title: 70-luvun vihannekset

text: 6. maaliskuuta 2009 70-luvun Vihannekset soitti Ramopunk.com:n 7-vuotisbileissä Vastavirta-klubilla Tampereella viimeisen keikkansa Chemon ollessa kitaristina. Seurasi erinäisiä vaiheita kuten nelimiehisen kokoonpanon kokeilua sekä basisti-Peten lähtöä bändistä ja palaamista bändiin kunnes syksyllä 2010 kitaristiksi löytyi mm. yhtyeistä Vapaat Kädet ja Laava tuttu Michka.


title: 70-luvun vihannekset

text: Uuden kokoonpanon ensimmäiset viralliset julkaisut olivat Woimasointu ja Ramopunk.com 10-vuotisjuhlavuonna 2012 julkaistuilta kokoelmalevyiltä Yy! ja Koo! löytyvät "Hyökyaalto Helsinkiin" ja "Joskus sut tunsin".


title: 70-luvun vihannekset

text: 28.3.2014 ilmestyi Woimasoinnun julkaisemana Vihannesten uusi EP "Rukoillaan äiti (olen kypsä nyt)", joka enteili pitkään odoteltua toista pitkäsoittoa "Non-Stop", jonka nimi julkaistiin ramopunk.com sivustolla jo maaliskuussa 2012, jolloin myös levyn kappalelista ja kansikonsepti olivat viilausta vaille valmiina. Levyn äänitykset aloitettiin 13.4.2012.


title: 70-luvun vihannekset

text: Levyn valmistuminen viivästyi usean eri tekijän summana. Ramopunk.comin haastattelussa listattiin seuraavaa: "Ramones-käännösluvan saamatta jääminen kesti n. 10 kuukautta. Äänitysläppärin kovalevy laukesi, hommat meni takapakkia 2-3 kuukautta + piti uudelleenasentaa vanha, mutta jotenkuten toimiva XP-pöytäkone. Michkan kitarasoundin ja vanhan jo myydyn kitaran metsästys. Päätös miksata levy itse. Kun kaikki vihdoin valmiina masterointiin, keksittiin että äänitetään vielä bonusmateriaalia."


title: 70-luvun vihannekset

text: Non-Stop ilmestyi 18.7.2014. Edeltäjänsä tapaan julkaisijana toimi Woimasointu ja jakelusta vastaa Supersounds.


title: 70-luvun vihannekset

text: Helmikuussa 2014 70-luvun Vihannekset julkaisi ilmoituksen, jossa etsittiin keikkarumpalia. Aika pian pestiin tarttui bändille ennestään tuttu ja useiden enemmän tai vähemmän samaa genreä edustavien bändien rumpujakkaroilta bongattu Dalle Dahlman. Kun Pajunen vapautui rumpujen takaa, päätettiin samalla kokeilla bändin livesoundin leventämistä toisella kitaralla. Kokeilu osoittautui lupaavaksi. Muutamien treenien ja yhden keikan jälkeen päätettiin, että kunhan triona soitettu Non-Stop on saatu ulos, virallistetaan uusi nelimiehinen kokoonpano.


title: Vennola

text: Vennola on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Tulenheimo

text: Tulenheimo on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Suomi-talo (Pietari)

text: Suomi-talo on Pietarin ydinkeskustassa sijaitsevassa rakennuksessa oleva suomalaistoimijoiden keskittymä, jonka perustamisajatuksena on saada suomalaisuudelle näkyvyyttä Pietarissa.


title: Suomi-talo (Pietari)

text: Talon taustavoimat ovat Pietari-säätiö ja sen hallinnoima Suomen Pietarin-instituutti. Suomi-talossa toimivat muun muassa Pietarin suomalainen koulu, Suomalais-venäläinen kauppakamari ja useiden suomalaisten yritysten ja julkisten toimijoiden edustustot. Talossa on myös työskentely- ja majoitustiloja suomalaisille taiteilijoille ja tutkijoille.


title: Suomi-talo (Pietari)

text: Suomi-talon rakennus on valmistunut vuonna 1847. Alun perin se kuului Pietarin suomalaisen seurakunnan kirkkokartanoon. Siinä on tilaa 4 000 neliömetriä. Talo oli vuoteen 2018 vuokralla Pietarin kaupungilta. Suomi-talo vihittiin 25. lokakuuta 2009, ja se otettiin käyttöön keväällä 2010.


title: Suomi-talo (Pietari)

text: Vuosina 2008–2010 Pietari-säätiö otti 13,5 miljoonan euron lainan Suomi-talon kunnostukseen. Se ei kuitenkaan kyennyt lyhentämään lainaa vuoden 2012 jälkeen, jolloin velka siirtyi takaajana olleen Suomen valtion maksettavaksi. Opetus- ja kulttuuriministeriön selvityksessä vuodelta 2014 ehdotettiin, että Suomen valtio hankkii talon omistukseensa.


title: Suomi-talo (Pietari)

text: Suomen valtio teki vuonna 2016 päätöksen ostaa Suomi-talo Venäjän Federaatiolta. Talon ostaja- ja omistajatahona Suomen valtion puolesta toimi valtion omistama erikoistehtäväyhtiö Governia Oy. Kauppakirja allekirjoitettiin 27.4.2018 ja talo siirtyi Governian omistukseen toukokuussa 2018.


title: Sunila (täsmennyssivu)

text: Sunila voi tarkoittaa seuraavia:


title: Hippopus

text: Hippopus on jättiläissimpukoiden suku, johon kuuluu kaksi lajia. Se elävät luonnossa trooppisten merien koralliriutoilla, ja niitä pidetään joskus myös riutta-akvaarioissa.


title: Hippopus

text: Fossiileista on löydetty useita jättiläissimpukkalajeja, jotka jaettiin 1960-luvulla kuuteen sukuun, mutta vain kahdessa suvussa on nykyisinkin eläviä lajeja. Nämä suvut, "Hippopus" ja "Tridacna", eroavat toisistaan mm. sukusolujen rakenteen suhteen.


title: Rangell

text: Rangell on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Linkomies

text: Linkomies on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Hackzell

text: Hackzell on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Tridacna

text: Tridacna on jättiläissimpukoiden alaheimoon kuuluva simpukkasuku. Siihen kuuluu kahdeksan lajia.


title: Tridacna


title: Tridacna

text: Lajit "Tridacta squamosa", "T. maxima", "T. crocea" ja "T. rosewateri" on joskus erotettu alasuvuksi "Chamethrachea".


title: Pekkala

text: Pekkala voi tarkoittaa seuraavia:


title: Prosessitaide

text: Prosessitaide on 1960-luvulla syntynyt taidesuuntaus ja ajattelutapa, jonka mukaan luomisprosessi on tärkeämpi kuin valmis taideteos.


title: Prosessitaide

text: Prosessitaiteellisen teoksen luomisprosessi voi olla yhä käynnissä, kun teos asetetaan esille. Prosessitaiteessa on käytetty usein muuttuvia materiaaleja, kuten luonnonelementtejä, tai taiteilijan toimintaa on korostettu järjestämällä tilaisuuksia tai happeningeja, joissa teosta tehdään. Luonnonelementtien käytöstä johtuen prosessitaide ja ympäristötaide ovat lähellä toisiaan.


title: Prosessitaide

text: Guggenheimin museon mukaan Robert Morris teki vuonna 1968 näyttelyn ja kirjoitti esseen, jotka olivat uraa-uurtavia prosessitaiteen ja sen määrittelyn kannalta. Esseen mukaan prosessitaiteilijat tekevät teoksia, jotka liittyvät kehoon, satunnaisiin ilmiöihin, improvisaatioon ja epätraditionaalisiin materiaaleihin kuten vahaan, huopaan ja lateksiin. Omalaatuisia muotoja tai asetelmia syntyy esimerkiksi orgaanisten prosessien kuten kasvun, tiivistymisen, jäätymisen tai hajoamisen kautta. Materiaalien hetkellistä ja epäaineellista luonnetta usein korostettiin.


title: Prosessitaide

text: Prosessitaiteen juuriksi voisi sanoa Jackson Pollockin roiskemaalauksia ja dadaismin suosimaa satunnaisuutta. Samansuuntaisia piirteitä on myös riiteissä, shamanistisissa ja uskonnollisissa rituaaleissa, samoin kuin esimerkiksi hiekkamaalauksessa. Prosessi on mukana niin Australian hiekkamaalauksessa kuin vajrayanan ja buddhismin hiekkamandaloissa.


title: Prosessitaide

text: Prosessitaidetta edustavat muiden muassa Richard Serra, Robert Morris, Lawrence Weiner ja Bruce Nauman.


title: Törngren

text: Törngren tai Törnegren on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Kuuskoski

text: Kuuskoski on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Miettunen

text: Miettunen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Suomi-talo

text: Suomi-talo voi tarkoittaa:


title: Tenontosaurus

text: Tenontosaurus ("jännelisko") oli kasvinsyöjäornitopodi, joka eli 125-105 miljoonaa vuotta sitten varhaisliitukaudella. Se kasvoi jopa 8 metriä pitkäksi ja 2,2 metriä korkeaksi. "Tenontosaurus" liikkui enimmäkseen neljällä raajalla, mutta se saattoi nousta myös kahdelle raajalle. Sen fossiileja on löydetty Yhdysvaltojen Montanasta, Oklahomasta, Teksasista, Utahista ja Wyomingista.


title: Tenontosaurus

text: Yhdysvaltalainen paleontologi John Ostrom kuvasi "Tenontosauruksen" vuonna 1970. Se sai nimensä selkärankaa jäykistävien luutuneiden jänteiden mukaan, joita oli monilla muillakin dinosauruksilla. Tästä dinosaurussuvusta tunnetaan kaksi lajia, "Tenontosaurus tilletti" ja "Tenontosaurus dossi".


title: Tenontosaurus

text: "Tenontosauruksella" oli pitkä häntä, jota se käytti tasapainon säilyttämiseen. Se saattoi käyttää häntäänsä myös puolustautumisessa petodinosauruksia vastaan. Sen vahva häntä ja terävät kynnet tulivat tarpeeseen, sillä samoilla elinalueilla tavattiin kookkaita lihansyöjäteropodeja kuten 12-metrinen "Acrocanthosaurus". "Tenontosaurusta" huomattavasti pienemmän "Deinonychuksen" hampaita ja luurankoja on löydetty "Tenontosauruksen" luurangon yhteydestä. "Deinonychusten" uskotaan saalistaneen "Tenontosauruksia" laumoissa. Samoilla levinneisyysalueilla esiintyi lisäksi sauropodeja, muita ornitopodeja sekä Ankylosauria-osalahkon dinosauruksia.


title: Tenontosaurus

text: "Tenontosaurus" esiintyy Esihistoriallinen tappeluklubi -sarjan kolmannessa jaksossa, jossa se taistelee "Deinonychus"-laumaa vastaan.


title: Tunturikiviyrtti

text: Tunturikiviyrtti ("Woodsia alpina") on Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava saniaislaji. Suomessa lajia tavataan lähes koko maassa ja se on rauhoitettu Oulun läänin eteläpuolella.


title: Tunturikiviyrtti

text: Tunturikiviyrtti kasvaa korkeintaan 20 cm:n mittaiseksi. Lyhyestä ja pystystä maavarresta kimppuina kasvavat lehdet ovat kertaalleen parilehdykkäisiä. Lehtiruoti ja keskiranka ovat harvakarvaisia ja -suomuisia. Lehtilavan muoto vaihtelee kapeanpuikeasta tasasoukkaan ja kapean vastapuikeaan. Lehdykät ovat liuskaisia, alta kaljuja tai harvasuomuisia ja -karvaisia. Lehdyköitten muoto vaihtelee leveänpuikeista kolmiomaisiin. Itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä, pitkien katesuomukarvojen ympyröimiä. Tunturikiviyrtin itiöt kypsyvät Suomessa heinä-elokuussa. Vanhat lehtiruotien tyviosat jäävät törröttämään moniksi vuosiksi kasvin juureen.


title: Tunturikiviyrtti

text: Lähilajeista tunturikiviyrtti muistuttaa eniten karvakiviyrttiä ("Woodsia ilvensis") sekä myös kaljukiviyrttiä ("W. glabella"). Lajien välisiä risteymiä tunnetaan.


title: Tunturikiviyrtti

text: Tunturikiviyrttiä kasvaa hyvin laajalla mutta hajanaisella alueella Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa lajia tavataan Islannissa, Fennoskandiassa, Pyreneillä, Alpeilla ja Pohjois-Venäjällä. Aasiassa lajia tavataan Kaukasuksella, Siperiassa ja Himalajalla. Pohjois-Amerikassa laji kasvaa lähinnä Alaskassa ja Pohjois-Kanadassa. Sitä tavataan myös Grönlannissa. Suomessa tunturikiviyrttiä kasvaa hajanaisesti koko maassa Länsi-Suomea lukuun ottamatta. Yleisimmillään laji on Lapissa ja Kuusamon alueella.


title: Tunturikiviyrtti

text: Tunturikiviyrtti kasvaa kallionraoissa. Laji on kalkinsuosija.


title: Frank McCabe

text: Frank Reilly McCabe (s. 30. kesäkuuta 1927 Grand Rapids, Michigan) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija ja olympiavoittaja.


title: Frank McCabe

text: McCabe kuului Yhdysvaltain maajoukkueeseen sen voittaessa kultaa Helsingin kesäolympialaisissa 1952. McCabe pelasi kuudessa ottelussa tehden yhteensä 20 pistettä.


title: Kirkonkylän koulu (Kärkölä)

text: Kärkölän Kirkonkylän koulu oli Kärkölän kirkonkylässä, neljä kilometriä Kärkölän keskustaajamasta Järvelästä pohjoiseen sijainnut suomenkielinen alakoulu. Koulussa oli oppilaita noin 50-75 (keväällä 2014 noin 70), ja opettajia rehtori mukaan lukien on viisi. Koulu toimi kesäkuun 2015 loppuun saakka; lakkautuspäätös tehtiin helmikuussa 2015.


title: Kirkonkylän koulu (Kärkölä)

text: Koulupihan kokonaisuuteen kuuluu kaksi koulurakennusta, joiden osoitteet ovat Airasmäentie 1 ja Pappilantie 2. Vanhempi, hirsirunkoinen puukoulu, jonka pinta-ala on 341 m on rakennettu 1905. Se peruskorjattiin 1980. Keskikoulurakennus on rakennettu 1949 (ja siihen liittyvä liikuntahalli 1980); jälkimäisen kokonaisuuden yhteispinta‐ala on 660 m.


title: Kirkonkylän koulu (Kärkölä)

text: Koulurakennus on sittemmin myyty yksityiskäyttöön. Kirkonkylän entisen koulun liikuntasali on yhä vuokrattavissa kuntalaisille liikuntakäyttöön.


title: Maly Trastsjanets

text: Maly Trastsjanets eli "Pieni Trastsjanets" (, , , ) oli suuri toisen maailmansodan aikainen natsi-Saksan tuhoamisleiri noin 10–16 kilometriä Minskin keskustan koillispuolella Valko-Venäjällä. Kuvausten perusteella tuhoamisleiri sijaitsi kilometritolpan ”13 km” kohdalla nykyisen Minskistä Homeliin (Gomel) ja Mahiljouhun (Mogiljov) johtavan valtatien M4 eteläpuolella.


title: Maly Trastsjanets

text: Leiri perustettiin aiemman neuvostokolhoosin alueelle kesällä 1941 ja se toimi aluksi neuvostoliittolaisten sotavankien keskitysleirinä. Keskitysleirin luonne muuttui tuhoamisleiriksi toukokuussa 1942, kun leirille tuotiin ensimmäiset juutalaiset. Uhrilukunsa puolesta leiri oli suurin valkovenäläisistä tuhoamisleireistä. Juutalaisen Vad Vašem -instituutin mukaan tällä tuhoamisleirillä surmattiin yhteensä noin 65 000 ihmistä (pääsääntöisesti ampumalla) ja laajemman Trastsjanetsin alueella surmattuja oli yhteensä runsas 200 000. Myös jonkin verran pienempiä uhrilukuja (40 000–60 000) on esitetty. Valkovenäläisten juutalaisten ohella alueen tuhoamisleireille tuotiin juutalaisia junalla myös Saksasta, Hollannista, Puolasta ja Itävallasta ja Böömin ja Määrin protektoraatin alueilta Tšekkoslovakiasta.


title: Špindlerův Mlýn

text: Špindlerův Mlýn (; ) on kaupunki Tšekin tasavallassa Krkonošessa. Se on saanut nimensä, joka sananmukaisesti tarkoittaa Špindlerin myllyä, Spindlerin perheelle kuuluneen myllyn mukaan, jossa naapurit tapasivat toisiaan. Kaupungissa on 1 285 vakituista asukasta (vuonna 2009).


title: Špindlerův Mlýn

text: Kaupunki on Tšekin suosituimpia lomakeskuksia vuoristossa. Se on ympärivuotisessa käytössä, ja siellä on 10 000 vuodepaikkaa. Siellä on 20 rinnettä, eniten maan hiihtokeskuksista.. Talvella siellä järjestetään vapaan hiihtotyylin Euroopan cup -kilpailut. Ympäristössä on merkittyjä vaellusreittejä ja hiihtolatuja.


title: Špindlerův Mlýn

text: Špindlerův Mlýn sijaitsee 715–1 310 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella. Se on Labe-joen (Elbe) ja Dolský potokin (Dolský-joki) yhtymäkohdassa, ja sitä suojaavat joka puolelta Kozi hrbety-, Plan- ja Medvedin-vuoret. Špindlerův Mlýnin kaupunginosat ovat Přední Labská, Labská, Bedřichov ja Svatý Petr.


title: Špindlerův Mlýn

text: Tšekkiläinen kirjailija Franz Kafka asui kaupungissa kirjoittaessaan yhtä maineikkaimmista teoksistaan "Linna" ("Das Schloss").


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2003

text: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2003 pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Mestaruuden voitti Malmin Palloseura. Viimeiseksi sijoittunut FC Sport putosi suoraan Ykköseen ja toiseksi viimeinen joukkue FC Honka karsi sarjapaikasta Ykkösen FC Konnun kanssa. FC Honka säilytti SM-sarjapaikkansa.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2003

text: Sarjanousijat kaudeksi 2003 olivat FC Honka ja KMF. Kauden 2002 jälkeen Atlantis Ladies luopui sarjapaikasta ja tilalle nostettiin FC Sport.FC Honka säilytti paikkansa SM-sarjassa yhteismaalein 3–2


title: Frantsysk Skaryna

text: Frantsysk Skaryna (; syntyi noin 1486 Polatskissa Liettuan Suurruhtinaskunnassa, kuoli 1551 Böömin kuningaskunnan Prahassa) oli merkittävä valkovenäläinen raamatunkääntäjä, graafikko, kirjanpainaja ja humanisti keskiajalla.


title: Frantsysk Skaryna

text: Skaryna kävi koulua Polatskin Pyhän Sofian katedraalin koulussa sen johtajana toimineen papin ohjauksessa. Peruskoulutuksensa loppuvaiheessa Skaryna oppi latinaa Polatskin munkkikoulua pitäneiltä sisterssiläisiltä. Frantsysk Skaryna opiskeli tämän jälkeen Krakovan yliopistossa, josta hän sai vuonna 1504 alemmasa korkeakoulututkinnon. Opetus tapahtui latinan kielellä. Tämän jälkeen Skaryna opiskeli Italiassa Padovan yliopistossa, jossa häntä pidettiin etevänä oppilaana ja josta hän valmistui vuoden 1512 tienoilla lääketieteen tohtoriksi.


title: Frantsysk Skaryna

text: Hän käänsi ja painoi Prahassa vuosina 1517–1519 Psalmit ja laajan kokoelman muita Vanhan testamentin kirjoituksia vanhavalkovenäjän kielelle. Vuosina 1522–1525 Skaryna jatkoi raamatunkäännös- ja painotyötään Vilnassa, jonne hän oli perustanut kirjapainon noin 1520. Siellä hän julkaisi vanhavalkovenäjänkielisen rukouskirjan ("Pieni matkakirja", 1522) ja kirkkoliturgiaa varten apostolien teoista kertovan "Apostolos"-teoksen (1525).


title: Frantsysk Skaryna

text: Uransa loppupuolella Skaryna oli Böömin kuninkaan, Habsburgien sukuun kuuluneen Ferdinand I:n puutarhurina Prahassa, jossä hän kuoli 1551 tai 1552.


title: Piirustushiili

text: Piirustushiili on todennäköisesti vanhimpia piirustusvälineitä, eikä sille ole taiteessa löytynyt korvaajaa.


title: Piirustushiili

text: Hiili sopii hyvin suuriin piirustuksiin ja varjostamiseen. Taidekouluissa hiiltä käytetään elävän mallin piirtämiseen. Yleistä on myös luonnostella hiilellä suuria pintoja, tai piirustusta maalauksen alle, jolloin liika hiili pyyhitään tai ravistellaan pois, eikä himmennyt piirustus näy maalauksessa.


title: Piirustushiili

text: Hiilipiirusta korjaillaan säämiskällä tai tahdaskumilla, joilla luonnonhiili lähtee hyvin. Piirtämiseen käytetään jonkin verran karheaa paperia, jolle hiili tarttuu paremmin kuin sileälle. Hiilipiirustus kiinnitetään suihkuttamalla fiksatiivia.


title: Piirustushiili

text: Piirustushiiltä valmistetaan kuumentamalla puuta ilmattomassa tilassa. Puun tulee hiiltyä läpikotaisin ja tasaisesti. Aiemmin oksanippuja kuumennettiin ilmatiiviissä saviastioissa. Hiillettävä puu on pehmeää lehtipuuta, kuten viiniköynnöksen tai pajun oksia. Paju on suosituinta, koska sitä kasvaa monenpaksuisina runkoina, se on tasaista ja paju tuottaa tasaista mustaa. Suomessa valmistetaan myös leppähiiltä, joka on kovempaa ja karheampaa kuin pajuhiili. Myös lehmusta ja pähkinäpuuta hiilletään piirtämiseen.


title: Piirustushiili

text: Tavallisesti "aito" piirustushiili on hiilletyn oksan paksuinen, ja sen keskellä näkyy tiheämpi ydin. Halvempana ratkaisuna on leikattu paksumpaa puuta ohuiksi tikuiksi. Ohuimmat "aidot" hiilet ovat halkaisiltaan noin 2–3 mm, melko ohuesta pensaasta hiilletyt 4–6 mm, keskipaksuiset 7–9 mm ja paksut oksat 12–14 mm. Myös 16–24 mm paksuisia jättihiiliä on toisinaan myynnissä. Paksuista hiilletyistä rungoista leikattuja kappaleita myydään myös hiilipalikoiden muodossa.


title: Piirustushiili

text: Luonnonhiilen ohella myynnissä on puristehiiliä, joissa hiilijauheen sideaineena on yleensä luonnonkumia (esim. arabikumi). Puristehiili on sitä kovempaa, mitä enemmän siinä on sideainetta. Samoin kuin luonnonhiilissä, pehmeä hiili jättää mustemman piirrosjäljen kuin kova. Puristehiili ei irtoa paperista säämiskällä yhtä helposti kuin luonnonhiili. Puristehiiltä on myös hiilikynien täytteenä. Toisinaan saatetaan käyttää myös hiilijauhoa valooripintojen maalaamiseen.


title: Piirustushiili

text: Vaikka todella monet taiteilijat, kuten Leonardo, Verrocchio Carraccit tai Dürer renessanssin aikaan tekivät runsaasti hiilipiirustuksia, harvat niistä ovat säilyneet. Myöhemmin sekä akateemiset taiteilijat, kuten Proudhon että romantiikan taiteilijat kuten Delacroix ja Goya käyttivät mieluusti hiiltä. Impressionistit ja jälki-impressionistit, kuten Degas, Redon ja Seurat suosivat myös hiiltä, ja teoksia on jonkin verran myös säilynyt. Seurat piirsi hiilellä sekä luonnoksia maalauksiin että itsenäisiä massaan ja tummuusvaihteluihin keskittyviä valooripiirustuksia.


title: Marian Drăgulescu

text: Marian Drăgulescu (s. 18. joulukuuta 1980 Bukarest) on romanialainen telinevoimistelija. Drăgulescu on menestyksekkäällä urallaan voittanut muun muassa kolme olympiamitalia sekä useita maailman- ja euroopanmestaruuksia. Lisäksi hänellä on hypyssä oma virallinen nimikkoliikkeensä. Drăgulescua valmentaa entinen huippuvoimistelija Dănuț Grecu.


title: Marian Drăgulescu

text: Drăgulescu sijoittui Sydneyn olympialaisissa 2000 permannolla ja joukkuekilpailussa kuudenneksi sekä moniottelussa 13:nneksi. Ateenan kisoissa 2004 hän sai permannolla hopeaa sekä hypyssä ja joukkuekilpailussa pronssia. Lisäksi hän sijoittui moniottelussa kahdeksanneksi. Pekingin olympialaisissa 2008 hän oli hypyssä neljäs sekä permannolla ja joukkuekilpailussa seitsemäs. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sijoittui hypyssä neljänneksi.


title: Marian Drăgulescu

text: Drăgulescu on voittanut permantovoimistelun maailmanmestaruuden 2001, 2002, 2006 ja 2009 sekä sijoittunut neljänneksi 2003 ja seitsemänneksi 2005. Hypyssä hän on saanut MM-kultaa 2001, 2005, 2006 ja 2009, hopeaa 2003 ja 2015, ollut neljäs 1999 ja seitsemäs 2002. Rekin MM-finaalissa hän on sijoittunut kahdeksanneksi 1999 ja 2006. Moniottelussa hän on ollut kuudes 2003 ja yhdeksäs 2001.


title: Marian Drăgulescu

text: Drăgulescu on voittanut moniottelun Euroopan-mestaruuden 2004 ja saanut pronssia 2000. Permannolla hän on saanut kultaa 2000, 2004, 2005 ja 2017, hopeaa 2006 ja 2016, pronssia 2002 ja ollut seitsemäs 2007. Hypyn Euroopan-mestaruuden hän on voittanut 2002, 2004 ja 2006 sekä saanut hopeaa 2016 ja 2017. Lisäksi hän on ollut viides 2007 ja kuudes 2000. Joukkuekilpailussa Drăgulescu on saanut kultaa Romanian joukkueessa 2002 ja 2004 sekä hopeaa 2000 ja 2006.


title: Xie Jun

text: Xie Jun (s. 30. lokakuuta 1970 Peking, Kiinan kansantasavalta) on kiinalainen shakin suurmestari ja naisten maailmanmestari vuosilta 1991-1996 ja 1999-2001.


title: Xie Jun

text: Xie aloitti Kiinalaisen shakin pelaamisen jo kuusivuotiaana, ja siirryttyään länsimaisen shakin pariin, oli siinä 10-vuotiaana Pekingin ja 1984 Kiinan tyttöjen mestari. Nuorten maailmanmestaruusturnauksessa 1988 hän jakoi toista sijaa. Kaksikymmenvuotiaana Xie nousi maailmanmestari Maia Tšiburdanidzen haastajaksi ja 1991 pelatussa ottelussa voitti 13 vuotta naisten shakkia hallinneen georgialaisen +4 =9 -2.


title: Xie Jun

text:
Vuonna 1996 hän menetti mestaruuden unkarilaiselle Zsuzsa Polgarille. Xie nousi uudestaan haastajaksi, mutta Polgar-ottelun neuvotteluista kehkeytyi pitkällinen kädenvääntö, koskien ottelun palkintosummaa, Polgarin raskautta ja pelipaikkaa. FIDE syytti Polgarin toimintaa tarkoitushakuiseksi ja esitti tämän petaavan paikkaa mestaruusottelussa nuoremmalle sisarelleen Juditille. Lopulta FIDE diskvalifioi Polgarin ja antoi Venäjän Alisa Galliamovalle paikan mestaruusottelussa. Xie voitti 1999 puoliksi
Venäjällä ja puoliksi Kiinassa pelatun ottelun pistein 8,5-6,5. Tämä ja muut Xien saavutukset urallaan ovat vaikuttaneet paljon länsimaisen shakin suosion kasvuun Kiinassa ja koko Aasiassa.


title: Xie Jun

text:
Naisten maailmanmestari Xie kohtasi 2000 lyhyessä ottelussa vuosien 1975-85 maailmanmestarin Anatoli Karpovin. Neljä normaalia ja kaksi nopeampaa peliä käsittänyt ottelu päättyi Karpovin voittoon 4-2 (+1 =3 -0 ja +1 =1 -0).
Viimein, Xien puolustettua menestyksekkäästi mestaruutta MM-turnauksessa 2000, maannainen Zhu Chen voitti arvon itselleen 2001. Syyskuun 2009 listalla hyvin vähän menneinä vuosina pelanneen Xien Elo-luku oli 2574, joka olisi sijoittanut hänet neljänneksi aktiivisten naispelaajien listalla. Se on myös hänen korkein lukunsa 2000-luvulla.


title: Punahilkka (elokuva)

text: Punahilkka on Timo Bergholmin ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1968. Käsikirjoittajina olivat ohjaaja ja hänen silloinen vaimonsa Eija-Elina Bergholm. Timo Bergholm sai elokuvasta ohjaus-Jussi-palkinnon. Elokuva jäi hänen ainoaksi elokuvateatteriohjauksekseen.


title: Punahilkka (elokuva)

text: Elokuva kertoo koulukodista pois pääsevästä Anjasta. Hän joutuu koulukodin ulkopuolella ottamaan ensimmäisen kerran vastuun omasta elämästään.


title: Punahilkka (elokuva)

text: Pepe Willberg ja Blues Section esittivät Otto Donnerin elokuvaa varten säveltämän ja Aulikki Oksasen sanoittaman kappaleen ”Kuka kertoisi minulle”.


title: Punahilkka (elokuva)

text: Aikalaisarvioissa elokuvaa luonnehdittiin "hämmästyttävän kypsäksi" ohjaustyöksi, joskin varauksiakin esitettiin. Esimerkiksi Paula Talaskivi huomauttaa kerronnan ohuudesta Myöhemmin 1980- ja 1990-luvulla televisioesitysten yhteydessä elokuvaa sanotaan säyseäksi ja ohueksi: siitä puuttuu aiheen vaatima revittely. Sitä verrataan Bergholmin televisiotöihin, joiden ote on arvostelijan mukaan rohkea ja tukeva.


title: Bridget Sloan

text: Bridget Sloan (s. 23. kesäkuuta 1992 Cincinnati, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen telinevoimistelija. Hän aloitti lajin harrastamisen vuonna 1996. Hän asuu Pittsborossa Indianassa ja häntä valmentaa Marvin Sharp.


title: Bridget Sloan

text: Sloan oli varaedustajana Yhdysvaltojen joukkueessa, joka voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Stuttgartissa 2007. Seuraavana vuonna hän kuului joukkuehopeaa saaneeseen Yhdysvaltojen joukkueeseen Pekingin olympialaisissa. Lontoon MM-kilpailussa 2009 hän voitti kultaa moniottelussa ja sijoittui eritasonojapuilla kuudenneksi. Hän voitti samana vuonna myös Yhdysvaltojen mestaruuden moniottelussa, eritasonojapuilla ja permannolla. Vuonna 2010 Sloan voitti Yhdysvaltain joukkueen jäsenenä joukkuekilpailun MM-hopeaa.


title: Merja Mäntyniemi

text: Merja Mäntyniemi (vuoteen 2010 Vanhanen, s. 1961 Vihti) on Suomen aiemman pääministerin Matti Vanhasen entinen puoliso. He olivat naimisissa vuodesta 1985 vuoteen 2006 ja heillä on kaksi yhteistä lasta: Annastiina (s. 1991) ja Juhana (s. 1994).


title: Merja Mäntyniemi

text: Mäntyniemi valittiin vuonna 2012 Rovaniemen kaupunginvaltuustoon keskustan listalta. Aiemmin hän oli toiminut kaksi kautta Nurmijärven kunnanvaltuutettuna. Hän oli ehdolla myös vuoden 2007 eduskuntavaaleissa ja vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa tulematta valituksi.


title: Merja Mäntyniemi

text: Mäntyniemi on työskennellyt lentoemäntänä ja purserina. Hän avioitui uudelleen 2010.


title: Kayla Williams

text:
Kayla Williams (s. 8. toukokuuta 1993) on yhdysvaltalainen telinevoimistelija. Hän aloitti lajin harrastamisen vuonna 1998. Hän asuu Huntingtonissa, Länsi-Virginiassa ja häntä valmentavat Bozhidar Russev ja Hrabrina Spencer.
Williams voitti hypyn maailmanmestaruuden Lontoossa 2009. Hän voitti samana vuonna myös Yhdysvaltojen hyppymestaruuden.


title: Myrsky yli Aasian (vuoden 1933 elokuva)

text: Myrsky yli Aasian on Frank Capran Kiinan sisällissodan pyörteisiin sijoittuva draamafilmi vuodelta 1933.


title: My World Dies Screaming

text: My World Dies Screaming (tunnetaan myös nimellä Terror in the Haunted House) on Harold Danielsin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1958. Elokuvassa Cathy O'Donnellin esittämä Sheila Tierney palaa taloon, jossa hän on lapsena nähnyt murhan. Elokuva on toinen kahdesta elokuvasta, joiden mainostettiin käyttävän niin sanottua psychorama-tekniikkaa, jolla katsojalle välitettiin alitajuisia viestejä. Toinen vastaavalla tekniikalla toteutettu elokuva on "Date with Death", jonka pääroolissa esiintyi myös Gerald Mohr.


title: Jelizaveta Bykova

text: Jelisaveta Ivanovna Bykova (; 4. marraskuuta 1913 Bogoljubovo, Neuvostoliitto − 8. maaliskuuta 1989 Moskova) oli venäläinen shakinpelaaja ja naisten maailmanmestari vuosina 1953–1956 ja 1958–1962.


title: Jelizaveta Bykova

text: Vuonna 1938 Bykova voitti naisten Moskovan mestaruuden ja toisen maailmansodan jälkeen hän voitti kolme kertaa Neuvostoliiton naisten mestaruuden (1947, 1948 ja 1950). Voitettuaan Moskovassa pelatun ehdokasturnauksen 1952, hän voitti Leningradissa 1953 pelatussa maailmanmestaruusottelussa hallitsevan mestarin Ljudmila Rudenkon tuloksella 7 voittoa, 5 häviötä ja 2 tasapeliä. Bykova menetti mestaruuden Olga Rubtsovalle 1956, mutta voitti sen takaisin kaksi vuotta myöhemmin 1958.


title: Jelizaveta Bykova

text: Hän puolusti mestaruuttaan menestyksellisesti Kira Zvorykinaa vastaan 1960 (+6 −2 =5), mutta 1962 hävisi sen 21-vuotiaalle Nona Gaprindašvilille (+0 −7 =4).


title: Jelizaveta Bykova

text: Bykova työskenteli insinöörinä isossa moskovalaisessa painotalossa ja oli myös shakkikirjailija ja -kolumnisti. 1951 hän kirjoitti kirjan venäläisistä naispelaajista.


title: Kusatsu-Shirane

text: Kusatsu-Shirane () on Honshūn saarella Japanissa sijaitseva aktiivinen kerrostulivuori. Tulivuori koostuu yhdistyneistä huipuista ja kolmesta happamasta kraatterijärvestä. Vuoren korkein kohta on 2 171 metriä merenpinnan yläpuolella. Kusatsu-Shirane on purkautunut viimeksi vuonna 1983.


title: Kusatsu-Shirane

text: Kusatsu-Shirane muodostui kolmessa purkausjaksossa, jotka alkoivat keskisellä pleistoseenikaudella. Viimeisin purkausjakso alkoi noin 14 000 vuotta sitten. Kaikki vuoren purkaukset ovat olleet tyypiltään freaattisia räjähdyspurkauksia. Purkaukset ovat syntyneet, kun kuuma sula kiviaines on joutunut kosketuksiin happamien kraatterijärvien veden kanssa. Kusatsu-Shiranella on kolme hapanta rikkipitoista kraatterijärveä: Yu-gama, Kara-gama ja Mitsu-Gama. Näistä Yu-gama on suurin. Järvet ovat happamia ja niiden päällä kelluu keltaista rikkiä. Alueella olikin aktiivista rikinkeruuta 1800- ja 1900-lukujen aikana. Kraatterijärvet ovat suosittuja turistikohteita.


title: Ninni

text: Ninni on naisen etunimi. Alun perin Ninni on todennäköisesti venäläinen muunnelma nimestä Anna, mutta sitä on arveltu myös Ingrid-nimen muunnelmaksi. Ruotsissa nimi esiintyy myös muodossa "Ninnie".


title: Ninni

text: Suomsaa nimi Ninni on lokakuuhun 2018 mennessä annettu Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 1 531 henkilölle. Ninnin nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 26. lokakuuta.


title: Ninni

text: Ninnin nimipäivä on suomenruotsalaisen ja vuodesta 2010 lähtien myös suomenkielisen kalenterin mukaan 26. lokakuuta.


title: Monipeli

text: Monipeli on Veikkauksen kosketusnäytöllinen rahapelikone, joka sisältää 5 peliä:


title: Blood (videopeli)

text: Blood on Monolith Productionsin kehittämä ja GT Interactiven julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin MS-DOS:lle heinäkuussa 1997.


title: Blood (videopeli)

text: "Bloodia" kehitti aiemmin 3D Realms, mutta yhtiö myi pelioikeudet Monolithille, jotta 3D Realms pystyisi keskittymään "Shadow Warriorin" kehittämiseen. Pelistä on tehty jatko-osa "Blood 2: The Chosen" ja kaksi lisäosaa, jotka ovat "Plasma Pak" ja "Cryptic Passage". Blood on jaettu neljään episodiin, jossa kussakin on oma loppuvastus.


title: Blood (videopeli)

text: Pelin keskeisenä teemana on graafinen väkivalta, josta peli on saanut nimensä: viholliset voidaan räjäyttää palasiksi, jotka sitten satavat takaisin maahan. Irrallaan olevia päitä voi potkia kuin jalkapalloa. Viholliset huutavat niiden leimahtaessa tuleen tai haavoittuessa. Äänimaailma on olennainen osa koko peliä. Kenttäsuunnittelussa ilmenee pelin väkivaltaisuus: ympäri kenttää nähdään ruumiita, kidutuksen uhreja sekä muita räävittömiä tilanteita.


title: Blood (videopeli)

text: Peli sijoittuu vuoteen 1928, jolloin pelin päähenkilö, Caleb, herää kuolleista. Hänen tehtävänä on kostaa ystäviensä Gabrielin ja Ishmaelin sekä hänen rakastettunsa Ophelian kuolema, jonka laittoi täytäntöön pelin päävihollinen Tchernobog sekä hänen alaisensa. Tchernobog johtaa salaseuraa. jota kutsutaan nimellä Cabal.


title: Blood (videopeli)

text: Peli on jaettu neljään episodiin, joissa on joko kahdeksan tai yhdeksän kenttää. Jokaisessa episodissa on myös salakenttä, jonne pääsy vaatii tarkkaa silmää tai nopeutta. Jokaisen episodin viimeinen kenttä on pomokenttä, jossa Caleb ottaa mittaa voimakkaista pomoista.


title: Perinnöstä luopuminen

text: Perinnöstä luopuminen on tahdonilmaisu, jolla perillinen luopuu oikeudestaan perintöön. Tämä voi tapahtua joko perittävän eläessä tai perittävän kuoleman jälkeen. Perittävän eläessä tapahtuva perinnöstä luopuminen on kirjallinen, määrämuotoinen oikeustoimi, jota nimitetään negatiiviseksi perintösopimukseksi. Käytännössä se tehdään yleensä niin, että perillinen hyväksyy perittävän tekemän testamentin. Perittävän kuoleman jälkeen perinnöstä voi luopua tekemällä oikeustoimen tai laiminlyömällä perinnön vastaanottamisen. Oikeus perintöön vanhentuu kymmenen vuoden kuluttua perittävän kuolemasta (perintökaari, 40/1965, 16:1), joten laiminlyönnin on kestettävä melko kauan. Perittävän eläessä tapahtuneesta perinnöstä luopumisesta huolimatta rintaperillisellä on oikeus lakiosaansa, ellei hän ole saanut teostaan kohtuullista korvausta. Perittävän kuoltua tapahtunut luopuminen sitoo myös rintaperillistä ja hänen velkojiaan, jos luopuminen tapahtuu ennen luopujan konkurssia. Jos perillinen on ottanut perinnön vastaan, ei luopuminen ole enää mahdollista. Melko tavallinen toimi on perittävän kuoltua tapahtuva perinnöstä luopuminen lastensa hyväksi, jolloin perintö siirtyy lapsille. Tällöin perintöveroa joutuu maksamaan vain yhden kerran.


title: Mikaelinlinna

text:
Mikaelinlinna (), myös Insinöörilinna (Инжене́рный за́мок, "Inženernyi zamok"), on keisari Paavali I:n kaupunkiresidenssiksi vuosina 1797–1800 rakennettu klassistinen palatsi Pietarin keskustassa Venäjällä. Fontankan ja Moikan kulmassa Kesäpuistoa vastapäätä sijaitsevan rakennuksen on suunnitellut italialaissyntyinen arkkitehti Vincenzo Brenna.
Palatsi on rakennettu Bartolomeo Rastrellin 1740-luvulla suunnitteleman keisarinna Elisabetin kesäpalatsin paikalle. Neliömäisen, kulmistaan pyöristetyn rakennuksen sisällä on kahdeksankulmainen sisäpiha. Etelään suunnattua pääjulkisivua koristavat marmoripylväät, sisäänkäyntiä reunustavat obeliskit ja koristeellinen päätykolmio. Avointa parveketta kannattavalta pohjoisjulkisivun pylväiköltä laskeutuu leveä portaikko kohti Moikaa. Länsisivun pyöristetty uloke sisältää Paavalin taivaallisena suojelijanaan pitämälle arkkienkeli Mikaelille pyhitetyn kirkon, josta palatsi on saanut alkuperäisen nimensä. Sen kupolin yllä kohoaa gotiikkaa ja Pietarin varhaista arkkitehtuuria muistuttava terävä huippu. Muodoltaan vaihtelevista, aikoinaan loisteliaasti koristetuista sisätiloista ovat kirkon lisäksi säilyneet marmorinen pääportaikko, Rafaelin galleria, valtaistuinsali ja ovaalisali. Pääjulkisivun edessä sijaitsevalle aukiolle pystytettiin vuonna 1800 Bartolomeo Carlo Rastrellin suunnittelema, 1740-luvulla valettu Pietari I:n ratsastajapatsas. Arkkitehtoniseen kokonaisuuteen kuuluvat myös Insinöörikadulta johtavaa väylää reunustavat identtiset vartiopaviljongit sekä niiden edessä sijaitsevat maneesi- ja tallirakennukset, joiden Maneesiaukiolle suunnatut julkisivut uudisti vuosina 1823–1824 arkkitehti Carlo Rossi.


title: Mikaelinlinna

text: Paavali I:n persoonallisuutta heijastava Mikaelinlinna huokuu synkkää ja salaperäistä romantiikkaa. Salamurhaa pelännyt keisari loi uudesta palatsistaan luoksepääsemättömän linnoituksen. Fontankan, Moikan ja keinotekoisten kanavien ympäröimään linnaan pääsi vain tykkien ja lujan vartioston suojelemia nostosiltoja pitkin. Varotoimista huolimatta Paavali sai asua siellä vain 40 päivää. Keisarin oman kaartin upseerit kuristivat hänet makuuhuoneessaan.


title: Mikaelinlinna

text: Paavalin kuoleman jälkeen keisariperhe muutti jälleen talvipalatsiin. Hylättyyn linnaan sijoitettiin vuonna 1819 insinööriopisto (myöhemmin Nikolain insinööriakatemia), josta se sai uuden nimensä. Vuosina 1838–1843 siellä opiskeli ja vuoteen 1841 saakka myös asui tuleva kirjailija Fjodor Dostojevski. Vuoteen 1917 saakka rakennuksessa sijaitsi sotaministeriön pääinsinöörihallinto ja muita sen virastoja. Lokakuun vallankumouksen aikana linna oli Pavlovin rykmentin sotilaiden tukahduttaman junkkerikapinan päämajana. Myöhemmin siellä toimi puna-armeijan sotakouluja ja muita laitoksia. Nykyään Mikaelinlinna on Venäläisen taiteen museon näyttelytilana. Vuonna 2003 sen pääjulkisivun eteen rakennettiin uudelleen sillalla varustettu vallihauta.


title: Mikaelinlinna

text: Mikaelinlinnan osoite on Sadovaja-katu 2. Lähimmät metroasemat ovat Gostinyi dvor ja Nevski prospekt.


title: Eric von Schantz

text: Eric Emil Eberhard von Schantz (11. marraskuuta 1909 Helsinki – 14. huhtikuuta 1993 Helsinki) oli suomenruotsalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Eric von Schantz

text: Eric von Schantzin tunnetuin teos oli 1947 ilmestynyt romaani "Irene : Silkki-Saaran muistelmat". Romaanimuotoon kirjoitettujen muistelmien päähenkilö oli 1874 syntynyt helsinkiläinen prostituoitu Irene Saara Björkhem eli Silkki-Saara joka oli saanut nimensä siitä että hän käytti aina silkkisiä vaatteita. Von Schantzin kirjoittaman esipuheen mukaan hän oli todellisuudessa italialaista alkuperää ollut, Kokkolassa syntynyt Sofia Arletti.


title: Eric von Schantz

text: Silkki-Saara jäi lapsena orvoksi ja joutui huutolaisena pohjalaiseen maalaistaloon jossa häntä kohdeltiin huonosti. Romaanissa kuvattiin hänen vaiheitaan prostituoituna Helsingissä vuosisadan vaihteessa, vankina Hämeenlinnan naisvankilassa sekä Argentiinassa ja Yhdysvalloissa vietettyjä aikoja. Romaanin mukaan Silkki-Saara saneli muistelmansa Diakonissalaitoksen sairaalassa jonne hän oli joutunut menetettyään näkönsä metyylialkoholin juomisen takia. Hän sai myöhemmin näkönsä takaisin ja vietti viimeiset vuotensa Degerössä pappina toimineen poikansa luona. Kertoman mukaan Silkki-Saara kuoli 1950-luvun alussa. Silkki-Saara on esitetty myös näytelmänä Televisioteatterissa 1975.


title: Eric von Schantz

text: Yleisradion toimittaja Timo Heikkinen tutki vuonna 2017 Silkki-Saaran todellista henkilöllisyyttä ja selvisi että hän oli todellisuudessa Ylistarossa syntynyt torpparintytär Sofia Jaakontytär Arentti (1869–1947). Arentti oleskeli kansakoulun ja rippikoulun käytyään Ruotsissa vuosina 1887–1891 ja 1895–1906. Hän oli Helsingin kaupungin terveystoimiston ja myöhemmin huoltopoliisin kirjoissa prostituoituna vuodesta 1907 alkaen ja harjoitti tätä ammattia Helsingissä aina 1920-luvun puoliväliin saakka. Vuonna 1926 hän joutui Nikkilän mielisairaalaan skitsofrenian vuoksi ja oli viimeiset 20 vuotta elämästään eri mielisairaaloissa. Sofia Arentti kuoli maaliskuussa 1947 Uudenkaupungin piirimielisairaalassa. Karl E. Malm niminen mies toimitti sinikantisiin vihkoihin kirjoitetut alkuperäiset muistelmat Nide-kustantamolle jo ennen sotia ja näiden vihkojen perusteella Eric von Schantz kirjoitti romaaninsa. Malm oli asunut Silkki-Saaran kanssa ja kirjoittanut vihkot Silkki-Saaran päiväkirjan pohjalta vankilassa ollessaan. Von Schantz muutti romaania kirjoittaessan käsikirjoituksessa olleet nimet ja syntymävuodet suojatakseen vielä elossa olleita henkilöitä.


title: Eric von Schantz

text: Toisessa von Schantzin romaanissa "Slyngeln Måhrberg" (1936) ja sen jatko-osassa "Ny dag" (1937) päähenkilönä oli taidemaalari Myhrberg joka joutuu vankilaan taideväärennösten takia ja lähtee vankilasta päästyään Amerikkaan.


title: Pukkilan kirkko

text: Pukkilan kirkko on kuuluisan kirkonrakentajan Mats Åkergrenin rakentama 1814. Porvoonjokilaaksossa sijaitsevan Pukkilan toinen kirkko seisoo pienellä mäellä. Puukirkko on muodoltaan erivartinen, sisäviisteinen ristikirkko. Pääsisäänkäynnin yläpuolella kohoaa tapulimainen kellotorni, jonka kellot ovat 1700-luvulta. Runkohuoneen ristikeskusta koristaa kattoratsastaja.


title: Pukkilan kirkko

text: Kirkon muutoskorjauksissa alkuperäinen asu on osin kadonnut. Ensimmäinen peruskorjaus tehtiin 1885. Nykyinen kiinteä sisustus ja sisäasu ovat pääosin 1914 Ilmari Launiksen johdolla tehdystä korjauksesta. Barokkityylinen saarnatuoli vuodelta 1689 on siirretty Pukkilan ensimmäisestä kirkosta. Urut Pukkilan kirkkoon saatiin 1901.


title: Pukkilan kirkko

text: Kirkkoa ympäröi hautausmaa. Kirkon lähellä on kaksi vanhaa pitäjänmakasiinia, joista toisessa, 1837 rakennetussa, on kotiseutumuseo. Viereisen, 1780-luvulla rakennetun pappilan nykyasu on vuodelta 1842.


title: Perintösopimus

text: Perintösopimus on kirjallinen oikeustoimi, jossa sovitaan elossa olevan henkilön (perittävän) jäämistön jaosta hänen kuolemansa jälkeen. Sopimus voidaan tehdä ilman perittävän myötävaikutusta tai perittävän myötävaikutuksella. Perintösopimus voi olla joko positiivinen tai negatiivinen perintösopimus.


title: Perintösopimus

text: Positiivinen perintösopimus on perittävän myötävaikutuksella tehty sopimus, jossa tämä määrää jäämistönsä tai osan siitä yhdelle tai useammalle tulevalle perilliselle. Tällöin pyritään perittävän vielä eläessä sopimaan tulevasta perinnön jakamisesta tavalla, joka sitoo kaikkia osapuolia eli perittävää ja perillisiä. Tällä oikeustoimella sopijakumppanille tai -kumppaneille pyritään perustamaan perillisen asema. Nykyinen perintökaari (40/1965) pitää positiivista perintösopimusta pätemättömänä, vaikka aiemmin oikeustoimi oli pätevä. Nykyisin perittävä voi määrätä jäämistöstään testamentilla, mutta testamenttioikeutta rajoittavat sopimukset ovat pätemättömiä (perintökaari 17:1).


title: Perintösopimus

text: Negatiivisen perintösopimuksen tekeminen on perintökaaren mukaan mahdollista ja oikeustoimi on oikeudellisesti pätevä (perintökaari 17:1). Sopimuksessa tuleva perillinen luopuu perinnöstä perittävälle tehtävällä ilmoituksella. Jos luopujalla on oikeus lakiosaan, hän saa lakiosansa, ellei hän ole saanut siitä kohtuullista vastiketta. Vastikkeena voi olla myös luopujan puolisolle testamentilla tai luopujan jälkeläisille testamentilla tai lain nojalla tullut lakiosaa vastaava omaisuus. Negatiivinen perintösopimus -nimitys on vanha, mutta sitä käytetään jonkin verran edelleen, vaikka se ei enää vastaakaan nykyisen perintökaaren sisältöä.


title: Allan Tallqvist

text: Allan Emil Tallqvist (1. toukokuuta 1909 Lohja – 22. helmikuuta 1970 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija.


title: Allan Tallqvist

text: Tallqvistin kolme 1930-luvulla julkaistua romaania sijoittuivat Helsingin Sörnäisten työläiskaupunginosaan.


Pohjois-Amerikan koillisen metsäalueen intiaanit olivat Suurten järvien ympäristössä ja vastaavilla leveyksillä Atlantin rannikoille eläneitä intiaaneja. Nämä intiaanit olivat kieleltään, elinkeinoiltaan ja kulttuuriltaan moninaisia. Etelässä maanviljely oli synnyttänyt suuria päällikkökuntia, kuten irokeesien liiton. Pohjoisessa oli micmacien tyyppisiä vuodenaikojen mukaan kierteleviä metsästäjä-keräilijöitä. Asuntona oli tuohella, kaislamatoilla tms. peitetty wigwam, joka saattoi olla muun muassa kupumainen, kartiomainen tai pitkänomainen tynnyri- tai satulakattoinen. Chippewat tunnetaan parhaiten tuohikanooteistaan, menominet vedessä kasvavan intiaaniriisin keruusta ja koko alue vaahterasokerista, josta intiaanit tekivät siirappia. Koillinen metsäalue rajoittui pohjoisessa subarktiseen alueeseen, etelässä kaakkoiseen metsään ja lännessä preeriaan. Englantilaiset ja ranskalaiset asettuivat tänne jo 1500-luvulta alkaen. Eurooppalaisten tulo vaikutti hyvin tuhoisasti moniin luoteisalueiden heimoihin. Monien heimojen väki väheni intiaanisodissa, nälän ja kulkutautien takia. Esimerkiksi pequot-kansa tuhoutui Englannin siirtokuntia ja heidän intiaaniliittolaisia vastaan käydyssä sodassa. Pequot-sotureita surmattiin armotta, vietiin orjuuteen Barmudalle ja jäljelle jääneet hajaantuivat muihin heimoihin. Laajemmin luoteisalueen intiaaneja pakeni tai siirrettiin länteen.
Koillisalue on lähinnä kulttuuria, ei kieltä kuvaava alue. Kielellisesti koillisalueen intiaanit jakautuivat lähinnä algonkinien, irokeesien ja siouxien sukuisiin kansoihin. Koillisalue kuului laajempaan itäiseen metsäalueeseen. Maanviljely oli peruselinkeino lukuun ottamatta aivan pohjoista, ja kaikki metsästivät ja keräilivät ainakin jossain määrin. Mutta varsinkin koillisella alueella intiaanien kulttuurierot olivat suuria. Kanadan kaakkoisosan Yhdysvaltain koillisalueen intiaanit asuivat Suuria järviä ympäröivällä laajalla Atlantilta Mississippin haaroille Wisconsiniin ja Illinoisiin ulottuvalla alueella.


title: Pohjois-Amerikan koillisen metsäalueen intiaanit

text:
Pohjois-Eteläsuunnassa koillisalue ulottui hieman Saint Lawrence-joen ja Suurten järvien pohjoispuolelle sen sivuhaaroihin ja etelässä Oklahoma-joelle ja Marylandin ja Kentuckyn leveyksille . Alue oli melko järvistä ja jokista. Seutu oli ennen eurooppalaisten tuloa hyvin metsäistä. Pohjois-Amerikan koillisalueen intiaaneja kutsutaan myös nimillä "pohjoisvaltioiden intiaanit", "suuren metsän intiaanit", "pohjoiset metsäintiaanit", "itäiset metsäintiaanit", "koillisalue" Alueen algonkinit jaetaan alueella itäisiin ja läntisiin, itäisiä olivat mm. rannikon micmacit ja läntisempiä keski-algonkinit, joita olivat muun muassa chippewat.
Luoteisalueella asui 1600-luvun alussa ehkä noin 0,25 miljoonaa intiaania. Koillisalueen heimojen väestömäärät olivat melko pieniä vuonna 1700.


text: Ilmasto on etelässä lämpimänlauhkea, pohjoisosassa maissi ei kasva, koska kasvukausi on niin lyhyt. Eteläisten algonkinien ja irokeesien kulttuuri muistutti paljon etelävaltioiden intiaanien viljelyyn pohjautuvaa elämäntapaa. Maissin lisäksi viljeltiin papua, kurpitsaa ja auringonkukkaa. Auringonkukkaa viljeltiin ehkä ensiksi juuri Ohiojoelle eli alueen eteläisimmässä osassa. Tupakkaa viljeltiin miltei kaikkialla. Metsästys oli tärkeämpi elinkeino kuin etelässä, ja irokeesitkin hajautuivat syksyllä metsästämään valkohäntäpeuraa, vapitihirviä, kalkkunaa, ja muuttokyyhkyä. Lännessä metsästettiin lisäksi biisonia, pohjoisessa hirveä. Atlantin rannikoilla kalastettiin lohia, turskia, makrilleja ja seitiä, ja suurilla järvillä sampea, siikaa ja lohikala "Christivomer namaycush"ia. Rannikoilla keräiltiin nilviäisiä ja äyriäisiä eli simpukoita, rapuja jne. Marjat, pähkinät ja syötävät juuret kerättiin, ja ainakin irokeesit tiettävästi sienestivätkin. Suurten järvien yläosissa ja Missiissippin latvoilla kerättiin intiaaniriisiksi kutsuttua ravitsevaa vesikasvia, joka oli menominien pääasiallinen ravinnonlähde, mutta joka kasvoi koko luoteisalueella luonnonvaraisena. Koko alueella sokerivaahterasta valutettiin mahlaa, jotta siitä voitaisi keittää vaahterasiirappia.


text: Mutta pohjoisessa viljely saattoi olla vähäisempää, vain tupakan viljelyä. Maissin viljelyn pohjoisraja kulki Yläjärven etelärannoilta Halifaxin seuduille. Siellä metsästys ja kalastus sekä keräily olivat olennaisen tärkeitä elinkeinoja. Pohjoisessa yhteiskunta oli hajanaisten metsästäjäryhmien vuotuista liikehdintää, etelässä oli suuria päällikkökuntia ja alkeellisia "valtioita", ja siellä maanviljelyn merkitys oli suuri. Maanviljely oli lähinnä puutarhaviljelyä. Uusi pelto raivattiin kaskeamalla, käytettiin kuokkaa, istuttamiseen keppiä ja naiset viljelivät. Kauppaa esiintyi vain jonkun verran. Suurten järvien Ojibwayt myivät kuparia, jonka tuotanto alueella alkoi tuhansia vuosia sitten.


text: Saint Lawrencen alangolla vallitsi irokeesiliitto. Irokeesien kulttuuri oli melko mutkikas pitkine tuohisine taloineen, linnoitettuine kylineen ja päällikköineen. Maata viljelevät etelän angonkinit asuivat suurissa paaluaidoin ympäröidyissä jopa tuhansien asukkaiden kylissä. Wigwami oli riu-uista tehty ristikko, jonka päällä kateaineena puunkuorta, kaislamattoja, tuohta tai muuta kasviainesta. Kaakkoisten algonkinien wigwam oli irokeesien pitkätalon tyyppinen mutta pienempi. Pohjoisten algonkinien maja oli lännessä kupoli, idässä kartiomainen kota. Yhdysvaltain alueella suurilla järvillä ja Ohiojoen seuduilla kesäwigwam oli suorakaidemainen, satulakattoinen eli muodoltaan eurooppalaista taloa muistuttava, ja talviwigwam kupolimainen puunkuorella tai kaislamatolla katettu. Tyypillisiä pohjoisalueen intiaaneja olivat chippewat, jotka tekivät tuohikanootteja.


text: Koillisalueen intiaanit olivat yleensä sotaisia ja kävivät pieniä kahakoita keskenään muun muassa verikostoista, kunniasta ja joskus pyyntimaistakin. Naiset ja lapset adoptoitiin heimoon, mutta yleensä miehet surmattiin kiduttamalla paaluun sidottuna, joskus otettiin päänahka mutta ei henki. Päänahan ottaminen ja kidutus olivat alussa vain irokeesien ja huronien rituaalisia tapoja, jotka olivat levinneet etelästä enne eurooppalaistan tuloa. 1600-luvulla kidutus ja skalpeeraus levisivät myös angonkineille, joilla oli aiemmin tapana ottaa voitonmerkiksi koko vihollisen pää.


text:
Eurooppalaiset perustivat siirtokuntia alueen rannikolle 1600-luvun kahtena ensimmäisenä vuosikymmenenä. Alussa siirtokunnat olivat niin heikoilla, että ystävällismieliset intiaanit auttoivat pysymään valkoisia hengissä. Kun siirtolaisia tuli yhä enemmän 1600-luvun edetessä, valkoiset ajautuivat sotiin heimon toisensa jälkeen, monestikin joidenkin intiaaniliittolaisten auttamana. Alussa ainakin Virginian siirtokunnan ja powhatanien välit olivat vaihtelevia, pieniä kahakoita sattui mutta suuri sota vältettiin mm. intiaaninainen Pocahontasin ja tämän isän Powhatanin ansiosta. Kun valkoisia siirtolaisia alkoi noin vuoden 1620 jälkeen tulla enenevissä määrin, intiaanit aloittivat sodat valkoisia vastaan mm. Virginiassa.
Toinen syy sotiin valkoisten kanssa oli ainakin powhatanien ja pequotien tapauksessa se että kilpailevat heimot aiheuttivat näille tappioita, ja päälliköt kääntyivät nyt valkoisia vastaan. Lopullinen syy sotiin saattoi olla jommankumman tekemä vääryys, pequoteille tuhoisa sota alkoi vuonna 1636 toiseen heimoon kuuluvan pojan surmattua erään kauppa-aluksen kapteenin. Eurooppalaiset vaikutteet mm. kiväärit alkoivat levitä intiaanien pariin 1600-luvulla. Englanti onnistui karkottamaan kilpailevat siirtomaavallat alueeltaan vuoteen 1664 mennessä. Näin luoteislaueesta jäivät taistelemaan Ranska ja Englanti. Ranska levittäytyi Mississippin ja Suurten Järvien seuduilla 1600-luvun loppuun menneessä vaikka taistelivat vielä silloin meskwakeja vastaan. Näihin aikoihin intiaanikansat hävittivät toisia intiaanikansoja, esim. irokeesit ja susquehannockit tuhosivat Ohiojoen seudun intiaanit 1650-luvulta alkaen kolmessa vuosikymmenessä. Ranskan intiaaniliittolaiset olivat mukana 1600-luvun lopussa ja 1700-luvun alussa käydyissä Pfalzin perimyssodassa ja Espanjan perimyssodassa. Noin vuonna 1750 Englannilla ja Ranskalla oli laajat alueet hallussaan itäisestä metsästä johon koillisaluekin kuului. Näiden välinen appalakkien alue oli tosin intiaaneilla. Monet eurooppalaiset vaikutteet, mm kuparikattilat, rautaesineet ja viski olivat levinneet laajalle intiaanien keskuuteen. Ranska voitti vuonna 1754 taistelun Ohion seudusta. Pian käytiin seitsemänvuotinen merisota, jossa monet intiaaniheimot tukivat Ranskaa, mutta vain lenapit ja mingot Englantia. Alussa Ranska oli voitokas, ja intiaanien sissit hävittivät pahoin Englannin joidenkin siirtokuntien raja-alueita. Englantilaiset kuitenkin voittivat sodan ja rauha solmittiin 1763.


text: Sota voimisti sissiosdassa ryöstösaalista saaneiden Ranskan puolella taistelleiden intiaanien itseluottamusta, ja he helusivat kostaa Englannille tappionsa. Tällöin intiaanipäällikkö Pontiacin johdolla alkoi vuonna 1763 Pontiacin sota, jossa intiaanit alussa kukistivat viekkaudella monia englantilaisten linnakkeita. Jälleen kerran intiaanit tuhosivat englantilaisten rajaseutua pahoin. Shawneet sotivat Lordi Dunmoren sodan englantilaisia vastaan 1774. Vuonna 1777 Yhdysvaltain vapaussodassa suurin osa luoteista intiaaneista tuki kuitenkin Englantia, mutta melkoinen osa kuitenkin Yhdysvaltoja. George C. Clark onnistui vuosien 1780 ja 1782 sotaretkillään rauhoittamaan Ohiojoen pohjoispuolta menestyneillä sotaretkillään, mutta intiaanit jatkoivat yhä sissisotaansa johon liittyi ryöstelyä. Yhdysvaltain valta levittäytyi koko luoteisalueelle 1700-luvun parina viimeisenä vuosikymmenenä.


text: Shawneet sotivat Kentuckyssä vuoden 1786 tienoilla jolloin muiden alueen heimojen sotainto oli laantunut. Intiaanit voittivat Yhdysvaltain armeijan kaksi kertaa vuosina 1790 ja 1791 Ohiojoen seuduilla. Mutta vuonna 1795 prikaatinkenraali Anthony Wayne voitti metsäsotaan koulutettujen joukkojensa avulla shawneepäällikkä Sinitakin johtamat soturit. Ohion tappiot synnyttivät pohjoiseen Tecumsehin ja hänen veljensä, pappisjohtaja Tenskwatawan johtaman liittokunnan, jolle kanadan englantilaiset antoivat aseita. Kahakat alkoivat 1810, valkoiset voittivat Tenskwatawan 1811. 1812 alkoi Englannin ja Yhdysvaltain välinen sota, jossa monet intiaanit tukivat Kanadan englantilaisia. Sota jatkui vuoteen 1814, minkä jälkeen koillisalueella tehtiin vain sacien vuonna 1832 aloittama intiaanikapina. Nyt amerikkalaiset hääsivät alueen intiaanit Mississippin länsipuolelle, missä käytiin myöhemmän tasankojen intiaanisodat. Lännessä intiaanit alkoivat viettää preeriaintiaanien tyyppistä liikkuvaa biioninmetsästys-tiipiiasumis-elämää hevosella ratsastaen. Vuonna 1860 valkoiset kokosivat suurimman osan itäisen alueen intiaaneista Oklahoman reservaattiin.


text: Koillisalue on niin laaja, että se voidaan jakaa kolmeen suuralueeseen


title: Nuorten toivekirjasto

text: Nuorten toivekirjasto on WSOY:n nuortenkirjasarja, jota julkaistiin 1950-luvulta 1980-luvulle. Sarjassa on 265 osaa. Ensimmäinen kirja oli Lennart Vapaavuoren "Salmikämpän pojat" (1951) ja viimeinen Lassi Koposen "Pusun pojat pinteessä" (1985).


title: Nuorten toivekirjasto

text: Sarjaan kuuluu kirjoja esim. seuraavilta kirjailijoilta:


title: Nuorten toivekirjasto

text: Nuoremmille lukijoille julkaistiin sarjaa Lasten toivekirjasto.


title: Michael Berrer

text: Michael Berrer (s. 1. heinäkuuta 1980 Stuttgart) on saksalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 42 toukokuussa 2010 ja nelinpelissä sijalle 134 maaliskuussa 2009. Hän on edustanut Saksaa kahdessa Davis Cup -ottelussa.


title: Michael Berrer

text: Hän on kuusi kertaa selviytynyt Grand Slam -turnauksen toiselle kierrokselle. Toisen kierroksen otteluissaan hän on hävinnyt Dmitri Tursunoville Wimbledonissa 2007, Ernests Gulbisille Yhdysvalloissa 2007, Andy Roddickille Australiassa 2008, Radek Štěpánekille Australiassa 2009, Denis Istominille Australiassa 2010 ja Feliciano Lópezille Australiassa 2014. Kolmannelle kierrokselle hän selviytyi Ranskan avoimissa 2011. Hän on voittanut yhden ATP-nelinpeliturnauksen.


title: Panula (täsmennyssivu)

text: Panula voi tarkoittaa seuraavia:


title: Puikkosammal

text: Puikkosammal ("Phaeoceros carolinianus") on puikkosammalten sukuun kuuluva sarvisammallaji. Se on hävinnyt Suomesta.


title: Puikkosammal

text: Puikkosammal kasvaa pienehköinä (<2 cm) ruusukkeina. Sen voi sekoittaa sarvisammaleen tai röyhelösammaleen. Puikkosammalen sisällä on "Nostoc"-syanobakteeria, joka näkyy tummina pisteinä. Puikkomainen itiöpesäke on kärkiosastaan keltainen.


title: Puikkosammal

text: Puikkosammalta kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla, lauhkealla ja subtrooppisella vyöhykkeellä. Suomessa sitä on tavattu vain yhdellä paikalla Helsingin Kumpulassa vuonna 1876.


title: Puikkosammal

text: Puikkosammal kasvaa paljaalla kostealla maalla. Se ei pidä kalkkipitoisista paikoista.


title: Valkohammas (vuoden 1991 elokuva)

text: Valkohammas on Randal Kleiserin ohjaama, Jack Londonin kirjaan "Susikoira" ("White Fang", 1906) perustuva elokuva vuodelta 1991.


title: Valkohammas (vuoden 1991 elokuva)

text: Jack Conroy saapuu Alaskaan täyttääkseen edesmenneen isänsä toiveen; löytää kultaa tämän vanhasta kaivoksesta. Jack saa apua Alex Larson nimiseltä mieheltä, joka tunsi Jackin isän ja suostuu viemään tämän hänen isänsä vanhalle kaivaukselle. Matkalla hän käy intiaaniheimon kylässä, jossa hän näkee susikoiran nimeltä Valkohammas. Jack kiintyy koiraan, mutta jatkaa silti matkaansa isänsä vanhalle kaivaukselle. Myöhemmin Jack ja hänen toverinsa Alex lähtevät kaupunkiin, jossa Jack pelastaa Valkohampaan koiratappelusta ja vie tämän kaivaukselle. Valkohampaasta ja Jackista tulee erottamattomat ystävykset. Tämän jälkeen Jackin kultaa yritetään ryövätä, ja Valkohammas on ainoa, joka voi pysäyttää varkaat.


title: Valkohammas (vuoden 1991 elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Olavi Similä luonnehtii "Valkohammasta" yllätyksettömäksi mutta ammattitaitoiseksi Disney-tuotteeksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" kehuu komeaa kuvausta ja antaa elokuvalle kolme tähteä neljästä.


title: Haus Steiner

text: Haus Steiner on Adolf Loosin suunnittelema asuinrakennus Wienissä. Se valmistui 1910 ja on merkittävä varhaisen modernin arkkitehtuurin rakennus.


title: Haus Steiner

text: Loos suunnitteli Haus Steinerin taidemaalari Lilly Steinerille ja tämän aviomiehelle Hugolle. Rakennus sijaitsee Wienin esikaupunkialueella, jossa rakennusmääräykset olivat tarkkoja. Tien suuntaan oleva julkisivu sai olla vain yksikerroksinen, mutta vinokattoon hyväksyttiin myös yksi pystyikkuna. Haus Steinerin julkisivu onkin vain yksikerroksinen, ja puoliympyrän muotoisessa metallipäällyistessä katossa on korkea ikkuna, joka antaa valoa ensimmäisessä kerroksessa olevaan ateljeeseen. Puutarhan puolelle rakennus näyttäytyy kolmikerroksisena.


title: Haus Steiner

text: Haus Steinerin ansiosta Loosin maine modernina arkkitehtina levisi Wienin ulkopuolelle. Rakennuksen puutarhan puoleista julkisivua esitellään usein alan kirjallisuudessa esimerkkinä radikaalin rationalistisesta modernista arkkitehtuurista.


title: Metameria

text: Metameria voi olla


title: Hans Gude Gudesen

text: Hans Gude Gudesen (s. 6. maaliskuuta 1950) on norjalainen keksijä ja tutkija, joka on ollut keskeinen henkilö uuden teknologian kehittämisessä.


title: Hans Gude Gudesen

text: Gudesen on kotoisin Fredrikstadista. Hän on opiskellut arkeologiaa Oslon yliopistossa. Sen jälkeen hän työskenteli useita vuosia Yhdysvalloissa uuden teknologian kehittämisen parissa. Hän oli jo varhaisessa vaiheessa yhteydessä Norjan teknis-luonnontieteellisen yliopiston professoreihin Arne Halaasiin ja Tor A. Ramstadiin, joille hän esitti yhteistyötä. He perustivat yhdessä Fast Search & Transfer -nimisen yrityksen. 1990-luvulla Gudesen toimi Opticom-yrityksen aivoina, ja hän sijoitti sen osakkeisiin noin miljadi kruunua. Myöhemmin osa siitä sai uudeksi nimekseen Thin Film Electronics.


title: Hans Gude Gudesen

text: Gudesen osti Ingmar Bergmanin Fårön kiinteistön ja suuren osan siihen kuuluvaa irtaimistoa. Fåröstä muodostetaan säätiö ja siitä tulee taiteilijakeskus.


title: Metameria (biologia)

text: Metameria tarkoittaa biologisena käsitteenä eläinten jaokkeisuutta. Ruumiinosien rakenteet toistuvat samanlaisina ruumiin pituusakselilla. Metameria on tyypillistä selkärangattomilla, esimerkiksi nivelmadoilla ja niveljalkaisilla.


title: Abdiel-luokka

text: Abdiel-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston toisessa maailmansodassa palvellut kuuden aluksen miinalaivaluokka. Luokan aluksista neljä ensimmäistä tilattiin 1938 ja kaksi tilattiin osana ensimmäistä hätäohjelmaa. Ne oli suunniteltu nopeisiin miinoitusoperaatioihin vihollisen vesillä lähellä satamia tai merireittejä. Tehtävänsä vuoksi alusten tuli olla nopeita ja niiden ilmapuolustuksen tuli olla riittävää.


title: Abdiel-luokka

text: Myöhemmin tilatut "HMS Apollo" ja "HMS Ariadne" oli aseistettu ainoastaan neljällä nelituumaisella ja kaksinaulaisten tilalle oli asennettu "Apollolla" kaksi kaksiputkista 40 millimetrin Bofors -ilmatorjuntatykkiä ja "Ariadnelle" kolme.


title: Justus Bier

text: Justus Bier (1899 Nürnberg, Saksa – 1990 Raleigh, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) oli saksalais-yhdysvaltalainen taidehistorioitsija.


title: Justus Bier

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Bier opiskeli useissa yliopistoissa taidehistoriaa, arkeologiaa sekä keskiajan ja modernin ajan historiaa. Hänen merkittävimmät opettajansa olivat Paul Clemen ja Heinrich Wölfflin. Bier kirjoitti 1920-luvulla modernista taiteesta, ja vuodet 1930–1936 hän oli hannoverilaisen Kestnergesellschaft-taidemuseon kuraattori. Bier keräsi myös Bauhaus-taiteilijoiden, kuten Paul Kleen, Oskar Schlemmerin ja Lyonel Feiningerin, töitä. Kansallissosialistisen puolueen noustua valtaan juutalainen Bier pakeni Saksasta ja muutti Yhdysvaltoihin 1937.


title: Justus Bier

text: Bierin entinen luokkatoveri Richard Krautheimer suositteli hänelle paikkaa Louisvillen yliopistosta, Kentuckystä. Hän opetti Louisvillessä taidehistoriaa 1937–1960. Bier kirjoitti myös yli 200 taidearvostelua louisvilleläiseen "The Courier-Journal" -sanomalehteen. Vuodet 1960–1970 Bier oli Pohjois-Carolinan taidemuseon johtaja. Louisvillen yliopistossa on nykyään Bierin nimeä kantava professuuri.


title: HMS Abdiel (M39)

text: HMS Abdiel (viirinumero M39) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Abdiel-luokan miinalaiva.


title: HMS Abdiel (M39)

text: "HMS Abdielin" käyttöönottotestaukset keskeytettiin 22. maaliskuuta 1941 ja se määrättiin estämään miinoittamalla Saksan laivaston taisteluristeilijöiden "Scharnhorstin" ja "Gneisenaun" murtautuminen Brestistä. Alus laski yhdessä "HMS Intrepidin", "HMS Impulsiven" ja "HMS Icaruksen" kanssa 23. ja 28. maaliskuuta kaksi miinoitetta Brestin edustan merireiteille (operaatiot GV, GX ja GY). Miinoittajien suojana olivat "HMS Kipling", "HMS Kelly" ja "HMS Jackal".


title: HMS Abdiel (M39)

text: Aluksen piti suorittaa loput koeajoistaan 17.-30. huhtikuuta, mutta ne jouduttiin jälleen keskeyttämään. Alus määrättiin risteilijä "HMS Didon" sekä hävittäjien "HMS Kellyn", "Kiplingin", "HMS Kelvinin", "Jackalin" ja "HMS Jerseyn" muodostamaan osastoon. Osasto purjehti Plymouthista Gibraltarille, jossa siihen kuormattiin Maltalle toimitettavia tarvikkeita ja se liitettiin samalla Välimeren laivastoon.


title: HMS Abdiel (M39)

text: Osasto muodosti 24.-28. huhtikuuta operaatio Dunlopin Force F:n, jonka tehtävänä oli toimittaa tavarat Maltalle ja sen jälkeen jatkaa matkaansa Aleksandriaan.


title: HMS Abdiel (M39)

text: "HMS Abdiel" laski 150 miinaa 21. toukokuuta Lefkaksen saaren eteläkärkeen Joonianmerellä. Vielä samana päivänä miinakentässä tuhoutuivat Italian laivaston hävittäjä "Carlo Mirabello", tykkivene "Pellegrino Matteucci" ja saksalaiset rahtilaivat "Kybfels" sekä "Marburg".


title: HMS Abdiel (M39)

text: "HMS Abdiel", jonka saattajina olivat "HMS Hero" ja "HMAS Nizam", laski 27. toukokuuta vastaisena yönä 800 kommandoa Soudanlahteen. Alus purjehti 31. toukokuuta yhdessä risteilijä "HMS Phoeben" kanssa Aleksandriasta Sfakiaan Kreetalle. Alukset evakuoivat seuraavana yönä 4 000 miestä saarelta.


title: HMS Abdiel (M39)

text: "HMS Abdiel" yhdessä miinanlaskijasukellusvene "HMS Rorqualin" ja sisaraluksensa "HMS Welshmanin" kanssa laski joulukuusta 1942 huhtikuuhun 1943 useita miinoitteita Sisilian salmeen. Alukset laskivat yhteensä noin 2000 miinaa. Miinakentissä tuhoutui 9. tammikuuta Italian laivaston saattueesta hävittäjä "Corsaro" ja "Maestrale" vaurioitui pahoin. Toisesta saattueesta tuhoutui 3. helmikuuta hävittäjä "Saetta" ja torpedovene "Uragano". Muissa miinakentissä tuhoutuivat 8. maaliskuuta hävittäjät "Ascari" ja "Lanzerotto Malocello" sekä 7. huhtikuuta hävittäjä "Ciclone".


title: HMS Abdiel (M39)

text: Alus osui miinaan 10. syyskuuta 1943 Taranton satamassa. Saksan laivaston torpedoveneet "S-54" ja "S-61" olivat laskeneet miinat ainoastaan muutamaa tuntia aiemmin paetessaan satamasta. Alus purjehti satamaan kannellaan Britannian 1. laskuvarjodivisioonan joukkoja (6th Royal Welsh) ja se ankkuroitui laituriin. Hieman puolenyön jälkeen aluksen alla laukesi kaksi miinaa, minkä seurauksena se upposi kolmessa minuutissa. Maahanlaskudivisioonan miehistä menetti henkensä 58 sotilasta ja noin 150 haavoitui. Aluksen miehistöstä sai surmansa 48 henkeä.


title: Lordin kuolema

text: Lordin kuolema () on Agatha Christien kirjoittama salapoliisiromaani. Se ilmestyi ensimmäisen kerran Britanniassa Collins Crime Clubin kustantamana ja myöhemmin samana vuonna Yhdysvalloissa Dodd, Mead and Companyn kustantamana nimellä Thirteen at Dinner (”Kolmetoista päivällisellä”). Romaanin päähenkilöitä ovat Hercule Poirot, Arthur Hastings ja ylitarkastaja Japp.


title: Lordin kuolema

text: "Lordin kuolema" ilmestyi suomeksi 1953 WSOY:n kustantamana ja sen suomensi Eila Pennanen.


title: Lordin kuolema

text: Jane Wilkinson on näyttelijä, jota epäillään aviomiehensä lordi Edgwaren murhasta, jotta voisi avioitua Mertonin herttuan kanssa.


title: Lordin kuolema

text: Tapahtumat alkavat, kun Jane pyytää Poirot'ta taivuttelemaan aviomiehensä avioeroon. Kun vastahakoinen Poirot suostuu, Edgware kertoo, että hän on jo suostunut avioeroon ja kirjoittanut kirjeen Janelle. Jane kuitenkin kieltää koskaan saaneensa sellaista kirjettä.


title: Lordin kuolema

text: Murhapäivän iltana Jane vierailee Edgwaren luona, ilmoittaa itsensä hovimestarille ja menee aviomiehensä työhuoneeseen. Seuraavana päivänä lordi Lord Edgware löydetään murhattuna ja tarkastaja Japp kertoo Poirot'lle siitä. Aamun sanomalehdestä he kuitenkin lukevat edellisiltaisista kutsuista, jossa Jane Wilkinson oli ollut läsnä.


title: Lordin kuolema

text: Kutsujen illallispöydässä istui 13 vierasta. Erästä vieraista mainitsi, että 13 ihmistä pöydässä toisi huonoa onnea sille, joka ensimmäisenä nousisi pöydästä. Jane Wilkinson oli ensimmäinen. Vieraiden joukossa oli kirjailija Donald Ross, joka vietti suuren osa illasta keskustellen Janen kanssa. Poliisi ja Poirot ovat aluksi ymmällään tapauksen takia.


title: Lordin kuolema

text: Lordin Edgwaren murhan aamuna näyttelijä Carlotta Adams, joka on tunnettu taitavista imitoinneistaan, löydetään kuolleena barbituraatin yliannostukseen. Hänen tavaroiden joukosta löytyy salaperäinen kultainen rasia, jossa on unilääkettä. Rasiassa on kaiverrus: "D:ltä, Pariisi, marraskuu". Poirot yrittää ratkaista sitä ja järjestelee todisteita.


title: Lordin kuolema

text: Pari päivää myöhemmin Jane on toisilla illalliskutsuilla, jossa vieraat keskustelevat Troijan Pariksesta. Jane Wilkinson kuitenkin luulee, että vieraat (heidän joukossaan myös kirjailija Donald Ross) puhuvat kaupungista Ranskassa. Ross ei voi ymmärtää tätä, sillä edellisillä kutsuilla Jane puhui asiantuntemuksella myyttisestä Pariksesta. Ross lähtee soittamaan Poirot'lle kertoakseen löydöstään, mutta ennen kuin hän ehtii sanoa mitään, hänet puukotetaan.


title: Lordin kuolema

text: Kirjan lopussa paljastuu, että Jane Wilkinson on murhaaja. Hän oli palkannut Carlotta Adamsin esiintymään Janena kutsuilla sillä aikaa kun hän murhasi lordi Edgwaren. Janen motiivi oli, että Mertonin herttua oli katolinen eikä halunnut naida eronnutta naista. Viimeisessä luvussa Jane kirjoittaa kirjeen Poirot'lle ja kertoo, kuinka hän suoritti murhan.


title: Lordin kuolema

text: Kun Janen alibi oli kunnossa, hän ajoi taksilla Edgwaren talolle ja murhasi aviomiehensä. Myöhemmin Jane tapasi Carlottan hotellissa, jossa he kohottivat maljan onnistuneelle tempaukselle. Jane sujautti barbituraattia Carlottan juomaan, mihin Carlotta myöhemmin kuoli. Jane löysi myös Carlottan sisarelleen kirjoittaman kirjeen, jossa Carlotta kertoi avoimesti imitoinnistaan. Jane kuitenkin arveli voivansa hyödyntää kirjettä. Toisen sivun ensimmäinen sana oli 'she' (englannin naispuolinen 'hän'; viittaa Janeen). Jane repäisi pois s:n, joten jäljelle jäi 'he'. (englannin miespuolinen 'hän') (vaikka Poirot aluksi ihmetteli tätä, hän kuitenkin lopulta päätteli, mistä oli kyse). Jane laittoi loput barbituraateista rasiaan, jotta näyttäisi siltä, että Carlotta olisi riippuvainen niistä. Jane tilasi kultaisen rasian viikkoa aikaisemmin, minkä Poirot sai selville kyselemällä kaivertajilta. Hän myös tajusi, että 'Marraskuu' oli vain hämäystä. Jane ei tiennyt, että Carlotta tunsi erittäin hyvin kreikkalaisen mytologian ja keskusteli siksi siitä paljon Donald Rossin kanssa siitä. Toisilla kutsuilla Jane tajusi tehneensä virheen Pariksesta/Pariisista. Hänen täytyi tappaa Donald Ross ennen kuin hän pystyi kertomaan Poirot'lle, että murhaillan Jane ei ollut Jane vaan Carolotta Adams.


title: Lordin kuolema

text: "Times Literary Supplement" arvioi kirjaa positiivisesti 21.9.1933 ja totesi, että ”sattumalta kadulla kuultu lausahdus johdatti hänet oikeille jäljille. Kolme tällaista murhaa ovat kuitenkin lähes ylivoimaisia nerokkaimmallekin etsivälle, joten emme kanna kaunaa siitä, että hänellä sattui olemaan onnea.”


title: Lordin kuolema

text: Isaac Anderson päätti arvostelunsa "The New York Times Book Review":ssa 24.9.1933 sanomalla: "Tarinassa on mitä kutkuttavin arvoitus ja vielä nerokkaampi ratkaisu – kaikki sommiteltu täydellisellä taidolla, kuten vain Agatha Christie osaa."


title: Lordin kuolema

text: Robert Barnard: "Käsittelee yhteiskunta-/taidemiljöitä, joita Christie ei tavallisesti käyttänyt: aristokraatteja, näyttelijöitä, seurapiirihenkilöitä ja rikkaita juutalaisia. Antisemitismi on vaimeampaa kuin varhaisissa jännitysromaaneissa, mutta jättää silti ikävän jälkimaun (tämä on viimeinen romaani, jossa se on näin näkyvästi esillä). Muutoin näppärä ja epätavanomainen, ja Hastingsin ja Poirot'n suhdetta ei ole kuvattu niin tylysti kuin tavallisesti."


title: Lordin kuolema

text: Carlotta Adamsin hahmo perustuu yhdysvaltalaiseen draamataiteilija Ruth Draperiin (1884–1956). Omaelämäkerrassaan Vanha hyvä aikani Christie kertoo, kuinka vaikuttunut hän oli Draperin taidoista : “Ajattelin kuinka taitava hän oli ja kuinka hyviä hänen imitointinsa olivat; kuinka hämmästyttävän hienosti hän saattoi muuntua nalkuttavasta vaimosta katedraalissa polvistuvaan maalaistyttöön. Hänestä sain idean kirjaan "Lordin kuolema".” Omaelämäkertaa kirjoittaessaan Christie oli unohtanut, että hän oli käyttänyt Draper-ideaa jo novellissa "The Dead Harlequin", joka ilmestyi novellikokoelmassa "Herra Quin esittäytyy" 1930. Henkilöhahmon nimenä on Aspasia Glen ja hän on murhaajan avustaja eikä uhri.


title: Lordin kuolema

text: Romaanin ensimmäisen elokuvaversion ohjasi Henry Edwards 1934 (80 minuuttia, tuottajana Real Art Productions). Se oli Austin Trevorin kolmas Poirot-elokuva (kaksi edellistä olivat "Alibi" ja "Black Coffee", molemmat vuonna 1931)


title: Lordin kuolema

text: Vuoden 1985 televisioelokuvassa Poirot'ta esitti Peter Ustinov (hän näytteli kuusi kertaa Poirot'ta). Elokuvan nimenä oli romaanin yhdysvaltalainen nimi "Thirteen at Dinner". Faye Dunaway oli kaksoisroolissa Jane Wilkinsonina ja Carlotta Adamsina. Tarina siirrettiin 1930-luvulta nykyaikaan. Tarkastaja Jappin roolissa oli David Suchet, joka myöhemmin esitti menestyksekkäästi Poirot'ta.


title: Lordin kuolema

text: Carnival Films muokkasi romaanin 120-minuuttiseksi televisioelokuvaksi ja ITV lähetti sen Britanniassa 19.2.2000 Hercule Poirot -televisiosarjan erikoisjaksona.


title: Lordin kuolema

text:
Käsikirjoitus: Anthony Horowitz
Ohjaaja: Brian Farnham


title: Lordin kuolema

text: Näyttelijä: Romaani ilmestyi ensimmäisen kerran 6-osaisena jatkoromaanina Yhdysvalloissa "American Magazine"ssä maaliskuusta elokuuhun 1933 (vuosikerta CXV, numero 3 – vuosikerta CXVI, numero 2) nimellä "13 for Dinner". Jatkoromaanin kuvitti Weldon Trench.


title: Lordin kuolema

text:
Romaanin suomensi Eila Pennanen ja sen kustansi WSOY, jos luettelossa ei ole toisin mainittu. Bibliografian lähteenä on Suomen kansallisbibliografia Kirjan omistuskirjoitus on:
"Tohtori ja rouva Campbell Thompsoneille"


title: Lordin kuolema

text: Reginald Campbell Thompson (21.8.1876–23.5.1941), naimisissa Barbaran kanssa, oli merkittävä brittiläinen arkeologi ja toinen arkeologisten kaivausten johtaja, joka palkkasi Christien aviomiehen Max Mallowanin. Työtarjous tuli 1930, jolloin Mallowanin silloinen työantaja Leonard Woolley ryhtyi hankalaksi kuullessaan Mallowanin aikeista avioitua Christien kanssa ja heidän yhteisestä toiveestaan, että Agatha tulisi mukaan Urin kaivauksille. Todellisuudessa vastahakoisuuden takana oli Leonardin vaikea vaimo Katharine (katso novellikokoelman Kolmetoista. Rikoskertomuksia omistuskirjoitusta).


title: Lordin kuolema

text: Thompsonin kaivaukset olivat Ninivessä ja liittyi ryhmään syyskuussa 1931 ja Agatha kuukautta myöhemmin. Kutsu seurasi vasta kun Mallowanit olivat viettäneet viikonlopun maalla Thompsonien luona Oxfordin lähellä, jolloin he joutuivat osallistumaan patikkaretkelle ”vuoden märimpänä päivänä mitä hankalimmissa maasto-olosuhteissa” ja sitä seurasi ruokatesti, jotta Thompsonit saisivat selville, etteivät he olisi turhan nirsoja ruuan suhteen. Kaiken tarkoituksena oli varmistaa, että Mallowanit kestäisivät kaivauskauden koettelemukset Irakin erämaassa. Agatha, joka oli tottunut kävelemään Dartmoorin nummilla ja jolla oli hyvä ruokahalu, selvisi testeistä vaivattomasti. Mallowanien suhde Thompsoneihin oli huomattavasti rennompi kuin Woolleyhin. Ainoa huolenaihe oli Thompsonin kitsaus ja hän kyseenalaisti jokaisen menoerän. Hevoset ovat elintärkeitä kaivausmatkoilla, mutta Thompson osti vain halpoja ja huonosti koulutettuja hevosia. Hän silti vaati, että Max ratsastaisi niillä hyvin, sillä hevosen selästä putoaminen merkitsisi, ettei yksikään paikallisista työntekijöistä arvostaisi häntä lainkaan". Christie törmäsi yhteen Thompsonin kanssa, koska hän halusi ostaa tukevan pöydän kirjoituskoneelleen, jotta hän voisi kirjoittaa loppuun uusimman romaaninsa. Thompson ei tajunnut, miksi Christie ei olisi voinut käyttää appelsiinilaatikkoja, ja oli kauhuissaan, kun Christie osti 10 punnalla pöydän paikallisesta basaarista (Max tosin kirjoitti muistelmissaan, että se maksoi vain kolme puntaa). Thompsonilta meni lähes kaksi viikkoa ennen kuin hän selvisi tästä käsittämättömästä tuhlaavaisuudesta. Sen jälkeen hän kuitenkin usein kohteliaasti tiedusteli "Lordin kuolema" -romaanin edistymistä, jonka Christie oli omistanut heille. Kaivauksilta löytynyt luuranko sai nimekseen 'lordi Edgware'. Thompsoneilla oli myös ainutkertainen kunnia kuunnella, kun Christie luki romaanin käsikirjoituksen ääneen – tavallisesti kuuntelijoina oli ainoastaan Christien perhe. (Katso Aiheesta muualla ).


title: Objektiivi (lauseenjäsen)

text:
Objektiivi on eräissä kielissä, kuten englannissa, lauseenjäsen, joka vastaa kysymykseen "kenelle".
Esimerkiksi lauseessa "The mafia paid the murderer a million dollars" "the murderer" on objektiivi. Jos lause muutetaan passiiviin, niin paitsi objektista, myös objektiivista voi tulla lauseen subjekti: "The murderer was paid a million dollars by the mafia."


title: Dream Within a Dream Tour

text: Dream Within a Dream Tour oli yhdysvaltalaisen poplaulajan Britney Spearsin kolmas kiertue, joka alkoi 1. marraskuuta 2001 ja päättyi 28. heinäkuuta 2002. Kiertue oli pääosin Yhdysvalloissa, mutta se kävi myös Japanissa. Kiertue tuotti 43,7 miljoonaa dollaria.


title: Kaasu (auto)

text: Kaasulla tarkoitetaan autotekniikassa bensiinistä tai muusta polttoaineesta ja ilmasta koostuvaa seosta. Seos syttyy moottorin palotilassa ja työntää männän liikkelle. Tavanomaisessa polttomoottorissa työntöliike muuttuu kiertokangen ja kampiakselin kautta pyörimisliikkeeksi. Sylinteriin tulevan seoksen määrä vaikuttaa siihen, kuinka suurella käyntinopeudella moottori käy. Moottorissa polttoaineen ja ilman suhteen on oltava oikea, jotta moottori on tarpeeksi taloudellinen ja siitä saadaan optimaalisin hyöty.


title: Zachris Franzén

text: Zachris Franzén (10. lokakuuta 1787 Oulu – 5. toukokuuta 1852 Raahe) oli suomalainen Raahessa asunut kauppaneuvos, laivanvarustaja ja saha- sekä rautateollisuuden harjoittaja.


title: Zachris Franzén

text: Franzénin vanhemmat olivat oululainen kauppias ja laivanvarustaja Zachris Franzén (sukunimi aiemmin Franseen) ja Helena Schulin. Hänen veljiään olivat piispa ja runoilija Frans Mikael Franzén ja oululainen laivanvarustaja, kauppias sekä teollisuusmies Johan Franzén. Perheeseen kuului myös kolme tytärtä.


title: Zachris Franzén

text: Franzénin isä kuoli hänen ollessaan kolmevuotias ja äiti meni 1789 uusiin naimisiin oululaisen kauppias Lars Henrik Keckmanin kanssa. Franzén aloitti uransa kasvatusisänsä palveluksessa ja siirtyi sitten Raaheen Johan Langin kauppa- ja laivanvarustusliikkeen kirjanpitäjäksi. Johan Langin (1745–1823) omistama kauppahuone oli 1800-luvun alussa Pohjois-Suomen suurin. Franzén meni 1814 naimisiin Langin tyttären Johannan (k. 1826) kanssa ja kaksi vuotta myöhemmin 1816 hänen nuorempi veljensä Johan meni naimisiin Langin toisen tyttären Charlottan kanssa. Johanna Franzénin kuoltua Zachris Franzén nai Ilmajoen rovastin Erik Frosteruksen tyttären Lovisa Eleonora Frosteruksen.


title: Zachris Franzén

text: Johan Langin kuoltua kauppahuone siirtyi Franzénin omistukseen mutta sen toiminta jatkui edelleen Langin nimellä. Franzén menestyi laivanvarustajana ja hän omisti silloisen Suomen suurimmat kauppalaivat 189 lästin fregatti "Salamiin" ja 200 lästin fregatti "Suomen".


title: Zachris Franzén

text: Franzén hankki yhdessä veljensä Johanin kanssa osakkuudet Iissä sijainneesta Kynkään vesisahasta 1837 ja Hirvaskosken eli Timosen sahasta Pudasjärvellä 1841. Hän hankki yhdessä raahelaisten kauppiaiden Zacharias Durchmanin ja Isak Gellmanin kanssa Pyhäjoella toimineen Ylä-Hourun sahan joka siirrettiin 1841 parempaan paikkaan Hourunkoskelle. Toisen sahan Franzén perusti 1840 Siikajoen Kalliokoskeen mutta sen tuhosi jo seuraavana vuonna tulva ja saha perustettiin uuteen paikkaan Ruukinkoskelle 1846. Vesisahojen lisäksi Franzén hankki omistukseensa 1834 konkurssiin menneen Nybyn lasitehtaan ja sen yhteydessä toimineen laivanveistämön, sahan ja myllyn Iin Olhavassa. Tämän laitoksen Franzén liikekumppaneineen myi jo 1841 oululaiselle Johan Abraham Fellmanille.


title: Zachris Franzén

text: Vuonna 1828 Franzén osti Pohjois-Savossa Vieremällä sijainneen Salahmin rautaruukin. Ruukki tuotti järvimalmista kankirautaa ja sen manufaktuutipajassa valmistettiin raudasta erilaisia tarve-esineitä joita myytiin lähiseudun kaupungeissa sekä Langin kauppahuoneen myymälässä Raahessa. Franzén perusti 1836 toisen rautaruukin Sonkajärven Jyrkkäkoskelle ja lisäksi hän oli osakkaana Pyhäjoella toimineessa Vesikosken ruukissa yhdessä Durchmanin ja Gellmanin kanssa. Kaikkien ruukkien yhteydessä harjoitettiin myös maanviljelyä.


title: Zachris Franzén

text: Franzén sai kauppaneuvoksen arvon 1830. Hän toimi Ruotsin ja Norjan varakonsulina Raahessa 1831–1842 ja oli kaupungin raatimiehenä sekä Raahen kauppaseuran puheenjohtajana.


title: Zachris Franzén

text: Franzénin kuoltua Johan Langin kauppahuone siirtyi hänen vävylleen Fredrik Sovelius nuoremmalle (1822–1897) joka oli naimisissa Franzénin tyttären Johanna Margaretan eli Jennyn kanssa. Fredrik Sovelius keskittyi lähinnä laivanvarustukseen. Hän omisti 700 hehtaarin Kesälän maatilan Pattijoella, Kesälän tiilitehtaan sekä oli osakkaana Raahen olutpanimossa, Pattijoen viinapolttimossa, Ruonan pikitehtaassa ja Oulun tulitikkutehtaassa.


title: Zachris Franzén

text: Jyrkänkosken ruukki myytiin 1853, Vesikosken ruukki 1856 ja Salahmin ruukki 1874. Ruukinkosken saha myytiin 1857 ja Hourukosken sahan toiminta päättyi 1872. Viimeiset purjelaivat myytiin 1898 ja Langin kauppahuone keskittyi tämän jälkeen kulutustavaroiden ja elintarvikkeiden tuontiin sekä tukku- ja vähittäiskauppaan välittäen tavaraa lähiseudun pienille maalaiskaupoille. Kauppahuoneen toiminta päättyi 1933 tukkukaupan osalta ja 1936 myös vähittäiskauppakin loppui Fredrik Soveliuksen pojanpojan Bertil Sovion (1878–1936) kuoltua.


title: Johan Franzén (kauppaneuvos)

text: Johan Franzén (6. toukokuuta 1784 Oulu – 3. joulukuuta 1849 Oulu) oli suomalainen Oulussa asunut kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuuden harjoittaja.


title: Johan Franzén (kauppaneuvos)

text: Franzénin vanhemmat olivat oululainen kauppias ja laivanvarustaja Zachris Franzén (sukunimi aiemmin Franseen) ja Helena Schulin. Hänen veljiään olivat piispa ja runoilija Frans Mikael Franzén ja raahelainen laivanvarustaja, kauppias sekä teollisuusmies Zachris Franzén. Perheeseen kuului myös kolme tytärtä.


title: Johan Franzén (kauppaneuvos)

text: Franzénin isä kuoli hänen olleessaan kolmevuotias ja äiti meni 1789 uusiin naimisiin oululaisen kauppiaan Lars Henrik Keckmanin kanssa. Franzén aloitti uransa kasvatusisänsä palveluksessa ja hän sai porvarinoikeudet Oulussa 1808.


title: Johan Franzén (kauppaneuvos)

text: Oulun tervanvienti oli 1800-luvulla ennen Krimin sotaa Bergbomin, Granbergin ja Franzénin kauppahuoneiden hallinnassa. Kauppahuoneet toivat Ouluun muun muassa kahvia, sokeria, suolaa ja muita kulutustavaroita. Franzén toimi myös laivanvarustajana ja hän oli osakkaana useassa laivassa varsinkin Raahessa asuneen veljensä Zachris Franzénin kanssa. Hän perusti myös 1811 Oulun Korkeasaareen laivatelakan ja omisti vuodesta 1829 kolmasosan toisesta oululaisesta Kokkosaaressa sijainneesta laivatelakasta. Franzén oli lisäksi osakkaana kolmessa vesisahassa: Oulussa sijainneessa Sahansaaren sahassa vuodesta 1813, Iissä sijainneessa Kynkään sahassa vuodesta 1837 ja Hirvaskosken eli Timosen sahassa Pudasjärvellä vuodesta 1841.


title: Johan Franzén (kauppaneuvos)

text: Franzénin kauppahuone toimi vuodesta 1810 Oulussa Kajaaninkatu 10:ssä sijainneella tontilla. Kun toimitalo tuhoutui Oulun palossa 1822, Franzén rakennutti 1829 tilalle uuden kaksikerroksisen empiretyylisen talon, jonka suunnitteli mahdollisesti arkkitehti Carl Ludvig Engel. Franzén luovutti kauppahuoneen johdon pojalleen Frans Johan Franzénille 1841.


title: Johan Franzén (kauppaneuvos)

text: Franzén toimi Oulun kaupungin raatimiehenä vuodesta 1827 ja oli seuraavana vuonna perustamassa Oulun läänin talousseuraa. Kauppaneuvoksen arvon hän sai 1830.


title: Johan Franzén (kauppaneuvos)

text: Franzén oli naimisissa kaksi kertaa:


title: Minä olen

text: Minä olen on suomalaisen heavy metal -yhtye Kotiteollisuuden vuonna 2003 julkaistu single albumilta "Helvetistä itään". Kappale nousi korkeimmillaan singlelistan toiselle sijalle ja siitä tuli yksi yhtyeen suurimmista hiteistä. Singlellä on mukana myös 3 ”bonusraitaa”, joita ei ole julkaistu muualla. Kappaleen sanoissa on viittaus Väinö Linnan "Täällä Pohjantähden alla" -trilogian kuuluisiin alkusanoihin:


title: Musiikki ja tunteet

text: Tunteet liittyvät olennaisesti musiikkiin. Musiikki on taiteenlajeista se, jolla on suurin vaikutus ja valta suoraan tunteisiin. Musiikin sanotaan olevan kieltä, joka abstraktissa symbolisessa muodossa ilmaisee ihmisen piilotajuntaa ja ehkä juuri sen vuoksi se tuntuu konkreettiselta. Yhdysvaltalainen taidefilosofi Susanne Langer on sanonut: ”Musiikin todellinen voima on siinä tosiasiassa, että se voi olla tunteen maailmassa tavalla, johon kieli ei pysty. Sille ominaisilla muodoilla on olemassa sisällöllinen moniselkoisuus, jota sanoilla ei voi olla.”


title: Musiikki ja tunteet

text: Musiikkia kuunnellessa syntyy moninaisia ajatuksia, jotka liittyvät tunteisiin. Musiikin sanotaan olevan tunteiden tulkki ja se puhuu mielikuvituksen kieltä, joten se pääsee koskettamaan tunteitamme. Ihmiset käyttävät musiikkia hyvinkin arkisissa toiminnoissa ja oloissa mielialojensa ja tunteidensa säätelyyn. Musiikin avulla voi käsitellä itselle arkoja ja vaikeita asioita positiivisin tuloksin. Ihmisen on myös mahdollista ymmärtää itselleen uuden tunteen merkityksen musiikin kautta ja tulkita näin uusia tilanteita. Usein ihminen hyödyntääkin musiikkia käsitelläkseen tunteitaan, joko työstämällä esimerkiksi surullisia tunteita surulliselta kuulostavan musiikin avulla, tai hakemalla positiivisempia tunteita ”iloisemmasta” musiikista.


title: Musiikki ja tunteet

text: Suvi Saarikallio tutki väitöskirjassaan nuorten tunteidenkäsittelyä ja -hallintaa musiikin avulla. Kuudes-, kahdeksas- ja lukion ensimmäisellä luokalla opiskelevia suomalaisnuoria osallistui haastatteluihin yhteensä 1500. Saarikallion tutkimukset osoittivat, että erityisesti nuorille musiikki on usein elintärkeä tunteiden hallinta- ja käsittelykanava. Kun tunteiden vuoristoradalle ei löydy sanoja kuvailemaan oloa, voi juuri musiikki auttaa pääsemään tunteiden ytimeen. Aikuisille on sen sijaan kehittynyt muitakin tunteiden hallintakienoja, joten musiikki ei kaikille heille ole psyykkisen hyvinvoinnin kannalta yhtä tärkeää kuin tunnemyrskyissä eläville murrosikäisille. Aggression purkamiseenkin nuoret kertoivat ”nuppien kaakkoon kääntämisen” auttavan. Musiikki on myös väline sosiaaliselle toiminnalle ja tekemiselle, esimerkiksi konserteissa käymisen ja yhteisten musiikinkuunteluhetkien kautta. Musiikki siis auttaa yksilöä ja etenkin nuoria psyykkeen hallinnassa monipuolisesti, kaikki osa-alueet huomioiden, mutta toisaalta etenkin tunteiden käsittelyn apuna se on lyömätön.


title: Musiikki ja tunteet

text: Musiikin ominaispiirteissä on monia tunteisiin vetoavia elementtejä. Ajallinen luonne luo odotuksia ja purkaa jännitteitä. Joskus kuulija voi saada vahvan mielikuvan siitä, miltä jokin tunnettu tunne kuulostaa. Tunteita voi samaistaa musiikkiin, mikäli tunnetiloja vastaavat elementit ovat vaivattomasti löydettävissä musiikista. Musiikki käyttääkin hyödykseen tehokkaasti ihmisten välistä primitiivistä tunnekommunikaatiota, johon sisältyy muun muassa puheen äänensävyjen vaihtelu, jonka kautta voimme päätellä puhekumppanin mielialan melko paikkansapitävästi.


title: Musiikki ja tunteet

text: Pyrittäessä ilmaisemaan tiettyjä tunteita musiikkia esittäessä, käytetään usein tietynlaisia musiikillisia piirteitä. Jos musiikin aktiviteetti on vähäistä, tuottaa se väsynyttä, rauhallista ja apaattista tunnetta, kun taas aktiviteetin ollessa korkealla vaihtelevat tunteet vihaisesta ja kiihkeästä onnelliseen ja yllättyneeseen. Jos musiikin valenssi on matala, se tuottaa kielteisiä tunteita, kuten pelokkuutta ja masentuneisuutta, ja päinvastoin korkea valenssi aiheuttaa iloisuutta ja tyytyväisyyttä.


title: Musiikki ja tunteet

text: Esimerkiksi vihaa ja onnellisuutta kuvataan melko lailla samanlaisilla musiikillisilla piirteillä: molempia kuvataan suurella äänenvoimakkuudella, kirkkailla äänenväreillä, nopealla tempolla, käyttämällä staccatoa sekä nopeilla ja yhtäkkisillä alukkeilla. Vihaa kuitenkin kuvaillaan myös korostamalla epästabiileja nuotteja ja välttämällä suuria temponvaihteluita sekä hidastuksia, kun taas onnellisuutta kuvataan juuri nuottien kestojen kontrasteilla ja nousevilla mikrointonaatioilla. Näiden vastakohtina voitaisiin pitää surua ja hellyyttä. Surua kuvataan hitaalla tempolla, legatoilla, äänenvoimakkuuden pienuudella, pehmeillä alukkeilla ja suurilla ajoituseroilla. Hellyyttä kuvaa myös hidas tempo, mutta myös hitaat alukkeet, pehmeät äänensävyt, hidastukset ja pienet voimakkuuden vaihtelut.


title: Musiikki ja tunteet

text: Musiikin vaikutusta tunteisiin on vaikeaa estää. Esimerkiksi jo kuulo on aistina vaikeaa sulkea pois käytöstä samoin kuin vaikka näköaisti. Kehomme on havaittu hyväksikäyttävän järjestelmiä ja mekanismeja, jotka hoitavat musiikin herättämien tunteiden ”käsittelyä”. Näitä ovat refleksit (reaktiot), konnotatiivinen järjestelmä (johtopäätökset ominaisuuksien perusteella), assosiaatiot (mielleyhtymät), empaattinen järjestelmä (tunnekarakterien tunnistus) ja kriittinen järjestelmä (tunteiden arviointi), jotka lopuksi yhteisvaikutuksellaan herättävät hienovaraisia tunnekokemuksia.


title: Musiikki ja tunteet

text: Myös musiikin koostavilla osasilla on ns. vaikutusalueensa. Sellaisia ovat muun muassa rytmi – fyysiset ominaisuudet ja osin mieliala; stimuloiva sekä depressoiva vaikutus, harmonia – tunteet ja melodia – ajatukset sekä kognitiivisten toimintojen ja ongelmanratkaisun aktivointi.


title: Musiikki ja tunteet

text: Musiikki tutkitusti stimuloi mantelitumaketta, jonka pääasiallisena tehtävänä on tunnereaktioiden muistaminen ja prosessointi. Tunnemuistoja herättämällä musiikki tuo menneisyydessä koetut tunteet tarkasteltaviksi nykyisyyteen ja tarjoaa pinnan, jota vasten peilata nykyhetken tunne-elämää. Musiikki voi siis toimia jonkinlaisena "psykologisena ikkunana" menneisyyteen tuoden menneisyydessä koetut tunteet nykyhetkeen ikään kuin käsin kosketeltaviksi.


title: Musiikki ja tunteet

text: Musiikki on filofisesti kiinnostava aihe, koska se koskettaa sitä aluetta, jota filosofiassa pohditaan kuten esimerkiksi merkityksiä, ymmärtämistä ja tunteita. Musiikkiin voi myös suhtautua kuten kieleen - luonnehditaanhan musiikkia usein "tunteiden kieleksi". Ludwig Wittgenstein totesi: "Siitä mistä ei voi puhua, on vaiettava", mihin viitaten musiikki tunteiden kielenä olisi sanallisen kielen tavoittamattomissa. Filosofiassa yksi keskeinen kysymys musiikin ja tunteiden yhteydestä liittyy siihen, ovatko musiikin synnyttämät tunteet aitoja tunteita vai ainoastaan tunteiden kuvia. Eduard Hanslickin mukaan musiikki ei esitä tunteiden sisältöä, vaan ainoastaan niiden dynaamisuutta. Hanslick sanoo, että tunne ei ole sävelissä, vaan tulkinnassamme musiikista.


title: Musiikki ja tunteet

text: Susanne K. Langerin mukaan musiikki on ”tunne-elämän analogia”. Musiikin tunteisiin vetoavia piirteitä voidaan selittää myös hyvin analyyttisesti viitaten sävelrakenteisiin, melodiakulkuihin ja dynamiikkaan. Erään näkemyksen mukaan musiikkia ja sen esteettisyyttä voidaan toki selittää analyyttisesti, mutta musiikkia voidaan ymmärtää ainoastaan tunteella esteettisen kokemuksellisuuden välittömyydessä. Stephen Davies sanoo, että me reagoimme musiikkiin tunteilla silloin, kun ymmärrämme sitä syvemmin. Mikel Dufrennella puhdas esteettinen havainto toteutuu kaikessa välittömyydessään, koska se ei suostu mielikuvituksen tai analyyttisen ajattelun vietäväksi. Jos musiikkia haluttaisiin analysoida ja tarkastella rauhassa, se pitäisi pysäyttää ja hyydyttää nuoteiksi, mutta kun musiikki on pysäytetty, se ei ole enää musiikkia. Myös Arthur Schopenhauer korostaa, että musiikki tulisi kokea välittömästi ja puhtaana, ja Hans-Georg Gadamer puolestaan luonnehtii esteettistä tietoisuutta sellaiseksi, että se jättää muun huomioimatta ja antaa puhtaan taideteoksen tulla esille.


title: Frans Johan Franzén

text: Frans Johan Franzén (20. syyskuuta 1819 Oulu – 22. kesäkuuta 1887 Oulu) oli suomalainen Oulussa asunut kauppaneuvos, laivanvarustaja ja saha- sekä rautateollisuuden harjoittaja.


title: Frans Johan Franzén

text: Franzénin vanhemmat olivat oululaista Franzénin kauppahuonetta johtanut kauppaneuvos Johan Franzén ja Charlotta Lang. Hän kävi kauppaopiston Lyypekissä ja sai kauppahuoneen johdettavaksi isältään 1841.


title: Frans Johan Franzén

text: Vuosina 1853–1856 käyty Krimin sota aiheutti suuria tappiota Franzénin kauppahuoneelle. Kesäkuussa 1854 kontra-amiraali James Hanway Plumridgen johtama englantilainen laivasto-osasto poltti Oulun tervahovin tervavarastoineen sekä tuhosi kauppahuoneen Varjakassa sijainneen laivanveistämön ja purjeneulomon. Franzén joutui myös myymään alihintaan Lontooseen jääneen fregatti "Iriksen" 1854 ja toisen laivan, priki "Eroksen", polttivat englantilaiset Asovanmerellä toukokuussa 1855.


title: Frans Johan Franzén

text: Sodan päätyttyä Franzén oli mukana oululaisten liikemiesten ryhmässä joka hankki maa-alueen Haukiputaan Pateniemestä ja perusti sinne 1857 laivatelakan. Ensimmäinen laiva Pateniemen telakalta valmistui 1858.


title: Frans Johan Franzén

text: Franzén oli osakkaana useassa pohjois-suomalaisessa vesisahassa. Hän osti isältään tämän osuuden Oulussa sijainnesta Sahansaaren sahasta jo 1843. Hän oli mukana 1846 Tervolan Louetjoelle perustetussa Louetjoen eli Saaren sahassa joka oli aikanaan suurin saha Pohjois-Suomessa. Vuonna 1852 hän sai perinnöksi Iijoen varrella sijainneet Kynkään ja Hirvaskosken eli Timosen vesisahat. Hänellä oli myös osuus Rovaniemellä toimineesta Meltauksen vesisahasta. Franzén oli osakkaana mukana perustamassa Suomen ensimmäistä höyrysahaa Iin Kestilään 1860.


title: Frans Johan Franzén

text: Franzénin rautaruukkeihin tekemät suuret sijoitukset osoittautuivat lopulta kohtalokkaiksi. Hän oli lähtenyt yhdessä oululaisten kauppaneuvosten Johan Gustav Bergbomin ja Ferdinand Granbergin kanssa osakkaaksi yhtiöön joka hankki omistukseensa ensin Ämmän rautaruukin Suomussalmelta ja sitten 1864 Kurimon ruukin Utajärveltä. Ruukit yhdistettiin 1864 "Kurimo-Ämmä Jernverk Ab" nimiseksi yhtiöksi mutta 1860-luvun epäedulliset taloudelliset suhdanteet, katovuodet ja Suomen vuoden 1865 rahauudistus johtivat lopulta siihen että yhtiö teki konkurssin 1869. Yhtiö siirtyi lopulta kokonaan Bergbomin haltuun.


title: Frans Johan Franzén

text: Franzén yritti selviytyä vaikeuksista myymällä kauppahuoneen omaisuutta muun muassa kauppahuoneen toimitalo Oulussa siirtyi 1874 huutokaupassa raahelaiselle kauppiaalle Henrik Soveliukselle. Franzén joutui kuitenkin vararikkoon jo seuraavana vuonna 1875. Hän syytti tilanteesta entistä yhtiökumppaniaan kauppaneuvos Gustaf Bergbomia ja aloitti tätä vastaan pitkälliset oikeustoimet. Hän sai jonkin verran varojaan takaisin mutta joutui kuitenkin uudelleen vararikkoon 1887 ja kuoli samana vuonna. Tähän päättyi myös Franzénin kauppahuoneen toiminta Oulussa. Kauppahuoneen empiretyylinen arkkitehti Carl Ludvig Engelin 1833 suunnittelema kaksikerroksinen toimitalo on kuitenkin säilynyt Oulun keskustassa .


title: Frans Johan Franzén

text: Franzén sai kauppaneuvoksen 1859. Hän oli Preussin, Pohjois-Saksan liiton ja Saksan konsulina Oulussa vuosien 1858 ja 1875 välillä sekä Espanjan varakonsulina 1862–1880. Hän toimi Oulun kehruu- ja kutomakoulun toisena johtajana 1851–1856, kuului Oulun kaupunginvanhimpiin ja oli Oulun säästöpankin johtokunnan jäsen.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2002

text: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2002 pelattiin 10 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Alkusarjan jälkeen neljä parasta joukkuetta pelasivat kaksinkertaisen ylemmän loppusarjan ja kuusi viimeistä yksinkertaisen alemman loppusarjan, joissa alkusarjan tulokset otettiin mukaan. Mestaruuden voitti FC United. Viimeiseksi sijoittunut Pallo-Iirot putosi suoraan Ykköseen ja toiseksi viimeinen joukkue FC Sport karsi SM-sarjapaikasta Ykkösen KMF:n kanssa. KMF nousi SM-sarjaan.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 2002

text: Kaudeksi 2002 sarjaan nousi HJK:n juniorit. Kauden 2001 jälkeen Porrassalmen Urheilijat -62 ja FC Puistola luopuivat sarjapaikasta. Tilalle nostettiin FC Sport ja Atlantis Ladies.KMF nousi SM-sarjaan yhteismaalein 3–2


title: Talent Suomi

text: Talent Suomi on Nelosen esittämä suomalaisversio "Got Talent" -ohjelmaformaatista. Ohjelman ideana on etsiä vuoden lahjakkainta ja lupaavinta viihdekykyä. Talent-kilpailu lähti käyntiin ensimmäistä kertaa Suomessa syyskuun 2007 lopussa, ja viimeisin viides tuotantokausi esitettiin syksyllä 2016.


title: Talent Suomi

text: Tuotantokausi alkaa esikarsinnoilla, joita on järjestelty vaihtelevasti eri paikkakunnilla ympäri Suomea: aina Helsingissä, usein Tampereella ja lisäksi esimerkiksi Oulussa, Kuopiossa ja Turussa. Varsinaista finaalia edeltää useampi semifinaali, joista tietty määrä kilpailijoita valitaan finaaliin.


title: Talent Suomi

text: Talent-kilpailu on järjestetty yli 20 maassa, muun muassa Australiassa, Belgiassa, Brasiliassa, Iso-Britanniassa, Yhdysvalloissa, Tanskassa, Ruotsissa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa ja Kroatiassa. Yhdysvalloissa vuonna 2017 oli jo menossa "America's Got Talent" -sarjan kahdestoista tuotantokausi ja Iso-Britanniassa "Britain's Got Talent" -sarjan yhdestoista tuotantokausi.


title: Talent Suomi

text: Ohjelman esitys alkoi syyskuun 2007 lopussa. Tuotantokauden juontajina toimi vuonna Susanna Laine ja Martti Vannas sekä tuomareina Suosikki-lehden silloinen päätoimittaja Katja Ståhl, tv-juontaja ja elokuvaohjaaja Timo Koivusalo sekä Suomen Kansallisbaletin tanssija ja koreografi Sami Saikkonen. Esikarsintoja järjestettiin kolmella paikkakunnalla: Tampereella, Oulussa ja Helsingissä. Alkukarsinnoista jatkoi semifinaaliin yhteensä 40 lupaavinta kykyä. Semifinaaleiden parhaat pääsivät 9. joulukuuta pidettyyn finaaliin, jossa televisiokatsojilla oli valta päättää kaikista parhain kyky.


title: Talent Suomi

text: Yleisö valitsi sunnuntai-iltana Talentin ensimmäisen kauden voittajaksi vantaalaisen beatboksaaja Aleksi Vähäpassin ja hän sai palkinnoksi 30 000 euroa sekä vuoden 2007 Talent Suomi -arvonimen. Yhteensä 40 semifinaalististä vain kahdeksan pääsi suuren finaaliin, joka järjestettiin Helsingin Kulttuuritalolla. Kolmen kärkeen sijoittuivat voittajan lisäksi koiratanssinumerollaan Sini ja Sonic sekä laulaja-lauluntekijä Saara Aalto.


title: Talent Suomi

text: Toinen tuotantokausi esitettiin syksyllä 2009. Ohjelman tuomarit pysyivät muuten samoina, mutta Timo Koivusalo ei enää jatkanut. Hänet korvasi "Salatut elämät" -sarjasta tuttu näyttelijä ja näyttelijäkouluttaja Jaana Saarinen. Uusina juontajina aloittivat Jarkko Valtee ja Osku Heiskanen. Alkukarsintoja järjestettiin kolmella paikkakunnalla: Tampereella, Turussa ja Helsingissä.


title: Talent Suomi

text: Talentin kolme semifinaalia ja lopulta finaali 22. marraskuuta 2009 pidettiin Helsingissä Linnanmäen Peacock-teatterissa. Voittajaksi selviytyi pantomiimitaiteilija Miikka Mäkelä eli Motoriikka-Miikka, ja toiseksi sijoittui kymmenvuotias laulaja Iina Kangasharju. Vahvana ennakkosuosikkina finaaliin lähtenyt laulaja Markku Laamanen sijoittui kolmanneksi. Talent-finaalia seurasi yli miljoona katsojaa, ja se teki samalla Nelosen uuden katsojaennätyksen.


title: Talent Suomi

text: "Pääartikkeli: Talent Suomi (3. tuotantokausi)"


title: Talent Suomi

text: Talentin kolmas tuotantokausi alkoi syyskuussa 2011. Koe-esiintymisiä järjestetään kesällä Helsingissä, Tampereella ja Kuopiossa. Finaali esitettiin 26. marraskuuta 2011 Espoo Metro Areenalta, ja sen voittiflairtending-kaksikko VIP Bartenders.


title: Talent Suomi

text: "Pääartikkeli: Talent Suomi (4. tuotantokausi)"


title: Talent Suomi

text:
Talent Suomen neljännen tuotantokauden jaksojen esitys alkoi 15. syyskuuta 2012. Koko ohjelman tuomaristo sekä juontajakaarti oli uudistettu.
Suuri finaali nähtiin suorana Espoo Metro Areenalla 1. joulukuuta 2012, ja kilpailun voitti runonlausuja Daniel Helakorpi.


title: Talent Suomi

text: "Pääartikkeli: Talent Suomi (5. tuotantokausi)"


title: Talent Suomi

text:
Nelonen ilmoitti maaliskuussa 2016, että Talent Suomen viides tuotantokausi tullaan esittämään syksyllä. Juontajana toimivat Heikki Paasonen ja Elina Kottonen. Tuomareina toimivat Sara Maria Forsberg, Sami Hedberg ja Jari Sillanpää. Vierailevina tähtituomareina toimivat puolestaan Riku Nieminen sekä David Hasselhoff. Myös Robin ja Anna Abreu vierailemaan Talent Suomessa. Suorissa lähetyksissä nähtiin Aki Palsanmäki, Niina Lahtinen ja Arman Alizad. Voittajaksi selvisi Antton Puoti.
Tuomareilla on käytössään summerit, jotka aktivoivat tuomarin edessä olevan ruksin. Kun kaikki kolme summeria ovat soineet, esiintyjän täytyy lopettaa.


title: Michael Grabner

text:
Michael René Grabner (s. 5. lokakuuta 1987 Villach, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa NHL-seura Arizona Coyotesia.
Grabnerin vahvuudet ovat laukaisutaito ja luisteluvoima.


title: Michael Grabner

text: Grabner aloitti pääsarjauransa EC VSV -seurassa Itävallan pääsarjassa kaudella 2003–2004. Hän teki kauden 14 ottelussa kaksi tehopistettä. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Pohjois-Amerikan juniorisarjan WHL:n Spokane Chiefsin joukkueeseen. Vancouver Canucks varasi Grabnerin ensimmäisellä kierroksella vuoden . Grabner pelasi Spokanessa kaksi ja puoli kautta ennen siirtymistä AHL:ään. Grabner pelasi kaksi täyttä kautta AHL:ssä ennen siirtymistä NHL:ään. Kaudella 2008–2009 Grabner kutsuttiin Canucksiin korvaamaan loukkaantunutta Pavol Demitraa. Samana päivänä hänet lähetettiin kuitenkin takaisin Mooseen, kun Demitra oli pelikunnossa. Hän teki kaudella 30 maalia ja 48 pistettä 66 pelissä. Hän eteni kaudella myös Calder Cupin finaalin, jonka Moose hävisi Hershey Bearsille.


title: Michael Grabner

text: Hyvän AHL-kauden jälkeen Grabner kutsuttiin Canucksin kauden 2009–2010 harjoitusleirille, mutta hänet lähetettiin takaisin farmiin. Grabnerin hyvä alku Moosessa toi hänelle paikan Canucksissa 14. lokakuuta 2009 loukkaantuneen Daniel Sedinin tilalle. Ensimmäisen maalinsa hän teki 21. lokakuuta ylivoimalla Chicago Blackhawksin Antti Niemeä vastaan. Huhtikuun alussa Grabner teki uransa ensimmäisen kypärätempun ottelussa Anaheim Ducksia vastaan. Kesällä 2010 Grabner siirtyi Florida Panthersiin Steve Bernierin ja ensimmäisen kierroksen varausoikeuden kanssa, ja Vancouver sai kaupassa Keith Ballardin ja Victor Oreskovichin.