Kromosomiluku n = 10+.


title: Kilpukkakasvit

text: Anacharidoideae-kilpukkakasveihin kuuluu seitsemän sukua ja 38 lajia, jotka kasvavat trooppisilla, subtrooppisilla ja lauhkeilla alueilla erityisesti Amerikassa. Lajeilla on asennoltaan kiehkuraiset tai kierteiset lehdet, jotka ovat yleensä kapeita, ehyt- tai piikkilaitaisia ja tavallisesti vailla valeruotia. Kukat ovat yleensä yksineuvoisia ja kasvit kaksikotisia. Hedekukat vapautuvat tavallisesti jo nuppuvaiheessa kellumaan vapaasti ympäriinsä päästäkseen kosketuksiin emikukkien kanssa. Emikukissa on tav. pitkä maljamainen pohjus (hypanthium) ja joutoheteitä. Emiö on yhdislehtinen, tav. kolmen, joskus useamman emilehden muodostama. Hedelmä on kota, joka ei avaudu tai avautuu epäsäännöllisesti. Kromosomiluku on alaheimossa vaihteleva.


title: Kilpukkakasvit

text: Alaheimossa on myös meressä kasvavia lajeja, kuten sen lajimäärältään suurimmassa suvussa "Najas" (näkinruohot, 40 lajia). Näkinruohot on lähes yleismaailmallinen suku, muuten alaheimon lajeja tavataan tropiikissa ja subtropiikissa, erityisesti Vanhan maailman puolella. Lehdet sijaitsevat kaksirivisesti tai kiehkuroissa ja ovat tav. kapeita, ehyt- tai hammaslaitaisia; valeruoti puuttuu. Kukassa on tav. kaksi-, harvoin yksikiehkurainen kehä, joka ei ole erilaistunut verho- ja terälehdiksi; joskus kehä puuttuu. Kukat ovat yksineuvoisia. Emikukissa on pohjusmalja, joutoheteitä ja yhdislehtinen kehänalainen sikiäin. Hedelmä on mehevä mutta kotamainen tai epäsäännöllisesti avautuva. Kromosomiluku n = 6-8, 10, 12, 15.


title: Kilpukkakasvit

text: Suomalaiset nimet:


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1932

text: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1932 järjestettiin 8. marraskuuta 1932. Vaalit voitti demokraatti Franklin D. Roosevelt haastajanaan istuva presidentti, republikaani Herbert Hoover.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1932

text: Eräänä vaalituloksen syistä pidetään sitä, että Hoover ei ollut pystynyt pitämään lupauksiaan talouskasvusta johtuen 1930-luvun lamasta. Lisäksi Rooseveltin sukulaissuhde entiseen presidenttiin, Theodore Rooseveltiin oli yleisessä tiedossa.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1932

text:
Demokraattinen puolue:
Republikaaninen puolue:


title: Suolakekasvit

text: Suolakekasvit (Juncaginaceae) on Alismatales-lahkoon kuuluva yksisirkkaisheimo, jossa on kolme sukua ja 15 lajia. Niitä esiintyy lähes kaikkialla maapallolla, mutta erityisesti merenrannoilla.


title: Suolakekasvit

text: Suolakekasvit ovat kosteikkoruohoja, joilla on enemmän tai vähemmän yksipintaiset lehdet ja vanallinen, terttumainen tai tähkämäinen kukinto. Kukan kaikki osat ovat erilehtisiä.


title: Suolakekasvit

text: Suomessa esiintyy kaksi suolakekasveihin kuuluvaa lajia:


title: Suolakekasvit

text: Kasvullisten varsien kärkikasvusolukot ovat ainakin joillakin suolakekasveilla kahtia jakautuvia. Varressa on sisäketto (endodermi) tai se puuttuu. Ilmaraot voivat olla tetrasyyttisiä, so. apusoluja on neljä ja niistä kaksi on samansuuntaisia kuin huulisolut, kaksi poikittaista. Lehtiasento on kierteinen, ja lehdet ovat enemmän tai vähemmän yksipintaisia (unifasiaalisia), harvoin lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä ja ovat syrjittäisiä (isobifasiaalisia). Toisinaan kasvit ovat sekasopuisia (polygaamisia), so. niillä on sekä yksi- että kaksineuvoisia kukkia. Tavallisesti kukat ovat perällisiä ja suojuslehdettömiä. Kukkalehtien lukumäärä kussakin kiehkurassa vaihtelee yhdestä neljään, ja joskus kukat ovat vastakohtaisia. Kehälehtiä on yhdestä neljään tai jopa kuusi, toisinaan ne puuttuvat. Heteitä on kolmesta kahdeksaan. Emilehtiä on joko yksi tai kolmesta kymmeneen heikosti yhteen kasvaneina. Fertiilit emit sijaitsevat kohdakkain sisempien kehälehtien kanssa. Emin luotti on pensselimäinen. Kussakin emissä on pohjaistukassa yksi tai muutama siemenaihe, jossa on neljästä kuuteen solukerrosta käsittävä laitasolukko. Hedelmä on joko lohkohedelmämäinen tai pähkylämäinen, joskus koukullinen tai siivellinen; kehälehtien jäänteet voivat olla pysyviä. Siemenkuoren eksotesta ja endotegmen -kerroksissa on pintakelmu eli kutikula. Siemenessä voi olla valkuainen (endospermi). Alkiossa on lyhyt ja paksu varsimainen osa (hypokotyyli) ja sivulla sijaitseva sirkkajuuri. Suolakekasvien kromosomiluku on n = 6,8,15 jne.


title: Suolakekasvit

text: Suvussa "Lilaea" esiintyy maitiaisputkia. Suolakkeilla ("Triglochin") on lehdissään kielekkeet. "Tetroncium"-lajit ovat kaksikotisia, emi- ja hedekukat sijaitsevat eri yksilöissä; niiden istukkatyyppi on parietaalinen.


title: OWSLA

text: OWSLA on yhdysvaltalainen elektronista musiikkia tuottava levy-yhtiö, jonka perusti elektronisen musiikin tuottaja Skrillex vuonna 2011. Levy-yhtiön tunnuslause on "Good People, Good Times" ("Hyviä ihmisiä, Hyviä hetkiä")


title: Maundiaceae

text: Maundiaceae on yksisirkkaisheimo, joka kuuluu lahkoon Alismatales. Siihen kuuluu vain yksi itäaustralialainen laji: "Maundia triglochinoides". Sen lehdet ovat 3-särmäiset, kukinto vanallinen, emiö yhdislehtinen ja sikiäin kehänalainen sekä hedelmänä lohkohedelmä.


title: Maundiaceae

text: Vanan ulommat johtojänteet ovat kääntyneet nurin. Lehdet ovat poikkileikkaukseltaan kolmiomaiset eikä niissä ole kielekettä. Kukinto on tähkämäinen ja sen kukat ovat perättömiä (sessiilejä). Kukat ovat vastakohtaisia ja suojuksettomia. Kehälehtiä on kaksi tai kukinnon kärjessä jopa neljä. Kehälehdet ovat kynnellisiä. Heteitä on tavallisesti kuusi, harvoin neljä tai viisi, ja niiden ponnenpuoliskot (teekat) ova erillään toisistaan. Sikiäin on yhdislehtinen, tavallisesti neljästä, joskus kolmesta emilehdestä muodostunut. Emilehdet ovat sivuiltaan enemmän tai vähemmän erillisiä, ja niiden reunassa on käyristynyt vartalo. Siemenaiheen ulkokalvo on kolmen tai neljän solukerroksen paksuinen ja siinä on ilmakanavia. Sisäkalvo on noin kaksi solukerrosta, ja siemenaiheen reunasolukko neljä solukerrosta. Siemenaiheen sydän eli nukellus on solusulauman tapainen (soluseinät ovat hävinneet). Hedelmä on lohkohedelmä, jossa kehälehtien jäänteet ovat jäljellä.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1928

text: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1928 järjestettiin 6. marraskuuta 1928. Vaalit voitti republikaani Herbert Hoover haastajanaan demokraatti Al Smith. Hoover sai kansansuosiota pääasiassa lupauksillaan talouskasvusta 1920-luvun jatkuvan taloudellisen menestyksen varjossa.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1928


title: Posidoniaceae

text: Posidoniaceae on kasviheimo, jonka ainoa suku on "Posidonia". Siinä on yhdeksän lajia, ja ne kasvavat merivedessä Välimerellä ja Australian eteläpuolella. Kasvit ovat meriheiniä, jotka on helppo tunnistaa kuituisista lehtien jäänteistä, joita on pitkin vaakajuurakkoa, ja haarovasta terttumaisesta kukinnosta.


title: Posidoniaceae

text: Heimon kasvien kasvutapa on varsijatkoinen (monopodiaalinen). Lehtitupista jää jäljelle runsaasti ligniinittömiä kuitujuosteita. Kukinto on haarainen, ja haaroissa on suojuslehtiä. Kukat ovat perättömiä ja kukintohaarat ovat tähkämäisiä. Kukat ovat tavallisesti kaksineuvoisia ja suojuksellisia; suojuslehdet ovat johtojänteettömiä. Heteitä on kolme, ja niiden ponnen teekat ovat enemmän tai vähemmän erillisiä, karisevia, ja niiden välinen lokeroside (konnektiivi) on leveä ja kilpimäinen. Siitepölyhiukkaset ovat sileitä ja hiukkasen seinämästä puuttuu eksiini-kerros. Emilehtiä on yksi eikä vartaloa ole. Luotti on rakenteeltaan monimutkainen. Siemenaihe on varreton ja luokkimaisesti taipunut (kampylotrooppinen). Siinä on yhtyneiden kalvojen (integumenttien) muodostama lisäke mikropyleä eli siitereikää vastapäätä. Ulkointegumentti on noin kuuden solukerroksen paksuinen, sisempi noin neljän. Siemenaiheen laitasolukossa on noin kymmenen tai enemmän solukerrosta. Hedelmä on mehevä tuppilo, jonka ympärillä on pysyvänä säilynyt konnektiivi. Taimessa on sirkkajuuri, jossa on muutama juurikarva, tai sirkkajuuri puuttuu. Kromosomiluku on n = 10.


title: Posidoniaceae

text: Välimeressä kasvavan lajin "Posidonia oceanica" kloonit voivat olla jopa 15 km leveitä ja iältään kymmeniä tuhansia vuosia.


title: Tyttö hiekkakuopassa

text: Tyttö hiekkakuopassa on Helene Schjerfbeckin temperamaalaus kankaalle vuodelta 1912.


title: Tyttö hiekkakuopassa

text: Maalaus kuvaa leikkiinsä keskittynyttä tyttöä, joka piirtelee risulla hiekkaan. Aurinkoisen kuvan värit ovat voimakkaita, punaista, keltaista ja sinistä. Teoksessa on harkittua viivan ja värin käyttöä.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1924

text: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1924 järjestettiin 4. marraskuuta 1924. Vaalit voitti istuva presidentti, republikaani Calvin Coolidge haastajanaan demokraatti John W. Davis ja edistyspuoluelainen Robert M. La Follette.


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1924

text: Koska Davis oli konservatiivinen demokraatti, edistyspuoluelainen Robert M. La Follette valittiin liberaalidemokraattien tukemaksi presidenttiehdokkaaksi. Näin demokraattisen puolueen ehdokkuus "jaettiin".


title: Yhdysvaltain presidentinvaalit 1924

text:
Demokraattinen puolue:
Republikaaninen puolue:


title: Cymodoceaceae

text: Cymodoceaeceae on pieni yksisirkkaisheimo, joka kuuluu lahkoon Alismatales. Siinä on viisi sukua ja 16 lajia, jotka kasvavat merissä lämpimillä ja trooppisilla alueilla, erityisesti Australiassa.


title: Cymodoceaceae

text: Heimon lajit kasvavat yleensä haarajatkoisesti eli sympodiaalisesti, ja niiden juuret ovat tavallisesti haarattomia. Juurakossa on keskuslieriö. Kasveilla on kärjestään sahaiset lehdet, jotka sijaitsevat kahdessa rivissä. Kukat ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat joko yksi- tai kaksikotisesti. Kukinto on viuhkomainen ja sijaitsee suojuslehden sisällä tai kukat ovat yksittäin. Kukat ovat kehättömiä. Hedekukassa on kaksi yhteen kasvanutta hedettä, emikukissa kaksi erillistä emiä, joilla on pitkät ja usein haaroittuvat vartalot. Myös luotti on pitkä. Hedelmä on pähkylä tai pieni luumarja, jossa on yksi, harvemmin kaksi siementä. Siementaimen juuressa on juurikarvatupsu.


title: Cymodoceaceae

text: Suvussa "Halodule" nilan siiviläputkissa on paksut ja helmiäishohtoiset soluseinät. Suvussa "Syringodium" lehtilapa on liereä ja heteen kärkilisäkkeet puuttuvat. Suvuissa "Amphibolis" ja "Cymodocea" siemenet itävät jo emokasvissa (vivipaarisuus).


title: Blaise Matuidi

text: Blaise Matuidi (s. 9. huhtikuuta 1987 Toulouse) on ranskalainen jalkapalloilija, joka on elokuusta 2017 lähtien pelannut Italian Serie A -sarjan Juventuksessa. Pelipaikaltaan Matuidi on puolustava keskikenttäpelaaja ja hänet tunnetaan erityisesti kovasta taklauspelistään.


title: Blaise Matuidi

text: Matuidi valittiin Ranskan joukkueeseen vuoden 2012 jalkapallon EM-kilpailuihin vaikka hän oli pelannut ainoastaan viisi maaottelua ennen valintaa. Maajoukkuedebyyttinsä Matuidi teki syyskuussa 2010 karsintaottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan.


title: Blaise Matuidi

text: Matuidi pelasi Ranskan joukkueessa keskikentällä yhdessä Paul Pogban kanssa vuoden 2014 MM-kisoissa. Hän oli voittamassa EM-hopeaa 2016 ja maailmanmestaruutta 2018. Hän on pelannut kaikkiaan 72 maaottelua ja tehnyt niissä yhdeksän maalia.


title: Bison bonasus hungarorum

text: Bison bonasus hungarorum on sukupuuttoon kuollut visentin alalaji. Se eli Karpaattien, Moldavian ja Transilvanian alueilla, kunnes kuoli sukupuuttoon 1700-luvun lopulla.


title: Vitakasvit

text: Vitakasvit (Potamogetonaceae) on yksisirkkaisten kasvien Alismatales-lahkoon kuuluva vesikasviheimo, jossa on neljä sukua ja 102 lajia. Yli puolet lajeista, kaikkiaan 60 lajia kuuluu vitojen sukuun ("Potamogeton"), joka kuuluu myös Suomen kasvistoon. Toinen Suomen alueella esiintyvä suku on haurat ("Zannichellia"), jota aiemmin on pidetty omaan heimoonsa kuuluvana. Vitakasvien heimo on levinneisyydeltään yleismaailmallinen, mutta keskittyy lauhkeaan vyöhykkeeseen.


title: Vitakasvit

text: Useimmilla vitakasveilla on lehdessään erotettavissa jonkinlainen ruoti, vahva keskisuoni ja sivusuonia yhdistävät poikkisuonet. Lehden kannassa on tavallisesti huomiota herättävä kieleke. Kukinto on tiheän tähkämäinen; kukat ovat perättömiä (sessiilejä) ja tavallisesti yksineuvoisia, neljälukuisia. Haurojen kukinto on heimossa poikkeuksellinen: se ei ole tähkämäinen. Vitakasvien kukissa on pienet ja kynnelliset kehälehdet, jotka näyttävät sijaitsevan heteiden selässä. Heteitä on yhdestä neljää. Emit, joita on 1–8, tavallisesti neljä, ovat varrellisia, mikä näkyy erityisen selvästi haurojen kukissa. Luotti on kookas, hauroilla kilpimäinen tai suppilomainen ja siinä on ripsireunus. Siemenaihe tulee kypsyessään muodoltaan luokkimaiseksi eli kampylotrooppiseksi, ja siinä on neljästä kuuteen solukerroksen paksuinen reunasolukko. Hedelmä on pieni luumarja tai harvoin pieni marja, ja kehälehtien jäänteet ovat siinä jäljellä. Siemenessä on kierteinen, valkoinen alkio. Vitakasvien kromosomiluku on n = 12–18.


title: Vitakasvit

text: Vitakasvit ovat usein makeanveden kasveja, harvemmin merissä uposkasveina. Hauroilla varren kärkikasvusolukko on kahtia jakautuva. Sisävesien vitakasveilla on johtosolukossaan putkiloita. Ilmarakojen esiintyminen heimossa on harvinaista. Lehtiasento on kierteinen, kaksirivinen tai vastakkainen. Lavan silmuasennossa (vernaatiossa) lavan reunat ovat kääntyneet silmun keskustaan päin, adaksiaalisesti. Joskus lehtilaita on sahainen ja siinä on kärkihuokonen.


title: Vitakasvit

text: Vitakasvien pölytys hoituu tuulen välityksellä tai siitepöly kelluu veden pinnalla emin luotille.


title: Vitakasvit

text: Haurat eroavat morfologialtaan selvästi muista heimon kasveista. Ne onkin melko haurain perustein sisällytetty vitakasveihin. Vidat puolestaan ovat para- tai jopa polyfyleettinen suku. Heimon läheisin sukulainen on ajokaskasvien heimo ("Zosteraceae"), jonka kanssa vitakasvit kuuluvat samaan evoluutiopuun haaraan Alismatales-lahkossa. Tällä kladilla lienee kaksi apomorfiaa, ominaisuutta, joita ei kantamuodolla ollut: haarattomat juuret ja lehden kärkihuokonen.


title: Francisco Rodríguez (puertoricolainen judoka)

text: Francisco Rodríguez (s. 20. toukokuuta 1970) on puertoricolainen judoka. Hän kilpaili vuonna 1996 Atlantan olympialaisissa, joissa hän oli jaetulla 21. sijalla. Rodríguez oli voittanut samana vuonna alle 71-kiloisten Karibianmeren-mestaruuden.


title: Pennantiaceae

text: Pennantiaceae on Apiales-lahkoon kuuluva kaksisirkkaisheimo, jonka kaikki neljä lajia luetaan yhteen ja samaan "Pennantia"-sukuun. Sen lajit ovat puita tai pensaita, joita tavataan Koillis-Australiassa, Norfolkin saarella ja Uudessa-Seelannissa.


title: Pennantiaceae

text: "Pennantia"-suvun kukassa on erilehtinen verhiö ja yhdislehtinen teriö. Mesiäinen puuttuu. Kukat ovat yksineuvoisia. Hedekukan heteissä on pitkät palhot, ja emiön jäänne on erotettavissa. Emikukissa voi olla joutoheteitä, emiö on yhdislehtinen, muodostunut kolmesta tai joskus kahdesta emilehdestä, ja sikiäin kehänalainen, vartalot lyhyitä tai leveä luotti sijaitsee varrettomana sikiäimen pinnalla. Hedelmä on luumarja.


title: Pennantiaceae

text: Putkiloelementeissä on tikapuumaiset perforaatiolevyt. Nivelten sisärakenteessa on kolme lehteen johtavaa johtojännettä, jotka jättävät varren johtojännelieriöön kolme aukkoa. Lehtiruodin johtojänne on poikkileikkaukseltaan rengasmainen ja sen sisällä on yksittäinen johtojänne ja sivuilla rengasmaisia johtojänteitä. Ilmaraot ovat parasyyttisiä eli niiden kaksi apusolua on samansuuntaisia huulisolujen kanssa. Solukkokarvat (emergenssit) muodostuvat yhdestä solurivistä. Lehtilaidat ovat ehyet tai hampaiset. Terälehtien kärjet ovat taipuneet sisäänpäin. Siemenaiheissa on enintään hieman paksu sydän eli nukellus. Siemenaiheen kalvo eli integumentti on johtojänteellinen. Luumarjan sisimmät solut ovat poikittaisesti pidentyneitä. Siemenkuori on ohut, ja siemenessä on lyhyt tai vähäpätöinen alkio. Kromosomiluku on n = 25.


title: Gaon alue

text: Gaon alue () on hallintoalue Malin itäosassa. Sen hallinnollinen keskus on Gao. Alueen pinta-ala on 170 566 neliökilometriä. Asukkaita on 542 300 henkeä (vuonna 2009, väestönlaskenta).


title: Gaon alue

text: Gaon alue muodostaa 13,7 % Malin pinta-alasta. Se rajoittuu lännessä Timbuktun ja pohjoisessa Kidalin alueisiin, idässä ja etelässä Nigeriin ja lounaassa Burkina Fasoon.


title: Gaon alue

text: Alue on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jonka läpi virtaa Nigerjoki. Joen oikeanpuoleista tasankoa kutsutaan Gourmaksi ja vasemmanpuoleista Haoussaksi. Muita vesistöjä ovat väliaikaiset tai pysyvät tulvajärvet. Maaperä on savi- ja hiekkamaata tai hiekkaista kivikkoa. Kasvillisuus on etupäässä ruohoniittyä tai aroa. Tilemsin laaksossa on fosfaattiesiintymä.


title: Gaon alue

text: Seutu kuuluu Saharan ja Sahelin ilmastovyöhykkeisiin. Nigerjoen laaksossa on oma mikroilmastonsa. Vuodenaikoja on kolme. Kuiva ja viileä kausi kestää marraskuusta helmikuuhun, kuiva ja kuuma kausi maaliskuusta kesäkuuhun ja sadekausi heinäkuusta lokakuuhun. Vuotuinen sademäärä vaihtelee 150 ja 400 millimetrin välillä.


title: Gaon alue

text: Alueeseen kuuluu neljä piiriä: Ansongo, Bourem, Gao ja Ménaka. Maalaiskuntia on yhteensä 22 ja kaupunkikuntia kaksi: Gao ja Bourem. Kyliä, kaupunginosia ja nomadiryhmiä on 451.


title: Gaon alue

text: Alueella asuu 3,7 % Malin väestöstä. Asukastiheys on Kidalin ja Timbuktun alueiden jälkeen maan kolmanneksi pienin, 2,7 henkeä neliökilometrillä. Kaupunkiväestön osuus on Bamakon ja Kidalin alueen jälkeen kolmanneksi suurin, 21,0 %. Nomadit muodostavat 9,2 % alueen kotitalouksista.


title: Gaon alue

text: Asukkaista suurin osa on songhaita ja armoja sekä tuaregeja. Lisäksi on fulbeja, idaksahakeja Ménakan ja Ansongon piireissä, kunta-ryhmän arabeja ja maureja Bouremin piirin pohjoisosassa, bozoja Nigerjoen varrella Bambasta Ansongoon sekä djermoja ja hausoja Ménakan piirissä. Puhutuimmat kielet ovat songhai (54,9 %), tamašek (26,7 %), arabia (5,1 %), mauri (3,9 %), bambara (2,8 %), fulani (2,1 %) ja bozo (1,4 %). Vallitseva uskonto on islam. Lisäksi on animisteja ja kristittyjä.


title: Gaon alue

text: Gao oli keskiajalla Songhain valtakunnan pääkaupunki ja tärkeä kaupan ja sivistyksen keskus. Marokko valloitti sen vuonna 1591, minkä jälkeen kaupunkia hallitsivat marokkolaisten ja songhaiden jälkeläiset armat. Tuaregit valtasivat Gaon vuonna 1770 ja ranskalaiset vuonna 1898.


title: Gaon alue

text: Malin itsenäistyttyä Gaon alue käsitti maan koko pohjoisosan. Timbuktun alue erotettiin siitä vuonna 1977 ja entinen Kidalin piiri vuonna 1991. Alue kärsi suuresti vuosien 1972 ja 1984–1985 kuivuudesta. Tuaregit kapinoivat vuosina 1962–1964, 1990–1992 ja vuonna 2012. Gaon alueen itäosasta päätettiin vuonna 2012 erottaa Ménakan alue. Suunnitelmaa ryhdyttiin toteuttamaan vuonna 2016.


title: Gaon alue

text: Gaosta on maantieyhteydet Moptin ja Ségoun kautta Bamakoon, Ansongon kautta Ménakaan ja Nigeriin, Bouremin kautta Timbuktuun ja Kidaliin sekä pohjoisessa edelleen Tessalitin kautta Algeriaan. Nigerjoella on vesiliikennettä. Kaupungissa on myös kansainvälinen lentokenttä.


title: Gaon alue

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelyskasvit ovat riisi, durra, hirssi, juurekset ja vihannekset. Bouremin piirissä kasvatetaan tupakkaa. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, naudat, aasit, kamelit, siipikarja ja vähäisessä määrin hevoset. Kalaa viedään kaupunkeihin ja naapurimaihin tuoreena, kuivattuna ja savustettuna. Lisäksi harjoitetaan keräilyä, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja.


title: Gaon alue

text: Esi-, ala- ja yläkoulujen, lukutaitokeskusten ja koulutus- ja kehittämiskeskusten (CED) lisäksi alueella toimi vuonna 2005–2006 viisi lyseota (Gaossa ja Ansongossa) ja viisi ammattikoulua (Gaossa ja Bouremissa)


title: Gaon alue

text: Vuonna 2009 koulua kävi 54,5 % alueen alakouluikäisistä, mikä on alle Malin keskiarvon (68,4 %), mutta huomattavasti enemmän kuin Kidalin, Timbuktun ja Moptin alueilla. Koulua käyvien osuus tytöistä ja pojista on lähes sama. Lukutaitoisten osuus yli 15-vuotiaista on 21,9 %, mikä on alle keskiarvon (27,7 %), mutta enemmän kuin Moptin, Timbuktun ja Kayesin alueilla.


title: Gaon alue

text: Julkiset terveyspalvelut käsittivät vuonna 2006 aluesairaalan, neljä piirinpoliklinikkaa ja 42 toimivaa kunnallista terveyskeskusta. Alueen imeväis- ja lapsikuolleisuus (123,7 ‰) on pienempi kuin maassa keskimäärin (154,0 ‰), mutta yleinen kuolleisuus (13,4 ‰) on keskimääräistä (12,5 ‰) hieman korkeampi. Vesihuolto kattaa vain noin puolet tarpeesta, ja 20,7 % talouksista joutuu käyttämään juomavetenään pintavettä (koko maassa 3,5 %).


title: Gaon alue

text: Gao on yksi Malin tärkeimmistä matkailukohteista. Alueen matkailupalvelut ovat kuitenkin vielä vähäisiä.


title: Kuopion Musiikkikeskus

text: Kuopion Musiikkikeskus on Kuopion keskustan tuntumassa, Kuopionlahden rannalla sijaitseva kokous- ja konserttikeskus. Kuopion Musiikkikeskusessa toimii kolme taidealan oppilaitosta: Kuopion konservatorio, Savonia-ammattikorkeakoulun musiikki- ja tanssilinja sekä Sibelius-Akatemian Kuopion yksikkö, jotka tarjoavat koulutusta musiikkileikkikoulusta ammattiopintoihin. Talon ravintoloitsijana toimii Kanresta Oy, joka on Suomen Kansanterveysyhdistys ry:n tytäryhtiö. Musiikkikeskus on Kuopion kaupunginorkesterin kotisali.


title: Kuopion Musiikkikeskus

text: Kuopion Musiikkikeskuksen pääsali on 1064-paikkainen konserttisali, jonka akustiikan on suunnitellut professori Alpo Halme. Sali soveltuu erinomaisesti yhtä lailla klassiselle kuin viihdemusiikille sekä muuntautuu isojen kongressien tarpeisiin. Kamarimusiikkisaliin mahtuu enimmillään 240 henkilöä. Lisäksi talossa on useita pienempiä konsertti- ja neuvottelutiloja. Talossa järjestetään vuosittain noin 300 tilaisuutta ja kävijämäärät vaihtelevat vuosittain 120 000–150 000 välillä.


title: Kuopion Musiikkikeskus

text: Musiikkikeskus on remontissa 2018 vuodenvaihteesta syksyyn asti.


title: Torricelliaceae

text: Torricelliaceae on kaksisirkkaisheimo, joka kuuluu Apiales-lahkoon (on siis sarjakukkais- eli putkikasvien sukulainen). Sen kolme sukua ja kymmenen lajia kasvavat Madagaskarissa, Kaakkois-Aasiassa ja Malaijien saaristossa.


title: Torricelliaceae

text: Heimon kasvit ovat puita, joilla on liuskaiset ja hammaslaitaiset tai pelkästään hammaslaitaiset lehdet. Lehdet ovat toisinaan kourasuoniset. Ruodin reuna on alaosastaan palteinen; eräissä tapauksissa laajentuma ympäröi varren. Joillakin lajeilla on pieni kieleke. Kukat ovat yksineuvoisia. Emikukissa yhdislehtinen ja kehänalainen sikiäin muodostuu 2-4 emilehdestä. Hedelmässä on kaksi suurta tyhjää lokeroa ja yksi pieni lokero, jossa siemenet sijaitsevat. Hedelmäseinässä on vahvikesoluja (sklereidejä). Siemen on enemmän tai vähemmän käyrä. Kromosomiluku on n = 12, 20 ± 2.


title: Torricelliaceae

text: Varren anatomiaa: Putkiloelementtien perforaatiot ovat yksinkertaiset ja itse putkiloelementit ovat nilassa ryhmittäin. Syysolujen huokosissa on vähäpätöiset reunukset. Putkiloiden viereinen perussolukko eli parenkyymi on niukka. Soluissa on oksalaattihiekkaa ja limasoluja on. Ilmaraot ovat tavallisesti anomosyyttisiä, so. apusolujen määrä ja suunta on epämääräinen. Erittäviä karvoja on.


title: Torricelliaceae

text: Suvussa "Torricellia" kasvit ovat tanniinipitoisia, emikukat ovat terälehdettömiä, luotit enemmän tai vähemmän kaksijakoisia, siemenkuori on hieman kovettunut ja alkio on pitkä ja ohut. "Aralidium"-suvussa putkiloelementtien perforaatiot ovat tikapuumaisia, ruodin johtojänteet ovat hajallaan, emikukan mesiäinen on johtojänteellinen, siemenaiheessa on massiivinen kalvo eli integumentti, siemenvalkuainen eli endospermi on kirjava. Suvussa "Melanophylla" on siemenkuoressa uloin kerros tikapuumaisesti paksuuntunut eikä siinä ole ligniiniä.


title: Torricelliaceae

text: Heimon iäksi on arvoitu noin 53 tai jopa 103 miljoonaa vuotta. "Torricellia"-suku on ollut laajalle levinnyt pohjoisella pallonpuoliskolla eoseenikauteen mennessä ja se voidaan jäljittää vähintään 55,8 miljoonan vuoden taakse.


title: Torricelliaceae

text: Varhemmin systematiikan historiassa heimon suvut on viety kanukkakasvien (Cornaceae) yhteyteen.


title: Francisco Rodríguez (espanjalainen judoka)

text: Francisco Rodríguez López (s. 15. marraskuuta 1957) on espanjalainen entinen judoka.


text: Rodríguez voitti vuonna 1982 maansa mestaruuden alle 65-kiloisten sarjasta ja oli sarjassa EM-kisojen viides samana vuonna. Hän sai seuraavissa Espanjan-mestaruuskisoissa jälleen kultaa, ja otti 65 kilon sarjan pronssia Casablancassa pidetyistä Välimeren kilpailuista 1983. Rodríguez jäi jaetulle 20. sijalle Los Angelesin olympialaisissa 1984 ja kilpaili satunnaisesti 2000-luvun puolelle saakka.


title: Bouremin piiri

text: Bouremin piiri () on hallintoalue Gaon alueella Malissa. Sen hallinnollinen keskus on Bourem. Piirin pinta-ala on 42 000 neliökilometriä. Asukkaita on 116 400 henkeä (vuonna 2009).


title: Bouremin piiri

text: Bouremin piiri muodostaa 24,6 % Gaon alueen pinta-alasta. Se rajoittuu kaakossa Gaon piiriin, lounaassa Timbuktun alueen Gourma-Rharousin ja lännessä Timbuktun piireihin sekä pohjoisessa Kidalin alueen Tessalitin ja Kidalin piireihin.


title: Bouremin piiri

text: Seutu on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa. Hiekka muodostaa dyynejä ja paikoitellen kohoaa kalliorinteitä. Piirin eteläosassa virtaa Nigerjoki. Tilemsin laaksossa on suuri fosfaattiesiintymä.


title: Bouremin piiri

text: Piiri kuuluu pääosin Sahelin vyöhykkeeseen. Pohjoisin osa on Saharan autiomaata. Ilmasto on hyvin kuiva ja kuuma. Vuotuinen sademäärä on noin 100 millimetriä. Kasvillisuus koostuu etupäässä heinäkasveista ja pensaista.


title: Bouremin piiri

text: Bourem kuului vuoteen 1937 saakka Timbuktun ja sen jälkeen Gaon piiriin. Bouremin piiri on perustettu vuonna 1960.


title: Bouremin piiri

text: Piiriin kuuluu Bouremin kaupunkikunta ja neljä maalaiskuntaa: Bamba, Taboye, Tarkint ja Téméra. Kaupunginosia, kyliä ja nomadiryhmiä on yhteensä 114. Kaupunkiväestön osuus on 23,6 %.


title: Bouremin piiri

text: Asukkaista 70 % on Nigerjoen varrella kiinteissä asutuksissa eläviä songhaita. Lisäksi on maureja, tuaregeja, belloja ja bozoja, jotka viettävät osin nomadielämää. Vallitseva uskonto on islam. Lisäksi on jonkin verran kristittyjä.


title: Bouremin piiri

text: Bouremin kautta kulkee Gaosta Kidaliin johtava maantie, josta haarautuu Bamban kautta kulkeva tie Timbuktuun. Teiden kunto on heikko ja ajoneuvoja on vähän. Nigerillä on korkean veden aikaan jokiliikennettä. Bouremissa on käyttämätön lentokenttä.


title: Bouremin piiri

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely sekä laiduntamiseen ja paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito. Tärkeimmät viljelyskasvit ovat riisi, durra, tupakka ja vihannekset. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, naudat, aasit, kamelit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Tilemsin fosfaattiesiintymän hyödyntäminen on lakannut investointien puutteen ja alueen levottomuuksien takia.


title: Bouremin piiri

text: Piirissä toimii 46 alakoulua ja kahdeksan yläkoulua, yhdeksän koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED), 11 koraanikoulua ja naisten oppimiskeskus. Terveyspalvelut käsittävät piirin poliklinikan, 28 kunnallista terveyskeskusta ja kaksi varuskuntasairaalaa (vuonna 2011). Puhtaan juomaveden piirissä on 59 % kiinteästi asuvista ja 15 % nomadeista.


title: Bouremin piiri

text: Piirissä on useita historiallisia ja luonnonnähtävyyksiä. Matkailu on täysin kehittymätöntä eikä majoituspalveluita ole.


title: Francisco Rodríguez (meksikolainen pyöräilijä)

text: Francisco Rodríguez Ledesma (10. lokakuuta 1915 Amealco de Bonfil – 1. kesäkuuta 1998 México) oli meksikolainen maantiepyöräilijä. Hän osallistui Lontoon olympialaisissa 1948 sekä maantie- että aika-ajoon, mutta joutui keskeyttämään molemmissa lajeissa.


title: Gerald Moore

text: Gerald Moore (30. heinäkuuta 1899 – 13. maaliskuuta 1987) oli brittiläinen liedpianisti. Hän esiintyi useiden maailman suurimpien laulajien, kuten Dietrich Fischer-Dieskaun kanssa. Moore teki kiertueiden lisäksi useita luentomatkoja ja kirjoitti kirjoja säestämisestä. Hän vieraili eräitä kertoja myös Helsingissä.


title: Griselinia

text: Griselinia on ainoa suku heimossaan Griseliniaceae, joka kuuluu Apiales-lahkoon. Siinä on kuusi lajia, jotka ovat kasvumuodoiltaan vaihtelevia. Pääosa on puita ja pensaita, mutta on myös kiipeileviä köynnöksiä ja päällyskasveja (epifyyttejä). Lajit kasvavat Uudessa-Seelannissa ja hajanaisesti Etelä-Amerikan eteläosissa.


title: Griselinia

text: "Griselinia"-lajien lehdet sijaitsevat usein kahdessa rivissä. Lavan laidat ovat hampaiset tai eheät; kanta, ruodin reuna ja adaksiaalinen palle saattavat ympäröidä varren. Kukat ovat yksineuvoisia. Emikukat saattavat olla teriöttömiä ja mesiäinen (nektaario) puuttuu. Sikiäin on yhdislehtinen ja kehänalainen. Hedelmä on marjamainen.


title: Griselinia

text: Kasveissa on värillisenä välkehtivää eli irisoivaa griselinosidi-nimistä yhdistettä. Ruodin johtojänteet ovat kaarevia poikkileikkaukseltaan. Lehdessä on limasoluja, ja ilmaraot ovat syklosyyttisiä, mikä tarkoittaa, että vähintään viisi pientä apusolua on huulisolujen ympärillä, ei kuitenkaan säteittäisesti. Lehden pinnalla on solukarvoja (trikoomia). Hedekukkien heteenponnet kiinnittyvät palhoihin selästään. Siemenaiheessa on sen varresta eli funikuluksesta kasvanut siltarakenne, joka helpottaa siiteputken kasvua kohden nukellusta. Kromosomiluku on n = 18.


title: Griselinia

text: Aiemmin "Griselinia"-sukua on pidetty kanukkakasvien (Cornaceae) sukulaisena. Nykyisten tutkimusmenetelmien johdosta se liitetään Apiales-lahkossa osaksi ryhmää, johon kuuluvat myös kielopuukasvit (Pittosporaceae), araliakasvit (Araliaceae), heimo Myodocarpaceae ja sarjakukkaiskasvit (Apiaceae). Tämän ryhmän ominaisuuksia ovat petroseleenihapon esiintyminen, tanniinien puuttuminen, erittävien karvojen harvinaisuus, tietynlainen lehden silmuasento (vernaatio) ja siemenaiheen sisäisen päällysketon (endoteelin) olemassaolo.


title: Griselinia

text: "Griselinia"-suvussa on kuusi tai seitsemän lajia:


title: Francisco Rodríguez (argentiinalainen pyöräilijä)

text: Francisco Rodríguez (1906 – ?) oli argentiinalainen ratapyöräilijä. Rodríguez kilpaili Amsterdamin olympialaisissa 1928 1 000 metrin aika-ajossa, jossa hän sijoittui kahdeksanneksi.


title: Gaon piiri

text: Gaon piiri () on hallintoalue Malin Gaon alueella. Sen pinta-ala on 31 288 neliökilometriä. Asukkaita on 239 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Gaon piiri

text: Gaon piiri rajoittuu pohjoisessa Gaon alueen Bouremin piiriin ja Kidalin alueeseen, idässä Ménakan ja etelässä Ansongon piireihin sekä lännessä Timbuktun alueeseen. Se käsittää Tilemsin ja Gourman tasangot, joiden keskellä virtaa Nigerjoki. Ilmasto on erittäin kuiva ja kuuma. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.


title: Gaon piiri

text: Piiriin kuuluu Gaon kaupunki ja kuusi maalaiskuntaa: Anchawadi, Gabero, Gounzoureye, N’Tillit, Soni Ali Ber ja Tilemsi. Asukkaat ovat etupäässä songhaita, tuaregeja ja arabeja. Lisäksi on muualta maasta siirtyneitä bambaroita ja dogoneja. Gao on myös yksi Länsi-Afrikasta Eurooppaan pyrkivien siirtolaisten pysähdyspaikoista.


title: Gaon piiri

text: Gaossa on kansainvälinen lentokenttä sekä maantieyhteys Bamakoon, Bouremiin ja Nigerin rajalle. Nigerillä jokiliikennettä. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely sekä laiduntamiseen ja paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito. Tärkeimmät viljelyskasvit ovat riisi, durra ja hirssi. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, naudat, aasit ja kamelit. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, kaupankäyntiä sekä käsityö- ja palveluammatteja. Gaon kaupunki on Malin tärkeimpiä matkailukohteita.


title: BA CityFlyer

text: BA CityFlyer on British Airwaysin omistama alueellinen lentoyhtiö. Yhtiö operoi reittiverkostoa Eurooppaan ja Iso-Britanniaan London City Airportilta. Yhtiö on täysin British Airwaysin omistuksessa ja operoi BA:n väreissä, nimillä ja lennonnumeroin.


title: BA CityFlyer

text: British Airwaysin kauppa BA Connectista Flybelle vuonna 2007 ei sisältänyt London City Airportilla olevia kymmentä Avro RJ100 -suihkukonetta. Tämä johti BA:n päätökseen elvyttää entinen Gatwick-pohjainen CityFlyer-express, joka oli integroitu osaksi BA:ta 2001.


title: BA CityFlyer

text: BA CityFlyer:in laivaston keski-ikä on 7,3 vuotta (kesäkuu 2014):


title: BA CityFlyer

text: Ennen vuotta 2009 BA CityFlyer operoi Avro RJ85- ja Avro RJ100- koneilla. Joulukuussa 2008 yhtiö allekirjoitti sopimuksen Embraerin kanssa laivaston nykyaikaistamiseksi tilaten 11 E-Jet -lentokontta sisältäen 6 Embraer E-170- ja Embraer E-190- konetta. Toimitukset alkoivat syyskuussa 2009.


title: BA CityFlyer

text: BA CityFlyer lentää seuraaviin kohteisiin:


title: BA CityFlyer

text:
Espanja
 Italia
 Portugali
 Ranska
 Ruotsi
 Saksa
 Sveitsi
 Yhdistynyt kuningaskunta
 Yhdistyneen kuningaskunnan erillisalueet


title: BA CityFlyer

text: BA CityFlyer on lentänyt säännöllisiä lentoja myös seuraaviin kohteisiin:


title: BA CityFlyer

text:
Irlanti
 Italia
 Puola
 Ranska
 Tanska


title: Kielopuukasvit

text:
Kielopuukasvit (Pittosporaceae) on aitokaksisirkkaisten Apiales-lahkoon kuuluva heimo, jossa on 6–9 sukua ja 200 lajia. Kielopuut ("Pittosporum") käsittävät lajeista enemmistön: 140 lajia. Ne kasvavat heimolaisineen Vanhan maailman trooppisilla ja lämpimillä alueilla lajien keskittyessä Australiaan.
Kielopuukasvit ovat aromaattisia puuvartiskasveja (puita, pensaita tai liaaneja), toisinaan okaisia. Lehdet ovat yksinkertaisia ja korvakkeettomia. Kukat ovat melko huomiota herättäviä, ja niissä on yhtä paljon niin verho-, terä- kuin hedelehtiäkin. Hedelmä on usein kotamainen, ja siemenet ovat pihkamaisen mallon ympäröimiä. Verhiö ei säily hedelmäasteelle.


title: Kielopuukasvit

text: Kielopuukasvien nuoressa varressa on johtojännelieriö. Varren nivelen kohdalla siinä on joko yksi tai kolme aukkoa, jotka syntyvät kun kolme johtojännettä eroaa lieriöstä kulkeakseen lehteen. Lehtiruodin johtojänteet ovat poikkileikkaukseltaan kaarimaisia. Ilmarakotyyppi on parasyyttinen: kaksi apusolua on samansuuntaisesti huulisoluihin nähden. Monisoluiset karvat (emergenssit) ovat yhden solurivin muodostamia, ja niiden päätesolut ovat selvästi erottuvia, joko poikittaissuuntaan pidentyneitä, jolloin karva on T:n muotoinen, tai erittäviä. Lehtilapa on ehyt, sulkasuoninen ja lehden kanta on kapea tai tuppimainen. Kukat ovat keskikokoisia, niiden verhiö on melko suuri ja tavallisesti erilehtinen, teriö taas hieman tyvestään yhteen kasvanut. Heteissä ponsi kiinnittyy palhoon tyvestään. Ponnen lokerossa on perussolukkoinen rakenne, jota nimitetään plasentoidiksi, sekä siitepölyä muodostavan solukon ymtärillä vararavintoa sisältävä solukerros (tapetum), jonka solut ovat monitumaisia. Sikiäimen kupeessa on mesiäinen eli nektaario. Sikiäin on kehänpäällinen ja yhdislehtinen, se saattaa koostua jopa viidestä emilehdestä. Emiön vartalo on haaraton ja suora, luotti on pallopäinen, harvoin liuskainen. Sikiäimessä on kutakin emilehteä kohden paljon siemenaiheita, joiden kalvo on 8-20 solukerroksen paksuinen. Siemenaiheessa on myös ituputken ohjautumista kohti munasolua helpottavia karvoja, ja kannattimen eli funikuluksen johtojänne päättyy sen yläosaan. Hedelmä on tavallisesti selkäluomainen, harvoin lisäksi liiteluomainen kota tai marja. Siemeniä ympäröi sitkeä malto, ja siemenkuoren ulko-osa (testa) käsittä kolme pysyvää solukerrosta. Uloin näistä solukerroksista, ns. eksotesta, muodostuu enemmän tai vähemmän paksuuntuneista ja hieman erilaistuneista, ligniinittömistä soluista.


title: Kielopuukasvit

text: Heimon lajeista ainakin kielopuiden ("Pittosporum") kukat ovat usein toiminnallisesti yksineuvosia. Heimossa esiintyy myös taipumusta kukkien vastakohtaisuuteen, erityisesti suvussa "Cheiranthera"; kukkien epäsymmetrisyys johtuu pääasiassa heteiden ja emiön asemasta. Lajilla "Pittosporum floribundum" siemenaiheet ovat yhdessä ja samassa sikiäimessä kahta taipumistyyppiä (epi- ja apotrooppisia). Siemenaiheen kannattimen johtojänne näyttää päättyvän sen yläosaan sen sijaan, että se jatkuisi kalatsan alueelle (kalatsa on se osa siemenaihetta, joka kiinnittyy kannattimeen eli funikulukseen). Tämä ilmiö saattaa liittyä alkiorakon käyristymistapaan, eikä sitä ilmeisesti esiinny muilla Apiales-lahkon edustajilla. Kielopuiden siementaimilla on jopa viisi sirkkalehteä, ja taimen ensimmäiset kasvulehdet voivat olla sulkasuonisia.


title: Kielopuukasvit

text: Heimon arvellaan olevan yli kymmenen miljoonaa vuotta vanha. Monet niistä piirteistä, joiden on arveltu olevan peräisin heimon kantamuodolta (plesiomorfiat), ovat todennäköisesti kuitenkin kehittyneitä ominaisuuksia, kuten esim. kehänpäällinen ja runsaasti siemenaiheita sisältävä sikiäin.


title: Kielopuukasvit

text: Sukujen "Billardiera" ja "Sollya" väliset rajat ovat epäselviä, mistä johtuu eri lähteissä olevat ristiriitaiset tiedot lajien tieteellisistä nimistä.


title: Kielopuukasvit

text: Kielopuukasvien heimoa on aiemmin pidetty ruusukasvien (Rosaceae) sukulaisena (esim. Cronquist, 1981). Yli 130 vuoden ajalta kertynyt tieto kuitenkin osoittaa, että heimo on parasta yhdistää sarjakukkais- (Apiaceae) ja araliakasvien (Araliaceae) yhteyteen.


title: Kielopuukasvit

text: Heimon suvut ovat erään näkemyksen mukaan jaettavissa seuraavasti:Kielopuukasveilla ei ole juurikaan taloudellisesti merkittävää käyttöä, eräiden lajien puuainesta on paikallisesti käytetty tarvepuuna. Merkittävämpiä ne ovat koristekasveina, jollaisina käytetään useita kielopuita ja sollioita. Lyhtysollian ("Billardiera longiflora") siniset marjat ovat syötäviä.


title: Bozot

text: Bozot ovat mandelaista bozon kieltä puhuva kansa Malissa. He asuvat hajanaisina ryhminä Nigerin ja sen sivujokien varrella. Kieleltään ja kulttuuriltaan bozot ovat lähellä soninkeja. Songhaiden keskuudessa elävästä ryhmästä käytetään nimitystä sorko. Samankaltainen bambararyhmä ovat somonot. Bozoja arvioidaan olevan lähes 250 000 henkeä.


title: Bozot

text: Bozojen pääelinkeinot ovat kalastus ja jokiliikenne. Heillä katsotaan olevan etuoikeus jokien ja niiden rantojen hyödyntämiseen. Kalastusta ja metsästystä harjoitetaan verkoilla, merroilla, ongilla, harppunoilla ja jousipyssyillä. Veneet ovat kymmenen metriä pitkiä puisia kanootteja. Vastineeksi pyytämästään kalasta bozot saavat fulbeilta maitoa ja lihaa, bambaroilta, soninkeilta ja songhailta viljaa, vihanneksia ja juureksia ja dogoneilta sipulia.


title: Bozot

text: Bozot asuvat väliaikaisissa siirrettävissä asutuksissa sekä erillisinä ryhminä muiden kansojen muodostamissa kylissä. Perinteinen asumus on pyöreä olkimaja. Suurperheet muodostavat yhdessä kalastusta harjoittavia ryhmiä. Naisilla on huomattava yhteiskunnallinen rooli. Patrilateraalisen sukulaisuusjärjestelmän ohella bozot muodostavat fiktiivisiä sukulaissuhteita fulbejen ja dogonien kanssa. Perinteinen uskonto käsittää samankaltaista jokihenkien palvontaa kuin bambaroilla ja dogoneilla. Osa kansasta harjoittaa islamia.


title: Bozot

text: Nykyään Moptin alueen bozot ovat järjestäytyneet kalastusosuuskunniksi, jotka käyttävät perämoottoreita ja nykyaikaisia säilöntämenetelmiä. Bozojen pyydystämä kala on Malin tärkeimpiä vientituotteita.


title: Francisco Rodríguez (soutaja)

text: Francisco Rodríguez Márquez (s. 19. toukokuuta 1953) on kuubalainen entinen soutaja. Rodríguez kilpaili Montréalin olympialaisissa 1976, joissa Kuuba sijoittui pariaironelikoissa kymmenenneksi.


title: Ansongon piiri

text: Ansongon piiri () on paikallishallintoalue Gaon alueella Malissa. Sen pinta-ala on 23 614 neliökilometriä. Piirissä on 132 000 asukasta (vuonna 2009).


title: Ansongon piiri

text: Ansongon piiri rajoittuu pohjoisessa Gaon alueen Gaon ja idässä Ménakan piireihin, kaakossa Nigeriin, lounaassa Burkina Fasoon sekä lännessä Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piiriin. Se on pinnanmuodostukseltaan etupäässä hiekkaista tasankoa, jonka halki virtaa Nigerjoki. Luonnonalueita ovat joen oikean rannan Gourma ja vasemman rannan Haoussa. Laaksoihin muodostuu ajoittain kuivuvia järviä. Hyötykaivannaisiin kuuluu mangaani.


title: Ansongon piiri

text: Ilmasto on erittäin kuiva ja kuuma. Pohjoisin osa on autiomaata ja loput Sahelin vyöhykettä. Nigerjoella on oma pienoisilmastonsa. Kasvillisuus koostuu egyptintokopuista, matalista pensaista ja jokikananhirssin kaltaisista heinäkasveista. Eläinkuntaan kuuluvat gasellit, harvinaiset kirahvit ja strutsit sekä Nigerin jokilaakson virtahevot, manaatit ja krokotiilit. Ansongon–Ménakan eläintensuojelualue kattaa lähes puolet piirin pinta-alasta.


title: Ansongon piiri

text: Ansongon piiriin kuuluu seitsemän maalaiskuntaa: Ansongo, Bara, Bourra, Ouattagouna, Talataye, Tessit ja Tin-Hama. Hallinnollinen keskus on Ansongo. Kyliä ja nomadiryhmiä on yhteensä 87.


title: Ansongon piiri

text:
Piiri käsittää 13,9 % alueen pinta-alasta ja 24,3 % sen väestöstä.
Kaksi kolmasosaa väestöstä asuu Nigerjoen varrella. Asukkaat ovat etupäässä songhaita, tuaregeja, fulbeja, arabeja, dawsahakeja ja bozoja. Lisäksi on hausoja, dogoneja ja bambaroja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Ansongon piiri

text: Tärkeimmät liikenneväylät ovat Gaosta Ansongon kautta Labbézangaan Nigerin rajalle johtava maantie RN17, Ansongon, Ménakan ja Andéramboukanen välinen RN20 sekä Burkina Fason rajalle johtava RN43. Gaon ja Ansongon välillä on ympärivuotista jokiliikennettä. Ansongon ja Labbézangan väli on liikennöitävissä vain syyskuusta helmikuuhun. Ansongon lähellä Zakoïréssa on vähän käytetty huonokuntoinen lentokenttä.


title: Ansongon piiri

text: Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit, kaupankäynti ja keräily. Tärkeimmät viljelyskasvit ovat riisi, durra, hirssi, lehmänpapu ja vihannekset. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset, kamelit, ja siipikarja. Karjaa viedään Nigeriin, Nigeriaan ja Burkina Fasoon. Hyvin pienimuotoinen teollisuus jalostaa maataloustuotteita ja kalaa. Osa väestöstä hakeutuu ansiotöihin Malin kaupunkeihin ja naapurimaihin.


title: Ansongon piiri

text: Piirissä toimii 51 alakoulua, kymmenen yläkoulua, lyseo, kahdeksan koraanikoulua, 32 lukutaitokeskusta, 18 koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) ja opetuksen tukikeskus. Terveyspalveluihin kuuluvat piirin poliklinikka, 11 terveyskeskusta, 17 terveysasemaa ja kaksi apteekkia. Kulttuurilaitoksia ovat Ansongon kulttuuritalo, kirjasto ja nuorisotalo. Sotelman lankapuhelinverkko sekä Malitelin ja Orangen matkapuhelinverkot kattavat osan piiristä. Ansongossa on vesijohto, mutta ei sähköverkkoa.


title: Ansongon piiri

text: Seudun nähtävyyksiä ovat Labbézangan kosket, Ansongon–Ménakan eläintensuojelualueen strutsit ja kirahvit, Nigerjoen virtahevot sekä Kukian kuninkaanpalatsin rauniot Bentian saarella. Matkailupalveluja ei ole käytännössä lainkaan.


title: PIAT

text: PIAT ("Projector, Infantry, Anti Tank") on brittiläinen toisen maailmansodan aikana kehitetty panssarintorjunta-ase. Sen nimi muodostuu asetyypin määritelmästä, käyttäjistä ja käyttökohteesta (). Se kehitettiin vuonna 1942 vastaamaan brittiarmeijan jalkaväen panssarintorjuntatarpeisiin ja otettiin käyttöön 1943.


title: PIAT

text: PIAT oli ensimmäistä kertaa käytössä Sisilian maihinnousussa kesällä 1943 ja säilyi palveluskäytössä Britannian ja Kansainyhteisön asevoimissa aina 1950-luvun alkuun saakka. Asetta toimitettiin Neuvostoliittoon tuhat kappaletta ja 100 000 ammusta, Ranskan vastarintaliikkeelle, Puolan vastarintaliikkeelle ja juutalaisten puolisotilaallisille joukoille Haganah'lle.


title: PIAT

text: Toisen maailmansodan alussa vuonna 1939 brittiläisillä jalkaväkimiehillä oli käytössään ainoastaan kahdenlaisia panssarintorjunta-aseita, Boys-panssarintorjuntakiväärejä ja 68 AT -panssarintorjuntakranaatteja. Kumpikaan näistä ei ollut käytännössä tarpeeksi tehokas panssarintorjuntaan. Ensin mainittu oli liian raskas jalkaväkimiesten liikuteltavaksi ja se kykeni läpäisemään vain kevyttä panssarointia lähietäisyydeltä ammuttaessa. Jälkimmäinen, kivääristä ammuttavaksi tarkoitettu kranaatti oli aivan liian kevyt läpäistäkseen panssaria. Marraskuussa 1941 operaatio Crusaderin aikana brittiupseerit joutuivat toteamaan ettei Boys-pst-kiväärillä kyetty vahingoittamaan lainkaan vihollisen panssarivaunuja. Uuden panssarintorjunta-aseen kehittämistarve tuli entistä polttavammaksi. Sveitsiläinen insinööri Henry Mohaupt oli 1930-luvulla kehittänyt suunnattuun räjähdysvaikutukseen perustuvan panssaria helposti läpäisevän onteloammuksen. Ammus teki osuessaan hyvin pienen reiän panssariin, tuottaen valtavan paine- ja metallihiukkasvaikutuksen panssariajoneuvon sisätiloihin. Tämä tekniikka oli käytössä jo 68 AT -kranaatissa, mutta tarvittiin uusi ase lennättämään kyllin suuri ammus tarpeeksi pitkälle.


title: PIAT

text: Aseen muodosti tähtäimillä ja liipaisinkoneistolla varustettu putki, johon sijoitettu voimakas jousi laukaisi aseessa käytettävän onteloammuksen. Aseen viritystä on mahdoton tehdä makuuasennossa ja se vaatii suurta lihasvoimaa. Liipaisinta vedettäessä iskuri laukaisi ammuksen ajopanoksen, jonka rekyyli puolestaan viritti laukaisukoneiston jousen uudelleen. Aseen liipaisimen painamiseen on käytettävä neljää sormea sen vaatiman voiman vuoksi. Tehokas ampumaetäisyys oli noin sata metriä panssaroituun kohteeseen ja 300 metriä ammuttaessa esimerkiksi rakennusta. Ammuksen osuessa maaliin iskusytytin laukaisi taistelulatauksen. Ase oli yhden jalkaväkimiehen operoitavissa mutta tavallisesti aseella oli kaksi miestä, toisen toimiessa lataajana ja ammusten kantajana.


title: Araliakasvit

text: Araliakasvit (Araliaceae) on verrattain suuri kaksisirkkaisheimo Apiales-lahkossa. Se on läheistä sukua sarjakukkaiskasveille.


title: Araliakasvit

text: Araliakasveja kasvaa pääasiassa tropiikissa, joitakin lajeja myös lauhkeassa vyöhykkeessä.


title: Araliakasvit

text: Araliakasvit ovat usein melko tukevarunkoisia ja vähähaaraisia pensaita tai puita, harvoin ruohoja. Runkoon jää huomattavia arpia pudonneista lehdistä. Kasvi voi olla voimakastuoksuinen. Lehdet ovat usein eri tavoin kerrannaisia ja leveäkantaisia; kanta ei kuitenkaan yleensä ulotu koko varren ympäri. Korvakkeet ovat tavallisia ja muodoltaan vaihtelevia; yleensä ne sijaitsevat lehden kannassa. Lehtiruoti on usein pitkä ja/tai ruodit vaihtelevat huomattavasti pituudeltaan samassakin versossa. Lehdykät ovat yleisesti nivelikkäitä. Kukinnon äärimmäiset yksiköt ovat sarjoja tai mykeröitä, kukat ovat usein melko pieniä, ja emilehtiä on usein kolme tai enemmän. Terälehdet ovat nupussa laitaviereisesti. Hedelmä on luumarjamainen, joskus sivuilta litistynyt, ja siemenet voivat olla endospermiltään kirjavia.


title: Araliakasvit

text: Araliakasvien varren perussolukko (parenkyymi) sijaitsee putkiloiden yhteydessä eli on paratrakeaalinen. Ydinsäteet ovat erilaissoluisia. Varren ytimen johtojänteet ovat tavallisesti nurin kääntyneitä (jälsi tuottaa puusolukkoa varren ulkopintaa kohden ja nilasolukkoa sisäänpäin). Ilmarakojen tyyppi vaihtelee. Joskus samassa kasviyksilössä on sekä kaksineuvoisia kukkia että hedekukkia (andromonoeekkiset lajit). Luotti on täplikäs. Siemenaiheiden sydämessä eli nukelluksessa joko on tai ei ole laitasolukkoa. Edellisessä tapauksessa siemenaiheen sanotaan olevan krassinukellaattinen, jälkimmäisessä tenuinukellaattinen. Siemenaiheen varressa eli funikuluksessa on lyhyitä solukarvoja. Hedelmäseinän mesokarppi eli keskikerros koostuu paksuseinäisistä soluista; niiden soluseinissä on ligniiniä. Hedelmäseinän sisäkerroksen (endokarpin) ulkopinnalla on yksittäisiä monikulmaisia kiteitä. Siemenkuoren uloimmassa solukerroksessa soluseinät ovat vähän paksuuntuneet.


title: Araliakasvit

text: Araliakasvit sijoittuvat Apiales-lahkon evolutiivisessa puussa sisarhaaraksi "Myodocarpaceae"-heimon ja sarjakukkaiskasvien ("Apiaceae") muodostamalle haaralle (ks. Apiales-lahkon kladogrammi). Tämä kolmen heimon ryhmän ominaisuuksia ovat mm. nuoren varren erilliset johtojänteet, korteksin eli varren kuoriosan paksusoppisolukko (kollenkyymi), joka muodostaa yhtenäisen kerroksen, kerrannaiset lehdet, hampaiset lehtilaidat, sijainniltaan terminaalinen kukinto, jonka osakukinnot ovat sarjoja, verhiön ja teriön tietynlaiset silmulimitykset (estivaatio), emin vartalon tyveen liittyvä mesiäinen eli stylopodium, emilehden kaksi siemenaihetta, joista toinen on hyvin surkastunut, kuiva ja lohkohedelmämäinen hedelmä, joka on enemmän tai vähemmän sivuilta litistynyt, hedelmäseinän sisäkerroksen eli endokarpin kovuus, tanniinin esiintyminen siemenkuoressa, siemenvalkuaisen eli endospermin hemiselluloosapitoisuuden yleisyys sekä eräs deleetio rpl16-geenissä.


title: Araliakasvit

text: Näiden kolmen heimon muodostaman ryhmän iäksi on eri arvioissa esitetty 35-45 miljoonaa vuotta. Tässä kehityslinjassa on tapahtunut evoluutiota, joka on johtanut hedekukkien ja kaksineuvoisten kukkien keskittymistä samoihin kasviyksilöihin (andromonoeekkisyys), mikä on hyvin harvinaista muualla koppisiemenisten keskuudessa. Ilmiön arvellaan liittyvän dikogamiaksi nimitettyyn ilmiöön, mikä tarkoittaa siitepölyn vapautumisen ja luotin vastaanottokyvyn eriaikaisuutta yhdessä kukassa; näin varmistuu ristipölytys.


title: Araliakasvit

text: Araliakasvien heimon evoluutiopuun eli kladogrammin sisäisen haarautumisen alkamisen ajakohdasta on esitetty toisistaan poikkeavia arvioita. Yhden mukaan haaraoittuminen olisi alkanut noin 80, toisen 44 ja viimeisimmän mukaan 65 miljoonaa vuotta sitten. Ennen tämän haaroittumisen alkua araliakasveilla saattoi olla kahdesta emilehdestä muodostonut emiö ja yksinkertaiset lehdet, kuten on laita Hydrocotyloideae-alaheimossa, joka on oksiston ensimmäinen haara. Lounaisaustralialaiset suvut "Neosciadium" ja "Homalosciadium" kuuluvat myös em. alaheimoon. Sammakonputkilla ("Hydrocotyle") on sivuilta litistyneet hedelmät, joissa on puutunut endokarppi, korvakkeelliset lehdet ja varsinivelet, joiden johtojännelieriössä on kolme aukkoa. Suku "Trachymene", johon "Uldinia" ehkä tulisi sisällyttää, kuuluu myös Hydrocotyloideae-ryhmään. Morfologisesti se onkin ryhmän muiden edustajien kaltainen, vaikka hedelmässä onkin karpoforiksi kutsuttu puoliskojen kannatin.Suvut "Astrotricha" ja "Osmoxylon" edustanevat evoluutiopuun haaroja, jotka seuraavat Hydrocotyloideae-ryhmää. Suvun "Harmsiopanax" asema on myös epävarma. Sen hedelmät ovat lohkohedelmämäisiä kuten ryhmässä Hydrocotyloideae.


title: Araliakasvit

text: Suuri, ehkä noin 1600 lajia käsittävä liuska-aralioiden suku ("Schefflera") on hyvin polyfyleettinen eli kaikki siihen sisällytetyt lajit eivät polveudu samasta kantamuodosta. Suvun sisältä on hahmotettu viisi kladia, joista "Schefflera" s. str. (= latinan "sensu stricto" 'ahtaasti käsitettynä') lienee pienin. Kyseiset kladit rajataan maantieteellisin perustein ja joillakin niistä on myös morfologisia perusteita. Afrikkalaiset ja madagaskarilaiset taksonit muodostavat kladin, noin 250-300 neotrooppista lajia toisen. Muut ovat Aasian lajien muodostama ryhmä, Tyynenmeren alueen kaksi ryhmää, pieni "Schefflera" s. str. ja paljon runsaslajisemmat melanesialaiset kladit. Nämä kladit vastaavat osittain aikaisempia alasukuluokitteluja. Liuska-aralioiden lisäksi Aralioideae-alaheimossa on neljä pääkladia: enimmäkseen Kaakkois-Aasian sormilehdykkäisten lajien ryhmä, sukujen "Aralia" ja "Panax" ympärille muodostuva ryhmä, Tyynenmeren ja Intian valtameren alueen ryhmä ja sukujen "Polyscias" ja "Pseudopanax" ryhmä. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat mm. muratit ("Hedera") ja sen sisäiset sukulaisuussuhteet ovat melko huonosti tunnettuja; suvun "Osmoxylon" asema näyttä erityisen epävarmalta.


title: Araliakasvit

text: Araliakasvit jaetaan kolmeen alaryhmään kladististen menetelmien perusteella. Niissä on yhteensä 43 sukua ja 1450 lajia.


title: Araliakasvit

text: 1. Hydrocotyloideae. Kasvit ovat pääasiassa ruohovartisia ja kasvavat tropiikissa, mutta myös lämpimillä alueilla. Alaheimossa on neljä sukua ja 175 lajia, joista peräti 130 on sammakonputkia ("Hydrocotyle"), joita käytetään akvaariokasveina. "Trachymene"-suvussa on 45 lajia.


title: Araliakasvit

text: 2. Harmsiopanax-suku muodostanee yksin toisen alaryhmän. Siinä on kolme Malesiassa kasvavaa lajia.


title: Araliakasvit

text: 3. Aralioideae. Alaheimossa on 41 sukua ja 1275 lajia, joista suurin osa on puuvartisia. Lehdet ovat pääasiassa pari- tai sormilehdykkäisiä. Kukkaperät ovat toisinaan nivelikkäitä. Kukassa on mesiäinen ja vähintään kolmen yhteen kasvaneen emilehden muodostama sikiäin. Hedelmä on luumarja, harvemmin marja tai kuiva ja lohkohedelmämäinen. Lajit ovat pääasiassa trooppisia, jokunen kasvaa temperaattisessa vyöhykkeessä. Lajimäärältään suurimmat suvut ovat liuska-araliat ("Schefflera", joka on kylläkin todettu polyfyleettiseksi), hopea-araliat ("Polyscias"), "Oreopanax", "Dendropanax", araliat ("Aralia") ja "Osmoxylon".


title: Araliakasvit

text: Myös kiinanginseng ("Panax ginseng") ja muratit ("Hedera") kuuluvat araliakasveihin.


title: Araliakasvit

text: Araliakasveihin kuuluvat suvut:


title: Lätkäboogie Vol 20

text: Lätkäboogie Vol 20 on Smurffien 20. studioalbumi. Se julkaistiin 13. huhtikuuta 2012 levymerkillä EMI.


title: Burman rata

text: Burman rata eli Thaimaan–Burman rautatie on yli 400 kilometriä pitkä rautatie Myanmarin (eli entisen Burman) Yangonista (entinen Rangoon) Thaimaan pääkaupunkiin Bangkokiin. Radasta vain osa on nykyään käytössä. Historiansa vuoksi rata tunnetaan myös ”Kuoleman rautatienä”.


title: Burman rata

text:
Japanilaiset rakensivat radan toisen maailmansodan aikana vuosina 1942–1943 mahdollistaakseen tarvikkeiden kuljettamisen Bangkokin ja Rangoonin välillä. Radan rakennustöissä käytettiin sotavankeja ja pakkotyöläisiä. Noin 180 000 aasialaisesta pakkotyöläisestä jopa 90 000 kuoli joko onnettomuuksissa, surmattuna, nälkään tai sairauksiin. Pakkotyössä oli myös 60 000 vangittua liittoutuneiden sotilasta, joista kuoli arviolta 16 000. Sodan lopulla vuonna 1945 liittoutuneet pommittivat radan käyttökelvottomaksi.
Thaimaan puolella radasta on käytössä 130 kilometrin mittainen osuus Ban Pongin ja Namtokin välillä. Myös Myanmarissa harkitaan 105 kilometrin mittaisen osuuden kunnostamista ja ottamista käyttöön. Kunnostustöihin on luvassa ulkomaista tukea.


title: Burman rata

text: Radan rakennustyöstä ja rakentajien kovasta kohtelusta kertoo vuoden 1957 elokuva "Kwai-joen silta", joka perustuu Pierre Boullen samannimiseen romaaniin.


title: Soanlahden kirkko

text: Soanlahden kirkko oli Soanlahden evankelis-luterilaisen seurakunnan pääkirkko Soanlahdella Laatokan Karjalan pohjoisosassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kirkko sijaitsi Soanlahden kirkonkylässä Jänisjärven itärannalla kohoavan harjun laella. Kirkko valmistui vuonna 1890 ja se oli järjestyksessä seurakunnan toinen. Kirkko tuhoutui jatkosodassa vuonna 1941.


title: Soanlahden kirkko

text: Soanlahden seurakunnan ensimmäinen kirkko oli entinen Ruskealan Leppälahden kappelin kirkko, joka oli rakennettu vuonna 1769 ja siirretty vuonna 1855 Jänisjärven länsirannalta Soanlahdelle. Seurakunnan itsenäistymisen jälkeen vanha Leppälahdelta siirretty kirkko ei enää vastannut laajentuneen seurakunnan tarpeita ja niinpä alettiin suunnitella uutta kirkkoa. Yleisten rakennusten ylihallituksessa työskennellyt arkkitehti Ludvig Lindqvist teki uuden kirkon piirustukset vuonna 1886. Seurakunnan vähävaraisuuden vuoksi valtio rahoitti vuonna 1890 valmistuneen puukirkon rakentamisen. Uusi kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1891. Vanha Leppälahdelta siirretty kirkko purettiin uuden valmistumisen jälkeen ja sen hirret käytettiin Soanlahden ensimmäisen kansakoulun rakentamiseen.


title: Soanlahden kirkko

text: Soanlahden kirkko oli malliltaan ristikirkko, jonka ristikeskuksen sisäkulmat oli viistetty. Itäisen ristivarren päässä oli muuta rakennusta matalampi ja kulmistaan viistetty sakaristo, jonne oli sisäänkäynti rakennuksen eteläsivulta. Muiden ristivarsien päissä oli pienet eteiset sisäänkäyntien kohdalla. Ristivarsissa ja eteisissä oli satulakatot. Kirkon kahdeksankulmainen, kapea ja terävähuippuinen kellotorni kohosi ristikeskuksesta. Tornin laella oli risti, jonka lisäksi ristivarsien satulakattojen ja niiden alapuolella olleiden sisäänkäyntieteisten päissä oli pienemmät ristit. Ristikeskuksen viistetyissä seinissä ja ristivarsien molemmilla sivuseinillä oli koristeellinen pieniruutuinen ikkuna. Räystäslautoja ja ikkunoiden vuorilautoja sekä kellotornia oli koristeltu ornamentein. Kirkko oli väriltään vaalea.


title: Soanlahden kirkko

text: Soanlahden kirkossa oli 1 500 istumapaikkaa. Kirkon avaruutta lisäsivät ristikeskuksen viistetyt sisäkulmat, ristivarsien taitekatot ja ristikeskuksessa kellotornin alapuolinen pylväiden tukema kupoli. Kirkkosalissa oli myös lehterit. Kellotornissa oli alkujaan kaksi kelloa, mutta toinen halkesi autonomian ajalla soitettaessa keisarin kuolinkelloja. "Jeesus 12-vuotiaana temppelissä" -aiheinen alttaritaulu oli taiteilija T. G. Tuhkasen maalaama mukaelma H. Hoffmanin taulusta. Alttaritaulun oli kirkolle lahjoittanut Winterin pariskunta vuonna 1916. Kirkkoon hankittiin urut Kangasalan urkutehtaalta vuonna 1920. Kirkkoa korjattiin vuonna 1900, jolloin se sai myös lämmityksen.


title: Soanlahden kirkko

text: Talvisodan päättäneen 13. maaliskuuta 1940 voimaan astuneen Moskovan rauhansopimuksen mukaan myös Soanlahti kuului Neuvostoliitolle luovutettaviin alueisiin. Evakuoinnin nopeasta aikataulusta huolimatta kirkon irtaimisto saatiin kuitenkin pelastettua. Kirkkorakennus siirtyi ehjänä uuden omistajansa Neuvostoliiton haltuun. Jatkosodan alun hyökkäysvaiheen aikana Suomi valtasi menettämänsä alueet takaisin ja sen yhteydessä perääntyneet neuvostosotilaat polttivat kirkon kirkonkylän muiden rakennusten kanssa 14. heinäkuuta 1941. Jatkosodan aikana takaisin koteihinsa palanneille seurakuntalaisille pidettiin jumalanpalveluksia Kiprosen ja Kuusiston taloissa, kunnes uusi evakuointi oli edessä kesällä 1944. Kirkosta talvisodan jälkeen evakuoitu hopeinen ehtoolliskalusto lahjoitettiin seurakunnan lakkauttamisen jälkeen Ylivieskan seurakunnalle.


title: Soanlahden kirkko

text: Kotiseudullaan vierailleet entiset soanlahtelaiset pystyttivät kirkon paikalle yksinkertaisen puisen muistoristin vuonna 1996. Kirkon läheisyydessä sijaitsevan sankarihaudan he olivat raivanneet jo vuonna 1992 ja pystyttäneet samalla uuden sankarihaudan muistomerkin tuhotun tilalle. Suojärven piirin kanssa on sovittu kirkon raunioiden, sankarihautojen ja muistomerkkien suojelemisesta.


title: Myodocarpaceae

text: Myodocarpaceae on aitokaksisirkkaisheimo Apiales-lahkossa. Se on sarjakukkaiskasvien lähisukulainen. Siihen kuuluu kaksi sukua, "Myodocarpus" ja "Delarbrea", joissa on yhteensä 19 lajia. Lajit ovat kotoisin Uudesta-Kaledoniasta, Malaijien saariston itäosista ja Australian koillisosista.


title: Myodocarpaceae

text: Kasvit ovat puuvartisia, ja niiden lehdet ovat parilehdykkäisiä, harvoin yksinkertaisia. Lavan laita on ehyt, toisinaan sahalaitainen. Kukat sijaitsevat nivelikkäiden perien päissä. Hedelmät ovat sileitä ja meheviä tai kuivia ja siivellisiä.


title: Myodocarpaceae

text: Heimo muodostaa kladin eli evoluutiopuun haaran yhdessä lähimmän sukulaisensa, sarjakukkaiskasvien heimon kanssa (vrt. Apiales-lahkon kladogrammi). Kladin ominaisuuksia ovat furanokumariinien esiintyminen ja heteiden taipuminen sisäänpäin kukkanupussa. Furanokumariinit antavat kasveille ominaistuoksun. Kehityshaaran ikäarvioita ovat 29, 32, 33, 38 ja 91 miljoonaa vuotta.


title: Myodocarpaceae

text: Aiemmin heimo on yhdistetty sarjakukkaiskasveihin tribuksena Myodocarpeae.


title: Myodocarpaceae

text: Puun anatomialtaan "Myodocarpus" muistuttaa ehkä enemmän kanukkakasveja (Cornaceae) kuin sukulaisiaan aralia - (Araliaceae) ja sarjakukkaiskasveja (Apiaceae), mutta on muiden ominaisuuksien suhteen sarjakukkaiskasvien kaltainen. "Myodocarpus"-suvulla on joukko omintakeisia kukan ja lohkohedelmän piirteitä. Lohkohedelmän hedelmykset ovat kauniita, pieniä ja sivuilta litistyneitä siivellisiä pähkylöitä, jotka ensi näkemältä tuovat mieleen saippuamarjakasveihin (Sapindaceae) kuuluvan suvun "Serjania".


title: Cardiopteridaceae

text: Cardiopteridaceae on Aquifoliales-lahkoon kuuluva kaksisirkkaisheimo. Siihen kuuluu viisi sukua ja 43 lajia, joista puolet kuuluu sukuun "Citronella". Heimo kasvaa kaikilla trooppisilla mantereilla ja Tyynenmeren saarilla.


title: Cardiopteridaceae

text: Cardiopteridaceae-heimo on melko epäyhtenäinen ryhmä sukuja. Yhteinen ominaisuus löytyy emin vartaloista. Niitä on tavallisesti yksi, joskus kaksi, ja ne ovat melko ohuita. Hedelmä on enemmän tai vähemmän litteä ja/tai särmikäs luumarja.


title: Cardiopteridaceae

text: Heimon kasvit ovat puuvartisia, eräät liaaneja. Kasveihin kerääntyy alumiinia ja niissä on eräitä välkehtiviä yhdisteitä (iridoideja). Lehiruodin poikkileikkauksessa näkyy rengasmaisia johtojänteitä. Lehden ilmarakotyypit ovat vaihtelevia. Lavan reuna on tavallisesti ehyt, harvoin hampainen, ja suonitus on yleensä sulkasuoninen, harvoin kourasuoninen. Yleensä kasvit ovat yksikotisia, joskus kaksikotisia tai sekasopuisia siten, että yhdessä kasviyksilössä on sekä kaksineuvoisia että hedekukkia (andromonoeekkisyys). Kukinto on tavallisesti haaraton; haaraisten kukintojen osakukinnot voivat olla viuhkomaisia. Kukinnossa on tavallisesti suojuslehtiä. Verholehdet ovat kasvaneet yhteen tyvestään, ja hetiö voi olla yhtynyt teriöön. Kukassa on tavallisesti mesiäinen. Emilehdet sijaitsevat tiiviinä rykelmänä. Vartalo on tavallisesti kapea ja noin sikiäimen mittainen, ja vartaloita voi olla yhdestä kolmeen. Joskus vartalo kiinnittyy lateraalisesti. Luotti on tylppä tai pallomainen. Siemenaiheita on tavallisesti enemmän kuin yksi, ja niiden sydämessä eli nukelluksessa on kahden solukerroksen paksuinen laitasolukko. Hedelmän poikkileikkauksessa endokarppi eli seinämän sisäkerros on C:n muotoinen. Siemenkuori on ohut ja siemenvalkuainen on toisinaan kirjava.


title: Cardiopteridaceae

text: "Citronella"-suvussa putkiloelementeissä on vain tikapuumaisia perforaatioita. Suvussa "Cardiopteris" esiintyy nivelikkäitä maitiaisputkia, ja siemenaiheet ovat kalvottomia. Suvun lajit muistuttavat ulkonäöltään jamsseja ("Dioscorea"), vaikka eivät tietenkään ole niille sukua. "Gonocaryum"-lajeilla on siemenessään pitkä alkio, jossa on lehtimäiset alkeislehdet.


title: Cardiopteridaceae

text: Cardiopteridaceae-heimo jaetaan viideksi suvuksi. Luettelossa synonyymit ovat suluissa.


title: Agent provocateur

text: Agent provocateur (monikossa "agents provocateurs", ”yllyttävä agentti”) on ranskankielinen termi, jolla viitataan poliisin tai muun entiteetin väkijoukkoon soluttamaan henkilöön, jonka tarkoituksena on yllyttää muita ihmisiä rikkomaan lakia.


title: Agent provocateur

text: Agent provocateureja käytetään erityisesti Yhdysvalloissa poliittisten radikalistiryhmien vangitsemiseksi, jolloin agent provocateur yllyttää väkivallatonta ryhmää toimimaan laittomasti, esimerkiksi terrori-iskun muodossa. 2000-luvulla useiden eri maiden, muun muassa Yhdysvaltain, Kanadan ja Ison-Britannian, on väitetty käyttäneen agent provocateureja suurissa mielenosoituksissa.


title: Lima (täsmennyssivu)

text: Lima voi tarkoittaa seuraavia:


title: Stemonuraceae

text: Stemonuraceae on Aquifoliales-lahkoon lukeutuva kasviheimo, jossa on 12 sukua ja 95 lajia, jotka kasvavat tropiikissa keskittyen indomalaijilaiselta alueelta Australian Queenslandiin ulottuvalle alueelle.


title: Stemonuraceae

text: Stemonuraceae-kasvit ovat puuvartisia ja niiden lehdet ovat ehyitä, korvakkeettomia ja kuivuneina lähes suonettoman näköisiä. Kukat ovat melko pieniä ja sijaitsevat viuhkomaisissa kukinnoissa. Terälehdet ovat tavallisesti erillisiä ja ovat kärjestään taipuneet sisäänpäin. Tukevat heteenpalhot ovat usein silmiinpistävän karvaisia. Leveä emin luotti on vartaloton, ja sikiäin näyttää muodostuneen yhdestä emilehdestä. Hedelmä on vaihtelevissa määrin litistynyt ja särmikäs luumarja, jonka yksi sivu on toisinaan ulkonäöltään muusta hedelmästä poikkeava sekä väriltään että rakenteeltaan.


title: Stemonuraceae

text: Heimon noin 12 suvusta suurimmat ovat "Gomphandra" (55 lajia) ja "Stemonurus" (15 lajia).Stevens, P. F. 2001-: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/


title: Orjanlaakerikasvit

text: Orjanlaakerikasvut (Aquifoliaceae) on Aquifoliales-lahkoon kuuluva kasviheimo, jonka ainoa suku on orjanlaakerit ("Ilex"). Siihen kuuluu noin 405 lajia, jotka ovat levinneet enemmän tai vähemmän yleismaailmallisesti. Erityisesti orjanlaakerilajeja kasvaa Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa saaristoineen. Afrikassa on vain yksi laji.


title: Orjanlaakerikasvit

text: Orjanlaakerien lehtiasento on kierteinen. Lehdet ovat hammaslaitaisia, ja lavan alapinnalla saattaa olla korkkiutumia. Korvakkeet ovat vähäpätöiset ja mustahkot. Kukinto on viuhkomainen ja usein lähes sarjamainen. Hedelmä on usein kuiva ja leveän pullon muotoinen, ja sen päässä on selvä, leveä ja musta luotti. Hedelmässä on useita kiviä.


title: Orjanlaakerikasvit

text: Orjanlaakerit ovat tavallisesti ainavihantia puuvartisia kasveja, joissa on myös jokunen liaanilaji. Kasvit sisältävät tanniineja, mutta iridoidit (välkehtivät yhdisteet) puuttuvat. Varren solukoissa esiintyy ympäristöstään erottuvia pihkaa ja maitiaisnestettä sisältäviä soluja. Nivelten anatomia on vaihteleva. Orjanlaakerit kasvattavat uusia haaroja edellisvuotisista versoista. Lehtilavan laitahampaissa on yksi suoni ja läpikuultava, rauhasmainen ja pian kariseva kärki. Kasvit ovat usein kaksikotisia ja kukkalehtien määrä kussakin kiehkurassa vaihtelee neljästä yhdeksään. Teriö on usein tyvestään yhdislehtinen ja heteet tavallisesti kiinnittyvät sen tyveen. Yhdislehtinen emiö koostuu kahdesta tai useammasta, tavallisesti neljästä, viidestä tai kuudesta emilehdestä, jotka sijaitsevat kohdakkain terälehtien kanssa. Sikiäimessä on mesiäinen eli nektaario. Luotti on leveä. Siemenaiheet kiinnittyvät sikiäimen alaosassa aksiletyyppiseen keski-istukkaan, yläosassa vapaaseen keski-istukkaan. Siemenaiheessa on 12–15 solukerrosta käsittävä kalvo eli integumentti, sen sydämessä noin yhden solukerroksen paksuinen reunasolukko ja eräitä muita erilaistuneita solukoita (ns. hypostaasi ja obturaattori). Siemenkuoressa on mm. tanniinipitoinen kerros ja siemenvalkuainen on hemiselluloosapitoinen. Orjanlaakereiden kromosomiluku on n = 9, 10.


title: Orjanlaakerikasvit

text: Orjanlaakerikasvien lähimmät sukulaiset ovat heimon Phyllonomaceae ja Helwingiaceae, joiden kanssa ne muodostavat yhteisen evoluutiopuun haaran eli kladin. Kladin ominaisuuksiin lasketaan mm. yksinkertaiset putkiloelementtien perforaatiot, varsinivelten yksiaukkoinen anatomia (yksi johtojänne eroaa kussakin nivelessä johtojännelieriössä jättäen siihen yhden aukon), poikkileikkaukseltaan kaareva ruodin johtojänne, kierteinen lehtiasento, lavan hammaslaitaisuus, pienten ja varteen kiinnittyvien korvakkeiden olemassaolo, terälehtien kärkien taive, emiön vartalon puuttuminen, yksi siemenaihe kussakin emilehdessä ja hedelmä, jossa on erilliset kivet (pyreniot). Tämä kolmen heimon kladi on arvioitu noin 62 miljoonaa vuotta vanhaksi, mutta tunnetaan orjanlaakerifossiileja, jotka ovat selvästi paljon vanhempia: siitepölylöytöjä on liitukaudelta noin 80 miljoonan vuoden takaa.


title: Orjanlaakerikasvit

text: Aikaisemmin orjanlaakerikasvien heimoon liitettiin toisinaan myös suvut "Phelline" ja "Sphenostemon". Edellinen on nykyään heimossa Phellinaceae, joka kuuluu Asterales-lahkoon, ja jälkimmäinen heimossa Paracryphiaceae (lahko Paracryphiales). Cronquist (1981) liitti orjanlaakerikasvit hyvin epäyhtenäiseen Celastrales-lahkoon.


title: Orjanlaakerikasvit

text: Seuraavilla orjanlaakerilajeilla on suomenkielinen nimi:


title: Phyllonoma

text: Phyllonoma on 4-lajinen kasvisuku, ainoa heimossa Phyllonomaceae (syn. Dulongiaceae). Lajit kasvavat Meksikosta Peruun ulottuvalla alueella.


title: Phyllonoma

text: "Phyllonoma"-lajit ovat pensaita tai pieniä puita, jotka voi tunnistaa niiden lehdistä, joiden yläpintaan kukinto on kasvanut kiinni (ns. epifylliset kukinnot); korvakkeet ovat vähäpätöiset. Sikiäin on kehänalainen ja sen päällä on huomiota herättävä mesiäiskehrä (diskus). Marjamainen hedelmä sisältää muutaman siemenen.


title: Phyllonoma

text: Kasveihin kertyy alumiinia. Nuorten varsien johtojänteet ovat erillään toisistaan. Ruodin johtojänteen poikkileikkaus on rengasmainen. Kasvit ovat karvattomia. Kukinto on terttumainen, usein haaroittunut; siinä ei ole kukkien tukilehtiä. Kukat ovat kaksineuvoisia, ja niissä on neljä tai viisi verholehteä, joiden reunoissa on erityskarvoja, ja kolmesta viiteen terälehteä, joiden yläpinnalla on heikko köli. Heteiden palhot ovat ponsia lyhyempiä. Sikiäimessä on kutakin emilehteä kohden kuusi tai seitsemän siemenaihetta laitaistukoissa. Hedelmä on muutamasiemeninen marja, ja siemenkuoren anatomiassa on erotettavissa monikerroksinen ulkokerros eli testa, jonka uloin kerros koostuu kookkaista ja paksuseinäisistä limasoluista. Endospermi eli siemenvalkuainen on hemiselluloosainen.


title: Phyllonoma

text: "Phyllonoma"-suvun ja herukkakasvien (Grossulariaceae) siementen välillä on havaittu samankaltaisuuksia. Cronquistin (1981) järjestelmässä "Phyllonoma" onkin sijoitettu herukkakasveihin. Takhtajan (1997) liitti suvun omana heimonaan lahkoon Hydrangeales.


title: Phyllonoma

text: Lajeja suvussa on neljä tai viisi:


title: Helwingia

text: Helwingia on omaan heimoonsa (Helwingiaceae) kuuluva kasvisuku, jossa on kolme lajia. Lajit ovat kotoisin Himalajalta Japaniin ulottuvalta alueelta.


title: Helwingia

text: Kasvit ovat ainavihantia pensaita tai pieniä puita. Lehden yläpinnalla on siihen kiinni kasvanut kukinto. Korvakkeet ovat pienet ja ripsuiset. Kukissa on vain yksi kehälehtikiehkura, sikiäin on kehänpäällinen, ja hedelmä on luumarja.


title: Helwingia

text: "Helwingia"-lajit ova tavallisesti ainavihantia. Kasveissa on flavoneja ja iridoideja. Varressa on syysoluja, jotka muodostavat kuituja, ja piijyväsiä. Tavallisesti kasvia peittää vahainen pintakelmu eli kutikula, mutta se voi puuttuakin. Kasvit ovat kaksikotisia, hede- ja emikukat sijaitsevat eri kasviyksilöissä. Kukat sijaitsevat viuhkomaisissa rykelmissä, ja niissä on yksikiehkurainen kehä, jossa on kolmesta viiteen kehälehteä, joiden kärjet ovat enemmän tai vähemmän taipuneet. Hedekukissa ei ole näkyvissä emiön jäänteitä eikä emikukissa joutoheteitä. Ensinmainituissa on heteiden välissä mettä erittävä pohjuskehrä. Sikiäin on yhdislehtinen, tavallisesti neljän, joskus kahden tai kolmen, emilehden muodostama. Siemenaihe on apotrooppinen (taipunut poispäin sikiäimen keskustasta), sen varsi ja kalvo ovat paksuja. Siemenkuori on ohut ja endospermi on heikosti kirjava. Kromosomiluku on n = 19.


title: Helwingia

text: Takhtajan (1997) sisällytti Helwingiales-lahkon ylälahkoon Aralianae, ja Cronquist (1981) vei suvun heimoon Cornaceae (kanukkakasvit). Nyt heimoa pidetään orjanlaakerikasvien (Aquifoliaceae) sukulaisena.


title: Helwingia

text: Suvussa on kolme tai neljä lajia:


title: Matt Murley

text: Matt Murley (s. 17. joulukuuta 1979 Troy, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa kaudella 2012–2013 Elitserien-joukkue Timrå IK:ssa. Hän on aiemmin pelannut myös yhteensä 62 NHL-ottelua tehopistein 2+7=9 sekä keräten 38 jäähyminuuttia. Murley on pelipaikaltaan laitahyökkääjä, mutta osaa pelata myös keskellä. Hänen vahvuuksiin kuuluu kädet, pelintekeminen ja erikoistilannepelaaminen.


title: Matt Murley

text: Murley pelasi kaksi kautta MetJHL-joukkue Syracuse Jr. Crunchin riveissä, jonka jälkeen hän kävi vuodet 1998–2002 Rensselaer Polytechnic Institutea. Murley sijoittui jo tulokaskaudellaan tehoilla 17+32=49 joukkueensa sisäisessä pistepörssissä toiseksi Dan Rivan kanssa. He olivat koko ECAC:n pistepörssin kärkikaksikko. Murley valittiin ECAC:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Pittsburgh Penguins varasi hänet toisella kierroksella 51. pelaajana . Kaudella 1999–2000 Murley oli RPI:n paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies. Hän teki molempina kahtena viimeisenä kautenaan 24 maalia, joilla Murley voitti ECAC:n maalipörssin. Viimeisen kautensa 2001–2002 päätteeksi RPI:n kapteenina toiminut Murley valittiin sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Matt Murley

text: Kaudeksi 2002–2003 Murley siirtyi kaksivuotisella tulokassopimuksella Pittsburgh Penguinsin organisaatioon. Hän pelasi koko kauden sen farmijoukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa, AHL:ssä, jonka kolmanneksi paras pistemies Murley oli tehoilla 21+37=58. Kaudella 2003–2004 hän debytoi Penguinsin NHL-joukkueessa, jossa Murley pelasi 18 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Kauden 2004–2005 hän pelasi kokonaan farmissa takia. Murley teki elokuussa 2005 vuoden mittaisen jatkosopimuksen Penguinsin kanssa. Hän aloitti ja pelasi koko kauden 2005–2006 ylhäällä Pittsburghissa ja teki 41 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6.


title: Matt Murley

text: Heinäkuussa 2006 Murley teki vuoden mittaisen sopimuksen Colorado Avalanchen kanssa. Hän pelasi kuitenkin kauden 2006–2007 kokonaan AHL-joukkue Albany River Ratsissa, jonka toiseksi paras pistemies Murley oli Keith Aucoinin jälkeen tehoilla 23+32=55. Kevään 2007 pudotuspeleissä hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 1+5=6. Kaudeksi 2007–2008 Murley siirtyi Phoenix Coyotesin organisaatioon. Hän oli sen farmijoukkue San Antonio Rampagen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 21+41=62. Murley pelasi kauden aikana myös kolme NHL-ottelua tehden yhden syöttöpisteen.


title: Matt Murley

text: Murley teki kaudeksi 2008–2009 vuoden mittaisen sopimuksen Carolina Hurricanesin kanssa, mutta hän siirtyi jo ennen kauden alkamista KHL-joukkue Amur Habarovskiin lokakuussa 2008. Kauden 2009–2010 Murley aloitti Sveitsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla National League B:n SC Langenthalin riveissä, mutta hän vietti kevätkauden sarjatasoa ylempänä National League A:ssa, ensin HC Luganon ja Langenthalissa tehdyn visiitin jälkeen Rapperswil-Jona Lakersin riveissä.


title: Matt Murley

text: Syyskuussa 2010 Murley siirtyi kahden kuukauden mittaisella sopimuksella Elitserien-joukkue Linköpings HC:n riveihin, mutta hänen try-out -sopimuksensa purettiin kuitenkin lokakuussa. Murley teki marraskuussa saman mittaisen sopimuksen Timrå IK:n kanssa. Hän jatkoi joukkueessa kauden loppuun ja jatkoi sopimustaan vuodella tammikuussa 2011. Kaudella 2011–2012 Murley voitti tehoilla 15+16=31 Timrån sisäisen pistepörssin. Hän voitti myös koko Kvalserienin pistepörssin tehoilla 4+7=11. Jotkut huhut ovat viemässä Murleytä kaudeksi 2012–2013 Suomeen. Murley oli kuitenkin kauden alun pelaamatta ja palasi tammikuussa 2013 Timrån joukkueeseen.


title: Viitasaaren kirkko

text: Viitasaaren kirkko on Viitasaaren evankelis-luterilaisen seurakunnan pääkirkko Viitasaarella Keski-Suomessa. Kirkko sijaitsee Haapasaaressa kaupungin keskustan eteläpuolella. Kirkko valmistui vuonna 1878 vuonna 1877 perustetun hautausmaan viereen. Kirkko on järjestyksessä (kirjoitetun tiedon mukaan) seurakunnan neljäs.


title: Viitasaaren kirkko

text: Viitasaaren seurakunnan ensimmäinen kirkko sijaitsi Viitasaaressa, kuten kaksi seuraavaa kirkkoa. Ensimmäinen kirkko oli rakennettu noin vuonna 1600. Saarta kutsutaan Vanhaksi Kirkkosaareksi. Siellä sijaitsee myös Viitasaaren vanhin hautausmaa, joka on perustettu 1590-luvulla. Saaressa sijaitsee myös Viitasaaren vanha mestauspaikka. Seuraavat kirkot rakennettiin samaan paikkaan vuosina 1653 ja 1777. Maaherra Anders Ramsay oli määrännyt vuonna 1775, että uusi kirkko olisi rakennettava Ristiharjunmäelle (nykyisen Suihkosenmutkan paikkaan), mutta seurakuntalaiset pitivät paikkaa sopimattomana, ja kirkko rakennettiin entiselle paikalle Viitasaareen.


title: Viitasaaren kirkko

text: Kun kirkko alkoi olla rapistunut, alettiin 1870-luvulla suunnitella uutta kirkkoa. Sijaintipaikaksi esitettiin Ukonkalliota (nyk. Hakamäki), Käräjämäkeä (nyk. Koulunmäki), Ristinmäkeä (nyk. Viestinmäki) ja Haapasaarta, ja viimeksi mainittu paikka vei voiton. Kirkko purettiin ja rakennettiin uudelleen suurennettuna ja eräitä muitakin muutoksia tehden 1877–1878 mantereen puolelle Haapasaareen, jossa se nykyään sijaitsee.


title: Viitasaaren kirkko

text:
Viitasaaren nykyinen kirkko on malliltaan ristikirkko, jonka ristikeskuksen sisäkulmat oli viistetty.
Päätytornillinen ristikirkko valmistui vuonna 1878 Haapasaareen haapajärveläisen rakennusmestarin Mikko Karjalahden johdolla. Rakennus koki perusteellisen muutoksen vuonna 1925 arkkitehti Alvar Aallon laatimien korjaussuunnitelmien pohjalta. Kirkon uusgoottilainen muotokieli muuttui klassisistiseksi. Korjaustyön urakoivat kurikkalaiset rakennusmestarit Anton Hakola ja Iisakki Ruuska. Seuraava kunnostus toteutettiin arkkitehti Paavo Riihimäen piirustusten perusteella. Vuoden 1970 korjaussuunnitelmat laati Aslak Sarre. Kirkkorakennus on suojelukohde.


title: Viitasaaren kirkko

text: Vuonna 2017 havaittiin kirkon rakenteissa liikkeitä. Katon todettiin painuneen alas noin 30 senttimetriä sekä kirkon seinien taipuneen ulospäin. Syyksi osoittautuivat korjaustöissä tehdyt virheet, jotka olivat heikentäneet tukirakenteita: Aallon johtamassa saneerauksessa oli poistettu pystyhirsien sidepultteja ja 1990-luvulla katkaistu pystypilari. Kirkon todettiin tarvitsevan välittömästi tukirakenteita. Kirkko tuettiin väliaikaisilla tukitangoilla. Väliaikaisratkaisun toteutus maksoi yli 92 000 euroa. Korjauskustannusten arvioidaan nousevan miljooniin euroihin. Vielä syksyllä 2016 rakennusta tutkineet asiantuntijat pitivät rakennusta hyväkuntoisena ja suorana. Rakennusta tutkittiin sen takia, että wc-tiloja suunniteltiin tehtäväksi itse kirkkoon, kun nyt ne ovat huonokuntoisessa päärakennuksessa.


title: Viitasaaren kirkko

text: Kirkon ympäristöä uudistettiin kesällä 2008. Haapasaaren itärannalle tehtiin 1596 hautapaikan uusi hautausmaa-alue. Arkkuhautojen lisäksi alueelle tehtiin uurnapaikkoja 187 ja sirottelualue tuhkalle. Uudelle hautausmaa-alueelle tuli myös tunnustukseton hauta-alue.


title: Atland

text: Atland on espanjankielinen heavy/power metal -yhtye. Se perustettiin Zaragozassa vuonna 2000.


title: Osmo Pertola

text: Osmo Olavi Pertola (25. maaliskuuta 1927 Kokemäki – 29. lokakuuta 1964 Harjavalta) oli suomalainen koomikko. Hänet muistetaan "Kokemäen Uunona", jonka hahmon Pertola loi 1950-luvulla.


title: Osmo Pertola

text: Osmo Pertola syntyi maanviljelijäperheeseen Kokemäen Ylistaron kylässä vuonna 1927. Hän oli nelilapsisen perheen toiseksi nuorin lapsi. Vanhin kolmesta veljestä oli vuonna 1921 syntynyt kotiseutuneuvos Esko Pertola, joka tunnetaan Kokemäellä paikkakunnan kansanperinteen ja historian tallentajana.


title: Osmo Pertola

text: Näyttelemisen Pertola aloitti vuonna 1945 Kokemäen nuorisoseurassa, esiintyen useissa erityylisissä näytelmissä. Nuorisoseura käytti tuotannoissaan paljon vierailevia ohjaajia ja näin Pertola pääsikin esiintymään muun muassa näyttelijä Martta Hannulan ja kirjailija Vappu Ouran ohjauksessa. Näyttelemisen lisäksi hän osallistui maakunnallisiin nuorisoseurojen puhekilpailuihin. Niistä saadut lukuisat voitot ja myönteiset arvostelut kannustivat Pertolaa vähentämään näyttelemistä ja esiintymään yksin.


title: Osmo Pertola

text: Vuonna 1954 Pertola aloitti esiintymisen Kokemäen Uunona. Nimen syntyyn vaikutti paikallisen osuuskaupan johtaja, joka halusi lainata etunimeään Pertolan taiteilijanimeksi. Aluksi hän esiintyi Kokemäellä ja muualla Satakunnassa. Hahmon suosio kasvoi kuitenkin nopeasti ja esiintymistilaisuuksia tuli yhä kauempaa.


title: Osmo Pertola

text: 1950-luvun lopulla Kokemäen Uuno pääsi myös radioon sekä juuri aloitettuihin TV-lähetyksiin. Nämä esiintymiset kasvattivat entisestään suosiota eri puolilla maata. Hän esiintyi samoissa iltamissa aikakauden suurten nimien, kuten Reino Helismaan, Tapio Rautavaaran ja Niilo Tarvajärven kanssa. Suosio kasvoi niin, että Pertolalla saattoi olla useita esiintymistilaisuuksia saman päivän aikana. Huippuna oli vappuaatto vuonna 1960, jolloin hänet nähtiin lavalla kolmessatoista eri tapahtumassa Tampereella ja sen ympäristössä.


title: Osmo Pertola

text: Ensimmäisen ja ainoaksi jääneen esiintymisensä valkokankaalla Kokemäen Uuno teki vuonna 1961 Veikko Itkosen ohjaamassa ja Reino Helismaan käsikirjoittamassa rillumarei-komediassa Mullin mallin. Siihen oli koottu asemansa jo vakiinnuttaneen tähden Esa Pakarisen rinnalle nousevat koomikot Pertola ja Eemeli. Myös uraansa aloittelevalla Spede Pasasella oli rooli elokuvassa. Mullin mallin ei ole saanut kriitikoilta juurikaan myönteisiä arvioita. Vuonna 2012 se julkaistiin kuitenkin DVD:nä.


title: Osmo Pertola

text: Samana vuonna valmistui myös Tamvisiolle tehty 60 minuutin mittainen tv-ohjelma "Kokemäen Uunon kaupunkimatka". Siinä esiintyivät Pertolan lisäksi muun muassa Henry Theel ja Carola.


title: Osmo Pertola

text: Pertolan huumori oli ystävällistä ja hyväntahtoista. Hän ei jutuillaan halunnut loukata tai pilkata ketään. Kokemäen Uunon tarinoissa seikkaili säännöllisesti erilaisia hänen luomiaan henkilöhahmoja. Niistä merkittävin oli puoliso Amalia. Lavaesiintymiset eivät koostuneet lyhyistä vitseistä, vaan ne olivat pitkiä monologeja. Yksi Pertolan bravuureista oli lavalla esitetyt kuvitteelliset puhelinkeskustelut. Sellaisesta koostuu myös kokonaan hänen esiintymisensä Mullin mallin-elokuvassa.


title: Osmo Pertola

text: Syksyllä 1964 jatkuvien esiintymismatkojen ja kotitilan viljelyn aiheuttama uupumus oli Pertolan terveydelle liikaa. Hän joutui keuhkoahtauman takia hoidettavaksi Satalinnan sairaalaan.


title: Osmo Pertola

text: Toipuminen edistyi hyvin, vaikka Pertola ei sairaalassa ollessaan malttanutkaan keskittyä pelkästään lepäämiseen. Hänellä oli sovittuna ainakin parin televisio-ohjelman tekeminen, lisäksi uuden elokuvakäsikirjoituksen oli määrä valmistua seuraavana keväänä. Niiden kirjoittamisen lisäksi Pertola esiintyi säännöllisesti keuhkotautiparantolan omissa illanvietoissa.


title: Osmo Pertola

text: Pertolan kuolema tapahtui yllättäen. Lokakuun 29. päivänä puolenyön jälkeen kierroksella ollut hoitaja huomasi hänellä nopeasti kohoavaa kuumetta. Välittömästi paikalle kutsuttu lääkäri ei pystynyt tekemään mitään, vaan Pertola menehtyi aamuyön tunteina. Hän oli kuollessaan vasta 37-vuotias. Kuolinsyyksi paljastui akuutti leukemia. Pertola on haudattu Kokemäelle Koomankankaan hautausmaalle.


title: Osmo Pertola

text: Vuonna 1983 Osmo Pertolan veli Esko Pertola julkaisi hänen tarinoitaan kirjassa "Kokemäen Uuno ja hänen juttunsa".


title: Jean-Baptiste Bui Tuân

text: Jean-Baptiste Bui Tuân (s. 24. kesäkuuta 1928) on vietnamilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 2. syyskuuta 1955 ja nimitettiin Long Xuyênin koadjuuttoripiispaksi sekä Tabunian titulaaripiispaksi 15. huhtikuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Michel Nguyên Khác Ngu, jota avusti Réginald-André-Paulin-Edmond Jacq. 30. joulukuuta 1997 Bui Tuânista tuli Long Xuyênin piispa, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 2. lokakuuta 2003.


title: Francisco Carlos da Silva

text: Francisco Carlos da Silva (s. 30. syyskuuta 1955) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi São Carlosin hiippakuntaan Constantino Amstalden 11. joulukuuta 1982. Hänet nimitettiin Ituiutaban hiippakunnan johtoon 19. syyskuuta 2007, ja piispaksi vihkiminen seurasi 22. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joviano de Lima Júnior, jota avustivat Paulo Sérgio Machado ja Bruno Gamberini.


title: Joseph Mukasa Zuza

text: Joseph Mukasa Zuza (2. lokakuuta 1955 Malembo – 15. tammikuuta 2015) oli malawilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Mzuzun hiippakuntaan 25. heinäkuuta 1982 ja nimitettiin sen johtoon 3. maaliskuuta 1995. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giuseppe Leanza, jota avustivat Felix Eugenio Mkhori ja Tarcisius Gervazio Ziyaye.


title: Flavio Roberto Carraro

text: Flavio Roberto Carraro (s. 3. helmikuuta 1932 Sandon di Fossò) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin kapusiinien papiksi 16. maaliskuuta 1957 ja nimitettiin Arezzo-Cortona-Sansepolcron hiippakunnan johtoon 8. kesäkuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Silvano Piovanelli, jota avustivat Francesco Gioia ja Giovanni D'Ascenzi.


title: Flavio Roberto Carraro

text: Carraro sai 25. heinäkuuta 1998 nimityksen Veronan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 8. toukokuuta 2007.


title: Oskar Pihl

text: Oskar Pihl oli kultaseppäsukua sekä äitinsä että isänsä puolelta. Hänen vanhempansa olivat kultaseppä Knut Oscar Pihl ja Fanny Florentina Holmström. Hänen siskonsa Alma Pihl oli yksi Fabergén tunnetuimmista korusuunnittelijoista.


title: Oskar Pihl

text: Oskar Pihl aloitti uransa piirtäjänä enonsa, kultaseppämestari Albert Holmströmin (1876 - 1925) liikkeessä Pietarissa. Holmström oli Fabergén jalokiviseppämestari, jonka työhuone valmisti suurimman osan yrityksen jalokivikoruista. Pihl sai kultasepän koulutuksen Holmströmin työhuoneella. Fabergélle hän suunnitteli useita pieniä esineitä työskennellessään Holmströmin työpajassa, kuten emaloituja solmioneuloja. Hänen leimansa Fabergélle tekemissään esineissä oli "OP". Venäjän vallankumouksen jälkeen Oskar Pihl muutti Suomeen. Pihl opiskeli 1922 - 1925 Taideteollisuuskeskuskoulussa Helsingissä. Hän tuli kultaseppä Alexander Tillanderin yrityksen palvelukseen 1925. Pihl toimi Tillanderilla kultaseppänä ja suunnittelijana ja sittemmin yrityksen taiteellisena johtajana aina kuolemaansa 1959 saakka. Hänen tunnetuimmat suunnittelutyönsä ovat Suomen Leijonan Ritarikunnan kunniamerkit sekä Suomen Olympialainen ansioristi ja -mitali. Lisäksi hän piirsi Mannerheim-ristin Akseli Gallen-Kallelan suunnittelemien Vapaudenristien pohjalta.


title: Oskar Pihl

text: Kunnianosoitukset: Suomen Leijonan R I; Suomen Valkoisen Ruusun R.


title: Kuivaniemen junaturma (1943)

text: Kuivaniemen junaturma tapahtui jatkosodan aikana 2. lokakuuta 1943, kun saksalaisia sotilaita kuljettanut lomalaisjuna törmäsi toiseen junaan Kuivaniemen ratapihalla -rataosalla. Onnettomuudessa kuoli kymmenen lomalaisjunassa matkustanutta saksalaissotilasta, ja lisäksi 25 sotilasta sai vakavia ja 19 lieviä vammoja.


title: Kuivaniemen junaturma (1943)

text: Saksalaisia kuljettanut lomalaisjuna oli lähtenyt Simosta kello 17.21. Junan saapuessa Kuivaniemen ratapihaa edeltävälle suoralle veturinkuljettaja huomasi, että toinen juna oli tulossa vastaan samalla raiteella, ja teki hätäjarrutuksen. Junat törmäsivät yhteen ratapihan pohjoispäässä olleen tasoristeyksen kohdalla niin, että veturit nousivat tosiaan vasten pystyyn ja vetureita lähinnä olleet vaunut murskaantuivat. Useat härkävaunujen ovilla kurkistelleet sotilaat menettivät henkensä, kun auki olleet vaunujen ovet paukahtivat kiinni törmäyksen voimasta.


title: Kuivaniemen junaturma (1943)

text: Loukkaantuneet saivat ensiavun lähitaloissa. Itse rata ei kärsinyt suuria vaurioita, ja se saatiin avattua liikenteelle melko pian sen jälkeen, kun raivaustyöt oli saatu tehtyä. Onnettomuudesta ei kerrottu tiedotusvälineissä sotasensuurin vuoksi.


title: Kuivaniemen junaturma (1943)

text: Onnettomuuden syynä oli Kuivaniemen liikennepaikasta vastanneen liikenneoppilaan tekemä virhe. Hän oli juuri saapunut Helsingistä, valvonut useita vuorokausia yhteen menoon eikä tuntenut vielä Kuivaniemen ratapihaa ja paikallisia olosuhteita. Liikenneoppilas tuomittiin myöhemmin vankeusrangaistukseen, minkä lisäksi hän menetti virkansa ja joutui maksamaan vahingonkorvauksia.


title: Konad

text: Konad CO. ltd on korealainen yritys, joka valmistaa kosmetiikkaa ja kynsituotteita. Se perustettiin vuonna 2002 Konadin tuotteita myydään yli 100 maassa. Kaikkein tunnetuin Konadin tuote on Konad Stamping Nail Art, jonka ideana on, että kynsiin leimataan kuvioita. Yritys myy myös meikkejä, kosteusvoiteita ja muuta kosmetiikkaa.


title: Konad

text: Suomen virallinen maahantuoja on Cesars Finland Oy.


title: Serpentiiniankeriaat

text: Serpentiiniankeriaat (Derichthyidae) on ankeriaskaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan valtameristä lämpimistä ja lauhkeista vesistä.


title: Serpentiiniankeriaat

text: Serpentiiniankeriaiden heimoon kuuluu kaksi sukua ja kolme lajia. Lajit ovat serpentiiniankerias ("Derichthys serpentinus"), pitkäkaula-ankerias ("Nesorrhamphus ingolfianus") ja "Nesorrhamphus danae". Ne ovat keskikokoisia kaloja ja saavuttavat 40–60 cm:n pituuden. Ruumis on pitkulainen ja kaula on pitkä ja kapea. Kuono on serpentiiniankeriaalla lyhyt ja "Nesorrhamphus"-suvun lajeilla pidempi. Pitkä selkäevä alkaa melko takaa ja on yhtynyt pyrstö- ja peräevien kanssa. Päässä on useita huokosia, jotka ovat osa aistijärjestelmää. Serpentiiniankeriaat ovat suomuttomia ja väriltään yksivärisen ruskeita tai mustia ja evät ovat muuta ruumista vaaleammat.


title: Serpentiiniankeriaat

text: Serpentiiniankeriaslajeja tavataan Atlantin, Intian valtameren ja Tyynenmeren alueilta lämpimistä ja lauhkeista vesistä. Ne elävät avomerellä yleensä yli 500 metrin syvyydessä. Serpentiiniankeriaiden elintavoista tiedetään vain hyvin vähän.


title: Boryaceae

text: Boryaceae on Australiassa hajanaisesti kasvava yksisirkkaisheimo, joka kuuluu lahkoon Asparagales. Heimossa on kaksi sukua ja 12 lajia.


title: Boryaceae

text: Boryaceae-heimon kasvit ovat kuivien kasvupaikkojen kseromorfisia ruohoja, joista jotkut näytettyään kuoliaaksi kuivuneilta voivat vielä kosteutta saatuaan herätä eloon. Kasvit ovat verrellisia ja niillä on pönkkäjuuria. Kukinto on vanallinen ja siinä on suojus. Kukat ovat vaatimattomia ja huomaamattomia.


title: Boryaceae

text: Kasvit ovat lyhytjuurakkoisia ja sienijuurellisia. Keskuslieriön sisäketto on hyvin paksuuntunut, ja johtojänteissä on lateraalinen nila. Lehdet ovat kierteisesti järjestyneet, ja niiden tyvi on tupellinen. Kukinto on vanallinen ja suojuksellinen terttu tai tähkä. Kukassa on lyhyt kehälehtien muodostama putki, johon heteet ovat yhtyneet suvussa "Borya"; suvussa "Alania" hetiö on kehästä irrallaan. Ponnet ovat hieman leveyttään pidempiä. Sikiäimen väliseinissä on mesiäisiä. Siemenaiheen siitereikä on molempien integuenttien muodostama. Kehälehdet ovat jäljellä hedelmässä, ja siemenissä on tärkkelyksetön ravintovarasto eli endospermi ja lyhyt, munamainen alkio. Kromosomiluku on n = 11, 14.


title: Boryaceae

text: Heimon kaksi sukua on usein sisällytetty hietaliljakasveihin (Anthericaceae), joka sijoittuu nykyisessä fylogeneettisessä luokittelussa laajasti ymmärretyn parsakasvien heimon (Asparagaceae) alaheimoon Agavoideae.


title: Boryaceae

text: Heimoon kuuluu seuraavat 12 lajia:


title: Punikkililjat

text: Punikkililjat ("Blandfordia") on itäaustralialainen kasvisuku, joka kuuluu omaan heimoonsa (Blandfordiaceae) lahkossa Asparagales. Suvussa on neljä lajia, mm. koristekasvina kasvatettava punikkililja ("B. grandiflora").