title: Dionýsios Kásdaglis

text: Dionýsios tai Dimítrios Kásdaglis (, 10. lokakuuta 1872 Salford, Yhdistynyt kuningaskunta – 1931) oli Egyptin kreikkalainen tennispelaaja ja olympiamitalisti, joka oli kotoisin Aleksandriasta ja edusti siellä toimivaa urheiluseuraa. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896, joissa hän oli mukana kummassakin tennisturnauksessa. Kásdaglis selvisi finaaliin niissä, mutta hävisi kummatkin. Kaksinpelissä hänet kukisti Yhdistyneen kuningaskunnan John Pius Boland. Kásdaglis pelasi nelinpelissä Dimítrios Petrokókkinoksen kanssa. Kansainvälinen olympiakomitea laskee hänet kreikkalaiseksi kaksinpelin tilastoissa, mutta egyptiläiseksi nelinpelissä, joten pari oli sekapari. He selvittivät tiensä finaaliin, jossa tie nousi pystyyn Kásdagliksen kaksinpelissä voittanutta Bolandia sekä saksalaista Friedrich Traunia vastaan. Kásdaglis osallistui myös Ateenan välikisoihin 1906, joissa hän voitti hopeaa nelinpelissä yhdessä Ioánnis Bálliksen kanssa. Samoissa kisoissa hän osallistui myös kaksin- ja sekanelinpeleihin, joissa hän ei kuitenkaan voittanut mitaleita.


title: Dionýsios Kásdaglis

text: Myös Dionisioksen veli Xenofón oli tennispelaaja. Dionýsioksella oli myös Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisuus.


title: Uudet-Alankomaat

text: Uudet-Alankomaat (, hollanniksi "Nieuw Nederland") oli Alankomaiden siirtokunta Amerikan itärannikolla. Se perustettiin virallisesti vuonna 1621. Siirtokunnan pääpaikka oli Hudsonjoen suulla sijainnut Uusi Amsterdam, josta myöhemmin kehittyi nykyinen New York.


title: Uudet-Alankomaat

text: Englanti liitti Uudet-Alankomaat osaksi omia siirtokuntiaan vuonna 1664, mikä johti toiseen Englannin–Hollannin sotaan. Alankomaat hyväksyi Uusien-Alankomaiden liittämisen osaksi Englantia virallisesti vasta vuonna 1667, jolloin Alankomaat ja Englanti sopivat, että Englanti saisi Uudet-Alankomaat itselleen ja Alankomaat saisivat Surinamen siirtokunnan.


title: Mandoliinimies

text: Mandoliinimies on Hectorin eli Heikki Harman levyllä Nostalgia levyttämä kappale vuodelta 1972. Hän on itse säveltänyt ja sanoittanut kappaleen, sovitus on Pirjo Bergströmin ja Matti Bergströmin. Kappale on Hectorin tunnetuimpia ja se löytyy esimerkiksi hänen kokoelmaltaan Parhaat (1999).


title: Kerkkola

text: Kerkkola on kylä Janakkalassa Kanta-Hämeen maakunnassa Etelä-Suomen läänissä. Se on aivan Janakkalan päätaajaman Turengin vieressä. Professori Kaarlo Kerkkonen ja jousiampuja Maire Lindholm ovat kotoisin Kerkkolasta.


title: Xenofón Kásdaglis

text: Xenofón Kásdaglis (; 27. helmikuuta 1880 Aleksandria, Egypti – 2. toukokuuta 1943 Manchester, Yhdistynyt kuningaskunta) oli kreikkalais-brittiläinen tennispelaaja ja mitalisti Ateenan välikisoista 1906. Hän syntyi Egyptissä, mutta muutti nuorena Englantiin, jossa hänen isänsä työskenteli puuvillamyyjänä. Kásdaglis voitti tennisurallaan nelinpelissä Ranskan-mestaruuden ja sekanelinpelissä yhdessä Charlotte Cooperin kanssa sekanelinpelin Englannin-mestaruuden. Ateenan välikisoissa Kásdaglis osallistui sekä kaksin-, nelin- että sekanelinpeleihin. Kaksinpelissä hän sijoittui yhdeksänneksi, mutta hän voitti mitalin kummassakin nelinpelissä.


title: Xenofón Kásdaglis

text: Myös Xenofónin veli Dionýsios oli tennispelaaja.


title: Konstantínos Paspátis

text: Konstantínos Paspátis (, 5. kesäkuuta 1878 Liverpool, Yhdistynyt kuningaskunta – 14. maaliskuuta 1903 Ateena) oli kreikkalainen tennispelaaja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896, joissa hän pelasi sekä kaksin- että nelinpeleissä. Kaksinpelissä hän voitti pronssia jaetulla sijalla unkarin Momčilo Tapavican kanssa, sillä turnauksessa ei pelattu pronssiottelua. Paspátis ja hänen parinsa Evángelos Rállis hävisivät heti ensimmäisellä kierroksella ja jakoivat neljännen sijan yhdessä toisen kreikkalaisparin kanssa.


title: Slovakian käsipallomaajoukkue

text: Slovakian käsipallomaajoukkue edustaa Slovakiaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Slovakian käsipalloliitto. Joukkueen kotipelien peliasu on olkavarsien sinistä raidoitusta lukuun ottamatta kokovalkoinen.


title: Slovakian käsipallomaajoukkue

text: Slovakian maajoukkue on noussut varteenotettavaksi käsipallotekijäksi vasta viime vuosina. Joukkue on osallistunut MM-kilpailuihin kahdesti, ja sen paras sijoitus on kymmenes (2009). EM-kilpailuihin joukkue on osallistunut kahdesti, ja molemmilla kerroilla sijoitus on ollut 16:s.


title: Coca-Cola Park

text: Coca-Cola Park, entiseltä nimeltään Ellis Park Stadium, on stadion Johannesburgin kaupungissa Etelä-Afrikassa. Se on rugby unionin ja jalkapallon käytössä. Vuonna 2008 stadion solmi sopimuksen virvoitusjuomayhtiö Coca Colan kanssa ja samalla sen nimi muutettiin. Stadion on uudelleenrakennettu vuonna 1982 ja se sijaitsee 1753 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Coca-Cola Park

text: Coca-Cola Parkilla pelattiin jalkapallon maanosaliittojen cup 2009:n loppuottelu ja vuonna 2010 Etelä-Afrikan jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita.


title: Maltan käsipallomaajoukkue

text: Maltan käsipallomaajoukkue edustaa Maltaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Maltan käsipalloliitto. Joukkue pelaa kotipelinsä kokopunaisessa ja vieraspelinsä kokovalkoisessa asussa.


title: Maltan käsipallomaajoukkue

text: Maltan käsipallomaajoukkue on tyypillisesti pelannut joka toinen vuosi järjestettävässä Challenge Trophyssä. Joukkueen pelaajat valikoidaan yleensä kotimaan neljästä eri seurasta.


title: Friedrich Traun

text: Friedrich Adolph Traun (29. maaliskuuta 1876 Wandsbek – 11. heinäkuuta 1908 Hampuri) oli saksalainen yleisurheilija, tennispelaaja ja olympiavoittaja. Hän osallistui Ateenan olympialaisiin 1896, joissa hän voitti kultaa tenniksen nelinpelissä yhdessä brittiläisen John Pius Bolandin kanssa. Hän kilpaili myös kaksinpelissä, jossa Boland pudotti hänet jo ensimmäisellä kierroksella. Yleisurheilussa Traun oli mukana 100 metrin juoksun alkuerissä. Hän sijoittui kolmanneksi omassa erässään eikä päässyt finaaliin.


title: Friedrich Traun

text: Traun varttui vauraassa perheessä ja hänen isänsä oli liikemies. Hän muutti olympiavoittonsa jälkeen Yhdysvaltoihin muutamaksi vuodeksi, kunnes palasi takaisin Saksaan. Hänet löydettiin kuolleena hampurilaisesta hotellihuoneesta. Uskotaan, että hän oli tehnyt itsemurhan, koska hän oli moniavioinen.


title: Leonhard Lapin

text: Leonhard Lapin, kirjailijanimi Albert Trapeezh, (s. 1947 Räpina, Viro, Neuvostoliitto) on virolainen taiteilija, jonka aloja ovat kuvataide, arkkitehtuuri ja kirjallisuus.


title: Leonhard Lapin

text: Lapin on Viron Taidekorkeakoulun sommitteluopin professori ja Ehituskunst ('Rakennustaide') -lehden päätoimittaja. Suomessa hän on työskennellyt Teknillisen korkeakoulun arkkitehtuuriosastolla vuodesta 1994.


title: Leonhard Lapin

text: Lapinin aiheita kuvataiteen alalla ovat luonnon, koneen ja ihmisen välinen suhde, tyhjyys, visuaaliset prosessit sekä merkkien kielen voima. Hän tekee veistoksia, maalauksia, grafiikkaa ja installaatioita. Lapin kuului jo 1970-luvulla Tõnis Vintin piiriin, ja hänen viivakoodiensa on arveltu saaneen herätteitä tästä ornamenteista kiinnostuneesta "psykogeometrisestä koulukunnasta".


title: Leonhard Lapin

text: Kirjailijana Lapin kirjoittaa esseitä, joista on suomennettu kokoelma "Pimeydestä valoon".


title: Leonhard Lapin

text: Lapinin retrospektiivi oli Turussa Wäinö Aaltosen museossa 2009.


title: Loftus Versfeld Stadium

text: Loftus Versfeld Stadium on rugby- ja jalkapallostadion Pretorian kaupungissa Etelä-Afrikassa. Se toimii Bulls-rugbyjoukkueen kotikenttänä. Stadion sijaitsee 1 214 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Loftus Versfeld Stadium

text: Stadionilla pelattiin 1995 rugbyn maailmanmestaruuskilpailujen otteluita. Se on myös yksi 2010 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen pelipaikoista. Muun muassa Robbie Williams ja Celine Dion ovat järjestäneet konsertteja Loftuksella.


title: Globe Céleste

text: Globe Céleste oli Pariisin vuoden 1900 maailmannäyttelyn vetonaula. Se oli valtaisa pallo, halkaisijaltaan noin 40 metriä, jonka pintaan oli kuvattu mytologian tähtikuvioita. Kuviot loistivat öisin. Pallo sijaitsi maailmannäyttelyyn rakennetussa paviljongissa, jossa oli tähtitiedettä esittelevä näyttely.


title: Tanskan käsipallomaajoukkue

text: Tanskan käsipallomaajoukkue edustaa Tanskaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Tanskan käsipalloliitto. Joukkueen kotipelien peliasuun kuuluvat punainen paita ja sukat sekä valkoiset housut.


title: Tanskan käsipallomaajoukkue

text: Tanskan maajoukkue on voittanut olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016. Se on osallistunut MM-kilpailuihin 23 kertaa, ensimmäisen kerran vuonna 1938. Se voitti kultaa kotikisoissaan 2019 saavutettuaan aiemmin kolme MM-hopeaa vuosina 1967, 2011 ja 2013. EM-kilpailuihin joukkue on osallistunut 12 kertaa, ja vuosina 2008 ja 2012 se voitti Euroopan-mestaruuden.


title: Seasat

text: Seasat on merentutkimussatelliitti. Se oli ensimmäinen satelliitti, joka tutki maapallon meriä SAR-tutkan avulla. Seasat-ohjelman päätavoitteita olivat merenpinnan tuulien tutkiminen, merenpinnan lämpötilan ja aallonkorkeuksien mittaaminen, merien sisäisten aaltoliikkeiden kartoittaminen, ilmakehän vesipitoisuuden tutkiminen, merien jääpeitteen sekä merenpohjan muotojen kartoittaminen.


title: Seasat

text: Seasat-satelliitti laukaistiin radalleen 26. kesäkuuta 1978. Se ehti välittämään reaaliaikaista mittaustietoa vain 42 päivän ajan, sillä satelliitin sähköjärjestelmät vioittuivat ja Seasat lopetti toimintansa lokakuun 10. päivänä vuonna 1978. Lyhyestä toimintaiästään huolimatta se tarjosi ainutlaatuista tietoa maapallon meristä ja hyviä kokemuksia mikroaaltojen hyödyntämisestä merentutkimukseen. Nykyään Seasat kiertää maapalloa avaruusromuna noin 800 km:n korkeudessa.


title: Seasat

text: Seasat on varsin kookas satelliitti, sillä yksistään sen rungon pituus on 21 m. Sylinterimäisen rungon paksuus on 1,5 m. SAR-antennin mitat ovat 2,1 x 10,7 m. Satelliitin massa on 2300 kg.


title: Seasat

text: Useat myöhemmin laukaistut tutkimussatelliitit ovat hyödyntäneet Seasatista opittua teknologiaa. Näihin lukeutuvat mm. TOPEX/Poseidon-satelliitti sekä Jason 1 -satelliitti.


title: Don E. FauntLeRoy

text: Don E. FauntLeRoy (s. 5. toukokuuta 1953 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen elokuvakuvaaja, -ohjaaja ja -tuottaja, joka on työskennellyt niin tv-sarjojen kuin elokuvien parissa. Vuodesta 1989 vuoteen 2009 mennessä hän on ollut kuvaamassa 50 elokuvaa ja sarjaa.


title: Fugitoidi

text: Fugitoidi, oikealta nimeltään Professori Honeycutt () on IDW-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä tiedemies ja keksijä. Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1985 Mirage Studiosin "Fugitoid" -sarjakuvalehden ensimmäisessä numerossa. Honeycutt oli nerokas tiedemies, jonka aivot siirtyivät vahingossa apulaisrobottinsa kehoon. Pian sen jälkeen Liittovaltion ja Triceratorien sotilaat kutsuivat häntä Fugitoidiksi yrittäessään jahdata robottia. IDW:n tarinassa Honeycuttin mieli siirtyi robottiin yrittäessään pelastaa perheensä ja muut nutrinot tulipalosta.


title: Fugitoidi

text: Professori Honeycutt oli työskennellyt jo jonkun aikaa siirtymälaitteen parissa, jota liittovaltion johtaja Kenraali Blanque käski hänen rakentaa. Eräänä päivänä Blanque vaati jonkinlaista tulosta professorilta, joka ei ollut edes kunnolla aloittanut projektia yrittäessään viivytellä laitteen rakentamisen kanssa. Blanque ilmoitti tulevansa Honeycuttin luokse muutaman tunnin kuluttua, johonka mennessä professorilla pitäisi olla jotain konkreettista näytettävää. Professori kiiruhti ja otti käyttöönsä vielä viimeistelyä vaille olevan laitteen, jolla kykenisi siirtämään esineitä ajatuksen voimalla. Pikaiset testit osoittautuivat onnistukseeksi, jolloin hän alkoi kuulla ääniä. Professori pian huomasi olevansa samalla taajuudella ulkona puuhastelevan työläisrobottinsa Salin kanssa. Sal oli jumittunut jalastaan kiinni ja pyysi apua. Professori oli innoissaan kyettyään kommunikoimaan pelkästään ajatuksen voimalla robotin kanssa ja auttoi samalla hänet pois juurisesta loukusta. Samalla alkoi sataa vettä ja kun professori oli viemässä robottia sisälle heihin iski salama. Honeycutt oli järkyttynyt tilanteesta ja jatkoi kävelyään kohti kotiaan. Etsiessään valon katkaisijaa hän huomasi valojen päälle tultua kauhistuksekseen olevansa robotin kehossa. Hetken painikoinnin jälkeen professori tajusi pitäneensä laitetta päässään, kun hän meni auttamaan työläisrobottiaan. Tämän seurauksena salama iski herkkään laitteeseen kun professori oli kosketuksessa robottiinsa ja heidän mielensä vaihtoi paikkaa. Hetken päästä kenraali Blanque saapui paikalle ja huomasi professori Honeycuttin palaneen ruumiin maassa. Sotilaat paikansivat myös talosta ulos juosseen robotin, jota Blanque epäili professorin murhaajaksi ja käski sotilaansa hänen perään. Honeycutt juoksi paniikissa metsään, jonne hän yritti eksyttää sotilaat. Matkalla professori tapasi oudon olennon, joka tarjosi nyt robotin kehossa olleelle Honeycuttille suojapaikkaa. Sotilaat pyörivät metsässä eivätkä näin löytäneet robottia. Myöhemmin Blanque saa professorin muistinauhojen kautta selville robotin olevan sama professori Honeycutt ja kiittää onneaan. Hän käskee miehiään olla ampumatta robottia, jota hän nyt kutsuu nimellä Fugitoidi ja sen sijaan käskee napata Fugitoidin. Blanque matkaa takaisin tukikohtaansa mielissään sillä nyt hän voisi pakottaa Honeycuttia rakentamaan väkisin siirtymälaitteen, koska heidän planeetallaan D'Hoonibissa roboteilla ei ole oikeuksia. Blanque kertoo samalla myös salaisuuden oikean käden naiselleen Lonaelle, joka kuitenkin lavertelee asiasta heidän vihollisjoukolle ja erityisesti komentaja Mozarille. Tämän seurauksena molempien joukkojen sotilaat jahtaavat Fugitoidia, joka saa kaupunkiin paettuaan yllättäen apua Turtleilta, jotka siirtyivät vahingossa D'Hoonib-planeetalle yrittäessään pelastaa Mestari Tikkua.


title: Fugitoidi

text: Triceratorien sotilaat saivat kuitenkin professori Honeycuttin kiinni, ja komentaja Mozarin johdolla sotilaat veivät hänet Triceratorien tasavaltaan johtajalleen Zanramonille. Paikalla he selittivät haluavansa rakennuttaa siirtymälaitteen, mutta Honeycutt ei suostunut liittovaltion, sekä Triceratorien yrittäessä käyttää sitä vain tuhoamiseen. Honeycutt joutui miettimään asiaa, kun Triceratorit löysivät transsissa olleet Turtlet aluksestaan ja uhkasivat tappaa heidät. Honeycutt ei halunnut heille sattuvan pahaa, mutta ei suostunut rakentamaan laitetta. Zanramon laittoi Turtlet järjestämäänsä gladiaattorimaiseen urheilutapahtumaan, jossa Turtlet joutuivat tappelemaan Triceratorien parhaimpia taistelijoita vastaan. Ryhmä onnistui kukistamaan heidät ja yrittivät paeta professori mukanaan. Yrittäessään löytää nopeaa alusta he joutuivat piirityksen kohteeksi, mutta viime hetkillä sama säde joka lähetti Turtlet toiseen galaksiin lähettivät heidät takaisin maaplaneetalle mukanaan Fugitoidi ja muutama Triceratorien sotilas mukanaan.


title: Fugitoidi

text: Vuoden 2011 IDW:n Turtles-sarjakuvassa Professori Honeycutt on kotoisin Nutrino planeetalta. Krang oli siepannut hänet ja perheensä muiden nutrinojen tapaan ja pakottanut tekemään töitä hänelle. Honeycutt työskenteli pitkälti tieteen parissa ja oli kehittänyt vaarallisempia tehtäviään varten Fugitoid nimisen robotin, joka kykeni muuttamaan ulkomuotoaan. Sitä kykeni ohjaamaan kypärän avulla, joka viestitti käyttäjän ajatuksen Fugitoidille. Honeycutt yritti vaimonsa ehdotuksesta lopulta paeta Krangin alaisuudesta ja onnistui, mutta Krang oli seurannut häntä ja hyökkäsi Nutrinojen suojakohtaan, jossa hän oli jatkanut tutkimuksiaan. Hyökkäyksen johdosta rakennus syttyi palamaan ja nutrinot jäivät loukkuun. Honeycutt yritti pelastaa perheensä ja muut nutrinot. Hän olisi voinut selvitä itse hengissä toisen tiedemiehen kanssa, mutta päätti yrittää pelastaa perheensä. Honeycutt onnistui avaamaan jumissa olleen oven, jotta pelastettavat pääsisivät pois palavasta rakennuksesta. Heidät kuitenkin tapettiin Krangin miehien johdosta. Honeycutt oli jäänyt myös loukkuun Fugitoidiin, kun hänen kehonsa paloi tulipalossa ja hänen mielensä jäi Fugitoidiin. Honeycutt pakeni siirtymälaitteen avulla maahan, jossa hän otti peitenimekseen Chet Allen ja ryhtyi työskentelemään Baxter Stockmanin alaisuudessa.


title: Fugitoidi

text: Vuoden 2003 sarjassa Fugitoidi tekee ensi esiintymisensä jaksossa "Kilpikonnat avaruudessa, osa 1/5: Fugitoidi", vuonna 2003. Hahmon alkuperä on hyvin samankaltainen kuin sarjakuvissa. Sarjassa kenraali Blanque keskeyttää professorin, joka on luonut ajatuksen voimalla toimivan laitteen, jolla kykenee pelkällä ajatuksella siirtämään esineitä paikasta toiseen. Blanque käskee professoria rakentamaan siirtymälaitteen saman tien. Aloittaessaan laitteen rakentamista hän huomaa Blanquen suunnittelevan käyttävänsä laitetta voittamaan sodan Triceratoreja vastaan lähettämällä laitteen avulla pommeja kenenkään huomaamatta. Samassa hän saa hätä kutsun apulaisrobotiltaan, joka on takertunut sähköjohtoihin. Yrittäessään irrottaa johtoja professori saa sähköiskun ja hänen mielensä siirtyy apulaisrobottinsa tilalle. Blanque on tietoinen koko asiasta nähtyään kaiken tapahtuman ja myhäilee tyytyväisenä, sillä heidän planeetallaan sarjakuvan tavoin roboteilla ei ole oikeuksia. Nyt Fugitoidiksi kutsuttu professori pakenee kaupunkiin karkuun Blanquen sotilailta, jotka yrittävät napata hänet. Kaupungissa Fugitoidi tapaa Turtlet, jotka siirtyivät vahingossa siirtymälaitteen kautta D'Hoonib-planeetalle. Sankarit päättävät auttaa professoria, mikäli hän saa myöhemmin heidät takaisin kotiplaneetalleen. Heidän peräänsä lähtevät myös Zanramonin johtamat Triceratorien sotilaat, jotka aluksi esittivät käyttävänsä laitetta hyvään tarkoitukseen. Pian professorin huomattua molempien joukkojen johtajien vain havittelevan laitteen pohjapiirustuksia pahaan tarkoitukseen professori karkaa Turtlesien avulla. Pitkään jatkuneen jahtaamisen päätteeksi heidän päästyä maaplaneetalle professori päättää pyyhkiä muistinsa ja ilmoittaa asiasta kummallekin puolelle. Kaikkien tietämättä professori siirsi ajatusaaltonsa vain maaplaneetan satelliitteihin ja otti myöhemmin yhteyttä Donatelloon. Myöhemmin hän teki yhteistyötä myös Nahkapään kanssa, jonka kanssa professori rakennutti uuden robottikehon itselleen ja auttoi Turtleja hävittämään Triceratorit pois maaplaneetalta, sekä myöhemmin agentti Bishopin ja Silppurin voittamisessa. Silppuriksi naamioitunut Ch'rell puolestaan joutui Utromien oikeuden eteen, jossa hänet myös tuomittiin rikoksistaan. myös paikalla ollut professori jäi elämään Utromien keskuuteen.


title: Fugitoidi

text: Sarjassa hahmon äänenä toimi Oliver Wyman.


title: Yıldız Tilbe

text: Yıldız Tilbe (s. 17. heinäkuuta 1966) on kurdilainen laulaja.


title: Liettuan käsipallomaajoukkue

text: Liettuan käsipallomaajoukkue edustaa Liettuaa miesten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Joukkuetta hallinnoi Liettuan käsipalloliitto. Joukkueen kotipelien peliasuun kuuluvat keltainen paita ja vihreät housut.


title: Liettuan käsipallomaajoukkue

text: Liettuan maajoukkue on osallistunut maailmanmestaruuskilpailuihin kerran, vuonna 1997, jolloin sen sijoitus oli kymmenes. EM-kilpailuihin Liettua on osallistunut myös kerran: vuonna 1998 joukkue sijoittui yhdeksänneksi.


title: Harmaatuulihaukka

text: Harmaatuulihaukka ("Falco ardosiaceus") on afrikkalainen jalohaukka.


title: Harmaatuulihaukka

text: Linnun pituus on 30–33 cm ja paino 205–255 g (koiras) ja 240–300 g (naaras). Harmaatuulihaukan höyhenpuku on kokonaan liuskeenharmaa ja sen silmät, nokka, vahanahka ja koivet ovat keltaiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun puvussa on ruskehtava sävy.


title: Harmaatuulihaukka

text: Harmaatuulihaukka elää Afrikassa Sahelin alueella, Senegalista lännessä Etiopiaan ja Eritreaan idässä, ja aina Namibian ja Zambian pohjoisosiin asti. Lajin elinympäristön ala on noin 12 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaatio on kooltaan 100 000–1 000 000 yksilöä. Se on enimmäkseen paikkalintu, mutta osa Länsi-Afrikan kannasta suorittaa ajoittain vaelluksia.


title: Harmaatuulihaukka

text: Harmaatuulihaukka asuu metsissä, puustoisilla ruohomailla ja savanneilla, usein aukeiden tai kulottuneiden alueiden reunoilla.


title: Harmaatuulihaukka

text: Pesä on puunkolossa tai jonkun muun linnun vanhassa risupesässä, usein vasarapäähaikaran ("Scopus umbretta") pesässä, josta se voi häätää haikaran pois kesken sen pesinnän. Naaras munii 2–5 munaa, joita haudotaan 26–31 päivää. Poikaset lähtevät pesästä lentokykyisinä kuukauden ikäisinä.


title: Harmaatuulihaukka

text: Lajin pääravintoa ovat isokokoiset hyönteiset sekä pienet liskot, pikkujyrsijät, linnut, lepakot ja madot. Se on petolinnuksi siitä erikoinen, että sille kelpaavat myös öljypalmun ("Elaeis") siemenet.


title: Monique Tourret

text: Monique Tourret (o.s. Éwanjé-Épée, s. 11. heinäkuuta 1967 Poitiers, Vienne, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hän saavutti 100 metrin aitajuoksussa Euroopan mestaruuden sekä hallikisoissa neljä arvokisamitalia.


title: Monique Tourret

text: Monique Tourret, silloiselta nimeltään Éwanjé-Épée, voitti 100 metrin aitajuoksussa juniorien Euroopan mestaruuden vuonna 1985. Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 hän karsiutui välierissä ajalla 13,39; alkuerissä hän juoksi ajan 13,16. Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui seitsemänneksi ajalla 13,14; välierissä hän juoksi ajan 12,95. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän voitti kultaa ajalla 12,79; välierissä hän juoksi ajan 12,66.


title: Monique Tourret

text: Tourret sijoittui Tokion MM-kilpailuissa 1991 neljänneksi ajalla 12,84. Barcelonan 1992 olympialaisissa hän karsiutui alkuerissä ajalla 13,73, ja samoin kävi Helsingin EM-kilpailuissa 1994 (loppuaika 13,29) ja Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 (13,13). Atlantan 1996 olympialaisissa hän pääsi ensimmäisistä alkueristä jatkoon ajalla 13,12 mutta karsiutui puolivälierissä ajalla 13,17.


title: Monique Tourret

text: Sevillan MM-hallikilpailuissa 1991 Tourret saavutti 60 metrin aitajuoksussa hopeaa ajalla 7,90. Barcelonan MM-hallikilpailuissa 1995 hän sijoittui neljänneksi ajalla 7,98.


title: Monique Tourret

text: EM-hallikilpailuissa Tourret saavutti hopeaa Glasgow'ssa 1990 Ranskan ennätyksellä 7,84 ja Genovassa 1992 ajalla 7,99 sekä pronssia Tukholmassa 1996 ajalla 8,09. Haagin EM-hallikilpailuissa 1989 hän sijoittui viidenneksi ajalla 8,22.


title: Monique Tourret

text: Monique Tourret voitti Ranskan mestaruuden ulkoradoilla 100 metrin aitajuoksussa vuosina 1989, 1990 ja 1991 sekä sisäradoilla 60 metrin aitajuoksussa vuosina 1991 ja 1992. Hän teki 100 metrin aitajuoksussa kahdesti Ranskan ennätyksen: elokuussa 1989 hän juoksi ajan 12,65 ja kesäkuussa 1990 ajan 12,56. Cindy Billaud sivusi ennätystä heinäkuussa 2014. Sisäradoilla Tourret juoksi Ranskan ennätykset 50 metrin aitajuoksussa (6,81) ja 60 metrin aitajuoksussa (7,84).


title: Dimítrios Petrokókkinos

text: Dimítrios Petrokókkinos (; 17. huhtikuuta 1878 – 10. helmikuuta 1942) oli kreikkalainen tennispelaaja ja olympiamitalisti. Hän pelasi Ateenan olympialaisissa 1896 sekä kaksin- että nelinpeleissä. Petrokókkinos voitti nelinpelissä hopeaa yhdessä Dionýsios Kásdagliksen kanssa. Kaksinpelissä hän putosi ensimmäisellä kierroksella hävittyään Evángelos Rállikselle ja oli jaetulla kahdeksannella sijalla.


title: Mallinkaistenjärvi

text: Mallinkaistenjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten, Jokimaan ja Löyttymäen kylien välissä sijaitseva järvi.


title: Mallinkaistenjärvi

text: Järven pinta-ala on 220 ha, mikä tekee siitä Janakkalan kunnan seitsemänneksi suurimman järven . Se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 22,6 kilometriä. Saaria on 20, joista yksi on yli hehtaarin, 12 ovat yli aarin ja 7 alle aarin kokoisia. Saarten yhteispinta-ala on 57,4 ha ja rantaviivan yhteispituus on 7,6 kilometriä. Järven vedenpinnan korkeus on 116,5 metriä mpy. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 11 277 tuhatta m³ ja sen keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 18,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee Olvi- ja Selkäsaarten kohdalla Isoselällä.


title: Mallinkaistenjärvi

text:
Järvi jakautuu Iso- ja Vähäselkään, joiden väliin jää 1,9 kilometriä pitkä Hirvisalo, jolla on peltoja ja kesäasutusta. Hirvisalon luoteispuolella sijaitsevat Vuohi-, Kotka-, Liki-, Kallio- ja Uimasaari, länsipuolella on vain pienet luodot, itäpuolella Selkä- ja Olvisaari, ja saaren eteläkärjen molemmilla puolilla muun muassa Koppi- ja Pillansaari. Järvellä on vielä joitakin erityisiä lahtia. Pohjoisessa ovat Niemelän ja Saarisenlahdet, länsirannassa Kylkiäisenlahti, itärannassa 850 metriä pitkä ja alle 100 metriä leveä Valskerinlahti, eteläisen Marjamäenlahden itäpuolelta työntyy koilliseen 10 metrisen salmen kautta Saparo.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Tämän sisällä järvi kuuluu Mallasjoen valuma-alueeseen. Järveen laskee seitsemän metsäojaa, joista huomattavimmat ovat Kylkiäisen lyhyt laskuoja järven itäosaan ja Huntti-, Iso- ja Pikkusuon sekä Mustavirran ja Hyvä-Valkeen yhteinen laskuoja Niemelänlahteen. Järven laskuoja lähtee Saparon pohjoispäästä ja se virtaa luontaisena alas koskeen, jonka jälkeen se kääntyy itää yhtyen Mallasjokeen.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Mallingaisjärvi". Järvi oli tuolloin täysin autio. Laskujoessa oli mylly kohdassa, jonka nimi oli ”Sammalisto”.


title: Mallinkaistenjärvi

text: Vuonna 1966 julkaistussa peruskartassa on mökkirakennuksia runsaana Hirvisalossa, järven eteläpäässä, Kylkiäisen laskuojan ympärillä ja Kärvenmaan niemessä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa niitä tuli lisää edellisten alueiden rannoille. Laskujoki putosi koskessa monta metriä ja teki mutkan koulun kohdalla, jonka jälkeen se yhtyi Mallasjoessa olevan sahan patoaltaaseen.


title: Mallinkaistenjärvi

text: Mallinkaistenjärvellä Kylkiäistenlahdella on oma kunnan omistama virkistysalue ja se on suosittua kesämökkiseutua. Sekä Karkkuniemessä että Valskerinlahdella on polun varressa laavut.


title: Saloistenjärvi

text: Saloistenjärvi eli myös Lempellonjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Lempellon kylän lähellä sijaitseva järvi.


title: Saloistenjärvi

text: Järven pinta-ala on 122 ha ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järveä ympäröivät harjut ja moreenikankaat, jotka eristävät järven valuma-alueen ympäristöstään pieneksi altaaksi. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja rannoista yli puolet ovat metsää ja loput peltoa. Järven lähiympäristössä on yli kymmenen maatilaa ja rannoille ja rantojen tuntumaan on rakennettu noin 50 vapaa-ajan asuntoa. Järven vedenpinnan korkeus on 135,8 metriä mpy.


title: Saloistenjärvi

text: Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Sääjärvenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee muutama lyhyt oja. Etelästä siihen tulee Puolukkasuolta soiden kuivatusoja ja Saloisten pelloilta pari peltoojaa. Isojärveen laskee Jukuanlahdelta lyhyt laskuoja järviä erottavan kannaksen ylitse Taipaleenlahteen. Vedet kulkeutuvat tämän jälkeen muutaman järven ketjussa lounaaseen, jossa Sääjärvenoja laskee Harvialassa Hiidenjokeen ja se puolestaan Vanajaveteen.


title: Saloistenjärvi

text: Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Lempeldonjärvi". Sen itärannalla sijaitsi ”Salois by” ja länsirannalla ”Lempeldo by”. Samaan aikaan järven länsipuolella ollutta Isojärveä kutsuttiin ”Saloisjärveksi”. Vielä vuoden 1964 peruskartassa järveä kutsuttiin Lempellonjärveksi, mutta vuoden 1975 kartassa oli kirjoitettuna ”Saloistenjärvi eli Lempellonjärvi”.


title: Mirja Jämes

text: Mirja Leena Salminen (o.s. Jämes, s. 13. lokakuuta 1924 Jyväskylä) on entinen suomalainen yleisurheilija.


title: Mirja Jämes

text: Jämes karsiutui Lontoon 1948 olympialaisten 80 metrin aitajuoksun alkuerissä. Hän voitti ensimmäisenä suomalaisnaisena akateemisen maailmanmestaruuden, 80 metrin aitajuoksussa vuonna 1947.


title: Mirja Jämes

text: Seuratasolla "Mirkku" Jämes edusti Jyväskylän Kisa-Tovereita. Hän voitti Suomen mestaruuden 80 metrin aitajuoksussa vuosina 1945, 1947 ja 1948, 100 metrin juoksussa vuosina 1945 ja 1947, pituushypyssä vuonna 1945 sekä 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuosina 1945, 1946, 1947 ja 1948.


title: Mallasjoki

text: Mallasjoki on noin 10 km pitkä joki pääosin Janakkalan Löyttymäen alueella, missä se on myös Hausjärven ja Janakkalan rajajokena. Joki saa alkunsa Janakkalan Saloisten Metsä-Eerolan ja Eerolan Kakarilammin suolta sekä Anttilan Rajalammesta. Löyttymäessä Mallasojan Suvantoon laskee Mallinkaistenjärven Saparosta tuleva Mallaspuro. Patolammesta laskevaa virtaa kutsutaankin jo Mallasjoeksi. Joki laskee Puujokeen Hausjärven rajalla.


title: Kyllikki Naukkarinen

text: Kyllikki Anna-Liisa Hirvonen (o.s. Naukkarinen, 20. maaliskuuta 1925 Enso – 12. helmikuuta 2011 Pori) oli suomalainen yleisurheilija.


title: Kyllikki Naukkarinen

text: Kyllikki Naukkarinen karsiutui Lontoon 1948 olympialaisten 80 metrin aitajuoksun alkuerissä. Seuratasolla hän edusti Porin Pyrintöä. Hän voitti Suomen mestaruuden 80 metrin aitajuoksussa vuosina 1946 ja 1949 (aika 12,5) sekä saavutti SM-hopeaa samassa lajissa vuosina 1947 ja 1948.


title: Kyllikki Naukkarinen

text: Hän voitti TUL:n mestaruuden 80 metrin aitajuoksussa vuosina 1946, 1947 ja 1951 sekä joukkuevoimistelussa vuonna 1950; lisäksi hän saavutti hopeamitaleja korkeushypyssä ja pituushypyssä. Kova aikalaiskilpakumppani oli Reposaaren Maire Österdahl.


title: Tony Marsh

text: Anthony Ernest "Tony" Marsh (20. heinäkuuta 1931 Stourbridge, Englanti – 7. toukokuuta 2009) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui viiteen Formula 1 -osakilpailuun kausilla 1957–1958 ja 1961. Hän oli parhaimmillaan kahdeksas Saksan GP:ssä 1958.


title: Tony Marsh

text: Marsh on voittanut Britannian Hillclimbing -sarjan mestaruuden kuudesti vuosina 1955–1957 ja 1965–1967. Hän kilpaili myös vuoden 1970 Le Mansin 24 tunnin ajossa John Wagstaffin kanssa. Marsh palasi kilpailemaan vuonna 1986 Marchilla. Hänen ajajansa Simon Law kuoli kolarissa Brighton Speed Trialsissa vuonna 1993. Marsh kuoli vuonna 2009 jouduttuaan sairaalaan hengitysvaikeuksien takia.


title: Leslie Marr

text: Leslie Marr (s. 14. elokuuta 1922 Durham, Englanti) on entinen brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahteen Formula 1 -osakilpailuun kausilla 1954–1955. Hän oli 13. vuoden 1954 Britannian GP:ssä. Marr voitti MM-sarjaan kuulumattoman Cornwall MRC F1 -kilpailun vuonna 1955. Hän oli samana vuonna neljäs Uuden-Seelannin GP:ssä.


title: George S. Robertson

text: George Stuart Robertson (25. toukokuuta 1872 – 29. tammikuuta 1967) oli brittiläinen yleisurheilija, tennispelaaja, tiedemies ja olympiamitalisti. Robertson opiskeli Oxfordin yliopistossa, jossa hän voitti Gaisford-palkinnon kreikkalaisesta runoudesta vuonna 1894 sekä Oxford Blue-palkinnon moukarinheitosta. Hän lähti Ateenan olympialaisiin 1896 nähtyään mainoksen niistä Lontoossa. Robertson aikoi kilpailla moukarinheitossa, mutta koska sitä ei järjestetty, hän osallistui kiekonheittoon. Kiekonheitossa hän sijoittui neljänneksi tuloksellaan 25,20 m, joka on olympiahistorian huonoin tallella oleva kiekonheittotulos. Tenniksessä Robertson hävisi ensimmäisellä kierroksella Kreikan Konstantinos Paspatikselle. Myös nelinpelissä Robertson ja hänen parinsa Edwin Flack hävisivät ensimmäisen ottelunsa, mutta koska he olivat saaneet vapaan pääsyn välieriin, he saivat pronssia.


title: George S. Robertson

text: Robertson muistetaan myös hänen esityksestään olympialaisten päättäjäisissä. Hän lausui muinaiskreikaksi kirjoittamansa oodin urheilijoiden kyvykkyydelle.


title: Pyörökaarityyli

text: Pyörökaarityyli () on 1800-luvulla Saksassa syntynyt historisoiva arkkitehtuurin tyylisuuntaus, joka yhdisteli aineksia varhaiskristillisestä, bysanttilaisesta, normandialaisesta, romaanisesta ja varhaisrenessanssin arkkitehtuurista.


title: Pyörökaarityyli

text: Pyörökaarityylillä on keskeinen asema Ernst Lohrmannin intendenttikauden ajan (1841-65) suomalaisessa kirkkoarkkitehtuurissa, ja monet uusgoottilaisiksi nimitetyistä kirkoista ovat paremminkin sen edustajia.


title: Looking Glass

text: Looking Glass (engl. 'kuvastin') voi tarkoittaa seuraavia:Sanalla voidaan viitata myös ainakin seuraaviin asioihin:


title: Bhutanin jalkapallomaajoukkue

text: Bhutanin jalkapallomaajoukkue edustaa Bhutania kansainvälisissä miesten jalkapallokilpailuissa ja sitä hallinnoi Bhutanin jalkapalloliitto. Bhutanin jalkapallomaajoukkue on virallisesti perustettu vuonna 1983, mutta FIFA:n jäsenyyden se sai vasta vuonna 2000.


title: Bhutanin jalkapallomaajoukkue

text: Maajoukkue ei ole kertaakaan esiintynyt MM-kisoissa eikä Aasian maanosaliiton mestaruuskilpailuissa.


title: JC Chasez

text: Joshua Scott ”JC” Chasez (s. 8. elokuuta 1976) on yksi ’N Sync-poikabändin laulajista ja myös kritiikistään tunnettu tuomariston jäsen "America’s Best Dance Crew’ssa".


title: Venäjän koripallon superliiga-kausi 2008–2009

text: Kausi 2008–2009 oli 18. kausi, jolloin pelattiin Venäjän koripallon superliigan mestaruudesta. Teemu Rannikko oli kauden aikana ainoa suomalainen, joka pelasi sarjaa. Hänen joukkueensa oli Himki BK. Kauden voitti TsSKA Moskova.


text: Runkosarjan voitti PBK TsSKA Moskova.


title: Sarah Sjöström

text: Sarah Fredrika Sjöström (s. 17. elokuuta 1993) on ruotsalainen uimari, joka on voittanut yhden olympiakullan, seitsemän maailmanmestaruutta pitkällä ja kolme lyhyellä radalla sekä kymmenen Euroopan-mestaruutta pitkällä ja kahdeksan lyhyellä radalla. Hän edustaa seuratasolla Södertörns SS -seuraa. Häntä valmentaa englantilainen Carl Jenner.


title: Sarah Sjöström

text:
Sjöström voitti 100 metrin perhosuinnin Euroopan-mestaruuden 14-vuotiaana Eindhovenissa 2008 ajalla 58,44. Välierissä hän ui Ruotsin ennätyksen 58,38. Lisäksi hän kuului neljänneksi sijoittuneeseen Ruotsin 4 × 100 metrin sekauintiviestijoukkueeseen. Pekingin olympialaisissa hän karsiutui 100 metrin perhos- ja selkäuinnin alkuerissä. 4 × 100 metrin sekauintiviestissä Ruotsi hylättiin loppukilpailussa. Rijekan lyhyen radan EM-kilpailuissa 2008 hän sai hopeaa 4 × 50 metrin vapaauintiviestissä.
Sjöström voitti 100 metrin perhosuinnin maailmanmestaruuden Roomassa 2009 uudella maailmanennätysajalla 56,06. Hän teki jo välierissä maailmanennätyksen 56,44, joka rikkoi Inge de Bruijnin Sydneyn olympialaisissa 2000 tekemän entisen ennätyksen 0,17 sekunnilla. Hän sijoittui lisäksi kuudenneksi 50 metrin perhosuinnissa ja Ruotsin joukkueen jäsenenä viidenneksi 4×100 metrin vapaauintiviestissä. Saman vuoden Istanbulin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän sai hopeaa 4 × 50 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä. Budapestin pitkän radan EM-kilpailuissa 2010 hän voitti 100 metrin perhosuinnin Euroopan-mestaruuden ajalla 57,32 sekä sai hopeaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä ja pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Shanghain MM-kilpailuissa 2011 hän oli neljäs 200 metrin vapaauinnissa sekä 50 ja 100 metrin perhosuinnissa.


title: Sarah Sjöström

text: Sjöström voitti Debrecenin pitkän radan EM-kilpailuissa 2012 kultaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 53,61 ja 50 metrin perhosuinnissa ajalla 25,64 sekä sai hopeaa 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Lontoon olympialaisissa hän sijoittui 100 metrin perhosuinnissa neljänneksi sekä karsiutui 50, 100 ja 200 metrin vapaauinnin välierissä. 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä Ruotsi hylättiin loppukilpailussa.


title: Sarah Sjöström

text: Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 Sjöström voitti kultaa 100 metrin perhosuinnissa ajalla 56,53. Lisäksi hän sai hopeaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,89 sekä sijoittui neljänneksi 50 ja 200 metrin vapaauinneissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Saman vuoden lyhyen radan EM-kilpailuissa Herningissä hän voitti kultaa 50 metrin perhosuinnissa ajalla 24,90 ja 100 metrin perhosuinnissa ajalla 55,78, sai hopeaa 50 ja 100 metrin vapaauinneissa ja 4 × 50 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 4 × 50 metrin sekauintiviestissä.


title: Sarah Sjöström

text: Ruotsin mestaruuskilpailuissa heinäkuussa 2014 Sjöström teki uuden 50 metrin perhosuinnin maailmanennätyksen ajalla 24,43. Saman vuoden Berliinin pitkän radan EM-kilpailuissa hän voitti kultaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,67, 50 metrin perhosuinnissa ajalla 24,98 ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Lisäksi hän sai hopeaa 50 metrin vapaauinnissa, 100 metrin perhosuinnissa sekä 4 × 200 metrin vapaa- ja 4 × 100 metrin sekauintiviesteissä.


title: Sarah Sjöström

text: Sjöström voitti Dohassa 2014 lyhyen radan maailmanmestaruuden 200 metrin vapaauinnissa (ajalla 1.50,78), 50 metrin perhosuinnissa (24,58) ja 100 metrin perhosuinnissa (54,61) sekä sijoittui toiseksi 100 metrin vapaauinnissa. Kazanin MM-kilpailuissa 2015 hän sai kultaa 50 metrin perhosuinnissa ajalla 24,96 ja 100 metrin perhosuinnissa ajalla 55,64, hopeaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,70 ja naisten 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä pronssia 50 metrin vapaauinnissa ajalla 24,31. Netanyan lyhyen radan EM-kilpailuissa 2015 hän voitti 100 metrin vapaauinnin ajalla 51,37, 50 metrin perhosuinnin ajalla 24,58 ja 100 metrin perhosuinnin ajalla 55,03. Lisäksi hän sai hopeaa 50 metrin vapaauinnissa ja 4 × 50 metrin sekauintiviestissä.


title: Sarah Sjöström

text: Sjöström voitti Lontoossa 2016 Euroopan-mestaruuden 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,82, 50 metrin perhosuinnissa ajalla 24,99 ja 100 metrin perhosuinnissa ajalla 55,89. Lisäksi hän sai pronssia 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä. Hän saavutti saman vuoden Rio de Janeiron olympialaisissa kultaa 100 metrin perhosuinnissa maailmanennätysajalla 55,48, hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.54,08 ja pronssia 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,99. 50 metrin vapaauinnissa hän karsiutui välierissä. Hän sijoittui Ruotsin joukkueessa viidenneksi sekä 4 × 100 että 4 × 200 metrin vapaauintiviesteissä.


title: Sarah Sjöström

text: Sjöström saavutti Budapestin MM-kilpailuissa 2017 kultaa 50 metrin vapaauinnissa ajalla 23,69 (välierissä maailmanennätys 23,67), 50 metrin perhosuinnissa ajalla 24,60 ja 100 metrin perhosuinnissa ajalla 55,53 sekä hopeaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,31.. Lisäksi hän teki 4 × 100 metrin vapaauintiviestin avausosuudella 100 metrin vapaauinnin maailmanennätyksen 51,71. Joulukuussa 2017 lyhyen radan EM-kilpailuissa Kööpenhaminassa hän voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa, 100 metrin perhosuinnissa ja 4 × 50 metrin sekauintiviestissä sekä hopeaa 100 metrin vapaauinnissa, 100 metrin sekauinnissa ja 4 × 50 metrin vapaauintiviestissä. Glasgow'n pitkän radan EM-kilpailuissa 2018 hän voitti kultaa 50 ja 100 metrin vapaauinnissa sekä samojen matkojen perhosuinnissa.


title: MUSIS

text: MUSIS ("Multinational Satellite-based Imagery System for Surveillance, Reconnaissance and Observation") on eräiden EU-maiden kehittämä sotilaallinen kaukokartoitussatelliittijärjestelmä. Maat ovat Saksa, Ranska, Italia, Espanja, Belgia ja Kreikka. Ensimmäinen satelliitti laukaistaneen vuonna 2015. Huhtikuussa 2010 julkisuudessa – yhdysvaltalaisessa lähteessä – on esitetty, että MUSIS-hanke olisi kuivumassa kokoon. Vuoden 2010 lopulla Ranska tilasi kaksi MUSIS-satelliittia EADS Astriumilta yhden miljardin euron hintaan. Vuoden 2011 huhtikuussa Belgian puolustusministeriön edustaja on väittänyt MUSIS-hankkeen olevan keskeytymässä. Ilmeisesti Ranskan tilasikin vuoden 2010 lopussa kaksi CSO-satelliittia, jotka toetuttavat Atrium ja Thales Alenia. Valmistuksen jako kilpailijoiden kesken vaikuttaa "lead market"-tyyppiseltä yritystuelta.


title: MUSIS

text: Optinen osa satelliittijärjestelmästä on perua Ranskan Helios-vakoulusatelliitteista ja Ranskan Pleiades-ohjelman vuonna 2010 laukaistavasta Orfeo-satelliittista. Tutka osuus satelliittijärjestelmästä perustuu Saksan SAR-Lupe-satelliitteihin ja Italian COSMO-Skymed-satelliitteihin – näitä satelliitteja on piakkoin taivaalla kaikkiaan yhdeksän kappaletta. Espanjan SEOSAT-satelliiteista tulee osa tätä järjestelmää.


title: SEOSAT

text: SEOSAT/Ingenio on Espanjan satelliittikaukokartoitusjärjestelmä.


title: SEOSAT

text: EADS rakentaa Espanjan rahoituksella SEOSAT-satelliitin ESAn puitteissa. Satelliitti valmistunee vuonna 2011.


title: SEOSAT

text: Satelliittissa on optinen kuvausjärjestelmä, jonka erotuskyky on 2,5 metriä, ja lähi-infrapuna-alueen kuvausjärjestelmä, jonka erotuskyky on 10 metriä.


title: SEOSAT

text: Sen sisarsatelliitti SEOSAR on sotilaallinen tutkasatelliitti, joka liittyy EU:n MUSIS-järjestelmään. Se valmistuu vuonna 2015.


title: Johannes Lahti

text: Johannes Kristian Lahti (29. toukokuuta 1952 Turku – 1. maaliskuuta 2017 Turku) oli suomalainen kymmenottelija ja valokuvaaja. Hän edusti urheilijana Turun Urheiluliittoa. Valokuvaajana hän julkaisi useita valokuvateoksia.


title: Johannes Lahti

text: Lahti edusti Suomea vuoden 1976 olympialaisissa Montrealissa ja vuoden 1980 olympialaisissa Moskovassa sijoittuen kummallakin kerralla yhdenneksitoista. Montrealissa hänen loppupisteensä olivat 7650 ja Moskovassa 7725. Hän osallistui myös kaksiin EM-kisoihin: vuonna 1978 Prahassa hän oli seitsemäs oteltuaan tuloksen 7875 pistettä, mutta vuonna 1982 Ateenassa hän joutui keskeyttämään.


title: Johannes Lahti

text: Lahti voitti urallaan henkilökohtaisissa lajeissa yhteensä neljä SM-kultaa, yhden hopean ja pronssin ulkoradoilla sekä hopean sisäradoilla; hopeamitalit hän saavutti korkeushypyssä. Otteluennätyksensä 8 090 pistettä hän otteli vuoden 1978 Kalevan kisoissa (silloin käytössä olleen taulukon mukaan tulos oli 8 109 pistettä). Korkeushyppyennätyksensä 216 cm hän hyppäsi vuonna 1971 ja jäi tuolloin vain yhden senttimetrin päähän Suomen ennätyksestä.


title: Johannes Lahti

text: Lahti ylitti 19. syyskuuta 1976 ensimmäisenä suomalaisena 8 000 pisteen rajan epävirallisessa kilpailussa Turussa. Tulosta 8041 ei hyväksytty viralliseksi Suomen ennätykseksi.


title: Johannes Lahti

text: Ulkoradoilla


title: Johannes Lahti

text: Sisäradoilla


title: Johannes Lahti

text: Valokuvaajana Lahti oli erikoistunut luonto- ja maisemakuvaukseen. Hän on kuvannut etenkin varsinaissuomalaisia aiheita ja julkaissut useita valokuvateoksia.


title: Lazyboy TV

text: Lazyboy TV on pop/spoken wordia tekevän musiikkiprojekti Lazyboyn ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa albumi. Se julkaistiin vuonna 2004.


title: Theophilus Metcalfe

text: Theophilus Metcalfe (k. n. 1646) oli 1600-luvulla elänyt englantilainen pikakirjoittaja ja pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.


title: Theophilus Metcalfe

text:
Metcalfe toimi Lontoossa pikakirjoittajana ja pikakirjoituksen opettajana.
Hän julkaisi vuonna 1633 oppikirjan pikakirjoitusjärjestelmästään nimellä "Radio-Stenography or Short Writing". Järjestelmä oli pääpiirteiltään samantyyppinen kuin John Willisin, Edmond Willisin ja Thomas Sheltonin hiukan aikaisemmin julkaisemat englantilaiset järjestelmät.


title: Satu Jääskeläinen

text: Satu Jääskeläinen (nyk. Okkonen) (s. 4. huhtikuuta 1970) on suomalainen juoksija, jonka päämatkat olivat 400 ja 800 metriä. Hän edusti Pyhäjärven Pohtia, Tervon Urheilijoita, Joensuun Katajaa ja Lahden Ahkeraa. Häntä valmensivat Reijo Honkanen, Pauli Pakarinen ja Timo Hietanen.


title: Satu Jääskeläinen

text: Jääskeläinen edusti Suomea 800 metrin juoksussa vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa ja vuoden 1994 EM-kisoissa Helsingissä. Hän on Suomen kaikkien aikojen tilastossa 400 metrin kolmastoista ja 800 metrin neljäs.


title: Satu Jääskeläinen

text: Ulkoradoilla


title: Satu Jääskeläinen

text: Sisäradoilla


title: Odottamaton ehdotus

text: Odottamaton ehdotus (engl. The Proposal) on yhdysvaltalainen romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Anne Fletcher. Käsikirjoituksen laati Pete Chiarelli ja pääosissa ovat Sandra Bullock ja Ryan Reynolds. Elokuva julkistettiin 18. kesäkuuta 2009 Australiassa ja 19. kesäkuuta Pohjois-Amerikassa (Touchstone Pictures).


title: Blood Red Shoes

text: Blood Red Shoes on vuonna 2005 Brightonissa perustettu brittiläinen indie rock -duo.


title: Glasshouse (romaani)

text: Glasshouse on Charles Strossin vuonna 2006 ilmestynyt tieteisromaani.


title: Glasshouse (romaani)

text: Glasshouse käsittelee virtuaalitodellisuutta, singulariteettia ja transhumanismia.


title: Glasshouse (romaani)

text: Kirja on voittanut Prometheus ja Kurd-Laßwitz -palkinnot.


title: Glasshouse (romaani)

text: Tulevaisuudessa ihmiset ja muut älylliset lajit elävät madonreikien avulla kytketyssä galaksissa. Henkilö, ja samalla hänen tietoisuutensa, voidaan "A-portin" (engl. "A-gate") avulla muuntaa digitaaliseksi ja lähettää madonreiän avulla hetkessä valovuosien päähän, jossa ruumis kootaan uudelleen. A-portteja voi käyttää tavaroiden valmistukseen ja esimerkiksi henkilön itsensä varmuuskopioimiseen. Keinotekoinen niukkuus on kadonnut lähes kokonaan teknologian myötä. A-portit ovat edullisia ja niitä on kaikkialla. Tällä teknologialla henkilö voi tehdä itsestään useita kopioita, joiden muistiosaset ja ymmärrys voidaan jälkikäteen integroida yhdeksi henkilöksi. Kuolemaa ei enää pidetä vakavana rikoksena, koska lähes kaikki tekevät itsestään varmuuskopioita. Henkilön ikä ei ole enää biologisesti rakennettu, koska henkilö voi A-portin avulla valmistaa uuden kehon ja siirtää siihen tietoisuutensa. Tässä todellisuudessa ei ole myöskään epätavallista, että henkilö kokeilee elää toisena lajina ja/tai toisena sukupuolena elämänsä aikana.


title: Glasshouse (romaani)

text: Kirjan päähenkilö Robin on entiseltä ammatiltaan sotilas. Robin osallistui "sensuurisotiin", josta hänelle tuli vakavia henkisiä traumoja. Hänen muistinsa "nollattiin", jotta hän voisi elää tavallista elämää sodan jälkeen.


title: Glasshouse (romaani)

text: Sensuurisodan syy oli Curious Yellow (tietokonevirus, mato), joka saastutti suurimman osan galaksin A-portteja ja henkilöiden kantamat kyberneettiset implantit. Curious Yellow levisi henkilöiden kantamien implanttien kautta portista toiseen. Madon tarkoitus on tuntematon, mutta siitä tiedetään, että se tuhoaa saastuneen henkilön muistista tiettyjä asioita kuten historiallista tietoa. Mato muuttaa henkilöä kun hän kulkee A-portin kautta. Mato käytti myös A-portteja rakentamaan aseita ja suorittamaan hyökkäyksiä.


title: Glasshouse (romaani)

text: Robin osallistuu muistinnollauksen jälkeen yhteiskunnalliseen ja psykologiseen ihmiskokeeseen, jossa suuri joukko ihmisiä eristetään yhteiskunnasta elämään keskenään "pimeiden aikojen" teknologiatasolla (1950-2040 vuosien ihmiskuntaa vastaava teknologia). Kokeeseen osallistuu taustaltaan samankaltaisia henkilöitä, henkilöitä joiden muisti on nollattu. Henkilöille annetaan uudet nimet koeympäristöön. Robin muutetaan kokeeseen naispuoliseksi henkilöksi nimeltään Reeve. Kokeeseen osallistuu myös hänen tietämättään hänen tuttujaan, ja erityisesti hänen rakastajansa Kay (nainen), joka muutetaan miespuoliseksi henkilöksi nimeltään Sam.


title: Glasshouse (romaani)

text: Kokeen aikana Robinia masentavat pimeiden aikojen epäilyttävät ja epärationaaliset yhteiskunnalliset normit sekä kokeen järjestäjien näennäinen välinpitämättömyys ja hämärät motiivit. Robin alkaa tutkia kokeen järjestäjien motiiveja, ja havaitsee, että heidät on kaikki saastutettu Curious Yellown kaltaisella madolla. Robinille alkaa herätä piilotettuja muistikuvia hänen menneisyydestään. Niissä paljastuu, että Robin lähetettiin tarkoituksella tähän kokeeseen muistinnollauksen kautta, jotta Robinin todellinen syy kokeeseen osallistumiseen ei paljastuisi. Robin lähetettiin tutkimaan koetta, koska paljastui mahdollisuus, että kokeen taustalla olevilla henkilöillä voisi olla kytköksiä "kognitiivisiin diktatuureihin" ja Curious Yellow -matoon. Robin tajuaa, että kokeen tarkoituksena on kehittää uusi vaarallisempi Curious Yellow, jolla luotaisiin uusia kognitiivisia diktatuureja galaksiin. Robin (Reeve) alkaa valmistella vastarintaa tuhotakseen kokeen sisältä päin.


title: Robert Thirsk

text: Robert Brent "Bob" Thirsk (s. 17. elokuuta 1953) on kanadalainen insinööri, lääkäri ja Kanadan avaruusjärjestön (CSA) astronautti. Hän on naimisissa montrealilaisen Brenda Biasuttin kanssa. Heillä on kolme lasta. Thirsk suoritti konetekniikan diplomi-insinöörin tutkinnon ("M.Sc.") MIT:ssä 1978, lääkärintutkinnon McGill Universityssä 1984 ja MBA-tutkinnon MIT Sloan School of Managementissa 1998.


title: Robert Thirsk

text: Thirsk oli erikoistumassa perhelääkäriksi Queen Elizabeth Hospitalissa, Montrealissa, kun National Research Council of Canada valitsi hänet joulukuussa 1983 Kanadan astronauttiohjelmaan. Hän aloitti astronauttikoulutuksen helmikuussa 1984. Hän on perehtynyt muun muassa avaruuslääketieteeseen ja painottomuuden vaikutukseen sydämelle ja verisuonille. Hänen tiiminsä kehitti ja testasi kokeellista "painottomuuspukua".


title: Robert Thirsk

text: 20. heinäkuuta 1996 Thirsk lensi avaruussukkulalennolla STS-78 (Spacelab-lento) tehtäväspesialistina. Lennolla ollessaan Thirsk kirjoitti kaksi artikkelia "Calgary Sun" sanomalehteen. Kyseessä oli ensimmäinen kerta jolloin astronautin kirjoittama sanomalehtiartikkeli ilmestyi painettuna astronautin ollessa vielä kiertoradalla.


title: Robert Thirsk

text: Hänet laukaistiin tehtäväspesialistina Sojuz TMA-15 lennolla 27. toukokuuta 2009 Kansainvälisellä avaruusasemalla (ISS). Thirsk oli ensimmäinen Sojuz-aluksella lentänyt kanadalainen astronautti. Hän toimi lentoinsinöörinä ISS:n Retkikunta 20:ssä ja Retkikunta 21:ssä. ISS:llä hän tutki painottomuuden pitkäaikaisvaikutuksia Hän palasi Maahan lennolla Sojuz TMA-15 1. joulukuuta 2009.


title: Robert Thirsk

text: Thirsk tapasi avaruuslentonsa aikana kaksi muuta kanadalaista ISS:llä: Julie Payetten (avaruussukkula Endeavourin lento STS-127) ja Guy Lalibertén (Sojuz TMA-16 myöhemmin vuoden 2009 aikana.) Thirskin ja Payetten tapaaminen oli ensimmäinen kerta jolloin kaksi kanadalaista kohtasi avaruudessa.


title: Rudolf Clausius

text: Rudolf Julius Emanuel Clausius (synt. Rudolf Gottlieb; 2. tammikuuta 1822 Köslin, Pommeri, nykyinen Luoteis-Puola – 24. elokuuta 1888 Bonn, Saksa) oli saksalainen fyysikko. Hän muotoili termodynamiikan toisen pääsäännön, jota Sadi Carnot oli jo kehitellyt, ja keksi käsitteen entropia.


title: Rudolf Clausius

text: Hän esitti myös kineettisen kaasuteorian samanaikaisesti August Kröningin ja William Thomsonin eli lordi Kelvinin kanssa. Clausiusta pidetään yhtenä termodynamiikan eli lämpöopin perustajista.


title: Rudolf Clausius

text: Clausius aloitti opintonsa Berliinin yliopistossa epävarmana pääaineen valinnasta. Hän päätyi suorittamaan tutkinnon matematiikasta ja fysiikasta, ja toimi lukion opettajana samalla kuin jatkoi opintojaan. Hän väitteli Hallen yliopistossa vuonna 1848.


title: Rudolf Clausius

text: Clausius–Clapeyronin yhtälö on nimetty Clausiuksen ja Benoît Paul Émile Clapeyronin mukaan.


title: Marjatta Kilpi

text: Irja Marjatta Kilpi (19. huhtikuuta 1935 Helsinki – 23. syyskuuta 1998 Heinola) oli suomalainen kirjailija. Koulutukseltaan hän oli historian maisteri. Hän teki työtä kustannustalossa ja kirjastossa.


title: Marjatta Kilpi

text: Kirjailija, toimittaja ja suomentaja Tuomas Kilpi on Marjatta Kilven poika.


title: Louis Prosper Guénin

text: Louis Prosper Guénin oli ranskalainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä.


title: Louis Prosper Guénin

text: Guénin jatkoi Aimé Paris'n pikakirjoitusjärjestelmän kehitystyötä ja julkaisi siitä 1870- ja 1880-luvuilla aikaisempaa parempia oppikirjoja. Hän muun muassa kehitti järjestelmän lyhennyskäytäntöjä siten, että järjestelmällä voitaisiin kirjoittaa entistä nopeammin.


title: Poás

text: Poás on kerrostulivuori Costa Ricassa, 45 kilometriä maan pääkaupungista San Josésta koilliseen. Korkeutta vuorella on 2 708 metriä. Poás on yksi Costa Rican aktiivisimmista tulivuorista, ja se on purkautunut viimeksi vuonna 2010.


title: Poás

text: Poásilla on kolme kraatteria. Huipulla sijaitsee kaksi kraatterijärveä, joista eteläisempi on nimeltään Botos. Se on kirkas- ja kylmävetinen. Botos on viimeksi purkautunut noin 7 500 vuotta sitten. Pohjoisempi kraatterijärvi on nimeltään Laguna Caliente. Se puolestaan lukeutuu maailman happoisimpiin järviin ja sen pH on miltei nolla. Laguna Calientella on tapahtunut useasti hydrovulkaanisia purkauksia vuoden 1828 jälkeen, jolloin ensimmäinen purkaus tapahtui.


title: Poás

text: Tulivuorella vierailee vuosittain tuhansittain ihmisiä.


title: Poas

text: Poas voit tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Tuhkamarkkinat

text: Tuhkamarkkinat on alun perin keskiajalta, ja sittemmin vuodesta 1995 lähtien järjestetty markkinatapahtuma Naantalissa.


title: Tuhkamarkkinat

text: Nykyään se järjestetään helmikuussa laskiaisen aikoihin. Markkinat ovat yksipäiväiset ja sillä on myynnissä perinnetuotteita, elintarvikkeita ja muuta toritavaraa, näytillä on kotieläimiä, sekä muuta markkinatapahtumaa. Myös Naantalin kirkossa pidettävä Tuhkamessu ja erilaiset kulkueet kuuluvat ohjelmistoon, joka vaihtelee vuosittain ja perustuu Naantalin historiaan. Markkinapaikkoja on keskustan torin ja vanhassakaupungissa vanhantorin ja Itsenäisyydenaukion ympäristössä.


title: Tuhkamarkkinat

text: Tuhkamarkkinat pidettiin ensimmäisen kerran tuhkakeskiviikkona 23. helmikuuta 1452, mistä markkinoiden nimikin juontaa juurensa. Silloin markkinat saattoivat kestää viikonkin ja tapahtumaan kuului kirkollinen kulkue, kaupankäyntiä ja hallinnon tiedotuksia. Alun perin markkinakenttänä toimi merenjää, mutta epävakaiden jääolosuhteiden takia ne siirrettiin nykyiselle paikalleen Mannerheiminkadun ympäristöön.


title: Tuhkamarkkinat

text: Turku painosti Naantalia, koska se halusi suositut markkinat itselleen. Tämän seurauksena Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa kielsi markkinat ensimmäisen kerran vuonna 1531. Naantali sai kuitenkin markkinat takaisin, mutta Turku jatkoi painostustaan, kunnes vuonna 1748 se sai ne ja Naantali joutui ottamaan Tuhkamarkkinoiden tilalle Matinpäivänmarkkinat. Turun halukkuus tuhkamarkkinoita kohtaan johtui myös sen pyrkimyksistä liittää Naantali itseensä. Myöhemmin Naantali sai takaisin oikeudet Tuhkamarkkinoihin, mutta kiinnostus alkoi hiipua ja järjestyshäiröitä varten jouduttiin kutsumaan kasakoitakin Turusta, joten maistraatti kielsi markkinat vuonna 1881, kunnes vuonna 1995 perinne taas jatkui.


title: The Porn Kings

text: The Porn Kings on brittiläinen elektronista musiikkia esittävä yhtye. Yhtye aloitti toiminnan vuonna 1996 ja julkaisi ensimmäisen singlensä "Up to No Good" samana vuonna.


title: Zanramon

text: Ylipäällikkö Zanramon () on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä Turtlesien vihollinen. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 "Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden numerossa kuusi. Zanramon oli Triceratonien tasavallan johtaja, joka kävi sotaa kenraali Blanquen johtaman federaation kanssa.


title: Zanramon

text: Zanramon oli armoton Triceratonien tasavallan johtaja, joka kävi sotaa liittotasavaltaa vastaan. Kuullessaan sotilailtaan erään Fugitoidin omaavan kyvyn luoda siirtymä laitteen, jonka sen oli tarkoitus luoda liittotasavallan armeijan käyttöön Zanramon päätti käskeä sotilaitaan sieppaamaan Fugitoidi ennen heitä. Sotilaat onnistuivat Fugitoidin sieppaamisessa komentaja Mozarin johdolla, jotka toivat hänet Zanramonin eteen. Zanramon pyysi rakennuttamaan laitteen, mutta Fugitoidi kieltäytyi. Samalla Zanramonin sotilaat huomasivat transsissa olleet Turtlet, jotka Fugitoidi tunnisti ja myönsi heidän olevan ystäviään. Zanramon näki tilaisuutensa ja kiristi Fugitoidia uhkaen tappaa Turtlet mikäli Fugitoidi ei suostuisi rakentamaan laitetta. Fugitoidi mietti asiaa, mutta koki uuden yllätyksen kun Zanramon laittoi Turtlet TRI Sports tapahtumaan, jossa avaruusolennot taistelevat toisiaan vastaan gladiaattorien tavoin. Päivän kohokohtana oli Turtlet vastaan neljä lajin mestaria, joiden oli tarkoitus tappaa taistelun aikana. Turtlet kuitenkin voittivat gladiaattorit ja syöksyivät Fugitoidin perään ottaen samalla Zanramonin panttivangiksi. He yrittivät uhkailla Zanramonia viemään nopeimman aluksen luokse, jonka hän myös teki. Zanramonin sotilaat olivat kuitenkin laskelmoineet tilanteen ja olivat ennen Turtleja paikalla. Samassa hyökkäyksessä he kuitenkin ampuivat vahingossa ylipäällikkönsä Zanramonin.


title: Zanramon

text: Vuoden 2003 Turtles-sarjassa Zanramon esiintyi ensi kerran jaksossa "Kilpikonnat avaruudessa, osa 3/5: Telkien takana", vuonna 2003. Hänellä oli samankaltainen rooli kuin sarjakuvissa johtaessaan Triceretoneja ja yritti saada haltuunsa siirymälaitetta. Hänen joukkonsa onnistuivat sieppaamaan Fugitoidin ja Turtlet, mutta he onnistuivat pakenemaan Traximusin avulla. Zanramon joutui sarjakuvan tavoin vangiksi, mutta ei joutunut ammutuksi vaan jäi henkiin vartijoiden pelastettua hänet.


title: Zanramon

text: Tricaratonit lopulta löysivät kadonneet Turtlet ja erityisesti Fugitoidin, jotka olivat maaplaneetalla. Zanramonin joukot valloittivat maaplaneetan toivoen pystyvänsä sieppaamaan Fugitoidin. Hän käskee myös maan asukkaita tuomaan hänelle Fugitoidin, jonka myötä jättäisi planeetan rauhaan. Fugitoidi kuitenkin onnistui myöhemmin vapauttamaan viruksen, joka jumitti liittovaltion alukset, jonka myötä Zanramon näki tilaisuutensa tuhota vihollisensa. Komentaja Mozar kuitenkin kieltäytyi tottelemastaa julmaa käskyä, jonka seurauksena olisi tuhoutunut omiakin aluksia. Hän liittyi Traximusin johtamaan kapinallisryhmään jotka syrjäyttivät Zanramonin valtaistuimeltaan ja veivät hänet vankilaan yhdessä kenraali Blanquen kanssa.


title: Zanramon

text: Sarjassa hahmon äänenä toimi David Brimmer, joka tunnettiin sarjassa nimellä Michael Alston Bailey.


title: Zanramon

text: Zanramon esiintyi vuonna 2005 -pelissä ensimmäisen tason yhdestä pomovastuksista.


title: Rumo Ylämaailmassa

text: Rumo Ylämaailmassa ("Rumo & Die Wunder im Dunkeln") on saksalaisen Walter Moersin kirjoittama Zamonia-kirjasarjan kolmas osa. Saksankielisestä alkuteoksesta poiketen "Rumo & Die Wunder im Dunkeln" on julkaistu Suomessa kahtena kirjana, jotka muodostavat oman Pimeyden ihmeet -sarjan. Sen toinen osa, Rumo Alimaailmassa, julkaistiin vuonna 2006.


title: Rumo Ylämaailmassa

text: Kirja sijoittuu, kuten osa muistakin Walter Moersin kirjoista, Zamoniaan. Tarina alkaa kaukkangerien maatilalta, jonne hyökkää kyklooppien lauma. Rumo otetaan muiden mukana vangiksi meressä vaeltavien paholaiskallioiden uumeniin, missä Rumo tapaa Haikalamato Smeikin. Smeikin avulla Rumo vapauttaa kaukkangerit kykloopeiltä. Kirjassa Rumo seuraa merkillistä hopearihmaa, joka leijuu hajujenmaailmassa korkealla muiden yllä. Rihma johtaa Wolpertingiin, Rumon oman lajin kaupunkiin, ja Rumo tapaa kauniin wolpertingneidon, Ralan. Rumo rakastuu Ralaan, mutta saa vihamiehekseen Ralan veljen, Rolvin. Rumo lähtee nornametsään, jotta saisi itselleen palan puuta, jonka juuret yltyvät kammottavaan alimaailmaan asti, valloittaakseen Ralan sydämen itselleen. Palattuaan takaisin, Rumo näkee hävityksen, sillä kaupunki on tuhottu, eikä Ralasta näy jälkeäkään. Kaupungissa sijainneen mustan kupolin tilalle on ilmestynyt suuri pudotus, jonne Rumo kapuaa kirjan lopuksi.


title: Yellowknifen lentoasema

text: Yellowknifen lentoasema () on kansainvälinen lentoasema Kanadan Luoteisterritoriossa noin 6 km Yellowknifen kaupungista. Kenttää ylläpitää Luoteisterritorioitten hallinto.


title: Yellowknifen lentoasema

text: Lentoaseman ensimmäinen sorapintaisen kiitotien rakennutti Canadian Pacific Airlines. Vuonna 1944 kuuden miehen joukko Walter Gilbertin johdolla rakensi Ison Orjajärven rannan suuntaisen kiitotien viiden päivän aikana. Lentokentältä ei ollut tietä Yellowknifen kaupunkiin ja matkustajat joutuivat kulkemaan vesilentokoneilla kentän ja kaupungin välillä. Talvella 1945 tienrakennuskoneita tuotiin Fort Simpsonista ja tie kentältä kaupunkiin rakennettiin.


title: Yellowknifen lentoasema

text: Lentokentän toiminnot siirtyivät Luoteisterritorioiden hallinnon vastuulle vuonna 1946. Vuosina 1946–1947 kaksi uutta sorapintaista kiitotietä rakennettiin noin puoli kilometriä etelään alkuperisestä sijainnista. Vuonna 1954 molemmat kiitotiet saivat kestopäällysteen ja lentoasema aloitti ympärivuorokautisen toiminnan. Toukokuussa 1957 lentoasema sai kansainvälisen statuksen varalaskeutumispaikkana. Uusi moderni termaanirakennus valmistui 1963. Uusittu lennonjohtotorni valmistui 1972. Matkustajaterminaalia on laajennettu vuosien mittaan useasti, vuosina 1973, 1989, 2005 ja viimeisin terminaalin remontointi valmistui 2006.


title: M/S Arctic Sea

text: M/S Arctic Sea () on venäläistaustaisen suomalaisyrityksen omistama, suomalaisyritykselle aikarahdattu rahtialus. Se on rakennettu vuonna 1991 Sedef Shipyard -telakalla Istanbulissa, Turkissa Neuvostoliiton kauppalaivaston käyttöön. Laivan 15 hengen venäläinen miehistö on pääosin kotoisin Arkangelista. Laiva on tunnettu elokuussa 2009 tapahtuneesta katoamisestaan.


title: M/S Arctic Sea

text: Tapausta seurannut venäläinen internetjulkaisun Sovfraht Maritime Bulletinin päätoimittaja Mihail Voitenko joutui saamiensa uhkausten jälkeen pakenemaan ulkomaille.


title: M/S Arctic Sea

text: Alus on liikennöinyt useita vuosia Suomen ja Välimeren satamien välillä, ainakin syksystä 2008 alkaen on päätesatamana ollut Bejaïa Algeriassa.


title: M/S Arctic Sea

text: Alus kaapattiin 24. heinäkuuta 2009 vastaisena yönä Gotlannin ja Öölannin välisellä merialueella, lähellä pistettä , noin 20 kilometrin päässä Öölannin pohjoiskärjestä. Alus oli kaappauksen tapahtuessa puutavaralastissa matkalla Pietarsaaresta Bejaïaan, Algeriaan. Laivan miehistö onnistui välittämään tiedon, että noin 8–10 hengen poliiseina esiintynyt kaappaajajoukko valtasi aluksen. Valepoliisien kerrottiin sitoneen miehistön ja ilmoittaneen etsivänsä laivalta huumeita. Kaappaajien vaatimuksesta miehistö kuitenkin ilmoitti, että kaappaajat olisivat poistuneet alukselta 12 tunnin päästä viemättä aluksesta mitään. Alus oli tällöin pisteessä matkalla 2,9 solmun nopeudella luoteeseen kohti Öölantia suuntaan 305 astetta.


title: M/S Arctic Sea

text: Viimeinen automaattinen paikkatieto laivalta oli lähetetty 29. heinäkuuta 2009 Englannin kanaalista, pisteestä . Solchart Managementin toimitusjohtaja Viktor Matveev kertoo olleensa viimeisen kerran puhelinyhteydessä laivaan 31.7.2009, jolloin se ilmoitti olevansa Portugalin edustalla. Laivan odotettiin saapuvan Bejaïan satamaan 4.8.2009, jonne se ei kuitenkaan saapunut.


title: M/S Arctic Sea

text: Laivan miehistön omaiset vaativat, että etsintöihin ryhdytään. Venäjän federaatio lähetti neljä alusta etsimään M/S Arctic Seata. 11.8.2009 noin kello 17.30 Arctic Sea -aluksen nimi ilmestyi Algerian Bejaian sataman verkkosivuilla olevaan laivalistaan. Satamaviranomaiset kuitenkin kiistivät tiedon, eikä alusta ollut lisätty viralliseen listaan. Myöhemmin Venäjä lähetti kaksi ydinsukellusvenettä etsimään kadonnutta rahtilaivaa ja sen puutavaralastia. Dosentti Arto Luukkanen ihmetteli Venäjän voimakasta kiinnostusta Arctic Sea -alusta kohtaan. On myös epäilty lastin mukana olleen aseita tai muuten laitonta lastia.


title: M/S Arctic Sea

text: Tosiasiallisesti etsinnässä mukana olevat tahot olivat enimmän osan aikaa tietoisia aluksen liikkeistä, ja julkisuuteen syötettiin virheellistä tietoa, jotta pelastusoperaation suunnitteluun jäi työrauha. Käytännön toimijana operaatiossa oli Venäjän laivasto, mutta osapuolisina oli myös lippuvaltio Maltan ja Suomen viranomaisia. Myös Nato avusti Venäjää.


title: M/S Arctic Sea

text: Suomen keskusrikospoliisi vahvistaa, että laivan omistavalta yritykseltä vaadittiin laivasta lunnaita.


title: M/S Arctic Sea

text: Venäjän laivaston edustajat nousivat M/S Arctic Sea -alukseen 17. elokuuta 2009 noin 500 kilometrin päässä Kap Verden saaristosta. Miehistön kerrottiin olevan elossa ja hyväkuntoinen. Toisten lähteiden mukaan miehistöä oli pahoinpidelty, ja heidät sekä kaappaajat siirrettiin laivaston alukseen kuulusteltavaksi.


title: M/S Arctic Sea

text: Sekä miehistö että kaappaajat lennätettiin Kap Verdestä Moskovaan kolmella ilmavoimien kuljetuskoneella. Tätäkin on ihmetelty julkisuudessa. Miksi noin 25 henkilön siirtoon tarvittiin kolme suurta kuljetuskonetta? Mm. tämän johdosta aluksen ympärillä on liikkunut erilaisia salaliittoteorioita. Näihin on liitetty se, että alus kävi telakalla Kaliningradissa ennen viimeisintä matkaansa. On muun muassa epäilty, että alukseen rakennettiin salalokeroita. Välillä ilmoitettiin, että alus siirrettäisiin Mustallemerelle Novorossijsksin satamaan tutkittavaksi.. Alus kuitenkin pysyi itäisellä Atlantilla.


title: M/S Arctic Sea

text: Arctic Sea-alus oli määrä luovuttaa syyskuussa aluksi lippuvaltio Maltan viranomaisille, ja sitä kautta edelleen sen suomalaiselle varustajayhtiölle. Malta on kuitenkin ilmoittanut, että sen ei ole tarve toimia välikätenä. Varustaja taas imoittaa olevansa episodin johdosta lähes vararikossa, eikä kykene huolehtimaan aluksen kunnostamisesta. Kaiken lisäksi Espanjan viranomaiset eivät päästäneet alusta Las Palmasin satamaan, jossa luovutuksen oli määrä tapahtua.


title: M/S Arctic Sea

text: Lokakuun lopulla alus hinattiin korjattavaksi Maltalle, jonka lähivesillä alus luovutettiin omistajilleen ja hinattiin Vallettaan korjattavaksi


title: M/S Arctic Sea

text: Kaappaajiksi epäiltyjen omaiset vaativat, että oikeudenkäynti siirretään Suomeen tai Ruotsiin.


title: M/S Arctic Sea

text: Kaappauksesta on tuomittu Venäjällä useita ihmisiä pitkiin vankeusrangaistuksiin. Venäjä syyttää Viron suojelupoliisin entistä työntekijää Eerik-Niiles Krossia yhden tuomitun väitteiden perusteella kaappauksen taustavoimaksi.


title: M/S Arctic Sea

text: Englantilaisen Sunday Times -sanomalehden mukaan alus kuljetti venäläisvalmisteisia S-300-ilmatorjuntaohjuksia kohti Irania. Artikkelin mukaan ohjukset olisi lastattu alukseen sen telakoinnin yhteydessä Kaliningradissa. Lehti viittaa tiedoissaan Israelin turvallisuuspalvelu Mossadin tietoihin. Ohjusten myyjät ovat tietojen mukaan entisiä Venäjän armeijan upseereja. Lehtitiedon mukaan Mossad lähetti laivalle kaappaajat keskeyttämään sen matkan. Säteilyturvakeskus pyysi lopettamaan säteilymittauksien tekemisen Arctic Sean Pietarsaaren-laituripaikan läheisyydessä. OMG Kokkola Chemicalsin toimitusjohtaja Jöran Sopon mukaan, Malta Forest Company toimitti heille uraanipitoista rikastetta vuonna 2008.


title: Kivikausi Turussa

text: Kivikausi Turussa tarkoittaa Turun alueen kivikautista asutusta. Maailmanlaajuisessa mittakaavassa kivikausi alkoi Suomen alueella melko myöhään. Ilmasto alkoi Suomessa vähitellen lämmetä ja maata peittänyt paksu jääkauden aikainen mannerjäätikkö sulaa. Turun seutu oli pitkän aikaa kokonaan veden peitossa, mutta jääkauden jälkeen maa kohosi vähitellen ja meri syrjäytyi.


title: Kivikausi Turussa

text: Kivikauden alkupuolella Suomi kuului koilliseurooppalaisen Kampakeraamisen kulttuurin piiriin, jossa Turun Jäkärlän alueen asutus on muodostanut oman erityispiirteisen Jäkärlän kulttuurihaaran. Useiden arkeologisten kaivausten pohjalta on pidetty melko varmana, että Jäkärlän kulttuurin asukkaat ovat muodostaneet Turun seudun ensimmäisen väestön, joka on muodostanut muista selvästi erottuvan länsisuomalaisen kampakeramiikan haaran.


title: Kivikausi Turussa

text: Kivikauden loppupuolella Suomeen tuli uutta väestöä ilmeisesti etelästä meren yli. Nuorakeraamisen kulttuurin väestö toi mukanaan uudenlaisia aseita, vasarakirveitä, jotka oli mahdollisesti tarkoitettu taisteluaseiksi. Uutta oli myös se, että nämä nuorakeraamista kulttuuria edustaneet maahanmuuttajat eivät tiettävästi eläneet vain metsästyksellä ja kalastuksella, vaan heillä ilmeisesti oli kotieläiminään lehmiä, lampaita ja vuohia, ja viljanviljelykin oli mahdollista.


title: Kivikausi Turussa

text: Vanha kampakeraaminen kulttuuri ja uusi Nuorakeraaminen kulttuuri sulautuivat lopulta yhteen kivikauden lopulla muodostaen Kiukaisten kulttuurin, joka oli Lounais-Suomen kivikauden viimeinen jakso. Turun Niuskalasta löydetty, Kiukaisten kulttuurin aikaan ajoittuva ohranjyvä on vanhin kiistaton todiste maanviljelystä Suomen alueella.


title: Kivikausi Turussa

text: Turun seudun alavat osat, jotka muodostat Turun seudun nykyiset laajat savitasangot, nousivat merestä kuiviksi ja asuttaviksi alueiksi hyvin hitaasti. Vielä noin 3000 vuotta ennen ajanlaskun alkua merenpinta Turun seudulla oli noin 38 metriä nykyistä ylempänä ja merenranta mukaili suurin piirtein linjaa Liedon Nautelankoskelta Kaarinan Piikkiönjokeen. Merenlahdet ulottuivat vielä tätäkin rajalinjaa kauemmaksi sisämaahan ja rantaviivan ulkopuolella vain alueen korkeimmat kohdat nousivat merestä esiin saarina.


title: Kivikausi Turussa

text: Uusi kasvipeite houkutteli ajan kuluessa alueelle eläimistöä ja niiden myötä myös ihmisiä. Vanhimmat tunnetut asuinpaikat Turun seudulta ovat sijainneet saarilla tai aivan rannikolla. Turussa näitä alueita edustaa erityisesti Jäkärlästä löydetty laaja asutusalue. Se on tutkimusten mukaan ollut pitkäaikainen asuinpaikka, jossa elettiin lähes yhtäjaksoisesti useiden vuosisatojen ajan. Jäkärlän asuinpaikka sijaitsee suurella soraharjulla nykyisen Vähäjoen ja Aurajoen välisellä alueella. Nykyisin harjun korkein kohta on noin 51 metriä merenpinnan yläpuolella, mutta aikanaan harju on muodostanut ensin saaren, joka myöhemmin on kuroutunut kiinni mantereeseen.


title: Kivikausi Turussa

text: Ensimmäisissä Jäkärlän alueella tehdyissä kaivauksissa vuonna 1907 löydettiin kolme erillistä asutusvyöhykettä, jotka ovat luultavasti sijainneet hyvin lähellä merenrantaa. Kaivauksissa löytyi merkkejä muun muassa kotamaisista asuinrakennuksista sekä maahan kaivetuista asuinkuopista. Näiden lisäksi löydettiin runsaasti merkkejä erilaisista tulisijoista, joista toiset edustivat lyhytaikaisia ja toiset useaan kertaan uusittuja pitkäaikaisia tulisijoja. Suurin osa liesistä lienee sijainnut asumusten ulkopuolella, sillä niiden ympäristöstä ei löydetty juurikaan asumuksen merkkejä. Tämän vuoksi on arveltu, että ajanjakson suotuinen ilmasto mahdollisti ulkona oleskelun ja toiminnan ja kodat näyttävät olleen nimenomaan nukkumapaikkoja.


title: Kivikausi Turussa

text: Jäkärlän kaivaukset osoittivat selkeästi, että alueen asuinpaikka on kuulunut kampakeraamisen kulttuurin piiriin, jonka aluetta on ollut nykyisen Suomen lisäksi Puolan, Baltian ja Pohjoisen-Venäjän alueet. Kampakeraamisen kulttuurin väestö on elänyt metsästyksestä, kalastuksesta sekä hylkeenpyynnistä ja luonnontuotteiden keräämisestä. Maanviljelyä ja karjanhoitoa Kampakeraaminen kulttuuri ei tutkimusten mukaan ole harjoittanut. Nimensä kulttuuri on saanut keramiikastaan, jonka pääasiallinen koristelu on ollut kamman painantaa muistuttava kuvio. Useilla kampakeraamisen kulttuurin asuinalueella on ollut omat ominaispiirteensä ja näin myös Jäkärlän kohdalla; Jäkärlän keramiikka eroaa muista kampakeraamisen kulttuurin saviastioista selvästi siinä, ettei Jäkärlän keramiikan koristeluun sisälly kuoppia koristeluun lainkaan, vaan ainoastaan runsaasti kampaleimaa, kouruviivaa ja soikeita painanteita. Jäkärlästä löydettyyn kiviaineistoon on lisäksi sisältynyt runsaasti muun muassa kirveitä, talttoja, iskukiviä, hioimia, reikäkiviä, poria ja kaapimia. Jäkärlän alueen lisäksi Jäkärlän keramiikkaa on löydetty muualtakin Turun seudulta, muun muassa Maariasta Vähäjoen länsipuolelta ja Liedosta Vintalan ja Nautelankosken alueelta.


title: Kivikausi Turussa

text: Useiden arkeologisten kaivausten pohjalta on pidetty melko varmana, että Jäkärlän kulttuurin asukkaat ovat muodostaneet Turun seudun ensimmäisen väestön, joka on muodostanut muista selvästi erottuvan länsisuomalaisen kampakeramiikan haaran. Esimerkiksi arkeologi Ella Kivikoski on arvioinut Jäkärlän kulttuurin omaleimaisuuden olleen niin suuri, että alueen väestö on saattanut muodostaa jopa oman etnisen ryhmänsä. Tätä käsitystä tukee myös se seikka, että alueen väestöllä on kaivausten mukaan ollut oma hautausmuoto, jossa paasiarkulliset kivillä merkityt maanalaiset haudat on peitetty punamullalla.


title: Kivikausi Turussa

text: Myöhäiskampakeramiikan nuorinta astetta Turussa edustaa Maariassa sijaitsevan Sipilänhaan asuinpaikka. Alue sijaitsee joen rannalla Paimalan kylässä noin 1,5 kilometrin päässä Jäkärlästä. Asuinpaikka löydettiin vuonna 1922 ja siellä suoritettiin tällöin pieni arkeologinen kaivaus. Tämän jälkeen aluetta tutkittiin laajemmin vuonna 1962. Alueelta löydettyä keramiikkaa on kutsuttu Sipilänhaan keramiikaksi. Sipilänhaan tyyliä tunnetaan vain muutamalta asuinpaikalta ja vallitsevana sitä lienee vain Maarian Sipilänhaassa. Sipilänhaan keramiikalle ominaista on huokoinen saviastia-aines jonka koristeluun on käytetty pieniä pyöreitä tai soikeita kuoppia ja pisterivejä. Keramiikan lisäksi Sipilänhaasta on löydetty reikäaseita, kivisaha, kvartsiesineitä, hioimia sekä erilaisia iskoksia, eli kiviesineiden työstämisessä irronneita palasia.


title: Kivikausi Turussa

text: Nuorakeraaminen kulttuuri, eli vasarakirveskulttuuri tai venekirveskulttuuri, saapui Etelä- ja Lounais-Suomeen Koillis-Puolasta ja Baltiasta viimeistään noin vuoden 2000 eaa. tienoilla. Vallitsevan käsityksen mukaan uusi väestö tuli Länsi-Suomeen nykyisen Viron alueelta eikä uuden väestön kulttuuria tunneta Itäisestä-Suomesta. Kulttuurin siirtyminen Suomeen lienee ollut vain yksi osa nuorakeraamisen kulttuurin laajentumista uusiin laajoihin osiin Eurooppaa, muun muassa Saksaan, Skandinaviaan, Puolaan ja Venäjälle.


title: Kivikausi Turussa

text: Nuorakeramisen kulttuurin väestöjen uskotaan olleen paimentolaisten tapaan eläviä, helposti uusille asuinsijoille siirtyviä karjanhoitajia- ja kasvattajia, jotka elinkeinonsa vuoksi joutuivat usein etsimään uusia laidunalueita karjalleen. Nuorakeraamisen väestön asuinpaikat ovat tämän vuoksi usein niittyjen lähellä. Ainoa Turun seudulla sijaitseva nuorakeraamisen kulttuurin asuinpaikka sijaitsee Liedossa, Jyrkänkallion läheisyydessä. Alueelta on löydetty 1930-luvulla suoritetuissa kaivauksissa hauta, joka oli ilmeisesti rakennettu asuinpaikan piiriin.


title: Kivikausi Turussa

text: Löydetyt nuorakeraamiselle kulttuurille tyypilliset vasarakirveet olivat sotakirveitä, ja nuorakeraamista väestöä on Suomessa joskus luonnehdittu valloittajakansaksi. Arkeologi Ella Kivikoski on arvioinut, että uusi väestö saattoi asettua alkuperäisen kampakeraamisen väestön keskuuteen ehkä eräänlaiseksi yläluokaksi, vanhan, kenties jopa alistetun, väestön jatkaessa omaa elämäänsä pyyntielinkeinojen varassa. Tähän viittaisi Kivikosken mukaan esimerkiksi se, ettei kaivauksissa nuorakeraamisen kulttuurin jäämistöistä ole löydetty pyyntivälineitä. Joka tapauksessa uuden nuorakeraamisen väestön on täytynyt sopeutua Suomen ilmastoon, joka ei ole ollut suotuisa maanviljelylle kuin eteläisempien alueiden ilmasto. Ajan kuluessa vanha kampakeraaminen ja uusi nuorakeraaminen kulttuuri sulautuivat yhteen ja muodostivat kivikauden nuorimman kulttuurin, Kiukaisten kulttuurin.


title: Kivikausi Turussa

text: Kiukaisten kulttuurin levinneisyysalue oli suurin piirtein sama kuin aiemman nuorakeraamisenkulttuurin. Kulttuurin asuinpaikkoja on löydetty harvakseen Viipurinlahdelta Etelä-Pohjanmaalle saakka, mutta sen ydinaluetta lienee ollut Lounais-Suomi. Turussa Kiukaisten kulttuurin tärkein asuinpaikka on sijainnut Kärsämäessä, jonka tutkimusalue on kenties Turun seudun merkittävin kivikautinen löytöpaikka. Alueelta on löydetty Kiukaisten kulttuurin lisäksi merkkejä varhaisemmista Kampakeraamisen- ja Nuorakeraamisen kulttuurin asuinpaikoista sekä myöhempiä pronssi- ja varhaisen rautakauden saviastianpaloja. Itse alueelta löydetty laajempi asuinpaikka on kuitenkin ajoitettu nimenomaan myöhempään kivikauteen, eli Kiukaisten kulttuuriin kuuluvaksi.


title: Kivikausi Turussa

text: Asutus on sijoittunut alueella aikoinaan merenrantaan aikana, jolloin merenpinta oli alueella noin 20 metriä nykyistä ylempänä. Alueelta on löydetty muun muassa kiviliesiä sekä paalunsijoja. Tavallisten noin metrin läpimittaisten liesien lisäksi Kärsämäestä on löydetty suuria, noin 2-3 metrin läpimittaisia kattilaliesiä. Löydettyyn esineistöön lukeutuu muun muassa kapeateräisiä kirveitä, kynsi- ja kourutalttoja, nuolenkärkiä, siimanpainoja, reikäkiviä sekä hioimia. Esineistö on osoittanut, että Kärsämäen väestö on harjoittanut pyyntielinkeinoja.


title: Kivikausi Turussa

text: Eräitä Kiukaisten kulttuurin kapeateräisiä kirveitä on oletettu maanviljelystyökaluiksi. Maanviljely on saattanut olla perintöä Nuorakeraamiselta kulttuurilta ja pyyntielinkeinot Kampakeraamiselta kulttuurilta. On kuitenkin kiistanalaista lähteä arvioimaan, kumpi kulttuuri oli vahvemmin esillä edellä mainittujen yhteensulautumisen jälkeen. Kärsämäen alueelta on löydetty myös piistä valmistettuja esineitä sekä muita merkkejä, jotka viittaavat kulttuurin läheiseen yhteyteen Skandinaviaan. Voi olla, että kyse on ollut jopa yhtenäisestä kulttuurialueesta. Tähän viittaavia hajalöytöjä on Turun seudulta löydetty, muun muassa Maarian Haihusta talo, joka on ollut nykyisen ruotsin alueella eläneen kulttuurin tapaan rakennettu.


title: Pronssikausi Turussa

text: Pronssikausi alkoi Turussa ilmeisesti noin 1500 eaa., kun Suomeen tuli uutta väestöä lännestä. Tällöin alkoi myös tapa haudata vainajat suuriin kiviröykkiöihin. Paikallinen väestö omaksui nopeasti uudenlaisen kulttuurin. Turun seutu ei kuitenkaan lukeutunut pronssikauden keskeisiin asutusalueisiin, vaikka Liedon Kotokalliossa onkin tutkittu varhaispronssikautinen hauta.


title: Pronssikausi Turussa

text: Läntiseen Suomeen pronssia ja siitä tehtyjä esineitä tuotiin Skandinaviasta ja Keski-Euroopasta. Myöhemmin Suomen asukkaat oppivat itsekin valamaan pronssia, kun vanhoista rikkoutuneista esineistä tehtiin uusia. Pienet peltotilkut ja kotieläimet olivat pilkahdus uudesta aikakaudesta, mutta pronssi tai maatalouden kehittyminen eivät muuttanut suuremmin tavanomaista elämää, vaan metsästys ja kalastus säilyivät edelleen tärkeimpänä elantomuotona suurissa erämaissa asuville ihmisille.


title: Pronssikausi Turussa

text: Pronssikauden aikaisia löytöjä on tehty Turusta kivikautisia vähemmän ja löydöt tehtiin suhteellisen myöhään, pääasiassa vasta 1950-luvulta lähtien. Vielä vuonna 1931 arkeologi A. M. Tallgren totesi, että tuntuu kuin koko Aurajoen laakso olisi kokonaisuudessaan autioitunut kivikauden päättyessä, mutta myöhemmät tutkimukset ovat osoittaneet tämän ajatuksen virheelliseksi ja samantapainen löytöniukkuus vallitsee koko Suomessa. Kaivauksissa rannikkoalueen Hiidenkiuasvyöhykkeessä näyttää tässä vaiheessa olevan katkos, eikä asuinpaikoista ole juurikaan viitteitä tai edes hajalöytöjä. Ilmasto oli kuitenkin pronssikaudella asuttamisen kannalta suotuisa ja Aurajokilaakson asutus lisääntyi pronssikauden kuluessa. Saaristo-olosuhteista johtuen laajempaa asutusta ei Turussa vielä syntynyt ja pääosin Turun tienoilla olevia saaria käytettiin ilmeisesti tilapäisinä metsästyksen ja kalastuksen tukikohtina.


title: Pronssikausi Turussa

text: Kärsämäestä, josta on löydetty laaja kivikautinen asuinpaikka, on löydetty myös pronssikautista keramiikkaa, mutta niin pieniä määriä, ettei sen perusteella voida sanoa onko paikalla sijainnut pysyvää asutusta pronssikaudella. Aurajoen-Jaaninojan alueella ensimmäiset viitteet kiinteästä asutuksesta ovat Halisista aivan kivikauden lopusta tai pronssikauden alusta.


title: Pronssikausi Turussa

text: Pronssikautisia asuinpaikkoja enemmän Turusta ja sen lähiseuduilta on löydetty pronssikautisia hiidenkiukaita, eli hautaröykkiöitä. Liedon Vanhalinnan alueelta on löydetty hiidenkiuas Kotokallio-nimisen kallion korkeimmalta kohdalta, josta on laaja näkymä länteen ja lounaaseen. Kaivauslöydöt osoittivat röykkiön olleen pronssikautinen, ja kyseisen hiidenkiukaan avulla voitiin muitakin Turun seudun hiidenkiukaita ajoittaa pronssikaudelle. Kakskerran saarella sijaitsevat kaksi hiidenkiuasta ovat samantyyppisiä kuin Kotokallion hiidenkiuas. Toinen niistä sijaitsee Prinkkalan Nunnavuorella saaren koillispäässä, toinen Raustvuoren Vennävuorella. Molemmissa on käytetty rakennusaineena ainoastaan kiviä, molemmat sijaitsevat kallioilla syrjässä myöhemmästä rautakauden asutuksesta.


title: Pronssikausi Turussa

text: Turun Kakskerran ja Liedon Vanhalinnan lisäksi Turun seudulta on löydetty hiidenkiukaita Kaarinan Voivalasta. Näiden löytöjen perusteella Turku on kuulunut pronssikaudella tiiviisti hiidenkiuasvyöhykkeeseen, joka kulkee sarajana Suomen rannikkoa pitkin Virolahdelta Varsinais-Suomeen ja edelleen Pohjanmaan kautta Ruotsin rajalle saakka. Myös Ruotsin puolelta Pohjanlahtea on löydetty samantapaisia ainoastaan kivistä rakennettuja hautaröykkiöitä.


title: Rautakausi Turussa

text: Rautakaudella Turussa oli Aurajoen ja Vähäjoen laaksoissa jo runsaasti maaseutumaista asutusta vilkkaine kauppayhteyksineen. Eräs varhainen todiste tästä on Kuralan Hannunniitussa tutkittu esiroomalaisen rautakauden hauta. Roomalaisella rautakaudella löydöt yleistyvät: Maariassa on tutkittu suuri Kärsämäen kalmisto. Muita rautakautisia muinaisjäännöksiä nykyisellä Turun alueella ovat esimerkiksi Ristimäen merovingiaikainen polttokenttäkalmisto Kuralan kaupunginosassa sekä viikinki- ja ristiretkiaikaiset ruumiskalmistot Maarian Saramäessä ja Kaarinan Kirkkomäellä.


title: Rautakausi Turussa

text: Turun nimi on slaavilainen lainasana, ja Paaskunnan (murresana "paas" ’panna, laittaa, asettaa’) kaupunginosan muistuttaa "pogost"-sanaa (novgorodilainen hallintoalue). Varmoja arkeologisia tai historiallisia todisteita novgorodilaisesta kauppiasyhteisöstä Aurajokilaaksossa ei kuitenkaan ole.


title: Rautakausi Turussa

text: Suomen rannikkoseudut Turku mukaan lukien kuuluivat pronssikaudella läntisen pronssikulttuurin piiriin, jolla oli vahvat siteet Skandinaviaan. Pronssikauden jo ennestään harvat metallilöydöt ehtyvät lähes kokonaan tämän ajanjakson loppuvaiheessa. Muutamat Turun seudulta Maariasta ja Kärsämäestä tehdyt löydöt on sijoitettu noin vuoden 500 eaa. tienoille, eli niin sanottuun esiroomalaiseen ajanjaksoon, josta varhaisen rautakauden katsotaan alkavan. Vähäinen löytöisyys niin Turussa, Suomessa kuin laajemminkin Pohjoismaissa tällä aikakaudella on johtunut todennäköisimmin nykytutkimuksen mukaan kauppasuhteiden muuttumisesta, jolloin metallia oli vähemmän käytettävissä, eivätkä orgaanisesti valmistetut korvaavat välineet ole säilyneet nykypäiviin saakka.


title: Rautakausi Turussa

text: Noin ajanlaskun alussa ilmaantui Suomen rannikolle joukko kalmistoja, jotka ovat osoittaneet, että alueelle on siirtynyt tai syntynyt todellinen rautakautinen kulttuuri ja väestö. Vanhimpiin näistä löydöistä lukeutuu Turun Kärsämäen kalmisto, joka on tehty aiemman kivikautisen asuinpaikan tienoille. Vanhimpiin löytöihin lukeutuu myös Maarian Saramäen Marttilan ja Maarian Katajamäen kalmistot. Kärsämäestä on tutkittu kymmenittäin hautoja, mutta hautoja on näiden tutkimusten pohjalta arvioitu olevan vielä paljon enemmänkin. Valtaosa löydetyistä haudoista on polttohautoja, joissa vainaja on poltettu roviolla ja palaneet luut, tuhka ja hiilet on yhdessä hautakaluston kanssa sijoitettu matalaan, noin 30-60 sentin tai joskus jopa metrinkin läpimittaisiin kuoppiin. Useimmiten jäännökset oli laitettu maahan savi- tai puuastiassa eli uurnassa. Uurnan viereen on usein löydetty sijoitettuna pikkuesineitä ja joskus myös aseita.


title: Rautakausi Turussa

text: Jotkin haudoista on Kärsämäessä sijoitettu eräänlaisten kehien keskelle, ja kehän reunojen on arveltu olleen jonkinlaisia ojia tai aitoja, jotka ovat myöhemmin maatuneet. Vastaavanlaisia kalmistoja ei ole muualta Suomesta löydetty. Esineistönä Kärsämäen kalmistoista on löydetty keihäänkärkiä, kaksi miekkaa, tikari, sakset, sirppejä, solkia, neuloja, renkaita ja koruja. Harvinaisuutena Suomessa Kärsämäen miekoista toinen on niin sanottu Rooman Gladiustyyppinen kaksiteräinen miekka, joita on löydetty Suomesta hyvin vähän. Asemuodot ovat useimmiten olleet samoja kuin Keski- ja Pohjois-Euroopan Germaanisilla alueilla. Kärsämäen löytöjen lisäksi merkittäviä rautakautisia kalmistoja on löydetty myös Saramäestä. Alueen vanhimmat haudat ovat samalta ajalta kuin Kärsämäen vanhimmat ja myös niiden rakenne ja esineistö on samankaltaista. Kärsämäen tuoreimmat kalmistot on arvioitu iältään 600-luvulle, mutta pääasiallinen osa löydöistä on sijoitettu varhaiselle rautakaudelle, jolloin alueella lienee ollut merkittävämpi rooli.


title: Rautakausi Turussa

text: Suurin osa näistä ajanlaskun alun uudentyyppisistä kalmistoista liittyy Itäbalttilaisiin niin sanottuihin tarhakalmistoihin. Tämän tyyppisten kalmistojen yleistymisen on katsottu merkinneen uuden merkitsevän väestön, nykyisten suomalaisten varhaisten esi-isien siirtymistä Suomen alueelle Suomenlahden eteläpuolisilta alueilta pääasiallisesti Pohjois-Virosta. Tulijat toivat mukanaan oman hautamuotonsa sekä Itäbalttilaisen esineellisen kulttuurin ja jäi Suomen alueelle pysyvästi. Tästä ajasta lähtien pystytään löydösten perusteella seuraamaan asutuksen kehitystä ja asteittaista levittäytymistä aina historiallisen ajan alkuun saakka, jolloin väestön tiedetään varmuudella olleen suomalaista. On totta kai luonnollista, että Suomen alueella ennestään sijainneet kulttuurit ovat sulautuneet jälleen osaksi tätä uutta kulttuuria ja ajan väestö on ollut koostumukseltaan moninainen ja varhaisemmilta kulttuureilta vaikutteita saanut. Turun seudulla on löytöjen perusteella jo tällöin ollut myös tiiviit yhteydet Skandinavian kulttuureihin.


title: Rautakausi Turussa

text: Roomalaisen rautakauden lopulla merenpinta oli yhä 8,5 metriä nykyistä korkeampana, mutta nykyinen Turun kaupungin alue alkoi olla jo suurelta osin merenpinnan yläpuolella. Myös Aurajoki oli kuroutunut siihen pisteeseen asti, että se oli jo kapea salmi, ei tosin vielä joki. Turun seutu oli kuitenkin jo tässä vaiheessa sijainniltaan edullinen, sillä sen ympärillä ja idempänä levisivät laajat riistarikkaat alueet. Turusta löydetyistä kalmistoista on löydetty sirppejä, mikä on selvä osoitus siitä, että alueen väestön pääasiallinen elinkeino on ollut maanviljelys. Lisäksi tätä puoltaa myös asutuksen keskittyminen nimenomaan aurajokilaaksoon, jonka rantamaata on ollut helppo raivata pelloksi.


title: Rautakausi Turussa

text: Turun seudulta on löydetty kalmistoja koko ajanjaksolta vuodesta 550 vuoteen 1150. Muutamat kalmistoista ovat olleet käytössä ainoastaan kansainvaellusajan alkuvaiheessa, muutamat vain viikinkiajan ja muutamat vasta 1100-luvulta eteenpäin. Kalmistojen lisäksi alueelta on löydetty nuoremman rautakauden aikaisia talojen ja kylien jäännöksiä sekä muinaislinnoja.


title: Rautakausi Turussa

text: 500-luvulta alkaen käyttöön otettiin hautaustyyppi, jossa vainaja polttohaudattiin, eikä maanpäälle jätetty mitään merkkejä haudasta lukuun ottamatta yksittäisiä esiin pistäviä kiviä. Tämän vuoksi haudoista puhutaankin usein poltto- tai polttokenttäkalmistoina. Suurimmat ja merkittävimmät tämän kaltaisista polttokalmistoalueista Turussa ovat Maarian Virusmäen, Taskulan ja Mullin kalmistot.Edellä mainittujen lisäksi Turun seudulla kalmistoja on Kaarinan Ristimäellä, Liedon Pitkäsmäellä, Ylipäässä, Merolanmaassa ja Haimionmäellä sekä Pappilanmäellä Raisiossa. Kalmistot noudattelevat sijainneissaan pitkälti Aurajoen ja Vähäjoen ranta-alueita.


title: Rautakausi Turussa

text: Kuralasta löydetty Ristimäen alue on yksi tärkeimmistä tämän aikakauden löytöalueista koko Suomessa. Paikka löydettiin Kaarinan Ristimäen kansakoulun perustustöissä 1910-luvulla ja tutkittiin pääasiallisesti vuosina 1914 ja 1915. Ristimäki sijaitsee rantatöyräällä, kymmenisen metriä Aurajoen nykyistä vedenpintaa ylempänä. Roviojäännösten lisäksi paikalta löydettiin aseita, muun muassa miekkoja, keihäänkärkiä ja väkipuukkoja, sekä esimerkiksi koruja, vyönsolkia ja hihnanheloja. Paikalta löydettiin myös satoja veneniittejä, joiden perusteella voitiin päätellä, että paikalla on tehty myös venehautauksia.


title: Rautakausi Turussa

text: Nuoremman rautakauden asuinpaikat, talot ja kylät ovat selvästi sijainneet Turussa olleiden kalmistojen läheisyydessä, mutta tiedot paikoista ovat Turun seudulta kuten ylipäätään muustakin Suomesta, hyvin niukat. Muun muassa Kuralan Ristimäestä on löydetty useampien asumusten jäännöksiä paalu- ja liedensijoineen. Lisäksi pakalta on löydetty tiivisteitä, jotka viittaavat erilaisten seinärakennelmien olemassaoloon. Turun seudulla olleista linnavuorista kaikkein tärkein on Liedon Vanhalinna, mutta muita varmoja linnavuoria ovat olleet Prusin Linnasmäki Maariassa ja Kaskalan linnamäki Liedossa, joissa kummassakin on Vanhalinnan ohella säilynyt merkkejä ihmisten rakentamista valleista. Epävarmempia linnavuorien sijainteja Turussa ovat Kulhon saaren linnavuori Kakskerrassa ja nykyisin Turun keskustassa sijaitseva Samppalinna. Liedon Vanhalinna lienee kuitenkin ollut koko alueen keskeisin ja tärkein linnavuori.


title: Rautakausi Turussa

text: Osoituksena Turun seudun tiiviistä yhteydestä Ruotsiin jo rautakaudella on pidetty Ristimäestä löydettyä kaksoishautaa joka on ajoitettu 700-luvulle. Kalmistossa mies ja nainen on samanaikaisesti aseineen ja pukuineen poltettu roviolla ja roviojäännökset on sijoitettu yhtenä rykelmänä kivien lomaan kalmistoon. Hautauksessa on nähty ilmaus laajalti levinneestä Suttee tai Sati -tavasta, jonka mukaan vaimo seurasi miestään roviolle ja kuolemaan. Ruotsista on löydetty useista Birkan alueen rikkaista kammiohaudoista juuri tähän tapaan haudattuja päälliköitä, joiden haudassa on heidän ruumiinsa ohessa ollut naisen luuranko. Ei voida kuitenkaan varmuudella tietää onko kyseessä nimenomaan Suttee perinne, vai ovatko vainajat kuolleet vain samanaikaisesti. Samankaltaisia kaksoishautoja on kuitenkin löydetty jonkin verran myös muualta Suomesta.


title: Rautakausi Turussa

text: Viikinkiajan alku ei tuonut muutoksia vallitsevaan hautaustapaan Turun seudulla, vaan myös Saramäessä, josta on löydetty myös rautakautta varhaisempia löytöjä, on tutkittu laajaa polttokenttäkalmistoa. Paikalta on löydetty runsaasti muun muassa aikakauden koruja sekä esimerkiksi tanskalaisia ja arabialaisia hopearahoja. Kalmiston piiristä on löydetty myös kolme ruumishautaa, kaksi miehen ja yksi naisen, ja paikalta tehtyjen irtolöytöjen perusteella on oletettu että hautoja on vielä enemmänkin. Miesten haudat oli sijoitettu luode-kaakko suuntaan, ja naisen pohjoinen-etelä suuntaan. Kaikissa hautakuopan pohja oli kivetty, ennen kuin vainaja oli sijoitettu kivetyksen päälle puuarkussa. Saramäestä löydetyn naisen hauta on yksi varhaisimpia 1000-luvun hautoja koko Suomessa ja se oli erittäin rikkaasti varustettu muun muassa hopeakoruilla. Ruumishautaus alkoi yleistyä Turun seudulla 1000-luvulta lähtien ja tältä ajalta löydetyistä kalmistoista on jo löydetty merkkejä kristillisyydestä muun muassa hopeisten ristien ja krusifiksien muodossa.


title: Rautakausi Turussa

text: Viikinkiaika toi muutoksia arkeologisten löytöjen perusteella Turun seudun väestön pukeutumiseen, koruihin ja muuhun esineistöön. Koristeluun tulee lisänä esimerkiksi Viikingeille tyypillistä eläinornamentiikkaa. Tärkein uusi piirre naisten vaatetuksessa on, että viikinkiajasta lähtien tietyt vaatekappaleet - vaippa, esiliina ja päähine - koristeltiin pienistä pronssikiekuraputkista tehdyillä reunuksilla ja kuvioilla. Miehen puvuista on vain niukkoja löytöihin pohjautuvia tietoja, mutta polttokalmistoista on löydetty paljon sekä vyönsolkia että -heloja.


title: Rautakausi Turussa

text: Viikinkiaika merkitsi pohjoiselle Euroopalle entistä vilkkaampia yhteyksiä muuhun mantereeseen ja sieltä saadut vaikutteet lisääntyivät. Kaupankäynti alkoi olla organisoitunutta, ja ensimmäiset kaupungit syntyivät myös Itämerelle. Turun ja Suomen kannalta keskeisin kaupunki viikinkiaikana oli Ruotsin Birka, joka muodostui merkittäväksi kauppa- ja kulttuuritekijäksi. Birkasta ja muualtakin lähteneet viikinkiretket sivusivat myös Suomen rannikkoa ja Turkua. Turku ei kuitenkaan ollut viikinkien itäisen kauppareitin välittömässä tuntumassa ja näyttää siltä, että Turussa olevien kalmistojen esineistö viittaisi enemmän kaupankäyntiin Birkan kanssa kuin viikinkien pysyvään asutukseen alueella. Birkan ohella ajan keskuksia oli Gotlanti, joka nousi Birkan tuhoutumisen jälkeen 900-luvun lopulla Itämeren vallitsevaksi kauppamahdiksi.


title: Rautakausi Turussa

text: Turusta Hämeenlinnaan vievä tie on vanhimpia suomalaisia teitä. Historiantutkija Jaakko Masosen esittämän teorian mukaan tie syntyi viimeistään 800-luvulla, jolloin sisämaasta tuotiin turkiksia ja lääkkeenä käytettyä haustetta Länsi-Suomen kauppapaikoille. Hämeeseen taas on rannikolta viety aseita, koruja, metallia ja suolaa. Tie ei esihistoriallisen kauden lopussa todennäköisesti ollut kuin pieni kasvillisuudesta raivattu kulku-ura eli polku, joka ylitti vesistöjä ja kosteikkoja pitkospuiden ja kivilatomusten ylitse. Varmoja todisteita tien olemassaolosta on keskiajalta lähtien. Tuolloin sitä kutsuttiin Härkätieksi.


title: Rautakausi Turussa

text: Esineistölöytöjen perusteella polttamatta hautaaminen oli yleistynyt Turussa ja Varsinais-Suomessa yleensäkin käytännössä katsoen yksinomaiseksi tavaksi haudata vainajat. Olot vaikuttavat muutenkin jatkuneen viikinkiajalta sellaisenaan ilman suurempia kulttuurisia muutoksia, lukuun ottamatta muutamia muutoksia ajan korujen koristelussa ja metalliornamentiikassa. Jyrkän rajan vetäminen Viikinkiajan ja sitä seuranneen ristiretkiajan välille onkin monessa mielessä mahdotonta. Esineistössä alkaa kuitenkin yhä enemmän esiintyä kristinuskon symboleja, kuten ristejä ja krusifiksejä. On selvää ettei arkeologinen tutkimus pysty kertomaan tarkkoja tietoja ajan väestön uskonnosta ja uskomuksista, mutta esineistö jota hautoihin on vainajien mukaan laitettu osoittaa, että usko elämän jatkuvuuteen kuoleman jälkeen lienee ollut voimakas.


title: Rautakausi Turussa

text: Turun rautakauden aikaisissa kalmistoissa on myös joitakin kuppikiviä jotka liittyvät ajan kulttiin ja osoittavat palvontapaikkojen olemassaolon. Näitä kulttipaikkoja, pyhiä lehtoja, mainitaan myös Paavi Gregorius IX:n kirjeessä vuodelta 1229, jossa hän siirtää piispanistuimen Nousiaisista Turun Koroisiin. Pohjois-Euroopan vähän tunnetut alueet tulivat kirkollisen kiinnostuksen kohteeksi rautakauden lopulla. Lännen kirkon intresseihin kuuluivat myös Baltia ja Suomi, joiden asema määriteltiin Roomassa 1100-luvun alussa pidetyssä kokouksessa. Bysantin kirkon käännytystyö eteni totunnaisia kauppareittejä pitkin Karjalaan, mutta novgorodilaisilla oli myös valtapyrkimyksiä Baltiassa ja Hämeessä. Lännen kirkko vakiinnutti asemansa Turun seudulla ja muualla lounaisessa Suomessa 1100-luvulla ja 1200-luvun alussa. Kun myöhemmin Turusta tuli Suomen kirkon keskusalue papit hävittivät vanhan uskon muistoja, ja siksi Turussa ei tunneta uhrikiviä, vaikka niistä on kirjallisia mainintoja kuten edellä todettiin.


title: Rautakausi Turussa

text: Useat tutkijat ovat olettaneet esinelöytöjen ja joidenkin kirjallisten lähteiden perusteella, että Turun seudulla on ollut käytössä pitäjälaitos jo ennen vieraan vallan saapumista. Turun seudulla on arveltu pitäjiä olleen yksi kussakin jokilaaksossa: Lieto Aurajoella, Räntämäki eli Maaria Vähäjoella ja Raisio Raisionjoella. Pitäjälaitoksen merkkejä ovat alueen yhteiset kulttipaikat, puolustuspaikat ja yhteinen oikeuslaitos. Arkeologisesti todistettavia ovat erityisesti linnavuoret, muista kertovat ensisijaisesti paikannimet, esimerkiksi Käräjäluoto Kaarinassa. Turun seutu oli esihistoriallisen ajan päättyessä Suomen tiheimmin asuttuja ja vauraimpia alueita, sen yhteydet ulkomaille olivat vilkkaat ja sen yhteiskunta oli järjestäytynyt. Oli sen vuoksi luonnollista, että alueesta ja Turusta muodostui Suomen alueen kirkollinen ja hallinnollinen keskus. Paavi valittaa vielä noin vuonna 1170, että suomalaiset pitävät linnansa omissa käsissään, mistä on päätelty Liedon Vanhalinnan olleen vielä suomalaisten käsissä, ennen ruotsalaisten alueen valtausta. Ilmeisesti Vanhalinnan säilyi puolustuksen keskuksena vielä siihen asti, kunnes Turun linna 1200-luvulla valmistui.


title: Rautakausi Turussa

text: Vuoden 1150 tienoilla Suomeen purjehti Pyhän Eerikin legendan mukaan Ruotsista kuningas Eerik Pyhän johtama sotajoukko, johon kuului englantilaissyntyinen piispa Henrik. Eerikin tarkoituksena oli laajentaa valtakuntaansa ja kerätä veroja kuninkaanvallan lujittamiseksi. Piispa Henrikin tehtävänä oli käännyttää pakanalliset suomalaiset kristinuskoon ja liittää heidät Rooman kirkon vaikutuspiiriin. Näiden kertomusten todenperäisyys on kyseenalainen, mutta roomalaiskatolinen kirkko jatkoi käännytystyötään ja länsimaisen kulttuurin levittämistä Suomessa 1100-luvun lopulla ja 1200-luvun alussa. Seurakuntia perustettiin ja kirkkoja rakennettiin hartauden harjoituksen keskuksiksi. Rooman kirkon asema vakiintui vähitellen Varsinais-Suomen lisäksi myös muualla Suomessa ja kirkollisen kehityksen seurauksena Suomeen tulvi sekä läntisiä että Bysantin kirkon tuomia itäisiä kulttuurivaikutteita.


title: Turku 1200-luvulla

text: 1200-luvulla Turun alueelle syntyi kaupunkiasutus, joka oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Aluksi asutus sijaitsi piispanistuimen luona Koroisissa, mutta mahdollisesti jo vuosisadan loppupuolella tai viimeistään 1300-luvun alussa perustettiin Turun kaupunki Aurajoen alajuoksulle. Sana "turku" tulee yleisesti hyväksytyn teorian mukaan muinaisvenäjän sanasta "tǔrgǔ", joka tarkoittaa ”toria”. Nykyistä Turkua alettiin kenties sanoa ”Suomen Turuksi” erotukseksi muista markkinapaikoista eli ”turuista”, joita muinoin ehkä sijaitsi pitkin Suomen rannikkoa.


title: Turku 1200-luvulla

text: Paavi Gregorius IX:n vuonna 1229 myöntämän luvan mukaisesti piispanistuin siirrettiin Nousiaisista Koroisiin, joka sijaitsee lähellä Turun nykyistä keskustaa. Mikään ei viittaa siihen, että varsinaista Turun kaupunkia olisi vielä tässä vaiheessa ollut olemassa. Kaupunkia ei kuitenkaan perustettu asumattomalle maalle, vaan paikalla oli peltoja ja luultavasti myös talonpoikaiskylä. Arkeologi Markus Hiekkanen on arvellut, että kaupunki perustettiin kuninkaan, piispan ja vuonna 1249 perustetun dominikaanikonventin yhteisestä aloitteesta 1280- tai 1290-luvulla. Perustamisvuotta ei tiedetä, koska mitään aiheeseen liittyvää asiakirjaa ei ole säilynyt.


title: Turku 1200-luvulla

text: 1200-luvulla meri oli noin viisi metriä nykyistä korkeammalla, joten Koroistenniemi oli ehkä myös mereltä tavoitettava kauppapaikka. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että paikalle on rakennettu kivikirkko ja kaksi kolmikerroksista kivirakennusta. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi. Kirkosta ja sen pohjoispuolelta on löydetty 300 hautaa. Kirkkoon on haudattu kolme 1200-luvulla elänyttä piispaa. Viimeisin heistä oli piispa Catillus.


title: Turku 1200-luvulla

text: Koroistenniemien ympärille oli rakennettu puinen puolustusaita. Aluetta oli helppo puolustaa etelästä, lännestä ja pohjoisesta, josta se oli veden ympäröimä. Sen itäpuolelle rakennettiin valli ja kaivettiin vallihauta, joka oli ylitettävä laskusiltaa pitkin.


title: Turku 1200-luvulla

text: Suomen ensimmäiset laajat ja nykyaikaiset arkeologiset kaivaukset suoritettiin Koroistenniemellä vuosina 1898–1902. Koroistenniemellä on nykyään nähtävissä 1200-luvun piispankirkon kiviperustuksia ja valkoinen muistoristi.