title: HyperTalk

text: Menubar viittaa valikkoriviin, joka sijaitsee näytön yläreunassa. Se voidaan piilottaa komennolla "hide menubar" ja näyttää komennolla "show menubar".


title: HyperTalk

text:
Suurin ongelma kielen kanssa on luultavasti sen kielioppi. Esimerkiksi "the" -sanan merkitys ja käyttötarkoitus on hyvin sekava. Myös prepositioiden kanssa tulee helposti epäselvyyksiä. Tämän takia kieleen on kehitetty lyhenteitä, ja osa prepositioista on mahdollista jättää pois. Esimerkki:
saa aikaan samaan tuloksen kuin lyhenne
eli siirtymisen korttiin nimeltä "kortti".


title: Kansallinen rintama (Afganistan)

text: Kansallinen rintama oli Afganistania vuosina 1978-1990 hallinneen Afganistanin kansandemokraattisen puolueen kattojärjestö. Järjestö perustettiin tohtori Saleh Muhammad Serayn johdolla 15. kesäkuuta 1981 nimellä Kansallisisänmaallinen rintama.


title: Kansallinen rintama (Afganistan)

text: Kansallisen rintaman tehtävä oli värvätä kommunistihallinnolle lisää tukijoita etenkin afgaaniheimojen keskuudesta. Kommunistipuolueella oli aiemminkin ollut erilaisia värväysorganisaatioita. Niistä poiketen Kansallisen rintaman ideana oli luoda neuvosto, joiden edustajat tulisivat heimojen parista. Perustamiskokous oli kuitenkin farssi, sillä paikalle saapui vain vähän heimojen edustajia. Vaikuttaakseen uskottavammalta Kansallinen rintama puetutti virkailijoita ja sotilaita heimoasuihin esiintymään puuttuvien heimojen edustajina.


title: Kansallinen rintama (Afganistan)

text: Maaliskuussa 1985 sen johtajaksi vaihtui Abdul Rahim Hatif. Järjestön todellinen arvo oli kyseenalainen, sillä sen päärooli oli toimia peiteorganisaationa kommunistipuolueelle. Kabulissa ilmestyvän "New Times" -lehden mukaan vuonna 1985 Kansallisen rintama oli kerännyt 55 000 jäsentä. Luku oli siksi hyvin pieni, että esim. kaksi sen alaista jäsenjärjestöä, kommunistipuolue ja kommunistipuolueen nuorisojärjestö omasivat molemmat selvästi suuremman jäsenmäärän.


title: Charles Monro

text: Sir Charles Carmichael Monro, Bearcroftsin 1. paroni (15. kesäkuuta 1860 – 7. joulukuuta 1929) oli brittiläinen kenraali ja Gibraltarin kuvernööri 1920-1929.


title: Charles Monro

text: Skottilaistaustainen Monro syntyi 15. kesäkuuta 1860 merellä "Maid of Judah"-matkustajalaivalla matkalla Englantiin. Hän kävi Sandhurstin sotakorkeakoulun, jonka jälkeen astui ensimmäiseen joukko-osastoonsa 2. jalkaväkirykmenttiin 1879. Ennen ensimmäistä maailmansotaa hänen uransa eteni tyypillisen brittiarmeijan upseerin tavoin ja hän osallistui buurisotaan 1900-luvun alussa.


title: Charles Monro

text: Maailmansodan hän aloitti brittiläisten siirtojoukkojen riveissä divisioonankomentajana Douglas Haigin 1. armeijan alaisuudessa. Turkkia vastaan käydyn Gallipolin taistelun käännyttyä fiaskoksi Monro komennettiin Ian Hamiltonin tilalle. Monro määräsi liittoutuneiden joukkojen evakuoinnin. Hallituksen kokouksessa 7. joulukuuta 1915 hän epäili joukkojen vetäytymisen aikana koituvan suuria tappioita aina 40% asti, mutta hänen suunnitelmansa toimi yllättävän hyvin eikä kaatuneita tullut. Viimeiset joukot vetäytyivät Dardanelleilta 9. tammikuuta 1916. Tämän jälkeen hänet siirrettiin tammikuussa 1916 1. armeijan komentajaksi seuraten Haigia. Myöhemmin hänet nimitettiin edelleen 3. armeijan komentajaksi.


title: Charles Monro

text: 21. elokuuta 1916 hänet siirrettiin Intiassa olevien brittijoukkojen komentajaksi. Hän seurasi tehtävässä kenraali Beauchamp Duffia. Intiassa Monro järjesteli uudelleen sotilaiden värväys- ja koulutustoimen pitäen silmällä joukkojen valmiustason nostamista. Monro pysyi brittien Intian armeijan komentajana vuoteen 1920 osallistuen kolmanteen afgaanisotaan 1919.


title: Charles Monro

text: Hän sai paronin tittelin 1921. Vuonna 1923 hänestä tuli Gibraltarin kuvernööri. Hän jäi eläkkeelle 1928 ja kuoli Lontoossa seuraavana vuonna.


title: Capri (laulaja)

text: Capri (oik. Päivi Selo "(ent. Virkkunen)", s. 28. helmikuuta 1972 Vaasa) on suomalainen iskelmälaulaja. Caprin levytysura alkoi karaokelaulukilpailun kakkostilan myötä, joka toi hänelle levytyssopimuksen Sonyn kanssa. Ensilevytys ”Rakas” julkaistiin vuonna 1993. Hän alkoi myös laulaa taustoja tuottaja-säveltäjä Kari Sallin tuottamien artistien (muun muassa Merja Raski, Eini ja T. T. Purontaka) levyillä.


title: Capri (laulaja)

text: Levy-yhtiö Polygramin kautta ilmestyi kaikkiaan viisi singleä ja debyyttialbumi "Salaa sinun" (vuonna 1997). Hän myös keikkaili oman Swingers-yhtyeensä kanssa. Vuonna 1998 Capri oli Syksyn sävelen loppukilpailussa kappaleella "Vertigo", mutta se ei menestynyt. Välillä karaoke-emännänkin töitä tehnyt Capri osallistui samaan kilpailuun myös vuonna 2000 laululla ”Oot kuin varjo vierelläin”. Vuonna 2001 julkaistiin kakkosalbumi "Kuun morsian".


title: Capri (laulaja)

text: Capri osallistui Suomen Euroviisukarsintoihin 2009 Movetronin ja Waldo’s People -ryhmän taustalaulajana ja edusti Suomea Moskovan Euroviisuissa.


title: Capri (laulaja)

text: Vuoden 2012 joulukuussa Caprin kerrottiin olevan suomalaisen Amberian Dawn -metalliyhtyeen uusi laulaja.


title: Norjan kielipolitiikka

text: Norjan kielipolitiikka tarkoittaa Norjan valtion suhdetta eri kieliin ja eri kieliä puhuviin ihmisryhmiin. Norjassa on yksi virallinen kieli (norja) ja kolme vähemmistökieltä (saame, kveeni ja romani). Huippuvuorilla puhutaan myös venäjää ja puolaa, mutta niillä ei ole virallista asemaa.


title: Norjan kielipolitiikka

text: Norja on Norjan puhutuin kieli, jota käyttää äidinkielenään 95 % väestöstä. Norjan kirjakieli voidaan jakaa kahtia bokmåliin ja nynorskiin; nynorsk perustuu puhekieleen, kun taas bokmål on vanha kirjakieli, joka syntyi norjalaisen eliitin keskuudessa 400 vuotta sitten tanskan ja norjan sekoittuessa. Valtio tunnusti nynorskin vuonna 1885. Nynorskia käytetään maan länsiosien vuonoissa, ja 10 % norjalaisista käyttää sitä kirjakielenään. Bokmålia käytetään Norjan tiheämmin asutetuilla alueilla, 85–90 % käyttää sitä kirjakielenään. Aikoinaan molemmat kielet yritettiin yhdistää luomalla "samnorsk", mutta siitä ei koskaan tullut laajasti käytettyä. "Høgnorsk" on nynorskin muoto, jossa on säilynyt enemmän vanhoja vaikutteita, mutta silläkin on vain vähän käyttäjiä.


title: Norjan kielipolitiikka

text: Saamelaiskielillä on Norjassa noin 15 800 puhujaa. Norjan saamelaiskielet ovat eteläsaame, luulajansaame, piitimensaame ja pohjoissaame. Norja on määrällisesti eniten saamelaisia ja saamelaiskieliä puhuvia. Saamelaiskielillä on virallinen asema Porsangin, Kaarasjoen, Tenon, Uuniemen, Koutokeinon, Kaivuonon, Tysfjordin ja Snåsan kunnissa. Koutokeino on saamelaisten tärkeimpiä kulttuurikeskuksia, Snåsa on eteläsaamen tärkein keskus. 1860-luvulta eteenpäin saamelaiskielten puhujiin kohdistettiin norjalaistamistoimia, ja kielet alkoivat elpyä vasta 1970-luvulla.


title: Norjan kielipolitiikka

text: Kveeniä eli "ruijan murteita" puhuvat kveenit Tromssan ja Finnmarkin lääneissä. Kielellä on Norjassa noin 6 500 puhujaa. Kuten saamelaiskielienkin puhujiin, myös kveeneihin kohdistettiin norjalaistamistoimia. Samoin kuin saame, kieli alkoi elpyä 1970-luvulla ja vuodesta 2006 lähtien kieltä on voinut opiskella Tromssan yliopistossa. Kveeni on virallinen kieli Porsangissa.


title: Norjan kielipolitiikka

text: Romanin kielellä on Norjassa noin 6 500 puhujaa, ja se jakautuu neljään murteeseen: tavringerin, vlaxin, skandiromaanin ja rodin murteisiin. Rodi on muodostunut norjan kielestä, jossa on suuri määrä lainasanoja romanin kielestä. Romanit eivät ole keskittyneet mihinkään osaan maata vaan ovat hajautuneet ympäri sitä, lähinnä suuriin asutuskeskuksiin.


title: Dario

text: Dario (oik. Darius Waldemar Witkowski, s. 5. tammikuuta 1950) on puolalaissyntyinen iskelmälaulaja.


title: Dario

text: Dario on asunut Suomessa vuodesta 1972 ja on Suomen kansalainen. Hän aloitti levytysuransa 1970-luvun puolivälissä Decca-merkille omalla kappaleellaan "Hey Barbarella". Vuonna 1994 Dario oli mukana Euroviisukarsinnoissa kappaleellaan "Ateljee". Maaliskuussa 2002 hän julkaisi Puolassa albumin "Mazurskie jeziora".


title: Otto Heino

text: Otto Heino (20. huhtikuuta 1915 East Hampton, Connecticut, Yhdysvallat – 16. heinäkuuta 2009 Ojai, Kalifornia, Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen keramiikkataiteilija.


title: Otto Heino

text: 1930-luvulla Heino perusti menestyneen kuljetusliikkeen. Hän palveli toisen maailmansodan aikana Saksan rintamalla B17-pommikoneen ampujana. Hän tutustui sodan aikana Lontoossa keraamikko Bernard Leachiin, jonka työskentelyä seuratessaan hän sai innostuksen keramiikan tekemiseen. Hän opiskeli alaa New Hampshiren taide- ja käsityökoulussa, jossa hän tutustui opettajana toimineeseen tulevaan vaimoonsa. He tekivät taide- ja käyttöesineitä, jotka he signeerasivat "Otto + Vivika" riippumatta siitä, kumpi ne oli tehnyt. Lisäksi he kouluttivat keraamikkoja. Otto Heino työskenteli 1950- ja 1960-luvuilla NASAlle ja suunnitteli muun muassa avaruusrakettien kärkiin keraamisia laattoja, jotka kestivät kuumuutta. Heino kehitteli vaimonsa Vivika Heinon kanssa kiinalaistyylistä himmeänkeltaista lasitetta, joka vihdoin onnistui vasta vaimon kuoltua.


title: Otto Heino

text: Heinot saivat vaikutteita Arts and Crafts -liikkeestä, saksalaisesta Bauhausista ja japanilaisesta keramiikkataiteesta.


title: Otto Heino

text: Heinot tekivät Michael Curtizin Hollywood-elokuvaan "Sinuhe, egyptiläinen" 751 keraamista esinettä.


title: Otto Heino

text: Heino avioitui Vivika Heinon (k. 1995) kanssa 1948. Hänen vanhempansa olivat Suomesta muuttaneet August ja Lena Heino.


title: Vihtori ja Klaara (Teuvo Tulion elokuva)

text: Vihtori ja Klaara on suomalainen komediaelokuva vuodelta 1939. Se on ohjaajansa Teuvo Tulion ainoa komedia ja Tulion toiseksi vanhin kokonaisuudessaan säilynyt elokuva. Elokuva kertoo tohvelisankarimaisen Vihtorin elosta temperamenttisen vaimonsa Klaaran tossun alla. Avioliittofarssia vievät eteenpäin lukuisat väärinkäsitykset ja niiden setviminen.


text: Elokuva pohjautuu yhdysvaltalaiseen sarjakuvaan "Bringing up Father", jonka suomenkielinen nimi on "Vihtori ja Klaara".


text: "Uusi Suomi" alkoi julkaista George McManusin sarjakuvaa vuonna 1929. Sarjakuva oli menestys ja se läpäisi suomalaisen kulttuurin niin, että Vihtorista tuli pian tohvelisankarin synonyymi. Tatu Pekkarinen alkoi kirjoittaa aiheeseen pohjautuvia näytelmiä 1930-luvun alussa. Eino Jurkka näytteli Vihtoria sekä näyttämöllä että neljässä filmatisoinnissa.


text: Perimmäinen syy "Vihtorin ja Klaaran" tekemiseen oli rahapula. Tulio oli keväällä 1939 sopinut elokuvan teosta ruotsalaisen tuottajan kanssa. Hän oli vuokrannut kuvauskaluston ja palkannut henkilökunnan elokuvaan, kun ilmeni, ettei tuottaja ollut sopinut käsikirjoituksen filmausoikeuksista. Eino Jurkka tuli apuun ja ehdotti Tuliolle "Vihtori ja Klaara" -elokuvan tekoa. Jurkka oli näytellyt Vihtori-tyyppistä hahmoa aiemmin Valentin Vaalan filmatisoinnissa "Kun isä tahtoo..." vuonna 1935. "Vihtorin ja Klaaran" asetelman ja juonikuvion Tulio kumpaneineen otti lähes suoraan Vaalan elokuvasta. Käsikirjoituksen "Vihtoriin ja Klaaraan" tekivät Tulio, Jurkka ja Nisseä näytellyt Turo Kartto.


text: "Vihtori ja Klaara" kuvattiin alkukesällä 1939 Helsingissä. Ulkokuvien ympäristönä oli ennen kaikkea Töölö, esimerkiksi Välskärinkatu Taka-Töölössä. Myös Kluuvissa Hallituskadulla kuvattiin. Studiona käytettiin Vanhankaupungin Nuorisoseuran taloa.


text: Elokuvasta on säilynyt vain yksi kopio, joka sekin on kärsinyt takaiskuja.


text: Vihtori Vuorenkaiku on äkkirikastunut entinen työmies. Hänen vaimonsa Klaara haluaa elää "uuden säädyn" mukaista elämää, johon kuuluu muun muassa oopperakäynnit. Vihtoria moinen ei kiinnosta lainkaan. Klaaran käytös ei tosin ole kovinkaan paljoa "uuden säädyn" mukaista: hermostuessaan hän heittelee Vihtoria ruukuilla ja astioilla. Seuraavana päivänä oopperakäynnistä laistanut Vihtori käy puhelinkeskustelun "kultansa" Ritva Vuorenrinteen kanssa. Samaan aikaan Klaara soittaa Vihtorille ja ilmoittaa haluavansa ostaa kauneussalongin. Tytär Vappu poikkeaa Vihtorin toimistossa ja ilmoittaa menevänsä naimisiin Petterin kanssa. Vihtori pitää Petteriä huonona vävykokelaana, mutta Klaara lämpiää ajatukselle, kun saa kuulla että Petterin sukunimessä on von-etuliite. Yöllä Vihtori näkee hurjaa unta, jossa Klaara ajaa häntä takaa kaulin kädessä pitkin Helsingin kattoja.


text: Seuraavana päivänä seuraa erinäisiä korusekaannuksia. Vihtori ostaa Ritvalle nimipäivälahjaksi kalliin korun, jonka hän kiireissään unohtaa maksaa. Kaiken kukkuraksi koru päätyy Klaaralle, joka on otettu siitä, että aviomies muisti hänen nimipäivänsä; Klaaran toinen nimi on Ritva. Vappu ja Petteri joutuvat ongelmiin virkavallan kanssa kaahatessaan ylinopeutta maantiellä. Vihtori päätyy niin ikään poliisikamarille maksamattoman korun takia. Hän selvittää korusotkun pikaisesti liikkeen johtajattaren kanssa, Ritvalle hän lupaa korun sijasta lahjaksi oman kauneussalongin. Klaara saa vihiä Vihtorin ja Ritvan suhteesta ja ryntää neidin asuntoon, jossa Petteri ja Vihtori lymyävät sängyn alla. Petteri tulee kuitenkin rohkeasti näytille, jolloin Klaara tulkitsee, että tällä on suhde Ritvan kanssa. Vappu murtuu saadessaan kuulla Petterin oletetusta petollisuudesta. Vihtori puolestaan on alkanut pitää Petteriä hyvänä sulhasehdokkaana Vapulle.


text: Ritva saa Klaaran ja Vapun vakuutetuksi Petterin viattomuudesta. Samalla hän myy kauneussalongin Klaaralle, sillä hän on avioitumassa Klasunsa kanssa ja muuttamassa pois Suomesta. Vihtori, joka on kertaalleen ostanut salongin Ritvalle, joutuu ostamaan sen toistamiseen Klaaralle! Petteri ja Ritva päättävät antaa Vapulle opetuksen. He sopivat, että Petteri esittää välinpitämätöntä Vapun suhteen, mutta vain hetken aikaa. Pian Petterin ja Vapun onni jälleen kukoistaa. Vihtori taas päätyy sairaalaan, sillä Klaara pudottaa hänen päälleen ison ruukun. Mitään kiirettä kotiin sairaalasta Klaaran hoiviin Vihtorilla ei ole. Hän saa Ritvalta kirjeen ja hääkuvan. Myös Klaara lukee kirjeen, josta hänelle selviää, että Ritva Vuorenrinne on Vihtorin tytär. Hän suorastaan liikuttuu tiedosta ja ihmettelee, miksi Vihtori ei aiemmin kertonut totuutta Ritvasta.


text: Kimmo Laineen mukaan "Vihtori ja Klaara" on hyvin perinteinen farssi. Tulio vie "tyylitellyn sarjakuvamaisuuden" pitkälle muun muassa silmiinpistävillä optisilla siirtymillä. Näyttelytyyli sekä ilmeet ja eleet ovat jopa farssin mittakaavassa liioiteltuja. Kuvarajauksella ja asetelmallisilla poseerauskuvilla on Laineen mukaan erityisen painava merkitys.


text: "Vihtorin ja Klaaran" yleisömenestys Suomen maaseudulla oli kutakuinkin vuoden 1939 keskitasoa. Helsingissä elokuva menestyi heikommin. Jyväskylän uudessa Jyväs-Kinossa se esitettiin elokuvateatterin avajaiselokuvana.


text: Aikalaiskriitikot ottivat "Vihtorin ja Klaaran" melko nuivasti vastaan. "Uudessa Suomeesa" kriitikko kirjoittaa: "Elokuvan ohjaaja Teuvo Tulio liikkuu tällä kertaa köykäisissä kehyksissä - - Tuskin hän lienee itsekään odottanut, että hänet tässä yhteydessä voisi ottaa kovin vakavalta kannalta", "Karjalassa": "Farssin huvittavuus liikkuu pääasiassa sillä tasolla, josta voisi sanoa, 'että kyllä tämä on lystiä, mutta ei se yhtään naurata' - siksi alkeellisia useimmat temput ovat." Näyttelijäsuorituksia arvioitiin kohtuullisiksi.


text: Televisiossa "Vihtori ja Klaara" esitettiin ensimmäisen kerran 1976. Vuoden 1983 televisioesityksen yhteydessä kriitikot olivat "Vihtorille ja Klaaralle" suopeita. Uuden Suomen kriitikko kirjoitti: "...kuvan käyttäjänä ja puhtaan elokuvallisten keinojen hyödyntäjänä Tulio 30-luvun lopulla oli vuosia, ehkä jopa vuosikymmeniä edellä ammattiveljiään kotimaisen elokuvan piirissä." Suopea on myös Arto Pajukallio arviossaan vuonna 2012, sillä hän toteaa Tulion edustavan "aikakauden kotimaisten hupailujen yleisilmeestä edukseen erottuvaa elokuvallista ajattelua". Hänen mielestään Tulio tavoittaa paitsi kaupunkilaisuuden, myös sarjakuvan hengen.


text: Finnkino Oy on julkaissut elokuvan DVD:nä.


title: Josef Peters

text: Josef Peters (16. syyskuuta 1914 – 24. huhtikuuta 2001) oli saksalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui yhteen Formula 1 -osakilpailuun kaudella 1952, Saksan GP:hen. Hän keskeytti kilpailussa, eikä saavuttanut pisteitä. Aika-ajoissa Peters oli parhaimmillaan kahdeskymmenes.


title: Försti

text: Försti voi tarkoittaa seuraavia:


title: Hallinnollinen sääntely

text: Hallinnollinen sääntely on julkisen vallan yksipuolista käyttämistä yksittäistapaukseen julkisten tavoitteiden toteuttamiseksi, eturistiriitojen ratkaisemiseksi tai erisuuntaisten intressien yhteensovittamiseksi. Sen tyypillisiä piirteitä ovat yksipuolisuuden ohella valtaluonne ja yksittäistapausten käsittely. Yksipuolisuutta pyritään lieventämään asianosaisia ja usein muitakin kuulemalla, jolloin he esittävät oman kantansa ja vaatimuksensa. Yksittäistapauksellisuutta vähennetään käyttämällä yleisempiä, joskin kaavamaisempia, päätösmuotoja.


title: Hallinnollinen sääntely

text: Hallinnollisessa sääntelyssä viranomainen päättää kansalaisen tai oikeushenkilön oikeuksista ja velvollisuuksista. Siihen sisältyy rajoituksia ja velvoituksia, mutta myös etuja suova päätöksenteko on tavallista. Päätöksiä voi tehdä julkishallinnon toimielinten ohella jossain määrin välillinen julkishallinto. Hallinnollisen sääntelyn perusmuoto on hallintopäätös. Laajasti vaikuttavia hallintopäätöksiä syntyy esimerkiksi kaavoituksessa ja hallinnollisia normeja annettaessa. Sääntelyyn kuuluu erottamattomana osana päätösten toteuttamisen valvonta ja joskus siihen liittyy hallintopakon käyttäminen. Sääntelyn oikeudelliset rajat ja käsitteen sisällön määrittelevät viranomaisen toimivallasta säädetyt oikeussäännökset.


title: Hallinnollinen sääntely

text: Hallinnollisen sääntelyn lisäksi julkishallintoon kuuluu kolme tehtäväryhmää:


title: Alessandro Pesenti-Rossi

text: Alessandro Pesenti-Rossi (s 31. elokuuta 1942 Bergamo) on entinen italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui neljään ja pääsi starttaamaan kolmeen Formula 1 -osakilpailuun kaudella 1976. Hän oli parhaimmillaan 11. Itävallan GP:ssä.


title: Alessandro Pesenti-Rossi

text: Alessandro kilpaili myös Formula 3- ja Formula 2 -luokissa kohtalaisella menestyksellä. Hän palasi F2-luokkaan vuodeksi 1977.


title: Jolla

text: Jolla tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Leeni

text: Leeni on suomalainen naisen etunimi, Leena-nimen muunnelma. Leenin nimipäivä on samana päivänä, 22. heinäkuuta, kuin Leenankin. Suomessa on 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä rekisteröity 479 Leeni-nimen saanutta naista ja alle viisi miestä.


title: Välillinen julkishallinto

text: Välillinen julkishallinto tarkoittaa hallinnollisia tehtäviä suorittavia toimielimiä, jotka sijoittuvat varsinaisen hallintokoneiston ja yksityisten organisaatioiden väliin. Se käyttää julkista valtaa ja hallinnollista päätösvaltaa, ja sen toimielimet ovat hallinnollisesti itsenäisiä oikeussubjekteja. Välillinen julkishallinto on valtionhallinnon ja kunnallishallinnon ohella julkishallinnon kolmas lohko.


title: Välillinen julkishallinto

text: Välillisen julkishallinnon yksiköt ovat hyvin erilaisia, oikeudellisesti itsenäisiä oikeushenkilöitä. Koska ne suorittavat julkisia tehtäviä ja käyttävät julkista valtaa, niiden toimintaa säännellään laintasoisin säännöksin. Jokaisen yksikön asema ja tehtävät on kuitenkin määritelty lainsäädännössä erikseen. Välillisen julkishallinnon yksiselitteinen erottaminen varsinaisesta julkishallinnosta ja yksityisistä toimijoista on käytännössä mahdotonta, sillä niiden määritelmillä ei ole kiinteää sisältöä.


title: Välillinen julkishallinto

text: Julkisoikeudellinen sääntely tapahtuu jokaisen yksikön osalta erikseen. Virkavastuu ulottuu niiden henkilöstöön silloin, kun käytetään julkista valtaa. Myös asiakirjojen julkisuus koskee tällaista yksikköä, kun asiakirja liittyy virkavastuulla tehtyyn toimeen. Välillisen julkishallinnon yksiköt joutuvat lisäksi noudattamaan hallintomenettelylakia hallintoasiassa, jos siitä on säädetty lailla tai asetuksella.


title: Välillinen julkishallinto

text: Välillisen julkishallinnon yksiköt voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin:


title: Käsisoihtu

text: Käsisoihtu on kädessä pidettävä hätämerkinantosoihtu. Käsisoihtu on pakollinen varuste katsastettavassa veneessä. Se auttaa pelastajia löytämään hätätilaan joutuneen veneilijän. Käsisoihtu aktivoidaan irrottamalla sokka, minkä jälkeen soihtu palaa kirkkaasti noin minuutin, korkeintaan muutaman minuutin ajan. Soihdusta tulee palaessaan myös runsaasti savua joka näkyy hyvin. Käsisoihtuja on saatavilla erivärisillä valoilla varustettuina.


title: Käsisoihtu

text: Käsisoihtu voidaan sekoittaa hätärakettiin. Erona on valon sijainti, joka hätäraketissa ammutaan ylös taivaalle, mutta käsisoihdussa palaa kiinteänä soihdun yläpäässä.


title: Pons Racing

text: Pons Racing on espanjalainen autourheilutalli, joka kilpailee nykyään sekä autourheilussa ja moottoripyöräsarjoissa. Tallin perusti vuonna 1992 entinen 250 cc -maailmanmestari Sito Pons. Autourheilussa talli on voittanut World Series by Renault -sarjan mestaruuden vuonna 2004, jolloin tallin kuljettajana toimi Heikki Kovalainen. Moottoripyöräsarjoissa talli on kilpaillut 250-kuutioisissa, 500-kuutioisissa ja Moto-GP luokassa, parhaana saavutuksenaan 250 cc -sarjan kakkostila vuodelta 2009 Héctor Barberán ajamana.


title: Lenita

text: Lenita on suomalainen naisen etunimi, Leena-nimen muunnelma. Lenitan nimipäivä on samana päivänä, 22. heinäkuuta, kuin Leenankin. Vuoden 2009 loppuun mennessä Suomessa on rekisteröity noin 630 Lenita-nimen saanutta henkilöä.


title: Tech 1 Racing

text: Tech 1 Racing on ranskalainen autourheilutalli, joka kilpailee tällä hetkellä World Series by Renault -sarjassa ja Formula Renault 2.0 Eurocupissa. Tech 1 Racing on World Series by Renault -sarjan vuosien 2007, 2008, 2010 ja 2012 mestari.


title: Tech 1 Racing

text: Talli kilpaili myös GP3-sarjassa. Kaudella 2010 sen kuskeina ehti olla yhteensä jopa viisi kuljettajaa, jotka olivat Doru Sechelariu (tallin ainoa kuljettaja, joka oli mukana kauden kaikkissa kisoissa), Daniel Juncadella, Stefano Coletti, Jean-Eric Vergne ja Jim Pla. Talli sijoittui sarjan ensimmäisellä kaudella kuudenneksi kerättyään 37 pistettä.


title: Tech 1 Racing

text: Kaudella 2011 tallin kuljettajina ovat suomalainen Aaro Vainio, italialainen Andrea Caldarelli ja unkarilainen Tamás Pál Kiss. Ensimmäisessä kilpailussa Turkissa Caldarelli ajoi kilpailussa toiseksi ja ajoi kisan nopeimman kierroksen. Seuraavassa Espanjan kilpailussa nuori suomalainen Aaro Vainio ajoi kilpailussa kolmanneksi. Espanjan sprinttikilpailussa unkarilaiskuljettaja Tamás Pál Kiss voitti kilpailun ja samassa kilpailussa Caldarelli ajoi kisan nopeimman kierroksen. Valencian kilpailusta eteenpäin hollantilainen Thomas Hylkema korvasi Andrea Caldarellin. Talli saavutti yhden voiton ja kaksi kilpailun nopeinta kierrosta. Talli sijoittui viime kauden tapaan sarjan kuudenneksi kerättyään 43 pistettä. Talli lopulta vetäytyi sarjasta ja tilalle tuli Ocean Racing Technology.


title: Antero Leitzinger

text: Antero Leitzinger (s. 1962 Helsinki) on suomalainen politiikanhistorioitsija ja maahanmuuttoviraston tutkija. Hän on kirjoittanut teoksen "Caucasus, An Unholy Alliance". Hänen tutkimusaiheitaan ovat myös muun muassa Venäjä ja Islam. Leitzinger väitteli 2008 aiheenaan "Ulkomaalaispolitiikka Suomessa 1812–1972". Väitöskirjaa täydentää hänen kirjansa "Ulkomaalaiset Suomessa 1812–1972", joka laajoine tilastoineen ja liitteineen toimii johdantona väitöskirjaan..


title: Antero Leitzinger

text: Leitzingerin isoisän isoisän isoisä oli sveitsinsaksalainen juuston tekijä 1830-luvun Helsingissä


title: Masamune Shirow

text: Masamune Shirow ("jap." 士郎 正宗, s. 23. marraskuuta 1961) on kansainvälisesti tunnettu mangaka. Tunnetuimmat teokset ovat "Appleseed" ja "Ghost in the Shell", joista on tehty anime-elokuvia ja -sarjoja.


title: Ford CVH -moottori

text: CVH tarkoittaa tiettyä nelisylinteristä Ford Motor Companyn vuosien 1981 ja 1991 välillä valmistamaa bensiinimoottoria.


title: Ford CVH -moottori

text: CVH-moottori (Compound Valve angle Hemispherical combustion chamber) esiteltiin vuonna 1981 kolmannen sukupolven Escortissa. Sitä käytettiin myöhemmin myös Sierrassa, Fiestassa ja Orionissa. CVH-moottorit rakennettiin Daebornin moottoritehtaalla Amerikan markkinoille ja uudella Bridgend in Walesin moottoritehtaalla Euroopan markkinoille.


title: Ford CVH -moottori

text: Moottori on yksilöllinen siinä mielessä, että sen venttiilit on sijoitettu siten, että sylinterien palotila voi olla puolipallon muotoinen ilman kalliimpaa kahden nokka-akselin järjestelyä. Venttiileissä oli myös hydrauliset venttiilinnostimet ensimmäisenä eurooppalaisessa Ford-moottorissa.


title: Ford CVH -moottori

text: Vuonna 1981 esiteltiin suorituskykyisempi versio, jota käytettiin XR3-, RS1600i-, XR3i-, RS Turbo s1- ja Mk4 RS Turbo s2 -malleissa.


title: Ford CVH -moottori

text: CVH-moottorilla oli maine vaatimattomana ja äänekkäänä kovissa nopeuksissa. Jakohihna petti yleensä 100–150 tuhannen kilometrin välillä. Jakohihnan vaihtoväli oli alussa 40 tuhatta kilometriä, mutta vaihtoväliksi muuttui myöhemmin 60 tuhanteen.


title: Ford CVH -moottori

text: Moottoria valmistettiin useilla eri tilavuuksilla 1,1 litrasta 1,9 litraan. Pienimmät menivät Euroopan markkinoille. 1.1-moottoria tarjottiin vain Manner-Eurooppaan. Isossa-Britanniassa 1,1-litraiset Escort mk3:t käyttivät 1 117 cm³ "Kent"-moottoria.


title: Tšetšenian historia

text: Tšetšenian historia on Pohjois-Kaukasuksen : tšetšeenikansan ja heidän valtionsa historia.


title: Tšetšenian historia

text:
tšetšeenit ovat Pohjois-Kaukasuksen suurin alkuperäiskansa. Se asui alueella viimeistään 600-luvulla jaa. ja lienee muuttanut alueelle jostain etelästä. Kun Venäjän valta laajeni alueelle 1700-luvun alussa, tšetšeenit taistelivat yli 100 vuotta menestyksellä Venäjän valloittajia vastaan. 1850-luvulla Venäjä lopulta onnistui valtaamaan maan. Tämän jälkeen tšetšeenien ja venäläisten välit ovat olleet hyvin huonot. Tšetšeenit kapinoivat Josif Stalinin aikoina, ja Stalin miltei hävitti tämän kansan siirtäen sen muualle ja tappaen ainakin 200 000 tšetšeeniä. Stalinin ajan päätyttyä tšetšeenit saivat palata takasin kotikonnuilleen, mitä vastaan venäläiset osoittivat mieltä. Tšetšenian isänmaalliset separatistit julistivat maan itsenäiseksi 1990-luvun alussa. Tämä vei alueen Tšetšenian sotiin, kun Venäjälle ei käynyt Tšetšenian itsenäistyminen. Sodat raunioittivat maan, maassa asuneet venäläiset pakenivat ja 10 % tšetšeeneistä kuoli. Vuoden 2009 tienoilla vastarinta Tšetšenian tienoilla on heikkoa. Maata on tämän jälkeen hallinnut kovaotteinen Ramzan Kadyrov.
Venäjän vaikutus Kaukasiassa alkoi jo 1500-luvulla Iivana IV:n perustettua Tarkin 1559, missä ensimmäinen kasakka-armeija oli sijoitettuna 1587. Myöhemmin alue kuului Krimin kaanikuntaan, joka liitettiin Venäjään 1783. Venäläiset saapuivat Kaukasian alueelle Katariina Suuren aikana, jolloin Aleksandr Suvorov ja ruhtinas Grigori Potjomkin johtivat sotaretkiä syvälle Kaukasiaan. Kenraali Aleksei Jermolov perusti sarjan linnoituksia ns. Kaukasian linjalle turvaamaan Venäjän etupiiriä Osmanien valtakuntaa vastaan. Tšetšeeniheimojen vastarintaa johti 1834 imaamin arvonimen ottanut kansallissankari Šamil, joka loi ensimmäisen valtiomuodostelman alueelle. Hänet vangittiin ja karkotettiin 1859, jolloin Tšetšenia lasketaan liitetyksi Venäjän keisarikuntaan. Sodan myötä jopa 500 000 kaukasialaista karkotettiin Turkkiin ja Lähi-itään, ja tilalle muutti armenialaisia ja kasakoita.


title: Tšetšenian historia

text: Pohjois-Kaukasian tasavalta julistautui itsenäiseksi toukokuussa 1918 (syyskuusta 1919 Pohjois-Kaukasian emiraatti) ja taisteli brutaalin sodan valkokenraali Anton Denikiniä vastaan. Bolševikkien tukemat vuoriston tšetšeenit asettuivat punaisten puolelle ja jopa avustivat bolševikkivallan palauttamisessa alueelle. Denikinin tappion jälkeen puna-armeija saapui Tšetšeniaan 1920 alussa ja tapahtui uusi kapina, nyt bolševikkeja vastaan, joka kukistettiin 1921 syksyllä.


title: Tšetšenian historia

text: Palkkiona yhteistyöstä luotiin marraskuussa 1922 tšetšeenioblasti, ja osana Neuvostoliiton kansallisuuspolitiikkaa vuonna 1936 inguušioblastin kanssa siitä tuli osa Tšetšeeni-Ingušian autonomista sosialistista neuvostotasavaltaa. Pääasiassa maatalousvaltainen tasavalta taisteli pakkokollektivisointia vastaan ja 1937–1938 osana Stalinin puhdistuksia monet paikalliset kommunistijohtajat pidätettiin.


title: Tšetšenian historia

text: Toisen maailmansodan aikana Israilov ja Šeripov muodostivat kapinallishallituksen ja kesäkuussa 1942 vetosivat kansaan saksalaisten toivottamiseksi tervetulleiksi vieraina, jos he hyväksyisivät tasavallan itsenäiseksi. Josif Stalin siirrätytti tämän perusteella sodan jälkeen lähes koko väestön, 425 000 tšetšeeniä ja inguušia, maanpakoon Kazakstaniin. Yli neljännes tšetšeeneistä kuoli karkotuksen aikana. Tšetšeenit rehabilitoitiin ja heidän sallittiin palata kotiseuduilleen vuonna 1957 Stalinin kuoleman jälkeen. Tšetšeeni-Ingušusian ASNT perustettiin uudelleen 11. helmikuuta 1957. Vuonna 1959 väestönlaskennassa alueella oli 419 000 tšetšeeniä ja 1970 611 000 tšetšeeniä, 135 000 inguušia ja 336 000 venäläistä.


title: Tšetšenian historia

text: Marraskuussa 1990 Tšetšeeno-Ingušetian ASNT:n korkein neuvosto julisti maan suvereeniksi ja vaati osallistumista liitto- ja federaatiosopimuksiin Neuvostoliiton tasavaltojen tavoin. Samoihin aikoihin syntyi Tšetšeenikansan kansallinen kongressi. Kesällä 1991 kansalliskongressi sai johtajakseen entisen ilmavoimien kenraali Džohar Dudajevin, joka loi oman aseistetun kansalliskaartinsa ja alkoi suunnitella vallankaappausta Groznyissa.


title: Tšetšenian historia

text: Tasavallan kommunistijohtaja Doku Zavgajev tuki, tai ei ainakaan tuominnut elokuun 1991 vanhoillisten vallankaappausta Gorbatšovia vastaan. Kenraali Dudajevin kaarti valtasi parlamenttirakennuksen syyskuussa ja syrjäytti maan kommunistijohdon. Venäjän korkein neuvosto tuki Dudajevin toimia ja sen puhemies Ruslan Hasbulatov saapui Groznyihin julistamaan uudet vaalit. Vaalit järjestettiin muutaman viikon kuluttua sekavissa olosuhteissa. Vaalikampanja kesti vain kaksi viikkoa, ja se järjestettiin hätätilan alaisessa maassa. Myös ulkomailla olevat tšetšeenit saivat äänestää. Kuusi neljästätoista tasavallan alueesta kieltäytyi järjestämästä laittomana pitämiään vaaleja ja ne jätettiin ulkopuolelle, myös Venäjän kansanedustajain kongressi julisti vaalit laittomiksi. Dudajev voitti 27. lokakuuta 1991 ylivoimaisesti sekä presidentin, että parlamenttivaalit ja julisti maan itsenäiseksi 6. syyskuuta 1991. 6. marraskuuta 1991 Venäjän presidentti Jeltsin julisti maan hätätilaan lain ja järjestyksen palauttamiseksi.


title: Tšetšenian historia

text: Tšetšenian uusi perustuslaki 1992 julisti sen itsenäiseksi ja sekulaariksi valtioksi. Inguušien Ingušia erosi Tšetšeeni-Ingušian tasavallasta ja jäi Venäjän yhteyteen. Tšetšenian itsenäisyyden tunnustivat Georgian vallankaappauksella jo syrjäytetty hallitus ja Afganistan Taliban-liikkeen noustua valtaan 1996.


title: Tšetšenian historia

text: Uuden valtion hallintoa vastaan protestoitiin mielenosoituksin. Dudajev hajotti keväällä 1993 maan parlamentin ja kesäkuussa 1993 presidentillinen kaarti tappoi lähes 50 parlamentin hajotusta vastaan mieltään osoittanutta. Vuoden 1993 puolivälissä Dudajevin vastainen oppositio järjestyi sissiliikkeeksi ja pyysi keväällä 1994 apua Venäjältä laillisen järjestyksen palauttamiseksi. Marraskuussa 1994 Venäjän turvallisuuspalvelun tukemat sissijoukot yrittivät vallankaappausta.


title: Tšetšenian historia

text: Venäjän presidentti Boris Jeltsin korosti 27. joulukuuta puheessaan Tšetšenian johdon laittomuutta ja maan hajoamista aseistettujen joukkojen hallitsemiin alueisiin. Posti ei toiminut puoleentoista vuoteen, tietoliikenneyhteydet olivat poikki ja Venäjän eläkkeiden maksuun lähettämät varat menivät aseiden ostoon. Kahdeksan kuukauden aikana 1994 Groznyin alueella Pohjois-Kaukasian rautatiellä ryöstettiin 1700 tavaravaunua.


title: Tšetšenian historia

text: Venäjän armeija aloitti hyökkäyksen Tšetšeniaan joulukuussa 1994 ja valtasi helmikuussa 1995 Groznyin (katso: ensimmäinen Tšetšenian sota). Dudajev sai surmansa iskussa huhtikuussa 1996. Presidentin tehtäviä alkoi hoitaa Zelimhan Jandarbijev. Toukokuussa solmittiin tulitauko, mutta se ei pitänyt. Elokuussa 1996 sissit tunkeutuivat takaisin Groznyin keskustaan asti. Jeltsin nimitti kenraali Aleksandr Lebedin neuvottelemaan ja ensimmäinen sota päättyi Hasavjurtin rauhansopimukseen ja Venäjän vetäytymiseen. Kysymys maan itsenäisyydestä jätettiin 31. joulukuuta 2001 jälkeen.


title: Tšetšenian historia

text: Tammikuussa 1997 presidentiksi valittiin Aslan Mashadov. Hän vieraili Moskovassa, jolloin allekirjoitettiin lopullinen rauhansopimus. Elokuussa 1997 Mashadov ilmoitti oikeuslaitoksen siirtyvän islamilaiseen šaria-lakiin, mikä näkyi mm. julkisina teloituksina. Tammikuussa 1998 sissipäällikkö Šamil Basajev muodosti hallituksen. Hän erosi kuitenkin jo heinäkuussa. Suosionsa menettänyttä Mashadovia vastaan tehtiin lukuisia murhayrityksiä, maaliskuussa 1999 neljäs. Mashadov julisti kesäkuussa 1998 poikkeustilan kasvavan laittomuuden vuoksi. Joukko entisiä sissijohtajia julisti oman hallituksensa islamilaisen lain mukaan ja vaati Mashadovia eroamaan. Maaliskuussa 1999 Venäjän lähettiläs Tšetšeniaan, kenraali Gennadi Špigun kaapattiin Groznyin lentokentältä, ja hänen ruumiinsa löydettiin vuoden kuluttua. Vuoden 1999 aikana Tšetšenian ja Venäjän rajalla tapahtui lukuisia aseellisia yhteenottoja. Aseistetut jengit kaappasivat satoja ulkomaalaisia ja Venäjän kansalaisia kahden vuoden aikana.


title: Tšetšenian historia

text: Toinen Tšetšenian sota alkoi 1999. Syynä oli Basajevin naapuritasavaltaan Dagestaniin johtama hyökkäys ja noin 300 kuolonuhria vaatineet kerrostaloräjäytykset elo–syyskuussa 1999 Moskovassa ja Dagestanissa. Venäjän lehdistö syytti iskuista tšetšeenikapinallisia ja he puolestaan Venäjää. Sota alkoi 1. lokakuuta 1999 ilmaiskuilla joilla Venäjän armeija vältti ensimmäisen sodan raskaat miestappiot. Mm. NATO tuomitsi raskaan voimankäytön siviilejä vastaan, vaikka tukikin Venäjän oikeutta säilyttää maan alueellinen yhtenäisyys. Venäjän liityttyä Yhdysvaltain johtamaan terrorismin vastaiseen sotaan kansainvälinen arvostelu väheni.


title: Tšetšenian historia

text: Noin 217 000 ihmistä pakeni tasavallasta, valtaosa Ingušiaan. Kahdessa Tšetšenian sodassa kuoli valtioneuvoston puhemiehen Taus Džabrailovin mukaan noin 160 000 ihmistä. Lukema on korkeampi kuin esimerkiksi ihmisoikeusjärjestö Memorial aikaisemmat arviot. Näistä 30 000–40 000 on etnisesti tšetšeenejä. Toisaalta separatistijohtaja Aslan Mashadovin mukaan viidennes tšetšeeneistä, eli 200 000 henkeä olisi kuollut.


title: Tšetšenian historia

text: Kesäkuussa 2000 Venäjä nimitti tasavallan johtoon entisen imaami Ahmad Kadyrovin. Kaikki paitsi raskaimpiin rikoksiin syyllistyneet taistelijat armahdettiin 1999 alkaen ja osa liittyi liittovaltion ja Kadyrovin yksityisiin joukkoihin. Ihmisoikeusjärjestöt esittivät huolensa ihmisoikeusrikkomuksista, mukaan lukien kidutuksesta ja laajoista pidätyksistä.


title: Tšetšenian historia

text: Maaliskuussa 2003 järjestettiin peruslain hyväksynyt kansanäänestys, jossa ilmoitettujen tietojen mukaan 95 % kannatti pysymistä osana Venäjää äänestysprosentin ollessa 89,5 %. Äänestys oli luultavasti järjestetty, mutta myös riippumattomien tarkkailijoiden mielipidemittausten mukaan 62 % äänesti ja näistä 91 % kannatti Tšetšenian pysymistä osana Venäjää. Venäjän osaksi jäämisen kannatus sai pontta ilmeisen runsaskätisestä liittovaltion avusta maan infrastruktuurin uudelleenrakentamiseen. Separatistit eivät luonnollisesti hyväksyneet äänestyksen tulosta ja monia äänestyspaikkoja, kuten kouluja tulitettiin.


title: Tšetšenian historia

text: Lokakuussa 2003 järjestetyssä presidentinvaalissa yli 80 % äänistä sai entinen uskonnollinen johtaja ja separatisti Ahmad Kadyrov, joka kuitenkin siirtyi Venäjän puolelle. Hänelle ei ollut merkittäviä vastaehdokkaita ja vaalit järjestettiin jälleen sotatila-alueella. Kadyrov tapettiin pommilla 9. toukokuuta 2004. Elokuussa 2004 presidentiksi valittiin yli 70 %:n ääniosuudella Alu Alhanov. Ahmad Kadyrovin poika Ramzan Kadyrov toimi aluksi varapääministerinä isänsä surman jälkeen ja johtaa omia asejoukkojaan.


title: Tšetšenian historia

text: Vielä elokuussa 2005 Taus Džabrailovin mukaan tasavallassa toimi noin 1 000 kapinallista, joita tuki 100–150 ulkomaalaista taistelijaa.


title: Tšetšenian historia

text: Tšetšeenien vastarintaliike on ilmeisesti hiipumassa yli 7 000 taistelijan jätettyä aseensa ja palattua siviilielämään. Pääministeri Ramzan Kadyrovin mukaan militanttiryhmiä maaliskuussa 2006 ei enää ollut toiminnassa. Samalla vastarintaliike on radikalisoitunut, ja sen johtoon ovat tulleet kansallista vapautusta ajavien sijaan radikaali-islamistit, joiden tavoitteena on koko Pohjois-Kaukasian kattava islamilainen valtio. Separatistit ovat samalla menettäneet tukensa ja ajautuneet taloudellisiin ongelmiin.


title: Tšetšenian historia

text: Venäjä julisti tilanteen rauhoittuneen vuoteen 2009 mennessä niin paljon, että se saattoi lopettaa sotilastoimet kapinallisia vastaan. Yksittäisiä iskuja on tapahtunut senkin jälkeen.


title: Tšetšenian historia

text: Ramzan Kadyrov hallitsi maata edelleen 2010-luvulla.


title: Tšetšenian historia

text: Helmikuussa 2017 alkoi Tšetšeniasta tulla tietoja yli sadan seksuaalivähemmistöön kuuluvan ja kidutuksista. Syynä oli pelkkä kuulumine seksuaalivähemmistöön. Muutama oli kuollut kidutuksiin. Maa kiisti ihmisoikeusrikkomukset. Mutta yhtä hyvin se kiisti myös seksuaalivähemmistöjen olemassaolon Tsetseniassa.


title: Painolasti

text: Painolasti (myös paarlasti) on laivan tai muun aluksen lisäkuormaa, jonka tarkoituksena on vakauttaa alusta ja saada aikaan kulun kannalta edullinen syväys. Painolastia käytetään myös laivan lastauksen yhteydessä uiva telakka -tyyppisillä kuivatelakoilla.


title: Painolasti

text: Nykyään painolastina käytetään yleensä merivettä. Laivan säiliöt täytetään ja tyhjennetään pumppujen avulla. Purjelaivojen aikakaudella käytettiin pääasiassa hiekkaa, kiviä tai rautaa.


title: Painolasti

text: Painolastiveden mukana kulkeutuu usein vieraslajeja uusille elinalueille. Jotkut niistä voivat olla erittäinkin haitallisia alueella vallitsevalle ekosysteemille.


title: Painolasti

text: Itämerelle on painolastiveden mukana kulkeutunut 1800-luvun jälkipuoliskolta lähtien useita kymmeniä vieraslajeja. Tällaisia ovat muun muassa merirokko, petovesikirppu ja amerikankampamaneetti.


title: Painolasti

text: Painolasti- eli paarlastikasvit ovat purjelaivojen painolastinaan käyttämän maa-aineksen mukana levinneitä kasveja. Suomessa painolastikasveja esiintyy nykyään enää muutamassa paikassa, yleensä painolastista rakennetut kentät on vanhoissa satamissa asfaltoitu. Eniten painolastikasveja löytyy Reposaaresta, jossa kasvaa nykyään noin 75 vierasperäistä kasvilajia.


title: Max Immelmann

text: Max Immelmann (21. syyskuuta 1890 Dresden, Saksa – 18. heinäkuuta 1916 Sallaumines, Ranska) oli saksalainen hävittäjälentäjä ensimmäisessä maailmansodassa. Hän lensi Fokker Eindekker koneella. Hänen mukaansa on nimetty taitolentoliike Immelmann-käännös.


title: Max Immelmann

text: Max Immelmann syntyi Dresdenissä vuonna 1890 tehtaanomistaja Frans Immelmannin perheeseen. Hän vietti nuoruutensa Loschwitzissä lähellä Dresdeniä ja eri parantoloissa sairaan isänsä kanssa. Frans Immelmann kuoli vuonna 1897.


title: Max Immelmann

text: Max Immelmann kuoli ilmataistelussa englantilaisia koneita vastaan; joko vihollisen tulitus tai Immelmannin rikkoutunut konekiväärisynkronilaitteisto tuhosi hänen propelinsa ja hän syöksyi maahan 2 km:n korkeudesta.


title: Max Immelmann

text: Hänet haudattiin valtiollisin menoin Dresdeniin, mutta ruumis tuhkattiin myöhemmin.


title: Cause and Effect

text: Cause and Effect on norjalaisen laulaja Maria Menan albumi vuodelta 2008. Albumin tunnetuin kappale on single "All This Time", joka nousi listoille mm. Norjassa, Hollannissa ja Suomessa.


title: Cause and Effect

text: Jotkut albumin painokset sisältävät Menan tekemän coverin Kissin kappaleesta I Was Made for Lovin’ You, osasta painoksista tämä kappale kuitenkin puuttuu.


title: BBC Light Programme

text: BBC Light Programme oli brittiläinen valtakunnallinen radiokanava, joka oli toiminnassa 29. kesäkuuta 1945–30. syyskuuta 1967, jolloin sen tilalle tuli BBC Radio 2 osana laajempaa BBC:n kanavauudistusta. Kanavan ohjelmisto koostui pääasiassa musiikista ja komedioista.


title: BBC Light Programme

text: Kanavalla saivat ensiesityksensä vielä nykyisinkin BBC Radio4:llä kuultavat kuunnelmasarja "The Archers" ja naisille suunnattu "Woman's Hour".


title: Apparently Unaffected

text: Apparently Unaffected on norjalaisen laulaja Maria Menan albumi vuodelta 2005.


title: Holger Nielsen

text: Holger Louis Nielsen (18. joulukuuta 1866 Kööpenhamina – 26. tammikuuta 1955 Hellerup) oli tanskalainen miekkailija, ampuja, yleisurheilija ja olympiamitalisti. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896. Miekkailussa Nielsen osallistui säiläkilpailuun, jossa hän voitti pronssia. Hän voitti ammunnassa kaksi mitalia, hopeaa 30 metrin vapaapistoolissa ja pronssia 25 metrin olympiapistoolissa. Nielsen osallistui myös 200 metrin sotilaskivääriin, jossa hän kuitenkin keskeytti kilpailun puolivälissä. Yleisurheilussa hän kilpaili kiekonheitossa, jossa hän ei sijoittunut neljän parhaan joukkoon.


title: Holger Nielsen

text: Nielsen oli mukana kehittämässä käsipallon ensimmäisiä sääntöjä vuonna 1898 ja painelu-puhalluselvytyksen alkumuotoa vuonna 1932.


title: Matleena

text: Matleena on suomalainen naisen etunimi, josta on käytössä myös harvinaisempi muunnelma "Mataleena". Nimi on muunnos kansainvälisestä naisennimestä Magdalena, joka merkitsee Magdala-nimisen kylän asukasta. Heprealainen kylännimi Magdala merkitsee tornia.. Magdalena-nimen eri muunnelmineen on tehnyt suosituksi Raamatun Magdalan Maria, josta on käytetty monissa erikielisissä raamatunkäännöksissä, muun muassa vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa nimeä Maria Magdalena.


title: Matleena

text:
Suomessa Matleenan nimipäivä on 22. heinäkuuta, joka on vanhastaan ollut Magdalan Marian muistopäivä. Alun perin Matleenalla oli nimipäiväpaikka kalenterissa ensin vuosina 1890–1907 ja uudestaan 1929–1949. Vuonna 1950 Kustaa Vilkuna vaihtoi kalenteriin Matleena-nimen muotoon Mataleena, jossa se esiintyi vuoteen 1999 asti. Vuonna 2000 nimi vaihtui takaisin Matleenaksi. Samana päivänä on myös Leenan, Leenin ja Lenitan nimipäivä.
Heinäkuuhun 2017 loppuun mennessä Suomessa on väestörekisteriin merkitty 3 660 Matleenaa ja noin 120 Mataleenaa. Selvä enemmistö Matleenoista on syntynyt vuoden 1980 jälkeen.


title: White Turns Blue

text: White Turns Blue on norjalaisen laulaja Maria Menan albumi vuodelta 2004. White Turns Blue on Menan ensimmäinen kansainvälisesti julkaistu albumi. Albumi sisältää kappaleita Menan kahdelta aiemmalta Norjassa julkaistulta albumilta Another Phase ja Mellow. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "You're the Only One".


title: White Turns Blue

text: Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 102.


title: AOI House

text:
Aoi House on Adam Arnoldin käsikirjoittama ja Shiein (oik. Carmela Doneza) kuvittama yhdysvaltalainen mangasarja.
Aoi House edustaa ns. original english language mangaa eli lyhyemmin OEL- mangaa. Rakenteeltaan se on shonen- ja haaremi-tyylinen.
Sarjakuvassa on lukuisia viittauksia ja parodioita. Esimerkiksi Mobile Suit Gundam F91 on cosplay- kilpailun voittajan nimessä "Nubile Suit Condam"


title: AOI House

text: Tarina kertoo kahdesta kaveruksesta, Alexista ja Sandysta, jotka ovat tavallisia opiskelijapoikia. He päätyvät asumaan viiden villin Yaoi-fanitytön luo. Elle on tiukkapipo, Nina ylirento, Jessica harrastaa flirttailua, Maria on ujo lukutoukka ja Morgan on muuten vain pähkähullu. Kaiken lisäksi Sandyn lemmikkihamsteri Echiboo järjestää erilaisia tempauksia, joista pojat joutuvat useasti pulaan. Alex ja Sandy ovat jo valmiita eroamaan, mutta silloin kerhon jäsenmäärä jää kahta vajaaksi ja kerho jouduttaisiin lakkauttammaan. Yaoi-tytöt eivät aio sallia sitä.


title: AOI House

text: Alex on selvästi kämppäkaveri- ja kaveriparin Alex ja Sandy johtajahahmo. Hänellä on pitkät hiukset, joita hän pitää poninhännällä. Morgan pitää kahdessa ensimmäisessä osassa Alexista kovasti, mutta Alex ei ole hänestä kovin kiinnostunut. Toisen osan lopussa Morgan antaa Alexille joululahjaksi tekemänsä pipon. He alkavat seurustella. Neljännessä osassa jossa kerrotann Morganin ja Alexin yliopiston jälkeisestä elämästä, he ovat menneet naimisiin ja heillä on lapsia.


title: AOI House

text: Sandy on pulleampi ja reilusti nörtimpi kuin Alex. Hänen huoneensa on täynnä mangaa, animea ja tietokoneisiin liittyviä asioita. Sandy rakastaa Sailor Moonia, ja vertaa lähes kaikkea kuten muuttoansa Alexin kanssa AOI Houseen manga- ja animesarjoihin. Hän on ihastunut Jessicaan, mutta on neljännessä osassa naimisissa Marian kanssa ja heillä on lapsia. Hän ja Maria omistavat kirjakaupan.


title: AOI House

text: Echiboo on japania ja tarkoittaa "perverssiä pierua". Echiboo pitää pikkuhousuista ja saa Alexin ja Sandyn pulaan jos toiseenkin sen takia. Neljännessä osassa Echiboosta on tullut filmitähti, "Echibond".Echiboo on vilkas ja nappaa aina koulun opettajan peruukin


title: AOI House

text: Elle on kerhon puheenjohtaja. Hänellä on rahaa kuin roskaa, eikä hän pelkää näyttää sitä. Elle ei aluksi pitänyt Alexista ollenkaan, mutta kun he suutelivat vahingossa ostarilla, hän ihastui Alexiin ja oli jonkin aikaa aivan sekaisin. Kolmannessa osassa hän ymmärsi, ettei rakastanut Alexia oikeasti, ja palautui taas omaksi, tiukkapipoiseksi itsekseen. Neljännessä osassa hänestä on tullut näyttelijätär, ja hän on "Echibond-tyttö". Ellen kämppis on Jessica.


title: AOI House

text: Morgan on ihastunut Alexiin ja on hänessä lähes koko ajan kiinni. Toisen osan lopussa Morgan kysyy neuvoa Oniisanilta, mitä antaisi Alexille lahjaksi, että tämä huomaisi hänetkin. Oniisan käski Morganin antaa jotain, joka tulisi sydämestä ja jossa olisi sanoma. Niin Morgan antaa Alexille itsetekemänsä pipon.


title: AOI House

text: Morgan rakastaa karkkia ja muita herkkuja. Ellen mielestä Morganille ei saisi antaa karkkia ennen ostarille menoa, sillä muuten hän on Pez-humalassa loppupäivän. Kolmannessa osassa tytöt pitivät Yaoi-paneelin Hatsuconissa , jolloin Elle heitti eräälle tytölle karkkipussin. Kun Morgan näki sen, hän syöksyi pussin perään. Morganin kämppis on Nina.


title: AOI House

text: Nina on kaikkein rennoin tytöistä ja luultavasti koko talossa. Hän harrastaa taitouintia. Nina on myös ahkera tupakoija. Elle ei anna Ninan polttaa muualla kuin hänen ja Morganin huoneessa ja ulkona. Nina ei muista tai halua muistaa tätä sääntöä ja sytyttää tupakan silloin tällöin sisällä. Tällöin joku muistuttaa häntä säännöstä tai sitten Elle saa raivokohtauksen. Nina kuittaa asian huolettomalla "Hups, aina minä unohdan" tokaisulla.


title: AOI House

text: Nina ei välitä juurikaan pojista eikä oikeastaan häpeä olla puolialastomana heidän edessään. Tämä ilmenee ensimmäisessä kirjassa, kun Alex ja Sandy etsivät Echiboota Marian huoneesta. Maria säikähtää näkiessään heidät ja alkaa kiljua. Jessica, Morgan ja Nina saapuvat eikä Ninalla ole paitaa päällä. Sandy pyörtyy, eikä Nina käsitä oikein miksi, ja olettaa sanonensa jotakin typerää. Silloin Elle tulee huoneeseen ja raivostuu jälleen.


title: AOI House

text: Nina on töissä Sandyn ja Marian kirjakaupassa neljännessä osassa, mutta nukkuu yleensä ja Sandyn ja Marian lapset tekevät hänen työnsä.


title: AOI House

text: Maria on ujo lukutoukka. Hän liittyi kerhoon samaan aikaan kuin Alex ja Sandy. Hänen isänsä omistaa ravintolan, jossa kerholaiset käyvät silloin tällöin syömässä. Yleensä käynti päättyy karaokeen. Marialla on suuri kuppikoko, ja hänen rinnoillaan tuntuu olevan oma tahto. Niiden avulla AOI ehkä voitti Hatsuconissa Cosplay-taistelun UASOS Brigadea vastaan, sillä Sandy kaatui ja repäisi vahingossa Marian puvun paljastaen Marian rintaliivit yleisölle. Opintojen jälkeen Maria on mennyt naimisiin Sandyn kanssa ja he ovat saaneet kaksi lasta, Victorin ja Helenan. He pitävät kirjakauppaa.


title: AOI House

text: Jessica opiskelee sairaanhoitajaksi. Hän on hillitön flirttailija, mutta toisaalta korostetusti tyttömäinen. Hän on aina valmis auttamaan toisia. Esimerkiksi Sandy on telonut itsensä useasti, mutta Jessica on kaivanut jostakin ensiapulaukun esiin. Jessicalla on kolme hieman perverssiä pikkuveljeä, Danny, Daniel ja David. Jessica huomaa Marian pitävän Sandysta ja rohkaisee Sandya tekemään aloitteen.


title: AOI House

text: Neljännessä osassa Jessica on valmistunut sairaanhoitajaksi. Hän työskentelee Seattlelaisessa sairaalassa. Viimeisessä Jessicasta kertovassa ruudussa sairaalaan tulee uusi hoitaja, joka on Mason Blue URI Housesta.


title: AOI House

text: Oniisan on Big Brother-tyyppinen "valvoja", joka kuvaa AOI Housea. Todellisuudessa Oniisan on Ellen veli, joka tekee TV-ohjelmaa AOI Housesta. AOI Housessa on päivyrihuone, jossa Oniisan juttelee tyttöjen kanssa. Pojat eivät tästä huoneesta tiedä mitään, tai vain aavistelevat. Oniisan voi lähettää tytöille joskus käskyjä puhelimen kautta.


title: AOI House

text: Neljännessä osassa Oniisan jatkaa AOI Housen tekemistä, mutta talon asukkaat ovat vaihtuneet. Oniisanin oikea nimi on Jacob Mathers.


title: AOI House

text: URI House on Yuri-kerho, joka AOI House tapaa Hatsuconissa. URI Housen nimi tarkoittaa "Melonitaloa", viitaten AOI Housen nimeen, joka tarkoittaa "Sinistä taloa". Ellestä URI House oli varastanut heidän ideansa ja vihasi koko kerhoa aluksi. Tarinan edetessä kerhot kuitenkin ystävystyvät ja he haastavat UASOS Brigaden, joka on kilpaileva kerho, cosplay-taisteluun. URI Houseen kuuluu:


title: AOI House

text:
Carlo on AOI Housen perustaja. Hän on transvestiitti, joka työskentelee ostarilla kirjakaupassa. Carlo flirttailee Alexin kanssa. Jatkuvasti. Hän ja Alex olivat myös treffeillä, kun Alex ja SAndy hävisivät DDR-taistelun ja vedonlyönnin.
Neljännessä osassa Carlo on mennyt naimisiin lelupoikansa Rockyn kanssa. Hän myös hämmästyttää ihmisiä uniikilla versiollaan kappaleesta "Wicked".


title: AOI House

text: Lähteet


title: AOI House

text: AOI House 1-4, Egmont - kustannus, Adam Arnold ja Carmela "Shiei" Doneza 2009-2010


title: AOI House

text: Viitteet


title: Mellow

text: Mellow on norjalaisen laulaja Maria Menan albumi vuodelta 2004.


title: Another Phase

text: Another Phase on norjalaisen laulaja Maria Menan debyyttialbumi vuodelta 2002.


title: Pantelís Karasevdás

text: Pantelís Karasevdás (; 1877 Astakós – 14. maaliskuuta 1946 Agrínio) oli kreikkalainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Ateenan olympialaisissa 1896 200 metrin sotilaskiväärissä. Karasevdás oli mukana myös 300 metrin sotilaskiväärissä, jossa hän sijoittui viidenneksi sekä 25 metrin palvelusrevolverissa. Tässä kilpailussa hän kuitenkin keskeytti kahden sarjan jälkeen.


title: Pávlos Pavlídis

text: Pávlos tai Panagiótis Pavlídis (; ? – 1968) oli kreikkalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Ateenan olympialaisissa 1896 200 metrin sotilaskiväärissä. Pavlídis osallistui myös 300 metrin sotilaskivääriin ja 25 metrin palvelusrevolveriin, joissa hän ei kuitenkaan sijoittunut viiden parhaan joukkoon.


title: Sormenjäljet rikostutkinnassa

text: Sormenjälkiä käytetään rikostutkinnassa tunnistamaan ihmisiä.


title: Sormenjäljet rikostutkinnassa

text: Sormenjälkiä on käytetty rikostutkinnassa 1890-luvulta lähtien. Ihmisiltä jää sormienjälkiä kaikkialle ja tämä voi auttaa poliisia selvittämään rikospaikalla olleiden henkilöiden henkilöllisyyden. Yleensä sormenjälkiä jää tasaisille pinnoille kuten lasiin. Nykyään sormenjälkiä voidaan kuitenkin löytää jopa ruumiista SERS-teknologian avulla. SERS perustuu laserin, ramansironnan ja nanohiukkasten käyttöön.


title: Sormenjäljet rikostutkinnassa

text: Yhdysvaltalainen "Urban Institute's Justice Policy Center" huomasi tutkimuksessaan, että DNA-todisteet ratkaisivat omaisuusrikoksia kaksi kertaa paremmin kuin sormenjälkiin tai silminnäkijöihin perustuvat todisteet. Vertaillessaan pelkästään DNA:ta ja sormenjälkiä ryhmä totesi, että DNA oli viisi kertaa tehokkaampi epäillyn löytämisessä ja johti yhdeksän kertaa useammin pidätykseen. Toisaalta on taas sanottu, että sormenjälkien avulla ratkaistaan noin kymmenen kertaa enemmän rikoksia kuin DNA:n avulla. Sormenjäljet ovatkin yhä halvin ja luotettavin yksittäinen tapa tunnistaa ihminen.


title: Journey into Space

text: Journey into Space on BBC:n tuottama ja Charles Chiltonin kirjoittama science fiction -kuunnelmasarja, jota esitettiin alun perin 1953–1958. Sarja oli viimeinen radion iltaohjelma, joka sai Britanniassa suuremman kuuntelijaosuuden kuin samaan aikaan lähetettävät televisio-ohjelmat. Sarja on käännetty 17 kielelle.


title: Journey into Space

text: Neljä henkilöistä on esiintynyt sekä alkuperäisissä sarjoissa että myöhemmin tehdyissä erikoisjaksoissa.


title: Journey into Space

text: Ensimmäisen sarjan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1965, ja siinä kerrotaan miehistön matkasta Kuuhun avaruusalus Lunalla. Sarjalla ei ollut virallista nimeä. Radio Times antoi sille alaotsikoksi "A Tale of the Future" ja BBC kutsui sitä tammikuusta 1955 alkaen sisäisesti nimellä "Journey to the Moon". Sarjassa oli tarkoitus olla 12 jaksoa, mutta lopulta niitä tehtiin 18. Ensimmäisen jakson BBC Light Programme esitti 21. syyskuuta 1953. Se sai 5,1 miljoonaa kuulijaa, josta kuulijamäärä putosi neljään miljoonaan seuraavien jaksojen aikana. Kuulijaluvut kuitenkin nousivat sarjan loppua kohden, ja viimeisellä jaksolla oli 8 miljoonaa kuulijaa.


title: Journey into Space

text: Koska alkuperäiset nauhat oli ehditty pyyhkiä yli, BBC Transcription Service teki sarjasta uuden version ensisijaisesti ulkomaanmyyntiä varten. Tällöin huonot kuulijaluvut saaneet ensimmäiset neljä jaksoa jätettiin pois, ja jaksot 12 ja 13 yhdistettiin. Uusi 13-osainen sarja sai nimekseen "Operation Luna", ja BBC Light Programme esitti jaksot 26 maaliskuuta 1958 alkaen. Näidenkin tallenteiden uskottiin myöhemmin kadonneen, kunnes ne löytyivät uudelleen 1986. BBC Radio 2 esitti sarjan uudelleen 1989, ja samaan aikaan julkaistiin myös 12-osaiseksi muokattu versio C-kasetilla. Myöhemmin on julkaistu myös lyhentämätön CD-versio.


title: Journey into Space

text:
"Journey into Moonissa" näyttelivät päähenkilöiden lisäksi muun muassa:
"Operation Lunassa" esiintyivät:


title: Journey into Space

text: Sarjan toisessa osassa miehistö suorittaa tutkimusretken Mars-planeetalle vuonna 1971. Ensimmäinen "The Red Planetin" 20 jaksosta esitettiin 6. syyskuuta 1954. "The Red Planetista" on julkaistu sekä lyhennetty c-kasettiversio että editoimaton cd-versio.


title: Journey into Space

text: Päähenkilöiden lisäksi sarjassa esiintyivät:


title: Journey into Space

text: "The World in Peril" on suoraa jatkoa "The Red Planetille". Tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1972, ja tarinassa Jet Morgan miehistöineen pyrkii estämään marsilaisten hyökkäyksen maapallolle. Sen ensimmäinen jakso lähetettiin 26. syyskuuta 1955, ja kaikkiaan jaksoja oli 20. Myös "World in Peril" on julkaistu lyhennettynä c-kaseteilla ja editoimattomana CD-levyversiona.


title: Journey into Space

text: Sarjassa esiintyi päähenkilöiden ohella:


title: Journey into Space

text: "The Return from Mars" esitettiin 26. syyskuuta 1981 Saturday Night Theaterin ohjelmapaikalla. Kestoltaan 90-minuuttinen kuunnelma on jatkoa "The World in Perilille". Kuunnelman saama yleisöpalaute oli ristiriitainen, mutta se rohkaisi BBC:tä tilaamaan Chiltonilta käsikirjoituksen uuteen tieteissarjaan nimeltään "Space Force". Vaikka "Space Force" oli oma itsenäinen sarjansa, se sai vaikutteita "Journey into Spacesta".


title: Journey into Space

text: Päähenkilöiden lisäksi esiintyivät:


title: Journey into Space

text: "Frozen in Time" esitettiin 12. huhtikuuta 2008. Tarina sijoittuu Marsiin vuonna 2013, jossa suurin osa miehistöstä on ollut 36 vuotta elintoiminnot hidastettuina vanhenemisen estämiseksi. Jet Morganin roolin esitti ainoana alkuperäisestä näyttelijäkaartista jäljellä ollut David Jacobs.


title: Journey into Space

text: Kuunnelmassa esiintyivät päähahmojen ohessa:


title: Journey into Space

text: Viimeisimmän "Journey into Space" -kuunnelman on aikaisemmista poiketen kirjoittanut Julian Simpson. "The Host" esitettiin BBC Radio 4:llä 27. kesäkuuta 2009. Chilton, joka kuunnelman esityshetkellä oli täyttänyt 92-vuotta, lukee esityksen lopputekstin. Kuunnelman tuotti BBC:lle Goldhawk Essential.


title: Journey into Space

text: Pääroolien ohella kuunnelmassa esiintyivät:


title: Journey into Space

text: Chilton kirjoitti romaanin jokaisesta alkuperäisestä kolmesta kuunnelmasarjasta. Näistä ensimmäinen, "Journey into Space", ilmestyi 1954, ja se oli samalla Chiltonin esikoisromaani. "The Red Planet" ilmestyi 1956 ja viimeinen, "The World in Peril", vuonna 1960.


title: Journey into Space

text: BBC Audiobooks julkaisi kirjoista ensimmäisen William Hopen lukemana äänikirjana 2008.


title: Journey into Space

text: "Journey into Space" -sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran Express Weekly -lehdessä 28. huhtikuuta 1956. Sitä julkaistiin viikoittain, ja ensimmäinen julkaistu tarina oli nimeltään "Jet Morgan in Planet of Fear". Charles Chilton teki tarinan käsikirjoituksen, ja sen piirsi italialainen Ferdinando Tacconi. Tämän jälkeen julkaistiin tarina nimeltään "Shadow over Britain", jota seurasi Terence Patrickin piirtämä "The World Next Door", jonka viimeinen jakso julkaistiin 5. lokakuuta 1957. Lisäksi Express Weeklyn vuosittaisessa erikoisnumerossa julkaistiin vuonna 1956 Tacconin piirtämä kahdeksansivuinen tarina "Jet Morgan and the Space Pirates", ja seuraavana vuonna "Space Castaways", jonka puolestaan piirsi Bruce Cornwall.


title: Rannikkorahkasammal

text: Rannikkorahkasammal ("Sphagnum affine") on kookkaita ja rotevia lajeja sisältävän Sphagnum-sektion hennoin laji. Se kuuluu "Sphagnaceae"-heimoon ja rahkasammalten sukuun.


title: Rannikkorahkasammal

text: Yleisväriltään rannikkorahkasammal on vaaleanvihreää tai kellertävää. Rannikkorahkasammal muistuttaa kalvakkarahkasammalta ("Sphagnum papillosum"), etelänrahkasammalta ("Sphagnum palustre") ja vaalearahkasammalta ("Sphagnum centrale"). Rannikkorahkasammalen varsilehdet ovat noin 1 millimetrin ja haaralehdet noin 1,5 millimetrin mittaisia. Se on kaksikotinen.


title: Rannikkorahkasammal

text: Lajia esiintyy Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Suomessa sitä esiintyy ainoastaan kymmenellä eri paikalla Lounais-Suomessa. Sen elinympäristöä ovat suot ja nimensä mukaan rannat. Suomen uhanalaisuusluokittelussa rannikkorahkasammal on erittäin uhanalainen. Sen uhkia ovat ojitus, turpeenotto ja metsien muutokset. Euroopassa laji on elinvoimainen.


title: Rannikkorahkasammal

text: Rannikkorahkasammalen yleisimpiä seuralaislajeja ovat etelänrahkasammal, kalvakkarahkasammal, korpirahkasammal ("Sphagnum girgensohnii"), punarahkasammal ("Sphagnum magellanicum") ja rämerahkasammal ("Sphagnum angustifolium").


title: Nikólaos Trikoúpis

text: Nikólaos Trikoúpis ( 1869 Mesolóngi – 1956) oli kreikkalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Ateenan olympialaisissa 1896 200 metrin sotilaskiväärin kilpailussa. Trikoúpis osallistui myös 300 metrin sotilaskivääriin, mutta ei sijoittunut viiden parhaan joukkoon.


title: Meštšoran alanko

text: Meštšoran alanko (; Мещёра, "Meštšora") on jääkauden muodostama alava tasanko, joka sijaitsee Keski-Venäjällä Moskovan, Vladimirin ja Rjazanin alueilla. Se rajoittuu pohjoisessa Kljazmaan, lounaassa Moskvajokeen, etelässä Okaan sekä idässä Sudogdaan ja Kolpiin. Maaperä on lähinnä moreenin, saven tai kalkkikiven päälle kerrostunutta hiekkaa ja hietasavea. Alangon suurimmat joet ovat Buža, Tsna, Polja, Gus ja Pra. Alueella on paljon järviä ja soita. Sekametsät käsittävät yli puolet pinta-alasta. Hiekkakankailla on mäntymetsiä, Kljazman ja Okan jokilaaksoissa niittyjä. Soita on ojitettu ja muutettu maatalousmaaksi. Maatalous on keskittynyt lihan ja maidon sekä siipikarjan tuotantoon. Alueelta nostetaan turvetta ja louhitaan kvartsihiekkaa.


title: Meštšoran alanko

text: Alangon nimitys juontuu suomalais-ugrilaisesta meštšeran kansasta.


title: Frances O’Connor (näyttelijä)

text: Frances O'Connor (s. 12. kesäkuuta 1967) on brittiläissyntyinen australialaisnäyttelijä.


title: Frances O’Connor (näyttelijä)

text: O'Connor syntyi Wantagen kaupungissa Englannin Oxfordshiressä pianistiäidille ja ydinfyysikkoisälle. Hän oli kaksivuotias, kun perhe muutti Perthiin, Länsi-Australiaan. O'Connorin perhe oli roomalaiskatolinen, ja hän suoritti collegensa perthiläisessä tyttökoulussa Mercedesissä. Hän on käynyt The Western Australian Academy of Performing Arts -teatterikoulun ja suorittanut Curtin University of Technology -yliopistossa BA-tutkinnon kirjallisuudessa.


title: Frances O’Connor (näyttelijä)

text: O'Connor ja hänen pitkäaikainen kumppaninsa Gerald Lepkowski saivat ensimmäisen lapsensa huhtikuussa 2005.


title: Can’t Take Me Home

text: Can’t Take Me Home on laulaja Pinkin esikoisalbumi vuodelta 2000. Albumia on myyty 3 miljoonaa kappaletta.


title: Rimpirahkasammal

text: Rimpirahkasammal ("Sphagnum annulatum") on pohjakerroksien sammallaji. Se kuuluu "Sphagnaceae" -heimoon ja rahkasammalten sukuun. Rimpirahkasammal on yksi Suomen 55:stä vastuulajista lehtisammalissa. Uhanalaisuusluokittelussa se on elinvoimainen. Lajia tavataan Länsi-Suomessa, Uudellamaalla, Savossa, Kainuussa ja Koillismaalla.


title: Viggo Jensen

text: Alexander Viggo Jensen (22. kesäkuuta 1874 – 2. marraskuuta 1930) oli tanskalainen painonnostaja, ampuja, voimistelija, yleisurheilija ja olympiavoittaja. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896 ja voittaessaan siellä kultaa kahden käden nostossa hänestä tuli ensimmäinen tanskalainen olympiavoittaja.


title: Viggo Jensen

text: Painonnoston kahden käden kilpailussa Jensen ja brittiläinen Launceston Elliott nostivat kumpikin 111,5 kiloa, mutta tuomarit päättivät, että Jensen voitti, sillä hän suoritti nostonsa paremmalla tyylillä. Brittiläiset protestoivat tätä ja vaativat, että kummallekin annettaisiin lisää yrityksiä voittajan ratkaisemiseksi. Kumpikaan ei pystynyt parantamaan tulostaan, joten Jensen pidettiin ensimmäisellä sijalla. Jensen vammautti olkapäänsä kahden käden kilpailun aikana. Tämä vamma haittasi Jensenin nostoja yhden käden kilpailussa, jossa hän jäi toiselle sijalle.


title: Viggo Jensen

text: Ammunnassa Jensen osallistui kahteen kilpailuun, 200 ja 300 metrin sotilaskivääreihin. Lähempää ammuttuna hän oli kuudes, mutta 300 metrin kilpailussa Jensen ampui pronssia. Jensen osallistui voimistelussa köysikiipeilyyn, jossa hän sijoittui neljänneksi. Hänen edelleen sijoittui kaksi kreikkalaista, jotka pääsivät 14 metriä korkean köyden huipulle sekä Fritz Hoffmann, joka pääsi korkeammalle kuin Jensen. Yleisurheilussa Jensen oli mukana kiekonheitossa, jossa hän sijoittui neljänneksi, ja kuulantyönnössä, jossa hän oli sijoilla 5-9.


title: Meštšora

text: Meštšora tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Isosittiäinen

text: Isosittiäinen eli sontiainen "(Geotrupes stercorarius)", puhekielessä usein "sittisontiainen", on sittiäisiin kuuluva kovakuoriaislaji.


title: Isosittiäinen

text: Isosittiäinen on 2,5 senttimetrin pituinen. Se on kauttaaltaan kiiltävän musta, joskus väri vivahtaa siniseen. Sontiainen on ruumiinrakenteeltaan hyvin kompakti ja sen selkä on kupera. Jokaisessa peitinsiivessään sillä on seitsemän heikosti erottuvaa riviä pisteitä. Selkeästi ruumiin etupuolella sijaitseva pää on muodoltaan lapiomainen. Tuntosarvet ovat lyhyet ja päitään kohden paksunevat. Jokaisessa jalassaan sillä on lukuisia väkäsiä.


title: Isosittiäinen

text: Isosittiäistä esiintyy laajalti Euroopassa. Sen kanta on kuitenkin ollut selvästi pienenemässä.


title: Isosittiäinen

text: Isosittiäinen on koprofaginen laji. Se syö kasvinsyöjäeläinten jätöksiä ja esiintyy tämän takia aina siellä missä on karjaa. Illalla sontiaisia voidaan nähdä maassa karjaeläinten ympärillä. Laji synnyttää luonteenomaisen visertävän ääntelynsä takajaloillaan. Keväällä koiras ja naaras kaivavat lantakasan alle jopa puolen metrin pituisen onkalon. Siihen naaras kaivaa sivuonkaloita. Niistä jokaiseen se tuo vähän lantaa ja laskee munansa. Myöhemmin se tukkii onkalon lannalla. Munista kuoriutuvat toukat käyttävät ravinnokseen lantaa noin vuoden ennen siirtymistään kotelovaiheeseen, josta ne aikanaan tulevat esiin täysikasvuisina.


title: Trick or Treat (täsmennyssivu)

text: Trick or Treat voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Kuultorahkasammal

text: Kuultorahkasammal ("Sphagnum aongstroemii") on sammallaji. Se kuuluu Sphagnaceae -heimoon ja rahkasammalten sukuun. Kuultorahkasammal on Suomen yksi 55:stä vastuulajista lehtisammalista. Laji on uhanalaisuusluokittelussa elinvoimainen. Kuultorahkasammalta esiintyy koko Suomessa Ahvenanmaata ja Lounais-Suomea lukuun ottamatta. Se on uhanalainen laji Järvi-Suomessa, Pohjanmaalla, Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa. Kuultorahkasammal kasvaa esimerkiksi saranevoilla.


title: Magdalena

text: Magdalena on länsimaissa laajalti yleinen naisen etunimi. Nimi johtuu paikannimestä Magdala ja tarkoittaa sen asukasta. Heprealainen kylännimi Magdala tarkoittaa tornia. Magdalena-nimen eri muunnelmineen on tehnyt suosituksi Raamatun Magdalan Maria, josta on käytetty monissa erikielisissä raamatunkäännöksissä, muun muassa vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa nimeä Maria Magdalena.


title: Magdalena

text: Suomessa nimestä esiintyy myös muunnelmat "Magdaleena", Matleena ja Mataleena sekä paljon yleisempänä lyhentymä Leena, jota tosin voidaan pitää myös Helena-nimen lyhentymänä. Nimi Magdalena on suomenruotsalaisessa kalenterissa 22. heinäkuuta, joka sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa on Magdalan Marian muistopäivä. Suomalaisessa kalenterissa sama päivä on Leenan ja Matleenan nimipäivä.


title: Magdalena

text: Vuoden 2016 heinäkuuhun mennessä Suomessa on väestörekisteriin merkitty 2 028 Magdalenaa ja 822 Magdaleenaa.


title: Magdalena

text: Magdaleena on myös Kaarina Helakisan ja Kaj Chydeniuksen lastenlaulu, jossa kerrotaan samannimisestä pikkutytöstä.


title: Aléxandros Nikolópoulos

text: Aléxandros Nikolópoulos (; 1875 Ateena – ?) oli kreikkalainen painonnostaja ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Ateenan olympialaisissa 1896 yhden käden nostossa. Nikolópoulos nosti toisella kädellään 57 kiloa, mutta Jensen pystyi siihen kummallakin kädellä, joten tämä sai hopeaa.


title: Magdalena (täsmennyssivu)

text: Magdalena voi tarkoittaa seuraavia:


title: Jeff Daniels (ohjaaja)

text: Jeff Daniels on australialainen dokumenttielokuvaohjaaja.


title: Jeff Daniels (ohjaaja)

text: Daniels on ohjannut uiguurijohtaja Rebiya Kadeerista kertovan dokumenttielokuvan "Ten Conditions of Love". Sen osallistuminen vuoden 2009 Melbournen elokuvajuhlille sai kiinalaiset boikotoimaan tapahtumaa, sillä Länsi-Kiinan uiguurialueella oli juuri ollut levottomuuksia, joiden lietsomisesta Kiina syytti Kadeeria. Daniels teki "Ten Conditions of Lovea" seitsemän vuoden ajan ja oli sattumaa, että se valmistui juuri Kiinan levottomuuksien aikoihin. Elokuva sai ensi-iltansa 8. elokuuta 2009 Melbournen kaupungintalolla rauhallisissa merkeissä.


Port Columbuksen kansainvälinen lentoasema () on kansainvälinen lentokenttä Columbuksessa Ohiossa, Yhdysvaltain 52. vilkkain lentoasema ja Ohion toiseksi vilkkain. Matkustajamäärät nousivat 7 700 000:teen vuonna 2007, missä on 14,6% lisäystä edelliseen vuoteen verrattuna.


title: Punataskumaluri

text: Punataskumaluri ("Epthianura tricolor") on Australiassa tavattava pienikokoinen varpuslintu. Suomenkielisestä nimestään huolimatta laji ei kuulu malureiden heimoon ("Maluridae") vaan mesikkoihin ("Meliphagidae").


title: Punataskumaluri

text: Kooltaan punataskumaluri on noin 11–13 cm. Koiras on selästään, siivistään ja pään sivuiltaan väriltään tumman ruskea. Koiraan päälaella on kirkkaan punainen raita. Myös rinta ja perä ovat väritykseltään kirkkaan punaiset. Kurkku on valkoinen. Nuorella koiraalla punainen väri ei ole yhtä syvä ja selkä ja siivet ovat vaaleamman ruskeat. Naaras on huomattavasti vaaleamman ruskea ja kurkku ja perä ovat vaalean punertavat. Koiraspunataskumaluri muistuttaa ulkonäöltään punaotsasieppoa ("Petroica goodenovii"), jonka kurkku on musta ja jonka siivissä on selkeitä valkoisia kuvioita.


title: Punataskumaluri

text: Punataskumaluria tavataan lähes koko Australiasta. Linnun levinneisyys ulottuu jokaiseen osavaltioon lukuun ottamatta rannikkoseutuja maan itä- ja länsiosissa sekä Tasmaniaa. Punataskumalurien elinympäristöä ovat kuivat tai puolikuivat alueet, joille ovat tyypillisiä pensaikot ruohomaat ja hiekkadyynit. Talvet punataskumalurit viettävät yleensä Australian pohjoisosissa ja siirtyvät kesällä etelämmäksi.


title: Punataskumaluri

text: Punataskumalureiden pesimäkausi kestää heinäkuusta joulukuuhun, mutta ne voivat pesiä olosuhteiden salliessa myös varsinaisen pesimäajan ulkopuolella. Kuppimaisen pesänsä laji rakentaa pensaaseen lähelle maan rajaa ruohoista ja tikuista. Naaras munii kahdesta neljään munaa, joita haudotaan kaksi viikkoa.


title: Punataskumaluri

text: Punataskumalurien ravinto koostuu pääasiassa hyönteisistä, joita ne etsivät läheltä maan pintaa. Sillä on kuitenkin mesikoille tyypillinen medellä ruokailuun soveltuva kieli, jossa on harjasmainen pää. Punataskumalurin on todettu toisinaan ruokailevan kukkien medellä.


title: Painokirjaimet

text: Painokirjaimilla tarkoitetaan painettuja tai niitä muistuttavia kirjaimia vastakohtana kaunokirjoitukselle. Tavallisesti painokirjaimilla viitataan antiikvamallistoihin, jotka syntyivät 1500-luvulla. Niiden mallina on ollut muun muassa meisselikirjoitus, jota käytettiin Rooman antiikissa kiveen hakatuissa teksteissä.


title: Painokirjaimet

text: Ensimmäiset kirjapainossa käytetyt kirjaimet muotoiltiin 1400-luvulla Saksassa kirjurien käsin kirjoittamien goottilaisten kirjainten mukaan. Ne eivät poikenneet käsinkirjoitetusta tekstistä paljonkaan. Eniten käytettiin fraktuuraa ja schwabachia.


title: Painokirjaimet

text:
Kirjainmuotojen soveltuvuus painotekniikkaan nousi 1500-luvulla tärkeäksi näkökulmaksi. Nykyistä mielikuvaa painokirjaimista vastaava antiikva alkoi helpommin luettavana saada suosiota. Vuosisadan loppuun mennessä antiikva olikin syrjäyttänyt goottilaiset kirjaimistot.
Ranska nousi typografian johtavaksi maaksi, ja Frans I nimitti antiikvakirjainten suunnittelijan Geoffroy Toryn kuninkaalliseksi kirjanpainajaksi.


title: Painokirjaimet

text: Antiikvapainokirjainten yhä tunnetuimman perusmallin loi Claude Garamond 1500-luvun alkupuolella. Renessanssiantiikva Garamond oli ensimmäinen kirjapainon ehdoilla muotoiltu kirjaimisto.


title: Painokirjaimet

text: Toisen tunnetun kursiivin antiikvamallin loi venetsialainen Aldus Manutius myös 1500-luvun alkupuolella.


title: Painokirjaimet

text: Luettavuuden vuoksi lomakkeissa usein pyydetään käyttämään 'painokirjaimia' kaunokirjoituksen sijaan. Puhekielessä painokirjaimilla tarkoitetaan usein tekstattuja tikkukirjaimia tai versaalia, 'isoja kirjaimia'.


title: Helsingborgin kunta

text: Helsingborgin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Helsingborg.


title: Helsingborgin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 343,89 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 137 909 henkeä (31.12.2015).


title: Helsingborgin kunta

text: Ennen vuoden 1997 lääniuudistusta kunta kuului Malmöhusin lääniin. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna kunta sijaitsee Juutinrauman itärannalla vastapäätä Tanskaan kuuluvaa Helsingøriä.


title: Helsingborgin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 228,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 65,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Helsingborgin kunta

text: Uusien kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsi Helsingborgin kaupunki ja 15 pitäjää, joista tehtiin maalaiskuntia.


title: Helsingborgin kunta

text: Kaupungin kasvaessa sen rajojen ulkopuolelle syntyivät esikaupunkialueita, jotka kuuluivat maalaiskuntiin. Vuonna 1890 Stattenan alueesta Helsingborgin maalaiskunnassa tehtiin taajaväkinen yhdyskunta. Rausin maalaiskuntaan puolestaan perustettiin kolme taajaväkistä yhdyskuntaa Råå vuonna 1886, Köpinge eli Ramlösa vuonna 1894 ja Raus plantering vuonna 1904. Stattenan taajaväkinen yhdyskunta liitettiin kaupunkiin vuosina 1905 ja 1907. Helsingborgin maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin lisää alueita (Pålsjön alue ja Senderödin kylä) vuonna 1914. Koko Rausin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1918. Loppuosa Helsingborgin maalaiskuntaa liitettiin kaupunkiin vuonna 1919. Vuonna 1920 liitettiin vielä osia Allerumin, Kroppin ja Kvistoftan maalaiskunnista.


title: Helsingborgin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat"


title: Helsingborgin kunta

text: Helsingborgin kaupunkiin tämä uudistus ei vaikuttanut. Kaupunki ja edellä mainitut neljä "suurkuntaa" yhdistettiin vuonna 1971 nykyiseksi Helsingborgin kunnaksi.


title: Helsingborgin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 808 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Helsingborgin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 913 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Helsingborgin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 570 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 49 000 kruunua.


title: Helsingborgin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Helsingborgin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Helsingborgin kunta

text: Kunnassa on 16 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 95,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 668 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Helsingborgin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Rydebäckin taajamassa on 5 141 asukasta, ja se kuuluu osin myös Landskronan kuntaan. Koko Vikenin taajamassa on 4 227 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Höganäsin kuntaan.


title: Helsingborgin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Helsingborgin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Helsingborgin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Kvistofta kuuluu osin myös Landskronan kuntaan.


title: Helsingborgin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Helsingborgin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Helsingborgin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Helsingborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Helsingborgin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Helsingborgin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Helsingborgin kunta

text: Asteriskilla (*) merkityt Landskronan ja Kvistoftan seurakunnat kuuluvat osittain Helsingborgin kuntaan ja osittain Landskronan kuntaan.


title: Helsingborgin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Kristianstadin kunta

text: Kristianstadin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Kristianstad.


title: Kristianstadin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 245,22 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 82 510 henkeä (31.12.2015).


title: Kristianstadin kunta

text: Kunta on maapinta-alaltaan Skånen toiseksi suurin Hässleholmin kunnan jälkeen. Vuonna 2007 kunnassa oli 433,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Kristianstadin kunta

text: Kunnassa sijaitsee Vittskövlen linna.


title: Kristianstadin kunta

text: Vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan 1.1.1863, jolloin nykyisen kunnan alueella oli Kristianstadin kaupungin lisäksi 34 maalaiskuntaa. Maalaiskunnat luotiin ikivanhan pitäjäjaon perusteella ja Kristianstadilla oli kaupunginoikeudet vuodelta 1622. Vuonna 1887 entisen Åhusin kaupungin alue samannimisessä Åhusin maalaiskunnassa muutettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Samana vuonna perustettiin vielä Hvilan-niminen taajaväkinen yhdyskunta Norra Åsumin maalaiskuntaan. Åhusin kauppala perustettiin vuonna 1905 erottamalla se maalaiskunnasta. Osa maalaiskuntaa oli kuitenkin Åhusin taajaväkisenä yhdyskuntana vielä vuoteen 1928 asti. Lisäksi perustettiin kaksi muuta taajaväkistä yhdyskuntaa: Tollarp Västra Vramin maalaiskuntaan vuosiksi 1913–1957 ja Önnestad Önnestadin maalaiskuntaan vuosiksi 1931–1966. Vuonna 1941 Norra Åsumin maalaiskunta liitettiin Kristianstadin kaupunkiin, jolloin Vilanin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.


title: Kristianstadin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin seuraavat "suurkunnat":
Lisäksi Åhusin kauppalaan liitettiin loput Åhusin maalaiskunnasta, mutta Kristianstadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut.


title: Kristianstadin kunta

text: Seuraavat kuntauudistus toteutettiin kolmessa vaiheessa. Vuonna 1967 Kristianstadin kaupunkiin liitettiin Araslövin, Nosabyn, Tränen ja Vän maalaiskunnat. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Tuona vuonna muodostettiin Kristianstadin kunta, johon tulivat kuulumaan vuoden 1967 rajojen mukainen kaupunki, Åhusin kauppala sekä Everödin ja Fjälkingen maalaiskunnat. Nykyiset rajansa Kristianstadin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Degeberga, Tollarp ja Oppmanna och Vånga.


title: Kristianstadin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Kristianstadin kaupungin vaakuna. Myös Åhusin kauppalalla ja kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Kristianstadin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 358 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kristianstadin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 386 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Kristianstadin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 658 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.


title: Kristianstadin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Kristianstadin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Kristianstadin kunta

text: Kunnassa on 26 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 914 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Kristianstadin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Hammarin taajaman nimi oli aiemmin Palestina ja Vibyn nimi Håslöv.


title: Kristianstadin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Kristianstadin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Vä ja Öllsjö ovat sittemmin kasvaneet yhteen Kristianstadin taajaman kanssa.


title: Kristianstadin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Kristianstadin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Kristianstadin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Kristianstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kristianstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Kristianstadin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Kristianstadin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Kristianstadin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Lundin kunta

text: Lundin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Lund.


title: Lundin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 427,07 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 116 834 henkeä (31.12.2015).


title: Lundin kunta

text: Kunnassa sijaitsee Dalby Söderskogin kansallispuisto.


title: Lundin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 206,79 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 48,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Lundin kunta

text: Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen Lundin kunnan alueella sijaitsi Lundin kaupunki ja 21 maalaiskuntaa, jotka perustettiin vanhojen pitäjien tilalle. Ensimmäinen muutos tapahtui vuonna 1914, jolloin Sankt Peters Kloster -niminen kunta liitettiin Lundin kaupunkiin. Veberödin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1919 Veberöd-niminen taajaväkinen yhdyskunta ja vuonna 1941 Dalbyn maalaiskuntaan Dalby-niminen taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1944 Lundin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. (Aikaisemmin kahdella erityyppisellä kunnalla saattoi olla sama nimi.)


title: Lundin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Lundin kunta

text: Lisäksi Stora Råbyn maalaiskunta liitettiin Lundin kaupunkiin. Dalbyn taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1954 ja Veberödin vuonna 1957. Vuonna 1967 Torn liitettiin kaupunkiin, joka muutettiin Lundin kunnaksi vuonna 1971 Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Dalby, Genarp, Södra Sandby ja Veberöd liitettiin vielä Lundin kuntaan.


title: Lundin kunta

text: Kun Lundin kunta vuonna 1974 sai nykyiset rajansa, niin kunnasta tuli pinta-alaltaan suuri. Se ulottui idässä Övedsklosteriin asti, joka sijaitsee lähellä Sjöbota. Etelässä kunta ulottui Sturupiin, joka sijaitsee lähempänä Skurupia ja Svedalaa kuin Lundin kaupunkitaajama. Lännessä Lomman kuntaa ei liitetty Lundiin, joten kuntaraja sijaitsi ja sijaitsee yhä lännessä hyvin lähellä Lundin kaupunkia. Myös etelässä kuntaraja sijaitsee lähellä kaupungin reunaa, sillä Staffanstorpin kunta erosi Lundin kuntablokista vuonna 1971 ja säilytti itsenäisyytensä. Lundin ja Staffanstorpin väliseksi kuntarajaksi jäi Höje å -niminen joki. Kuntarajan sijainti näin lähellä kaupunkitaajamaa on estänyt asutuksen laajenemisen etelään ja länteen.


title: Lundin kunta

text: Heti uuden kunnan muodostamisen jälkeen vuonna 1974 paikalliset Keskustapuolueen poliitikot ehdottivat, että Genarp, Veberöd, Dalby ja Södra Sandby olisivat eronneet Lundin kunnasta ja muodostaneet "Romelen kunnan". Kuntaan kuuluneet alueet olisivat sijainneet Romeleåsenin harjun varrella, ja raja Lundia vastaan olisi ollut Hardebergan tienoilla. Ajatus on nostettu esiin useita kertoja vuosien mittaan. 2000-luvulla alueella asuu hieman yli 25 000 asukasta, joten Romelen kunnan väestöpohja olisi riittävän suuri, jotta kunta olisi elinvoimainen. Kunnan suunnalta ehdotusta ei ole kokonaan hylätty, mutta asiaa ei pidetä mitenkään tärkeänä.


title: Lundin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 587 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lundin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 614 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lundin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 669 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 86 000 kruunua.


title: Lundin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Lundin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Lundin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 94,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 805 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Lundin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Lundin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Lundin kunta

text: Vallkärra on sittemmin kasvanut yhteen Lundin taajaman kanssa.


title: Lundin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Lundin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Humlamaden och Hemmestorps boke kuuluu osin myös Sjöbon kuntaan.


title: Lundin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Lundin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Lundin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lundin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Lundin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Lundin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Lundin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Malmön kunta

text: Malmön kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Malmö.


title: Malmön kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 156,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 333 633 henkeä (31.12.2017).


title: Malmön kunta

text: Malmön kunta sijaitsee Juutinrauman itärannalla lähellä Tanskan pääkaupunkia Kööpenhaminaa. Sen naapurikunnat ovat etelässä Vellingen kunta, idässä Svedalan kunta sekä koillisessa Staffanstorpin kunta ja Burlövin kunta. Osa Malmön taajamasta kuuluu myös Burlövin kuntaan.


title: Malmön kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 51,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 33,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Malmön kunta

text: Vuoden 1862 kunnallislait loivat pohjan Ruotsin kuntajärjestelmällä. Lait astuivat voimaan 1.1.1863, jolloin nykyisen Malmön kunnan alueella oli Malmön kaupungin lisäksi 12 pitäjää. Alueliitosten ja kuntaliitosten myötä ne yhdistettiin vuoteen 1971 tultaessa yhdeksi yksiköksi.


title: Malmön kunta

text: Vuonna 1886 Hyllien ja Fosien maalaiskuntiin perustettiin Limhamnin taajaväkinen yhdyskunta. Toinen taajaväkinen yhdyskunta Sofielund (tai "Sofielundshusen") perustettiin vuonna 1896 Västra Skrävlingen maalaiskuntaan. Se lakkautettiin vuonna 1911, jolloin koko maalaiskunta liitettiin Malmön kaupunkiin. Koko Hyllien maalaiskunta ja osa Fosien maalaiskunnasta muodostivat vuosina 1906–1914 Limhamnin kauppalan, joka liitettiin kaupunkiin vuonna 1919. Vuonna 1919 Fosien maalaiskuntaan perustettiin Fosien taajaväkinen yhdyskunta, ja vuonna 1931 koko maalaiskunta liitettiin Malmöhön. Yksi liitos tapahtui vielä vuonna 1935, jolloin Husien maalaiskunta liitettiin kaupunkiin.


title: Malmön kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Lisäksi Malmön kaupunkiin liitettiin Södra Sallerupin maalaiskunta. Oxien maalaiskunta liitettiin Malmöhön vuonna 1967. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin nykyinen Malmön kunta yhdistämällä aiempi Malmön kaupunki ja Bunkeflon maalaiskunta.


title: Malmön kunta

text: Malmö on kuitenkin yksi niistä Ruotsin kunnista, jotka 1980-luvulta lähtien ovat kutsuneet itseään mieluummin kaupungeiksi kuin kunniksi.


title: Malmön kunta

text: Vuonna 1862 Malmö päätti jäädä Malmöhusin läänin maakäräjäkunnan ulkopuolelle, ja Malmön kunta liittyi osaksi nykyistä Skånen läänin maakäräjäkuntaa vasta vuonna 1999. Sitä ennen Malmö huolehti itse maakäräjäkunnille kuuluvista tehtävistä, joita ovat esimerkiksi paikallisliikenne ja terveydenhoito.


title: Malmön kunta

text: Malmön vaakunasta on olemassa pelkän vaakunakilven sisältävä ja koristeellisempi versio.


title: Malmön kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 678 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Malmön kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 12,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Malmön kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 219 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 21 000 kruunua.


title: Malmön kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Malmön kunta

text: Vuoden 2017 lopussa Malmön kunnassa oli 333 633 asukasta, joista 223 169 oli Ruotsissa syntyneitä. Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Malmön kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 420 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Malmön kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Malmön taajamassa on 280 415 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Burlövin kuntaan. Vintrien taajaman nimenä on joskus ollut myös Bunkeflo.


title: Malmön kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Malmön kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Kristineberg ja Käglinge ovat sittemmin kasvaneet yhteen Oxien ja Tullstorp Malmön taajaman kanssa. Klagshamn on jaettu Norra Klagshamniksi ja Södra Klagshamniksi, joista edeltävä on nykyään kasvanut yhteen Bunkeflostrandin taajaman kanssa ja jälkimmäinen muodostaa edelleen oman taajaman.


title: Malmön kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Malmön kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Malmön kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Malmön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Malmön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Malmön kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Malmön kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Malmön kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Malmön kunta

text: Malmön kunta on vuodesta 1996 lähtien jaettu kaupunginosiin (ruots. "stadsdel"), jotka puolestaan on jaettu 134 osa-alueeseen (ruots. "delområde"). Jokaista kaupunginosaa johtaa poliittinen lautakunta eli kaupunginosavaltuusto, jossa on 11 edustajaa. Valtuustojen poliittinen jakauma vastaa kunnanvaltuuston poliittista jakaumaa. Jokaisessa kaupunginosassa puolestaan on myös kansalaiskonttori (ruots. "medborgarkontor").


title: Malmön kunta

text: Vanhan aluejaon mukaiset 10 kaupunginosaa olivat:


title: Malmön kunta

text:
Seuraavassa on galleria kartoista, joissa näkyvät kunkin kaupunginosan osa-alueet. Kartat kuvaavat vuoden 2009 tilannetta.
Vuoden 2013 alusta lähtien Malmössä on viisi kaupunginaluetta (ruots. "stadsområde"), joista jokainen on muodostettu yhdistämällä kaksi aiempaa kaupunginosaa:


title: Trelleborgin kunta

text: Trelleborgin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Trelleborg.


title: Trelleborgin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 339,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 43 359 henkeä (31.12.2015).