text: Suurin osa konserteista järjestetään Beigangissa, mutta konsertteja järjestetään myös Douliun ja Sinyingin kaupungeissa. Klassisen musiikin lisäksi festivaalilla kuullaan kevyttä musiikkia paitsi paikallisessa ravintolassa myös ulkoilmakonsertissa. Festivaalin järjestäjien tavoitteena on kehittää ja edesauttaa kansainvälistä yhteistyötä eri maista kotoisin olevien muusikoiden välillä. Lisäksi festivaalilla pyritään edistämään ja tukemaan lasten musiikkiopintoja – festivaalilla vierailevat muusikot antavat opetusta paikallisille musiikista kiinnostuneille lapsille. Konsertit ja opetus ovat festivaalivieraille maksuttomia; järjestäjäorganisaation tavoitteena on tarjota musiikkia kaikille siitä kiinnostuneille. Beigangin filharmonisen yhdistyksen tavoitteena ei ole taloudellinen tuotto, vaan organisaatio on miellettävissä hyväntekeväisyyttä tekeväksi järjestöksi.


title: Beigangin kansainvälinen musiikkifestivaali

text: Beigangin kansainvälistä musiikkifestivaalia tukevat Beigangin kaupunkikunta, Yunlinin piirikunta sekä Taipein kulttuurihallinto. Lisäksi soitinvalmistajat, kuten Jupiter Instruments ja Kawai, sekä Chaotian-temppeli ja useat paikalliset yritykset osallistuvat festivaalin rahoitukseen. Vuoden 2009 festivaali on saanut rahoitusta Sibelius-Akatemialta.


text: Beigangin kansainvälinen musiikkifestivaali on ollut laajasti esillä mediassa lehdistöstä ("Epoch Times", "New Taiwan", paikalliset julkaisut) aina televisioon. Lisäksi Saksassa ilmestyvä "Lippische Landes-Zeitung" julkaisi festivaalia käsittelevän artikkelin vuonna 2007.


text: Vuodesta 2006 lähtien seuraavat muusikot ovat saaneet kutsun esiintymään festivaalilla:Festivaalin pääjärjestäjä on Beigangin filharmoninen yhdistys, jonka jäsenet työskentelevät palkkioitta ja vapaaehtoisvoimin.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Tampereen monitoimiareena (entinen Tampereen Keskusareena) on Tampereelle tuleva monitoimihalli, jota rakennetaan Sorin sillasta etelään rautatien päälle, Tampereen keskustassa rautatie- ja linja-autoasemien läheisyyteen. Sillan ja areenan väliin tulee kansi, joka muodostaa torimaisen aukion ja pääsisäänkäynnin areenaan.


title: Tampereen monitoimiareena

text: NCC-yhtiö palkkasi keväällä 2010 maailmankuulun Daniel Libeskindin hankkeen suunnittelukonsultiksi. Keskusareena Oy ilmoittaa monitoimiareenan vuosittaiseksi kävijäarvioksi lähes 700 000 ihmistä. Hankkeen päämiehenä on toiminut Rikard Bjurström. Hän on myös Tampereen Keskusareena Oy:n puheenjohtaja.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Tampereen kaupunki olisi avustamassa hallihanketta sijoittamalla junaradan peittävään kanteen ainakin 22,7 miljoonaa euroa ja kunnallistekniikkaan noin 9 miljoonaa euroa. Näiden lisäksi kunta ei peri rakennuttajalta hankkeen kaavoitusmaksuja, lunastaa tai vuokraa kannen päälle syntyvän monitoimiareenan tontin ja avustaa vielä 30 vuoden ajan Keskusareenan kiinteistöyhtiötä tonttivuokran ja kiinteistöveron verran. Lisäksi Tampereen kaupunki ostaisi vielä monitoimiareenasta erikseen sovittavia palveluita joka vuosi 500 000 eurolla 15 vuoden ajan.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Bjurström on vakuuttanut hallihankkeen talouden olevan hyvä, mutta huolimatta puheista yksityisestä rahoituksesta hankkeelle on kaavailtu Tampereen kaupungin tuen lisäksi vielä muun muassa valtionavustusta. Opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan Bjurströmin kaavailema valtionavustus on mahdoton ilman erityisrahoitusta tai -päätöstä. Myös opetus- ja kulttuuriministeriön liikuntayksikön rakennustarkastaja Mauri Peltovuoren mukaan tällaisille hankkeille on varattu vain 15 prosentin kehysmäärärahoista.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Arviot hankkeen kokonaiskustannuksista ovat nousseet alkuperäisestä 45 miljoonasta eurosta ensin 70 miljoonaan euroon ja sitten 95,2 miljoonaan euroon. Tämän hetkinen kannen ja areenan kustannusarvio on 124 miljoonaa euroa. Tornitalojen myötä hinta nousee noin 400 miljoonaan euroon.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Tampereen kaupunginvaltuuston päätöksestä osallistua Tampereen Kansi ja Keskusareenahankkeeseen syyskuussa 2010 valitettiin hallinto-oikeuteen. Valitukset hylättiin maaliskuussa 2012. Korkein hallinto-oikeus hylkäsi 12.9.2012 kaikki hankkeeseen kohdistuneet valitukset. KHO käsitteli asian Tampereen kaupungin pyynnöstä kiireellisenä.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Tampereen kaupunki ilmoitti maaliskuussa 2014, ettei se jatka hankkeen toteuttamista Bjurströmin Tampereen Keskusareena Oy:n kanssa, vaan hakee uusia kumppaneita hankkeeseen. NCC-yhtiö ilmoitti kuitenkin vetäytyvänsä Tampereen keskusareenahankkeesta joulukuussa 2014 pitämässään tiedotustilaisuudessa.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Helmikuussa 2016 Tampereen kaupunki valitsi SRV:n hankkeen toteuttajaksi. Monitoimiareenan päälle aiotaan rakentaa myös hotelli. Rakennustyöt on määrä aloittaa keväällä 2017.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Areena on osa laajempaa kokonaisuutta, johon voi kuulua toimistotiloja, hotelleja ja ravintolatiloja. Nämä mahdollistavat kaupallisen käytön, kun hallissa ei ole muita tapahtumia.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Tampereen jääkiekkojoukkueille Ilvekselle ja Tapparalle tulee areenasta uusi kotihalli vanhan Hakametsän jäähallin tilalle. Alustavien suunnitelmien mukaan Areenaan mahtuisi noin 13 500 katsojaa ja aitioita siellä olisi 50 kappaletta. Seuroille tullaan tarjoamaan konttori- ja fanituotemyyntitiloja.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Areenan yhteyteen suunnitellaan myös kaupallisia tiloja, kuten urheiluvälinekauppoja ja ravintoloita. Hallin jää on yleisessä käytössä ja jääaikaa on tarjolla myös kouluille ja urheiluseuroille niin Areenasta kuin harjoitushallistakin.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Areenassa voidaan järjestää myös konsertteja ja muita tapahtumia.


title: Tampereen monitoimiareena

text: Alueelle rakennetaan erillinen pysäköintitalo, jonka päälle tulee harjoitushalli. Koska paikkoja pysäköintitalossa on rajallisesti, pyritään paikalle tulemaan pääasiallisesti julkisilla kulkuneuvoilla. Myös lähiympäristössä on käytössä monia pysäköintilaitoksia.


title: Megascolides australis

text: Megascolides australis on Australiassa elävä jättiläismäinen mato, joka kuuluu kastematojen kanssa samaan lahkoon "Haplotaxida". Se kasvaa usein metrin mittaiseksi, suurimmillaan kolmemetriseksi.


title: Hiromichi Tanaka

text: Hiromichi Tanaka () (s. 7. tammikuuta 1962) on japanilainen videopelikehittäjä, joka on toiminut ohjaajana, tuottajana ja suunnittelijana. Hän työskentelee aiemmin Squarena tunnetulla Square Enixillä.


title: Hiromichi Tanaka

text: Squarella Tanaka aloitti työskentelyn PC-pelien parissa ja siirtyi seuraavaksi suunnittelemaan ensimmäiset kolme "Final Fantasy" -peliä Famicomille. Super Famicomille julkaistuja "Seiken densetsu" -pelejä kehittäessään hän suunnitteli pelisarjassa vaikuttaneen toiminnallisen taistelujärjestelmän. Tanaka oli myös johtavassa roolissa PlayStation 2:n ensimmäisen massiivimoninpelin, " Final Fantasy XI:n", tuotannossa.


title: UGK 4 Life

text: UGK 4 Life (vaihtoehtoisesti 4 Life) on vuonna 2009 julkaistu hip hop-yhtye UGK:n viimeiseksi jäänyt albumi. Albumi jäi suositun yhtyeen viimeiseksi duon toisen puoliskon, Pimp C:n kuoltua äkillisesti joulukuussa 2007. Levyllä on vierailemassa useita kuuluisia artisteja, kuten Akon, Snoop Dogg, Too Short, E-40 ja 8Ball & MJG.


title: Abdi Wali Muse

text: Abdi Wali Muse on somalialainen mies, jonka Yhdysvaltain laivasto otti kiinni ja pidätti epäiltynä merirosvouksesta Somalian rannikolla huhtikuussa 2009. Hän oli vanhempiensa mukaan tekohetkellä 16-vuotias, mutta silti Yhdysvallat syytti häntä täysi-ikäisenä rikoksesta epäiltynä.


title: Abdi Wali Muse

text: Ainoana eloonjääneenä Yhdysvaltain lipun alla ollutta alusta vastaan suoritetusta hyökkäyksestä Abdi Wali Musea uhkasi jopa elinkautinen vankeusrangaistus.


title: Abdi Wali Muse

text: Toukokuussa 2010 Wali Muse myönsi oikeudessa syytteet. Tunnustuksen ansiosta syyttäjä poisti kuudesta syytteestä neljä syytettä, jonka vuoksi Wali Muse vältti elinkautisen vankeuden. Syyttäjä vaati tälle vähintään 27 vuoden ja enintään 33 vuoden 9 kuukauden vankeusrangaistusta.


title: Abdi Wali Muse

text: Tuomio piti antaa lokakuussa 2010, mutta sitä lykättiin. 16. helmikuuta 2011 oikeus langetti Wali Muselle 33 vuotta 9 kuukautta vankeutta.


title: Abdi Wali Muse

text: Vuonna 2013 ensi-iltansa sai Paul Greengrassin ohjaama elokuva "Captain Phillips", joka perustuu Richard Phillipsin ja Stephan Taltyn kirjaan "A Captain's Duty", joka kertoo huhtikuun 2009 kaappauksesta. Abdi Wali Musea elokuvassa näyttelee Barkhad Abdi ja hänet palkittiin roolisuorituksestaan Bafta-palkinnolla.


title: Enterbrain

text: Enterbrain kabushikigaisha () on japanilainen lehti- ja kirjajulkaisija, joka on toiminut vuodesta 2000 lähtien. Valtaosa Enterbrainin julkaisuista keskittyy videopeleihin, mutta yhtiön valikoimaan kuuluu myös urheilu- ja sarjakuvakirjoja. Enterbrainin levikiltään suurin lehti on viikoittain ilmestyvä "Shūkan Famitsū".


title: Enterbrain

text: Painettujen tuotteiden lisäksi Enterbrain on julkaissut roolipelejä ja niiden luomiseen tarkoitettuja ohjelmia, kuten RPG Maker. Yhtiön tavoitteena laajentua muun muassa pelituotantoyhtiöksi, televisio- ja radioasemaksi sekä uutistoimistoksi.


title: Veikko Saksi

text: Veikko Saksi on kauppatieteiden maisteri ja ProKarelian pää-äänenkannattajan Karjalan Kuvalehden päätoimittaja, joka asuu Virossa. Hän on toimittanut monia Karjalan palauttamiseen liittyviä edustamiensa järjestöjen omakustannekirjoja.


title: Bandiera Rossa

text: Bandiera Rossa, joka tunnetaan myös nimellä Avanti Popolo ensimmäisten säkeittensä mukaan, on eräs kuuluisimmista työväenliikkeen lauluista. Laulu ylistää punalippua, sosialismin ja myöhemmin kommunismin tunnusta. Laulun tekstin laati Carlo Tuzzi vuonna 1908, sävelmä on peräisin kahdesta lombardialaisesta kansanlaulusta.


title: Kielen omaksuminen

text: Kielen omaksuminen tarkoittaa pikkulasten kykyä oppia kieltä spontaanisti ja ilman ohjausta. Kielen opetteleminen eroaa omaksumisesta siten, että opettelu on päämäärähakuista, usein ohjattua toimintaa, jota tekevät oppimiskyvyiltään eritasoiset ja eri-ikäiset ihmiset, kun taas omaksuminen tapahtuu spontaanisti, ja sen osaavat kaikki lapset.


title: Kielen omaksuminen

text: Kielen omaksumisnopeus vaihtelee alkuvaiheessa suuresti, mutta erot tasaantuvat 4-5 vuoden ikään mennessä. Omaksumisnopeus ei ole yhteydessä älykkyyden, myöhempään koulumenestyksen tai muun vastaavan kanssa. Noin kahdeksan vuoden iässä lapsi hallitsee pääpiirteittäin kielen rakenteet, vaikkei niiden hahmottaminen ja käyttäminen olekaan tällöin vielä aikuismaista. Yleensä lapset ymmärtävätkin enemmän kuin pystyvät itse tuottamaan.


title: Kielen omaksuminen

text: Kielenomaksumisen kriittinen ikä -hypoteesi olettaa, että kielenomaksumisen on lähdettävä käyntiin 7-9 vuoden ikään mennessä, muussa tapauksessa se ei koskaan luonnistu normaalisti. Tämä johtuu siitä, että aivojen plastisiteetti alkaa tuossa iässä heiketä. Lisätukea hypoteesille on saatu yli 10-vuotiaista ns. susilapsista tai muuten vaille kielimallia jääneistä lapsista, jotka eivät ole saavuttaneet "normaalia" kielitaitoa missään kielessä.


title: Kielen omaksuminen

text: Vauvojen tuottamat ensiäänet ovat universaaleja eli samoja kaikissa kieliyhteisöissä. Tuottaessaan ensiääniä lapsi oppii koordinoimaan ääntelyä ja hengitystä.


title: Kielen omaksuminen

text: Noin puolivuotiaana lapset alkavat jokellella. Viittomakielisessä ympäristössä kasvaneet lapset jokeltelevat käsillään. Jokeltelu sisältää ympäristössä puhutun kielen äänteitä eikä siis ole enää universaalia. Jokelteluvaiheen tuotokset ovat äänteellisesti yksinkertaisia: aluksi esiintyy lyhyitä ja pitkiä vokaaleja sekä konsonanteista lähinnä klusiileja "p","t","k" ja nasaaleja "m" ja "n" yhdistelmissä, joiden rakenne muistuttaa ympäristön kielen tavuja. Jokelteluvaiheen loppupuolella lapset tuottavat usein "lauseita" eli pitkiä jokellustuotoksia, joiden intonaatio muistuttaa kielen intonaatiota.


title: Kielen omaksuminen

text: Yksisanavaihe alkaa normaalisti 6-18 kuukauden iässä. Sanaksi lasketaan tässä yhteydessä tuotokset, joilla on tarkoitus ja jotka lapsi osaa järjestelmällisesti toistaa. Yksisanavaiheessa sanat eroavat aikuiskielen sanoista äänteellisesti ja semanttisesti. Lasten ensisanat ovat merkitykseltään konkreettisia ja niillä viitataan lapsen välittömässä läheisyydessä oleviin asioihin. Tässä vaiheessa sanoilla nimetään asioita, pyydetään tai käsketään tai korostetaan tekoja (esimerkiksi sanotaan "hei hei" heilutuksen yhteydessä). Kokonaisia lauseita tai laajempia ajatuksia ilmaistaan yhdellä sanalla, esimerkiksi sanottaessa "mehu" tarkoitetaan "anna mehua".


title: Kielen omaksuminen

text: Sanavarasto kehittyy aluksi hyvin hitaasti, toisinaan vain 1-3 uutta sanaa kuukaudessa. Toisen ikävuoden aikana tapahtuu kuitenkin eräänlainen sanapyrähdys, jonka aikana lapsen sanavarasto kasvaa huomattavan nopeasti. Tähän on arveltu olevan ainakin kaksi syytä. Ensinnäkin lapsen kognitiivinen kehitys mahdollistaa abstraktien ja toisaalta konkreettisten mutta monimutkaisten käsitteiden ymmärtämisen. Toisekseen lapsen kyky erotella kuulemaansa puhevirtaa on kehittynyt niin pitkälle, että omaksumismahdollisuudet moninkertaistuvat.


title: Kielen omaksuminen

text: Lapsen kielellisen kehityksen mittarina käytetään toisinaan MLU-arvoa (mean length utterance) eli lapsen tuottamien ilmausten keskipituutta morfeemeissa (kielen pienimmissä merkityksellisissä yksiköissä) mitattuna. MLU-arvo ei kuitenkaan anna täysin luotettavia tuloksia lapsen kielellisestä kehityksestä, sillä yksilöllistä vaihtelua esiintyy jo tässä vaiheessa: toiset lapset ovat puheliaampia kuin toiset. Lisäksi MLU:n käyttökelpoisuus lakkaa tietyssä kehitysvaiheessa, kun lapsi alkaa oppia aikuismaista kielenkäyttöä ja ymmärtää, ettei kaikkea ole tarpeellista sanoa.


title: Kielen omaksuminen

text: Kaksisanavaihe alkaa keskimäärin 18 kuukauden iässä. Uusia kielen funktioita tässä vaiheessa ovat varoittaminen, kysyminen ja tiedottaminen (esimerkiksi "Äiti tuli"). Myös semanttisten suhteiden ilmaisu lisääntyy: lapsi alkaa ilmaista määrää ("lisää mehua"), omistussuhteita ("mun sukka"), negaatiota ("ei nälkä"), ominaisuuksia ("iso koira") ja paikkaa ("iskä ulkona"). Lisäksi subjekti- ja objektisuhteita alkaa ilmentyä.


title: Kielen omaksuminen

text: Timo Haukioja, luento 27.1.2009


title: Bud Dajon ensimmäinen taistelu

text: Bud Dajon ensimmäinen taistelu () oli yhdysvaltalaisten joukkojen sotatoimi, jonka tarkoitus oli murtaa Moro-kapina Jolo-saarella Filippiineillä maaliskuussa 1906. Kapinalliset morot olivat vetäytyneet Mount Dajo -vuoren huipulla sijainneeseen sammuneen tulivuoren kraatteriin. Kapinallisia seurasivat myös heidän perheensä, joten amerikkalaisten hyökätessä paikalla oli runsaasti naisia ja lapsia. Arviolta noin 800 morosta vain muutama selvisi hengissä. Tapaus aiheutti kohun Yhdysvalloissa, muun muassa kirjailija Mark Twain arvosteli kovasanaisesta hyökkääjiä.


title: Joseph Wilson Duncan

text: Joseph Wilson Duncan, myös J. W. Duncan (k. 14. toukokuuta 1912) oli yhdysvaltalainen prikaatikenraali.


title: Joseph Wilson Duncan

text: Duncan kunnostautui nez percé -intiaaneja vastaan vuonna 1877 käydyssä sodassa. Hänet ylennettiin vänrikiksi seuraavana vuonna.


title: Joseph Wilson Duncan

text: Everstiksi ylennyt Duncan johti amerikkalaisten hyökkäystä Bud Dajon ensimmäisessä taistelussa Jolon saarella Filippiineillä vuonna 1906. Puolustajat, moroiksi kutsutut filippiiniläiset muslimit, tapettiin lähes poikkeuksetta. Hengissä selvisi noin 800 miehestä, naisesta ja lapsesta vain kuusi. Vaikka operaatio pääosin tuomittiin Yhdysvalloissa, tuomitsijana muun muassa kirjailija Mark Twain, verilöyly ei vaikuttanut Duncanin urakehitykseen. Moro-provinssien sotilaskuvernööri kenraalimajuri Leonard Wood päinvastoin onnitteli Duncania onnistuneesta operaatiosta. Hänet ylennettiin prikaatinkenraaliksi vielä ennen kuolemaansa vuonna 1912.


title: Riikka Tanner

text: Riikka Tanner (s. 3. lokakuuta 1949 Perniö) on suomalainen toimittaja, dokumenttielokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri.


title: Riikka Tanner

text: Tannerin ohjauksiin kuuluvat muun muassa yhdessä Kanerva Cederströmin kanssa tehdyt "Tove ja Tooti Euroopassa" (2004) ja taistolaisuuden kanssa tiliä tekevä "Lenin-setä asuu Venäjällä" (1987).


title: Riikka Tanner

text: Tannerin kirjoista "Linda kulkee keskellä tietä" on muotokuva hänen isoäidistään Linda Tannerista, "Käheä-ääninen tyttö" puolestaan on kertomus valkolaisten kasvattaman mustalaislapsen elämäntiestä, ja se pohjautuu osin Tuula Lindin muistiinpanoihin. Tanner on laatinut selvityksen "Mustalaisten asunto-olot : selvitys puutteellisesti asuvista ja asunnottomista mustalaisista", jonka Sosiaalihallitus on julkaissut 1987.


title: Riikka Tanner

text: Riikka Tannerin isoisä oli poliitikko Väinö Tanner.


title: Anusat

text: ANUSAT (Anna University Microsatellite) on intialainen Chennaissa toimivan Annan yliopiston mikrosatelliitti, joka laukaistiin Intiasta 20. huhtikuuta 2009.


title: Anusat

text: Sen kehittämisen tarkoitus oli tuoda yliopiston tutkijat ja ISROn tutkijat yhteen ja siirtää tietoa satelliittitekniikasta yliopistoon. Satelliitin hyötykuormana on "vastaanota, varastoi ja siirrä"-tyyppisen tiedonsiirron mahdollistava digitaalinen muisti ja radiovälineet. Tietoliikenne tapahtuu radioamatööritaajuuksilla. Satelliitissa on teknologiakokeita kuten digitaaliradio ja MEMS-hyrrä ja MEMS-magneettikenttäanturi.


title: Aste (artisti)

text: Aste (ent. Asteriks, oikealta nimeltään Jani Sutelainen, s. 24. kesäkuuta 1985) on suomalainen Rap -artisti.


title: Aste (artisti)

text: Kouvolan Voikkaalla nuoruutensa viettänyt ja sittemmin Lahteen muuttanut artisti aloitti riimittelyn vuosituhannen alussa vaikuttaen erilaisissa kollektiiveissä ja julkaisi ensimmäisen "AD/HD"-nimisen pitkäsoiton elokuussa 2008 Löyly-Viihde-levy-yhtiön kautta. Levyltä julkaistu single "AD/HD" oli suomen rock- ja discolistoilla useita viikkoja.


title: Aste (artisti)

text: Vuonna 2009 Aste solmi levytyssopimuksen Warner Musicin kanssa. "Surullisiilauluja" julkaistiin 3. kesäkuuta 2009 ja sen ensimmäinen kappale "Poikkeus sääntöön" valittiin The Voice -radiokanavan kesähittiäänestyksessä Suomen viralliseksi kesähitiksi 2009.


title: Aste (artisti)

text: Elokuussa 2010 julkaistun "Nuorallatanssija"-albumin ensimmäinen kappale "Normipäivä" julkaistiin 17. toukokuuta 2010. Single nousi heti iTunesin ladatuimpien kappaleiden joukkoon. Syksyllä 2010 Aste oli mukana Nelosen Kuorosota-ohjelmassa ja sijoittui lahtelaisen kuoronsa kanssa kolmanneksi.


title: Aste (artisti)

text: Syyskuussa 2012 Aste ilmoitti uuden albumin olevan valmis ja ilmestyvän 12. lokakuuta 2012. Albumi kulkee työnimellä "Sirkus palaa". Albumin ensimmäinen single "Sekopää" julkaistiin 21. helmikuuta 2011.


title: Aste (artisti)

text: Artisti tekee vuosittain lähes 100 keikkaa. Useat tämän hetken hittiartistit ovat saaneet lähtölaukauksen uralleen vierailusta Asteen kappaleilla. Mukana Asteen singleillä ovat olleet muun muassa Sanni, Kasmir sekä Sini Sabotage.


title: Aste (artisti)

text:
Aste toimi valmentajana Kuorosota-ohjelmassa vuonna 2010 ja sijoittui sijalle 3. Aste oli myös yksi Nelosella syksyllä 2012 esitettävän AnkkaRäp-televisio-ohjelman valmentajista.
Aste on ollut Vuoden Tulokas 2009 ja Vuoden Innovaattori 2012 -Emma-palkintojen ehdokkaana kaksi kertaa.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Suomalainen lastenkirjallisuus on suomeksi tai ruotsiksi kirjoitettua, lapsille suunnattua kirjallisuutta. Yleensä lastenkirjallisuudeksi kutsutaan kirjallisuutta, joka on tarkoitettu suurin piirtein alle yhdeksänvuotiaille lapsille. Ikäraja on vain suuntaa antava, mutta yleisesti sitä vanhemmat alkavat kuulua jo nuortenkirjallisuuden kohderyhmään.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Suomalaisen lastenkirjallisuuden katsotaan alkaneen Mikael Agricolan "Abckiriasta" vuodelta 1543, ja juuri pitkään jatkunut uskonnollisuuden ja kasvattavuuden vaatimus sekä hidas eriytyminen aikuisten kirjallisuudesta ovatkin olleet sille tyypillisiä piirteitä. Vasta 1840-luvulla suomen kielen ja lapsen aseman vahvistuessa syntyivät varsinaiset edellytykset kansalliselle lastenkirjallisuudelle. Nykyisessä lastenkirjallisuudessa on otettu huomioon eri ikäkausien henkiset tarpeet, mikä näkyy ensikirjoissa ja lasten kuvakirjoissa.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Lastenkirjallisuuden perustan luovat kansansadut, jotka ovat säilyneet kansanperinteen suullisen muodon tallentumina. Kuitenkin painetun suomalaisen lastenkirjallisuuden ja samalla kaiken suomalaisen kirjallisuuden alkuna pidetään uskonpuhdistaja Mikael Agricolan "Abckiriaa" vuodelta 1543. Se sisältää tavuharjoituksia sekä nimiölehdelle sijoitetun "Oppe nyt wanha / ja noori" -runon, mikä antaa viitteitä, että aapinen olisi tarkoitettu aikuisten lisäksi myös lapsille, jotta nämäkin oppisivat lukemaan. Abc-kiria onkin toiminut aapiskirjallisuuden tiennäyttäjänä. 1500-luvun lastenkirjallisuutta hallitsivat aapiset ja lukukirjat, kun taas 1600-luvulla ilmestyi myös katekismuksia, hengellisiä ja maallisia neuvokirjoja, yleisteoksia sekä satuja. Lastenkirjojen tavoitteena oli lukutaidon opettaminen, kunnon kristityksi kasvattaminen sekä tuonpuoleiseen elämään valmistautuminen.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Hengellinen linja jatkui vankasti vielä koko 1700-luvun, jolloin ilmestyivät lasten raamatut ja raamatunhistoriat. Kirjojen avulla lapsista haluttiin kasvattaa sosiaalisia kunnon kansalaisia tämänpuoliseen elämään. Uskonnollisesta linjasta poiketen vanhin painettu satukokoelma on 1700-luvulta, Henrik Achreniuksen ulkomaisista saduista kotoistama "Caxi Neljättä Kymmendä Satua" vuodelta 1775.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Kirjoittajina suomalaisen lastenkirjallisuuden alkuvuosina toimivat miehet, jotka työskentelivät teologeina, yliopistojen ja muiden koulujen opettajina, pappeina, tiedemiehinä ja sanomalahtimiehinä. Myöhemmin lastenkirjailijoina kunnostautuivat pappilassa kasvaneet naiset sekä naisopettajat.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Suomessa oli 1800-luvun puoliväliin mennessä ilmestynyt siis jonkin verran enimmäkseen ruotsinkielisiä uskonnollis-moraalisia lastenkirjoja, joiden kohdeyleisönä olivat sivistyneistön lapset. Paremmin lapset huomioivan, varsinaisen lastenkirjallisuuden synty ajoittuu juuri 1800-luvulle, Topeliuksen ja voimistuneen suomalaisuusaatteen ajalle, jolloin syttyi into kerätä ja tallentaa suomalaisia kansanrunoja sekä –satuja.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Muutenkin aika oli otollista, sillä 1800-luvulla alkoi tapahtua eriytymistä sisällön perusteella, jolloin ensi-ilmestyksensä kokivat mm. myös romaanit, kertomukset, huvilukemistot, lastenlehdet sekä kuvakirjat. Valistuksen henki puolestaan näkyi lapsillekin suunnatussa kirjallisuudessa, sillä sen avulla haluttiin korostaa järjen ja tiedon voittoa taikauskosta ja tietämättömyydestä. Toisaalta kirjoissa nostettiin ihanteiksi rehellisyys, vaatimattomuus sekä ehdoton kuuliaisuus vanhempia kohtaan.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Zacharias (Sakari) Topelius viitoitti tien lastenkirjatraditiolle. Hänen satujensa pohjalla on aineksia kansansaduista, Raamatusta, Kalevalasta, lapsuudenkokemuksista sekä H. C. Andersenin saduista. Topeliuksen kautta tapahtui myös romantiikan läpimurto, sillä kirjailija pyrki kehittämään lapsen emotionaalisuutta sekä luovuutta eikä pelkästään pyrkinyt opettamaan teoksillaan kieltä sekä sosiaalistumista, niin kuin ennen oli tehty. Topelius pyrki saduissaan tarjoamaan selkeitä ratkaisumalleja sekä opettamaan eroa hyvän ja pahan välillä. Tärkeällä sijalla olivat isänmaa, uskonto, luonto, kansan tulevaisuus ja menneisyys, sillä kirjojen avulla pyrittiin kasvattamaan nöyrää, ahkeraa ja lähimmäisrakasta kansaa.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text:
Suomalainen lastenkirjallisuus, kuten kansainvälinenkin lastenkirjallisuus, oli ollut hyvin yhtenäistä koko 1800-luvun. Vuosisadan taitteessa tilanne kuitenkin muuttui, sillä nuortenkirja eriytyi lastenkirjasta, ja tytöille ja pojille alettiin räätälöidä omanlaisiaan kirjoja. Käännöskirjallisuuskin vaikutti kotimaiseen tuotokseen, tosin Suomessa satua pidettiin sopivampana lapselle kuin fantasiaa, joka lastenkirjallisuuden johtomaassa Isossa-Britanniassa kukoisti. Suomalaiset sadut ottivat yleisestikin 1900-luvun alkupuolella vaikutteita Grimmin veljeksiltä, Andersenilta sekä Topeliukselta. Näiden rinnalle kansansadut toivat uudelle sadulle muotoa ja sisältöä, jolloin päästiin käsiksi yleismaailmallisiin teemoihin kuten köyhyys ja rikkaus, rohkeus ja pelkuruus sekä hyvän voitto pahasta. Lapsen kuolemaakaan ei ohitettu lastenkirjallisuudessa, vaan se oli tuttu aihe niin saduissa kuin runoissakin. Valta-asemaan nousikin uusi suomenkielinen taidesatu, joka syntyi kansansadun ja topeliaanisen sadun pohjalta. Suomenruotsalaisessa lastenkirjallisuudessa taas valta-asemaa pitivät 1900-luvun alkupuolella inhimillistetyt eläimet ja elävät leikkikalut. 1920- ja 30-luvuilla perinteinen satu piti pintansa modernia satua vastaan, mutta molempia kuitenkin julkaistiin.
Anni Swan uudisti Topeliuksesta alkanutta satuperinnettä luomalla suomenkielisen symbolisen sadun. Hänen tuotannossaan näkyy niin Topeliuksen, Andersenin kuin Grimmin veljestenkin vaikutus. Swanin klassinen satutuotanto loi perinteet, jonka piirissä muu satukirjallisuus pysyi pitkälti 1940-luvulle asti. Swanin saduissa on keskeisellä sijalla ihmisen ja luonnon suhde sekä pyrkimys tasapainoon niiden välillä. Toinen tärkeä kuvauksen kohde on naisen sosiaalisen aseman muuttuminen, kuten "Ihmekukassa" 1905, ja modernin tytön hiljainen kypsyminen "Marjaanan helmikruunussa" 1912. Swan ei ajanut pedagogista tai moraalista ohjelmaa vaan pyrki puhtaaseen omaleimaiseen satuun, jossa hallitsevat näkymättömät eettiset lait. Lisäksi Anni Swan vakiinnutti suomenkielisen nuortenromaanin teoksillaan, joissa kuvasi nuorten elämää vuosisadan taitteessa, sekä suomensi runsaasti satuja, kuten "Liisan seikkailut ihmemaassa"
Jalmari Finne "Kiljusineen" laajensi sadun kenttää. Finnen lapsiburleskit tai puolisadut karnevalisoivat perinteisen vanhemmuuden sekä yhteiskunnan vakiintuneet instituutiot. Kiljusissa päähenkilöksi astuu kaikkivoipa, estoton lapsihahmo, jonka kohellukseen osallistuu koko muu karrikoitu perhe. Toisella tapaa Finnen Kiljuset olivat hyvin merkittävä kirjallinen tapaus, sillä ne muodostivat ensimmäisen pitkähkön suomenkielisen lastenkirjasarjan: ensimmäinen osa "Kiljusen herrasväki" ilmestyi vuonna 1914 ja viimeinen "Kiljuset palaavat" vuonna 1925. Kiljusissa erilaista oli se, että tapahtumat sijoittuvat realistiseen ympäristöön, mutta itse toiminta on hyvin epärealistista. Kirjoissa yhteiskunta joutuu auttamattomasti niin satiirin kuin parodiankin kohteeksi.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text:
1940-luvulla alkoi kirjatehtailun aika, jolloin uusia lastenkirjoja ilmestyi runsaasti, mutta laatu ja arvostus kärsivät. Vaikka sotavuosien aikana julkaisukynnys madaltui, luotiin tuolloin silti pohjaa modernille lastenkirjallisuudelle, sillä alettiin vihdoin hylätä jo vanhentuneeksi käynyt topeliaaninen perinne. Lasten- ja nuortenkirjallisuuteen alkoi ilmestyä ajankohtaisuutta talvi- ja jatkosodan sekä jälleenrakennuksen hengen mukaisesti, mutta silti 1940–1950-lukujen lastenkirjallisuudessa sota ei suuremmin näkynyt. Kotimaisen sadun pelastajaksi nousi Yrjö Kokko teoksellaan "Pessi ja Illusia", ja sittemmin 1950-luvulla Tove Jansson tarjoili muumien muodossa uudenlaista satuperinnettä suomalaisille. Muuten 1950-luvulle tunnusomaista oli tunnettujen aikuiskirjailijoiden vierailu lastenkirjallisuuden puolella. Modernismin nimissä muun muassa Kirsi Kunnas ("Tiitiäisen satupuu" 1956) ja Oiva Paloheimo ("Tirlittan" 1953) kirjoittivat kokeellista lastenkirjallisuutta. Kuitenkin valtavirtana pysyi edelleen lyhyt, opettavainen satutyyppi.
Yrjö Kokon "Pessi ja Illusia" (1944) on osa perinteisen eläinsadun jatkumoa personoituine kasveineen ja eläimineen, jotka kuvaavat samalla allegorisesti ihmisen heikkouksia. Oikeastaan kyseessä on kuitenkin fantasiatäytteinen satu, jonka aihe löytyy suomalaisesta luonnosta. Kirjailijan tiedemiesmäiset havainnot ovat muuttuneet runoilijan käsissä saduksi, jossa näkyy kaikuja sodasta sekä sodan laukaisema pako vastuusta. Teoksen uudistavuutta ei ymmärretty ilmestymisajankohtana, vaikka se saikin positiivisen vastaanoton ja menestyi useissa maissa.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Suomalaiset ottivat Janssonin muumit hitaasti omikseen, sillä suomenkielisessä lastenkirjallisuudessa ei ollut totuttu fantasiakirjallisuuden perinteeseen. Vuonna 1955 suomennettiin ensimmäisenä "Muumipeikko ja pyrstötähti", Janssonin toinen muumikirja, joka oli kirjoitettu ruotsiksi jo yhdeksän vuotta aikaisemmin. Muumien fantasiamaailma oli täysin uudenlainen, sillä se ei pohjautunut mitenkään suomalaiseen kansansatutraditioon. Muumiperheen erilaiset roolimallit sekä Mörön pelko olivat uusia elementtejä suomalaisessa lastenkirjallisuudessa ja poikkesivat vanhahtavista kasvatusihanteista. Lajia rikkoivat myös aikuistenkirjallisuudesta lainatut tyylikeinot parodia, satiiri ja allegoria. Vasta 1980- ja 1990-luvuilla muumikirjat vakiintuivat nykyiseen arvoonsa.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: 1960- ja 1970-luvuilla lastenkirjallisuuden holhoava ote vähentyi ja tapahtui uusi murros kirjailijakunnan vaihtuessa. Pedagogisesta otteesta ei toki luovuttu kokonaan mutta ajateltiin, että lapsia ympäröivästä maailmasta piti kertoa totuudenmukaisesti, ja myös negatiiviset asiat nähtiin tärkeiksi lapsen kehitykselle. Radio, televisio ja teatteri tarjosivat paljon ohjelmaa lapsille, mikä kannusti uuden, nopeatempoisen ja runsaasti vuoropuhelua sisältävän saduston synnyttämiseen. Samalla suomalaisen saduston hahmot ja maailma reaalistuivat, sillä tavalliset lapset syrjäyttivät noidat, möröt ja prinsessat. Reaalistuminen johti myös satujen neutralointiin ja raakaan silotteluun, esimerkiksi "Punahilkan" eväskorin viinipullo vaihtui mehupulloksi. Lisäksi ajankuva ja ajankohtaisuus näkyivät saastumisen tuomisena lastenkirjoihin. Elinkeinorakenteen myötäily puolestaan vaikutti aiheiden tasolla, sillä useissa lastenkirjoissa muutettiin maalta kaupunkiin.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: 1970-luvun lopulla satu alkoi uudistua. Perinnettä uudistivat saturomaanit (kirjoittajina muun muassa Leena Krohn ja Jukka Parkkinen) sekä lastenkirjailijoiden kiinnostus mytologiaan ja kansansatuun. Uusien satujen tematiikan painopiste oli kuitenkin ajankohtaisuudessa: sadun vertauskuvien avulla selviteltiin yhteiskunnallisia ongelmia ja suhdetta luontoon. Erityisesti faabeliperinteen pohjalle rakentuva eläinsatu entistä moni-ilmeisempänä oli voimissaan esimerkiksi Jukka Parkkisen "Korppi"-kirjoissa (1978–1985).


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: 1980-luvulla yleistyi ensin lastenkirjallisuudessa intertekstuaalisuus eli viittailu aiempaan kirjallisuuteen. Mytologian vaikutus jatkui ja näkyi eläinsatujen lisäksi muussa satukirjallisuudessa, johon sen ainekset ovat tuoneet uudenlaista syvyyttä. Tyypilliseksi on tullut lajirajojen liukuminen myös saduissa. Lapsen näkökulman tavoittelu puolestaan johtaa usein fantasian ja arjen ehjään nivoutumiseen.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Oma paikkansa nykyisessä lastenkirjallisuudessa on helppolukuisilla sarjoilla, joiden tehtävänä on ohjata aloittelevaa lukijaa. Helppolukuisuus tarkoittaa, että kirjat on kohdennettu juuri tietynikäisille lukijoille, kirjat ovat pienen lukijan käteen sopivia ja kannet värikkäitä. Mitä nuorempi lukija on kyseessä, sitä helpompaa teksti on rakenteeltaan ja pisimmät sanat tai jopa koko kirja on tavutettu. Helppolukuiset kirjat lähestyvät tyyliltään perinteistä kotikertomusta, sillä niissä kerrotaan arkipäivän iloista ja suruista, välillä myös suuremmista lasten mieltä kuohuttavista asioista.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Suomessa jaetaan useita lasten- ja nuortenkirjallisuuspalkintoja, joista merkittävin lienee Suomen Kirjasäätiön vuodesta 1997 vuosittain jakama Finlandia Junior -palkinto. Vuosittain jaetaan muun muassa myös Arvid Lydecken -palkinto, Kaarina Helakisa -palkinto ja Lasten LukuVarkaus -palkinto. Suomen tietokirjailijat jakaa vuosittain Tietopöllö-palkinnon lapsille ja nuorille suunnattusta tietokirjallisuudesta.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: IBBY Finland jakaa joka kolmas vuosi Anni Swan -mitalin ja Lounais-Suomen Kirjailijat ry joka toinen vuosi Anni Polva -palkinnon. Vähintään joka toinen vuosi jaetaan myös Suomen Kirjailijaliiton Tirlittan-palkinto. Lastenkirjainstituutti palkitsee vähintään joka kolmas vuosi lastenkirjallisuutta edistäneitä yksilöitä tai yhteisöjä Onnimanni-palkinnolla.


title: Suomalainen lastenkirjallisuus

text: Päätalo-insituutti järjestää vuosittain Napero-Finlandia-sadunkirjoituskilpailun, joka on tarkoitettu peruskoulun 1.–6.-luokkalaisille.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Kaksoiskulttuuriteoria tai kahden kulttuurin hypoteesi on sosiolingvistinen tapa lähestyä kieltä. Teorian kantava ajatus on se, että eri sukupuoleen kuuluvat henkilöt puhuvat eri tavalla, koska he ovat pienestä pitäen kasvaneet erilaisissa kulttuurisissa ympäristöissä. Tällöin miesten ja naisten keskustelu on eri kulttuurien välistä viestintää, ja juuri siksi osapuolille sattuu väärinkäsityksiä, eivätkä he aina välttämättä ymmärrä toisiaan. Teoria kiehtoo edelleen suurta yleisöä, mutta myös tutkijat ovat kiinnostuneita siitä.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Kahden kulttuurin teoria juontaa juurensa Robin Lakoffin (1975) oletuksesta, jonka mukaan kielen voi jakaa kahtia: ”neutraaliin kieleen” ja ”naisten kieleen”, joista jälkimmäinen on voimattomampaa, kiertelevää ja alistuvaa. Oletukset perustuvat tietoihin, jotka Lakoff on koonnut pääosin itsehavainnoinnin avulla tarkkailemalla omaa ja tuttaviensa puhetta sekä viestimissä käytettyä kieltä. Havaintojensa erittelyssä hän on käyttänyt omaa intuitiotaan. Näitä ominaisuuksia ilmaisevat puheessa esimerkiksi tietynlainen sanasto (muun muassa "ihana, söpö, laventeli"), epävarmuutta osoittavat piirteet, kuten liitekysymykset ("Täällä on kuuma, eikö olekin?") ja kohteliaisuus ("Olisitko niin kiltti ja sulkisit oven?"). Naiset eivät myöskään käytä voimasanoja, tai sitä pidetään sopimattomana. Hypoteesi nostikin esiin ristiriidan, jonka mukaan nainen ei voinut olla vakuuttava, mikäli hän käytti ”naisen kielen” piirteitä, mutta oli epänaisellinen, jos hän puhui ”neutraalia kieltä”.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Lakoffin jakoa arvostellaan muun muassa siitä, että se perustuu itsehavaintoon, luo stereotypioita ja on vertailevaa tavalla, jossa yksi ryhmä eli tässä tapauksessa ”neutraali kieli” asetetaan normiksi. Se ei lisäksi juuri eroa sovinistisista edeltäjistään. Nykyään suurin osa Lakoffin väitteistä onkin empiirisesti kumottu, ja sitä pidetään esimerkkinä feministisestä arkiajattelusta.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Teoria lähtee liikkeelle oletuksesta, jonka mukaan tytöt ja pojat kasvavat erilaisissa kulttuurisissa ympäristöissä, minkä vuoksi he oppivat puhumaan ja kuulemaan eri tavalla. Kasvaminen erilaisissa kulttuurisissa ympäristöissä ei tarkoita sitä, että he asuisivat maantieteellisesti eri paikoissa. Kysymys on siitä, että vaikka he asuisivat samassa talossa ja olisivat saman perheen jäseniä, heidät kasvatetaan erilaisten sanojen ja puheiden maailmassa: tytöille puhutaan eri tavalla kuin pojille, ja poikien oletetaan puhuvan eri tavalla kuin tyttöjen. Lapset saavat vaikutteita puhetapaansa vanhempiensa lisäksi myös ikätovereiltaan, eli he oppivat kasvuympäristönsä puhumistavan, eivätkä esimerkiksi vierasta korostusta, vaikka toisella tai kummallakin vanhemmista olisi sellainen.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Myöhemmällä iällä ongelmia ei ole oman sukupuolen kanssa keskusteltaessa, mutta kun miehet ja naiset sitten viestivät keskenään kummatkin parhaan kykynsä mukaan, he eivät tiedosta toistensa erilaisia sääntöjä ja oletuksia, jolloin syntyy vääriä tulkintoja ja ristiriitoja. Esimerkiksi ystävällisessä keskustelussa miehet saattavat pitää naisia epäselvinä, kun taas naisten mielestä miehet ovat töykeitä eivätkä ota heitä keskusteltaessa tarpeeksi hyvin huomioon. Tapausta on myös verrattu siihen, että suomea äidinkielenään puhuva ja suomea toisena kielenä puhuva keskustelisivat keskenään. Yksilö vapautuu yksilöllisen patologian taakasta tunnistaessaan sukupuollittaiset erot, ja ymmärtäessään niitä yksilö voi ottaa ne huomioon, sopeutua niihin ja oppia toisesta tyylistä.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Daniel Maltzin ja Ruth Borkerin tutkimuksista tekemän yhteenvedon mukaan jo pojilla ja tytöillä on todella erilaiset tavat puhua ystävilleen. Sukupuolten erilaiset puheen piirteet, strategiat ja arvot näkyvät esimerkiksi lapsuuden leikeissä tutkijoiden mukaan jo kolmen vuoden iästä lähtien. Tytöt viettävät aikaansa pienissä ryhmissä tai pareittain, esimerkiksi hyppäävät narua, jolloin jokaisella on oma vuoronsa, tai leikkivät kotia, jossa ei kilpailla voitosta eikä kukaan häviä. Tytöt käyttävät käskyjen sijaan tahtonsa ilmaisemiseen ehdotuksia, ja he saattavat toisaalta joskus vain istua ja keskustella. Heille on tärkeämpää se, että heistä pidetään, kuin korkean statuksen saavuttaminen. Pojat taas leikkivät usein suurissa ryhmissä, jotka ovat hierarkkisesti rakentuneita ja joissa on johtaja, joka määrää mitä tehdään ja miten. Kilpailu on usein varsin yleistä. Pojille on tyypillistä itsensä kehuminen, käskeminen, kerskuminen, toisten vastustaminen sekä kiistely, ja he voivat myös häiritä leikkitoverinsa puhumista. Heille on tärkeää olla paras ja saada statusta.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Tämän vuoksi suurin osa naisista lähestyy maailmaa yhteyksien verkossa olevina yksilöinä, jotka pyrkivät keskustelulla läheisyyteen sekä antamaan ja saamaan tukea ja vahvistusta. Myös pyrkimys yhteisymmärrykseen ja suojautuminen syrjään joutumiselta on keskeistä. Hierarkiat eivät ole niinkään tärkeitä. Monet miehet taas suhtautuvat maailmaan hierarkkisen sosiaalisen järjestelmän yksilöinä, jotka keskustelevat neuvotellakseen keskenään ja sen kautta säilyttääkseen tai saadakseen yliotteen toisesta. Kyse voi olla myös itsensä suojelusta, kun toiset yrittävät hallita tai alistaa heitä. Miehille elämä on kilpailua, jossa on tärkeää säilyttää oma riippumattomuus ja välttää epäonnistumisia.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Deborah Tannenin kirjassa "Puhummeko samaa kieltä?" (1990) on esimerkki tilanteesta, jossa osoitetaan, kuinka naisille tärkeä arvo läheisyys ja miehille samoin riippumattomuus saavat tapahtuman näyttämään erilaiselta näkökulmasta riippuen: Vanha tuttu soitti miehelle kertoakseen olevansa tämän asuinkaupungissa työasioidensa takia ja viipyvänsä jonkin aikaa, ja mies kutsui hänet viettämään viikonloppua kotiinsa. Myöhemmin illalla hän kertoi vaimolleen heidän saavan yövieraan muutaman päivän kuluttua, ja että he aikoivat lähteä perjantaina ulos viettämään poikien iltaa. Naista asia harmitti, sillä hän oli työmatkalla koko viikon ja tulisi kotiin juuri perjantaina. Lisäksi ilmoitus loukkasi, sillä nainen oli sitä mieltä, että mies ei ollut huomioinut häntä tarpeeksi keskustelemalla asiasta ensin hänen kanssaan, vaan oli suunnitellut ja tehnyt kaiken oman mielensä mukaan. Nainen nimittäin ei olisi sopinut mitään keskustelematta miehensä kanssa. Mies taas protestoi, ettei hän voi sanoa ystävälleen kysyvänsä lupaa vaimoltaan, sillä se merkitsisi, ettei hän olisi riippumaton, ja alentaisi hänen statustaan ystävän silmissä. Naisesta siis tuntui, ettei heidän suhteensa ollut tarpeeksi läheinen, ja miehestä taas, että nainen yritti hallita ja rajoittaa häntä.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Teorian edustajat, esimerkiksi Deborah Tannen, Daniel Maltz ja Ruth Borker kuitenkin korostavat, että keskusteluissa syntyvät ongelmat eivät johdu valtasuhteiden epätasapainosta, vaan juuri kulttuurieroista ja toisistaan poikkeavista mutta yhtä tärkeistä tavoista ja arvoista.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Kaksoiskulttuuriteoria sai ilmestyttyään julkisuutta ja myönteisen vastaanoton, sillä se vahvisti ja ruokki ihmisten essentialistisia eli olemusajatteluun perustuvia käsityksiä sukupuolesta. Populaarikulttuurissa alettiin myös hyödyntää teoriaa: Tannenin teosten pohjalta kirjoitettiin muun muassa artikkeleita naistenlehtiin siitä, miten naisen pitää puhua esimerkiksi töissä tullakseen ymmärretyksi ja päästäkseen parempaan asemaan. Tannenin kirjaa "Puhummeko samaa kieltä" käytettiin jopa opaskirjana naisille ja pariskunnille henkilökohtaisiin ihmissuhdeongelmiin.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Teorian kansansuosion on arveltu perustuvan muun muassa siihen, että se näennäisesti pitää kummankin sukupuolikulttuurin puhetapoja samanarvoisina eikä syyllistä ketään. Tannen taas kertoo kirjassaan paljon sekä omakohtaisia että havainnollisia esimerkkejä. Hän on myös osoittanut, että ihmisillä on erilaisia keskustelutyylejä, joihin ihmisten on ollut helppo samaistua ja joiden aiheuttamista ongelmista heillä on ollut omia kokemuksia. Tannen on myös laajentanut tietoisuutta keskustelutyyleistä.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Kaksoiskulttuuriteoriassa on monia ongelmia ja sitä vastaan on esitetty paljon arvostelua. Teoriaa kannattavia kielitieteilijöitä arvostellaan sen tosiasian sivuuttamisesta, että heidän puolueettomien havaintojensa taustalla ovatkin arkiuskomukset. Teoriaa pidetään ääritulkintana, joka tekee miehistä ja naisista täysin vastakkaisia ryhmiä ja joka selittää kielelliset erot kulttuurisilla stereotypioilla ja siten vahvistaa niitä tehden miehistä ja naisista yhtenäisiä ryhmiä. Teoria on lisäksi vain näennäisesti tasa-arvoinen: pojat, jotka ovat leikkineet lapsina suurissa, hierarkkisissa ryhmissä ovat miehinä parhaimmillaan julkisissa tilanteissa, kun taas pienissä ryhmissä tai parhaan ystävänsä kanssa olleet tytöt ovat naisina taitavampia yksityisessä elämässä. Teoria suosii siis sittenkin miehiä.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Lisäksi kansantajuisissa ihmissuhdeoppaissa ja lehtikirjoituksissa, esimerkiksi Tannenin teosten pohjalta kirjoitetuissa artikkeleissa, sosiolingvistiset kuvaukset ovat muuttuneet kansanlingvistisiksi käyttäytymisohjeiksi, joka esittää sukupuolten väliset erot luonnollisina ja väistämättöminä. Se kannustaa erojen hyväksymiseen ja sopeutumiseen syiden ja tarkoitusten pohtimisen sijaan. Erot esitetään näissä teoksissa naisten ongelmana, sillä miehille niitä harvemmin kirjoitetaan tai he eivät juuri lue tekstejä, joissa kerrotaan, miksi ja miten juuri heidän tulisi muuttaa käyttäytymistään.


title: Kaksoiskulttuuriteoria

text: Kaksoiskulttuuriteorian on myös nähty olevan kohtalokas naisasian kannalta: on väitetty, että esimerkiksi raiskauksessa mies voi kaksoiskulttuuriteoriaan nojaten puolustautua menestyksekkäästi sillä, ettei ymmärtänyt naisen ”ein” tarkoittavan todella ”ei”. Lisäksi feministienkin nähdään mahdollisesti toistavan vanhoja stereotypioita, joiden mukaan naiset ovat esimerkiksi yhteistyöhaluisia ja miehet kilpailuhenkisiä.


title: Kertoja

text: Kertoja on kaunokirjallisessa teoksessa se, joka kertoo tai jonka oletetaan kertovan tarinan tietyn kertomuksen tai sen jakson puitteissa. Samalla kertojan oletetaan ottavan kerrottuun liittyvän vastuun. Kertoja voi puhua minä-muodossa, tai tapahtumista ulkopuolisena yksikön kolmannessa persoonassa. Teoksessa voi kertojia olla yksi tai monta. On myös esitetty, että kertojaa ei välttämättä ole lainkaan, kun tapahtumat "puhuvat puolestaan".


title: Kertoja

text:
Kertojatyypit voivat olla yleistäviä kuvausmalleja. Niiden avulla pyritään luonnehtimaan ja analysoimaan yksityistä kertovaa tekstiä ja sen kertojaa. Esimerkiksi Aleksis Kiven kirjoittamien tekstien kertojasta voidaan puhua ”Kiven kertojana”. Kertojan asema ja roolin havaittavuus ovat tärkeitä kertovassa fiktiossa.
Kertoja voidaan luokitella myös sen mukaan, millä tasolla kerronta tapahtuu. Korkein taso, jolla kerronta voi tapahtua, on ekstradiegeettinen. Kertoja on tällöin hierarkkisesti kaikkea ylempänä. Hän ei ole mukana kertomissaan tilanteissa, vaan pysyy poissa teoksen tarinamaailmasta. Ekstradiegeettinen kertoja hallitsee tarinansa ja on sen ulkopuolella. Hänellä ei ole rajoitteita. Mennyt, nykyhetki ja tuleva sekä paikka eivät estä kerrontaa: "kaikkitietävä" kertoja voi nähdä samanaikaiset tapahtumat eri paikoissa. Hänen ylemmyyttään voi kuvailla esimerkiksi siten, että hän voi paljastaa henkilön sisäisen elämän lainaamalla hänen ajatteluansa tai puhettansa. Kertojalla on myös valta jättää kertomatta sitä ja kommentoida sen sijaan itse henkilön tietoisuuden tilaa. Kertojan valinnat paljastavat paljon kertojasta itsestään. Kuitenkin on huomattava, että kutsuttaessa ekstradiegeettistä kertojaa kaikkitietäväksi täytyy muistaa, ettei ole olemassa tietämisen määrän johteita.
Toisen asteen kertoja on ylemmän tason kertojan välittämän ensimmäisen kertomuksen diegeettinen henkilö (intradiegeettinen kertoja) . Intradiegeettinen kertoja on siis kertomansa tarinan henkilö, joka osallistuu tapahtumiin siinä missä muutkin tarinan henkilöt.
Kertoja voi olla osallinen tai osaton kertomassaan tarinassa. Kertoja, joka ei osallistu tarinaan, on heterodiegeettinen, kun taas osallistuva kertoja on homodiegeettinen. Sekä ekstra- että intradiegeettiset kertojat voivat olla molempia. Esimerkiksi ekstradiegeettinen kertoja voi olla itse mukana omassa tarinassaan minä-muotoisena kertojana monologisessa kertomuksessa. Kertoja kertoo omasta elämästään ja itsestään olemalla kuitenkin ulkopuolinen itse tapahtumista. Tällöin ekstradiegeettinen kertoja on samalla homodiegeettinen kertoja. Kaikkitietävänä ja tarinaan liittymättömänä kertojana, kyseessä on ekstra- ja heterodiegeettinen kertoja.
Intradiegeettinen kertoja voi taasen olla heterodiegeettinen, kun kyseessä on tarina, johon kertoja ei itse ole osallinen. Esimerkiksi Giovanni Boccaccion teoksessa "Decamerone" (1350–1353) on novelleja, joissa kolme nuorukaista ja seitsemän nuorta naista kertovat tarinoita erilaisten teemojen mukaan. Kukaan heistä ei kuitenkaan ole kertomiensa tarinoiden henkilöinä. Kyseessä on siis intra- ja heterodiegeettinen kertoja. Kertoessaan sen sijaan tarinaa, jossa kertoja on itse osallinen, kyseessä on sekä intra- että homodiegeettinen kertoja.


title: Kertoja

text:
Kertoja voi olla luotettava tai epäluotettava. Luotettava kertoja ei herätä kysymyksiä, hän on suuri auktoriteetti, johon lukija luottaa. Toisaalta lukija huomaa suhtautuvansa varautuneesti kertojaan, joka vaikuttaa epäilyttävältä. Epäluotettava kertoja antaa itsestään merkkejä. Kerronnasta voi havaita joitain merkkejä, joista voi päätellä, että kertoja ei kerro kaikkea, vääristelee tai valehtelee. Epäluotettava kertoja voi olla tiedoiltaan rajoittunut. Hän saattaa kertoa perspektiivistä, joka on hänen oman etunsa mukainen. Yleensä epäluotettava kertoja paljastuu moraalinsa tai arvomaailmansa kautta, sillä ne ovat usein ristiriidassa itse tarina-aineksen tai lukijan arvomaailman kanssa.
Epäluotettava kertoja voi olla epäpersoonallinen, kätkeytyvä kertoja, jota on hankala havaita. Hänet voi huomata edellä mainittujen asioiden lisäksi kerronnan epäharmonian kautta. Kerronnassa ei ole selkeitä virheitä, mutta kuvauksissa voi olla eriarvoisuutta. Lukija reagoi tähän panemalla vastaan. Toisaalla luotettava kertoja ei herätä epäilyksiä lukijassa.


title: Kertoja

text: Luotettavan kertojan voi jakaa hän-muotoiseen ja objektiiviseen. Hän-muotoinen on tarinan ulkopuolinen kertoja, joka saattaa kommentoida tarinaa. Kyseessä on kaikkitietävä kertoja, joka voi osallistua tarinaan kommentoimalla tai sukeltamalla tarinan henkilön pään sisälle. Kertoja on läsnä ja kuuluu tekstissä, jolloin lukijan ei tarvitse epäillä sen olemassaoloa ja luotettavuutta. Objektiivinen luotettava kertoja taas on neutraali ja piiloutuu kerronnan taakse. Hän jättää lukijalle tilaa luoda omia tulkintoja tekstistä. Ainoastaan, kun ilmoitetaan kuka on äänessä tai mikä paikka on kyseessä, kertoja tulee näkyviin.


title: Kertoja

text: Epäluotettavallakin kertojalla on kaksi eri päätyyppiä ja niistä useita erilaisia variaatioita. Toinen on minä-muotoinen tarinaan osallistuva kertoja. Minä-muotoinen kertoja on rajoittunut tiedoiltaan. Hän voi kertoa oman tarinansa, mutta suppeampana ja värittyneempänä kuin kaikkitietävä kertoja. Ristiriitaisuudet ovat hänelle ominaisia ja se, että kertoja puhuu yhtä, tapahtumat toista. Hän-muotoinen epäluotettava kertoja taasen kertoo tarinaa toisesta. Se joutuu arvailemaan ja pohtimaan päähenkilön tai muiden henkilöiden tapauksia, koska ei tiedä niistä, kuten kaikkitietävä kertoja. Kertoja on vielä suppeampi tiedoissaan kuin minä-muotoinen epäluotettava kertoja, mutta myös yhtä subjektiivinen. Hän-muotoinen kertoja pyrkii avaamaan todellista tilaa.


title: Kertoja

text: Kertoja on aina olemassa tekstissä, vaikka hänet olisi lähes tyystin peitetty. Havaittavuuden merkkejä on löydettävissä, jos on tarkkana. Ne voi jakaa kuuteen eri tyyppiin. Näitä ovat miljöön kuvaus, henkilöiden identifiointi, ajallinen yhteenveto, luonteen määrittely, henkilöiden sanomatta tai ajattelematta jättämisen raportointi ja kommentaari. Seuraavassa hieman tarkemmin niistä.Kertojan yleisö on se, kenelle hän kertoo. Joskus ekstradiegeettinen kertoja puhuttelee konkretisoitua yleisöään, esimerkiksi toteamalla: ”rakas lukija”, ”pyydän anteeksi”. Kertojan kohteina ei kuitenkaan ole fyysinen lukija, vaan ennemminkin fyysisen lukijan tulee rakentaa kertojan yleisö. Hän luo ymmärtävän yleisön. Viestintä tapahtuu aina samalla tasolla olevien kertojien ja heidän yleisöjensä välillä.


title: Kertoja

text: Ekstradiegeettisen tason kertojan ja yleisön lisäksi on sisäkkäisiä kertojia ja yleisöjä. Ensimmäisen tarinan sisälle on mahdollista syntyä muita tarinoita, niiden kertojia ja yleisöjä. Ne ovat alisteisia korkeammalle ekstradiegeettiselle tasolle, sen kertojalle, tarinalle ja yleisölle. Alisteiset kertojat ovat sisäkkäisiä kertojia ja yleisöt sisäkkäisiä yleisöjä. Hierarkkisuus tasoissa on ehdoton, sillä kunkin tason kertoja kertoo aina omalle yleisölleen, joka on samalla kertovalla tasolla. Tasoja voi olla useita. Sisäkkäinenkin kertoja voi olla osallinen tai osaton kertomuksessaan.


title: Kertoja

text:
Kertojan kerronta suodattuu aina jonkin ”äänen”, subjektiksi ymmärrettävän prisman läpi. Tätä kutsutaan fokalisaatioksi. Fokalisaatioita voi olla ulkoinen ja sisäinen. Kertoja-fokalisoija edustaa ulkoista fokalisaatiota. Tässä kertoja on selvä fokalisoija, sillä hänen havaintonsa antavat suunnan esitykselle. Kertoja-fokalisoija on yleinen vanhoissa, perinteisissä romaaneissa. Henkilö-fokalisoija taasen edustaa sisäistä fokalisaatiota, koska siinä ollaan tarinan maailmassa, tapahtumien sisäpuolella. Sisäistä ja vaihtuvaa fokalisaatiota suosivat etenkin modernit romaanit.
Kertojaa tarvitaan välittämään fokalisoitava maailma. Kertoja vaihtuu fokalisoijaksi, kun hän kertoo toisen tunnustamiset ja havainnot. Tällöin kerronta suodattuu fokalisoijan perspektiivin läpi. Niinpä ääni pysyy samana. Ainoastaan fokalisoija vaihtuu.


title: Monikielisyys

text: Monikielisyydellä tarkoitetaan sekä yksilön että yhteisön monikielisyyttä. Yksilön monikielisyys voidaan käsittää kahden tai useamman kielen äidinkielenomaisena osaamisena, tai laajemmin yksilön kykynä kommunikoida sujuvasti kahdella tai useammalla kielellä. Monikielinen yhteisö taas on esimerkiksi Suomi, jossa on kaksi virallista kieltä (suomi ja ruotsi) sekä muutamia vähemmistökieliä (saame, romani ja suomalainen viittomakieli).


title: Monikielisyys

text: Maailmassa on huomattavasti enemmän kaksi- tai monikielisiä kuin yksikielisiä ihmisiä. Monikielisenä pidetään usein henkilöä, joka osaa kahta tai useampaa kieltä äidinkielen omaisesti. Nykyään kuitenkin otetaan huomioon myös laajempi monikielisyys, eli kyky kommunikoida kahdella tai useammalla kielellä sujuvasti tai edes jonkin verran. Siten esimerkiksi äidinkieleltään suomenkielinen, mutta ruotsia ja englantia vieraina kielinään puhuva henkilö olisi monikielinen, eli lähes kaikki suomalaiset ovat monikielisiä. Monikielisyyden määrittelyä hankaloittaa kuitenkin usein kysymys siitä, miten kieli, äidinkielisyys ja kielen osaaminen pitäisi määritellä.


title: Monikielisyys

text: Yksilöstä tulee kaksi- tai monikielinen usein vanhempiensa päätöksestä. Monikielisyyteen voivat johtaa esimerkiksi vanhempien eri äidinkielet, valtion kaksikielisyys tai perheen ulkomaille muuttaminen. Maahanmuuttajat ovat nykyään Suomessakin tärkeä monikielinen ryhmä.


title: Monikielisyys

text: Monikielisiä ihmisiä on eniten kielellisissä vähemmistöissä. Usein äidinkielenään vähemmistökieltä puhuvan on pakko opetella enemmistön kieli poliittisten mutta myös käytännöllisten syiden takia. Saadakseen samat mahdollisuudet sijoittua yhteiskuntaan vähemmistön edustajien on tärkeää oppia enemmistön kieli.


title: Monikielisyys

text: Ihmisten, jotka osaavat useampaa kuin yhtä kieltä, on tutkittu pärjäävän kielten opiskelussa yksikielisiä paremmin. Kaksikielisillä, jotka taitavat sujuvasti kahden tai useamman kielen, on todettu olevan pienempi riski sairastua dementiaan.


title: Monikielisyys

text: Maailmassa puhutaan arviolta 6000:ta kieltä. Kuitenkin vain 25 prosentilla maailman noin 200 valtiosta on enemmän kuin yksi virallinen kieli. Niissäkin valtioissa, joissa kahdella kielellä on virallinen asema, toinen kieli on usein dominoivampi tai arvostetumpi. Toisaalta monissa virallisesti yksikielisissä valtioissa voi olla jopa satoja vähemmistökieliä. Esimerkiksi virallisesti englanninkielisessä Nigeriassa puhutaan yli 400:ä eri kieltä. Maata ei voi siis määritellä yksi- tai monikieliseksi virallisen kieliluokituksen perusteella. Ylivoimaisesti suurin osa maailman kielistä on vähemmistökieliä, joilla ei ole minkäänlaista laillista asemaa.


title: Monikielisyys

text: Monikielisyyttä käsiteltäessä tehdään usein ero ominaisuuden ja käytön välillä. Englannissa näille onkin erilaiset käsitteet: "multilingualismi" on monikielisyyttä yhteisön tai yksilön ominaisuutena, "plurilingualismi" taas tarkoittaa todellista monen kielen käyttöä sosiokulttuurisessa kontekstissa.


title: Monikielisyys

text: Kielikontakteja syntyy, kun useampaa kuin yhtä kieltä käytetään samassa tilanteessa yhtä aikaa. Ne ovat ihmisten liikkuvuuden myötä erittäin tavallisia, ja syntyvät puhujien välisessä vuorovaikutuksessa. Ne voivat olla satunnaisia tai pysyviä, ja niillä voi olla myönteisiä tai kielteisiä vaikutuksia toisiinsa. Kielenvalinta on joskus tehtävä pakosta enemmistökielen eduksi. Koodinvaihdosta puhutaan, kun toisen kielen sanoja tai ilmauksia käytetään yksikielisessä ilmaisussa .


title: Monikielisyys

text: Monikielisessä yhteisössä kielten väliset suhteet ovat usein hierarkkisia. Jollakin yhteisön kielellä on usein vallitseva asema muihin verrattuna. Kun kaksi kieltä ovat hierarkkisessa suhteessa toisiinsa, niin että toista kieltä käytetään enemmän esimerkiksi hallinnollisissa yhteyksissä, puhutaan diglossiasta. Hallitsevaa kieltä voidaan pitää myös prestiisikielenä, eli yhteisön enemmistön suurempaa arvostusta nauttivana kielenä. Hallinnon kieli voi olla myös lingua franca, välittäjäkieli, jota kaikki ymmärtävät, mutta joka ei välttämättä ole kenenkään äidinkieli.


title: Monikielisyys

text: Tällä hetkellä englanti on maailmanlaajuinen lingua franca. Englannin ”kielentappajan” valta-asema on herättänyt aidosti huolta kielentutkijoiden keskuudessa. Kun vahva kieli painostaa heikentyvää alkuperäiskieltä, se lakkaa lopulta olemasta pelkkä lingua franca ja korvaa alkuperäiskielen. Oletetaan, että vuonna 2100 maailmassa olisi jäljellä enää noin 600 kieltä. Koulutuspolitiikka on yksi suuri syy kielten katoamiseen.


title: Monikielisyys

text: Myös yksilöllä eri kielillä on eri käyttötarkoituksia. Kotona puhuttavaa äidinkieltä ei välttämättä voi käyttää muualla yhteisössä. Maissa, joissa puhutaan jopa satoja vähemmistökieliä, monen kielen oppiminen on välttämätöntä ja luonnollista. Esimerkiksi Papua-Uusi-Guineassa, josta lingvistit ovat löytäneet yli 870 kieltä, lapsi kasvaisi puhuen omassa kylässään kylän paikallista kieltä. Markkinapaikalla hän puhuisi jotakin toista kieltä, mahdollisesti tok-pisiniä lingua francana, ja koulussa hän opiskelisi englanniksi. Maailmanlaajuisesti onkin yleisempää, että lapsi käy koulutuksensa jollain muulla kielellä kuin äidinkielellään.


title: Monikielisyys

text: Esimerkiksi Afrikassa monikielisyys on haaste koulutukselle, sillä siellä on lukemattomia vähemmistökieliä. Monissa entisissä siirtomaissa perusopetus järjestetäänkin edelleen emämaan kielellä, ranskaksi, englanniksi tai portugaliksi. Tätä perustellaan sillä, että kieli on kaikille vieras, joten kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet oppia. Tämä luo kuitenkin epätasa-arvoa, sillä vain rikkailla vanhemmilla on mahdollisuuksia tukea lastensa kielen oppimista niin, että he voivat pysyä mukana opetuksessa. Monet lapset joutuvat keskeyttämään koulunsa, koska eivät opi vieraalla kielellä.


title: Monikielisyys

text: Ilmiötä voidaan kutsua myös kieli-imperialismiksi tai kielelliseksi kansanmurhaksi. Kieli-imperialismi tarkoittaa sitä, että vähemmistöjen äidinkielen käyttö tukahdutetaan, ja eurooppalaisia valtakieliä markkinoidaan vallan, kulttuurin ja sivistyksen kielenä. YK määritteli kielellisen kansanmurhan vuonna 1948: "Ryhmän kielen käytön estäminen päivittäisessä kanssakäymisessä ja kouluissa tai ryhmän kielellä tehtyjen julkaisujen painamisen ja levittämisen estäminen."


title: Monikielisyys

text: Kielivähemmistöjen kohteleminen on vaihdellut historian saatossa runsaasti. Joskus on pyritty systemaattisesti hävittämään kielelliset vähemmistöt kokonaan. Historia on osoittanut, ettei kielivähemmistöjä noin vain hävitetä. Kieli on tärkeä osa yhteisön identiteettiä, ja kielen käytön kieltäminen saa yhteisön kapinoimaan.


title: Monikielisyys

text: Nykyään esimerkiksi Euroopan Unionissa on enemmän vallalla kielipolitiikka, jossa vähemmistökieliä pyritään elvyttämään ja niiden oikeuksia lisäämään. Monikielisyys nähdään eurooppalaiselle yhteistyölle elintärkeänä. Sen edistäminen on keino lähentää EU:n kansalaisia toisiinsa. Jäsenvaltioiden omaa kieliperintöä on vaalittava, mutta on myös tärkeää, että jäsenet ymmärtävät toisiaan, sillä monipuolinen kielitaito edistää kilpailukykyä ja laajentaa toimintamahdollisuuksia.


title: Monikielisyys

text:
Eri kulttuureissa yksilöt kokevat ja määrittelevät monikielisyyden eri tavalla. Harva suomalainen kokee itseänsä monikieliseksi, vaikka osaisikin viestiä kolmella eri kielellä. Suomessa kaksikielisyydellä tarkoitetaan yleensä kasvamista kahta kieltä oppien, kun taas ranskalainen englantia sujuvasti puhuva luokittelee mielellään itsensä kaksikieliseksi.
Tämä on luettelo maista joissa on virallisena kielenä usempi kuin yksi.


title: Anders Molander

text: Anders Molander (k. 1720) toimi isänsä Claudius Simoniksen jälkeen Sulkavan kirkkoherrana. Hän oli myös papiston edustaja 1686 valtiopäivillä.


title: Anders Molander

text: Molanderien pappissukuun syntynyt Anders tuli ylioppilaaksi Turussa 15. maaliskuuta 1671. Hän julkaisi väitöskirjansa Turun akatemian teologian professorin Nils Tunanderin ohjauksessa 21. marraskuuta 1673. Hän palasi kotiin Sulkavalle, missä toimi 1678 alkaen vt kirkkoherrana. Isänsä kuoltua Molander valittiin tämän virkaan Sulkavan kirkkoherraksi 1682. Anders Molander oli työkyvytön neljä viimeistä vuottaan. Hänen poikansa Claus oli seurakunnan apupappina vuodesta 1711 ja seurasi isäänsä Sulkavan kirkkoherrana.


title: Anders Molander

text: Kirkkoherra Molander luotsasi seurakuntaansa neljän vuosikymmenen ajan ja näin hänestä tuli yksi Sulkavan pitkäaikaisimpia ja vaikutusvaltaisimpia pappeja. Vaikka suuri osa tuosta ajasta täyttyi koettelemuksista monine kato-, nälkä-, ja kuolonvuosineen, joihin Suuri Pohjan sota ja Isonvihan aika toivat oman raskaan lisänsä, pyrittiin vallitsevia oloja kirkkoherran aikana kohentamaan. Varsinkin kansanopetuksen hyväksi ja lukutaidon kehittämiseksi oli merkittävää. Kaikesta päätellen hän kuului myös niihin pappeihin, joihin niin talonpojat kuin pitäjän köyhimmät asukkaat saattoivat turvautua joutuessaan voutien ja muiden virkavallan edustajien mielivallan kohteiksi. Esimerkkinä tästä on 1685 talvikäräjillä toteutettu loistutkinta, jossa vouti kirjureineen joutui vastaamaan yhteensä kahteentoista vähäosaisten tekemään valitukseen mielivaltaisesta ulosotosta. Kyseinen tutkinta tehtiin Molanderin valvonnassa. Talonpoikia hänen tiedetään tukeneen muun muassa silloin, kun nämä syyttivät nimismies Löfbergiä verojen perintään liittyvistä kohtuuttomuuksista.


title: Anders Molander

text: Tukholman valtiopäivillä 1686 Anders Molander oli yksi kahdeksasta pappissäädyn edustajasta. Valtiopäivillä hän jätti yhdessä kolmen muun Viipurin hiippakuntalaisen kanssa kuninkaalle valituskirjeen, jossa alamaisesti pyydettiin korjausta hiippakunnan taloudellisiin epäkohtiin.


title: Anders Molander

text: Anders Molanderin vaimo oli Agneta Kyander, Rantasalmen kirkkoherran Anders Kyanderin ja Emerentia Klöfverskjöldin tytär. Heidän lapsiaan olivat:


title: Tasker H. Bliss

text: Tasker Howard Bliss (31. joulukuuta 1853 Lewisburg, Pennsylvania – 9. marraskuuta 1930) oli yhdysvaltalainen kenraali, joka toimi maavoimien esikuntapäällikkönä ensimmäisen maailmansodan aikana. Bliss osallistui lisäksi Espanjan ja Yhdysvaltojen sotaan 1898–1902 ja toimi myöhemmin myös sotilaskuvernöörinä Filippiineillä.


title: Richard David Precht

text: Richard David Precht (8. joulukuuta 1964 Solingen, Länsi-Saksa) on saksalainen filosofi, kirjailija ja toimittaja.


title: Richard David Precht

text: Prechtin isä on teollinen muotoilija Hans-Jürgen Precht, ja vanhemmat olivat vasemmistoidealisteja. Precht opiskeli Kölnin yliopistossa filosofiaa, germaanisia kieliä ja taidehistoriaa, ja työskenteli valmistuttuaan yliopistossa tieteellisenä avustajana. Hän oli Arthur F. Burnsin stipendiaattina Chicago Tribunessa 1997. Sen jälkeen hän työskenteli useissa sanomalehdissä ja radioissa. Vuonna 2000 hänelle myönnettiin biolääketieteen alan palkinto.


title: Richard David Precht

text: Precht on kirjoittanut kaksi romaania ja kolme tietokirjaa, joista tunnetuin on "Montako minua on? Matkoja filosofiaan" (2007).


title: Richard David Precht

text: Precht asuu Luxemburgissa ja Kölnissä.


title: Aste (täsmennyssivu)

text: Aste voi tarkoittaa seuraavia:


title: Mount Bagsak

text: Mount Bagsak on Jolon saarella lähellä Bagsakin kaupunkia Filippiineillä sijaitseva toimimaton tulivuori.


title: Mount Bagsak

text: Vuorella käytiin Bud Bagsakin taistelu kesäkuussa 1913, jossa kenraali John J. Pershingin johtamat amerikkalaiset ja filippiiniläiset sotilaat tuhosivat islamilaisten morojen kapinallisjoukon aiheuttaen myös siviilitappioita.


title: Barong (teräase)

text: Barong, joskus kirjoitusmuodossa Barung, on Filippiinien muslimiväestön, morojen perinteinen lyhyt ja leveä käyräteräinen puolimiekka tai veitsi.


title: Barong (teräase)

text: Barongia käytetään aseena joissakin filippiiniläisperäisissä kamppailulajeissa, kuten Kali, Eskrima ja Silat.


title: Tranquility

text: Tranquility eli Node 3 (liitososa 3) on Kansainväliseen avaruusaseman apumoduuli.


title: Tranquility

text: Tranquility, kuten Node 2:kin, on ESAn rahoittama ja Thales Alenia Spacen italialaisen tehtaan rakentama. Vuonna 1997 ESA ja NASA solmivat sopimuksen, jossa NASA vaati näiden kahden moduulin toteutusta Euroopassa maksuna ESAn Columbus-moduulin laukaisulle sukkulalla. Moduuli siirtyi NASAn omistukseen vuonna 2009, kun se toimitettiin avaruuteen ja asennettiin avaruussukkulalennolla STS-130. Italialainen moduuli Cupola kiinnitettiin Tranquilityyn.


title: Tranquility

text: Moduuli sisältää laitteita elämän ylläpitoon avaruusasemalla, kuten hengitysilman muodostamiseen, kierrättämiseen ja laaduntarkkailuun käytettäviä laitteita ja avaruus-WC:n.


title: Tranquility

text: Tranquility nimettiin yleisöäänestyksen seurauksena. Tranquility oli NASAn ehdottamista nimistä suosituin, mutta Stephen Colbert kampanjoi nimen ”Colbert” puolesta, ja tämä ehdotus sai kaikista eniten ääniä. 14. huhtikuuta 2009 Sunita Williams esiintyi "The Colbert Report" -ohjelmassa ja paljasti voittajat. Kompromissina moduulin juoksumatto sai nimen "C.O.L.B.E.R.T." (Combined Operational Load Bearing External Resistance Treadmill).


title: Langley (kilpa-autovalmistaja)

text: Langley oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun kaudella 1950. Tallin kuljettaja Gene Hartley oli kilpailussa 16.


title: Del Roy

text: Del Roy oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun kaudella 1953. Tallin kuljettaja Johnny Thomson keskeytti kilpailussa 6. kierroksella sytytysongelmiin.


title: Anoplolepis gracilipes

text: Anoplolepis gracilipes on muurahaislaji "Formicinae"-alaheimossa. Noin 4 mm:n mittainen "Anoplolepsis gracilipes" elää keskimäärin 76-84 vuorokautta. Se on yksi viidestä vaeltajamuurahaislajista. Neljä muuta ovat tulimuurahainen ("Solenopsis invicta"), isopäinen muurahainen ("Pheidole megacephala"), pieni tulimuurahainen ("Wasmannia auropunctata") ja argentiinalainen muurahainen ("Linepithema humile"). Lajin englanninkielinen nimi "yellow crazy ant" (keltainen hullu muurahainen) viittaa sen väriin ja "hulluun" liikehdintään häirittynä. Lajin alkuperäistä elinaluetta ei varmuudella tiedetä, mutta arvellaan sen olleen Länsi-Afrikassa. Lajia esiintyy tropiikissa ja subtropiikissa, jonne se on levinnyt laivojen mukana. Sitä pidetään nykyisin yhtenä maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista. Erityisenä vitsauksena sitä on Australian pohjoisosissa ja Joulusaarilla, jossa se on muodostanut superkolonioita vallaten 30 % saaren sademetsistä. Joulusaarella on kokeiltu sen hävittämistä fiproniiliä sisältävillä syöteillä.


title: Latrodectus hasselti

text: Latrodectus hasselti eli punaselkähämähäkki on pallohämähäkkien heimoon kuuluva laji. Lajin levinneisyys on Australia. Naaraat ovat noin 10 millimetriä, kun koiraat ovat vain 3–4 millimetriä pitkiä. Laji on luokiteltu vaaralliseksi. Lajin tunnistaa punaisesta raidasta sen vartalossa.


title: IRNSS

text: Indian Regional Navigational Satellite System (IRNSS) on Intian oma alueella paikannussatelliittijärjestelmä. ISRO kehittää tätä 7 satelliittiin perustuvaa järjestelmää.


title: IRNSS

text: Intia aloitti hankkeen toukokuussa 2006. Sen arvellaan olevan valmis vuonna 2012. Järjestelmän ja sen ensimmäisen satelliitin kehitystyö maksoi noin 16 miljardia rupiaa - 1. satelliitti laukaistiin vuonna 2009.


title: IRNSS

text: Kaikkiaan järjestelmä käyttää GPS-satelliittien signaalin lisäksi aluksi seitsemän ja myöhemmin yhdentoista intialaisen satelliitin signaaleja ja tietoliikennettä.


title: IRNSS

text: Länsimaissa Venäjän arvellaan avustavan Intiaa kehittämään järjestelmäänsä siirtämällä Glonassin teknologiaa Intian käyttöön.


title: IRNSS

text: Kolme satelliittia toimii geostationaarisella kiertoradalla, loput 29 asteen inklinaation omaavalla radalla. Kaikki satelliitit ovat jatkuvasti Intiassa olevan maa-asemaverkoston kuuluvuusalueella. Atomikellot sijoitetaan satelliitteihin. Paikannussignaali lähetetään S-taajuuskaistalla (2-4 GHz). Satelliitit olisivat tietoliikennesatelliittien kaltaisia - paino 1300 kg ja sähköteho 1400 W. Paikannustarkkuus Intiassa olisi parempi kuin 20 metriä.


title: IRNSS

text: Maa-asemia: pääkeskus (Master Control Center, MCC), lukuisia seuranta-asemia (IRIM) ja satelliittien komennot lähettäviä asemat (TT&C).


title: Antipatroksen hallitsijasuku

text: Antipatroksen hallitsijasuku tai Kassandroksen hallitsijasuku oli antiikin Makedoniaa hallinnut suku. Sen kantaisä oli Aleksanteri Suuren aikana hallitsijana toiminut Antipatros. Antipatroksen poika Kassandros toimi isänsä jälkeen myös Makedonian hallitsijana ennen kuin hän murhasi kuningas Aleksanteri IV:n ja julisti itsensä kuninkaaksi vuonna 306 eaa. Hallitsijasuku hallitsi vuoteen 294 eaa. asti, jolloin Demetrios I syrjäytti Kassandroksen pojat ja valtasi Makedonian. Hallitsijasuku teki paluun vuonna 279 eaa., kun Antipatros II hallitsi 45 päivän ajan.


title: Aleksandr Jerjomenko

text: Aleksandr Vladimirovitš Jerjomenko (, s. 10. huhtikuuta 1980 Moskova) on venäläinen jääkiekkomaalivahti. Hän on pelannut vuodesta 2011 KHL-joukkue OHK Dinamo Moskovassa.


title: Aleksandr Jerjomenko

text: Jerjomenko oli voittamassa Venäjän maajoukkueen kahta peräkkäistä MM-kultaa vuosina 2008 ja 2009. Lisäksi hän voitti joukkueessa MM-hopeaa vuonna 2010 ja MM-pronssia vuonna 2007, jolloin hänellä oli myös turnauksen paras torjuntaprosentti (95,7).


title: Mauricio Mendoza

text: Mauricio Mendoza Rentería (s. 28. helmikuuta 1981 Cali, Kolumbia) on kolumbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä ja hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän pelaa tällä hetkellä tunisialaisessa ES Sahelissa.


title: Mauricio Mendoza

text: Mendoza aloitti uransa Deportes Quindíon riveissä vuonna 2002, jonka jälkeen hän on viettänyt suurimman osan urastaan kotimaassaan Kolumbiassa. Mendoza pelasi myös Perussa vuosina 2005–2007 Universitario de Deportesissa ja Alianza Limassa. Hän siirtyi tammikuussa 2009 kolumbialaisesta Millonariosista tunisialaiseen ES Saheliin.


title: Robert Noyce

text: Robert Norton Noyce (12. joulukuuta 1927 – 3. kesäkuuta 1990) oli yhdysvaltalainen fyysikko, keksijä ja liikemies. Hän oli perustamassa Fairchild Semiconductoria vuonna 1957 ja Inteliä vuonna 1968. Noycea pidetään, yhdessä Jack Kilbyn kanssa, mikropiirin keksijänä.


title: Robert Noyce

text: Noyce suoritti fysiikassa kandidaatin tutkinnon Grinnell Collegessa vuonna 1949 ja väitteli tohtoriksi MIT:ssä vuonna 1953. Valmistuttuaan Noyce liittyi William Shockleyn johtaman Shockley Semiconductor Laboratoryn palvelukseen. Vuonna 1957 hän lähti Shockleylta seitsemän muun kanssa ja perusti Fairchild Semiconductorin. Vuonna 1968 Noyce perusti Intelin yhdessä Gordon Mooren kanssa. Hän toimi Intelin ensimmäisenä toimitusjohtajana vuosina 1968–1975.


title: Robert Noyce

text: Noyce keksi mikropiirin vuonna 1959 ja sai sille patentin. Kilby oli tehnyt vastaavan keksinnön itsenäisesti jo hieman aiemmin. Nykyisin he yleensä jakavat kunnian keksinnöstä. Intelin pääkonttori on nimetty Noycen mukaan. Hän sai IEEE:n myöntämän kunniamitalin vuonna 1978 ja IEE:n myöntämän Faradayn mitalin vuonna 1979.


title: La Flèche Wallonne 2009

text: La Flèche Wallonne 2009 oli järjestyksessään 73. maantiepyöräilyn La Flèche Wallonne -kilpailu. Se käytiin 195 kilometrin reitillä Charleroista Huy'hin 22. huhtikuuta 2009. Davide Rebellin voitti kilpailun kolmannen kerran kukistettuaan Mur de Huyn loppunousussa Andy Schleckin ja Damiano Cunegon.


title: Petteri Forsell

text: Jani Petteri Forsell (s. 16. lokakuuta 1990 Kokkola) on suomalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Petteri Forsell

text: Forsellin kasvattajaseura on Kokkolan Pallo-Veikot, jota hän edusti vuoteen 2008 asti. Kaudeksi 2009 hän siirtyi Veikkausliigaan Vaasan Palloseuraan. Forsell pelasi osan kaudesta lainassa Kakkosen Lapuan Virkiässä. Marraskuussa 2009 Forsell siirtyi IFK Mariehamniin.


title: Petteri Forsell

text: Elokuussa 2012 IFK Mariehamn myi Forsellin Turkin Superliigassa pelaavaan Bursasporiin. Siirtosummaa ei kerrottu julkisuuteen. Transfermarkt-sivuston arvion mukaan summa oli 500 000 euroa. Forsell teki ensiesiintymisensä Bursasporissa 23. elokuuta, kun se voitti kotonaan Twenten 3–1 Eurooppa-liigan kauden 2012–2013 karsintojen play off -kierroksella. Hän tuli kentälle 69. minuutilla Stanislav Šestákin tilalle.


title: Petteri Forsell

text: 4. joulukuuta 2012 Forsell teki ainoaksi jääneen maalinsa Bursasporissa, kun se voitti Nazilli Belediyesporin vieraissa 3–0 Turkin cupin ottelussa. Turkin Superliigassa Forsell teki ensiesiintymisensä 9. helmikuuta 2013, kun Bursaspor voitti Kardemir Karabüksporin vieraissa 3–0. Hän korvasi Tuncay Şanlın ottelun 90. minuutilla. Maaliskuussa 2013 Forsell lainattiin elokuun puoliväliin asti ulottuvalla sopimuksella takaisin IFK Mariehamniin. Lainansa aikana Forsell pelasi kahdeksan Veikkausliigan ottelua ja teki niissä neljä maalia.


title: Petteri Forsell

text: Forsellin sopimus turkkilaisseuran kanssa purettiin elokuussa 2013. Hän ehti edustaa Bursasporia kahdessa Turkin Superliigan ottelussa yhteensä neljän peliminuutin verran. Lisäksi Forsell pelasi seitsemän Turkin cupin ottelua ja yhden Eurooppa-liigan karsintaottelun.


title: Petteri Forsell

text: Syyskuussa 2013 Allsvenskanissa pelaava AIK anoi pelilupaa Forsellille loppukaudeksi, vaikka siirtoikkuna oli kiinni. Ruotsin jalkapalloliitto kuitenkin hylkäsi anomuksen. Lokakuussa Forsell kävi Tanskan Superliigassa pelaavan Viborgin testissä. Tammikuussa 2014 häntä testasivat Saksan 2. Bundesliigassa pelaava VfR Aalen ja puolalainen Śląsk Wrocław.


title: Petteri Forsell

text: Helmikuussa 2014 Forsell palasi IFK Mariehamniin 1+1-vuotisella sopimuksella. Forsell teki kaudella 2014 Veikkausliigassa 31 ottelussa 11 maalia. Niillä hän oli joukkueensa paras maalintekijä yhdessä Diego Assisin kanssa ja sijoittui koko sarjan maalipörssissä jaetulle neljännelle sijalle.


title: Petteri Forsell

text: Marraskuussa 2014 IFK Mariehamn ilmoitti käyttäneensä Forsellin sopimuksessa ollen seuran option ja jatkaneen sopimusta kattamaan kauden 2015. Myöhemmin samassa kuussa Forsell kävi Saksan 3. Ligassa pelaavan Arminia Bielefeldin testattavana. Veikkausliigan kauden avauskierroksella 12. huhtikuuta 2015 Forsell loukkasi Jaroa vastaan pelatussa ottelussa polvensa sivusiteen Jamar Dixonin taklauksen seurauksena. Hän joutui olemaan sivussa liigapeleistä lähes kolmen kuukauden ajan, kunnes pelasi 5. heinäkuuta Ilvestä vastaan. Yhteensä Forsell pelasi kauden aikana 17 liigaottelua, joissa hän teki kolme maalia. 26. syyskuuta 2015 Forsell pelasi täydet minuutit, kun IFK Mariehamn voitti Suomen Cupin loppuottelussa Interin 2–1.


title: Petteri Forsell

text: Forsell teki helmikuussa 2016 sopimuksen Puolan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I ligassa pelaavan Miedź Legnican kanssa. Sopimus solmittiin ulottumaan kesään 2017 asti. Tammikuussa 2017 hän teki uuden sopimuksen, joka ei pidentynyt, mutta jossa kuukausipalkkaa ja sopimuksen ulosostohintaa korotettiin. Samassa sarjassa pelaavat pelaajat valitsivat Forsellin I ligan vuoden 2016 parhaaksi pelaajaksi. Forsell pelasi maaliskuun 2016 ja toukokuun 2017 välisenä aikana Miedź Legnicassa yhteensä 44 sarjaottelua, joissa hän teki 17 maalia. Kaudella 2016–2017 hän oli joukkueensa paras ja koko sarjan viidenneksi paras maalintekijä 13 maalillaan.


title: Petteri Forsell

text: Kesäkuussa 2017 Forsell teki kolmen vuoden sopimuksen Puolan pääsarjassa pelaavan Cracovian kanssa. Forsell liittyi harjoituksiin kesäkuun lopussa, mutta hänet suljettiin välittömästi joukkueen toiminnan ulkopuolelle. Cracovia ilmoitti mitätöivänsä Forsellin sopimuksen perustuen siihen, ettei tämä olisi läpäissyt lääkärintarkastusta. Forsellin agentti Jonne Lindblomin mukaan tämä ei pidä paikkaansa, ja hän on ilmoittanut vievänsä asian Kansainvälisen jalkapalloliiton käsiteltäväksi.


title: Petteri Forsell

text: Heinäkuun 2017 lopussa Forsell meni Allsvenskanissa pelaavan Örebron testattavaksi. Elokuussa Forsell teki loppukauden kattavan sopimuksen Örebron kanssa. Tammikuussa 2018 hän palasi Miedź Legnicaan.


title: Petteri Forsell

text: Forsell pelasi ensiottelunsa Suomen maajoukkueessa 6. helmikuuta 2013 Israelia vastaan pelatussa ottelussa Netanyassa. Hän teki 1–2-tappioon päättyneessä pelissä Suomen ainoan maalin.


title: Petteri Forsell

text: IFK Mariehamn


title: Petteri Forsell

text:
Päivitetty 11. elokuuta 2017.
Yhteensä sarjoittain:


title: Nykykulttuuri

text: Nykykulttuuri on Jyväskylän yliopiston nykykulttuurin tutkimuskeskuksen julkaisusarja, joka perustettiin vuonna 1986. Sarja on monitieteinen ja tieteidenvälinen. Siinä ilmestyy tutkimuksia nykykulttuurista ja kulttuuriteoriasta. Myös modernin kulttuurin vaiheisiin liittyvät kulttuuri- ja sosiaalihistorialliset tutkimukset kuuluvat kustannuslistalle. Sarjassa julkaistavat käsikirjoitukset valitaan asiantuntija-arvioiden perusteella.


title: GPGPU

text: GPGPU eli General-purpose computing on graphics processing units (lyhyemmin GPU-compute) on tekniikka, jossa näytönohjaimella suoritetaan laskentaa. Se on yleisesti ollut pelkän keskussuorittimen laskettavana.


title: GPGPU

text: Grafiikkasuorittimet ovat perinteisiin keskussuorittimiin nähden hyvin tehokkaita rinnakkaislaskennassa. Tietyissä algoritmeissa nopeusero voi olla 10-100 kertainen GPU:n hyväksi.


title: GPGPU

text:
GPU:n suorituskyky laskennassa perustuu yksinkertaisiin suorittimiin, joita on huomattavan paljon rinnakkain.
GPU soveltuu käytettäväksi algoritmeissa joissa on korkea "laskentaintensiteetti" sekä datan "riippumattomuus". Laskentaintensiteetti määritellään operaatioina datayksikköä kohden. Tästä syystä esimerkiksi säteenseuranta on yksi mahdollinen käyttökohde.


title: GPGPU

text:
Varhaiset Grafiikkasuorittimet (GPU) olivat verrattain yksinkertaisia, kiinteätoimisia komponentteja.
Ohjelma-algoritmien toteuttaminen GPU:n mikropiirillä lisäsi tehosti 3D-grafiikkaa ja vapautti keskussuorittimen muihin operaatioihin.


title: GPGPU

text: Renderoidun tiedon siirtäminen takaisin keskusmuistiin kuvan ("frame") jälkikäsittelyä varten lisäsi tarvetta kaksisuuntaiselle väylälle ja GPU ei ollut enää sidottu vain näytölle suuntautuviin toimintoihin.


title: GPGPU

text:
Shader-kielet lisäsivät joustavuutta ja sovittamista uusien algoritmien toteuttamiseen GPU:lla ilman tarvetta, että algoritmi olisi kiinteätoimisena piirinä mikrosirulla.
Näiden kehittyminen johti lopulta nykyisen kaltaiseen tilanteeseen, jossa GPU on ohjelmoitavissa oleva komponentti ja käytettävissä laajalti muuhunkin kuin näyttötoimintoihin.


title: GPGPU

text: Varhaiset "shader" kielet ("pixel shader", "vertex shader") olivat vielä varsin rajoittuneita ja muistuttivat assembler-kieltä. "Unified Shader" kehityksen myötä toiminnoista tuli geneerisempiä, joustavampia ja ohjelmoitavuus korvasi kiinteätoimiset osat GPU:n rakenteessa.


title: GPGPU

text: Myöhemmin on tullut mahdollisuus ohjelmoida C-tyylisellä korkeamman tason kielellä (ks. GLSL, HLSL, Cg, C++ AMP). Shader-kielellä tehty ohjelma käännetään joko suoraan tai välillisesti (ks. SPIR-V) GPU:n itsensä käyttämään muotoon. Johtuen useiden eri arkkitehtuurien määrästä viimeinen käännös GPU-kohtaisesti tapahtuu usein ajuritasolla.


title: GPGPU

text: GPGPU rajapintoja ovat mm. Khronos Groupin OpenCL, NVIDIAn CUDA sekä Microsoftin DirectX 11 mukana julkistama DirectCompute sekä C++ AMP.


title: GPGPU

text:
Vulkan rajapinta käyttää termiä "Compute Pipeline" tekniikalle.
Applen Metal tukee GPGPU-käyttöä "Compute Pipeline" toiminnon kautta.


title: GPGPU

text: Ohjelmakoodikirjastoja on esimerkiksi OpenACC ja Torch.


title: GPGPU

text:
Eräät supertietokoneet käyttävät menetelmää laskentakapasiteetin lisäämiseen.
Käyttökohteita ovat mm. fysiikkamallinnus ja tekoälytutkimus.


title: GPGPU

text: Esimerkkeinä Oak Ridgen "Titan" ja Facebookin julkaisema avoin "Big Sur" laitealusta.


title: Oikeustutkinto

text: Oikeustutkinto oli 1895–1921 käytössä ollut korkeakoulututkinto, joka suoritettiin Helsingin yliopiston lainopillisessa tiedekunnassa. Se tuotti pätevyyden tuomarinvirkoihin, joihin aiemmin oli pätevyysvaatimuksena tuomarintutkinto. Se oikeutti esimerkiksi palvelemaan senaatin talousosastossa ja tuomiokapituleissa.


title: Oikeustutkinto

text: Ylempi ja alempi oikeustutkinto syrjäyttivät oikeustutkinnon. Ylempi oikeustutkinto oli käytössä 1922–1948 ja sen syrjäytti lainopin kandidaatin tutkinto, joka oli käytössä 1948–1962. Vuodesta 1963 lähtien tutkinnon nimenä oli oikeustieteen kandidaatin tutkinto. Vuodesta 2005 alkaen oikeustieteellinen ylempi korkeakoulututkinto on ollut oikeustieteen maisterin tutkinto. Ennen vuotta 2005 opintonsa aloittaneet saattoivat kuitenkin valmistua oikeustieteen kandidaateiksi myös vuoden 2005 jälkeen.


title: Oikeustutkinto

text: Alempi oikeustutkinto oli käytössä 1922–1976. Sen korvasi vuodesta 1977 lähtien varanotaarin tutkinto. Alempi oikeustutkinto tuotti pätevyyden alempiin hallinnollisiin toimiin ja sen suorittanut saattoi saada oikeuden käyttää varanotaari-nimitystä, joka otettiin käyttöön 1948. Varanotaarin tutkinnon korvasi 1996 oikeusnotaarin tutkinto.


title: La niña de mis ojos

text: La niña de mis ojos on vuosina 2001–2002 tuotettu venezuelalainen telenovela. Sen käsikirjoituksen on tehnyt Alidha Avila ja kuvaajana on ollut José Manuel Pelnez. Lavastajina ovat toimineet Zarei Romero ja Ana Teresa Sosa. "La niña de mis ojosia" ei ole esitetty Suomessa.


title: Honda CB1000R

text: Honda CB1000R tai Honda CB 1000 R on Hondan valmistama nakupyörätyylinen moottoripyörämalli. Se tuli markkinoille vuonna 2008.


title: Honda CB1000R

text: CB1000R:n moottori on otettu vuoden 2007 Honda CBR1000RR Firebladesta, ja muokattu tuottamaan vähemmän huipputehoa. Vaikka mallissa onkin pienempi huipputeho, niin siinä on enemmän tehoa keski- ja alakierroksilla.


title: Honda CB1000R

text: CB1000R:ssä on yksipuolinen takahaarukka pyörän vasemmalla puolella. Sen toisioveto on toteutettu ketjulla. Vaihteisto on 6-portainen, ja kytkin on märkä monilevykytkin.


title: Honda CB1000R

text: Pyörän mittaristo on täysin digitaalinen, ja se sisältää nopeus-, kierrosnopeus-, moottorinlämpötila- ja polttoainemittarin.


title: Honda CB1000R

text: Eturenkaan koko on 120/70-17. Takarenkaan koko on 180/55-17.


title: Honda CB1000R

text: CB1000R:n painoksi on punnittu 223,8 kg ajokunnossa, ja sen painojakauma on 48,9% eturenkaalle ja 51,1% takarenkaalle.


title: Honda CB1000R

text: Pyörän huippunopeus on rajoitettu mittarin näyttämään 249 km/h, mutta todellinen nopeus tuolloin on 229,66 km/h.


title: Honda CB1000R

text: Suurimmalla vaihteella:


title: Nyugati pályaudvar

text: Nyugati pályaudvar () on yksi Budapestin kolmesta suuresta rautatieasemasta. Se sijaitsee Budapestin VI osa-alueella Terézvárosin kaupunginosassa vanhankaupungin pohjoispuolella.


title: Nyugati pályaudvar

text: Asema avattiin 28. lokakuuta 1877 ja sen suunnittelijana toimi August de Serres. Sen paikalla sijaitsi aiemmin Pestin ja Vácin välisen rautatien eteläinen pääteasema.


title: Nyugati pályaudvar

text: MÁV liikennöi asemalta kaukoliikenteen lisäksi myös junia Ferihegyn lentoaseman terminaalille 1. Rautatieaseman yhteydessä sijaitsee myös metroasema, jonka kautta kulkee linja M3.


title: Työväen marssi

text: Työväen marssi on vanha suomalainen työväenlaulu, joka on edelleen suosittu sosiaalidemokraattien tilaisuuksissa.


title: Työväen marssi

text: "Työväen marssi" on vanhin yhä esitettävistä suomalaisista työväenlauluista. Kappale tehtiin Helsingin työväenyhdistyksen (HTY) 10-vuotisjuhliin vuonna 1894. Sen sävelsi tuolloin HTY:n kuoronjohtajana ja Johanneksenkirkon urkurina toiminut Oskar Merikanto ja sanoitti nimimerkki Tuokko eli kirjailija Antti Törneroos. Kappaleen juhlavat sanat henkivät wrightiläisen työväenliikkeen optimismia.


title: Työväen marssi

text: Sisällissodan jälkeen Työväen marssista tuli ensisijaisesti Suomen sosialidemokraattisen puolueen laulu. Sitä on laulettu muun muassa sosiaalidemokraattien puoluekokouksissa.


title: Kaarlo Sarkko

text: Kaarlo Sarkko (29. tammikuuta 1938 Helsinki – 28. heinäkuuta 1983 Helsinki) oli oikeustieteilijä, joka toimi valtakunnansovittelijana 1973–1975, Helsingin yliopiston työoikeuden professorina 1975–1983 ja työtuomioistuimen presidenttinä 1983. Sarkko oli puolueeton realisti, joka saavutti sekä työnantajien että työntekijöiden luottamuksen. Hänestä työskentely työmarkkinajärjestöjen kanssa oli tervetullutta vaihtelua yliopiston teoreettiseen ilmapiiriin. Hän kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen 45-vuotiaana.


title: Kaarlo Sarkko

text: Sarkko kirjoitti ylioppilaaksi Töölön yhteiskoulusta 1956 ja suoritti Helsingin yliopistossa lainopin kandidaatin tutkinnon 1959. Hän suuntautui alusta alkaen tutkijan uralle opiskellen 1961–1962 Yhdysvalloissa Columbian yliopistossa New Yorkissa, jossa hän suoritti Master of Comparative Law -tutkinnon. Vuosina 1962–1963 Sarkko toimi Halikon tuomiokunnan notaarina ja 1963 Suomen Selluloosayhdistyksen palveluksessa. Turun yliopiston valtiosääntöoikeuden ja kansainvälisen oikeuden assistenttina hän oli 1963. Lakitieteen lisensiaatiksi hän valmistui 1963 ja sai samana vuonna varatuomarin arvon. Oikeustieteen tohtoriksi hän väitteli 1969 Helsingin yliopistossa aiheenaan työrauhavelvollisuus.


title: Kaarlo Sarkko

text: Kaarlo Sarkko aloitti työuransa Helsingin yliopistossa vertailevan oikeustieteen laitoksen amanuenssina 1963–1964, jatkoi maa- ja vesioikeuden sekä työoikeuden tilapäisenä assistenttina 1964–1965 ja assistenttina 1965–1970. Käytännön kokemusta työoikeudesta hän sai jo väitöskirjavaiheessa toimiessaan työsopimuslakikomitean sihteerinä 1967–1969. Yliopistoura jatkui työoikeuden dosenttina 1969–1970, siviilioikeuden virkaatekevänä apulaisprofessorina 1969–1970, työoikeuden virkaatekevänä apulaisprofessorina 1970 ja apulaisprofessorina 1971–1975. Työoikeuden viransijaisena professorina Sarkko oli 1971–1973 ja työoikeuden henkilökohtaisena ylimääräisenä professorina 1975–1983.


title: Kaarlo Sarkko

text: Yliopistouransa ohella Sarkko oli työtuomioistuimen sihteerinä, varajäsenenä ja jäsenenä 1969–1982 sekä korkeimman oikeuden ylimääräisenä oikeusneuvoksena 1979. Työriitojen piirisovittelijana hän toimi 1972–1973 ja valtakunnansovittelijana 1973–1975. Virkaehtokomitean puheenjohtajana hän toimi 1973–1975, työneuvoston puheenjohtajana 1978–1982, sekä työsuhdeturvakomitean jäsenenä ja puheenjohtajana 1978–1981. Lisäksi Sarkko toimi monen toimikunnan ja lautakunnan jäsenenä ja puheenjohtajana.Lisäksi Sarkko kirjoitti artikkeleita työoikeudesta kotimaisiin ja ulkomaisiin julkaisuihin. "Lakimies"-lehden päätoimittajana hän toimi 1981–?.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: EuroChallenge 2008-09 oli kuudes kerta kun kilpailu järjestetään nykyisellä nimellään. Kilpailu on Euroopan kolmanneksi korkein kansainvälinen sarja. Viime vuotinen nimi FIBA EuroCup oli vaihdettu ja nykyinen nimi on EuroChallenge. Sarjassa pelasi yksi suomalainen, Petteri Koponen, joka myös voitti kilpailun Virtus Bolognan joukkueessa.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: "* punaisella pohjalla olleet tippuivat ULEB Eurocupista 2008-2009"


title: EuroChallenge 2008–2009

text: 32 joukkuetta pelaa pareittain kahdesti toisiaan vastaan. Joukkue, joka tekee yhteensä enemmän pisteitä pääsee seuraavalle kierrokselle. Pelit pelattiin 14. - 22. lokakuuta 2008.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: Systeemi on samanlainen kuin äskeiselläkin kierroksella paitsi joukkueita on ainoastaan 16. Parien voittajat pääsevät ruonkosarjaan ja häviäjät putoavat. Pelit pelattiin 4. - 11. marraskuuta 2008.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: Mukana ovat kahdeksan karsintojen kautta tullutta joukkuetta, kahdeksan automaattisesti päässyttä joukkuetta, sekä kuusitoista ULEB Eurocupista tippunutta joukkuetta. Nämä joukkueet jaetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa ne pelaavat kahdesti jokaista joukkuetta vastaan. Lohkojen kaksi parasta pääsevät jatkoon. Pelit pelattiin 25. marraskuuta 2008 - 13. tammikuuta 2009.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: Tämä vaihe pelattiin ensimmäistä kertaa sarjan historiassa. Joukkueet jaettiin neljän joukkueen lohkoihin, jolloin lohkoja oli yhteensä neljä. Jokainen joukkue pelasi kajdesti jokaista joukkuetta vastaan, ja lohkojen kaksi parasta pääsivät jatkoon. Pelit pelattiin 27. tammikuuta - 10. maaliskuuta 2009.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: Kahdeksan jäljellä olevaa joukkuetta pelasivat pareittain toisiaan vastaan niin, että lohkoykkönen pelasi toisen lohkon kakkosta vastaan ja niin edelleen. Ottelusarja pelattiin paras kolmesta-menetelmällä. Pelit pelattiin 17. - 25. maaliskuuta 2009.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: Ottelusarja on samanlainen Euroliigan kanssa. Pelit ovat kerrasta poikki ja semifinaalien voittajat pääsevät loppuotteluun. Häviäjät pelaava pronssipelin. Pelit pelataan Bolognan Futurshow Stationissa 24. - 26. huhtikuuta.


title: EuroChallenge 2008–2009

text: * tarvittaessa


title: EuroChallenge 2008–2009

text: Pelaajan pitää pelata vähintään 50% joukkueensa peleistä, jotta hän olisi tilastokelpoinen.


title: Baghdadi Mahmudi

text: al-Baghdadi Ali al-Mahmudi oli Libyan viimeinen yleisen kansankomitean pääsihteeri, maan pääministeri, 5. maaliskuuta 2006 lähtien. Hän oli maansa varapääministerinä maaliskuusta 2004 maaliskuuhun 2006 ja sitä ennen terveysministeri.


title: Baghdadi Mahmudi

text: Vuonna 2007 Baghdadi Mahmudi ilmoitti vähennyksistä julkisella sektorilla ja valtion työntekijöiden vähennyksestä yli kolmanneksella. Tämä tarkoitti noin 400 000 henkeä, jotka saivat korvauksena kolmen vuoden palkan tai lainan yrityksen perustamiseen. Tavoitteena oli julkisen sektorin keventämisen lisäksi myös vilkastuttaa yksityistä sektoria korvaamaan ulkomaisia tuontituotteita.


title: Baghdadi Mahmudi

text: Elokuussa 2011 Libyan levottomuuksien aikaan kapinallisten edettyä Tripoliin Mahmudin kerrottiin paenneen Djerbaan Etelä-Tunisiaan. Heinäkuussa 2015 Mahmudi sai kuolemantuomion Libyan vuoden 2011 sodan aikaisista sotarikoksitaan.


title: Baghdadi Mahmudi

text: Mahmudi on opiskellut lääketiedettä ja erikoistunut gynekologiaan.


title: Mubarak Abdallah al-Shamikh

text: Mubarak Abdallah al-Shamikh (myös Imbarek Shamekh, Embarek Shamekh, s. 15. toukokuuta 1952) on libyalainen poliitikko, maan yleisen kansankongressin pääsihteeri, valtionpäämies maaliskuusta 2009 tammikuuhun 2010. Hän oli aiemmin pääministeri 2000–2003.


title: Mubarak Abdallah al-Shamikh

text: Shamikh on kotoisin Bengasista. Hän opiskeli sähkötekniikkaa University of Central Floridassa. Hän työskenteli Bengasin kuljetusministerinä vuodesta 1982, keskushallinnon kuljetusministerinä 1984–1990 ja Sirten maankunnan kuvernöörinä ja asuntoministerinä. Maaliskuussa 2000 hänet valittiin hallituksenvaihdossa pääministeriksi. Pääministerikautensa jälkeen oli korkeimman suunnitteluneuvoston johdossa ja Bengasin kuvernöörinä.


title: By the Light of the Northern Star

text: By the Light of the Northern Star on färsaarelaisen Týr-nimisen viking/folk metal -yhtyeen viides täyspitkä studioalbumi. Se on konseptialbumi, jonka keskeisenä teemana on viikinkien vastarinta kristinuskon ajautuessa Skandinaviaan 900-luvulla.


title: Änkyrimadot

text: Änkyrimadot (Enchytraeidae) on heimo harvasukasmatojen alaluokassa, Haplotaxida-jaksossa. Heimossa on noin 50 lajia, joista monet elävät pelto- ja puutarhamullassa.


title: Änkyrimadot

text: Änkyrimadot ovat monella tavalla ekologisesti hyödyllisiä. Yhdessä lierojen kanssa ne muuttavat kasvimateriaalia mullaksi, jolloin ravinteita vapautuu kasvien käyttöön. Maaperän rakenne ja huokoisuus paranevat, kun maaperässä kaikissa kerroksissa on mahdollisimman paljon sekä lieroja että änkyrimatoja.


title: Änkyrimadot

text: Änkyrimadot vaikuttavat maaperän kalsiumin sekä typen ja fosforin vapautumiseen kasvien juuria varten. Ne käyttävät ravintonaan myös maaperän haitallisia bakteereja ja siten ehkäisevät niiden leviämistä.


title: Cordillera del Paine

text: Cordillera del Paine on Patagonian Andeilla, Chilessä sijaitseva ryhmä vuoria. Ne kuuluvat Torres del Painen kansallispuiston alueelle ja sijaitsevat 400 kilometriä Punta Arenasista pohjoiseen ja noin 2 500 kilometriä Santiagosta etelään.


title: Acanthodrilidae

text: Acanthodrilidae on nivelmatoheimo Haplotaxida-lahkossa. Heimon lajit asuvat Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Etelä-Afrikassa sekä Etelä- ja Pohjois-Amerikassa.


title: Jääkenttä

text:
Jääkenttä on vuoristojen lakiosassa oleva laaja jäätikkö, joka mukautuu alustan muotoihin ja on siten melko ohut. Se ei ole niin kupera kuin lakijäätikkö. Jääkenttä-nimitystä käyteään monesti väärin suurista mannerjäätiköistä, jotka ovat jääkenttiä paljon suurempia ja paksumpia.
Suuria jääkenttiä ovat Beringin jäätikkö Alaskassa ja Patagonian jäätikkö Etelä-Amerikan eteläosissa. Jääkentän virtauskuvio riippuu lähinnä alustan muodosta..


title: Megascolecidae

text: Megascolecidae on heimo Haplotaxida-lahkossa. Heimoon kuuluu "Megascolides australis", maailman suurin maamato.


title: Projekti 1135

text: Projekti 1135 "Burevestnik" () tai Krivak-luokka on sarja Neuvostoliitossa 1970-luvulta lähtien rakennettuja sota-aluksia, uppoumaltaan 3400–4000 tonnia. Luokka määriteltiin aluksi suureksi sukellusveneentorjunta-alukseksi (BPK), 1970-luvun lopulla uudelleen vartioalukseksi (сторожевой корабль, СКР/SKR). Lännessä ne luokiteltiin fregateiksi.


title: Projekti 1135

text: Krivak oli täysin uusi luokka, suunniteltu pienemmäksi ja halvemmaksi vaihtoehdoksi 2–3 kertaa suuremmille Kresta II ja Kara-luokille, joilla oli myös luokitus "suuri sukellusveneentorjunta-alus."


title: Projekti 1135

text: Valmistuksessa käytettiin uusia tekniikoita ja vedenpäällisessä osassa alumiinirakennetta ja titaaniosia. Valmistukseen jouduttiin kehittämään uusia tekniikoita, mutta lopulta laivat kestivät hyvin 25 vuoden käyttöikänsä.


title: Projekti 1135

text: Aluksissa hyödynnettiin ensimmäisen kerran merelle sovitettua lyhyen kantaman 9K33 Osa -ilmatorjuntaohjusjärjestelmää (NATO-koodi: SA-N-4 "Gecko"), johon kuuluu kaksi laukaisinta ja 40 ohjusta.


title: Projekti 1135

text: Luokan sukellusveneentorjunta-aseistukseen luotiin URK-5 "Rastrub"/SS-N-14 Silex -ohjus, joka kantoi sukellusveneitä vastaan suunnatun torpedon. Neljän ohjuksen lavetti on sijoitettu etukannelle. Aluksen kaikuluotain oli kuitenkin puutteellinen ja havaitsi sukellusveneen matalissa vesissä, kuten Itämerellä tai Barentsinmerellä korkeintaan 7–15 km:n päästä, joten Rastrubin koko kantomatkaa ei voitu hyödyntää. Lisäksi aluksessa on RBU-6000-syvyysraketinheitin, kahdeksan torpedoputkea kannella sekä miinojenlaskumahdollisuus.


title: Projekti 1135

text: Voimalähteenä on COGAG-kaasuturbiiniratkaisu, jossa neljä kaasuturbiinia (kaksi risteilynopeudelle ja lisäturbiinit huippunopeuteen) pyörittävät kahta potkuriakselia 48 000 hv:n teholla.


title: Projekti 1135

text: Aluksia rakennettiin ensimmäinen 19 aluksen sarja 1970–1980 (Krivak I). Toisen 11 aluksen sarjan (projekti 1135M, Krivak II) rakensi telakka 820 Kaliningradissa vuosina 1975–1982. Tämä eroaa tykkiaseistukseltaan, jossa kaksi 100 mm:n tykkitornia korvasivat kaksi kaksitykkistä 76 mm:n АК-726-tornia. Alkuperäisen pienen tykin kantomatka ei riittänyt esim. maakohteiden tulitukseen. Lisäksi 1135M-sarjassa on aluksen perässä vedettävä VDS-sonar.


title: Projekti 1135

text: Vuonna 1982 laivanrakennusministeriö ja laivasto päättivät luokan kehittämisestä modernilla ilmatorjunta- ja sukellusveneentorjunta-aseistuksella ja radio- ja tutkavarustuksella ja kehittämään pinta-alustentorjuntakykyä. Kehitystyön tuloksena syntyi Projekti 1135.5 "Nerei" (Krivak III). Alukset rakennettiin aluksi KGB:n alaiselle rajavartiostolle. Näistä aluksista puuttuu sukellusveneentorjuntaohjus, toinen ilmatorjuntaohjuslavetti ja niissä on vain yksi 100 mm:n tykki. Järjestelyllä raivattiin tilaa Kamov Ka-27 - helikopterille. Samaan aikaan alettiin kehittää seuraavaa Projekti 1154 Jastreb -luokkaa.


title: Projekti 1135

text: Kaksi tai kolme aluksista modernisoitiin (Projekti 1135.2) 1987–1994 korvaamalla syvyysraketinheitin SS-N-25 Switchblade -meritorjuntaohjuksella pintamaaleja vastaan, uudella elektroniikalla ja sensoreilla. Modernisointiprojekti jäi kesken Neuvostoliiton hajottua.


title: Projekti 1135

text: Vuonna 2004 Venäjä myi kolme modernisoitua Krivak IV -alusta (projekti 1135.6) Intialle, jossa ne tunnetaan Talwar-luokkana. Alukset on varustettu 3M-54 Klub -ohjuksin ja Štil-1-ilmatorjuntaohjuksin (BUK M1:n meriversio/NATO: SA-N-12 Grizzly). Intia on myös tilannut kolme alusta lisää venäläis-intialaisin BrahMos-risteilyohjuksin (8 kpl) varustettuna 1,6 miljardin US$ hintaan. Näistä ensimmäinen toimitettiin marraskuussa 2009 ja toinen laskettiin vesille kesäkuussa 2010.


title: Projekti 1135

text: Luokasta on kehitetty edelleen myös Admiral Gorškov -luokka (Projekti 22350), jonka johtoaluksen on tarkoitus valmistua Venäjän laivastolle 2011.


title: Projekti 1135

text:
Vuonna 2010 Kaliningradin Jantar-telakka sai sopimuksen kuuden Krivak V / projekti 11356R/M -aluksen rakentamisesta. Näitä aluksia on kutsuttu myös Admiral Grigorivitš -luokan nimellä sarjan ensimmäisen, vuonna 2016 käyttöön otetun aluksen mukaan.
Intia tilasi neljä Krivak V -alusta vuonna 2016.


title: Into the Valley of the Moonking

text: Into the Valley of the Moonking on hard rock -yhtye Magnumin studioalbumi. Se julkaistiin Saksassa 12. kesäkuuta 2009, muualla Euroopassa 15. kesäkuuta 2009 ja Yhdysvalloissa päivää myöhemmin. Albumista julkaistaan kolme eri versiota: tavallinen CD, rajoitettu DVD-levyn sisältävä painos ja tuplavinyyli.


title: Into the Valley of the Moonking

text: Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Tony Clarkin.


title: Pawl

text: Pawl oli yhdysvaltalainen kilpa-autovalmistaja, joka osallistui Indianapolis 500 -kilpailuun kausilla 1951, 1954 ja 1955. Tallin kuljettajat Jimmy Davies, Rodger Ward ja Eddie Russo keskeyttivät joka kilpailussa teknisiin ongelmiin.


title: Nichels

text: Nichels oli yhdysvaltalainen kilpa autovalmistaja, joka osallistui Indianapolis 500 kilpailuun kausina 1950 ja 1954. Ensimmäisessä kilpailussa Paul Russo oli 9. ja toisessa Johnny Thomson keskeytti.


title: Punainen katu

text: Punainen katu ("Scarlet Street") on Fritz Langin ohjaama yhdysvaltalainen film noir -elokuva vuodelta 1945. Se perustuu Georges de la Fouchardièren romaaniin, josta Jean Renoir ohjasi aiemmin elokuvan "Yöperhonen". "Punaisen kadun" pääosissa ovat Edward G. Robinson, Joan Bennett ja Dan Duryea.


title: Punainen katu

text: "Punainen katu" oli Langin, Bennettin ja Walter Wangerin yhteisyrityksen Diana Productionsin ensimmäinen elokuva. Lang sai elokuvan tekemiseen suhteellisen vapaat kädet, mikä oli harvinaista hänen Hollywood-urallaan. Lang ja käsikirjoittaja Dudley Nichols siirsivät elokuvan tapahtumapaikan Montmartresta Pariisista Greenwich Villageen New Yorkiin. Lang kuvasi elokuvaa 56 päivää heinäkuusta lokakuulle 1945. "Punainen katu" ylitti miljoonan dollarin budjettinsa reilulla 200 000 dollarilla.


title: Punainen katu

text: Elokuva ajautui vaikeuksiin ennen julkistamistaan. Vaikka Hayesin koodistoa valvonut komitea hyväksyi elokuvan, niin National Legion of Decency -järjestö antoi sille arvosanan B, eli se oli järjestön mukaan osittain moraalisesti arveluttava. Tämän seurauksena New Yorkin, Atlantan ja Milwaukeen kaupungit eivät sallineet "Punaisen kadun" esittämistä teattereissaan. Tuottaja Wanger lensi tammikuussa 1946 tapaamaan sensuuriviranomaisia ja sai luvan elokuvan esittämiseen vain muutamien pienten muutosten jälkeen. New Yorkissa elokuva sai lopulta ensi-iltansa 20. helmikuuta 1946.


title: Hans Prinzhorn

text: Hans Prinzhorn (6. kesäkuuta 1886 Hemer, Westfalen – 14. kesäkuuta 1933 München, Saksa) oli saksalainen psykiatri ja taidehistorioitsija.