title: Eurosetelit

text: Euroopan keskuspankin mukaan uusi sarja tulee käyttöön vähitellen, nimellisarvo kerrallaan, ja setelien kuva-aiheet tulevat noudattamaan samaa teemaa kuin ensimmäisen sarjan seteleissä. Uudessa, niin sanotussa Europa-sarjassa yksi näkyvimmistä muutoksista on kreikkalaisen mytologian Europa-neidon kasvokuva hologramminauhassa ja vesileimassa. Tämä ja muutama muu uusi piirre julkistettiin EKP:n tiedotustilaisuudessa 8. marraskuuta 2012, samoin kuin tieto, että ensimmäisenä tuli käyttöön uusi viiden euron seteli toukokuussa 2013. Setelin ulkonäkö julkaistiin kokonaisuudessaan 10. tammikuuta 2013. Uutta toisessa sarjassa on myös Bulgarian EU:hun liittymisen johdosta kyrillisillä kirjaimilla kirjoitettu euron nimi (EBPO) samoin kuin EKP:n lyhenne (ЕЦБ, ).


title: Eurosetelit

text: Toisen setelisarjan suunnittelija on saksalainen Reinhold Gerstetter.


title: Eurosetelit

text: Vanhemmat setelit säilyvät uusien setelien liikkeellelaskusta huolimatta kelvollisina maksuvälineinä toistaiseksi. Senkin jälkeen, kun niiden ilmoitetaan lakkaavan kelpaamasta maksuvälineinä, ne säilyttävät arvonsa ja vaihdetaan ilman takarajaa keskuspankeissa uudempiin seteleihin.


title: Eurosetelit

text: Uudistettu 10 euron seteli otettiin käyttöön syyskuussa 2014, 20 euron seteli marraskuussa 2015 ja 50 euron seteli huhtikuussa 2017.


title: Eurosetelit

text: 500 euron setelistä ei tule uudistettua, Europa-sarjan versiota, sillä Euroopan keskuspankki on päättänyt lopettaa tämän suurimman nimellisarvon tuotannon ja liikkeeseenlaskun torjuakseen rikollisuutta ja rahanpesua. Ratkaisua on arvosteltu lähinnä Saksassa. Näiden setelien liikkeeseenlasku päättyi Suomessa ja useimmissa muissa euromaissa 25. tammikuuta 2019. Olemassa olevat 500 euron setelit kuitenkin säilyvät laillisina maksuvälineinä tulevaisuudessakin, rajoittamattoman ajan.


title: Eurosetelit

text:
Toisen sarjan seteleissä on osin uusia, osin samoja turvatekijöitä kuin ensimmäisen sarjan seteleissä. Kuvissa on muutamia uuden viiden euron setelin turvatekijöistä:
Sarjanumero on setelissä osittain kahteen kertaan: kokonaisena vaakasuorassa ja lisäksi viimeiset kuusi numeroa pystysuorassa.


title: Eurosetelit

text: Kokonaisessa sarjanumerossa on kaksi kirjainta ja kymmenen numeroa. Ensimmäinen kirjain kertoo, missä seteli on painettu (ks. alla oleva lista). Toisella kirjaimella ei ole erityismerkitystä, vaan se vaihtelee numeroiden tapaan.


title: Eurosetelit

text:
Euroopan Keskuspankin mukaan 31.3.2009 oli laskettu liikkeelle yli 12 miljardia euroseteliä, ja ne ylittävät yhteisarvoltaan 747 miljardia euroa.
Suomen Pankin liikkeelle laskemien eurosetelien arvo/kappalemäärä 30.11.2010 on 10 299,1 milj. euroa / 231,8 milj. kpl.


title: Varaždin

text: Varaždin (, , ) on kaupunki Pohjois-Kroatiassa Zagrebista 81 kilometriä pohjoiseen. Kaupungin asukasluku oli 47 000 vuonna 2011.


title: Djamel Abdoun

text: Djamel Abdoun (, s. 14. helmikuuta 1986 Montreuil, Ranska) on algerialainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelaava Abdoun edustaa Englannin mestaruussarjassa Nottingham Forestia.


title: Djamel Abdoun

text: Abdoun aloitti jalkapallon Paris Saint-Germainin junioreissa 16-vuotiaana, joilloin häntä pidettiin lupaavana keskikenttäpelaajana. Hän ei kuitenkaan täyttänyt lupauksia ja siirtyi vuodeksi Ajaccion junioriseuraan, josta hänet nostettiin edustukseen kauden 2003-2004 lopulla.


title: Djamel Abdoun

text: Ensimmäisen ottelunsa Abdoun pelasi vanhaa kasvattajaseuraansa PSG:tä vastaan kymmenen minuuttia tultuaan vaihdosta kentälle 20. maaliskuuta 2004. PSG voitti ottelun 1-0. Abdounin peliaika jäi kuitenkin vähäiseksi pelattuaan parhaimmillaan seitsemän ottelua Ligue 1:ssä kaudella 2005-2006, jonka päätteeksi seura putosi sarjatasoa alemmaksi.


title: Djamel Abdoun

text: Kaudella 2006-2007 Abdoun siirtyi tammikuussa 2007 loppukaudeksi lainalle Manchester Cityyn Ajacciosta. Hän pelasi koko lainan aikana vain yhden ottelun tultuaan vaihdosta kentälle 28. tammikuuta 2007 FA Cupin ottelussa Southamptonia vastaan.


title: Djamel Abdoun

text: Abdoun vietti myös kauden 2007-2008 lainalla, tällä kertaa Ligue 2:ssa pelanneessa Sedanissa, jossa hän nousi joukkueen avainpelaajaksi pelattuaan 33 ottelua Ligue 2:ssa. Tämä herätti myös kiinnostusta muissa ranskalaisseuroissa ja Abdoun siirtyi Ajacciosta Nantesiin vuonna 2008.


title: Djamel Abdoun

text: Abdounin kausi kuitenkin alkoi loukkaantumisen merkeissä, kun hän ehti pelata kolme sarjaottelua ennen loukkaantumistaan elokuussa 2008. Abdoun lopulta palasi takaisin pelikentille joulukuussa 2008 ja pelasi lopulta kauden aikana yhteensä 22 sarjaottelua Ligue 1:ssä. Nantes kuitenkin putosi kauden päätteeksi sarjatasoa alemmaksi, siitä huolimatta Abdoun on pysynyt joukkueen vakiopelaajana.


title: Djamel Abdoun

text: Elokuussa 2010 Abdoun siirtyi Kreikkaan Kavalaan kolmen vuoden sopimuksella. Hän pelasi joukkueessa ensimmäisen ottelunsa 29. elokuuta 2010 sarja-avauksessa, kotiottelussa Arisia vastaan. Ensimmäisen maalinsa Abdoun teki 16. tammikuuta 2011 vierasottelussa Panathinaikosta vastaan. Ottelun aikana hän teki 0–1 johtomaalin ja 2–2 tasoitusmaalin rangaistuspotkusta. Panathinaikos kuitenkin voitti ottelun maalein 4–2. Heti seuraavassa ottelussa Abdoun sai suoran punaisen otettuaan yhteen Iraklisin pelaajan Danin kanssa ottelun 72. minuutin kohdalla.


title: Djamel Abdoun

text: Elokuun lopulla 2011 Abdoun siirtyi Olympiakosiin kolmen vuoden sopimuksella. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Olympiakosin paidassa 13. syyskuuta 2011 Mestarien liigan ottelussa Marseillea vastaan. Kreikan pääsarjassa Abdoun puolestaan pelasi ensimmäisen kerran 18. syyskuuta 2011 Xanthia vastaan. Avausmaalinsa Olympiakosin paidassa Abdoun teki 21. joulukuuta 2011 Kreikan cupin ottelussa Pierikosia vastaan.


title: Djamel Abdoun

text: Abdoun edusti synnyinmaataan Ranskaa nuorten maajoukkueissa alle 17-, 18- ja 20-vuotiaissa. Pelatessaan Ajacciossa hänen joukkuekaverinsa Rafik Saïfi kertoi Abdounille täytyvän päättää ennen 21-vuotissyntymäpäiväänsä edustaako Ranskaa vai Algeriaa, jota Abdoun ei tuolloin tiennyt ja päätti näin kieltäytyä mahdollista Ranskan alle 21-vuotiaiden maajoukkue kutsua. Syksyllä 2009 Abdoun sai tilaisuuden edustaa vanhempiensa kotimaata Algeriaa, kun valmentaja Rabah Saâdane nimesi hänet 14. syyskuuta 2009 Ruandaa vastaan pelattavaan MM-karsintaottelun miehistöön.


title: Djamel Abdoun

text: Ensimmäisen ottelunsa Abdoun pelasi vuoden 2010 Afrikan kisojen alkulohkon viimeisessä ottelussa Angolaa vastaan 18. tammikuuta 2010, tultuaan vaihdosta kentälle ottelun toisen puoliajan lisäajalla. Toisen kerran hän pääsi kentälle puolivälieräottelussa Norsunluurannikkoa vastaan.


title: Djamel Abdoun

text:
Abdoun oli mukana myös vuoden 2010 MM-kisoissa, jossa hän pelasi yhdessä ottelussa tultuaan vaihdosta kentälle Algerian toisessa alkulohkon ottelussa Englantia vastaan.
Abdounin perhe on kotoisin Akbousta, Algeriasta, jotka muuttivat myöhemmin Ranskaan. Abdoun syntyi Pariisin esikaupunkialueella Montreuilissa, jossa asuu pääosin Algeriasta Ranskaan muuttaneita asukkaita.


title: Djamel Abdoun

text: Abdoun on naimisissa ja parilla on yksi lapsi Jouhayni (s. 2010).


title: Han Suyin

text: Han Suyin (, 12. syyskuuta 1917 Xinyang, Henan, Kiina – 2. marraskuuta 2012 Lausanne, Sveitsi) oli kiinalaissyntyinen lääkäri ja kirjailija, joka kirjoitti itäistä Aasiaa käsitteleviä teoksia niin historiasta kuin omasta ajastaankin. Monissa niistä on omaelämäkerrallisia aineksia. Han Suyin oli hänen kirjailijanimensä; hänen alkuperäinen nimensä oli Rosalie Matilda Kuanghu Chou (), mutta myöhemmin hän vaihtoi toisen nimensä Elizabethiksi.


title: Han Suyin

text: Han Suyinin isä oli kiinalainen ja äiti belgialainen. He olivat kohdanneet Brysselissä, missä isä opiskeli insinööriksi, mutta muuttaneet sitten Kiinaan. Han Suyin syntyi Xinyangin kaupungissa syyskuussa 1917. Vuonna 1938 Han Suyin avioitui kiinalaisen upseerin Pao H. Tangin (Tang Paohuang) kanssa, josta tuli myöhemmin kenraali. He adoptoivat tytön, joka sai nimen Yungmei.


title: Han Suyin

text: Han Suyin työskenteli vuodesta 1931 konekirjoittajana Pekingin sairaalassa. Vuonna 1933 hän pääsi Yenchingin yliopistoon. Vuonna 1935 hän matkusti Brysseliin opiskelemaan luonnontieteitä. Vuonna 1938 Han Suyin palasi Kiinaan, jossa hän työskenteli amerikkalaisessa kristittyjen lähestyssairaalassa Chengduissa Sichuanissa. Vuonna 1944 hän meni Lontooseen opiskelemaan lääketiedettä Royal Free Hospitaliin ja valmistui MBBS:ksi (Bachelor of Medicine & Surgery) 1948. 1949 hän muutti Hongkongiin työskentelemään lääkärinä Queen Mary Hospitalissa. Hänen miehensä oli sillä aikaa kuollut Kiinan sisällissodassa 1947.


title: Han Suyin

text: Han Suyin avioitui 1952 brittiläisen poliisin Leon Comberin kanssa ja muutti tämän kanssa Johoreen Malaijaan (nykyisin Malesia), jossa hän työskenteli Johore Bahru General Hospitalissa ja perusti oman klinikan Johore Bharuun ja Upper Pickering Streetille Singaporeen. Vuonna 1955 Han Suyin oli mukana perustamassa Singaporeen Nanyangin yliopistoa. Hän tarjoutui toimimaan yliopistossa lääkärinä kieltäydyttyään tarjouksesta ryhtyä opettamaan kirjallisuutta. Kiinalainen kirjailija, yliopiston ensimmäinen rehtori Lin Yutang, oli palkannut hänet kirjallisuuden opettajaksi, mutta Han Suyin torjui tarjouksen viitaten "haluunsa tehdä uutta aasialaista kirjallisuutta, ei opettaa Dickensiä".. Vuonna 1955 myös hänen tunnetuin teoksensa "Päivien kimallus" ("A Many-Splendoured Thing") sovitettiin elokuvaksi "Päivien kimallus" ("Love is A Many-Splendoured Thing"). Elokuvan samanniminen tunnussävelmä (suomennoksena ”Niin paljon kuuluu rakkauteen”) on levytetty lukemattomia kertoja.


title: Han Suyin

text: Comberin ja Han Suyinin avioliitto päättyi eroon vain muutaman vuoden jälkeen, ja 1950-luvun lopulla Han Suyin meni uudestaan naimisiin, tällä kertaa intialaisen sotilasinsinööri Vincent Ratnaswamyn kanssa. He asuivat jonkin aikaa Intian Bangaloressa ja myöhemmin Hongkongissa ja Sveitsissä. Vuodesta 1956 Han Suyin on käynyt Kiinassa lähes vuosittain.


title: Han Suyin

text: Nykyajan idän ja lännen kulttuuriset ja poliittiset ristiriidat ovat keskeisiä Han Suyinin teoksissa. Hän käsittelee kamppailua Kaakkois-Aasian vapautumista ja nyky-Kiinan sisä- ja ulkopolitiikkaa keisariajan päättymisen jälkeen. Monissa hänen teoksissa on taustalla siirtomaa-aika Itä-Aasiassa 1800- ja 1900-luvulla.


title: Han Suyin

text: Hänen romaaninsa "Päivien kimallus" on tarina asumuserossa olevasta amerikkalaisesta toimittajasta, joka rakastuu euraasialaiseen lääkäriin.


title: Vince Corazza

text: Vincent Corazza (s. 6. joulukuuta 1972 Newmarket, Ontario) on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa elokuvasta "The Cheetah Girls", sekä ääniroolistaan animaatiosarjassa "Braceface". Hän on useimmiten tehnyt vierasesiintymisiä televisiosarjoissa, kuten "", "CSI", "Ilman johtolankaa", "24", "Kunnian miehet", "NYPD Blue" ja "Tähtiportti". Lisäksi Corazza on tehnyt dubbauksia animesarjoihin, kuten "Sailor Moonin" ja "Beybladeen".


title: Vince Corazza

text: Corazza on 178 senttimetriä pitkä.


title: Huang Xianfan

text: Huang Xianfan (zhuang: Vangz Yenfanh, , pinyin: Huáng Xiànfán, ) oli kiinalainen historioitsija, antropologi, paleografi ja pedagogi, joka julkaisi noin 30 teosta eri aloilta, muun muassa kansanperinteestä, kielitieteestä ja zhuangeista. Huang kuuluu kiinalaisen kansatieteen eli etnologian vaikutusvaltaisimpiin edustajiin sekä kiinalaisen "Bagui"-koulukunnan perustajiin.


title: Huang Xianfan

text: Huang Xianfan syntyi Kiinassa Guangxin provinssissa viljelijäperheeseen. Hänen alkuperäinen nimensä oli Gan Jinying. Hän opiskeli Pekingin normaaliyliopistossa 1926–1935. Valmistuttuaan hän matkusti Japaniin, jossa hän opiskeli Tokion keisarillisessa yliopistossa 1935–1937. Palattuaan Huang keskittyi akateemiseen uraan ja opetti Guangxin ja Sun Yat-senin yliopistoissa. Vuonna 1938 hänet nimitettiin Guangxin yliopiston ensimmäiseen zhuangien tutkimuksen professuuriin, ja tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1953 saakka. Vuonna 1951 hänestä tuli Guangxin yliopiston pääkirjastonhoitaja. Vuonna 1954 hän aloitti Guangxin normaaliyliopiston ensimmäisen kulttuurihistorian professuurin, ja tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1982 saakka. Tuona aikana hän käynnisti kehittämistyön, joka on johtanut nykyiseen, omaleimaiseen zhuangien kulttuurihistorian oppiaineeseen. Hän saavutti erityisesti mainetta johtavana zhuangien tutkimuksen asiantuntijana.


title: Huang Xianfan

text: Vuosina 1943–1981 hän tutki zhuangeja, miaoja, buyeja, mulameja, dongeja, maonaneja sekä yaoja. Huang pyrki torjumaan aikansa Kiinan han-kiinalaisten käsitykset alueen alkuperäisväestön rodullisesta alemmuudesta ja puolusti heidän oikeuksiaan siirtomaavaltaa vastaan. Vuodesta 1943 alkaen hän tutki Kiinan länsiosien alkuperäisasukkaiden kieliä ja kulttuureita. Hänen tutkimuksensa Keski-Guangxin etnisten ryhmien kielistä ja kulttuureista ovat merkittäviä. Huangin teos zhuangeista loi perustan kansan tutkimukselle ja sen katsotaan kuuluvan edelleen zhuangien kulttuurihistorian tutkimuksen perusteoksiin.


title: Huang Xianfan

text: Hän teki merkittävän työn kiinalaiseen antropologiaan ja etenkin zhuangien antropologiaan liittyvien aineskokoelmien kerääjänä ja julkaisijana. Hän oli yksi Kiinan kansallisen kansatieteellisen seuran perustajista vuonna 1980. Hän julkaisi yli 200 tieteellistä kirjoitusta.


title: Angela James

text: Angela James (s. 22. joulukuuta 1964) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, joka hyökkääjänä edusti niin Central Ontario Women's Hockey League -liigaa (nykyinen National Women's Hockey League) kuin Kanadan maajoukkuettakin.


title: Angela James

text: Naisten jääkiekkoilun ensimmäiseksi todelliseksi supertähdeksi kutsuttu James keräsi 34 tehopistettä (22 maalia, 12 syöttöä) neljissä MM-kisoissa pelaamissaan 20 ottelussa. Erityisen suurena saavutuksena pidetään 11 lopputurnausmaalia, jotka hän teki viidessä ottelussa epävirallisessa naisten MM-turnauksessa Ottawassa 1992.


title: Angela James

text: Vuonna 2008 hänestä USA:n Cammi Granaton ja Kanadan Geraldine Heaneyn ohella tuli ensimmäinen nainen, jotka kutsuttiin International Ice Hockey Federation Hockey Hall of Famen jäseneksi. James ja Granato ovat myös ensimmäiset Hockey Hall of Famen jäseneksi valitut naiset, mikä tapahtui vuonna 2010. Jamesia kutsuttiin "naisten kiekkoilun Wayne Gretzkyksi", ja tämä mustan isän ja valkoisen äidin tytär on ainut afrikankanadalainen, joka on valittu kiekkomaajoukkueen kapteeniksi.


title: Tatra 97

text: Tatra 97 oli tšekkoslovakialaisen Tatran valmistama henkilöautomalli, jota valmistettiin 508 kappaletta vuosina 1936–1939. Esittelynsä aikaan se oli erittäin uudenaikainen. Autoa pidetään eräänä Volkswagen Kuplan esikuvista.


title: Tatra 97

text: Vuonna 1936 valmistui ensimmäinen T97-prototyyppi. Se oli kooltaan keskiluokkainen ja suunniteltu isomman T87:n alapuolelle. Suunnitteluprojektin vetämisestä oli vastannut Tatran teknisen johtajan Hans Ledwinkan poika Erich Ledwinka, joka oli nimitetty pääsuunnittelijaksi yrityksestä lähteneen Erich Übelackerin tilalle. Erich Ledwinka oli aikaisemmin työskennellyt T87:ssä käytetyn V8-moottorin suunnittelun parissa.


title: Tatra 97

text: Verrattuna T87:ään T97:n muotoilua oli yksinkertaistettu. Ulkoisia eroja olivat tasainen, yksiosainen tuulilasi, takaovien takapuolelta puuttunut sivuikkuna ja T87:stä puuttunut takaikkuna.


title: Tatra 97

text: Moottorina oli auton takaosaan sijoitettu nelisylinterinen, ilmajäähdytteinen bokserimoottori. Se oli maailman ensimmäinen ketjuvetoisilla kannen yläpuolisilla nokka-akseleilla varustettu ilmajäähdytteinen bokserimoottori. Polttoaineensyötöstä vastasivat Zenith 30 IMF -kaasutin ja erillinen polttoainepumppu. Sytytysjärjestelmän valmistajina käytettiin Boschia ja Scintillaa. Jäähdytystä varten moottorissa oli yksi puhallin.


title: Tatra 97

text: Voima välittyi moottorilta kuivan, yksilevyisen kytkimen kautta neliportaiseen vaihteistoon, jonka kolmas ja neljäs vaihde oli synkronoitu. Vetopyörästö oli rakennettu vaihteiston kanssa samaan yhteyteen. Taka-akselilla oli heilurityyppinen erillisjousitus. Takapyörät oli jousitettu kahdella, vinottain asennetulla neljänneselliptisellä lehtijousella. Erillisjousitetulla etuakselilla oli kaksi päällekkäistä lehtijousta. Kaikilla pyörillä oli hydrauliset teleskooppi-iskunvaimentimet.


title: Tatra 97

text: Ohjausvaihde oli hammastankotyyppinen. Jarrut olivat hydraulitoimiset rumpujarrut. Seisontajarru toimi mekaanisella välityksellä ja vaikutti takapyöriin.


title: Tatra 97

text: Auton kantava rakenne oli pohjalevy, joka oli vahvistettu keskellä kulkevalla profiililtaan neliömäisellä Y-kirjaimen mallisella kotelopalkilla, joka jakautui vaihteiston kohdalla. Auton kantavuus oli 450 kg ja siinä oli paikat viidelle hengelle. Edessä oli erilliset istuimet kuljettajalle ja vierellä matkustavalle. Takapenkin selkänojan takana oli 0,4 m³ suuruinen tavaratila. Sähköjärjestelmä oli Boschin valmistama ja 12-volttinen. Autossa oli kaksi kuuden voltin akkua. Lämmityslaitteen sai vain erillisestä tilauksesta.


title: Tatra 97

text: Korista puuttui aikakaudelle tyypilliset astinlaudat ja koristelistoja oli vähän. Etuvalot oli integroitu lokasuojiin ja ovenkahvat olivat upotetut. Vinkkarien sijaan autossa oli vilkut. Etu- ja takaovet aukesivat lähes 90 asteen kulmaan, joten autoon oli helppo nousta sisään ja tulla ulos. Tuotannossa oli sekä oikean- että vasemmanpuoleisella ohjauksella varustettuja yksilöitä. Värivalikoimaan kuului yhdeksän vaihtoehtoa ja auton sai myös metallinhohtoisena.


title: Tatra 97

text: Useimmissa yksilöissä oli kaksi etuvaloa, mutta jotkut yksilöt varustettiin keskelle keulaa sijoitetulla, pyörien mukaan kääntyvällä etuvalolla T87:n tapaan.


title: Tatra 97

text: Auton huippunopeus oli 130 km/h ja polttoaineenkulutus 11 l /100 km. Mäennousukyky 30 % ja maavara 210 mm.


title: Tatra 97

text: Ferdinand Porsche sai kesäkuussa 1934 toimeksiannon Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitleriltä edullisen pikkuauton suunnittelemiseksi. Useasta suunnittelutoimistosta kokemusta hankkinut Porsche oli tietoinen monen muun valmistajan pikkuautohankkeista. Lisäksi hän piti tiiviisti yhteyttä vanhan opiskelutoverinsa, Hans Ledwinkan kanssa, joka toimi tuohon aikaan Tatran teknisenä johtajana. Porsche myönsi jälkeenpäin 'kurkkineensa Tatran uusia suunnitelmia Ledwinkan olan ylitse'.


title: Tatra 97

text: 1930-luvun lopulla Volkswagenin edeltäjän KdF-Wagenin prototyyppi oli jo lähes lopullisessa asussaan. Havaittuaan että sen ratkaisuissa oli ilmiselvästi käytetty Tatran ratkaisuja, Tatra nosti oikeussyytteen jossa se syytti Porschea patenttirikkomuksista; selkeitä rikkomuksia havaittiin kaikkiaan 11. Ferdinand Porsche yritti sopia asiaa Tatran kanssa. Hitler kuitenkin ilmoitti Porschelle ratkaisevansa ongelman itse, ja näin kävikin vuonna 1938 Saksan hankittua Münchenin sopimuksen nojalla hallintaansa Tšekkoslovakian Sudeettialueet, jossa Tatran tehdaskin sijaitsi. Välittömästi tämän jälkeen saksalaiset kävivät hakemassa lähes kaikki T97:n piirustukset ja toimittivat ne Saksaan.


title: Tatra 97

text: Saksan määräysvalta konkretisoitui vuoden 1939 Berliinin autonäyttelyssä, kun Tatra 97 ja sen mukana ollut T57 poistettiin näyttelystä juuri ennen avajaisia. T97 oli kiusallisen samankaltainen KdF-Wagenin kanssa, jonka haluttiin nousevan näyttelyn vetonaulaksi. Samana vuonna alkoi toinen maailmansota ja T97:n valmistus määrättiin kokonaan lopetettavaksi, kun autoja oli ehditty valmistaa vain 508 kappaletta. Ledwinkan vanhan työtoverin, itävaltalaisen Oskar Pitschin mukaan autossa käytetyn moottorin valmistus oli kielletty erillisellä Berliinistä tulleella määräyksellä.


title: Tatra 97

text: Sodan jälkeen Volkswagenin valmistus alkoi ja samalla vanha patenttikiista kaivettiin esiin. Lopulta vuonna 1961 Volkswagen kuittasi kiistan maksamalla kolme miljoonaa Saksan markkaa korvauksena patenttirikkomuksesta. Summaa voidaan pitää pienenä verrattuna Volkswagen Kuplan 21 miljoonan kappaleen tuotantomäärään.


title: Tatra 97

text: Sodan päätyttyä T97:n valmistuksen jatkamista harkittiin mutta suunnitelmasta luovuttiin, sillä autoa pidettiin liian kalliina valmistaa laajamittaisessa sarjatuotannossa. Mallista saatuja kokemuksia kuitenkin hyödynnettiin vuonna 1946 esitellyn Tatraplanin suunnittelussa.


title: Jack Kemp

text: Jack French Kemp (13. heinäkuuta 1935 – 2. toukokuuta 2009) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja entinen amerikkalaisen jalkapallon ammattilaispelaaja. Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 1996 hän oli republikaanien ehdokkaan Bob Dolen varapresidenttiehdokas. Hän tavoitteli presidenttiehdokkuutta jo vuoden 1988 esivaaleissa. Kemp edusti yhdeksän kauden ajan Western New York -vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuodesta 1971 vuoteen 1989 ja palveli maansa asunto' ja kaupunkikehityksen ministerinä presidentti George H. W. Bushin hallituksessa.


title: Jack Kemp

text: Kemp pelasi eri ammattilaisseuroissa vuosina 1957–1969 ja toimi Yhdysvaltojen amerikkalaisen jalkapallon liiton, USA Football puheenjohtajana vuosina 2002-2009.


title: Hélène Berr

text: Hélène Berr (27. maaliskuuta 1921 Pariisi – huhtikuu 1945 Bergen-Belsenin keskitysleiri) oli ranskanjuutalainen nainen, joka dokumentoi elämäänsä natsimiehityksen aikaisessa Ranskassa. Postuumisti julkaistun päiväkirjan ansiosta häntä kutsutaankin kotimaassaan ”Ranskan Anne Frankiksi”. Päiväkirja julkaistiin Ranskassa vuonna 2008. Suomeksi se julkaistiin Erkki Jukaraisen kääntämänä 2009. Berrin sukulaisten suostumuksella päiväkirjan alkuperäiskappale lahjoitettiin Shoah-museoon.


title: Hélène Berr

text: Berr aloitti päiväkirjan pitämisen 7. huhtikuuta 1942. Hän keskeytti kirjoittamisen 28. marraskuuta 1942 ja jatkoi vasta 25. elokuuta 1943. Viimeinen merkintä on päivätty 15. helmikuuta 1944. Berr antoi päiväkirjansa sivuja säännöllisesti Andrée Bardiaulle, joka oli työskennellyt perheen palveluksessa vuosikymmeniä. Bardiau luovutti päiväkirjan Berrin toiveen mukaisesti sodan jälkeen Jean Morawieckille, joka oli Berrin sulhanen.


title: Hélène Berr

text: Hélène Berrin vanhemmat olivat Antoinette (o.s. Rodrigues-Ély) ja Raymond Berr. Pariskunnalle syntyi viisi lasta: Jacqueline vuonna 1915 (hän kuoli tulirokkoon kuusivuotiaana), Yvonne 1917, Denise 1919, Hélène 1921 ja Jacques 1922. Myös Antoinetten äiti Berthe Rodrigues-Ély asui Pariisissa, ja Hélène vieraili usein hänen luonaan. Sulhaseensa Jean Morawieckiin Berr tutustui yliopistolla.


title: Hélène Berr

text: Hélène Berr kävi lukion Boutet de Monvelin yksityiskoulussa. Hän suoritti ylioppilastutkinnon latinan ja kielten opintosuunnasta vuonna 1937 ja filosofiasta 1938. Molemmista hän sai yleisarvosanan ”kiitettävä”. Vuosina 1940–1941 Berr suoritti Sorbonnen yliopistossa alemman kandidaatin tutkinnon englannin kielestä ja 1942 ylemmän tutkinnon englannin kielestä ja kirjallisuudesta. Hän jatkoi yliopisto-opintojaan mahdollisuuksien mukaan koko sodan ajan pidätykseensä saakka.


title: Hélène Berr

text: Hélène Berr ja hänen vanhempansa pidätettiin kotonaan 8. maaliskuuta 1944 aamulla kello 7.30. Heidät vietiin ensin vankilaan Drancyyn. 27. maaliskuuta heidät karkotettiin. Raymond Berr joutui Auschwitz III-Monowitz -leiriin, missä hänet surmattiin syyskuussa 1944. Antoinette Berr kuoli kaasukammiossa toukokuussa 1944. Hélène Berr siirrettiin muiden vankien mukana Auschwitzin evakuoinnin yhteydessä Bergen-Belsenin leiriin tammikuussa 1945. Hän menehtyi kovakouraisen kohtelun ja lavantautiepidemian seurauksena vain muutamia päiviä ennen leirin vapauttamista huhtikuussa 1945.


title: TI-85

text: TI-85 on Texas Instrumentsin valmistama graafinen ohjelmoitava laskin, jota alettiin valmistaa vuonna 1992.


title: TI-85

text: TI-85 oli kaiken kaikkiaan toinen Texas Instrumentsin tuottama graafinen laskin, ensimmäinen on TI-81. Vuonna 1997 julkaistu malli TI-86 syrjäytti TI-85:n.


title: HMS Bellona (63)

text: HMS Bellona (viirinumero 63) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Bellona-luokan (modifioitu Dido-luokka) ilmatorjuntaristeilijä. "HMS Bellona" tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Skotlannista osana vuoden laivaston 1939 hätäohjelmaa ja se otettiin palveluskäyttöön 29. lokakuuta 1943.


title: HMS Bellona (63)

text: "HMS Bellona" liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivastoon ja sen tehtävänä oli Kanaalin valvonta. Alus liitettiin kesäkuussa 1944 Normandian maihinnousun reserviin ja heinäkuussa se oli suojaamassa saksalaista taistelulaiva "Tirpitziä" vastaan hyökännyttä tukialusosastoa. Alus palasi elokuussa Kanaalin valvontaan hyökäten Biskajanlahdella ja Bretagnen rannikolla saksalaisia rannikkosaattueita vastaan.


title: HMS Bellona (63)

text: "HMS Bellona" siirrettiin sodan loppuajaksi suojaamaan Jäämeren saattueita, tukialusrynnäköitä Norjan rannikolle, kunnes alus siirrettiin Kööpenhaminaan Saksan antautuessa toukokuussa 1945. Alukselle oli huhtikuussa lisätty kahdeksan yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.


title: HMS Bellona (63)

text: Sodan loputtua "HMS Bellona" liitettiin 10. Risteilijäviirikköön, kunnes alus lainattiin 1946 Uuden-Seelannin laivastolle. Alus palasi 1956 Kuninkaallisen laivaston valvontaan, kun "HMS Royalist" siirrettiin Uuden-Seelannin laivastolle. Alus saapui 5. helmikuuta 1958 T W Wardille Briton Ferryyn romutettavaksi.


title: HMS Spartan (95)

text: HMS Spartan (viirinumero 95) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Bellona-luokan (modifioitu Dido-luokka) ilmatorjuntaristeilijä. "HMS Spartan" tilattiin Vickers Armstrongin Barrow-in-Furnessin telakalta osana vuoden laivaston 1939 hätäohjelmaa ja se otettiin palveluskäyttöön 10. tammikuuta 1943.


title: HMS Spartan (95)

text: "HMS Spartan" liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivastoon, jossa se palveli Välimerelle siirtoon saakka. Alus osallistui Anzion maihinnousuun, jossa siihen osui 29. tammikuuta 1944 Hs293 liitopommi aluksen ollessa ankkurissa Anzion sillanpään edustalla. Osuman seurauksena alus upposi.


title: HMS Black Prince (81)

text: HMS Black Prince (viirinumero 81) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Bellona-luokan (modifioitu Dido-luokka) ilmatorjuntaristeilijä.


title: HMS Black Prince (81)

text: Alus tilattiin Belfastista Harland and Wolffilta osana vuoden laivaston 1939 hätäohjelmaa. Sen köli laskettiin 1. joulukuuta 1939 telakkanumerolla 1 049 ja alus laskettiin vesille 27. elokuuta 1942. Alus otettiin palveluskäyttöön reilua vuotta myöhemmin 30. marraskuuta 1943.


title: HMS Black Prince (81)

text: "HMS Black Prince" liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivastoon, jossa se suojasi Jäämeren saattueita,kunnes alus siirrettiin etelämmäs valmistautumaan maihinnousuun Euroopan mantereelle. Valmistautumisaikana alus suoritti iskuja saksalaisia rannikkosaattueita vastaan. Alus oli 26. huhtikuuta 1944 vastaisena yönä hävittäjien tukemana Bretagnen rannikolla taistelussa, jossa upotettiin Saksan laivaston torpedovene "T29" ja vaurioitettiin "T24":ää ja "T27":ää.


title: HMS Black Prince (81)

text: "HMS Black Prince" kuului Normandian maihinnousussa Utah Beachia tukevaan Force A:han. Alus siirrettiin elokuussa Välimerelle tukemaan maihinnousua Etelä-Ranskaan, mistä se siirrettiin Aegean merelle, kunnes lokakuussa se sai siirron Itä-Intian laivastoon.


title: HMS Black Prince (81)

text: "HMS Black Prince" suojasi tukialusrynnäköitä Sumatralle ja Malesiaan japanilaisten öljyntuotantoalueita ja lentokenttiä vastaan. Alus liitettiin 16. tammikuuta 1945 Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon, jonka mukana se osallistui Okinawan ympäristön taisteluihin sekä Japanin kotisaarten pommituksiin ennen siirtoaan Hongkongiin.


title: HMS Black Prince (81)

text: "HMS Black Prince" oli syyskuussa osastossa, joka palautti Hongkongin Britannian valvontaan. Japanin antauduttua alus pysyi Kauko-Idässä, kunnes se lainattiin 1946 Uuden Seelannin laivastolle.


title: HMS Black Prince (81)

text: "HMS Black Prince" palasi 1. huhtikuuta 1962 modernisoimattomana Kuninkaallisen laivaston valvontaan. Alus myytiin romutettavaksi maaliskuussa 1962 ja se hinattiin 5. huhtikuuta Aucklandista. Alus saapui toukokuussa Mitsui and Companylle Osakaan Japaniin romutettavaksi.


title: HMS Royalist (89)

text: HMS Royalist (viirinumero 89) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Bellona-luokan (modifioitu Dido-luokka) ilmatorjuntaristeilijä. "HMS Royalist" tilattiin Scotts Shipbuilding and Engineering Companylta osana vuoden laivaston 1939 hätäohjelmaa ja se otettiin palveluskäyttöön 10. syyskuuta 1943.


title: HMS Royalist (89)

text: Alus muutettiin välittömästi palvelukseen oton jälkeen Saattuetukialusryhmän lippulaivaksi ja samalla sille asennettiin kaksi kaksiputkista ja neljä yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä jo asennettujen tykkien lisäksi.


title: HMS Royalist (89)

text: "HMS Royalist" liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivastoon Jäämeren saattueiden suojaksi. Alus oli myös suojaamassa tukialusten suorittamia hyökkäyksiä Norjan rannikolla piileksivää saksalaista taistelulaivaa "Tirpitziä" vastaan. Alus siirrettiin elokuussa 1944 Välimerelle osallistumaan Etelä-Ranskan maihinnousuun osana tukialusryhmä TF88.1:tä.


title: HMS Royalist (89)

text: "HMS Royalist" yhdessä "HMS Teazerin" kanssa upottivat 15. syyskuuta saksalaiset kuljetusalukset "KT4":n ja "KT26":n Spathan niemimaan edustalla. Alus siirrettiin Aegean merelle, kunnes loppuvuodesta 1944 se siirrettiin Itä-Intiaan.


title: HMS Royalist (89)

text: "HMS Royalist" oli huhtikuussa 1945 21. Saattuetukialusviirikön lippulaivana tukemassa Rangoonin maihinnousua sekä toukokuussa osastossa, joka epäonnistui estämään japanilaiset risteilijöiden ja hävittäjien evakuoinnin Andamaaneilta. Sodan lopun alus suojasi tukialusrynnäköitä Itä-Intian ja Sumatran kohteisiin.


title: HMS Royalist (89)

text: Sodan päätyttyä alus siirrettiin Englantiin reserviin. Alukselle tehtiin 1954 modernisointi, joka valmistui huhtikuussa 1956, minkä jälkeen alus palvelukseen otettaessa siirrettiin 9. heinäkuuta Uuden Seelannin laivastolle.


title: HMS Royalist (89)

text: "HMNZS Royalist" poistettiin palveluksesta 4. kesäkuuta 1966 ja palautettiin Royal Navylle 1967. Alus myytiin marraskuussa Nissho Companylle Japaniin ja hinattiin 31. joulukuuta Aucklandista määränpäänä Osaka.


title: HMS Diadem (84)

text: HMS Diadem (viirinumero 84) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Bellona-luokan (modifioitu Dido-luokka) ilmatorjuntaristeilijä. "HMS Diadem" tilattiin Hawthorn Leslie and Companyltä osana vuoden laivaston 1939 hätäohjelmaa ja se otettiin palveluskäyttöön 6. tammikuuta 1944.


title: HMS Diadem (84)

text: "HMS Diadem" liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivastoon, jonka mukana se suojasi vuoden alkupuolella Jäämeren saattueita sekä otti osaa saksalaista taistelulaiva "Tirpitziä" vastaan tehdyn tukialusrynnäkön suojamiseen. Alus siirrettiin kesäkuussa Normandian maihinnousun Juno Beachia tukevaan Force E:hen. Maihinnousun jälkeen alus osallistui saksalaisten rannikkosaattueiden häirintään ja tuhoamiseen Bretagnen rannikolla. Alus upotti 12. elokuuta La Rochellen edustalla yhdessä hävittäjien kanssa saksalaisen "Sperrbrecher 7:n".


title: HMS Diadem (84)

text: "HMS Diadem" palasi syyskuussa pohjoisille merialueille suojaamaan saattueita sekä iskuja Norjan rannikolle. Aluksen suorittaessa 28. tammikuuta 1945 iskua rannikkoliikennettä vastaan yhdessä "HMS Mauritiuksen" kanssa. Alukset kohtasivat kolme saksalaista hävittäjää vaurioittaen "Z31":ä.


title: HMS Diadem (84)

text: "HMS Diadem" kuului sodan loppumiseen saakka 10. Risteilijäviirikköön ja sodan loputtua palveli edelleen Kotilaivastossa vuoteen 1950.


title: HMS Diadem (84)

text: Alus siirrettiin huollettavaksi ja myytiin 1956 Pakistanin laivastolle. Alus luovutettiin 5. heinäkuuta 1957 ja nimettiin "Baburiksi". Alus muutettiin koululaivaksi 1961.


title: Siltakatu (Joensuu)

text:
Siltakatu on Joensuun pääkatu. Se johtaa rautatieasemalta ja Joensuun ensimmäisiltä Pielisjoen ylittäviltä silloilta, Itäsillalta ja Länsisillalta, kaupungin keskustan läpi Siilaiselle asti.
Siltakadun varrella on eteläpuolella:ja pohjoispuolella:Länsikadun jälkeen Siltakatu jatkaa Länsikadun koulun vieritse, Itä-Suomen yliopiston Joensuun kampuksen läpi sekä Linnunlahden ja Otsolan kaupunginosien välistä. Tämä entinen Kuopiontien osuus nimettiin Siltakadun jatkeeksi 2000-luvulla. Katu päättyy Siilaisen liittymään.


title: Siltakatu (Joensuu)

text: Poikkikatuja ovat joelta päin luettuna Rantakatu, Torikatu, Kauppakatu, joka on myös kävelykatu, Kirkkokatu, Koulukatu, Kalevankatu, Merimiehenkatu, Sepänkatu ja Länsikatu.


title: Siltakatu (Joensuu)

text: Siltakatu on bulevardi, jota reunustavat lehmusrivistöt. Siltakatu on myös Joensuun ensimmäinen asfalttipäällysteen saanut katu: siltojen välinen osuus, silloinen Saarikatu, sai päällysteen vuonna 1955 ja Siltakadun itäpää 1957.


title: Siltakatu (Joensuu)

text: Siltakatu oli vuosina 2004-2016 kahden korttelin matkalla Torikadun ja Kirkkokadun välillä joukkoliikennekatuna. . Tällä matkalla pohjoisenpuoleiset jalkakäytävät ovat lämmitettyjä. Joulukuussa 2018 osuus valmistui kävelykaduksi.


title: Siltakatu (Joensuu)

text: Rantakadun risteykseen tuli Joensuun ensimmäiset liikennevalot vuonna 1967. Risteys muutettiin liikenneympyräksi 2016. Liikennevaloja on Koulukadun, Kalevankadun (2007) ja Länsikadun risteyksissä sekä Kuopiontielle johtavassa päässä. Kadun etuajo-oikeus vaihtelee risteyksittäin: Torikadun ja Kirkkokadun risteykset ovat tasa-arvoisia, Koulukadun risteyksessä Siltakatua ajaville on kärkikolmio, muissa risteyksissä Siltakatu on etuajo-oikeutettu.


title: Siltakatu (Joensuu)

text: Kadun etelälaidalla kulkee koko matkalla pyörätie. Pohjoispuolella pyörätie on merkitty vain kolmen korttelin matkalle, Rantakadun ja Kirkkokadun välille.


title: Siltakatu (Joensuu)

text: Siltakatu-nimisiä katuja on 20:ssä Suomen kaupungissa.


title: Mayawati

text: Mayawati (, s. 15. tammikuuta 1956 Delhi, Intia) on intialainen poliitikko ja Uttar Pradeshin pääministeri. Hän on ollut pääministeri aiemmin kolme muuta lyhyttä kautta, mutta puolueella on osavaltiossa ehdoton enemmistö. Hän on suurin veronmaksaja niistä intialaisista poliitikoista, jotka maksavat veronsa rupioissa, 26 crorea vuonna 2007–2008..


title: Mayawati

text: Mayawati on noussut kastittomana dalitina Intian väkirikkaimman osavaltion Uttar Pradeshin pääministeriksi. Hän on opiskellut oikeustiedettä ja kasvatustieteitä yliopistotasolla kastittomien kiintiöpaikalla. Hän oli ensin opettajana mutta pyrki politiikkaan ja ryhtyi 1980-luvun puolivälissä täysipäiväiseksi poliitikoksi.


title: Mayawati

text: "Kastittomien kuningattareksi" kutsuttu Mayawati on pyrkimässä Intian parlamenttivaaleissa valtakunnan politiikkaan, ja esiin on nostettu myös pääministerin tehtävä, mutta ainakin hänen puolueensa BSP:n ennakoidaan nousevan aluepuolueiden tuella kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi.


title: Intian parlamentti

text: Intian parlamentti on kaksikamarinen. Sen ylähuone on Rajya Sabha, osavaltioiden neuvosto, jossa on korkeintaan 250 jäsentä, joista presidentti nimittää 12. Muut jäsenet ovat osavaltioiden ja territorioiden nimittämiä niiden asukaslukujen suhteessa. Edustajien kausi on kuusi vuotta, ja kolmannes nimitetään uudelleen kahden vuoden välein. Rajya Sabha on jatkuvasti koolla, eikä sitä voi hajottaa. Varapresidentti on Rajya Sabhan puhemies. Alahuoneen edustajat valitsevat ylähuoneeseen pääsevät edustajat epäsuorilla vaaleilla käyttäen suhteellista vaalitapaa.


title: Intian parlamentti

text: Alahuoneen eli Lok Sabhan (kansan neuvosto) jäsenet valitaan suoralla kansanvaalilla. Lok Sabhan suurin jäsenmäärä on 552, joista 530 edustaa osavaltioita ja 20 territorioita niiden väkilukujen suhteessa, ja presidentti nimittää kaksi edustamaan englantilaisperäisiä kansalaisia, jos he eivät muuten saa riittävää edustusta. Osa paikoista on varattu eri kasteille ja heimoille. Lok Sabha valitaan viiden vuoden välein. Se kokoontuu kolme kertaa vuodessa budjetti-istuntoon helmikuusta toukokuuhun, monsuuni-istuntoon heinäkuusta syyskuuhun ja talvi-istuntoon marraskuusta joulukuuhun.


title: Intian parlamentti

text: Intian parlamenttivaalit ovat maailman suurimmat vaalit. Ne kestävät viisi viikkoa. Vuonna 2014 äänioikeutettuja on 815 miljoonaa.


title: Intian parlamentti

text: Suurimman osan itsenäisen ajan historiasta Intiaa on johtanut Intian kongressipuolue (Indian National Congress Party; INC). Tällä hetkellä se ei ole vallassa.


title: Intian parlamentti

text: Vuoden 2014 parlamenttivaalit alkoivat 7. huhtikuuta 2014.


title: Intian parlamentti

text: Puolueet ovat liittoutuneet kolmeksi pääliittoumaksi, joista hallitusvastuussa on Yhdistynyt edistyksellinen allianssi (United Progressive Alliance), johon kuuluvat Kongressipuolue liittolaisineen, joista merkittävimpiä ovat Dravida Munnetra Kazhagam ja Rashtriya Janata Dal.


title: Intian parlamentti

text: Bharatiya Janata Party liittolaisineen, kuten Shiv Sena ja Biju Janata Dal muodostaa oikeisto-opposition Kansallinen demokraattinen allianssi (National Democratic Alliance). Kolmas ryhmä on vasemmistorintama (Left Front), johon kuuluvat kaksi merkittävintä kommunistista puoluetta ja muutamia muita.


title: Intian parlamentti

text: Ei-parlamentaariseen vaikuttamiseen uskovat maolaississit, naxaliitit pitävät hallussaan ns. punaista käytävää aina Nepalin rajalta maan eteläosaan ja ovat tehneet hyökkäyksiä muun muassa poliisiasemia vastaan. Toinen merkittävä hallitusta vastaan taisteleva liike ovat Pakistanin tukeva Kashmirin muslimikapinalliset.


title: Jack Off Jill

text: Jack Off Jill on 1992 perustettu yhdysvaltalainen goottirockyhtye. Yhtye julkaisi kaksi albumia ennen kuin lopetti toimintansa vuonna 2000. "Sexless Demons and Scars" ilmestyi 1997 ja "Clear Hearts Grey Flowers" julkaistiin 2000. Yhtyeen laulaja Jessicka perusti myöhemmin uuden yhtyeen Scarling.:n.


title: Jack Off Jill

text: Vuonna 2015 yhtye ilmoitti palaavansa yhteen yhden keikan ajaksi.


title: HMS Hermione (1893)

text: HMS Hermione oli Britannian kuninkaallisen laivaston Astraea-luokan panssarikansiristeilijä. Alus palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus nimettiin uudelleen vuonna 1922 TS "Warspiteksi" ja se romutettiin vuonna 1940.


title: HMS Hermione (1893)

text: Alus tilattiin Devonportin telakalta ja sen köli laskettiin joulukuussa 1891. Alus laskettiin vesille 7. marraskuuta 1893 ja se otettiin palvelukseen 14. tammikuuta 1896.


title: HMS Hermione (1893)

text: Alus oli vuonna 1906 palveluksessa olevassa reservissä Portsmouthissa, josta se siirrettiin seuraavana vuonna huollettavaksi. Huollon jälkeen alus siirrettiin huhtikuussa täydellä miehistöllä varustettuna Kapkaupungin asemalle. Alus ajoi 14. helmikuuta 1909 matalikolle Zanzibarin edustalla, mutta alus saatiin uudelleen kelluvaksi. Se ei kärsinyt onnettomuudessa pahoja vaurioita.


title: HMS Hermione (1893)

text: Kesäkuussa 1909 alus palasi Portsmouthiin ja se liitettiin heinäkuussa Kotilaivaston 3. viirikköön. Alus ajoi 6. elokuuta matalikolle Killingholmenin edustalla Humberissa, mutta se kellui kahdeksan tuntia myöhemmin. Alus palasi palvelukseen kesäkuussa 1910 ja se varustettiin syyskuussa jälleen täydellä miehistöllä lentokoneiden kokeilemiseksi sotalaivoilla Barrowissa. Testien päätyttyä tammikuussa 1912 alus siirrettiin 4. Viirikköön.


title: HMS Hermione (1893)

text: Alus palasi huollosta palvelukseen heinäkuussa 1913 ja se siirrettiin Länsi-Atlantille vapauttamaan "HMS Melpomene". "HMS Bristol" vapautti heinäkuussa 1914 aluksen, minkä jälkeen se poistettiin palveluksesta. Elokuussa 1914 alus siirrettiin Southamptonin vartioalukseksi, mistä tehtävästä se siirrettiin joulukuussa 1916 moottoritorpedoveneiden lippulaivaksi. Uudessa tehtävässään alus palveli aina vuoteen 1919.


title: HMS Hermione (1893)

text: Alus myytiin romutettavaksi 25. lokakuuta 1921, mutta se myytiin vuonna 1922 uudelleen Marine Societylle, joka nimesi joulukuussa 1922 aluksen TS "Warspiteksi". Alus myytiin lopullisesti romutettavaksi syyskuussa 1940.


title: Chickenman

text: Chickenman on yhdysvaltalainen Dick Orkinin vuonna 1966 luoma radiokuunnelmasarja. Sarja parodioi tuolloin suosittua televisiosarjaa Batman ja sen nimiroolissa esiintyi Dick Orkin. Jaksot olivat kestoltaan 2 ja puoli minuuttia, ja niitä esitettiin päivittäin. Kaikkiaan jaksoja tehtiin 273 kappaletta.


title: Chickenman

text: Sarjaa esitettiin alun perin chicagolaisella WCFL-radioasemalla, ja myöhemmin sitä on esitetty syndikoituna yli 3 000 eri kaupungissa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa. Lisäksi sitä on kuultu Yhdysvaltain puolustusvoimien radion ja XM Satellite Radion välityksellä.


title: Selkähiiri

text: Selkähiiri on apuväline, jolla mitataan selkärangan asentoa ja liikkeitä. Laitetta käytetään terveydenhuollossa hoidon tulosten seurannassa ja myös työterveydenhuollossa. Se on kehitetty Münchenin yliopistossa ja todettu tarkkuudeltaan lähes verrattavaksi röntgeniin, jota sillä ei kuitenkaan korvata.


title: Arvi Kemppi

text: Arvi Kemppi (1931 Himakkala, Toksova, Neuvostoliitto – 2. lokakuuta 2008 Espoo) oli Inkerin kansallislaulaja ja inkeriläissyntyinen suomalainen laulutaiteilija. Kemppi levytti ennen kuolemaansa albumillisen inkeriläisiä kansanlauluja, joita hän oli esittänyt vuosien mittaan eri kulttuuritapahtumissa, mutta myös metroasemilla ja kauppakeskuksissa. Hän oli Suomessa usean kuoron jäsen ja kuului Neuvostoliitossa asuessaan lähes 30 vuotta Puna-armeijan kuoroon. Helsingissä hän toimi Suomen ainoan inkeriläisen Tuulistullaa -kansanperinneryhmän taiteellisena johtajana 2000-luvulla.


title: Arvi Kemppi

text: Syntyjään inkeriläinen Kemppi joutui 1942 lapsena perheensä kanssa karkotetuksi Siperiaan. Eläkkeelle jäätyään hän muutti 1990-luvulla Suomeen. Levyn tuottajat Roope Ahola ja Antero Priha löysivät Kempin sattumalta Helsingistä Hakaniemen torilta, jossa hän esitti lauluja nauhalta tulleen haitarimusiikin säestyksellä.


title: Arvi Kemppi

text: Arvi Kemppi esiintyi myös Parhaan dokumentin Jussin voittaneessa dokumenttielokuvassa Kansakunnan olohuone.


title: Monster.fi

text: Monster (vuoteen 2004 asti "Jobline.fi") on Internetissä toimiva työnhakupalvelu. Suomessa Monsterin omistajia ovat Alma Media ja yhdysvaltalainen Monster Worldwide. Monsterin kautta voi hakea työtä tai työntekijöitä yli 60 maasta. Käyttäjätilin luoneet saavat käyttöönsä mm. työpaikkavahdin sekä henkilökohtaisen työnhaun sivun, jossa voi ylläpitää omaa CV:tään ja avata sen halutessaan myös työnantajien nähtäväksi.


title: Monster.fi

text: Elokuussa 2016 yhdysvaltalaisen Monster Worldwide Inc. -yhtiön ilmoitti ostavansa hollantilainen henkilöstöhallintayhtiö Randstad.


title: Sääksjärvi (Jyväskylä)

text: Sääksjärvi on pieni, saareton ja kirkasvetinen järvi Jyväskylän ja Muuramen rajalla. Se sijaitsee pääosin Jyväskylässä, ja sen länsirannalla kulkee rautatie. Koillisrannalla on uimaranta. Itärannalla on omakotitaloja, joista yksi on Alvar Aallon suunnittelema pyöreä talo. Etelärannalla Jyväskylän ja Muuramen rajalla on kesämökkejä.


title: Sääksjärvi (Jyväskylä)

text: Ennen kuin Keski-Suomen lääni aloitti toimintansa 1960, Sääksjärvi sijaitsi Vaasan ja Hämeen läänien rajalla, sillä Jyväskylän maalaiskunta, johon Sääksjärven nykyään Jyväskylään kuuluva osa kuului ennen vuotta 1965, kuului Vaasan lääniin, mutta Muurame Hämeen lääniin.


title: Sääksjärvi (Jyväskylä)

text: Sääksjärvi laskee Hinkanjärven eli Hinkanlammen sekä Ahvenlammen kautta Päijänteeseen.


title: Reston

text: Reston on kaupunki Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Reston sijaitsee Yhdysvaltojen pääkaupungin Washington DC:n metropolialueella, Fairfaxin piirikunnassa Washingtonin länsipuolella.


title: Reston

text: Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Restonissa oli 56 407 asukasta. Restonin keskustassa oleva Reston Town Center on liike-elämän keskus, jossa on runsaasti ravintoloita, toimistoja sekä myymälöitä.


title: Reston

text: 2010-luvulla Movoto-kiinteistövälitysyhtiö valitsi Restonin Washingtonin pääkaupunkiseudun 14. parhaaksi asuinalueeksi.


title: Benga (artisti)

text: Benga (oikealta nimeltään Adegbenga Adejumo, s. 28. marraskuuta 1986 Lontoo, Britannia) on brittiläinen dubstep-tuottaja. Benga oli ensimmäisiä tuottajia, jotka levyttivät dubstepia 2000-luvun alussa. Benga levyttää Tempalle ja Big Apple Recordsille. Benga muodostaa Skreamin ja Artworkin kanssa Magnetic Man -nimisen dubstep-tuotantoryhmän.


title: Menettämisseuraamus

text: Menettämisseuraamus eli konfiskaatio on tuomioistuimen rikoksen seuraukseksi ihmiselle tai oikeushenkilölle määräämä yksityisomaisuuden ottaminen korvauksetta valtion haltuun. Se ei ole oikeudelliselta luonteeltaan rangaistus, vaan muu rikosoikeudellinen seuraamus. Toisinaan sitä pidetään turvaamistoimena. Rangaistukseen se vertautuu sikäli, että presidentti voi armahtaa myös menettämisseuraamukseen tuomitun. Menettämisseuraamus liittyy aina rikolliseen toimintaan. Sen lähikäsite on valtiollistaminen, joka tarkoittaa yritystoiminnan ottamista valtion omistukseen. Kansallistaminen tarkoittaa puolestaan yritystoiminnan ottamista valtion tai jonkin muun julkisyhteisön omistukseen. Takavarikko puolestaan tarkoittaa esineen tai omaisuuden ottamista pois omistajan tai haltijan määräämisvallasta.


title: Menettämisseuraamus

text: Menettämisseuraamuksen oikeuspoliittinen peruste on usein oikeudettoman voiton poistaminen, näin esimerkiksi silloin kun rikoksella saatu hyöty konfiskoidaan. Kun kohteena on esine, pyritään konfiskoinnilla estämään esineen käyttö uuteen rikokseen. Perusteena on toisinaan myös yleisen oikeustajun tyydyttäminen. Tästä on kyse esimerkiksi silloin, kun murha-aseena käytetty puukko tuomitaan menetetyksi valtiolle. Menettämisseuraamuksella on myös ennalta ehkäisevää vaikutusta, sillä tieto rikoshyödyn menettämisestä saattaa estää henkilön rikoksen tekoa siinä missä rangaistuksen pelkokin.


title: Menettämisseuraamus

text: "Arvokonfiskaatio" tarkoittaa menettämisseuraamuksen kohdistamista omaisuuteen yleensä. Tällöin tuomiossa vahvistetaan konfiskoitava rahamäärä ja määrätään sen maksaja. Ellei tuomittu maksa tätä summaa, se voidaan ulosmitata. Menettämisseuraamusta ei kuitenkaan voida täytäntöönpanna muuttamalla se vankeudeksi. "Esinekonfiskaatiossa" menettäminen kohdistuu tiettyyn esineeseen, esimerkiksi tekovälineeseen tai rikoksen kohteeseen. Esinekonfiskaatio voi tietyissä tilanteissa muuttua arvokonfiskaatioksi. Jos esine on hävitetty tai kätketty, voidaan esineen menettämisen sijasta tuomita sen arvo menetetyksi. Samoin menetellään tilanteissa, joissa esineen omistaja ei ole osallistunut rikokseen. On myös tilanteita, joissa menettämisseuraamuksen täytäntöönpano merkitsee esineen hävittämistä tai vaarattomaksi tekemistä.


title: Menettämisseuraamus

text: Yleissäännökset menettämisseuraamuksesta ovat rikoslain 10 luvussa. Sen mukaan rikoksen tuottama taloudellinen hyöty on tuomittava aina valtiolle menetetyksi, ei kuitenkaan vahingonkorvauksen tai edunpalautuksen osalta (RL 10:2). Rikoksen tekovälineistä konfiskoidaan aina ampuma- ja teräaseet ja muut hengenvaaralliset välineet sekä esineet tai omaisuus, joiden hallussapidosta on säädetty rangaistus (RL 10:4). Esimerkiksi säännöstelyrikoksen tai salakuljetuksen kohteena olevan omaisuuden hallussapito on rangaistavaa (RL 46:6), kuten myös väärennösaineiston hallussapito (RL 33:4). Menettämisseuraamus ei kuitenkaan koske esineitä tai omaisuutta, joka rikoksen tekohetkellä kuuluu rikokseen liittymättömälle henkilölle (RL 10:6). Huumausaineet konfiskoidaan oman säännöksensä nojalla (RL 50:6). Myös luonnonsuojelulaissa on säännös menettämisseuraamuksesta (59 §), siten esimerkiksi luonnonsuojelurikoksen kohteena olevan rauhoitetun kasvin tai eläimen arvo tuomitaan aina menetetyksi valtiolle.


title: Menettämisseuraamus

text: Sopimusoikeudessa menettämisseuraamus tarkoittaa, että sopijapuoli menettää oman suorituksensa ilman, että saa sovitun vastasuorituksen. Se on tavallisesti lisäseuraamus sopimusta rikkonutta osapuolta vastaan sopimuksen purkutilanteessa. Menettämisseuraamuksen lähikäsitteitä ovat sopimussakko, joka on sopimusrikkomuksesta seuraava vahingonkorvaus, rikkojaisraha, jonka maksamalla sopijapuoli voi vapautua sopimuksesta, ja käsiraha, jonka menettää irtautuessaan sitoumuksesta.


title: Menettämisseuraamus

text: Menettämisseuraamus on melko ankara sopimusehto, jolta yleensä edellytetään, että osapuolet ovat siitä sopineet. Ehtona se ei ole sinänsä pätemätön, mutta heikompaa sopijapuolta on suojattu erityissäännöksin. Se on säädetty pätemättömäksi muun muassa laissa asuinhuoneiston vuokrauksesta, 481/1995, 65 pykälässä, kuluttajansuojalain, 38/1978, 7 luvun pykälissä 17 ja 20 koskien kulutusluottoja ja laissa osamaksukaupasta, 91/1966, pykälissä 3 ja 19.


title: Vavožin piiri

text: Vavožin piiri (, ) on paikallinen itsehallintoalue Udmurtian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 1 679 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 16 351 henkeä. Piiriin kuuluu 10 maalaiskuntaa. Hallinnollinen keskus on Vavožin kylä.


title: Vavožin piiri

text: Piiri sijaitsee Udmurtian länsiosassa. Seudun läpi virtaa Vala-joki. Luoteessa se rajoittuu Sjumsin, koillisessa Uvan, kaakossa Možgan ja lounaassa Kiznerin piireihin sekä lännessä Kirovin alueeseen.


title: Vavožin piiri

text: Pinta-alasta 56 % on metsää ja 41 % on maatalousmaata. Hyötykaivannaisista taloudellista merkitystä on turpeella. Piirikeskuksesta on matkaa tasavallan pääkaupunkiin Iževskiin 133 kilometriä.


title: Vavožin piiri

text: Väestöstä 56,6 % on udmurtteja ja 39,4 % venäläisiä.


title: Vavožin piiri

text: Tärkein elinkeino on maatalous, joka on keskittynyt maidon ja lihan tuotantoon sekä viljan viljelyyn. Teollisuus tuottaa puu- ja sahatavaraa sekä turvetta.


title: Nurmijärven Jalkapalloseura

text: Nurmijärven Jalkapalloseura eli NJS on vuonna 2004 perustettu nurmijärveläinen jalkapalloseura. Seura syntyi vuonna 2004 Nurmijärven Natevan ja FC Nurmijärven (ent. Nurmijärven Nappulaliiga NNL) yhdistyessä. NJS:n edustusjoukkue nousi kaudeksi 2018 Kakkoseen. Edellisen kerran NJS oli pelannut Kakkosessa kaudella 2015.


title: Nurmijärven Jalkapalloseura

text: NJS:n edeltäjä Nateva pelasi korkeimmillaan Kakkosessa kaudella 2001.


title: Nurmijärven Jalkapalloseura

text: Nurmijärven Jalkapalloseura toimii muun muassa Klaukkalan urheilualueella sekä Rajamäen urheilupuistossa.


title: Nurmijärven Jalkapalloseura

text: NJS pyrkii profiloitumaan kasvattajaseuraksi ja sillä onkin runsaasti joukkueita eri ikäluokissa. NJS valittiin vuonna 2011 yhdeksi Osoitteena Futis - tyttöjalkapallon seurakehityshankkeen seuraksi. NJS:lle myönnettiin elokuussa 2016 Valon ja Palloliiton Sinettiseura-tunnus laadukkaasta lasten ja nuorten jalkapalloharrastuksen tuottamisesta. Joitakin NJS:n pelaajia on viime vuosien aikana päässyt pelaamaan nuorisomaajoukkueissakin.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: PK-35 Vantaa oli vantaalainen jalkapallon miesten edustusjoukkue. Se pelasi kaudella 2016 Veikkausliigassa, mutta putosi sarjasta kauden päätteeksi. Miesten edustusjoukkue haettiin konkurssiin marraskuussa 2016. Naisten edustusjoukkue sen sijaan jatkoi toimintaansa.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: Vuonna 2009 perustettu PK-35 Vantaa oli vuonna 1935 perustetun PK-35:n edustusjoukkue. Se pelasi kotiottelunsa Myyrmäen jalkapallostadionilla ja seuran tunnusvärit olivat punainen ja musta.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: PK-35 Vantaan juuret juontavat vuonna 1935 Viipurissa perustettuun Viipurin Pallokerhoon (ViPK), joka evakuoitui toisen maailmansodan myötä Helsinkiiin. Vuodesta 1948 alkaen seura on toiminut Helsingissä nimellä Pallokerho-35. PK-35:n paras saavutus on Veikkausliigan kolmas ja Suomen cupin toinen sija kaudelta 1998.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: PK-35 Vantaan varsinainen historia alkaa joulukuusta 2008, jolloin Pallokerho-35:n edustusjoukkueet sekä miehissä että naisissa siirtyivät pelaamaan kotiottelunsa Vantaan Myyrmäkeen ISS Stadionille. Edustusjoukkueiden taakse perustettiin erillinen yhdistys, PK-35 Vantaa ry., joka keskittyy edustusjoukkueiden toiminnan pyörittämiseen ja alkuperäisen Pallokerho-35 ry:n vastuulle jäivät Helsingissä toimintaansa jatkavat reservi- ja juniorijoukkueet. Seura tekee yhteistyötä sekä Pallokerho-35:n Helsingissä jatkavan yhdistyksen että uudella alueellaan vaikuttavan, junioritoimintaan keskittyneen Vantaan Jalkapalloseuran kanssa.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: PK-35 Vantaan perustamisen taustalla oli tarve parantaa edustusjoukkueiden kenttätilannetta kilpailukykykelpoisemmaksi, koska Helsingin kaupunki ei halunnut panostaa seuran mielestä riittävästi Pukinmäen liikuntapuiston kehittämiseen ja läheinen, Myyrmäessä sijainnut ISS Stadion oli Veikkausliiga-seura AC Allianssin vuonna 2006 tapahtuneen konkurssin jälkeen ollut vajaakäytössä. Lisäksi seuran pyrkimyksenä oli laajentaa kannatusaluettaan Pohjois-Helsingin lisäksi Vantaan puolelle. Edustusjoukkueiden siirto on herättänyt kuitenkin kritiikkiä Pallokerho-35:n helsinkiläisissä kannattajissa, joista osa ei halua lähteä Vantaan puolelle seuraamaan kotiotteluita vaan ovat siirtyneet Pukinmäkeen jääneen kakkosjoukkueen taakse.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: PK-35 Vantaan miesten edustusjoukkue peri PK-35:n sarjapaikan Ykkösestä, jossa se pelasi kaudet 2009–2015. Kaudella 2011 joukkue ylsi sarjassa neljänneksi. Kaudella 2015 PK-35 Vantaa sijoittui Ykkösessä toiseksi, mikä oikeutti liigakarsintapaikkaan. Siinä se voitti liigajoukkue KTP:n yhteismaalein 3–2, ja nousi Veikkausliigaan.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: Shefki Kuqi jätti tehtävänsä päävalmentajana 28. heinäkuuta 2016. Loppukaudeksi valmennusvastuun otti apuvalmentajana toiminut Pasi Pihamaa apunaan Juha Jussila. Kauden lopuksi joukkue putosi sarjasta.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: Seuran värit ovat perua Viipurin ajoilta, jolloin joukkue pelasi punamustaruudullisissa paidoissa. Nykyinen peliasu käsittää punaisilla ja mustilla pystyraidoilla varustetun paidan sekä mustat housut ja sukat. PK-35 Vantaalla on käytössä sama logo kuin sen helsinkiläisellä emoseuralla. Seuran logon oikeudenomistaja on Pallokerho-35 ry, joka on antanut PK-35 Vantaalle käyttöoikeuden tunnukseensa.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: Huhtikuussa 2015 PK-35 ilmoitti palaavansa 80-vuotisjuhlakautensa kunniaksi perinteiseen, vuonna 1958 suunniteltuun logoonsa. Muutoksella seura halusi kunnioittaa perinteitään ja tuoda viipurilaisia juuriaan enemmän esiin. Logossa esiintyvä W-kirjain viittaa Viipuriin ja muuttolintuihin. Tämä muistuttaa seuran historiasta, jonka aikana se on muuttanut ensin Viipurista Helsinkiin ja sieltä edustusjoukkueiden osalta myöhemmin Vantaalle. Myös suuri osa seuran jäsenistöstä joutui aikoinaan muuttamaan sodan myötä toiselle paikkakunnalle. Logoa käyttävät miesten edustusjoukkueen lisäksi naisten edustusjoukkue ja seuran junioriorganisaatio.


title: PK-35 Vantaa (miehet)

text: Seura pelaa kotiottelunsa Myyrmäen jalkapallostadionilla. Vuonna 2000 valmistuneen stadionin omistaa nykyisin Vantaan kaupungin hallinnoima Kiinteistö Oy Länsi-Vantaan Liikuntalaitokset. Stadionin pääkatsomossa on 2 250 paikkaa ja toisessa katsomossa 2 050 paikkaa, jonka lisäksi päädyssä on 300 paikkaa. Stadionin kapasiteetti on yhteensä 4 600. Pelikentän alusta on lämmitettävä tekonurmi. Kentällä voidaan pelata UEFAn alaisia kansainvälisiä otteluita.


title: J. W. Snellman G:son

text: Johan Wilhelm Snellman G:son (Gerhardsson) (27. huhtikuuta 1809 Suomussalmi – 4. tammikuuta 1881 Oulu) oli suomalainen Oulussa vaikuttanut kauppaneuvos, sahanomistaja, laivanvarustaja ja tervaporvari, joka perusti Ouluun "J. W. Snellman G:sonin kauppahuoneen". Hänen serkkunsa oli J. V. Snellman.


title: J. W. Snellman G:son

text: Snellmanin isä oli Suomussalmen ja vuodesta 1811 Utajärven kappalaisena toiminut Johan Gerhard Snellman (1769–1821) ja äiti Charlotta Fredrika Planman. Isänsä kuoltua 1821 Snellman joutui muuttamaan sukulaistensa luo Ouluun ja aloittamaan jo 12-vuotiaana uran kauppa-apulaisena Kokkolassa. Snellman lähti merille 16-vuotiaana ja hänestä tuli merikapteeni 1832. Samana vuonna hän asettui asumaan Uuteenkaarlepyyhyn toimien siellä laivuriporvarina.


title: J. W. Snellman G:son

text: Vuonna 1841 Snellman muutti kauppiaaksi Ouluun, jonne hän perusti seuraavana vuonna toiminimi J. W. Snellman G:son:in. Se harjoitti sahaustoimintaa, puutavaran ja tervan vientiä sekä laivanvarustusta. Yrityksen toimintaa johdettiin Kirkkokadun ja Albertinkadun kulmassa sijainneesta Snellmanin talosta, joka toimi myös Snellmanin perheen kotina. Snellmanin kauppahuone ohitti 1860-luvulla toisen oululaisen Bergbomin kauppahuoneen johtavana tervanviejänä. Snellmanin kuollessa kauppahuoneen varallisuus oli noin 1,3 miljoonaa markkaa (5 miljoonaa euroa).


title: J. W. Snellman G:son

text: Vuosina 1858–1860 Snellman G:son rakennutti yhdessä oululaisten J. G. Bergbomin, F. Granbergin, Fr. J. Frantzenin ja P. Hedmanin kanssa Suomen ensimmäisen höyrysahan Iin Kestilään. Hän perusti 1878 myös toisen höyrysahan Toppilaan.


title: J. W. Snellman G:son

text: Snellman G:son sai kauppaneuvoksen arvon 1859. Hän oli Oulun kaupungin edustajana ns. tammikuun valiokunnassa 1862 ja mukana porvarissäädyn edustajana vuoden 1867 valtiopäivillä. Snellman kuului myös moniin senaatin perustamiin komiteoihin ja oli aktiivisessa kirjeenvaihdossa serkkunsa J. V. Snellmanin kanssa, saaden tältä muun muassa etukäteen tietoa Suomen markan käyttöönoton ajankohdasta. Vuonna 1880 hän oli yksi liberaalisen puolueen ohjelman allekirjoittajista.


title: J. W. Snellman G:son

text: Snellman meni naimisiin 1840 Oulun kaupungin rahastonhoitajan Johan Herman Enbomin tyttären Jeanette Enbomin kanssa (k. 1878), jonka äidinisä oli ollut säveltäjänä tunnettu lääninkamreeri Erik Tulindberg. Heidän pojistaan Albert Oskar Snellman (1844–1894) ja Karl August Snellman (1849–1920) toimivat vuorostaan Snellmanin kauppahuoneen johdossa isänsä jälkeen. He olivat mukana perustamassa yhdessä muiden oululaisten kauppahuoneiden kanssa Kemi Oy:tä 1893 ja Ab Uleå Oy:tä 1912.


title: J. W. Snellman G:son

text: J. W. Snellman G:sonilla ja Jeanette Enbomilla oli kaikkiaan yhdeksän lasta:


title: Alicia Sacramone

text: Alicia Marie Sacramone (s. 3. joulukuuta 1987 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen telinevoimistelija, olympimitalisti ja maailmanmestari.


title: Alicia Sacramone

text: Sacramone saavutti Yhdysvaltain joukkueessa joukkuekilpailun olympiahopeaa Pekingistä 2008. Lisäksi hän oli hypyssä neljäs ja sijoittui puomin karsinnassa neljänneksi, mutta putosi loppukilpailusta maakiintiön vuoksi. Maailmanmestaruuskilpailuista Sacramone on voittanut kymmenen mitalia, joista neljä kultaista.


title: Alicia Sacramone

text: Bostonissa syntynyt Sacramone valmistui Winchester High Schoolista. Hän pitää telinevoimistelun lisäksi tanssista.


title: Seinäjärvi

text: Seinäjärvi on kylä Alavuden kaupungissa Etelä-Pohjanmaalla. Seinäjärvi kuuluu virallisesti Sulkavankylään.


title: Seinäjärvi

text: Seinäjärven kylä sijaitsee Alavuden etelälaidalla Etelä-Pohjanmaan ja Pirkanmaan rajalla. Paikka on keskeinen, kun noin 30 kilometrin säteellä ovat Alavus, Virrat, Seinäjoki (aiemmin Peräseinäjoki) ja Kihniö. Palveluita ovat ulkoilureitistö, kota, uimaranta ja kylätalo urheilukenttineen. Kylässä on käytössä verkko-osuuskunta Kuuskaistan valokuidulla toimiva monipalveluverkko.


title: Niccolò Canepa

text: Niccolò Canepa (s. 14. toukokuuta 1988 Genova) on italialainen ratamoottoripyöräilijä. Hän ajoi kaudella 2009 MotoGP:ssä Ducatin satelliittitallissa Pramac Racingissä ja kaudella 2010 hän siirtyi uuteen Moto2-luokkaan. Hänen tallikaverinaan on sanmarinolainen Alex de Angelis.


title: Stefanus

text: Stefanus tai "Stephanus" on latinalainen miehen nimi, kreikkalaisperäisen Stefanos (Στεφανος) -nimen latinalainen muoto. Nimen vastineita eri kielissä ovat esimerkiksi suomalaiset Tapani, Tahvo ja Teppo, ruotsalaiset "Stefan" ja "Staffan", englantilaiset "Steven", "Stephen" ja "Stephan" sekä ranskalainen "Étienne".


title: Tampereen Taiteilijaseura

text: Tampereen Taiteilijaseura on kuvataiteilijoiden etujärjestö, joka edistää pirkanmaalaista kuvataidetta ja järjestää galleria-, taidelainaamo- ja työpajatoimintaa. Yhdistys on perustettu vuonna 1920.


title: Tampereen Taiteilijaseura

text:
Taiteilijaseura järjestää vaihtuvia näyttelyitä Taidekeskus Mältinrannassa ja muuta näyttelytoimintaa. Seuralla on myös ateljeetiloja ja Mältinrannan taidekeskuksessa yhteistyötiloja.
Toimintaan kuuluu myös kurssitoimintaa, työpajoja ja näyttelyopastuksia.
Lisäksi seura jakaa stipendejä jäsenilleen Alli ja Allan Salon rahastosta.


title: Tampereen Taiteilijaseura

text: Tampereen Taiteilijaseuran perustaminen sijoittui aikaan, jolloin sisällissota oli katkaissut aktiivisesti alkaneen Tampereen Taideyhdistyksen toiminnan. Syntynyt tyhjiö haluttiin täyttää luomalla taiteilijoiden yhteenliittymä vilkastuttamaan tamperelaista kulttuurielämää ja auttamaan ammattimaisesti toimivien taiteilijoiden työskentelyä.


title: Tampereen Taiteilijaseura

text: Tampereen Taiteilijaseuran perustava kokous pidettiin Tampereen Teatterin lämpiössä 1920. Kokoukseen tuli runsaat neljäkymmentä henkilöä, jotka muodostivat uuden seuran kantajäsenistön. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin taidemaalari Gabriel Engberg, joka toimi tehtävässä parinkymmentä vuotta.


title: Tampereen Taiteilijaseura

text: Varhaisvaiheissaan Taiteilijaseuran jäsenet edustivat kaikkia taiteen alueita. Lisäksi seuraan kuului taiteen harrastajia ja muita kulttuurista kiinnostuneita henkilöitä. Puhtaasti kuvataiteilijoiden yhdistykseksi seura muuttui vuonna 1943. Toimintansa alkuvaiheissa seura keskittyi ohjelmallisten kokousiltojen ja juhlien järjestämiseen. Näyttelytoimintaa haittasi varsinaisen taidenäyttelypaikan puuttuminen, sillä seuran näyttelyt jouduttiin järjestämään vuoroin Tampereen Raatihuoneen juhlasalissa, vuoroin Näsinlinnassa ja joskus jopa Tampereen Teatterin lämpiössä. Ensimmäinen nimenomaan taidenäyttelyille suunniteltu tila valmistui vuonna 1925 Vanhan kirjastotalon yhteyteen. Tästä tilasta muodostui näyttelykeskus, jossa pidettiin muun muassa Taiteilijaseuran vuosinäyttelyt. Kirjasto otti näyttelytilan omaan käyttöönsä 1970-luvulla, jolloin tilojen puute alkoi jälleen haitata näyttelytoimintaa. Tilanne koheni, kun Tampereen kaupunki kunnosti Mältinrannan entisen vedenpuhdistuslaitoksen Taiteilijaseuran ja Pirkkalaiskirjailijoiden käyttöön. Taidekeskuksen avajaiset pidettiin vuonna 1983.


title: Don Bluth

text: Don Bluth (s. 13. syyskuuta 1937) on animaatioelokuvien ohjaaja ja animaattori. Hän työskenteli Disneyllä vuoteen 1978 asti animaattorina, mutta erosi ja perusti oman yhtiön. Vuonna 1997 Don Bluth siirtyi Twentieth Century Foxille.


title: Keinohorisontti

text: Keinohorisontti on lentokoneissa oleva mittalaite, joka näyttää, missä suunnassa maan pinnan suuntainen horisontti on. Tätä voidaan käyttää apuna liikennelennossa, mutta erityisesti hävittäjissä ja pienissä temppukoneissa, joissa ei aina tiedetä, miten päin lennetään.


title: Keinohorisontti

text: Keinohorisontin sisällä on gyroskooppi, joka vakauttaa ja pitää horisontin oikeassa asennossa.


title: Filmiaura

text: Filmiaura ry on vuonna 1962 perustettu elokuva-alan järjestö. Sen edeltäjänä toimi "Elokuvajournalistit" -yhdistys. Filmiaura on jakanut vuodesta 1963 lähtien vuosittaista elokuva-alan Jussi-palkintoa.


title: Filmiaura

text: Filmiaura perustettiin elokuvatoimittaja Paula Talaskiven aloitteesta 17. marraskuuta 1962. Yhdistyksen perustivat 21 helsinkiläistä elokuvan ystävää. Vuonna 1963 yhdistys otti tehtäväkseen jakaa vuosittaiset Jussi-palkinnot. Aikaisemmin niitä oli jakanut elokuvatoimittajista koostunut "Elokuvajournalistit" -yhdistys.


title: Filmiaura

text: Filmiauran ensimmäisenä puheenjohtaja toimi Ahti Sonninen ja sihteerinä Glory Leppänen.


title: Filmiaura

text: Nykyisin yhdistyksen puheenjohtaja on Cinema Mondon toimitusjohtaja Mika Siltala.


Spirit of the Age – An Anthology 1976–1984 on Hawkwindin kolmen CD:n kokoelma-albumi, joka kuuluu Atomhenge Recordsin Hawkwind-remasterointisarjaan.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian maantiede on maan suuren koon vuoksi monimuotoinen. Brasilia on pinta-alaltaan maailman viidenneksi suurin valtio ja Etelä-Amerikan suurin. Se on pinta-alaltaan lähes puolet Etelä-Amerikasta. Suurin osa maasta sijaitsee trooppisella vyöhykkeellä, mutta maan eteläosat ulottuvat myös subtrooppiselle vyöhykkeelle.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilialla on yhteistä maarajaa Ecuadoria ja Chileä lukuun ottamatta kaikkien muiden Etelä-Amerikan valtioiden kanssa. Idässä Brasilia rajoittuu Atlantin valtamereen, ja sillä on rannikkoa noin 7 400 kilometriä. Manneralueen lisäksi maahan kuuluu saaria, kuten Fernando de Noronha, jonka pinta-ala on 26 km² ja jossa asuu 1 200 asukasta. Maan pinta-alasta on sisävesiä 55 457 km².


title: Brasilian maantiede

text: Brasilia jakautuu pinnanmuotojen perusteella kolmeen alueeseen: Amazonasin alankoon, maan osuuteen Guayanan ylängöstä ja etelän ylänköön. Maan pinta-alasta 41 prosenttia on alankoa ja ylänköä yli 58 prosenttia.


title: Brasilian maantiede

text: Brasiliassa on viisi aluetta, jotka on jaettu 26 osavaltioon. Alueet ovat Pohjoinen alue, Koillinen alue, Keski-läntinen alue, Kaakkoinen alue ja Eteläinen alue.


title: Brasilian maantiede

text: Suurin alueista on Pohjoinen alue, jonka pinta-ala on 3 869 637,9 neliökilometriä eli 45,28 % koko Brasilian pinta-alasta. Alueella on kuitenkin vain 12 833 383 asukasta, eli 6,2 % koko Brasilian väestöstä ja asukkaita onkin neliökilometriä kohti vain 3,31. Pohjoisen alueen osavaltiot ovat Acre, Amapá, Amazonas, Pará, Rondônia, Roraima ja Tocantins, ja suurimmat kaupungit Manaus (1 403 796 asukasta), Belém (1 279 861 asukasta), Ananindeua (392 947 asukasta) ja Porto Velho (314 525 asukasta).


title: Brasilian maantiede

text: Koillisen alueen pinta-ala on 1 561 177 neliökilometriä eli 27,50 % koko Brasilian pinta-alasta. Alueella on 47 700 000 asukasta, joten asukkaita on neliökilometriä kohden 30,55 ja koko maan väestöstä asuu alueella 16 %. Koillisen alueen osavaltiot ovat Alagoas, Bahia, Ceará, Maranhão, Paraíba, Pernambuco, Piauí, Rio Grande do Norte ja Sergipe, ja suurimmat kaupungit Salvador (4 011 828 asukasta), Fortaleza (2 138 234 asukasta), Recife (1 421 993 asukasta), São Luís (868 047 asukasta), Maceió (796 842 asukasta) ja Teresina (714 583 asukasta).


title: Brasilian maantiede

text: Keski-läntisen alueen pinta-ala on 1 612 077,2 neliökilometriä eli 28,3 % koko Brasilian pinta-alasta. Alueella asuu 11 616 750 asukasta, joten asukkaita on neliökilometriä kohden 7,2 ja koko maan väestöstä asuu alueella 6,4 %. Keski-läntisen alueen osavaltiot ovat Goiás, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul sekä Distrito Federal, jossa Brasilian pääkaupunki, Brasília (2 043 169 asukasta), sijaitsee. Alueen muita kaupunkeja ovat Goiânia (1 090 737 asukasta), Campo Grande (662 534 asukasta), Cuiabá (483 044 asukasta) ja Aparecida de Goiânia (335 849 asukasta).


title: Brasilian maantiede

text: Kaakkoisen alueen pinta-ala on 927 286 neliökilometriä eli 12 % koko Brasilian pinta-alasta. Alue on Brasilian tiheimmin asuttu: asukkaita on 72 300 000, joka on 42,7 % koko maan asukasluvusta ja asukkaita on neliökilometrillä 77,96. Kaakkoisen alueen osavaltiot ovat Espírito Santo, Minas Gerais, Rio de Janeiro ja São Paulo. Alueen suurimmat kaupungit ovat São Paulo (10 405 867 asukasta), Rio de Janeiro (6 851 914 asukasta), Belo Horizonte (2 232 747 asukasta), Guarulhos (1 071 268 asukasta), Campinas (968 172 asukasta), Nova Iguacu (915 366) ja São Goncalo (889 828 asukasta).


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian pinta-alaltaan pienimmän alueen eli Eteläisen alueen pinta-ala on 577 214 neliökilometriä, joka vastaa 6,2 % koko Brasilian pinta-alasta. Asukkaita on 25 800 000, eli 12,5 % koko Brasilian pinta-alasta ja asukkaita on neliökilometriä kohti 43,46. Eteläisen alueen osavaltiot ovat Paraná, Rio Grande do Sul ja Santa Catarina ja suurimmat kaupungit Curitiba (1 586 848 asukasta), Porto Alegre (1 360 033 asukasta), Londrina (446 822 asukasta), Joinville (429 004 asukasta) ja Caxias do Sul (360 223 asukasta).


title: Brasilian maantiede

text: Amazonin allasta rajoittaa kaksi ylänköä: Brasilian ja Guayanan ylängöt, jotka ovat lähimpänä toisiaan Santarémin kohdalla. Allasalue on alankoa ja suurimmaksi osaksi alle 150 metrin korkeudella meren pinnalta.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian eri suuralueet ovat syntyneet geologisen historian eri aikakausilla.


title: Brasilian maantiede

text: Kolmesta Brasilian päävyöhykkeestä pienin on Guayanan ylänkö, jonka Brasilian osuudella on pinta-alaa noin 400 000 neliökilometriä eli vain 5 % maan kokonaispinta-alasta. Guayanan ylängön, joka on hyvin vanha massiivi, peruskallio muodostuu gneissistä, kiilleliuskeesta, graniitista ja kvartsiitista. Alueella on myös nuorempia, vulkaanisia kivilajeja, jotka ovat kerrostuneet vanhojen kivilajien päälle.


title: Brasilian maantiede

text: Vuorimaan länsiosassa on paljon laajoja ylänköjä ja pöytävuoria, koska siellä alustan päälle on kertynyt jopa 1000 metrin paksuinen triaskautinen hiekkakivi. Länsiosan alueelta, josta vain pieni osa sijaitsee Brasilian puolella, löytyy maan korkein huippu Pico da Neblina (2994 m).


title: Brasilian maantiede

text: Vuorimaan itäosaa erottaa länsiosasta Rio Brancon leveä vajoama. Itäosasta ei löydy peitekerroksia, ja maisemallisesti alueelta löytyykin vain kiteisen peruskallion luomia penkereitä ja matalasti aaltoilevia ylänköjä. Alueen korkein kohta, joka sijaitsee vedenjakajalla, on alle 1000 metrin korkeudella. Vuorimaan itäosa on pääosin trooppista sademetsää, mutta vedenjakajien kohdalla on vähäsateisuuden vuoksi avoimia yläsavanneja.


title: Brasilian maantiede

text: Ylängön massiivin ja Amazonasin rajalla on paljon koskia ja putouksia, koska alueella on jyrkkä murros. Kosket vaikeuttavat pääsyä sisämaahan niin paljon, että alueella elää vain karaib-intiaaneja.


title: Brasilian maantiede

text: Amazonasin alanko on 3 500 kilometriä pitkä alanko Andien ja Atlantin välissä. Se on leveimmillään pohjois-eteläsuunnassa 2 000 kilometriä leveä. Alue peittää Etelä-Amerikasta viidenneksen eli 3 600 000 neliökilometriä, josta 2 300 000 neliökilometriä kuuluu Brasilialle. Amazonasin alangon osuus Brasilian valtion pinta-alasta on 27 prosenttia.


title: Brasilian maantiede

text: Amazonasin allas on geologisesti hyvin vanha, sillä varhaisella paleotsooisella ajalla noin 600 miljoonaa vuotta sitten Guayanan ylängön ja Brasilian ylängön vanhojen massiivien välissä sijaitsi syvälle työntyvä muinaisen valtameren lahti, jonka erosi merestä tertiäärikaudella Andien poimuttumisen takia. Alueesta tuli järvi, jonne joet kuljettivat maalajeja. Pääosin hiekasta ja savesta muodostunut maalajien kerrostuma, joka nykyään peittää ainoastaan reuna-alueilla esiin jääviä paleotsooisia kerroksia, kertyi 800 metrin paksuiseksi. Järvi murtui Atlanttiin kvartäärikauden alussa, josta lähtien Amazonasin vesijärjestelmä on laskenut mereen. Nykyinen "terra firme" eli kiinteä maa muodostuu järven tyhjentyessä maalle jääneistä kerrostumista. Joet kaivoivat näihin kerrostumiin syviä laaksoja merenpinnan ollessa hyvin alhaalla (jopa 100 metriä nykyistä tasoa alempana) pleistoseenikaudella. Merenpinnan noustessa joet alkoivat täyttää näitä hyvin leveitä laaksoja, ja syntyi laajoja tulva-alueita eli nykyisiä várzea-alueita, jotka toisin kuin terra firme peittyvät säännöllisesti tulvan alle. Amazonjoen, Tocantisin, Xingun ja Tapajósin laajat suut syntyivät pleistoseenikaudella. Amazonjoki on täyttänyt suualueensa sedimenteillä valtavaksi suistoksi, mutta muut ovat jääneet ennalleen, koska Brasilian ylängöltä virtaavissa joissa on vain vähän sedimenttejä. Amazonjoen suiston ja Tocantinsin suualueen väliin on muodostunut 47 573 neliökilometrin suuruinen Marajósaari.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian ylänkö eli Planalto on pinta-alaltaan noin 6 miljoonaa neliökilometriä. Se sijaitsee Etelä-Amerikan keskiosan itäpuolella, rajoittuen idässä jyrkästi laskien Atlantin valtamereen ja lännessä Pampan ja Gran Chacon alankoihin. Ylängön korkeus on sen keskivaiheilla 500–1 000 metriä, etelässä ja idässä se nousee 2 000–3 000 metrin korkeuteen. Alueen korkein huippu ja koko Brasilian kolmanneksi korkein vuori on Pico da Bandeira (2 890 m) Alue voidaan jakaa Koillis-Brasiliaan, Keski-Brasiliaan, Kaakkois-Brasiliaan ja Etelä-Brasiliaan.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian ylängön erittäin vanha massiivi on muodostunut kiteisistä, pääosin metamorfisista kivilajeista, kuten kvartsiitista, kiilleliuskeesta ja gneissistä. Peruskallio on eräillä paikoilla pinnassa: Atlantin rannikolla sekä myös luoteessa Amazonjoen sivujokien paljastamana. Maaperän puuttuminen Atlantin rannikolta selittyy sillä, että kun koko Etelä-Amerikan mannerlaatta kallistui länteen, mantereen itäpuoli nousi ja siihen kohdistui suurempi eroosio.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian ylängöltä löytyy monia pinnanmuotoja, vaikka se onkin geologisesti yhtenäinen, koska alueen peruskalliota peittävät matalat, osin kuluneet paleotsooiset ja mesotsooiset kerrostumat. Maaperä on pääosin hiekkakiveä ja konglomeraatteja, osin myös kalkkia. Alueen eteläosista löytyy ylimmistä maakerroksista basalttia.


title: Brasilian maantiede

text: Koillis-Brasiliassa rannikon tasanko on 40–60 kilometriä leveä ja osin leveämpikin. Tasangon jälkeen alkaa ylänkö, joka nousee pengermänä 200–300 metrin korkeuteen. Ylänkö on yksi yhtenäinen laatta alueella. Kalliolaattaa peittävät nuoremmat kerrostumat alueen keskiosassa ja osin idässäkin, mutta lännessä kallio on pinnassa. Läntinen ylänkö on keskimäärin 400–800 metrin korkeudella ja alueella tavataan hiekkakivisiä pöytävuoria, jotka ovat jäännöksiä paleotsooista ja mesotsooista sedimenttipeitteistä. Osin vain 150 metriä korkeassa matalammassa länsiosassa on paljon erillisiä vuoria, jotka muodostuneet gneissistä ja graniitista.


title: Brasilian maantiede

text: Keski-Brasilia on pääosin loivasti pohjoiseen viettävä ja loivasti aaltoileva peruskalliolaakio. Se rajoittuu etelässä Paraguayn alankoon ja muodostaa Brasilian ylängön länsiosan. Monet Amazonjoen sivujoet ovat tehneet kallioon syviä laaksoja. Ruohokaistat ja tiheät metsäalueet vuorottelevat ylängöllä.


title: Brasilian maantiede

text: Myös Keski-Brasiliasta löytyy pöytävuoria, mutta pohjoisessa ne ja peitekerrokset ovat kuluneet pois lähes kokonaan. Etelän pöytävuoret ovat säilyneet paremmin, pohjoiseen ovat jääneet vain matalat hiekkakiviset pöytävuoret Serra do Cachimbo ja Serra dos Caiabis. Etelän pöytävuorien, joita ovat Chapada dos Parecis, Mato Grosson ylänkö ja Serra do Roncador, väliin on muodostunut syviä, jyrkkärinteisiä laaksoja. Ylänkö laskeutuu Mato Grosson eteläpuolella kohti Paranáa jyrkästi länteen laskevana, pohjois-eteläsuuntaisina portaina. Paranán ja Paraguay-joen sivujoet luovat jyrkkiä laaksoja, jotka jakavat alueen vuorijonoiksi ja yksittäisvuoriksi.


title: Brasilian maantiede

text: Paraguay-joki saa alkunsa noin 140 000–195 000 neliökilometrin Pantanal-tulvatasangolla, joka on Brasilian ylängön vajoama. Tulvatasanko on 200–400 kilometriä leveä alanko, josta suuri osa peittyy tulva-aikana vedellä. Vajoaman alueelta löytyy paljon järviä, soita, kosteametsiä ja jokia, joita reunustavat galleriametsät.


title: Brasilian maantiede

text: Kaakkois-Brasilia muodostaa 800–1 000 metriä korkean penkereinä kohoavan ylängön, jota erottaa Atlantin valtamerestä paikoin jopa 2 500 metriä korkea rannikkovuoristo Serra do Mar. Hyvin jyrkästi mereen laskeutuvan rannikkovuoriston väliin työntyy, etenkin etelässä, meri syvinä lahtina. Kaakkois-Brasiliassa on paljaita, kupolimaisia vuoria, joista tunnetuin on Rio de Janeiron Sokeritoppavuori.


title: Brasilian maantiede

text: Kaakkois-Brasilian osavaltion Minais Gerasin (”Yleiset kaivokset”) eteläosassa on vuorimaa, joka on geologisesti nuori laakio. Laaksot jakavat vuorimaan vuorisiksi ylängöiksi, jotka aaltoilevat loivasti. Peruskallion päälle on kerrostunut voimakkaasti poimuttuneita sedimenttejä ja kovien kvartsiittikerrosten välissä on pehmeämpiä kiilleliuskeita. Alueesta onkin muodostunut syvien rotkomaisten laaksojen halkoma vuoristo. Sen prekambriset kerrostumat sisältävät mineraaleja, kuten rautamalmia ja mangaania.


title: Brasilian maantiede

text: Etelä-Brasilia on pinnanmuodoiltaan melko samanlainen kuin Kaakkois-Brasilia. Molemmat ovat porrasylänköjä, joita rannikkovuoristo erottaa Atlantin valtamerestä, mutta Etelä-Brasiliassa portaat ovat enimmäkseen basalttikerrostumia. Brasilian ylänkö loppuu Rio Grande do Sulin osavaltioon etelässä, jossa on jopa 600 metrin paksuinen basalttiylängön etelärinne. Vuoristo on muodostunut triaskauden hiekkakivestä ja vulkaanisesta trapista.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian ilmasto on pääosin trooppinen, maan eteläosassa myös subtrooppinen, vaikka ylängöillä ja etelässä on viileämpääkin. Trooppinen vyöhyke jakaantuu sademetsäilmastoon jota on Brasilian pohjoisosissa ja osittain rannikolla, sekä savanni-ilmastoon jota on suurimmaksi osaksi Brasilian koillisilla- ja keski-läntisillä alueilla, sekä osittain kaakkoisella alueella ja pohjoisen alueen eteläosissa. Eteläinen subtrooppinen vyöhyke käsittää kesäsadeilmaston jota tavataan kaakkoisella ja eteläisellä alueella, sekä ruohoaroilmaston joka ulottuu Brasilian eteläisimpiin osiin Pampana. Amazonin alangolla sataa erityisen paljon joulu-kesäkuussa, mutta alueella sataa ympäri vuoden; rankat kuurosateet liittyvät iltapäivän ukonilmoihin. Kylmää vuodenaikaa ei ole laisinkaan, vaan vuorokauden keskilämpötila on lähes aina 25 ja 27 celsiusasteen välillä. Sademäärien ja lämpötilan seurauksena ilman kosteusprosentti on lähes 90 %.


title: Brasilian maantiede

text: Mitä pidemmälle etelään Brasiliassa kuljetaan, sitä enemmän vuodenaikojen sademäärät ja lämpötilat alkavat vaihdella. Etelä-Brasiliassa kesä on talvea kosteampi ja lämpötilat vaihtelevat 14 ja 25 celsiusasteen välillä. Ylängöllä esiintyy jopa lumisateita ja lämpötila voi laskea -8 celsiusasteeseen.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian pohjoisrannikolla Natalin ja São Luisin välillä sataa vuosittain vain 600–800 millimetriä ja sateet tulevat epäsäännöllisesti: välillä on kuivuuskausia, joskus on rajuja kuurosateita. Koillis-Brasilian ilmasto on silti trooppista, mutta kuivien kausien takia alueen sisäosassa on caatingametsiä, joka peittää vain kaksi kolmasosaa maanpinnasta.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian itäpuoli rajoittuu mereen ja maalla onkin rannikkoa yhteensä noin 7400 kilometriä. Maan pinta-alasta on sisävesiä 55 457 km².


title: Brasilian maantiede

text: Amazonjoen ja sen sivujokien lisäksi Brasiliassa on muitakin pitkiä jokia. Maan koillisosassa sijaitsevan São Francisco -joen pituus on 3 160 kilometriä, Tocantinsin noin 2 400 kilometriä, Parnaíban noin 1 700 kilometriä, Paranán noin 2 570 kilometriä ja Paraguayn 2 549 kilometriä.


title: Brasilian maantiede

text: Brasiliassa ei ole monia järviä. Muutamia järviä maassa kuitenkin on, kuten Guarapirangan ja Paranoán tekojärvet. Brasilian suurin järvi on Sobradinhon tekojärvi, joka on myös maailman kahdenneksitoista suurin tekojärvi, mutta maan suurin ei-keinotekoinen järvi on Lagoa dos Patos.


title: Brasilian maantiede

text: Amazonasin alangon suurin ja tärkein vesireitti on Amazonjoki, josta käytetään Brasiliassa Manaukseen saakka nimeä Solimões. Joki saa alkunsa Andeilta ja se on 6400 kilometriä pitkä. Jokeen yhdistyy yli 200 sivujokea, joista 17 on yli 1000 kilometriä pitkiä. Amazonjoki muodostaa sivujokiensa kanssa maailman suurimman vesistön, joka on kokonaispinta-alaltaan noin 7 miljoonaa neliökilometriä. Joki on lähes koko pituudeltaan useita kilometrejä leveä ja leveimmillään yli kymmenen kilometriä leveä. Suualueellaan joki jakautuu 200 kilometrin levyiseksi suistoalueeksi. Syvimmillään joki on lähes sata metriä syvä ja vesimäärältään se onkin maailman suurin joki. Joen kokonaiskorkeusero on 180 metriä, joka tarkoittaa vain muutamaa senttiä kilometrillä. Suhteellisen pienen korkeuseron vuoksi joessa ja sen sivujoissa on paljon mutkia ja haaroja, joten koko vesistö on täynnä haaroja, jotka aiheuttavat saaria. Amazonjoki on laajentunut järvimäiseksi useissa sivujokien suualueissa, kuten Rio Negron kohdalla. Näille paikoille muodostuu usein myös laguunimaisia järviä, jotka ovat yhteydessä jokeen.


title: Brasilian maantiede

text: Vaikka Amazonjoen korkeusero on melko pieni, sen virtausnopeus on melko nopea. Virtausnopeus, 3 tai 4 metriä sekunnissa, selittyy suurten vesimassojen paineella. Joesta pääsee mereen 100 000–120 000 kuutiometriä vettä sekunnissa, joka on maailmanennätys. Se on myös niin suuri määrä, ettei merivesi nouse koskaan monihaaraiseen estuaariin eli maa-alueen osittain suojaamaan jokisuualueeseen, jossa joen makea vesi sekoittuu suolaisen meriveden kanssa murtovedeksi. Vuorovedellä on silti merkitystä joen pinnankorkeuteen: vielä 800 kilometrin päässä joen suusta vesi vuoksen aikaan on 20-40 senttimetriä korkeammalla kuin luoteen aikaan ja suulla ero on kolmesta kolmeen ja puoleen metriin.


title: Brasilian maantiede

text: Amazonjoen sivujokien vaihteleva vesimäärä vaikuttaa runsaasti joen vesitalouteen. Sivujokien vesimäärä vaihtelee vesilähdealueiden sademäärien vaihtelun mukaan ja vuotuinen vedenpinnan korkeusvaihtelu eteläisillä sivujoilla on 16–20 metriä. Eteläisen puolen sivujoet ovat runsasvetisempiä kuin pohjoispuolen sivujoet, koska niillä on suurempi sadealue, joten ne vaikuttavat enemmän Amazonjoen korkeuteen. Eteläpuoliset sivujoet tulvivat maalis-huhtikuussa ja pohjoispuoliset kesä-heinäkuussa; eteläpuolisten matalanvedenaika on elo-lokakuussa ja pohjoispuolisten joulu-maaliskuussa. Niiden vaikutus Amazonjoen yläjuoksulla on seuraava: suurin tulva on kesäkuussa ja kaksi pienempää esiintyy syyskuussa ja tammikuussa. Matalimmalla vesi on lokakuussa ja pieni matalanvedenaika on tammi-helmikuussa. Joen alajuoksulla tilanne ei ole näin monimutkainen, vaan joki tulvii touko-kesäkuussa ja on matalalla loka-joulukuussa. Alajuoksulla veden korkeusero tulva- ja matalanvedenaikojen välillä ei ole niin suuri kuin yläjuoksulla: 5-7 metriä kun ero yläjuoksulla ero on 16–20 metriä.


title: Brasilian maantiede

text: Amazonjoen sivujoet ovat erivärisiä, koska ne tuovat lähdealueiltaan erilaisia aineita, jotka värjäävät veden. Sivujoet voidaan jakaa kolmeen ryhmään: valkovetiset joet ("águas brancas"), mustavetiset joet ("águas pretas") sekä ns. kirkasvetiset joet.


title: Brasilian maantiede

text: Andeilta alkavien valkovetisten jokien vettä samentaa kellertävä savi. Valkovetiset joet muodostavat hedelmällistä maaperää kerrostuessaan várzea-alueille, koska ne sisältävät tulva-aikana runsaasti tuoretta ja ravinteikasta maata sekä hiekkaa ja soraa, jota ne ovat kuljettaneet Andeilta. Tulva-alueilleen valkoiset joet, joihin kuuluvat esimerkiksi Rio Madeira, Juruá ja Rio Purus, muodostavat patomaisia rantavalleja, joista kehittyy várzeoita.


title: Brasilian maantiede

text: Soisista sademetsistä Amazonasin alangon länsiosista alkavien mustavetisten jokien vesi on hapanta (pH-arvo 4). Jokien, joiden eläimistö ja kasvisto ovat kehittymättömiä, alkualueet ovat vähäravinteisia humusmaita. Mustavetisten jokien, joista tärkein on Rio Negro, vesi on oliivin- tai kahvinruskeaa ja läpinäkyvää, koska se ei ole sameaa.


title: Brasilian maantiede

text: Kirkasvetiset joet saavat alkunsa Guayanan ylängöltä ja Brasilian ylängön vanhoilta massiiveilta. Jokien alkualueilla ei ole juurikaan rapautumisaineita, joten niissä ei ole samentavia aineita tai happamuutta aiheuttavia aineita. Kirkasvetisten jokien, joihin kuuluvat esimerkiksi Rio Xingu ja Rio Tapajós, vesi on kellan- tai oliivinvihreää.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian rannikko on vain noin 200 metrin syvyinen, mutta syvenee nopeasti useaan kilometriin mentäessä merelle noin 50-100 kilometriä. Rannikon merenpohja on kerroslaakioinen ja ainoastaan Rio De Janeiron edusta ja kapealti eteläisen alueen rannikko on vailla paksua sedimenttipeitettä. Brasilian pohjoispuolella sijaitsee Cearan syvänmeren tasanko, keskiosissa Brasilian allas, ja maan eteläosissa Rio Granden massiivi. Keskellä Atlantin valtameren pohjaa kulkee Amerikan- ja Afrikan mannerlaattojen välinen valtameren selänne, josta johtuen alueella esiintyy seismistä toimintaa, mutta harvoin.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian rannikolle suuntautuva merivirta on lähtöisin Afrikan rannikolta noin päiväntasaajan korkeudelta. Se jakaantuu etelään ja pohjoiseen suuntautuvaksi virraksi Brasilian rannikolla Rio Grande do Norte osavaltion kohdalla. Pohjoiseen suuntautuu ympäri vuoden voimakas lämmin merivirta, kun etelään suuntautuva virtaus on heikompi ja kesällä hieman viileämpi.


title: Brasilian maantiede

text: Sademetsät Amazonasin altaalla muodostavat maailman suurimman yhtenäisen metsäalueen, joka työntyy Amazonjoen suistoalueelta Andien rinteille saakka ja myös Brasilian ylängölle. Amazonasin alangolla on erittäin rehevä kasvillisuus kuuman ja kostean ilmaston takia, vaikka maaperä on pääosin vähäravinteista ja hapanta. Koko maailman trooppisista metsistä 34 % sijaitsee Brasiliassa. Metsää kuitenkin katoaa plantaasiviljelyyn, erityisesti itäisten rannikkovuorten alueella. Maassa Amazonian sademetsän lisäksi myös rannikkosademetsä, joka ulottuu kapeana rannikon suuntaisena vyöhykkeenä Koillis-Brasiliasta etelään saakka. Rannikkosademetsä sijaitsee Brasilian tiheimmin asutulla alueella, jonka vuoksi suuri osa siitä on tuhoutunut. Amazonian sademetsistä on hävinnyt 15 % ja rannikkosademetsästä yli 90 %. Alun perin rannikkosademetsää oli 1,3 miljoonaa neliökilometriä, nykyään jäljellä on enää 92 000 neliökilometriä. Amazonin sademetsää raivataan vuosittain noin 10 000 – 25 000 neliökilometriä laidunmaaksi tai soijapelloksi, mutta metsän hävitys on hieman vähentynyt viime vuosina. Metsä hylätään muutaman vuoden päästä raivauksen jälkeen, koska sen tuotantokyky on laskenut. Alueen trooppiset sateet kuluttavat pintamaan, joka valuu pois liettämään jokia. Pintamaan alla oleva latosoli kuivuu kovaksi lateriitiksi.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian pinta-alasta on alle 50 % sademetsää, muita luontotyyppejä ovat cerrado, caatinga, restinga, campos ja pantanal.


title: Brasilian maantiede

text: Koillis-Brasilian kasvillisuustyyppi on caantinga, eli caatingametsät. Alueella on Brasilian kuivinta, joten alue näyttää osittain jopa aavikolta. Caatingametsissä on pensaita, pienikokoisia puita ja kovalehtisiä ruohoja. Caatingan pinta-ala on noin 730 000 neliökilometriä.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian keskilännen kasvillisuustyyppi on cerrado, joka muistuttaa Afrikan savanneja. Alueella kasvaa harvasti puita, jotka ovat matalia, paksukaarnaisia ja mutkavartisia. Puiden ulkonäön syynä on maaperän ravinteiden puute ja korkea alumiinipitoisuus. Cerradon pinta-ala on lähes kaksi miljoonaa neliökilometriä, eli Brasilian pinta-alasta on 22 % cerradoa.


title: Brasilian maantiede

text: Rannikon hiekkaisilla ja suolapitoisilla mailla kasvillisuustyyppinä toimii restinga, josta suuri osa on jäänyt rantojen rakennusten alle. Hyvin kehittynyttä restingaa on esimerkiksi Rio de Janeiron lähellä Cabo Frion ja Búzioksen alueilla. Etelä-Brasiliassa, erityisesti Rio Grande do Sulin osavaltiossa, sijaitsee campos-kasvillisuustyypin kasvualuetta. Campoksella on avointa, heinien vallitsemaa kasvillisuutta, joka vastaa Uruguayn ja Argentiinan pampasta. Campos soveltuu hyvin laidunmaaksi ja vehnäpelloksi. Brasiliasta, Amazonjoen suun pohjoispuoliselta rannikolta ja Recifen ja São Paulon väliseltä alueelta, löytyy myös mangrovemetsää. Atlantinpunamangrovepuu ("Rhizophora mangle") on ainoa puulaji, joka kasvaa Brasilian rannikon mangrovemetsissä.


title: Brasilian maantiede

text: Brasiliassa tavattavien kasvilajien määrää on vaikea arvioida, mutta tiede tuntee niitä tällä hetkellä yli 60 000. Pelkästään rannikkosademetsäalueella kasvaa noin parikymmentätuhatta lajia, joista puolet on kotoperäisiä: rannikkosademetsien suojelu onkin tärkeää eläimien lisäksi myös kasvien takia. Amazonian sademetsässä voi olla yhden hehtaarin alueella 300 puuvartista kasvia.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilialle tyypillisiä kasveja ovat bromeliat, jotka kasvavat päällyskasveina puiden rungoilla ja oksilla. Nämä kasvit luovat sademetsille niille tyypillisen rehevän ilmeen, eniten näitä kasveja kasvaakin erilaisissa metsissä.


title: Brasilian maantiede

text: Brasiliassa tavataan 56 000 kukkakasvi- ja saniaislajia, joista monet ovat hyötykasveja, kuten kumipuu, kaakao, ananas ja guaraná. Maailman 20 000 orkidealajista 2500 lajia tavataan Brasiliassa.


title: Brasilian maantiede

text: Suurin osa Brasilian orgaanisesta tuotannosta on keskittynyt rannikkoalueille ja jäljellä olevat koskemattomat sademetsät ovat pääasiassa pohjoisessa ja syvällä sisämaassa. Suurin osa maan viljelysmaista sijaitsee rannikolla ja sisämaahan päin mentäessä ne alkavat vaihtua laidunmaiksi, jotka keskittyvät Brasilian koillisille ja keski-läntisille alueille. Nautakarja on pääasiallisin laidunnettava, mutta myös lampaita ja sikoja pidetään alueella. Brasilian sokeriruoko-viljelmät ovat maailman suurimpia ja myös kaakaon, acajoupähkinöiden, kahvin sekä sitrushedelmien tuotanto on huomattavaa.


title: Brasilian maantiede

text: Maailman monimuotoisin luonto löytyy Brasiliasta: nisäkäslajeja on 524, lintulajeja 1800, matelijalajeja 500 ja sammakkoeläinlajeja 500. Kaikkien ryhmien, kuten hyönteisten, lajimäärää ei tunneta. Uhanalaisia lajeja on 202, joista 171:n asuinalue sijaitsee rannikkosademetsässä.


title: Brasilian maantiede

text: Brasiliassa elää noin 1800 lintulajia, eli noin 18 % koko maailman lajeista ja yli 1100 niistä Amazonin sademetsissä. Lajeista 250 on sellaisia, ettei niitä esiinny missään muualla. Maassa tavataan 80 kolibrilajia, 70 papukaijalajia ja 21 tukaanilajia.


title: Brasilian maantiede

text: Käärmeitä löytyy noin 250 eri lajia, 70 niistä myrkyllisiä. Maassa tavataan miljoonia hyönteislajeja ja siellä on myös eniten sammakkoeläinlajeja maailmassa.


title: Brasilian maantiede

text: Sademetsissä eläviä nisäkkäitä ovat esimerkiksi jaguaari, joka on Etelä-Amerikan suurin kissaeläin, kapybarat, pienet sorkkaeläimet ja tapiirit. Muita sademetsän eläimiä ovat jättiläiskäärmeet, vampyyrilepakot, jättilierot ja lehdenleikkaajamuurahaiset. Mangrovemetsissä eläviä eläimiä ovat esimerkiksi hyppyravut ja mangroveravut.


title: Brasilian maantiede

text: Brasilian savannin eli cerradon asukkeja ovat esimerkiksi seebut, harjasudet, isomuurahaiskarhut ja nandut. Seebut ja muut nautaeläimet ovat ihmisen mukanaan tuomia, sillä alun perin cerradoilta puuttuivat suuret nauta-, antilooppi- ja kengurulaumat ja niiden vastineet.


title: Brasilian maantiede

text: Pääosin Brasiliassa sijaitseva Pantanal on maailman suurin tulvatasanko, jonka eläimistö on erittäin runsas: alueella elää 30 miljoonaa alligaattoria, paljon lintuja, kuten haikaroja ja satoja kalalajeja. Pantanal on myös maailman suurimman haikaralajin, jabirun, esiintymisalue.


title: Brasilian maantiede

text: Brasiliassa on 57 kansallispuistoa, joiden ensisijainen tarkoitus on suojella uhanalaisia elinympäristöjä. Puistosta vain puolet on avattu yleisölle ja monet niistä ovat puitteiltaan vaatimattomia matkailutulojen pienuudesta johtuen.


title: Brasilian maantiede

text: Kansallispuistoista vanhin on Itatiaian kansallispuisto, joka perustettiin 1937. Se sijaitsee Rio de Janeiron ja São Paulon välissä, noin 170 kilometrin päässä Rio de Janeirosta. Puisto tunnetaan 40 metriä korkeasta vesiputouksestaan Véu de Noivasta. Unescon maailmanperintökohteen aseman ovat saaneet cerradon alueella olevat Chapada dos Veadeirosin kansallispuisto ja Emasin kansallispuisto, vesiputouksistaan kuuluisa Iguaçun kansallispuisto, Amazonin trooppisessa sademetsässä sijaitseva Jaún kansallispuisto sekä maan kaakkoisosassa Piauín osavaltiossa sijaitseva Serra da Capivaran kansallispuisto, joka luotiin suojelemaan alueelta löydettyjä Etelä-Amerikan vanhimpia esineitä ja luolamaalauksia.


title: DJ Orion

text: DJ Orion (oik. Juska Wendland, s. 23. helmikuuta 1980) on helsinkiläinen DJ ja teknomusiikkituottaja. Orion on alun perin kotoisin Tampereelta ja vaikutti vahvasti Pohjois-Suomen, erityisesti Rovaniemen klubimusiikki-kulttuuriin vuosina 2001-2006.


title: DJ Orion

text:
Vuoden 2011 alusta DJ Orionilla on oma radio-ohjelma YleX:llä perjantaisin klo 22:00-00:00. Toisella tunnilla XmiX-osuudella kuullaan joka kerta mixtape. Orion oli vuonna 2010 yksi YleX:n DJ-ohjelman juontajista. Hän juonsi ohjelmaa klo 22:00-23:00 joka kuukauden ensimmäisenä maanantaina.
Ennen vuonna 2010 alkanutta DJ-ohjelmaa, DJ Orion oli kahden vuoden ajan yksi YleX:n Tiistain tanssi-illan juontajista.


title: DJ Orion

text: Orion työskentelee myös Misc. Managementissa, Suomen vanhimmassa klubimusiikkiin erikoistuneessa DJ:den varaustoimistossa. Hän julkaisi debyyttisinglensä "One Sunday" brittiläisen Solarstonen omistamalla Solaris-levymerkillä 30. maaliskuuta 2009. "Chill-out"-kappale oli tuotettu yhdessä hänen veljensä Joonas Mikkilän kanssa.


title: Lawrence Smith

text: Lawrence Smith (s. 16. maaliskuuta 1985) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Hän pelaa kakkosdivaria GBKssa. KPV:n riveissä hän pelasi kaudet 2007 ja 2008. Vaasaan hän siirtyi kaudeksi 2009 ja sieltä GBK:n riveihin vuonna 2010. Smith on pelannut urallaan myös Jamaikalla.


title: Lawrence Smith

text: Smith on isokokoinen ja nopea target-hyökkääjä. Pystyy myös pelaamaan topparina sekä tarvittaessa box-to-box pelaajana.


title: The Dream Goes On – Anthology 1985–1997

text: The Dream Goes On – Anthology 1985–1997 on Hawkwindin kokoelma-albumi, joka kuuluu Atomhenge Recordsin Hawkwind-remasterointisarjaan.


title: Taidekeskus Mältinranta

text: Taidekeskus Mältinranta on Tampereen Taiteilijaseuran toimintakeskus, joka sijaitsee Tampereen Finlaysonilla osoitteessa Kuninkaankatu 2. Taidekeskuksessa on taidelainaamo, näyttelytilaa sekä työtiloja kuvataiteilijoille.


title: Taidekeskus Mältinranta

text: Taidekeskuksen näyttelytilat, Gallerian 190 m² ja Studion 70 m², ovat päivittäin avoinna yleisölle. Näyttelyt vaihtuvat noin kolmen viikon välein. Tiloissa toimii Tampereen Taiteilijaseuran taidelainaamo, josta voi vuokrata tai ostaa grafiikkaa, maalauksia, piirustuksia, valokuvia ja veistoksia.


title: Taidekeskus Mältinranta

text: Vuonna 2008 entiseen vedenpuhdistamon allasosastoon valmistui eri työskentelytavoille suunniteltuja työtiloja.


title: Taidekeskus Mältinranta

text: Taidekeskuksen punatiilinen rakennus valmistui alun perin vuonna 1926 jätevedenpuhdistuslaitokseksi. Sen toiminnan loputtua Tampereen kaupunki kunnosti tilat vuonna 1983 ja vuokrasi ne Tampereen Taiteilijaseuralle sekä Pirkkalaiskirjailijoille. Tuolloin remontoitiin tilat molempien järjestöjen toimistolle sekä Taiteilijaseuran gallerioille sekä grafiikanpajalle. Rakennuksen takaosassa sijaitsevaan entiseen allasosastoon suunniteltiin jo silloin työtiloja, mutta ne rakennettiin vasta 25 vuotta myöhemmin. Syyskuussa 2008 päättyneessä remontissa Taidekeskus Mältinranta sai uutta tilaa noin 700 neliötä.


title: Nokia 5000

text: Nokia 5000 on matkapuhelinyhtiö Nokian kehittämä matkapuhelin, joka julkaistiin kesäkuussa 2008.Nokia 5000 muistuttaa todella paljon Nokia 5310 XpressMusic -matkapuhelinta. Siinä on QVGA-näyttö. Siihen ei saa liitettyä muistikorttia.


title: Wilhelm Wirtinger

text: Wilhelm Wirtinger (15. heinäkuuta 1865 – 15. tammikuuta 1945) oli itävaltalainen matemaatikko.


title: Wilhelm Wirtinger

text: Wirtinger syntyi Ybbsin pikkukaupungissa, Itävallassa. Hän opiskeli Wienin yliopistossa, jossa hän vastaanotti tohtorinarvonsa 1887. Wirtinger sai suuria vaikutteita Felix Kleiniltä, jonka kanssa hän opiskeli Berliinin yliopistossa ja Göttingenin yliopistossa.


title: Wilhelm Wirtinger

text: Wirtinger työskenteli matematiikan monilla alueilla. Hänen ensimmäinen merkittävä työnsä käsitteli theta-funktioita (vuonna 1896). Wirtinger myös kirjoitti tutkielmissaan funktioteoriasta, geometriasta, algebrasta, lukuteoriasta ja Lien ryhmästa. Hän auttoi Kurt Reidemeisteriä solmuteorian kanssa näyttäen 1905 kuinka solmuryhmä lasketaan


title: Wilhelm Wirtinger

text: Vuonna 1907 Royal Society palkitsi Wirtingerin Sylvester-mitalilla hänen ansioistaan funktioiden yleisen teorian kehittämisessä.


title: Wilhelm Wirtinger

text: Wirtinger oli yksi "Encyclopédie des sciences mathématiques pures et appliquées" toimittajista vuosina 1913–1916. Hänen oppilaitaan olivat Wilhelm Blaschke, Leopold Vietoris, Erwin Schrödinger, ja Kurt Gödel.


title: Kuviteltu yhteisö

text:
Kuviteltu yhteisö () on ihmisryhmä, jota pitää koossa usko yhteisön olemassaoloon. Yhteisö ei perustu ihmisten päivittäiseen kanssakäymiseen tai henkilökohtaisiin siteisiin ja se on olemassa vain jos jäsenet samaistavat itsensä siihen niin tunnetasolla kuin henkisesti.
Käsitteen on esittänyt yhdysvaltalainen politiikantutkija Benedict Anderson "Kuvitellut yhteisöt. Nationalismin alkuperän ja leviämisen tarkastelua" (suomennettu 2006), alun perin "Imagined Communities. Reflections on the Origin and Spread of Nationalism" (1983).


title: Kuviteltu yhteisö

text: Kuvitteellisessa yhteisössä on keskeistä jäsenten suuri määrä, mikä tekee hankalaksi tavata henkilöitä kasvokkain, keskustella heidän kanssaan tai muutenkaan kommunikoida tehokkaasti. Esimerkiksi kansakunnat, etniset ryhmät ja osa suurista organisaatioista ovat kuviteltuja yhteisöjä. Olennaista on tällöin, että henkilö ei voi tuntea suurta määrää jäsenistä edes tuttuina.


title: Kuviteltu yhteisö

text: Yhteisön sisällä tuttujen henkilöiden suurinta mahdollista määrää on tutkinut mm. Robin Dunbar, jonka mukaan nimetty ns. Dunbarin luku arvioi aivojen suorituskapasiteetin määräämää ihmisryhmien suurinta kokoa. Ihmisillä tämä luku on noin 150.


title: Kuviteltu yhteisö

text: Kuvitteellinen yhteisö synnytetään keksimällä sille perinteet, joilla voidaan yhdistää yhteisön jäsenet yhteisten päämäärien taakse. Kirjassa "The Invention of Tradition" (Keksityt perinteet) Eric Hobsbawm kohdistaa mielenkiintonsa erityisesti vuosien 1870 ja 1914 väliseen ajanjaksoon. Hänen mukaansa ajankohdan traditioiden keksimisessä kolme innovaatiota olivat keskeisiä: perusopetuksen järjestäminen, julkisten seremonioiden organisoiminen ja julkisten monumenttien massatuottaminen. Näistä viimeistä on lähestytty statuomanian käsitteen avulla. Varsinkin kouluopetus, julkiset seremoniat ja monumenttien pystyttämiset edistivät tehokkaasti yhteisöllisyyttä ja ryhmäidentiteettiä, sekä tuottivat ja siirsivät traditioita.


title: Nubianvilliaasi

text: Nubianvilliaasi ("Equus asinus africanus") on afrikanvilliaasin alalaji, joka elää Nubian vuoristoisilla aavikkoaroilla Sudanin itäosissa. Se on säkäkorkeudeltaan n. 120 cm, ja se muistuttaa kesyaasia. Hartioiden tumma ristikuvio on erittäin selvä, mutta jalkojen raidat puuttuvat usein kokonaan. Kesyaasit polveutuvat nubianvilliaasista ja atlasvilliaasista.


title: Nubianvilliaasi

text: Nubianvilliaasi on uhanalainen. Vuonna 1970 sen kannaksi arvioitiin 1 500 yksilöä, mutta vuonna 1979 niitä tavattiin luonnossa enää vain noin 200–300 yksilöä.