title: Juthungit

text: Juthungit hyökkäsivät Italiaan vuonna 259, mutta Marcus Simplicinius Genialis löi heidät seuraavana vuonna lähellä Augsburgia. Tämä mainitaan muistomerkissä, joka löydettiin vuonna 1992. Suunnilleen näihin aikoihin roomalaiset menettivät Limesin alueen germaaneille. Vuonna 271 juthungit hyökkäsivät uudelleen Italiaan, mutta keisari Aurelianus kukisti heidät Ticinumissa. Juthungit ja alemannit ryöstelivät Rooman Raetian provinssia vuosina 356-358 tuhoten muun muassa Castra Reginan linnoituksen. Vuonna 383 alaanit ja hunnit löivät juthungien armeijan Raetiassa. Myöhemmin roomalainen kenraali Flavius Aëtius taisteli myös juthungeja vastaan Raetiassa.


title: Anjalan vaakuna

text: Anjalan kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan historiasta. Vaakunassa valakädet viittaavat Anjalan liittoon, jossa joukko Ruotsin armeijan upseereita kapinoi Kustaa III:tta vastaan laadittuaan Anjalan liittokirjan Anjalan kartanossa vuonna 1788.


title: Anjalan vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 29. lokakuuta 1952. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kolme tyvestä nousevaa hopeista valakättä”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi Anjalan ja Sippolan yhdistyttyä Anjalankosken kauppalaksi 1975.


title: Marie Jay Marchand-Arvier

text: Marie Jay Marchand-Arvier (s. 8. huhtikuuta 1985 Laxou, Meurthe-et-Moselle, Ranska) on ranskalainen alppihiihtäjä. Hän on menestynyt etupäässä vauhtilajeissa eli syöksylaskussa ja supersuurpujottelussa.


title: Marie Jay Marchand-Arvier

text: Marchand-Arvier sijoittui junioreiden MM-kilpailuissa parhaimmillaan kahdeksanneksi syöksylaskussa Mariborissa 2004. Aikuisten arvokilpailuissa hän debytoi Torinon olympialaisissa 2006 ollen syöksylaskussa viidestoista. Åren MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui samassa lajissa yhdenneksitoista. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2009 hän saavutti supersuurpujottelussa hopeaa Lindsey Vonnin jälkeen. Alppiyhdistetyssä hän sijoittui viidenneksi ja syöksylaskussa kuudenneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli syöksylaskussa seitsemäs ja alppiyhdistetyssä kymmenes. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui alppiyhdistetyssä 15:nneksi ja Schladmingissa 2013 syöksylaskussa ja supersuurpujottelussa 14:nneksi. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän oli supersuurpujottelussa neljästoista.


title: Marie Jay Marchand-Arvier

text: Marchand-Arvier on sijoittunut maailmancupin osakilpailussa viisi kertaa palkintokorokkeelle: Cortina d'Ampezzon ja Lenzerheiden syöksykilpailuissa kaudella 2006–2007 kolmanneksi, St. Moritzin supersuurpujottelussa kaudella 2009–2010 toiseksi, Lake Louisen syöksylaskussa kaudella 2011–2012 toiseksi ja Meribelin syöksylaskussa kaudella 2012–2013 kolmanneksi. Hän voitti Ranskan mestaruuden supersuurpujottelussa 2008, 2010 ja 2011 sekä alppiyhdistetyssä 2008.


title: Leppäkoski (Harlu)

text: Leppäkoski on koski Jänisjoessa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Laatokan Karjalassa. Siellä on myös samanniminen tehdasalue, jossa on toiminut paperi- ja sellutehdas. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat alempana sijaitsevat Läskelänkoski ja ylempänä sijaitseva Hämekoski.


title: Leppäkoski (Harlu)

text: Leppäkoskeen rakennettiin vesivoimala (Harlun vesivoimala) vuonna 1936. Kosken itäisellä rannalla sijaitseva voimala on säilynyt hyvässä kunnossa. Voimalan omistaa TGK-1, josta suomalainen Fortum omistaa 25,66 prosenttia. Voimalan nykyinen nimi on Harlu HPS-22. Voimalan teho on 3,00 MW ja siinä on kaksi turbiinia. Voimalassa on meneillään peruskorjaus.


title: Matti Järvenpää

text: Matti Heimo Järvenpää (27. elokuuta 1923 Tyrvää – 14. kesäkuuta 1988 Pori) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Järvenpää toimi kansanedustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1970–1983. Hän vaikutti myös Tyrvään ja Vammalan kunnanvaltuustoissa sekä Kansan raittiusliiton ja Valtion raittius- ja alkoholiasioiden neuvottelukunnan puheenjohtajana.


title: Matti Järvenpää

text: Toisen maailmansodan aikana Järvenpää oli aseistakieltäytyjä aatteellisista syistä. Hän pakoili viranomaisia Tyrvään metsissä jatkosodan päättymiseen asti. Kokemuksistaan Järvenpää kirjoitti kirjan "Kieltäydyin sodasta" (1985).


title: Matti Järvenpää

text: Järvenpää työskenteli vuoteen 1946 maa- ja metsätöissä. Hän suoritti maamieskoulun 1947 ja Sirola-opiston 1951. Vuosina 1951–1954 Järvenpää oli Pienviljelijäin liiton palveluksessa. Tätä seurasi SKDL:n Satakunnan piirijärjestön piirisihteeriys, jota Järvenpää hoiti kansanedustajaksi tuloonsa asti. Eduskunnassa Järvenpää kuului maa- ja metsätalous- sekä valtiovarainvaliokuntaan


title: Matti Järvenpää

text: Järvenpäällä oli luottamustehtäviä muun muassa OTK:ssa, Lännen Sokerissa, Kulutusosuuskuntien keskusliitossa ja Kansa-yhtymässä.


title: Matti Järvenpää

text: Järvenpää oli kolmesti ehdokkaana presidentin valitsijamiesvaaleissa 1968, 1978, 1982.


title: Läskelänkoski

text: Läskelänkoski on koski Jänisjoessa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Laatokan Karjalassa. Siellä on myös tehdasalue, jossa on toiminut Läskelän paperitehdas. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat ylempänä sijaitsevat Leppäkoski ja Hämekoski.


title: Läskelänkoski

text: Läskelänkoski on Jänisjoen suurin koski. Sen pudotuskorkeus on 13,4 metriä. Petroskoi-Värtsilä-tie ylittää kosken Läskelän taajamassa.


title: Läskelänkoski

text: Läskelänkoskella on ollut 1780-luvulta alkaen sahalaitos. Nils Ludvig Arppe osti kosken Venäjän tykistöhallitukselta 1860. Arppen perilliset perustivat 1875 alueelle myös naulapajan, joka toimi 1887 saakka.


title: Läskelänkoski

text: Läskelän paperitehdas perustettiin 1905 alueelle. Sitä ennen jo 1903 oli perustettu puuhiomo.


title: Läskelänkoski

text: Paperitehtaan yhteydessä toimii Läskelänkosken vesivoimala. Voimalan nykyinen nimi on Lyaskelya GES.


title: Läskelänkoski

text: Voimalaitos on päätetty kunnostaa. Voimalaan asennetaan kuusi 0,8 MW turbiinia, joiden yhteinen teho on 4,80 MW. Voimalan uoma on kuivana ja vesi on ohjattu pato murtamalla pääuomaan. Vesivoimala on ollut käytössä viimeksi paperitehtaan toiminnan aikana 2000-luvulla.


title: Harald von Loudon

text: Harald von Loudon (1876 − 1959) oli lintutieteilijä, joka osallistui Nikolai Zarudnyin kanssa tutkimusmatkalle Persiaan.


title: Harald von Loudon

text: Von Loudon nimesi muutamia lintujen alalajeja, muun muassa käenpiian alalajin "sarudnyi" retkitoverinsa kunniaksi.


title: Paranoid (Waldo’s Peoplen albumi)

text: Paranoid on suomalaisen Waldo’s People -yhtyeen vuonna 2009 julkaistu albumi. Albumi sisältää muun muassa kappaleen ”Lose Control”, jolla Waldo’s People edusti Suomea vuoden 2009 Eurovision laulukilpailussa. Toinen singlejulkaisu albumilta oli ”New Vibration”.


title: Paranoid (Waldo’s Peoplen albumi)

text: Kappaleesta ”Lose Control” kuvattiin musiikkivideo.


title: Paulakengät

text: Paulakengät, paulapieksut eli lapikkaat on monen kansallispuvun osa. Ne valmistetaan parkitusta nahasta. Kengän kärjessä on suora ommeltu sauma. Kanta on pyöristetty, ja reunareikiin on pujotettu taakse solmittava nahkainen kurepaula. Paulakengät sopivat erityisesti talvijalkineiksi.


title: Brain Capers

text:
Brain Capers on Mott the Hooplen vuonna 1971 julkaistu studioalbumi.
Albumilla yhtye suuntasi hard rockiin päin hieman kokeellisemman ja rauhallisemman "Wildlife"-levyn jälkeen. Albumi äänitettiin studiossa noin neljässä päivässä.


title: Brain Capers

text:
"Brain Capersia" pidetään yleisesti Mott the Hoople -fanien suosikkina levyistä ennen vuoden 1972 läpimurtoa.
"Brain Capers" on myös yhtyeen ainoa studioalbumi, joka ei noussut listalle sen kotimaassa Britanniassa. Vuonna 2003 albumi julkaistiin uudelleen bonuskappalein varustettuna.


title: Brain Capers

text:
A-puoli
B-puoli


title: Big Daddy & Rockin’ Combo

text: Big Daddy & Rockin’ Combo on varsinaissuomalainen rockabilly-yhtye. Yhtyeen single "Dead by X-mas" oli Suomen virallisen singlelistan ykkönen viikolla 45 vuonna 2008, sijalla kolme viikolla 46 ja sijalla 10 viikolla 47. Single "Soittajan vaimo" nousi Suomen virallisella singlelistalla sijalle kuusi viikolla 20 ja sijalle 15 viikolla 21 vuonna 2009. Syyskuussa 2009 yhtye teki pienimuotoisen promootio-kiertueen "Big Daddy & Rockin' Combo Rockin' Trought the Europe tour" esiintymispaikkoina Graceland (Suomi), Viking Isabella (Tku-Sto), Bier- und Wein-Comptor (Saksa), Michieltje, Vlissingen (Hollanti) ja Le Skipper-Mesquer (Ranska). Toukokuussa 2010 yhtye julkaisi singlen "Dead, Jail or Rock'n'Roll". Kuultuaan kappaleen "Tragedy" Michael Monroe ehdotti, että yhtye tekisi hänen kappaleestaan rockabilly-version. Kesäkuussa 2010 Steve Gatlin (Kalifornia, Yhdysvallat) kuvasi Loimaalla yhtyeen ensimmäisen videon, jossa pääosaa esittää Tommi Korpela ja kertojana toimii Michael Pritchard (Kalifornia, Yhdysvallat). Joulukuussa 2010 yhtye teki pitkäaikaiselle roudarilleen Mad-Mikolle syntymäpäivälahjaksi videon, joka kuvattiin Mikon kaupassa. Kuvauksen, ohjauksen ja editoinnin hoiti jälleen Steve Gatlin. Videossa tavoitellaan "Maanalainen armeija iskee jälleen" -tyylistä tunnelmaa, jossa nuoret tytöt ovat "Renen" kimpussa kaupassa. Video julkaistiin 5. maaliskuuta 2011 Mad-Mikon juhlissa.


title: Big Daddy & Rockin’ Combo

text: Yhtye palasi studioon vuoden 2011 tammikuussa, jossa tehtiin neljä kappaletta: kolme coveria ja Jorkke Nurmen kirjoittama kappale 'I wasn't Surprised', joka kuullaan siis uudella videolla. Kappale menee pelkästään lataukseen ja siitä ei paineta lainkaan cd:tä. Loput kappaleet ja 8 uutta tullaan kuulemaan tulevalla pitkäsoitolla.


title: Big Daddy & Rockin’ Combo

text: 2012 ja 2013 yhtye oli studiossa ja sai aikaan DON'T THROW ME OUT -pitkäsoiton joka julkaistiin CD.nä ja Vinyylinä. Vinyylissä on kaksi extra kappaletta.


title: Big Daddy & Rockin’ Combo

text: 2012 Julkaistiin video "Virginia" joka oli kuvattu Virginian kaupungissa, Minnesotassa. 2013 Steve Gatlin tuli taas Loimaalle kuvamaan "Rebel's" videota jota tähditti Miss Suomi Essi Pöysti ja hänen puolisonsa Ville Mäkäläinen.


title: Big Daddy & Rockin’ Combo

text: Bändi keikkaili ahkerasti 2012-2015,(rumpalina tuona aikana toimi Daniel Venho) kunnes 2016 he pitivät pienen breikin.


title: Big Daddy & Rockin’ Combo

text: Bändi on keikaillut Suomessa, Ruotsissa,Virossa, Saksassa,Hollannissa, Ranskassa ja Unkarissa.


title: Big Daddy & Rockin’ Combo

text: 2017 Aika oli taas kypsä ja rumpuihin vaihtui Mercy, joka on tuttumies Buck Jones & his Rhythm Riders bändistä ja Sig orkesterista. 2017 joulukuussa bändi vieraili studio Red Housessa jälleen ja äänitti Samantha Fox:n Do ya Do ya (wanna please me) kappaleen joka tuli ulos 2018 tammikuussa.


title: Kirjeet Luciliukselle

text: Kirjeet Luciliukselle (, ”Moraalisia kirjeitä Luciliukselle”) on Seneca nuoremman kirjoittama 124:n kirjeen kokoelma. Seneca kirjoitti kirjeet elämänsä loppupuolella ystävälleen Lucilius Iuniorille, tarkoituksenaan antaa neuvoja siitä, kuinka tämä voi tulla yhä omistautuneemmaksi stoalaiseksi.


title: Kirjeet Luciliukselle

text: Jokainen kirjeistä alkaa sanoilla ”Seneca lähettää terveisensä ystävälleen Luciliukselle” () ja päättyy sanoihin ”Voi hyvin” ("Vale"). Kirjeet käsittelevät kaikenlaisia aiheita Senecan filosofisen ajattelun näkökulmasta, ja antavat samalla hyvän kuvan elämästä tuon ajan Rooman valtakunnassa.


title: Kirjeet Luciliukselle

text: Senecan kirjekokoelma on suomennettu (Basam Books 2011). Aiemmin kirjeistä on suomennettu 32 osana kokoelmaa "Tutkielmia ja kirjeitä" (WSOY 1964).


title: Kirjeet Luciliukselle

text: Kirjeisiin lukeutuvat muiden muassa seuraavat:


title: Julia jäi henkiin

text: Julia jäi henkiin on Annika Eklundin keväällä 2009 ilmestyneen "Valonarkaa"-albumin ensimmäinen single. Sävellyksen on tehnyt Kerkko Koskinen.


title: Jupiter Stroll Records

text: Jupiter Stroll Records on vuonna 2007 perustettu levy-yhtiö, joka julkaisee musiikkia rock'n'rollista pychobillyyn.


title: Anna Baijars

text: Anna Kristina Baijars (s. 27. syyskuuta 1966 Helsinki) on Gummeruksen kustannusjohtaja vuodesta 2013. Hän työskenteli WSOY:n kustannusjohtajana 2008–2009 ja toimitusjohtajana 2009–2011. Baijars työskenteli Gummeruksessa aiemmin vuosina 1996–2008.


title: Anna Baijars

text: Baijars kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1985. Hän opiskeli yleistä kirjallisuustiedettä Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1994. Lukuvuoden 1992–1993 hän opiskeli Pariisissa Sorbonnen yliopistossa ja teki gradunsa ranskalaiskirjailija Marguerite Yourcenarista.


title: Anna Baijars

text: Vuosina 1989–1990 Baijars oli Ylen TV-nyttin kuvaussihteeri, teki vuosina 1990–1991 vapaaehtoistyötä Ranskassa ja työskenteli Roihuvuoren yläasteen uskonnon tuntiopettajana 1991–1992. Valmistuttuaan yliopistosta hän työskenteli Suomen Kirjailijaliiton projektisihteerinä 1994–1996.


title: Anna Baijars

text: Baijars aloitti vuonna 1996 Gummeruksen suomennetun kaunokirjallisuuden toimituspäällikkönä ja siirtyi vuonna 2000 kustannuspäälliköksi. Vuosina 2005–2008 hän oli Gummeruksen kaunokirjallisuuden kustannusjohtaja. Tuolloin kustantamo alkoi jälleen julkaista uutta kotimaista lyriikkaa.


title: Anna Baijars

text: Vuonna 2008 Baijars siirtyi WSOY:n yleisen kirjallisuuden kustannusjohtajaksi. Helmikuussa 2009 hänet nimitettiin kustantamon toimitusjohtajaksi. Baijars uudisti WSOY:n toimintamallia ja vakautti yhtiön taloutta. WSOY aloitti pokkarikustantamisen vuonna 2009 ja sähkökirjakustantamisen vuonna 2010.


title: Anna Baijars

text: Kustannusalan haasteet näkyivät myös Baijarsin johtamassa WSOY:ssä. Kesällä 2010 huomiota herättivät kustantamon ja kirjailija Sofi Oksasen väliset erimielisyydet. Oksanen kritisoi WSOY:tä ja Baijarsia ja kustantamo purki lopulta Oksasen kustannussopimuksen.


title: Anna Baijars

text: Keväällä 2011 WSOY myytiin Sanomalta Bonnierille. Syksyllä 2011 kustantamo vaihtoi toimitusjohtajaa ja Baijars jätti yhtiön. WSOY:n jälkeen Baijars piti reilun vuoden sapattivapaan, kunnes hän palasi Gummeruksen kustannusjohtajaksi vuonna 2013.


title: Anna Baijars

text: Baijars oli Suomen Kirjasäätiön ja n hallituksen jäsen vuosina 2008–2011. Vuosina 2009–2011 hän oli Suomen Kustannusyhdistyksen hallituksen puheenjohtaja.


title: Anna Baijars

text: Gummeruksen johtoryhmän jäsen Baijars oli vuosina 2003–2008. Hän on toiminut myös Viestinnän keskusliiton hallituksen jäsenenä.


title: Anna Baijars

text: Baijars on toiminut Suomen Pariisin instituutin neuvottelukunnan jäsenenä vuosina 2007–2012 ja hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2013. Hän oli myös Suomen Lontoon instituutin hallituksen jäsen vuosina 2008–2014.


title: Anna Baijars

text: Baijarsin puoliso oli vuosina 1995–2005 André Pignol, jonka kanssa hänellä on yksi lapsi. Vuodesta 2014 hänen puolisonsa on ollut Raoul Björkenheim.


title: Kaija Holli

text: Kaija Anneli Holli (o.s. Ikonen; s. 14. tammikuuta 1950 Ilomantsi) on suomalainen professori. Hän toimi Tampereen yliopiston rehtorina 2009-2015. Holli on Tampereen yliopiston palliatiivisen lääketieteen professori. Hän valmistui lääketieteen tohtoriksi Tampereen yliopistosta 1988. Hän on myös syöpätautien ja sädehoidon erikoislääkäri sekä fysioterapeutti.


title: Kaija Holli

text: Holli toimi Suomen yliopistot UNIFI ry:n puheenjohtajana vuosina 2012–13. Hän on myös valtioneuvoston asettaman Tutkimus- ja innovaationeuvoston ja Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n hallituksen jäsen (2015–).


title: Taitouinti kesäolympialaisissa 2000

text: Sydneyn kesäolympialaisten 2000 taitouintikilpailut pidettiin Sydney International Aquatic Centre:ssä. Yhteensä 104 kilpailijaa kamppaili kahden lajin, naisten pari- ja joukkuekilpailun, mitaleista.


title: Fred Wander

text: Fred Wander (5. tammikuuta 1917 – 10. heinäkuuta 2006) oli itävaltalainen kirjailija ja holokaustista selviytynyt henkilö. Hänen nimensä oli alun perin Fritz Rosenblatt.


title: Fred Wander

text: Kahdenkymmenen eri leirin kurimuksesta selvinneen Wanderin kirja Seitsemäs kaivo ilmestyi saksaksi ensimmäisen kerran jo vuonna 1971, mutta vasta uudelleenjulkaisun jälkeen se on nopeasti noussut kriitikkojen suosioon ja käännetty lukuisille kielille.


title: Fred Wander

text: Suomenkielisen painoksen tiedot:


title: Albert Penttilä

text: Albert Oskar Penttilä ent. Oskar Wilhelm Lindqvist () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän aloitti sotilasuransa viisitoistavuotiaana lapsena Saksan armeijassa ja palveli monen valtion armeijoita ja soti monilla sotanäyttämöillä sekä oli muun muassa Yhdysvaltain presidentin autonkuljettajana. Hän haavoittui Saksassa kaksi kertaa, Suomen sisällissodassa kuusi kertaa, Muurmannilla kerran, Viron vapaussodassa kerran. Lisäksi hän oli kerran tulla Tallinnan kadulla murhatuksi.


title: Albert Penttilä

text: Penttilän vanhemmat olivat poliisikonstaapeli Ernst Wilhelm Lindqvist ja Ida Augusta Nordström. Penttilä kävi kansakoulun.


title: Albert Penttilä

text: Penttilä karkasi salaa perheeltään Saksaan, missä hän valehteli ikänsä 20-vuotiaaksi ja pääsi näin liittymään vapaaehtoisena sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 25. joulukuuta 1917. Hän oli juuri täyttänyt viisitoista vuotta, ja oli nuorin pataljoonassa palvellut suomalainen. Pataljoonan täydennysjoukosta hänet siirrettiin 6. tammikuuta 1918 pataljoonan haupitsipatteriin. Suomen Kuvalehden ennenaikaisessa muistokirjoituksessa hänen kerrotaan osallistuneen Saksassa taisteluihin Riian rintamalla, missä hän olisi jäänyt venäläisten vangiksi ja päässeen sieltä karkaamaan ja hänen kerrotaan matkustaneen sen jälkeen Suomen ja Ruotsin kautta takaisin Saksaan. Hänen kohdallaan jääkärimatrikkelissa oleva päivämäärä hänen pataljoonaan liittymisajastaan, täytynee pitää tässä tapauksessa pakomatkaltaan paluun ajankohtana.


title: Albert Penttilä

text: Penttilä astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 ensin vannottuaan sotilasvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen armeijalle. Hänet ylennettiin tässä tilaisuudessa jefreitteriksi. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Vaasasta hänet määrättiin aluksi Suomen valkoiseen armeijaan Jääkäritykistön 1. patteriin, josta hänet siirrettiin 15. maaliskuuta 1918 Porin rykmentin II pataljoonan 1. komppaniaan. Hän toimi komppaniassa muun muassa hiihto- ja tiedusteluosaston päällikkönä ja otti osaa taisteluihin Ahlaisissa, Noormarkussa ja Harjakankaalla sekä Porissa. Hänen ansioikseen lasketaan sisällissodassa yölliset partioretket joihin hän oli erikoistunut ja niistä hän sai myös urheudesta kaksi Vapaudenristiä. Hän haavoittui Harjakankaalla 30. maaliskuuta 1918. Taistelutoimien hiljennyttyä hän koulutti Porissa kahden viikon ajan paikallista pioneeriosastoa.


title: Albert Penttilä

text: Sisällissodan jälkeen hän yritti muodostaa hyökkäysosastoa, johon hän saikin värvättyä yksitoista miestä, ja lähti heidän komentajanaan niin sanomalleen seikkailuretkelle (vakoilujoukon retki Muurmannin radalle) Aunukseen, missä hänet pidätettiin lopulta Sortavalassa. Suomen armeijasta hän erosi 7. lokakuuta 1918 hieman ennen kuusitoistavuotissyntymäpäiviään.


title: Albert Penttilä

text: Penttilä matkusti virolaisella jaalalla Viroon, missä hän astui joulukuun alussa Viron armeijaan kapteenin vakanssilla, ja hänet sijoitettiin kuusitoistavuotiaana luutnantiksi ylennettynä Viron vapaussotaa käyvään Viron armeijan panssarijunaosastoon. Hän otti osaa Viron vapaussodan taisteluihin muun muassa Priskessä. Tässä kohtaa Suomessa kuultiin hänen haavoittuneen Viron vapaussodassa ja karanneen sairaalasta takaisin rintamalle, missä sitten myöhemmin hänen kerrottiin kaatuneen. Suomen Kuvalehti julkaisi tämän vuoksi muistokirjoituksen nuorelle sankarille 25. tammikuuta 1919 ilmestyneessä numerossaan.


title: Albert Penttilä

text: Viron vapaussodasta palattuaan Penttilä liittyi Vienan Karjalan sotaan vuonna 1921 ja otti osaa taisteluihin Kostamuksessa, johtaen sen keskimmäistä kaistaa. Taisteluiden jälkeen hänet määrättiin Kostamukseen jääneen osaston päälliköksi.


title: Albert Penttilä

text: Penttilän sotilasura jatkui 19-vuotiaana monen sodan veteraanina Ranskan muukalaislegioonassa, mistä saamiaan oppeja hän jatkossa toteutti pestautumalla Meksikon armeijaan. Meksikosta hän muutti myöhemmin Pohjois-Amerikan Yhdysvaltoihin, missä hän työskenteli muun muassa presidentti Fraklin D. Rooseveltin yksityisautonkuljettajana.


title: Albert Penttilä

text: Penttilä palasi Yhdysvalloista Suomeen talvisodan puhjettua. Hänet määrättiin pataljoonankomentajaksi Jalkaväkirykmentti 16:n 3. pataljoonaan ja hän osallistui talvisodan taisteluihin Tolvajärvellä.


title: Albert Penttilä

text: Talvisodan päätyttyä hän matkusti takaisin Yhdysvaltoihin, missä hän työskenteli myöhemmin pienyrittäjänä. Hänet valittiin New Yorkin suomalaisen seuran kunniajäseneksi vuonna 1940. Hänet haudattiin New Yorkiin Yhdysvaltoihin, mutta hänen maalliset jäänteensä palautettiin Suomeen ja hänen viimeiseksi leposijakseen tuli vuonna 1959 Helsingin Hietaniemen hautausmaan uurnalehto.


title: Korpikommunismi

text: Korpikommunismi on Erik Allardtin Itä- ja Pohjois-Suomen työväenliikkeen radikalismille antama nimitys.


title: Korpikommunismi

text: Se tarkoittaa lyhyen aikavälin taloudellisia etuja tavoittelevaa työväenliikettä, jolla ei ole organisatorista historiaa eikä vahvaa poliittista perinnettä.


title: Mikko Järvinen (poliitikko)

text: Mikko Järvinen (aiemmin "Kuorrejärvi", 20. syyskuuta 1895 Kangasala – 30. huhtikuuta 1953 Vaasa) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Järvinen toimi kansanedustajana Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1945–1953. Hän vaikutti myös Vaasan kaupunginvaltuustossa ja -hallituksessa.


title: Mikko Järvinen (poliitikko)

text: Järvinen syntyi työläisperheeseen Kangasalla. Hän meni mukaan poliittiseen toimintaan 13-vuotiaana. Järvinen asui Tampereella, kunnes muutti 1920-luvun alussa Vaasaan. Etelä-Pohjanmaalla Järvinen nousi paikallisen työväenliikkeen johtotehtäviin. Vuonna 1926 hän liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen. Järvinen työskenteli Vaasassa muun muassa jalkinetyöläisenä. Vuosina 1928–1930 hän oli sanomalehti Työn Äänen taloudenhoitaja.


title: Mikko Järvinen (poliitikko)

text: Keväällä 1930 Järvinen kierteli ympäri Pohjanmaata lehtimiehen ominaisuudessa ja hän joutui useamman kerran niin sanottujen muilutusten kohteeksi. Järvinen ei kuitenkaan pelännyt kyyditsijöiden uhkauksia, ja hän jatkoi toimintaansa kunnes viranomaiset pidättivät tunnetun vasemmistoaktiivin. Järvinen kärsi poliittisen vankeustuomion Tammisaaren pakkotyölaitoksessa. Vapauduttuaan Järvinen toimi kommunistien kansanrintamapolitiikan puolesta ammattiyhdistysliikkeessä ja etenkin osuustoimintaliikkeessä.


title: Mikko Järvinen (poliitikko)

text: Jatkosodan päätyttyä Järvinen oli keskeisesti mukana luomassa julkiseksi nousseen SKP:n organisaatiota kotiseudullaan. Järvinen valittiin kansanedustajaksi vaaleissa 1945 suurella äänimäärällä. Vuodesta 1948 kuolemaansa Järvinen oli vaalipiirinsä ainoa SKDL:n listoilta valittu edustaja. Kuoleman jälkeen tilalle nousi Georg Backlund. Järvinen oli myös presidentin valitsijamies vaaleissa 1950.


title: Mikko Järvinen (poliitikko)

text: Järvinen kuoli ollessaan matkalla Vaasaan vappuaattona 1953. Miehen muistoa kunnioitettiin seuraavan päivän vapputilaisuuksissa, ja hautajaisiin osallistui myöhemmin tuhansia työläisiä.


title: Mikko Järvinen (poliitikko)

text: Järvisellä oli luottamustehtäviä muun muassa OTK:ssa, Kulutusosuuskuntien keskusliitossa ja Neste-yhtiössä.


title: Mikko Järvinen (poliitikko)

text: Järvinen oli naimisissa kolmesti.


title: Luigi Romersa

text: Luigi Romersa (5. heinäkuuta 1917 Boretto, Italia – 19. maaliskuuta 2007 Rooma, Italia) oli italialainen toimittaja, kirjailija ja sotakirjeenvaihtaja.


title: Luigi Romersa

text: Valmistuttuaan Parman yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta Romersa aloitti journalistina vuonna 1937 Gazzetta di Parma -lehdessä.


title: Luigi Romersa

text: Toisen maailmansodan aikana Romersa toimi Italian fasistihallituksen sotakirjeenvaihtajana useille sanomalehdille, joista huomattavimpia olivat Corriere della Sera ja Il Messaggero.


title: Luigi Romersa

text: Romersa väitti saaneensa olla läsnä todistamassa Saksan onnistunutta atomipommikoetta toimiessaan lyhyen aikaa Benito Mussolinin virallisena lähettiläänä. Myös saksalaisen historioitsijan Rainer Karlschin kirjan mukaan kyseinen ydinkoe tapahtui lokakuun alkupuolella vuonna 1944 Itämeressä sijaitsevalla Rügenin saarella. Romersan todistuksesta huolimatta väitettyä ydinkoetta ei ole saatu pitävästi todistettua muista lähteistä. Joitain löyhiä aihetodisteita löytyy, esimerkiksi Hans-Ulrich Rudelin maininta keskustelusta Adolf Hitlerin kanssa 29. maaliskuuta 1944.


title: Luigi Romersa

text: Sodan jälkeen Romersa työskenteli milanolaisen Tempo-lehden erikoislähettiläänä.


title: Luigi Romersa

text: Vuoden 1956 Suezin kriisin ja myöhemmin kuuden päivän sodan aikana Romersa raportoi sotien tapahtumista paikan päällä.


title: Luigi Romersa

text: Wernher von Braunin ystävänä Romersalla oli myös hyvä tilaisuus kirjoittaa runsaasti lehtijuttuja kuumatkoista.


title: The Saturday Evening Post

text: The Saturday Evening Post on yhdysvaltalainen kahdesti kuukaudessa ilmestyvä aikakauslehti Nykyisellä nimellään lehteä on julkaistu vuodesta 1821, mutta sen juuret juontavat Benjamin Franklinin vuonna 1728 perustamaan "Pennsylvania Gazette"en.


title: The Saturday Evening Post

text: Alun perin "The Saturday Evening Post" oli nelisivuinen kuvittamaton sanomalehti, joka käsitteli muun muassa poliittisia aiheita. Vuonna 1839 päätoimittaja George Rex Graham muokkasi lehteä kaupallisempaan suuntaan ja 1855 lehteä myytiin 90 000 kappaletta vuodessa.


title: The Saturday Evening Post

text: Vuonna 1897 Cyrus H. K. Curtis osti lehden 1 000 dollarin kauppahinnalla. George Horace Latimer toimi päätoimittajana vuosina 1899 – 1936, ja hänen aikanaan lehden vuosittainen myyntimäärä kasvoi kahdesta tuhannesta kappaleesta kolmeen miljoonaan kappaleeseen. Tuona aikana lehti tuli tunnetuksi erityisesti kansikuvistaan, joiden piirtäjistä tunnetuin oli Norman Rockwell. Lehdessä myös julkaistiin novelleja useilta tunnetuilta kirjailijoilta, kuten F. Scott Fitzgeraldilta ja Sinclair Lewisilta.


title: The Saturday Evening Post

text: 1969 lehden ilmestyminen lakkasi, kunnes 1971 julkaisua jatkettiin uudessa omistuksessa sisällön painottuessa terveyteen ja lääketieteen saavutuksiin.


title: Kiurukerttu

text: Kiurukerttu ("Cincloramphus mathewsi") on Australiassa tavattava sirkkalintuihin kuuluva varpuslintu. Laji on nimetty australialaisen lintutieteilijän G.M. Mathewsin kunniaksi.


title: Kiurukerttu

text: Kiurukerttukoiras on naarasta kookkaampi ja voi kasvaa 19 cm pitkäksi naaraan pituuden ollessa noin 16 cm. Väritykseltään kiurukertut ovat pääosin ruskeita. Selässä ja siivissä on tummempia raitoja. Päässä on nokasta silmän taaksa ulottuva tumma viiru. Kaula ja vatsa ovat väriltään valkeahkot. Perä on väritykseltään ruosteenruskea. Pesimäaikana koiraan nokka ja suu muuttuvat mustaksi, mutta naaralla nokan sisäosat muuttuvat vaaleanpunertaviksi. Kiurukerttu muistuttaa isokiurukerttua ("Cincloramphus cruralis"), mutta on selkeästi pienikokoisempi. Isokiurukerttunaaraalta puuttuu ruosteenruskea perä.


title: Kiurukerttu

text: Kiurukerttua tavataan koko Australian pääsaarella. Yleisin laji on Uudessa Etelä-Walesissa, läntisessa Australiassa ja Queenslandissa. Kiurukertut elävät avoimilla ruohomailla, avoimissa ruohikkoisissa metsissä, maatalousmailla ja akaasioita kasvavilla alueilla.Tiheämmissä metsissä lajia ei tavata . Lintu pesii Australian eteläosissa ja muuttaa talveksi pohjoiseen.


title: Kiurukerttu

text: Kiurukerttu etsii ravintonsa pääosin maasta. Lajin ruokavalioon kuuluvat selkärangattomat ja ajoittan myös siemenet.


title: Kiurukerttu

text: Lisääntymisaika kestää yleensä elokuusta joulukuuhun. Pesä on kuppimainen ja se rakennetaan ruohoita tiheän ruohikon sekaan. Naaras munii kolme tai neljä valkoista tai vaaleanpunaista punapilkullista munaa. Ainoastaan naaras rakentaa pesän, hautoo ja hoitaa poikaset.


title: Ajax-luokka (taistelulaiva)

text: Ajax-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama ironclad-taistelulaivaluokka. Alusten pääaseet oli sijoitettu tykkitorneihin.


title: Ajax-luokka (taistelulaiva)

text: Amiraaliteetilla oli tapana valmistaa onnistuneesta alustyypistä vastaava, mutta pienempi ja halvempi alustyyppi. Tapa perustui säästämiseen, vaikka se harvoin osoittautui onnistuneeksi toimintatavaksi. Samoin kuin "HMS Warriorista" luotiin "HMS Defence tai myöhemmin "HMS Queen Elizabethista" "HMS Revenge" niin luotiin myös "HMS Inflexiblestä" "HMS Ajax".


title: Ajax-luokka (taistelulaiva)

text: Luokan alukset rakennettiin samojen periaatteiden mukaisesti kuin "Inflexible" eli raskaasti panssaroituun linnoitukseen asennettiin neljä raskasta tykkiä asennettuna linjaan, jotta mahdollistettaisiin joka suuntaan tulittaminen. Alukselta edellytettiin kuitenkin pienempää uppoumaa ja rajaksi asetettiin 3000 tonnia. Tämän seurauksena tykkien kaliiperia pienennettiin 16 tuumasta 12,5 tuumaan ja aluksen nopeuden laskiessa kahdella solmulla.


title: Ajax-luokka (taistelulaiva)

text: Alusten panssarointia kevennettiin ja lopulta osa aluksesta oli suojaamatta. Luokka oli viimeinen suusta ladattavillä pääaseilla varustettu ja ensimmäinen, johon sijoitettiin apuaseet eli kaksi kuuden tuuman tykkiä. Alusten suunnitelmissa ei alun perin ollut takilointia.


title: Höyrytalo

text: Höyrytalo () on Jules Vernen romaani vuodelta 1880, joka sijoittuu Intiaan.


title: Höyrytalo

text: Ajankohta on 1860-luku. Englantilainen eversti ja joukko hänen ystäviään haluavat tehdä suuren metsästysmatkan Intiassa, ja kulkuneuvoksi löytyy erään ruhtinaan perikunnan myymä höyrykäyttöinen norsu ja kaksi sen vetämää loistovaunua. Tarina liittyy olennaisesti sepoykapinaan ja sen jälkiselvittelyihin. Se tarjoaa erään selityksen kuuluisan kapinallisen hindujohtaja Nana Sahibin katoamiselle.


title: Höyrytalo

text: Vernen suhtautuminen sepoykapinaan on hyvin tunneperäinen ja täysin puolueellinen: hän kokee kapinalliset vain julmina murhaajina, jotka pakenivat sotilaiden edessä mutta tappoivat kaikki naiset ja lapset jotka käsiinsä saivat. Aika ajoin tuntuu kääntäjän mukaan siltä, että sotahuuto ""Muista Cawnpore!"" sopisi paremmin kirjan nimeksi kuin Höyrytalo, joka viittaa teatterikoneeseen, jolla matka tehtiin.


title: Höyrytalo

text: Kuuluisaa Cawnporen verilöylyä käsitellään kokonaisen luvun verran ja teema toistuu toistumistaan loppuun asti.


title: Höyrytalo

text: Itse Verne ei tiettävästi poistunut Ranskasta tämän ajanjakson aikana, mutta hänen poikansa Michel kylläkin kävi tuolloin Intiassa. Hän lienee kuullut kirjan pohjana olleet tarinat ja esiintyy kirjassa kokijahahmona peitenimellä Maucler.


title: Höyrytalo

text: Vernen ajoittainen taipumus rasismiin saavuttaa tässä kirjassa ehdottoman huippunsa: kun yksi päähenkilöistä, tiikerinmetsästäjä kapteeni Hod, olisi halunnut kaataa matkalla viisikymmentä tiikeriä, hän sanoo saavuttaneensa tavoitteensa: kokonaissaalis oli neljäkymmentäyhdeksän tiikeriä - ja hindukapinallinen Kalagani, jonka hän sanoo vastaavan hyvinkin tiikeriä.


title: Helvetin historia

text: Helvetin historia: Pohjalta pohjalle Homeroksesta Manaajaan on dosentti Kari Kuulan tietokirja vuodelta 2006. Kirja käy läpi helvetin historiaa alkaen antiikin maailman Homeroksesta päätyen pohtimaan aina nykykirkon helvettikäsityksiä. Kirja keskittyy pääsääntöisesti kristinuskon helvettiin, vaikkakin kirjan alkupuoli käsittelee antiikin maailman haadesta.


title: Helvetin historia

text: Kirja sai myönteisen vastaanoton Helsingin Sanomien arvioinnissa. Kirjalle myönnettiin Lauri Jäntin säätiön kunniamaininta vuonna 2007. Kuula on pitänyt kirjaan pohjautuvan 13-osaisen luontosarjan Puijon kirkossa 2006-2007.


title: Helvetin historia

text: Kirjan alaotsikko viittaa sanaleikkinä Esa Saarisen teokseen "Länsimaisen filosofian historia huipulta huipulle Sokrateesta Marxiin"


title: Karneiskos

text: Karneiskos (300 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Epikuroksen aikalainen ja oppilas.


title: Karneiskos

text: Karneiskos tunnetaan ennen kaikkea "Filistas"-nimisen tutkielman kirjoittajana. Siitä on löydetty katkelmia Papyrusten huvilasta Herculaneumista. Tutkielma käsittelee ystävyyttä ja ystävän kuolemaa. Filistas (tai Filista) oli Karneiskoksen ystävä, ja hänet esitetään esimerkillisenä epikurolaisena. Säilyneissä katkelmissa Karneiskos kirjoittaa Praksifanesta vastaan, asettaen epikurolaisen ystävyyttä ja nautintoa koskevan näkemyksen ja Praksifaneen esittämän peripateettisen näkemyksen vastakkain. Eräs erimielisyys koski sitä, että peripateetikot korostivat koko elämän merkitystä onnellisuudelle, kun taas epikurolaiset pitivät mahdollisena saavuttaa nautintoja ja onnea lyhyessä ajassa.


title: York-luokka (risteilijä)

text: York-luokka oli toinen ja viimeinen 8 tuuman (203 mm) pääaseilla varustettu Britannian Kuninkaallisen laivaston vuoden 1922 Washingtonin laivastosopimuksen mukainen raskas risteilijä luokka. Alukset olivat periaatteessa pienennettyjä edeltäneen County-luokan aluksia. Ainoastaan kaksi alusta rakennettiin tämän luokan suunnitelmien pohjalta, "HMS York" ja "HMS Exeter", vaikka kolme muutakin oli suunnitelmissa ennen kuin 8 tuuman risteilijät katsottiin tehottomiksi suunniteltuun merenkulun valvontaan.


title: York-luokka (risteilijä)

text: Kuninkaallisella laivastolla oli tarve saada palvelukseen County-luokan tyyppisiä aluksia, mutta Washingtonin laivastosopimuksen rajoitukset edellyttivät pienempiä aluksia. Ainoina mahdollisuuksina oli keventää pääaseistusta, panssarointia tai nopeutta. Kaksi viimeistä katsottiin mahdottomiksi, joten pääaseeksi valittiin 8 tuuman tykit, jotka olivat pienimpiä mahdollisia tarkan tulenjohdon mahdollistavia aseita. Lisäksi alusta kevennettiin poistamalla X-torni. Tällöin kolmeen torniin sijoitettiin kuhunkin kaksi 8 tuuman tykkiä.


title: York-luokka (risteilijä)

text: X-tornin poistaminen mahdollisti aluksen pienentämisen 50 jalkaa (15 metriä) lyhyemmäksi ja 9 jalkaa (3 metriä) kapeammaksi kuin edeltänyt County-luokka. Alukseen kuitenkin asennettiin vastaava moottori, joten nopeutta saatiin hieman kasvatettua. Lopputuloksena oli 1 750 tonnin säästö uppoumassa.


title: York-luokka (risteilijä)

text: County-luokkaan verrattuna suojaa voitiin lisätä 3 tuuman paksuinen ja 8 jalan levyinen vyö kiersi aluksen kylkiä. Lisäksi aluksen alakansi panssarointiin. Aluksen lyhentämisen seurauksena keskilaivan ammusvarasto poistettiin ja jäljelle jääneet keulan ja perän ammusvarastot koteloitiin. Aluksen 4-tuuman apuaseita siirrettiin keskilaivasta kohti perää ja keulaa, jotta ne olisivat lähempänä ammustäydennyksiä.


title: York-luokka (risteilijä)

text: Alusten ilmatorjunta-aseistus koostui kahdesta neliputkisesta puolen tuuman Vickers konekivääristä.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Suomen Kuntoliikuntaliitto (ent. Kuntourheiluliitto) perustettiin vuonna 1961 terveyttä edistävän liikunnan asiantuntijajärjestöksi. Liitto lakkautettiin 18.6.2012, kun se yhdistettiin uuteen kattojärjestöön Valoon. Liitto pyrki edistämään kansalaisten liikunnallisesti aktiivista elämäntapaa ja sen kautta saavutettavaa hyvinvointia ja terveyttä. Kuntoliikuntaliitto oli SLU:n (Suomen Liikunta ja Urheilu ry) jäsenjärjestö.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Liitto tuotti kunto- ja terveysliikunnan osaamista ja asiantuntijatietoa järjestöille, työpaikoille ja kuntosaleille. Se järjesti ohjaaja- ja organisaattorikoulutuksia järjestöliikunnassa, kuntosaliliikunnassa ja työpaikkaliikunnassa.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Kuntoliikuntaliiton jäsenjärjestöihin kuului lajiliittoja ja liikunnan aluejärjestöjä. Näiden lisäksi liitolla oli yhteistoimintajäseniä, joita olivat liikunta- ja terveyssektorilla toimivia yhdistyksiä, työpaikkaliikuntaa edistäviä yrityksiä, kuntosalitoimintaa harjoittavia yrityksiä ja urheiluseuroja. Ennen lakkauttamistaan liitolla oli varsinaisia jäseniä 45 ja yhteistoimintajäseniä 48 .


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Kuntoliikuntaliiton viimeinen puheenjohtaja oli ministeri Juha Rehula. Toiminnanjohtaja Jorma Savola kuului Maailman kuntoliikuntajärjestön TAFISA:n hallitukseen kaudella 2005–2009 ja Euroopan työpaikkaliikuntaliiton EFCS:n hallitukseen vuodesta 2004 lähtien.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Kuntourheiluliitto, Suomen Liikunta ja Urheilu sekä Nuori Suomi päättivät vuosikokouksissaan kesäkuussa 2012 uuden järjestön perustamisesta, toimintojen siirtämisestä uuteen järjestöön ja vanhojen järjestöjen yhdistystoiminnan lakkauttamisesta. Toiminnot ja henkilökunta siirtyivät uuteen järjestöön, Valoon lopullisesti vuoden 2013 alussa.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Liiton ydintehtävä oli aikuisliikunnan urheilu- ja liikuntaseuratoiminnan kehittäminen yhteistyössä lajiliittojen ja liikunnan aluejärjestöjen kanssa. Kuntoliikuntaliitto myönsi urheilu- ja liikuntaseuratukea aikuisten liikuntaa edistäviin toimenpiteisiin.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Työpaikkaliikunnan rooli liiton toiminnassa oli kasvanut 2000-luvulla. Kuntoliikuntaliiton tavoitteena oli työpaikkaliikunnan eri toimijoiden jatkuva laadun parantaminen ja osaamisen edistäminen. Liitto järjesti yrityksille liikuntaohjelman konsultointia sekä erilaisia asiantuntijapalveluita, kuten luentoja ja tutkimuksia liikuntakäyttäytymisestä. Aktivointipalveluiden tavoitteena oli motivoida työntekijöitä liikkumaan. Kuntoliikuntaliitto järjestää työpaikkaliikunnassa myös koulutuksia.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Kuntoliikuntaliitto jakoi vuosittain Suomen Aktiiviisin työpaikka –tunnustuksen, jolla liitto halusi tukea henkilöstöliikuntakulttuuria. Liitto oli myös pääjärjestäjänä vuodesta 1995 lähtien järjestetyssä Työpaikkaliikunnan Kuntofestivaalissa, joka oli Suomen suurin työpaikkaliikuntatapahtuma. Henkilöstöliikuntaan kannusti myös verkossa toimiva Askeleet-kampanja.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Kuntosaliliikunta kuului Kuntoliikuntaliiton toimintaan. Kuntoliikuntaliiton vuonna 1987 perustama K-Kuntokeskusjärjestelmä oli verkosto, johon kuului parhaimmillaan yli sata kuntokeskusta Suomessa. Hyväksyminen ketjuun edellytti, että kuntokeskuksessa oli koulutetut ohjaajat, asianmukaiset tilat sekä turvalliset laitteet ja välineet.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Kuntoliikuntoliitto koulutti personal trainereita ja kuntosaliohjaajia. Liitto oli kansainvälisen kunto- ja terveysliikunnan koulutus- ja kilpailuorganisaation (Federation on International Sport Aerobics and Fitness) jäsen.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: Suomen Kuntourheiluliitosta Kuntoliikuntaliitoksi nimensä vuonna 2005 vaihtanut liitto perustettiin vuonna 1961 edistämään seurojen kuntoliikuntatoimintaa. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Heikki Klemola. Samoihin aikoihin syntyi myös muita liikuntajärjestöjä, kuten Työväen Urheiluliiton kuntoliikuntajärjestö vuonna 1960 sekä ruotsalaisten Konditionsfrämjandet vuonna 1962.


title: Suomen kuntoliikuntaliitto

text: 1960-luvulla vallassa olivat pääosassa piirit, mutta 1970-luvun jälkipuolella lajiliitot vahvistivat rooliaan kuntoliikunnassa. Merkittävä muutos liiton jäsenrakenteeseen tuli vuonna 2002, jolloin Kuntoliikuntaliiton yhteistoimintajäseniksi ryhdyttiin hyväksymään myös työyhteisöjä. Samalla Kuntoliikuntaliiton toiminnassa alusta saakka merkittävässä roolissa ollut työpaikkaliikunta sai enemmän painoa, kun liiton hallitukseen varattiin mandaatti työyhteisöjen edustukselle ja liittoon perustettiin yritysliikunnan kehittämistyöryhmä linjaamaan liiton yritysliikuntatoimintaa.


title: Yhtenäislaki

text: Yhtenäislaki on kahdessa tai useammassa valtiossa tai osavaltiossa samansisältöisenä voimassa oleva laki. Yhtenäislaki on kansainvälisen tai liittovaltiotason yhteistyön tulos, jonka avulla yhtenäistetään eri valtioiden tai osavaltioiden lainsäädäntöä. Tällaisia lakeja käytetään erityisesti aloilla, joilla erilaiset säännökset haittaavat kauppaa tai muuta yhteistyötä. Lakien yhtenäistäminen on edennyt pisimmälle maantieteellisesti ja kulttuurillisesti läheisten valtioiden välillä. Esimerkkejä tästä ovat Pohjoismaiden ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden lait. Myös valtioiden tai kansainvälisten järjestöjen keskeiset valtiosopimukset yhtenäistävät alaansa kuuluvia säädöksiä.


title: Yhtenäislaki

text: Kansainvälisenä lakiyhteistyönä syntyneet yhtenäislait ovat tavallisesti "konventiolakeja", joiden voimaan saattaminen tapahtuu konvention eli valtiosopimuksen avulla. Laajasti ymmärrettynä yhtenäislaki tarkoittaa säädöstä, joka on voimassa useassa valtiossa ainakin keskeisten periaatteiden osalta, vaikka kukin valtio on tehnyt siihen omat tarpeelliseksi katsomansa täydennykset tai muutokset. Tällaisia ovat esimerkiksi useat pohjoismaisena lakiyhteistyönä syntyneet säädökset ja EU:n lainsäädäntöohjeena toimivien direktiivien mukaiset lait.


title: Yhtenäislaki

text: Yhtenäislakia, johon valtiot tai osavaltiot saavat tehdä haluamiaan muutoksia, kutsutaan "harmonialaiksi" tai "mallilaiksi". Mallilakeja ovat erityisesti Yhdysvaltain osavaltioiden lakeja yhtenäistävät ja kansainvälisten järjestöjen valmistelevat yhtenäislait. Harmonialaki-nimitystä käytetään etenkin oikeustieteellisessä luokittelussa. "Yhtenäispuitelaki" on yhtenäislaki, johon sisältyy ainoastaan sen käsittelemän alan keskeiset periaatteet. Eri nimitysten käyttö on hivenen horjuvaa, esimerkiksi Yhdysvaltain osavaltioiden lakien yhtenäistämisessä yhtenäislailla on tarkoin rajattu tekninen merkitys.


title: Kaikki pääsevät taivaaseen

text: Kaikki pääsevät taivaaseen: Välttämättömiä tarkistuksia kristillisiin opinkohtiin on luterilaisen pastorin Antti Kylliäisen teologinen pamfletti vuodelta 1997. Kirjan väittämän mukaan helvettiä ei ole olemassa ja kaikki ihmiset pääsevät taivaaseen. Näkemys edustaa kristinuskossa universalismia. Valtaosa kirkoista ei hyväksy näkemystä, vaikka teologien keskuudessa ajatus on ajoittain esillä.


title: Kaikki pääsevät taivaaseen

text: Kylliäinen ei usko Jeesuksen sovittaneen ihmisten syntejä, mutta sanoo arvostavansa Jeesusta siitä, että ilman häntä ihmisillä ei olisi vieläkään tietoa Jumalan armosta. Kylliäisen mukaan Jumala armahtaa ihmiset tarvitsematta korvaukseksi sovitusta.


title: Kaikki pääsevät taivaaseen

text: Kirja myytiin loppuun samalla viikolla ja se sai osakseen runsaasti huomiota tiedotusvälineissä. Kylläinen sai sekä ihailua että paheksuntaa. Esillä oli myös vaatimuksia Kylliäisen erottamisesta.


title: Kaikki pääsevät taivaaseen

text: Kirjan perusteella Kylläisestä tehtiin viisi kantelua tuomiokapituliin. Kantelijat epäilivät Kylliäisen poikenneen Raamattuun perustuvasta kristillisestä uskosta ja evankelis-luterilaisen kirkon tunnustuksesta. Piispa Eero Huovisen ja Kylliäisen välisen keskustelun jälkeen tuomiokapituli päätti ettei ole tarvetta toimenpiteisiin. Tuomiokapitulin päätös syntyi äänin 4–1.


title: HMS Lion (1910)

text: HMS Lion oli Britannian kuninkaallisen laivaston Lion-luokan taisteluristeilijä. Alus rakennettiin Devonportin telakalla ja se otettiin palveluskäyttöön 4. kesäkuuta 1912, jolloin se liitettiin Kotilaivaston 1. Risteilijäviirikköön, missä se palveli lippulaivana heinäkuusta 1912 alkaen. Viirikön nimi muuttui tammikuussa 1913 1. Taisteluristeilijäviiriköksi ja alus oli edelleen kontra-amiraali David Beattyn lippulaiva.


title: HMS Lion (1910)

text: "HMS Lion" liitettiin elokuussa 1914 Suureen laivastoon ja se otti osaa Helgolandin taisteluun saksalaisia keveitä laivastoyksiköitä vastaan.


title: HMS Lion (1910)

text: Doggermatalikon taistelussa 24. tammikuuta 1915 alus käytti 243 kranaattia, mutta ainoastaan yksi osuma "SMS Blücheriin", yksi osuma "SMS Derfflingeriin" ja kaksi "SMS Seydlitziin" kirjattiin. Tulitusetäisyys oli taistelussa noin 16 000 jaardia. Alukseen osui 16 11 ja 12 tuuman kranaattia ja yksi 8,3 tuuman kranaatti, mitkä aiheuttivat pahoja vaurioita. Oikean puoleinen konehuone täyttyi vedellä ja vasemman puoleisetkin turbiinit pysähtyivät ja "HMS Indomitable" hinasi aluksen takaisin kotisatamaan.


title: HMS Lion (1910)

text: "HMS Lionille" tehtiin tilapäiskorjaukset Rosythissa, mistä se siirrettiin Palmersin telakalle varsinaisesti korjattavaksi. Alus palasi palvelukseen lippulaivaksi vasta muodostettuun taisteluristeilijäosastoon.


title: HMS Lion (1910)

text:
"HMS Lion" kärsi vielä pahemmat vauriot Skagerrakin taistelussa, kun "SMS Lützow" osui alukseen 13 kertaa 12 tuuman pääaseillaan. Pahimmat vauriot aiheutti osuma, joka sytytti raivoisan tulipalon Q-tornissa. Tuli saatiin sammumaan ainoastaan räjäyttämällä ammusvarasto. Varaston räjäytti kuolettavasti haavoittunut merijalkaväen upseeri. Ammusvaraston täyttyminen vedellä sammutti tulen. "HMS Lionin" palattua Rosythiin Q-torni poistettiin korjausten ajaksi ja alus purjehti 20. heinäkuuta alkaen aina 23. syyskuuta asti ilman tornia.
"HMS Lionista" tehtiin kontra-amiraali Pakenhamin lippulaiva marraskuussa 1916, mutta alus pysyi taisteluristeilijäosastossa tammikuuhun 1918, minä aikana alus suoritti lukuisia tehtäviä.


title: HMS Lion (1910)

text: "HMS Lion" oli taisteluristeilijäosaston lippulaivana 1919-1923.


title: HMS Lion (1910)

text: "HMS Lion" poistettiin käytöstä Washingtonin laivastosopimuksen nojalla ja myytiin romutettavaksi tammikuussa 1924.


title: Kansliakieli

text: Kansliakieli eli "kuriaalikieli", josta käytetään myös nimityksiä "kansliatyyli" ja "virastotyyli", on kaavamaisuutensa, koukeroisuutensa, mutkikkaan lauserakenteensa ja vanhentuneen sanastonsa vuoksi yleiskielestä eroava kirjakielen muoto. Kansliakieltä käytettiin aiemmin etenkin virallisissa asiakirjoissa ja kuulutuksissa.


title: Kansliakieli

text: Saksan kansliakieli kehittyi maan kanslioissa 1300-luvulta lähtien. Se perustui saksilaismurteeseen ja se oli Saksan kirjakielen muoto, jota Martti Luther käytti kääntäessään Raamattua. Tämän kielen pohjalta muotoutui myös uusyläsaksalainen kirjakieli.


title: Kansliakieli

text: Suomessa ja Ruotsissa nimityksellä tarkoitetaan erityisesti Ruotsissa Kustaa Vaasan aikana kehittynyttä tyyliä, joka vaikutti myös suomenkieliseen kansliatyyliin. Tyylille on ominaista esimerkiksi ilmausten "edellä mainittu" ja "kysymyksessä oleva" runsas käyttö. Vuosiluku kirjoitettiin hyvin harvoin numeroin. Sen sijaan kirjoitettiin "parhaillaan kuluvasta" tai "viimeksi kuluneesta vuodesta". Myös pitkävirkkeisyys oli tyylille hyvin ominaista.


title: Idomeneus Lampsakoslainen

text: Idomeneus Lampsakoslainen () (310-270 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Epikuroksen ystävä ja oppilas.


title: Idomeneus Lampsakoslainen

text: Idomeneuksen elämästä ei tiedetä paljoakaan. Hänen tiedetään olleen naimisissa Batis Lampsakoslaisen, Metrodoroksen sisaren, kanssa. Idomeneus kirjoitti huomattavan määrän filosofisia ja historiallisia teoksia, ja vaikka jälkimmäisiä ei pidetty kovin suuressa arvossa, niiden arvo voidaan nähdä merkittävien kreikkalaisten miesten yksityisen elämän kuvauksissa.


title: Idomeneus Lampsakoslainen

text: Idomeneuksen teoksista mainitaan nimeltä kaksi: "Samothraken historia" (), joka on todennäköisesti sama teos, johon Apollonios Rhodioksen skoliasti viittaa; sekä "Sokraatikoista" (), josta on säilynyt joitakin katkelmia.


title: Idomeneus Lampsakoslainen

text: Idomeneus kirjoitti myös teoksen, joka käsitteli useiden henkilöiden elämää. Näihin kuuluivat Peisistratoksen suku, Themistokles, Aristeides, Perikles, Demosthenes, Aiskhines, Hypereides, ja Fokion. On mahdollista, että näitä kaikkia henkilöitä käsiteltiin yhdessä teoksessa, johon myöhempinä aikoina on viitattu useilla eri nimillä. Teoksen oikea nimi saattaa olla "Ateenalaisista johtajista" ().


title: HMS Princess Royal (1911)

text: HMS Princess Royal oli Britannian kuninkaallisen laivaston Lion-luokan taisteluristeilijä. Alus rakennettiin Vickersin telakalla ja se otettiin palveluskäyttöön marraskuussa 1912, jolloin se liitettiin Kotilaivaston 1. Risteilijäviirikköön. Viirikön nimi muuttui tammikuussa 1913 1. Taisteluristeilijäviiriköksi.


title: HMS Princess Royal (1911)

text: "HMS Princess Royal" liitettiin Suureen laivastoon elokuussa 1914 ja otti osaa Helgolandin taisteluun 28. elokuuta 1914. Alus lähetettiin Länsi-Intiaan osallistumaan Graf Speen komentaman laivasto-osaston metsästykseen. Aluksen palattua tehtävästä siitä tehtiin 1. Taisteluristeilijäviirikön lippulaiva vuoden 1915 alussa. Alus otti osaa Doggermatalikon taisteluun, mutta ei kärsinyt vaurioita eikä miehistötappioita.


title: HMS Princess Royal (1911)

text: "HMS Princess Royal" otti osaa Skagerrakin taisteluun, jossa siihen osui kahdeksan 12 tuuman ja yksi 11 tuuman kranaattia. Ampujina olivat "SMS Derfflinger", "SMS Markgraf" ja "SMS Posen". Osumien seurauksena 22 miehistönjäsentä kuoli ja 81 haavoittui. Aluksessa syttyi lukuisia tulipaloja ja maston kolmesta jalasta kaksi vaurioitui pahoin. Osumista huolimatta alus kykeni jatkamaan toimintaa.


title: HMS Princess Royal (1911)

text: "HMS Princess Royal" palasi Rosythiin 21. heinäkuuta 1916 korjausten jälkeen. Tämän jälkeen alus jatkoi palvelustaan osana 1. Taisteluristeilijäviirikköä aina vuoteen 1922.


title: HMS Princess Royal (1911)

text: "HMS Princess Royal" myytiin romutettavaksi Washingtonin laivastosopimuksen seurauksena joulukuussa 1922. Alus kuitenkin myytiin edelleen ja sitä ei romutettu ennen kuin 1926.


title: HMS Queen Mary

text: HMS Queen Mary oli Britannian kuninkaallisen laivaston muunnettu Lion-luokan taisteluristeilijä. Aluksen lopullinen valmistuminen Palmersin telakalla viivästyi teollisuudessa olleiden ongelmien vuoksi ja alus otettiin palveluskäyttöön syyskuussa 1913, jolloin se liitettiin Kotilaivaston 1. Taisteluristeilijäviirikköön.


title: HMS Queen Mary

text: "HMS Queen Mary" liitettiin Suureen laivastoon elokuussa 1914 ja otti osaa Helgolandin taisteluun 28. elokuuta 1914. Alus oli huollossa Doggermatalikon taistelun aikana, joten se ei osallistunut siihen. Pian taistelun jälkeen alus kuitenkin palasi palvelukseen.


title: HMS Queen Mary

text: "HMS Queen Mary" otti osaa Skagerrakin taisteluun. Alus käytti kaikkiaan noin 150 kranaattia, joista neljä osui "SMS Seydlitziin", jolloin "HMS Queen Maryyn" osui "SMS Derfflingerin" ampuma kranaatti Q-torniin oikeanpuolimmaisen tykin putken yläpuolelle. Tykki joutui epäkuntoon, mutta vasemman puoleinen jatkoi tulitoiminta normaalisti. Sitten kaksi 12 tuuman kranaattia osui alukseen, toinen A- ja B-tornien väliin ja toinen Q-torniin. Lähes välittömästi A- ja B-tornien ammusvarastot räjähtivät kello 17:26 tuhoten aluksen etuosan etummaiseen mastoon asti. Aluksessa tapahtui lisää räjähdyksiä upottaen sen nopeasti 38 minuuttia taistelun alkamisen jälkeen.


title: HMS Queen Mary

text: Uponneen aluksen mukana hukkui 1 266 miehistönjäsentä.


title: Markus Varesvuo

text: Markus Varesvuo (s. 27. maaliskuuta 1960 Helsinki) on suomalainen luontovalokuvaaja, joka on erikoistunut lintujen kuvaamiseen. Varesvuo asuu Helsingissä. Hän on koulutukseltaan kauppatieteen maisteri.


title: Markus Varesvuo

text: Varesvuo toimi aiemmin isänsä Kyösti Varesvuon perustaman elokuvatuotantokonsernin Varesvuo Partners Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Valokuvaus on alun pitäen ollut Varesvuon harrastus, mutta muuttunut vähitellen ammatiksi, ja vuodesta 2005 hän on ollut päätoiminen valokuvaaja. Hän on saanut useita palkintoja erityisesti lentäviä lintuja esittävistä kuvista.


title: S/S Aallotar

text: Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiöllä oli omistuksessaan kaksi S/S Aallotar-nimistä matkustajahöyrylaivaa.


title: S/S Aallotar

text: Tämä alus oli liikenteessä 1937–1945. Laiva luovutettiin 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon.


title: S/S Aallotar

text: Vanhempi Aallotar rakennettiin 1937 "A/S Helsingørs Jernskibs- og Maskinbyggerin" telakalla Helsingørissa Tanskassa ja se liikennöi Helsinki–Kööpenhamina–Hull-linjalla. Jatkosodan jälkeen Aallotar luovutettiin 28. kesäkuuta 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Alun perin oli ollut tarkoitus luovuttaa S/S Ariadne, mutta se ajoi karille Haminan edustalla kun sitä oltiin viemässä Leningradiin eivätkä neuvostoliittolaiset ottaneet vastaan vaurioitunutta laivaa.


title: S/S Aallotar

text: Aallotar sai uuden nimen "S/S Beloostrov" ja se liikennöi sitten leningradilaisen "Baltic Shipping Co" -varustamon omistuksessa linjalla Leningrad–Helsinki–Tukholma–Lontoo. Vuonna 1956 Beloostrov siirrettiin Odessaan Mustallemerelle "Black Sea Shipping Co" -varustamon laivaksi ja vuonna 1968 se siirtyi Kholmskissa Sahalinin saarella toimineen "Sakhalin Shipping Co" -varustamon haltuun. Laiva myytiin vuonna 1975 Japaniin ja se romutettiin siellä samana vuonna.


title: S/S Aallotar

text: S/S Aallottaren pituus oli 90,05 metriä, leveys 13,81 metriä, syväys 5,94 metriä, nopeus 14 solmua ja uppouma 2 915 bruttorekisteritonnia (1 607 nettorekisteritonnia). Nelisylinterisen kompoundihöyrykoneen teho oli 3 160 hevosvoimaa. Laivassa oli 97 I luokan ja 84 II luokan matkustajapaikkaa.


title: S/S Aallotar

text: Uudempi S/S Aallotar oli liikenteessä 1952–1973, vuodesta 1971 lähtien nimellä "Bore II". Aallotar oli yksi kolmesta vuonna 1952 valmistuneesta niin sanotusta olympialaivasta, jotka suomalaiset varustamot olivat tilanneet Helsingin olympialaisia varten. Sen sisaraluksia olivat S/S Birger Jarl ja S/S Bore III.


title: S/S Aallotar

text: Laiva rakennettiin "Helsingørs Skibsværft og Maskinbyggeri A/S:n" telakalla Helsingørissa Tanskassa ja sen kastoi presidentin puoliso Alli Paasikivi. Alus valmistui kesäkuussa 1952 ja liikennöi sitten talvisin Helsinki–Tukholma-linjalla ja muina aikoina Turku–Tukholma- ja Maarianhamina–Tukholma-linjoilla. Alukselle tehtiin muutostöitä 1964 Wärtsilän Hietalahden telakalla ja talvella 1965 se oli Maarianhamina–Tukholma-linjalla.


title: S/S Aallotar

text: Vuosina 1969–1970 Aallotar liikennöi Helsinki–Travemünde-linjalla. Vuonna 1970 Aallotar maalattiin Silja Linen väreihin ja kesällä 1970 se oli Helsinki–Travemünde-linjalla sekä teki risteilyjä Helsingistä Tallinnaan, Leningradiin ja Visbyhyn. Syksyllä 1970 Aallotar asetettiin talviteloille Helsinkiin ja toukokuussa 1971 se myytiin turkulaiselle Bore-varustamolle.


title: S/S Aallotar

text: Boren omistuksessa Aallotar oli kesän 1971 Helsinki–Tukholma-linjalla ja syksyllä 1971 se teki myös matkan Riikaan. 20. syyskuuta 1971 Aallotar sai uuden nimen "Bore II". Se oli vuokrattuna Jakob Lines -varustamolle lokakuusta 1971 tammikuuhun 1972 ja liikennöi Pietarsaari–Skellefteå- ja Pietarsaari–Uumaja-linjoilla. Tammikuussa 1972 laivaan tehtiin muutoksia Finnbodan telakalla ja sen entiseen ruumaan rakennettiin hyttitiloja. Bore II oli aluksi Tukholma–Maarianhamina-reitillä ja toukokuun alusta 1972 se teki viisumivapaita risteilyjä Helsingistä Leningradiin. Vuonna 1973 Bore II oli ensin toukokuussa vuokrattuna Philipsille näyttelyalukseksi ja kesäkuun alusta lähtien se teki risteilyjä Turusta Visbyhyn.


title: S/S Aallotar

text: Bore II:ssa syttyi tulipalo 3. marraskuuta 1973, kun se oli talviteloilla Turussa. Alus tuhoutui pahoin ja jäi puoliksi uponneena Aurajoen rantaan. Se nostettiin ylös ja tammikuussa 1974 hylky myytiin "Helsingin Romuliike Oy:lle" romutettavaksi. Romutus tapahtui Helsingissä talvella 1975. Aluksesta säilyi kuitenkin 35 metrin pituinen osuus, joka muutettiin "Aksu"-nimiseksi työproomuksi.


title: S/S Aallotar

text: Uudemman S/S Aallottaren pituus oli 92,44 metriä, leveys 14,26 metriä ja syväys 5,00 metriä. Nopeus oli 15 solmua ja uppouma 2 776 bruttorekisteritonnia (1 201 nettorekisteritonnia). Pääkoneen teho oli 2 430 kilowattia. Aallottaressa oli 230 hyttipaikkaa matkustajille (vuoden 1972 muutoksen jälkeen 298) ja se saattoi ottaa 1000 matkustajaa ja 20 autoa.


title: Dainmon Gonner

text: Dainmon Deshunn Gonner (s. 13. syyskuuta 1980 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edusti kaudella 2008–09 Korisliigassa pelaavaa Team Componentaa. Gonner on pituudeltaan 202cm.


title: Dainmon Gonner

text: Yliopistoaikanaan Gonner pelasi NCAA:n I-divisioonaa South East Missouri State Redhawksin joukkueessa. Viimeisenä yliopistokautenaan 2004–05 hän teki otteluissa keskimäärin 20,3 pistettä sekä keräsi 6,9 levypalloa. Kauden 2005–06 aikana Gonner pelasi Saksan kakkosbundesliigaa MTV Stuttgartin riveissä neljän ottelun verran sekä Yhdysvaltain NBDL-sarjaa Fort Worth Flyersin joukkueessa.


title: Dainmon Gonner

text: Kaudeksi 2006–07 Gonner hankittiin Kauhajoen Karhun I-divisioonajoukkueeseen kahden erotetun amerikkalaispelaajan tilalle. Karhu nousi kauden päätteeksi Korisliigaan. Gonner oli sarjan kolmanneksi paras pistemies 24,3 pisteen keskiarvolla. Hänen kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti 51,9% oli sarjan toiseksi paras.


title: Dainmon Gonner

text: Kaudella 2008–09 Gonner teki paluun Suomeen Team Componentan Korisliiga-joukkueeseen. Tätä ennen hän ehti pelata Uruguayssa, Venezuelassa sekä Meksikossa.


title: Dainmon Gonner

text: Dainmon Gonnerin veli Josh Gonner on myös koripalloilija. Hän pelaa Suomessa Korisliigaa kaudella 2011–12 Kouvojen joukkueessa.


title: Saastamoisen säätiö

text: Saastamoisen säätiö on kuopiolaislähtöinen kulttuurisäätiö, joka on tunnettu erityisesti taidekokoelmastaan. Taidekokoelman kehittämisen ja näytteilläpidon lisäksi säätiö on rahoittanut Kuopion yliopiston ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansainvälistä toimintaa.


title: Saastamoisen säätiö

text: Saastamoisen säätiön perustivat Liisa ja Osmo P. Karttunen vuonna 1968. Se on yleinen kulttuurisäätiö, jonka yhtenä keskeisenä tehtävänä on taidekokoelman kehittäminen ja näytteilläpito. Säätiö on tukenut myös muun muassa Kuopion viulukilpailua.


title: Saastamoisen säätiö

text: Saastamoisen säätiön taidekokoelma on kasvanut nykyiseen yli 1 900 teoksen mittaansa kuopiolaisen Herman Saastamoisen alulle laittaman teollisuussuvun alun perin kotikokoelmaksi hankituista taideteoksista. Kokoelman perusta on suomalaisessa 1910-luvun ekspressionistisessa taiteessa, ja keskeisinä taiteilijoina ovat Tyko Sallinen, Ilmari Aalto, Marcus Collin ja Anton Lindforss. Yli puolet kokoelman teoksista kuuluu nykytaiteen laajaan kokonaisuuteen.


title: Saastamoisen säätiö

text: Kansainvälisen nykytaiteen järjestelmällinen hankinta kokoelmaan aloitettiin vuonna 1997. Kokoelma käsittää noin 70 teosta: pääosin teokset ovat Italiasta ja Espanjasta. Kuvanveistoa edustaa Mimmo Paladino ja maalausta Manolo Valdes. Kokoelma karttuu vuosittain kymmenillä uusilla teoksilla.


title: Saastamoisen säätiö

text: Kokoelma oli tallennettuna Kuopion taidemuseoon vuosina 1980–1999. Joulukuusta 1999 lähtien se on ollut Espoon kaupungin hoivissa. Kokoelmasta huolehtii EMMA - Espoon modernin taiteen museo, jossa siitä on pysyvästi esillä lähes 500 teosta.


title: Saastamoisen säätiö

text: Vuonna 2008 säätiön 40-vuotista taivalta juhlistettiin EMMAssa kuvataiteilija, kirjailija Hannu Väisäsen suunnittelemalla ripustuksella "Koiran ja suden välissä". Väisänen valitsi ripustukseen säätiön kokoelmasta teoksia yksinomaan harmaan eri sävyissä.


title: Saastamoisen säätiö

text: Saastamoisen säätiö tunnetaan myös Kuopion yliopiston ja Helsingin kauppakorkeakoulun kansainväliseen toimintaan suunnatusta apuraha- ja stipenditoiminnastaan.


title: Saastamoisen säätiö

text: Ensimmäiset apurahat säätiö jakoi vuonna 1987. Vuoteen 2009 mennessä säätiö oli tukenut Kuopion yliopiston kv-toimintaa 2,2 miljoonalla eurolla.


title: Saastamoisen säätiö

text: Säätiö rahoitti vuoden vaihteessa 2009 ensimmäisellä Fulbright Saastamoinen -stipendillä pienhiukkastutkija, professori Frank S. Rosenthalin puolen vuoden tutkimusjaksolle Kuopion yliopistoon. Toukokuussa 2009 säätiön tekemällä 192 000 euron lahjoitusprofesuurilla puolestaan palkattiin Kuopion yliopistoon ulkomainen ilmastonmuutosasiantuntija. Tehtävä oli kaksivuotinen. Yliopiston rehtori Matti Uusitupa kertoi ajatuksena olevan se, että lahjoitus olisi alkurahoitus pitempiaikaiselle professuurille Itä-Suomen yliopistossa. Säätiön hallituksen puheenjohtaja Petteri Karttunen vahvisti, että Kuopion yliopiston lakatessa vuonna 2010 säätiö jatkaa Itä-Suomen yliopiston tukemista.


title: Saastamoisen säätiö

text: Helmikuussa 2010 Saastamoisen säätiö teki miljoonan euron lahjoituksen Itä-Suomen yliopistolle.


title: Saastamoisen säätiö

text: Vuonna 2012 Saastamoisen säätiö tuki Itä-Suomen yliopistossa tehtävää kantasolututkimusta lahjoittamalla 580 000 euroa perustettavaa kantasolututkimuksen professuuria varten . Kun yliopisto ja säätiö juhlivat marraskuussa 2012 jo 25 vuotta kestänyttä yhteistyötään, kantasolututkimuksen rahoitusta lisättiin 220 000 euron kolmivuotisella post-doc-rahoituksella .


title: Saastamoisen säätiö

text: Säätiön puheenjohtajana toimii KTM Petteri Karttunen ja varapuheenjohtajana FM Päivi Karttunen. Muut hallituksen jäsenet ovat KTK Marja Karttunen, KTM Martti Saikku sekä vuodesta 2009 lähtien asianajaja Seppo Karvinen. Karvista edelsi varatuomari Aarne Sariola, joka oli mukana vuodesta 1970 lähtien.


title: Dionysios Lamptrailainen

text: Dionysios Lamptrailainen (k. n. 205/204 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Lamptraista, Attikasta. Diogenes Laertioksen mukaan Dionysios seurasi Polystratosta epikurolaisen koulun johdossa Ateenassa vuonna 219/218 eaa. Hän toimi koulun johdossa ilmeisesti kuolemaansa saakka. Hänen seuraajansa koulun johdossa oli Basileides.


title: Dionysios Lamptrailainen

text: Dionysios Lamptrailainen on joskus sekoitettu Dionysios Herakleialaiseen, joka luopui stoalaisuudesta ja siirtyi kyreneläiseen koulukuntaan.


title: S/S Ilmatar

text: S/S Ilmatar oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön omistama matkustajahöyrylaiva, joka oli liikenteessä vuosina 1929–1945. Se luovutettiin 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon.


title: S/S Ilmatar

text: Ilmatar rakennettiin 1929 "A/S Burmeister & Wain's Maskin og Skibsbyggerin" telakalla Kööpenhaminassa. Se liikennöi ennen sotia linjoilla Helsinki–Tallinna–Stettin, Helsinki–Lyypekki ja Helsinki–Kööpenhamina–Hull.


title: S/S Ilmatar

text: Ilmatar luovutettiin 8. tammikuuta 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Se sai uuden nimen "S/S Emba" ja toimi Neuvostoliiton laivaston huoltoaluksena. Alus luultavasti romutettiin Neuvostoliitossa vuoteen 1963 mennessä.


title: S/S Ilmatar

text: S/S Ilmattaren pituus oli 86,35 metriä, leveys 12,69 metriä, syväys 5,60 metriä, nopeus 13,5 solmua ja uppouma 2 348 bruttorekisteritonnia (1 186 nettorekisteritonnia). Kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 2 300 hevosvoimaa. Laivassa oli 90 I luokan ja 60 II luokan hyttipaikkaa.


title: S/S Aavasaksa

text: S/S Aavasaksa oli suomalainen kuunariksi takiloitu rautarunkoinen matkustajahöyrylaiva.


title: S/S Aavasaksa

text: Aavasaksa rakennettiin 1871 "Hisingen Mekaniska Verkstadin" telakalla Göteborgissa. Sen tilasi "Torneå Ångbåts Aktiebolag" ja laivan kotipaikaksi tuli Oulu. Laiva liikennöi Tornio – Turku – Pietari ja Tornio – Turku – Lyypekki-linjoilla sekä myöhäissyksyisin ja keväisin Pietari – Helsinki – Turku – Tukholma -linjalla.


title: S/S Aavasaksa

text: Aavasaksa myytiin 1888 helsinkiläiselle "Ångfartygs Aktiebolaget Trafik"-varustamolle joka liikennöi sillä Suomenlahden rantakaupunkien kautta Pietariin. Laiva oli 1900-luvun alussa myös Helsinki – Tallinna -linjalla. Se myytiin 1911 Riikaan Latviaan. S/S Aavasaksan upotti ensimmäisen maailmansodan aikana 1915 saksalainen V28 hävittäjä Riianlahdella lähellä Kihnun saarta.


title: S/S Aavasaksa

text: S/S Aavasaksan pituus oli 45,5 metriä ja leveys 7,4 metriä. Sen vetoisuus oli 90 lästiä ja nopeus 11 solmua. Laivassa oli kaksi 80 hevosvoiman höyrykonetta ja siinä oli 50 lämmitettyä hyttipaikkaa matkustajille.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS Tiger oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Tiger-luokan taisteluristeilijä.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tigerin" piti alun perin kuulua osana Lion-luokkaa, mutta tammikuussa 1911 Vickers-Armstrongin telakka aloitti Keisarillisen Japanin laivaston taisteluristeilijän "Kongon" rakennustyöt. Vickersin pääsuunnittelija Sir George Thurston teki luonnoksen aluksesta, joka havaittiin hienoksi ja tasapainoiseksi. Suunnitellussa aluksessa oli kahdeksan 14 tuuman tykkiä ja hyvä panssarisuoja. Pääosin tasapainoisuus syntyi keskilaivaan asennettujen pääaseiden poistamisesta. Tämän työn analysoinnin seurauksena HMS "Tigeriä" ei aloitettu valmistamaan osana Lion-luokkaa, vaan aluksesta rakennettiin aivan omantyyppisensä.


title: HMS Tiger (1913)

text: Kolme sen suunniteltua sisaralusta olivat jo rakenteilla, eikä töitä voitu keskeyttää. HMS "Tigerin" suunnittelutyö kuitenkin aloitettiin ja sen perustana oli "Kongon" suunnitelmat yhdistettynä Lion-luokan vastaaviin. Lion-luokka määritti pääaseiksi 13,5 tuuman tykit ja samoin apuaseet. Samoin aluksen moottori oli sama kuin Lion-luokassa, vaikka olisi ollut mahdollista ottaa käyttöön kevyempi ja tehokkaampikin.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tiger" oli Kuninkaallisen laivaston viimeinen hiiltä polttoaineena käyttänyt alus.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tiger" oli edelleen rakenteilla ensimmäisen maailmansodan puhjetessa elokuussa 1914. Alus otettiin laivaston käyttöön lokakuussa, ja koulutusjakson jälkeen alus 6. marraskuuta liitettiin osaksi kontra-amiraali David Beattyn 1. taisteluristeilijäviirikköä Rosythiin, missä olivat palveluksessa aikaisemmin valmistuneet Lion-luokan taisteluristeilijät.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tiger" otti viirikön mukana osaa Doggermatalikon taisteluun 24. tammikuuta 1915. Taistelussa alukseen osui kuusi saksalaisten ampumaa kranaattia, jotka surmasivat kymmenen miehistönjäsentä ja haavoittivat 11:ä. Yksi kranaateista osui Q-torniin estäen sen toiminnan. HMS "Tigerin" oma tuli oli nopeaa mutta epätarkkaa, ja alukselle merkittiinkin ainoastaan yksi osuma 255 ammutusta kranaatista. Alus palasi korjausten jälkeen palvelukseen 8. helmikuuta.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tiger" oli Skagerrakin taistelussa 31. toukokuuta 1916 jälleen viirikön mukana. Taistelun aikana alukseen osui viisitoista 11 tuuman kranaattia saksalaisten 1. Tiedusteluviirikön aluksilta. Kolmetoista osumaa merkittiin SMS "Moltken" ampumiksi. Osumien seurauksena 24 miehistönjäsentä sai surmansa. Heistä pääosa kuoli Q-tykkiin tulleen osuman seurauksena. Lisäksi aluksen miehistöstä haavoittui 46. Vaurioista huolimatta alus selvisi taistelusta hyvin ampuen itse 303 kranaattia pääaseillaan. Ammutuista kranaateista kirjattiin kolme osumaa.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tigeriin" osuneet 5,9 - 12 tuuman kranaatit (yhteensä 21 kappaletta):


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tigerin" taistelussa saadut vauriot saatiin korjattua 2. heinäkuuta mennessä, minkä jälkeen alus palveli tilapäisesti viirikön lippulaivana, kunnes HMS "Lion" palasi palvelukseen.


title: HMS Tiger (1913)

text: Seuraavan kerran HMS "Tiger" oli taistelussa toisessa Helgolandin taistelussa 17. marraskuuta 1917.


title: HMS Tiger (1913)

text: Alukseen asennettiin samana vuonna lentoonlähtö alusta Q-tornin katolle, ja kolmanteen savupiippuun rakennettiin etsintävaloille lava. Alukselle tehtiin laajempi huolto vasta vuonna 1918, jolloin muutettiin kansirakenteita.


title: HMS Tiger (1913)

text: HMS "Tiger" jatkoi palvelustaan rauhanteon jälkeen, ja Washingtonin laivastosopimuksesta se selvisi aluksi. HMS "Tiger" palveli vuosina 1919–1922 Atlantin laivastossa taisteluristeilijäviirikössä eli samassa viirikössä kuin sodankin aikana.


title: HMS Tiger (1913)

text: Alus poistettiin 30. toukokuuta 1922 palveluksesta ja siirrettiin Portsmouthiin telakalle, jossa se muutettiin koululaivaksi. Alus palasi palvelukseen koululaivana 1. helmikuuta 1925. Alus oli koululaivana purjehtien lähinnä Portsmouthin, Weymouth Bayn, Spitheadin ja Torbayn vesillä, kunnes se poistettiin palveluksesta 16. marraskuuta 1926. Telakalta palattuaan alus jatkoi koululaivana, kunnes HMS "Hoodin" joutuessa vuonna 1929 telakalle palasi HMS "Tiger" aktiivipalvelukseen Atlantin laivaston taisteluristeilijäviirikköön. Alus palveli kolmantena taisteluristeilijänä viirikössä yhdessä HMS "Renownin" ja HMS "Repulsen" kanssa.


title: HMS Tiger (1913)

text: Amiraaliteetti päätti siirtää aluksen poistolistalle Lontoon laivastosopimukseen kuuluvana aluksena. Alus kuitenkin jatkoi palvelustaan, kunnes HMS "Hood" palasi palvelukseen alkuvuodesta 1931. HMS "Tiger" poistettiin palveluksesta Devonportissa 30. maaliskuuta 1931 ja myytiin romutettavaksi Inverkeithiin vuonna 1932.


title: International Wildbird Photographer Awards

text: IWP eli International Wildbird Competition on vuosittainen valokuvauskilpailu erityisesti lintukuvaajille. Kilpailussa on ammattilaissarjojen lisäksi sarjoja harrastajille. Kilpailu on alan arvostetuimpia.


title: S/S Kronoborg

text: S/S Kronoborg oli uusikaupunkilaisen Rederibolaget Zachariassen & Co. -varustamon omistama rahtilaiva, joka oli 1930-luvun lopulla Suomen kauppalaivaston suurin alus (ja kaikista Suomen lipun alla purjehtineista höyrylaivoista toiseksi suurin, suurin höyrylaiva oli S/S Albertina/Kotka).


title: S/S Kronoborg

text: Kronoborg rakennettiin vuonna 1920 Belfastissa Pohjois-Irlannissa ja se sai nimekseen "Port Curtis". Vuonna 1936 sen nimeksi vaihtui "Tower Dale", mutta se myytiin jo samana vuonna Suomeen ja nimettiin "Kronoborgiksi". Alus oli sitten normaalissa rahtiliikenteessä.


title: S/S Kronoborg

text: Toukokuussa 1941 alus oli New Yorkissa lastaamassa suomalaisen kansanhuollon tarvitsemia tarvikkeita. Lastauksen jälkeen alus lähti satamasta määränpäänään Liinahamarin satama. Muutaman päivän matkanteon jälkeen alus joutui sakeaan sumuun. Sumun seasta ilmestyi aluksen taakse yllättäen brittiläinen risteilijä, joka antoi s/s Kronoborgille määräyksen jatkaa kohti Orkneysaaria. Aluksen kapteeni Uno Andersson ei kuitenkaan halunnut viivästyttää lastinsa saapumista Suomeen, joten hänen käskyllään höyrynpainetta ryhdyttiin kasvattamaan aluksen konehuoneessa. Sumun jatkuessa ja pimeyden haitatessa tähystystä entisestään päätti kapteeni irtautua saattueesta ja käski aluksen kaartamaan jyrkästi vasempaan. Irtautuminen onnistui, mutta lastin perillepääsy hidastui saksalaisten pidätettyä aluksen Kirkkoniemeen kokonaiseksi kuukaudeksi, jonka jälkeen alus pääsi lähtemään arvokkaan lastinsa kanssa Suomeen.)


title: S/S Kronoborg

text: Jatkosodan lopulla alus oli piilotettuna Vehasten saarten väliseen Syväsalmeen.


title: S/S Kronoborg

text: Kronoborg luovutettiin vuonna 1945 sotakorvauksena Neuvostoliittoon. Se sai uuden nimen "Kronstadt" ja oli liikenteessä vuoteen 1970 saakka, jolloin se myytiin romutettavaksi Espanjaan.


title: Oshivambo

text: Oshivambo on yhteisnimitys seitsemälle kielelle, joita puhutaan Angolassa ja Namibian pohjoisosassa. Kielten keskinäinen ymmärrettävyys on erittäin suuri, minkä takia niitä monessa yhteydessä pidetään oshivambon kielen murteina. Yli puolet Namibian väestöstä puhuu oshivamboa äidinkielenään.


title: Oshivambo

text: Alueen pääheimoilla on kullakin oma kielensä/murteensa, mutta näistä vain kahdella, oshindongalla ja oshikwanyamalla, on kirjoitettu muoto. Niitä käytetään opetuskielinä monessa Namibian koulussa.


title: Oshivambo

text: Lähetyssaarnaaja Martti Rautanen oli ensimmäinen, joka käänsi Raamatun oshivamboksi.


title: Oshivambo

text: Kielessä ei esiinny niin sanottua äng-äännettä, vaan peräkkäiset n- ja g-kirjaimet lausutaan erillisinä äänteinä.


title: Basileides

text: Basileides () ja Basilides () ovat kreikkalaisia nimiä, jotka voivat viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Basileides Tyroslainen

text: Basileides Tyroslainen () (245-175 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Tyroksesta.


title: Basileides Tyroslainen

text: Basileides seurasi Dionysios Lamptrailaista epikurolaisen koulun johdossa Ateenassa noin vuonna 205 tai 204 eaa. Hän toimi koulun johdossa kuolemaansa saakka. Basileideen seuraajasta ei ole tietoa: Apollodoros Puutarhantyranni on seuraava epikurolainen johtaja, josta ollaan varmoja, mutta koulun johdossa on saattanut olla välissä ainakin yksi henkilö. Hänen nimensä on saattanut olla Thespis.


title: Vasili Lytkin

text: Vasili Iljitš Lytkin (), kirjailijanimeltään Iĺĺa Vaś (komiksi Илля Вась; 27. joulukuuta 1895 – 27. elokuuta 1981) oli komilainen kielitieteilijä ja kirjailija.


title: Vasili Lytkin

text: Vasili Lytkin syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Syktyvkarin alueella sijaitsevassa Tentjukovon kylässä. Koulunkäynnin jälkeen hän opiskeli Totman opettajaseminaarissa. Vuodesta 1916 lähtien hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan ja sen jälkeen Venäjän kansalaissotaan. Vuonna 1925 Lytkin valmistui Moskovan yliopiston filologisesta tiedekunnasta, minkä jälkeen hän harjoitti kielitieteen jatko-opintoja Moskovassa, Suomessa ja Unkarissa. Vuosina 1930–1933 hän työskenteli Moskovan yliopiston dosenttina ja Syktyvkariin perustetun Komin pedagogisen instituutin opettajana.


title: Vasili Lytkin

text: Vuonna 1933 Lytkin pidätettiin ja tuomittiin viideksi vuodeksi vankileirille vastavallankumouksellisesta toiminnasta syytettynä. Kolme vuotta tuomiosta kärsittyään hänen täytyi jäädä töihin Habarovskin aluepiirissä sijainneelle leirille. Vuonna 1939 Lytkin sai opettajanpaikan Orenburgin pedagogisesta instituutista ja suoritti siellä filologian tohtorin tutkinnon permiläisten kielten historiasta. Vuosina 1948–1949 hän johti Moskovan alueen pedagogisen instituutin venäjän kielen laitosta, mutta karkotettiin pian Rjazaniin, josta käsin hän työskenteli Neuvostoliiton tiedeakatemian kielitieteen instituutin tutkijana. Lytkinin maine puhdistettiin vuonna 1956, minkä jälkeen hän asui ja työskenteli Moskovassa.


title: Vasili Lytkin

text: Lytkin toimi 10 vuoden ajan tiedeakatemian kielitieteen instituutin suomalais-ugrilaisten kielten osaston johtajana, kirjoitti 11 monografiaa ja yli 300 tieteellistä artikkelia. Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäseneksi hänen hyväksyttiin vuonna 1958.


title: Vasili Lytkin

text: Lytkinin kaunokirjallisina pääteoksina pidetään vuonna 1927 ilmestynyttä, Venäjän kansalaissodasta kertovaa runoelmaa "Munöny" (”Menevät”) sekä vuonna 1929 julkaistunutta runovalikoimaa "Kyvburjas" (”Runoja”). Hän kirjoitti paljon myös lastenkirjallisuutta. Lytkinin kootut kominkieliset artikkelit julkaistiin vuonna 1994 kokoelmana "Myi medśa dona da musa" (”Mikä on kalleinta ja rakkainta”).


title: Stig-Olof Grenner

text: Stig-Olof Grenner (6. toukokuuta 1939 Helsinki – 14. maaliskuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen uimari.


title: Stig-Olof Grenner

text: Grenner edusti Suomea Rooman 1960 kesäolympialaisissa. Hän ui 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka sijoittui viidenneksi. Se on vielä 48 vuotta myöhemminkin kaikkien aikojen paras suomalaisen uintiviestijoukkueen saavutus olympialaisissa. Grenner karsiutui 100 metrin selkäuinnin välierissä ja 4 × 100 metrin sekauintiviestin alkuerissä.


title: Stig-Olof Grenner

text: Grenner voitti Pohjoismaitten mestaruuden 100 metrin selkäuinnissa vuosina 1957 ja 1959 sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1957. Suomen mestaruuden hän voitti 50 metrin radalla 13 kertaa ja 25 metrin radalla 16 kertaa. Suomen ennätyksiä hän ui 100:n ja 200 metrin selkäuinnin lisäksi 100 metrin vapaauinnissa ja 200 metrin sekauinnissa.


title: Stig-Olof Grenner

text: "Juffi" Grenner pelasi myös vesipalloa Suomen maajoukkueessa ja voitti lajissa 12 Suomen mestaruutta vuodesta 1954 vuoteen 1966. Hän toimi Suomen Uimaliiton johtokunnassa sekä vuosina 1971–1990 seuransa Helsingfors Simsällskapin puheenjohtajana. Hänen isänsä Uno Grenner voitti Suomen mestaruuksia yleisurheilussa.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Renown-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa palvellut taisteluristeilijäluokka, johon kuului alun perin kolme alusta. Niistä ainoastaan kaksi valmistui ja kolmannen "HMS Resistancen" tilaus peruttiin 26. elokuuta 1914.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Alusten oli alun perin suunniteltu olevan taistelulaivoja, ja osa Revenge-luokkaa. Odotus lyhyestä sodasta aiheutti alusten rakentamiseen viivettä niin, että ne eivät valmistuneet ajoissa. Amiraali Fisher kuitenkin kiirehti alusten valmistamista, jotta laivasto saisi kaikki mahdolliset raskaat taisteluyksiköt käyttöönsä. Tällöin suunnitteluosaston päällikkö piirsi aluksista taisteluristeilijöitä pidentämällä runkoa, vähentämällä tornien määrää neljästä kolmeen ja ohentamalla panssarointia. Suunnittelun tuloksena rakennusaika lyheni niin, että alukset saatiin palveluskäyttöön Skagerrakin taistelun jälkeen.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Luokan aluksista ainoastaan "HMS Repulse" osallistui ensimmäisen maailmansodan aikana taistelutoimiin, kun se otti osaa toiseen Helgolandinlahden taisteluun 1917. Kumpikin valmistuneista luokan aluksista modernisoitiin kahdesti sotien välillä. 1920-luvulla lisättiin alusten suojaa ja 1930-luvulla modernisointi kattoi suuren osan alusten järjestelmistä. "HMS Repulse" kiersi "HMS Hoodin" kanssa maapallon 1923-1924 sekä otti osaa Espanjan sisällissodan aseiden vientikiellon valvontaan. "HMS Renown" palveli kuninkaallisen perheen kuljetuksissa sekä taisteluristeilijäviirikön lippulaivana "HMS Hoodin" huoltojen aikana.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Kumpikin alus palveli toisessa maailmansodassa osallistuen sodan alun "Admiral Graf Speen" etsintään, Norjan taisteluihin sekä "Bismarckin" etsintään. Japanin laivaston ilmavoimat upotti 10. joulukuuta 1941 "HMS Repulsen" Etelä-Kiinan merellä. "HMS Renown" palveli pääosan vuosista 1940-1941 Force H:ssa Gibraltarilla suojaten Maltan saattueita, joiden yhteydessä se osallistui Spartiventon taisteluun. Alus palveli osan aikaa Kotilaivastossa suojaten Jäämeren saattueita vuoden 1942 alussa. Alus palasi Force H:hon Pohjois-Afrikan maihinnousun aikana, minkä jälkeen se vietti pääosan vuodesta 1943 modernisoitavana tai kuljettaen pääministeri Winston Churchilliä liittoutuneiden kokouksiin. Alus siirrettiin 1944 Itäiseen laivastoon Intian valtamerelle, jossa se osallistui japanilaisten valtaamien alueiden takaisin valtaukseen. Alus palasi vuoden 1945 alussa Kotilaivastoon ja se huollettiin sodan päätyttyä ennen reserviin siirtoa. Alus myytiin romutettavaksi 1948.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Vuoden 1914 laivasto-ohjelma käsitti kolme parannellun Revenge-luokan taistelulaivaa sekä yhden Queen Elizabeth -luokan taistelulaivan "HMS Agincourtin". "HMS Resistance" ja "HMS Agincourt" piti valmistaa laivaston telakoilla, Fairfieldin piti valmistaa "HMS Renown" ja Palmersin "HMS Repulse". Alusten piirustukset hyväksyttiin 13. toukokuuta 1914 ja parannuksina Revenge-luokan vanhempiin aluksiin olisivat olleet:


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Muutosten vaikutus alusten kokoon oli pieni lukuun ottamatta syväyksen pienenemistä lähes puolella metrillä. Ne olivat kuitenkin lähes kaksi solmua hitaampia pienemmän konetehon vuoksi.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Alusten valmistus hidastui ensimmäisen maailmansodan puhjetessa ja molempien laivastontelakoilla valmisteilla olleiden alusten tilaukset peruutettiin 26. elokuuta 1914, koska uskottiin, etteivät ne valmistuisi ennen sodan loppumista. Amiraali Fisher, joka palasi lokakuussa ensimmäiseksi merilordiksi, aloitti Winston Churchillin painostamisen kahden jäljellä olevan aluksen muuttamiseksi taisteluristeilijöiksi. Churchill sanoi, että alusten muutostyöt vaikuttaisivat muihin rakennusprojekteihin, kuluttaisi liian paljon resursseja eivätkä alukset kuitenkaan valmistuisi odotusten mukaisesti. Fisher ilmoitti pystyvänsä pitämään rakennusaikataulun mahdollisimman lyhyenä, kuten hän teki "HMS Deardnoughtin" kanssa. Churchill oli taipumaton aina Helgolandlahden ja Falklandin taisteluihin saakka, jotka osoittivat alusten nopeuden ja raskaan aseistuksen merkityksen taistelun lopputulokseen. Lisäksi Suuren laivaston komentajan amiraali Jellicoen ja taistelulaivaosaston komentajan vara-amiraali Beattyn painostus käänsivät Churchillin näkemyksen suopeammaksi, ja lopulta kabinettipäätös muutoksen toteuttamiseksi tehtiin 28. joulukuuta.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Fisher esitti vaatimuksensa ensi kertaa suunnitteluviraston päällikölle 18. joulukuuta eli jo ennen hyväksyntää. Vaatimusten mukainen alus olisi pitkä ja korkea muistuttaen esi-dreadnought "HMS Renownia", mutta voimakkaammalla aseistuksella varustettuna. Alusten aseistuksena olisi kaksi kaksiputkista 15 tuuman tykkitornia, 20 kansirakenteisiin asennettua vain kilvillä varustettua nelituumaista. Niiden nopeuden tuli olla 32 solmua ja niiden polttoaineena olisi öljy. Suoja muistuttaisi "HMS Indefatigablen" suojaa. Muutamaa päivää myöhemmin Fisher täydensi vaatimuksia kasvattamalla tykkitornien määrän kolmeen ja lisäämällä kaksi torpedoputkea. Suunnitelma vahvistettiin pienin muutoksin 30. joulukuuta.


title: Renown-luokka (taisteluristeilijä)

text: Seuraavien viikkojen aikana suunnitteluvirasto tutustui esitettyihin vaatimuksiin sekä taistelulaivoja varten kerättyyn materiaaliin esittäen materiaalin uusiokäytön. "HMS Repulsen" tilaus siirrettiin Palmersilta John Brown and Companylle, koska Palmersin telakka ei kykenisi valmistamaan suunnitellun mittaista alusta. Kummankin aluksen tuleva valmistaja sai suunnitelmat sekä materiaalit aloittaakseen alusten valmistuksen 25. tammikuuta 1915 eli ennen lopullisten sopimusten vahvistusta 10. maaliskuuta.


title: Kari Haavisto

text: Kari Haavisto (s. 26. huhtikuuta 1941 Helsinki) on entinen suomalainen uimari ja yritysjohtaja.


title: Kari Haavisto

text: Haavisto edusti Suomea Rooman 1960 kesäolympialaisissa. Hän ui 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka sijoittui viidenneksi. Se on vielä 48 vuotta myöhemminkin kaikkien aikojen paras suomalaisen uintiviestijoukkueen saavutus olympialaisissa. Haavisto karsiutui 400 metrin vapaauinnin alkuerissä Suomen ennätyksellä 4.36,0.


title: Kari Haavisto

text: Haavisto sijoittui Leipzigin EM-kilpailuissa 1962 kuudenneksi 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja yhdeksänneksi 400 metrin vapaauinnissa. Pohjoismaitten mestaruuden hän voitti 400 metrin vapaauinnissa vuonna 1961. Samana vuonna hän paransi lajin Suomen ennätykseksi 4.34,8. Suomen mestaruuksia hän voitti kaikkiaan kahdeksantoista vuosina 1956–1962.


title: Kari Haavisto

text: Haavisto toimi Suomen Uimaliiton liittohallituksessa ja seuransa Vetehisten johtokunnassa. Hänen vaimonsa Pirkko Haavisto (omaa sukua Hara) voitti SM-mitaleja viestiuinneissa.


title: Kari Haavisto

text: Työelämässä Kari Haavisto on toiminut muun muassa Nokia-yhtymässä vuosina 1976-1987, viime vaiheessa talousjohtajana, sen jälkeen Metsä-Serlan varatoimitusjohtajana 1987-1992 ja Metsäliitto-Yhtymän finanssijohtajana vuodesta 1992-2003.


title: Admiral-luokka (taisteluristeilijä)

text: Admiral-luokan taisteluristeilijöihin kuului neljä taisteluristeilijää, joista ainoastaan yksi "HMS Hood" rakennettiin. Luokka palveli Britannian Kuninkaallisessa laivastossa toisessa maailmansodassa.


title: Admiral-luokka (taisteluristeilijä)

text: Amiraliteetti kutsui suunnittelijat marraskuussa 1916 tekemään ehdotusta uudeksi kokeelliseksi taistelulaivaluokaksi. Suunnitelmien piti perustua pienimpään mahdolliseen uppoumaan ja siinä tuli ottaa huomioon viimeisin tietämys vedenalaisesta suojauksesta. Suunnittelunpohjaksi tuli ottaa Queen Elizabeth -luokan taistelulaivat. Kun suunnitelmat esitettiin laivastonkomentajalle amiraali John Jellicoelle, hän esitti suunnitelmien muuttamista 30 solmun taisteluristeilijäksi.


title: Admiral-luokka (taisteluristeilijä)

text: Suunnitelmat muutettiin vastaamaan 36 300 tonnin 32 solmun nopeusluokan taisteluristeilijää, jonka suojana oli 8 tuuman panssarivyö. Samana päivänä kuin luokan ensimmäisen aluksen köli laskettiin telakalla Skagerrakin taistelussa menetettiin kolme taisteluristeilijää. Tämän seurauksena kaikki työt keskeytettiin. Suunnitelmat tarkastettiin ja esitettiin korjattuna elokuussa 1916 37 500 tonnin aluksena, jonka panssarivyötä oli kasvatettu. Myöhemmin elokuussa laivastonsuunnittelutoimisto esitti vielä yhden ehdotuksen, jossa uppouma oli kasvanut 40 600 tonniin kasvattaen panssarivyön paksuuden 12 tuumaan.


title: Admiral-luokka (taisteluristeilijä)

text:
Lisäksi pohdittiin uusia aseistamisratkaisua kuten kolmitykkisiä 15 tuuman tykkitorneja siten että edessä ja takana olisi kolmi- ja kaksiputkinen torni tai sitten eteen kaksi kolmiputkista ja taakse yksi. Nämä vaihtoehdot olisivat kasvattaneet uppoumaa 40 900 - 43 500 tonniin pudottaen nopeuden samalla hieman yli 30 solmuun. Lopulta kahdeksan tykkinen ratkaisu hyväksyttiin ja samalla palattiin alkuperäiseen ideaan, jonka mukaan piti saada aikaiseksi Queen Elizabeth -luokkaa suurempi ja nopeampi alus.
Selkein ensimmäisen maailmansodan opeista laivanrakennukseen liittyen oli apuaseiden sijoittaminen riittävän ylös ja siten 5,5 tuuman tykit sijoitettiin pääosin kansirakenteiden yläosaan. Apuaseina oli kaksi yksiputkista etummaisen savupiipun kahtapuolin.


title: Admiral-luokka (taisteluristeilijä)

text: Toisaalta merikelpoisuutta sekä aluksen suojaa paransi uudelleen muotoiltu viistompi runkorakenne, joka myös takasi, että alukseen osuvat kranaatit eivät tulisi 90 asteen kulmassa. Tällöin todellinen suoja oli suurempi kuin teoreettinen panssarin paksuus.


title: Admiral-luokka (taisteluristeilijä)

text: Sotakabinetti teki 8. helmikuuta 1917 päätöksen rakentaa vain yhden aluksen HMS Hoodin, koska tiedustelu oli selvittänyt saksalaisten lopettaneen uusien raskaiden alusten rakentamisen. Muiden luokkaan kuuluvien alusten "Rodney", "Howe" ja "Anson" työt keskeytettiin 9. maaliskuuta. Alukset kuitenkin säilyivät telakoilla varastoituna odottamassa mahdollisia jatkotoimia lokakuuhun 1918, jolloin telakoille annettiin lupa tehdä aluksille mitä haluavat. Alusten panssarien ja koneiden myyminen jatkui aina elokuulle 1919.


title: Ilkka Suvanto

text: Ilkka Tuukanpoika Suvanto (s. 13. elokuuta 1943 Helsinki) on suomalaissyntyinen arkkitehti ja entinen uimari. Hän on ollut vuodesta 1968 Yhdysvaltain kansalainen.


title: Ilkka Suvanto

text: Jo vuonna 1954 Yhdysvaltoihin muuttanut Suvanto edusti Suomea kaksien olympialaisten uintikilpailuissa. Rooman 1960 olympialaisissa hän osallistui 17-vuotiaana viiteen eri uintilajiin. Hän sijoittui 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä viidenneksi, mikä on vielä 48 vuotta myöhemminkin kaikkien aikojen paras suomalaisen uintiviestijoukkueen saavutus olympialaisissa. Lisäksi hän karsiutui 200 metrin perhosuinnin välierissä sekä 400 metrin vapaauinnin, 1 500 metrin vapaauinnin ja 4 × 100 metrin sekauintiviestin alkuerissä. Tokion 1964 olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin vapaauinnin, 400 metrin sekauinnin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä.


title: Ilkka Suvanto

text: Vetehisiä edustanut Suvanto voitti seitsemän Suomen mestaruutta vuosina 1960–1964. Hän paransi Suomen ennätystä useilla eri uintimatkoilla ja alitti ensimmäisenä suomalaisena 10 minuutin rajan 800 metrin vapaauinnissa sekä 19 minuutin rajan 1 500 metrin vapaauinnissa.


title: Bernard Herrmann

text: Bernard Herrmann (29. kesäkuuta 1911 New York – 24. joulukuuta 1975 Los Angeles) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, joka tunnettiin erityisesti elokuvamusiikin tekijänä. Hän vastasi muun muassa Orson Wellesin "Citizen Kanen" ja Martin Scorsesen "Taksikuskin" musiikista. Parhaiten hänet kuitenkin muistetaan moniin tunnettuihin Alfred Hitchcockin elokuviin, kuten "Vertigoon" ja "Psykoon", tekemästään musiikista. Herrmann sävelsi myös paljon konserttimusiikkia.


title: Robby Ginepri

text: Robby Ginepri (s. 7. lokakuuta 1982 Fort Lauderdale, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän on kerran selviytynyt Grand Slam -turnauksen välieriin Yhdysvaltain avoimissa 2005. Hän on voittanut kolme ATP-turnausta. Parhaimmillaan hän on ollut maailmanlistalla sijalla 15.


title: Robby Ginepri

text: Ginepri voitti ensimmäisen ATP-turnauksensa Newportissa, Rhode Islandissa heinäkuussa 2003. Turnauksen finaalissa hän voitti Jürgen Melzerin erin 6–4, 6–7(3), 6–1.


title: Robby Ginepri

text: Heinäkuussa 2005 Ginepri saavutti toisen voittonsa Indianapolisissa. Finaalissa hän voitti Taylor Dentin. Dent luovutti ottelun ollessa tilanteessa 4–6, 6–0, 3–0. Saman vuoden Yhdysvaltain avoimissa hän selvityi välieriin. Puolivälierissä hän voitti Guillermo Corian erin 4–6, 6–1, 7–5, 3–6, 7–5, mutta hävisi välierissä Andre Agassille 4–6, 7–5, 3–6, 6–4, 3–6.


title: Robby Ginepri

text: Ginepri edusti maataan Pekingin olympialaisissa 2008, mutta hävisi heti ensimmäisellä kierroksella Novak Đokovićille.


title: Robby Ginepri

text: Kolmannen ATP-turnausvoittonsa hän otti vuonna 2009 samassa paikassa kuin edellinen voitto, eli Indianapolisissa. Finaalissa hän voitti Sam Querreyn 6–2, 6–4.


title: Karri Käyhkö

text: Karri Kalervo Käyhkö (s. 16. joulukuuta 1937 Helsinki) on entinen suomalainen uimari.


title: Karri Käyhkö

text: Käyhkö edusti Suomea kaksien olympialaisten uintikilpailuissa. Melbournen 1956 olympialaisissa hän karsiutui 100:n ja 400 metrin vapaauinnin alkuerissä. Rooman 1960 olympialaisissa hän sijoittui 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä viidenneksi, mikä on vielä 48 vuotta myöhemminkin kaikkien aikojen paras suomalaisen uintiviestijoukkueen olympialaissaavutus. Lisäksi hän karsiutui 100 metrin vapaauinnin välierissä ja 4 × 100 metrin sekauintiviestin alkuerissä.


title: Karri Käyhkö

text: Euroopan-mestaruuskilpailuihin Käyhkö osallistui Torinossa 1954 ja Budapestissa 1958. Jälkimmäisissä hän sijoittui 100 metrin vapaauinnissa seitsemänneksi. Pohjoismaitten mestaruuden hän voitti 400 metrin vapaauinnissa vuosina 1955, 1957 ja 1959 sekä 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1957. Suomen mestaruuksia hän voitti eri uintimatkoilla lähes kolmekymmentä sekä lisäksi yhden vesipallon hallimestaruuden seuransa Vetehisten joukkueessa. Hän teki Suomen ennätyksiä eri uintimatkoilla yli 30 kertaa ja alitti toisena suomalaisena minuutin rajan 100 metrin vapaauinnissa.


title: Karri Käyhkö

text: Karri Käyhkön setä Kauko Käyhkö oli tunnettu muusikko.


title: Diogenes Tarsoslainen

text: Diogenes Tarsoslainen () (100-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Tarsoksesta.


title: Diogenes Tarsoslainen

text: Diogenes oli mahdollisesti Demetrios Lakonialaisen oppilas. Hän kirjoitti useita teoksia, jotka kaikki ovat kadonneet. Niihin kuuluivat:Strabon kuvaa Diogeneen taitavaksi tragediankirjoittajaksi.


title: Matti Kasvio

text: Matti Juhani Kasvio (20. helmikuuta 1944 Helsinki – 21. elokuuta 2013 Espoo) oli suomalainen uimari.


title: Matti Kasvio

text: Kasvio edusti Suomea Tokion 1964 olympialaisissa, joissa hän karsiutui 100 metrin vapaauinnin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä. EM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä Leipzigissa 1962 sekä kahdeksanneksi 200 metrin perhosuinnissa Utrechtissa 1966.


title: Matti Kasvio

text: Kasvio voitti Pohjoismaitten mestaruuden 200 metrin perhosuinnissa vuonna 1963, 400 metrin vapaauinnissa vuonna 1965, 400 metrin sekauinnissa vuonna 1967 sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuosina 1961 ja 1967. Suomen mestaruuden hän voitti 23 kertaa henkilökohtaisilla matkoilla ja kymmenen kertaa viesteissä vuosina 1961–1972. Hän paransi Suomen ennätystä eri uintimatkoilla yhteensä yli 20 kertaa. Hän edusti seuratasolla Helsingin Työväen Uimareita ja Tapiolan Uimareita.


title: Matti Kasvio

text: Matti Kasvion suvusta löytyy runsaasti uintimenestystä. Hänen isänsä Taisto Kasvio oli TUL:n mestari, ansioitunut valmentaja ja Tapiolan uimahallin johtaja. Äiti Mila Leskinen voitti kultaa työläisolympialaisissa. Entinen vaimo Ulla Patrikka-Jokinen edusti Suomea olympialaisissa. Lapsista Antti Kasvio on olympiamitalisti ja maailmanmestari, ja myös Mari, Nina ja Pinja ovat SM-mitalisteja.


title: Bernard de Tramelay

text: Bernard de Tramelay (k. 16. elokuuta 1153) oli järjestyksessä neljäs Temppeliherrain ritarikunnan suurmestari.


title: Bernard de Tramelay

text: De Tramelay valittiin suurmestariksi vuonna 1151, kun edellinen suurmestari Everard des Barres oli eronnut temppeliherrain ritarikunnasta. Jerusalemin kuningas Baudouin III lahjoitti de Tramelaylle Gazan rauniokaupungin, jonka de Tramelay kunnosti ritarikuntaa varten.


title: Bernard de Tramelay

text: Vuonna 1153 temppeliherrat osallistuivat Askalonin taisteluun. He rakensivat piiritystornin, jonka Askalonin egyptiläiset joukot kuitenkin sytyttivät tuleen. Kova tuuli levitti liekit myös Askalonin kaupunginmuuriin, josta osa paloi maan tasalle. Temppeliherrat ryntäsivät muuriin syntyneestä aukosta kaupunkiin, jossa miesluvultaan ylivoimainen egyptiläinen varuskunta tappoi de Tramelayn ja noin 40 temppeliritaria.


title: Bernard de Tramelay

text: On epäselvää, miksi temppeliherrat hyökkäsivät kaupunkiin yltiöpäisesti ja niin pienellä joukolla. Erään tarinan mukaan saaliinhimoiset temppeliherrat ryntäsivät kaupunkiin ilman kuningas Baudoinin lupaa. Bernard de Tramelay puolestaan pidätteli muita ristiretkeläisiä, koska ei halunnut jakaa ryöstösaalista kuninkaan kanssa. Toisen version mukaan tämä väite saattoi olla kuitenkin Baudoinin komentajien keksimä valhe, jolla he olisivat puolustelleet sitä, etteivät menneet auttamaan alakynteen joutuneita temppeliherroja.


title: Bernard de Tramelay

text: Baudoin valloitti Askalonin muutaman päivän kuluttua ja taistelun jälkeen temppeliherrat valitsivat uudeksi suurmestarikseen André de Montbardin.


title: Demetrios Lakonialainen

text: Demetrios Lakonialainen () (100-luvun loppu eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Zenon Sidonlaisen aikalainen, ja Protarkhoksen oppilas sekä Filodemoksen opettaja.


title: Demetrios Lakonialainen

text: Demetrioksen teosten osia on löydetty Papyrusten huvilasta Herculaneumista. Tärkeimmät osittain säilyneet teokset ovat:


title: Demetrios Lakonialainen

text: Lisäksi hän kirjoitti todennäköisesti myös seuraavat teokset:


title: Demetrios Lakonialainen

text: Sekstos Empeirikos lainaa osaa Demetrioksen kirjoittamasta Epikuros-kommentaarista, jossa Demetrios tulkitsee Epikuroksen lausetta ”aika on aksidenssien aksidenssi”.


title: Saho Harada

text: Saho Harada (, s. 5. marraskuuta 1982 Tokio) on japanilainen taitouimari ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Pariuinnissa hänen parinsa on ollut Emiko Suzuki.


title: Saho Harada

text: Harada voitti Ateenan olympialaisissa 2004 hopeaa joukkueohjelmassa. Pekingin olympialaisista 2008 Harada ja Suzuki voittivat pariuinnin pronssia. Harada on kahminut mitaleita myös MM-tasolta Japanin vahvan joukkuepanoksen siivittämänä.


title: Taalintehtaan kirkko

text: Taalintehtaan kirkko on Kemiönsaaren kunnassa Taalintehtaalla sijaitseva kirkko. Vuosina 1921–1922 rakennetun kirkon rakennutti Taalintehtaalla toiminut metodistiseurakunta. Vuonna 1934 Taalintehtaan rautatehtaan omistajiin kuulunut paroni Wrede osti kirkon ja tarjosi evankelis-luterilaisen seurakunnan käyttöön, ja se vihittiin vuonna 1934 evankelis-luterilaiseksi. Seurakunta osti kirkon 1974.


title: Taalintehtaan kirkko

text: Kirkon kellotapuli on vuodelta 1959, ja sen on piirtänyt Dag Englund. Suuri kello on valettu tehtaan valimossa, pieni kello on tehtaan vanha palokello. Kirkko on rakennettu masuunikuonasta valetuista slakitiilikivistä.


title: Taalintehtaan kirkko

text: Kirkon alttaritaulu on vuodelta 1934 ja sen on maalannut Axel Haartman. Taulun aiheena on "Golgata"


title: Taalintehtaan kirkko

text: Kirkon akustiikka on hyvä, ja sitä käytetään konserttitilana.


title: Taalintehtaan kirkko

text: Urut ovat yhdeksänäänikertaiset, ja ne on rakentanut 1967 Hans Heinrich.


title: Delta Arae

text: Delta Arae (δ Ara / δ Arae) on kaksoistähti Alttarin tähdistössä 187 valovuoden päässä Maasta. Sen optinen kaksoistähti δ Arae B sijaitsee 47,4 kulmasekunnin päässä.


title: Emiko Suzuki

text: Emiko Suzuki (, s. 12. marraskuuta 1981 Urawa, nyk.Saitama) on japanilainen taitouimari ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Pariuinnissa hänen parinaan on uinut Saho Harada.


title: Emiko Suzuki

text: Suzuki voitti Ateenan olympialaisissa 2004 hopeaa joukkueohjelmassa. Pekingin olympialaisista 2008 Suzuki ja Harada voittivat pariuinnin pronssia. Suzuki on kahminut mitaleita myös MM-tasolla Japanin vahvan joukkuepanoksen siivittämänä.


title: Benito Casagrande

text: Benito Guglielmo Giovanni Casagrande (s. 6. kesäkuuta 1942 Turku) on suomalainen arkkitehti. Hän vaikuttaa pääasiassa kotikaupungissaan Turussa. Casagrande valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1970.


title: Benito Casagrande

text: Casagrande on suunnitellut useita Turun tunnettuja rakennuksia, kuten Hansakortteli-ostoskeskuksen. Hän oli mukana Turun kulttuuripääkaupunkihanke Turku 2011:n neuvottelukunnassa.


title: Benito Casagrande

text: Casagrande on toiminut Italian kunniakonsulina vuodesta 1992 ja tätä ennen kunniavarakonsulina 1985–1992. Hänelle on myönnetty tunnustuksia ja ansiomerkkejä sekä Suomessa että Italiassa, muun muassa Suomen Leijonan I luokan ritarimerkki (2000) ja Italian Tasavallan Ansioritarikunnan komentajamerkki (1993).


title: Benito Casagrande

text: Vuonna 2006 Turun yliopisto vihki Casagranden kasvatustieteen kunniatohtoriksi. Hänen serkkunsa poika Marco Casagrande, entinen palkkasotilas, on myös arkkitehti. Turussa vuodesta 1929 toiminut Leluliike Casagrande on Benito Casagranden isoisä Antonio Casagranden perustama.


title: Gerrit Paulus Hekstra

text: Gerrit Paulus Hekstra (s. 29. joulukuuta 1933) on hollantilainen lintutieteilijä.


title: Gerrit Paulus Hekstra

text: Hekstra tutki pöllöjä ja nimesi uuden pöllölajin, bolivianpöllösen ("Otus koepckeae", myös "Megascops koepckeae") vuonna 1982 Maria Koepcken kunniaksi Amsterdamin yliopiston eläintieteen laitoksen julkaisussa "Bulletin of the Zoological Museum of the University of Amsterdam".


title: Bühl

text: Bühl on kaupunki Baden-Württembergin osavaltion länsiosassa Saksassa kymmenisen kilometriä Baden-Badenista lounaaseen. Se sijaitsee Ranskan rajan läheisyydessä Reinin laakson ja Schwarzwaldin välisellä alueella. Kaupungin korkein kohta on 1 038 metriä merenpinnan yläpuolella. Teollisuus - eritoten autoteollisuuden alihankinta - on Bühlin merkittävä elinkeino. Kaupunki tunnetaan myös luumuistaan ja ravintoloistaan.


title: Bühl

text: Bühlin naapurikunnat pohjoisesta myötäpäivään ovat Baden-Baden, Forbach (Baden), Lauf (Ortenaukreisin piirikunnassa) sekä Ottersweier, Lichtenau, Rheinmünster ja Sinzheim (Rastattin piirikunnassa). Bühlertalin kunta sijaitsee kokonaisuudessaan Bühlin kaupungin sisäpuolella.