title: KNM Vale (1874)

text: Alus muutettiin vuosina 1911–1912 hieman ennen ensimmäistä maailmansotaa miinalaivaksi, jolloin sen aseistusta kevennettiin korvaamalla raskas 10,5 tuuman suustaladattava tykki 120 millimetrin perästä ladattavalla tykillä. Muutoksen ansiosta alus kykeni vastaanottamaan 50 miinaa ja samalla miehistön tarve väheni kymmenellä.


title: KNM Vale (1874)

text: Saksan hyökättyä Norjaan alus hylättiin 5. toukokuuta 1940 Kjelkenesiin Sognfjordissa, minkä jälkeen se palveli toisen maailmansodan Saksan laivastossa. Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin Norjalle, joka myi sen romutettavaksi vuonna 1946.


title: KNM Vale

text: KNM Vale on ollut kolmen Norjan laivaston aluksen nimenä.


title: Dumpling

text: Dumpling voi tarkoittaa seuraavia ruokalajeja:


title: Johann Hübner

text: Johann Hübner (17. maaliskuuta 1668 Türchau Zittaun lähellä – 21. toukokuuta 1731 Hampuri) oli saksalainen maantieteilijä.


title: Johann Hübner

text: Hübner oli rehtorina Merseburgissa vuodesta 1694 ja Hampurissa vuodesta 1711 ja työskenteli maantieteen opetuksen hyväksi. Hän puhui kriittisesti Ruotsista, ruotsalaisista ja Pohjoismaiden ilmastosta. Ruotsin ilmasto jakaantuu hänen mukaansa yhdeksänkuukautiseen kylmään talveen ja kaksikuukautiseen kuumaan kesään. Tämän kaltainen ilmasto ei suosi maanviljelystä, kaupantekoa ja teollisuutta. Hübnerin ajatukset saivat kritiikkiä Gudmund Strömwallilta.


title: Ust-Labinsk

text: Ust-Labinsk () on kaupunki Krasnodarin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kubaniin laskevan Labajoen suussa 62 kilometriä Krasnodarista koilliseen. Kaupunki on Ust-Labinskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Kavkazskajan ja Krasnodarin välinen rautatie. Asukkaita on 41 800 henkeä (vuonna 2010).


title: Ust-Labinsk

text: Paikkakunta on saanut alkunsa Ust-Labinskajan kasakkakylästä. Vuonna 1958 siitä tuli kaupunki. Nykyään se on maatalousalueen keskus, jossa toimii lähinnä elintarviketeollisuutta. Lähistöllä harjoitetaan maakaasun tuotantoa.


title: Uuden auringon kirja

text: Uuden auringon kirja on Gene Wolfen romaani, joka ilmestyi neljässä osassa vuosina 1980–83. Osat ovat "Kiduttajan varjo" ("The Shadow of the Torturer", 1980), "Sovinnontekijän kynsi" ("The Claw of the Conciliator", 1981), "Liktorin miekka" ("The Sword of the Lictor", 1982) ja "Autarkin linnoitus" ("The Citadel of the Autarch", 1983). Sarjaan lasketaan usein myös suomentamaton kooda "The" "Urth of the New Sun" (1987), joka jatkaa tarinaa useita vuosia "Autarkin linnoituksen" tapahtumien jälkeen.


title: Uuden auringon kirja

text: Niin kaukaisessa tulevaisuudessa, että se vaikuttaa aikoja sitten unohdetulta menneeltä, kiduttajan oppipoika Severian syyllistyy anteeksiantamattomaan rikokseen: hän rakastuu uhriinsa. Rangaistukseksi hänet karkotetaan syrjäseudulle, missä hänen on määrä työskennellä pyövelinä. Hän jättää Nessuksen, Ikuisen kaupungin, jossa kuoleva aurinko värjää kadut punaisiksi ja rapistuneet avaruusalukset kohoavat linnoituksen torneina, ja aloittaa miekkansa "Terminus Estin" turvin matkan kohti kaukaista Traakiaa.


title: Uuden auringon kirja

text: Matkalla hän joutuu harjoittamaan ammattiaan ja kohtaa niin ihmisapinoita, ritareita, ystäviä kuin vihollisiakin. Kuolevan auringon alla unenomainen kauneus yhdistyy vaikuttaviin painajaisnäkyihin ja Severianin mukanaan kantama harvinaislaatuinen jalokivi kykenee loistamaan kuin ennustettu uusi aurinko.


title: Chicago Stags

text: Chicago Stags oli vuosina 1946–1950 toiminut NBA-seura. Seura pelasi parhaimmillaan sarjan loppuotteluissa.


title: Chicago Stags

text: Seura perustettiin vuonna 1946. Joukkueen ensimmäiseksi päävalmentajaksi palkattiin yliopistovalmentaja Harold Olsen. Sarjan ensimmäisellä kaudella Stags sijoittui konferenssinsa ensimmäiseksi St. Louis Bombersin kanssa. Tämän takia pelattiin ylimääräinen ottelu, jonka Chicago voitti. Koska tuolloin konferenssien voittajat kohtasivat toisensa heti pudotuspeleissä, ei voitosta ollut joukkueella hyötyä. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Chicago voitti Red Auerbachin valmentaman Washington Capitolsin voitoin 4–2 ja eteni loppuotteluihin. Joukkue hävisi kolme ensimmäistä ottelua Philadelphia Warriorsille ja lopulta koko ottelusarjan voitoin 4–1. Kauden jälkeen Chicago hankki valitun Stan Miasekin. Kausi 1947–1948 sujui joukkueelta edelliskautta huonommin ja lopputuloksena oli 28 voittoa ja 20 tappiota. Koska sarja oli tasainen, olivat myös Baltimore Bullets ja Boston Celtics samoissa pistelukemissa. Tämän takia Chicago pelasi molempia joukkueita vastaan yhden pelin. Stags voitti Washingtonin, mutta hävisi Baltimorelle, jolloin seura sai pudotuspeleissä vastaansa Boston Celticsin. Chicago eteni välieriin voitettuaan Celticsin otteluvoitoin 2–1, mutta välierissä joukkue hävisi Baltimorelle suoraan voitoin 2–0.


title: Chicago Stags

text: Ennen seuraavaa kautta Stags kutsui afroamerikkalaisia pelaajia try-outille ja lopulta kuusi pelaajaa palkattiin joukkueeseen. Stags olikin ensimmäisiä joukkueita, johon palkattiin värillisiä pelaajia. Seuran kahtena viimeisenä kautena joukkue eteni aina pudotuspeleihin, mutta putosi divisioonan välierissä pois. Kauden 1949–1950 jälkeen seuran toiminta lopetettiin, koska kaupungissa joukkueeseen ei osoitettu tarpeeksi kiinnostusta. Stagsilla oli vielä muun muassa Bob Cousyn pelioikeudet, jotka luovutettiin lopulta Boston Celticsille.


title: Arokierijä

text: Arokierijä tai -kieriäinen on kuivunut kasvi, joka leviää maanpintaa pitkin pyörien tuulen mukana. Kierijä muodostuu, kun kuoltuaan kasvi irtoaa juurestaan ja lähtee levittämään siemeniään. Suomen kasvilajeista arokierijälajeja ovat esimerkiksi unkarinpernaruoho ("Sisymbrium altissimum") ja idänotakilokki ("Salsola tragus") . Unkarinpernaruoho leviää Helsingissä merenrannoilta luodoille jäätä pitkin pyörien.


title: Vivi-Anne Hultén

text: Vivi-Anne Tholand (ent. Theslof, o.s. Hultén, 25. elokuuta 1911 Antwerpen, Belgia – 15. tammikuuta 2003 Newport Beach, Kalifornia, Yhdysvallat) oli ruotsalainen taitoluistelija ja olympiamitalisti.


title: Vivi-Anne Hultén

text:
Hultén saavutti naisten yksinluistelussa olympiapronssia Garmisch-Partenkirchenissa 1936.
Lake Placidissa 1932 hän oli viides. MM-kilpailuista Hultén saavutti yhden hopean ja kolme pronssia sekä EM-kilpailuista kaksi pronssia. Kultamitalit menivät kyseisissä kilpailuissa joko norjalaiselle Sonja Henielle tai brittiläisille Cecilia Colledgelle ja Megan Taylorille. Ruotsin mestaruuden Hultén voitti viisi kertaa.


title: Vivi-Anne Hultén

text: Hultén avioitui suomalaistaustaisen painonnostaja Gene Theslofin kanssa, jonka kanssa hän oli myös esiintynyt ammattilaisnäytöksissä. He muuttivat myöhemmin Yhdysvaltoihin, missä Vivi-Anne menehtyi vuonna 2003 91 vuoden iässä.


title: Kazuyoshi Oimatsu

text: Kazuyoshi Oimatsu (, 30. lokakuuta 1911 Tonami – 24. maaliskuuta 2001) oli japanilainen taitoluistelija.


title: Kazuyoshi Oimatsu

text: Oimatsu osallistui Lake Placidin vuoden 1932 ja Garmisch-Partenkirchenin vuoden 1936 talviolympialaisiin. Lake Placidissa hänen sijoituksensa oli yhdeksäs ja Garmisch-Partenkirchenissa 20:s. Osallistuminen kilpailuun Lake Placidissa yhdessä toisen miesyksinluistelijan Ryūichi Obitanin kanssa oli Japanin ensiesiintyminen olympialaistaitoluistelussa.


title: Kazuyoshi Oimatsu

text: MM-kilpailuissa Oimatsu sijoittui vuonna 1932 seitsemänneksi ja vuonna 1936 15:nneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Oimatsu sijoittui vuonna 1936 yhdeksänneksi.


title: IG-88

text: IG-88 on kuvitteellinen salamurhaajarobotti George Lucasin luomassa Tähtien sota -trilogiassa.


title: IG-88

text: IG-88 on IG-sarjan salamurhaajadroidi, jonka kehitti Holowan Laboratories. IG-88 muistuttaa magnavartiadroidia, jota kenraali Grievous käytti kloonisotien aikana ja IG-Lancerdroidia jota palkkionmetsästäjä Durge käytti. IG-88:asta tuli myöhemmin yksi galaksin pahamaineisimmista salamurhaajista, mutta se oli kuitenkin vain peite sen suunnitelmille aloittaa droidien vallankumous.


title: IG-88

text: Vain neljä, identtistä tämän mallista droidia valmistettiin. Originaalidroidin aktivoituessa, se kääntyi laboratorion työntekijöitä vastaan, ja tappoi heidät. Tämän jälkeen se asensi oman mielensä muihin IG-88-droideihin, ja ne pakenivat tutkimuskeskuksesta. Droidin tappojen takana on mahdollisesti sen mielen epätäydellinen kehittyminen. Droidimalli oli mallin IG-86 seuraaja.


title: High Priestess

text: High Priestess on Uriah Heepin kappale vuodelta 1971. "Salisbury"-albumilla julkaistu kappale kertoo onnelisuudesta, jonka voi saada aikaan yhdessäolemisesta.


title: High Priestess

text: Ken Hensley kirjoitti ”High Priestessin” ollessaan Saksassa syksyllä 1970. Kappale edustaa Salisbury- albumin raskainta puolta. Kappaleen säveltäjä Ken Hensley sanoikin sen olevan ”kiva ja kenties raskas”. Kappale julkaistiin "Salisbury"-albumin lisäksi myös singlenä, b-puolenaan kappale ”Time to Live”, joka sekin löytyy samalta albumilta. Kappaleen albumiversion kesto on 3 minuuttia ja 42 sekuntia, kun taas singleversion kesto on 3.38. Tämän version kappaleesta löytää "Salisbury"-albumin Expanded De-Luxe Editionilla. Kappaleesta on julkaistu vuonna 2002 yhtyeen "The Lansdowne Tapes" -kokoelma-albumilla vaihtoehtoisen miksauksen sisältävä versio.


title: High Priestess

text: ”High Priestess” on julkaistu yhtyeen kokoelma-albumilla "", "" ja "".


title: High Priestess

text:
”High Priestessin” singlejulkaisun menestys oli heikkoa, sillä se ei yltänyt listoille.
A-puoli
B-puoli


title: Deva (Digimon)

text: Devat ovat Digimon-animesarjassa esiintyvät 12 Ultimate-tason petodigimonia, jotka edustavat 12 kiinalaisen horoskoopin eläintä. Devat palvelivat neljää Jumaldigimonia Azulongmonia, Zhuqiaomonia, Ebonwumonia ja Baihumonia, joista jokaisella oli palvelijanaan kolme Devaa. Devat esiintyivät sarjassa "Digimon Tamers", jossa Zhuqiaomon lähetti heidät ihmisten maailmaan etsimään Calumonia. Lapset kuitenkin tuhosivat heidät kaikki paitsi Antylamonin, joka kääntyi Zhuqiaomonia vastaan.


title: Deva (Digimon)

text: Mihiramon oli ensimmäinen Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan. Mihiramon edustaa siivekästä tiikeriä kiinalaisessa horoskoopissa. Mihiramonin hyökkäyksiä ovat Armored Tiger Tail, Tiger Rod ja Tiger Wind Blades. Mihiramon oli Azulongmonin palvelija. Mihiramon ilmestyi kun Mitsuo Yamaki aktivoi Shaggai-ohjelman tuhotakseen kaikki digimonit ihmisten maailmasta. Mihiramon nuhteli Yamakia tämän typeryydestä tuhota digimoneja. Growlmon hyökkäsi Mihiramonin kimppuun mutta Mihiramon haavoitti Growlmonia kuolettavasti. Takato tunsi Growlmonin kivun ja pyörtyi. Havahduttuaan Takato käytti Sinistä korttia () aktivoidakseen "Matrix Evolutionin", joka kehitti Growlmonin WarGrowlmoniksi, joka tuhosi Mihiramonin Atomic Blaster -hyökkäyksellään.


title: Deva (Digimon)

text: Sandiramon oli toinen Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan. Sandiramon edustaa käärmettä kiinalaisessa horoskoopissa. Sandiramonin hyökkäyksiä ovat Venom Axe ja Treasure Lance. Sandiramon oli Zhuqiaomonin palvelija. Sandiramon ilmestyi metrotunneliin Shinjukussa ja aiheutti hämminkiä. Rika ja Renamon ajavat Sandiramonin poispäin tunneleista. Sandiramon taisteli Kyubimonia ja Gargomonia vastaan kunnes Takato ja Growlmon saapuvat paikalle. Käyttämällä päivityskorttia Gargomon ja Growlmon onnistuvat kukistamaan Sandiramonin. Ennen tuhoutumistaan Sandiramon varoittaa lapsia sanomalla muiden Devojen kostavan hänen kuolemansa.


title: Deva (Digimon)

text: Sinduramon oli kolmas Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan. Sinduramon edustaa kukkoa kiinalaisessa horoskoopissa. Sinduramonin hyökkäyksiä ovat Positron Pulse ja Treasure Pestle. Sinduramon oli Baihumonin palvelija. Sinduramon ilmestyi lapsille heidän ollessa retkellä. Sinduramon imi itseensä sähköisyyttä kaupungista mikä sai hänet kasvamaan Growlmonin kokoiseksi. Lapset houkuttelevat Sinduramonin padolle, jossa Growlmon ja Gargomon taistelevat häntä vastaan. Growlmonin hyökkäys pudotti Sinduramonin veteen jolloin Sinduramon tuhoutui oman sähköisyytensä takia.


title: Deva (Digimon)

text: Pajiramon oli neljäs Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan yhdessä Vajramonin kanssa. Pajiramon edustaa vuohta kiinalaisessa horoskoopissa. Pajiramonin hyökkäyksiä ovat Treasure Bow, Thunder Stomp, Lullaby Beat ja Vafunijuvara. Pajiramon oli Zhuqiaomonin palvelija. Pajiramon ilmestyi Shinjukun keskustaan ja aiheutti hämminkiä. Pajiramon taisteli Gargomonia vastaan ja oli voitolla kunnes Henry käytti Sinistä korttia, joka kehitti Gargomonin Rapidmoniksi, joka tuhosi Pajiramonin Golden Triangle -hyökkäyksellään.


title: Deva (Digimon)

text: Vajramon oli viides Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan. Vajramon edustaa härkää kiinalaisessa horoskoopissa. Vajramonin hyökkäyksiä ovat Terra Blade ja Deva Blade. Vajramon oli Ebonwumonin palvelija. Vajramon ilmestyi yhdessä Pajramonin kanssa Shinjukun keskustaan aiheuttaen hämminkiä. Renamon pidätteli Vajramonia Gargomonin taistellessa Pajramonia vastaan. Vajramon vaikuttui Renamonin voimista ja teknillisesti ihastui häneen. Rapidmon tuhosi iskullaan sekä Pajramonin ja Vajramonin, mutta Vajramon onnistui palaamaan ja kohtasi Rikan ja Renamonin. Vajramon pyysi Renamonia mukaansa ja Renamon suostui. Vajramon halusi Renamonin liittyvän Devoihin, mutta Renamon kieltäytyi sanoen halunneensa vain tietoja Devoista ja heidän johtajistaan. Renamon taisteli Vajramonia vastaan kunnes Takato, Rika ja Henry saapuivat. Rika käytti Sinistä korttia, joka kehitti Kyubimonin Taomoniksi. Vajramon hämmentyi tästä, koska Taomon näytti melkein ihmiseltä sanoen, ettei hänen johtajansa hyväksyisi sitä. Taomon myönsi Vajramonille käyttäneensä häntä hyväksi ja tuhosi Vajramonin loitsullaan. Vajramon oli ensimmäinen Deva jonka esiintyminen kesti enemmän kuin yhden jakson verran. Digimon Fusion-kaudella Vajramoneja nähtiin harjoittelemassa Sword Zonella. Vajramonit myöhemmin todistivat Bagra Armyn hyökkäystä alueelle ja kuinka lapset kukistivat pahan Grademonin.


title: Deva (Digimon)

text: Indramon oli kuudes Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan. Indramon edustaa hevosta kiinalaisessa horoskoopissa. Indramonin hyökkäyksiä ovat Horn of Desolation ja Treasure Shell. Indramon oli Zhuqiaomonin palvelija. Indramonin ilmestyttyä ihmisten maailmaan hän pilkkasi Impmonia sanoen ettei ihmisten kouluttamilla digimoneilla ole itsekunnioitusta ja että Impmonin pitää unohtaa toiveensa kehittymisestä. Renamonin saavuttua paikalle Indramon katosi mutta myöhemmin ilmestyi uudelleen taistellakseen Impmonia vastaan. Indramon sanoi Impmonilla olevan sisua, mutta suuttui Impmonin pilkattua Zhuqiaomonia ja kukisti Impmonin kivuliaasti. Lapset taistelivat Indramonia vastaan, ja olivat tappiolla kunnes WarGrowlmon onnistui kukistamaan Indramonin.


title: Deva (Digimon)

text: Kumbhiramon oli seitsemäs Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan. Kumbhiramon edustaa rottaa kiinalaisessa horoskoopissa. Kumbhiramonin hyökkäyksiä ovat Deva Clone ja Treasuse Pestle. Kumbhiramon oli Ebonwumonin palvelija. Kumbhiramon ilmestyi Jenille ja Calumonille. Jen kysyi häneltä oliko hän hänen digimonkumppaninsa mihin Kumbhiramon vastasi olevansa Deva ja palvelevansa vain herraansa ja ettei hän tee liittoa ihmisten kanssa. Kumbhiramon jahtasi Jeniä ja Calumonia kunnes Leomon ilmestyi ihmisten maailmaan. Kumbhiramon kloonasi itsensä hämätäkseen Leomonia kunnes Gargomon ilmestyi paikalle ja auttoi tuhoamaan klooneja. Leomon tuhosi Kumbhiramonin Fist of the Beast King hyökkäyksellään. Kumbhiramon oli heikoin kaikista Devoista, koska Leomon, joka oli Champion-tasoa, voitti hänet helposti.


title: Deva (Digimon)

text: Vikaralamon oli kahdeksas ja viimeinen Deva, joka ilmestyi ihmisten maailmaan. Vikaralamon edustaa sikaa kiinalaisessa horoskoopissa. Vikaralamon oli Ebonwumonin palvelija. Vikaralamon oli myös kookkain ja voimakkain Devoista. Vikaralamonin ilmestyttyä Shinjukuun hän alkoi aiheuttaa suurta tuhoa. Lasten digimonit eivät pärjänneet hänelle edes Ultimate-muodoissaan. Mitsuo Yamaki aktivoi Shaggai-ohjelman tuhotakseen digimonit, mutta Vikaralamon avasi repeämän taivaalle ja Makuramon tuhosi Hypnoksen komentokeskuksen. Vikaralamon vangitsi WarGrowlmonin Fusion Ball hyökkäyksellään ja pidätteli muita Boar Bog hyökkäyksellään. Edes armeija ei pärjännyt Vikaralamonille kunnes Takaton huuto voimisti WarGrowlmonia joka vapautui ja tuhosi Vikaralamonin Atomic Blaster hyökkäyksellään. "Digimon Data Squadissa" kaksi loukkaantunutta Vikaralamonia nähtiin Nyokimonien huostassa Treemonin metsässä.


title: Deva (Digimon)

text: Makuramon oli ilmestynyt ihmisten maailmaan ennen Indramonia. Makuramon edustaa apinaa kiinalaisessa horoskoopissa. Makuramonin hyökkäyksiä ovat Primal Orb ja Raurava. Makuramon oli Baihumonin palvelija. Hän ei kuitenkaan arvosta Devojen johtajan, Caturamonin, päätöksiä. Makuramon oli myös ainoa Deva, joka onnistui löytämään Calumonin. Makuramon oli läsnä kun lapset kukistivat Indramonin ja Kumbhiramonin. Makuramon paljasti muotonsa lapsille heidän taistellessa Vikaralamonia vastaan sanoen heidän tarvitsevan enemmän voimaa kukistaakseen vihollisensa. Makuramon hyökkäsi Hypnoksen päämajaan ja tuhosi laitteet sammuttaen Shaggain. Lasten kukistettua Vikaralamonin Makuramon kidnappasi Calumonin ja vei hänet digimaailmaan. Matkan aikana Makuramon kadotti Calumonin, mutta Caturamon löysi hänet ja toimitti Zhuqiaomonille. Myöhemmin Makuramon ilmestyi Beelzemonille tämän taistellessa Megidramonia vastaan. Makuramon nuhteli Beelzemonia tämän heikkoudesta Megidramonia vastaan sekä sitä, että Caturamon oli edes luottanut Beelzemoniin. Beelzemon tarttui Makuramonia päästä ja tuhosi hänet ladaten tämän datan itseensä. Beelzemon käytti Makuramonin Primal Orb -hyökkäystä vangitakseen Rapidmonin ja Taomonin ja latasi osan näiden voimasta itseensä, ennen kuin nämä palautuivat Rookie-muotoihinsa.


title: Deva (Digimon)

text: Majiramon oli ensimmäinen lasten kohtaama Deva digimaailmassa. Majiramon edustaa lohikäärmettä kiinalaisessa horoskoopissa. Majiramonin hyökkäyksiä ovat Flaming Arrowheads ja Treasure Arrow. Majiramon oli Azulongmonin palvelija. Makuramon käytti Majiramonia kuljettaakseen Calumonin Zhuqiaomonille, mutta Calumon oli aiemmin päässyt pakenemaan häkistään. Lapset kohtasivat Majiramonin ja Makuramonin ja taistelivat heitä vastaan. Majiramon kukisti lasten digimonit, kunnes Ryo käytti Device-korttia Cyberdramoniin, joka kasvoi kookkaammaksi ja tarttui Majiramonia päästä, kunnes tuhosi hänet rusentamalla tämän kallon. Makuramon pakeni tämän jälkeen.


title: Deva (Digimon)

text: Caturamon oli viimeinen Deva, jota vastaan lapset taistelivat. Caturamon oli Devojen johtaja ja edustaa koiraa kiinalaisessa horoskoopissa. Caturamonin hyökkäyksiä ovat Treasure Mallet, Shuvabojana ja Howl of the Heavens. Caturamon oli Baihumonin palvelija. Caturamon nähtiin ensimmäisen kerran kun hän kutsui Impmonin digimaailmaan tarjoten tälle mahdollisuutta kehittyä vahvemmaksi. Caturamon kertoi Impmonille Devojen olevan herrojensa palvelijoita ja olevansa samalla puolella kuin muut. Caturamon käski Impmonia tuhoamaan lapset lupauksena voimista ja Impmon suostui jolloin Zhuqiaomon antoi Impmonille voiman kehittyä Beelzemoniksi. Beelzemonin tuhottua Infermonin, Caturamon muistutti Beelzemonia sopimuksesta. Caturamon myöhemmin näyttäytyi lapsille ja toimitti Calumonin Zhuqiaomonille. Caturamon myöhemmin yritti tuhota Lopmonin tämän petturuudesta ja haavoitti kuolettavasti Terriermonia kunnes Gallantmon tuhosi Caturamonin Royal Saber -hyökkäyksellään. Caturamonin viimeiset sanat olivat "Ylistäkää jumalaa!". Beelzemon latasi tämän jälkeen Caturamonin datan itseensä. Caturamon nähdään myös "Digimon Fusionissa" Warrior Zonella. Dorulumon tuhosi Caturamonin taistelun aikana.


title: Deva (Digimon)

text: Antylamon oli viimeinen lasten kohtaama Deva ja heistä ainut, joka selvisi hengissä. Antylamon edustaa jänistä kiinalaisessa horoskoopissa. Antylamonin hyökkäyksiä ovat Bunny Blades ja Treasure Axe. Antalymonista on kaksi versiota: data- ja virustyypin versio. "Digimon Tamersissa" esiintyvä Antylamon oli datatyyppiä ja Azulongmonin palvelija. Hän vartioi porttia, joka johti Zhuqiaomonin olinpaikkaan. Antylamon kohtasi Shiuchon Wongin ja päätti suojella häntä ajaen Makuramonin pois. Rangaistuksena Zhuqiaomon dedigivoi Antylamonin takaisin Lopmoniksi. Lopmon ryhtyi myöhemmin Shiuchonin digimonkumppaniksi. Myöhemmin D-Reaperin hyökättyä ihmisten maailmaan Zhuqiaomon palautti Lopmonille kyvyn kehittyä Antylamoniksi. Antylamon auttoi lapsia heidän taistelussa D-Reaperiä vastaan. Virustyypin Antylamon nähdään "Digimon-elokuvassa", jossa se on Kokomonin Ultimate-muoto.


title: André-Alexander Weller

text: Tohtori André-Alexander Weller on saksalainen lintutieteilijä.


title: André-Alexander Weller

text: Weller on tutkinut kolibreja ja luokitellut uudelleen joukon kolibrilajeja. Vuonna 1999 hän tutki Tringin museossa Englannissa olevan karibiansmaragdikolibrinäytteen, jonka John Gould oli kerännyt 1860, ja joka on ainoa maailmassa, ja vahvisti sen todellakin olevan kyseinen laji, mistä oli esitetty epäilyjä.


title: André-Alexander Weller

text: Weller on yksi Handbook of the Birds of the World (1999) lintukirjasarjan kirjoittajista.


title: André-Alexander Weller

text: Weller työskentelee Bonnissa "Alexander Koenig Zoological Research Institute and Museum of Zoologyn" lintutieteen osastolla, trooppisten lintujen biologian ja fylogenian tutkimusryhmässä.


title: Nokia C6-01

text: Nokia C6-01 on matkapuhelinvalmistaja Nokian 4. marraskuuta 2010 julkaisema älypuhelin, joka toimii Symbian^3 -käyttöjärjestelmällä. Puhelimessa on muun muassa kahdeksan megapikselin kamera hd-videokuvauksella ja 3,2 tuuman AMOLED-kosketusnäyttö.


title: Nokia C6-01

text: Puhelimessa on uusi ClearBlack-näyttö, jonka ansiosta näytön kuva näkyy hyvin eri kulmista katsoen. Puhelimen valmistuksessa on käytetty kierrätettyä metallia.


title: Amine Nejmi

text: Mohammed Amine Nejmi (s. 8. toukokuuta 1981 Settat, Marokko) on marokkolainen jalkapalloilija. Puolustajana pelaava Nejmi edustaa Marokon pääsarjassa Olympique de Khouribgaa.


title: Edward C. Dickinson

text: Edward C. Dickinson on brittiläinen lintutieteilijä.


title: Edward C. Dickinson

text: Dickinson on toimittanut erään modernin lintutieteen perusteoksista, "The Howard and Moore Complete Checklist of the Birds of the World", kolmannen ja korjatun painoksen vuonna 2003 (Christopher Helm, Lontoo, 1040 sivua).


title: Edward C. Dickinson

text: Dickinson on kirjoittanut useita lintukirjoja ja tieteellisiä artikkeleita.


title: Aasheesh Pittie

text: Aasheesh Pittie (s. 1961) on intialainen lintutieteilijä.


title: Aasheesh Pittie

text: Pittie on valmistunut kauppatieteiden kandidaatiksi Osmanian yliopistosta Hyderabadissa. Elämäntyönsä hän on kuitenkin tehnyt lintutieteen parissa. Hän on julkaissut useita tieteellisiä artikkeleita Intian ja Etelä-Aasian linnustosta. Hän on ollut toimittamassa useita eri lintutieteellisiä lehtiä, ja on yksi "Indian Birds" aikakausjulkaisun toimittajista. Hänelle on myönnetty monia kunnianosoituksia.


title: Eduardo Avaroan suojelualue

text: Eduardo Avaroan suojelualue on luonnonsuojelualue Bolivian lounaisosassa . Se sijaitsee Andeilla lähellä Salar de Uyunin suola-aavikkoa. Puistossa on kylmää ja kuivaa. Siellä on geysireitä, kuumia lähteitä ja mineraalien värjäämiä järviä. Siellä tavataan vikunjoiden ja laamojen laumoja sekä flamingoita. Tunnetuimmat flamingojen suosimat suolajärvet ovat Laguna Colorada ja Laguna Verde.


title: Hiidenkiven peruskoulu

text: Hiidenkiven peruskoulu on koulu, joka sijaitsee Tapanilassa, Helsingissä. Koulu perustettiin vuonna 2004, kun Pohjois-Helsingin yläasteen koulu muutti Tapanilaan laajeten yhtenäiseksi peruskouluksi. Samalla Tapanilan ala-asteen oppilasmäärä pieneni. Se on saanut nimensä lähellä sijaitsevan Hiidenkivenpuiston mukaan. Koulu on yksi Helsingin suurimmista, siellä on lukuvuonna 2011–2012 760 oppilasta.


title: Hiidenkiven peruskoulu

text: Koulussa on pienille oppilaille tarkoitettu liikuntasali. 3.-9.-luokkien oppilaiden sisäliikuntatunnit pidetään lähellä sijaitsevassa Tapanilan urheilukeskuksessa. Pienten oppilaiden liikuntatunnit pidetään koulun omalla kentällä, luistelemassa käydään Kurranummen puistossa ja Salotien kentällä. Muuten ulkoliikuntatunnit pidetään läheisillä Salotien ja Moisiontien urheilukentillä.


title: Hiidenkiven peruskoulu

text: Koulun keskiön muodostavat ala-aulassa olevat ruokala ja kirjasto. Ruokailu tapahtuu kahdessa vuorossa. Koulussa on kaksi atk-luokkaa. Lisäksi oppilaiden käytössä on kannettavia tietokoneita ja osaan aineluokista on sijoitettu oppilaiden käyttöön useampia tietokoneita.


title: Hiidenkiven peruskoulu

text: Koulussa aloitti syksyllä 2009 ensimmäinen medialuokka, jonne oppilaat valittiin soveltuvuuskokeella. Syksyllä 2011 koulussa toimii medialuokka kaikilla luokka-asteilla 7-9.


title: Hiidenkiven peruskoulu

text: Koulu on jaettu ns. apiloihin, joissa luokat sijaitsevat. Apilat on jaettu aihepiireittäin, vieraat kielet, matematiikka, äidinkieli, historia, luonnontieteet, taito- ja taideaineet. Toisessa kerroksessa sijaitsevat pienten oppilaiden kotiluokat, joita kutsutaan Toukolaksi.


title: Hiidenkiven peruskoulu

text: Koulun julkisivu on hyvin monivärinen, ja pääsisäänkäynnin yläpuolella on taideteoksin koristeltu katos.


title: KNM Uller (1876)

text: KNM Uller oli Norjan laivaston vuonna 1876 vesillelaskettu Vale-luokan 2. luokan tykkivene.


title: KNM Uller (1876)

text: Alus tilattiin Hortenista laivastontelakalta ja se laskettiin vesille 21. heinäkuuta 1876. Alus otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.


title: KNM Uller (1876)

text: Alus muutettiin vuosina 1911-1912 hieman ennen ensimmäistä maailmansotaa miinalaivaksi, jolloin sen aseistusta kevennettiin korvaamalla raskas 10,6 tuuman suustaladattava tykki 120 millimetrin perästä ladattavalla tykillä. Kevenemisen seurauksena alus kykeni vastaanottamaan 50 miinaa ja samalla miehistön tarve väheni kymmenellä.


title: KNM Uller (1876)

text: Saksan hyökättyä Norjaan alus vallattiin 9. huhtikuuta 1940 Kvarvenissä Bergenissä, minkä jälkeen se liitettiin Saksan laivastoon. Norjan meri-ilmavoimien lentokone upotti Saksan lipulla varustetun aluksen 30. toukokuuta Sognefjordiin.


title: KNM Brage

text: KNM Brage oli Norjan laivaston vuonna 1878 vesillelaskettu Vale-luokan 2. luokan tykkivene.


title: KNM Brage

text: Alus tilattiin Hortenista laivastontelakalta ja se laskettiin vesille 1. marraskuuta 1878. Alus otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.


title: KNM Brage

text: Alus muutettiin vuosina 1911-1912 hieman ennen ensimmäistä maailmansotaa miinalaivaksi, jolloin sen aseistusta kevennettiin korvaamalla raskas 10,6 tuuman suustaladattava tykki 150 millimetrin perästä ladattavalla tykillä. Lisäksi yksi aluksen yhden naulan tykeistä korvattiin tehokkaammalla 47 millimetrin tykillä. Kevenemisen seurauksena alus kykeni vastaanottamaan 50 miinaa ja samalla miehistön tarve väheni kymmenellä.


title: KNM Brage

text: Saksan hyökätessä Norjaan vuonna 1940 "Brage" makasi palveluskelvottomana laivaston varastona Melsomvikissa Oslovuonossa, josta se vallattiin 9. huhtikuuta 1940. Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin toukokuussa 1945 Norjalle, joka myi sen romutettavaksi vielä samana vuonna.


title: KNM Nor (1878)

text: KNM Nor oli Norjan laivaston vuonna 1878 vesillelaskettu Vale-luokan 2. luokan tykkivene.


title: KNM Nor (1878)

text: Alus tilattiin Hortenista laivastontelakalta ja se laskettiin vesille 23. lokakuuta 1878. Alus otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.


title: KNM Nor (1878)


title: KNM Nor (1878)

text: Saksan hyökätessä Norjaan "Nor" makasi palveluskelvottomana laivaston varastona Melsomvikissa Oslovuonossa, josta se vallattiin 9. huhtikuuta 1940. Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin toukokuussa 1945 Norjalle, joka myi sen vuonna 1949.


title: KNM Vidar (1878)

text: KNM Vidar oli Norjan laivaston vuonna 1882 vesillelaskettu Vale-luokan 2. luokan tykkivene.


title: KNM Vidar (1878)

text: Alus tilattiin Hortenista laivastontelakalta ja se laskettiin vesille 3. tammikuuta 1882. Alus otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.


title: KNM Vidar (1878)


title: KNM Vidar (1878)

text: Saksan hyökätessä Norjaan "Vidar" makasi palveluskelvottomana laivaston varastona Melsomvikissa Oslovuonossa, jossa se vallattiin 9. huhtikuuta 1940. Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin toukokuussa 1945 Norjalle, joka myi sen vuonna 1947.


title: Imaginaerum (elokuva)

text: Imaginaerum on suomalais-kanadalainen musiikkifantasiaelokuva, joka perustuu Nightwish-yhtyeen samannimiseen albumiin, joka julkaistiin Suomessa 30. marraskuuta 2011 ja muualla maailmalla 2. joulukuuta 2011. Elokuvan kuvaukset alkoivat syksyllä 2011, ja sen ensi-ilta oli marraskuussa 2012. Elokuvan ohjasi Stobe Harju ja sen tuotantoyhtiönä toimi Solar Films.


title: Imaginaerum (elokuva)

text: Elokuva kertoo vanhasta dementiaa sairastavasta säveltäjästä Thomas "Tom" Whitmanista (Francis-Xavier McCarthy), joka unissaan palaa nuoruuteensa, jossa hänen nykyiset muistonsa sekoittuvat nuoren pojan fantasian sekä musiikin maailmaan. Palatessaan unimaailmaansa hän yrittää koota menneisyydessään olevia palasia pelastaakseen nykyisyytensä.


title: Imaginaerum (elokuva)

text: Helsingin Sanomat luonnehti elokuvaa sekavaksi. Marraskuun 2012 lopulla ensi-iltaan tulleesta elokuvasta tuli teattereissa floppi; se keräsi reilussa kuukaudessa vain noin 7 400 katsojaa Suomessa ja tuotti budjetistaan vain noin 5 prosenttia rahaa takaisin.


title: KNM Gor

text: KNM Gor oli Norjan laivaston vuonna 1884 vesillelaskettu Gor-luokan 2. luokan tykkivene.


title: KNM Gor

text: Alus tilattiin Hortenin laivastotelakalta, missä sen köli laskettiin telakkanumerolla 64. Alus laskettiin vesille 7. toukokuuta 1884 ja se otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.


title: KNM Gor

text: Vuonna 1914 hieman ennen ensimmäistä maailmansotaa alus muutettiin miinalaivaksi, jolloin sen aseistusta kevennettiin korvaamalla raskas 26 centtimetrin tykki belgialaisella 120 millimetrin Cockerill QF -tykillä. Kevenemisen seurauksena alus kykeni vastaanottamaan 55 miinaa ja samalla miehistön tarve väheni kymmenellä.


title: KNM Gor

text: Alus liitettiin toisen maailmansodan alkaessa 2. meripuolustusalueen 2. miinalaivueeseen päällikkönään A. Lea. Saksan hyökättyä Norjaan "Gor" hylättiin 5. toukokuuta 1940 Kjelkenesiin Sognvuonoon, josta saksalaiset valtasivat aluksen. Alus sijoitettiin Saksan laivaston sukellusveneiden emälaivaksi. Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin toukokuussa 1945 Norjalle, joka myi sen maaliskuussa 1947 öljyproomuksi Fjeldberk Bruk A/S:lle Hundvågiin.


title: KNM Gor

text: Alus rekisteröitiin vuonna 1953 "MT Gorinaksi" ja sen omistajaksi tuli vuonna 1957 A/S Transport Stavangerista, joka myi aluksen edelleen helmikuussa 1958 A/B Skeppshjälpille Göteborgiin Ruotsiin. Alus palveli satama-aluksensa Göteborgin satamassa, kunnes se poistettiin rekisteristä vuonna 1960. Aluksen kohtalo tämän jälkeen on jäänyt avoimeksi.


title: Timo Kallinen

text: Timo Martti Kallinen (19. toukokuuta 1947 Helsinki – 4. lokakuuta 2013 Hyvinkää) oli suomalainen teatteritaiteen tohtori ja ohjaaja. Hän jäi eläkkeelle Teatterikorkeakoulun lehtorin virasta kesäkuussa 2010.


title: Timo Kallinen

text: Kallisen varhaisempiin teatteripyrintöihin kuului muun muassa Ressun taiteellisen teatterin perustaminen vuonna 1965. Ohjaajaksi hän valmistui Suomen Teatterikoulusta vuonna 1971 ja aloitti opettamisen seuraavana vuonna.


title: Timo Kallinen

text: Poliittiseen toimintaan Kallinen osallistui SKP:n riveissä muun muassa eduskuntavaaliehdokkaana.


title: Timo Kallinen

text: Timo Kallinen oli filosofi Yrjö Kallisen veljenpoika.


title: Sajaman kansallispuisto

text: Sajaman kansallispuisto on luonnonsuojelualue Bolivian lounaisosassa . Se sijaitsee Andeilla lähellä Chilen rajaa. Puistoon kuuluu Bolivian korkein vuorenhuippu, 6542-metrinen Nevado Sajama, joka on sammunut tulivuori. Siellä tavataan vikunjoiden ja laamojen laumoja sekä flamingoita.


title: Sajaman kansallispuisto

text: Puisto on Bolivian vanhin suojelualue. Se perustettiin vuonna 1939 pääasiassa suojelemaan maailman korkeimmalla kasvavaa metsää, "Polylepis tarapacana" -kasvustoa. Bolivia on ehdottanut puistoa myös Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: Sajaman kansallispuisto

text: Puistossa on jäänteitä espanjalaisten tuloa edeltävältä ajalta: luolamaalauksia ja värikkäitä hautarakennuksia, joita kutsutaan nimellä "chullpa".


title: KNM Tyr (1887)

text: KNM Tyr oli Norjan laivaston vuonna 1887 vesillelaskettu Gor-luokan 2. luokan tykkivene.


title: KNM Tyr (1887)

text: Alus tilattiin Hortenin laivastotelakalta. Alus laskettiin vesille 16. maaliskuuta 1887 ja se otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.


title: KNM Tyr (1887)

text:
Vuodesta 1900 alkaen alus oli reservissä, kunnes se palautettiin palvelukseen vuoden 1905 liikekannallepanossa. Se sijoitettiin 14. huhtikuuta 1910 Norjan laivaston ensimmäisen sukellusveneen "KNM Kobbenin" emälaivaksi, ja se palveli tehtävässä vuoden 1913 loppuun. Vuonna 1914 hieman ennen ensimmäistä maailmansotaa alus muutettiin miinalaivaksi, jolloin sen aseistusta kevennettiin korvaamalla raskas 26 centtimetrin tykki belgialaisella 120 millimetrin Cockerill QF -tykillä. Kevenemisen seurauksena alus kykeni vastaanottamaan 55 miinaa ja samalla miehistön tarve väheni kymmenellä. Alus oli vuosina 1914–1918 Oslovuonon suulla aseistettujen kalastusalusten johtoaluksena. Miinanraivauksen päätyttyä se siirrettiin 1. huhtikuuta 1919.
Saksan hyökättyä Norjaan "Tyr" hylättiin 20. huhtikuuta 1940 Skorpoon Hardangerinvuonoon, josta saksalaiset valtasivat aluksen. Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä alus palautettiin toukokuussa 1945 Norjalle, joka myi sen samana vuonna.


title: Lehtimäki (täsmennyssivu)

text: Lehtimäki voi tarkoittaa seuraavia:


title: Zafar Futehally

text: Zafar Rashid Futehally (19. maaliskuuta 1920 Andheri – 11. elokuuta 2013) oli intialainen luonnontutkija ja luonnonsuojelija.


title: Zafar Futehally

text: Futehally opiskeli taloustieteitä St. Xavier’s Collegessa Bombayssa. Valmistuttuaan hän työskenteli Dynacraft Machine Companyssa vuodesta 1942 alkaen. Se oli perheyhtiö, jota johtivat hänen veljensä ja serkkunsa. Futehally on kaukaista sukua Salim Alille. Hänen puolisonsa Laeeq Futehally on Alin sisaren- tai veljentytär. Heidän kaksi lastaan, tyttäret Zahida ja Shama, ovat kirjailijoita. Vuonna 1973 Futehally muutti Bangaloreen.


title: Zafar Futehally

text: Futehally perusti vuonna 1959 "Newsletter for Birdwatchers" -nimisen, vuosittain ilmestyvän lintutieteellisen lehden. Hänet nimitettiin Bombay Natural History Societyn kunniapuheenjohtajaksi. Vuonna 1965 Futehally organisoi IUCN:n kokouksen New Delhissä, hänet valittiin järjestön johtokuntaan 1966 ja varapuheenjohtajaksi 1969. Hän osallistui useisiin IUCN:n järjestämiin kampanjoihin, ja hänelle myönnettiin useita kunnianosoituksia. Toimiessaan muun muassa WWF:ssä hänellä oli suora yhteys silloiseen pääministeriin Indira Gandhiin.


title: Zafar Futehally

text: Futehally kirjoitti useita kansantajuisia lehtiartikkeleita. Vuonna 2007 hän toimitti ja julkaisi intialaisten lintuharrastajien antologian "India through its birds".


title: Azorella compacta

text: Azorella compacta on sarjakukkaiskasveihin kuuluva pienikokoinen kasvi. Se kasvaa Andien vuoristossa yli kolmen kilometrin korkeudessa. Kasvi muodostaa mattoja hiekkamaahan ja kivien pinnoille. Kasvi selviää ankarissa olosuhteissa: kylmässä ja kuivassa ilmastossa kovan auringonpaahteen alla. Sitä kerätään polttoaineeksi, mikä on johtanut kasvin uhanalaistumiseen.


title: Ryhtä

text: Ryhtä on kylä Somerolla Paimionjoen vesistön etelärannalla noin 10 kilometriä Somerolta Kosken suuntaan. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 19, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan 43. suurimman. Ryhdän naapurikyliä ovat Kärilä lännessä, Lahti pohjoisessa, Kimala idässä ja Syvänoja etelässä. Kylä kuuluu Pyölin postinumeroalueeseen.


title: Ryhtä

text: Historialtaan Ryhtä on yksinäistalo, joka säilyi jakamattomana aina vuoteen 1927. Vanhalla kylätontilla Paimionjoen rannalla sijaitseva tilan talouskeskus muodostaa maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävän kokonaisuuden. Nimi Ryhtä esiintyy Suomessa Someron Ryhdän ohella vain talonnimenä Tammelan Kallion kylässä. Nimet kuitenkin lienevät toisistaan riippumattomia. Isossajaossa kylä on ollut omana jakokuntanaan, mutta alun perin sen arvellaan olleen samaa jakokuntaa viereisten Kimalan, Kärilän, Lahden ja Pyölin kanssa.


title: Ryhtä (täsmennyssivu)

text: Ryhtä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tervon varalaskupaikka

text: Tervon varalaskupaikka sijaitsee Tervon kunnassa seututie 551:llä noin kaksi kilometriä kunnan keskustasta Karttulaan päin. Varalaskupaikan pituus on noin kolme kilometriä. Tervon varalaskupaikka on osa Suomen varalentotukikohtien järjestelmää.


title: My Week with Marilyn

text: My Week with Marilyn on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut brittiläinen tositapahtumiin perustuva draamaelokuva, jonka on ohjannut Simon Curtis ja käsikirjoittanut Adrian Hodges. Sen pääosissa ovat Michelle Williams, Kenneth Branagh, Eddie Redmayne, Dominic Cooper ja Emma Watson. Elokuva pohjautuu Colin Clarkin tekemiin kahteen kirjaan ja kertoo "Prinssi ja revyytyttö" -elokuvan teosta, jossa pääosissa olivat Marilyn Monroe ja Laurence Olivier. Se keskittyy viikkoon, jonka Monroe vietti Clarkin saattamana Britanniassa, kun hänen aviomiehensä, Arthur Miller, lähti maasta.


title: My Week with Marilyn

text: Michelle Williams palkittiin roolistaan parhaan naispääosan Golden Globella ja oli ehdolla muun muassa parhaan naispääosan Oscarin saajaksi.


title: My Week with Marilyn

text: Elokuvan sai ensi-iltansa 9. lokakuuta 2011 New Yorkin elokuvafestivaaleilla ja muutama päivä sen jälkeen Mill Valleyn elokuvafestivaaleilla. Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa 23. marraskuuta ja Iso-Britanniassa 25. marraskuuta. Suomessa elokuva julkaistiin 30. joulukuuta 2011.


title: My Week with Marilyn

text: Vuoden 1956 kesällä yläluokkaisen brittiperheen poika Colin Clark saa filmihulluutensa ja sinnikkyytensä ansiosta ensimmäisen oikean työpaikkansa näyttelijäsuuruus Laurence Olivierin toimistossa. Pian 23-vuotias Clark saa tehtäväkseen valmistella "Prinssi ja revyytyttö" -elokuvan kuvauksia: hän muun muassa vuokraa Yhdysvalloista saapuvalle naispääosan esittäjälle Marilyn Monroelle maaseutuasunnon. Olivier puolestaan on kiinnitetty miespääosaan.


title: My Week with Marilyn

text: Kansainväliseksi kuuluisuudeksi jo kohonnut Monroe saapuu uuden aviomiehensä, näytelmäkirjailija Arthur Millerin kanssa Britanniaan. Kuvauspaikalla Clark on nimikkeellä kolmosohjaaja: käytännössä hän on pääohjaajan juoksupoika ja pääosanesittäjien assistentti. Miller palaa Yhdysvaltoihin saadakseen työrauhaa ja tavatakseen lapsiaan: Monroe on sitä ennen ehtinyt järjestää kohtauksen löydettyään Millerin työkirjan, jonka tähti tulkitsee sisältävän verhoiltua kritiikkiä itseään kohtaan.


title: My Week with Marilyn

text: Kuvauspaikalla Marilynin "afrikkalainen aikakäsitys" aiheuttaa ongelmia brittiläiselle kuvausryhmälle ja etenkin vastanäyttelijä Laurence Olivierille. Jännitteitä ei lievennä Monroen mukana seuraava Paula Strasberg, joka perehdyttää epävarmuudesta kärsivää seksisymbolia metodinäyttelemisen saloihin. Olivier puolestaan edustaa "vanhan koulun miehenä" klassista brittiläistä teatteri-ihannetta. Kokenut näyttelijätär Dame Sybil Thorndike ottaa sillanrakentajan roolin ja tukee Marilynin horjahtelevaa itseluottamusta.


title: My Week with Marilyn

text: Vapaahetkinään Colin Clark vie Monroen henkivartija-autokuskina tutustumaan peribrittiläisiin kohteisiin kuten Windsorin linnaan ja entiseen opinahjoonsa Etonin poikakouluun. Selitykseksi Monroen ihnmettelyyn hänen ja Olivierin skismoista Clark arvelee Sir Laurencen olevan näyttelijä, joka pyrkii filmisuuruudeksi, kun taas Marilyn on filmitähti, joka haluaisi olla oikea näyttelijä.


title: My Week with Marilyn

text: Lopuksi "Prinssin ja revyytytön" jälkitöissä elokuvastudion katseluteatterissa Laurence Olivier ihmettelee Colin Clarkille valkokankaalla sädehtivän Marilyn Monroen spontaania suuruutta, jonka tämä on saavuttanut ilman muodollisia näyttämöopintoja.


title: My Week with Marilyn

text: "My Week with Marilyn" pohjautuu Colin Clarkin kirjoihin "The Prince, The Showgirl and Me" ja "My Week with Marilyn". Kirjoissa hän kertoo ajastaan "Prinssi ja revyytyttö" -elokuvan kuvauspaikalla ja ajastaan, jonka hän vietti Monroen kanssa. Käsikirjoituksen elokuvaan on tehnyt Adrian Hodges. Elokuvan on ohjannut Simon Curtis. Elokuva on hänen ensimmäinen ohjauksensa. David Parfitt tuotti elokuvan ja sen tuotantoyhtiönä toimivat The Weinstein Company ja BBC Films.


title: Luettelo Jussi-palkintojen jakopaikoista

text: Tämä on luettelo Jussi-palkintojen jakopaikoista. Jussi-patsaita on jaettu vuodesta 1944 lähtien. Järjestäjänä toimi vuoteen 1962 asti Elokuvajournalistit -yhdistys. Vuodesta 1963 eteenpäin palkinnon on jakanut Filmiaura -yhdistys.


title: Madidin kansallispuisto

text: Madidin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Bolivian pohjoisosassa . Se sijaitsee Amazonin sademetsäalueella. Puisto on perustettu vuonna 1995. Sen eläin- ja kasvilajisto kuuluu Etelä-Amerikan monipuolisimpiin. Puisto on maailman laajimpia, lähes 19 000 neliökilometria. Siellä elää noin tuhat lintulajia ja 6000 kasvilajia.


title: KNM Æger (1893)

text: KNM Æger oli Norjan laivaston 2. luokan tykkivene.


title: KNM Æger (1893)

text: Alus tilattiin laivastontelakalta Hortenista ja se laskettiin vesille 1. heinäkuuta 1893. Se poikkesi muista Norjan laivaston tykkiveneistä 1,5 tuuman panssarikantensa vuoksi.


title: KNM Æger (1893)

text: Alus oli luokiteltu sluupiksi ennen käytöstä poistamistaan vuonna 1932. Alus myytiin kaksi vuotta myöhemmin.


title: Eddie Redmayne

text: Edward John David ”Eddie” Redmayne (s. 6. tammikuuta 1982) on brittiläinen Oscar-palkittu näyttelijä ja malli, joka on näytellyt muun muassa elokuvissa "My Week with Marilyn" (2011), "Les Misérables" (2012), "Kaiken teoria" (2014), "Tanskalainen tyttö" (2015) ja "Ihmeotukset ja niiden olinpaikat" (2016). "Kaiken teoriasta" hänet palkittiin parhaan miespääosan Oscarilla, Golden Globella, Baftalla ja SAG-palkinnolla. Hän voitti parhaan miessivuosan Tony-palkinnon vuonna 2010 esiintymisestään näytelmässä "Red".


title: Eddie Redmayne

text: Redmayne meni naimisiin Hannah Bagshawen kanssa 15. joulukuuta 2014. Heidän esikoisensa Iris Mary syntyi kesäkuussa 2016. Parin toinen lapsi, Luke Richard, syntyi maaliskuussa 2018.


title: KNM Uller

text: KNM Uller on ollut kolmen Norjan laivaston aluksen nimenä.


title: Hangon laajentamissuunnitelma

text: Hangon laajentamissuunnitelma tarkoittaa Neuvostoliiton operatiivista suunnitelmaa hyökätä Hangon sotilastukikohdasta sen ympäristöön Tammisaareen ja Padvamaalle varmistaen näin sivustat laajempaa operaatiota varten. Tällä tarkoitettiin hyökkäystä Suomen mantereelle välirauhan aikana 1940–1941 tukikohdan kautta. Manninen 2008: s. 119.


title: Hangon laajentamissuunnitelma

text: Hangon tukikohdan komentaja kontra-amiraali S.F. Belusov hahmotteli perussuunnitelman elokuussa 1940 suhteuttaen ne Neuvostoliiton Itämeren laivaston kokonaissuunnitelmaan. Itämeren laivaston yleissuunnitelma puolestaan valmistui 1. syyskuuta 1940. Yleissuunnitelman Hangon laajentamissuunnitelma perustui tilanteeseen, jossa Suomi olisi talvisodan tapaan yksin tai korkeintaan Ruotsin tukema. Tällöin Itämeren laivaston tehtävänä oli yhteyksien katkaisu Itämerellä, Pohjanlahdella ja Suomen saaristossa. Belusov olikin pahoillaan, ettei talvisodassa oltu kyetty hyökkäämään Ahvenanmaalle, koska kuljetusaluksia ei ollut käytettävissä tarpeeksi. Näiden varmistusten jälkeen Hangosta voitiin tällöin hyökätä sisämaahan. Tämän hyökkäyksen edellytettiin puolestaan toteutettavan Leningradin sotilaspiirin saamien ohjeiden mukaan yhdessä Viipurista länteen tapahtuvan hyökkäyksen kanssa. Hangon lounaisrintaman ja Viipurin kaakkoisen rintaman oli tarkoitus luoda myös pohjoinen rintama Sallan kohdalle, joka katkaisisi Suomen. Syksyllä 1940 muutettiinkin joukkojen johto-organisaatiota maasodankäyntiä silmällä pitäen, kun Hangossa sijaitsevat joukot siirrettiin Itämeren laivastosta Leningradin sotilaspiirin alaisuuteen.


title: Poi

text: Poi on havaijinkielinen sana, joka tarkoittaa polynesialaista perusruokaa, joka valmistetaan taaro-kasvin () mukulasta. Poi valmistetaan muhentamalla keitetty tai höyrytetty mukula hyvin sakeaksi nesteeksi. Muhentamisen aikana siihen lisätään vettä ja vielä juuri ennen syömistä, jotta sille saadaan haluttu konsistenssi, joka voi olla nestemäinen tai taikinamainen (sitä voidaan sanoa "kahden sormen" tai "kolmen sormen poiksi" sen mukaan, montako sormea konsistenssista riippuen tarvitaan sitä syödessä).


title: Poi

text: Taarosta valmistettua poi-ruokaa ei pidä sekoittaa seuraaviin:


title: Poi

text: Poita käytetään myös maidon korvikkeena maitoallergisille.


title: Komia-turnaus

text: Komia-turnaus on Seinäjoella vuodesta 2010 lähtien pelattu kansainvälinen jalkapalloturnaus. Turnaus pelataan Wallsport Areenalla.


title: Komia-turnaus

text: Vuonna 2010 turnaus järjestettiin 12.–14. helmikuuta, ja siinä olivat mukana Helsingin Jalkapalloklubi, AIK Fotboll, Tampere United, Örebro SK Fotboll, Seinäjoen Jalkapallokerho sekä Wall-Akatemia Seinäjoelta ja TamU Akatemia Tampereelta.


title: Komia-turnaus

text: Vuonna 2011 turnaus järjestettiin 9.–13. helmikuuta, ja turnaukseen osallistuivat Veikkausliigan hallitseva mestari HJK, Turun Palloseura, Djurgårdens IF FF, Örebro, Viron mestari FC Flora ja SJK. Joillekin joukkueille turnauksessa kertyi kolme ottelua, ja joillekin yksi.


title: Komia-turnaus

text: Vuonna 2012 turnaus järjestettiin 8.–12. helmikuuta, jolloin mukana olivat HJK, Djurgårdens, Örebro, FC Flora, JJK sekä Suomen jalkapallomaajoukkue.


title: Komia-turnaus

text: Vuonna 2013 turnaus järjestettiin 13.–16. helmikuuta. Turnaukseen osallistuvat SJK, FC Inter Turku, Vaasan Palloseura, Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkue, JK Nõmme Kalju sekä Mjällby AIF. Turnauksen voitti ruotsalainen Mjällby AIF, joka voitti loppuottelussa SJK:n 3–0.


title: KNM Tyr

text: KNM Tyr on ollut kolmen Norjan laivaston aluksen nimenä.


title: KySat

text: KySat-1 oli Kentucky Space-konsortion kehittämä 1U-kokoinen CubeSat (1kg), jonka laukaisu epäonnistui 4. maaliskuuta 2011 Taurus-kantoraketilla. Satelliitin suunniteltu toiminta-aika oli 18-24 kuukautta.


title: KySat

text: Satelliittikonsortiossa on useampi kentuckyläinen yliopisto. Numero viittaa siihen, että konsortio aikoo tehdä useampia satelliitteja.


title: Columella

text: Lucius Junius Moderatus Columella (4 jaa. Gades, Hispania Baetica – noin 70 jaa.) oli hispanialaissyntyinen roomalainen kirjailija. Tarantosta löydetyn piirtokirjoituksen mukaan Columella palveli tribuunina legio VI Ferratassa, joka oli sijoitettu Syriaan.


title: Columella

text: Armeijauransa jälkeen Columella ryhtyi maanviljelijäksi. Hän omisti suuria maa-alueita Italiassa. Häen 12-osainen teoksensa "Res rustica" ('Maataloudesta') on säilynyt kokonaan, ja se on nykyisin tärkein roomalaisen maatalouden lähde yhdessä Cato vanhemman ja Varron teosten kanssa, joita hän toisinaan siteeraa. Teoksessa hän valitti, että Italian suurmaatiloja hoidettiin huonosti, eivätkä italialaiset maataloustuotteet siksi kyenneet kilpailemaan laadussa provinssien tuotteiden kanssa. Teossarjan kymmenes osa oli alun perin tarkoitettu sen viimeiseksi, ja sen Columella kirjoitti Vergiliuksen kunniaksi heksametrilla. Hänen toinen pienempi, puita käsittelevä teoksensa ("De arboribus") on myös säilynyt.


title: Vesa Ruotsalainen

text:
Vesa Ruotsalainen (s. 13. huhtikuuta 1966 Imatra) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja, joka pelasi SM-liigaurallaan yhteensä 460 runkosarjaottelua tehoin 37+52=89. Jäähyminuutteja kertyi 450. Ruotsalainen edusti SM-liigassa Saimaan Palloa, KooKoota ja Kalevan Palloa. Parhaiten hänet muistettaneen SaiPasta, jossa Ruotsalainen on I-divisioonaottelut mukaan lukien joukkueen seurahistorian eniten jäähyminuutteja kerännyt pelaaja 567 minuutillaan. SaiPassa 429 runkosarjaottelua pelannut Ruotsalainen on myös joukkueen eniten otteluita pelannut puolustaja sekä viidenneksi eniten otteluita pelannut pelaaja.
Ruotsalainen oli Imatran Ketterän kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäiset miesten pelinsä jo 16-vuotiaana kaudella 1982–1983, jolloin Ruotsalainen pelasi 19 I-divisioonan runkosarjaottelua tehoin 3+3=6. Kahden siellä vietetyn kauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1984–1985 SM-liigaan ja SaiPan joukkueeseen. Tulokaskausi toi 18-vuotiaalle Ruotsalaiselle 34 ottelussa tehot 3+1=4. Hänen toisen kautensa 1985–1986 päätteeksi SaiPa putosi I-divisioonaan. Ruotsalainen kuitenkin pelasi joukkueen I-divisioonavuodet 1986–1988 ja oli nostamassa SaiPaa takaisin SM-liigaan jälkimmäisen kauden 1987–1988 päätteeksi. Hän pelasi joukkueessa myös nousukauden 1988–1989, joka toi Ruotsalaiselle tehoilla 11+15=26 hänen yhden kauden piste-ennätyksensä SM-liigassa. Hän oli SaiPan tehokkain puolustaja.


title: Vesa Ruotsalainen

text: Kaudeksi 1989–1990 Ruotsalainen siirtyi KooKoohon. Joukkue putosi kauden päätteeksi I-divisioonaan, mutta Ruotsalainen jatkoi SM-liigauraansa KalPassa, jonne hänet hankittiin korvaamaan HPK:hon lähtenyt Timo Kulonen. KalPassa Ruotsalaisen kausi 1990–1991 päättyi SM-hopeaan ja hän edusti joukkuetta vielä seuraavat kolme kautta. Niiden jälkeen Ruotsalainen palasi kaudeksi 1994–1995 SaiPaan pelaamaan I-divisioonaa. Hän oli tehoilla 12+23=35 koko sarjan puolustajien pistepörssin kolmas Kajaanin Hokin Vjatšeslav Kulpinin ja Kalajoen Junkkareiden Róbert Pukalovičin jälkeen. Kaudella 1995–1996 Ruotsalainen oli SaiPan toiseksi tehokkain puolustaja tehoilla 9+16=25 puolustajien pistepörssinkin voittaneen Kai Tervosen jälkeen. Hän itse sijoittui puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. Ruotsalainen kuitenkin voitti kevään 1996 pudotuspelien pistepörssin tehoilla 1+8=9. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa SaiPaa takaisin SM-liigaan.


title: Vesa Ruotsalainen

text:
Ruotsalainen edusti SaiPaa liiganousun jälkeen vielä neljä kautta vuoteen 2000 saakka. Hän pelasi viimeisellä kaudellaan 1999–2000 vain kymmenen runkosarjaottelua polven rustovaurion takia, joka päätti Ruotsalaisen uran tammikuussa 2000.
Ruotsalainen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1985 ja 1986.


title: Jani Meriläinen

text: Jani Meriläinen (s. 18. heinäkuuta 1974 Rovaniemi) on entinen jalkapallomaalivahti, joka toimii tällä hetkellä FC Inter Turun maalivahtivalmentajana ja joukkueenjohtajana.


title: Jani Meriläinen

text: Rovaniemen Palloseuran kasvatti Meriläinen debytoi kasvattajaseurassaan Veikkausliigassa kaudella 1992 Mikkelin Palloilijoita vastaan. Seuraavan liigaottelunsa hän pelasi kuitenkin vasta 1997, jolloin hän alkoi saada enemmän RoPS:ssa peliaikaa. Kaudeksi 2001 Meriläinen siirtyi Turkuun FC Interiin, jossa hän tuolloin pelasi 20 liigaottelua. Kaudella 2002 liigaminuutteja ei kuitenkaan kertynyt Interissä, vaan hän siirtyi Kotkaan KooTeePeehen 2003.


title: Jani Meriläinen

text: Vuonna 2004 Meriläinen palasi Turkuun, jossa hän aloitti Interin maalivahtivalmentajana. Hän on toiminut myös Suomen poikamaajoukkueiden valmennuksessa.


title: Jani Meriläinen

text: Hänen valmentajauransa saavutuksiin kuuluvat Veikkausliigan mestaruus 2008, Suomen Cupin voitto 2009 ja Liigacupin voitto 2008 Interissä. Meriläinen on valittu jalkapallotoimittajien Pallo-Koplan liigatähdistöjoukkueen joukkueenjohtajaksi vuosina 2008 ja 2012.


title: Jani Meriläinen

text: Meriläinen pelasi myös urallaan myös 21 futsalmaaottelua Suomen paidassa. Hänet valittiin vuoden futsalpelaajaksi Suomessa kaudella 2003–2004.


title: Luettelo jaetuista Jussi-palkinnoista määrällisesti

text: Tämä on luettelo jaetuista Jussi-palkinnoista määrällisesti. Suomalaisen elokuva-alan Jussi-patsaita on jaettu vuodesta 1944 lähtien. Tämä luettelo listaa kuinka monta kertaa on jaettu kotimaisia Jussi-patsaita (kJp), kotimaisia kunniakirjoja (kkk), kotimaisia kunnia- ja kiitosmainintoja (kks), ulkomaisia Jussi-patsaita (uJp), ulkomaisia kunniakirjoja (ukk) sekä ulkomaisten elokuvien kunniakirjoja (uek).


title: Pekka Talaslahti

text: Pekka Talaslahti (s. 1. lokakuuta 1945) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Pekka Talaslahti

text: Hyökkääjänä pelannut Talaslahti edusti urallaan Töölön Vesaa 1964, Helsingin Jalkapalloklubia 1965–1971, Helsingin Palloseuraa 1972–1973 ja Finnairin Palloilijoita 1974–1979. Hän voitti HJK:ssa Suomen Cupin 1966. Kaikkiaan Talaslahti pelasi seitsemän HJK-kauden aikana 119 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 68 maalia. Hän oli mestaruussarjan paras maalintekijä kaudella 1969.


title: Pekka Talaslahti

text: Talaslahti pelasi Suomen maajoukkueessa yhden maaottelun vuonna 1969.


title: Pekka Talaslahti

text: Talaslahti pelasi myös jääkiekkoa vähän aikaa Jokereissa Suomen sarjassa kunnes hän päätti keskittyä jalkapalloon.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Muuttuva valonnopeus viittaa teorioihin, joiden mukaan valon nopeus tyhjiössä ei ole välttämättä aina vakio.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Väliaineissa valo etenee hitaammin kuin tyhjiössä, mihin perustuu valon taittuminen rajapinnoissa. Eräissä kvanttikenttäteorian laskuissa oletetaan myös, että virtuaalinen fotoni voi liikkua lyhyitä matkoja yleisestä valonnopeudesta poikkeavalla nopeudella, mistä kuitenkaan ei seuraa, että jokin voisi liikkua valoa nopeammin. Nykyisen fysiikan mukaan valon nopeus tyhjiössä on kuitenkin perustava luonnonvakio.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Jos jokin dimensioton, yleensä vakiona pidetty fysikaalinen suure, esimerkiksi hienorakennevakio, muuttuisi ajan funktiona, ilmiön vaikutukset olisivat havaittavissa. Sen sijaan on kyseenalaista, onko edes mielekästä olettaa valon nopeuden kaltaisten dimensiollisten suureiden muuttuvan. Siitä huolimatta joissakin kiistanalaisissa kosmologisissa teorioissa valon nopeuden oletetaan muuttuvan. Tämä kuitenkin edellyttäisi muutoksia myös suppean suhteellisuusteorian perusoletuksiin ja muutoinkin laajalti nykyaikaiseen fysiikkaan, jossa valonnopeuden "c" oletetaan olevan vakio.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Fotonin eli sähkömagneettista vuorovaikutusta välittävän valohiukkasen uskotaan olevan massaton. On kuitenkin esitetty teorioita, joiden mukaan sillä olisi pieni massa. Klassisen fysiikan mukaan olisikin periaatteessa mahdollista, että fotonilla, samoin kuin neutriinollakin, olisi massa, joskin äärimmäisen vähäinen. Siinä tapauksessa niiden todellisen nopeuden olisi kuitenkin suhteellisuusteorian mukaisesti välttämättä oltava hieman pienempi kuin teorian kaavoissa esiintyvä vakio "c", ja lisäksi niillä olisi oltava kolme polarisaatiosuuntaa. Kuitenkaan kvanttikenttäteorian mukaan fotonin massa ei ole sovitettavissa yhteen mittainvarianssin tai renormalisoituvuuden kanssa, minkä vuoksi tätä mahdollisuutta ei yleensä oteta huomioon. Wilsonin efektiivisen kenttäteorian lähestymistavan mukaan fotonin massa olisi ajateltavissa.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Kvanttikenttäteoriassa Heisenbergin epätarkkuusperiaatteesta seuraa, että fotonit voivat kulkea lyhyitä matkoja millä nopeudella tahansa. Feynmanin graafeihin perustuvassa tulkinnassa tällaisia sanotaan virtuaalisiksi fotoneiksi. Richard Feynman ilmaisi asian eräällä luennollaan näin: ...valolla on myös amplitudi, jonka mukaan se voi kulkea tavallista nopeammin tai hitaammin. Edellisellä luennolla opitte, ettei valo aina kulje suoraviivaisesti; nyt opitte, ettei se edes kulje aina valon nopeudella! Saatatte yllättyä siitä, että fotonilla on amplitudi, jonka määräämissä rajoissa se voi kulkea tavanomaista nopeutta "c" nopeammin tai hitaammin." Tällaiset virtuaaliset fotonit eivät riko suppean suhteellisuusteorian kausaliteettiperiaatetta, sillä ne eivät ole suoraan havaittavissa eivätkä voi välittää informaatiota. Feynmanin graafeja ja virtuaalisia fotoneja ei pidetäkään kuvauksena siitä, mitä todella tapahtuu, vaan lähinnä mukavana laskentatyövälineenä, joka tosin tietyissä tapauksissa edellyttää valnnopeutta suurempia nopeusvektoreja.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Vuonna 1937 Paul Dirac ja muut alkoivat pohtia, mitä seuraisi siitä, jos luonnonvakiot muuttuisivat ajan kuluessa. Dirac esitti esimerkiksi, että jos gravitaatiovakio "G" muuttuisi vaikkapa vain viiden 10:sosan verran vuodessa, tämä riittäisi selittämään, miksi gravitaatio on niin heikko verrattuna muihin perusvuorovaikutuksiin. Tämä on tullut tunnetuksi Diracin suurten lukujen hypoteesina. Richard Feynman kuitenkin osoitti kuuluisilla luennoillaan, että gravitaatiovakio ei geologisten ja aurinkokuntaa koskevien tutkimusten mukaan todennäköisti ole voinut muuttua näin paljon viimeksi kuluneiden neljän miljardin vuoden aikana, joskin tämä saattaa riippua myös siitä, ovatko jotkin muutkin luonnonvakiot muuttuneet.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Ei ole selvää, mitä dimensiollisen suureen muuttuminen itse asiassa merkitsisi, sillä tällaisen suureen lukuarvon voi muuttaa pelkästään vaihtamalla mittayksikköä. John Barrow kirjoitti:


title: Muuttuva valonnopeus

text: Jokainen fysiikan lakia esittävä yhtälö voidaan esittää myös niin, että kaikki dimensiolliset suureet korvataan niiden suhteella toiseen samaa dimensiota olevaan suureesen. Tätä menettelyä sanotaan nondimensionalisoinniksi, ja se johtaa yhtälöihin, joissa on vain dimensiottomia suureita. Itse asiassa fyysikot usein käyttävätkin Planckin yksiköitä, jotka on määritelty siten, että luonnonvakiot "c", "G", "h"/(2π) ja 4πε saavat lukuarvon 1. Tähän liittyen monet fyysikot ajattelevatkin, että dimensiollisen suureen ajalliset muutokset ovat parhaimmillaankin merkityksettömiä ja pahimmillaan inkonsistentteja. Planckin yksiköitä käytettäessä fysiikan yhtälöt saavat nondimensionalisoidun muodon eikä niissä enää esiinny sellaisia vakioita kuten "c", "G" tai "h", ainoastaan dimensiottomia suureita. Dimensiolliset luonnonvakiot kuten valonnopeus voidaan täten käsittää pelkästään käytetystä mittajärjestelmästä ja viime kädessä antropometrisistä syistä johtuviksi epäolennaisuuksiksi, jolloin ei myöskään ole mielekästä puhua niiden muutoksista. Sen sijaan jos sellaiset dimensiottomat suureet, esimerkiksi hienorakennevakio, joiden yleensä oletetaan olevan vakioita, muuttuisivat ajan kuluessa, asialla olisi selvä fysikaalinen merkitys, ja niiden mahdollista vaihtelua tutkitaan edelleen.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Suhteellisuusteorian mukaan aika-avaruus on neliulotteinen, ja aika-avaruuden kahden pisteen välinen intervalli jakautuu avaruudelliseen ja ajalliseen osaan eri tavoin riippuen käytetystä koordinaatistosta. Pituus- ja aikayksiköiden välinen muuntokerroin on "ic" eli valonnopeus kerrottuna imaginaariyksiköllä, kuten Einsteinin teoksen "Relativity" liitteessä 2 on osoitettu. Suhteellisuusteorian mukaan siis "c":n muuttuminen merkitsisi sitä, että imaginaarinen aikaulottuvuus muuttuisi suhteessa muihin, reaaliarvoisiin avaruudellisiin ulottuvuuksiin.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Muuttuvaa valonnopeutta koskevien teorioiden kannalta on merkittävää, että nykyisin SI-järjestelmässä metri on määritelty matkaksi, jonka valo kulkee tietyn pituisessa sekunnin murto-osassa. Täten jo määritelmästä seuraa, ettei valon nopeuden lukuarvo metreinä sekunnissa voi muuttua. Jos kuitenkin palattaisiin vanhaan määritelmään, jonka mukaan metri oli erään tietyn tangon, metrin prototyypin pituus, olisi periaatteessa mahdollista, että sen avulla mitattu valon nopeus metreinä sekunnissa vaihtelisi; se olisi kääntäen verrannollinen siihen aikaan, jossa valo kulkee tämän prototyypin pituisen matkan. Havainto olisi kuitenkin luontevammin tulkittavissa siten, että jokin dimensioton pituuksien tai aikojen suhde muuttuisi, esimerkiksi metrin prototyypin suhde Planckin pituuteen, sekunnin suhde Planckin aikaan tai molemmat. Jos lisäksi oletetaan, että atomien lukumäärä prototyypissä pysyy vakiona (kuten sen tulisi pysyä, jotta mitta olisi vakaa), mahdollinen havainto, jonka mukaan valonnopeuden lukuarvo muuttuu, olisi tulkittavissa niin, että atomin läpimitan tai Bohrin säteen suhde Planckin pituuteen taikka atomikellossa olevan cesium-133-atomin värähdysajan suhde Planckin aikaan muuttuisi.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Muuan kaukaisia kvasaareja tutkiva ryhmä on väittänyt havaintojen osoittavan, että hienorakennevakion suuruus on aikojen kuluessa muuttunut noin yhden sadastuhannesosan verran. Muut kvasaarien tutkijat ovat kiistäneet tämän tuloksen ja väittäneet, etteivät tarkimmatkaan tutkimukse viittaa tällaiseen. Myöskään havainnot eri isotooppien runsaudesta Oklon luonnollisessa fissioreaktorissa eivät viittaa tällaisiin muutoksiin.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Paul Davies yhteistyökumppaneineen on esittänyt, että jos hienorakennevakion arvo muuttuu, on periaatteessa mahdollista selvittää, aiheutuuko tämä valonnopeuden, alkeisvarauksen vai Planckin vakion muuttumisesta. Tämän ovat kuitenkin muut kiistäneet eikä Daviesin väitettä ole yleisesti hyväksytty.


title: Muuttuva valonnopeus

text:
Kosmologisen teorian, joiden mukaan valonnopeus muuttuu, ovat esittäneet toisistaan riippumatta Jean-Pierre Petit vuonna 1988 John Moffat vuonna 1992,
sekä Andreas Albrecht ja João Magueijo yhdessä vuonna 1998 Tällä teoriallaan he ovat yrittäneet selittää kosmologisen horisonttiongelman ja esittää vaihtoehdon kosmiselle inflaatiolle. On esitetty toinenkin vaihtoehtoinen malli, joka mukaan valonnopeus muuttuisi.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Petit'n teorian mukaan valonnopeuden muutokseen liittyy, että kaikki muutkin avaruuteen ja aikaan liittyvät fysikaaliset vakiot muuttuvat, kuitenkin niin, että kaikki näihin liittyvät yhtälöt ja mittaustulokset pysyvät samoina koko maailmankaikkeuden kehityksen ajan. Einsteinin kenttäyhtälöt pysyvät invariantteina, kun "c" ja "G" muuttuvat sopivalla tavalla. Malli rajoittaa niiden vaihtelua maailmankaikkeuden alkuvaiheen suuren energiantiheyden vallitessa, säteilyn aikakauden alkaessa. Kuitenkin on huomattava, että vaikka tämä oli ensimmäinen julkaistu malli, jonka mukaan valonnopeus muuttuu, ja edelleenkin ainoa, joka sisältää myös lain, jonka mukaisesti se muuttuu, hänen artikkeliinsa ei ole useinkaan viitattu myöhemmässä asiaa käsittelevässä kirjallisuudessa.


title: Muuttuva valonnopeus

text: Moffatin sekä Albrechtin ja Magueijon teorian mukaan valon nopeus oli varhaisessa maailmankaikkeudessa jopa 60 suuruusluokkaa suurempi kuin nykyään, minkä vuoksi laajenevan maailmankaikkeuden kaukaiset osat saattoivat vuorovaikuttaa keskenään. Horisonttiongelmalle ei ole keksitty sellaista ratkaisua, jonka mukaan hienorakennevakio muuttuisi, koska sen vaihtelut eivät muuttaisi suhteellisuusteorian mukaista aika-avaruuden kausaliteettirakennetta. Tämä edellyttäisi, että joko myös gravitaatiovakio muuttuisi tai että suppeaa suhteellisuusteoriaa olisi muutettava. Jotkin muuttuvan valonnopeuden teoriat edellyttävätkin, että suhteellisuusteorian mukaista Lorenzin muunnosta on muutettava tietyllä tavalla. Eräiden uudempien muotoilujen mukaan se kuitenkin pitäisi lokaalisti paikkansa sellaisenaan.


title: Fritz Walter (jalkapalloilija, 1960)

text: Fritz Walter (21. heinäkuuta 1960 Mannheim) on entinen saksalainen jalkapalloilija. Walter pelasi Saksan Bundesliigassa kaikkiaan 348 ottelua vuosina 1983–1997 ja teki niissä 157 maalia. Walter edusti Bundesliigaurallaan kolmea seuraa: SV Waldhof Mannheimia, VfB Stuttgartia ja Arminia Bielefeldia.


title: Fritz Walter (jalkapalloilija, 1960)

text: Walter voitti Stuttgartissa Bundesliigan mestaruuden 1992 ja pääsi UEFA Cupin loppuotteluun 1989.


title: Maria Söderström

text: Maria Irene Söderström (s. 17. huhtikuuta 1974 Helsinki) on suomalainen kestävyysjuoksija ja triathlonisti. Yleisurheilussa hän edustaa HIFK:ta ja vastaa itse valmennuksestaan.


title: Maria Söderström

text: Söderström edusti Suomea maaotteluissa vuosina 1999–2005. Hän voitti 10 000 metrin maaottelujuoksun Helsingissä vuonna 2000. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän sai 10 000 metrillä pronssia 2003 sekä maastojuoksun joukkuekilpailussa kultaa 2002, hopeaa 1999 ja 2003 sekä pronssia 1997, 2000 ja 2001.


title: Maria Söderström

text: Söderström on saavuttanut Kalevan kisoissa 5 000 metrillä hopeaa 2000 ja pronssia 2007. 10 000 metrillä hän sai kultaa 2000 ja 2002, hopeaa 2004 sekä pronssia 2003, 2005 ja 2009. 3 000 metrin estejuoksun Suomen-mestaruuden hän voitti 2003 ja sijoittui kolmanneksi 2004. Puolimaratonin Suomen-mestaruuden hän on voittanut 2000 ja 2001 sekä saanut hopeaa 1998, 2002, 2003, 2004 ja 2007. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän oli toinen 2002 sekä kolmas 1999 ja 2003. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 3 000 metrillä hopeaa 1999 ja 2001 sekä pronssia 1996, 1997 ja 2000.


title: Maria Söderström

text: Söderström on kilpaillut myös triathlonissa ja saavuttanut lajissa SM-mitaleita; sprinttimatkalla hopeaa vuonna 2013 ja pronssia 2012, puolimatkalla kultaa vuonna 2017, hopeaa vuonna 2014 ja 2015 ja pronssia vuonna 2013 sekä perusmatkalla kultaa 2014 ja hopeaa 2013 ja 2015.


title: Filosofinen psykologia

text: Filosofinen psykologia koskee kysymyksiä henkisistä toiminnoista. Katso


title: Uskonnoton etiikka

text: Uskonnoton etiikka on etiikkaa, jonka mukaan moraali ja etiikka ovat inhimillistä alkuperää.


title: Uskonnoton etiikka

text: Ateismin historian yhteydessä mainitaan usein antiikin ajattelija Epikuros ja epikurolaisuus. Useat valistusajan ajattelijat arvostelivat uskontoa. Paroni d'Holbach katsoi teoksessaan "Systéme de la Nature" (1770), että jos ihmiset ymmärtävät itsensä oikein luonnon osana, he voivat oppia että onnellisuus saavutetaan elämällä rauhassa ja sopusoinnussa toisten kanssa.


title: Uskonnoton etiikka

text: Ateismi järjestäytyi länsimaissa 1800-luvulla ateistien, vapaa-ajattelijoiden ja humanistien yhdistyksinä. Vapaa-ajattelijain maailmanliiton kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät hyvyyteen etiikan ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen työn avulla. Kansainvälisen humanistiliiton määritelmän mukaan ”humanismi on demokraattinen ja eettinen elämänasenne, joka katsoo että ihmisellä on oikeus ja velvollisuus antaa omalle elämälleen merkitys ja muoto. Se puolustaa inhimillisempää yhteiskuntaa etiikalla, joka perustuu inhimillisiin ja muihin luonnollisiin arvoihin käyttäen inhimillisiä kykyjä järjen ja vapaan tutkimuksen ilmapiirissä.”


title: Uskonnoton etiikka

text: Etiikassa tutkitaan moraaliin liittyviä kysymyksiä kuten eettisen toiminnan periaatteita, oikeaa ja väärää sekä hyvää elämää. Moraalinormien määrittämistä kutsutaan normatiiviseksi etiikaksi. Normatiivisen etiikan tunnetuimmat suuntaukset jaetaan tavallisesti kolmeen luokkaan: velvollisuusetiikka, seurausetiikka ja hyve-etiikka.


title: Keinumorsian

text: Keinumorsian on Valentin Vaalan ohjaama mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1943. Elokuva perustuu Lauri Haarlan kansannäytelmään "Keinu-morsian", jonka kantaesitys oli Turun Työväen Teatterissa 21. helmikuuta 1942. Elokuva oli 33-vuotiaan Vaalan kahdeskymmenes ohjaus.


title: Keinumorsian

text: Elokuvan aikajännettä laajennettiin käsikirjoitusvaiheessa kattamaan koko vuosi. Maatalon töiden kuvauksia tehtiin Urjalassa. Pääkuvaaja oli Eino Heino, jonka erityisalaa ovat olleet maisemakuvat, mutta tässä elokuvassa niitä kuvasi Aimo Jäderholm, joka kertoo siitä muistelmissaan "Kultainen kamera". Tieto ei ollut kantautunut kriitikko Paula Talaskivelle, joka arvostelussaan kiitteli Heinon kuvaamaksi luulemaansa maisemakuvausta. Tukkisavotan ulkokuvat ovat peräisin aiemmasta Suomi-Filmin lyhytelokuvasta vuodelta 1939.


title: Keinumorsian

text: Elokuva kertoo myllyrengin ja maalaistalon tyttären kivikkoisen rakkaustarinan. Tytön isälle renki ei kelpaa sulhaseksi, ja tämä saa lähteä muualle. Tytär naitetaan vanhempien hyväksymälle varakkaalle vanhemmalle miehelle. Renki palaa töihin entisen morsiamensa taloon, mutta aviomies ei tunnista häntä.


title: Keinumorsian

text: Aikalaiskriitikoiden arvioissa vaikutti taustalla tuore teatteriesitys. Vertailussa elokuva sai sekä kiitosta että moitteita. Nimimerkki -torni- (Ilta-Sanomat) kirjoittaa: ”Teatteri kuultaa kautta linjan elokuvan läpi”, ja lisää, että näytelmä ”ei ole ollut mikään erikoisen kiitollinen elokuvattava”. Olavi Veistäjä (Aamulehti) taas piti elokuvaa ”oivallisena näytteenä siitä, miten näytelmästäkin voidaan muovata filmi, joka ei ole elokuvattua teatteria”.


title: Keinumorsian

text: Monet totesivat että elokuva oli Vaalan kahdeskymmenes mutta ei kuitenkaan hänen parhaimpiaan, muun muassa Paula Talaskivi, (Helsingin Sanomat), ja samaa mieltä oli Hans Kutter (Hufvudstadsbladet).


title: Keinumorsian

text: Televisioesityksen yhteydessä 1982 Markku Tuuli (Katso) arvioi: ”Filmi on kestänyt aikaa paremmin kuin monet muut raskaammalla paatoksella toteutetut maalaisdraamat.”


title: Keinumorsian

text: Eräs 2000-luvun kriitikko näkee pariutumisriiteistä kertovassa elokuvassa mielenkiintoista eroottista kuvasymboliikkaa, joka kuitenkin on hienostuneempaa kuin Teuvo Tuliolla.


title: Norjan laivaston tykkiveneet

text: Norjan laivaston tykkiveneet listaa Norjan laivastossa palvelleet tykkiveneet.


title: Norjan laivaston tykkiveneet

text: Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Yhdysvaltojen aloittaessa rautarunkoisten alusten valmistamisen 1850-1860 puurunkoiset alukset tulivat palveluskelvottomiksi. Norjan kuninkaallinen laivasto siirtyi samalla tykkiveneaikaan. Vuoden 1855 laivastosuunnitelma esitti kahdentoista höyrykäyttöisen tykkiveneen valmistamista. Alukset jaettiin kolmeen eri luokkaan.


title: Norjan laivaston tykkiveneet

text: Vuoden 1877 laivastosuunnitelmassa oli kaksitoista ensimmäisen luokan, 24 toisen luokan ja 46 kolmannen luokan tykkivenettä. Budjettivarat eivät kuitenkaan mahdollistaneet suunnitelman toteuttamista ja sitä supistettiin seuraavien vuosien aikana, minkä lisäksi alusten ominaisuuksia rajattiin. Laivaston hankintoja supisti vielä lisää laivasto- ja armeijaministeriöiden yhdistäminen 1884 puolustusministeriöksi, jolloin samalla puolustushankinnat siirtyivät maavoimia suosivaksi.


title: Norjan laivaston tykkiveneet

text: Ensimmäisen luokan tykkiveneiden tuli omata hyvät merenkulkuominaisuudet, jotta ne kykenisivät toimimaan Norjan pohjoisilla aluevesillä. Ainoastaan neljä valmistettiin ja nekin olivat kaikki keskenään erilaisia.Vuosina 1874-1887 valmistui Carljohansvernin telakalla Hortenissa seitsemän toisen luokan tykkivenettä.


title: Norjan laivaston tykkiveneet

text: Norjan laivastolle valmistettiin vuosina 1840-1845 47 tykkisaloppia, minkä lisäksi vanhoja saloppeja kunnostettiin. Alusmalli oli käytössä jo Napoleonin sodissa. Kahdeksantoista tykkisaloppia muutettiin kolmannen luokan tykkiveneeksi ja loput näistä vanhentuneista aluksista romutettiin.


title: Norjan laivaston tykkiveneet

text: Muutotyöt tehtiin 1872-1883, joiden aikana aluksiin asennettiin kaksi höyrykonetta. Näiden yhteisteho oli noin 70 hevosvoimaa ja niiden avulla alusten nopeus oli noin 6-8 solmua. Alukset aseistettiin yhdellä 17 senttimetrin rihlatulla suustaladattavalla kanuunalla. Aluksen miehistöön kuului 19 miestä.


title: Norjan laivaston tykkiveneet

text: 3. luokan tykkiveneet olivat:


title: Kulttuurikeskus Karjalantalo

text: Kulttuurikeskus Karjalantalo on Joensuun keskustassa Ilosaaressa toimiva rytmimusiikin keskus. Keskus avattiin 11. helmikuuta 2011. Keskus sisältää Joensuun Popmuusikoiden klubi- ja ravintolatoiminnan ja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun pop-jazz- ja kansanmusiikin opetuksen.. Lisäksi talossa on ravintola.


title: Kulttuurikeskus Karjalantalo

text: Joensuun Popmuusikoiden perustama Joensuun Töminä osakeyhtiö vuokrasi keskusta varten huhtikuussa 2010 Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiöltä (KKES) Karjalantalon. Talon koko toiminta siirtyi vuoden 2011 alussa Joensuun Popmuusikot ry:n hallintaan. Aikaisemmin talossa toimi ravintola Puukello ja KKES, ja talo oli erilaisten kokousten, juhlien ja tapahtumien pitopaikka.


title: Kulttuurikeskus Karjalantalo

text: Keskuksessa on neljä Ravintola Kerubi -nimellä toimivaa kokonaisuutta: Kerubin Keittiö, Kerubin Sali, Kerubin Kellari ja keväällä 2011 avautuva Kerubin Terassi. Kerubi-nimi on perua Joensuussa aikaisemmin toimineesta rokkibaarista.


title: Kulttuurikeskus Karjalantalo

text: Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun musiikinkoulutusohjelman toimintaa varten on opetustiloja, kokoustiloja, äänieristettyjä treenikämppiä ja soittoluokkia.


title: KNM Sleipner (1877)

text: KNM Sleipner oli Norjan laivaston vuonna 1877 vesillelaskettu 1. luokan tykkivene.


title: KNM Sleipner (1877)

text: Alus tilattiin Hortenista laivastontelakalta ja sen köli laskettiin telakkanumerolla 56. Alus laskettiin vesille vuonna 1877.


title: KNM Sleipner (1877)

text: Alus modernisoitiin vuonna 1900, jolloin sen mastot ja takilointi poistettiin. Valmistuttuaan se siirrettiin kadettien koululaivaksi, jona se palveli vuoteen 1915. Alus siirrettiin majoitustilaksi ja edelleen vuonna 1921 varastoksi laivaston ilmavoimille.


title: KNM Sleipner (1877)

text: Alus poistettiin lopullisesti palveluksesta vuonna 1932 ja se myytiin romutettavaksi vuonna 1935.


title: KNM Viking (1891)

text: KNM Viking oli toinen Norjan laivaston panssarikansiristeilijästä.


title: KNM Viking (1891)

text: Alus tilattiin Hortenin laivastontelakalta. Se laskettiin vesille 2. huhtikuuta 1891 ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna. Alus luokiteltiin valmistuessaan panssarikansiristeilijäksi 1,4 tuuman panssarikannen perusteella.


title: KNM Viking (1891)

text: "Viking" modernisoitiin 1903, minkä jälkeen sen aseisuksena oli kaksi 4,7 tuuman 44 pituuskaliiperin, neljä kahdentoista naulan ja kuusi kolmen naulan tykkiä sekä yksi 16 tuuman torpedoputki. Alus poistettiin palveluksesta 1920, minkä jälkeen se oli vuodesta 1924 alkaen Norjan punaisen ristin sairaalalaivana.


title: KNM Frithjof (1895)

text: KNM Frithjof oli toinen Norjan laivaston panssarikansiristeilijästä ja se laskettiin vesille laivastotelakalla Hortenissa 1895.


title: KNM Frithjof (1895)

text: Alus muutettiin 1908 koululaivaksi, mistä tehtävästä se poistettiin laivaston palveluksesta 1928.


title: Betoni-Jussi elämäntyöstä

text: Betoni-Jussi elämäntyöstä (lyhyemmin Betoni-Jussi) on yksi suomalaisen elokuva-alan Jussi-palkinnoista, jonka jakaa "Filmiaura". Betoni-Jussi on erikoispalkinto, joka myönnetään merkittävästä elämäntyöstä suomalaisen elokuvan parissa. Betoni-Jussi myönnetään henkilölle; poikkeus on vuosi 1990, jolloin se myönnettiin Tampereen elokuvajuhlat -tapahtumalle. Tavalliset Jussi-patsaat valmistetaan kipsistä, mutta Betoni-Jussi valetaan nimensä mukaisesti betonista.


title: KNM Tordenskjold (1897)

text: KNM Tordenskjold oli Norjan laivaston toisessa maailmansodassa palvellut Tordenskjold-luokan rannikkopanssarilaiva, joka osallistui Norjan puolustukseen Saksan hyökättyä maahan huhtikuussa 1940.


title: KNM Tordenskjold (1897)

text: Alus tilattiin 1896 Armstrongin Low Walkerin telakalta Elswickistä. Suunnittelijana oli Phillip Watts. Sen köli laskettiin 18. maaliskuuta 1896 telakkanumerolla 649 ja alus laskettiin vesille 10. maaliskuuta 1898. Aluksen viimeiset telakan koeajot päättyivät vielä samana vuonna 10. kesäkuuta ja se luovutettiin tilaajalle 2. huhtikuuta.


title: KNM Tordenskjold (1897)

text: "Tordenskjold" siirrettiin ensimmäisen maailmansodan päätyttyä 1918 koululaivaksi, missä tehtävässä se teki kahdeksantoista koulutuspurjehdusta. Alus todettiin sotaan kelpaamattomaksi 1930-luvun puolivälissä. Saksan hyökättyä Norjaan huhtikuussa 1940 alus jäi saksalaisille.


title: KNM Tordenskjold (1897)

text: Saksan laivasto muutti aluksen ilmatorjuntatehtäviin aseistettuna 10,5 cm ilmatorjuntatykeillä ja nimesi sen "Nympheksi".


title: KNM Tordenskjold (1897)

text: Alus palautettiin Saksan antauduttua ja Euroopan sotatoimien päätyttyä Norjan laivastolle, joka sijoitti sen majoituskäyttöön. Alus myytiin romutettavaksi 1948.


title: Elswick (Newcastle upon Tyne)

text: Elswick on alue Newcastle upon Tynen kaupungissa Englannissa. Se sijaitsee kaupungin länsiosassa ja rajoittuu Tynejokeen. Koillisen hiilikaivosteollisuudesta on ensimmäinen maininta vuodelta 1330, jolloin kirjattiin, että Tynemouthin priori antoi ”Elstewykeen” luvan Heygrove-nimiselle hiilikaivokselle viiden punnan vuosivuokralla. Elswickin nimi tunnetaan William Armstrongin suurista sotatarvike- ja meriteollisuustehtaista "Mitchell & Co. Elswick Park", jotka liittyvät samannimiseen vanhaan kartanoon, joka nyt on virkistysaluetta.


title: Elswick (Newcastle upon Tyne)

text: Alueen väkiluku on 11 325, mikä on 4,4 prosenttia Newcastlen koko väestöstä. Alueen väestöstä 33 prosentilla on auto, kun kaupungissa keskimäärin auton omistajia västöstä on 54,7 prosenttia.


title: Elswick (Newcastle upon Tyne)

text: Elswickissä on kaksi alakoulua, St Michael’s RC ja Canning Street ja yksi esikoulu. Alueella on myös Newcastle College.


title: Elswick (Newcastle upon Tyne)

text: Elswickissä on Cruddas Parkin kirjasto. Elswickin puisto ja uima-allas sijaitsevat myös alueella, ja siellä on tenniskenttiä ja sateelta suojattuja 5 A Side -pelipaikkoja.


title: Elswick (Newcastle upon Tyne)

text: Alueen 5 886 rakennuspaikasta 12,9 % on rakentamattomia, mikä on yli kaksinkertainen luku verrattuna kaupungin keskimääräiseen 5,3 prosenttiin. Omistaja asuu 28,6 % asunnoista, mikä on paljon vähemmän kuin kaupungissa keskimäärin: 53,3 %.


title: Elswick

text: Elswick voi viitata seuraaviin:


title: Elswick (Lancashire)

text: Elswick on kylä ja pitäjä ("civil parish") Fylden kunnassa Lancashiressa Englannissa. Elswickissä oli 1 079 asukasta vuonna 2011. Kylä tunnetaan lähinnä Bonds of Elswick -jäätelötehtaastaan. Kylässä on myös palkittu ravintola The Ship ja Boot and Shoe -pubi.


title: Poliisien Palloseura

text: Poliisien palloseura (PPS) on vuonna 1967 perustettu helsinkiläinen pääasiassa lentopallon erikoisseura. Aluksi seura keskittyi poliisien kuntourheiluun, mutta aloitti tavoitteellisen kilpaurheilun 1970-luvulla. Vuonna 1981 PPS nousi lentopallon mestaruusliigaan. Seura pelasi liigassa aina vuonna 1998 tapahtuneeseen edustusjoukkueen konkurssiin saakka. Parhaat saavutukset olivat SM-pronssi vuonna 1996 ja Suomen cupin voitto vuosina 1983 ja 1996.


title: Poliisien Palloseura

text: Tällä hetkellä seuralla on naisten I-sarjassa pelaava joukkue sekä ikämies- ja -naisjoukkueita.


title: PPS

text: PPS voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kärppähait

text: Kärppähait ("Hemigaleidae") on luomihaikalojen lahkoon kuuluva merissä elävä kalaheimo.


title: Kärppähait

text: Kärppähaihin kuuluu seitsemän tai kahdeksan lajia neljässä suvussa.Kärppähaiden heimon lajeja tavataan läheltä rannikkoa Atlantin itäosista sekä indopasifisen merialueen rannikkoseuduilta. Lajit elävät veden pintakerroksista aina 100 metrin syvyyteen.


title: Kärppähait

text: Kärppähait ovat suhteellisen pieniä haita ja ovat yleensä alle 1,4 metriä pitkiä. Suurikokoisin laji "Hemipristis elongatus" kasvaa noin 240 cm pitkäksi. Kärppähait ovat solakoita ja väritykseltään harmaita. Lajien silmät ovat soikeat ja silmien takana sijaitsevat hengitysaukot pienet. Selkäevistä etummainen on korkeampi ja takimmainen evistä on noin kaksi kolmasosaa etummaisen korkeudesta. Kärppähait muistuttavat koirahaita ja tiikerihaita, mutta eroaa koirahaista pyrstöeduskuoppansa ja tiikerihaista toisen selkäevänsä perusteella.


title: Kärppähait

text: Kärppähaiden ravintoa ovat pienet kalat, pääjalkaiset, äyriäiset ja piikkinahkaiset. Hampaat ovat pienet tai keskikokoiset ja niitä on kummassakin leuassa 25–43. Eri sukujen lajit eroavat toisistaan hampaisen määrän ja muodon perusteilla. Erilaiset hampaiden muodot ovat sopeutuma erilaisiin saaliseläimiin.


title: Kärppähait

text: Kärppähaiden heimon lajien ei tiedetä hyökänneen ihmisten kimppuun. Joitakin lajeja pyydystetään ja syödään. Suurimpien lajien eviä myydään ja niiden öljyjä voidaan käyttää vitamiinilisänä. Kärppähait ovat kuitenkin harvinaisempia kuin tiikerihait tai vasarahait, eikä niiden pyytämisen ole niin suurta eikä taloudellisesti yhtä merkittävää.


title: Matti Jakobsson

text: Matti Antero Jakobsson (s. 1951 Turku) on suomalainen tietojenkäsittelytieteilijä ja Vaasan yliopiston entinen rehtori.


title: Matti Jakobsson

text: Jakobsson toimi Vaasan yliopiston rehtorina elokuusta 1998 joulukuuhun 2014. Hän oli kyseisen yliopiston historian viides rehtori. Jakobsson on työskennellyt Vaasassa vuodesta 1979, jolloin hänestä tuli silloisen Vaasan kauppakorkeakoulun tietojenkäsittelyopin lehtori. Vuonna 1983 hän aloitti tietojenkäsittelyopin apulaisprofessorina ja vuonna 1990 tietotekniikan professorina. Rehtorikautensa päätyttyä Jakobsson jatkoi vielä Vaasan yliopiston palveluksessa tittelillä johdon neuvonantaja. Akateemisen uransa alussa hän työskenteli vuosina 1975–1979 tietojenkäsittelyopin assistenttina ja matemaatikkona Turun yliopistossa. Sittemmin hänet on nimitetty Turun yliopiston tietojenkäsittelyopin dosentiksi.


title: Matti Jakobsson

text: Jakobsson on koulutukseltaan filosofian tohtori, joksi hän väitteli vuonna 1981, pääaineenaan tietojenkäsittelyoppi. Tätä ennen hän oli valmistunut filosofian kandidaatiksi vuonna 1975, pääaineenaan sovellettu matematiikka, ja filosofian lisensiaatiksi vuonna 1978. Hän opiskeli Turun yliopistossa.


title: Etu-Kaukasia

text: Etu-Kaukasia (myös "Ciskaukasia", ) on Venäjällä Kaukasusvuoriston pohjoispuolella sijaitseva maantieteellinen alue. Laajemmin se muodostaa osan Pohjois-Kaukasiaa.


title: Etu-Kaukasia

text: Alue rajoittuu pohjoisessa Kuman–Manytšin vajoamaan, lännessä Asovanmereen ja Kertšinsalmeen sekä idässä Kaspianmereen. Lännessä siihen kuuluu Kubanin–Asovanmeren alanko, Kubanin alajuoksun eteläpuolella sijaitseva loiva tasanko, Kubanjoen suisto sekä siihen liittyvä Tamanin niemimaa. Keskiosassa ovat Stavropolin ja Terekin–Sunžan ylängöt sekä niiden välisellä tasangolla kohoava Mineralnyje Vodyn vuoriryhmä (Beštau, Mašuk, Železnaja ym.). Itäosa käsittää Terekin–Kuman alangon.


title: Etu-Kaukasia

text: Etu-Kaukasian länsi- ja keskiosat ovat tärkeää maatalousaluetta. Idän puoliaavikkoa käytetään laidunmaana. Seudulla on öljy- ja kaasuesiintymiä.


title: Pohjois-Kaukasia

text: Pohjois-Kaukasia () on Venäjään kuuluva maantieteellinen alue. Se käsittää Etu-Kaukasian sekä Kaukasuksen pääjonon pohjoisrinteet Azerbaidžaniin kuuluvaa vuoriston itäosaa lukuun ottamatta. Pohjois-Kaukasiaan luetaan myös Ison-Kaukasuksen etelärinne lännestä aina Abhasian rajalle saakka.


title: Pohjois-Kaukasia

text: Maantieteellisessä Pohjois-Kaukasiassa sijaitsevia hallinnollisia alueita ovat Krasnodarin ja Stavropolin aluepiirit, Adygeia, Karatšai-Tšerkessia, Kabardi-Balkaria, Pohjois-Ossetia, Ingušia, Tšetšenia ja Dagestan. Siihen kuuluu myös Rostovin alueen eteläosa sekä osa Kalmukiasta.


title: Pohjois-Kaukasia

text: Pohjois-Kaukasian talousalue käsittää edellä mainittujen alueiden lisäksi koko Rostovin alueen. Sen ulkopuolelle jää Etu-Kaukasiaan kuuluva Kalmukian länsiosa.


title: Pohjois-Kaukasia

text: Pohjois-Kaukasiaa ja siihen kuuluvia tasavaltoja kutsutaan usein "Pohjois-Kaukasukseksi". Suositeltavampaa on käyttää nimitystä "Pohjois-Kaukasia", koska kaikki tasavallat käsittävät Kaukasusvuoriston lisäksi myös tasankoseutuja, joilla asuu suurin osa väestöstä.


title: Press-on-Regardless Rally

text: Press-on-Regardles rally on Detroitissa järjestettävä tierallikilpailu. Kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1949 ja vuodesta 1950 lähtien kilpailu on järjestetty aina vuosittain. Vuosina 1973 ja 1974 kilpailu oli mukana WRC-kalenterissa, jolloin kilpailun voittivat kanadalainen Walter Boyce ja ranskalainen Jean-Luc Thérier. Suomalaisista kilpailun ovat voittaneet Taisto Heinonen vuonna 1979 ja Hannu Mikkola vuonna 1983. Nykyään kilpailu on osa rallin Amerikan-mestaruussarjaa.


title: Kansankirjasto

text: Kansankirjastot olivat lähinnä suomenkieliselle alemmalle kansanluokalle, rahvaalle, tarkoitettuja kirjastoja. Kansankirjastotoiminta sai varsinaisesti alkunsa hieman ennen 1800-luvun puoliväliä, ja se oli osa Suomen autonomian ajan itsenäistymiseen johtavaa valtakunnallista kehitystä. Kansankirjastoaate levisi Suomeen Ruotsista, jossa useat seurakunnat olivat perustaneet kirjastoja sivistysmielessä halukkaille lukijoille. Suurin syy aatteen leviämiseen Suomessa oli kuitenkin yleisen kansallisen herätyksen vaikutus.


title: Kansankirjasto

text: Toimeenpanevana voimana kansankirjastotoiminnassa olivat ylioppilaat ja sivistyneistö. Myöhemmin tärkeässä roolissa kirjastotoiminnan elvyttämisen kannalta oli Kansanvalistusseura. Kansankirjastotoiminta oli luonteeltaan rahvasta holhoavaa valistustyötä, jota ylempi kansanluokka sääteli. Kansankirjastojen tarjoamat kirjat valittiin tarkasti – tarkoituksena oli, että niiden tuli edistää lukijoiden henkistä kehitystä ja nostaa koko kansan sivistystasoa. Kirjastoja pidettiin sekä hyödyllisinä että tarpeellisina, koska kirjojen toivottiin ohjaavan rahvasta pois paheellisista vapaa-ajanviettotavoista sekä parantavan sivistyksen myötä rahvaan taloudellista ja moraalista tilaa.


title: Kansankirjasto

text: Kansansivistystyön piiriin kuuluvan kirjastotoiminnan ehdottomina edellytyksinä olivat kansankielisen kirjallisuuden synty ja monipuolistuminen, lukutaidon yleistyminen sekä kirjatietoon pohjautuvan sivistystason nousun merkityksen ymmärtäminen. Kansankirjastoaate ei missään nimessä ollut yksi yhtenäinen aate, jolla olisi ollut tietty päämäärä. Yhteisenä nimittäjänä koko kansankirjastoaatteen sisällä oli kuitenkin kansallisuusajattelu ja siitä nouseva kansanvalistustyö. 1800-luvun kansankirjastoaatetta leimasi myös vahvasti uskonnollinen filantropia, joka yhdisti suomalaisen yhteiskunnan kehittäjinä ja uudistajina herännäisyyden, kansallisuusliikkeen ja vapaamielisyyden.


title: Kansankirjasto

text: Kansankirjastojen aika päättyi 1900-luvun alussa, kun ne muutettiin vähitellen kaikille kansanluokille suunnatuiksi yleisiksi kirjastoiksi amerikkalaisten ja anglosaksisten kirjastonäkemysten vaikutuksesta.


title: Kansankirjasto

text: Kansankirjastoja edelsivät papiston kirkonkirjastot ja lukuseurojen kirjastot, joita alkoi esiintyä Suomessa 1700-luvun lopulla. Lisäksi oli yksityishenkilöiden pitämiä kirjastoja. Edellä mainittujen kirjastojen toiminta ei kuitenkaan juurikaan ulottunut suomenkieliseen rahvaaseen.


title: Kansankirjasto

text: Ensimmäisenä oppimattomalle kansalle suunnattuna kansankirjastona pidetään vapaaherra Rabbe Gottlieb Wreden perustaman Anjalan Regina-koulun kirjastoa. Koulu perustettiin vuonna 1802 ja kirjasto luultavasti hieman sen jälkeen – ensimmäiset maininnat kirjaston lainausmaksuista löytyvät koulun tilikirjasta vuodelta 1808. Kirjaston käyttö ei kuitenkaan ilmeisesti ollut kovin vilkasta ja Regina-koulun kirjastoa pidetäänkin merkittävänä lähinnä siksi, että se on ensimmäinen tunnettu kansankirjastoyritys. Regina-koulun kirjasto oli kuitenkin aikaansa edellä, koska kului kauan, ennen kuin se sai seuraajia. Ennen vuotta 1845 perustettiin Regina-koulun kirjaston lisäksi vain neljä muuta: Tampereen Lainakirjastoseura sekä Weckströmin (Pohjan pitäjä), Sadelinin (Hammarland) ja ilmeisesti Europaeuksen (Ylinen) kirjastot.


title: Kansankirjasto

text: Kaarle Werkon 1879 kansankirjastoista keräämistä tiedoissa kerrotaan Regina-kirjastosta seuraavasti: ”Kirjoja saapi lainata ja pitää maksutta vuoden ajan. Kirjastossa on enimmäkseen uskon-opillisia ja eräitä historiallisia, luonnontieteellisiä kirjoja ja vähän romaneja. Sääntöjä ei ole. Kirjaston raha-arvo arviolta on 350 m:kaa. Kirjastonhoitaja: kiertokouluttaja O. Rosvall, palkkiotta.”


title: Kansankirjasto

text: Useat kansansivistyksen asialla olleet henkilöt julkaisivat 1800-luvun alkupuolella kirjoituksia, joissa kannatettiin kansankirjastojen perustamista. Suomen kansankirjastoliikkeen isänä pidetään kuitenkin Juho Pynnistä, viipurilaista kauppapalvelijaa, joka kehotti kirjastojen perustamiseen lehtikirjoituksin 1840-luvun puolivälissä. Kirjoitukset, joita jälkipolvet ovat nimittäneet ”Pynnisen herätyshuudoksi”, saivat osakseen suurta mielenkiintoa suomenkielisissä lehdissä, toisin kuin muiden aiemmin samaa asiaa ajaneiden. Ilmeisesti kansallisen herätyksen vaikutuksesta kirjastoaate alkoi saada vastakaikua. Pynninen ryhtyi myös käytännön toimiin kirjaston perustamiseksi. Hän perusti Viipuriin vuonna 1846 kirjaston, joka oli melko pienestä kävijämäärästä huolimatta toiminnassa vuoteen 1861 asti, jolloin Viipuriin perustettiin yhteinen kaupunginkirjasto.


title: Kansankirjasto

text: Edellä mainittujen seikkojen ansiosta kansankirjastoja perustettiin alussa vilkkaimmin Viipurin läänissä. Vuoteen 1850 mennessä Suomessa perustettiin 19 pitäjänkirjastoa, joista kahdeksan Viipurin lääniin. 1850-luvulla uusia kansankirjastoja syntyi jo melko nopeasti, mutta todellisena kansankirjastojen perustamisen vuosikymmenenä voidaan pitää 1860-lukua, jolloin perustettiin 242 kansankirjastoa. Silloin saivat myös alkunsa useat Suomen kaupunginkirjastoista. Vuoteen 1875 mennessä kansankirjastoja oli perustettu yhteensä jo 436 kirjastoa.


title: Kansankirjasto

text: Kansankirjastoaatteen taustalla olleen kansallisuusaatteen keskeisenä teemana oli ajatus kansankielen suosimisesta ja kansankielisen kirjallisuuden levittämisestä. Kansankirjastojen merkitystä pidettiin tässä suhteessa oleellisena alusta asti, mutta suurena puutteena olivat kansankirjallisuuden vähäinen määrä ja laatu sekä kansalaisten lukuhaluttomuus. Lisäksi poliittiselta fennomanialta haluttiin viedä toiminnan mahdollisuudet ja siksi sensuurisäännöksiä käytettiin viemään suomenkielisiltä oikeus omankielisen kirjallisuuden levittämiseen. Myös nälkävuosi 1868 teki hallaa kansankirjastoille aiheuttaen henkistä väsymystä ja monien pitäjien lainakirjastojen joutumisen melkein unohduksiin. Näiden ongelmien takia monen kansankirjaston toiminta hiljeni ja kirjastoja lakkautettiin.


title: Kansankirjasto

text: Alkuinnostuksen jälkeisessä kansankirjastojen toiminnan hiipumisessa tapahtui ratkaiseva käänne, kun vuonna 1874 perustettu Kansanvalistusseura ryhtyi kansankirjastojen valtakunnalliseksi yhdyssiteeksi ja otti kansankirjastojen toiminnan hoitaakseen vuosisadan viimeisellä neljänneksellä. Siitä huolimatta, että kansankirjastoliike pyrki erilleen muusta kansanvalistustyöstä, juuri Kansanvalistusseuran hoidossa kirjastoliike voimistui ja kasvoi niin, että sen myöhemmät kehitysvaiheet olivat mahdollisia. Kansanvalistusseura alkoi jakaa kansankirjastoille säännöllistä avustusta vuonna 1896, mikä nosti kansankirjastotyön tasoa huomattavasti 1890-luvulla.


title: Kansankirjasto

text: Kansanvalistusseuran toimikunta ja vuodesta 1893 seuran kirjastovaliokunta toimivat kansankirjastotyön johdossa vuoteen 1910 saakka, jolloin Suomen Kirjastoseura syntyi. Senkin jälkeen Kansanvalistusseura oli johdon toiminnassa mukana Valtion Kirjastotoimiston perustamiseen asti vuonna 1922.


title: Kansankirjasto

text: Rahvaan kansankirjastotyö eriytyi voimakkaasti 1890-luvulla erilaisten seurojen ja työväenyhdistysten kautta vastavetona sille, että kansankirjastotoiminnasta puuttui luottamus itse kohteeseen, rahvaaseen. Kansanvalistusseuran toiminta oli ollut suomenkielisen eliitin säätelemää ylhäältä alaspäin suuntautuvaa valistustyötä – kansankirjastoja perustaneet ylioppilaat ja sivistyneistö sekä Kansanvalistuseura pyrkivät holhoamaan kansankirjastotoimintaa, mikä rajoitti rahvaan osallistumismahdollisuuksia.


title: Kansankirjasto

text: 1890-luku oli kaikkein vilkkain kirjastojen perustamisen vuosikymmen, jolloin perustettiin eräiden laskelmien mukaan yli 700 kirjastoa. Kirjastojen lukumäärän äkillinen kasvu johtui nimenomaan eri järjestöjen toiminnan samanaikaisesta vilkastumisesta – nuorisoseuraliike, raittiusliike ja työväenliike levisivät ympäri maan ja jokainen niistä perusti myös omia kirjastojaan. Toimeenpanevana voimana järjestöissä olivat yleensä valistuneimmat kansalaiset, ensimmäisen polven sivistyneet ja kansaa lähimpänä olleet säätyläiset.


title: Kansankirjasto

text: Kirjastojen kehittäminen oli Suomessa pitkään yksityisten tahojen varassa. Kirjastotoimi jäi valtion taholta hyvin vähälle huomiolle. Kun valtio aloitti kirjastotoimen johtamisen vuonna 1921, jokaisessa kaupungissa oli jo oma kunnallinen kirjasto. Maaseudulla kunnallisen kirjastotoimen kehitys oli kuitenkin huomattavasti hitaampaa. Sitä mukaa kun kunnankirjastoja perustettiin, niihin liitettiin useimmat yhdistysten kirjastoista. Yhdistykset pitivät itsellään yleensä vain pienen käsikirjaston. Kirjastojen yhdistymisen takia kirjastojen lukumäärä pieneni samalla, kun kirjastojen sidos- ja lainaluvut kasvoivat.


title: Kansankirjasto

text: Kansankirjastot muutettiin vähitellen koko kansalle suunnatuiksi yleisiksi kirjastoiksi 1900-luvun alussa, kun amerikkalaiset ja anglosaksiset kirjastonäkemykset rantautuivat Suomeen. Yleisten kirjastojen myötä pyrittiin poistamaan kirjaston 1800-luvulla saama hyväntekeväisyyden ja köyhäinavun leima. Sen seurauksena myös kirjavalikoimia laajennettiin ja siirryttiin suljetusta hyllyjärjestelmästä avoimeen, jossa asiakkaat pääsivät itse käsiksi kirjoihin.


title: Kansankirjasto

text: Kuten sanottu, kansankirjastot oli tarkoitettu alemmille kansanluokille. Kirjastojen perustajat ja johtokuntiin kuuluneet olivat yleensä pappeja, lukkareita ja opettajia sekä vuosisadan vaihteesta lähtien nimismiehiä, lääkäreitä ja talollisia, jotka eivät juuri käyttäneet kansankirjastoja. Kansankirjastojen käyttäjäkuntaan kuului mm. mäkitupalaisia, torppareita, tinaajia, kauppa-apulaisia, renkejä ja paikoin myös ”herraskaisia” talollisia.


title: Kansankirjasto

text: Toisille lukeminen oli keino paeta todellisuutta, mutta toiset pyrkivät lukemisen ja sivistyksen avulla ylöspäin yhteiskunnan hierarkiassa. Monin paikoin kansankirjastojen käyttö oli vähäistä ja toiminta hiipui alkuinnostuksen jälkeen. Toisaalla tultiin yli kymmenenkin kilometrin päästä jalkaisin lainaamaan luettavaa. 1800-luvulta ei ole säilynyt minkäänlaisia tilastotietoja lainaajista ja tiedot perustuvat lähdeaineistojen hajamainintoihin.


title: Kansankirjasto

text: Kirjastoja hoitivat niiden perustajat, useimmiten papit tai heidän rouvansa. Kansakoulujen perustamisen jälkeen kirjastonhoitajina toimivat yleensä opettajat. Alkuun kirjastonhoitajat eivät saaneet työstään palkkaa, vaan sitä pidettiin kutsumustyönä. Kaupungeissa, joiden kirjastot myös olivat enemmän auki, ryhdyttiin maksamaan palkkaa aiemmin kuin maaseudulla.


title: Kansankirjasto

text: Kirjastojen rahoitus tuli sekalaisista lähteistä. Julkisista varoista annetut avustukset olivat aluksi vähäisiä ja yleensä tilapäisiä. 1800- luvun jälkipuoliskolla monet kunnat tukivat kirjastoja koira- tai viinaveroista saaduilla rahoilla tai lainajyvästön varoilla. Vuonna 1903 vain kymmenen prosenttia kunnista avusti kirjastojaan säännöllisesti.


title: Kansankirjasto

text: Suurin osa kansankirjastoista perustettiin yksityisten lahjoitusten avulla. Joko kirjaston perustaja tai useammat säätyläiset yhdessä lahjoittivat kirjoja. Yliopistojen osakunnat perustivat kirjastoja lähettämällä kirjakokoelmia pitäjiin. Keräysten tai arpajaisten järjestäminen oli yleistä. Esimerkiksi Forssan tehtaan kirjaston perustamiseen vuonna 1866 lahjoitti rahaa 17 herrashenkilöä ja 330 työntekijää. Tehtaan kirjastolla oli myös vuosittainen käyttömaksu (neljä tai kaksi markkaa) ja tehdas lahjoitti vuosittain 60 markkaa kirjastolle.


title: Kansankirjasto

text: Jos kirjaston perustamisen jälkeen ei huolehdittu rahoituksesta ja kokoelman kartuttamisesta, hiipui kirjaston toiminta vuodessa tai kahdessa kun lainaajat olivat lukeneet kaikki kirjat. Parhaat tulokset saatiin, kun kirjasto oli perustettu talosta taloon kiertäneellä varojen keruulla, jolloin ihmiset tunsivat sen omakseen. Lainausmaksuista kertyi rahaa, mutta niin vähän, ettei se riittänyt kirjojen ostamiseen. Maksuista pyrittiin eroon ja köyhimmät oli yleensä vapautettu niistä. Myös seurakunnat rahoittivat kirjastoja erilaisilla seurakuntalaisilta kerättävillä maksuilla ja kinkereillä kerätyillä lahjoituksilla.


title: Kansankirjasto

text: Kansankirjastoaatteen mukaan kansankirjastojen tarjoamien kirjojen tuli edistää lukijoiden henkistä kehitystä ja koko kansan sivistystasoa. Vuonna 1906 perustettu kansankirjastokomitea katsoi, ettei kirjastoista pidä sulkea pois ”arvokkaita puolueen tai lahkon käsityskannasta poikkeavia esityksiä”, mutta ”epäsiveellinen, rikoksiin kiihottava kirjallisuus ja myös muulla tavoin ala-arvoinen kirjallisuus” tuli poistaa kirjastoista. Koska sosialistista kirjallisuutta pidettiin propagandana, sitä ei hankittu kansankirjastoihin. Tämä ratkaisu johti osaltaan työväenkirjastojen perustamiseen.


title: Kansankirjasto

text: Sanomia Turusta -lehdessä ilmestyi vuonna 1856 tiettävästi ensimmäinen luettelo kansankirjastoille suositelluista kirjoista. Luettelon lyhentämiseksi siitä oli jätetty pois uskonnollinen kirjallisuus – se sisälsi 34 taloutta käsittelevää kirjaa, 23 historiallista, 8 lainopillista, 11 luonnontieteellistä ja 44 kaunokirjallista teosta. Luettelon oli ilmeisesti tehnyt lehden toimittaja lehtori Gustaf Erik Eurèn, joka julkaisi kansankirjasia, mm. Apinjat ja gorillat sekä Taitava ja toimellinen juuston tekiä.


title: Kansankirjasto

text: Vuonna 1861 kirjanpainaja G. L. Söderström julkaisi luettelon kansankirjastokirjallisuudesta. Ajan hengestä kertoi se, että luettelon yli tuhannesta teoksesta lähes puolet oli hengellistä luettavaa, muun muassa Lutheria, Renqvistiä ja Ryleniä. Historiallisista ja maantieteellisistä teoksia olivat muun muassa Ahlqvistin matkamuistelmat ja Yrjö Koskisen Nuijasodan historia. Kaunokirjallisuudesta mainitaan Juteini, Lagervall, Oksanen ja Runeberg sekä Kantele, Kalevala, Kanteletar ja Suomen kansan satuja ja tarinoita. Ulkomaista kirjallisuutta edustivat mm. Setä Tuomon tupa, Kultala, Genoveva ja Andersenin sadut. Monissa kirjastoissa oli enimmäkseen uskonnollista kirjallisuutta. Postilloja, raamattuja, saarnakirjoja, virsikirjoja, yms. saattoi olla kymmeniä kappaleita.


title: Kansankirjasto

text: Kansanvalistusseuran otettua kirjastoasiat hoitoonsa 1874 se laati luettelon kansankirjastoille sopivista kirjoista. Luettelo oli hyvin suppea: Yrjö Koskisen Suomen historiat, Stefan Löfvingin päiväkirja, Suomen tilastollinen käsikirja, pari saarnakokoelmaa ja ainoana kaunokirjallisena teoksena Sandeaun Lokkiluoto. Vuonna 1883 julkaistiin sen vuoden kalenterissa laajempi 200 kirjan luettelo, jossa oli myös suositeltuja lehtiä: Kyläkirjasto ja sen kuvalehti, Walvoja, Suomen kuvalehti, Kirjallinen Kuukauslehti ja Pääskynen.