title: Esko Koivusalo

text: Koivusalo työskenteli suomen kielen lehtorina Berliinin Freie Universitätissä ja kotimaassa muun muassa Sanakirjasäätiössä ja Nykysuomen laitoksella. Hän toimi myös Kielitoimiston päällikkönä. Hänen ansiotaan on Hiidenkivi-lehden perustaminen ja hän oli alkuvaiheessa sen toinen päätoimittaja.


title: Esko Koivusalo

text: Koivusalo oli Alfred Kordelinin säätiön asiamies ja siinä tehtävässä hän vaikutti sen kulttuurihankkeisiin ja laajensi sen yhteistyökumppanien piiriä. Ansioistaan hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 2001.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Ryūkyū kobujutsu () eli Okinawan kobujutsu tai Okinawan kobudō tarkoittaa Riukiusaarilta peräisin olevia vanhoja asetekniikoita. Kobujutsu on läheisessä yhteydessä karateen, ja termi sisältääkin laajemmassa merkityksessään myös aseettomat puolustustaidot. Kobujutsulla ja karatella on yhtäläisyyksiä esimerkiksi kehon liikeperiaatteissa, ja osa karaten koulukunnista sisältää myös kobujutsun asetekniikoita.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Karaten ja kobudōn historia liittyy läheisesti toisiinsa. Niiden juuret ulottuvat useiden satojen vuosien päähän Ryūkyū–saarten kuningaskuntaan. Tuolloin kaupankäynti lähialueiden kanssa oli vilkasta, mikä edesauttoi taistelutaitojen kehittymistä. Japanilaisen Shimazu-klaanin noustua valtaan kuningaskunnassa määrättiin kaksi teräaseiden kanto – ja myyntikieltoa. Tämä vaikutti voimakkaasti aseettoman taistelutaidon kehittymiseen ja erilaisten arkipäiväisten työkalujen muokkautumiseen tehokkaiksi aseiksi. Yabiku Moden perusti Ryūkyū kobujutsu -yhdistyksen vuonna 1925. Hän pyrki välittämään tätä taitoa muille tutustumalla aseisiin. Shinken Taira oli Yabiku Modenin kuuluisin oppilas. Hän muokkasi mestareidensa katat, järjesti ne ja sai näin aikaan 40 uutta kobudo-kataa. Hän nimesi Katat niiden mestarien mukaan, jotka olivat ne luoneet, esim. Aburaja Yamaki, Matsu Higa, jne.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Shinko Matayoshi (1888-1947) syntyi rikkaaseen perheeseen, joka kuului Okinawan kuninkaalliseen sukuun. Tämä mahdollisti hänelle taistelutaitojen harjoittelun usean eri opettajan alaisuudessa, sekä kaksi pitkää Kiinan matkaa, joiden aikana hän oppi useita kiinalaisia taistelutaitoja. Sensei Matayoshi harjoitteli mestari Shokuko Agenan ohjauksessa bōn, sain, ekun ja kaman käyttöä. Mestari Agena oli kotoisin Gushikawan seudulta Okinawalta. Opiskeltuaan Agenan johdolla Matayoshi lähti Chataniin (eräs alue Okinawalla) ja harjoitteli siellä mestari Irein johdolla nunchakun ja tonfan käyttöä. Mantsuriassa hän opetteli veitsen- ja lassonheittoa sekä ratsastusta. Shanghaissa häntä opetti mestari Kingai mm. seuraavissa aseissa: tinbei ja rochin, nunti, surujin. Näiden lisäksi hän harjoitteli vielä aseettomia taistelutaitoja.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Shinko poika oli Shinpo Matayoshi (1921-1997), joka jatkoi isänsä perinnettä ja opetti Okinawan Kobudoa laajalti ympäri maailmaa. Hän systematioi opetusta ja perusti legendaarisen Kodokan dojon Okinawalle 1976.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Okinawalla on olemassa useita vanhoja kobudōtyylejä. Valtaosa okinawalaisen kobudōn harrastajista kuuluu historiallisesti joko Matayoshin tai Tairan kobudōn.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Katsyoshi Kanei (1941–1993) oli aluksi Shinken Tairan ja myöhemmin Shinpo Matayoshin oppilaana. Kaneilla oli vyöarvo 9.dan sekä Gojū-ryū-karatessa että Kobudōssa. Sensei Kanei perusti International Okinawan Kobudō kyōkai -liiton, jonka tavoitteena oli tavoitteena säilyttää ja opettaa edelleen perinteistä alkuperäistä kobudōta, juuri niin kuin vanhat mestarit olivat sitä kehittäneet ja opettaneet. Sensei Kanein dōjōt käyttävät Jinbukan-nimeä. Hän loi myös Jinbukanissa ensimmäisenä harjoiteltavan Fukyukatan.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Seisho Itokazu s.1945) aloitti kobudoharjoittelun 20 vuotiaana ja oli Shimpon oppilaana yli 30 vuotta. Hän toimi Shimpon kuoltua Kodokan Dojon Kanchona (pääopettaja) kymmenen vuoden ajan. Itokazu Sensei perusti Matayoshi Kobudo Shinbukai järjestön ja hänellä on Kobudossa 9. Dan vyöarvo. Seisho aloitti karateharjoittelun isänsä Seiki Itokazun (10. Dan) oppilaana 11-vuotiaana ja toimii nykyään myös Kounan Ryu Karaten (Uechi ryu) pääopettajana ja hänellä on siinä 10.Dan vyöarvo.Suomessa kobujutsua harjoitellaan pääasiassa tiettyjen karaten tyylisuuntien yhteydessä. Lajia opetetaan myös itsenäisesti. Karatetaustaa ei aina vaadita harjoittelijalta, mutta yleensä edellytetään aiempaa kokemusta jostakin aseettomasta kamppailutaidosta.


title: Ryūkyū kobujutsu

text: Suomessa harjoitettavia kobujutsu-suuntauksia ovat ainakin Ryūkyū-kobujutsu (Yuishinkai-karate-jutsu), Kenshinryu Kai (Hayashi-ha Shito-ryu kai karate), Shorinji-ryu kobujutsu, Taura Muso ryu kobudo ja Okinawan kobudo (Matayoshi Kobudo Shinbukai).


Yhdistyneen kuningaskunnan Falklandin sodan sotalaivat listaa Yhdistyneen kuningaskunnan Falklandin sotaan osallistuneet sotalaivat sekä muut alueelle lähetetyt alukset. Luettelossa on myös mainittu alusten kärsimät tappiot.


title: Yhdistyneen kuningaskunnan Falklandin sodan sotalaivat

text:
Northwoodissa, Lontoossa:
Etelä-Atlantilla:Yhteysaluksina kuljettaen postia taisteluosaston ja Ascensionin välillä.Alukset palvelivat sairaankuljetusaluksina (ambulanssi)


text: Siviilista lunastettuja miinanraivaajiksi muutettuja troolareita, jotka varustettiin erityisen syvissä vesissä tapahtuvaan raivaukseen (). Alusten miehistö oli kuninkaallisesta laivastosta ja pääosin 1. MCM laivueesta Rosythistä. Miinanraivaajat raivasivat kaksi Port Stanleyn edustalla ollutta kaksi miinakenttää.


text: Tankkerit


text: Maihinnousualus (huolto) (


text: Tukilaivat


text: Helikopteritukialus


title: I Call Your Name (The Beatlesin kappale)

text: I Call Your Name on John Lennonin ja Paul McCartneyn kirjoittama kappale, jonka levytti ensimmäisenä Billy J. Kramer with the Dakotas -yhtye vuonna 1963. The Beatlesin versio oli mukana The Beatles -yhtyeen Yhdysvalloissa vuonna 1964 julkaistulla albumilla "The Beatles' Second Album".


text: Kappale on mukana Beatlesin kokoelma-albumeilla "Rock 'n' Roll Music" (1976), "Rarities" (1978), "Past Masters, Volume One" (1988) ja "The Capitol Albums, Volume 1" (2004).


text: Vuonna 1967 kappaleen on levyttänyt The Mamas & the Papas. Tämä esitys on mukana kokoelma-albumilla "Lennon & McCartney Songbook" vuodelta 1990.


text: Vuonna 1977 kappaleen on levyttänyt brittiläinen punkyhtye The Boys esikoisalbumilleen.


title: Lehtoinkylä

text: Lehtoinkylä () on kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Lieskulan kunnassa. Se sijaitsee Karjalankannaksen eteläosassa seitsemän kilometriä Lieskulasta koilliseen. Kylän kautta kulkee Toksovasta Matoksiin johtava tie. Virallisesti siellä on vain seitsemän asukasta (vuonna 2007).


title: Lehtoinkylä

text: Kylä mainitaan 1600-luvun kartoissa. Sen asukkaat olivat äyrämöisperäisiä inkerinsuomalaisia, jotka kuuluivat Vuoleen luterilaiseen seurakuntaan. Vuoteen 1861 saakka Lehtoinkylän talonpojat olivat kartanonherrojen maaorjia. Sen osia olivat Saksanmäki ja Virkinmäki.


title: Lehtoinkylä

text: Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan kylässä oli 457 asukasta, joista inkeriläisiä oli 440, venäläisiä 13 ja suomensuomalaisia neljä. Kuivaisin piiriin kuuluneen Lehtoinkylän suomalaisen kansallisen kyläneuvoston alueella asui 1323 suomalaista, 407 venäläistä ja 28 muiden kansallisuuksien edustajaa. Suomalaiset karkotettiin muualle Neuvostoliittoon viimeistään Leningradin piirityksen aikana.


title: Lehtoinkylä

text: Nykyään Lehtoinkylässä sijaitsee Možaiskille nimetyn avaruuspuolustuksen sotilasakatemian koulutuskeskus asuinalueineen. Pitkäjärven (ven. Pitkejarvi) länsipuolelle on sijoitettu Voronež-tyyppinen tutka-asema. Seudulle rakennetaan omakotitaloalueita.


title: Avoin data

text: Avoimella datalla tarkoitetaan yksityishenkilöille, tutkijoille, julkishallinnolle, organisaatioille tai yrityksille kertynyttä dataa, joka on avattu kaikille vapaasti hyödynnettäväksi maksutta mihin tahansa käyttötarkoitukseen, jopa kaupallisesti.


title: Avoin data

text: Data on tietoa, joka on koneellisesti käsiteltävässä muodossa. Data voi olla tekstiä, tilastoja, karttoja, kuvia, videotallenteita, musiikkia tai vaikkapa taloustietoja.


title: Avoin data

text:
Avoimuuteen sisältyy kaksi tärkeää elementtiä:
Digitaalisen tiedon määrän kasvaminen räjähdysmäisesti on avannut uusia mahdollisuuksia käyttää dataa hyväksi. Avointa dataa pystytään käyttämään paitsi organisaation itsensä kehittämiseen, myös lukuisiin yhteisen hyvän projekteihin sekä tutkimuksiin. Avoin data voi olla esimerkiksi sää- ja ilmanlaatutietoja, julkisen liikenteen aikatauluja, väestönlaskentatilastoja ja palvelun käyttötilastoja. Avoimen datan hyödyiksi lasketaan muun muassa syvällisemmät analysointi- ja havainnointimahdollisuudet, organisaation käytäntöjen tehostaminen, tehokkaampi kansalaisvaikuttaminen sekä tuotteiden kehittäminen.


title: Avoin data

text: EU:n alaisen European Data Commissionin tekemän selvityksen mukaan avoimen datan parissa työskentely voi tuoda Euroopan Unionin alueelle jopa 100 000 työpaikkaa ja yli 75 miljardin euron tuoton.


title: Avoin data

text: Datan avaamiselle on omat rajoituksensa. Rajoitteita ovat muun muassa juridiset rajoitteet kuten henkilötietolaki, joka määrittelee, miten henkilötietoja tulee käsitellä. Avattu data ei myöskään saa olla uhka kansalliselle turvallisuudelle. Salassa pidettäviä tietoja voidaan joissakin tapauksissa kuitenkin käsitellä niin, että niistä tulee anonyymejä ja julkaisukelpoisia.


title: Avoin data

text: Lisäksi tekijänoikeudet tai käyttöoikeudet saattavat rajoittaa tiedon julkaisemista. Tällaisia tapauksia ovat esimerkiksi lähteiden käyttäminen ja tietojärjestelmien käyttöoikeuksien rajallisuus.


title: Avoin data

text: Haasteita avaamiselle on monia. Ensiksikin ihmisten ymmärrys asiasta voi olla vajavaista, jolloin tarvitaan toimivaa viestintää. Juridiset rajoitteet saatetaan kokea haasteena. Lisäksi saattaa herätä erilaisia pelkoja: pelätään esimerkiksi avatun datan väärinkäyttöä tai avatun datan sisältävän virheitä. Myös datan avaamisen jälkeistä palautetta voidaan pelätä. Tekniset haasteet ovat oma lukunsa. Dataa ei välttämättä saada ulos oikeassa muodossa, data on isokokoista tai ei tiedetä, minne datan voisi laittaa julkiseen jakeluun.


title: Avoin data

text: Datan avoimuus ei toteudu, jos tietoon pääsyä rajataan jotakin mekanismia hyödyntäen. Tällaisia mekanismeja ovat esimerkiksi tiedon maksullisuus, rekisteröitymisen vaatiminen ja jäsenkannan mahdollinen valikoiminen, patenttien, salauksien tai tekijänoikeuksien hyödyntäminen informaation käytön estämiseen sekä tietoon pääsyn ja sen käytön määräaikaistaminen.


title: Avoin data

text: Suomea pidetään maailman johtavana maana avoimen hallinnon osalta sekä avoimen datan edelläkävijänä. Hallinnon avoimuutta maailmanlaajuisesti mittaava Global Open Data Index sijoitti Suomen listallaan viidenneksi.


title: Avoin data

text: Suomen julkisuuslain mukaan kaikki julkisen hallinnon tuottamat asiakirjat ovat julkisia, jollei erikseen toisin säädetä. Lain tarkoituksena on toteuttaa avoimuutta muun muassa antamalla yksilöille sekä yhteisöille mahdollisuus valvoa julkisen vallan ja varojen käyttöä sekä valvoa oikeuksiaan ja etujaan. Huolimatta pyrkimyksistään avoimuutta kohtaan Suomen hallinto on saanut kritiikkiä muun muassa siitä, että valtion ja kuntien viranomaisten rahankäytöstä ei ole saatavilla dataa.


title: Avoin data

text: Suomessa Väestörekisterikeskuksen ylläpitämään Avoindata.fi-palveluun julkaistaan keskitetysti Suomen hallinnon tuottamaa julkista dataa, tarkoituksenaan edistää hallinnon läpinäkyvyyttä ja avoimen datan löydettävyyttä tutkimuksen, liiketoiminnan ja toiminnan kehityksen tueksi. Myös yritykset voivat halutessaan julkaista palvelussa dataansa. Palvelu syntyi osana Valtiovarainministeriön avoimen tiedon ohjelmaa vuonna 2014.


title: Studtiitti

text:
Studtiitti on harvinainen uraanioksidimineraali, jonka kemiallinen kaava on [(UO)O(HO)]·2(HO) tai UO·4(HO). Se muodostuu sekundaarisena mineraalina uranyyli-ionin ja veden radiolyysituotteen vetyperoksidin reaktiosta. Studtiitti esiintyy yleensä keltaisina neulamaisina kiteinä varsinaisen uraanimalmin pinnalla.
Joutuessaan ilman kanssa kosketuksiin studtiitti muuttuu nopeasti metastudtiitiksi (UO·2(HO)). Nämä ovat ainoat tunnetut luonnossa esiintyvät peroksidimineraalit.


title: Studtiitti

text: Studtiitti raportoitiin ensimmäisen kerran mineraalinäytteistä 1947 Shinkolobwe-kaivoksesta, Kongon demokraattisesta tasavallasta, ja se nimettiin geologi Franz Edward Studtin mukaan. Sittemmin studtiittia on löytynyt myös muista uraaniesiintymistä sekä muun muassa Tšernobylin ydinvoimalaitoksen polttoainelaavan pinnalta. Sitä pidetään myös mahdollisena käytetyn ydinpolttoaineen pitkäaikaissäilytyksen alteraatiofaasina.


title: Annalan huvila

text: Annalan huvila (tai Annalan kartano) on valkoinen huvilarakennus, joka sijaitsee Helsingin Vanhassakaupungissa, Hämeentien varrella lähellä Arabianrantaa, hieman ennen Vanhakaupungin koskea, Annalan kartanopuiston (Annalan puutarhan) yläpäässä. Huvilan perusti aikoinaan kirjanpainaja, tupakkatehtailija, merkittävä kulttuuri- ja kunnalliselämän vaikuttaja, kauppaneuvos Gustaf Otto Wasenius Helsingin kaupungilta vuokraamalleen tontille Itäisen viertotien (nyk. Hämeentien) varrelle vuonna 1826.


title: Annalan huvila

text: Nykyään kartanon omistaa Hyötykasviyhdistyksen omistama Kiinteistö Oy Pro Anneberg ja Annalan huvilan vieressä on Hyötykasviyhdistyksen viljelypalstoja ja näytepalstoja, joissa esitellään perinteisiä koriste- ja hyötykasveja yleisölle. Helsingin kaupunki myi Annalan huvilan Kiinteistö Oy Pro Annebergille vuosien 2017-2018 taitteessa. Annalan huvilan toiminnasta vastaa kannatusyhdistys Annalan huvilan ystävät ry - Villa Annebergs vänner rf.


title: Annalan huvila

text: Päärakennus rakennettiin vuonna 1832 ja rakennus on Helsingin vanhin huvila. Puisto ja puutarha-alue sai ominaisuutensa vuosina 1826–1852, jolloin rakennettiin päärakennuksen lisäksi muita rakennuksia sekä päärakennuksen edustalla oleva muotopuutarha ja mäellä sijaitseva maisemapuisto. Annalan alkuperäinen nimi on "Villa Anneberg", Waseniuksen ensimmäisen vaimon Anna Charlottan (1805–37) ja korkealla kalliolla olevan sijaintinsa mukaan.


title: Annalan huvila

text: Silloin paikalla oli huvilaelämää, suuret viljelykset, puutarha-elementit, kartano ja ulkorakennukset. Silloin alue oli vielä aivan maaseutua. Helsingin kaupunki vuokrasi tilan Waseniukselle, sillä hänen tehtävänään oli kaunistaa Helsingin itäistä kulkutietä. Hämeentien varrella olevat vanhat puut ovat Waseniuksen jäljiltä. Tilaa kutsutaan tänäkin päivänä virheellisesti Annalan kartanoksi, vaikka kyseessä oli Waseniusten loma-asunto, ei kartano.


title: Annalan huvila

text: Ennen kuin Gustaf Otto Wasenius vuokrasi alueen vuonna 1826, se oli kalastaja Jernmarkin torpan aluetta. Torppa purettiin ja tilalle rakennettiin huvila. Karjasuoja ja asuinrakennus rakennettiin 1920-luvulla. Terassit rakennettiin kivestä. Vuonna 1844 viljeltiin arvokkaita kasvihuonekasveja. Vuokraehdon allekirjoitettuaan Wasenius sai istuttaa lehtipuita. Yli 13 hehtaarin klassinen puisto ja siihen kuuluvan puutarhan karuun kalliomaastoon rakenuttaminen todistaa Waseniuksen intohimoisesta kiinnostuksesta puutarhanhoitoon.


title: Annalan huvila

text: Waseniuksen pojanpoika Leonard Wasenius oli huvilan viimeinen haltija, ja hän kuoli lapsettomana. Huvila jäi vuokrasopimuksen mukaan vuonna 1939 kaupungille. Toisen maailmansodan aikana, vuosina 1940–42 päärakennus toimii Mannerheimin lastensuojeluliiton lastenkotina, jonne tuli Karjalasta evakuoituja lapsia äiteineen. Sen jälkeen huvila vuokrattiin asunnoiksi. Muut asuin- ja talousrakennukset sekä pellot vuokrattiin 1940 yksityishenkilölle kauppapuutarhatoimintaa varten. Kersantti Väinö Liemola vuokrasi viljelymaat ja talousrakennukset vuoteen 1958 asti. Hänen luovuttuaan vuokraoikeudestaan talousrakennukset otettiin kaupungin verstaan käyttöön ja Annalan rakennuksissa asui myös kaupungin vuokralaisia yli 30 vuotta.


title: Annalan huvila

text: Pellot otettiin myös kaupungin hoitoon. Ne olivat vuokrattuina Toukolan Sosiaalidemokraattiselle yhdistykselle viljelyspalstoiksi vuodesta 1978 lähtien. 1980-luvun lopusta lähtien palstat olivat ensin kaupungin siirtolapuutarhatoimiston ja sitten vuodesta 1994 Toukola-Vanhakaupunki-yhdistyksen hoidossa. Annalan viljelypalstat kunnostettiin Hyötykasviyhdistyksen käyttöön vuoden 1997 arkeologisten kaivausten jälkeen.


title: Annalan huvila

text: Vuodesta 2000 kunnostettiin ja uudistettiin sydämenmuotoista muotopuutarhaa ja maisemapuutarhaa ja jatkettiin palstaviljelyjä. Perustettiin teemapuutarhoja ja viljelyspalstoja 1970-luvulta alkaen. Kasvihuonetta uudistettiin ja aloitettiin kurssitoiminta ja muu yleisötoiminta.


title: Annalan huvila

text: Kaksikerroksinen päärakennus rakennettiin vuonna 1832, mutta sitä laajennettiin ja muutettiin myöhemmin useasti. Nykyään päärakennuksessa toimii Annalan huvilan ystävät ry. Mansardikattoinen karjasuoja- ja asuinrakennus peltojen laidassa rakennettiin 1920-luvun alussa. Siinä oli talli, navetta, pesutupa, leivintupa, karjakon huone ja kolme pienasuntoa työntekijöille. Myöhemmin se muutettiin puutyösaliksi eli verstaaksi. Asunnot olivat rakennuksessa vuoteen 1976 asti. Silloin alakerran asuntojen tilalle rakennettiin työntekijöiden sosiaalitiloja ja entistä puutyösalia muutettiin hevostalliksi vuonna 1997. Vuonna 2000 rakennuksen itäpää uudistettiin Hyötykasviyhdistyksen tiloiksi.


title: Annalan huvila

text:
Lähellä on luhtitalo, jonka yläkerta toimii nykyisin asuntona ja alakerta kaupungin viheryksikön hoitoryhmän taukotilana. Puutarhurin talo on satulakattoinen klassistinen rakennus, joka on alun perin vuodelta 1840, mutta joka sai nykyisen muotoonsa 1920-luvun alussa. Annalassa on myös sauna, josta on löydetty piirustuksia vuodelta 1918. Saunarakennuksessa on ollut aiemmin myös asunto, joka on muutettu pesutuvaksi. Entinen huvilan työntekijöiden asuinrakennus sijaitsee peltojen laidassa. Sitä rakennettiin 1920-luvulla laajentamalla vanhaa hirsirakennusta. Asuinrakennuksissa oli ennen viimeistä remonttia muutamia asuntoa.
Päärakennuksen edessä on 1800-luvun tyylinen sydämenmuotoinen muotopuutarhaa ja huvilan vieressä on Waseniuksen perustama englantilaistyyppinen maisemapuutarha. Sinne Wasenius rakensi vapaasti polveilevia polkuja ja istutti puita. Jo vuonna 1830 Annalan alueelle istutettiin yli 400 lehtipuita, joista osa oli puistossa. Muotopuutarha uudistettiin vuosina 1999–2001 ja siihen käytettiin Waseniuksen 1830-luvulla rakennuttaman saksalaistyyppisen muotopuutarhan esikuvana, käytäväsommitteluineen ja pensas- ja kukkaistutuksineen. Waseniusten aikana hyötykasvipuutarhan korttelit ja ruutanalammikko muodostivat osan muotopuutarhan sommitelmasta. Wasenius rakensi kolme iilimatojenkasvatuslammikkoa puiston lähellä. Vuosina 1999–2001 paikalla rakennettiin ruutanalammikkoa. Annalan perustamisen muistokivi on iso yläpinnaltaan tasainen kivi, joka sijaitsee Annalan huvilalta etelään johtavan suoran puistokäytävän päässä. Kivessä on kaiverrettu teksti: "”Anneberg anlagdt af Otto och Anna Wasenius 1826”".


title: Annalan huvila

text: Annalanmäellä on vuokrattavia 80 puolen aarin ja aarin viljelyspalstoja ja näytepalstoja eri aihepiireistä, kuten lääkeyrtit, värjäyskasvit, vanhat Helsingin puistoruusut, perinneperennat ja kesäkukat, marjatarha, keittiökasvimaa, permakulttuuripuutarha, perhospuutarha ym. Ne ovat osa Hyötykasviyhdistyksen julkista puistoa ja näillä vuokrattavilla palstoilla viljellään kaikkia keittiöpuutarhan kasveja perunoista ja porkkanoista eksoottisiin itämaisiin vihanneksiin. Annalassa on valtava suomalaisten yrttikasvien kanta. Alueelta löytyvät myös miespiha, värjäyskasvipuutarha, apteekkarin puutarha, perhospuutarha, yrttimaa ja marjatarha.


title: Annalan huvila

text: Orangeriassa eli kasvihuoneessa on vanhin huonekasvikokoelma ja monta sataa kasvilajia. Se on 1700-luvun tyylinen yksilapainen, poikkileikkaukseltaan epäsymmetrinen ja vinomuotoinen kasvihuone, joka on rakennettu luonnonkivestä ja tiilestä. Orangeriassa kasvaa muun muassa appelsiini-, sitrus-, pomeranssi-, viinirypäle-, ja muita hedelmäpuita, sekä lääkeyrttejä, värjäyskasveja ja kaktuksia. Siellä on myös Suomessa kasvatettuja perunalajikkeita, joita ei enää myydä tavallisissa siemenperunakaupoissa. Waseniuksen aikana kasvit kasvoivat isoissa ruukuissa ja ne vietiin talveksi kasvihuoneeseen, jossa oli suuret ikkunat, kalteva lasinen etuseinä ja trooppinen huonelämpötila.


title: Annalan huvila

text: Waseniuksella oli orangeriassa puita, ja myös muotopuutarhan kasveja purkeissa. Siellä oli mm. ruusuja, heliotrooppeja ja muita kasvilajeja, jotka eivät suomalaisessa talvessa talvehtineet. Oli niitäkin kasveja, joiden talvehtimisesta ei vielä tiedetty silloin 1800-luvulla. Suurin osa kasveista tuotiin Välimeren alueelta ja Amerikasta. Waseniusten aikaan orangeriassa kasvatettiin kukkien taimia, ruukkukasveja ja leikkokukkia paitsi omaan tarpeeseen myös myyntiin. Se oli pitkä perinne, joka jatketaan Annalassa tänäkin päivänä. Harvinaisten ja mielenkiintoisten kasvien taimia saa harvoin puutarhakaupoista ja torilta, joten ne ovat itse kasvatettavia.


title: Annalan huvila

text: Orangeriaa käytettiin 1920-luvulla tilapäistyöntekijöitten ruokailutilana ja sitten varastona. Sitä uudistettiin vuonna 1999 alkuperäiseen käyttötarkoitukseensa ja se on nykyään Hyötykasviyhdistyksen käytössä. Tämänkaltaiset rakennukset oli alun perin tarkoitettu appelsiini- ja sitruspuiden talvettamiseen. Orangerian lasien takana on valtava määrä kauniita pelargonioita.


title: V. J. Kostiainen

text: Vilhelm Johan Kostiainen (1. toukokuuta 1889 Sulkava – 22. huhtikuuta 1968 Hämeenlinna) toimi Työväen Urheiluliiton ensimmäisenä pääsihteerinä ja oli 1920- ja 1930-luvuilla työväenliikkeen sosialististen kasvatusihanteiden tärkein puolestapuhuja Suomessa.


title: V. J. Kostiainen

text: V. J. Kostiainen pääsi kansakoulun käytyään sulkavalaisen kauppiaan puotipojaksi, mutta joutui eroamaan kun paljasti kyläläisille kauppiaan petkuttavan. Hänet valittiin pian kauppa-apulaiseksi paikalliseen työväen osuuskauppaan. Kostiainen muutti vartuttuaan Helsinkiin ja sai 22-vuotiaana harjoittelijan paikan Saksan osuustukkuliike GEG:ssa (Grosseinkaufgenossenschaft) Hampurissa. Siellä hän tutustui marxismiin ja oppi saksan kielen.


title: V. J. Kostiainen

text: Saksasta palattuaan Kostiainen alkoi aktiivisesti osallistua työväen urheilu-, raittius- ja kulttuuritoimintaan. Sisällissodan jälkeen punaiset erotettiin Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitosta, jolloin Kostiainen lähti mukaan perustamaan Työväen Urheiluliittoa (TUL). Liittotoimikunnan jäsenenä ja liiton johtavana toimitsijana hän oli merkittävä hahmo järjestön alkuvuosina, ja kielitaitonsa (johon kuului myös siihen aikaan suosittu esperanto) ansiosta Kostiainen pääsi edustamaan liittoa myös kansainvälisessä työväenurheiluliikkeessä. Liian kilpailuhenkisen urheilun kritisoimisen ohella hänet tunnettiin täysraittiina, tupakan vastustajana, kasvissyöjänä ja naturismin harrastajana.


title: V. J. Kostiainen

text: TUL-uran jälkeen V. J. Kostiainen toimi Suomen Sähköteollisuus Oy:n konttoristina Hämeenlinnassa vuodesta 1936, sen jälkeen Hämeen läänin liikevaihtoverotarkastajana. Hän jatkoi työskentelyä eläkevuosinaankin oman tili- ja käännöstoimiston puitteissa.


title: V. J. Kostiainen

text: V. J. Kostiainen oli naimisissa kahdesti. Vanhempi hänen kahdesta pojastaan oli tunnettu valokuvaaja Ilmari Kostiainen (1935–2011). Nuorempi pojista Veikko Juhani (1941 - ) on kansainvälisesti tunnettu biologisten fosforinpoistomenetelmien tutkija ja kehittäjä.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Suomen Marsalkka on Gilbert Lukalian ohjaama suomalainen kuvitteellinen elämäkertaelokuva Carl Gustaf Emil Mannerheimista. Elokuvan tuotti Yleisradio yhteistyössä Savane Productionsin ja virolaisen Filmistuudio Kalevipojad -yhtiön kanssa. Elokuvan maailmanensi-ilta oli Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla 28. syyskuuta 2012, ja televisiossa se esitettiin ensimmäisen kerran Yle Teemalla 6. lokakuuta 2012. Elokuvan rinnalla valmistettiin myös kuusiosainen hankkeesta kertova dokumenttisarja "Operaatio Mannerheim". Ennen ensi-iltaa keskustelua herätti tummaihoisen näyttelijän valinta Mannerheimin esittäjäksi. Kriitikot antoivat elokuvalle yleisesti huonoja arvioita.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Elokuvan tarinankertoja on nuotion äärellä istuva vanhus, joka pitää satuhetkeä kenialaisen kylän lapsille. Hän kertoo lapsille tarinan Mannerheimista ja hänen epäonnistuneista naissuhteistaan. Tarina alkaa Mannerheimin äidin hautajaisista. Myöhemmin Mannerheim menee naimisiin, mutta kokee pettymyksen, kun hänen vaimonsa Anastasia synnyttää tytön eikä pojan. Tämän jälkeen hän ihastuu ystävänsä tyttöystävään Mariaan. Sodasta tultuaan hän rakastuu Kitty Linderiin, joka kuitenkin vastaa kieltävästi Mannerheimin kosintaan.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Elokuva limittää afrikkalaista kerrontaperinnettä Mannerheimin elämäntarinaan.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Tammikuussa 2012 Yle kertoi valmisteilla olevasta Mannerheim-elokuvasta, joka olisi kansainvälinen tuotanto. Julkisuuteen tieto elokuvan kuvaamisesta Keniassa tuli elokuun alkupuolella, ennen kuin Yle ehti järjestää elokuvasta tiedotustilaisuuden 16. elokuuta.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Erkko Lyytinen sai idean elokuvan kuvaamiseen Keniassa virolaiselta tuottajalta Ken Saanilta. Saan oli kysynyt Lyytiseltä, olisiko tällä mielessä mitään hanketta, jonka voisi toteuttaa Keniassa. Lyytisen mukaan Saanin näkökulma tuotannossa oli merkittävä elokuvan kuvaamisen onnistumisen kannalta. Elokuvan käsikirjoituksen loi kenialainen työryhmä. Yle antoi käsikirjoittajille tarpeelliset faktat, mutta ryhmä loi itse Mannerheimin henkilökuvan. Käsikirjoitus tehtiin workshop-menetelmällä. Alkujaan elokuvan piti olla myös sotaelokuva, mutta kuvausolosuhteet osoittautuivat sadekauden takia sotakohtauksille liian haasteellisiksi.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Lyytisen mukaan Mannerheim oli liian myyttinen hahmo kuvattavaksi suomalaisen kulttuurin keinoin.. Lyytisen mukaan suomalaisten omat kansalliset sankaritarinat kaipaavat päivitystä ja uudelleen arviointia, mikä on mahdollista etäännyttämällä Mannerheimin tarina vieraaseen kulttuuriin. Gilbert Lukalian mukaan elokuva on ”universaali kertomus miehestä, jolla on vaikeuksia sovittaa yhteen perhe-elämä ja ura”.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Elokuva kuvattiin Nairobin ympäristössä touko-kesäkuussa. Gilbert Lukalia valittiin elokuvan ohjaajaksi vain 12 tuntia ennen kuvausten alkamista. Elokuvan ohella valmistettiin myös kuusiosainen hankkeesta kertova dokumenttisarja "Operaatio Mannerheim". Itse elokuvan budjetti oli noin 20 000 euroa, mutta dokumentin hinnaksi saattaa tulla noin 100 000–150 000 euroa. Hankkeeseen kuuluu myös sankaruus-kampanja, jossa erilaiset suomalaiset kertovat omista sankareistaan ja pohtivat sankaruutta nykypäivänä.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Elokuva herätti keskustelua jo ennen sen julkistamista. Media nostatti kohun Mannerheimia esittävästä tummaihoisesta näyttelijästä. Elokuvan tuottaja Erkko Lyytinen ihmetteli ”hommafoorumien” vihareaktiota ja sanoi, että ihmisten turvallisuutta on uhkailtu. "Aamulehden" mukaan Hommaforumilta ei ollut löytynyt mitään uhkauksia. Tuottaja Markus Selin kutsui elokuvaa ”vedätykseksi” ja ohjaaja Matti Kassila ihmetteli, miksi Yle on antanut elokuvan kuvaukselle luvan. Jörn Donner piti elokuvaa ”bluffina” ja sanoi, että Yle yrittää rahastaa Marsalkan maineella.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: "Helsingin Sanomien" Veli-Pekka Lehtonen arveli, että hankkeella yritetään tutkia, miten Suomessa suhtaudutaan myyttien ravisteluun. Lisäksi hän sanoi, että elokuva on ”valmistuessaan mitä ilmeisimmin taideteos, joka kritisoi suurmieselokuvia”. Suomalainen elokuvatoimittaja Kalle Kinnunen taas nosti esille taiteilijoiden oikeuden tulkita aihettaan haluamastaan näkökulmasta: ”Ainakin minusta jossain Havaijilla tai Nairobissa kuvattu Marski-tarina voisi kertoa turvonneen ja kivettyneen myytin takaa jopa jotain enemmän todellista.” Suomen media uutisoi laajasti aiheesta ja hanke herätti keskustelua puolesta ja vastaan. Myös median osuutta hankkeesta käydyssä keskustelussa pohdittiin.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Elokuva sai negatiivisen vastaanoton. "Helsingin Sanomien" arvostelussa Pertti Avola kutsui elokuvan näyttelijätyötä kömpelöksi ja kohtauksia staattisiksi. Elokuva muistutti hänen mielestään ”kehnoa saippuaoopperan jaksoa”. Afrikkalaisen kerrontaperinteen hyödyntämistä tarinan lähtökohtana hän piti ”kivana ideana”. Veli-Pekka Lehtonen puolestaan kutsui elokuvaa Ylen säästökuurin taustaa vasten ”surulliseksi, yhden katsomiskerran vitsiksi”. "Ilta-Sanomien" arvostelussa elokuvan sanottiin olevan ”vaisu, melodraamaan tukeutuva sovinnainen tarina”, joka ”kulkee kohtauksesta toiseen vailla todellista tunnelatausta”. Jari Peltonen kuvasi elokuvaa V2.fi-sivuston arvostelussa ”lyhyeksi ja tahattoman koomiseksi tekeleeksi”, joka on ”arvokas teos, koska se on arvoton”. Elokuva on hänen mukaansa lahja sarkasmille, koska se voi viihdyttää ”ivan päälle ymmärtäviä”.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Kansan Uutisten verkkolehdessä Jouko Huru kuvaa elokuvan olevan ”raikas ja rento halpiselokuva”. Hurun mukaan tuloksesta näkyy tekijöiden ammattitaito, mutta myös niukat resurssit. Hän ei pidä elokuvaa rienaavana, vaan lämpimänä kuvauksena yksinäisestä, onnettomasta miehestä. Pääosan esittäjän Huru arvioi olevan omimmillaan kohtauksissa, joissa hän esiintyy ilman marsalkan univormua.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Leena Virtanen sanoo "Operaatio Mannerheim" -dokumenttisarjan arviossaan "Helsingin Sanomissa", että jokaiselle pitäisi viimeistään nyt olla selvää, että elokuvaprojekti on ollut ”alusta lähtien eräänlainen vitsi”. Hänen mukaansa halvasti tuotettu elokuva vitsailee sekä säästökuurilla olevalle Ylelle että Medialle, ”joka tarttuu kärppänä mihin tahansa, missä nimi Mannerheim vilahtaa”.


title: Suomen marsalkka (elokuva)

text: Suomalaisten dokumenttielokuvien etiikasta tohtoriksi väitellyt Timo Korhonen sanoi "Helsingin Sanomien" haastattelussa tammikuussa 2013, että "Suomen marsalkka" ja etenkin "Operaatio Mannerheim" ovat hänen mielestään rasistisia. Korhonen piti dokumenttisarjan suhtautumista kenialaisiin alentavana ja sanoi, että heidät esitettiin yksinkertaisina. Hänen mukaansa Mannerheim suhtautui ihmisiin tasa-arvoisemmin kuin Ylen sarja.


title: Adıyamanin maakunta

text: Adıyamanin maakunta () on Turkissa sijaitseva maakunta. Vuoden 2007 arvion mukaan maakunnassa oli 582 762 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Adıyaman.


title: Adıyamanin maakunta

text: Adıyamanin maakunta on jaettu yhdeksään piirikuntaan, jotka ovat:


title: The Family That Plays Together

text: The Family That Plays Together on yhdysvaltalaisen Spirit-yhtyeen toinen, vuonna 1969 julkaistu studioalbumi. Sen on tuottanut Lou Adler. Albumin julkaisi levy-yhtiö Ode Records. Alkuperäinen luettelotunnus on Z12 44014.


title: The Family That Plays Together

text: LP-levyjen jakelusta huolehti Yhdysvaltain ulkopuolella CBS Records.


title: The Family That Plays Together

text: Laulujen oikeudenomistaja ja julkaisija on Hollenbeck Music Co. BMI.


title: The Family That Plays Together

text: "It Shall Be” on hitaanpuoleinen tulevaisuuteen suuntautuva kappale, jonka alussa kuullaan rytmikapuloita ja mukaan tulee huilu ja aluksi sanaton laulu. Rytmin nopeutuessa kuullaan puhaltimia.


title: The Family That Plays Together

text: "Poor Richard" alkaa voimakkaalla bassokitaran teemalla. Laulajia on useampia kuten monella muullakin kappaleella. Tällä Jay Fergusonin tekemällä kappaleella Californian kitarakin on esillä, kuten yleensäkin tämän omilla kappaleilla.


title: The Family That Plays Together

text: "Silky Sam" kertoo kiertelevästä ja huumoria viljelevästä kortinpelaajasta. Kappaleen alku on hidas mutta nopeutuu loppua kohti. Musiikki muuttuu välillä dramaattiseksi ja mukana on puheosuus. Rytmisoittimena on myös tamburiini kuten monella muullakin kappaleella.


title: The Family That Plays Together

text: "The Drunkard" on hidasrytminen ja kappale lähenee taidemusiikkia sikäli, että mukana on jousisektio selloineen ja huilu. Kappaleen lopun äänimaailma on kiinnostava.


title: The Family That Plays Together

text: "Darlin' If" on hidastempoinen ja melodinen. Väliosuudessa kuullaan vain kitaraa ja bassoa. Mukana on piano ja jousisektio.


title: The Family That Plays Together

text: "All the Samen" alussa on jännittävä ääniefekti. Kappale on edellisiä vauhdikkaampi ja sähkökitara on enemmän esillä. Puolivälin jälkeen kuullaan rumpusoolo.


title: The Family That Plays Together

text: "Jewish" on välillä keinuvarytminen. Kappale on saanut vaikutteita juutalaisesta kulttuurista esityskieltä myöten.


title: The Family That Plays Together

text: "Dream within a Dream" on alussa unenomaisen kaunis, mutta muuttuu välillä kuulohermoja raastavaksi.


title: The Family That Plays Together

text: "She Smiled" -kappaleella on akustinen kitara pääosassa alussa ja lopussa.


title: The Family That Plays Together

text: "Aren't You Glad" alkaa pianoteemalla. Mukana ovat jälleen tamburiini rytmisoittimena ja jouset. Kappaleessa on kitarasoolo. Lopussa kappale aloitetaan ikään kuin uudestaan "one, two, three" -lähtölaskennan jälkeen ja mukaan tulevat puhaltimet.


title: The Family That Plays Together

text: Albumilta on vuonna 1969 julkaistu single "I Got a Line on You", joka nousi Top 30 -listalle, mutta se ei juurikaan lisännyt albumimyyntiä.


title: The Family That Plays Together

text: Kappale on vauhdikas ja voimakasrytminen The Spencer Davis Groupin tyyliin.Albumin on julkaissut vuonna 2010 Sony Music Entertainment sarjassa "Original Album Classics" 5xCD (Epic 88697646982 CD2). Paketissa on viisi Spiritin ensimmäistä albumia. Tässä artikkelissa käsitellyn albumin oheen on lisätty ylimääräiset kappaleet:"Fog" on nimensä mukaisesti utuinen kosketinsoittimen aloittama instrumentaali, jossa mukana ovat myös huilu ja jouset. Kitaran soundissa on häivähdys siitä, jota Mike Oldfield on myöhemmin käyttänyt.


title: The Family That Plays Together

text: "So Little to Say" on melodinen pianointrolla käynnistyvä kappale. Puolivälissä mukaan liittyvät matalalta törähtelevä puhallinsoitin ja soolokitara.


title: The Family That Plays Together

text: "Mellow Fellow" on Santana-yhtyeen mieleen tuova lattarivaikutteinen soitinkappale. Mukana on tyyliin kuuluvat käsirummut. Sen lisäksi kuullaan soolo isommilla rummuilla.


title: The Family That Plays Together

text: "Now or Anywhere" on hard rockia lähenevä kappale, jossa kuullaan kitarasoolo. Rumpujen lisäksi mukana on ravistin, kuten monella muullakin yhtyeen kappaleella.


title: The Family That Plays Together

text: "Space Chile" on nimensä mukaisesti ambient-henkinen soitinkappale. Kosketinsoittimet ja kitara käyvät vuoropuhelua ja loppupuolella kuullaan rumpusoolo.


title: Out to Lunch

text: Out to Lunch on vuonna 1974 julkaistu tunnin pituinen televisio/perhekomediaelokuva. Elokuvan hahmoja esittävät muun muassa Luis Avalos, Jim Boyd, Carol Burnett, Barbara Eden, Morgan Freeman, Elliott Gould, Judy Graubart, Skip Hinnant, Jim Henson, Rita Moreno ja Hattie Winston. Elokuvan on ohjannut Bill Davis. Elokuvassa Muppeteista, "Seesamtiestä" ja "The Electric Companystä" tutut hahmot valtaavat ABC Nightly News aseman kuvausryhmän lounastauolla.


title: Time Is Right for Romans, Baby

text: Time Is Right for Romans, Baby on Pintandwefallin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 19. tammikuuta 2011.


title: Time Is Right for Romans, Baby

text: Levyn kappaleista ”Paranoid”, ”Apple and I Die” ja ”I Will Survive” kuvattiin musiikkivideot. Kappaleen ”I Will Survive” videon ohjasi Iiti Yli-Harja (Tough Pint). Kappaleessa vaalea tyttö, jota esittää Crazy Pint (Sanna Komi), käy Nosturissa Rytmihäiriön keikalla.


title: Time Is Right for Romans, Baby

text: Yhtye käyttää monipuolisesti soittimia ja vaihtelee niitä keskenään. Levyllä kuullaan seuraavia soittimia tai ääntä tuottavia laitteita: basso, kitara, ukulele, banjo, huuliharppu, ”Darth-breathing” (mikä viitannee "Tähtien sota" -elokuvien Darth Vader -hahmon hengitysääneen), kosketinsoittimet ja syntetisaattorit (Casio, Rhytmic 10, Korg), tamburiini, kazoo, stylofoni, theremin, rummut, kellopeli, okariino, guiro ja lehmänkello. Lisäksi on mainittu kätten taputus ja hyperventilaatio.


title: Bo Sundström

text: Bo ”Bosse” Sigvard Sundström (s. 16. lokakuuta 1961 Piitime) on ruotsalainen laulaja, kitaristi ja lauluntekijä. Sundström tunnetaan parhaiten Bo Kaspers Orkester -yhtyeen keulahahmona; jolloin hän käyttää artistinimeä Bo Kasper. Hän on julkaissut kaksi albumia omalla nimellä, "Skåne" (2004) ja "Den lyckliges väg" (2007), jälkimmäinen yhteistyössä Frida Öhrnin kanssa.


title: Get the Gringo

text: Get the Gringo on Adrian Grunbergin ohjaama yhdysvaltalainen toimintadraamaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Mel Gibson, Peter Stormare, Dean Norris, Bob Gunton, Scott Cohen, Patrick Bauchau, Stephanie Lemelin, Kevin Hernandez ja Aaron Cohen. Elokuvan maailmanensi-ilta oli 15. maaliskuuta 2012 Israelissa.


title: Arenal

text: Arenal on aktiivinen kerrostulivuori Arenal Volcano National Parkin kansallispuistossa Costa Ricassa. Tulivuori on 1 670 metriä korkea ja Costa Rican aktiivisin tulivuori. Vuonna 1968 sattunut purkaus tuhosi Tabacónin kaupungin ja tappoi 78 ihmistä. Vuoden 1975 purkauksessa tuhkaa lensi 26 kilometrin päähän. Vuodesta 1984 lähtien tulivuori on purkautunut vuosina 1993, 1994, 1996, 1998 ja 2006. Vuoren purkaukset jatkuivat vaiheittain vuoteen 2010 saakka. Vuori on yksi maailman 10 aktiivisimmasta tulivuoresta.


title: Pähkämöt

text: Pähkämöt ("Stachys") on kasvisuku huulikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu vähintään 300 lajia.


title: Pähkämöt

text: Suomessa ja muissa Pohjoismaissa luonnonvaraiset lajit:Muualla esiintyviä lajeja:


title: Pähkämöt

text: Suomessa luonnonvaraisena kasvavista pähkämölajeista yleisin on peltopähkämö, joka Etelä-Suomessa on aivan tavallinen. Se kasvaa rannoilla, niityillä ja viljelymailla. Lehtopähkämö on Etelä-Suomessa paikoin yleinen lehtokasvina. Muun muassa rohtopähkämö, keltapähkämö ja rikkapähkämö ovat uustulokaskasveja.


title: Anne Haanpää

text: Anne-Kristiina Haanpää (o.s. Bäckman, s. 25. toukokuuta 1959) on suomalainen jääkiekkoilija.


title: Anne Haanpää

text: Haanpää pelasi yli 200 ottelua naisten SM-sarjassa ja voitti Ilveksessä ja Shakersissä yhteensä kahdeksan mestaruutta. Maajoukkueessa Haanpää voitti neljä Euroopan-mestaruutta ja maailmanmestaruuskilpailuissa neljä pronssia.


title: Anne Haanpää

text: Pelaajauran jälkeen Haanpää on toiminut erotuomarina muun muassa naisten SM-sarjassa.


title: LET-arvo

text: LET (Linear Energy Transfer) kuvaa energian määrää, jonka ionisoiva hiukkanen luovuttaa aineeseen kulkiessaan sen läpi. Sitä käytetään määrittämään säteilyn vaikutuksia väliaineessa. LET ilmaisee luovutetun energiamäärän suhteen pituusyksikköä kohti, ja sen yksikkönä käytetään usein keV/µm. Siten LET-arvo voidaan ilmaista yhtälömuodossa


title: LET-arvo

text: missä formula_2 on hiukkasen luovuttama energiamäärä ja formula_3 hiukkasen kulkema matka.


title: LET-arvo

text: Korkean LET-arvon partikkelit ovat tyypillisesti suuria ja korkeaenergiaisia, joilla on lyhyt kantama väliaineessa, esim. alfasäteily ja tätä raskaammat partikkelit, ja matalan LET-arvon partikkelit taas kevyempiä, joiden kantama väliaineessa on pitkä, esim. beetasäteily tai fotonisäteily.


title: Vuohennokat

text: Vuohennokat ("Scutellaria") on kasvisuku huulikukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu vähintään 350 lajia, joita kasvaa koko maailmassa. Suomessa kasvaa kaksi luonnonvaraista vuohennokkalajia. Luhtavuohennokka on yleinen luhtarantojen kasvi koko maassa paitsi aivan Pohjois-Lapissa. Keihäsvuohennokkaa, joka eroaa luhtavuohennokasta lehden tyven muodossa, tavataan Etelä- ja Lounais-Suomen rannikolla.


title: Eeva-Maria Saari

text: Eeva-Maria Saari (s. 8. elokuuta 1979 Vantaa) on suomalainen entinen jalkapalloilija, nykyinen potkutekniikkavalmentaja ja yrittäjä.


title: Eeva-Maria Saari

text: Aiemmin Saari pelasi muun muassa Helsingin Jalkapalloklubissa, Hongassa ja Puistolan Urheilijoissa sekä Ruotsissa Eskilstuna Unitedissa ja Hammarbyssä. Lisäksi hän pelasi Yhdysvalloissa Lindsey Wilson Collegen ja Lindenwood Universityn yliopistojoukkueissa. Saari voitti urallaan yhden Suomen-mestaruuden ja liigacupin HJK:ssa.


title: Eeva-Maria Saari

text: Nykyään hän valmentaa sekä junioripelaajia, että ammattilaispelaajia potkutekniikkavalmentajana Suomessa sekä Kataloniassa yrityksensä OrsaSportin kautta.


title: Electric Sea

text: Electric Sea on avant-garde kitaristi Bucketheadin 35. studioalbumi. Se on myös suoraa jatkoa 2002 julkaistulle Electric Tearsille. Albumi julkaistiin 21. helmikuuta 2012.


title: Syyläjuuret

text: Syyläjuuret ("Scrophularia") on kasvisuku naamakukkaiskasvien ("Scrophulariaceae") heimossa. Siihen kuuluu enintään 200 lajia. __notoc__Suomessa kasvaa kaksi luonnonvaraista syyläjuurilajia. Tummasyyläjuurta eli syyläjuurta, joka on monivuotinen pahanhajuinen ruohokasvi, tavataan Keski-Pohjanmaan ja Kainuun korkeudelle asti. Maan eteläisimmässä osassa se on yleinen tai hyvin yleinen. Tummasyyläjuuren kasvupaikkoja ovat esimerkiksi rehevät metsät ja pensaikot. Kevätsyyläjuuri on koristekasvi, joka on villiintynyt Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa.


title: Visma

text: Visma on norjalainen ohjelmistoyritys, joka tarjoaa yritysohjelmistoja ja -palveluita Pohjoismaissa. Visma palvelee noin 600 000 asiakasta. Visma on kasvanut yritysostoin ja toimii nykyisin Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa, Romaniassa ja Latviassa.


title: Visma

text: Vismaan kuuluvat Suomessa ohjelmistoratkaisuita tarjoavat Visma Software Oy, Visma Passeli Oy, Visma Solutions Oy, Visma Duetto Oy, Visma Enterprise Oy, Visma Consulting Oy, Visma InCommunity Oy, Visma Megaflex Oy, Visma Numeron Oy ja Visma PPG Oy. Yritykset työllistävät yhteensä yli 900 asiantuntijaa ja palvelevat yli 50 000 asiakasta.


title: Visma

text:
Visma InCommunity on ohjelmistoyritys, joka kehittää Primus-koulujärjestelmää. Visman ostaessa Starsoft-yrityksen, nimi vaihtui Visma InCommunityksi.
Visma Enterprise Oy tarjoaa henkilöstöhallinnon ohjelmistoja yrityksille ja yhteisöille. Sen päätuotteita ovat matka- ja kuluhallintaohjelmisto Visma M2, työajanhallintaan Visma Tiima, Saima HR, Saima Rekry ja Visma EasyCruit.


title: Visma

text: Visma Software Oy on ohjelmistoalan yritys, joka tarjoaa toiminnanohjausjärjestelmiä (ERP), asiakkuuksienhallintajärjestelmiä (CRM) sekä niihin liittyviä koulutus- ja ylläpitopalveluita.


title: Visma

text: Yrityksen toimitusjohtaja on Juha Mäntylä. Se tarjoaa seuraavia tuotteita: Visma Fivaldi, Visma.net, Visma Business, Visma Econet, Visma ERP POS, Visma L7, Visma Mobile, Visma Monipankki, Visma Nova, Visma Proceedo, Visma SuperOffice.


title: Visma

text:
Visma Solutions Oy on suomalainen yritys, joka tarjoaa SaaS-palveluita yrityksille. Sen päätuotteita ovat sähköisen taloushallinnon ohjelmisto Visma Netvisor, toiminnanohjausjärjestelmät Visma Severa ja ValueFrame, verkkolaskutusoperaattori Maventa, budjetoinnin pilvipalvelu Visma Navita sekä sähköinen allekirjoittamisen palvelu Visma Sign
Visma Passeli Oy tarjoaa pienyritysten ohjelmistoratkaisuja taloushallintoon ja toiminnanohjaukseen, kotisivujen ja verkkokaupan pystyttämiseen sekä ajanvaraukseen. Passeli on porilaisveljesten Heikki ja Mika Taipaleen perustama yritys, jonka ratkaisuja on myyty Suomessa yli 60 000 yritykselle. Taipaleet myivät Passelin Vismalle lokakuussa 2011. Yritys toimii Porissa ja sen palveluksessa on yli 30 työntekijää. Yritys laajensi ohjelmavalikoimaansa ostamalla SaaS-pohjaisen ajanvarausjärjestelmän DigitalBooker Finland Oy:n osakekannan.


title: Visma

text: Visma PPG Oy on Turussa vuonna 1993 perustettu yrityspalvelutalo. Suomessa yrityksellä on toimistot Turussa, Helsingissä, Tampereella, Porissa ja Joensuussa. Lisäksi Pappila Penkkala Group toimii Tallinnassa, Virossa. Lakiasiaintoimistona aloittanut yritys tarjoaa nykyisin juridiikan lisäksi perintä-, laskutus-, taloushallinto-, rahoitus- ja kansainvälistymispalveluja. Vuonna 2015 Pappila Penkkala Groupin liikevaihto oli 3,4 miljoonaa euroa. Yrityksen tulos samalta vuodelta oli 215 000 euroa. Visma osti PPG:n 1. maaliskuuta 2017 julkaistussa yrityskaupassa. Suomalaisyhtiö jatkaa uutisten mukaan Vismassa omana itsenäisenä tytäryhtiönä.


title: Kannusruohot

text: Kannusruohot ("Linaria") on kasvisuku ratamokasvien heimossa. Kannusruohoja on noin 150 alkuperäisesti Euraasissa kasvavaa lajia, joista puolet tavataan Euroopassa, erityisesti Välimeren seudulla. Suvussa on koristekasvina käytettyjä lajeja. Suomessa kasvaa neljä luonnonvaraista kannusruoholajia. Yleisin on keltakannusruoho, joka kasvaa yleisenä koko maassa paitsi Pohjois-Lapissa. Sitä pidetään alkuperäiskasvina merenrannoilla ja uustulokkaana sisämaassa. Keltakannusruohoa käytetään myös koristekasvina. Juovakannusruohoa, jonka kanssa keltakannusruoho risteytyy, tavataan harvinaisena vakiintuneena tulokkaana rannikoilla. Se kasvaa esimerkiksi painolastimaa-alueilla ja ratapihoilla. Kaksi muuta lajia ovat tarhakannusruoho ja härmäkannusruoho.


title: Tulikukat

text: Tulikukat ("Verbascum") on kasvisuku naamakukkaiskasvien heimossa. Tulikukkien suvussa on noin 360 alkuperäisenä Euraasiassa ja Afrikassa kasvavaa lajia. Runsaimmin lajeja on löydetty Turkista, yli 200. Tulikukkien siemenet saattavat säilyttää itävyytensä kymmeniä vuosia. Kasvi on yleensä kaksivuotinen, mutta voidaan kasvuhormoneilla saada viljeltynä kukkimaan jo ensimmäisenä vuonna.Suomessa kasvaa luonnonvaraisena kuusi tulikukkalajia. Ukontulikukka on alkuperäinen ketokasvi Etelä-Suomessa ja tummatulikukka muinaistulokas vanhojen asuinalueiden tuntumassa. Purppura-, rohto-, pustan- ja käentulikukka ovat harvinaisia tulokaskasveja.


title: American Gold Eagle

text: American Gold Eagle on Yhdysvaltojen virallinen kultakolikko. Sen on valtuuttanut "Gold Bullion Coin Act of 1985". United States Mint julkaisi sen ensimmäisen kerran vuonna 1986.


title: American Gold Eagle

text: Kolikosta on neljä eri kokoa: 1/10, 1/4, 1/2 ja yhden unssin nimellisarvoisia kolikoita. Näiden kolikoiden kultapitoisuuden takaa Yhdysvaltain hallitus. Lain mukaan kullan pitää olla peräisin Amerikasta ja metellalliseos hopeasta ja kuparista tulee olla tuotteena enemmän kulutuksenkestävää kolikossa. Erityisellä metalliseoksella on myös viitattu kruunu kultaan. Kultapitoisuus on .9167 tai 22 karaattia. Sen on julkaissut Yhdysvaltain kongressi ja sen painon ja koostumuksen on tarkastanut United States Mint.


title: American Gold Eagle

text: Etupuolella on Augustus Saint-Gaudensin tulkinta kokovartaloisesta Lady Libertystä, jolla on soljuvat hiukset, pitäen soihtua oikeassa kädessä ja vasemmassa oliivipuun oksaa. Taustapuolella on esiintyy koiraskotka kantamassa oliviipuun oksaa lentäen pesän yllä. Naaraskotka hautoo pesässään.


title: American Gold Eagle

text: Kolikon arvo on yleisesti sama kuin sen kultapitoisuus, mutta ei sen nimellisarvo. Vuoden 2011 $5, $10, $25 ja $50 kolikot ovar arvoltaan myydyltä hinnaltaan noin $180, $430, $650 ja $1 650 USD. Nimellisarvot ovat verrannollisia painoon lukuun ottamatta 1/4 unssin kolikkoa, joka olisi nimellisarvoltaan $12.50. Itse myyntihinta pohjautuu senhetkiseen kullan spot-hintaan. United States Mint tuottaa myös prooflaatuita versiota kolikkojen kerääjille. Kolikot, joissa on "W" mint-merkki vuosiluvun alla, on tuottanut West Point Mint, West Point Akatemia New Yorkissa.


title: Lyhtykoisot

text: Lyhtykoisot ("Physalis") on kasvisuku koisokasvien heimossa. Lyhtykoisoja on 80 kaikkialla maailmassa kasvavaa lajia. Eräitä lajeja viljellään koristekasvina tai syötävien marjojen vuoksi.Suomessa kasvaa villiintyneenä tulokkaana ainakin kaksi viljelyperäistä lyhtykoisolajia. Yksittäislöydöt mukaan lukien lyhtykoisoja on Suomesta löydetty luonnonvaraisena seitsemän lajia. Karviaiskoisoa on 1990-luvulta lähtien tavattu kaatopaikoilta useista paikoista Etelä- ja Keski-Suomessa. Lyhtykoisoa kasvatetaan myös Suomessa koristekasviksi.


title: Piiskut

text: Piiskut ("Solidago") on kasvisuku asterikasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 80 lajia, jotka kasvavat pääosin Pohjois-Amerikassa ja Euraasiassa. Piiskut ovat usein monivuotisia, pystyvartisia ruohokasveja. Kukkamykeröt ovat pieniä, esimerkiksi keltakukkaisia. Joitain lajeja viljellään koristekasvina.Suomessa kasvaa alkuperäisenä luonnonkasvina kultapiisku, joka on erittäin yleinen koko maassa. Korkeapiisku, kanadanpiisku, isopiisku ja säiläpiisku ovat Pohjois-Amerikasta kotoisin olevia puutarhakarkulaisiksi levinneitä viljelylajeja.


title: SMPS

text: SMPS voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Pietaryrtit

text: Pietaryrtit ("Tanacetum") on kasvisuku asterikasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 150 lajia, jotka kasvavat pääosin vanhan maailman lauhkeilla alueilla. Pietaryrtit ovat usein monivuotisia, pystyvartisia ruohokasveja. Kukintona on huiskilomainen mykeröstö. Pietaryrtit tuoksuvat heikosti tai voimakkaasti ryydille. Joitain lajeja viljellään koristekasvina.


title: Sauramot

text: Sauramot eli korosauramot ("Anthemis") on kasvisuku asterikasvien heimossa. Sauramot ovat usein matalahkoja, lehdiltään hienoliuskaisia ruohokasveja. Kukinnot ovat yksittäin kasvavia, tavallisesti laitakukallisia mykeröitä. Hedelmät ovat lenninhaivenettomia pähkylöitä. Ulkonäöltään sauramot muistuttavat monien lähisukujen kasveja, kuten päivänkakkaroita, kampasauramoita, peltosaunioita ja suvikakkaroita.


title: Sauramot

text: Pohjoismaissa tavattuja lajeja:


title: Sauramot

text: Muita lajeja:


title: Ferenc Deákin silta

text: Ferenc Deákin silta on Tonavan yli kulkeva silta Budapestissa, aivan kaupungin etelärajalla. Budapestin kehätie M0 kulkee sitä pitkin. Sillan pituus on 700 metriä, ja sen ovat suunnitelleet Tibor Klatsmány ja Tibor Sigrid.


title: Ferenc Deákin silta

text: Sillasta järjestettiin suunnittelukilpailu vuonna 1981, ja sen rakentaminen alkoi vuonna 1987. Silta avattiin liikenteelle 16. marraskuuta 1990. Silta on nimetty valtiomies Ferenc Deákin mukaan. Sen nimenä oli aluksi Hárosin silta ().


title: Juuso Ikonen

text: Juuso Kristian Ikonen (s. 3. tammikuuta 1995 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Washington Capitalsin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä AHL-joukkue Hershey Bearsissa. Ikonen on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä. Ikonen laukoo oikealta.


title: Juuso Ikonen

text: Ikonen on Espoon Jääklubin kasvatti, mutta pelasi viimeisimmät juniorivuotensa Espoo Bluesissa. Hän jakoi TPS:n Rasmus Kulmalan kanssa B-nuorten SM-sarjan kevään 2011 pudotuspelien pistepörssin voiton tehoilla 5+13=18, mikä oli sarjan 2000-luvun ennätys, jonka rikkoi kuitenkin vuotta myöhemmin Ikosen joukkuetoverinakin pelannut Bluesin Janne Puhakka tehoilla 10+12=22. Ikonen voitti kauden päätteeksi sekä B- että C-nuorten Suomenmestaruuden. Hän pelasi myös yhden playoff-ottelun Bluesin A-nuorissa, jotka voittivat SM-hopeaa. Kaudella 2011–2012 Ikonen oli Bluesin A-nuorten toiseksi paras pistemies Ville Ahlgrenin kanssa tehtyään 32 runkosarjaottelussa tehot 20+21=41. Hänet palkittiin A-nuorten SM-liigan syyskuun 2011 kuukauden nuorena pelaajana.


title: Juuso Ikonen

text: Ikonen teki SM-liigadebyyttinsä 18. tammikuuta 2012 vieraissa Jokereita vastaan täytettyään pari viikkoa ennen ottelua 17 vuotta. Hänet merkittiin Bluesin ykkösketjuun Joakim Erikssonin ja Kristian Kuuselan viereen ja hän sai jääaikaa 9.35 minuuttia. Ikonen teki ottelussa myös SM-liigauransa ensimmäisen tehopisteen syötettyään Miro Aaltosen liigauran avausmaalin. Ottelu eteni aina voittomaalikilpailuun saakka, jossa Ikonen oli Bluesin aloittava laukaisija. Hän sai yrittää maalintekoa kahdesti, sillä ensimmäinen yritys uusittiin. Ikonen ei kuitenkaan onnistunut kummallakaan kerralla. Hänen liigauransa avausmaali syntyi seuraavassa ottelussa vieraissa Oulun Kärppiä vastaan. Ikosen osuma jäi ottelun voittomaaliksi ja hänet palkittiin "Ilta-Sanomien" yhden tähden tähtipelaajana. Ikonen vakiinnutti loppukaudeksi paikkansa Bluesin liigajoukkueessa kiekollisessa roolissa. Hän teki SM-liigassa yhteensä 20 runkosarjaottelussa tehot 4+5=9 ja 15 playoff-ottelussa tehot 2+4=6.


title: Juuso Ikonen

text: Toukokuussa 2012 Ikonen teki vuoden mittaisen SM-liigasopimuksen Bluesin kanssa. Samassa kuussa KHL-joukkue Metallurg Novokuznetsk varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 21. pelaajana. Kausi 2012–2013 oli Ikoselle ensimmäinen kokonainen SM-liigassa ja se toi hänelle 57 runkosarjaottelussa tehot 13+13=26. Ikonen oli Bluesin toiseksi paras maalintekijä Tommi Huhtalan jälkeen. Hän vahvisti myös joukkueen A-nuoria kevään 2013 pudotuspeleissä, joiden syöttöpörssin voiton Ikonen jakoi kymmenellä syötöllään joukkuetoverinsa Nico Nybergin ja Lukon David Stachin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa. Huhtikuussa 2013 Ikonen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Bluesin kanssa.


title: Juuso Ikonen

text: Ikonen oli Suomen suurimpia lupauksia ja hänen odotettiin tulevan Aleksander Barkovin, Rasmus Ristolaisen ja Artturi Lehkosen jälkeen varatuksi seuraavana suomalaispelaajana, mutta häntä ei yllättäen varattu lopulta ollenkaan.


title: Juuso Ikonen

text: Lokakuussa 2013 Juuso Ikoselle tuli välirikko Bluesin valmentaja Jyrki Ahon kanssa koska Aho ei ollut tyytyväinen Juuso Ikosen otteisiin ja hyllytti hänet yhden ottelun ajaksi. Bluesin hallituksen puheenjohtajan Martin Saarikankaan mukaan Juuso ei tullut tämän jälkeen enää harjoituksiin eikä peleihin. Pian tämän jälkeen Bluesin junioreiden puheenjohtaja Heikki Kymäläinen julkaisi avoimen kirjeen, jossa kritisoi Bluesin liigaorganisaatiota Ikosen kohtelusta. Kymäläisen mukaan Ikosta oli kaupattu tämän tietämättä muille joukkueille. Seuraavana päivänä Ikosen agentti kertoi medialle, ettei Ikonen aio enää pelata Bluesissa. 5. marraskuuta Ikosen ilmoitettiin siirtyneen loppukauden mittaisella sopimuksella JYPiin. Hän pelasi joukkueessa isossa kiekollisessa roolissa, mutta onnistui kuitenkin maalinteossa vasta pudotuspeleissä, jolloin varsin sekavan kauden pelannut Ikonen nousi myös enemmän omalla tasolleen. Huhtikuussa 2014 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa. Kauden 2014–2015 päätteeksi Ikonen voitti SM-pronssia.


title: Juuso Ikonen

text: Kaudeksi 2015–2016 Ikonen siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Oulun Kärppiin, jota valmensi hänelle Bluesista tuttu Lauri Marjamäki. Ikonen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 9+30=39, joilla hän oli Kärppien paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Sebastian Ahon jälkeen. Ikonen voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän voitti kauden aikana myös Mestarien liigan hopeaa.


title: Juuso Ikonen

text: Kärpät ei käyttänyt Ikosen sopimuksessa ollutta optiota. Hän siirtyi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin SHL-liigan Djurgårdens IF:ään. Liigan siirtorajan lähestyessä helmikuussa 2017 Ikonen siirtyi sieltä loppukaudeksi Brynäs IF:n riveihin. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Toukokuussa 2017 Ikonen teki Brynäsin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2016–2017 Ikonen oli tehoilla 12+14=26 joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä Jacob Blomqvistin kanssa sekä sijoittui sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Pudotuspeleissä hän oli kolmella osumallaan Brynäsin paras maalintekijä Kevin Clarkin ja Jacob Blomqvistin kanssa. Mestarien liigassa Ikonen oli kuudella syöttöpisteellään Brynäsin paras syöttäjä Kevin Clarkin kanssa.


title: Juuso Ikonen

text: Toukokuussa 2018 Ikonen teki kaksivuotisen ja kaksisuuntaisen tulokassopimuksen Washington Capitalsin kanssa. Sopimus tuo hänelle NHL:n puolella 925 000 dollaria kaudessa. Syksyn harjoitusleirin päätteeksi seura lähetti Ikosen AHL-joukkue Hershey Bearsin vahvuuteen.


title: Juuso Ikonen

text: Ikonen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen. Vuotta aiemmin hän kuitenkin putosi MM-leiriryhmästä vuoden 2013 turnaukseen. Hän on kuulunut ikäkausimaajoukkeissa myös Suomen kapteenistoon.


title: Juuso Ikonen

text: Ikonen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2013, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Hänet palkittiin Sveitsiä vastaan pelatun puolivälieräottelun jälkeen Suomen parhaana pelaajana. Ikonen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2011, jolloin hän jakoi Suomen sisäisen maalipörssin voiton Teuvo Teräväisen kanssa ja oli toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä tehoilla 4+5=9. Ikonen jakoi myös joukkueensa sisäisen tehotilaston voiton Rasmus Ristolaisen kanssa lukemalla +7.


title: Juuso Ikonen

text: Ikonen pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2011, jolloin hän jakoi kolmella osumallaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Rasmus Kulmalan kanssa. Ikonen palkittiin kauden päätteeksi alle 17-vuotiaiden maajoukkueen parhaana pelaajana Tuomo Ruutu -palkinnolla.


title: Juuso Ikonen

text: Suomen A-maajoukkueessa Ikonen on pelannut yhdeksän ottelua tehopistein 1+5=6. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupin toisessa ottelussa 15. joulukuuta 2017 Moskovan VTB-jääpalatsissa Etelä-Koreaa vastaan. Ikonen merkittiin Suomen kolmosketjun vasempaan laitaan vierelleen toinen A-maajoukkuedebytantti Mikael Ruohomaa sekä Lauri Korpikoski. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa ja sai syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Jyrki Jokipakan tekemään maaliin. Suomen 4–1-voittoon päättynyt ottelu oli kaikkien aikojen ensimmäinen kohtaaminen Etelä-Koreaa vastaan jääkiekossa. Ikonen putosi viimeistä joukossa Suomen MM-leiriryhmästä vuoden 2018 turnaukseen.


title: Juuso Ikonen

text: Ikosen pikkuveli Joni pelaa SM-liigajoukkue Kalevan Pallossa ja hänellä Montréal Canadiensin NHL-varaus vuodelta . Veljesten isä Juha Ikonen on Bluesin entinen kapteeni, joka kuului myös Suomen MM-hopeaa voittaneeseen joukkueeseen vuonna 1998. Myös heidän setänsä Jari Ikonen on pelannut SM-liigassa.


title: Otsamotunturi

text: Otsamotunturi on 418 metriä korkea tunturi Inarissa Pohjois-Suomessa. Tunturi sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä Inarin kylästä. Otsamotunturilta aukeavat hienot näkymät Inarijärvelle, Muddusjärvelle, Muotkatuntureille ja Joenkielisen tunturille. Otsamotunturille johtaa retkeilypolkuja, ja se onkin suosittu retkeilykohde turistien ja paikallisten keskuudessa. Otsamotunturin laella on päivätupa, jossa retkeilijät voivat pitää taukoa. Tuvassa on tulentekomahdollisuus.


title: Otsamotunturi

text: Retkeilyreitti Otsamolle lähtee museokeskus Siidaa vastapäätä. Otsamotunturi sopii hyvin päiväretkikohteeksi. Pituutta patikointiretkellä on noin 20 kilometriä, jos koko matkan taittaa jalkaisin. Otsamotunturille pääsee polkua pitkin myös esimerkiksi nuorisokeskus Vasatokasta käsin. Lyhyemmänkin reitin voi valita, koska mahdollisen auton voi jättää lähemmäksi Otsamotunturia.


title: The Execution of Raymond Graham

text: The Execution of Raymond Graham on vuonna 1985 julkaistu kanadalainen televisiodraamaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Graham Beckel, George Dzundza, Jeff Fahey, Morgan Freeman, Linda Griffiths, Laurie Metcalf, Kate Reid, Alan Scarfe, Lois Smith ja Josef Sommer. Elokuvan on ohjannut Daniel Petrie.


European Network of Democratic Young Left (ENDYL) () oli euroopan laajuinen vasemmistolaisten nuorisojärjestöjen yhteenliittymä. Jäsenjärjestöjä yhdisti demokraattinen sosialismi sekä punavihreys.


title: European Network of Democratic Young Left

text: Suomesta Vasemmistonuoret kuului ENDYL:n jäsenjärjestöihin.


title: Tongeren

text: Tongeren (, ) on kaupunki Belgian koillisosassa Flanderin alueella Limburgin provinssissa. Kaupungissa on arviolta 30 720 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 87,6 neliökilometriä.


title: Tongeren

text: Kaupunki on Belgian vanhin kaupunki. Se on perustettu vuonna 15 eaa.


title: The Brain Storm

text: The Brain Storm on vuonna 2011 julkaistu komediallinen lyhytelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Mel Gibson, Jamie Foxx ja Garry Shandling. Elokuvan on ohjannut Jeff Roe.


title: Johan Welin

text: Johan Welin (syntymäaika ja -paikka tuntematon – tammikuu 1744 Pariisi) oli Turun akatemian professori ja filosofi.


title: Johan Welin

text:
Welinin vanhemmat olivat kirkkoherra Johan Welin (Velinius) ja Birgitta Melartopaeus. Hän valmistui maisteriksi Turussa 1730 ja toimi Turun akatemiassa filosofian apulaisena
vuodesta 1732 alkaen. Hän oli ensimmäinen henkilö, joka edusti siellä Christian Wolffin filosofiaa. Etevänä pidetty Welin sai logiikan ja metafysiikan professuurin 1738, mutta ei ilmeisesti koskaan hoitanut virkaa, koska oli lähtenyt jo 1735 pitkälle ulkomaan matkalle. Hän työskenteli matkansa aikana muun muassa Ruotsissa ja Saksassa, juuri Wolffin kanssa Marburgissa, samoin kuin
Lontoossa, Italiassa ja Pariisissa. Viimeksi mainitussa paikassa hänen kerrotaan saaneen surmansa tulipalossa, vaikkakin hänet nähtiin huhun mukaan myöhemmin munkkina Italiassa.


title: Johan Welin

text:
Welin oli ensimmäisiä, joka kiinnitti huomiota suomen ja unkarin sukulaisuuteen. Hän laati 1738 ruotsalaiselle E. Benzeliukselle luettelon molemmissa kielissä
esiintyvistä samaa juurta olevista sanoista.


title: Johan Welin

text: Welin kuoli naimattomana.


title: Duriot

text: Duriot ("Durio") on kasvisuku malvakasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 28–34 lajia. Durioiden luontainen levinneisyysalue sijaitsee Kaakkois-Aasiassa Burmasta Malakan niemimaalle. Duriot ovat puita, joita lepakot pölyttävät. Tunnetuin lajeista on durio ("Durio zibethinus"), joka tuottaa suurikokoisia syötäviä hedelmiä. Duriot ovat tunnettuja hajustaan.


title: Olai Wallin

text: Olai Wallin (25. tammikuuta 1832 Muhos – 28. marraskuuta 1896 Pirkkala) oli suomalainen opettaja, tietokirjailija ja päätoimittaja.


title: Olai Wallin

text: Wallininin vanhemmat olivat maaviskaali Olof Wallin ja Sofia Kranck. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1857 ja toimi sitten neljä vuotta Erkylän kartanossa Hausjärvellä olleen kansakoulun johtajaopettajana. Vuonna 1861 Wallin julkaisi teoksen "Om folkbildning och folkskolor", mikä sai Uno Cygnaeuksen hankkimaan hänelle stipendin ulkomaille seminaariopettajan opintoja varten. Wallin nimitettiinkin 1863 Jyväskylän seminaarin historian ja kasvatusopin lehtoriksi.


title: Olai Wallin

text: Wallin julkaisi useita oppikirjoja opettamiltaan aloilta, mm. "Kansakoulun yleisen kasvatus- ja opetusopin" (1833), joka oli ensimmäinen Suomessa. Hän myös toimitti 1875–1881 perustamaansa kasvatusopillista aikakauskirjaa "Kansakoulu". Wallin toimi vuodesta 1885 Hämeen piirin kansakoulutarkastajana, työskennellen mm. opettajakirjastojen hyväksi.


title: Olai Wallin

text: Wallinin puoliso vuodesta 1864 oli Flora Fredrika Bernhardina Schreck (1839–1926). Historioitsija ja poliitikko Väinö Voionmaa, toimittaja Eino Voionmaa ja suomentaja Emmi Voionmaa olivat heidän lapsiaan. Ministereinä toimineet Niilo Liakka ja Hjalmar Kahelin olivat Wallinin vävyjä.


title: Tapaseura

text: Tapaseura on vuonna 1996 perustettu yhdistys, jonka tavoitteena on vahvistaa hyvien tapojen tuntemusta ja herättää kiinnostusta käytöskulttuurin alalla tapahtuvaan kehitykseen. Tapaseura haluaa koota yhteen ihmisiä, jotka arvostavat hyvätapaisuutta niin arkena kuin juhlatilanteissakin. Tapaseura valitsee vuosittain Hyvien tapojen lähettiläät sekä Vuoden käyttäytyjän.


title: Tapaseura

text: Tapaseura on vuodesta 2000 lähtien palkinnut kunniakirjalla Vuoden tapateon. Kunniakirja myönnetään yksilölle tai yhteisölle, joka kyseessä olevan vuoden aikana on omalla toiminnallaan näkyvällä ja kiitettävällä tavalla edistänyt Tapaseuran tavoitteita.


title: Tapaseura

text: Palkitut:


title: Vuoden käyttäytyjä

text: Vuoden käyttäytyjä on Tapaseura ry:n antama kunnianosoitus.


title: Vuoden käyttäytyjä

text: Tapaseura valitsee Vuoden käyttäytyjäksi julkisuudesta tutun, ajankohtaisen henkilön, jonka persoonaan liittyy voimakkaita myönteisiä mielikuvia. Henkilö, jolle Tapaseura tämän suurimman kunnianosoituksensa kohdistaa, on tarkoitettu eräänlaiseksi aikuisesikuvaksi, joka omassa tehtävässään, omalla esimerkillään kannustaa kaikkia kansalaisia myönteiseen, lähimmäisensä huomioon ottavaan käytökseen.Lähde


title: Ganz vállalatok

text: Ganz vállalatok on unkarilainen vuonna 1844 perustettu teollisuusyritys, joka on keskittynyt erityisesti liikennevälineiden valmistamiseen. Erityisen tunnettuja ovat Ganzin raitiovaunut.


title: Ganz vállalatok

text: Ábrahám Ganz perusti Ganzin 1845, ja sen valmistamia junanpyöriä vietiin kaikkialle Eurooppaan. Ganzin kuoleman jälkeen András Mechwart otti yrityksen haltuunsa 1875 ja kehitti siitä Unkarin suurimpiin kuuluvan teollisuusyrityksen. Ganziin perustettiin 1878 sähköosasto, joka eriytyi omaksi yrityksekseen 1900-luvun alussa. Ganz perusti 1909 telakan Rijekaan. Vuoden 1911 yhdistymisen jälkeen telakasta tuli Itävalta-Unkarin merkittävimpiä.


title: Ganz vállalatok

text: Ganzin merkittävimmäksi tuotteeksi muodostui 1920-luvulla raitiovaunut, joita myytiin Euroopan lisäksi myös Argentiinaan, Egyptiin, Intiaan ja Uruguayhin. Ganz kansallistettiin 1946 ja siitä muodostettiin kuusi suurta yritystä 1949. Yritykset liittyivät toisten kanssa seuraavien vuosikymmenien aikana, ja esimerkiksi Ganzin vaunuista ja koneista vastannut yritys yhdistyi 1959 MÁVAGin kanssa. Ganz-MÁVAG osti monia pienempiä tehtaita, ja sen tuotteet laajenivat muun muassa siltoihin. Ganz-MÁVAG valmisti rautaosia esimerkiksi moniin Tiszan siltoihin ja Budapestin Elisabetin siltaan. Ganzin rautatietehdas siirtyi 1989 brittiläisen Telfos Holdingin omistukseen ja parin vuoden päästä itävaltalainen GE Jenbacher osti Ganz-Hunsletin.


title: Ronald Stevenson

text: Ronald Stevenson (6. maaliskuuta 1928 Blackburn, Lancashire, Englanti – 28. maaliskuuta 2015 West Linton, Scottish Borders, Skotlanti) oli brittiläinen säveltäjä ja pianisti. Hänellä oli isänsä puolelta skottilaiset ja äitinsä puolelta walesilaiset juuret. Hän valmistui Royal Manchester College of Musicista vuonna 1948 ja opiskeli myöhemmin Rooman Conservatorio di Santa Ceciliassa sekä Kapkaupungin yliopistossa.


title: Ronald Stevenson

text: Stevenson esitti muun muassa Busonin tuotantoa, ja Busonin musiikkiin tutustuminen olikin tärkeää hänen musiikillisen kehityksensä suhteen. Hän teki Busonia koskevaa tutkimusta ja julkaisi tieteellisiä kirjoituksia myös muista musiikillista ja runouteen liittyvistä aiheista.


title: Ronald Stevenson

text: Stevensonin tunnetuin sävellys on yksiosainen, 80-minuuttinen pianoteos "Passacaglia on DSCH". Hän sävelsi lisäksi muun muassa muita pianokappaleita, konserttoja ja kolmattasataa laulua. Yehudi Menuhin tilasi häneltä viulukonserton. Sävellyksiä ovat julkaisseet esimerkiksi Schott Music ja Boosey & Hawkes ja niiden levytyksiä muiden muassa EMI ja Marco Polo.


title: Hyvien tapojen lähettiläät

text:
Hyvien tapojen lähettiläät ovat eri ikäisiä ja eri aloja edustavia Tapaseuran vuosittain valitsemia henkilöitä. Valitun tulee olla julkisuudesta tuttu, kaikkien arvostama henkilö, joka säteilee ympärilleen ystävällisyyttä, jolla on kauniit käytöstavat ja annos henkilökohtaista karismaa.
Nuorten hyvien tapojen lähettiläiden valinnan Tapaseura on antanut nuorille itselleen. Valitsijoina on toiminut eri koulujen oppilaita.


title: Positiivarit

text: Positiivarit on myönteistä asennoitumista markkinoiva perheyritys, jonka päätoimiala on kirjojen ja lehtien kustantaminen.. Positiivarit valitsee yhdessä Suomen Nuorkauppakamarien kanssa Vuoden positiivisimman suomalaisen. Yritys on perustettu vuonna 1982.


title: Positiivarit

text: Yrityksellä on laajaa kustannustoimintaa. Se on julkaissut kirjoja ja lehteä, jonka nykyinen nimi on "Positiivari + Plussa: positiivisten ihmisten lehti". Se on julkaissut muun muassa Pentti-Oskari Kankaan "Onnellisen miehen tarinoita" (2011).


title: István Tarlós

text: István Tarlós (s. 26. toukokuuta 1948 Budapest, Unkari) on unkarilainen poliitikko, joka valittiin vuonna 2010 Budapestin pormestariksi.


title: István Tarlós

text: Tarlós syntyi Budapestissa 1948. Hän valmistui yliopistosta insinööriksi, ja tämän jälkeen hän työskenteli 15 vuotta rakennusteollisuudessa. Tarlós astui aktiivisesti politiikkaan vasta 1990-luvulla. Hän oli liittynyt 1989 kommunismin vastaiseen Vapaiden demokraattien liittoon (SZDSZ). Tarlós valittiin 1990 Budapestin III osa-alueen pormestariksi.


title: István Tarlós

text: Tarlós jätti SZDSZ:n kesällä 1994 poliittisten erimielisyyksien takia. Hän oli sen jälkeen sitoutumaton, jona valittiin uudelleen III osa-alueen pormestariksi 1994, 1998 ja 2002. Fideszin tukemana Tarlós asettui 2006 ehdokkaaksi Budapestin pormestariksi. Hän hävisi kuitenkin äänestyksen yhdellä prosenttiyksiköllä Gábor Demszkylle. Tarlós valittiin lokakuussa 2006 Fideszin ja Kristillisdemokraattisen kansanpuolueen Budapestin kunnan yhteisosaston johtajaksi, vaikka hän pysyi edelleen sitoutumattomana. Tarlós valittiin 2010 selvällä ääntenenemmistöllä Budapestin uudeksi pormestariksi.


title: Laufer

text: Laufer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Parque Ibirapuera

text: Parque Ibirapuera on yleinen puisto São Paulossa Brasiliassa. Se vihittiin käyttöön 21. elokuuta 1954 kaupungin 400-vuotisjuhlien kunniaksi. Puiston pinta-ala on 158 hehtaaria.


title: Kehittävä työntutkimus

text: Kehittävä työntutkimus on Suomessa kehitetty kulttuurihistorialliseen toiminnan teoriaan pohjautuva työn tutkimisen ja kehittämisen metodologia. Lähestymistapaa on kehitelty 1980-luvun alkupuolelta lähtien. Sitä on sovellettu työyhteisöjen toiminnan kehittämiseen useilla aloilla eri organisaatioissa ja siitä on tehty lukuisia väitöskirjoja sekä muita tutkimuksia ja raportteja.


title: Kehittävä työntutkimus

text: Kehittävä työntutkimus toteuttaa organisaation toimintatapoihin vaikuttavia interventioita, joita kutsutaan laboratorioiksi. Keskeinen periaate organisaation toiminnan kehittämisessä on tämän metodologian mukaan organisaation toimintatapojen historiallinen analyysi. Metodologiaa toteuttava Muutoslaboratorio-toimintamalli on rekisteröity tavaramerkiksi Suomessa vuonna 1998. Muutoslaboratorion pohjalta on kehitelty edelleen uusia saman lähestymistavan sovelluksia ja laajennuksia.


title: Kehittävä työntutkimus

text:
Kehittävä työntutkimuksen keskuspaikka Suomessa on Helsingin yliopiston "Toiminnan, kehityksen ja oppimisen tutkimusyksikkö", englanniksi "Center for Research on Activity, Development and Learning, CRADLE". Se on muodostettu yhdistämällä kehittävän työntutkimuksen aikaisempi tyyssija "Toiminnan teorian ja kehittävän työntutkimuksen yksikkö" kasvatustieteen laitokselta sekä "Verkko-oppimisen ja tiedonrakentelun tutkimuskeskus" psykologian laitokselta.
Kehittävän työntutkimuksen perustana on kulttuurihistoriallinen toiminnan teoria. Siinä sovelletaan neuvostoliittolaisten kulttuurihistoriallisen psykologian edustajien, erityisesti Lev Vygotskin, Aleksandr Lurijan ja Aleksei Leontjevin 1920-luvulla alkanutta pyrkimystä yhdistää tuolloin käyttäytymis- ja yhteiskuntatieteissä erillisinä nähdyt yksilön ja yhteiskunnan näkökulmat. Lähtökohtana olivat Karl Marxin ns. Feuerbach-teesit. Yhdistävänä linkkinä yksilön ja yhteiskunnan tasojen välillä on toiminnan kuvaaminen ns. toimintajärjestelmän avulla.


title: Kehittävä työntutkimus

text:
Toimintajärjestelmän käsite on kehittynyt vaiheittain analysoitaessa ihmisen toiminnan historiallista kehittymistä. Toimintajärjestelmän mallin kehittymisessä keskeisiä oivalluksia ovat olleet Vygotskin tekemä ärsyke-reaktio-mallin laajennus työkalun tai merkin avulla välittynyttä tekoa kuvaavaksi rakenteeksi ja Leontjevin kolmitasoinen kuvaus toiminnan rakenteesta. Työkalun käsite tuo kuvaukseen toiminnan säätelyn ja toiminnan jakaminen eritasoisiin osiin auttaa kuvaamaan sellaisia tekoja, jotka ovat mielekkäitä vain laajemman kokonaisuuden osina. Tarkastelu tavoittaa siis toiminnan tiedostettuja merkityksiä, tavoitteita ja suunnitelmia.
Kehittävä työntutkimus on monitieteinen lähestymistapa. Sillä on yhteyksiä erilaisiin toiminnan ja organisaatioiden kehittämispyrkimyksiin sekä oppimisen tarkasteluihin. Sen yhteydet tieteenaloihin ja tutkimussuuntauksiin eivät ole yksinkertaisia. Työpsykologiaa on arvosteltu liian suppeista analyysiyksiköistä, "teon" tai "tehtävän" käsittämisestä perusyksiköksi. Myös suhde toimintatutkimukseen on jännitteinen.


title: Kehittävä työntutkimus

text: Hannu L.T. Heikkisen ja Jyrki Jyrkämän tulkinnan mukaan toimintatutkimuksen eri suuntauksia ei yhdistä mikään tietty teoria. Kehittävää työntutkimusta voidaan pitää yhtenä toimintatutkimuksen lajina ainakin siinä mielessä, että sillä pyritään muutokseen tai muutoksiin tutkimuskohteessa. Engeström on korostanut kehittävän työntutkimuksen pyrkimystä kohteen historialliseen analyysiin ja eroavan sillä toimintatutkimuksesta. Samaa tavoitetta korostetaan Heikkisen ja Jyrkämän sekä Huttusen ja Heikkisen mukaan kuitenkin myös esimerkiksi Stephen Kemmisin edustamassa suuntauksessa pyrittäessä "emansipatoriseen toimintatutkimukseen".


title: Kehittävä työntutkimus

text: Suomalaiset oppimisen tutkijat Kai Hakkarainen, Kirsti Lonka ja Lasse Lipponen ovat oppimisesta käytettyjen vertauskuvien pohjalta kirjassaan "Tutkiva oppiminen: järki, tunteet ja kulttuuri oppimisen sytyttäjinä" tulkinneet toiminnan teorian ja sitä soveltavan ekspansiivisen oppimisen mallin käsittävän oppimisen uuden tiedon luomiseksi.


title: Kehittävä työntutkimus

text: Kehittävän työntutkimuksen ensimmäinen toteutunut käytännön sovellutus oli vuosina 1983–1985 tehty tutkimus siivoustyön hallinnasta, jossa kohdeyrityksenä oli Servi-Systems Oy . Sittemmin kehittävää työntutkimusta on sovellettu lukuisilla aloilla ja kehittävän työntutkimuksen otetta on käytetty ja muokattu useissa väitöstutkimuksissa.


title: Kehittävä työntutkimus

text: "Pirjo Lambert" kehitti väitöstutkimuksessaan (1999) ns. oppimisstudiota, uudenlaista koulutus- ja kehittämistilaisuutta, jossa opettajankoulutuksessa luotuja välineitä muunneltiin ja kehitettiin edelleen terveys- ja sosiaalialan oppilaitosten, ammatillisen opettajankoulutuksen ja työelämän organisaatioiden vuorovaikutuksessa. Oppimisstudio soveltaa mm. kehittävän siirtovaikutuksen käsitettä.


title: Kehittävä työntutkimus

text:
"Janne Lehenkarin" väitöskirjassa (2006) tarkastellaan teknisten tuoteinnovaatioiden syntyä vakiintuneiden osaamisalueiden ulkopuolella. Esimerkkeinä ovat Benecol-margariini, NMT-matkapuhelinjärjestelmä ja ProWellness-diabeteshoitotietojärjestelmä. Työ käsittelee tällaisessa innovaatiotoiminnassa tarvittavia oppimis- ja yhteistyöprosesseja. Toiminnan teorian käsitteitä käyttäen arvioidaan kriittisesti ja kehitetään edelleen oppimisen verkon käsitettä, joka on organisaatiotutkija Walter Powellin tutkimusryhmän aiemmin kehittelemä.
"Marianne Teräksen" väitöskirjassa (2007) tarkastellaan kulttuurienvälistä oppimista kohderyhmänä ammatillisessa koulutuksessa olevat maahanmuuttajaopiskelijat. Tutkimuksessa kehitettiin muutoslaboratoriomenetelmän pohjalta kulttuurilaboratorio, jossa käydyt keskustelut ovat tutkimuksen aineistoa. Tutkimuksessa tarkasteltiin osallistujien tekemiä ehdotuksia koulutuksen kehittämiseksi. Suomalaisessa koulutuksessa vallitseva työnjako ja työvälineet poikkesivat opiskelijoiden aiemmista kokemuksista. Työskentelyssä tuli esille mm. erilaisten papereiden tärkeä rooli suomalaisessa opiskelu- ja työkulttuurissa verrattuna opiskelijoiden aiempiin kokemuksiin.


title: Kehittävä työntutkimus

text: Sijoitusasiantuntijoiden työn kehittäminen varallisuudenhoitoyksikössä oli vuonna 2003 toteutetun hankkeen kohteena. Hankkeessa tehtiin kehittämisinterventio muutoslaboratoriomenetelmällä kohteena sijoitussuunnitelman käyttöönotto. Tutkijoita kiinnosti se, millaisia merkityksiä eri toimijat antoivat sijoitussuunnitelmalle ja miten sen käyttöönotto vaikutti. Hankkeessa tutkittiin myös yhteiskehittelyn ideaa ja sen soveltamista.


title: Kehittävä työntutkimus

text: Ammattikorkeakouluissa kehittävää työntutkimusta on suositeltu yhdeksi ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon opinnäytetöissä hyödynnettäväksi metodologiaksi "tutkimuksen ja kehittämisen välimaastoon" kuuluvana lähestymistapana. Samassa yhteydessä on mainittu toimintatutkimus, arviointitutkimus, käytäntötutkimus ja tulevaisuudentutkimus.


title: Veli-Pekka Alare

text: Veli-Pekka Alare (1946 Iisalmi – 1981) oli suomalainen sarjakuva- ja pilapiirtäjä. 35-vuotiaana kuollut Alare oli 1970-luvun lopulla Suomen lupaavimpiin kuulunut sarjakuvantekijä.


title: Veli-Pekka Alare

text: Alare tunnetaan parhaiten muinaiseen Suomeen sijoittuneesta sarjakuvastaan "Pekko" (1972–1979), joka oli satiiria silloin eletystä nykyhetkestä. Pekko syntyi alun perin Amos Andersonin taidemuseon sarjakuvanäyttelyyn 1971, ja sitä julkaisi "Hymy"-lehti. "Suosikissa" 1975–1979 ilmestynyt ja vuonna 2005 kirjaksi koottu, Jyrki Paavolan käsikirjoittama Kutri-Helena on popmusiikin maailmaan sijoittuva hupailu. Päähahmo on viaton fanityttö, joka tapaa silloisia tähtiä.


title: Veli-Pekka Alare

text: Alare opiskeli Tampereen yliopistossa. Hänen pilakuviaan julkaistiin muun muassa "Aamulehdessä" ja kaupunkilehti "Tamperelaisessa".


title: Veli-Pekka Alare

text: Vuonna 1979 Alarelle myönnettiin Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinto.


title: Stevenson

text: Stevenson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Colin White (jääkiekkoilija, 1977)

text: John Colin White (s. 12. joulukuuta 1977 New Glasgow, Nova Scotia) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on edustanut vuodesta 2011 NHL-seura San Jose Sharksia.


title: Colin White (jääkiekkoilija, 1977)

text: White pelasi ennen ammattilaisuraansa kolme kautta juniorisarja LHJMQ:ssa, seuroinaan Laval Titan ja Hull Olympiques. Hän oli voittamassa Olympiquesissa LHJMQ:n mestaruutta vuosina 1995 ja 1997 ja Canadian Hockey Leaguen mestaruutta Memorial Cupia vuonna 1997. Vuonna 1996, ensimmäisen täyden LHJMQ-kautensa päätteeksi, hänet palkittiin sarjan vuoden tulokkaana.


title: Colin White (jääkiekkoilija, 1977)

text: New Jersey Devils varasi Whiten NHL:ään numerolla 49 toisella kierroksella. Hän aloitti ammattilaisuransa vuonna 1997 AHL:n Albany River Ratsissä, jossa pelasi kolme kautta. Hän debytoi NHL:ssä kaudella 1999–2000, jonka päätteeksi oli voittamassa ensimmäistä Stanley Cupiaan. Hän pelasi vuoden 2000 pudotuspeleissä 23 ottelua ja teki kuusi tehopistettä, yhden maalin ja viisi syöttöpistettä. Hän oli voittamassa toista Stanley Cupiaan kaudella 2002–2003, jolla teki pudotuspeleissä viisi syöttöpistettä 24:ssä ottelussa. White pelasi Stanley Cupin loppuotteluissa myös vuonna 2001, mutta tuolloin Colorado Avalanche vei mestaruuden. Hänet nimettiin kauden 2000–2001, ensimmäisen täyden NHL-kautensa päätteeksi, NHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen.


title: Colin White (jääkiekkoilija, 1977)

text: Fyysisestä pelityylistään tunnetuksi tullut White pelasi Devilsissä 11 kautta, kauteen 2010–2011 asti. Hän toimi kaudesta 2005–2006 kauteen 2008–2009 joukkueensa varakapteenina. Devils osti hänen sopimuksensa ulos elokuussa 2011, minkä jälkeen hän siirtyi vapaana pelaajana San Jose Sharksiin.


title: Ikonen

text: Ikonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Maria (evankelista Markuksen äiti)

text: Maria on Raamatussa evankelista Markuksen äiti. Hän oli myös Barnabaan täti. Jerusalemin varhaiskristillinen seurakunta käytti hänen kotiaan kokouspaikkana. Hänen poikansa Markus oli läheisessä yhteydessä apostoli Pietariin, sillä Pietari käyttää hänestä sanontaa "poikani Markus". Vapauduttuaan Herodeksen vankilasta Pietari tuli suoraan Marian kotiin, "jossa oli useita koolla ja rukoilemassa".


title: Nana

text: Nana viittaa esimerkiksi seuraaviin:Nana voi olla myös henkilön nimi:


title: Markku Annila

text: Markku Annila (s. 1935) on helsinkiläinen arkkitehti, pilapiirtäjä ja lasiesineiden keräilijä.


title: Markku Annila

text: Markku Annila kävi Töölön yhteiskoulun. Opiskeluaikoinaan Otaniemessä Annila oli vuodesta 1954 lähtien mukana Äpy-lehden ja muiden teekkarijulkaisujen tekijäryhmissä ja piirsi kuvia nimimerkillä "margho" Arvo Salon päätoimittamaan Ylioppilaslehteen vuodesta 1959 lähtien. Näinä vuosina syntyivät myös kuvitukset sekä ninimerkki "Johnny Walkerin" (Pekka Haukinen) postuumiin pakinakokoelmaan että "Nenän" (Pentti Saarikoski) pakinoihin. Niin sanottuja "viikon kuvia" syntyi myös Kolmen Perunan eli Three Potatoes -yhtyeen jokasunnuntai-iltaisiin viikon kronikoihin televisiossa.


title: Markku Annila

text: Annila oli Three Potatoes -lauluyhtyeen jäsen yhdessä Juhani Nymanin ja Esa Laukan kanssa. Hän osallistui myös Helsingin Ylioppilasteatterin ja näyttämöyhdistys Rampin toimintaan sekä esitti arkkitehtia nimeltä Arska entisen opiskelutoverinsa Risto Jarvan elokuvassa Onnenpeli vuodelta 1965.


title: Markku Annila

text: Arkkitehtitoimisto Markku Annila Ky perustettiin 1963 ja fuusioitiin 1996 sisaryhtiöönsä Arknova Oy:öön, joka oli perustettu vuonna 1977 erityisesti ulkomaisia suunnitteluprojekteja varten. Teollisuusrakentamiseen erikoistunut ja lasinvalmistuksesta kiinnostunut Annila on suunnitellut mm. Nuutajärven lasitehtaan Hakahytin, käyttölasitehtaan mänkkihalleineen, joka rakennettiin 1973–1975.


title: Markku Annila

text: Annilan keräämä lasikokoelma on mittava ja melko täydellinen katsaus 1700-luvun lopun ja 1800-luvun suomalaisen lasinvalmistuksen tuotteista. Siihen kuuluu yhteensä 938 numeroitua ja noin tuhat numeroimatonta lasiesinettä sekä kymmenosainen lasiluettelo, joissa on yksityiskohtaiset tiedot ja piirrokset jokaisesta esineestä. Vuonna 2007 Annila myi kokoelmansa Riihimäen kaupungille 206 000 euron hinnalla ja se sijoitettiin Suomen lasimuseoon.


title: Votkinskin piiri

text: Votkinskin piiri (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 1917,6 neliökilometriä. Asukkaita on 24 100 henkeä (vuonna 2010).


title: Votkinskin piiri

text: Votkinskin piiri sijaitsee Udmurtian itäosassa. Se rajoittuu lounaassa Zavjalovon, lännessä Jakšur-Bodjan ja pohjoisessa Šarkanin piireihin sekä idässä ja kaakossa Permin aluepiiriin. Pinta-alasta 28 % on metsää. Seudulla virtaavat Kama-, Siva- ja Pozimjoet. Permin aluepiirin rajalla on Votkinskin tekojärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, turve, hiekka, sora, savi ja kalkkisintteri.


title: Votkinskin piiri

text: Piiriin kuuluu Novovolkovskin kaupunkikunta (Novyin kaupunkimainen taajama) sekä 11 maalaiskuntaa: Bolguri, Bolšaja Kivara, Gavrilovka, Ijulskoje, Kamskoje, Kvarsa, Kukui, Perevoznoje, Pervomaiski, Sveloje ja Verhnjaja Talitsa. Hallinnollinen keskus on Votkinskin kaupunki, joka muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan.


title: Votkinskin piiri

text: Asukkaista 74,6 % on venäläisiä, 22,9 % udmurtteja ja 1,5 % tataareja. Kaupunkiväestön osuus on 23,8 %.


title: Votkinskin piiri

text: Votkinskista on rautatieyhteys Iževskiin sekä maantieyhteydet Iževskiin ja Tšaikovskiin.


title: Votkinskin piiri

text: Piirissä tuotetaan öljyä ja turvetta. Novyin taajamassa toimii rakennusyritys, Volkovskissa hiekka- ja soralouhos, Kvarsan kylässä eristetehdas. Votkinskin metsäteollisuuspiiri harjoittaa puunhankintaa. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa, viljaa, perunaa, vihanneksia, marjoja ja hedelmiä. Lisäksi harjoitetaan mehiläistenhoitoa ja kalastusta.


title: Votkinskin piiri

text: Kvarsassa toimii maatalouden ammattioppilaitos. Paikallislehtenä ilmestyy "Votkinskije vesti".


title: Tähkähirssi

text: Tähkähirssi eli telahirssi eli italianpantaheinä ("Setaria italica") on hirssien ryhmään kuuluva viljalaji, jolla on paksu tähkämäinen kukinto.


title: Tähkähirssi

text: Italianpantaheinä-nimityksestä huolimatta kasvi on todennäköisesti peräisin Aasiasta, mutta jo 3000 vuotta sitten sitä viljeltiin paikoitellen myös Euroopassa. Nykyään sitä viljellään enimmäkseen Kiinassa ja Japanissa. Sielläkin sen merkitys on kuitenkin vähentynyt varsinkin maissiin viljelyn laajentuessa. Sitä ei myöskään ole sanottavasti jalostettu nykyaikaisin menetelmin. Pidetään kuitenkin mahdollisena, että kuivuudenkestävyyden ja myös hyvän ravintokoostumuksen vuoksi se saattaa tulevaisuudessa jälleen saada nykyistä suuremman merkityksen sekä ravinto- että rehukasvina.


title: Tähkähirssi

text: Se polveutunee viherpantaheinästä ("Setaria viridis"), joka kasvaa Suomessakin.


title: Debjosyn piiri

text: Debjosyn piiri (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1033,0 neliökilometriä. Asukkaita on 12 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Debjosyn piiri

text: Debjosyn piiri sijaitsee Udmurtian itäosassa. Se rajoittuu etelässä Šarkanin, lännessä Igran ja pohjoisessa Kezin piireihin sekä idässä Permin aluepiiriin. Pinta-alasta 40 % on metsää. Alueen läpi virtaa Tšeptsajoki. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, kivihiili, savi, hiekka, sora, kalkki ja turve.


title: Debjosyn piiri

text: Piiriin kuuluu 10 maalaiskuntaa: Bolšoi Zetym, Dejosy, Kotegurt, Nižnjaja Pyhta, Sjurnogurt, Staryi Kytš, Toljen (keskuspaikka Debjosy), Tylovai, Uivai ja Zaretšnaja Medla. Hallinnollinen keskus on Debjosyn kylä.


title: Debjosyn piiri

text: Asukkaista 79,2 % on udmurtteja ja 19,7 % venäläisiä. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Debjosyn piiri

text: Debjosyn kautta kulkee Kazanin ja Permin välinen Siperian maantie. Seudulla tuotetaan öljyä ja harjoitetaan puunjalostusta. Maatalous on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan ja pellavan viljelyyn.


title: Debjosyn piiri

text: Piirikeskuksessa toimii opettajaopisto. Paikallislehtinä ilmestyvät venäjänkielinen "Novyi put" sekä venäjän- ja udmurtinkielinen "Baigureź".


title: Debjosy

text: Debjosy (, ) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Tšeptsajoen rannalla 140 kilometriä Iževskistä koilliseen. Kylä on Debjosyn piirin keskus. Sen kautta kulkee Kazanin ja Permin välinen Siperian maantie. Asukkaita on 5 800 henkeä (vuonna 2002).


title: Debjosy

text: Debjosy on perustettu vuonna 1749. Sen asukkaat ovat etupäässä udmurtteja, venäläisiä ja ukrainalaisia. Kylässä toimii puunjalostusyritys, tiilitehdas ja leipomo. Siellä on keskikoulu, opettajaopisto, lasten taidekoulu, kulttuuritalo, kaksi kirjastoa, Siperian maantien museo ja piirisairaala.


title: Zavjalovon piiri

text: Zavjalovon piiri (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1937 perustetun piirin pinta-ala on 2219,9 neliökilometriä. Asukkaita on 66 000 henkeä (vuonna 2010).


title: Zavjalovon piiri

text: Zavjalovon piiri sijaitsee Udmurtian keskiosassa Iževskin ympärillä. Se rajoittuu kaakossa Sarapulin, etelässä Malaja Purgan, lännessä Uvan, pohjoisessa Jakšur-Bodjan ja koillisessa Votkinskin piireihin sekä idässä Permin aluepiiriin. Pinta-alasta 37 % on metsää. Seudulla virtaavat Kama-, Iž- ja Kazmaskajoet. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, turve, savi, hiekka ja kalkkisintteri.


title: Zavjalovon piiri

text: Piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa: Babino, Goljany, Hohrjaki, Italmas, Jagul, Jakšur, Kamennoje, Kijaik, Ljuk, Novaja Kazmaska, Oktjabrski, Pervomaiski, Pirogovo, Podšivalovo, Šaberdino, Sovhoznyi, Sredni Postol, Varaksino ja Zavjalovo. Hallinnollinen keskus on Zavjalovon kylä.


title: Zavjalovon piiri

text: Asukkaista 51 % on udmurtteja, 44 % venäläisiä ja 3 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Zavjalovon piiri

text: Piirin kautta kulkevat Iževskin, Agryzin, Kilmezin, Igran ja Votkinskin väliset rautatiet sekä Sarapuliin, Možgaan, Uvaan, Igraan, Votkinskiin ja Goljanyyn johtavat maantiet. Kaman rannalla on Goljanyn satama. Seudulla tuotetaan öljyä, turvetta ja puutavaraa sekä harjoitetaan puunjalostusta. Maatalous on erikoistunut lihan, munien ja vihannesten tuotantoon. Babinon kylässä on lihanjalostamo.


title: Zavjalovon piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Prigorodnyje vesti".


title: Zavjalovo

text: Zavjalovo (, ) on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Pozimin sivujoen Zavjalovkan varrella 16 kilometriä Iževskistä kaakkoon. Kylä on Zavjalovon piirin keskus. Siellä on 7 500 asukasta (vuonna 2002).


title: Zavjalovo

text: Kylä on perustettu vuonna 1750. Sen asukkaat ovat etupäässä udmurtteja, venäläisiä, tataareja ja ukrainalaisia. Piirikeskus Zavjalovosta tuli vuonna 1937.


title: Zavjalovo

text: Zavjalovosta on maantieyhteys Iževskiin ja Kaman rannalla sijaitsevaan Goljanyn satamaan. Kylässä toimii maatalousyritys, konepaja ja puunjalostusyritys. Palveluihin kuuluvat keskikoulu, lasten harrastuskeskus, kulttuuritalo, kirjasto ja piirisairaala.


title: Karakulinon piiri

text: Karakulinon piiri (, ) on kunnallishalintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 1192,5 neliökilometriä. Asukkaita on 12 200 henkeä (vuonna 2010).


title: Karakulinon piiri

text: Karakulinon piiri sijaitsee Udmurtian kaakkoisosassa Kamajoen rannalla. Se rajoittuu pohjoisessa Sarapulin piiriin, idässä Baškortostaniin ja etelässä Tatarstaniin. Pinta-alasta 12 % on metsää. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, savi ja kalkkikivi.


title: Karakulinon piiri

text: Piiriin kuuluu 12 maalaiskuntaa: Arzamastsevo, Bojarka, Byrgynda, Galanovo, Karakulino, Kolesnikovo, Kuljuševo, Malyje Kalmašy, Nyrgynda, Pinjaz, Tšeganda ja Vjatskoje. Hallinnollinen keskus on Karakulinon kylä.


title: Karakulinon piiri

text: Asukkaista 72,6 % on venäläisiä, 16,9 % mareja, 5,0 % udmurtteja ja 3,7 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Karakulinon piiri

text: Karakulinosta on maantieyhteys Sarapuliin. Kesäisin Kama on tärkeä liikenneväylä. Seudulla tuotetaan öjyä, hiekkaa ja soraa. Lisäksi on tiilitehdas, rakennusteollisuutta, meijeri ja mylly. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan ja perunan viljelyyn. Joilla ja järvillä harjoitetaan kalastusta.


title: Karakulinon piiri

text: Piirissä toimii ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, kansanperinnekeskus ja kotiseutumuseo. Venäläisillä, mareilla ja udmurteilla on omat kulttuuriseuransa. Paikallislehtenä ilmestyy "Prikamskaja pravda".


title: Karakulino

text: Karakulino () on kylä ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Kamajoen rannalla 122 kilometriä Iževskistä etelään. Kylä on Karakulinon piirin keskus. Siellä on 5 100 asukasta (vuonna 2002).


title: Karakulino

text: Karakulino on perustettu vuonna 1683. Sen nimi perustuu tataarin sanoihin "kara" ’musta’ ja "kul" ’järvi’. Asukkaat ovat etupäässä venäläisiä, mareja, udmurtteja ja tataareja.


title: Karakulino

text: Kylästä on maantieyhteys Sarapuliin. Tärkein elinkeino on maatalous. Lisäksi toimii tiilitehdas, meijeri ja leipomo. Kylässä on ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, kulttuuritalo, kaksi kirjastoa, kotiseutumuseo ja piirisairaala.


title: Elina Kilkku

text: Elina Vilhelmiina Kilkku (s. 30. maaliskuuta 1980 Uusikaupunki) on suomalainen teatteriohjaaja, näytelmäkirjailija ja teatteriopettaja.


title: Elina Kilkku

text: Kilkku valmistui ylioppilaaksi Kallion lukiosta vuonna 1999, teatteri-ilmaisun ohjaajaksi Helsingin ammattikorkeakoulusta 2004 ja filosofian maisteriksi pääaineenaan teatteritiede Helsingin yliopistosta vuonna 2011.


title: Elina Kilkku

text: Kilkun esikoisromaani "Äideistä paskin" ilmestyi vuonna 2014. Hän on ohjannut kirjaan perustuvan samannimisen näytelmän vuonna 2015. Hän on kirjoittanut myös nuorten novellikokoelman "Onks tää normaalii? ja muita tarinoita" (2017) sekä tietokirjan "Teatterin tyylilajit" (2017). Vuonna 2018 ilmestyi Kilkun kirjoittama 10-osainen Storytel Originals -äänikirjasarja nimeltä "Vaimovallankumous."


title: Elina Kilkku

text: Kilkku on ohjannut muun muassa Kansallisteatterissa, Teatteri Jurkassa, Teatteri Takomossa ja KOM-teatterissa.


title: Blood Money (vuoden 1988 elokuva)

text: Blood Money (tunnetaan myös nimellä "Clinton and Nadine") on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut televisio/rikostoimintaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Andy Garcia, Ellen Barkin, Morgan Freeman, Michael Lombard, John C. McGinley, Brad Sullivan, Alan North, Bill Raymond ja Mario Ernesto Sánchez. Elokuvan on ohjannut Jerry Schatzberg.


title: Blood Money (vuoden 1988 elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Kezin piiri

text: Kezin piiri (, ) on kunnallishallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 2321,0 neliökilometriä. Asukkaita on 22 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Kezin piiri

text: Kezin piiri sijaitsee Udmurtian koillisosassa. Se rajoittuu etelässä Debjosyn, lounaassa Igran ja lännessä ja luoteessa Balezinon piireihin sekä koillisessa ja idässä Permin aluepiiriin. Pinta-alasta noin 60 % on metsää. Seutu kuuluu Ylä-Kaman ylänköön. Sieltä saa alkunsa Kamajoki. Hyötykaivannaisia ovat öljy, kalkkikivi, savi, turve ja mineraalivärit.


title: Kezin piiri

text: Piiriin kuuluu 15 maalaiskuntaa: Bolšoi Olyp, Gyja (keskuspaikka Staraja Gyja), Juski, Kabalud, Kez, Kljutševskoje, Kuliga, Kuzma, Mysy, Novyi Untem, Polom, Sjurzi, Sosnovyi Bor, Stepanenki ja Tšeptsa. Hallinnollinen keskus on Kezin taajama.


title: Kezin piiri

text: Asukkaista 68,0 % on udmurtteja, 28,4 % venäläisiä ja 1,7 % tataareja. Kaupunkiväestöä ei ole.


title: Kezin piiri

text: Kezin kautta kulkee Moskovan ja Venäjän kaukoidän välinen päärata. Iževskiin on maantieyhteys Debjosyn ja Igran kautta. Seudulla tuotetaan kalkkikiveä, savea, öljyä, turvetta ja raakapuuta. Lisäksi on puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta. Maatalous on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan, perunan ja pellavan viljelyyn.


title: Kezin piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Zvezda".


title: The Quest for Captain Kidd

text: The Quest for Captain Kidd on vuonna 2001 julkaistu dokumenttielokuva, joka kertoo Kapteeni Kiddin elämänvaiheista. Elokuvan kertojana toimii Mel Gibson. Elokuvan on ohjannut Charles Vanderpool.


title: Missä kuljimme kerran (elokuva)

text: Missä kuljimme kerran () on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut suomalainen historiallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Peter Lindholm. Se perustuu Kjell Westön samannimiseen romaaniin vuodelta 2006. Elokuva on lyhennetty versio kuusiosaisesta televisiosarjasta.


title: Kez

text: Kez ( ja ) on taajama ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Tšeptsan sivujoen Lypin varrella 172 kilometriä Iževskistä pohjoiseen. Taajama on Kezin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Venäjän kaukoidän välinen päärata. Asukkaita taajamassa oli 10 900 henkeä (vuonna 2002) ja 11 080 (2010).


title: Kez

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1898 rautatien rakentamisen yhteydessä. Vuonna 1925 siitä tuli volostin ja vuonna 1929 hallintopiirin keskus. Vuonna 1942 Kez sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Asukkaista kolme neljäsosaa on udmurtteja ja loput etupäässä venäläisiä.


title: Kez

text: Kezissä toimii metsä- ja puunjalostusteollisuutta, elintarviketeollisuutta sekä pellavanjalostuslaitos. Taajamassa on lasten taidekoulu, kulttuuritalo, kirjasto, kotiseutumuseo ja piirisairaala.


title: Etyyliselluloosa

text:
Etyyliselluloosa on puolisynteettinen selluloosasta johdettu polymeeri, joka kuuluu selluloosaeetterien ryhmään. Etyyliselluloosaa käytetään elintarvikkeissa ja lääkeaineissa lisäaineena sekä pinnoitteissa.
__notoc__
Etyyliselluloosan liukoisuus riippuu sen substituutioasteesta. Tyypillisimmin käytettyjen etyyliselluloosapolymeerien substituutioaste on välillä 2,2–2,7 ja tällainen materiaali liukenee vain orgaanisiin liuottimiin. Alhaisemman substituutioasteen omaava etyyliselluloosa liukenee myös veteen. Etyyliselluloosan tiheys on pienin selluloosasta johdetuista muoveista. Polymeeri on termoplastinen ja stabiili laajalla lämpötila-alueella. Etyyliselluloosan vetomurtolujuus ja joustavuus riippuvat polymeerin molekyylipainosta ja suurenevat molekyylipainon kasvaessa. Korkeissa lämpötiloissa etyyliselluloosa on altis hajoamiselle auringonvalon tai UV-säteilyn vaikutuksesta.


title: Etyyliselluloosa

text: Etyyliselluloosaa valmistetaan korotetussa paineessa ja 140 °C:n lämpötilassa selluloosasta, etyylikloridista ja natriumhydroksidista. Valmistusprosessissa käytetään suurta natriumhydroksidi- ja etyylikloridiylimäärää. Lopuksi muodostunut tuote pestään vedellä suolojen poistamiseksi, kuivataan ja jauhetaan. Sivutuotteina muodostuu etanolia ja dietyylieetteriä. Reaktiota voidaan kuvata seuraavalla reaktioyhtälöllä.


title: Etyyliselluloosa

text: Etyyliselluloosaa käytetään paperien pinnoitteina, maaleissa ja lakoissa sekä sidosaineena monissa sovelluksissa. Se on monien lääketablettien kantaja- ja pinnoitusaine sekä elintarvikkeissa sitä käytetään emulgointi- ja täyteaineena. Etyyliselluloosan E-koodi on E462 ja CAS-numero 9004-57-3.


title: Suomen lasimuseo

text: Suomen lasimuseo on Riihimäellä sijaitseva museo, joka on keskittynyt lasiesineiden ja niiden valmistuksen historiaan.


title: Suomen lasimuseo

text: Suomen lasimuseo perustettiin Riihimäelle vuonna 1961. Museokokoelman perustana oli Hämäläisen osakunnan opiskelijoiden keräämä 500 esineen peruskokoelma. Lasimuseo avattiin 1965. Museo toimi aluksi v. 1919 valmistuneessa, tilanomistaja Rudolf Gestrinin Alli-vaimolleen rakennuttamassa tanskalaista kartanotyyliä edustavassa Allinna-nimisessä rakennuksessa Riihimäen Harjukylän kaupunginosassa. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Oiva Kallio.


title: Suomen lasimuseo

text: Nykyiseen paikkaansa museo muutti vuonna 1980, jonne museonäyttelyt suunnitteli akateemikko Tapio Wirkkala. Museorakennus on rakennettu alun perin Paloheimo Oy:n turvejauhetehtaaksi vuonna 1914. Riihimäen lasi Oy muutti rakennuksen lasitehtaaksi v. 1921. Rakennuksessa on toiminut myös muovitehdas ja silkkipaino, sekä viimeksi Riihimäen lasin kristallihiomo. Nykyinen museokahvila on vanha lasitehtaan hevostalli. Museorakennuksessa on tällä hetkellä n. 1700 neliömetriä näyttelytilaa. Isompi vaihtuvien näyttelyiden sali oli aikaisemmin lasitehtaan puhaltimo.


title: Suomen lasimuseo

text: Vuonna 2005 lasinkeräilijä Markku Annila myi laajan kokoelman 1700 ja 1800-luvun lasiesineitä Riihimäen kaupungille 206 000 euron hinnalla ja se sijoitettiin Suomen lasimuseoon.


title: Minna & miehet

text: Minna & miehet: Minna Canthia sarjakuvina on vuonna 2010 ilmestynyt sarjakuva-antologia, joka sisältää tulkintoja Minna Canthin kertomuksista. Piirtäjät ovat Jyrki Nissinen, Jyrki Heikkinen, Jope Pitkänen, Reijo Kärkkäinen, Petteri Tikkanen ja Pentti Otsamo. Teoksen julkaisi oululainen Asema-kustantamo ja Pohjois-Savon taidetoimikunta.


title: HMS Gefle

text: HMS Gefle oli Ruotsin laivaston vuonna 1847 vesillelaskettu potkurikorvetti. Alus oli Ruotsin laivaston ensimmäinen potkurilla varustettu alus ja samalla yksi maailman ensimmäisistä potkurikorveteista.


title: HMS Gefle

text: Alus tilattiin Karlskronan telakalta ja se laskettiin vesille 1. joulukuuta 1847. Alus otettiin palveluksen seuraavana vuonna.


title: HMS Gefle

text: Alus poistettiin palveluksesta 21. helmikuuta 1890.