title: Standardivetyelektrodi

text: Standardivetyelektrodi koostuu lasisesta ulkokuoresta, jonka sisällä on katalyyttinä toimiva hienojakoisella platinalla päällystetty platinalevy. Platinalevy on yhteydessä liuokseen, jossa protonien eli vetyionien aktiivisuus on 1 mol/dm. Elektrodin läpi kuplitetaan vetykaasua yhden baarin paineella. Tällöin reaktio, jonka standardipotentiaaliksi on sovittu 0 V, on


title: Tobias Stephan

text: Tobias Stephan (s. 21. tammikuuta 1984 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa NLA-joukkue HC Servette Genèveä.


title: Tobias Stephan

text: Stephan on Kloten Flyersin kasvatti. Hän kuitenkin pelasi ensimmäisen pääsarjatason ottelunsa Nationalliga A:n EHC Churissa kaudella 2001–2002. Stephanin tulokaskauden päätteeksi Dallas Stars varasi hänet NHL:n varaustilaisuudessa toisen kierroksen alkupäässä. Stephan siirtyi takaisin Kloteniin, jossa pelasi vuoteen 2006 asti.


title: Tobias Stephan

text: Kaudeksi 2006–2007 Stephan siirtyi Dallasin organisaatioon. Hän vietti koko kauden seuran farmijoukkueessa AHL-liigan Iowa Starsissa. Kaudella 2007–2008 Stephan pelasi ensimmäisen ottelunsa NHL:ssä, viettäen kuitenkin muutoin koko kauden AHL-liigassa. Seuraavalla kaudella hän pelasi kymmenen ottelua Dallasissa, Marty Turcon varamaalivahtina.


title: Tobias Stephan

text: Stephan palasi Sveitsiin kaudella 2009–2010 ja siirtyi HC Servette Genèven joukkueeseen.


title: Tobias Stephan

text: Stephan on edustanut Sveitsin maajoukkuetta useissa kisoissa. Hän pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2001 ja 2002, joista ensimmäisissä hän voitti hopeaa. Nuorten MM-kisoissa Stephan on pelannut 2003 ja 2003. Aikuisten kisoissa Stephan pelasi ensimmäistä kertaa vuonna 2010, ja on tämän jälkeen edustanut maataan 2011 ja 2012.


title: Alata

text: Alata on maalaiskunta Gaon alueen Ménakan piirissä Malissa. Sen keskuspaikka Tedjerit (Tedjarett, Teguerert) sijaitsee Saharan ja Sahelin siirtymäalueella 120 kilometriä Ménakasta pohjoiseen. Kunnassa on 2 900 asukasta (vuonna 2009).


title: Alata

text: Alatan kunnan pinta-ala on noin 7 000 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Ménakan piirin Tidermènen ja idässä Inekarin kuntiin, lännessä Gaon piiriin ja pohjoisessa Kidalin alueeseen. Maisemaa leimaavat tasangot, hiekkadyynit, kukkulat, kalliorinteet ja laaksot.


title: Alata

text: Alue on puoliaavikkoa. Lyhyen sadekauden aikana sataa keskimäärin 100–200 millimetriä. Vesistöt ovat vadeja ja sadekauden jälkeen kuivuvia lampia. Ainoa pysyvä lampi on Sahène. Suolaisella arolla kasvaa heiniä ja pensaita. Eläinkuntaan kuuluu šakaaleja ja hyeenoita.


title: Alata

text: Alatan kunta on erotettu Tidermènestä vuonna 2001. Se käsittää 16 paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat tuaregeja.


title: Alata

text: Seudun pääelinkeino on paimentolaisuuteen perustuva karjanhoito. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja kamelit. Lisäksi harjoitetaan hyvin pienimuotoista maanvijlelyä, kaupankäyntiä ja käsityöläisammatteja.


title: Alata

text: Kunnassa toimii yksi alakoulu. Alueella liikkuu kiertävä sairaanhoitaja apulaisineen. Vesihuolto käsittää kaksi kaivoa ja kaksi porakaivoa. Teguerertissa, Infalfalanessa ja Sahenissa on aidattomat torialueet.


title: Panagiótis Pikramménos

text: Panagiótis Pikramménos (, s. 26. heinäkuuta 1945 Ateena, Kreikka) on kreikkalainen tuomari. Hän toimi Kreikan pääministerinä 16. toukokuuta ja 20. kesäkuuta 2012 välisen ajan.


title: Panagiótis Pikramménos

text: Pikramménos valmistui Ateenan saksalaisesta koulusta () vuonna 1963. Ateenan yliopistossa hän luki lakia ja valmistui vuonna 1968. Pikramménos työskenteli tämän jälkeen lakimiehenä Ateenassa ja Lontoossa. Hän suoritti maisterin tutkinnon julkisoikeudessa Pariisin II yliopistossa (). Pikramménos työskenteli Kreikan hallinto-oikeudessa vuodesta 1976 lähtien ja vuonna 1981 hänestä tuli hallinto-oikeuden varatuomari. Heinäkuussa 2009 hänet nimitettiin hallinto-oikeuden puheenjohtajaksi.


title: Panagiótis Pikramménos

text: Kreikan toukokuun 2012 parlamenttivaalien jälkeisten hallitusneuvottelujen epäonnistuttua, nimitettiin Pikramménos Kreikan väliaikaiseksi pääministeriksi. Hän vannoi virkavalansa 16. toukokuuta. Pikramménos oli maan 184. pääministeri ja hän johti väliaikaishallitusta, jonka ainoa tehtävä oli järjestää uudet parlamenttivaalit. Vaalit pidettiin 17. kesäkuuta. Pikramménoksen väliaikaishallitus astui virkaansa 17. toukokuuta. Uudet vaalit voittanut Uusi demokratia -puolueen Antónis Samarás seurasi Pikramménosta pääministerinä 20. kesäkuuta.


title: Tidermène

text: Tidermène on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Gaon alueen Ménakan piirissä Malissa. Se sijaitsee Saharan ja Sahelin siirtymäalueella 80 kilometriä Ménakasta pohjoiseen. Kunnassa on 5 800 asukasta (vuonna 2009).


title: Tidermène

text: Tidermènen ja siitä erotetun Alatan kunnan yhteispinta-ala on 11 304 neliökilometriä. Kunta rajoittuu pohjoisessa Ménakan piirin Alatan, idässä Inekarin ja etelässä Ménakan kuntiin sekä lännessä Ansongon piirin Talatayeen. Kunta käsittää kuusi paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat tuaregeja.


title: Tidermène

text: Tärkein elinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat kamelit, vuohet, lampaat, aasit ja naudat. Lisäksi harjoitetaan maanviljelyä, kaupankäyntiä ja käsityöläisammatteja. Kunnassa on neljä koulua ja kaksi terveysasemaa.


title: Greatest Video Hits

text: Greatest Video Hits on Mötley Crüen DVD vuodelta 2003. Se sisältää yhtyeen kaikki siihen asti julkaisemat musiikkivideot, myös sensuroimattomina versioina. Mukana on myös Nikki Sixxin sekä Tommy Leen haastattelu, jossa he kertovat videoiden kuvauksista, sekä niihin liittyvistä tapauksista. Kokoelma sisältää myös mainittujen lisäksi kolme piilotettua (ja myös hieman heikkolaatuisempaa) videota, "Shout At The Devil '97" (albumilta Generation Swine), "Take Me To The Top" sekä "Public Enemy #1" (albumilta Too Fast for Love). Näiden videoiden olemassaolosta ei mainita DVD:n takakannessa, tai valikoissa. Kaksi viimeksi mainittua ovat epävirallisesti yhtyeen ensimmäisiä videoita. Ne on kuvattu yhtyeen keikalla yhdellä kameralla hyvin todennäköisesti vuosien 1981-1982 välisenä aikana, ja ennen tätä DVD-julkaisua niistä on voinut nähdä pätkiä ainakin yhtyeen ensimmäisellä kotivideolla, Uncensored.


title: Greatest Video Hits

text: Bonus videot / vaihtoehtoiset versiot


title: Inekar

text: Inekar on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Gaon alueen Ménakan piirissä Malissa. Se sijaitsee Saharan ja Sahelin siirtymävyöhykkeellä 80 kilometriä Ménakasta itään. Kunnassa on 8 700 asukasta (vuonna 2009).


title: Inekar

text: Inekarin kunnan pinta-ala on 35 205 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Ménakan piirin Anderamboukanen sekä lännessä Ménakan, Tidermènen ja Alatan kuntiin, pohjoisessa Kidalin alueeseen ja idässä Nigeriin. Alue on hiekkadyynien peittämää tasankoa, jota halkovat Assakareyn, Azawakin ja Tissiwaghin kuivuneet jokilaaksot.


title: Inekar

text: Kuntaan kuuluu Inekarin kylä sekä kymmenen paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat songhaikieltä puhuvia dawsahakeja, eri ryhmiin kuuluvia tuaregeja sekä fulbeja.


title: Inekar

text: Seudun pääelinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, kamelit, aasit ja naudat. Lisäksi harjoitetaan hyvin pienimuotoista maanviljelyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Kunnassa on neljä koulua.


title: Sortavalan Laulujuhlat

text: Sortavalan Laulujuhlat järjestetään Sortavalassa, Itä-Karjalassa, Venäjällä. Juhlat ovat kansainvälinen kulttuuritapahtuma, jonka pitopaikka on Vakkosalmen laululava.


title: Sortavalan Laulujuhlat

text: Kun Sortavala sijaitsi Suomeen 1812–1940 kuuluneella alueella, järjestettiin laulujuhlat 1896, 1906, 1926 ja 1935. Laulujuhlista 1926 valmistettiin äänetön lyhyt dokumenttielokuva "Sortavalan laulujuhlat", mutta on sittemmin kadonnut. Kalevalan 100-vuotislaulujuhlien merkeissä tapahtuma oli 1935, jolloin osanottajia ja vieraita saapui kaikkiaan 25 000. Samassa yhteydessä paljastettiin Alpo Sailon veistämä runonlaulaja Petri Shemeikan patsas. Juhlista myös tehtiin Suomi-Filmin tuottama lyhyt dokumenttielokuva "Sortavalan laulujuhlat" eli "Juhliva Sortavala" ohjaajana Topo Leistelä.


title: Sortavalan Laulujuhlat

text: Viidennet, Venäjällä ensimmäiset Sortavalan Laulujuhlat olivat 2012 ja kuudennet järjestettiin 2015.


title: Crazy Lixx

text: Crazy Lixx on hair metal/hard rock -yhtye, joka on kotoisin Malmöstä Ruotsista. Yhtye on perustettu vuonna 2002 ja se on julkaissut neljä studioalbumia: Loud Minority (2007), New Religion (2010), Riot Avenue (2012) ja Crazy Lixx (2016).


title: Aaltokone

text: Aaltokone on kylpylöissä käytetty kone, joka käyttää aaltojen tekemiseen mäntiä, joita pyörittää iso sähkömoottori.


title: Lumikellot

text: Lumikellot ("Galanthus") on narsissikasvien heimoon ja "Asparagales"-lahkoon kuuluva suku. Lumikellot ovat myrkyllisiä.


title: Lumikellot

text: Lumikellojen uloimmat kolme kehälehteä ovat pitempiä kuin sisemmät kehälehdet. Sisemmissä kehälehdissä on yleensä vihreä kuvio. Lumipisarat ("Leucojum"), aiemmin kevätkellot, muistuttavat lumikelloja.


title: Kevytjalkine

text: Kevytjalkine, tai paljasjalkakenkä, on ohutpohjainen jalkine, joka suojaa jalkaa, mutta ei tue sitä. Kevytjalkineilla käveleminen tai juokseminen muistuttaa paljain jaloin liikkumista erityisesti silloin, kun jalkineiden kantapää on samalla tasolla päkiän kanssa. Kevytjalkineita valmistetaan työ-, vapaa-aika- ja urheilukäyttöön sisällä ja ulkona eri vuodenaikoina.


title: Kevytjalkine

text: Kevytjalkineilla liikkuminen saattaa olla terveellisempää kuin paksupohjaisten ja tuettujen kenkien käyttö, sillä kevytjalkineella käveleminen vahvistaa jalkaa, vähentää polviin kohdistuvaa rasitusta sekä sallii jalkaterän ja varpaiden olla luonnollisessa asennossa.


title: Zaleukos

text: Zaleukos (; n. 660 eaa.) oli antiikin kreikkalainen lainsäätäjä, joka oli kotoisin Lokroi Epizefyrioista Suur-Kreikasta. Hänen sanotaan laatineen kreikkalaisen maailman ensimmäisen kirjoitetun lakikokoelman, lokroilaisen lain.


title: Zaleukos

text: Antiikin aikaisen kertomuksen mukaan lokroilaiset pyysivät Delfoin oraakkelilta apua heidän keskuudessaan vallinneeseen laittomuuteen. Saatuaan käskyn muodostaa itselleen lait, he antoivat tehtävän Zaleukokselle, joka oli paimen ja orja (tosin myöhemmän version mukaan hyvää sukua). Zaleukos sanoi saaneensa lakinsa unessa Athenelta.


title: Zaleukos

text: Zaleukoksen lait olivat yksinkertaiset mutta ankarat. Tässä niitä on verrattu Drakonin lakeihin. Lokroilaiset pitäytyivät lakeihin pitkään ja tulivat tunnetuksi tästä. Lakien eräs uusi piirre oli se, että rangaistukset oli määritetty suoraan laissa, sen sijaan että ne olisi määrätty vasta oikeudenkäynnin aikana. Lait käsittelivät myös mm. omistamista, siirtokuntien asuttamista sekä ylellisyysveroja, kieltäen esimerkiksi laimentamattoman viinin nauttimisen muutoin kuin lääkinnällisistä syistä.


title: Zaleukos

text: Lakien asettamisen jälkeen lokroilaiset säätivät, että jos joku ehdottaa uusia lakeja tai muutoksia vanhoihin, hänen tulee astua neuvoston eteen köysi kaulansa ympärillä. Jos neuvosto äänestää hänen ehdotustaan vastaan, hänet kuristetaan saman tien.


title: Zaleukos

text: Eräs Zaleukoksen laeista kielsi ketään kuolemanrangaistuksen uhalla astumasta neuvoston kokoussaliin aseistettuna. Kerrotaan, että Zaleukos erehtyi kuitenkin itse tekemään näin, kun kaupunki oli sodassa. Kun hänelle huomautettiin asiasta, hän heittäytyi omaan miekkaansa sanoen, että lakia tulee puolustaa. Myös Kharondaan kuolemasta kerrotaan samanlaista tarinaa, ja Zaleukos sekoitetaan usein häneen.


title: Zaleukos

text: Zaleukokseen on joskus viitattu Pythagoraan oppilaana, mutta tämä on anakronistista. Timaios Lokrilainen kielsi Zaleukoksen historiallisuuden kokonaan, mutta tälle ei ole perusteita.


title: Vuoden tulokas (SHL)

text: Swedish Hockey Leaguen vuoden tulokkaana () palkitaan vuosittain nuori pelaaja neljästä ehdokkaasta. Se jaettiin ensimmäisen kerran kaudella 1989–1990. Palkinnon saaja on voinut olla myös SHL:ssä ("Elitserien" vuoteen 2013) läpimurron tehnyt pelaaja ja hänellä on voinut olla jo täyden SHL-kauden verran kokemusta, kuten Daniel Larssonilla, Victor Hedmanilla ja Johan Larssonilla. Kaudella 2011–2012 tanskalaismaalivahti Frederik Andersen oli kaikkien aikojen ensimmäisenä ulkomaalaispelaajana ehdolla palkinnon saajaksi.


title: Rhegion

text: Rhegion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Reggio di Calabrian kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.


title: Rhegion

text: Rhegion oli varhaisimpia kreikkalaisia siirtokuntia alueellaan, ja sen perustaminen ajoitetaan noin vuoteen 720 eaa. Kaupunki kukoisti erityisesti 500- ja 400-luvuilla eaa. Rhegion kärsi suuresti sodissa 300- ja 200-luvuilla eaa., mutta toipui jonkin verran roomalaisella ajalla, joka alkoi vuonna 270 eaa. Tuolloin se tunnettiin nimellä "Rhegium" (myöhemmin myös "Rhegium Julium").


title: Rhegion

text: Rhegion sijaitsi, samoin kuin nykyinen Reggio di Calabria, aivan Apenniinien niemimaan ”saappaankärjessä” eli myöhemmän Bruttiumin niemimaan kärjessä vastapäätä Sikelian eli Sisilian saarta. Alue tunnettiin antiikin aikana nimellä Pallontion. Sen ja Sisilian välissä sijaitsi Messinansalmi, joka tuolloin tunnettiin Sisiliansalmena, ja sen toisella puolella jotakuinkin Rhegionia vastapäätä Zanklen kaupunki eli myöhempi Messene. Kaupunkien välinen etäisyys oli linnuntietä alle kymmenen kilometriä. Rhegionin lähellä virtasi Apsias-joki. Kaupungin itäpuolella sitä rajasivat nykyisin Aspromonte-nimellä tunnetut kukkulat. Rhegionin itäpuolella sijaitsi Lokroi Epizefyrioin alue ja sen pohjoispuolella Lokroin siirtokuntien Medman ja Hipponionin alueet.


title: Rhegion

text: Salmen ylitys Sisilian puolelle ei tapahtunut antiikin aikana Rhegionista vaan kuten nykyäänkin salmen kapeimmasta kohdasta noin 14 kilometriä pohjoisempaa, nykyisen Villa San Giovannin kylän kohdalta. Paikalla oli pylväs, jonka mukaan se tunnettin nimellä "Rhēgion stylis", roomalaisella ajalla "Columna Rhegina". Roomalaisella ajalla Rhegion oli Capuasta Messinansalmelle johtaneen päätien Via Popilian päätepiste.


title: Rhegion

text: Rhegionin maaperä oli hedelmällistä, ja aluetta kiitettiin hyvistä viineistään sekä oliiveistaan. Kaupunki tunnettiin myös hyvistä muuleistaan.


title: Rhegion

text:
Rhegion perustettiin Euboian Khalkiin kaupungin siirtokuntana 700-luvun eaa. puolen välin tienoilla. Kerrotaan, että Khalkiissa oli tuolloin nälänhätä, ja kaupunkilaiset omistivat kymmenesosan väestöstään Apollon-jumalalle. Tämä kymmenesosa lähti Delfoin oraakkelin neuvosta kohti Italiaa ja Rhegionin paikkaa, joka sijaitsi vastapäätä varhaisempaa khalkislaista siirtokuntaa Zanklea Sisilian puolella. Khalkislaisiin liittyi myös Messeniasta ensimmäisen messenialaissodan aikaan karkotettua väestöä, joka oli välillä asunut Makistoksessa. Nämä muodostivat kuitenkin selvästi vähemmistön, sillä kaupunkia pidettiin aina Khalkiin siirtokuntana. Toisaalta messenialaiset muodostivat osan kaupungin hallitsevasta yläluokasta, ja osa virkamiehistä valittiin aina näiden joukosta.
Ensimmäisen messenialaissodan ajoituksen perusteella kaupunki voidaan ajoittaa perustetuksi ennen vuotta 720 eaa., mikä tekee siitä vanhimman kreikkalaisen siirtokunnan alueellaan. Kaupungin nimen selitettiin tulevan ”kappaleiksi halkeamista” tarkoittavasta verbistä "rhēgnymi" (). Tämä viittasi puolestaan siihen, että antiikin aikana Sisilian uskottiin erkaantuneen Manner-Italiasta maanjäristyksen seurauksena. Herakleides Lemboslainen kuitenkin kytki nimen paikalliseen heerokseen. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin paikka oli Aioloksen poikiin kuuluneen Iokastoksen hautapaikka. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Rhēginos" (), myöhemmin latinaksi "Rheginus".


title: Rhegion

text: Rhegion vaikuttaa nousseen nopeasti kukoistavaksi kaupungiksi. Sen historiasta tiedetään kuitenkin vain vähän ennen 500-luvun eaa. loppua. Kaupungin valtiomuoto oli aristokraattinen, ja sen johdossa oli varakkaimmasta miehestä koostunut neuvosto. Kharondaan säädettyä lait Sisilian Katanelle, nämä lait otettiin käyttöön myös Rhegionissa sekä Sisilian khalkislaisissa siirtokunnissa. Rhegionlaisten kerrotaan tarjonneen turvapaikan fokaialaisille, jotka oli ajettu pois Korsikalta, ennen kuin nämä perustivat Elean. Strabonin mukaan rhegionlaiset hallitsivat alueella myös muita kaupunkeja, mutta nämä ovat saattaneet olla suhteellisen pieniä, sillä rhegionlaisten ei kerrota perustaneen lähistölle omia siirtokuntiaan. Koska kaupunki oli mantereen puolelta eri heimoon kuuluneen Lokroin alueiden ympäröimä, kaupunkien välillä oli usein vihollisuuksia. Vastaavasti kaupunki suuntautui yhteydenpidoltaan jo alusta lähtien enemmän Sisiliaan päin, päin vastoin kuin muut Suur-Kreikan kreikkalaiskaupungit.


title: Rhegion

text: Rhegion oli merkittävällä tavalla osallisena pythagoralaisten alueelle tuomissa poliittisissa muutoksissa. Pythagoraan kuoleman jälkeen siitä tuli joksikin aikaa jopa koulukunnan keskus. Muutokset eivät kuitenkaan vaikuta jääneen kovinkaan pitkäkestoisiksi. 500-luvulla eaa. Rhegionista oli kotoisin muun muassa lyyrinen runoilija Ibykos.


title: Rhegion

text: Rhegion nousi aikaisempaa merkittävämpään asemaan alueella sen tyranniksi nousseen Anaksilaan aikana 400-luvun eaa. alussa. Tämän valtaannousun yksityiskohtia ei tunneta, mutta se ajoitetaan noin vuoteen 494 eaa. Anaksilas kuului Rhegionin messenialaistaustaisiin sukuihin. Siksi hän nimesi Sisilian puolen Zanklen uudelleen Messeneksi saatuaan sen valtaansa, ja kaupunki (nyk. Messina) on tunnettu tällä nimellä siitä lähtien. Hän hallitsi sekä Rhegionia että Messeneä useita vuosia, minkä seurauksena hän hallitsi myös koko salmea ja sen liikennettä. Hän myös linnoitutti Skyllaionin niemen suojatakseen salmea tyrrheenimerirosvoilta. Anaksilas suunnitteli Rhegionin pitkäaikaisen vihollisen Lokroin tuhoamista, mutta häntä esti tässä Syrakusan tyranni Hieron, jolle eräs hänen tyttäristään oli naitettu.


title: Rhegion

text: Anaksilas vaikuttaa olleen tyrannina suhteellisen maltillinen, ja Rhegion kukoisti hänen hallinnossaan. Hän myös voitti muuliajot Rhegionin kuuluisilla muuleilla Olympian kisoissa vuonna 480 eaa. Hänen kuoltuaan vuonna 476 eaa. valta siirtyi hänen kahdelle pojalleen. Näiden ollessa alaikäisiä sijaishallitsijana toimi ensin yhdeksän vuoden ajan näiden huoltajaksi nimetty Mikythos. Hänen kerrotaan olleen oikeudenmukainen hallitsija, ja luovuttaneen vallan Anaksilaan pojille. Pojat olivat kuitenkin vallassa vain vähän aikaa, kunnes heidät karkotettiin vuonna 461 eaa. osana Sisilian kaupungeissa ollutta vallankumousaaltoa.


title: Rhegion

text: Mikythoksen aikana vuonna 473 eaa. rhegionlaiset kokivat yhdessä Taraksen kanssa suuren tappion taistelussa ei-kreikkalaista iapygien heimoa vastaan. Diodoros Sisilialaisen mukaan barbaarit olisivat jopa saaneet kaupungin valtaansa, mutta tätä voidaan epäillä. Anaksilaan poikien karkotuksen jälkeen Rhegionissa oli ilmeisesti sisäisiä levottomuuksia. Junianus Justinuksen mukaan eräs puolueryhmä olisi palkannut palkkasotilaat ajamaan vastustajansa pois kaupungista, minkä jälkeen puolue nousi valtaan murhauttamalla osan lopuista asukkaista, mutta myös tähän kertomukseen voi suhtautua varauksella, sillä se ei esiinny muissa lähteissä.


title: Rhegion

text: Kaupungin vaiheista tyrannien karkotuksen jälkeen tiedetään jälleen vain vähän, mutta se vaikuttaa säilyneen itsenäisenä siihen saakka, kunnes päätyi Syrakusan tyranni Dionysioksen valtaan. 400-luvulla eaa. Rhegionista oli kotoisin muun muassa kuvanveistäjä Pythagoras.


title: Rhegion

text: Vuonna 427 eaa. Ateena lähetti laivaston Lakheen ja Kharoiadeen johdolla tukemaan Leontinoita Syrakusaa vastaan. Rhegion asettui Sisilian khalkislaisten kaupunkien puolelle. Se salli Ateenan laivaston käyttää kaupunkiaan tukikohtana, ja osallistui sotaan myös omilla laivoillaan. Seurauksena Rhegion päätyi jälleen sotiin Lokroin kanssa. Ateenan Sisilian sotaretkeen vuosina 415–413 eaa. Rhegion ei kuitenkaan halunnut osallistua, ja kaupunki vaikuttaa pysyneen puolueettomana loppuun saakka.


title: Rhegion

text: Pian tämän jälkeen Dionysioksen valta alueella kasvoi. Tämä oli kukistanut Sisilian khalkislaiset kaupungit ja uhkasi nyt Rhegionia. Vuonna 399 eaa. Rhegion varusti 50 kolmisoudun laivaston sekä jalkamiehen ja 600 ratsumiehen armeijan Syrakusaa vastaan. Messene oli aluksi liitossa Rhegionin kanssa, mutta hylkäsi liiton pian, mikä pakotti Rhegionin tekemään rauhan Dionysioksen kanssa. Dionysios suunnitteli sotaa Karthagoa vastaan ja halusi siksi liiton Rhegionin kanssa. Hänen ehdotuksensa aviositeestä kaupunkien välillä kuitenkin torjuttiin. Dionysios solmi vastaavan liiton Lokroin kanssa, ja oli tämän jälkeen Rhegionin vihollinen. Hän kunnostutti ja linnoitti Messenen karthagolaisten tuhottua sen vuonna 394 eaa., minkä jälkeen rhegionlaiset yrittivät turhaan hyökätä kaupunkiin sekä asuttaa naksoslaiset Mylaihin Messenen vastavoimaksi.


title: Rhegion

text: Dionysios hyökkäsi Rhegioniin seuraavana vuonna, mutta ei onnistunut valtaamaan kaupunkia. Hän uusi hyökkäyksen vuonna 390 eaa. suuremmassa mittakaavassa, ja piiritti kaupunkia jalkamiehellä, ratsumiehellä ja 120 kolmisoudulla, mutta ei onnistunut tälläkään kertaa saamaan sitä haltuunsa. Dionysioksen voitettua Suur-Kreikan liittoutuneet kaupungit Heloros-joella vuonna 389 eaa. Rhegion jäi hänen armoilleen, ja Dionysios piiritti sitä jälleen. Piiritys kesti 11 kuukautta, ja lopulta kaupunki joutui antautumaan vuonna 387 eaa. nälänhädän vuoksi. Jäljelle jääneet asukkaat myytiin orjiksi, ja koko kaupunki tuhottiin täydellisesti.


title: Rhegion

text: Rhegion ei koskaan täysin toipunut iskusta, mutta koska se sijaitsi niin keskeisellä paikalla, se ei jäänyt pitkäksi aikaa asumattomaksi. Syrakusan tyranniksi noussut Dionysios nuorempi rakensi kaupungin osittain uudelleen ja antoi sille nimen "Foibias", mutta vanha nimi palautui käyttöön pian. Kaupungissa oli syrakusalainen varuskunta. Syrakusalaiset Leptines ja Kallippos vapauttivat kaupungin vuonna 351 eaa., ja se sai itsenäisyytensä takaisin. Vuonna 345 eaa. Rhegion tuki Timoleonia, joka pysähtyi kaupungissa matkalla Sisiliaan sotimaan Karthagoa vastaan, ja hyökkäsi kaupungista Tauromenioniin.


title: Rhegion

text: Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen Suur-Kreikan sotaretken aikaan vuonna 280 eaa. Rhegionia kohtasi jälleen katastrofi. Rhegionlaiset suhtautuivat Pyrrhoksen lähestymiseen pelolla, eivätkä luottaneet myöskään karthagolaisiin, joten he kääntyivät Rooman puoleen. Näin kaupunkiin tuli campanialaisen varuskunta, jota johti eräs Decius. Campanialaiset kuitenkin kaappasivat kaupungin itselleen surmaamalla kaikki miehet ja myymällä naiset ja lapset orjiksi. Roomalaiset eivät voineet kostaa petosta, koska olivat sidottuja sotimaan Pyrrhosta vastaan. Pyrrhoksen vetäydyttyä roomalaiset hyökkäsivät Rhegioniin, ja saivat vallattua sen pitkän piirityksen jälkeen vuonna 270 eaa. Syrakusan tyrannin Hieronin avulla ja konsuli Genuciuksen johdolla. Kaupungin henkiin jääneet campanialaiset surmattiin.


title: Rhegion

text: Roomalaiset palauttivat Rhegionin sen elossa olleille aiemmille asukkaille. Kaupungin entinen suuruus oli luonnollisesti mennyttä. Kaupunkia ei mainita antiikin lähteissä ensimmäisen puunilaissodan aikaan 264–241 eaa., mutta toisessa puunilaissodassa 218–202 eaa. sen asukkaat pysyivät uskollisena Roomalle, ja Hannibalin toistuvat yritykset vallata kaupunki torjuttiin.


title: Rhegion

text:
Roomalaisella kaudella Rhegion säilytti omat lakinsa ja nimellisen itsenäisyytensä, ja sillä oli liittolaiskaupungin ("foederata civitas") asema. Sen tuli kuitenkin varustaa laivoja Rooman käyttöön tarvittaessa. Preettori Popilius rakennutti Via Popiliuksena tunnetun roomalaisen tien Capuasta Rhegioniin vuonna 134 eaa. Vuonna 91 eaa. Rhegionia koetteli maanjäristys, joka tuhosi siitä suuren osan, mutta se ei vaikuta aiheuttaneen pikäkestoista taantumista. Rhegionlaiset saivat Rooman kansalaisuuden vuosien 91–88 eaa.
liittolaissodan jälkeen, jolloin kaupungista tuli tavallinen roomalainen kaupunki. Appianos mainitsee kaupungin olleen tasavallan loppuaikoina yksi Italian 18 kukoistavasta kaupungista, jotka luvattiin sotaveteraaneille palkintona näiden palveluksista; kaupunki kuitenkin säästyi tältä Octavianuksen eli myöhemmän keisari Augustuksen tuella.


title: Rhegion

text: Sodassa Sextus Pompeiusta vastaan vuosina 38–36 eaa. Rhegion toimi sekä Augustuksen maajoukkojen että laivaston tukikohtana. Kiitokseksi Augustus asutti taantuneeseen kaupunkiin lisää väkeä kuitenkaan tekemättä siitä roomalaista koloniaa. Vastalahjaksi kaupunki otti käyttöön nimen "Rhegium Julium". Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla Rhegium vaikuttaa olleen jälleen kukoistava kaupunki, ja Neapoliin ja Taraksen ("Tarentum") ohella ainoita, jotka olivat edelleen luonteeltaan kreikkalaisia. Tämä ilmenee myös kaupungista löydetyistä piirtokirjoituksista, joista osa on erikoinen sekoitus kreikkaa ja latinaa.


title: Rhegion

text: Rhegium säilyi sijaintinsa vuoksi merkittävänä kaupunkina läpi Rooman keisariajan, päin vastoin kuin monet muut eteläisen Italian entiset kreikkalaiset siirtokunnat, jotka taantuivat selvästi.


title: Rhegion

text: Vuonna 410 jaa. Rhegium oli päätepiste Alarikin etenemiselle Italiassa, tämän vallattua Rooman jälkeen Campanian, Lucanian ja Bruttiumin. Vallattuaan kaupungin hän yritti valloittaa sieltä käsin myös Sisilian, mutta epäonnistui tässä ja peräytyi Consentiaan, jossa kuoli. Kaupungilla oli merkittävä rooli edelleen gootteja vastaan käydyissä goottisodissa. Totila valtasi sen vuonna 549 ennen Sisilian sotaretkeään.


title: Rhegion

text: Myöhemmin Bysantin valtakunta valtasi Rhegiumin itselleen muun eteläisen Italian ohella. Välillä kaupunki oli saraseenien valtaamana. Normannit valtasivat kaupungin vuonna 1060 Robert Guiscardin johdolla. Myöhemmin siitä tuli osa Napolin kuningaskuntaa.


title: Rhegion

text: Antiikin Rhegionista on säilynyt suhteellisen vähän jäänteitä, koska myöhempi kaupunki on aina sijainnut samalla paikalla. Myös maanjäristykset ja seurannut jatkuva uudelleenrakentaminen vähentävät antiikkisten jäänteiden määrää. Viime vuosikymmeninä kaupungin alueella on kuitenkin suoritettu arkeologisia kaivauksia eri paikoissa.


title: Rhegion

text: Rhegionin akropoliin oletetaan sijainneen nykyisen kaupungin Reggio Campi-Cimiteron kaupunginosassa, joka on muuta kaupunkia ylempänä. Kaupungin agora ja myöhempi roomalainen forum sijoitetaan nykyisen Piazza Italian paikalle. Kaupunginmuurien reitti on jäljitetty pääosin. Parhaiten tunnetaan lännenpuolinen osuus, joka kulki merenrantaa. Löydetyt muurien jäänteet on ajoitettu 400-luvun eaa. lopulle ja 300-luvun eaa. alkuun. Kaupungissa on antiikin lähteiden perusteella ollut hyvä satama. Sen oletetaan sijainneen Apsias-joen suussa.


title: Rhegion

text: Nykyisten Griso-Laboccettan, Sandicchin ja Taraschi-Barillan alueilta on löydetty merkkejä suurikokoisesta pyhäkköalueesta. Kaupungista on löydetty myös kahden temppelin sekä odeionin jäänteet. Piirtokirjoituslöytöjen perusteella Rhegionissa on ollut Apollonille sekä Isikselle ja Serapikselle omistetut temppelit, prytaneion, basilika ja roomalainen kylpylä. Artemiille omistetun pyhäkön jäänteet samoin kuin yhden mosaiikkilattioin koristellun kylpylän rauniot on löydetty. Löytöihin lukeutuu myös yksityistalojen jäänteitä.


title: Rhegion

text: Myös kaupungin hautausmaita on löydetty Santa Caterinan ja Pentimelin alueelta kaupungin pohjoisosasta sekä Modenan ja Ravagnesen alueelta eteläosasta. Kaupungista sekä koko lähiseudulta tehtyjä esinelöytöjä on Reggio Calabrian arkeologisessa museossa ("Museo Nazionale di Reggio Calabria", myös "Museo Nazionale della Magna Grecia").


title: Kharondas

text: Kharondas (; 500-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lainsäätäjä, joka oli kotoisin Katanesta Sisiliasta.


title: Kharondas

text: Kharondaan tarkkaa ajoitusta ei tunneta. Hänet on joskus esitetty Pythagoraan (n. 580-504 eaa.) oppilaana, mutta varmuudella tiedetään vain, että hän eli ennen Anaksilas Rhegionlaista (n. 494-476 eaa.), sillä hänen lakinsa olivat käytössä Rhegionissa ennen kuin kyseinen tyranni hylkäsi ne.


title: Kharondas

text: Kharondaan lait oli alun perin kirjoitettu runosäkeinä. Katanen lisäksi myös muut Sisilian ja Suur-Kreikan khalkislaiset siirtokunnat ottivat ne käyttöönsä. Aristoteles arvosti Kharondaan lakeja ennen kaikkea siksi, että ne olivat täsmällisemmin ilmaistu kuin myöhemmät lait. Hän sanoo, etteivät lait olleet muuten erityisen huomionarvoiset, paitsi sikäli, että ne rankaisivat väärästä valasta.


title: Kharondas

text: Tarinaa, jonka mukaan Kharondas surmasi itsensä astuttuaan epähuomiossa neuvoston kokoukseen aseistettuna, päätyen näin rikkomaan omia lakejaan, kerrotaan myös Zaleukoksesta ja Diokles Syrakusalaisesta. Lakien katkelmat, jotka Johannes Stobaios ja Diodoros Sisilialainen laittavat Kharondaan nimiin, ovat myöhäisempää uuspythagoralaista alkuperää.


title: Päätie 1 (Ahvenanmaa)

text: Päätie 1 on Ahvenanmaalla kulkeva tie, joka alkaa Maarianhaminasta ja päättyy Eckeröön. Tien pituus on 32 kilometriä.


title: Päätie 1 (Ahvenanmaa)

text: Tie alkaa Maarianhaminan sairaalan läheisyydessä olevasta liikenneympyrästä, josta saa alkunsa myös Päätie 2 ja Päätie 3. Ensin tie sivuaa Maarianhaminan keskukseen kuuluvat Klintenin ja Västra Klintenin kaupunginosat jonka jälkeen se ylittää Svibyvikenin ja saapuu Flygfältsvägenin liikenneympyrään. Flygfältsvägenin liikenneympyrän jälkeen tie jatkuu kilometrin verran ohittaen sen jälkeen Bursfjärdenin, Bursfjärdenistä tie jatkaa luoteeseen päin ja sivuaa Maarianhaminan lentoaseman sen eteläpuolelta. Sivuutuksen jälkeen tie jatkuu ohittaen Gottbyn kylän sen pohjoispuolelta. Gottbyn ohitettua tie jatkuu noin 7 kilometriä kunnes se kohtaa Kantatie 40:n risteyksen, tämän osuuden aikana tie sivuaa Långträskin järven.


title: Päätie 1 (Ahvenanmaa)

text: Kantatie 40:n risteyksen sivuutuksen jälkeen tie jatkuu vähän matkaa, kohtaa Hammarlandin kuntakeskuksen ja menee sen läpi. Sitten tie ylittää melko pian Marsundin ja tulee Eckerön kunnan alueelle, josta se jatkuu noin 6 kilometriä saaristomaisemia halkoen saapuen lopulta Eckerön satamaan. Tämän aikana se ohittaa esimerkiksi Eckerö Golf-golfkentän. Tien nimi on ensin Maarianhaminassa "Sjukhusvägen" Västra Utfartenin liikenneympyrään asti, Västra Utfartenin liikenneympyrästä Marsundille asti tien nimi on "Hammarlandvägen" ja loppuosuuden verran Eckerön satamaan tien nimi on "Eckerövägen".


title: Päätie 1 (Ahvenanmaa)

text: Tien varrella on Hammarlandin kirkko Hammarlandissa ja postimuseo Eckerössä.


title: Lumipisarat

text: Lumipisarat eli kevätkellot ("Leucojum") on narsissikasvien heimoon ja "Asparagales"-lahkoon kuuluva suku.


title: Lumipisarat

text: Lumipisaroiden kaikki kehälehdet ovat yhtä pitkiä ja niissä on vihreä kuvio. Lumikellojen sisä- ja ulkokehälehdet ovat eripituisia.


title: Faleas Khalkedonilainen

text: Faleas Khalkedonilainen (; 300-luvun eaa. alku) oli antiikin kreikkalainen valtiomies tai poliittinen ajattelija. Hän katsoi, että ihanteellisessa kaupunkivaltiossa kaikkien kansalaisten tulisi olla tasa-arvoisia maanomistuksen ja koulutuksen suhteen.


title: Faleas Khalkedonilainen

text: Aristoteles käsittelee Faleaan näkemyksiä laajasti "Politiikkansa" toisessa kirjassa, jossa hän käy läpi aiempien ajattelijoiden näkemyksiä ihanteellisesta valtiomuodosta. Tämä on ainoa säilynyt viittaus Faleaan henkilöön ja ajatuksiin. Aristoteleen mukaan Faleas katsoi, että kansalaisten tasa-arvo poistaisi valtiosta yhteiskunnalliset jännitteet. Vaikka Faleas tunnusti, että tällaisen radikaalin valtiomuodon toteutus olisi hankalaa vakiintuneissa valtioissa, hän uskoi sen voivan olla mahdollista perustettavissa uusissa kaupungeissa. Jo vakiintuneissa kaupungeissa Faleas ehdotti käytettäväksi myötäjäisiä tasaamaan omaisuuden jakoa ajan kuluessa: näin kävisi, jos rikkaat saisivat vain antaa mutta eivät ottaa vastaan myötäjäisiä, ja köyhät taas vain ottaa vastaan mutta eivät antaa niitä. Faleas ehdotti myös, että kaikki käsityöläiset olisivat kaupungin omistamia orjia.


title: Faleas Khalkedonilainen

text: Aristoteles arvosteli useita Faleaan ehdottaman valtiomuodon piirteitä. Hän katsoi, että vaikka omaisuuden tasajako miellyttäisi köyhiä, se aiheuttaisi kapinointia rikkaissa, jotka pitävät omaisuuttaan yläluokalle kuuluvana oikeutena. Sen sijaan yhteiskunnan tulisi kouluttaa väestö niin, että halut ja ahneus pysyvät hallinnassa; köyhien tulee oppia hyväksymään asemansa, ja rikkaiden oppia olemasta liian ahneita. Aristoteles katsoi myös, ettei maaomaisuuden tasajako saisi aikaan vaurauden tasaista jakaantumista, koska myös karjalla, orjilla ja muulla omaisuudella on arvonsa. Jos omaisuutta säännösteltäisiin, tämän tulisi koskea kaikkea omaisuutta.


title: Lauri Paunu

text: Lauri Abraham Paunu (20. syyskuuta 1910 Pohja – 4. maaliskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen rovasti. Hänet tunnettiin myös kuurojenpappina. Paunu toimi Tampereen ja Helsingin hiippakuntien kuurojenpappina.


title: Lauri Paunu

text: Lauri Paunun isä oli lääninrovasti Hjalmar Paunu (1882–1970) ja äiti opettaja Elli Johanna Paunu (o.s. Halla, 1881–1953). Lauri Paunun vanhempi sisar Eira Paunu (1908–2013) oli ensimmäinen suomalainen teologian tohtoriksi väitellyt nainen. Eira Paunun lisäksi hänellä oli sisaret kirjailija, sairaanhoitaja Toini Karivalo (1913–2010) ja Liisa Tuomi-Nikula (1918–2014). Lauri Paunu jäi kaksi kertaa leskeksi ja oli kolme kertaa naimisissa. Hänen puolisonsa olivat Maila Marjatta (o.s. Sarmia, k. 1961) ja Eeva (o.s. Malmila, s. 1910, k.) Paunu ja opettaja Anni Kauppinen-Paunu, joka on Kerenin entinen opettaja.


title: Lauri Paunu

text: Lauri Paunu valmistui papiksi vuonna 1935. Työskenneltyään Someron, Jämsän ja Uuraisten seurakunnissa hän ryhtyi Tampereen hiippakunnan kuurojenpapiksi 1939 mutta asui Helsingissä. Hän jäi eläkkeelle tästä toimesta vuonna 1970. Lauri Paunun aloitteesta Kuurojen liitto alkoi laatia viittomakielen sanakirjaa, ja hän oli sen toimituskunnan puheenjohtaja. Lisäksi Paunu kirjoitti vuonna 1943 kuurojen oikeudesta avioliittoon, joka oli kielletty syntymäkuuroilta. Paunu teki viittomakieltä tunnetuksi koko kansalle syyskuussa 1963 Kuurojen Päivänä Tesvisiossa. Sen jälkeen televisio aloitti viittomakielisten uutisten lähettämisen viikoittain. Lauri Paunu oli myös kuurojen ja kuulovammaisten lasten perhekuntoutuksen uranuurtajia ja kuurojen lähetystyön perustajia.


title: Lauri Paunu

text: Olli Paunu ja Birgitta Wallvik ovat julkaisseet Paunusta kirjan, "Kuuroja kuulemassa : kuurojenpappi Lauri Paunu muistelee", vuonna 1991.


title: Hjalmar Paunu

text: Hjalmar Abraham Paunu (2. elokuuta 1882 – 13. elokuuta 1970 Jyväskylä) oli suomalainen kirkkoherra, teologian tohtori, lääninrovasti ja kirkon nuorisotyön edistäjä.


title: Hjalmar Paunu

text: Uransa alussa Paunu toimi Pohjan seurakunnan kappalainen ja Jyväskylän kirkkoherra. Hän oli myös muun muassa Tottijärven kappalainen vuosina 1907–1910. Paunu toimi Tampereen hiippakunnan pappisasessorina vuosina 1933–1939. Hänen puolisonsa oli Elli Johanna Paunu (o.s. Halla, 12. joulukuuta 1881 Helsinki – 1. lokakuuta 1953 Jyväskylä). Hjalmar ja Elli Paunu saivat yhteensä neljä lasta. Vanhin lapsi, Eira syntyi vuonna 1908, Lauri 1910, Toini 1913 ja nuorin lapsi Liisa syntyi 1918. Eira oli teologian tohtori, ja myös Lauri oli isänsä tavoin pappi. Toini teki elämäntyönsä muun muassa kirjailijana ja sairaanhoitajana.


title: Ilmoilanselkä

text: Ilmoilanselkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Hauholla ja Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi. Se luetaan kuuluvaksi Suur-Längelmäveteen, koska sen vedenpinta on samalla korkeudella muiden järvien kanssa.


title: Ilmoilanselkä

text: Järven pinta-ala on 1 475 hehtaaria eli 14,8 neliökilometriä. Se on 8,4 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Sillä on luoteisosassa nimeänsä kantava järvenselkä, joka kohtaa etelässä järvenkeskiosassa saariston. Järvenselän etelärannassa järvelle työntyy kaksi niemeä, joita kutsutaan Pärnäniemeksi ja Lentolankärjeksi. Saarten lounaispuolelle jää Karhunsaaren suojaan laajempi lahti, jossa sijaitsevat pienemmät Ilmoilanlahti ja Lehtelänlahti, ja saariston eteläpuolelle jää Liinaniemen suojaan toinen lahti, jota kutsutaan Matkantaustanlahti. Vielä voidaan mainita Ilmoilanselän pohjoisrannassa oleva pieni ja suojaisia Kuisemanlahti, joka jää Saksankärjen taakse. Lisäksi Lautisian eteläpuolella sijaitsee itärannalla Iso-Urpion ja Hevossaaren suojaama Niemelänlahti.


title: Ilmoilanselkä

text: Järvellä on kartan mukaan 19 saarta. Niistä huomattavimpia ovat esimerkiksi Särkisaari, joka on 800 metriä pitkä ja yli 400 metriä leveä. Saari on autio, mutta se on viljelty. Järven keskiosan saaristossa sijaitseat Salpasalo, Karhunsaari, Linkissaari, Hevossaari, Iso-Urpio, Pikku-Urpio ja Karisaari. Niistä vain Salpasaaressa on ollut kiinteää asutusta ja muissa on korkeintaan vapaa-ajan asutusta.


title: Ilmoilanselkä

text: Järven tilavuus on 65 miljoonaa kuutiometriä eli 0,065 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys on 23 metriä. Järven rantaviivan pituus on 52 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Lyhyitä osuuksia rantaviivasta on myös metsämaata, joiden takana alkaa kuitenkin usein peltomaita. Asutus on haja-asutusta, jonka välistä löytyy runsaasti vapaa-ajan asutusta. Tulojoen varrella sijaitseva Alvettulan taajama on järven lähialueen ainoa taajama, mutta se ei vaikuta suoraan järveen. Rannolla on sen sijaan pienempiä kulmakuntia, joita ovat esimerkiksi Jurvanmäki, Matkantaka, Aikkola, Niemikylät, Lehtelä, Ilmoila, Laitikkala, Kuisema ja Lautsia. Järven koillisrantaa seuraa tiiviisti valtatie 12, josta haarautuu järven itäpuolelle yhdystie 3062 ja josta haarautuu edelleen järven eteläpuolelle yhdystie 13927. Tämä kohtaa järven länsipuolella Lehtelässä kantatien 57, joka seuraa järven länsirantaa pohjoiseen Laitikkalaan. Pälkäneen raja ylittää järven pohjoispään, jolle se siten kuuluu, ja muu osa järveä on Hämeenlinnan puolella.


title: Ilmoilanselkä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueeseen (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Ilmoilanselkä

text: Järvi saa pääosan vedestänsä Hauhon reitiltä, jossa Hauhonselän alue (35.772) on Ilmoilanselän yläpuolella. Hauhonselän lasku-uoma on lyhyt Alvettulanjoki, jonka kautta laskevat myös Hauhonselkään laskevan Iso Roineveden vedet. Ilmoilanselän lähialueelta suoraan järveen laskee muutama pieni järvi, joista yli hehtaarin kokoisia on 11 järveä tai lampea. Jokijärvi (70 ha), johon laskee etelästä pienempi Työjärvi (3 ha), laskee suoraan Ilmoilanselän eteläpäähän lyhyttä ojaa myöten. Tähän samaan laskiojaan yhtyy Vekurinjärven (18 ha) laskuoja. Kissalammin (5 ha) laskuoja laskee järven luusuan etelärantaan ja Vähäjärvi (27 ha) Lautsiassa järven itärantaan. Pohjoisrantaan Särkisaaren suojaan laskee pohjoisesta Suivonoja. Se on Ansajärven (16 ha) laskuoja, joka virtaa Särkijärven (2 ha) läpi. Suivonojaan yhtyy pohjoisesta Hangasoja, joka on Hangasjärven (5 ha) laskuoja, etelästi siihen yhtyy Karttaslammen (2 ha) laskuoja, ja vielä Kalajärvi (2 ha), jonka laskuoja yhtyy Suivonojan latvoille, missä ojaa kutsutaan Ohranojaksi.


title: Ilmoilanselkä

text: Järven laskujoki on Kyllönjoki, joka laskee Pinteleen (304 ha) kautta Mallasveden Ruotsilanselkään.


title: Ilmoilanselkä

text: Järven ekologinen tila on luokiteltu tyydyttäväksi. Järven kuormitus on hajakuormitusta ja suuret pistekuormittajat puuttuvat järveltä. Järvi on lievästi rehevä ja sitä kuormittaakin rehevämpi Hauhonselkä Hauhon reitin yläjuoksulta. Järvessä esiintyy kesäisin planktonlevää. Järvi on matala ja sen muutamissa syvänteissä esiintyy kesäisin happivajausta. Järven vesipatsaan alusvedessä ei ole esiintynyt happikatoa, mutta siinä on happikatoa säännöllisesti talvisin. Järven rannoilla kasvaa runsaasti järviruokoa. Ilmoilanselän kalastoon kuuluvat esimerkiksi taimen, muikku, hauki, ahven, lahna ja kuha.


title: Amerikanhömötiainen

text: Amerikanhömötiainen ("Poecile atricapillus") on pieni, tiaisiin kuuluva Pohjois-Amerikassa elävä varpuslintu.


title: Amerikanhömötiainen

text: Amerikanhömötiainen on 12-15 senttimetriä pitkä ja painaa 9-14 grammaa. Amerikanhömötiaisella on musta pää ja leukalappu, valkoiset posket, harmaa selkä, siivet ja pyrstö sekä valkoinen vatsa ja ruskeat kupeet.


title: Amerikanhömötiainen

text: Amerikanhömötiaisia esiintyy Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjoisosissa sekä Alaskassa.


title: Amerikanhömötiainen

text: Talvisin amerikanhömötiainen syö puolet kasviravintoa, kuten siemeniä ja marjoja, ja puolet eläinperäistä ravintoa, kuten hyönteisiä, hämähäkkejä ja talia. Muulloin eläinravinnon osuuson 80-90 prosenttia.


title: Amerikanhömötiainen

text: Amerikanhömötiainen on kolopesijä. Se pesii linnunpönttöihin, luonnonkoloihin tai itse puuhun kovertamiinsa koloihin. Lintu munii 1-13 munaa, joita haudotaan 12-13 päivää. Poikaset viipyvät pesässä 12-16 päivää.


title: Amerikanhömötiainen

text: Vanhin tunnettu luonnossa elänyt amerikanhömötiainen eli 12 vuotta ja 5 kuukautta vanhaksi.


Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013 pelattiin huhtikuussa 2013. A-lohkon turnauspelattiin Kroatiassa ja B-lohkon turnaus Turkissa.


title: Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013

text:
A-lohkon turnaus pelattiin Zagrebissa, Kroatiassa 14.- 20. huhtikuuta. Turnauksen voittaja nousee ensi vuodeksi 1. divisioonan B-lohkoon ja viimeinen putoaa 2. divisioonan B-lohkoon.
Ottelut


text:
B-lohkon turnaus pelattiin Izmitissa, Turkissa 21.- 27. huhtikuuta. Turnauksen voittaja nousee ensi vuodeksi 2. divisioonan A-lohkoon ja viimeinen putoaa 3. divisioonaan.
Ottelut


title: Hauhonselkä

text: Hauhonselkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Hauholla sijaitseva järvi. Järvi luetaan kuuluvaksi Suur-Längelmäveteen, koska sen vedenpinta on samalla korkeudella muiden järvien kanssa.


title: Hauhonselkä

text: Järven pinta-ala on 2 212 hehtaaria eli 22 neliökilometriä. Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Koko järvi muodostaa avoimen järvenselän, jota vaivoin rikkovat muutaman niemenkärjet. Näitä ovat esimerkiksi luoteisrannassa kaakkoon työntyvä Aroniemi ja itärannasta länteen työntyvät Työsaaren, Kuusalon ja Kärkihaan niemet. Itärannalla niemien viereen jääviä lahtia ovat esimerkiksi Kirkonkylänlahti ja Hirsilahti, järven kaakkoispäässä sijaitsevat Kannistonlahti ja Uitonlahti, Aroniemen länsipuolelle jäävät Venehtienlahti, Uittoonlahti ja Kallioistenlahti, ja järven koillispäässä sijaitseva Vitsiälänlahti, joka sijaitsee Kotkonkärjen takana suojassa. Järven luusua sijaitsee Haapasaari-nimisen niemen takana ja sitä kutsutaan Lakkianseläksi. Sieltä lähtee vain 1,4 kilometriä pitkä ja alle 100 metriä leveä Alvettulanjoki, joka muistuttaa salmea. Tähän järvenosaan laskee Vuolle, joka on Ison Roineveden lasku-uomana toimiva kapea salmi. Järven itäranta Kotkonkärjestä kaakkoon päin muodostuu harjujaksosta, joka jatkuu Akkijärvelle asti ja jonka harjuja ovat esimerkiksi Kotkonharju .


title: Hauhonselkä

text: Järvellä on kartan mukaan 32 saarta, joista useimmat sijaitsevat järven matalammassa kaakkoispuoliskossa . Luoteispuoliskon merkittävimmät saaret ovat Varissaari ja Sikosaari. Järven keskiosassa sijaitsevat Paljassaari ja Lammassaaret. Muut suuret saaret, jotka ovat kaakkoispuoliskossa, ovat Koivusaari, Ratassaari, Matinsaari, Mäntysaari, Haapasaari, Iso-Kukkura, Työsaari ja Kilinsaari. Suurilla saarilla on tavallisesti useita vapaa-ajan asuntoja.


title: Hauhonselkä

text: Järven tilavuus on 79 miljoonaa kuutiometriä eli 0,079 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 10 metriä. Järven kaakkoispää on matala verrattuna luoteispäähän, jossa sijaitsevat järven syvänteet . Järven rantaviivan pituus on 63 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Metsärannat ovat vain harvoin syvää metsää, koska niiden takana voi aueta peltoalueita. Asutus on haja-asutusta, jonka väleihin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Rantaan asti ulottuu vain kaksi taajamaa. Hauhon kirkonkylä sijaitsee järven itärannalla ja Alvettulan taajama sen pohjoispäässä. Rannan tuntumassa sijaitsevia kulmakuntia ovat Vitsiälä, Okerla, Kannisto, Hauhontaka, Metsäkylä ja Hyömäki. Hauhon takaa sen ohittaa valtatie 12, joka seuraa järven koillisrantaa. Siitä haarautuu yhdystie 3062, joka kulkee Alvettulan läpi Hyömäkeen. Siellä siitä haarautuu kaakkoon vievä ja Metsäkylän, Hauhontaan ja Kanniston kautta Okerlaan johtava kylätie. Okerlassa se yhtyy Hauholta tulevaan seututiehen 305.


title: Hauhonselkä

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueeseen (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Hauhonselkä

text: Hauhonselkään tuovat merkittävästi vettä Vuolujoki ja Haarajoki, jotka ovat Vuolujoen valuma-alueen (35.775, valuma-alue 150 km²) jokia. Hauhonselän alueella on vain seitsemän muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, mutta niistäkin laskee suoraan Hauhonselkään vain kolme. Vitsiälänlahteen laskee Rampsinoja, joka on Euttulammin (8 ha) ja Hakalammin (2 ha) yhteinen laskuoja. Ojan valuma-alueeseen kuuluu myös ojaton Saunalammi. Kirkonkylänlahteen laskee Vuorenselkä (92 ha), jonka läpi laskevat myös Kirrinen (34 ha), Hyvikkälänjärven (16 ha), Uppolammin (3 ha) ja Liinalammin (2 ha) vedet. Vuorenselän valuma-alue on noin 30 km².


title: Hauhonselkä

text: Kotkonlinna on mahdollinen muinaislinna, joka sijaitsee Kotkonharjulla.


title: Hauhonselkä

text: Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 järvi näyttäytyy rantaviivaltaan kovin erilaiselta kuin se on nykyään. Esimerkiksi Työsaari oli tuolloin aito saari ja sen alava niemenkanta sekä Vuoriselän nykyinen luusua olivat veden alla. Vuoriselkä on siten varsin nuori järvi, sillä vielä 1800-luvulla se muodosti Hauhonselän suurimman lahden. Kokkalan kartano eli nykyinen Ylitalon maatila sijaitsi saarella, jonka salmi on maatunut.


title: Hauhonselkä

text: Järven tila on vuosikymmenten saatossa heikentynyt, mutta nykyisellään se on ollut 1990-luvun lopulta saakka. Hauhonselkä on keskikokoinen humusjärvi, jonka ravinnetilanne on maatalouden ja haja-asutuksen takia heikentynyt. Järvessä esiintyy sinileväkukintoja ja sen kalasto on muuttunut reheville järville ominaisesti särkikalavoittoiseksi. Myös vedenlaatu on heikentynyt siten, että humuspitoisuus on lisääntynyt ja näkösyvyys heikentynyt. Ison Roineveden vesi ei vaikuta Hauhonselkään, sille se virtaa Ilmoilanselkään ohivirtauksena sekoittumatta ollenkaan järven veteen.


Pohjois-Korean alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edustaa Pohjois-Koreaa jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa.


title: Jeffersonit

text: Jeffersonit (alkuperäiseltä nimeltään "The Jeffersons") oli yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, jota kuvattiin vuosina 1975–1985 yhteensä 253 jakson verran. Sarja kertoi afroamerikkalaisesta newyorkilaisperheestä. Se oli Perhe on pahin -sarjan spin-off-sarja.


title: Jeffersonit

text: Suomessa sarjaa esitettiin ensi kerran 1970-luvulla.


title: José Holebas

text: José Holebas (tunnetaan myös nimellä Iosíf Cholévas, , s. 27. kesäkuuta 1984 Aschaffenburg, Länsi-Saksa) on kreikkalainen jalkapalloilija, joka pelaa Englannin valioliigassa Watford Fc:ssä. Hänen pelipaikkansa on tavallisesti joko vasen laitapuolustaja tai laitalinkki.


title: José Holebas

text: Saksassa syntynyt Holebas sai Kreikan kansalaisuuden marraskuussa 2011, ja on näin ollen kelvollinen edustamaan Kreikan maajoukkuetta. Hänet valittiin vuoden 2012 EM-kilpailuihin lähtevään joukkueeseen, esitettyään vakuuttavia otteita maaotteluissa ennen kilpailuja.


title: José Holebas

text: Seuratasolla Holebas on edustanut kreikkalaista Olympiakos FC:tä vuodesta 2010 lähtien.


title: Olivier Giroud

text: Olivier Giroud (s. 30. syyskuuta 1986 Chambéry, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigan Chelseaa, johon hän siirtyi tammikuussa 2018. Giroud voitti maailmanmestaruuden Venäjän kisoissa 2018.


title: Olivier Giroud

text: Olivier Giroud aloitti pääsarjauransa Ranskan Ligue 2:sta FC Grenoblen joukkueesta jossa pelasi kaudet 2005–2008. Hän pääsi kentälle 27 ottelussa tehden niissä vain kaksi maalia. Kaudeksi 2007–2008 Grenoble vuokrasi Giroud'n alemmissa sarjoissa tuolloin pelanneeseen FC Istresiin. Siellä hän pelasi 33 ottelua tehden niissä 14 maalia. Seuraavaksi kaudeksi miehen tie vei takaisin Ligue 2:een Toursiin. Toursissa miehen ura lähti todelliseen nousuun kun ensimmäisellä kaudella 2008–2009 maaleja syntyi 27 ottelussa 14 ja seuraavalla kaudella jo 24 ottelumäärän näyttäessä saldoa 42. Hyvin sujuneiden kahden kauden ansiosta Giroud sai sopimuksen Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä pelaavaan Montpellier Hérault SC:n leiriin.


title: Olivier Giroud

text: Montpellier’ssa Giroud pelasi kaksi kautta. Ensimmäisellä kaudella 2010–2011 mies viimeisteli 43 ottelussa 14 maalia ja löi itsensä läpi maajoukkuetasolle asti. Ranskan maajoukkuepaidassa ensimmäinen ottelu Olivierilla oli marraskuussa 2011 Yhdysvaltoja vastaan.


title: Olivier Giroud

text: Viimeistään kaudella 2011–2012 Olivier Giroud löi itsensä läpi kansainvälisillä pelaajamarkkinoilla. Montpellier juhli kauden päätteeksi Ranskan liigamestaruutta ranskalaishyökkääjän juhliessa liigan maalikuninkuutta 21 maalillaan.


title: Olivier Giroud

text: Giroud valittiin Ranskan joukkueeseen vuoden 2012 jalkapallon EM-kilpailuihin, vaikka hän oli pelannut vain kolme maaottelua ennen valintaa.


title: Artur Moraes

text: Artur Moraes, taiteilijanimeltään vain Artur, (s. 1981) on brasilialainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa portugalilaista SL Benficaa. Hän pelaa numerolla 1.


title: Artur Moraes

text: Paulista Futebol Clube


title: Artur Moraes

text: Cruzeiro


title: Artur Moraes

text: Sporting Braga


title: Artur Moraes

text: Benfica


title: Michael Simões Domingues

text: Michael Simões Domingues eli Mika (s. 8. maaliskuuta 1991) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa portugalilaista SL Benficaa. Hänen pelipaikkansa on maalivahti ja pelinumero 39.


title: Zakaria Mohieddin

text: Zakaria Mohieddin (5. heinäkuuta 1918 – 15. toukokuuta 2012) () oli egyptiläinen upseeri ja poliitikko. Hän johti Egyptin ensimmäistä tiedusteluorganisaatiota ja toimi maan pääministerinä 1965–1966.


Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013 pelattiin huhtikuussa 2013, pelipaikkana oli Kapkaupunki, Etelä-Afrikassa ja turnauksen voitti isäntamaa Etelä-Afrikka.


title: Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013

text:
Turnauksen voittaja nousee 2. divisioonan B-lohkoon 2014.
Ottelut


title: Kirkon musiikkijuhlat

text: Kirkon musiikkijuhlat (aikaisemmin Kirkkolaulujuhlat ja Kirkkomusiikkijuhlat) on tapahtuma jonka tavoitteena on esitellä ja edistää Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien musiikkitoimintaa sekä tukea ja edistää hengellistä elämää. Järjestäjinä toimivat kirkkohallitus, Suomen Kirkkomusiikkiliitto, Kirkkopalvelut, Suomen Kanttori-urkuriliitto ja paikallinen seurakunta/paikalliset seurakunnat.


title: Kirkon musiikkijuhlat

text: Ohjelma koostuu muun muassa konserteista, kuorokatselmuksesta, kaikkien juhlille osallistuvien kuorojen yhteisestä säveljuhlasta ja juhlamessusta.


title: Kirkon musiikkijuhlat

text: Musiikkijuhlien historia alkoi 1927 "Kirkkolaulujuhlien" nimellä, joka muuttui 1981 "Kirkkomusiikkijuhliksi" ollen nimenä 2007 saakka.


title: Kirkon musiikkijuhlat

text: Tapahtuma järjestetään seuraavan kerran Helsingissä 19.−21. toukokuuta 2017. Juhlien keskuspaikkoina toimivat Helsingin tuomiokirkko ja Senaatintorin ympäristö.


title: Soanlahden seurakunta

text: Soanlahden seurakunta oli Viipurin hiippakuntaan ja Sortavalan rovastikuntaan kuulunut


title: Soanlahden seurakunta

text: Seurakunnan alueella oli 1930-luvun lopulla neljä kirkkoa ja viides oli rakenteilla. Seurakunnan pääkirkko, Soanlahden kirkko, sijaitsi Soanlahden kirkonkylässä Jänisjärven rannalla. Vuonna 1890 rakennetun puisen ristikirkon oli suunnitellut arkkitehti Ludvig Lindqvist. Se oli järjestyksessä seurakunnan toinen kirkko. Korpiselän kirkonkylässä sijainnut Korpiselän rukoushuonekunnan kirkko oli valmistunut myös vuonna 1890.


title: Soanlahden seurakunta

text: Näiden lisäksi Suistamon alueelle rakennettiin kaksi rajaseutukirkkoa. Loimolan kylään valmistui Loimolan kirkko vuonna 1932 ja Leppäsyrjän kylän työväentalo muutettiin Leppäsyrjän kirkoksi vuonna 1937. Lisäksi Suistamon Alatun kylään oli rakenteilla kolmas rajaseutukirkko, mutta tämä Alatun kirkko ei ehtinyt valmistua ennen talvisotaa.


title: Soanlahden seurakunta

text: Soanlahden luterilainen hautausmaa sijaitsi kirkonkylän pohjoislaidalla ortodoksisen hautausmaan vieressä. Soanlahden ekumeeninen sankarihauta sijaitsi noin 100 metrin päässä kirkosta. Korpiselän rukoushuonekunnalla oli oma hautausmaa kirkkonsa lähellä, jonka lisäksi oli yhteinen sankarihautausmaa Korpiselän ortodoksisen seurakunnan kanssa. Suistamon Loimolan kylässä toimineelle rukoushuoneyhdistykselle lahjoitettiin hautausmaa-alue vuonna 1926, mutta hautausmaata sinne ei ehditty perustaa.


title: Soanlahden seurakunta

text: Soanlahden kirkkoherran "Marjamäki" -niminen pappila sijaitsi Soanlahden kirkonkylässä, kyläkeskuksesta Jänisjärven rantaan viettävällä harjun rinteellä. Pappilan pinta-ala oli 1920-luvun alussa 153 hehtaaria, josta peltoa oli 24 ja metsää 47 hehtaaria. Pappilan aikaisempi päärakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1909.


title: Soanlahden seurakunta

text: Lisäksi Soanlahdella oli kirkkoherran virallisen apulaisen "Pikkupappilaksi" kutsuttu asunto, johon kuului yhden hehtaarin tonttimaa. Korpiselän rukoushuonekunnalla oli oma pappila Korpiselän kirkonkylässä. Lisäksi Suistamolla toimineelle Loimolan rukoushuoneyhdistykselle lahjoitettiin tontti pappilaa varten vuonna 1926.


title: Soanlahden seurakunta

text: Soanlahti mainitaan 1580-luvulla Ilomantsin ortodoksisen seurakunnan kappelina Soanlahden tai Leppälahden nimellä, mutta toisinaan vain Pälkjärven kappelin osana. Alueen siirryttyä Ruotsille vuonna 1617 solmitun Stolbovan rauhan jälkeen, Pälkjärven ja Soanlahden alueista muodostettiin Pälkjärven luterilainen seurakunta. Soanlahden alue muodosti Pälkjärven seurakunnassa Leppälahden rukoushuonekunnan.


title: Soanlahden seurakunta

text: Uudenkaupungin rauhan raja vuonna 1721 jakoi Pälkjärven seurakunnan kahtia ja Leppälahden alue siirtyi Venäjälle. Samoin kävi Kiteen seurakuntaan kuuluneelle Ruskealan rukoushuonekunnalle Leppälahden eteläpuolella. Ruskealasta ja Leppälahdesta muodostettiin Ruskealan seurakunta, jonka kappeli Leppälahdesta tuli. Vaikka raja erotti leppälahtelaiset Pälkjärvestä, kävivät he edelleen usein siellä kirkossa. Ruskealan seurakunta halusi tiiviimpiä yhteyksiä oman seurakuntansa ja Leppälahden kappelin välille, ja niinpä rakennettiin Jänisjärven länsirannalle Leppälahden kirkko vuonna 1769.


title: Soanlahden seurakunta

text: Vuonna 1830 Leppälahden kappeli lakkautettiin ja siihen kuuluneista Jänisjärven itäpuolisista kylistä muodostettiin edelleen Ruskealan seurakunnan alainen Soanlahden kappeliseurakunta. Lisäksi Leppälahden kirkko määrättiin siirrettäväksi Jänisjärven itärannalle Soanlahden kylään, mutta siirto toteutui vasta vuonna 1855. Vuosi 1855 mainitaankin monesti Soanlahden kappeliseurakunnan perustamisvuotena. Omat kirkonkirjat Soanlahti sai vuonna 1880.


title: Soanlahden seurakunta

text: Soanlahti erotettiin Ruskealasta itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1885, jolloin siihen liitettiin Impilahdesta Korpiselän ja Suojärven rukoushuonekunnat sekä Suistamo. Oman papin seurakunta sai vuonna 1888. Seurakunnallinen ero toteutui kuitenkin vasta vuonna 1899, jolloin seurakunta sai oman kirkkoherran.


title: Soanlahden seurakunta

text: Seurakunnan itsenäistymisen jälkeen vanha Leppälahdelta siirretty kirkko ei enää vastannut laajentuneen seurakunnan tarpeita ja niinpä annettiin keisarillinen määräys uuden kirkon rakentamisesta. Seurakunnan vähävaraisuuden vuoksi valtio rahoitti vuonna 1890 valmistuneen kirkon rakentamisen. Samana vuonna valtio rakennutti kirkot myös Korpiselille ja Suojärvelle. Soanlahden uuden kirkon valmistuttua, Leppälahdelta siirretty vanha ristikirkko purettiin vuonna 1891 ja sen hirsistä rakennettiin Soanlahden ensimmäinen kansakoulu.


title: Soanlahden seurakunta

text: Korpiselän rukoushuonekuntaa varten perustettiin vuonna 1908 Soanlahden kirkkoherran apulaisen virka ja Korpiselän rukoushuonekunta sai omat kirkonkirjat seuraavana vuonna. Korpiselkä pyrki myös itsenäiseksi seurakunnaksi, mutta tuomiokapituli ei ollut sen kannalla. Niinisyrjän kylä siirrettiin vuonna 1925 uuteen Harlun seurakuntaan. Suojärven rukoushuonekunta sai omat kirkonkirjat vuonna 1924 ja itsenäinen Suojärven seurakunta siitä muodostettiin vuonna 1928. Pälkjärveen kuulunut Luopasniemen alue liitettiin Soanlahteen vuonna 1936. Suistamon Loimolassa toimineelle Loimolan rukoushuoneyhdistykselle lahjoitettiin vuonna 1926 tontti kirkkoa, pappilaa ja hautausmaata varten. Loimolaan saatiin vuonna 1932 oma rajaseutupappi, joka toimi Soanlahden kirkkoherran apulaisena. Samana vuonna Loimolaan valmistui myös oma kirkko. Suistamon Leppäsyrjän kylään saatiin kirkko vuonna 1937 entisestä työväentalosta ja Alatun kylään oli kirkko rakenteilla talvisodan syttyessä vuonna 1939.


title: Soanlahden seurakunta

text: Soanlahden seurakunnan jäsenmäärä kasvoi voimakkaasti 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Vuonna 1900 seurakunnan jäsenmäärä oli 2 956, johon sisältyivät vuonna 1928 itsenäistynyt Suojärven rukoushuonekunta ja Harluun vuonna 1924 liitetty Niinisyrjän kylä. Kehitystä tapahtui etenkin Suistamon alueella, jonka halki vuonna 1924 valmistuneen Matkaselkä–Suojärvi-radan varteen alkoi kehittyä nopeasti sahateollisuutta, mikä houkutteli luterilaista väestöä muualta Suomesta. Niinpä Suistamon luterilainen väestö, joka vielä 1920-luvun alussa oli pieni vähemmistö, kasvoi vajaassa kahdessakymmenessä vuodessa noin 2 000 suuruiseksi. Koko Soanlahden seurakunnan asukasluku oli 1930-luvun lopulle tultaessa kasvanut noin 5 400 suuruiseksi.


title: Soanlahden seurakunta

text: Marraskuun viimeinen päivä 1939 alkanut talvisota Suomen ja Neuvostoliiton välillä aiheutti Soanlahden seurakunnan itäosien evakuoinnin heti sodan alussa. Sen sijaan Soanlahden ja Korpiselän länsiosan kylät evakuoitiin vasta maaliskuussa 1940, kun alueet oli luovutettava Moskovan rauhan sopimuksen mukaisesti Neuvostoliitolle. Tuolloin evakuoitiin myös Soanlahden kirkon irtaimisto ja kirkko jäi ehjänä paikoilleen, mutta paloi jatkosodan alussa vuonna 1941 perääntyvien neuvostojoukkojen sytytettyä kirkonkylän palamaan.


title: Soanlahden seurakunta

text: Jatkosodan aikana jumalanpalveluksia pidettiin Kiprosen ja Kuusiston taloissa. Korpiselän rukoushuonekunnan kirkko sen sijaan säilyi takaisinvaltauksen yhteydessä ja se kunnostettiin takaisin kirkolliseen käyttöön. Suistamon alueen kirkoista Loimolan kirkko paloi perääntyvien neuvostojoukkojen sytyttämänä, mutta Leppäsyrjän kirkko säilyi ehjänä, tosin siitä oli välirauhan aikana tehty leipomo. Uusi evakuointi oli kuitenkin edessä jatkosodan lopulla kesällä 1944.


title: Soanlahden seurakunta

text: Talvi- ja jatkosodan päättäneissä rauhoissa Soanlahden seurakunnan alue luovutettiin Neuvostoliitolle, lukuun ottamatta muutamaa kylää Korpiselän rukoushuonekunnan läntisimmästä osasta. Suomen puolelle jäänyt osa Korpiselästä liitettiin Tuupovaaran seurakuntaan, joka puolestaan on ollut osa Vaara-Karjalan seurakuntaa vuodesta 2005 lähtien.


title: Soanlahden seurakunta

text: Vuonna 1949 annetulla kirkkolain muutoksella luovutetun alueen seurakunnat määrättiin lakkautettaviksi vuoden 1950 loppuun mennessä. Lain mukaan siirtoseurakuntien tuli käyttää jäljellä olevat varansa velkojen maksuun ja loput oli luovutettava kirkkohallitukselle. Jumalanpalvelukseen liittyvää tai historiallisesti arvokasta irtaimistoa ei saanut myydä vaan ne pyrittiin sijoittamaan niiden alueiden seurakunnille, jonne siirtoseurakunnan väestö asutettiin. Siirtoseurakunnilta pyydettiin ehdotuksia esineistön sijoituskohteista. Soanlahden seurakunnan evakuoidusta omaisuudesta luovutettiin Ylivieskan seurakunnalle ehtoolliskalusto ja kaksi matkaehtoolliskalustoa sekä Haapaveden seurakunnalle hautakappelin kelloksi entinen Loimolan kirkonkello.


title: José Francisco Ulloa Rojas

text: José Francisco Ulloa Rojas (s. 1. lokakuuta 1940) on costaricalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi San José de Costa Rican arkkihiippakuntaan 19. joulukuuta 1964 ja nimitettiin Limónin hiippakunnan johtoon 30. joulukuuta 1994. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. helmikuuta 1995. Pääkonsekraattorina toimi Giacinto Berloco, jota avustivat Román Arrieta Villalobos ja Alfonso Coto Monge.


title: José Francisco Ulloa Rojas

text: Ulloa Rojas sai 24. toukokuuta 2005 nimityksen Cartagon piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 16. heinäkuuta.


title: José Francisco Ulloa Rojas

text: Vaalituomioistuin tuomitsi Ulloa Rojasin vuonna 2010 tämän pyrittyä messun aikana vaikuttamaan uskovaisten äänestyskäyttäytymiseen.


title: Yle Uutiset Suora linja

text: Yle Uutiset Suora linja tai Suora Linja oli Yle TV2:n esittämä ajankohtaisohjelma, jossa aiheet kerättiin ajankohtaisista nettikeskusteluista sekä sosiaalisen median kuten Facebookin, Twitterin ja Skypen kautta.


title: Yle Uutiset Suora linja

text: Ohjelmaa esitetiin arki-iltaisin kello 19.20 ja sen kesto oli 10 minuuttia. Juontajina toimivat Niku Hooli, Riika Raitio ja Timo Keränen.


title: Yle Uutiset Suora linja

text: Suoralla Linjalla oli syyskuussa 2013 keskimäärin 231 000 katsojaa viikossa. Ohjelman on tarkoitus loppua Ylen ajankohtaisjournalismin uudistuksen myötä syksyllä 2014, mutta se jatkuu eri muodoissa verkossa ja muiden ajankohtaisojelmien osana.


title: Matti Kuosku

text: Matti Kullervo Kuosku (4. maaliskuuta 1941 Pelkosenniemi, Suomi – 22. huhtikuuta 2012 Gävle) oli Ruotsia edustanut maastohiihtäjä.


title: Matti Kuosku

text: Pelkosenniemellä, Suomessa syntynyt Kuosku alkoi kärsiä 1960-luvun puolivälissä tupakoinnin aiheuttamista hengitysvaikeuksista. Hän lopetti tupakoinnin ja korvasi sen juoksulla. Hän myös kilpaili kestävyysjuoksussa ja muun muassa voitti vuonna 1969 5 000 metrillä Lasse Virénin, joka voitti kolme vuotta myöhemmin samalla matkalla olympiakultaa.


title: Matti Kuosku

text: Juoksusta Kuosku siirtyi maastohiihdon pariin, ja ruotsalaisten maajoukkuejohtajien myötävaikutuksesta hän sai Ruotsin kansalaisuuden. Ruotsia edustaen Kuosku osallistui Innsbruckin vuoden 1976 talviolympialaisiin, joissa hän kilpaili 50 kilometrillä sijoittuen 19:nneksi.


title: Matti Kuosku

text: Vaasahiihdon Kuosku voitti vuosina 1974 ja 1976, Finlandia-hiihdon vuosina 1981–1982 ja Dolomitenlauf-hiihdon vuosina 1979 ja 1981. König-Ludwig-Lauf-hiihdon yhdeksi voittajaksi hänet julistettiin vuonna 1981 hänen oltuaan mukana viiden hiihtäjän kärkijoukossa jotka kuitenkin eksyivät reitiltä kilpailun aikana. Worldloppetin ylipitkien matkojen cupin hän voitti kausilla 1978–1979 ja 1979–1980 ja sijoittui kolmanneksi kaudella 1980–1981.


title: Matti Kuosku

text: Kuosku menehtyi sairasteltuaan jonkin aikaa 71 vuoden iässä 22. huhtikuuta 2012.


title: Red Dutton

text: Norman Alexander ”Mervyn” ”Red” Dutton (23. heinäkuuta 1898 – 15. maaliskuuta 1987) oli kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija, joka loi uran myös kykyjenetsijänä ja kiekkoilun johtotehtävissä. Hän edusti pelaajana Calgary Tigersia Western Canada Hockey Leaguessa (WCHL) sekä Montreal Maroonsia ja New York Americansia National Hockey Leaguessa (NHL). Fyysisenä puolustajana tunnettu Dutton voitti usein seuransa jäähykuninkuuden. Hän saavutti WCHL-mestaruuden 1924 Tigersissa ja tuli valituksi kahdesti WCHL All-Star -tähdistöön.


title: Red Dutton

text: Hänet valittiin Hockey Hall of Fameen 1958.


title: Märtha (Norjan prinsessa)

text: Märtha Sofia Lovisa Dagmar Thyra (28. maaliskuuta 1901 Tukholma – 5. huhtikuuta 1954 Oslo) oli Norjan kruununprinsessa ja kruununprinssi Olavin (sittemmin kuningas Olavi V) puoliso vuodesta 1929 kuolemaansa saakka. Prinsessa Märthan vanhemmat olivat Ruotsin kuninkaan Oskar II:n poika prinssi Carl ja Tanskan kuninkaan Fredrik VIII:n tytär prinsessa Ingeborg.


title: Märtha (Norjan prinsessa)

text: Märtha kihlautui serkkunsa Olavin kanssa vuonna 1928, ja häitä vietettiin seuraavana vuonna. Pari sai kolme lasta:


title: Märtha (Norjan prinsessa)

text: Kruununprinsessa Märtha kuoli vuonna 1954 vain 53-vuotiaana, kolme vuotta ennen kuin hänen puolisonsa nousi Norjan kuninkaaksi.


title: Bruce Stuart

text: Bruce Stuart (30. marraskuuta 1881 – 28. lokakuuta 1961) oli kanadalainen, niin amatöörinä kuin ammattilaisenakin pelannut jääkiekkoilija. Hyökkääjän paikalla pelannut Stuart edusti Quebec Bulldogsia, Ottawa Senatorsia ja Montreal Wanderersia vuosien 1899 ja 1911 välillä. Stuartia on pidetty varhaisena voimahyökkääjänä, joka kykeni yhdistämään fyysisen pelin maalintekotaitoon.


title: Bruce Stuart

text: Hänet valittiin Hockey Hall of Fameen 1961.


title: Kamzíkin televisiotorni

text: Kamzíkin televisiotorni () on 194 metriä korkea televisiotorni, joka sijaitsee Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa "Kamzíkin kukkulan" päällä. Vuonna 1975 valmistunut Kamzíkin televisiotorni korvasi aikaisemman sen paikalla olleen televisiotornin. Uuden televisiotornin yhteyteen rakennettiin näköalatasanne ja VEŽA-niminen ravintola, jonka toiminta lopetettiin vuonna 2010. Vuonna 2011 avattiin uusi ravintola nimellä "Altitude". Ravintola sijaitsee 70 metrin korkeudella. Kamzíkin televisiotorni on Bratislavan kaupungin korkein rakennus.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat sisältävät suomalaista taidetta 1800-luvun loppupuolelta alkaen. Tunnetuimmat teokset ovat kultakaudelta, kuten Edelfeltin "Larin Paraske", Gallen-Kallelan "Väinämöisen lähtö" ja Westerholmin "Eckerön postilaituri". Kokoelmissa on maalausten, veistosten, piirustusten ja grafiikan ohella tekstiilejä ja valokuvia. Ulkomaista taidetta myös jonkin verran.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Hämeenlinnan taidemuseon perustamisen aikoihin vuonna 1952 teoksia oli noin sata, ja nykyisin niiden määrä on runsaat 5 000. Hankintojen ohella kokoelma on karttunut lahjoitusten ja talletusten ansiosta. Näihin kuuluvat muun muassa Viipurin taidemuseon kokoelmat, Henna ja Pertti Niemistön, Vexi Salmen sekä Aija ja Ludvig Wennervirran kokoelma.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Kokoelmien perustana olivat Rautalammille Peuran museoon sodan ajaksi evakuoidut Viipurin taidemuseon teokset. Sisäasiainministeriö päätti sodan jälkeen jakaa Viipurin museon teokset Lahden ja Hämeenlinnan kesken. Viipurin museon perintö jakautuu kahteen osaan. Se koostuu Viipuri-säätiön kokoelmasta, joka on entinen Viipurin kaupungin kokoelma, sekä Viipurin Taiteenystävät ry:n kokoelmasta.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Viipuri-säätiön kokoelmassa on useita Suomen taidehistorian keskeisiä merkkiteoksia Edelfeltiltä, Simbergiltä, Lindholmilta ja Gallen-Kallelalta.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Viipurin taiteenystävät halusi 1980-luvun puolivälissä siirtää osan Hämeenlinnaan ja Lahteen tallennetuista teoksista Etelä-Karjalan taidemuseoon Lappeenrantaan. Hämäläiset eivät luopuneet teoksista kovin helposti, ja vasta korkeimman oikeuden päätös vuonna 1990 siirsi osan molempien museoiden kokoelmista Lappeenrantaan. Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmiin jäi vielä 46 teosta, lähinnä maalauksia, jotka ovat kotimaisten ja kansainvälisten mestareiden töitä. Nämä ovatkin museon omien kokoelmien keskeisiä näyttelyteoksia.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Taidemaalari Ester Helenius lahjoitti Hämeenlinnan taidemuseon avajaisnäyttelyn yhteydessä esillä olleista töistä 19 maalausta ja grafiikkaa. Myöhemmin hän määräsi testamentissaan koko taiteellisen jäämistönsä Taidemuseolle. Näin museo sai kokoelmiinsa yli 30 maalausta sekä yli 100 grafiikanlehteä.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Myöhemmin tehtyjen omien ostojen ja saatujen lahjoitusten ansiosta Taidemuseon kokoelmissa on nykyisin 237 Ester Heleniuksen työtä, joista puolet on piirustuksia ja grafiikkaa.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Vuonna 1964 taidemuseo sai vastaanottaa tohtori M. S. Elomaan testamenttilahjoituksen. Lahjoitus käsitti 57 taideteosta, öljy-, vesiväri- ja pastellimaalauksia sekä piirustuksia. Muu osa perinnöstä meni Oulun yliopistolle, Someron kunnalle ja Suomen kulttuurirahastolle.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Elomaan kokoelman merkittävimmät teokset ovat Helene Schjerfbeckiltä, pastelliteokset Marcus Collinilta ja loput Juho Mäkelältä, Ellen Thesleffiltä, Maria Wiikiltä ja Alvar Cawénilta.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Kuvanveistäjä Mikko Hovin leski Helmi Hovi testamenttasi Hämeenlinnan taidemuseolle koko miehensä taiteellisen jäämistön. Kokoelma sisältää veistoksia, keskeneräisiä töitä, kipsimalleja, veistosluonnoksia ja valumuotteja. Lahjoitettuun testamenttikokoelmaan kuuluu hieman alle 100 veistosta tai taideteollista esinettä.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Museo saattoi järjestää lähes omien kokoelmiensa avulla taiteilijan syntymän laajan satavuotisnäyttelyn.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Lukumääräisesti suurin museon lahjoituksista vastaanotettiin vuonna 1981. Tekstiilitaiteilija, opettaja, tekstiiliperinteen tutkija ja taidemaalari Laila Karttunen oli määrännyt Hämeenlinnan taidemuseon taiteellisen tuotantonsa saajaksi. Kokoelma käsittää päänumeroltaan noin 2 500 yksikköä. Ne koostuvat öljymaalauksista, vesivärimaalauksista, tekstiiliteoksista, luonnoksista, mallipiirroksista, erilaisista sidosnäytteistä ja käyttötekstiileistä.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Vuonna 1991 Taidemuseo sai myös merkittävän lahjoituksen. Tällöin taidemaalari ja tekstiilitaiteilija Maija Isola lahjoitti museolle kaikkiaan 43 teosta, jotka ovat öljy-, tempera-, akryyli- ja guassimaalauksia vuosilta 1955-1988.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Ars Fennica -palkinnon perustaneen valtiotieteen maisteri Henna Niemistö ja kauppaneuvos, varatuomari Pertti Niemistö tulivat tunnetuiksi myös taiteenkerääjinä ja mesenaatteina. Heidän nykytaiteen kokoelmansa on yksi merkittävimmistä, ja sen sijoittamiseksi Hämeenlinnan kaupunki kunnosti Lohrmannin makasiiniin. Kokoelma tallennettiin museoon vuonna 1955, ja taidemuseo vastaa kokoelman säilyttämisestä, tutkimuksesta ja esillepanosta.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Nykyisin kokoelman omistaa perustajien poika, toimitusjohtaja Kari Niemistö. Yhdessä puolisonsa toimitusjohtaja, LT Leena Niemistön kanssa he kartuttavat kokoelmaa lukuisilla vuosittaisilla taidehankinnoilla.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Kokoelmaan ovat saaneet töitään esimerkiksi Juhana Blomstedt, Cris af Enehielm, Reino Hietanen, Unto Koistinen, Leena Luostarinen, Jukka Mäkelä, Paul Osipow, Pentti Lumikangas, Mari Rantanen, Sam Vanni, Heikki Häiväoja, Harry Kivijärvi ja Ukri Merikanto.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Ulkomaisista taiteilijoista kokoelmaan on saatu teoksia Per Kirkebyltä, Hreinn Fridfinnssonilta, Rolf Hanssonilta ja Peter Frieltä. Erityisasemassa on Juhani Linnovaara, sillä hänen tuotannostaan kokoelmassa on runsaasti teoksia.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Taidemuseon avaamisen jälkeen sen intendentti Taisto Ahtola sekä Ludvig ja Aija Wennervirta keskustelivat Wennervirtojen taidelahjoituksesta perustetulle museolle. Vasta toukokuussa 1970 saatettiin museossa kuitenkin järjestää näyttely aiemmin keväällä saadun lahjoituksen kunniaksi. Ajatuksen toteuttajana oli Aija Forsell-Wennervirran perikunta.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Museon saama lahjoitus käsitti yhteensä 68 teosta, jotka ovat pääasiassa maalauksia, grafiikkaa ja pieniä veistoksia. Kyseessä on perinteinen kotikokoelma, ja hankinnan perusteena ovat olleet omistajien mieltymykset.


title: Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmat

text: Lauluntekijä Veikko Salmi eli Vexi Salmi, jonka nykytaidetta edustavien teosten kokoelma ”Intohimona taide” oli esillä museossa vuosina 2005-2006, on sopinut laajan kokoelmansa tallentamisesta tulevaisuudessa entisen kotikaupunkinsa Hämeenlinnan taidemuseoon. Salmen kokoelma käsittää sekä suomalaista että ulkomaista nykytaidetta useita satoja teoksia.


title: Eckerön postilaituri

text: Eckerön postilaituri on Victor Westerholmin öljyvärimaalaus vuodelta 1885. Maalaus on mitoiltaan 99,5 × 145,5 senttimetriä ja se kuuluu Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmiin.


title: Eckerön postilaituri

text: Maalauksen näkymä on Eckerön posti- ja tullitalon edustalta. Joukko ihmisiä odottaa jo näkyvissä olevaa laivaa.


title: Eckerön postilaituri

text: Victor Westerholm maalasi useita maalauksia saman teeman ympäriltä. Vuoden 1883 teos "Eckerö postbrygga" julkaistiin postimerkkinä vuonna 2010. Maalauksessa kaiteella istuu nuori eckeröläinen mies päässään Westerholmin sininen tupsubaretti. Etualalla on ylioppilas Ernst Enqvist. Taustalla nähdään vielä harmaapartainen vanha mies.


title: Rajalta toiselle

text: Rajalta toiselle () on alkuperäisen "Star Trek" -sarjan ensimmäisen tuotantokauden 28. jakso. Sen ensiesitys televisiossa oli 6. huhtikuuta 1967. Suomessa jakso esitettiin ensimmäisen kerran Kolmoskanavalla 12. maaliskuuta 1988. "Rajalta toiselle" on yksi kriitikoiden eniten arvostamista jaksoista koko sarjassa, ja se sai parhaan näytelmäteoksen Hugo-palkinnon 1968. Lisäksi Writers Guild of America palkitsi Harlan Ellisonin laatiman käsikirjoituksen. Vuonna 1997 "Rajalta toiselle" oli mukana "TV Guiden" tekemällä listalla ”100 kaikkien aikojen parasta televisiojaksoa”. Saman lehden heinäkuussa 1995 ilmestyneessä erikoisnumerossa sitä kutsuttiin 68. ”muistettavimmaksi hetkeksi tv-historiassa”.


title: Rajalta toiselle

text: Jakson tuotantovaihe sijoittui helmikuuhun 1967. Ohjaajana toimi Joseph Pevney, ja Edith Keelerin roolissa vierailleen Joan Collinsin lisäksi sen pääosissa olivat Kirkiä esittänyt William Shatner, Spockia näytellyt Leonard Nimoy sekä DeForest Kelley. Jakson tarinan aihepiireinä ovat aikamatkustus ja vaihtoehtoinen historia, joka lähtee liikkeelle 1930-luvun suuren laman aikaisista tapahtumista. Luonteeltaan se on tragedia ja kuvaa tilanteen, jossa yksittäisellä onnettomuudella on perhosvaikutuksen myötä valtavan merkittäviä seurauksia, vaikka tapahtuma näyttääkin päällepäin merkityksettömältä. Elokuvakirjailija Robert F. Mossin mukaan "Rajalta toiselle" oli lopulta alkuperäisen "Star Trek" -sarjan suosituin jakso ja toimi nähtävästi perustana, kun suureksi menestykseksi osoittautunutta elokuvaa "" tehtiin. Myös kyseisen elokuvan teemana on aikamatkustus.


title: Rajalta toiselle

text: Jakson musiikista vastasi etenkin ”Park Avenue Beatin” eli "Perry Masonin" tunnusmusiikin säveltämisestä tunnettu Fred Steiner. Lisäksi laulu ”Goodnight, Sweetheart” on siinä merkittävässä roolissa. Kyseinen kappale julkaistiin 1931, ja sen sävelsi Ray Noble. Sanoittajina toimivat Jimmy Campbell ja Reg Connelly. Ensimmäisen kerran ”Goodnight, Sweetheart” kuuluu radiosta, kun Kirk ja Keeler seisovat ja keskustelevat tähdistä. Aiemmin sarjassa esiintynyttä musiikkia hyödynnettiin myös paljon.


title: Rajalta toiselle

text: Jakson "Rajalta toiselle" kuvaamiseen käytettiin seitsemän ja puoli vuorokautta, kun tavallisesti "Star Trek" -jaksot saatiin valmiiksi kuuden päivän aikana. Siitä muodostui koko sarjan kallein, ja sen kustannukset olivat lopulta yhteensä 250 397 dollaria. 1960-luvulla tämä oli televisiotuotantojen piirissä suorastaan valtava rahasumma, kun kyseessä oli vasta sarjan ensimmäinen tuotantokausi. Kustannuserän suuruus aiheuttikin Desilu-yhtiön päättäjien keskuudessa miltei paniikin.


title: Rajalta toiselle

text: Vaikka Harlan Ellison laati jakson "Rajalta toiselle" alkuperäisen televisiokäsikirjoituksen, sarjan päätuottaja Gene Roddenberry ja hänen apulaisensa muuttivat sitä huomattavasti ennen tv-version lopullista valmistumista. Käsikirjoituksen alkuperäisessä versiossa eräs Enterprisen miehistön jäsen oli muun muassa koukussa huumeisiin ja tarina sisälsi moraalista monitulkintaisuutta. Roddenberry oli kuitenkin ehdoton kannassaan, jonka mukaan tulevaisuuden vision tulisi olla sellainen, jossa ihmiskunta on päässyt vapaaksi heikkouksistaan. Ellison oli asiasta jyrkästi eri mieltä ja katsoi, että toteutetut muutokset pilasivat hänen käsikirjoituksensa täysin. Niinpä hän levitti vuosien ajan aineistoa, joka soimasi Roddenberryä siitä, että tämä oli hylännyt hänen alkuperäisen näkemyksensä.


title: Rajalta toiselle

text: Writers Guild of America -palkinto parhaasta televisiodraamasarjaa varten tehdystä käsikirjoituksesta myönnettiin nimenomaan sille versiolle, jonka Ellison oli alun perin laatinut. WGA:n sääntöjen mukaan kirjoittaja sai itse vapaasti valita kilpailuun toimitettavan version. Vuoden 1967 palkintotilaisuudessa Ellison esitti tunteikkaan puheen siitä, kuinka "Star Trekin" johtavat tuottajat olivat hänen mielestään turmelleet hänen taideteoksensa ja ”sekaantuneet kirjoitusprosessiin”. Mediatutkija Alan N. Shapiron mukaan "Rajalta toiselle" saavuttaa televisiosarjan jaksona ”karismaattisen omaleimaisuutensa” juuri Ellisonin ja Roddenberryn yhdessä tekemän työn kautta heidän välisistään erimielisyyksistä huolimatta. Yhteistyöstä Ellisonin kanssa oli myös se hyöty, että tämän suhteiden avulla Roddenberry sai Theodore Sturgeonin ja Norman Spinradin kaltaisia tieteiskirjallisuuden suuria nimiä kirjoittamaan jaksoja "Star Trekiin".


title: Rajalta toiselle

text: Shapiro toteaa myös, että jakson naiskuva eroaa alkuperäisen "Star Trekin" yleisestä linjasta, jossa näkökulma naisiin on ”seksistinen ja patriarkaalinen”. "Rajalta toiselle" -jakson Edith Keeler sen sijaan on erittäin älykäs, itsenäisesti ajatteleva ja voimakastahtoinen. Lisäksi Kirkin Keeleriä kohtaan tuntema arvostus perustuu ennen kaikkea jälkimmäisen sisäisiin ominaisuuksiin, kun taas muualla sarjassa Kirkin naissuhteet ovat tyypillisesti luonteeltaan hyvin pinnallisia. Keelerin hahmo perustuu löyhästi Aimee Semple McPhersoniin, 1920-luvulla evankelistana vaikuttaneeseen naiseen, joka saarnasi muun muassa radion ja elokuvien välityksellä. Hän oli myös mukana perustamassa köyhille tarkoitettuja ruokapaikkoja ja sairaaloita. Keelerin hahmo on kuitenkin luonteeltaan huomattavan paljon maallistuneempi ja ajatuksiltaan enemmän tulevaisuuteen suuntaava. McPhersonin näkemykset sen sijaan olivat hyvin konservatiivisia.


title: Rajalta toiselle

text: Jakson kuvauksissa hyödynnettiin televisiosarjan "The Andy Griffith Show" kuvauspaikkoja, ja eräässä kohtauksessa William Shatner ja Collins ohittavatkin pääkadulla kävellessään parturiliikkeen, joka edellä mainitussa sarjassa kuului hahmolle nimeltä Floyd Lawson. Kuvaukset alkoivat 3. helmikuuta 1967 ja päättyivät 14. helmikuuta 1967. Jälkituotanto kesti kuusi viikkoa, ja NBC sai jakson 27. maaliskuuta 1967. Ensiesitys televisiossa tapahtui 6. huhtikuuta 1967, jolloin oli kulunut yli vuosi jakson ideoimisvaiheen liikkeelle lähtemisestä.


title: Rajalta toiselle

text: Jakson "Rajalta toiselle" ideoimis- ja käsikirjoitusprosessi oli muuhun "Star Trek" -sarjaan verrattuna poikkeuksellinen. Yleisenä peukalosääntönä pidettiin sitä, että tarinaa sai työstää korkeintaan kolme kuukautta, mutta tässä tapauksessa siihen käytettiin huomattavasti enemmän aikaa.


title: Rajalta toiselle

text: Maalis- ja toukokuussa 1966 laadittujen varhaisten tarinahahmotelmien jälkeen Harlan Ellison toimitti ensimmäisen varsinaisen "The City on the Edge of Forever" -käsikirjoitusluonnoksen Desilu-yhtiölle 7. kesäkuuta 1966. Se teki hyvin myönteisen vaikutuksen sekä Gene Roddenberryyn että sarjan muuhun tuotantohenkilökuntaan. He olivat kuitenkin sitä mieltä, että televisioversiota varten täytyi tehdä vielä useita merkittäviä muutoksia. Eräs huomioitavista seikoista oli jakson budjetti. Roddenberryn mukaan Ellisonin alkuperäisversion kuvaaminen olisi tullut maksamaan arviolta 350 000 dollaria, mikä oli sarjan käytettävissä oleviin varoihin nähden selvästi liian paljon.


title: Rajalta toiselle

text: Alkuperäinen käsikirjoitus sai sen lukeneilta vuolaita ylistyssanoja. Esimerkiksi "Star Trekin" apulaistuottaja Bob Justman kirjoitti John D. F. Blackille lähettämässään muistiossa: ”Epäilemättä tämä on paras ja kauneimmin kirjoitettu käsikirjoitus, jonka olemme tähän mennessä saaneet tai jonka tulemme todennäköisesti koko tämän kauden aikana saamaankaan. Jos kerrot tämän Harlanille, tapan sinut.” Yleinen mielipide kuitenkin oli, että sellaisenaan tarina ei ollut niinkään "Star Trek" -muotin mukainen vaan soveltuisi luonteeltaan paremmin antologiasarjoihin, joita edustavat esimerkiksi sarjat "Äärirajoilla" tai "Hämärän rajamailla". Justman kertoi Ellisonin kommentoineen arvioita tuotantokulujen nousemisesta liian korkeiksi sanomalla, että tämän jakson kuvaaminen maksaa vain 98 senttiä.


title: Rajalta toiselle

text: Ensimmäisen luonnoksen jälkeen käsikirjoituksesta tehtiin useita uusia versioita. Desilulle saapui 15. elokuuta 1966 Ellisonin lähettämä ”muutettu lopullinen luonnosversio”, jota seurasi saman vuoden joulukuussa valmistunut ”toinen muutettu lopullinen luonnos”. Niiden välillä Steve Carabatsos oli yrittänyt muotoilla käsikirjoitusta uuteen asuun saamiensa ohjeiden mukaisesti, mutta hänen tekemänsä työn hylkäsivät sekä "Star Trekin" tuottajat että Ellison. Toisen luonnoksen Ellison kirjoitti ilman rahallista korvausta, koska hänen nähdäkseen Carabatsos ei ollut tehnyt oikeutta alkuperäismateriaalille. Ellison myös tajusi lukemiensa muistioiden perusteella, että muutokset olivat välttämättömiä, jotta jaksoa päästäisiin kuvaamaan.


title: Rajalta toiselle

text: Eräs syy siihen, että Ellisonilta kului ”toisen muutetun lopullisen luonnoksen” valmiiksi saamiseen lähes neljä kuukautta, oli hänen osallistumisensa Science Fiction Writers of American kampanjaan, jonka tavoitteena oli ”pelastaa "Star Trek"”. Lisätekijöitä viivästyksen taustalla olivat Ellisonin työt muissa televisiosarjoissa ja mahdollisesti hänen haluttomuutensa muuttaa alkuperäistä tarinaa. Pelastamiskampanja syntyi sen jälkeen, kun NBC:n oli kerrottu aikovan lakkauttaa sarjan Nielsen-mittauksissa saatujen liian pienien katsojalukujen takia. Näihin aikoihin Ellisonin ja Roddenberryn väliset suhteet olivat vielä hyvät. Niinpä Roddenberryn ehdotuksesta Ellison kokosi yhteen ryhmän tunnettuja tieteis- ja fantasiakirjallisuuden henkilöitä, joita olivat muun muassa Philip José Farmer, Poul Anderson, Isaac Asimov, Robert Bloch, Richard Matheson sekä Frank Herbert, ja lähetti ryhmän nimissä tuhansille ihmisille kirjeitä, joissa heitä kannustettiin osallistumaan sarjan jatkumisen hyväksi perustettuun kampanjaan kirjoittamalla NBC:lle, mainostajille ja muille tahoille, jotka voisivat vaikuttaa asiaan. Ellisonin tässä yhteydessä lähettämien kirjeiden määrä oli yhteensä viisi tuhatta.


title: Rajalta toiselle

text: Ellison on myöhemmin kertonut jälkikäteen ajatellen uskovansa, että väite, jonka mukaan NBC harkitsi tuossa vaiheessa "Star Trekin" lakkauttamista, oli itse asiassa Roddenberryn liikkeelle laskema huhu. Kampanjan ansiosta Ellison sai Roddenberryltä henkilökohtaisen kiitossähkeen, jonka sanoma oli sama kuin muille Science Fiction Writers of America -komitean jäsenille lähetetyissä sähkeissä. Syy NBC:n päätökseen jatkaa sarjaa saattoi kuitenkin kampanjan sijaan olla se, että NBC huomasi "Star Trekin" olevan alhaisista maanlaajuisista katsojaluvuistaan huolimatta väreissä seuratuista televisiosarjoista kaikkein katsotuin. Sen sijaan suosituimpien sarjojen tapauksessa katsojamenestykseen ei tuolloin ollut vaikutusta sillä, seurattiinko niitä väreissä vai mustavalkoisena. Asialla oli merkitystä NBC:lle sen vuoksi, että sen emoyhtiö oli väritelevisioita myyvä RCA.


title: Rajalta toiselle

text: Käsikirjoituksen seuraavan hyväksytyn version muutoksista vastasi tuottaja Gene L. Coon, joka yksinkertaisti juonen rakennetta. Sitä ennen Ellison oli jo itse korvannut huumeiden parissa puuhanneiden Le Becquen ja Beckwithin hahmot McCoylla, jonka toiminta kumpusi vahingossa tapahtuneesta yliannostuksesta.


title: Rajalta toiselle

text: Erityisen suuri rooli käsikirjoituksen muokkaamisessa oli D. C. Fontanalla, joka oli Ellisonin ystävä ja suuri ihailija. Fontana muun muassa lisäsi Kirkin ja Edith Keelerin välisen suhteen romanttista sävyä. Hän myös laajensi Spockin varaosista rakentaman teknologisen laitteen merkitystä tarinassa. Fontanan versio valmistui tammikuun 1967 loppupuolella. Siinä vaiheessa apulaistuottaja Bob Justman oli edelleen huolissaan odotettavissa olevista tuotantokustannuksista. Erityisen paljon Justmania kuitenkin harmitti se, että hänen mielestään alkuperäiskäsikirjoituksen ”erityinen taika” ja Ellisonin kirjoitustyylin parhaat ominaisuudet oli kadotettu. Justman piti Fontanan versiota silti varsin hyvänä "Star Trek" -materiaalina. Roddenberry teki siihen vielä muutoksia, mutta ne eivät olleet kokonaisuuden kannalta kovin oleellisia.


title: Rajalta toiselle

text: Jakson tuotanto tapahtui helmikuussa 1967. Ellison katsoi, että monien vaiheiden ja kaikkiaan viiden eri käsikirjoittajan muokkausten kautta syntyneessä lopputuloksessa hänen alkuperäinen näkemyksensä oli mitätöity.


title: Rajalta toiselle

text: Itseensä vahingossa sata kertaa normaalia suuremman annoksen cordrazine-lääkeainetta piikittänyt tohtori McCoy (DeForest Kelley) joutuu harhojen valtaan ja siirtyy menneisyyteen 1930-luvun New Yorkiin Ikuisuuden suojelijaksi () kutsutun elävän aikaportin välityksellä. Siellä ollessaan hän muuttaa Maan historiaa, minkä seurauksena U.S.S. Enterprise -avaruusalus katoaa olemasta. Siksi myös Kirk ja Spock matkustavat menneisyyteen ajankohtaan, josta on vielä joitakin päiviä siihen, kun McCoy saapuu muuttamaan historiaa. Parivaljakkoa auttaa sosiaalityöntekijä Edith Keeler, johon Kirk rakastuu. Spock saa selville, että mikäli McCoyn sallitaan pelastaa Keeler kuolemasta auto-onnettomuudessa, Keelerin perustaman rauhanliikkeen vaikutuksesta Yhdysvaltojen mukaantulo toiseen maailmansotaan viivästyy ja Natsi-Saksa onnistuu voittamaan sodan kehittämänsä ydinaseen turvin. Niinpä Kirk estää yrityksen pelastaa Keeler, ja omaan aikaansa palaava kolmikko havaitsee asioiden palanneen takaisin normaaliin järjestykseen.


title: Rajalta toiselle

text: Käsikirjoitukseen tehdyt muutokset saivat Harlan Ellisonin raivostumaan. Apulaistuottaja Bob Justman kertoo kirjassa "Inside Star Trek: The Real Story", että hän sai 3. helmikuuta 1967 Harlan Ellisonin agentilta kirjeen, jossa pyydettiin muuttamaan Ellisonin nimi "Rajalta toiselle" -jakson yhteydessä Cordwainer Birdiksi. Cordwainer Bird on salanimi, jota Ellison käyttää sellaisissa tapauksissa, joissa hän kokee, että jokin hänen teoksensa on muokattu tunnistamattomaan muotoon. Roddenberry ei kuitenkaan halunnut sallia tätä, sillä se olisi merkinnyt selkeää takaiskua sarjan maineelle. Tilanne aiheutti paljon hämminkiä, kunnes Ellison lopulta suostui oikean nimensä käyttämiseen. Eräs erikoinen yksityiskohta oli se, että 21. maaliskuuta 1966 tehdyn ensimmäisen tarinahahmotelman Ellison oli piloillaan allekirjoittanut nimellä Cordwainer Bird.


title: Rajalta toiselle

text: Jaksoon liittyvän riitelyn seurauksena henkilösuhteet Ellisonin ja Roddenberryn välillä tulehtuivat. Ellison ajautui sanasotaan myös Kirkiä näytelleen William Shatnerin kanssa ja sydämistyi tapahtumista niin paljon, ettei halunnut olla enää missään yhteydessä "Star Trekin" tekijöihin. Lopulta vuonna 1996 häneltä ilmestyi White Wolf Publishingin julkaisema kirja, joka sisältää alkuperäisen version jakson käsikirjoituksesta sekä Ellisonin ja tuotannossa mukana olleiden näyttelijöiden näkemyksiä aiheesta.


title: Rajalta toiselle

text: Roddenberryn ja Ellisonin väliseen taisteluun liittyi myös se, että vaikka ensin mainittu antoi aluksi "The City on the Edge of Foreverin" käsikirjoituksesta täyden tunnustuksen Ellisonille, Roddenberry ei myöhemmin voinut enää sietää sitä, että yleisesti sarjan parhaana pidetty jakso ei ollut syntynyt hänen oman luovan työpanoksensa tuloksena. Niinpä Roddenberry alkoi esittää antamissaan haastatteluissa ajatuksia, joiden mukaan hän itse oli ollut tarinan varsinainen henkinen isä ja muun muassa pohjannut Edith Keelerin hahmon niihin muistikuviin, joita hänellä oli omasta isästään. Roddenberry myös kertoi näkemyksenään, että hän oli pelastanut Ellisonin ”onnettomasti tunaroidun yrityksen” kirjoittamalla sen uusiksi, jotta jakson kuvaamisesta tuli ylipäänsä mahdollista. Yksi Roddenberryn levittämistä virheellisistä väitteistä oli se, että alkuperäisessä käsikirjoituksessa Scotty toimii huumediilerinä. Todellisuudessa kyseinen hahmo ei esiinny siinä lainkaan, vaan laitonta ”Jewels of Sound” () -nimistä narkoottista ainetta kaupittelee henkilö nimeltä Richard Beckwith. Televisioversion tarinassa monet Beckwithiin liittyvät juonenkäänteet siirrettiin tohtori McCoylle.


title: Rajalta toiselle

text: Harlan Ellison on moittinut "Star Trekiin" liittyvää kulttuuriteollisuutta happamaan sävyyn pelkästään rahan perässä juoksemisesta, mistä on hänen mukaansa seurannut muun muassa ”tylsiä jatkosarjoja” ja ”ääliömäisiä tietokilpailukirjoja”. 13. maaliskuuta 2009 Ellison haastoi CBS Paramountin oikeuteen syyttäen yhtiötä siitä, ettei se ollut maksanut hänelle kuuluneita korvauksia jakson kaupallisesta hyödyntämisestä. Aiheesta tehtyjä tuotteita ovat muun muassa mukit, joiden kyljessä olevat kuvat portin edessä seisovista Kirkistä ja Spockista katoavat näkyvistä astian täyttyessä kuumalla nesteellä ja palaavat takaisin näkyviin mukin tyhjentymisen jälkeen, t-paidat, kirjasarja sekä puhuva joulukuusiornamentti. Haasteen yhteydessä Ellison kommentoi asiaa sanomalla, että tässä tapauksessa kysymys ei ole periaatteesta vaan rahasta, ja lisäsi: ”Maksakaa minulle!” Lokakuussa 2009 uutisoitiin, että hän ja CBS Paramount olivat saaneet sovittua kyseisen kiistan, ja Ellison kertoi olevansa lopputulokseen tyytyväinen.


title: Marc Silk

text: Marc Silk (s. 1972) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa ääniroolista piirroselokuvassa "Johnny Bravo".


title: Carlos Knight

text: Carlos Knight (s. 1993) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa ääniroolista piirroselokuvassa "Fred".


title: Poljakov

text: Poljakov on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:Poliakoff-nimisiä henkilöitä:


title: Maasalo

text: Maasalo on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Jalkapallokirja

text: Jalkapallokirja on vuodesta 1933 lähtien ilmestynyt Suomen Palloliiton julkaisema tilasto- ja vuosikirja. Kirjan painosmäärä on ollut 2 500 kappaletta (2008) ja sen vastaavana toimittajana on toiminut 1998 lähtien Heidi Soininen. Monina vuosina apuna on ollut Jussi Eskola.


title: Jalkapallokirja

text: Vuosittain ilmestyvä noin 500-sivuinen Jalkapallokirja sisältää edellisen kauden tulokset ja tilastot Suomen kansallisista jalkapallosarjoista. Kansainvälisestä jalkapallosta mukana ovat kaikki arvoturnaukset sekä kansainväliset seurajoukkueiden turnaukset. Kirja ei sisällä ulkomaisia kansallisia sarjoja. Suomesta mukana ovat miesten, naisten ja junioreiden sarjat. Kirjassa on myös tulevan kauden sarjaohjelmat. Lisäksi kirja sisältää vanhoja tilastoja, muun muassa Suomen maaottelut sekä maajoukkuepelaajat eri ikäluokissa. Jalkapallokirjassa on myös päivästä päivään -tyyppinen katsaus edellisen vuoden tärkeimpiin jalkapallouutisiin Suomesta ja ulkomailta.


title: Jalkapallokirja

text: Ensimmäisen, vuonna 1933 ilmestyneen Jalkapallokirjan kokosi tunnettu urheilutoimittaja Hugo Valpas. Hän julkaisi Vaasassa ilmestynyttä kirjaa aina vuoteen 1945 saakka. Vuosina 1936–1939 kirja ilmestyi nimellä "Pallokirja". Vuonna 1946 päätoimittajaksi tuli John Gustafsson ja kirjaa alkoi kustantamaan Suomen Palloliitto. Vuosina 1976–2000 Jalkapallokirjan päätoimittajana oli SPL:n tiedotuspäällikkönä pitkään työskennellyt Esko S. Lahtinen.


title: Jalkapallokirja

text: Jalkapallokirjan lisäksi Suomessa julkaistaan myös muiden palloilulajien vuosikirjoja. Jääpallokirjaa on julkaistu vuodesta 1947 lähtien ja Jääkiekkokirjaa vuodesta 1961. Pentti Salmen toimittama Koripallokirja ilmestyi vuosina 1970–2010.


title: Bourne

text: Bourne voi tarkoittaa:


title: IQuick Valencia

text: IQuick Valencia on espanjalainen pikkuformulatalli. Talli perustettiin vuonna 1999. Talli on kilpaillut Eurocup Formula Renault-sarjassa vuosina 2008-09 ja Formula Renault WEC-sarjassa vuonna 2009. Tallin päämaja sijaitsee Valenciassa ja talli järjestää ajokoulutusta nuorille kuljettajille.


title: Avon

text: Avon voi tarkoittaa:


title: Päätie 2 (Ahvenanmaa)

text: Päätie 2 () on Ahvenanmaalla kulkeva tie, joka alkaa Maarianhaminasta ja päättyy Prästöön. Tien pituus on 31 kilometriä.


title: Päätie 2 (Ahvenanmaa)

text: Tie saa alkunsa Maarianhaminan keskustan läheisyydessä olevasta liikenneympyrästä, josta alkaa myös Päätie 1 ja Päätie 3. Tie kulkee ensimmäisen kilometrin verran Maarianhaminan kaupungin alueella kunnes se tulee jo Jomalan kunnan alueelle. Gölbyn kylässä se kohtaa Päätie 1:ltä tulevan Kantatie 40:n. Sitten tie jatkuu noin 5 kilometriä ohittaen sen jälkeen Finströmin keskustaajaman Godbyn ja Päätie 4:n risteyksen.


title: Päätie 2 (Ahvenanmaa)

text: Sitten pienen matkan jälkeen tie ylittää Ödkarbyvikenin. Ödkarbyvikeniltä tie jatkuu itään päin ja sivuaa muutaman kilometrin jälkeen Kastelholman linnan sen pohjoispuolelta. Sitten tie jatkuu eteenpäin hyvälaatuisena tienä 8 kilometrin verran sivuuttaen sinä aikana esimerkiksi Svensbolen. Sen jälkeen tie saapuu Prästön saareen Bomarsundin ylittävää kapeaa siltaa myöten, ohittaa sen jälkeen Prästön keskustaajaman ja päättyy lopulta keskustaajaman itäpuolella olevaan lauttasatamaan josta menee Töftölinjenin lauttayhteys Mickelsönin saareen.


title: Päätie 2 (Ahvenanmaa)

text: Jomalassa tie sivuaa Jomalan kirkon sen läheltä, Finströmin pohjoispuolella juuri ennen Ödkarbyvikeniä sijaitsevan tunnelin päällä olevalla kalliolla oleva Uffe på berget-kahvila ja Kastelholman linna Kastelholman kylän eteläpuolella.


title: Jörg Demus

text: Jörg Demus (s. 2. joulukuuta 1928 St. Pölten) on itävaltalainen pianisti ja säveltäjä.


title: Jörg Demus

text: Demus opiskeli pianonsoittoa muun muassa Walter Giesekingin johdolla. Hän voitti vuonna 1956 Busoni-palkinnon. Pianistina monipuolinen Demus konsertoi Euroopassa, Yhdysvalloissa sekä Etelä-Amerikassa. Hän on myös soittanut paljon nelikätisesti Paul Badura-Skodan kanssa.


title: Guineanlintuhaukka

text: Guineanlintuhaukka ("Accipiter toussenelii") on lintuhaukkojen sukuun kuuluva lintulaji, jota tavataan Länsi-Afrikassa. Sitä pidetään usein samana lajina kuin afrikanlintuhaukkaa.


title: Guineanlintuhaukka

text: Laji saattaa jakautua kahteen alaryhmään, itäiseen ("A. t. toussenelii" ja "A. t. canescens"), jota on tavattu Kongojoen valuma-alueella Gabonin ja Etelä-Kamerunin länsipuolella, sekä läntiseen ("A. t. macroscelides" ja "A. t. lopezi"), jota on tavattu Länsi-Kamerunista Senegalin länsipuolelta ja Biokosta. Sen elinpiiri on alava metsä, etenkin sademetsä ja tiheä sekundäärimetsä, usein jokien ja soiden lähellä. Myös mangrovemetsät kuuluvat sen elinpiiriin. Sitä tavataan myös viljelyksillä, puistoissa ja suurissa puutarhoissa. Se ei ilmeisesti ole muuttolintu eikä vaella nuorten lintujen levittäytymistä lukuun ottamatta.


title: Guineanlintuhaukka

text: Sen rajana afrikanlintuhaukkaan on Länsi-Uganda ja itäinen ja eteläinen Kongon demokraattinen tasavalta.


title: Guineanlintuhaukka

text: Guineanlintuhaukan siipiväli on koirailla 18,4–20,3 cm ja naarailla 20,4–24,3 cm. Sen pituus on noin kolme viidesosaa siipivälistä. Koiraat painavat 150–235 grammaa, naaraat 170–265 grammaa. Vaikka kaikki petolintunaaraat ovat koiraita suurempia, näillä ero on tavallista suurempi. Aikuisen silmät, vahanahka ja jalat ovat keltaiset tai kellanoranssit. Itäisen alalajin aikuiset ovat päältä tummanharmaita mutta pää on vaaleampi. Alapuolella siinä on punaruskeaa ja valkoista. Pyrstö on musta ja siinä on kaksi tai kolme täplää. Nuoret ovat päältä mustia ja alta valkoisia, eikä niissä ole merkkejä.


title: Guineanlintuhaukka

text: Läntisen alalajin aikuiset ovat myös päältä tummia, mutta niillä kurkku on harmaa, ja raidoituksessa on alapuolella punaruskeaa. Pyrstössä niillä on kolme valkoista täplää. Nuoret linnut ovat päältä mustanruskeita ja alta valkoisia mustin pilkuin.


title: Guineanlintuhaukka

text: Tavallisin ääni 2–3 sekunnin välein kuuluva ”vatsastapuhujan rahiseva "krit" tai terävämpi "uit"”. Se kuuluu linnun istuessa paikallaan, etenkin aamuvarhain, ja lennossa, ja se on parien ja kosiskelussa käytetty sekä reviirin ilmoitusääni. Kun koiras tuo syötävää pesään, se päästää ”hiljaisemman "tshuk"- tai "krit"-äänen”. Pesän ympäriltä kuuluu muita hiljaisempia ja pehmeämpiä ääni, joita päästelee ehkä lähinnä naaras.


title: Guineanlintuhaukka

text: Guineanlintuhaukan pesintäkausi alkaa heinä-elokuussa ja päättyy helmikuussa. Afrikanlintuhaukasta poiketen lajin sanotaan tekevän lentoesityksiä vain harvoin. Pesä on 6–20 metrin korkeudessa suuren puun päähaarassa tai sivuoksalla lehvästön tai köynnösten kätkössä. Se rakennettu risuista, ja on noin 40 cm leveä ja 15–45 cm syvä, ja siinä on reunuksena tuoreita lehtiä. Naaras munii kaksi tai kolme munaa (harvoin yhden tai neljä). Muiden lintuhaukkojen tapaa naaras hautoo ja huolehtii poikasista ja koiras hankkii ravintoa, joskin naaras saalistaa jonkin verran kuin poikaset ovat kasvaneet. Haudonta kestää noin neljä tai viisi viikkoa, ja poikaset ovat lentokykyisiä 32–36 päivän ikäisinä. Nuoret linnut vaihtavat luultavasti suoraan aikuisten höyhenpukuun vähän yli vuoden ikäisinä.


title: Guineanlintuhaukka

text: Lajin ravintona ovat sammakot ja makeanveden äyriäiset. Se saalistaa suurempia hyönteisiä kuin afrikanlintuhaukka ja syö myös sisiliskoja, kastematoja ja pieniä nisäkkäitä ja lintuja. Se saalistaa koko päivän, myös aamu- ja iltahämärässä. Saalistaessaan se on piilossa puiden latvuksissa, usein aukeiden paikkojen kuten polkujen tai vesien äärellä. Se myös lentää nopeasti puusta toiseen saalistaessaan, jonka se sieppaa syöksye tai sieppaa, ja lentää tiheän kasvuston vierellä josta se syöksyy läpi yllättäen saaliinsa.


title: Guineanlintuhaukka

text: Lajin lukumäärä on luultavasti supistumassa elinalueiden häviämisen vuoksi, mutta se on melko sopeutuvainen ja lienee yhä yleinen.


title: Guineanlintuhaukka

text: Kahta alalajiryhmää voi pitää erillisinä lajeina, ja siinä tapauksessa läntinen on nimeltään "Accipiter macroscelides". Tavallisemmin kuitenkin tämä laji liitetään yhteen afrikanlintuhaukan ("Accipiter tachiro") kanssa, sillä ryhmät sekoittuvat toisiinsa ja vaihtelevat hyvin paljon, ja eri populaatiot muistuttavat toisiaan. Guineanlintuhaukkaa pidetään erillisenä lajina teoksen "Handbook of the Birds of the World" ynnä muiden auktorien mukaan.