title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" määrättiin 13. toukokuuta Doveriin, josta käsin sen tuli palvella Englannin kanaalin alueella. Alus kolaroi 14. toukokuuta Doverin salmessa troolari "Clayton Wyken" kanssa, jolloin sen kylkeen tuli reikä vesirajan yläpuolelle. Vaurioiden vuoksi alus siirrettiin 15. toukokuuta Sheernessin telakalle korjattavaksi.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" palasi 25. toukokuuta palvelukseen Doveriin. Alus määrättiin seuraavana päivänä evakuoimaan joukkoja Dunkerquesta yhdessä "HMS Codringtonin", "HMS Jaguarin" ja "HMS Javelinin" kanssa. Osasto esti E-veneiden pääsyn evakuointialueelle.


title: HMS Grenade (H86)

text: Seuraavana päivänä osasto esti edelleen vihollisen pääsyn alueelle. Alus pelasti yhdessä "HMS Anthonyn", "HMS Codringtonin" ja "HMS Javelinin" kanssa E-veneiden torpedoimalta rahtilaiva "SS Abukirilta" 871 miestä, jotka toimitettiin Doveriin.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" purjehti 29. toukokuuta yhdessä "HMS Gallantin" ja "HMS Jaguarin" kanssa Dunkerquen hiekkarannalle. Alukset joutuivat ilmahyökkäyksen kohteeksi, mutta eivät kärsineet vaurioita. Aluksen evakuoidessa joukkoja satamasta itäiseltä laiturilta siihen osui lentopommi. Alukseen osui vielä toinen pommi ennen kuin se hinattiin satamasta, minkä jälkeen se upposi.


title: 2-aminoetanoli

text: 2-aminoetanoli on orgaaninen yhdiste (aminoalkoholi), joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan palavaa, väritöntä, ammoniakinhajuista, jähmeää, hygroskooppista nestettä. Sen kemiallinen kaava on CHNO ja rakennekaava HNCHCHOH. 2-aminoetanolista käytetään myös nimityksiä "etanoliamiini", "monoetanoliamiini" ja "2-hydroksietyyliamiini".


title: 2-aminoetanoli

text: 2-aminoetanolin moolimassa on 61,08 g/mol, sulamispiste 10,5 °C, kiehumispiste 170 °C, suhteellinen tiheys 1,0179 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 85 °C (c.c.), itsesyttymislämpötila 410 °C ja CAS-numero 141-43-5. 2-aminoetanoli sekoittuu veteen, asetoniin ja metanoliin.


title: 2-aminoetanoli

text: 2-aminoetanoli on keskivahva emäs ja se reagoi selluloosanitraatin kanssa aiheuttaen palo- ja räjähdysvaaran. Aine syövyttää kuparia, alumiinia ja niiden seoksia sekä kumia. 2-aminoetanoli tulee varastoida kuivaan tilaan erilleen voimakkaista hapettimista, vahvoista hapoista, alumiinista ja elintarvikkeista. Varastotilan ilmanvaihto tulisi olla lattiatasosta.


title: 2-aminoetanoli

text: 2-aminoetanolia käytetään esimerkiksi pesuaineissa, koneiden leikkuunesteissä, värien synteeseissä ja kumin vulkanointiaineiden valmistuksessa. Aineella voidaan poistaa myös kaasuista hiilidioksidia ja rikkivetyä. Ainetta käytetään hiilidioksidin poistoon sukellusveneiden ja avaruusaluksien ilmasta. Yhdistettä on suunniteltu käytettäväksi myös hiilidioksidin talteenottojärjestelmissä savukaasuja puhdistettaessa. Myös ammoniakittomina markkinoiduissa hiusten kestoväreissä käytetään usein 2-aminoetanolia ammoniakin sijaan emäksenä avaamaan hiussuomuja, lähinnä ammoniakkia miedomman ja huomaamattomamman tuoksunsa vuoksi.


title: 2-aminoetanoli

text: Lyhytaikaisessakin altistumisessa aine syövyttää hengitysteitä, ihoa ja silmiä sekä myös ärsyttää niitä. Aineelle altistumisesta voi seurata vaikutuksia keskushermostossa sekä tajunnan tason laskua.


title: Killing Time

text: Killing Time on suomalaisen heavy metal -yhtye Doom Unitin debyyttialbumin Cross the Line ensisingle. Killing Time sai ilmestyessään suurta suosiota ja paljon radiosoittoaikaa, ja nosti Doom Unitin tunnettavuutta. Alun perin Killing Time sävellettiin Skeleton Crew -kauhuelokuvan soundtrackia varten. Kappale kuultiin myös Harper’s Island -TV-sarjan tunnusmusiikkina. Kappaleen on kirjoittanut yhtyeen laulaja-kitaristi Jape Ylinikka.


title: Killing Time

text: Kappale debytoi Suomen virallisen latauslistan sijalla 27, ja pysyi listalla yhteensä 2 viikkoa. Kappaleesta julkaistiin musiikkivideo.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Jari Laukkanen (s. 21. kesäkuuta 1967 Helsinki) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hän toimii Mestis-joukkue Kajaanin Hokin päävalmentajana. Pelaajaurallaan Laukkanen pelasi SM-liigassa yhteensä 561 runkosarjaottelua tehopistein 138+195=333 ja otti 301 jäähyminuuttia sekä 34 pudotuspeliottelua tehopistein 3+4=7. Hän oli Oulun Kärppien kapteeni vuosina 1998–2002.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Laukkanen voitti Helsingin IFK:n A-nuorissa Suomenmestaruuden vuonna 1987, SM-hopeaa vuonna 1986 ja -pronssia vuonna 1985. Hän voitti joukkueen kultakaudella 1986–1987 myös koko A-nuorten SM-liigan piste- ja syöttöpörssin tehopisteillä 33+42=75. Kaudeksi 1987–1988 Laukkanen siirtyi I-divisioonajoukkue Joensuun Kiekko-Poikiin. Ensimmäisellä kaudella miesten peleissä hän teki 44 runkosarjaottelussa pisteet 25+30=55 ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Jari Hämäläisen kanssa. Kaudeksi 1988–1989 hän palasi HIFK:hon, jonka SM-liigajoukkueessa teki 44 runkosarjaottelussa tehopisteet 13+13=26 ja kahdessa pudotuspeliottelussa yhden maalin.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Laukkanen siirtyi kaudeksi 1990–1991 Kalevan Palloon. Hän oli 16 maalillaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Kalevan Pallo voitti SM-hopeaa keväällä 1991. Kaudella 1991–1992 hän oli tehopisteillä 19+19=38 KalPan paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Juha Jokiharjun jälkeen. Kaudella 1992–1993 Laukkanen oli pisteillä 18+20=38 joukkueen kolmanneksi paras pistemies ja maalintekijä. Kaudeksi 1993–1994 hän palasi taas HIFK:hon. Kausina 1995–1996 ja 1996–1997 Laukkanen kävi lainalla I-divisioonajoukkue Savonlinnan Pallokerhossa. Jälkimmäisellä kaudella hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehopisteillä 16+26=42 ja jakoi HIFK:n sisäisen pistepörssin voiton Mika Kortelaisen kanssa.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Kesken kauden 1997–1998, tammikuussa 1998 Laukkanen siirtyi HIFK:sta I-divisioonajoukkue Oulun Kärppiin. Hän toimi joukkueen kapteenina seuraavalla kaudella 1998–1999 Laukkanen oli tehopisteillä 21+44=65 Kärppien toiseksi paras pistemies Martin Bergeronin jälkeen. Bergeron ja Laukkanen ottivat I-divisioonan pistepörssissä kaksoisvoiton, ja heidät valittiin kauden päätteeksi I-divisioonan toiseen tähdistökentälliseen. Laukkanen pelasi kauden aikana myös yhden EHL-ottelun Jokereissa.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Kaudella 1999–2000 Laukkanen voitti tehopisteillä 19+54=73 I-divisioonan syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi Bergeronin jälkeen. Hänet valittiin kauden päätteeksi sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kauden päätteeksi Kärpät nousi SM-liigaan. Laukkanen pelasi joukkueessa tämän jälkeen kaksi SM-liigakautta, kunnes lopetti pelaajauransa keväällä 2002.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Laukkanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1987, jolloin Suomi voitti maailmanmestaruuden. Laukkanen pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1985.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Laukkanen siirtyi heti pelaajauransa lopetettua kaudeksi 2002–2003 Kärppien A-nuorten apuvalmentajaksi. Kaudella 2003–2004 hän toimi Kärppien B-nuorten päävalmentajana. Laukkanen oli seuran B-nuorten historian ensimmäinen päätoiminen valmentaja. Kaudeksi 2004–2005 hänet nimettiin joukkueen A-nuorten päävalmentajaksi. Kärppien A-nuoret voittivat Suomenmestaruuden vuonna 2010 ja SM-hopeaa vuonna 2006. Kesken kauden 2010–2011, marraskuussa 2010 hänet nimettiin Kärppien SM-liigajoukkueen apuvalmentajaksi Hannu Aravirralle, kun aiempi päävalmentaja Mikko Haapakoski ja apuvalmentaja Petri Karjalainen erotettiin.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Laukkanen siirtyi kaudeksi 2011–2012 Kalevan Palloon Tuomas Tuokkolan apuvalmentajaksi. Jo ennen kauden 2012–2013 alkua, elokuussa 2012 KalPa erotti yllättäen Tuokkolan ja nimesi Laukkasen uudeksi päävalmentajaksi. Marraskuussa joukkue jatkoi Laukkasen sopimusta kevääseen 2015 saakka. Hän luotsasi kuluneen kauden päätteeksi KalPan runkosarjassa viidenneksi. Kaudella 2013–2014 joukkue oli sarjataulukossa viimeisenä, kun KalPa päätti erottaa Laukkasen jo loppukaudeksi, samalla kun seura päätti vaihtaa päävalmentajaa seuraavalle kaudelle. Runkosarjan viimeiseen seitsemään otteluun KalPan uudeksi päävalmentajaksi nousi Anssi Laine joukkueen A-nuorista.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2014–2015 Laukkanen siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Mestis-joukkue Kajaanin Hokin päävalmentajaksi. Tammikuussa 2015 joukkue käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Laukkasen kanssa. Hän voitti Mestis-pronssia keväällä 2015. Tammikuussa 2016 Laukkanen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Hokin kanssa.Sopimus kuitenkin purkautui Hokkin konkurssin myötä ja kaudelle 2017–2018 Laukkanen sai pestin Oulun Kärppien kehitysjohtajaksi.


title: Jari Laukkanen (jääkiekkoilija)

text: Laukkasen tytär on uimari Noora Laukkanen.


title: Petri Jääskeläinen

text: Petri Mikko Jääskeläinen (s. 24. helmikuuta 1960 Espoo) on suomalainen juristi, joka on toiminut eduskunnan oikeusasiamiehenä 1. tammikuuta 2010 lähtien.


title: Petri Jääskeläinen

text: Jääskeläinen valmistui ylioppilaaksi Tapiolan lukiosta vuonna 1978 ja oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1983. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1997 Helsingin yliopistossa. Väitöskirjan aiheena oli syyttäjä tuomarina. Vuonna 1986 Jääskeläinen sai varatuomarin arvon.


title: Petri Jääskeläinen

text: Vuosina 1982, 1984 ja 1986 Jääskeläinen työskenteli eri viranomaistahojen nimismiehenä, apulaisnimismiehenä ja kaupunginviskaalina. Vuonna 1985 hän oli Vantaan tuomiokunnan notaari, kanslianotaari ja käräjätuomari. Oikeuskanslerinvirastossa Jääskeläinen työskenteli esittelijänä vuonna 1986 ja nuorempana oikeuskanslerinsihteerinä 1987–1997. Hän oli myös Helsingin yliopiston assistentti ja tutkija useita jaksoja vuosina 1993–1997.


title: Petri Jääskeläinen

text: Vuodesta 1997 Jääskeläinen on ollut valtionsyyttäjä ja toimi vuosina 1997–2002 valtakunnansyyttäjänviraston kehittämisyksikön päällikkönä. Vuosina 2002–2009 Jääskeläinen oli kaksi kautta eduskunnan apulaisoikeusasiamies. Eduskunta valitsi hänet oikeusasiamieheksi nelivuotiskaudelle joulukuussa 2009 ja toiselle kaudelle joulukuussa 2013.


title: Petri Jääskeläinen

text: Marraskuussa 2015 Jääskeläinen otti kantaa oikeuslaitoksen resurssien turvaamisen puolesta niiden riippumattomuuden takaamiseksi. Hän ehdotti myös lautamiesten valintatavan muuttamista vähemmän poliittiseksi.


title: Super Street Fighter II Turbo

text: Super Street Fighter II Turbo () on Capcomin kehittämä vuonna 1994 julkaistu tappelupeli. Se on jatkoa "Super Street Fighter II" -pelille ja samalla viides ja viimeinen versio alkuperäisestä "Street Fighter II" -pelistä.


title: Super Street Fighter II Turbo

text: Peli sai uudistuksen Turbo moodista, jonka avulla kykeni nopeuttamaan pelin tempoa. Turbo versioon tehtiin myös kaksi merkittävää uudistusta; Peli esitteli Super Comboja, jotka ovat huomattavasti tehokkaampia alkuperäisistä liikkeistä. Toinen lisäuudistus oli uusi salaperäinenhahmo Akuma, joka on Ryun ja Kenin sensein Goukenin nuorempi veli. Lisäksi Akumalla on vielä vaarallisempi kaksikon tavaramerkiksi jäänyt erikoisliike hadouken.


title: Jussi Pajuoja

text: Jussi Pekka Pajuoja (s. 1957, Lammi) on suomalainen juristi, joka toimii eduskunnan apulaisoikeusasiamiehenä. Hän on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori. Hän on myös kriminaalipolitiikan dosentti Helsingin yliopistossa.


title: Jussi Pajuoja

text: Pajuoja on virkavapaalla oikeusministeriön kriminaalipoliittisen osaston apulaisosastopäällikön virasta. Hän on toiminut myös eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian kansliapäällikkönä 2006 - 2009.


title: Husum

text: Husum (friis. "Hüsem") on kaupunki Saksan pohjoisimman osavaltion Schleswig-Holsteinin länsiosassa Pohjanmeren rannikolla. Se toimii Nordfrieslandin piirikunnan hallintokaupunkina. Kaupungissa asui 23 097 ihmistä vuoden 2016 lopussa. Husum tunnetaan myös sieltä kotoisin olleen kirjailijan Theodor Stormin mukaan nimityksellä "Graue Stadt am Meer" eli suomeksi "Merenrannan harmaa kaupunki".


title: Husum

text: Husum mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1252, kun Tanskan kuningas Abel kuoli sen lähistöllä verotusretkellä friisejä vastaan. Paikkakunnan nousu merkittäväksi kauppakeskukseksi alkoi sen jälkeen, kun vuonna 1362 tulva tuhosi laajoja alueita Pohjanmeren rannikolta, mm. Rungholtin kaupungin, ja rannikko siirtyi aiemmin sisämaassa sijainneen Husumin kohdalle. Tämä kehittyi kukoistavaksi markkinapaikaksi, 1421 alkoi ensimmäisen kirkon rakentaminen, ja lopulta Husum itsenäistyi Mildstedtin seurakunnasta vuonna 1448.


title: Husum

text: 1577–1582 Schleswig-Holstein-Gottorfin herttua Adolf rakennutti Husumin linnan, ja hänen poikansa herttua Johann Adolf myönsi vihdoin Husumille kaupunginoikeudet vuonna 1603. Vuoden 1634 tulva tuhosi jälleen suuria osia kaupungin ympäristöstä, etenkin läheisestä Nordstrandin saaresta, mutta säästi kuitenkin itse Husumin. Seurauksena oli silti pitkään kestänyt taantuma, joka kääntyi kasvuun vasta, kun Schleswigin herttuakunta, johon kaupunki kuului, siirtyi Tanskalta Preussin hallintaan vuonna 1867 ja sitä myöten jatkossa Saksalle.


title: Husum

text: Husumin ympäristössä, etenkin Pohjoisfriiseinsaarilla puhutaan vielä jonkun verran pohjoisfriisin kieltä. Myös tanskalainen vähemmistö ylläpitää Husumissa kulttuuri- ja kirjastotoimintaa. Alueen vallitseva kieli on kuitenkin saksa.


title: Husum

text: Husumin linnan () puistossa kukkivat miljoonat krookukset vetävät joka vuosi kävijöitä kauempaakin. Linnan saksankielinen nimi merkitsee 'linnaa Husumin edustalla', mikä johtuu siitä, että linnaa rakennettaessa kaupunki ei vielä ollut kasvanut linnan liepeille.


title: Husum

text: Kaupungin keskusta on rakennettu suuren vuorovesisataman ympärille. Tämän lähellä sijaitsee myös kirjailija Theodor Stormin syntymäkoti, jossa nykyään toimii museo.


title: Husum

text: Turismilla on Husumissa suuri merkitys, sillä kaupungista on hyvät yhteydet lomakohteina suosituille Pohjoisfriiseinsaarille ja Pohjanmeren vuorovesialueille.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Turun Rannikkorykmentti (TurRR) oli Suomen rannikkotykistön Turun saariston ja Saaristomeren alueen joukko-osasto joka muodostettiin 10.9.1939 Turun Lohkon nimellä puolueettomuusvartioinnin ja sittemmin talvisodan rannikkolohkojärjestelmän yhteydessä aiemmasta rauhan ajan "1. Erillisestä Rannikkotykistöpatteristosta". Turun Rannikkorykmentti lakkautettiin 30.6.1998 ja liitettiin "Turun Rannikkopatteristona" Saaristomeren meripuolustusalueeseen.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Venäjän keisarikunta ryhtyi Japanin-Venäjän sodan laivastotappioiden jälkeen vahvistamaan Suomenlahden rannikkotykistöään rakentamalla Pietari Suuren merilinnoituksen. Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä myös läntisen Suomen rannikkotykistöä ryhdyttiin vahvistamaan Saksalaisten maihinnousun varalta. Tämän linnoittamisohjelman tuloksena syntyivät mm. Örön, Utön ja Lypertön (Katanpään) linnakkeet, jotka Suomen itsenäistyttyä jäivät Suomalaisten haltuun. Ahvenanmaalle ensimmäisen maailmansodan aikana rakennetut yhdeksän patteria hävitettiin Ahvenanmaan demilitarisoinnin vuoksi.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Suomen itsenäistymisen jälkeen rannikkotykistö organisoitiin 1918 yhdeksi rannikkotykistörykmentiksi, johon muodostettiin kolme rannikkotykistöpataljoonaa: I pataljoona Suomenlinnaan, II pataljoona Viipuriin ja III pataljoona Laatokalle. 1919 nämä pataljoonat muutettiin itsenäisiksi rannikkotykistörykmenteiksi jolloin Öröstä, Utöstä ja Russaröstä muodostettiin rannikkotykistörykmentti 1:n V patteristo. 1921 läntisimmän Suomenlahden ja Turun alueet erotettiin RT 1:stä ja niistä muodostettiin Turun Erillinen Rannikkotykistöpatteristo, johon kuuluivat Örön, Russarön, Utön ja Lypertön patterit. Nimi muutettiin sittemmin 1. Erilliseksi Rannikkotykistöpatteristoksi.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Turun Lohko muodostettiin jo ennen talvisodan alkua 10.9.1939 puolueettomuusvartioinnin aloittamisen yhteydessä toisen maailmansodan alettua. Lohkon naapureiksi tulivat Hangon, Satakunnan ja Ahvenanmaan lohkot. Tästä katsotaan Turun Rannikkorykmentin varsinaisen historian alkavan. Sodan uhan kasvaessa linnakkeiden rakennustöitä kiirehdittiin, mutta määrärahojen puutteen takia oli linnakkeiden hoito laiminlyöty 1920- ja 1930-luvuilla. Tykkitilanne saatiin tyydyttäväksi rannikkotykkien osalta, mutta ilmatorjuntatykeistä oli huutava pula. Myös tulenjohto- ja viestikalustossa oli suuria puutteita.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Turun Lohkon kokoonpano oli seuraava:


title: Turun rannikkorykmentti

text: Tykistötilanne Turun ja Satakunnan Lohkoilla 10.11.1939Turun Lohkon ainoa varsinainen taistelu talvisodassa oli Utön taistelu 14.12.1939 jolloin kaksi Neuvostoliiton Itämeren laivaston hävittäjää lähestyi Utön linnaketta ilmeisesti tiedustelemassa ja mahdollisesti myös miinoittamassa. Utön linnake ampui 31 laukausta saaden osuman toiseen hävittäjään jossa havaittiin hieman myöhemmin voimakas räjähdys. Tämän jälkeen suomalaiset eivät enää havainneet laivaa ja ilmoittivat upottaneensa sen. Hävittäjät ampuivat 8-10 yhteislaukausta jotka menivät ohi eivätkä aiheuttaneet tappioita. Myöhemmät Talvisodan vaiheet Turun Lohkolla jäivät ilmavalvonnan tehtäviin ja lentokoneista laivaväyliin pudotettujen miinojen raivaamisen avustamiseen. Lohkon henkilökunnasta lähetettiin joukkoja avuksi Viipurinlahden taisteluihin.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Ahvenanmaa demilitarisoitiin jälleen talvisodan jälkeen ja sinne rakennetut linnoitteet hävitettiin. Osa Ahvenanmaan tykkikalustosta siirrettiin uusiin asemiin ja niille ryhdyttiin rakentamaan linnakkeita:Turun Lohko lopetettiin ja sen tilalle muodostettiin 1.9.1940 Rannikkotykistörykmentti 5 johon liitettiin myös Satakunnan Lohkon Kuuskajaskarin ja Reposaaren linnakkeet. Talvisodan puutteita pyrittiin paikkaamaan koulutuksella ja linnakkeiden parantamisella. Myös kalustopuutteita saatiin paikatuksi, mm. viestikaluston osalta. Rykmentin nimi muutettiin 17.3.1941 Turun Rannikkotykistörykmentiksi josta jatkosodan alla muodostettiin 5. Rannikkoprikaati sekä Ahvenanmaan puolustusta varten 7. Rannikkoprikaati.


title: Turun rannikkorykmentti

text: 7. Rannikkoprikaati siirtyi välittömästi jatkosodan alussa Ahvenanmaan saaristoon. Jatkosodan alun merkittävimmäksi tapahtumaksi tuli Bengtskärin taistelu 26.-27.7.1941 jolloin Örön patteri tuki Bengtskärin puolustajia ja Örön sekä Hiittisten alueen miehistä koottiin vastaiskujoukko. Muutoin Neuvostoliiton toiminta alueella rajoittui pääasiassa ilmatoimintaan. 6.11.1941 5. Rannikkoprikaati siirrettiin Itä-Karjalaan jossa siitä muodostettiin Äänisen Rannikkoprikaatin runko. Tällöin Saaristomeren alueelle jäi 7. Rannikkoprikaati josta tuli Saaristomeren Rannikkoprikaati 1.3.1942. Prikaatiin kuului myös Hangon Ryhmään kuulunut Hiittisten lohko. 29.4 prikaatin kokoonpanoksi määrättiin RTR 7 Saaristomerellä, RTR 17 Ahvenanmaalla, Selkämeren Rannikkovartiosto sekä prikaatijoukot. Neuvostoliiton laivaston ollessa suljettuna Suomenlahden itäpäähän ei rykmenttien esikuntia perustettu ja vain tärkeimmät linnakkeet miehitettiin.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikana myös Ahvenanmaalta ja Saaristomereltä siirrettiin yksiköitä itään. Vajeen täyttämiseksi vanhempia ikäluokkia kutsuttiin uudelleen palvelukseen. Suurhyökkäyksen pysäyttämisen jälkeen loppukesästä 1944 ryhdyttiin Ahvenanmaan puolustusta vahvistamaan mahdollisen saksalaisten maihinnousun varalta. Yhteenotoilta vältyttiin, mutta 19.9.1944 kolme Suomen alueelta myöhästyneenä lähtenyttä alusta päästettiin Utön linnakkeen ohi Saksalaisen raskaan risteilijän Prinz Eugenin partioidessa saattajineen lähimmillään 10 kilometrin päässä. Utön linnake oli taisteluhälytyksessä saksalaisosaston ohittaessa saaren, ja myös kolmen saksalaisen aluksen tykit oli vastaavasti miehitetty.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Sotien jälkeen Ahvenanmaalle rakennetut linnoitteet oli jälleen kerran hävitettävä. Saaristomeren Rannikkoprikaatin nimi muutettiin 4.12.1944 toisen kerran Turun Rannikkotykistörykmentiksi. Ahvenanmaa irrotettiin demilitarisoinnin yhteydessä rykmentistä mutta Hangon Rannikkolinnakkeisto ja Pohjanlahden Rannikkovartiosto liitettiin siihen jolloin rykmentin toiminta-alue ulottui Porkkalasta Tornioon Ruotsin rajalle käsittäen 17 000 saarta 1000 kilometrin levyisellä kaistalla. Turun Rannikkotykistörykmentin esikunta oli Turussa, I Linnakkeistoon kuului esikunta Korppoossa sekä Utön ja Jungfruskärin miehitetyt linnakkeet ja Bokullan, Alskärin, Lökholman, Lypertön, Kuuskajaskarin sekä Reposaaren vartiolinnakkeet ynnä joitakin Ahvenanmaan linnakkeita joita ei vielä oltu ehditty hävittää. II Linnakkeistoon kuuluivat esikunta Hangossa, miehitetyt Russarön ja Hästö-Busön linnakkeet sekä Bågaskärin, Ändön, Skälön, Jussarön ja Morgonlandetin vartiolinnakkeet. Örö ja Sommarö kuuluivat suoraan rykmentin alaisuuteen erillisinä linnakkeina.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Osana rauhansopimuksen ehtoja Suomi määrättiin raivaamaan merimiinoja Suomenlahdelta 200 aluksen voimin. Tämä vaatimus tuotti suuria vaikeuksia sillä merivoimilla ja rajavartiolaitoksella ei yhteensäkään ollut kuin puolet vaaditusta määrästä, joten vaadittuun määrän pääsemiseksi jouduttiin käyttämään pakko-otettuja hinaajia. Tarvittavan määrän saamiseksi monet hinaajista olivat halkokäyttöisiä satama- tai sisävesihinaajia joiden avomerikelpoisuus oli kyseenalainen. Rannikkotykistö miehitti Raivaajalaivaston seitsemästä raivaajaosastosta neljä Turun Rannikkotykistörykmentin muodostaessa valtaosan V Raivaajaosaston miehistöstä.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Turun Rannikkotykistörykmentin nimi muutettiin Rannikkotykistörykmentti 2:ksi 1.12.1952 ja samalla II Linnakkeisto erotettiin erilliseksi joukko-osastoksi. Rykmentistä erotettiin myös Örön ja Sommarön linnakkeet ja uusi moottoroitu rannikkotykistöpatteri perustettiin Uudenkaupungin Janhuaan. Utön ja Kuuskajaskarin linnakkeet toimivat rykmentin koulutuslinnakkeina, joiden lisäksi koulutusta annettiin myös Turussa ja Janhualla. 1.1.1957 nimi muuttui kolmannen kerran Turun Rannikkotykistörykmentiksi. Asetekniikassa raskaat hajaryhmitetyt rannikkotykit säilyivät edelleen rannikkotykistön runkona, merkittävin muutos oli 152/45 C kaluston muuttaminen 152/50 T malliksi. Vuoteen 1970 mennessä Utön, Örön (liitettiin takaisin rykmenttiin 1969) ja Gyltön linnakkeet oli varustettu 152/50 T -kalustolla. Kevyiksi tykeiksi tuli 76 ItK/31 ja Örön 2/305/52 O patteri pidettiin edelleen käytössä. Ilma- ja lähitorjunta perustui pitkälti toista maailmansotaa edeltävään kalustoon. Tulenjohtomenetelmiä kuitenkin kehitettiin ja tutkien käyttö aloitettiin. Rykmentillä oli yhteysaluksena käytössä yhteysalus Pansio pienempien alusten ohella.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Aseistuksen osalta rannikkotykistössä kevyeksi tykiksi tuli tornikanuuna 100 TK ja raskaampi 130 TK tornikanuuna otettiin vanhemman 152/50 T:n rinnalle. Meritorjuntaohjuspatteri muodostettiin itsenäiseksi perusyksiköksi Turun Rannikkorykmentissä vuonna 1995 ja myös ilmatorjunta-aseistusta uusittiin. Viestiliikenteessä sanomalaiteverkkoon siirtyminen oli suurin muutos. Gyltö otettiin käyttöön alokaskoulutuslinnakkeena 1967 Utön ja Örön jäädessä aliupseeri- ja erikoiskurssikoulutukseen. Rykmentin nimi muuttui Turun Rannikkorykmentiksi 1990, jolla nimellä rykmentti jatkoi aina lopettamiseensa vuoteen 1998 asti. Janhuassa (Psto/TurRtR) toiminta loppui 1989 lopussa. Koulutus Kuuskajaskarissa loppui 1997. Rykmentin aluskalustoon saatiin yhteysalus Parainen 1980 ja miinalautta Pyhäranta 1992.


title: Turun rannikkorykmentti

text: Utön linnakkeen viimeiset päälliköt olivat:


title: Turun rannikkorykmentti

text: Turun Rannikkorykmentin ikä lasketaan Turun Lohkon perustamisesta 10.9.1939. Turun Rannikkotykistörykmentti sai oman lipun Puolustusvoimien lippujuhlapäivänä 1958, rykmentin kunniamarssi on Karl Collanin säveltämä "Suomalainen veljeslaulu". Rykmentin perinnejoukko-osasto on Laatokan Rannikkotykistörykmentti 3, jonka perinteet määrättiin Turun Rannikkotykistörykmentille 1949.


title: Marco Huck

text: Marco Huck (syntyjään "Muamer Hukić", s. 11. marraskuuta 1984 Ugao, Serbia, Jugoslavia) on saksalainen ammattilaisnyrkkeilijä ja hallitseva WBO-liiton maailmanmestari alemmassa raskaassasarjassa. Aiemmin hän on kilpaillut potkunyrkkeilyssä. Kansallisuudeltaan hän on bosniakki.


title: Marco Huck

text: Jugoslaviasta kahdeksanvuotiaana perheensä kanssa Saksan liittotasavaltaan Bielefeldiin muuttanut Huck aloitti kamppailu-urheilu-uransa potkunyrkkeilyn parissa, missä hän voitti "full contanct" -ottelumuodossa maailmanmestaruuden. Vaihdettuaan lajia normaaliin nyrkkeilyyn Huck kävi amatöörinä vain 15 ottelua, joista hän voitti jokaisen, ennen siirtymistään ammattilaiseksi Ulli Wegnerin valmennukseen suureen Sauerland-ammattilaistalliin.


title: Marco Huck

text: Ensimmäisessä ammattilaisnyrkkeilyottelussaan 7. marraskuuta 2004 Huck tyrmäsi Pavel Cirok -nimisen tšekkiläisraakin heti avauserässä ja sama meno jatkui kahdessa seuraavassakin ottelussa. Kahden ja puolen vuoden aikana Huck otteli kaikkiaan kuusitoista ottelua, joista voitti jokaisen, ennen kuin pääsi ensi kertaa urallaan titteliotteluun.


title: Marco Huck

text: 16. joulukuuta 2006 käydyssä Euroopan nyrkkeilyliiton EU:n-mestaruusottelussa vastaan asettui italialainen Pietro Aurino, jonka Huck tyrmäsi jo toisessa erässä. EU-vyötään Huck puolusti Ismail Abdoulia vastaan täyden ajan kestäneessä ottelussa voitolla kaikin tuomariäänin.


title: Marco Huck

text: Toukokuussa 2007 Huck pääsi iskemään tappioitta olluta venäläistä Vadim Tokarevia vastaan pääsystä IBF-liiton maailmanmestaruusotteluun. Täydet 12 erää kestänyt ottelu tuomittiin lopulta Huckin voitoksi enemmistötuomiolla (114-114, 117-110, 117-110). IBF-liiton MM-otteluun Huck pääsi saman vuoden joulukuussa Steve Cunninghamia vastaan. Ottelu käytiin Huckin kotikaupungissa Bielefeldissä, mutta päättyi lopulta hallitsevan mestarin amerikkalaisen Cunninghamin voittoon teknisellä tyrmäyksellä Huckin kulman viskattua pyyhkeen kehään viimeisessä erässä.


title: Marco Huck

text: Palattuaan kehään Huck iski toukokuussa 2008 voittoon Frantisek Kasanicista IBF-liiton intercontinental-vyöstä. Saman vuoden syyskuussa hän pääsi Euroopan-mestaruusotteluun Jean Marc Monrosea vastaan ja voitti kotikaupungissa käydyn ottelun sekä EM-vyön itselleen teknisellä tyrmäyksellä kahdennessatoista erässä. Hän puolusti EM-vyötään vain kuukauden kuluttua Fabio Tuiachia vastaan toisen erän tyrmäyksellä, sekä seuraavana vuonna tyrmäysvoitoilla Geoffrey Battelosta ja Vitali Rusalista.


title: Marco Huck

text: 29. elokuuta 2009 Huck kohtasi WBO-liiton maailmanmestaruusottelussa hallitsevan mestarin, tuolloin tappioitta olleen Victor Emilio Ramírezin. Ottelu kesti täydet erät ja tuomittiin Huckin voittoon kaikin tuomariäänin.


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Tämä on luettelo Skotlannin saarista. Skotlanti on osa Ison-Britannian saarta. Skotlannissa on yli 790 rannikkosaarta, joista suurin osa kuuluu neljään pääryhmään: Shetlandsaariin, Orkneysaariin ja Hebrideihin, jotka voidaan jakaa Sisä-Hebrideihin ja Ulko-Hebrideihin.


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Suurin saarista on Lewis and Harris, jonka pinta-ala on 2179 km². Yli 40 hehtaarin saaria on noin 200. Muutamat, kuten Staffa ja Flannan Isles ovat tunnettuja, vaikka ovat pienempiä.


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Skotlannin saarista on asuttuja 97, ja niistä 92 on rannikkosaaria. Monet aiemmin asutut saaret kuten Mingulay, Noss ja St Kildan saaristo autioituivat 1900-luvulla, ja nykyään ainoastaan 14 saarella elää yli 1 000 asukasta ja 45:llä yli 100. Vuosivälillä 1991–2001 saarten kokonaisväkiluku laski 3 %, tosin 35 saarella väestön määrä kasvoi. Kaikkien saarten yhteenlaskettu väkimäärä vuonna 2001 oli 99 739.


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Saarten kulttuuri on saanut vaikutteita kelttiä, muinaisnorjaa ja englantia puhuvilta kansoilta ja tämä on vaikuttanut saarille annettuihin nimiin. Suurin osa Hebrideille annetuista nimistä on peräisin gaelin kielestä, kun taas Northern Isles:illä (Orkney- ja Shetlandsaarilla) ovat lähtöisin viikinkien antamista nimistä. muutamien alkuperä on brittiläinen, skottilainen ja jopa kelttejä edeltävältä ajalta oleva. Nykyään saarilla on hyvin alhainen rikollisuus ja ne luokitellaan Ison-Britannian turvallisimpien asuinpaikkojen joukkoon.


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Tämä on luettelo niistä Skotlannin saarista jotka ovat suurempia kuin 40 hehtaaria ja/tai ovat asuttuja."Pääartikkeli: Luettelo makeanveden saarista Skotlannissa"


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Skotlannissa on lukuisia makeanveden saaria, joista merkittävimpiin kuuluvat Lochindorb Castle Island, Loch Leven Castle Island, St Serf's Inch, Inchmahome, joista jokainen on esittänyt tärkeää roolia Skotlannin historiassa.


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Inchmurrin on suurin makeanveden saari Britteinsaarilla. Se sijaitsee Loch Lomondissa, jossa sijaitsee yli 60 muuta saarta.


title: Luettelo Skotlannin saarista

text: Tähän sisältyvät asumattomat saaret, jotka ovat kooltaan alle 40 hehtaaria.


title: Ossi Blomqvist

text: Ossian Olavi "Ossi" Blomqvist (12. toukokuuta 1908 Helsinki – 3. lokakuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Ossi Blomqvist

text: Blomqvist sijoittui yhdeksänneksi Tukholman EM-kilpailuissa 1927. Sankt Moritzin olympialaisissa 1928 hän oli 5 000 metrillä kymmenes, mutta 10 000 metrin kilpailu jouduttiin keskeyttämään sääolojen vuoksi hänen suoritusvuoronsa aikana.


title: Ossi Blomqvist

text: Blomqvist sai 1931 hopeaa Tukholman EM-kilpailuissa ja sijoittui seitsemänneksi Helsingin MM-kilpailuissa. Seuraavana talvena hän uusi EM-hopeansa Davosissa. Hän kantoi Suomen lippua Lake Placidin olympialaisten avajaisissa. Olympialaisten pikaluistelukilpailut käytiin tavallisuudesta poiketen yhteislähtömuotoisina. Blomqvist karsiutui alkuerissä sekä 1 500, 5 000 että 10 000 metrin kilpailuissa. Olympiakisojen jälkeen samassa kaupungissa järjestetyissä yleisluistelun MM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi.


title: Ossi Blomqvist

text: Blomqvist oli yleisluistelun MM-kilpailuissa kahdestoista Trondheimissa 1933 ja seitsemäs Davosissa 1936. Garmisch-Partenkirchenin olympialaisissa hän sijoittui 10 000 metrillä viidenneksi, 5 000 metrillä kuudenneksi, 1 500 metrillä yhdeksänneksi ja 500 metrillä 19:nneksi. Oslon MM-kilpailuissa 1937 hän oli yhdestoista.


title: Ossi Blomqvist

text: Blomqvist voitti yleisluistelun Suomen-mestaruuden 1929, 1930 ja 1936. Hän edusti seuratasolla ainakin Helsingin Luistelijoita ja Helsingin Luistinkiitäjiä.


Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2000 luetteloi Suomen joukkueen kokoonpanon vuoden 2000 Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa Venäjällä. Suomi oli kisoissa pronssilla.


title: Heikki E. S. Mattila

text: Heikki Eero Sakari Mattila (s. 14. joulukuuta 1947 Helsinki) on Lapin yliopiston oikeuslingvistiikan professori. Hän on tutkinut erityisesti oikeuskieltä, kirjoittanut suomen- ja englanninkielisenä julkaistun teoksen "Vertaileva oikeuslingvistiikka" ja toiminut oikeustieteellisen tietosanakirjan "Encyclopædia Iuridica Fennican" päätoimittajana.


title: Heikki E. S. Mattila

text: Suomalainen Lakimiesyhdistys myönsi Mattilalle vuoden 2009 oikeustieteilijän Allan Serlachius-Särkilahti -palkinnon. Palkinto myönnetään vuosittain erityisen ansioituneelle oikeustieteen harjoittajalle.


title: Juha Tuohimaa

text: Juha Tuohimaa (s. 5. kesäkuuta 1956) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Puolustajana pelannut Tuohimaa nousi kansalliseen kärkeen Oulun Kärppien liigamiehistön saavuttaessa pronssia ja kultaa 1980-luvun alussa. Kari Jalosen kentällisen puolustajana Juha Tuohimaa pääsi myös pelaamaan arvokisoissa.


title: Juha Tuohimaa

text: Uuteen kukoistukseen Tuohimaan ura nousi vielä 1980-luvun lopussa miehen siirtyessä yhdessä Jari Lindgrenin kanssa Ruotsin Elitserienistä kuopiolaiseen KalPan liigajoukkueeseen, jossa Tuohimaa myös päätti aktiiviuransa kauteen 1992–1993. Kuopion vuosinaan (1988–1993) Tuohimaa kirjautti SM-liigan runkosarjassa puolustajalle kunnioitettavat 173 (65+108) tehopistettä pelaamissaan 223:ssa ottelussa. Kaudella 1989–1990 Tuohimaa valittiin myös SM-liigan kakkostähdistöön ja Kuopion ajan huipentumana Tuohimaan kaulaan ripustettiin muun joukkueen mukana hopeinen mitali kauden 1990–1991 päätteeksi.


title: Juha Tuohimaa

text: Lake Placidin talviolympialaisissa 1980 Tuohimaa oli Suomen olympiajoukkueen varamiehenä.


title: Veikko Tähkä

text: Veikko Aleksis Tähkä, vuoteen 1935 Tefke (13. elokuuta 1923 Noormarkku — 12. toukokuuta 2012 Espoo) oli suomalainen psykiatri, psykoanalyytikko (IPA) ja Kuopion yliopiston professori. Häntä pidettiin suomalaisen psykoanalyysin grand old manina.


title: Veikko Tähkä

text: Tähkän vanhemmat olivat lääkintöneuvos, lääketieteen tohtori (hc) Aleksis Bernhard Tähkä (ent. Tefke) ja Anna Emerentia Orrberg ja puoliso Ilmi Kaija Marjatta Soidinsuo. Tähkä suoritti ylioppilastutkinnon Helsingin Suomalaisessa normaalilyseossa vuonna 1942 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1955; tohtorintutkinnon hän suoritti siellä vuonna 1966. Hän opiskeli psykoanalyysia Ruotsissa 1953–1957 ja psykoterapiaa Yhdysvalloissa vuosina 1959–1961. Tähkä teki psykiatrian alalla pitkän uran ja hoiti opetustehtäviä Helsingin ja Turun yliopistossa ja toimi Kuopion yliopiston psykiatrian professorina 1976–1987. Hänen pääteoksensa julkaistiin vuonna 1996: "Mielen rakentuminen ja psykoanalyyttinen hoitaminen". Teos ilmestyi alkujaan englanniksi nimellä "Mind and its treatment" (1993).


title: Veikko Tähkä

text: Tähkä toimi Nuorisopsykiatrisen yhdistyksen puheenjohtajana 1993–1999. Tähkän mukaan homoseksuaalisuus olisi psyykkinen häiriö.


title: Max

text: Max on monissa maissa esiintyvä miehen etunimi. Nimi on lyhentymä useista latinalaisista Max-alkuisista nimistä, kuten Maximinus ja Maximilian. Nimi on hyvin yleinen varsinkin Saksassa. Suomessa nimestä esiintyy myös harvinaisempi kirjoitusasu "Maks".


title: Max

text: Suomessa Maxin nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 18. marraskuuta. Suomenkieliseen kalenteriin nimi lisättiin vuonna 2010. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan on Suomessa ollut kirjoilla vuoden 2012 loppuun mennessä 4 134 Max-nimistä ja alle 55 Maks-nimistä miestä.


title: Overprotected

text: ”Overprotected” on yhdysvaltalaisen laulajan Britney Spearsin kappale hänen kolmannelta albumiltaan "Britneyltä". Se julkaistiin 8. joulukuuta 2001 albumin toisena singlenä.


title: Overprotected

text: Suomen virallisella singlelistalla kappaleen paras sijoitus oli seitsemäs.


title: Marthe Kristoffersen

text:
Marthe Kristoffersen (s. 11. elokuuta 1989) on uransa vuonna 2017 lopettanut norjalainen maastohiihtäjä, joka edusti IL Varden -seuraa.
__SISLUETTPAKOTUS__
Kristoffersen sai hopeaa nuorten MM-kilpailujen 5 kilometrin kilpailussa maaliskuussa 2007. Nuorten MM-kilpailuissa 2008 hän voitti kultaa 4 × 3,3 kilometrin viestissä. Nuorten MM-kilpailuissa 2009 hän oli voittamassa viestikultaa Norjan joukkueessa. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän oli Norjan 4 × 5 kilometrin -viestijoukkueessa neljäs, sprinttikilpailussa kahdeksas ja 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa kahdestoista. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 20:s. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli yhdistelmäkilpailussa 15:s.


title: Marthe Kristoffersen

text: Maastohiihdon maailmancupissa Kristoffersen hiihti ensimmäisen kerran kaudella 2007–2008 Beitostølenissä, jossa hän sijoittui 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa sijalle 19. Kaudella 2008–2009 Kristoffersen hiihti Jällivaarassa Norjan voittamassa maailmancup-viestissä ankkuriosuuden Riitta-Liisa Roposta vastaan, voittaen hänet loppukiritaistossa. Kristoffersen otti ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa maailmancupissa 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Lahdessa 8. maaliskuuta 2009 Justyna Kowalczykin ja Charlotte Kallan takana kolmantena. Kaudella 2009–2010 Kristoffersen sijoittui kymmenenneksi Tour de Ski -kiertueen lopputuloksissa. Salpausselän Kisoissa hän kuului Norjan voitokkaaseen viestijoukkueeseen.


title: Marthe Kristoffersen

text: Kauden 2010–2011 Kristoffersen aloitti sijoittumalla viidenneksi Jällivaaran 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Tour de Skillä hän sijoittui 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kolmanneksi ja kiertueen lopputuloksissa seitsemänneksi. Kaudella 2011–2012 Kristoffersen hiihti Davosin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa neljänneksi. Sjusjøenissä hän hiihti toiseksi sijoittuneessa Norjan viestijoukkueessa. Tour de Skin lopputuloksissa Kristoffersen sijoittui viidenneksi. Rybinskin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa hän oli kolmas. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi ja normaalimatkojen cupissa viidenneksi. Kaudella 2012–2013 Kristoffersen kilpaili maailmancupissa vain kahdella paikkakunnalla ollen parhaimmillaan Sotšin 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 16:s.


title: Marthe Kristoffersen

text: Kaudella 2013–2014 Kristoffersen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran joulukuussa 2013 sijoittuen Lillehammerin 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 27:nneksi. Lahdessa hän sijoittui maaliskuussa 2014 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 19:nneksi ja Oslossa 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 17;nneksi.


title: Marthe Kristoffersen

text: Kaudella 2014–2015 Kristoffersen osallistui viiteen maailmancupin kilpailuun ollen parhaimmillaan 23:s Östersundin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Kaudella 2015–2016 hän kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2015 Lillehammerissa sijoittuen 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 29:nneksi.


title: Cardiology

text: Cardiology on Good Charlotten viides studioalbumi, joka julkaistiin Yhdysvalloissa 2. marraskuuta ja Suomessa 3. marraskuuta 2010.


title: Cardiology

text: 3. joulukuuta 2008 Kerrang!-lehti kirjoitti, että Good Charlotte julkaisee viidennen studioalbuminsa "Cardiology" vuonna 2009. Joel Madden kertoi, että he ovat jo kirjoittaneet 20 laulua albumille ja he palaavat takaisin heidän pop-punk -tyyliin.


title: Cardiology

text: Albumin tuottajaksi valittiin alun perin Howard Benson, joka tunnetaan myös menestysalbumeista, kuten My Chemical Romancen "Three Cheers for Sweet Revenge" ja The All-American Rejectsin "Move Along". Hänet kuitenkin vaihdettiin Don Gilmoreen, joka on tuottanut albumeita mm. Linkin Parkille sekä kaksi aiempaa Good Charlotten albumia.


title: Cardiology

text: Ennen albumin julkaisua Good Charlotte esitti Eurooppa-kiertueellaan yhden uuden kappaleen tulevalta albumilta. Kappaleen nimi on "Like It's Her Birthday", ja se on myös albumin ensimmäinen single. Single julkaistiin virallisesti 23. elokuuta 2010. Itse albumi ylsi Yhdysvaltain Billboard 200 -listan sijalle 31.


title: Payback Time

text: Payback Time on virolaisen Marya Roxxin debyyttialbumi. Albumin on tuottanut Kevin Shirley, joka on työskennellyt mm. Led Zeppelinin, Iron Maidenin, Dream Theaterin ja HIMin kanssa. Albumia ei julkaistu alun perin kaupoissa, vaan sen pystyi ostamaan Maryan kotisivuilta vuonna 2009.


title: Payback Time

text: Albumi julkaistiin Euroopassa virallisesti 5. lokakuuta 2010.


title: Payback Time

text: Albumin tyyli on klassista rockia ja hard rockia. Albumi sisältää 12 kappaletta, mm. "Could You", "Shine It On" ja "21?!". Marya Roxx on saanut vaikutteita monista hard rock ja metal-yhtyeistä, kuten Metallica, Black Sabbath, Judas Priest, Iron Maiden, Pantera, Slayer ja AC/DC.


title: How I Got Over

text: How I Got Over on hiphop-bändi The Rootsin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. kesäkuuta 2010. Albumi debytoi kuudennella sijalla Billboard 200-listalla, myyden 51 000 kopiota ensimmäisellä viikolla.


title: HMS Griffin (H31)

text: HMS Griffin (viirinumero H31) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Griffin (H31)

text: Alus tilattiin maaliskuussa 1934 Vickers Armstrongilta Newcastlesta osana vuoden 1933 laivasto-ohjelmaa. Sen valmistuskustannukset olivat 248528 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.


title: HMS Griffin (H31)

text: Alus siirrettiin Kanadan laivastolle 20. maaliskuuta 1943 nimellä "HMCS Ottawa". Alus poistettiin palveluksesta 31. lokakuuta 1945 ja se myytiin romutettavaksi tammikuussa 1946.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" oli koealuksena testattessa uutta propellimallia verrattuna Amiraliteetin standardipropelliin ennen siirtymistään Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueeseen. Alus oli toisen maailmansodan puhjetessa laivueenjohtajana.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" siirtyi 22. lokakuuta laivueen mukana Gibraltarilta Plymouthiin. Laivue määrättiin Harwichiin valvomaan läntistä kulkureittiä. Alus vaurioitui 17. marraskuuta Harwichissa, minkä vuoksi se siirrettiin 19. marraskuuta Lontoossa telakalle palaten jo seuraavana päivänä palvelukseen.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin", "HMS Keith" ja "HMS Boadicea" pelastivat 21. marraskuuta Harwichin edustalla miinaan ajaneen "HMS Gipsyn" eloonjääneet.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" ja "HMS Grenade" pelastivat 19. tammikuuta 1940 113 miinaan ajaneen "HMS Grenvillen" eloonjäänyttä.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" suojatessa 2. helmikuuta saattuetta FS84 alus jäi suojaamaan sukellusveneen torpedoimaa tankkeria "British Councilloria" yhdessä "HMS Gallantin" kanssa. Alus liittyi myöhemmin uudelleen saattueeseen.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" siirrettiin huhtikuun alussa Kotilaivastoon Scapa Flowhun osana Norjan taisteluiden joukkojen kokoamista. Alus partioi 4. huhtikuuta luoteisen reitin alueella sekä Pohjanmerellä. Alus suojasi 14. huhtikuuta taistelulaiva "HMS Valiantia" ja risteilijä "HMS Vindictiveä" sekä saattuetta, joka kuljetti maihinnousujoukkoja Narvikiin. Saattueen määränpää muutettiin myöhemmin Namsokseksi.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" valtasi 24. huhtikuuta troolari "Polariksen", jonka uskottiin toimivan Pohjanmerellä toimivien sukellusveneiden emälaivana.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" osallistui 2. toukokuuta Namsoksen evakuointiin. Alus siirrettiin kesäkuussa Kanaalin alueelle tukemaan joukkojen evakuointia Ranskasta.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" joutui 19. heinäkuuta Doverin ulkopuolella ilmahyökkäyksen kohteeksi, mutta ei kärsinyt merkittäviä vaurioita. Alus siirrettiin 24. heinäkuuta Gibraltarille 13. Hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin", "HMS Nubian", "HMS Mohawk", "HMS Janus", "HMS Hero", "HMS Gallant", "HMS Hotspur" ja "HMS Greyhound" muodostivat 30. elokuuta Force A:n, joka seuraavana päivänä määrättiin suojaamaan "HMS Illutriousin", "HMS Valiantin", "HMS Coventryn" ja "HMS Calcutan" muodostamaa Force F:ää Aleksandriaan operaatio Hatsissä. Alus palasi 4. syyskuuta Gibraltarille yhdessä "HMS Gallantin", "HMS Greyhoundin" ja "HMS Hotspurin" kanssa.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin", "HMS Gallant" ja "HMS Hotspur" upottivat 22. lokakuuta Gibraltarin edustalla Italian laivaston sukellusvene "Lafolen". Alus varjosti 30. lokakuuta Vichyn Ranskan laivaston hävittäjiä Marokon rannikolla.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" siirrettiin marraskuussa Aleksandriaan 14. Hävittäjälaivueeseen. Alus liitettiin 7. marraskuuta "HMS Barhamin", "HMS Berwickin", "HMS Glasgowin", "HMS Gallantin", "HMS Greyhoundin" ja "HMS Encounterin" muodostamaan operaatio Coatissa Aleksandriaan siirrettävään Force F:ään.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" suojasi 3. tammikuuta 1941 taistelulaivoja Bardian pommituksessa. Alus osallistui 7. tammikuuta operaatio Excessin Pireukseen menevän saattueen MC4 suojaamiseen. Se pelasti 10. tammikuuta Pantellarian kaakkoispuolella miinan ajaneen "HMS Gallantin" eloonjääneet.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" siirrettiin 15. tammikuuta Punaiselle merelle saattuetehtäviin. Alus tuki helmikuussa maavoimien hyökkäystä Italian Somalimaahan (operaatio Canvas). Se palasi maaliskuussa Välimerelle.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" osallistui 19. maaliskuuta Maltalle menevän saattueen MW6 suojaamiseen. Saattue joutui voimakkaiden ilmahyökkäysten kohteeksi, joten seuraavana päivänä saattueen voimaa kasvatettiin kolmella ilmatorjuntaristeilijällä. Maltalta alus palasi Aleksandriaan.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" oli 28. maaliskuuta mukana Matapanin taistelussa hävittäjäsuojana. Alus upotti yhdessä "HMS Greyhoundin" ja "HMS Hotspurin" kanssa Italian laivaston hävittäjät "Vittorio Alfierin" ja "Giosue Carduccin". Seuraavana päivänä alus oli mukana suojaamassa saattueen Pireukseen operaatio Lustressa.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin", "HMAS Stuart" ja tykkivene "HMS Gnat" tulittivat 15. huhtikuuta Sollumiin sijoitettuja Italian armeijan varastoja.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" suojasi 24. huhtikuuta saattuetta AN29 Pireukseen yhdessä "HMS Decoyn", "HMS Hastyn", "HMAS Waterhenin" ja "HMAS Vendettan" kanssa. Alus irroitettiin saattueesta, jotta se liittyisi risteilijä "HMS Coventryn" ja kolmen hävittäjän suojaamaan saattueeseen. Osasto evakuoi liittoutuneiden joukkoja Megarasta läheltä Korintin satamaa (operaatio Demon). Saattueeseen kuuluneen "SS Penlandin" upottua se pelasti eloonjääneet ja toimitti heidät Souda lahteen.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" hinasi 29. huhtikuuta varastolaiva "HMS Glenearnin" Aida lahdesta. Hinausvastuu siirrettiin matkan aikana "HMS Grimsbylle", jolloin alus kykeni palaamaan Kreikan rannikolle. Se suojasi 30. huhtikuuta Souda lahdesta Aleksandriaan sukellusveneverkonlaskija "HMS Protectoria", joka hinasi vaurioitunutta sukellusvenettä "HMS Roveria".


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" määrättiin 18. toukokuuta suojaamaan Kreetan evakuointia. Alus kuormasi joukkoja Souda lahdesta ja Sfakiasta.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" määrättiin kesäkuussa Kreetan evakuoinnin päätyttyä Syyrian rannikolle valvomaan Vichyn Ranskan laivaston yksiköitä. Aluksen tukikohtana oli Haifa (operaatio Exporter). Se tulitti Haifan ja Beirutin välisellä tiellä olleita ajoneuvoja sekä suojasi risteilijöitä, jotka antoivat maavoimille tulitukea Beirutin ympäristön kohteisiin.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" palasi elokuussa Aleksandriaan, jossa se määrättiin tukemaan Tobrukin varuskuntaa. Alus suojasi postia, täydennyksiä ja materiaalia kurjettavia Tobrukin saattueita. Se muun muassa osallistui australialaisten joukkojen vaihtamiseen.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" ja "HMS Jaguar" pelastivat 21. lokakuuta Bardian pohjoispuolella Saksan laivaston sukellusveneen "U-79" torpedoiman "HMS Gnatin" miehistön. Alus otettiin hinaukseen, kunnes Aleksandriasta saapuneet hinaajat kohdattiin Mersa Matruhin edustalla.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" siirrettiin 2. Hävittäjälaivueeseen, jolloin sen tehtäväksi tuli laivaston raskaiden yksiköiden suojaaminen. Alus suojasi 24. marraskuuta taistelulaivoja yhdessä laivueen muiden alusten kanssa, kun etsittiin ilmoitettua akselivaltojen huoltosaattuetta Bengasiin. Se etsi seuraavana päivänä "HMS Barhamin" upottanutta sukellusvene "U-331":ta tuloksetta.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" osallistui joulukuussa laivueen mukana raskaiden yksiköiden suojaamiseen tuhottaessa vihollisen saattueita ja tulitettaessa erilaisia maakohteita. Alus osallistui 14. joulukuuta sukellusvene "U-557":n torpedoiman risteilijä "HMS Galatean" eloonjääneiden pelastamiseen.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" osallistui 18. joulukuuta Italian laivaston sammakkomiesten etsintään, kun taistelulaivojen "HMS Valiantin" ja "HMS Queen Elizabethin" alla oli Aleksandrian satamassa räjäytetty miinat.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin", "HMS Carlisle", "HMS Arrow", "HMS Hasty" ja "HMS Hero" suojasivat 16. tammikuuta 1942 saattuetta MW8A Aleksandriasta Maltalle operaatiossa MF3. Alus palasi 18. tammikuuta osaston mukana Aleksandriaan, jossa se siirrettiin telakalle huollettavaksi.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" palasi palvelukseen helmikuussa. Alus liitettiin 13. helmikuuta Force B:hen suojaamaan saattuetta MW9 Maltalle ja saattuetta ME10 Maltalta operaatiossa MF5. Maltalle matkanneen saattueen tultua seuraavana päivänä upotetuksi ilmahyökkäyksissä Force B palasi Aleksandriaan saattueen ME10 mukana.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin", "HMS Decoy", "HMS Havock", "HMS Hasty", "HMS Hotspur" ja "HMS Hero" siirrettiin 20. helmikuuta Ceylonille Itäiseen laivastoon. Alukset matkasivat Trincomaleehen Bombayn kautta, missä "HMS Griffin" joutui telakalle. Alus liittyi maaliskuussa Itäiseen laivastoon, jossa se oli partiointi ja saattuetehtävissä.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" liitettiin 28. maaliskuuta Force B:hen suojaamaan lentotukialus "HMS Hermestä" ja muita raskaita laivaston yksiköitä. Osasto purjehti 30. maaliskuuta torjumaan Japanin laivaston hyökkäystä hieman ennen Japanin laivastonilmavoimien hyökkäystä Ceylonille. Seuraavana päivänä osasto etsi ilman tulosta japanilaisia aluksia.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" oli tankattavana Attun atollilla, minkä jälkeen se etsi 2.-8. huhtikuuta laivaston mukana tuloksetta japanilaisia osastoja. Alus siirtyi 10. huhtikuuta laivaston mukana Kilindiniin Afrikan rannikolle, minkä jälkeen se suojasi kesäkuun alkuun saakka Intian valtameren saattueita.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" kutsuttiin Massawaan, josta sen tuli siirtyä edelleen Välimerelle suojaten samalla taistelulaiva "HMS Centurionia". Alus suojasi 12. kesäkuuta Välimeren laivaston mukana saattueen MW11 Maltalle operaatio Vigorousissa. Saattue joutui 14. kesäkuuta jatkuvien ilmahyökkäysten kohteeksi ja 15. kesäkuuta saatiin tieto merellä olevasta Italian laivastosta, jolloin saattue määrättiin vaihtoehtoiselle reitille. Saattue joutui E-veneiden maalitauluksi, jolloin saattueelle määrättiin taas uusi reitti. Uusiutuvien hyökkäysten vuoksi operaatio keskeytettiin ja saattue palasi Aleksandriaan.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" palasi heinäkuussa Kilindiliin Itäiseen laivastoon, jonka mukana se suojasi Intian valtamerellä kulkevia saattueita. Alus määrättiin elokuussa muutettavaksi sukellusvenentorjuntakykyiseksi saattuehävittäjäksi. Se osallistui syyskuussa maihinnousuharjoitukseen Zanzibarissa, minkä jälkeen se aloitti matkan Freetowniin.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" suojasi lokakuussa saattueen Freetownista Bermudalle. Alus purjehti saattueesta vapauduttuaan kotimaahan.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" otettiin 2. marraskuuta Southamptonissa telakalle modernisoitavaksi. Alus oli samalla tarkoitus muuttaa sukellusveneidentorjuntakykyiseksi saattuehävittäjäksi, joten alukselta korvattiin kaksi 4,7 tuuman tykkitornia Hedgehog-sukellusveneentorjuntaheittimellä sekä syvyyspommein. Alukselle asennettiin myös tutkat tyyppejä 286 ja 271 sekä 20 millimetrin Oerlikon ilmatorjuntatykki.


title: HMS Griffin (H31)

text: "HMS Griffin" siirrettiin 1. maaliskuuta 1943 Kanadan laivastolle ja se palasi palvelukseen 20. maaliskuuta nimellä "HMCS Griffin". Aluksen muutostyöt valmistuivat kuitenkin vasta 24. maaliskuuta. Se nimettiin 10. huhtikuuta "HMCS Ottawaksi".


title: Magnus Jacob Alopaeus

text: Magnus Jacob Alopaeus (16. helmikuuta 1743 Leppävirta – 8. elokuuta 1818 Porvoo) oli Porvoon piispana 1809–1818 sekä valtiopäivämiehenä Gävlessä 1792 ja Porvoossa 1809.


title: Magnus Jacob Alopaeus

text: Alopaeus tuli 1770 Porvoon lukion matematiikan lehtoriksi ja eteni 1785 teologian lehtoriksi sekä nimitettiin 1794 tuomiorovastiksi. Ollessaan valtiopäiväedustajana Porvoossa 1809 Alopaeus otti neuvotteluihin innolla osaa, ja kun 1821 Suomeen liitettiin alueita, hahmotteli juuri Alopaeus ns. Vanhan Suomen seurakuntien liittämisen Porvoon hiippakuntaan.


title: Magnus Jacob Alopaeus

text: Piispa Alopaeuksen pojista Per Johan ja Magnus toimivat tuomiorovasteina Porvoossa.


title: Magnus Jacob Alopaeus

text: Magnus Jacob Alopaeuksen vaimo vuodesta 1772 oli Ulrica Juslén (syntynyt Turussa 24. toukokuuta 1752, kuollut Porvoossa 10. kesäkuuta 1823). Hänen isänsä oli Per Juslen (s.1717), veljensä Per Juslen (s.1739), isän setä Daniel Juslenius ja serkku Henrik Gabriel Porthan (s.1739).


title: Magnus Jacob Alopaeus

text: Kari Tarkiainen: Alopaeus, Magnus Jacob (1743–1818). Kansallisbiografia-verkkojulkaisu 1.3.1998. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.


title: Carl Henrik Alopaeus

text: Carl Henrik Alopaeus (5. huhtikuuta 1825 Juva – 10. maaliskuuta 1892 tarkastusmatkalla Savonrannassa) oli Porvoon piispa 1885–1892 ja valtiopäivämies 1885, 1888 ja 1891.


title: Carl Henrik Alopaeus

text: Alopaeuksen vanhemmat olivat tuomari David Alopaeus ja Henrietta Margareta Avelin. Alopaeus-suvussa on ollut runsaasti pappeja ja tieteilijöitä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1844 ja toimi vuodesta 1849 kollegana (opettajana) Porvoossa. Papiksi hänet vihittiin 1855.


title: Carl Henrik Alopaeus

text: Alopaeus tunnetaan innokkaasta toiminnastaan aistiviallisten hyväksi. Hän perusti Porvooseen yhdistyksen ajamaan kuulovammaisten asiaa, ja 1859–1860 hän matkusti Skandinaviassa ja Keski-Euroopassa perehtymässä kuulovammaisten opetukseen. 1860 hän tuli Turkuun perustetun kuurojen opiston johtajaksi. Alopaeus julkaisi kirjat "Lukukirja sokioille" (1864), "Lyhykäinen ohje kuuromykkiä kotona kasvattamaan ja opettamaan" (ruotsiksi 1866, suomennettiin 1871) sekä "Neuvoja sokeitten lasten kotoiseen hoitoon" (1880). Hän julkaisi myös uskonnollista kirjallisuutta, kuten teoksen "Den heliga läran" (1873) ja keskeneräiseksi jääneen kirjan "Guds rikes historia I-II" (1887–1890). Porvoon tuomirovastiksi Alopaeus nimitettiin 1881 ja Porvoon piispaksi 1885.


title: Carl Henrik Alopaeus

text: Alopaeuksen puoliso oli vuodesta 1855 Ida Amanda Nykopp (k. 1903).


title: Petrus Brommius

text: Petrus Brommius (k. 1672 tai 1673) oli Viipurin piispa 1667–1672/73.


title: Petrus Brommius

text: Brommius tuli ylioppilaaksi Uppsalassa 1630 ja opiskeltuaan Saksassa hänet nimitettiin Narvan kirkkoherraksi 1648 ja Narvan superindententiksi 1663.


title: Petrus Brommius

text: Viipurin kaudelta Brommiuksen toimista ei ole paljon säilynyttä tietoa. Muutamasta piispantarkastuksesta (mm. Orimattilasta) on säilynyt asiakirjat. Piispa Brommius muistetaan riidastaan Hiitolan kirkkoherran viran täytössä.


title: Petrus Brommius

text: Brommiuksen poika Lars aateloitiin 1698 nimellä Brommenstedt.


title: HMS Grenville (H03)

text: HMS Grenville (viirinumero H03) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan laivueenjohtaja, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Grenville (H03)

text:
Alus tilattiin 15. maaliskuuta 1934 Yarrowin telakalta Glasgowista osana vuoden 1933 laivasto-ohjelmaa. Aluksen valmistuessa sen kustannukset olivat 275412 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.
"HMS Grenville" liitettiin palvelukseen otettaessa Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueen johtoalukseksi. Alus palveli ensimmäiset kymmenen kuukautta Espanjan rannikolla valvomassa kauppasaartoa, kunnes se siirrettiin 24. toukokuuta 1937 Portsmouthissa telakalle.


title: HMS Grenville (H03)

text: "HMS Grenville" palasi 9. kesäkuuta telakalta, jonka jälkeen se palasi Välimeren laivastoon, josta se palasi kotimaahan toukokuussa 1938. Alus oli Portsmouthin telakalla 7. kesäkuuta - 25. heinäkuuta, minkä jälkeen se siirrettiin takaisin Välimeren laivastoon.


title: HMS Grenville (H03)

text: "HMS Grenville" aloitti 22. lokakuuta 1939 purjehduksen Gibraltarilta yhdessä sisaralustensa "HMS Gipsyn", "HMS Grenaden" ja "HMS Griffinin" kanssa. Osasto saapui 2. marraskuuta Plymouthiin, jossa alus osallistui samana päivänä sekä kolme päivää myöhemmin tuloksettomiin sukellusveneen metsästyksiin.


title: HMS Grenville (H03)

text: "HMS Grenville" ja "HMS Grenade" kolaroivat 8. marraskuuta vastaisena yönä Plymouthin satamassa. Alukseen tuli reikä vesirajan alapuolelle, jolloin kattilahuone No. 3 täyttyi vedellä. Alus korjattiin Devonportissa, josta se palasi palvelukseen vasta 1. joulukuuta.


title: HMS Grenville (H03)

text: "HMS Grenville" saapui 4. joulukuuta Harwichiin, jossa se jatkoi palvelustaan 1. Hävittäjälaivueen laivueenjohtajana. Alus partioi kaksi seuraavaa kuukautta Kanaalin alueella. Vaikeat sääolosuhteet pakottivat saksalaiset siirtämään Hollannin ja Saksan väliset kuljetukset merelle, kun kanaalit ja joet jäätyivät. "HMS Grenville" osallistui kahteen torjuntaristeilyyn ST1:een 15. - 16. tammikuuta sekä ST3:een 18. - 19. tammikuuta 1940.


title: HMS Grenville (H03)

text: Paluumatkalla jälkimmäisestä operaatiosta "HMS Grenville" osui miinaan 19. tammikuuta kello 12.50 23 merimailia itään Kentish Knockin majakkalaivasta. Aluksen upotessa menetti henkensä neljä upseeria ja 73 miehistönjäsentä.


title: Nicolaus Carelius

text: Nicolaus Magni Carelius (k. 1632) oli Porvoon piispana 1630–1632.


title: Nicolaus Carelius

text: Carelius toimi Viipurin katedraalikoulun koulumestarina 1605 ja Viipurin kirkkoherrana 1616 alkaen. Hän toimi vuodesta 1626 piispa Elimaeuksen apulaisena.


title: Nicolaus Carelius

text: Carelius paneutui lyhyenä piispankautenaan innolla käännyttämään Inkerin ja Käkisalmen ortodokseja luterilaisuuteen.


title: Joe Tex

text: Joe Tex (8. elokuuta 1933 – 13. elokuuta 1982) oli Teksasista kotoisin ollut yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän oli oikealta alkuperäiseltä nimeltään Joseph Arrington nuorempi. Käännyttyään aikuisiällään islamiin Tex otti käyttöön nimen Yusuf Hazziez. Hän tuli tunnetuksi southern soulillaan ja puhelaulullaan. Hän oli eräs nykyisen raptyylin edelläkävijä.


title: Joe Tex

text: Joe Tex nousi R&B-listan ykköseksi hiteillään ”I Want to (Do Everything for You)” (1965), ”A Sweet Woman Like You” (1966) ja ”I Gotcha” (1972). Hän kuoli 49-vuotiaana sydänkohtaukseen Teksasin Navasotassa.


title: Cloisonné

text: Cloisonné eli soluemali () tarkoittaa metalliesineiden päällystämistä ja koristelua emalilla. Cloisonné-tekniikalla kuvioiden ääriviivat juotetaan alustaan metallilangasta. Sen jälkeen metallilangoista tehty verkosto täytetään eri värisillä emali- ja lasituskentillä. Soluemalointia on yleensä käytetty kultasepäntöissä ja aseiden koristelussa.


title: Cloisonné

text: Soluemalointi tuli Euroopassa yleiseen käyttöön 300-luvulla, ja se kehittyi huippuunsa 900–1100-luvulla Bysantissa. Hyvä esimerkki bysanttilaisesta soluemaloinnista on Venetsian Pyhän Markuksen kirkon kultapohjaan tehty alttarikoriste Pala d’Oro. Kiinassa soluemaloinnin kukoistuskausi oli 1300–1700-luvulla ja Japanissa 1600–1700-luvulla.


title: Huppusieppo

text: Huppusieppo ("Melanodryas cucullata") on laajalla alueella Australiassa tavattava pensassieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Huppusieppo

text: Kooltaan huppusieppo on noin 15–17 cm. Huppusieppokoiras on väritykseltään mustavalkoinen. Koiraan, pyrstö, selkä ja pää sekä kurkku ovat väritykseltään mustat. Siivet ovat mustat ja niissä on valkoinen siipijuova. Vatsa ja alaperä ovat valkoiset. Lajin naaras on selästään ja päästään ruskehtavan harmaa. Vatsa on naaraalla harmaa ja siivet tummanruskeat ja niissä on valkoinen juova. Nuoret linnut ovat väriltään tummanruskeita valkoisin täplin.


title: Huppusieppo

text: Huppusieppoa tavataan koko Australian mantereelta lukuun ottamatta Cape Yorkin niemimaata, Carpentarianlahden rannikkoa, Simpsonin aavikkoa ja Nullarborin tasankoa. Yleisin laji on Kaakkois-Australiassa. Linnun elinympäristöä ovat eukalyptusmetsät, joissa kasvaa lisäksi akaasiapensaikkoa ja malleekasvustoa. Laji elää usein hakkuuaukeiden tai muiden avoimien alueiden lähistöllä. Huppusieppokantaa uhkaa elinympäristön tuhoutuminen ja pirstoutuminen laajojen hakkuiden vuoksi.


title: Huppusieppo

text: Huppusiepot ovat yksiavioisia. Lajin pesimäkausi kestää elokuulta marraskuulle ja samalla parilla voi olla pesimäkauden aikana useampikin kuin yksi pesintä. Naaras rakentaa pesän puussa olevaan halkeamaan tai koloon lehdistä ja puunkuoren paloista, jotka se sitoo yhteen hämähäkinseitillä. Naaras munii kahdesta kolmeen munaa ja hautoo niitä noin kaksi viikkoa. Pesivällä naaraalla voi olla hautomisessa apuna myös muita naarashuppusieppoja.


title: Huppusieppo

text: Huppusiepon ravinto koostuu niveljalkaisista, pääasiassa hyönteisistä.


title: Etelä-Suomen aluehallintovirasto

text: Etelä-Suomen aluehallintovirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluvat Etelä-Karjala, Kanta-Häme, Kymenlaakso, Päijät-Häme ja Uusimaa. Päätoimipaikkana on Hämeenlinna sekä muut toimipaikat Helsingissä ja Kouvolassa.


title: Etelä-Suomen aluehallintovirasto

text: Etelä-Suomen aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa. Hämeenlinnan päätoimipaikka sijaitsee 2. kaupunginosassa Birger Jaarlin kadulla, Helsingin toimipaikka Pasilassa Ratapihantiellä ja Kouvolan toimipaikka kaupungin keskustassa Kauppamiehenkadulla.


title: Lounais-Suomen aluehallintovirasto

text: Lounais-Suomen aluehallintovirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta, jotka aloittivat toimintansa 1. tammikuuta 2010. Sen toimialueeseen kuuluvat vuoden 2009 lopussa lakanneen Länsi-Suomen läänin eteläiset osat eli Satakunta ja Varsinais-Suomi. Viraston toimialue on siten lähes sama kuin entisellä Turun ja Porin läänillä. Työsuojelun vastuualue toimii lisäksi myös Ahvenanmaalla. Toimipaikkana on Turku ja henkilöstöä yhteensä noin 170. Uusi virasto muodostuu osasta lääninhallituksen osastoista sekä Porin ja Turun työsuojelupiireistä.


title: Lounais-Suomen aluehallintovirasto

text: Valtioneuvosto nimitti 22. joulukuuta 2009 Lounais-Suomen aluehallintoviraston (AVI) ylijohtajaksi Länsi-Suomen läänin maaherra Rauno Saaren. Saari jäi virasta eläkkeelle heinäkuussa 2012, jonka jälkeen uutena ylijohtajana aloitti Kari Häkämies. Häkämies siirtyi vuonna 2015 Varsinais-Suomen liiton maakuntajohtajaksi ja hänen seuraajakseen valittiin Mikael Luukanen.


title: Lounais-Suomen aluehallintovirasto

text: Lounais-Suomen aluehallintovirastoon kuuluu neljä vastuualuetta: työsujelu; peruspalvelut, oikeusturva ja luvat; pelastustoimi ja varautuminen; opetus- ja kulttuuritoimi


title: Lounais-Suomen aluehallintovirasto

text: Työsuojelun vastuualueella työskentelee noin 70 henkilöä, ja sitä johtaa Riitta Sulameri. Työsuojelun vastuualue toimii lisäksi myös Ahvenanmaalla.Peruspalvelut, oikeusturva ja luvat -vastuualueella työskentelee noin 60 henkilöä, ja sitä johtaa Pirkko Pakkala.


title: Lounais-Suomen aluehallintovirasto

text: Lounais-Suomen aluehallintovirasto hoitaa 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi koko maan alueella alueen pelastustoimen valtionavustuksesta annetussa laissa (1122/2003) aluehallintovirastolle säädetyt valtionavustusten tekniseen käsittelyyn, maksatukseen ja valvontaan liittyvät tehtävät. Lounais-Suomen aluehallintovirasto hoitaa talous- ja velkaneuvonnasta annetussa laissa (713/2000) tarkoitetut aluehallintovirastoille säädetyt tehtävät 1 §:ssä tarkoitetun toimialueen lisäksi Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston toimialueella.


title: Lounais-Suomen aluehallintovirasto

text: Lounais-Suomen aluehallintovirasto huolehtii lisäksi:


title: Virginie Razzano

text: Virginie Razzano (s. 12. toukokuuta 1983 Dijon) on ranskalainen tennispelaaja. Razzano on voittanut urallaan kaksi WTA-turnausta kaksinpelissä, molemmat vuonna 2007. Voitot tulivat Kantonissa ja Tokiossa. Razzanon paras rankingsijoitus on 16, jonka hän saavutti 14. syyskuuta 2009. Nelinpelissä Razzano on voittanut yhden WTA-turnauksen.


title: Itä-Suomen aluehallintovirasto

text: Itä-Suomen aluehallintovirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluvat Etelä-Savo, Pohjois-Karjala ja Pohjois-Savo. Päätoimipaikkana on Mikkeli sekä muut toimipaikat Kuopiossa ja Joensuussa.


title: Itä-Suomen aluehallintovirasto

text: Entisen läänijaon mukaan alue koostuu entisen Mikkelin läänin (pois lukien Heinolan seutu), entisen Kuopion läänin ja entisen Pohjois-Karjalan läänin alueista.


title: Itä-Suomen aluehallintovirasto

text: Itä-Suomen aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa korvaten vanhan Itä-Suomen läänin.


title: Itä-Suomen aluehallintovirasto

text: Itä-Suomen aluehallintoviraston toimialue on jaettu 52 kuntaan, joista kaupunkeja on 15. Suurimmat kunnat asukasluvun perusteella olivat ():


title: Itä-Suomen aluehallintovirasto

text: Itä-Suomen aluehallintoviraston alueeseen kuuluvat seuraavat maakunnat:


title: Itä-Suomen aluehallintovirasto

text: Itä-Suomen alueella toimii Itä-Suomen yliopisto, joka syntyi vuoden 2010 alussa, kun Joensuun ja Kuopion yliopistot yhdistyivät. Yliopistossa on noin 15 000 opiskelijaa. Kampukset yliopistolla ovat Joensuussa, Kuopiossa ja Savonlinnassa. Savonlinnan kampuksen tulevaisuus on tätä nykyä epävarma..


Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluvat Länsi-Suomen Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa ja Merenkurkun (itä)rannikon Pohjanmaan maakunta sekä Sisä-Suomen Keski-Suomi ja Pirkanmaa.


Viraston päätoimipaikkana on Vaasa ja sillä on toimipaikat Tampereella ja Jyväskylässä. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa.


title: Pohjois-Suomen aluehallintovirasto

text: Pohjois-Suomen aluehallintovirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluu nimestään poiketen vain Pohjois-Suomen eteläosa eli Kainuu ja Pohjois-Pohjanmaa. Päätoimipaikka ja myös ainoa toimipaikka on Oulun Linnankadulla ja Albertinkadulla.


title: Pohjois-Suomen aluehallintovirasto

text: Pohjois-Suomen aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa korvaten Oulun läänin.


title: Lapin aluehallintovirasto

text: Lapin aluehallintovirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Sen toimialueeseen kuuluu Lappi. Sen ainoa toimipaikka on Rovaniemi.


title: Lapin aluehallintovirasto

text: Lapin aluehallintovirasto (AVI) aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa korvaten Lapin lääninhallituksen.


title: Ahvenanmaan valtionvirasto

text: Ahvenanmaan valtionvirasto () on yksi Suomen seitsemästä aluehallintovirastosta. Virasto hoitaa sellaisia hallintotehtäviä, jotka Ahvenanmaan itsehallintolain mukaan kuuluvat valtion toimivaltaan. Sen toimialueeseen kuuluu Ahvenanmaa. Päätoimipaikka (ja myös ainoa toimipaikka) on Maarianhamina. Muista aluehallintovirastoista poiketen Ahvenanmaan valtionviraston päällikön virkanimikkeenä on maaherra, kuten entisessä läänilaitoksessa.


title: Ahvenanmaan valtionvirasto

text: Ahvenanmaan valtionvirasto aloitti toimintansa vuonna 2010.


title: Wolfenstein (pelisarja)

text: Wolfenstein on Muse Softwaren aloittama pelisarja, jonka ensimmäinen peli "Castle Wolfenstein" julkaistiin vuonna 1981. Id Softwaren kehittämä pelisarjan kolmas peli Wolfenstein 3D oli osana ensimmäisen persoonan ammuntapelien syntymisessä. Nykyisin pelisarjan pelien kehittäjä on MachineGames, jonka käsialaa ovat pelisarjan uusimmat julkaisut: vuonna 2014 julkaistu ja sen vuonna 2015 julkaistu itsenäinen lisäosa .


title: Wolfenstein (pelisarja)

text: Kaikissa peleissä taistellaan natsi-Saksaa vastaan toisen maailmansodan aikana, tosin vaihtoehtoisessa aikajanassa. "Wolfenstein: The New Order" sijoittuu samaan vaihtoehtoiseen historiaan vuoteen 1960, jossa natsit voittivat toisen maailmansodan.


title: Kalle Paananen

text: Kaarlo ”Kalle” Paananen (6. maaliskuuta 1910 – 1998) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Kalle Paananen

text: Paananen sai pronssia Viipurin EM-kilpailuissa 1933. Helsingin MM-kilpailuissa 1934 hän joutui keskeyttämään. Seuraavana talvena hän ei selviytynyt Helsingin EM-kilpailuissa mukaan päätösmatkalle 10 000 metrille.


title: Maite Carranza

text: Maite Carranza (s. 1958 Barcelona) on espanjalainen antropologi ja kirjailija. Hän on työskennellyt myös opettajana.


title: Maite Carranza

text: Carranza on ollut kirjailija ja käsikirjoittaja vuodesta 1992 lähtien. Hän on kirjoittanut yli neljäkymmentä lasten- ja nuortenkirjaa, joita on käännetty usealle eri kielelle ja jotka ovat saaneet useita palkintoja, muun muassa EDEBA-lastenkirjallisuuspalkinnon sekä kriitikoiden Serra d’Or -palkinnon. Carranza on kirjoittanut myös TV- ja elokuvakäsikirjoituksia. Hänet tunnetaan Suomessa Noitien taistelu -trilogiastaan ("La guerra de las bruja"), johon kuuluvat kirjat "Susiemon klaani", "Jään valtakunta" ja "Odin kirous". Carranza asuu Barcelonassa ja hänellä on kolme lasta.


title: David Lund

text: David Lund (13. maaliskuuta 1657 Halikko – 12. lokakuuta 1729 Växjö) oli Viipurin piispa 1705 alkaen.


title: David Lund

text: Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Turussa 1673 ja Uppsalan yliopistossa 1678 sekä Wittenbergin yliopistossa 1682 Lund opiskeli Jenassa sekä Hollannissa 1683–1685. Suomeen palattuaan hän toimi Turun akatemian runousopin professorina 1688, kreikan ja heprean kielten professorina 1691 ja teologian professorina 1697. Papiksi Lund vihittiin 1691.


title: David Lund

text: Runousopin professorinvirkaan astuessaan Lund piti 1691 johdantopuheen, joka ilmestyi myös painettuna. "Literarum humaniorum seriis cultoribus et admiratoribus sinceris" (Humanistisen kirjallisuuden vakaville ystäville ja aidoille ihailijoille) esitti, ettei ihminen ole luonnostaan täydellinen, mutta runouden ansiosta ihmissuku tuli tietoiseksi omasta tilastaan ja alkoi inhota eläinten kaltaista harhailua, liittyi yhteen ja perusti kaupunkeja. Lisäksi hän jatkoi, että "runoilijat ovat olleet ensimmäisiä, varhaisimpia ja parhaimpia kaikkien hyveiden, kaikkien taitojen ja tieteiden ja kaiken oppineisuuden opettajia."


title: David Lund

text: Toimittuaan mm. Paimion ja Turun ruotsalaisen seurakunnan kirkkoherrana Lund nimitettiin Viipurin piispaksi 1705.


title: David Lund

text: Lund kuului niihin jumaluusoppineisiin, jotka ottivat tehtäväkseen kehittää puhdasoppista luterilaisuutta siihen suuntaan, että kristilliset sisällys- ja siveellisyysvaatimukset tulisivat entistä paremmin toteutetuiksi.. Näitä tavoitteitaan saavuttaakseen Lund kiersi ahkerasti hiippakuntaansa ja julkaisi useita paimenkirjeitä.


title: David Lund

text: Lundin uran Viipurissa katkaisi venäläisten hyökkäys Suomeen. Ruotsiin paennut piispa nimitettiin 1712 Växjön piispaksi.


title: David Lund

text: Lundin vanhemmat olivat Perniön Latokartanon vuokraaja, rykmentinkirjuri Johan Jakobsson Lund († 1702) ja Margareta Davidsdotter Gyllenbögel. David Lundin lapset aateloitiin 1719 nimellä Ehrenlund.


title: Juhani Kurikka

text: Juhani (Johannes) Kurikka (23. lokakuuta 1870 Tuutari, Inkeri – 7. toukokuuta 1930 Helsinki) oli inkeriläissyntyinen suomalainen agronomi, nuorsuomalaisen puolueen kansanedustaja ja näytelmäkirjailija.


title: Juhani Kurikka

text: Kurikan vanhemmat olivat tilanomistaja Aatami Tuomaanpoika Kurikka ja Anna Juhanintytär Pöyhönen. Kurikka pääsi ylioppilaaksi 1892 ja valmistui agronomiksi 1897 Mustialan maanviljelysopistosta. Hän toimi sitten opettajana Simananniemen, Soanlahden ja Pääskylahden maanviljelyskouluissa sekä Limingan ja Viipurin läänin Uudenkirkon kansanopistoissa vuosina 1897–1904. Kurikka oli Itä-Karjalan maanviljelysseuran sihteerinä ja konsulenttina Sortavalassa 1904–1920 ja hän viljeli myös omaa maatilaansa Sortavalan maalaiskunnassa 10 vuoden ajan. Viimeksi Kurikka oli asutushallituksen virkamiehenä 1920–1927. Viimeiset elinvuotensa hän oli sairauden invalidisoima.


title: Juhani Kurikka

text: Kurikka oli nuorsuomalaisten kansanedustajana 1908–1909 ja 1911–1914 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli myös Sortavalan kaupunginvaltuuston jäsenenä ja Maataloustuottajain Viipurin läänin piiriliiton puheenjohtajana. Kurikka kuului myös MTK:n valtuuskuntaan. Kurikka oli lisäksi mukana raittiusliikkeessä ja hän toimi useita vuosia "Inkeri"-lehden vastaavana toimittajana.


title: Juhani Kurikka

text: Juhani Kurikka oli naimisissa kolme kertaa: 1901–1920 Laura Lydia Uotilan (k. 1920) kanssa, 1922–1925 Alma Helena Koskisen (avioero 1925) kanssa ja vuodesta 1925 apteekkari Hanna (Johanna) Lappalaisen kanssa.


title: Chelo

text:
José Óscar Mejías Hernández eli Chelo on puertoricolainen hip hop ja pop-laulaja, joka asuu Miami Beachillä, Floridassa. Chelon debyyttialbumi "360°" julkaistiin vuonna 2006.
Chelo MySpacessa


title: Uyoku dantai

text: Uyoku dantai (, suom. "oikeistoryhmät") ovat japanilaisia kansallismielisiä ja oikeistopopulistisia ryhmiä.


title: Uyoku dantai

text: Vuonna 1996 viranomaiset arvioivat, että näitä ryhmiä on Japanissa yli 1000. Jäseniä niissä on noin 100 000.


title: Uyoku dantai

text: Suurimpia Uyoku dantai -ryhmiä ovat muun muassa:


title: Ch!pz

text: Ch!pz oli vuonna 2003 perustettu popmusiikkia soittanut alankomaalainen yhtye. Yhtyeen singleistä neljä on noussut Alankomaiden singlelistan ykkösiksi. Yhtyeen debyyttialbumi "The Adventures of Ch!pz" menestyi hyvin Keski-Euroopassa sijoittuen top 10:een Alankomaissa, Saksassa ja Itävallassa. Saksassa yhtyeen ensimmäinen single, "Ch!pz in Black", myi kultaa.


title: Ch!pz

text: Ch!pz ilmoitti lopettamisestaan tammikuussa 2011. Yhtyeen albumeita myytiin yli kolme miljoonaa kappaletta.


title: Theatre of Death

text: Theatre of Death on Alice Cooperin vuonna 2009 "Along Came a Spider" -levyn myötä käynnistynyt maailmankiertue. Kiertue on enemmänkin suuri rock-show, kuin konsertti. Showssa esiintyy yhtyeen jäsenien lisäksi myös monia muita näyttelijöitä, esimerkiksi Alice Cooperin tytär näyttelee showssa Cooperin päävihollista tohtoria. Show on saavuttanut suurta menestystä maailmalla, ja se on saanut kriitikoilta hyvät arvostelut. Shown piti saapua Suomeen Tampereelle 11. joulukuuta 2009, mutta esitys peruutettiin, joten Cooper esiintyi Espoossa 11. joulukuuta ja Oulussa 12. joulukuuta.


title: Kannala

text: Kannala on muinaisjäännöskohde samannimisellä maatilalla Ylitornion Kainuunkylässä (). Maatilan pihapiirissä on Oulun yliopiston Historian laitoksen vuonna 1975 tehtyjen tutkimusten perusteella löydetty jälkiä rautakauden lopulle ja keskiajalle ajoittuvasta asutuksesta. Pihapiiristä on löydetty muun muassa kellarikuoppia ja rakennusjäänteitä.


title: Sunnuntaikirjain

text: Sunnuntaikirjain on kuhunkin vuoteen liittyvä kirjain A, B, C, D, E, F tai G tai karkausvuosina kahden kirjaimen yhdistelmä, joka osoittaa, mitkä päivät kyseisenä vuonna sattuvat sunnuntaiksi.


title: Sunnuntaikirjain

text: Sunnuntaikirjainta käytettäessä vuoden jokaiseen päivään liitetään jokin kirjaimista A–G siten, että sama kirjain toistuu joka seitsemäs päivä. Esimerkiksi tammikuun 1. päivää vastaa kirjain A, tammikuun 2. päivää B ja niin edelleen, kunnes tammikuun 8. päivää vastaava kirjain on jälleen A. Tästä poiketen liittyy kuitenkin karkausvuosina helmi-maaliskuun vaihteessa kahteen peräkkäiseen päivään sama kirjain, samoin vuoden vaihtuessa sekä päättyvän vuoden viimeiseen että uuden vuoden ensimmäiseen päivään liittyy kirjain A. Näitä kirjaimia on käytetty viikonpäivien lyhenteiden sijasta yleisesti vanhoissa kalentereissa ja myös esimerkiksi riimusauvoissa.


title: Sunnuntaikirjain

text:
Karkausvuosia lukuun ottamatta samana vuonna kaikki päivät, johon liittyy sama kirjain, sattuvat samaksi viikonpäiväksi, mutta eri vuosina samat kirjaimet vastaavat eri viikonpäivää. Sunnuntaikirjain on se kirjain, jota vastaavat päivät ovat sunnuntaina. Esimerkiksi vuoden 2010 sunnuntaikirjain on tammikuun 3. päivää vastaava C, koska vuoden 2010 ensimmäinen sunnuntai on 3. tammikuuta. Karkausvuosien sunnuntaikirjainta vastaa kahden kirjaimen yhdistelmä, joista ensimmäinen koskee tammi- ja helmikuuta, jälkimmäinen vuoden muita kuukausia.
Sunnuntaikirjain on näin ollen:Seuraava taulukko osoittaa vuosien 1600-2399 sunnuntaikirjaimet gregoriaanisen ajanlaskun mukaan. Koska karkausvuodet toistuvat samassa järjestyksessä 400 vuoden välein ja 400 vuoteen sisältyy seitsemällä jaollinen määrä (400 ·365 + 72 = 146 172) vuorokausia, myös sunnuntaikirjaimet toistuvat 400 vuoden välein samoina, minkä vuoksi taulukkoa voidaan käyttää mainitun aikavälin ulkopuolellakin oleville vuosille.


title: Sunnuntaikirjain

text: Vuoden kutakin päivää vastaavat kirjaimet ovat seuraavat:


title: T. J. Korpela

text: Toivo Jalmari Korpela (9. lokakuuta 1888 Jalasjärvi – 15. helmikuuta 1960 Vaasa) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Sosiaalisen median optimointi

text: Sosiaalisen median optimointi () tarkoittaa verkkosivujen optimointia sosiaalisen median avulla, eli tapoja, joilla voidaan houkutella kävijöitä verkkosivustolle sosiaalisen median kautta. Näin määriteltynä SMO on vain osa koko sosiaalisen median hyödyntämistä markkinoinnissa, millä tarkoitetaan tuotteiden ja palveluiden markkinointia yleisesti sosiaalisen median palveluissa. Näin SMO on verkkosivujen optimoinniksi nimitetyn kävijöiden sivustolle houkuttelun yksi muoto. Toinen muoto on hakukoneoptimointi (SEO = Search Engine Optimization).


title: Sosiaalisen median optimointi

text: Sosiaalisen median optimoinnin tapoja ovat:Sosiaalisen median avulla optimointi liittyy käsitteeseen Hakusanamainonta, mutta eroaa siitä kuitenkin selvästi. Ensisijaisesti SMO:n tarkoitus on kerätä kävijöitä verkkosivuille muista lähteistä kuin hakukoneista, vaikka onnistuneen SMO-työn tuloksena saadaan myös parempi asema hakutuloksissa.


title: Sosiaalisen median optimointi

text: Sosiaalisen median avulla optimointi on tekniikkana monelta osin liitoksissa viraalimarkkinointiin, tosin SMO:ssa sana ei niinkään leviä ystävien ja perheen välityksellä vaan internetyhteisöjen avulla. Keinoina voi olla esim. jaetut kirjanmerkit, videoiden jakaminen tai kuvien jakaminen. Samalla tavalla blogit voivat jakaa sisältöään tarjoamalla RSS-syötteen blogiverkoston ja blogiin erikoistuneiden hakukoneiden käytettäväksi.


title: Sosiaalisen median optimointi

text: SMO:ta voidaan pitää tärkeänä osana maineenhallintaa verkossa (ORM = online reputation management) tai maineenhallintaa hakukoneissa (SERM = search engine reputation management).


title: Sosiaalisen median optimointi

text: Sosiaalisen median avulla optimointi ei rajoitu pelkästään markkinointiin ja brändin rakentamiseen. Yritykset ovat yhä enemmän kiinnostuneita läsnäolosta sosiaalisessa mediassa osana osallistamisstrategiaansa. Osallistaminen voi käsittää mm. tuotteen / palvelun kehitystyötä, rekrytointia, työntekijöiden sitouttamista, asiakaspalvelua jne.


title: Sosiaalisen median optimointi

text: Hakukone-ekspertti Danny Sullivan on sitä mieltä, että SMO-termiä käytti ensimmäisenä Rohit Bhargava.


title: Sosiaalisen median optimointi

text: Bhargavan alkuperäiset SMO-säännöt:


title: HMS Valentine (L69)

text: HMS Valentine (viirinumero L69) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan laivueenjohtaja, joka palveli kummassakin maailmansodassa.


title: HMS Valentine (L69)

text: Alus tilattiin heinäkuussa 1916 Cammell Lairdin telakalta Birkenheadistä osana vuosien 1916-1917 laivasto-ohjelman yhdeksättä tilausta nimellä "HMS Bruce". Sen köli laskettiin 7. elokuuta ja alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1917. Alus valmistui pari kuukautta myöhemmin 27. kesäkuuta, jolloin sen tilaukseen perustuneet valmistuskustannukset olivat 218 300 puntaa. Alus oli varustettu nopeaksi miinalaivaksi.


title: HMS Valentine (L69)

text:
"HMS Valentine" liitettiin palvelukseen otettaessa Suuren laivaston 13. hävittäjälaivueeseen laivueenjohtajaksi. Se palveli ensimmäisen maailmansodan lopun kotivesillä. Aluksen torpedoputket vaihdettiin 1920 kahteen kolmiputkiseen. Alus siirrettiin sodan päätyttyä Rosythin reserviin ja se oli huollettavana 1927. Aluksen ilmatorjunta-aseistusta täydennettiin sodan alla kahdella kaksiputkisella nelituumaisella ja kahdella nelipiippuisella konekiväärillä. Alukselle asennettiin myös tulenjohtojärjestelmä ilma-ammunnan tueksi.
"HMS Valentine" siirrettiin syyskuussa 1939 Devonportin telakalle muutettavaksi ilmatorjuntasaattajaksi (WAIR). Alus palasi palvelukseen huhtikuussa 1940, jolloin se määrättiin Noren osastoon saattueita suojaamaan.


title: HMS Valentine (L69)

text: Alus siirrettiin toukokuussa Doverin osastoon, jonka mukana se suojasi Hollannin rannikon evakuointeja. Saksan ilmavoimien syöksypommittajat osuivat 15. toukokuuta alukseen aiheuttaen suurta tuhoa. Se jouduttiin ajamaan rantaan uppoamisen estämiseksi (), jonka jälkeen miehistö hylkäsi aluksensa.


title: HMS Valentine (L69)

text: Alus otettiin 20. toukokuuta hinaukseen ja se siirrettiin Merseyhin. Alus makasi Liverpoolissa odottaen tutkimusta sekä telakalle siirtoa. Elokuussa todettiin aluksen olevan korjauskelvoton, jolloin korjaukset keskeytettiin. Alus sijoitettiin poistolistalle toisen maailmansodan päätyttyä. Se myytiin 1953 BISCOlle romutettavaksi.


title: Lotos-S

text: Lotos-S on Venäjän puolustusministeriön uusi elektronisen tiedustelun satelliitti. Ensimmäinen sarjan satelliitti laukaistiin Plesetskin kosmodromilta 20. marraskuuta 2009 aurinkosynkrooniselle kiertoradalle Sojuz-U-kantoraketilla. Satelliitti kantaa myös tunnusta Kosmos 2455.


title: Lotos-S

text: Lotos-S (GRAU-tunnus 14F138) on osa uutta Liana-järjestelmää. Lotos-S korvaa Tselina-2-satelliittit ja Pion-NKS korvaa Venäjän laivaston US-PM-satelliitit. Lotos-S-satelliitin runko on Jantar-tyyppinen ja sen rakentaa TsSKB Progress. Hyötykuorman on suunnitellut ja rakentaa KB Arsenal.


title: Arvo A. Pylkkänen

text: Arvo Armas Pylkkänen (18. maaliskuuta 1898 Viipuri – 15. joulukuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen kustantaja ja kirjailija.


title: Kentarō Haneda

text: Kentarō Haneda (; 12. tammikuuta 1949 – 2. kesäkuuta 2007) oli japanilainen pianisti ja säveltäjä. Hän syntyi Tokiossa, valmistui Toho Gakuenin musiikkikoulusta ja oli vierailevana professorina Tokion musiikkikorkeakoulussa. Hän tuli tunnetuksi anime- ja pelimusiikistaan, muun muassa "Wizardryn" musiikista.


title: Kentarō Haneda

text: Haneda oli vuonna 1981 ehdolla Japanin akatemian palkinnon saajaksi. Hän kuoli maksasyöpään.


title: KB Arsenal

text: Arsenalin suunnittelutoimisto eli KB Arsenal on venäläinen ase- ja avaruusteknologiayhtiö. Se suunnittelee ja valmistaa satelliitteja, laivojen tykkejä ja siviililaitteita. Yhtiö on perustettu vuonna 1771 tykkitehtaaksi. Se sijaitsee Pietarissa. Englanniksi käännettynä sen koko nimi on Arsenal Design Bureau named after Mikhail Vasilyevich Frunze Federal State Unitary Enterprise.


title: KB Arsenal

text: Sen nimi oli vuodesta 1960 vuoteen 1980 TsBK-7, jolloin se suunnitteli mannertenvälisiä ydinohjuksia. Vuonna 1980 se muunnettiin satelliittitehtaaksi. Se on kehittänyt yli 80 Kosmos-nimeä kantavaa satelliittia mukaan lukien Neuvostoliiton ensimmäisen ydinenergiaa käyttävä satelliitti, KOSMOS-1818.


title: Prosessinjohto

text: Prosessinjohto tarkoittaa niitä tuomioistuimen tekoja, joilla järjestetään oikeudenkäynnin suoritusta ja etenemistä, mutta ei tutkita ja ratkaista varsinaista riitakysymystä. Tuomioistuimen toiminta jakautuu siis prosessinjohtoon sekä asian tutkimiseen ja ratkaisemiseen. Prosessinjohto tapahtuu oikeusjutun käsittelyn aikana. Käsite jaetaan muodolliseen prosessinjohtoon ja aineelliseen eli materiaaliseen prosessinjohtoon.


title: Prosessinjohto

text: Muodolliseen prosessinjohtoon kuuluvat toimet, joilla järjestetään oikeudenkäyntimenettelyn ulkoinen kulku. Oikeudenkäymiskaari (4/1734, 6:2a) määrää, että asian käsittelyn on tapahduttava selvästi ja järjestyksessä, eikä asiaan saa sekoittaa siihen kuulumattomia seikkoja. Muodolliseen prosessinjohtoon kuuluvat seuraavat oikeuden tai sen puheenjohtajan suorittamat toimet:


title: Prosessinjohto

text: Aineellinen prosessinjohto tarkoittaa tuomioistuimen toimia jutun selvittämiseksi. Sen kohteena on oikeudenkäyntiaineisto eli asianosaisten vaatimukset, vaatimusten perusteet, todistusaineisto ja normimateriaali. Vaikka asianosaisten tehtävänä on oikeudenkäyntiaineiston esittäminen, eivät he aina tee sitä riittävän perusteellisesti. Tällöin tuomioistuimen tehtäväksi jää selventävän tiedon pyytäminen. Aineellisella prosessinjohdolla voidaan myös nopeuttaa ja tehostaa oikeudenkäyntiä. Sen perussäännös on oikeudenkäymiskaaren 6:2a.2, jonka mukaan tuomioistuimen on käsiteltävä juttu perusteellisesti, mutta myös siten, ettei siihen sekoiteta juttuun kuulumattomia seikkoja.


title: Prosessinjohto

text: Aineellinen prosessinjohto voidaan jaotella osiin sen kulloisenkin tavoitteen perusteella.


title: Prosessinjohto

text: Käytännössä tuomioistuimelta edellytetään aktiivista prosessinjohtoa isyysjutuissa ja lapsen huoltoon liittyvissä asioissa. Rikosjutuissa tuomioistuimen tulee suosia puolustusta eli katsoa, että kaikki syytettyä puolustava aineisto tulee esitetyksi. Virallisen syyttäjän tehtävänä on esittää syytettä tukeva aineisto. Tuomioistuimen aktiivisuutta tarvitaan usein myös kuluttaja-asioissa ja työoikeudellisissa jutuissa sekä vahingonkorvausten kohtuullistamisessa. Aktiivinen prosessinjohto tulee suorittaa kuitenkin siten, ettei synny käsitystä tuomioistuimen puolueellisuudesta.


title: Joni Karjalainen

text: Joni Karjalainen (s. 13. huhtikuuta 1991 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän on edustanut SM-liigajoukkuetta Tapparaa 36 sarjaottelussa. Karjalaisen vahvuudet ovat nopeudessa, hyökkäyspelissä ja laukauksessa.


title: Joni Karjalainen

text: Karjalainen on HJK:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina HIFK:hon, jonka C-nuorissa hän pelasi kaudella 2005–2006. Kaudella 2006–2007 Karjalainen nousi HIFK:n B-nuoriin, joissa hän oli tehoilla 13+27=40 joukkueen toiseksi paras pistemies. Pduotuspeleissä hän edusti C-nuoria, joissa hän voitti Suomen-mestaruuden. Kauden 2007–2008 Karjalainen pelasi suurimmaksi osaksi A-nuorissa. Kaudella 2008–2009 hän oli tehoilla 14+24=38 HIFK:n A-nuorten paras pistemies. Pudotuspeleissä Karjalainen edusti B-nuoria, joissa hän voitti SM-hopeaa.


title: Joni Karjalainen

text: Kesäkuussa 2009 Karjalainen siirtyi Tapparaan kolmivuotisella liigasopimuksella. Hän ei kuitenkaan noussut kaudella 2009–2010 Tapparan edustusjoukkueeseen, vaan oli A-nuorten paras pistemies tehoilla 10+21=31. Marraskuussa Karjalainen sai kokemusta miesten peleistä, kun hän teki jouluun asti ulottuvan sopimuksen Mestiksen Hokin kanssa. Hän pelasi seurassa kuusi ottelua, joissa syntyi kolme maalia.


title: Joni Karjalainen

text: Kaudella 2010–2011 Karjalainen nousi Tapparan SM-liigarinkiin. Hänet lainattiin kuitenkin kauden alussa Mestiksen LeKiin, jossa hän teki 13 ottelussa tehot 3+8=11. Hän pelasi myös yhdeksän Mestis-ottelua verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän debytoi SM-liigassa 4. marraskuuta 2010 vieraissa entistä seuraansa HIFK:ta vastaan ja sai ottelussa jääaikaa 13.57 minuuttia. Kolmannessa liigaottelussaan 16. marraskuuta vieraissa Kärpät hän saavutti ensimmäiset liigapisteensä, kun hän syötti aluksi Joonas Koskisen maalin ja viimeisteli itse uransa ensimmäisen SM-liigamaalin. Karjalainen pelasi debyyttikaudellaan liigassa 35 ottelua, joissa syntyivät tehot 4+2=6. A-nuorissa hän pelasi viisi ottelua.


title: Joni Karjalainen

text: Karjalainen jatkoi Tapparan ringissä kauteen 2011–2012, jolloin hän pelasi yhden ottelun. Hänet lainattiin lokakuussa 2011 loppukaudeksi Hokkiin, jossa hän pelasi kuitenkin vain seitsemän ottelua ennen sopimuksen purkamista. Hän siirtyi tämän jälkeen loppukaudeksi Kiekko-Vantaaseen.


title: Joni Karjalainen

text: Karjalainen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009 ja voitti pronssia. Hän teki kisoissa tehot 2+2=4.


title: Joni Karjalainen

text: Karjalainen on pelannut 52 poikien ja 10 nuorten maaottelua.


title: Polyyppi (lääketiede)

text: Polyyppi on limakalvolta nouseva epänormaali muodostuma, joka voi esiintyä esimerkiksi paksusuolessa, nenässä, mahalaukussa tai virtsarakossa.


title: Polyyppi (lääketiede)

text: Polyyppien aiheuttamat oireet riippuvat niiden sijainnista. Suolessa esiintyvä polyyppi on tavallisesti oireeton. Adenomatoottisen polyypin muodostuminen paksusuoleen voi kuitenkin edeltää suolisyövän kehittymistä, ja siellä havaittu polyyppi tulisi siksi poistaa. Kuitenkaan läheskään kaikista adenoomista ei tule pahanlaatuisia. Nenässä pieni polyyppi voi olla oireeton, kun taas suuri voi täysin tukkia sieraimen. Nenän polyyppien mahdollisia oireita ovat muiden muassa nenän tukkoisuus ja heikentynyt hajuaisti.


title: Polyyppi (lääketiede)

text: Joskus polyyppien taustalla on potilaalla jo oleva sairaus, kuten familiaalinen adenomatoottinen polypoosi, Peutz–Jeghersin oireyhtymä tai juveniili polypoosi.


title: Polyyppi

text: Polyyppi voi viitata seuraaviin:


title: Optimi

text: Optimi tarkoittaa parasta tai edullisinta tilaa tai määrää tai ihanneolosuhteita. Erikoistapauksia tästä ovat muun muassa:


title: Mantere (Vesilahti)

text: Mantere on kylä Vesilahden itäosassa Lempäälän vastaisella rajalla. Mantereen kylä luetaan nykyisin usein osaksi suurempaa Koskenkylän kylää. Mantereen kylä rajoittuu idässä Hulausjärveen, etelässä Manterejärveen ja kylän pohjoispuolella on Pyhäjärvi, josta kylän erottaa kapea Lempäälään kuuluva maakaistala. Naapurikylänä etelässä on Mustonen. Seututie 301 Lempäälästä Vesilahteen ja edelleen Sastamalaan kulkee aivan kylän pohjoirajan tuntumassa Lempäälän puolella. Mantereen läpi kulkee maantie 2984, joka johtaa seututie 301 Koskenkylään maantielle 2985. Kylän tärkeimmät elinkeinot ovat edelleen maa- ja karjatalous.


title: Mantere (Vesilahti)

text: Mantereen kylän kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1939 ja se lakkautettiin vuonna 1963. Tätä ennen vuosina 1921-1939 oli Mantereeseen usein luettavassa Hakkilan kylässä toiminut alakansakoulu. Varhaisin koulu Mantereessa on toiminut vuosina 1842-47.


title: Mantere (Vesilahti)

text: Mantere on yksi Vesilahden vanhimmista kylistä. Ensimmäiset kirjalliset maininnat kylästä on 1400-luvulta. Keskiajalla kylässä oli kuusi taloa. Välittömästi Mantereen kylän läheisyydessä sijaitsee Hakkilan eli Hakinmäen kylä, jonka ainoasta talosta Hakkilasta tuli ratsutila vuonna 1611 ja jolla oli Vesilahden ensimmäiset talonpoikaistorpat vuonna 1740.


title: Mantere (Vesilahti)

text: Tieyhteys Lempäälän suuntaan saatiin vuonna 1893, kun Näppilän silta Pyhäjärven ylitse valmistui. Kylän talot sijaitsivat vielä 1800-luvun alussa Mantereenjärven lähistöllä muodostaen niin sanotun rivikylän. Monet talot olivat kuitenkin 1800-luvun puoliväliin mennessä siirtyneet etäämmälle toisistaan. Vuoden 1918 sisällissodassa lähes kaikki Mantereen talot paloivat ja jälleenrakentamisen myötä kylän asutus hajaantui entisestään.


title: Rikos ja rangaistus (vuoden 1983 elokuva)

text: Rikos ja rangaistus on Aki Kaurismäen vuonna 1983 ohjaama suomalainen elokuvamodernisointi Dostojevskin klassikkoromaanista "Rikos ja rangaistus". Pääosaa näyttelee Markku Toikka. Kyseessä on Aki Kaurismäen ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva. Kaurismäki sai elokuvasta esikoisohjaus-Jussin sekä yhdessä Pauli Pentin kanssa käsikirjoitus-Jussin.


title: Mantere

text: Mantere voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Enzio Sevón

text: Enzio Arvid Rafael ”Kim” Sevón (11. elokuuta 1906 Kirkkonummi – 31. maaliskuuta 1998 Kauniainen) oli suomalainen urheilutoimittaja. Hän työskenteli Yleisradion ruotsinkielisessä ohjelmatoiminnassa ja raportoi olympiakisoista paikan päällä lähes 40 vuoden ajan. Ennen siirtymistään Yleisradion puolelle 1952 Sevón toimi "Hufvudstadsbladetin" urheilutoimituksen päällikkönä 1935–1952.


title: Enzio Sevón

text: Sevón harrasti nuorena urheilua ja kuului muun muassa Grankulla IFK:n perustajajäseniin 1925. Vuodesta 1929 hän oli Helsingin IFK:n hallituksessa ja toimitti järjestön jäsenlehteä "Helsingfors Kamrateria" (1930–1947).


title: Enzio Sevón

text: Jatkosodan aikana Sevón toimi suomalaisen kollegansa Pekka Tiilikaisen kanssa puolustusvoimien radioreportterina, jossa tehtävässä hän haavoittui. Sevón sai kahdesti 4. luokan Vapaudenristin (FrK 4) sekä vapaussodan (1918), talvisodan (1939–1940) ja jatkosodan (1941–1945) muistomitalit.


title: Enzio Sevón

text: Sevón toimi Urheilutoimittajain liiton puheenjohtajana vuosina 1946–1954. Hän antoi merkittävän panoksen kansainvälisessä urheilutoimittajien liitossa AIPS:ssa ja toimi sen hallituksessa 1952–1959. Hänet nimitettiin Urheilutoimittajien Liiton kunniapuheenjohtajaksi vuonna 1955. Sevón oli Svenska Centralidrottsförbundetin (CIF) sihteeri 1946–1951 ja Olympiakomitean valtuuskunnassa 1946–1965. Vuosina 1952–1956 hän oli Finlands Svenska Skidförbundetin puheenjohtaja.


title: Enzio Sevón

text: Ura Yleisradiossa alkoi, kun Yleisradion pääjohtaja Einar Sundström kutsui hänet yhtiöön selostamaan Helsingin olympialaisia. Jo sitä ennen hän oli tehnyt urheiluselotuksia radioon päätyönsä ohella. Vuodesta 1958 vuoteen 1965 Sevón toimi Yleisradion ruotsinkielisen selostusosaston päällikkönä. Viimeiset työvuotensa (1965–1972) hän työskenteli erikoistoimittajana. Hän kirjoitti vuosikymmeniä suomalaisesta urheilusta ruotsalaisiin "Svenska Dagbladetiin" (1935–1938) ja "Dagens Nyheteriin" (1938–1972). Hän perusti "Hufvudstadsbladetin" suojissa myös ruotsinkielisen urheiluaikakauslehden "Sportpressenin" ja työskenteli lehden toimitusjohtajana 1946–1951 ja päätoimittajana 1952–1972.


title: Enzio Sevón

text: Kielitaitoinen Sevón teki runsaasti toimitus- ja käännöstöitä. Hän kirjoitti ja toimitti lukuisia urheiluhistoriikkeja, niin ruotsinkielisten urheiluliittojen kuin paikallisten seurojenkin. Hään julkaisu vuonna 1985 omaelämäkerrallisen muistelmateoksen "Optimist och kosmopolit". Merkittävä teos "33 tähteä urheilijoina ja ihmisinä" ilmestyi vuonna 1947. Urheilun lisäksi Sevón selosti radiolle muun muassa Englannin kuningattaren kruunajaisia 1951, ja urheiluun liittyvien työskentelytaukojen aikana syntyi lukemattomia matka- ja henkilökuvauksia radiolle.


title: Enzio Sevón

text: Enzio Sevón käytti usein nimimerkkiä Kim, jolla nimellä häntä myös lähipiirissä kutsuttiin. Hän sai ansioistaan Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun kultaisen ansiomerkin.


title: Enzio Sevón

text: Sevónin isä oli salolaissyntyinen Anton Arvid Sevón, ja hänen äitinsä Ester Augusta Sevón (o.s. Hoffström) oli kotoisin Mikkelistä. Enzio Sevónin 1. puoliso vuodesta 1930 oli Ulla (o.s. Melartin), 2. puoliso Gunvor Inger Birgitta (o.s. Lillåivo). Tytär Gin ja poika Leif ovat 1. avioliitosta, tyttäret Kerstin, Cay ja Kate sekä poika Kjell 2. avioliitosta.


title: Niklas Sundström

text:
Lars Niklas Sundström (s. 6. kesäkuuta 1975 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari. Hän on keskushyökkääjä ja pelaa Elitserien-joukkue MODOssa. Sundström on pelannut kymmenen kautta NHL:ssä, joissa 750 ottelussa on syntynyt tehot 117+232=349. Jäähyminuutteja hän on kerännyt 256.
Sundström on MODOn oma kasvatti, joka debytoi Elitserienissä kaudella 1991–92 jo 16-vuotiaana. Hän voitti kaudella 1993-94 Elitserienin hopeaa. New York Rangers varasi Sundströmin ensimmäisellä kierroksella numerolla 8. Sundström siirtyi NHL:ään ja Rangersiin kaudeksi 1995–96. Hänen yhden kauden piste-ennätyksensä NHL:ssä on seuraavalta kaudelta 1996–97 hänen tehdessään 82 ottelussa tehot 24+28=52.


title: Niklas Sundström

text: Neljän Rangers kauden jälkeen Sundström kaupattiin kesäkuussa 1999 maalivahti Dan Cloutierin sekä vuoden ensimmäisen ja kolmannen kierroksen varausvuoron kanssa Tampa Bay Lightningiin. Sundström ei kuitenkin ehtinyt pelata Lightningissa, vaan hänet kaupattiin saman vuoden elokuussa vuoden 2000 kolmannen kierroksen varausvuoron kanssa San Jose Sharksiin. Vaihdossa Lightning sai Shawn Burrin, Steve Guollan, Bill Houlderin ja Andrei Zjuzinin. Kesken kauden 2002–03 tammikuussa 2003 Sundström kaupattiin Sharksista Montreal Canadiensiin vuoden kolmannen kierroksen varausvuoron kanssa vaihdossa maalivahti Jeff Hackettiin. Työsulkukaudella 2004–05 Sundström pelasi italialaisessa HC Milano Vipersissä, jossa voitti Serie A:n mestaruuden.


title: Niklas Sundström

text:
Sundström palasi nykyiseen- ja kasvattajaseuraansa MODOon kaudeksi 2006–07 ja on siitä lähtien ollut myös joukkueen varakapteeni. Keväällä 2007 hän voitti Elitserienin mestaruuden.
Sundström on pelannut kahdet olympialaiset ja MM-kilpailut sekä jääkiekon maailmancupissa vuonna 1996. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1998 ja vuonna 1999 tuli pronssia. Sundström on esiintynyt myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa kolmesti, joista on voittanut kaksi hopeaa (1993, 1994) sekä yhden pronssin (1995). Vuonna 1994 hän voitti myös kisojen piste- ja maalipörssin, valittiin parhaaksi hyökkääjäksi ja tähdistökentälliseen.


title: Niklas Sundström

text: Sundström pelasi myös vuosina 1992 ja 1993 alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Vuonna 1993 hän voitti kultaa, kisojen pistepörssin sekä valittiin tähdistökentälliseen. Vuonna 1992 hän voitti EM-hopeaa.


title: NBA:n kesäliiga

text: NBA:n kesäliiga on kesäisin pelattava kesäliiga NBA-joukkueiden kesken. Kesäliigassa joukkueet peluuttavat NBA:han varattuja pelaajia tai sarjassa jo muutaman vuoden pelanneita pelaajia. Sarja on järjestetty aina Las Vegasissa.


title: NBA:n kesäliiga

text: Kesäliigaan alettiin pelata vuonna 2004 nimellä Las Vegas Summer League. Tällöin mukana olivat Boston Celtics, Cleveland Cavaliers, Denver Nuggets, Orlando Magic, Phoenix Suns ja Washington Wizards. Joukkueet pelasivat ensimmäisellä kaudella kolmetoista peliä Nevadan yliopistolla Las Vegasissa. Vuosien mittaan lisää joukkueita liittyi kesäliigaan ja vuonna 2007 turnaksen nimeen liitettiin sana NBA.


title: NBA:n kesäliiga

text: Kesäliigan säännöt eroavat jonkun verran NBA:n säännöistä. Suurimmat eroavaisuudet ovat muun muassa peliajassa sekä virheiden määrässä. Peliaikana on neljä kymmenen minuutin erää, jonka jälkeen voi olla kahden minuutin jatkoaika. Jokainen pelaaja saa ottaa maksimissaan kymmenen virhettä, jonka jälkeen joutuu ulos kentältä.


title: Circuit de la Sarthe

text: Circuit de la Sarthe (virallisesti Circuit des 24 Heures du Mans) on moottorirata Le Mansin, Mulsannen ja Arnagen kunnissa Sarthen departementissa Pays de la Loiren hallintoalueella Ranskassa.


title: Circuit de la Sarthe

text: Circuit de la Sarthe tunnetaan parhaiten siellä vuosittain järjestettävästä Le Mansin 24 tunnin ajosta. Rata koostuu pääosin yleisistä teistä, jotka ovat normaalikäytössä ympäri vuoden. Rata on nykyisin 13,629 kilometriä pitkä, ollen näin yksi maailman pisimpiä käytössä olevia moottoriratoja. Radan pisin suora (Mulsane Straight) oli noin 6 kilometrin mittainen, kunnes siihen lisättiin kaksi šikaania vuoden 1990 kilpailuun. Suoralla saavutettiin 400 km/h nopeus vuonna 1988.


title: Circuit de la Sarthe

text: Radalla sattui vuonna 1955 maailman suurin moottoriurheiluonnettomuus, kun auto lensi katsomoon tappaen 82 katsojaa.


title: Circuit de la Sarthe

text: Circuit de la Sarthen sisällä on toinen, lyhyempi moottorirata, Ettore Bugattin mukaan nimetty 4,3 kilometriä pitkä Bugatti Circuit. Radalla on ajettu Formula 1 -luokan kilpailu kaudella . Radalla ajetaan nykyisin vuosittain Ranskan MotoGP -kilpailu.