text: Kun hänen tuolivuoren sisäinen tukikohtansa alkoi Fluriouksen jalokiven voimasta hajota Moltor päätti käyttää kaikki jäljellä olleet Lava Lizardinsa ja voimansa viedäkseen loput jalokivet rangereilta. Myöhemmin Mack meni hakemaan kruunua Moltorin tukikohdasta. Seurasi raju taistelu, joka päättyi vasta, kun muut rangerit hakivat Mackin pois. Selvittyään niukasti taistelusta ja menetettyään tukikohtansa Moltor meni Fluriouksen luolaan Tyzonnin tyttöystävä Vella ja kruunu mukanaan. Flurious kuitenkin tuhosi huonossa kunnossa olleen veljensä ja sai kruunun itselleen.


title: Power Rangers Operation Overdriven viholliset

text: Äänenä toimi Mark Ferguson.


text: Lava Lizardit olivat liskomaisia Moltorin rivisotilaita.


text: Useimmat Moltorin lähettämät hirviöt muistuttivat dinosauruksia ja/tai lohikäärmeitä, koska ne olivat joko jättimäisiä kyborgeja tai ne luotiin Lava Lizardeja tehostamalla:


text: Kamdor oli Miratrixin ninjamestari. Hän oli aluksi vankina Miratrixin kaulakorussa, jonne hän joutui pelastaessaan Miratrixin kaksi vuotta aiemmin kaukaisella planeetalla. Hän pääsi myöhemmin vapaaksi, kun Will varasti Miratrixille peitetehtävänsä aikana vapautuksen mahdollistaneen laitteen. Kamdorilla oli aseinaan kaksi miekkaa, jotka hän pystyi yhdistämään kaksipäiseksi naginataksi. Hän pystyi myös itse luomaan ja kasvattamaan hirviöitä. Kamdorilla ei ollut omia rivisotilaita, mutta hän kerran aivopesi joukon elokuvaa tehneitä sijaisnäyttelijöitä palvelemaan häntä.


text: Kamdor taisteli jalokiviä etsiessään sekä rangereita että muita vihollisryhmittymiä vastaan. Hän otti usein yhteen Moltorin ja Fearcatien kanssa. Hän työskenteli kerran hetken yhdessä Fluriouksen kanssa ja oli myös osa Thraxin muodostamaa liittoumaa (hyökäten Migin kanssa Stonehengellä), mutta molemmat liitot olivat lyhyitä eivätkä kestäneet. Hän otti usein yhteen Willin kanssa. Ensimmäinen kerta oli, kun Will esitti vaihtaneensa puolta ja uudestaan varastaessaan Williltä kolmannen jalokiven. Myöhemmin ennen viimeistä taisteluaan hän haukkui Williä epäonnistujaksi ja osoitti halveksivansa häntä. Hän yllättyi suuresti, kun huomasi miten vahva Will todellisuudessa oli.


text: Hän sai Miratrixin kanssa jalokivien etsinnöissä vihollisryhmistä eniten tulosta aikaan, koska he käyttivät raa'an voiman lisäksi myös järkeään. He onnistuivat viemään toisen jalokiven löytymiseen liittyneen Hou-ou-linnun tiputtaman pergamentin, kolmannen Corona Auroran jalokiven ja löysivät myös neljännen jalokiven (jonka Ronny tosin vei heiltä supernopeutensa avulla).


text: Kamdorilla oli vahva kumppanuus Miratrixin kanssa. Heillä oli todella hyvä työsuhde keskenään, jos hänen joutumista vangiksi koruun ei lasketa. Kun Fearcatit kerran löivät Miratrixin ilmasta maahan hän kuulosti olleensa aidosti huolissaan. Kamdor ei kuitenkaan pitänyt Miratrixiä veroisenaan ja ei kertonut hänelle aina yksityiskohtia suunnitelmistaan. Kamdor muun muassa liittoutui Fluriouksen kanssa ilman häntä ja lähetti Miratrixin hirviöjoukon mukana taisteluun rangereita vastaan samalla kun itse etsi jalokiveä. Kumppanuus myöhemmin päättyi, kun Kamdor kertoi ettei Miratrixistä ollutkaan siihen mihin hän oli aiemmin uskonut. Hän erotti Miratrixin ja haukkui häntä "hyödyttömäksi ja ahneeksi kätyriksi".


text: Myöhemmin Kamdorin mitta täyttyi ja hän hakkasi Mercury Rangerin tajuttomaksi. Hän sanoi Miratrixille hieman sen jälkeen, että oli heidän viimeisen siirtonsa aika. Kamdor odotti, että rangerit tekivät kaiken työn ja hyökkäsi sitten yllättäen heidän kimppuunsa. Hän onnistui viemään heiltä kultaisen lautasen, joka johdatti viidennen jalokiven jäljille. Hän myös vangitsi Miratrixin samaan koruun, jossa oli aiemmin itse ollut vankina. Hän laittoi sitten kolmannen jalokiven voimilla meteoriitin törmäyskurssille Maapallon kanssa ja haastoi Willin kaksintaisteluun samalla, kun muut rangerit yrittivät torjua meteoriitin törmäyksen. Kaksintaistelua varten Kamdor vaihtoi Duel Modeen, jossa hänen kypäränsä kasvosuojat siirtyivät kypärän sivuille ja hänen oikeat kasvonsa paljastuivat. Will voitti kaksintaistelun ja Kamdor tuhoutui lopullisesti.


text: Äänenä toimi Adam Gardiner.


text: Miratrix näyttäytyi ensimmäisen kerran naamioituneena Mira nimiseksi tytöksi. Hän esitti joutuneensa hirviön hyökkäyksen kohteeksi voidakseen tutustua Daxiin. Hänestä tuli Daxin tyttöystävä, jonka avulla hän yritti varastaa rangereilta Neptunuksen miekan kääröt itselleen. Hän puhui ohi suunsa mainittuaan rangereille heidän jalokivietsinnöistään, vaikka Dax ei ollut koskaan kertonut niistä hänelle. Sen seurauksena hänen suunnitelmansa meni pilalle ja hän onnistui varastamaan vain väärennöksen kääröstä.


text: Miratrix palveli Kamdoria uskollisesti Kamdorin pelastettua hänen henkensä kaukaisella planeetalla kaksi vuotta aiemmin. He alkoivat sen jälkeen etsimään yhdessä Corona Auroran jalokiviä. Miratrix oli vaarallinen soturi, joka käytti taisteluissa käsiään ja tantōmiekkaansa. Hän oli ihastunut Williin, joka oli peitetehtävänsä aikana esittänyt olleensa heidän puolellaan ja suuttui huomattuaan kaiken olleen vain esitystä.


text: Miratrix oli uskottava suorittamissaan peitetehtävissä - Miratrix naamioi kerran itsensä San Angelesin kaupunginjohtajan avustajaksi ja antoi rangereille Kamdorin luomat väärennetyt mitalit, jotka tekivät Mercury Rangerin toimintakyvyttömäksi. Hän oli myös naamioituneena Egyptissä ja kuunteli rangereiden saamaa tietoa ilman, että paljastui.


text: Miratrixillä oli vahva kumppanuus Kamdorin kanssa, jota hän palveli uskollisesti. Hän tosin turhautui kerran, kun Kamdor lähetti hänet taistelemaan rangereita vastaan hirviöjoukon mukana samalla, kun Kamdor itse oli etsimässä neljättä jalokiveä. Miratrix piti itseään samanarvoisena Kamdorin kanssa, vaikka todellisuudessa Kamdor piti häntä vain luotettavana alamaisenaan. Lopulta, kun he epäonnistuivat viemään Octavianuksen maljan rangereilta Kamdor kertoi Miratrixille saaneensa tarpeekseen hänen epäonnistumisistaan ja kertoi hänelle hänen olevan vain alamainen ja olisi tyhmää luulla mitään muuta.


text: Pettynyt Miratrix keskeytti kostoksi rangereiden Octavianuksen maljaa koskeneen rituaalin. Hän muuttui maljan voimilla jättimäiseksi lintuhirviöksi, joka oli niskan päällä rangereiden BattleFleet Megazordia vastaan. Tyzonn ja Ronny onnistuivat kuitenkin rikkomaan hänen ja maljan välisen yhteyden, jonka jälkeen rangerit voittivat hirviön ja Miratrix muuttui takaiseksi tavalliseen muotoonsa. Kamdor saapui myös paikalle hyödyntämään tilanteen. Hän kertoi Miratrixin tehneen juuri sen mitä oli odottanutkin ja annettuaan Miratrixin hetken tuntea epätoivoa Kamdor vangitsi hänet samaan koruun, jossa oli aiemmin itse ollut vankina.


text: Ei ole varmuutta oliko Kamdorilla tuhoutumishetkellä koru mukanaan, mutta Flurious myöhemmin sanoi Miratrixin myös tuhoutuneen.


text: Häntä näytteli Ria Vandervis.


text: Useimmat Kamdorin luomat hirviöt olivat kahden esineen yhdistelmiä: Viimeisen vihollisryhmittymän Operation Overdrivessa muodostivat Fearcatit, jotka olivat kissamaisia avaruusolioita. Ne olivat pahansuopia ja heti niiden ensiesiintymisestä lähtien oli selvää, että ne nauttivat asioiden tuhoamisesta ja ihmisten satuttamisesta. Niillä oli myös yhteinen historia Tyzonnin kanssa, kun ne olivat itseään hauskuuttaakseen tappaneet hänen entisen ryhmänsä jäsenet sen jälkeen, kun Tyzonn oli lähettänyt heidät kaivokseen pelastamaan Fearcatien hyökkäyksen kohteeksi joutuneita työntekijöitä. Ne kasvoivat suureksi repimällä nahkansa.


text: Ne nähtiin ensimmäisen kerran, kun Mig ja hänen parinsa Cheetar tulivat maahan etsimään Corona Auroran jalokiviä. He tarvitsivat niiden voimia pelastamaan muut kaltaisensa peilin sisältä, jonne ne oli vangittu. Heistä tuli kuitenkin kärsimättömiä ja he tyytyivät käyttämään jalokivien sijasta Ronnyn morpheria. Sen seurauksena kolmas Fearcat, Benglo, vapautui peilistä. Tyzonn onnistui tuhoamaan peilin ja loput Fearcatit jäivät sen vangeiksi ikuisiksi ajoiksi. Sen jälkeen Cheetar uhrasi taistelussa itsensä pelastaakseen Migin ja Benglon, jotka olivat häntä vahvempia. Hän taisteli viimeisillä voimillaan rangereiden zordeja vastaan ja tuhoutui. Myös kaksi jäljelle jäänyttä Fearcatia kaatuivat vähän myöhemmin taistelussa, mutta toisin kuin Cheetar, ne eivät tuhoutuneet täysin.


text: Norg löysi niiden elottomat ruumiit, jotka Flurious herätti kyborgeina takaisin henkiin gyroteknologiansa avulla. Kasvaneiden voimiensa ansiosta ne melkein tuhosivat rangerit kunnes Tyzonn liittyi rangereihin Mercury Rangerina. Fluriousilla oli tarkoituksena käyttää Fearcateja palvelijoinaan, mutta Mig ja Benglo kuitenkin petti hänet ja ottivat hänen rakentamansa suuren robotin omaan käyttöönsä. He päättivät löytää ja käyttää Corona Auroran jalokiviä omiin päämääriinsä kuten Tyzonnin tuhoamiseen kostoksi peilin hajottamisesta. He olivat kyborgeina paljon aiempaa vahvempia ja käyttivät samaa teknologiaa myös heidän suurissa roboteissaan.


text: Myöhemmin Fearcat nimeltään Crazar liittyi kyberneettisesti paranneltujen toveriensa rinnalle auttamaan Octavianuksen maljan etsimisessä. Saatuaan maljan ja kolme muilta vihollisryhmiltä varastettua artefaktia käsiinsä he loivat jättimäisen kyborgigolemin, Agriosin, joka melkein tuhosi rangerit. Agrios lopulta tuhoutui zordien yhdistettyä voimansa, jonka jälkeen rangerit viimeistelivät Fearcatit lopullisesti.


text: Mig oli vihreän ja violetin värinen kissamainen avaruusolio, joka käytti bazookaa muistuttanutta asetta. Migillä oli yhteinen historia Tyzonnin kanssa, koska hän oli aiheuttanut Tyzonnin entisen ryhmän kuolemat. Muututtuaan kyborgiksi hänestä tuli paljon aiempaa voimakkaampi ja hän käytti sen jälkeen aseinaan kahta tikaria. Mig oli taisteluissa ylimielinen ja käyttäytyi välillä hieman lapsellisesti. Hän kerran melkein onnistui tuhoamaan Tyzonnin, mutta joutui perääntymään Rosen puututtua taisteluun. Jaksoissa "Once a Ranger" hän yllättyi Kamdorin Stonehengen tiedoista, kun heidät oli lähetetty sinne etsimään Corona Auroran jalokiviä. Agrioksen tuhouduttua Mig otti yhteen Tyzonnin kanssa ja tuhoutui lopullisesti.


text: Äänenä toimi Kelson Henderson.


text: Benglo oli tulta syöksevä tiikeriä muistuttanut kissamainen avaruusolio. Hän oli aluksi vankina peilissä kunnes Mig ja Cheetar onnistuivat vapauttamaan hänet. Muututtuaan kyborgiksi hänestä tuli paljon aiempaa voimakkaampi, jonka jälkeen hän käytti aseenaan miekkaa/haulikkoa. Benglo jätti yleensä taistelut Migin vastuulle ja keskittyi itse jättimäisten robottien ohjaamiseen. Agrioksen tuhouduttua hän taisteli viittä alkuperäistä rangeria vastaan samalla kun Mig taisteli Tyzonnin kanssa. Nähtyään parinsa tuhoutumisen Benglo uhosi kostoa, mutta hänet itsensä puolestaan tuhosi heti sen jälkeen Punainen Sentinel Ranger.


text: Äänenä toimi David Weatherley.


text: Cheetar oli musta gepardimainen Fearcat, jolla oli väkivaltainen luonne. Se tuli Maahan yhdessä Migin kanssa etsimään Corona Auroran jalokiviä tarkoituksenaan vapauttaa muut Fearcatit peilistä, jossa ne olivat vankeina. Cheetar ja Mig kaappasivat Ronnyn ja onnistuivat hänen morpherinsa avulla vapauttamaan Benglon peilistä. Ronny ja Tyzonn kuitenkin tuhosivat peilin heti sen jälkeen, jonka ansiosta loput sisällä olleet Fearcatit jäivät peilin vangeiksi ikuisiksi ajoiksi. Myöhemmin Cheetar otti iskun Drill Blasterista Migin ja Benglon puolesta. Se käytti sitten viimeiset voimansa ja kasvoi suureksi, mutta tuhoutui pian sen jälkeen DriveMax Ultrazordilla. Sen ruumis tuhoutui täysin.


text: Äänenä toimi James Gaylyn.


text: Crazar oli susimainen naaras Fearcat, jonka uskottiin tuhoutuneen aiemmin samassa luolassa Tyzonnin entisen ryhmän ja tyttöystävän kanssa. Tyzonn sanoi, että Crazar oli jopa Migiä ja Bengloakin pahempi. Crazar nautti sadistisesti kertoessaan Tyzonnille Vellan kuolemasta. Myöhemmin selvisi, että Vella on yhä elossa ja Crazar oli vienyt hänet Moltorin tyrmään. Crazar oli oppinut muuttumaan mercurialaisten tavoin elohopeaksi ja pystyi myös luomaan illuusioita.


text: Saavuttuaan Maahan Crazar liittoutui Migin ja Benglon kanssa auttaakseen heitä Octavianuksen maljan löytämisessä. Taistelussa DualDrive Megazordia vastaan Tyzonn yritti tuhota Crazarin lopullisesti muinaisen mercurialaisen taian avulla. Se kuitenkin epäonnistui ja Crazar palasi myöhemmin henkiin. Hän naamioitui Tyzonnin tyttöystäväksi Vellaksi ja loi illuusion Mercuria-planeetasta. Hän yritti vakuutella Tyzonnille pitääkseen hänet poissa muiden rangereiden luota, että kaikki luolan sortumisen jälkeiset tapahtunut olivat olleet vain unta. Crazarin juoni lopulta paljastui, kun Spencer soitti Tyzonnin morpheriin. Sen jälkeen käydyssä taistelussa Tyzonn tuhosi Crazarin.


text: Äänenä toimi Lori Dungey.


text: Suurin osa Fearcatien hirviöistä oli heidän itsensä ohjaamia suuria robotteja:


text: Thrax oli "Mighty Morphin Power Rangersin" päävihollisten Rita Repulsan ja Lord Zeddin poika ja samalla Master Vilen lapsenlapsi. Thrax oli mukana jaksoissa "Once a Ranger I-II". Thrax oli perinyt suurimman osan ulkomuodostaan isältään ja käytti aseenaan hänen Z-sauvaansa. Myös Thraxin voimat muistuttivat hänen isällään olleita voimia. Hän oli perinyt äidiltään osan kasvoistaan. Kuten äitinsä, myös Thrax oli aiemmin ollut vangittuna avaruussäiliöön. Thraxin leukaluu oli samanlainen kun hänen enollaan Rito Revoltolla ja hänen selkärankansa yhdisteli Zeddin ja Riton piirteitä. Hänen olkasuojansa ja rintapanssarinsa muistuttivat "Power Rangers Dino Thunderissa" Zeltraxilla olleita varusteita. Sentinel Knight oli vanginnut Thraxin avaruussailiöön, kuten Zordon oli vanginnut hänen äitinsä ennen "Mighty Morphin Power Rangersin" tapahtumia. Thraxin voimat kasvoivat samalla, kun Sentinel Knightin voimat heikkenivät. Hän oli lopulta päässyt karkuun säiliöstään ja vannoi kostavansa Sentinel Knightille. Hän oli vihainen, kun hänen vanhempansa olivat muuttuneet hyviksi. Palauttaakseen sukunsa maineen hän yhdisti Overdriven neljän kilpailevan vihollisryhmittymän johtajat yhteen pahaksi liittoumaksi tarkoituksenaan tuhota heidän avullaan Power Rangerit. Yhdessä he voittivat rangerit helposti ja katkaisivat heidän linkkinsä morphiointihilaan vieden siten heidän voimansa. Kun Sentinel Knight kokosi uuden ryhmän aiemmilla tuotantokausilla tutuiksi tulleista rangereista alkoi Thrax etsiä Excelsior-miekkaa, joka oli ainoa keino tuhota Sentinel Knight. Thraxin pahuuden takia hän ei kuitenkaan saanut miekkaa irti ja lähti jatkamaan taistelua kaupunkiin. Thrax osoitti vimeisessä taistelussa olleensa voimakas taistelija, kun voitti Defender Vestiä käyttäneen Adam Parkin. Sentinel Knight tuhosi Thraxin, kun oli saanut fyysisen olomuotonsa takaisin. Sen jälkeen muut viholliset pakenivat ja alkoivat taistella taas myös toisiaan vastaan.Thraxin luoma korppikotkaa muistuttanut hirviö. Thraxin mukaan sen piti olla voittamaton. Vulturus kasvoi suureksi ja taisteli Adamin ja muiden vierailevien rangereiden ohjaamia Flash Point Megazordia ja DriveMax Ultrazordia vastaan. Mack tuhosi sen Excelsior-miekalla. Myöhemmin viholliset löysivät sen ruumiin ja Flurious muutti gyroteknologiansa avulla sen Vulturus Maximukseksi. Mercury Rangerin Drive Detector kuitenkin tuhosi sen.


title: Timo Joensuu

text: Timo Joensuu (s. 27. helmikuuta 1959 Nokia) on suomalainen ylilääkäri ja syöpähoitojen tutkija, kliinisen onkologian dosentti ja sairaalatoiminnan kehittäjä. Hän on yksi Docrates Syöpäsairaalan perustajista. Joensuu toimi johtavana ylilääkärinä Docrateella sen perustamisesta maaliskuuhun 2014 asti, jolloin hän siirtyi sairaalan ylilääkäriksi voidakseen keskittyä enemmän tärkeänä pitämäänsä potilastyöhön.


title: Timo Joensuu

text: Joensuu valmistui lääketieteen lisensiaatiksi Tampereen yliopistosta 1985, sai lääkärinoikeudet 1986, työskenteli 1991–1993 Pariisissa Ranskan kansallisessa lääketieteen tutkimusinstituutissa (, Institut national de la santé et de la recherche médicale), ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi solujen erikoistumisesta 1992 Tampereen yliopistossa. Vuodesta 2005 hän on kliinisen onkologian dosentti Helsingin Yliopistossa. Joensuu erikoistui syöpätauteihin ja sädehoitoon 1993–1998 HYKS:ssa, missä hän toimi erikoislääkärinä 1998–2007. Vuodesta 2007 hän on toiminut Docrates Syöpäsairaalan johtavana ylilääkärinä ja sairaalayhtiön hallituksen jäsenenä.


title: Timo Joensuu

text: Joensuu on julkaissut yksin tai työryhmän jäsenenä runsaasti tieteellisiä artikkeleita syöpätaudeista ja niiden hoitomenetelmistä. Hannu Tavion kanssa hän on julkaissut kirjan "Elämä kantaa" eturauhassyövästä.


title: Timo Joensuu

text: Joensuu otti ensimmäisenä Pohjoismaissa käyttöön IMRT:n (intensiteettimuokattu sädehoito). Docrates Syöpäsairaalassa on hänen ylilääkärikaudellaan edelleen kehitetty täsmäsädehoitoja ja tehty kliinistä lääketutkimusta.


title: Timo Joensuu

text: Joensuu on toiminut Suomen Eturauhassyöpäyhdistys ry Propon hallituksessa ja kansainvälisten syöpätutkimusjärjestöjen asiantuntijana.


title: Timo Joensuu

text: Mediuutiset valitsi Joensuun terveydenhuollon vuoden vaikuttajaksi 2010.


title: Nortamo-Seor

text: Nortamo-Seor eli "Nortamo-seura" on raumalaisen kirjailijan Hj. Nortamon nimikkoseura. Kirjailijan elämäntyön vaalimisen lisäksi sen tehtäviin kuuluu Rauman giälen eli Rauman murteen harrastaminen ja tutkiminen.


title: Nortamo-Seor

text: Nortamo-Seor on Suomen vanhin kirjailijan nimikkoseura. Se perustettiin Rauman kauppaseurassa toukokuussa 1930, kirjailijan ollessa vielä elossa. Perustajajäseniin kuuluivat muun muassa kirjailija ja päätoimittaja Väinö Lahtonen, professori Arthur Långfors sekä kauppaneuvos Jalmari Penttilä.


title: Nortamo-Seor

text: Ehdotuksen seuran perustamisesta teki Raumalla edeltävänä talvena vieraillut kirjailija Arvi Järventaus. Hän oli Unkarin-vierailullaan tutustunut maan kansallirunoilijan Sándor Petőfin kirjailijaseuran toimintaan ja ehdotti raumalaisille samanlaisen yhdistyksen perustamista.


title: Nortamo-Seor

text: Nortamo-Seoran jäsenistö on järjestäytynyt kuin laivan miehistö, jungmannista kapteeniin. Kapteeni toimii seuran puheenjohtajana. Hallituksen jäseniä kutsutaan "päällysmiähiksi". Heitä ovat kapteenin lisäksi kaksi "styyrmannia" eli perämiestä, purseri, stuertti ja kokki. Varajäseninä on kaksi "konstia" eli kokenutta merimiestä.


title: Nortamo-Seor

text: Tilitarkastajina toimivat "redarit" eli laivanvarustajat. Uudet jäsenet ovat seuraan liittyessään aina jungmanneja. Seuran kunniajäseniä kutsutaan vara-amiraaleiksi, ainoa amiraali on Hj. Nortamo.


title: Nortamo-Seor

text: Seuran jäseniksi ei oteta kuin miehiä. Jäsenet pitävät kokouksissa päässään merimiesten käyttämää öljykankaista sadehattua, sydvestiä. Seuran vuosikokous pidetään aina Nortamon syntymäpäivänä 13. kesäkuuta.


title: Hanhimäki

text: Hanhimäki on kylä Kauhavan kaupungissa, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa, entisen Alahärmän kunnan alueella. Yksi kuuluisimpia Hanhimäessä syntyneitä oli Antti Isotalo eli "Härmän häjyjen" johtaja "Isoo-Antti".


title: Edward Pasquale

text: Edward Pasquale (s. 20. marraskuuta 1990 Toronto, Ontario) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-seura Tampa Bay Lightningin organisaatiossa. Hän pelaa lähinnä Detroitin AHL:ssä pelaavassa farmijoukkueessa Grand Rapids Griffinsissa.


title: Edward Pasquale

text: Pasquale pelasi ennen ammattilaisuraansa neljä kautta (2006–2010) juniorisarja OHL:ssä, aluksi Belleville Bullsissa ja myöhemmin Saginaw Spiritissä. Hän nousi kolmannella kaudellaan Saginaw’n ykkösmaalivahdiksi ja valittiin kauden päätteeksi vuonna 2009 OHL:n kolmanteen tähdistökentälliseen. Hän pelasi kauden aikana CHL:n vuotuisessa Top Prospects Gamessa, jossa tuli valituksi Team Cherryn parhaaksi pelaajaksi. NHL-seura Atlanta Thrashers varasi Pasqualen neljännellä kierroksella ja teki hänen kanssaan kolmivuotisen tulokassopimuksen vajaa vuosi myöhemmin, toukokuussa 2010. Hän pelasi ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan sekä AHL:n Chicago Wolvesissa että ECHL:n Gwinnett Gladiatorsissa.


title: Edward Pasquale

text: Thrashers siirtyi kauden 2010–2011 jälkeen Winnipegiin, Manitobaan, ja joukkueen nimeksi vaihdettiin Jets. Pasquale aloitti AHL-kauden 2011–2012 Winnipeg Jetsin farmijoukkueen St. John's IceCapsin kolmosmaalivahtina, mutta nousi kauden mittaan joukkueen ykkösmaalivahdiksi ohi kokeneempien David Aebischerin ja Peter Manninon. Hän pelasi runkosarjakauden aikana 38 ottelua ja pudotuspeleissä 2012 joukkueensa kaikki 15 ottelua. Hänet nimettiin kauden päätteeksi AHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen.


title: Edward Pasquale

text: Pasquale edusti vuonna 2007 Ontarion provinssia Canada Games -tapahtuman jääkiekkoturnauksessa. Hänen joukkueensa voitti turnauksessa kultaa.


title: Admiralen-luokka

text: Admiralen-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kahdeksan aluksen muodostama hävittäjäluokka, jonka alukset valmistettiin kahtena alaluokkana.


title: Admiralen-luokka

text: Alukset perustuivat Yarrow'n "HMS Ambuscadesta" tehtyihin suunnitelmiin ja ne valmistettiin Alankomaissa Yarrowin tuella. Poikkeuksina olivat savuhormien pituus, päämaston siirto torpedoputkien väliin eikä taaemman kansirakenteen päälle sekä Alankomaiden laivaston asejärjestelmät, joita olivat miinoitusmahdollisuus, lentokone sekä keskimmäisten tykkien kilpien puute ja etu- ja takatykin kilpi tornin sijaan.


title: Admiralen-luokka

text: Van Ghent -luokan aseistus ostettiin Ruotsista Boforsilta. Pääaseina oli neljä 120 millimetrin 50 pituuskaliiperin M/1942 tykkiä, jolla oli mahdollista ampua 53 naulan kranaatteja. Niiden maksimikorotuskulma oli 30 ja 35 astetta. Aluksella oli ammunnan tukena kaksi etäisyysmittaria, joista toinen komentosillalla ja toinen keskilaivassa kansirakenteen päällä. Van Galen -luokan pääaseet olivat 120 millimetrin Wilton-Fijenoordin Mk.5 -tykkejä. Niiden suoja ja asennus oli sama kuin Van Ghent -luokan aluksilla.


title: Admiralen-luokka

text: Ilmatorjunta-aseistuksena oli Van Ghent -luokan aluksilla neljä 75 millimetrin ilmatorjuntatykkiä ja Van Galen -luokan aluksilla yksi 75 millimetrin ja kaksi kaksiputkista 40 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Ilmatorjunta-aseistusta täydensi neljä 12,7 millimetrin ilmatorjuntakonekivääriä. Aluksen muina aseina oli kuusi 533 millimetrin torpedoputkea ja Van Ghent -luokalla valmius kuljettaa 24 miinaa. Van Galen -luokan aluksilla oli valmius miinanraivaukseen.


title: Admiralen-luokka

text: Propulsiojärjestelmään kuului kahteen akseliin kytketyt Parsonsin turbiinimoottorit, joihin oli kytketty kolme Yarrow'n höyrykattilaa. Van Ghent -luokan kattilapaine oli 250 psitä ja Van Galen -luokalla 370 psi. Järjestelmä tuotti 31 000 hevosvoimaa, mikä mahdollisti 36 solmun maksiminopeuden. Alusten säiliöissä oli Van Ghent -luokan aluksilla 300 ja Van Galen -luokan aluksilla 330 tonnia öljyä. Taloudellisella 15 solmun nopeudella Van Ghent -luokan alukset kykenivät matkaamaan 3 200 merimailia ja Van Galen -luokan alukset 100 merimailia enemmän.


title: Chernoffin naamat

text: Chernoffin naamat on tilastotieteen professori Herman Chernoffin kehittämä tapa käyttää kasvonpiirteitä moniulotteisten ja monimutkaisten tilastollisten aineistojen kuvaamiseen. Metodi on erityisen hyvä ilmentämään aikasarjoissa tapahtuvia muutoksia. Toisaalta Chernoffin naamoja on kritisoitu niiden subjektiivisuuden vuoksi.


title: Chernoffin naamat

text: Chernoff sai 1970-luvun alussa ajatuksen käyttää kasvoja monimutkaisen tilastodatan visualisoinnissa. Chernoffin mukaan ihmiset tunnistavat kasvot ja niissä olevat pienet muutokset helposti, ja siksi yksinkertaiset naamat voivat kuvata tehokkaasti moniulotteista tilastodataa. Menetelmässä tulee valita huolellisesti ne kasvonpiirteet, jotka kuvaavat eri asioita. Kasvojen yksittäiset osat, kuten silmät, korvat, suu ja nenä, edustavat jokainen erilaisia muuttujia. Kasvojen osien muoto, koko, sijainti ja suuntaus määräytyvät tilastoaineiston arvojen perusteella.


title: Chernoffin naamat

text: Suomessa soveltavan tilastotieteen dosentti Kimmo Vehkalahti on käyttänyt Chernoffin naamoja kuvaamaan Suomen yhteiskunnan tilaa vuosina 1979–2008.


title: Wolf-luokka

text: Wolf-luokka eli Roofdier-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston ensimmäinen torpedovenehävittäjäluokka, johon kuului kahdeksan ennen ensimmäistä maailmansotaa valmistettua alusta. Ne oli suunniteltu palvelemaan Alankomaiden Itä-Intiassa.


title: Holland-luokka (hävittäjä)

text: Holland-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston neljän 1950-luvulla valmistetun aluksen muodostama hävittäjäluokka.


title: Mikko Nesvitski

text: Mihail (Mikko) Nesvitski (17. marraskuuta 1967 Petroskoi, Neuvostoliitto) on Venäjällä Petroskoissa ilmestyvän suomenkielisen Karjalan Sanomat -lehden päätoimittaja.


title: Mikko Nesvitski

text: Nesvitski on työskennellyt Karjalan Sanomissa toimittajana vuodesta 1991, ja vuonna 2010 hänet nimitettiin lehden päätoimittajaksi. Hän on syntyperältään puolalais-venäläinen. Hän kävi Petroskoissa tasokkaana tunnettua koulua numero 17, jossa opetettiin suomea. Hän on opiskellut suomea Petroskoin yliopistossa ja kirjoittaa ja puhuu suomea.


title: Friesland-luokka

text: Friesland-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston hävittäjäluokka, johon kuului kahdeksan 1950-luvulla valmistettua alusta.


title: Kilpilehväsammal

text: Kilpilehväsammal ("Rhizomnium punctatum") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä. Lajin elinympäristöä ovat märät korvet ja järvien, jokien, purojen rannat.


title: Kilpilehväsammal

text: Kilpilehväsammal on pystykasvuinen ja keskikokoinen, kooltaan yleensä kahdesta kuuteen senttimetriä. Lehdet ovat leveän soikeat, pyöreäkärkiset ja ehytlaitaiset. Niissä on selvä keskisuoni. Itiöpesäkkeitä muodostuu toisinaan. Ne kasvavat yksittäin tai muutaman ryhminä versojen latvoissa. Pesäkkeen perä on pitkä ja pesäkeosa soikea, vaakatasossa tai nuokkuvassa asennossa.


title: Dorrit Moussaieff

text: Dorrit Moussaieff (hepreaksi: דורית מוסאיוף, syntynyt 12. tammikuuta,1950) on israelilaissyntyinen brittiläinen korusuunnittelija ja yrittäjä. Hän on naimisissa Islannin presidentin Ólafur Ragnar Grímssonin kanssa.


title: Dorrit Moussaieff

text: Moussaieff syntyi ja kasvoi Jerusalemin buharanjuutalaisessa kaupunginosassa, jonka hänen isoisoisänsä Shlomo Moussaieff oli perustanut. Hänen isänsä Shlomo Moussaieff oli varakas buharanjuutalainen kultaseppä, joka oli alun perin kotoisin Buharasta Uzbekistanista. Hän oli myös merkittävä Vanhan testamentin aikaisen antiikin keräilijä. Äiti Alisa Moussaieff oli aškenasitaustainen itävallanjuutalainen. Dorrit sai kuitenkin kotoa buharanjuutalaisen kasvatuksen ja kulttuuriperimän. Hänellä on kaksi siskoa; New Yorkissa asuva Tamara ja Tel Avivissa asuva Sharon.


title: Dorrit Moussaieff

text: Moussaieff vietti lapsuudessaan aikaa perheensä jalokiviliikkeessä Hilton Park Lanella Lontoossa. Kolmetoistavuotiaana Moussaieff muutti perheineen Lontooseen. Hän sai kotiopetusta ja kärsi lukihäiriöstä.


title: Dorrit Moussaieff

text: Moussaieff toimii korusuunnittelijana, joka on erikoistunut harvinaisiin jalokiviin. Hän on johtanut myös historiallisten rakennusten uudelleen sisustamista pääasiassa Britanniassa. Hän on kirjoittanut kolumneja brittiläisiin aikakauslehtiin, kuten seurapiirilehteen Tatleriin. Lisäksi hän on ollut mukana useissa kulttuuritapahtumissa Britanniassa ja Yhdysvalloissa ja työskennellyt taide- ja liike-elämän toimijoiden kanssa.


title: Dorrit Moussaieff

text: Moussaieff on edistänyt Islannin kulttuuria ulkomailla ja auttanut islantilaisia yrityksiä ja taidetta maailmalla. Hän on tehnyt työtä myös etenkin vammaisten ja mielenterveysongelmia sairastavien lasten ja nuorten hyvinvoinnin puolesta.


title: Dorrit Moussaieff

text: 15. huhtikuuta 2016 islantilaiset lehdet paljastivat, että Panaman tietovuodon mukaan Moussaieffin perheyritys Moussaieff Jewelers Limited omisti osan Brittiläisille Neitsytsaarille rekisteröidystä veroparatiisiyhtiöstä. The Reykjavik Grapevine -sanomalehden mukaan tilinpäätökset näyttävät kytkökset yhtiöiden välillä vuodesta 1999 ainakin vuoteen 2005.


title: Dorrit Moussaieff

text: Moussaieffin ensimmäinen puoliso oli korusuunnittelija Neil Zarach. Pariskunta erosi, ja Moussaieff avioitui vuonna 2003 Islannin presidentin Ólafur Ragnar Grímssonin kanssa tämän 60-vuotissyntymäpäivillä 14. toukokuuta 2003. Pariskunta oli kihloissa jo sitä ennen kolme vuotta.


title: Dorrit Moussaieff

text: Moussaieff puhuu englantia, hepreaa, saksaa, ranskaa ja islantia. Hän harjoittaa juutalaisuutta ja viettää myös hanukkaa ja muita juutalaisia juhlia.


title: Dorrit Moussaieff

text: Toukokuussa vuonna 2006 Israelin vierailunsa aikana Moussaieff pidätettiin Ben Gurionin kansainvälisellä lentokentällä, sen jälkeen kun hän oli riidellyt turvallisuudesta vastaavan henkilökunnan kanssa, jotka kieltäytyi hyväksymästä Moussaieffin Britannian passia matkustusasiakirjana. Moussaieffille kerrottin, että hän on Israelin lainsäädännön mukaan velvollinen saapumaan ja poistumaan Israelista, Israelin kansalaisena Israelin passilla. Israelin Norjan-suurlähetystö, joka edustaa Islantia diplomaattisissa suhteissa Israeliin, ilmaisi pahoittelunsa tapahtumasta ja toisti että laki velvoittaa Israelin kansalaisia matkustamaan Israeliin israelilaisella passilla, kun he ovat maassa.


title: Lehtolehväsammal

text: Lehtolehväsammal ("Plagiomnium affine") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sitä esiintyy Euroopassa lauhkealta vyöhykkeeltä havumetsävyöhykkeen eteläosaan. Suomen alueella se on maan eteläisimmässä osassa melko yleinen ja kasvaa useimmiten lehdoissa ja lehtomaisissa kangasmetsissä.


title: Lehtolehväsammal

text: Laji on pienikokoinen ja muistuttaa metsälehväsammalta ("Plagiomnium cuspidatum"), johon verrattuna sen lehdet ovat pyöreät. Itiöpesäkkeet ovat lajilla harvinaisia ja itiöt melko pienikokoisia.


title: Holland-luokka (risteilijä)

text: Holland-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston panssarikansiristeilijäluokka, johon kuului kuusi kahdessa erässä 1800-luvun lopulla valmistettua alusta.


title: Holland-luokka (risteilijä)

text: Suunnitelma perustui Britannian kuninkaallisen laivaston Apollo-luokan risteilijöihin. Ensimmäiset kolme alusta olivat 93,3 metriä pitkiä ja loput kolme 94,7 metrisiä. Kaikkien alusten leveys oli 14,8 ja syväys 5,41 metriä. Ensimmäisten alusten uppouma oli 3 900 tonnia, ja loppujen kolmen 133 tonnia enemmän.


title: Holland-luokka (risteilijä)

text: Alusten propulsiojärjestelmä koostui kaksi akselisesta höyrykoneesta, joka tuotti 10 000 ihp:tä. Se mahdollisti 20 solmun huippunopeuden. Alusten suojana oli viisi senttimetriä paksu panssarikansi. Pääaseistuksena oli kaksi 150 millimetrin tykkiä yksittäin asennettuina. Apuaseina oli kuusi 120 millimetrin ja neljä 76 millimetrin tykki yksittäin asennettuina.


title: Purolähdesammal

text: Purolähdesammal ("Philonotis fontana") on lehtisammallaji omenasammalten heimossa ("Bartramiaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä.


title: Purolähdesammal

text: Purolähdesammal on pystykasvuinen ja isokokoinen, enintään 12 senttimetriä korkea. Varsi on punainen ja melko niukasti haarova. Lehdet ovat sitä selvästi vaaleammat, kellertävän- tai sinertävänvihreät. Lehtien tyvi on leveä, tasaisesti kapeneva kärki terävä ja keskisuoni selvästi erottuva. Itiöpesäkkeitä syntyy melko harvoin tai yleisesti. Niissä on pitkä pesäkeperä ja pallomainen pesäke.Kuvalinkit:


title: 23. Waffen-SS-vuoristodivisioona Kama

text: 23. Waffen-SS-vuoristodivisioona Kama (2. kroatialainen) () oli vuonna 1944 pääosin Bosnian muslimeista koottu Waffen-SS:n vuoristojääkäridivisioona, joka ei ehtinyt koskaan kunnolla aloittaa toimintaansa. Bosnialaisille oli 1943 perustettu kroaateilla ja saksalaisilla täydennetty 13. Waffen-SS-vuoristodivisioona Handschar ja seuraavana keväänä ryhdyttiin kokoamaan toista muslimidivisioonaa. Uusia miehiä saatiin kuitenkin värvättyä vain noin 4000. Osaston koulutus jäi kesken, kun se hajotettiin karkuruuden lisääntymisen vuoksi syyskuussa 1944. Divisioona ei tiettävästi koskaan osallistunut taisteluihin. Sen numero 23. annettiin myöhemmin hollantilaiselle panssarikrenatööridivisioonalle.


title: 23. Waffen-SS-vuoristodivisioona Kama

text: Handscharin tavoin myös Kama-divisioonaa täydennettiin katolisilla kroaateilla ja saksalaisilla upseereilla. Nimi "Kama" tarkoitti Balkanin paimenten käyttämää pientä tikaria.


title: Haapasuikerosammal

text: Haapasuikerosammal ("Brachythecium populeum") on lehtisammallaji suikerosammalten heimossa ("Brachytheciaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä.


title: Haapasuikerosammal

text: Haapasuikerosammal on keskikokoinen, yleensä alle kymmenen senttimetrin kokoinen sammal, joka kasvaa alustanmyötäisenä kasvustona. Sen versot ovat tiheästi ja melko epäsäännöllisesti haarautuvia, kärjistä pensselimäisiä. Lehdet ovat kiiltävät, suorat, tyvestä leveät, pitkäkärkiset ja niissä on vahva keskisuoni. Laji on yksikotinen ja itiöpesäkkeet ovat tavallisia.


title: Haapasuikerosammal

text: Laji kasvaa muun muassa lehtometsissä metsähaapojen tyvirungoilla ja kivialustoilla.Kuvalinkit:


title: Göteborgin satama

text: Göteborgin satama (, , LOCODE: SE GOT ) on Kattegatin merialueen itärannalla Göteborgin kaupungissa sijaitseva Ruotsin suurin ja Bergenin sataman jälkeen tonnimääräisesti Pohjoismaiden toiseksi suurin satama.


title: Göteborgin satama

text: Satama koostuu ulommasta ja sisemmästä satama-alueesta. Kattegatin itärannan puoleinen merisatama muodostaa sataman ulomman osan; täältä löytyy esimerkiksi öljyterminaali. Sisemmät satama-alueet sijoittuvat Göteborgin keskustan läpi kulkevan Götajoen varrelle; alue palvelee esimerkiksi matkustajaliikennettä. Osa Göteborgin ulkosatamasta muodostaa vapaasataman, eli sillä on kansallisen tullivyöhykkeen ulkopuolinen vapaa-alue.


title: Göteborgin satama

text: Satama-alue siis jakautuu useaan osaan. Näitä ovat muun muassa Göteborg-Frihamnen (LOCODE: SE GO4), Göteborg-Fiskhamnen (LOCODE: SE GO2), Göteborg-Lundbyhamnen (LOCODE: SE GO3), Göteborg-Ringökajen (LOCODE: SE GO5).


title: Göteborgin satama

text: Konttiliikenteessä satama kuuluu koko Itämeren alueen suurimpiin Pietarin suursatama ja Gdańskin sataman ohella. Rahtitonneina mitattuna sen edellä on Pohjoismaisista satamista Bergenin satama ja Itämeren satamista Primorskin öljysatama, Pietarin suursatama ja 2012 lähtien Ust-Lugan satama.


title: Göteborgin satama

text: Göteborgin sataman vuosittainen liikennemäärä:Huomaa, että edellä luetellut rahtimäärät pohjautuvat useaan eri tilastolähteeseen (2003–2008, 2009, 2010–2013), jotka eivät välttämättä ole täysin vertailukelpoisia.


title: Nuppusammal

text: Nuppusammal ("Physcomitrella patens") on lehtisammallaji nuotiosammalten heimossa ("Funariaceae"). Se on yksivuotinen ja yksikotinen paljaan maan sammallaji. Sillä on usein itiöpesäkkeitä, jotka ovat avautumattomia.


title: Nuppusammal

text: Nuppusammalta esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Suomessa laji on harvinainen ja sen levinneisyysalue on eteläinen. Sitä esiintyy Etelä-Hämeen ja Etelä-Pohjanmaan alueella, ja on luokiteltu erittäin uhanalaiskesi. Laji kasvaa Suomessa paljaalla märällä savimaalla lähteisillä tai ajoittain tulvivilla paikoilla.


title: Skanderbeg (täsmennyssivu)

text: Skanderbeg tai Scanderbeg voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Attention! – Black Sabbath Volume One

text: Attention! - Black Sabbath Volume 1 on Black Sabbath-yhtyeen kokoelma vuodelta 1970. Sen julkaisi alun perin Fontana Records Saksassa ja myöhemmin vuonna 1975 Britanniassa ja muualla Euroopassa yhtyeen managerin omistama WWA Records. Kokoelma ei kuitenkaan kuulu viralliseen diskografiaan. Albumi on julkaistu vain vinyylinä, CD-painoksia ei ole saatavilla. Ajallisesti kokoelman sisältö pohjautuu yhtyeen kahteen ensimmäiseen studio-albumiin ("Black Sabbath" (1970) ja "Paranoid" (1970)).


title: Isohiippasammal

text: Isohiippasammal ("Orthotrichum lyellii") on lehtisammallaji hiippasammalten heimossa ("Orthotrichaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä. Skandinaviassa lajia esiintyy eteläosassa hemiboreaalisella vyöhykkeellä. Suomen alueella isohiippasammal on hyvin harvinainen, se tunnetaan vain Ahvenanmaalta ja on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.


title: Isohiippasammal

text: Isohiippasammal kasvaa jalopuumetsissä ja puistoissa lehtipuiden emäksisellä kaarnalla. Suomessa se on elänyt metsäsaarnella. Laji tuottaa itiöpesäkkeitä hyvin harvoin ja leviää itiöiden sijaan kasvullisesti itujyväsistä.


title: Breguet Bre.690

text: Breguet Bre.690 oli toisessa maailmansodassa käytetty ranskalainen rynnäkköpommittaja. Koneen tyyppinumero 690 viittaa prototyyppimalliin, ensimmäinen tuotantomalli oli Bre.691.


title: Breguet Bre.690

text: Sarjan päätyyppi oli Breguet Bre.693 AB2. Siinä oli kaksi ranskalaista 700 hevosvoiman tehoista Gnome-Rhône 14M "Mars" -tähtimoottoria. Samaa moottorityyppiä käytettiin myöhemmin sotasaalisvalmisteena saksalaisten Henschel Hs 129 -rynnäkköhävittäjässä.


title: Breguet Bre.690

text: Jatkokehitys tuotti tyypin Bre.695, jossa oli yhdysvaltalaisvalmisteiset Pratt & Whitney SB4G Twin Junior -moottorit. Ne olivat Ranskassa valmistettuja kevyemmät ja tehokkaammat, mutta niiden suurempi läpimitta aiheutti enemmän ilmanvastusta, joten niillä varustetuilla koneilla oli aiempia malleja huonommat suoritusarvot. Ranskan antautuessa kesäkuussa 1940 mallia oli ehditty valmistaa vain 50 kappaletta.


title: Breguet Bre.690

text: Koneen 693 AB.2 -alatyypin huippunopeus oli 475 km/h (695:lla 560 km/h), ja enimmäispommikuorma 400 kg. Puolustus- ja tulituen aseina maavoimia vastaan rynnäköitäessä oli neljä konekiväärejä, joista yksi oli taakse ylös ja toinen alaviistoon vapaasti ampuva. Eteenpäin ampuvana kiinteästi asennettuna aseena oli 20 mm tykki. Joissain malleissa käytettiin moottorisuojuksista kiinteästi taakse alaviistoon ampuvia konekiväärejä, yksi kummassakin.


title: Breguet Bre.690

text: Saksa pakko-otti haltuunsa loput tämän tyypin lentokoneet marraskuussa 1942 ja antoi ne Italian kuninkaallisten ilmavoimien käyttöön harjoituskoneiksi.


title: E. A. Kranck

text: Ernst Albin Kranck (20. lokakuuta 1864 Heinola – 21. tammikuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka suunnitteli erityisesti sairaalarakennuksia.


title: E. A. Kranck

text: Kranckin vanhemmat olivat apteekkari Anders Kranck ja Fredrika Vilhelmina Hoffström. Kranck suoritti arkkitehdin opinnot Polyteknillisessä opistossa 1882-1887. Opiskeluaikana hän oli töissä Bruno Granholmin ja Carl Gustav Nyströmin toimistoissa. Hän valmistui arkkitehdiksi 1887. Kranck oli yleisten rakennusten ylihallituksen palveluksessa arkkitehtina 1887–1929 ja hän oli myös lyhyen aikaa Viipurin kaupungin arkkitehtina 1890–1891. Kranck toimi yleisten rakennusten ylihallituksen 1. sairaala-arkkitehtina 1899–1929. Hän asui 1896–1912 Tuusulassa senaattori Theodor Sederholmin entisessä "Villa Salmela" (Havulinna) huvilassa.


title: E. A. Kranck

text: Kranck oli naimisissa Alexandra Lisitzinin kanssa. Professori Ernst Håkan Kranck oli heidän poikansa.


title: Kudos (yritys)

text: Sukka- ja Trikootehdas Osakeyhtiö Kudos oli suomalainen Tampereella toiminut tekstiilialan yritys. Kudoksen perusti 1919 Frans Teljo yhtiökumppaneidensa kanssa ja aluksi tehdas toimi Tampereen Lapin esikaupungissa sijainneessa puutalossa. Tässä tehtaassa tehtiin vain sukkia mutta pian Kudos perusti myös naisten puku- ja päällysvaateneulomon Satamakadulle. Satamakadun tehdas toimi kuitenkin vain muutamia vuosia 1920-luvun puoliväliin saakka. Lapin tehdasta sitä vastoin voitiin laajentaa ja vuonna 25 Kudoksella oli 25 työntekijää.


title: Kudos (yritys)

text: Vuonna 1928 Kudokselle valmistui uusi arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelema tehdasrakennus Käpytien varrelle. Tehdas oli aluksi kaksikerroksinen mutta vuonna 1936 rakennettiin vielä kolmas lisäkerros. Kudos aloitti 1930-luvun alun lamavuosista selvittyään naisten alusvaatteiden, leninkien ja käsineiden valmistuksen. Tehtalle hankittiin uusia koneita, tuotanto kasvoi ja vuonna 1936 Kudoksella oli jo 162 työntekijää.


title: Kudos (yritys)

text: Hyvon-Kudeneule Oy:n perustaja Aarne Karjalainen (1913–1986) oli Kudoksen palveluksessa 1938–1951 ensin myyntimiehenä ja sitten myyntipäällikkönä. Karjalainen tutustui Leicesterin konemessuilla uusiin kaksipuolista lämpöä sitovaa "interlock"-neuletta valmistaviin kutomakoneisiin. Kun Kudos Oy:n johto ei ollut kiinnostunut hankkimaan tällaisia koneita, Karjalainen osti kaksi konetta ja perusti oman yrityksensä Hyvon-Kudeneule Oy:n joka aloitti toimintansa maaliskuussa 1951 Helsingissä.


title: Kudos (yritys)

text: Kudos Oy poistettiin kaupparekisteristä 1981.


title: Attention! Black Sabbath Volume Two

text: Attention! - Black Sabbath Volume 2 on Black Sabbath-yhtyeen kokoelma-albumi. Sen julkaisi alun perin Fontana Saksassa vuonna 1971. Se on jatkoa "Attention! - Black Sabbath Volume One"-kokoelmalle. Britanniassa ja Pohjois-Amerikassa kokoelman julkaisi myöhemmin WWA Records. Kokoelmaa ei ole julkaistu CD-muodossa, eikä sitä lasketa viralliseksi julkaisuksi.


title: Tam-Silk

text: Tam-Silk Oy (vuoteen 1965 Tampereen Silkkikutomo Oy) on suomalainen Kangasalla toimiva vaatetusalan yritys joka valmistaa pääasiassa naisten alusvaatteita. Yritys aloitti toimintansa Tampereella 1925 kun Edith Hongen perusti naistenvaatteita valmistavan tehtaan Hämeenpuiston varrelle.


title: Tam-Silk

text: Vuonna 1965 tehdas muutti Tampereelta Kangasalle ja samalla myös yrityksen nimi lyhennettiin "Tam-Silk Oy":ksi. Enimmillään Tam-Silk Oy:n palveluksessa on ollut lähes 100 työntekijää.


title: Tam-Silk

text: Nykyisin yrityksen toimitusjohtajana toimii Riikka Saikkonen. Yrityksen omistavat Tuomo Saarni ja Sonja Ahtiainen sekä Timo Häkkinen, Pekka Siivonen-Uotila, Jari Tuovinen ja toimitusjohtaja Riikka Saikkonen.


title: Club Sonderauflage

text: Club Sonderauflage on Black Sabbath -yhtyeen kokoelmalevy vuodelta 1970. Sen julkaisi yhtyeen levy-yhtiö Vertigo Records alun perin saksalaiselle kirja- ja musiikkikerholle. Alkuperäinen vinyyli on nykyään keräilyharvinaisuus. Vuonna 2006 Black Sabbathin vinyyliuusintajulkaisuihin keskittynyt Earmark julkaisi albumista uuden vinyylipainoksen.


title: Club Sonderauflage

text: A-puoli


title: Lasse Erjamo

text: Lasse Erjamo (s. 5. elokuuta 1976 Suolahti) on suomalainen muusikko ja laulaja.


title: Lasse Erjamo

text: Hänet tunnetaan parhaiten esiintymisestään taiteilijanimellä "Arto Muna" vuosituhannen vaihteessa yhtyeessä Arto Muna ja Millennium.


title: Lasse Erjamo

text: Lisäksi Erjamo on toiminut laulusolistina muun muassa "Deadbabes"-yhtyeessä. Hän on myös säveltänyt musiikkia eri artisteille, kuten Idols-kilpailussa menestyneelle Wellu Rowaltzille. Tämän lisäksi hän on laulanut Billion Dollar Babies -yhtyeessä, joka on Alice Cooperin tribuuttiyhtye.


title: HMS Awe

text: HMS Awe (viirinumero K526) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti, joka palveli toisen maailmansodan lopulla.


title: HMS Awe

text: Alus tilattiin 2. lokakuuta 1942 Fleming and Fergusonilta ja sen köli laskettiin 27. toukokuuta 1943. Alus laskettiin vesille vielä saman vuoden lopulla 28. joulukuuta ja se otettiin palvelukseen 21. huhtikuuta 1944.


title: HMS Awe

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin toukokuussa 1949 Portugalille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "NRP Diogo Gomes". Alus myytiin romutettavaksi 20. huhtikuuta 1969.


title: Georg Wilenius

text: Georg Wilenus (14. kesäkuuta 1831 Grelsby, Finström – 20. lokakuuta 1892 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka toimi yliarkkitehtina Yleisten rakennusten ylihallituksessa.


title: Georg Wilenius

text: Wileniuksen vanhemmat olivat turkulainen kauppias Isak Wilenius (1779–1831) ja Klara Agatha Sofia Mesterton (1790–1833). Hän oli naimisissa vuodesta 1859 Amanda Josefina Schultzin kanssa.


title: Georg Wilenius

text: Wilenius kävi Turun triviaalikoulua 1839–1847 ja pääsi ylioppilaaksi 1851. Hän suoritti pienen kameraalitutkinnon 1853, ja hänestä tuli intendentinkonttorin oppilas 1854. Wilenius teki 1860–1862 opintomatkan Ruotsiin, Saksaan, Ranskaan ja Italiaan.


title: Georg Wilenius

text: Wileniuksesta tuli Hämeen läänin lääninkonduktööri 1856, yleisten rakennusten ylihallituksen 3. arkkitehti 1867, Mikkelin läänin lääninrakennuskonttorin esimies 1868 ja ylihallituksen 1. arkkitehti 1870 sekä yliarkkitehti 1883.


title: HMS Avon (K97)

text: HMS Avon (viirinumero K97) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1943 palvelukseenotettu River-luokan fregatti, joka palveli toisen maailmansodan lopulla.


title: HMS Avon (K97)

text: Alus tilattiin 10. elokuuta 1942 Charles Hill and Sonsilta Bristolista ja sen köli laskettiin 8. tammikuuta 1943. Alus laskettiin vesille vielä samana vuonna 19. kesäkuuta ja se otettiin palvelukseen 18. syyskuuta.


title: HMS Avon (K97)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1949 Portugalille, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "NRP Nuno Tristão".


title: Marmoriristihämähäkki

text: Marmoriristihämähäkki ("Araneus marmoreus") on ristihämähäkkeihin kuuluva laji, joka on yleinen koko Suomessa ja sen voi nähdä esimerkiksi niityillä ja metsien reunoilla sekä pihoilla ja puutarhoissa.


title: Marmoriristihämähäkki

text: Marmoriristihämähäkkinaaraan vartalo ja pää voivat kasvaa yhteensä 14 mm pitkäksi, (jalat tulevat tämän mitan lisäksi). Lajista on kaksi muunnosta, jotka poikkeavat toisistaan väritykseltään. Yleisin värimuoto on oranssivartaloinen ja sillä on musta-kelta-valkoraitaiset jalat. Vatsapuoli oranssinsävyinen tai keltainen, ja siinä on kuvio joka joidenkin mielestä muistuttaa ihmiskasvoja.


title: Marmoriristihämähäkki

text: Marmoriristihämähäkki on yleinen muualla Länsi- ja Keski-euroopassa, mutta Irlannissa sitä ei tavata lainkaan.


title: Ameraasialaiset

text: Ameraasialaiset () ovat Aasiassa syntyneitä henkilöitä, joiden äiti on aasialainen ja isä Yhdysvaltain armeijan sotilas. Termiä käytti ensimmäisen kerran kirjailija Pearl S. Buck ja sittemmin termiä on käytetty muun muassa Yhdysvaltain laissa. Termin tarkka määritelmä kuitenkin vaihtelee hieman eri yhteyksissä. Termi on johdettu englanninkielen sanoista American () ja Asian ().


title: Ameraasialaiset

text: Aasialaisilla naisilla oli toisen maailmansodan ja kylmän sodan aikaan usein suhteita alueella sotineiden yhdysvaltalaissotilaiden kanssa. Valtaosassa tapauksista sotilaat hylkäsivät naisen ennen lapsen syntymää. Ameraasialaisia on erityisesti Yhdysvaltain entisten sotilastukikohtien lähialueilla Japanissa, Thaimaassa, Etelä-Koreassa, entisen Etelä-Vietnamin alueella sekä Filippiineillä.


title: Ameraasialaiset

text: Ameraasialainen-termin määritelmä vaihtelee hieman eri yhteyksissä. Ameraasialaisten oikeuksia ajavat kansalaisjärjestöt Amerasian Foundation (AF) ja Amerasian Family Finder määrittelevät ameraasialaisiksi kenet tahansa, jonka isä on Yhdysvaltain kansalainen (varusmies, ekspatriaatti tai Yhdysvaltain hallituksen työntekijä) ja jonka äiti on/oli jonkin aasialaisen valtion kansalainen.


title: Ameraasialaiset

text: Yhdysvaltain oikeusministeriön määritelmä ameraasialaisista on huomattavasti suppeampi. Oikeusministeriön mukaan ameraasialainen on "ulkomaalainen, joka on syntynyt Koreassa, Laosissa, Kambodžassa tai Thaimaassa 31. joulukuuta 1950 jälkeen ja ennen 22. lokakuuta 1982".


title: Nighttime Birds

text: Nighttime Birds on alankomaalaisen The Gathering yhtyeen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997 Century Media Records - levy-yhtiön nimissä. Albumista on julkaistu myöhemmin vuonna 2007 erikoisversio, jossa kaksi levyä. Erikoisversio on pakattu digipak-koteloon kuin kovakantinen kirja ja kansilehdet on sidottu keskiaukeamaan. Albumista on lisäksi julkaistu 1000 kappaleen LP-levyversio.


title: Mo Yan

text: Mo Yan (; oik. Guan Moye ), s. 17. helmikuuta 1955 Gaomi, Shandong, Kiina) on kiinalainen kirjailija. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2012.


title: Mo Yan

text: Mo Yanin romaanin "Punainen durra" kahden luvun pohjalta on tehty elokuva "Punainen pelto" (1987). Länsimaissa Mo Yania on verrattu muun muassa Franz Kafkaan ja Joseph Helleriin. Yhteiskunnallisia kysymyksiä kuvatessaan hän käyttää maagisen realismin keinoja. Romaani "Seitsemän elämääni" (alkuteos 2006) ilmestyi suomeksi syksyllä 2013. Sen jälkeen on suomennettu "Viinamaa" ja "Punainen durra".


title: Mo Yan

text: Mo Yanin teosten ruotsintaja Göran Malmqvist kuuluu Nobelin kirjallisuuspalkinnon valintakomiteaan, mitä paheksuttiin monissa ruotsalaisviestimissä. Hänen esitettiin olleen jäävi, mistä hän tuohtui.


title: Mo Yan

text: Mo Yan joutui lopettamaan peruskoulun ja ryhtyi paimentamaan karjaa kulttuurivallankumouksen aikaan. Toisinaan hän joutui syömään kaarnaa ja rikkakasveja henkensä pitimiksi. Varhaiset kärsimykset innoittivat häntä kirjoittamaan korruptiosta, kiinalaisen yhteiskunnan rappiosta, syntyvyyden säännöstelypolitiikasta ja elämästä maaseudulla. Mo Yanin esikoistes ilmestyi vuonna 1981. Hänen kirjailijanimensä tarkoittaa ”älä puhu”.


title: Evert Lagerspetz

text: Evert Erland Lagerspetz (7. lokakuuta 1847 Rymättylä – 8. helmikuuta 1884 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti joka suunnitteli erityisesti kasarmirakennuksia Helsinkiin.


title: Unto Kanerva

text: Unto Olavi Kanerva (9. syyskuuta 1910 Tampere – 10. tammikuuta 1992) oli Tampereen kaupunginaktuaari ja Tampere-aiheisten teosten kirjoittaja.


title: Unto Kanerva

text: Kanervan vanhemmat olivat työmies Herman Kanerva ja Martta Julia Sihlman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1930 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1935. Kanerva toimi Tampereen kaupunginkanslian arkiston järjestäjänä 1936–1939 ja Tampereen kaupungin aktuaarina 1939–1973. Hän jäi eläkkeelle 1973.


title: Unto Kanerva

text: Kanerva oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen 1951–1972. Hän oli muun muassa Tampere-Seuran puheenjohtaja 1968–1976, Tampereen työväenyhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1957, Tampereen historiallisen seuran puheenjohtaja vuodesta 1968, Tammerkoski-lehden päätoimittaja vuodesta 1951 ja Viinikan-Nekalan sos.dem.-yhdistyksen puheenjohtaja vuodesta 1951.


title: Unto Kanerva

text: Kanerva sai Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1947 teoksestaan "Pumpulilaisia ja pruukilaisia : tehdastyöväen työ- ja kotioloja Tampereella viime vuosisadalla".


title: Punainen pelto

text: Punainen pelto ("Hong gaoliang") on kiinalainen elokuva vuodelta 1987. Sen on ohjannut Zhang Yimou, ja se perustuu kiinalaisen Nobel-kirjailijan Mo Yanin teoksen "Hong gaoliang jiazu" (suom. "Punainen durra", Otava 2016) kahteen kertomukseen "Hong gaoliang" ja "Gaoliang jiu".


title: Punainen pelto

text: Elokuva palkittiin Berliinin elokuvajuhlilla 1988 Kultaisella karhulla.


title: Punainen pelto

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa lähes mykäksi, visuaalisesti hallituksi ja kauniin musiikin sävyttämäksi eeppiseksi kertomukseksi. Hän antaa "Punaiselle pellolle" neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Tyrvään voimalaitos

text: Tyrvään voimalaitos on vesivoimalaitos Kokemäenjoen Hartolankoskessa. Se sijaitsee joen alkukohdassa Sastamalan Liekoveden eteläpäässä. Voimalaitoksen omistaa nykyään UPM-Kymmene Oyj.


title: Tyrvään voimalaitos

text: Punatiilinen voimalaitosrakennus on arkkitehti Jarl Eklundin suunnittelema ja se on valmistunut vuonna 1951. Voimalaitoksen rakennutti Oy W. Rosenlew Ab:n ja Yhtyneiden Paperitehtaiden perustama "Tyrvään Voimaosakeyhtiö". Sen koneistot ja laitteistot uusittiin täydellisesti vuosina 2002–2003.


title: Tyrvään voimalaitos

text: Hartolankoskessa oli jo kaksi rannalla sijainnutta voimalaitosta, jotka oli rakennettu 1906 ja 1913. Myllyjä koskessa oli ollut vuosisatojen ajan. Vanhat voimalaitokset jäivät vuosina 1946–1950 rakennetun padon valmistumisen jälkeen kuivalle maalle.


title: Tyrvään voimalaitos

text: Padon avulla säännöstellään Liekoveden lisäksi Rauta- ja Kuloveden korkeuksia. Se toimii myös maantiesiltana.


title: Tyrvään voimalaitos

text: Tyrvään voimalaitoksen alue kuuluu Museoviraston luetteloimiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Siihen liittyy varsinaisen voimalaitoksen lisäksi myös henkilökunnalle rakennettu asuinalue.


title: Dishonored

text: Dishonored on Arkane Studiosin kehittämä ensimmäisen persoonan hiiviskely- ja toimintaseikkailuvideopeli. Bethesda Softworks julkaisi sen Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle lokakuussa 2012.


title: Dishonored

text: Peli sijoittuu kuvitteelliseen teollisuuskaupunkiin Dunwalliin, joka mukailee viktoriaanisen aikakauden Lontoota. Pelin päähahmo on keisarinnan henkivartija Corvo Attano, joka lavastetaan syylliseksi keisarinnan murhaan. Attano ryhtyy salamurhaajaksi kostaakseen häntä vastaan juonitelleille. Attanoa auttaa Outsider, voimakas olento, joka antaa hänelle taikakykyjä.


title: Dishonored

text: Peliä pelataan ensimmäisen persoonan näkökulmasta, ja pelaaja voi suorittaa salamurhatehtäviä lukuisilla eri tavoilla. Tehtävät voi suorittaa hiiviskellen tai taistellen tai hyödyntäen molempia lähestymistapoja. Kaikki tehtävät voi myös suorittaa ilman että Attanon tarvitsee murhata ketään kohdettansa.


title: Dishonored

text: Jatko-osa "Dishonored 2" on julkaistu vuonna 2016.


title: Dishonored

text: Pelillä on Metacritic-kerääjäsivustolla 91 pistettä Windows-versiolla, 89 pistettä PlayStation 3 -versiolla, ja 88 pistettä Xbox 360 versiolla.


title: Elohopeatiosyanaatti

text: Elohopeatiosyanaatti (Hg(SCN)) on elohopea- ja tiosyanaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa analyyttisessä kemiassa.


title: Elohopeatiosyanaatti

text: Elohopeatiosyanaatti on huoneenlämpötilassa monokliinisiä valkoisia kiteitä. Se liukenee hyvin heikosti kylmään veteen, mutta paremmin kuumaan veteen, tiosyanaatti- tai syanidiliuoksiin, tai ammoniakkiin. Kuumennettaessa se hajoaa lämpötilavälillä 110–165 °C.


title: Elohopeatiosyanaatti

text: Ensimmäisen kerran elohopeatiosyanaattia valmisti Jöns Jacob Berzelius vuonna 1821 elohopea(II)oksidin ja tiosyaanihapon välisellä reaktiolla. Nykyään yhdistettä valmistetaan useimmiten saostamalla elohopea(II)nitraatin tai elohopea(II)kloridin liuoksista kaliumtiosyanaatin avulla.


title: Elohopeatiosyanaatti

text: Elohopeatiosyanaattia on käytetty valokuvauksessa negatiivien valmistuksessa. Sitä voidaan käyttää analytiikassa kloridi-ionipitoisuuden määrittämiseen. Kloridi-ionit aiheuttavat elohopeatiosyanaatin dissosioitumisen liuokseen, jolloin tiosyanaatti-ionit muodostavat Fe ionien kanssa tummanpunaisen kompleksin, jonka pitoisuus voidaan määrittää spektrofotometrillä ja josta voidaan laskea kloridi-ionipitoisuus.


title: Kansainvälinen tyttöjen päivä

text: Kansainvälinen tyttöjen päivä (myös nimellä Kansainvälinen tyttölapsen päivä, ) on Yhdistyneiden kansakuntien julistama vuosipäivä, ja sitä vietettiin ensi kertaa 11. lokakuuta 2012.


title: Kansainvälinen tyttöjen päivä

text: Päivän tarkoitus on nostaa esiin haasteita ja tarpeita, jota tytöt kohtaavat ympäri maailmaa ikänsä ja sukupuolensa vuoksi, sekä edistää tyttöjen voimautumista ja oikeuksien toteutumista. Tyttöjen päivän tavoitteena on myös innostaa toimimaan tyttöjen oikeuksien puolesta aikaisempaa tehokkaammin. Erityisesti köyhimmissä maissa tyttöjä uhkaavat poikia useammin muun muassa aliravitsemus ja sairaudet sekä koulutuksen ja sen myötä palkitsevan työuran puute.


title: Kansainvälinen tyttöjen päivä

text: Kansainvälinen tyttöjen päivä syntyi lastenoikeusjärjestö Plan Internationalin aloitteesta, ja Kanada esitti virallisesti päivän lisäämistä Yhdistyneiden kansakuntien kalenteriin.


title: Kansainvälinen tyttöjen päivä

text: Kansainvälisellä tyttöjen päivällä on joka vuosi teema, joka nostaa esiin tyttöjen asemaan liittyvän haasteen. Ensimmäisen vuosipäivän teemana oli "loppu lapsiavioliitolle".


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 2000 – naisten turnaus

text: Naisten jalkapalloturnaus oli olympialaisten ohjelmassa toista kertaa Sydneyn vuoden 2000 kesäolympialaisissa. Olympiakultaa voitti Norja, se voitti loppuottelussa turnauksen suurimman ennakkosuosikin Yhdysvallat rangaistuspotkukilpailun jälkeen.


title: Kiinankääpiötulilisko

text:
Kiinankääpiötulilisko ("Cynops orientalis" tai "Hypselotriton orientalis") on Kiinassa elävä tuliliskolaji.Kiinankääpiötulilisko on noin 6-8 cm pitkänä muita tuliliskoja pienempi,ja sen takia kiinankääpiötuliliskon nimessä on sana "kääpiö".
Lajia pidetään myös lemmikkinä.Se on yksi Suomen yleisimmistä lemmikkeinä pidettävistä sammakkoeläimistä.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Kiinankääpiötulilisko on päältäpäin katsottuna musta ja ryppyinen. Sen maha on punainen, jonka päällä on myös mustia laikkuja. Laikut ovat yksilöllisiä,kuten ihmisen sormenjäljet. Kiinankääpiötuliliskolla on 4 sormea eturaajoissa ja 5 sormea takaraajoissa. Yksi sormi jokaisesta raajasta on surkastunut, ja se on oranssi.Myös sen olkapäissä tai kainaloissa on oranssia tai punaista.Kiinankääpiötuliliskolla on ihollaan myrkkyä, joka ärsyttää ihmisen ihoa.Kiinankääpiötulilisko on myös syötynä myrkyllinen.Sen räikeät värit varoittavat saalistajia.Myös kiinankääpiötulilisko voi olla albiino, jolloin se on harmaa. Nimestään huolimatta kiinankääpiötulilisko ei ole lisko vaan kuuluu sammakkoeläimiin.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Kiinankääpiötuliliskon erottaa muista lajeista kuten japanintuliliskosta ja miekkahäntätuliliskosta koon ja mahan värityksen perusteella.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Kiinankääpiötuliliskon mahassa on täpliä ja kiekuroita, japanintuliliskolla niitä on tiheämmässä tai ei ollenkaan ja miekkahäntätuliliskolla hännässä kuvio.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Luonnossa lajia tavataan Kaakkois-Kiinassa Kiangsun, Tchekiangin, Kiangsin, Nganhouein ja Houpen maakunnissa. Sen elinympäristö on heikosti tunnettu, mutta ilmeisesti se asustaa kaikenlaisissa seisovissa tai hitaasti virtaavissa viileissä vesissä aina puroista tulvaniittyihin.Kiinankääpiötulilisko ei valtaa reviiriä, ja se suorastaan pitää kumppanista.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Kiinankääpiötulilisko tarvitsee kosteutta iholleen muiden sammakkoeläinten tapaan, muuten se kuivuu ja kuolee. Tuliliskot ovat sopeutuneet vesielämään, eli ne viettävät suurimman osan ajastaan vedessä. Joskus ne kuitenkin kapuavat maalle saalistamaan tai muuten vain kuivattelemaan.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Sammakoiden tapaan kiinankääpiötuliliskokin kutee. Naaras laskee munat vesikasvin lehdelle. Eri sukupuolet tunnistaa mm. paritteluaikaan, jolloin urokselle saattaa tulla hopeaa väriä. Lisäksi uroksella on lyhyempi ja korkeampi häntä. Liskot tunnistaa myös tietenkin sukupuolielimistä.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Kiinankääpiötulilisko syö selkärangattomia, kuten etanoita, hämähäkkejä, toukkia, hyttysiä ja matoja. Lemmikeille saattavat maistua myös maustamaton kala ja jotkin maustamattomat lihat,kuten jauheliha. Pahimmassa tapauksessa vanhemmat voivat syödä omat poikasensa, joten poikaset on hyvä siirtää eri altaaseen kasvamaan ja sen jälkeen vanhempien altaaseen. Myös poikaset saattavat syödä toisiaan, joten kannattaa siirtää isot ja pienet poikaset eri altaaseen,jos lemmikkeinä pidettävät tuliliskot lisääntyvät.Lemmikkejä syötetään noin joka toinen päivä.Liikaruokintaa tulee välttää.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Kuten edellä sanottiin, kiinankääpiötulilisko elää vedessä. Se siis tarvitsee itselleen akvaterraarion, jossa on paljon vettä ja jonkin verran maata.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Yhdelle kiinankääpiötuliliskolle riittää noin 30 litran kokoinen akvaterraario, kahdelle noin 60 litran. Altaassa pitää olla kasveja, muovisia tai oikeita. Kasvit esimerkiksi luovat piilopaikkoja, ja naaraat voivat laskea kutunsa niille. Oikeat kasvit taas tuottavat happea veteen, jolloin vesi on kirkasta ja kaikenlaiset liat vähenevät.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Lisäksi akvaterraariossa pitää olla piilopaikkoja jokaiselle asukille. Lisäksi akvaterraarioon voi laittaa kiviä. Mutta pitää olla varovainen,että rakenteet eivät kaadu tuliliskojen päälle.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Sitten, kiinankääpiötuliliskon akvaterraariossa pitää olla jokin maa-alue, esimerkiksi kelluva korkkilautta, johon eläimet pääsevät kuivattelemaan. Maa-alueellakin olisi hyvä olla piilopaikkoja, ja ehkä jokin muovi-tai elävä kasvi.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Pohjamateriaalina voit käyttää soraa tai matelijamattoa, tai sitten ei mitään. Hienojakoinen hiekka on todella huono valinta, sillä tuliliskot voivat nielaista sitä vahingossa, ja siitä voi seurata suolitukos. Lisäksi sorankin täytyy olla vähintään tuliliskon pään kokoista.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Vedessä voi olla suodatin, joka auttaa pitämään akvaterraarion puhtaana. Mutta jotkin tuliliskot voivat stressaantua suodattimen hurinasta ja siitä, miten se värisyttää veden pintaa. Ulkosuodatin on parempi valinta kuin sisäsuodatin, mutta sellaista on vaikeaa saada sopimaan 30-70 litran akvaterraarioon. Lisäksi akvaterraarion saa pidettyä puhtaana ilman suodatintakin.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Vesi vaihdetaan kokonaan noin kuukauden välein (jos ei ole suodatinta) ja lisäksi vettä otetaan vähän joka viikko ja vaihdetaan uuteen.


title: Kiinankääpiötulilisko

text: Veden syvyys saa olla noin 10-25 cm. Veden lämpötila taas 18-23 astetta. Lämpö ei saa kohota kuumana kesäpäivänäkään yli 28 asteeseen, sen pitää pysyä jossain 24 tienoilla.


title: Kiinankääpiötulilisko

text:
Ennen uskottiin,että tuliliskot pystyivät elämään tulessa.Eräs tarina kertoo,että tulilisko myrkytti koko kylän juomaveden ja sitä juoneet ihmiset.Tämä on saattanut johtua siitä,kun tulilisko tippuikylän kaivoon.
Kiinassa kiinankääpiötuliliskoja ja monia muita eläimiä pidetään avaimenperinä.Niiden uskotaan tuovan hyvää onnea.


title: Vironhaiku

text: Vironhaiku on tavallista haikua suppeampi uudehko runouden laji. Kun tavallisessa haikussa on 5 + 7 + 5 tavua, on vironhaikussa kolmella rivillä vain 4 + 6 + 4 tavua.


title: Vironhaiku

text: Vironhaiku on keksitty Virossa, kuten nimestä voi päätellä. Runoilijat Asko Künnap, Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärv julkaisivat vuonna 2010 teoksen Eesti haiku, ensimmäisen kirjan, jossa vironhaikuja ilmestyi.


title: Vironhaiku

text: Teoksen esipuheessa kirjan toimittanut Jürgen Rooste määrittää vironhaikun tehtäväkentän ja tulevaisuuden seuraavasti: "Vironhaiku koostuu kolmesta säkeestä, joilla on 4 + 6 + 4 tavua, näin yhteensä 14 tavua, ja se kuvaa sattuvan lakonisessa muodossa jotain sellaista, joka on luonteenomaista tai eksistentiaalisesti keskeistä ennen kaikkea virolaiselle itselleen, virolaiselle elämälle ja elämänmuodolle sekä Viron luonnolle. Vironhaikuja kirjoitetaan 2010-luvulla ja siitä lähtien aina siihen asti, kunnes kielellis-kirjallinen maailmamme saavuttaa päätepisteensä." Lainaus on esipuheessa merkitty katkelmaksi "toistaiseksi kirjoittamattomasta virolaisen runouden historiasta".1


title: Vironhaiku

text: Maailman ensimmäisen vironhaikukokoelman jälkeen ilmestyi Turun kirjamessuilla 2011 ensimmäinen käännöskokoelma Aika sattuu. Vironhaikuja. Teosta varten suomentaja Hannu Oittinen loi käsitteen vironhaiku genren suomenkieliseksi nimitykseksi.


title: Vironhaiku

text: Lokakuussa 2012 ilmestyi Hannu Oittisen Assamallan asemalla. Vironhaikuja, ensimmäinen alun perin suomeksi kirjoitettu vironhaikuteos, vaikka siinä on myös vironkielisiä vierasrunoja ja kielellisiä kokeiluja. Teos on tiettävästi maailman ensimmäinen kirja, jonka julkaisupaikka on Hellinna (Helsingin ja Tallinnan muodostama kuvitteellinen kaksoiskaupunki).


title: Vironhaiku

text: Vironhaikuista järjestettiin kirjoituskilpailu Helsingin kirjamessuilla lokakuussa 2011, kun Viro oli messujen teemamaa. Kirjallinen aikakauskirja Looming on julkaissut joitakin vironhaikuja. Facebookissa toimii lähinnä suomalaisten ja virolaisten kirjoittajien voimin ryhmä Vironhaiku.


title: Vironhaiku

text: Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv: Eesti haiku. Esipuhe Jürgen Rooste. Näo Kirik, Tallinn, 2010. ISBN 978-9949-21-073-2.


title: Vironhaiku

text: Aika sattuu. Vironhaikuja. Tekijät Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Kuvittanut Asko Künnap. Suomentanut ja alkusanat: Hannu Oittinen. Palladium Kirjat, 2011. ISBN 978-952-9893-67-6.


title: Vironhaiku

text: Hannu Oittinen: Assamallan asemalla. Vironhaikuja. Näo Kirik, Hellinna, 2012. Kuvitus ja taitto: Asko Künnap. Vierasrunot: Asko Künnap, Mari-Liis Roos, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Jälkisanat suomeksi ja viroksi: Hannu Oittinen. ISBN 978-9949-9172-6-6.


title: Vironhaiku

text: 1. Eesti haiku, s. 17.


title: Carl F. Junnelius

text: Carl Fredrik Junnelius (Henrikin poika) 23. maaliskuuta 1775 Oulu – 19. elokuuta 1828 Oulu) oli oululainen raatimies, laivanvarustaja, kauppias ja merikapteeni.


title: Carl F. Junnelius

text: Carl avioitui 1805 serkkunsa Maria (om.suk. Junnel) kanssa ja heille syntyi kymmenen lasta. Junnelius omisti 1805-25 tilan 24 Ala Laanilassa Merikosken pohjoisrannalla lähellä kaupunkia, jossa he harjoittivat karjan, lampaan ja hevosen kasvatusta. Lisäksi heillä oli talo ennen Oulun paloa nro. 5 III kaupunginosassa sekä talon nro. 57 neljännessä korttelissa sekä nro. 28 ensimmäisessä korttelissa Isonkadun ja Linnankadun pohjoiskulmassa. Viimeksi mainittu talo oli rakennettu aiemmin Oulun suurpalossa 1822 palaneen Kirkko-Junni talon paikalle. Nykyään talon paikalla on Oulun seurakuntayhtymän virastotalo. Carl on haudattu Oulun hautausmaan vanhalle puolelle sukuhautaan vaimonsa ja kymmenen lapsensa kanssa. Hauta on Oulun vanhin pystypaasi hauta.


title: Carl F. Junnelius

text: Oli oppilaana Uleåborg Pedagogi -nimisessä oppilaitoksessa. Ylioppilas Turussa 3.11.1792. Sai kauppaporvarin oikeudet 5.4.1797 Oulussa. Oli aluksi osakkaana isänsä liikkeessä. Oli kapteenina 1799-1812 laivoissa Margareta, Magdalena, Eighteen, Bosta (fregatti), Venilia (priki), Tentamen (fregatti). Junnelius toimi laivanvarustajana omistaen osuuksia eri laivoista. Purjehti Oulusta Itämeren satamiin etupäässä Tukholmaan, kuljettaen tervaa. Valittiin 1816 raatimieheksi, jota tointa hän hoiti kuolemaansa saakka. Junnelius oli neuvonantaja senaatin edustajan kanssa Oulun suurpalon 1822 jälkeistä järjestelystä kaupungissa.


title: Carl F. Junnelius

text: Carlin varustamotoiminta oli keskittynyt etupäässä tervan vientiin. Hän oli aluksi vuonna 1811 rakennetun 134 lästin suuruisen Tentamen aluksen kapteenina 1811-12, joka purjehti terva lastissa Oulun ja Tukholman väliä. Tentamen teki Junneliuksen johdolla 1814 yhden matkan Länsi-Intiaan. Hän rakennutti ja omisti 134 lästin Redigheten fregatin, joka oli rakennettu Oulussa 1802. Tentamenilla Carl ja P. C. Junneliuksen leski veivät Oulusta vuonna 1850 neljänneksi eniten terva ulkomaille (2781 tynnyriä).


title: Carl F. Junnelius

text: Redigheten (fregatti)


title: Burtnieki (järvi)

text: Burtnieki ( , ) on Liivinmaan suurin järvi ja Latvian neljänneksi suurin järvi. Se sijaitsee Latvian pohjoisosissa. Järvi on asuttu kivikaudelta asti ja väestö aloitti alueella maanviljelyn ensimmäisten joukossa. Suurin kylä järven läheisyydessä on Burtniekin kylä järven etelärannalla.


title: Burtnieki (järvi)

text: Järvi on lähes luoteis-kaakko-suuntainen ja lähes ovaalin muotoinen. Järven suurin leveys on noin 5,7 kilometriä, pituus 13,3 kilometriä, ja sen pinta-ala normaalikorkeudessa on 38,4 km². Järvi on melko tasapohjainen. Keskisyvyys on 2,4 metriä, mutta syvimmät kohdat sijaitsevat järven itärannan läheisyydessä, missä on 3,3 metriä vettä. Järvessä on vain kolme suurempaa saarta, ja niiden yhteinen pinta-ala on 1 400 hehtaaria.


title: Burtnieki (järvi)

text: Järvi on 94 kilometriä pitkän Salatsijoen lähde, ja sen luusua sijaitsee järven luoteispäässä. Järven pinnankorkeus normaalikorkeudessaan on 39,9 metriä merenpinnan yläpuolella. Järveen laskee useita jokia ja ojia, joiden yhteinen valuma-alue on 2 220 km². Suurin joki on Rūja, jonka valuma-alue on 992 km² eli noin 46% koko järven valuma-alueesta. Rūja laskee järveen koillisesta ja vain 350 metrin päässä on Sedan joensuu. Muita jokia ovat muun muassa Stanupe, Dūre ja Mejas, jotka laskevat järveen idästä, Briede ja Ēķinupe, jotka laskevat etelästä, ja Bauņupīte, joka laskee järveen lännestä.


title: Burtnieki (järvi)

text: Burtnieki on eutrofinen järvi, jonka vesi on ilmeisesti valuma-alueen suoperäisyydestä johtuen ruskean väristä. Järven läpivirtaus on suuri. Talvella sen vesi vaihtuu 1,5 kuukaudessa, keväällä tulva-aikana 2 viikossa, kesällä 3 kuukaudessa ja syksyllä 1 kuukaudessa. Talvella järvi jäätyy yleensä 50−60 senttimetrin paksuudelta, mutta kylminä talvina jää voi olla jopa 80 senttimetriä paksu. Jäät lähtevät yleensä huhtikuussa tai harvoin vasta toukokuun alussa.


title: Burtnieki (järvi)

text: Järvi on vesikasvillisuuden osalta lievästi rehevä, vaikka suuria yksittäisiä veden kuormittajia ei ole. Maatalous rasittaa järven ekologiaa eniten, mutta veden nopea vaihtuvuus lieventää sen vaikutusta. Järvellä harrastetaan kalankasvatusta. Järvellä havaitaan toisinaan leväkukintoja ja kalakuolemiakin. Järven rannat ovat aallokon kuluttamina hiekkaisia, mutta kosteikkojen läheisyydessä mutaisia. Matalissa rannoissa kasvaa kaislaa ja törmällä viihtyvät pajukot ja lepät. Venepaikat joudutaan usein ruoppaamaan kiinteälle rannalle asti.


title: Burtnieki (järvi)

text: Järven kalakantaan kuuluu yleisiä kakalajeja. Näitä ovat muun muassa järvitaimen, kuha, kultakala, karppi, säyne, suutari, ruutana, turpa, hauki, särki, sorva, pasuri, lahna, ankerias, made, kymmenpiikki, kolmipiikki ja ahven.


title: Burtnieki (järvi)

text: Burtnieki syntyi jääkauden jälkeen painanteeseen, jonka jäätikkövirta kulutti Devonikauden hiekkakiveen. Jäätikkö suli alueen päältä pois berylliumajoituksen mukaan noin 11 500 eaa. Alue jäi veden alle, mutta maanpinnan kohottua, epätasaiseen maastoon jäi lampia ja järviä. Epätasaisuus on syntynyt jääkauden loppuvaiheessa, kun virtaavan jäätikön alle syntyi drumliineja. Burtnieki sijaitseekin laajan Burtniekin drumliinikenttän keskellä, joka suuntautuu luoteesta kaakkoon. Alueen pohjoisosa sijaitsee Viron rajalla, jossa se on 15−20 kilometriä leveä, ja sen eteläosa sijaitsee 83 kilometriä etelämpänä, ja on siellä noin 45 kilometriä leveä. Viuhkamaisen alueen drumliinit ovat yleensä 1−2 kilometriä pitkiä ja 100−600 metriä leveitä. Korkeutta niillä on 6−12 metriä, joten ne yltävät 14−25 metriä Butniekin vedenpinnan yläpuolelle.


title: Burtnieki (järvi)

text: Drumliinien väliin jääneet lammet ovat nykyään soistuneet umpeen. Myös Burtnieki oli sen syntyaikoina nykyistä huomattavasti suurempi, mutta järven luusuan kuluminen syvemmäksi ja sademäärien muutokset ovat alentaneet sen pintaa muutaman metrin. Maaston tasaisuudesta johtuen tällä pudotuksella on ollut suuri vaikutus järven pinta-alaan ja rantaviivan pituuteen. Alkujaan pinta-ala oli noin kolminkertainen nykyiseen verrattuna ja järven rantaviivakin oli yli 150 kilometriä.


title: Burtnieki (järvi)

text: Järveen laskevat joet ovat kerrostaneet sen pohjalle sedimenttejä usean metrin paksuudelta. Kun vesikasvillisuus valtasi matalat rannat, kerrostui järven pohjalle myös savensekaista mutaa. Pohjan kerrostuminen yhdessä kasvillisuuden leviämisen kanssa aiheuttivat laaja-alaista umpeenkasvua. Umpeenkasvu oli nopeaa, mikä näkyy sedimenttitutkimuksissakin. Näitä matalia alueita olivat muinaisen Burtniekin pohjois- ja itäosissa, jotka ovat nykyään kuivaa hedelmällistä maata. Nykyisen järven pohja on melko tasainen, mikä johtuu sedimenteistä.


title: Burtnieki (järvi)

text: Järven luusuaa ja Salatsijokea on perattu vuonna 1929, ja sen seurauksena järven pinta aleni metrillä. Monet matalikot ruohottuivat ja lisää viljelysmaata otettiin käyttöön.


title: John Settergren

text: Nils Johan (John) Settergren (15. joulukuuta 1868 Lidköping, Ruotsi – 7. elokuuta 1917 Jusowka, Venäjä) oli Suomessa vaikuttanut ruotsalaissyntyinen arkkitehti. Hän työskenteli vuosisadan vaihteessa maineikkaassa Grahn, Hedman & Wasastjerna -arkkitehtitoimistossa.


title: John Settergren

text: Settergren opiskeli Tukholman teknillisessä korkeakoulussa ja sen jälkeen Kuninkaallisen taideakatemian rakennuslinjalla. Valmistuttuaan hän työskenteli Ruotsissa professori Isak Gustaf Clasonin arkkitehtitoimistossa, kunnes muutti Suomeen vuonna 1896. Siellä hän oli Grahn, Hedman & Wasastjernan palveluksessa vuodet 1896–1903.


title: John Settergren

text: Settergrenin ensimmäinen merkittävä työ oli julkisivujen suunnitteleminen niin sanottuun Argoksen taloon (nyk. Mannerheimintie 1) Helsingissä vuonna 1897. Talon julkisivujen onkin huomattu muistuttavan suuresti Clasonin Tukholman Strandvägenille suunnittelemaa niin sanottua Bünsowin taloa. Argoksen talosta on nykyään jäljellä vain julkisivu; sisätilat purettiin ja rakennettiin kokonaan uudestaan 1980-luvun lopulla, kun rakennus muutettiin osaksi laajennettua Stockmannin tavarataloa.


title: John Settergren

text: Settergren piirsi julkisivut myös Helsingin Eteläesplanadille 1899 valmistuneeseen Wasa Aktiebankin taloon.


title: John Settergren

text: Vuonna 1903 Settergren perusti oman arkkitehtitoimiston Helsinkiin ja suunnitteli kaupunkiin seuraavan vuosikymmenen alussa useita suuria asuinkerrostaloja. Lisäksi hän teki ajoittain yhteistyötä Mauritz Gripenbergin ja Gustaf Estlanderin kanssa. Settergrenin näyttävimmäksi työksi on sanottu Pernajan Koskenkylään vuonna 1908 valmistunutta Forsbyn kartanon päärakennusta eli ”Forsbyn linnaa”, jonka hän suunnitteli kauppaneuvos Johannes Askolinille. Vuonna 1916 Settergren lähti Venäjän Jusowkaan (nyk. Donetsk Ukrainassa) suunnittelemaan suurta tehdasyhdyskuntaa, mutta kuoli seuraavana vuonna koleraan töiden ollessa vielä kesken.


title: Daniel F. Galouye

text: Daniel Francis Galouye [galui] (11. helmikuuta 1920 New Orleans – 7. syyskuuta 1976 New Orleans) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija ja lehtimies. Hän käytti ajoittain salanimeä Louis G. Daniels.


title: Daniel F. Galouye

text: Galouye opiskeli Louisianan osavaltionyliopistossa ja työskenteli toimittajana useissa sanomalehdissä, muiden muassa "The States-Item" -lehdessä vuosina 1946–1967. Toisessa maailmansodassa hän palveli Yhdysvaltain laivaston lentojoukoissa koelentäjänä. Hän vammautui ja kärsi lopun ikäänsä terveysongelmista.


title: Daniel F. Galouye

text: Galouye aloitti tieteiskirjailijanuransa vuonna 1952, ja hän julkaisi runsaasti novelleja sekä viisi romaania vuosina 1961–1973. Ensimmäinen romaani "Dark Universe" oli ehdolla Hugo-palkinnon saajaksi. Galouyen romaaneista tunnetuin lienee "Simulacron-3" vuodelta 1964, sillä siitä on tehty kaksi elokuvasovitusta: Rainer Werner Fassbinderin "Welt am Draht" (1973) ja Josef Rusnakin "13. kerros" (1999). Romaani käsittelee virtuaalitodellisuutta, ja se ennakoi myöhempiä tieteiselokuvia "Tron" ja "The Matrix".


title: Daniel F. Galouye

text: Galouyen puoliso oli vuodesta 1945 Carmel Barbara Jordan; heille syntyi kaksi tytärtä.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Suomen luontokeskus Haltia on toukokuussa 2013 avattu luontokeskus Solvallan urheiluopiston vieressä Nuuksion kansallispuiston läheisyydessä Espoossa. Keskuksen rakennutti kiinteistöosakeyhtiö Nuuksiokeskus Oy, jonka osakkaat ovat Metsähallitus, Espoon kaupunki ja Solvalla Nedre Ab. Luontokeskuksen toimintaa rahoittaa Metsähallituksen ja Solvalla Nedre Ab:n ohella kuusi lähikuntaa: Espoo, Helsinki, Kauniainen, Kirkkonummi, Vantaa ja Vihti. Suomen luontoa esittelevä keskus tavoittelee sekä lähi- että kaukomatkailijoita. Haltian rakennus on arkkitehti Rainer Mahlamäen suunnittelema. Luontokeskus sai miljoonan euron lahjoituksen Jane ja Aatos Erkon säätiöltä.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Haltian päänäyttelyn ytimenä ovat Suomen 40. kansallispuistoa. Näyttelyn kuvat seuraavat luonnon vuodenkierron rytmiä. Näyttelyn sydämenä toimii Osmo Rauhalan teos "Peliteoria". Kuviin ja av-tekniikkaan perustuvaa näyttelyä on mahdollista uudistaa säännöllisesti. Viherkehä ja kaupunkiluonto esittelee pääkaupunkiseutua ympäröivän luontokohteiden verkoston, Viherkehän, ja sen luontoharrastusmahdollisuuksia. Haltian erikoisnäyttelyt avaavat erilaisia näkökulmia luontoon. Erikoisnäyttelyt vaihtuvat kerran tai kaksi vuodessa.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Haltian arkkitehtuurin innoittaja on kalevalainen kulttuuri. Haltian on suunnitellut arkkitehtitoimisto Lahdelma & Mahlamäki Oy pääsuunnittelijanaan professori Rainer Mahlamäki. Haltia on ensimmäinen kokonaan massiivipuuelementeistä rakennettu julkinen rakennus Suomessa.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Haltia on suunniteltu ja rakennettu kestävän rakentamisen periaatteiden mukaisesti, tavoitteena mahdollisimman pieni hiilijalanjälki. Ympäristönäkökulmat huomioidaan Haltian toiminnassa. Rakennuksen julkisivumateriaalit puu, kupari, luonnonkivi, ruohokate ja kuusi kestävät aikaa. Katon viherkate sitoo lisäksi ilmakehän hiilidioksidia. Ulkoverhouslaudat on vesilasikäsitelty, mikä takaa myrkyttömästi kyllästetyn sahatavaran kestävyyden.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Haltia lämpenee ja jäähtyy auringosta ja maasta saatavalla energialla. Se on lämmityksen suhteen 75-prosenttisesti omavarainen ja jäähdytyksen suhteen 100-prosenttisesti omavarainen. Kesällä rakennus jäähdytetään aurinkoenergian avulla siirtämällä lämpöä kallioon, josta se taas talvella otetaan lämmityskäyttöön. Kalliosta ja auringosta saatavan hybridienergian ansiosta vain 25 prosenttia lämmitysenergiasta tarvitaan verkkosähkönä. Haltia käyttää uusiutuvaa puusähköä.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Keväällä 2017 Haltiaan pystytettiin sähköautojen latauspisteet yhteistyössä Fortumin ja OP-kulun kanssa. Oman sähköauton voi ladata maksutta ja käydä samalla itse latautumassa luonnosta lähipoluilla.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Haltian aktiivinen ilmastointijärjestelmä reagoi ihmisten lukumäärään. Samoin käymälöiden ja toimistotilojen valaistus himmenee ja kirkastuu automaattisesti tarpeen mukaan. Rakennuksen käyttövesi lämmitetään kesällä aurinkokeräimistä saatavalla energialla, ja automaattiset hanat ja vedettömät pisuaarit pienentävät veden kulutusta. Kylmälaitteiden, keittiölaitteiden ja ilmanvaihtojärjestelmien lämpö otetaan talteen.


title: Suomen luontokeskus Haltia

text: Haltiassa on myös Ravintola Haltia, jota pitää KF Restaurants Oy.


title: Emanuel Åström

text: Hemming Emanuel Åström (16. heinäkuuta 1876 Oulu – 24. syyskuuta 1937 Oulu) oli suomalainen kauppaneuvos ja Veljekset Åström Oy:n pitkäaikainen toimitusjohtaja.


title: Emanuel Åström

text: Kun Veljekset Åströmin perustajaveljekset Hemming ja Karl Robert Åström kuolivat reilun vuoden sisällä vuosina 1895 ja 1897, siirtyi Suomen suurin nahkatehdas Karl Robertin poikien johtoon. Emanuel Åströmistä tuli toimitusjohtaja 1898, hänen veljensä John Robert johti yritystä lyhyen aikaa isän kuoleman jälkeen. Vuoteen 1912 mennessä Emanuel ehti toimia toimitusjohtajana, johtokunnan jäsenenä ja Pietarin edustajana, kunnes hän tuona vuonna siirtyi jälleen toimitusjohtajan tehtävään, jossa toimi vuoteen 1932 asti.


title: Emanuel Åström

text: Emanuel Åström omisti 1920-luvulla Pohjolan Osake-Pankista kymmenen prosenttia. Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvo 1920. Emanuelin, lempinimeltään Manne, mukaan on nimetty Mannenkatu Myllytullin kaupunginosassa.


title: Emanuel Åström

text: Emanuel Åström osallistui Oulun kunnallispolitiikkaan Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä vuosina 1914–1918 ja 1927–1928.


title: Porin keskustan uimahalli

text: Porin keskustan uimahalli on vuonna 2011 käyttöön otettu uimahalli Porissa. Se sijaitsee kaupungin keskustan tuntumassa Kuninkaanhaan kaupunginosassa.


title: Porin keskustan uimahalli

text: Päätös uimahallin rakentamisesta tehtiin vuonna 2008, jolloin Porin kaupunki vietti 450-vuotisjuhliaan. Se avattiin yleisölle kolme vuotta myöhemmin, syyskuussa vietettävän Porin Päivän yhteydessä. Uimahalli maksoi kokonaisuudessaan 17,5 miljoonaa euroa. Vuonna 1971 valmistunut vanha uimahalli poistettiin käytöstä keväällä 2011 ja sen paikalle on rakennettu uusia kerrostaloja.


title: Porin keskustan uimahalli

text: Uimahallin on suunnitellut arkkitehti Tapio Antikainen. Kyseessä on Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa osa rakennuksen käyttämästä energiasta saadaan sen katolle sekä sen esipatinoituun kuparijulkisivuun sijoitetuilla aurinkokeräimillä. Ne kattavat noin 5 % koko hallin vuotuisesta energiankulutuksesta.


title: Porin keskustan uimahalli

text: Hallissa on yhteensä seitsemän allasta (iso allas, lastenallas, opetusallas, tenava-allas, hyppyallas, monitoimiallas ja poreallas), vesiliukumäki, kaksi tavallista saunaa, yksi höyrysauna sekä kuntosali. Iso 50 metrin pituinen allas voidaan jakaa siirrettävällä kannaksella kahdeksi pienemmäksi altaaksi. Hyppyaltaassa on 1 ja 3 metrin ponnahduslaudat sekä 1, 3 ja 5 metrin kerroshyppytasanteet. 50 metrin pituinen vesiliukumäki kulkee osittain rakennuksen ulkopuolella. Lisäksi hallissa on kahvio ja auditorio sekä 400 hengen katsomo.


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 2004 – miesten turnaus

text: Miesten jalkapalloturnaus vuoden 2004 kesäolympialaisissa alkoi 11. elokuuta ja päättyi 28. elokuuta. Turnauksen voitti Argentiina, joka lukeutui ennen turnausta suurimpiin voittajasuosikkeihin. Se voitti loppuottelussa kisojen yllättäjäjoukkueen Paraguayn maalein 1-0. Kisojen suurin yllättäjä oli Irak, joka selviytyi lopulta pronssiotteluun asti, minkä se hävisi Italialle. Sodan runteleman Irakin olympiakomitea oli saanut olympiakelpoisuuden vasta alkuvuonna 2004.


text: Vuoden 2004 olympialaisten jalkapalloturnaukseen selviytyi karsintojen kautta 15 maata. Isäntämaa Kreikka selviytyi kisoihin ilman karsintoja.


text: Turnauksen paras maalintekijä oli kahdeksan maalia tehnyt Argentiinan Carlos Tevez.


title: Jalkapallon Maakuntasarjan kausi 1938

text: Jalkapallon maakuntasarja vuonna 1938 pelattiin cup systeemin mukaan. Ensin suoritettiin piireissä karsinnat alueellisiin loppukamppailuihin pääsystä, minkä jälkeen Palloliitto järjesti loput ottelut. Lohkovoittajiksi selvisivät Helsingin Pallo-Pojat, Vaasan Pallo-Veikot, Viipurin Pallokerho ja Jyväskylän Palloilijat. Lohkovoittajat ja PIF, HIK, TKV, PoKä, Isku, MP nousivat 1939 Itä-Länsi-sarjaan. Täydennykseksi nostettiin myös KaPa, KPV, LPM, OPS, Tor ja ViPS. Pohjois-Suomen joukkueet eivät osallistuneet maakuntasarjaan, vaan ne pelasivat Pohjois-Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Oulun Palloseura.


title: R136a1

text: R136a1 on Wolfin–Rayetin tähti ja kaikkein massiivisin tiedossa oleva tähti. Sen massa on arviolta 265 Auringon massaa. Tähti on myös noin 8 700 000 kertaa Aurinkoa kirkkaampi. Se sijaitsee R136-supertähtijoukkossa lähellä Tarantellasumun (tunnetaan myös nimillä 30 Doradus ja NGC 2070) keskustaa, Suuressa Magellanin pilvessä.


title: R136a1

text: Uutisissa tähtilöytö julkaistiin heinäkuussa 2010. R136a oli todennäköisesti supermassiivinen tähti, aikoinaan noin 1 000–3 000 Auringon massainen tähti. R136a todettiin tiheäksi tähtijoukoksi holografisen Täpläinterferometrian avulla. Tähtitieteilijät löysivät Suuresta Magellanin pilvestä useita tähtiä, joiden pinnan lämpötila on yli 40 000–56 000 K, yli seitsemän kertaa kuumempi kuin Auringon, ja jotka ovat Aurinkoa useita miljoonia kertoja kirkkaampia. Ainakin kolme tähteä ovat noin yli 150 kertaa aurinkoa massiivisempia.


title: R136a1

text: R136a1 on Wolfin–Rayetin tähti ja sen pintalämpötila on yli 50 000 K. Kuten muutkin tähdet, jotka ovat lähellä Eddingtonin rajaa, R136a1 irrottaa massaansa tähtituulena avaruuteen. On arvioitu, että tähden massa olisi ollut sen syntymähetkillä noin 320 Auringon massaa, mutta on menettänyt noin 50 auringon massaa viime miljoonan vuoden aikana. Kuitenkin nykyisten teorioiden mukaan ei tähtiä joiden massan on yli 150 ei voi syntyä, vaan supermassiiviset tähdet saavat massansa fuusioreaktioissa. Tähdet joiden massa on 8 ja 150 auringon massan välillä, päättävät päivänsä supernovana ja jättävät jälkeensä neutronitähtiä tai mustia aukkoja. Tähdet joiden massa on 150 ja 300 auringon massan välillä päättävät päivänsä hypernovalla. Silloin tähden sisus romahtaa suoraan mustaksi aukoksi ilman supernovaräjähdystä ja vapauttaa runsaita määriä, yli 100 kertaa supernovan verran energiaa, ja vapauttaa myös röntengsäteilyä ja gammasäteilyä. R136a1 päättää päivänsä todennäköisesti hypernovana jollei räjähdä ennenaikaisena supernovana sitä ennen.


title: The Truth About Love

text: The Truth About Love on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Pinkin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 14. syyskuuta 2012. Albumiin ensimmäinen single, "Blow Me (One Last Kiss)" julkaistiin heinäkuussa 2012, ja kappale "Try" toisena saman vuoden syyskuussa. Levy nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan kärkisijalle ollen Pinkin uran ensimmäinen ykkössija. Suomessa albumi nousi virallisen albumilistan sijalle 4.


title: Sunleif Rasmussen

text: Sunleif Rasmussen (s. 1961 Sandoy) on färsaarelainen säveltäjä. Hän on muun muassa voittanut Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon sinfoniallaan "Oceanic Days" vuonna 2002. Hänen musiikissaan ovat esillä hänen kotisaartensa luonnon ja vanhojen laulujen vaikutteet. Rasmussenin tuotantoon lukeutuu orkesteriteoksia, kamarimusiikkia, soolokappaleita, elektroakustisia sävellyksiä sekä kuoromusiikkia.


title: Sunleif Rasmussen

text: Rasmussen valmistui Tanskan kuninkaallisesta musiikkikonservatoriosta, jossa hänen opettajiinsa kuului Ib Nørholm. Hän opiskeli lisäksi Norjassa.


title: Linnahall

text: Linnahall () on kulttuuri- ja urheilukeskus Tallinnassa, Virossa. Satama-alueella sijaitseva Raine Karpin ja Riina Altmäen suunnittelema rakennus valmistui vuonna 1980 Moskovan kesäolympialaisten purjehduskilpailuja varten. Rakennuksessa on 4 800 -paikkainen amfiteatteri sekä jäähalli. Linda Linen terminaali sijaitsee rakennuksen lähistöllä. Linnahallin tulevaisuus on ollut vaakalaudalla muutaman vuosikymmenen ajan. Rakennus liitettiin muutama vuosi sitten suojeltavien rakennuskohteiden listaan. Rakennuksen yhteydessä sijaitsee helikopterikenttä, jota muun muassa Copterline käytti.


title: Linnahall

text: Sittemmin rakennus on pitkälti autioitunut. Eräänä uudelleenkäyttömahdollisuutena on esitetty sijoittaa rakennukseen esimerkiksi 5 300-paikkainen konsertti- ja kokoustila.


title: Linnahall

text: Tallinnan kaupungin neuvosto päätti 2015 peruskorjata Linnahallin. Suunniteltu valmiin Linnahallin avaaminen sijoittuu vuodelle 2019.


title: Bates

text: Bates on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lucjan Czaplicki

text: Lucjan Czaplicki on suomalainen puhallinmuusikko ja kapellimestari. Puolalaissyntyinen Czaplicki on vaikuttanut Suomessa 1960-luvun lopulta lähtien. Vuonna 2011 hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.


title: Lucjan Czaplicki

text: Nokialla asuva Czaplicki soittaa klarinettia ja saksofonia tamperelaisessa jazzyhtyeessä Ewa Kaarela & Swing Band. Lisäksi hänellä on oma yhtye, joka esiintyy eri solistien kanssa.


title: Lucjan Czaplicki

text: Czaplicki on yksi Suomen eniten levyttäneistä sessiomuusikoista. Hän on soittanut muun muassa Heikki Silvennoisen, Kauko Röyhkän, Juice Leskisen, Joel Hallikaisen, Pate Mustajärven, Heikki Helan, Eino Grönin ja Popedan levytyksillä.


title: Lucjan Czaplicki

text: 1970-luvulla Czaplicki oli mukana yhden albumin julkaiseessa Uranus-yhteessä. Hän on myös ollut muusikkona kymmenissä elokuvissa sekä TV2:n tuotannoissa. Ensimmäiset levytyksensä Czaplicki on tehnyt vuonna 1966.


title: Kuningasjalokotka

text: Kuningasjalokotka ("Spizaetus ornatus") on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoispuoliskossa: Argentiinassa, Belizessa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Costa Ricassa, Ecuadorissa, El Salvadorissa, Ranskan Guyanassa, Guatemalassa, Guayanassa, Hondurasissa, Meksikossa, Nicaraguassa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa, Surinamessa, Trinidad ja Tobagossa sekä Venezuelassa.


title: Kuningasjalokotka

text: Elinalueiden tuhoutumisen vuoksi arvioidaan että sen kanta on merkittävästi pienenemässä, siksi se on vuonna 2012 luokiteltu silmälläpidettäväksi. Sen pääasiallista elinpiiriä ovat kosteat metsät, mutta sitä on nähty myös avoimien alueiden läheisyydessä Venezuelan "llanosilla", tasangoilla ja alavissa suometsissä Guatemalassa. Sen elinpiiri on enimmillään yleensä 1800 metrin korkeudessa mutta jopa 3000 metrin korkeudessa sitä on nähty, mutta harvoin. Sen saaliseläimet ovat suuria lintuja ja nisäkkäitä. Sen pesintäkausi on pitkä, se munii kuivan kauden aikana, ja poikaset jättävät pesän sadekauden alussa.


title: Kuningasjalokotka

text: Sen pituus on 58-67 cm. Se on suuri ruskea-valkoinen kotka. Sen kruunu ja takaraivolla oleva töyhtö ovat mustat, pään sivuilla ja niskassa on pähkinänruskeaa, joka ulottuu rinnan sivuille. Muuten se on alta valkoinen. Pyrstössä on kolme harmaanruskeaa raitaa. Jalat ovat keltaiset.


title: Kuningasjalokotka

text: Sillä on kaksi alalajia:


title: Nalle Lehtonen

text: Jarmo ”Nalle” Lehtonen (19. maaliskuuta 1951 Nokia – 28. joulukuuta 2013) oli suomalainen trumpetisti. Hän esiintyi pitkään oman Tulinen Trumpetti -yhtyeensä sekä muun muassa laulaja Rainer Frimanin kanssa. Lehtonen oli suosittu artisti tanssilavoilla ja -ravintoloissa.


title: Nalle Lehtonen

text: Nalle Lehtonen esiintyi ensimmäisen kerran julkisesti 12-vuotiaana vuonna 1963 Matti Heinivahon juontamassa Tamvision tv-ohjelmassa. Ammatikseen hän soitti vuodesta 1968 lähtien. Tampereella asunut Lehtonen oli opiskellut musiikkia Tampereen konservatoriossa sekä Sibelius-Akatemiassa. Suomen lisäksi hän esiintyi konserttilavoilla myös Ruotsissa.


title: Nalle Lehtonen

text: Nalle Lehtonen julkaisi kolme omaa albumia, joista viimeisin oli vuonna 2000 Tulinen Trumpetti -yhteen kanssa tehty "Java". Yhtyeen laulajana toimi viimeisinä vuosina Kaija Pohjola. Lehtonen oli myös aikoinaan vakituisesti mukana Tulipunaruusut-yhtyeen kokoonpanossa. Hän soitti lisäksi sessiomuusikkona yli 400:lla eri artistien levytyksellä. 1980-luvulla Lehtonen soitti säännöllisesti muun muassa Popedan ja Juice Leskisen albumeilla.


title: Nalle Lehtonen

text: Nalle Lehtonen kuoli lyhyen sairauden jälkeen joulukuussa 2013.


title: Jarmo Lehtonen

text: Jarmo Lehtonen -nimisiä henkilöitä ovat:


title: Hiatellidae

text: Hiatellidae on Myoida-simpukkalahkoon kuuluva alaheimo. Kaikki Hiatellidae-alaheimon jäsenet elävät suolaisissa vesissä.


title: Hr. Ms. Friesland (D812)

text: Hr. Ms. Friesland (runkonumero D812) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Friesland (D812)

text: Alus tilattiin Amsterdamin telakalta ja sen köli laskettiin 17. joulukuuta 1951. Alus laskettiin vesille 21. helmikuuta 1953 ja se otettiin palvelukseen 22. maaliskuuta 1956.


title: Hr. Ms. Friesland (D812)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin romutettavaksi 1979.


title: Hr. Ms. Groningen (D813)

text: Hr. Ms. Groningen (runkonumero D813) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Groningen (D813)

text: Alus tilattiin Amsterdamin telakalta. Sen köli laskettiin 21. helmikuuta 1952 ja alus laskettiin vesille 9. tammikuuta 1954. Alus valmistui 12. syyskuuta 1956.


title: Hr. Ms. Groningen (D813)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1980 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP Galvez".


title: Panopea

text: Panopea on Hiatellidae-heimoon kuuluva simpukkasuku. "Panopea"-suvun tunnetuin laji on suurikokoinen, syötävä geoduck ("Panopea generosa"). Sukuun kuuluu useita muitakin lajeja.


title: Hr. Ms. Limburg (D814)

text: Hr. Ms. Limburg (runkonumero D814) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Limburg (D814)

text: Alus tilattiin Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä. Sen köli laskettiin 28. marraskuuta 1953 ja alus laskettiin vesille 5. syyskuuta 1955. Alus valmistui 31. lokakuuta 1956.


title: Hr. Ms. Limburg (D814)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1980 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP Quiñones".


title: Hr. Ms. Overijssel (D815)

text: Hr. Ms. Overijssel (runkonumero D815) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Overijssel (D815)

text: Alus tilattiin Wilton Fijenoordilta Rotterdamista. Sen köli laskettiin 15. lokakuuta 1953 ja alus laskettiin vesille 8. elokuuta 1955. Alus valmistui 4. lokakuuta 1957.


title: Hr. Ms. Overijssel (D815)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1982 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP Bolognesi".


title: Hr. Ms. Drenthe (D816)

text: Hr. Ms. Drenthe (runkonumero D816) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Drenthe (D816)

text: Alus tilattiin Amsterdamin telakalta. Sen köli laskettiin 9. tammikuuta 1954 ja alus laskettiin vesille 26. maaliskuuta 1955. Alus valmistui 1. elokuuta 1957.


title: Hr. Ms. Drenthe (D816)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin vuonna 1981 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP Guise".


title: Hr. Ms. Utrecht (D817)

text: Hr. Ms. Utrecht (runkonumero D817) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Utrecht (D817)

text: Alus tilattiin Royal Scheldeltä Vlissingenistä. Sen köli laskettiin 15. helmikuuta 1954 ja alus laskettiin vesille 2. kesäkuuta 1956. Alus valmistui 1. lokakuuta 1957.


title: Hr. Ms. Utrecht (D817)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1980 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP Castilla".


title: Igor Vahros

text: Igor Vahros (vuoteen 1942 "Vahroméjev"; 7. tammikuuta 1917 Pietari – 23. kesäkuuta 1996 Helsinki) oli kieli- ja kirjallisuustieteilijä. Hän oli Helsingin yliopistossa venäjän kielen ja kirjallisuuden professori 1967–1980. Hän oli tuolloin Suomen ainoa venäjän kielen ja kirjallisuuden professori ja toimi Urho Kekkosen epävirallisena tulkkina.


title: Igor Vahros

text: Venäjällä syntynyt Vahros muutti lapsena isänsä kanssa Suomeen. Hän suomensi talvisodan aikana sotasaalisasiakirjoja ja kuulusteli sotavankeja. Jatkosodan alettua Vahros sijoitettiin Päämajan liikkuvaan tiedustelukeskukseen Osasto Raskiin jonka tehtävänä oli agenttitiedustelun järjestäminen. Vahros toimi kouluttajana Äänislinnan Tiedustelijainkoulussa. Hän opetti koulussa psykologiaa, piti maailmanpolitiikkaan liittyviä tilannekatsauksia, kirjoitti vakoojien käyttämät peitetarinat ja johti myös koulun orkesteria ja kuoroa. Kirjailija Mikko Porvali käytti teoksensa "Salainen tiedustelija" lähdemateriaalina Vahroksen sotavuosien päiväkirjoja ja rintamalta kotiin kirjoittamia kirjeitä.


title: Igor Vahros

text: Rauhan tultua Vahros oli YYA-valtuuskunnan sihteeri ja tulkki vuonna 1948.


title: Igor Vahros

text: Vahros oli yksi kansainvälisen Dostojevski-seuran perustajista ja seuran johtokunnan pitkäaikainen jäsen. Hän suomensi Aleksei Tolstoin romaanitrilogian "Kärsimysten tie". Vahros palkittiin Pushkin-mitalilla neuvostoliittolaisen kulttuurityön edistämisestä.


title: Igor Vahros

text: Vahrosin tytär Muusa Savijärvi (s. 1936) on Joensuun yliopiston venäjän kielen emeritusprofessori.


title: Hr. Ms. Rotterdam (D818)

text: Hr. Ms. Rotterdam (runkonumero D818) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Rotterdam (D818)

text: Alus tilattiin Rotterdamsche Droogdok Maatschappijlta Rotterdamista ja sen köli laskettiin 7. tammikuuta 1954. Alus laskettiin vesille 26. tammikuuta 1956 ja se valmistui 28. helmikuuta 1957.


title: Hr. Ms. Rotterdam (D818)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1981 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP Diez Canzeco".


title: Hr. Ms. Amsterdam (D819)

text: Hr. Ms. Amsterdam (runkonumero D819) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Friesland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Amsterdam (D819)

text: Alus tilattiin Amsterdamin telakalta. Sen köli laskettiin 26. maaliskuuta 1955 ja alus laskettiin vesille 25. elokuuta 1956. Alus valmistui 10. huhtikuuta 1958.


title: Hr. Ms. Amsterdam (D819)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1980 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP Villar".


title: Hr. Ms. Holland (D808)

text: Hr. Ms. Holland (runkonumero D808) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Holland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Holland (D808)

text: Alus tilattiin Rotterdamsche Droogdok Maatschappijlta Rotterdamista ja sen köli laskettiin 21. huhtikuuta 1950. Alus laskettiin vesille 11. huhtikuuta 1953 ja se otettiin palvelukseen 31. joulukuuta 1954.


title: Hr. Ms. Holland (D808)

text: Alus poistettiin palveluksesta ja se myytiin 1978 Perulle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "BAP García y García". Peru poisti aluksen alusluettelostaan vuonna 1986.


title: Hr. Ms. Zeeland (D809)

text: Hr. Ms. Zeeland (runkonumero D809) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Holland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Zeeland (D809)

text: Alus tilattiin Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 21. tammikuuta 1951. Alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1953 ja se otettiin palvelukseen 1. maaliskuuta 1955.


title: Hr. Ms. Zeeland (D809)

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1979.


title: Hr. Ms. Noord Brabant (D810)

text: Hr. Ms. Noord Brabant (runkonumero D810) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Holland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Noord Brabant (D810)

text: Alus tilattiin Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 1. maaliskuuta 1951. Alus laskettiin vesille 28. marraskuuta 1953 ja se otettiin palvelukseen 1. kesäkuuta 1955.


title: Hr. Ms. Noord Brabant (D810)

text: Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1974.


title: Hr. Ms. Gelderland (D811)

text: Hr. Ms. Gelderland (runkonumero D811) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Holland-luokan hävittäjä.


title: Hr. Ms. Gelderland (D811)

text: Alus tilattiin Wilton Fijenoordilta Rotterdamista ja sen köli laskettiin 10. maaliskuuta 1951. Alus laskettiin vesille 19. syyskuuta 1953 ja se otettiin palveluskäyttöön 17. elokuuta 1955.


title: Hr. Ms. Gelderland (D811)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1973.


title: Oinas

text: Oinas voi tarkoittaa seuraavia:


title: Hugo Lignell

text: August Hugo Lignell (5. huhtikuuta 1841 Saltvik, Ahvenanmaa – 3. toukokuuta 1890 Kuopio) oli suomalainen kauppias, proviisori ja alkoholijuomia valmistavan kuopiolaisen Lignell & Piispanen yrityksen perustaja.


title: Hugo Lignell

text: Lignellin vanhemmat olivat Saltvikin kruununnimismies Pehr August Lignell ja Fredrika Bomansson. Hän oli harjoittelijana apteekeissa Turussa, Salossa, Helsingissä ja Sortavalassa sekä suoritti farmaseutin tutkinnon 1861 ja proviisorin tutkinnon 1865. Vuonna 1872 Lignell osti yhdessä August Piispasen kanssa Kuopion kanta-apteekin oikeudet ja vuonna 1875 he perustivat toiminimen "Lignell & Piispanen" joka keskittyi alkuvaiheissa sekatavarakaupan harjoittamiseen. Vuonna 1882 toiminimi aloitti alkoholijuomien valmistuksen ja tuonnin ja siitä kehittyikin pian sen päätoimiala.