title: Ranskan taide

text: Kreikkalaiset perustivat 600-luvulla eaa. Välimeren rannalle Ranskaan siirtokunnan, joka kehittyi Marseillen kaupungiksi. Ranskassa ei kuitenkaan ole jäljellä merkkiäkään kreikkalaisesta kulttuurista. Keltit asettuivat Ranskaan 400-luvulta eaa. alkaen ja heidän taiteensa muistutti joka tavalla kelttiläistä taidetta, jota tuohon aikaan syntyi kaikkialla Euroopassa (vaikka ranskalaiset mielellään käyttävätkin siitä nimeä ”l’art gaulois”). Tämä kelttien taide, ”dessin curvilingne”, joka muodostuu suureksi osaksi tarve-esineistä ja koruista, on koristeltu kreikkalaisten ja roomalaisten mallien mukaan abstraktein, pyörein ja kiertävin muodoin. Usein sanotaan, että nämä ovat epätyypillisiä historiallisen ajan teosten asiallisuuteen ja tasapainoisuuteen verrattuna.


title: Ranskan taide

text: Kun roomalaiset valloittivat Gallian valtakuntansa alaisuuteen 57–52 eaa., se oli kehittymätön maa, joka omaksui nopeasti roomalaisen taiteen ja muovautui nopeasti valloittajan ihanteiden mukaisesti. Monet roomalaisen arkkitehtuurin parhaiten säilyneistä muistomerkeistä sijaitsevat Provencessa, Etelä-Ranskassa:


title: Ranskan taide

text: Reliefit Orangen voitonkaaressa ovat esimerkki gallialais-roomalaisesta taiteesta, jossa kelttiläiset kiemurtelevat koristeet ja klassinen rakenne sijaitsevat samassa teoksessa varsinaisesti kohtaamatta.


title: Ranskan taide

text: Roomalaisesta taiteesta tuli Ranskassa hyvin tärkeä maan tulevalle taide-elämälle. Klassinen perusta näkyy Italiaa lukuun ottamatta Ranskassa selvemmin kuin missään toisessa maassa. Rooman valtakunnan hajoamisen jälkeen roomalaiset esikuvat muodostivat luonnollisen lähtökohdan ensimmäiselle varsinaisesti ranskalaiselle taiteelle.


title: Ranskan taide

text: Gallialais-roomalainen taide kärsi, kun visigootit, burgundit ja frankit alkoivat virrata maahan. Tilanne vakautui hiukan, kun ensimmäinen kristitty frankkikuningas Klodvig valtasi noin vuonna 500 osan siitä, mikä nyt on Ranska. Seuranneita 250 vuotta leimasivat kuitenkin ennen kaikkea hallitsevan merovingisuvun sisäiset ristiriidat.


title: Ranskan taide

text: Kaudelta ei ole jäljellä juuri mitään taidetta. Poikkeuksen muodostaa Poitiers’n Johannes Kastajan kastekappeli. Kiinnostavinta ovatkin käsikirjoitusten maalauskoristelut miniatyyrein. Niitä voidaan sanoa tyypilliseksi kelttitaiteeksi. Kaikki muodot ovat tiukasti tyyliteltyjä ja kirkkain värein maalattuja. Aiheet ovat usein kristillisiä ja perustuvat roomalaisiin tai itämaisiin esikuviin. Monet eläinten muodoista kehitetyt kirjaimet ovat kuitenkin erityisiä. Niitä voidaan pitää ensimmäisenä todella ranskalaisena taiteena.


title: Ranskan taide

text: Kaarle Suuri loi läntisen Euroopan ensimmäisen suuren valtion noin 800. Hän koki olevansa Rooman valtakunnan perillinen ja antoi kruunata itsensä kuninkaaksi Roomassa vuonna 800.


title: Ranskan taide

text: Hänen pyrkimystään koota ympärilleen oppineita ja kohottaa Euroopan yleistä kulttuuritasoa voidaan pitää Euroopan ensimmäisenä renessanssina. Juuri tämän niin kutsutun ”karonlingisen renessanssin” ansiosta on olemassa kopioita Vitruviusksen teoksesta "De architectura libri decem". Monet hänen rakennuttamistaan palatseista ja luostareista tuli tärkeitä perustuksia renessanssille, joka pian alkaisi.


title: Ranskan taide

text: Kaarle Suuri vaihtoi myös vaikeasti luettavan merovingien unsiaali-kirjoituksen minuskeliin, josta kehittyi myöhemmin antiikvana tunnettu kirjaintyyli.


title: Ranskan taide

text: Nykyisin Saksaan kuuluva Kaarlen palatsikappeli Aachenissa on parhaiten säilynyttä arkkitehtuuria karolingiajalta.


title: Ranskan taide

text: Ranskalaisella maaperällä sijaitsee vuodelta 806 peräisin oleva Orléansin Teodulfin yksityinen palatsikappeli Germigny-des-Prés'ssä, joka on säilynyt 1800-luvulla jälleenrakennetussa muodossa. Se muodostuu neljän pylvään varassa lepäävästä kupolista ja siihen kuului apsis sekä suuri torni.


title: Ranskan taide

text: Suurempi merkitys seuraaville tyylikausille oli luultavasti Abbevillen lähelle vuonna 799 rakennetulla Saint-Riquier’n luostarikirkolla, josta tuli romaanisen tyylin edelläkävijä. Saint-Riquier on rakennettu uudelleen käytettävissä olleiden tietojen mukaisesti.


title: Ranskan taide

text: Karolingisten kirkkojen sisäpuoli oli koristeltu mosaiikeilla ja freskoilla. Koristelulla oli ennen kaikkea kasvatustehtävä: opettaa lukutaidotonta kansaa. Teokset ovat hävinneet lähes täysin, poikkeuksena mosaiikit Auxerressa sijaitsevassa Saint-Germain d’Auxerren luostarissa, joka rakennettiin 850. Kun freskojen tekeminen ei maksanut paljon, vanhemmat kuvat peitettiin uusilla.


title: Ranskan taide

text: Karolingisen kauden kirjojen maalauskoristelu ylitti kaiken muun aikansa taiteen. Vain harvoilla suurmiehillä oli varaa tilata näitä mahtiteoksia, joita koristivat kallisarvoiset värit, jalokivet ja kulta. Melkoinen osa tästä taiteen lajista on säilynyt ja joitakin teoksia voidaan jäljittää valmistuspaikkakuntiin, kuten Reims ja Tours. Raamatuista tunnetaan esimerkiksi Reimsissä valmistettu Ebbon Evangeliarium noin vuodelta 823 ja Tours’n Pyhän Martin luostarin ("Monastère Saint Martin de Tours") koulukunnan kuvitetut Raamatut.


title: Ranskan taide

text: Frankkien valtakunta jaettiin vuonna 843. Varsinaisen Ranskan voidaan sanoa syntyneen Kaarle Kaljupään valtakunnasta, joka sijaitsi nykyisen Ranskan länsiosassa. Erityisesti viikinkien muodostama uhka sai kuitenkin aikaan, ettei vakiintuneita oloja voitu saavuttaa seuraavien 150 vuoden aikana, jolloin feodalismi esti kaikki edistyspyrkimykset. Tätä aikaa kutsutaan ”pimeäksi ajaksi”, eikä sen taiteesta ole paljon sanottavaa.


title: Ranskan taide

text: Näkymät alkoivat valjeta kapetingien noustua valtaistuimelle 987 ja seuraavien vuosisatojen ajan alkoi useammasta esteettisestä ja rakenteellisesta uutuudesta kehittyä erilaisia koulukuntia ja työpajoja. Toisin kuin Saksan keisarikunnassa, jossa tänä aikana rakennettiin yhteneväisellä tyylillä, Ranskaan nousi hyvin erilaisia kirkkorakennuksia eri puolille maata. Yhdessä ne vaikuttivat kukin omalla tavallaan siihen, josta tulisi gotiikka.


title: Ranskan taide

text: Romaaniset kirkot merkitsivät kirkkojen kapasiteetin merkittävää kasvua. Tilaa tarvittiin, sillä Santiago de Compostelaan johtavat pyhiinvaellusreitit]] kulkivat halki läntisen Ranskan. Pyhiinvaellukset alkoivat katolisen uskon keskuspaikoista, kuten Chartres, Pariisi, Vézelay ja Arles. Näiden ja pyhiinvaelluksen espanjalaisen kohteen välille pystytettiin kirkkoja, joiden tilat riittivät reitin kulkijoiden vastaanottamiseen. Uusilla kirkoilla oli monia yhteisiä piirteitä. Tästä seurasi, että niiden uudet rakenneratkaisut ja taiteelliset pyrkimykset levisivät nopeasti halki maan.


title: Ranskan taide

text: Normandiassa pystytettiin 1050-luvulla useita kolmilaivaisia kirkkoja, joissa oli monia niistä romaanisen arkkitehtuurin piirteitä, joista tulisi tyylin tuntomerkkejä. Aikaisemmin käytetyt paksut muurit korvattiin keskilaivalla, joka varustettiin klestoriumilla eli ikkunakerroksella ja kaarikäytävillä. Tämä loi sisätilaan pystysuoria linjoja ja päästi kirkkohuoneeseen valoa. Toinen uutuus oli läntinen kahdella tornilla varustettu fasadi. Pitkiä tiloja ja niiden holveja tuettiin eri korkeuksilta joko vapaasti seisovien pylväiden, pilastereiden, holvikantojen ja ruoteiden järjestelmillä.


title: Ranskan taide

text:
Tulokseksi tuli rakenne, jossa yhtä keskilaivan jänneväliä vastasi kaksi sivulaivaa. Tämä, lukuisat ikkunat ja niiden yläpuolella olevat lehterit osoittavat kohti gotiikan läpinäkyvyyttä.
Nykypäivien Poitiers’n lähellä sijainneessa Poitoussa luotiin toisenlainen kirkkotila. Keskilaiva kruunattiin tynnyriholvilla ja sivulaivat ristiholvilla. Vaikutelma korosti vaakasuoria linjoja. Länsijulkisivun sijaan tornilla korostettiin rakennuksen keskikohtaa. Länsipuoli koristettiin runsain veistoksin, jotka sijoitettiin holvisyvennyksiin. Tämä jälkimmäinen muodostui gotiikan tunnusmerkiksi.


title: Ranskan taide

text: Auvergnessä kirkot muistuttivat poitoulaisia, mutta tynnyriholvia korotettiin ”puolella kerroksella”, joka oli matala lehteriä muistuttava yläkerros. Keskilaivan paino jakautui poikkiholveille. Tärkeänä piirteenä gotiikkaan siirtyi tapa rakentaa sivulaivat kulkemaan molemmin puolin kuoria niin, että se voitiin kiertää kokonaan. Näin muodostui niin sanottu ambulatorium.


title: Ranskan taide

text: Akvitaniassa kirkot pystytettiin italialais-bysanttilaiseen tyyliin, jonka perustana oli kreikkalainen risti. Kaikki neljä jänneväliä katettiin kupuholvein. Tämä tyyli sai vain vähän seuraajia.


title: Ranskan taide

text: Benediktiinit, joiden pääluostari sijaitsi Burgundissa, pystyttivät kirkkoja, joissa yhdistyivät saatujen vaikutteiden parhaat piirteet. Clunyn luostarikirkko rakennettiin useassa vaiheessa kahdensadan vuoden aikana, kunnes se kehittyi 1109 kuolleen apotti Hugon aikana viisilaivaiseksi basilikaksi, jossa oli pylväskäytäviä, suippokaaria, triforium, klerestorio ja kaksi poikkilaivaa sekä suunnaton kuori ja ambulatorium, jota kaikkea ympäröivät tusina apsista ja useita torneja. Burgundilainen tyyli sai paljon seuraajia koko Ranskassa ja siitä tuli tärkeä piirre goottilaisiin katedraaleihin.


title: Ranskan taide

text: Kun kirkkojen rakentaminen sai vauhtia 1000-luvulla, klassinen taideperinne oli täysin unohtunut: romaanisen tyylin kaudella ei syntynyt kuvanveistoa itsenäisenä taiteenalana ja suurempikokoisia veistoksia tehtiin oikeastaan vain Ranskan eteläosissa. Suurin osa tämän kauden teoksista oli alisteisessa asemassa tai vahvasti sidoksissa arkkitehtuuriin. Lähtökohtina omille teoksilleen kauden kuvataiteilijoilla oli käytettävissään maalauksin koristettuja kirjoja, korkokuvia ja taoksia, ja niinpä he loivat itsekin lähes yksinomaan matalia korkokuvia, jotka muistuttivat pitkälle vietyjä kaiverruksia. Kuva-aiheet sovitettiin lisäksi arkkitehtoniseen yhteyteen ja sijaitsivat tietyissä kirkkotilan osissa, kuten tympanon, friisi, koristeellinen seinäpeili (trymoo) tai kapiteeli.


title: Ranskan taide

text:
Kuvien hahmot olivat ennen kaikkea pyhimyksiä ja enemmän tai vähemmän mielikuvituksellisia eläimiä. Ne voidaan ymmärtää eräänlaisiksi piktogrammeiksi: niissä ei esitetty kuvien kohteita, vaan sisältö sijaitsi kuvatason ulkopuolella ja se piti saada esiin ”lukemalla”. Niiden tehtävä oli ennen kaikkea opettaa – ne toimivat kirkon kristillisen sanoman kuvituksena – mutta ne välittivät viestiä epäsuorasti allegorioiden ja symbolien kautta. Sanoma oli usein monikerroksinen ja sen ymmärtämiseen tarvittiin tulkintaa. Suoremmin kertovia olivat kuvat, jotka selittivät Uuden testamentin sanomaa. Niissä esiintyi tyylitellyssä muodossa kappaleita, kuten laivoja, aseita ja rakennuksia, jotka voitiin tunnistaa Raamatun kertomuksista.
Kuten kirkkojen seinät, kaikki romaanisen kauden patsaat olivat maalattuja, mutta väriloistosta on nykyisin jäljellä vain vähäpätöisiä palasia. Poikkeuksen muodostaa Viennen departementissa sijaitsevaa Saint-Savin-sur-Gartempen luostarikirkkoa "(Abbaye de Saint-Savin-sur-Gartempe)", jota pidetään romaanisen arkkitehtuurin kypsimmän kauden tuotteena. Sen hyvin säilyneitä freskoja tynnyriholvin laella, asehuoneessa ja kuorissa on kutsuttu romaanisen taiteen vastineeksi renessanssimaalauksille Sikstuksen kappelissa. Niissä ei ole yritystä tilavaikutelman luomiseen vai luonnonmukaisuuteen, vaan niissä on esitetty vain muutamaa maaväriä käyttäen eeppisiä kohtauksia niin, että ne näyttävät tosilta todellisuuden tuolla puolen.


title: Ranskan taide

text: Romaanisen kauden kuvanveistäjät työskentelivät kirkkojen rakennustyömaiden yhteydessä toimivissa kouluissa tai työpajoissa, mutta arkkitehtuuriin verrattuna paikallisten kuvataiteilijoiden töiden eroja on vaikeampaa erottaa toisistaan. Joidenkin mestareiden nimet ovat säilyneet jälkipolville, mutta yksilöllisten erityispiirteiden erottaminen heidän teoksistaan on tuskin mahdollista.


title: Ranskan taide

text: ”Saint-Serinin”-basilika Toulousessa muodosti tärkeän kuvanveistokeskuksen Languedocissa ja paljon tämän koulun töistä on jäljellä. Mestari Bernardus Gelduinus työsti muun muassa yllä kuvattua matalaa reliefityyliä. Vanhimmat teokset ovat vuodelta 1096.


title: Ranskan taide

text: Moissacin Pyhän Pietarin luostarikirkossa "(Abbaye de Saint-Pierre)" sijaitsee teos, jota kutsutaan usein romaanisen taiteen mestariteokseksi: ekspressionistiseen tyyliin toteutettu Pantokrator, eli Kristus maailman luojana, jota ympäröivät symboliset hahmot ja leijonat, kaikki järjestettynä niin eloisiin kohokuviin, että ne näyttävät haluavan irtautua kivistä.


title: Ranskan taide

text:
Clunyn luostariin keskittyneenä oli Burgundissa toinen koulu, joka työskenteli veistoksellisemmalla ja eläväisemmällä tyylillä. Vain hyvin harva näistä töistä on jäljellä, mutta Autunin "Saint-Lazare" -kirkossa on joukko kapiteeleja, jotka on valmistettu mestari Gisabertuksen työpajalla. Niissä on dramaattisia ja kertovia Raamatun kohtauksia, joissa tiukkaan ahtautuneet ihmishahmot viittovat tanssivin ja keinahtelevin liikkein.
Vézelayssa sijaitseva "Sainte-Marie-Madeleine" luostarikirkon tympanon on yksi romaanisen taiteen mestariteoksista. Siinä hahmot on vapautettu taustasta ja ne muodostavat mielikuvituksellisen ja elämää täynnä olevan ihmisjoukon ilman, että rikkoisivat arkkitehtonisia kehyksiään.


title: Ranskan taide

text: Provencessa tehtiin veistoksia, jotka poikkesivat muiden tyylistä kookkaine klassistisine hahmoinen. Luultavimmin monet seudulla säilyneet roomalaiset muistomerkit inspiroivat veistäjiä 1100-luvun puolivälissä teoksiin, joita on muun muassa Arlesissa sijaitsevissa kirkoissa "Saint-Gilles-du-Gard" ja "Saint-Trophîme".


title: Ranskan taide

text: Romaanista taidetta voidaan pitää maailman ensimmäisenä aidosti kristillisenä ja länsimaisena taiteena.


title: Ranskan taide

text: 1100-luvun ensimmäisellä puoliskolla valta keskittyi Ranskassa île-de-Francen seudulle, jossa kuningas Ludvig Pyhä ja hänen kanslerinsa apotti Suger toimivat. Heidän hyvin dokumentoitu toiveensa oli korvata feodaalinen yhteiskunta valistuneemmilla tavoilla. Se johti Pariisin yliopiston suosimiseen ja samalla vahvistui Ranskan asema yhtenäisenä ja johtavana eurooppalaisena kansakuntana.


title: Ranskan taide

text: Skolastikot Albertus Magnus ja Tuomas Akvinolainen opettivat Pariisissa ja seuraavan vuosisadan ajan vallitsi uudelleenarviointi Aristoteleen hengessä, jota he opettivat. Luontoa ei pidetty enää likaisena, vaan tiedon tärkeimpänä lähteenä. Uskonto säilyi tärkeimpänä syynä luoda taidetta ja kirkko oli edelleenkin tärkein taiteen tilaaja. Luonto tulkittiin kuitenkin nyt Jumalan luomistyön symbolisena esityksenä ja luonnon tutkiminen joutui uudelleen keskipisteeseen.


title: Ranskan taide

text: Aina satavuotiseen sotaan asti Ranska oli älyllisen, teknisen ja taiteellisen kehityksen keskus. Sodan vuoksi taiteen johtoasema joutui Ranskan ulkopuolelle. Myöhäisgotiikka onkin suuressa määrin saksalaista, englantilaista ja espanjalaista taidetta.


title: Ranskan taide

text: Taiteen suhteen tämä merkitsi, että suurisuuntaisten katedraalien työmaille pysytetyt kojut vetivät puoleensa arkkitehteja ja muita taiteilijoita, jotka työskentelivät saman työnjohdon alla. Kun eri katedraalien työmaiden välillä vaihdettiin ajatuksia, taiteellisista ja rakenteellisista pyrkimyksistä tuli yhteisiä kaikkialla Rankassa. Taide ei ollut olemassa itseään varten, vaan se oli pikemminkin kirkon palveluksessa. Gotiikkaa voidaan yhtä hyvin kuvata visuaalisten elementtien kautta kuin ymmärtää se pyrkimyksenä päästää valoa Jumalan huoneeseen. Kaikki goottilaisten rakennusten rakenteisiin liittyvät elementit olivat olemassa ennen kuin apotti Suger antoi vuonna 1144 pystyttää Saint-Denis’n luostarikirkkoon kuoria kiertävän ambulatoriumin, mutta gotiikan luonne löytyi vasta hänen pyrkimyksestään antaa kirkon täyttyä maalattujen lasien kautta virtaavasta valosta.


title: Ranskan taide

text: Saint-Denisin katedraalin ambulatoriumissa käytettiin ensimmäistä kertaa suippokaarisia ristiruodeholveja tietoisella tavalla. Se vihittiin käyttöön apotti Sugerin ja kuningas Ludvigin läsnä ollessa. Voidaan sanoa, että tämä tilaisuus aloitti gotiikan kauden Ranskassa. Pylväät ja holvit muodostavat ilman painavia muureja kehyksen maalattujen ikkunoiden symboliikalle. ”Koko pyhäkön läpi virtaa käsittämätön ja jatkuva valo, joka tunkeutuu sisään kaikkein pyhimmistä ikkunoista” kuten apotti Suger sen ilmaisi.


title: Ranskan taide

text:
Saint-Denis’in rakennetta jäljiteltiin useissa kirkkohankkeissa, joissa tavoiteltiin yhtenäisempää tyyliä ja pystylinjojen korostumista. Sensin katedraalia rakennettaessa säilytettiin yläkerros ja tuensiirto, samoin siinä on vielä klassiset, rauhalliset mittasuhteet. Pariisin Notre-Dame -katedraalissa rakennettiin yläkerrokset, mutta luovuttiin tuensiirrosta, joka antoi enemmän yhtenäisyyttä.
Noin vuonna1200 löytyi ensimmäisen kerran täysgotiikalle ominainen tasapaino yksityiskohtien ja kokonaisuuden välille. Chartresin katedraalissa yläkerros korvattiin trifoliumilla ja kaarista tehtiin korkeampia samalla kun klerestoriumista tuli selvästi aikaisempaa kookkaampi. Tämän seurauksena keskilaivan yläosa tulvi nyt valoa ja väriä. Kaikkea sitoivat yhteen holvituet ja ruoteet, jotka muodostivat järjestelmällisen kokonaisuuden lattiasta lakikiviin ja muodosti tukipilarien kanssa kevyen vaikutelman. Kuorista tehtiin melkein yhtä suuri kuin keskilaivasta ja se ympäröitiin ambulatoriumilla, joka päästi tilaan vielä enemmän valoa.
Reimsin katedraali rakennettiin vielä valoisammaksi niin, että yläkerros tehtiin lähes pelkästään suurista koristeikkunoista ja ruusuikkunat tehtiin hyvin suuriksi. Yhtenäinen järjestelmä sitoo Reimsissä kuoria ja poikkilaivaa ja sisäänkäyntisyvennysten mitat on suhteutettu keskilaivan sisätilaan.


title: Ranskan taide

text: Vuonna 1220 aloitetussa Amiensin katedraalissa saavutettiin gotiikan kauden suurimmat mitat: sisäpuolelta mitattu kattokorkeus on 42 metriä, eikä keskilaivan seiniä voida oikeastaan enää kutsua seiniksi, sillä kaaret vievät enemmän kuin puolet korkeudesta ja kuori muodostuu hienostuneesta järjestelmästä, jossa yhdistyy 7 sisempää ja 12 ulompaa tukipistettä.


title: Ranskan taide

text: Viimeinen täysgotiikan katedraalihanke oli 1225 aloitettu "Beauvais’n katedraalin" kuori. Sen romahtamista 1280-luvulla voidaan pitää päätepisteenä täysgotiikan pyrkimykselle tasapainoilla rakenteellisten osien välillä ja siirtymisenä kohti myöhäisgotiikan koristeellisempaa vaikutelmaa, jota hallitsi tankotyöskentely, jonka kehitys saavutti huippunsa Pariisin Sainte-Chapelle-kappelissa, josta lähdettiin tekemään kokonaan lasitettua lipasta siellä reliikkinä säilytetylle Kristuksen piikkikruunulle (Euphorbia milii). Rakennuksen kuori muodostuu lähes täysin lasista ja sen tukijärjestelmä on minimoitu pilareihin, jotka on sijoitettu lähelle korkeaa julkisivua.


title: Ranskan taide

text: Katedraalien lasimaalauksista tuli tärkeä osa gotiikan kuvailmaisua ja ne vaikuttivat voimakkaasti miniatyyrimaalaukseen, jonka keskus syntyi Pariisin yliopistoon Latinalaiskortteli. Kun munkit olivat aikaisemmin varustaneet kirjoja kokosivun kuvilla, sovelsivat nyt maallikot medaljonkeja niin, että kuvitus ja teksti muodostivat yhtenäisen sommitelman. Usein sommitelma ympäröitiin erilaisilla ornamenteilla ja kiekurakuvioilla. Toisin sanoen vaikutelma oli sama kuin rikkaasti koristelluissa katedraaleissa. Tunnettuja teoksia ovat esimerkiksi Jean Pucellen "Brévière de Belleville", noin 1320 ja Limbourg-veljesten tuntien kirja "Les Très Riches Heures du Duc de Berry" 1300-luvun lopulta. Vuosisadan vaihteen seudulla keskiajalle tyypilliset tyylitellyt kuvat muuttuivat vähitellen merkittävästi realistisempaan suuntaan. Paul, Jean ja Hermann de Limbourgin kuvausta ranskalaisesta helmikuusta on kutsuttu taidehistorian ensimmäiseksi talvikuvaksi.


title: Ranskan taide

text: Ranskalainen maalaustaide sai vahvoja italialaisia vaikutteita, kun renessanssitaiteilija Simone Martini työskenteli paavin hovissa Avignonissa 1300-luvun puolivälissä. Hänen seuraajiaan on tapana kutsua Avignonin koulukunnaksi, École d’Avignon. Burgundissa taas vaikutti flaamilainen maalaustaide realistisempaan suuntaan, ”École fanco-flamande”, esimerkkinä Jean Malouel. Erilaisten erityisiä ranskalaisia piirteitä osoittaneiden sekatyylien esikulkijoina voidaan mainita esimerkiksi Moulinsin mestari ja Jean Fouquet. Heidän yhdistelmänsä realistisesta ja psykologisesta kuvauksesta muodosti pohjan selkeästi ranskalaiselle taiteelle seuraavina vuosisatoina.


title: Ranskan taide

text: Pariisissa työskenteli myös seinätekstiilien tekijöitä, kuten Nicolas Bataille. He tuottivat mahdollisesti edelleen ylittämättömiä huonetiloihin sovitettuja tekstiilisarjoja, joiden pituus saattoi olla 150 metriä.


title: Ranskan taide

text: Tähän kauteen viitataan Ranskassa nimityksellä Fontainebleau-koulukunta. Sillä tarkoitetaan kahta myöhäisrenessanssin maalaustaiteen kautta. Niistä ensimmäinen ja merkittävämpi oli 1530–1560 ja jälkimmäinen noin 1590–1610. Manierismin tunnusmerkkejä ovat korostettu tyylittely ja taiteilijan omaa taituruuden ja sivistyksen esilletuominen.


title: Ateistien bussikampanja

text: Ateistien bussikampanja () on Yhdistyneestä kuningaskunnasta alkunsa saanut linja-automainontaan keskittynyt mainoskampanja, joka pyrkii julkaisemaan "rauhanomaisia ja kannustavia" viestejä ateismista vastineena kristilliselle mainonnalle. Yhdistyneestä kuningaskunnasta kampanja on levinnyt useisiin maihin ympäri maailman. Kesäkuussa 2009 kampanja rantautui myös Suomeen.


title: Ateistien bussikampanja

text:
Kampanjan keksi englantilainen komediakirjoittaja Ariane Sherine ja se aloitettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa 21. lokakuuta 2008 virallisina tukijoinaan British Humanist Association ja Richard Dawkins.
Kampanjan alkuperäinen tavoite oli kerätä 5500 puntaa, jolla saataisiin kolmekymmentä neljän viikon kestoista linja-automainosta Lontooseen vuoden 2009 alussa. Kampanjan alkuperäinen tunnuslause on: "There's probably no God. Now stop worrying and enjoy your life." Suomessa kyseisen kampanjan vastaava tunnuslause on: "Jumalaa tuskin on olemassa. Lopeta siis murehtiminen ja nauti elämästä."


title: Ateistien bussikampanja

text: Richard Dawkins, "Jumalharha"-teoksen kirjoittaja, sopi tekevänsä samansuuruisia lahjoituksia aina 5500 puntaan saakka, jolloin keräyksen tuotoksi tulisi 11 000 puntaa, jos tavoite saavutettaisiin. Kampanja saavutti sen kello 10:06 lokakuun 21. päivänä ja 100 000 puntaa tuli täyteen 24. lokakuuta. 18. maaliskuuta kokonaissumma oli yli 152 000 puntaa.


title: Ateistien bussikampanja

text: Ensimmäiset mainokset tulivat liikenteeseen 6. tammikuuta 2009. Kahdeksansataa mainosta on liikkeellä koko Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja suunnitelmissa on sijoittaa Lontoon metroon tuhat mainosta, joissa olisi sitaatteja tunnetuilta ateisteilta. Myöhemmin kaksi suurta nestekidenäyttöä on sijoitettu Oxford Streetille Lontoon keskustaan.


title: Ateistien bussikampanja

text: Koska keräystavoite ylitettiin moninkertaisesti ja linja-automainokset ovat nyt kaduilla, kampanjan verkkosivuilla vierailijoita kehotetaan nyt tekemään lahjoituksensa British Humanist Association -järjestön yleisille kampanjoille uuden The Next Stop -sivuston kautta. Kuitenkin pääkampanjalle kohdistetut lisälahjoitukset käytetään saman mainoksen toistamiseen myöhemmin, kun lahjoitussivu sulkeutuu huhtikuun 11. päivänä.


title: Ateistien bussikampanja

text: Ariane Sherine ehdotti ajatusta alun perin heinäkuussa 2008 "Comment is free" -blogiviestissä "Atheists - gimme five" Guardian-lehdessä. Hän ilmaisi turhautuneensa siihen, että kristitty yhteisö, JesusSaid.org, oli laittanut linja-automainoksiinsa www-osoitteen, jossa esitettiin kaikkien muiden kuin kristittyjen palavan ikuisesti helvetissä. Sherine kehotti ateisteja vastaamaan tällaiseen uskonnolliseen mainontaan lahjoittamalla viisi puntaa positiivisen filosofisen mainoksen julkaisemiseen. Politiikasta bloggaava Jon Worth tarttui asiaan ja perusti PledgeBank-lahjoitussivun. Tämä PledgeBank-sivu sulkeutui 31. heinäkuuta 2008 kerättyään 877 niistä 4679 lahjalupauksesta, jotka olisi tarvittu alkuperäiseen 23 400 punnan tavoitteeseen. Tämä tapahtuma sai aikaan rajoitettua huomiota päämedioissa elokuun alussa. Sherine kirjoitti "Dawkin 'bout a Revolution" -otsikolla jatkoartikkelin "Comment is free" -sivustolle kuvaten alkuperäisen kirjoituksen jälkeisiä tapahtumia. Tämän seurauksena British Humanist Association tarjosi kampanjalle virallisen tukensa ja otti tehtäväkseen kaikkien lahjoitusten hallinnan. Sherine kysyi Richard Dawkinsilta sitaattia kampanjan käyttöön, jolloin Dawkins lupasi tehdä ensimmäisiä kerättäviä 5500 punnan lahjoituksia vastaavan oman lahjoituksen.


title: Ateistien bussikampanja

text: Ateistibussikampanjan lahjoitusvaihe käynnistyi tiistaina 21. lokakuuta 2008 Sherinen artikkelilla "All aboard the atheist bus campaign" "Comment is free" -sivustolla. Järjestäjien yllätykseksi keräystavoite rikottiin muutaman tunnin kuluttua aloituksesta ja ensimmäisen päivän aikana saatiin lähes 48 000 puntaa.


title: Ateistien bussikampanja

text: Neljän päivän jälkeen kampanja oli kerännyt yli satatuhatta puntaa. Lahjoitussivun kautta on tehty lahjoituksia jokainen päivä ja tammikuun 9. päivänä vuonna 2009 kokonaissumma oli ylittänyt 140 000 puntaa. British Humanist Association on ilmoittanut runsaasta mielenkiinnosta sen toimintoja kohtaan ja Atheist Bus Campaign Facebook -ryhmä on kasvanut nopeasti. Monet ateistit kokevat, että kampanja on tuonut heidän äänensä esiin ja edustanut heitä tavalla, jota he ovat pitkään toivoneet.


title: Ateistien bussikampanja

text: Asia on saanut aikaan laajaa mediajulkisuutta ympäri maailmaa. "The Times" -lehdessä Joan Bakewell totesi, että "Mene munalla töihin -kampanjan jälkeen millään muulla mainoksella ei ole ollut samanlaista vaikuttavuutta yhtä pienillä kustannuksilla."


title: Ateistien bussikampanja

text: "It is given as a statement of fact and that means it must be capable of substantiation if it is not to break the rules."


title: Ateistien bussikampanja

text:
Mainoksia on jonkin verran vastustettu. Vuoden 2009 tammikuun 21. päivään mennessä
Advertising Standards Authority oli saanut 326 valitusta linja-automainoksista, mukana oli myös valitus, jonka oli kirjoittanut paikallisen Christian Voice -painostusryhmän Stephen Green. Hän kirjoitti, että "se esitetään totuudellisena väittämänä, joten se on voitava todistaa, ettei se rikkoisi sääntöjä." BHA:n Hanne Stinson on esittänyt, että jos ASA tekee päätöksensä tämän valituksen pohjalta, silloin ASA on päättämässä siitä, onko jumalia olemassa.
Tammikuun 21. päivänä ASA päätti, että mainokset eivät riko sen sääntöjä, sillä kyseinen mainos "on mainostajan mielipiteen ilmaisu" ja sitä ei voi todistaa. He myös totesivat, että vaikka mainos onkin monien uskomuksille vastakkainen, se ei aiheuttaisi "vakavaa tai laajaa loukkaantumista".


title: Ateistien bussikampanja

text: Kampanja on myös saanut kritiikkiä johtavalta papistolta. Heitä ovat edustaneet entinen Canterburyn arkkipiispa George Carey, ja Peter Price, nykyinen Bathin ja Wellsin piispa, joka sanoo "kampanjalta puuttuvan sekä arvostelukykyä että todellisuudentajua."


title: Ateistien bussikampanja

text: Southamptonissa linja-autonkuljettaja kieltäytyi ajamasta mainoksella varustettua linja-autoa. Hänen työnantajansa First Bus järjesteli hänet ajamaan kampanjaan kuulumattomalla kalustolla.


title: Ateistien bussikampanja

text:
Televisiokriitikko Charlie Brooker oli neljäs kampanjalle lahjoittanut henkilö. Hän lahjoitti sata puntaa ja kommentoi: "Jumalan tähden toivon tämän olevan hyödyksi." Runoilija ja muusikko Labi Siffre lahjoitti tuhat puntaa 22. lokakuuta 2008 liittäen oheen säkeistön: "Jumala tiesi / Mitä Juudas on tekevä / Joten loppulaskennassa / Kuka on pettäjä?". Filosofi A. C. Grayling lahjoitti 500 puntaa ja kirjailija Zoe Margolis teki lahjoituksensa kommentoiden "On jo korkea aika rationaalisten mielipiteidenkin tulla kuulluiksi." Richard Dawkins lahjoitti julkisuuden henkilöistä suurimman summan (5500 puntaa), mutta jopa hänen lahjoituksensa jäi Simon Bishop -nimisen yksityishenkilön 19 000 punnan lahjoituksen varjoon. Myös Matthew Parris tukee kampanjaa. Lisäksi Paul Woolley, kristityn Theos-ajatushautomon johtaja ja Canterburyn arkkipiispan läheinen yhteistyötaho, on lahjoittanut 50 puntaa, sillä hänen mielestään kampanja on "hieno tapa saada ihmiset ajattelemaan (kristinuskon) jumalaa. Julisteet kannustavat ihmisiä miettimään elämämme tärkeintä kysymystä."
Gay and Lesbian Humanist Association on kampanjan tukija.


title: Ateistien bussikampanja

text: Mainoksen sanavalinta on aiheuttanut merkittävää keskustelua niin ateistien kuin kristittyjen keskuudessa. Sherine on kirjoittanut siitä "Probably the best atheist bus campaign ever" -otsikolla kampanjan julkaisun jälkeen. Dawkins sanoo, että hän piti parempana ilmaisua "Jumalaa ei lähes varmasti ole olemassa". Ariane Sherinen mukaan mainoksen on tärkeää olla paikkansapitävä, ja koska on mahdotonta todistaa, että jumalia ei ole olemassa, on tyydyttävä sanomaan, että niitä ei 'todennäköisesti' ole olemassa. Kriitikko D. J. Taylor koki, että tämä varauma oli kampanjaa lannistava, mutta toisaalta ihaili sitä varauksellisuuden tuomisesta usein tiukkaa vastakkainasettelua sisältävään keskusteluun.. Jotkut ateistit kuten A. C. Grayling ovat sitä mieltä, että jumalien olemassaolemattomuudesta voidaan olla varmoja ja siten sanaa "todennäköisesti" ei pitäisi käyttää. Sanan lisäämisen koettiin varmistavan, että Advertising Standards Authority ei tulkitsisi mainoksen rikkovan mainonnan sääntöjä.


title: Ateistien bussikampanja

text: Ateistibussikampanjan lahjoittajat ovat keränneet lisäksi yli 23 000 puntaa British Humanist Association -järjestön Inclusive Schools -kampanjalle.


title: Ateistien bussikampanja

text: Kampanjasta seuranneen julkisuuden jälkeen BBC on luvannut tarjota erikoisversion uskontoaiheisesta "Thought for the Day" -ohjelmasta. Sen nimeksi tulee "Thought for the Afternoon" ja siitä tulee ohjelmasarjan ensimmäinen jakso, jota ei esitä uskonnollisen yhteisön edustaja.


title: Ateistien bussikampanja

text: Osittain kampanjan johdosta kolme eri kristittyä yhteisöä on käynnistänyt mainoskampanjoita. Tunnuslauseisiin kuuluu: "Jumala todellakin on olemassa; joten liity Kristillispuolueeseen ja nauti elämästäsi."; "Hullu sanoo sydämessänsä: "Ei ole Jumalaa", mikä on lainaus Psalmista 14; ja "Jumala ON olemassa, USKO. Älä murehdi ja nauti elämästäsi."


title: Ateistien bussikampanja

text: Ateistibussikampanjan innoittamana American Humanist Association käynnisti vastaavan kampanjan Washingtonin kaupungissa marraskuussa 2008 tunnuksella "Miksi uskoa jumalaan? Voit olla hyvä ihminen hyvyyden vuoksi." Freedom From Religion Foundation on myös käynnistänyt linja-autokampanjan Yhdysvalloissa. Erilaisia mainossitaatteja käytetään helmi- ja maaliskuussa 2009. 1


title: Ateistien bussikampanja

text: Toronto Transit Commission Kanadassa hyväksyi mainokset hallinnoimassaan kalustossa samalla viestillä kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kampanja alkoi helmikuun puolivälissä. Association humaniste du Québec -järjestön lupapyynnön johdosta Société des transports de Montréal hyväksyi ehdotetun viestin "Dieu n'existe probablement pas, alors cessez de vous inquiéter et profitez de la vie" (käännös alkuperäisestä brittiläisestä mainoksesta) ja linja-autojen pitäisi olla liikenteessä maaliskuussa 2009. Halifax, London ja Ottawa ovat hylänneet Secular Humanists and Free Thinkers -järjestön mainokset, vaikka uskonnolliset yhteisöt ovat aiemmin mainostaneet näissä kaupungeissa. Brittiläisessä Kolumbiassa Vancouver, Victoria ja Kelowna hylkäsivät mainokset sillä perusteella, että katsomuksellisia mainoksia ei sallita linja-autoissa.


title: Ateistien bussikampanja

text: Atheist Foundation of Australia yritti toteuttaa kampanjan tunnuksella "Ateismi - arvosta järkeä", mutta APN Outdoor, Australian suurin ulkomainostoimisto, kieltäytyi esittämästä mainoksia.Tasmaniassa on yritetty samankaltaista kampanjaa, mutta osavaltion valtio-omisteinen linja-autoyhtiö Metro on hylännyt mainokset, perustellen sitä käytännöllään hylätä kaikki kiistanalainen materiaali.


title: Ateistien bussikampanja

text: Italiassa Rationalististen ateistien ja agnostikkojen liitto (UAAR) järjesti ateistibussikampanjaa, jonka piti alkaa 4. helmikuuta 2009 Genovassa. Kaupunki valittiin, koska sen arkkipiispa, kardinaali Angelo Bagnasco, oltiin nimeämässä Italian piispainkonferenssin johtajaksi. Italialaisen kampanjan tunnus kuuluu: "Huonot uutiset: jumalaa ei ole olemassa. Hyvät uutiset: et tarvitse häntä." Tammikuun 16. päivänä vuonna 2009 IGPDecaux, Genovan julkisen liikenteen mainoslisenssit omistava yritys, kieltäytyi antamasta lupaa ateistibussikampanjalle sillä perusteella, että se saattaa "loukata yleisön moraalisia, kansalais- ja uskonnollisia tunteita". Antonio Catricalà, Italian National Authority for Fair Trading and Competition -järjestön johtaja, tiedotti että se oli alkanut tutkia kampanjaa sen mainosten mahdollisesti "vaarallisen ja paikkaansa pitämättömän luonteen" vuoksi. Vastavetona UAAR julkisti Genovassa kampanjansa eri tunnuksella mainontaa sääntelevän järjestön sääntöjen noudattamiseksi. Uusi tunnus kuului: "Hyvät uutiset: Italiassa on miljoonia ateisteja. Erinomaiset uutiset: He arvostavat sananvapautta."


title: Ateistien bussikampanja

text: Espanjassa Barcelonassa aloitettiin tammikuun 12. päivänä mainoskampanja tunnuksella "Probablemente Dios no existe. Deja de preocuparte y goza de la vida.", joka on suora käännös britannialaisesta mainoksesta. Madrid ja Valencia seurasivat tammikuun lopussa. Tämä kampanja on saanut kritiikkiä katolilaisilta.


title: Ateistien bussikampanja

text: Suomessa keräys oli tuottanut 28.7.2009 10700 €. Suomessa samankaltainen kampanja julkistettiin maaliskuun 16. päivänä vuonna 2009. Kesäkuussa mainokset tulivat ensimmäistä kertaa katukuvaan. Kampanja kesti kaksi viikkoa. Mainoksia esiintyi linja-autoissa Helsingissä, Turussa ja Tampereella. Helsingissä tarroja on myös raitiovaunujen kyljissä. Turun ja Tampereen liikennelaitoksissa mainokset herättivät vastustusta, joten mainoslause muutettiin muotoon "Iloitse elämästäsi kuin se olisi ainoasi, koska se on".


title: Ateistien bussikampanja

text: Vapaa-ajattelijoiden puheenjohtaja Jussi K. Niemelä väittää, että mainoksia olisi revitty bussien kyljistä. Kuitenkin sekä kampanjan toteuttaneen JCDecaux'n että Helsingin bussiliikenteen henkilöstöjohtajan Jussi Mertasen mukaan tarrat ovat saaneet olla rauhassa.


title: Suomen Epätieteellinen Seura

text: Suomen Epätieteellinen Seura on perustettu vuonna 1992. Seuran pääkonttori ja laboratorio sijaitsevat Espoossa.


title: Suomen Epätieteellinen Seura

text: Säiden säätäminen Jaakon päivän kylmän kiven avulla on muodostunut seuran vuotuiseksi rutiiniksi.


title: Stepanoz II

text: Stepanoz II () oli Iberian (eli Georgian itäosan Kartlin) ruhtinas Khosroiani-dynastiasta vuosina 637/642–n. 650.


title: Stepanoz II

text:
Stepanoz oli Adarnase I:n poika ja seuraaja. Hän jatkoi isänsä Bysanttia myötäilevää politiikkaa ja Bysantin keisari antoi hänelle luultavasti patricius-arvonimen. Hänen täytyi kuitenkin tunnustaa vuonna 645 kalifi hallitsijakseen, kun arabit etenivät Georgiaan. Valtaistuimelle häntä seurasi hänen poikansa Adarnase II.
Kivilaatassa Džvarin luostarissa Mtskhetassa mainitaan kirkon tärkeimmät rakentajat: Stepanoz "patricius", Demetre "hypatos" ja Adarnase "hypatos". Georgialaiset tutkijat ovat perinteisesti pitäneet heitä samoina henkilöinä kuin Guaramin poika Stepanoz I, Stepanoz I:n veli Demetre ja Adarnase I. Professori Cyril Toumanoff on tästä kuitenkin eri mieltä: hänen mielestään kyse on Stepanoz II:sta, Stepanoz I:n veljestä Demetrestä ja Stepanoz II:n pojasta Adarnase II:sta.


title: Budan linna

text: Budan linna () on Unkarin kuninkaiden entinen linna Budapestin I osa-alueella, Linnavuoren eteläkärjessä.


title: Budan linna

text: Ensimmäinen linna tälle paikalle rakennettiin vuosien 1247 ja 1265 välillä. Sigismund Luxemburgilaisen pitkän hallituskauden aikana linnasta kehittyi Euroopan merkittävimpiin kuuluva goottilainen linna. Matias Corvinus kutsui italialaisia taiteilijoita ja arkkitehteja uudistamaan linnaa, ja Budapestistä tuli Alppien pohjoispuolisen renessanssin keskus.


title: Budan linna

text: Sitten Unkariin hyökkäsivät ottomaanit, ja palatsi alkoi rappioitua. Se tuhoutui lähes kokonaan, kun kristityt valtasivat kaupungin takaisin 1686.


title: Budan linna

text: Vuonna 1715 Kaarle III määräsi rauniot purettaviksi. Niiden päälle kasattiin maata, ja osia keskiaikaisesta linnoituksesta on kaivettu jälleen esiin toisen maailmansodan tuhojen jälkeen. Tilalle hän rakennutti pienen barokkipalatsin. 1700-luvun puolivälissä sitä laajennettiin Wienin loistokkaiden palatsien vertaiseksi.


title: Budan linna

text: Vuonna 1849 unkarilaiset vallankumoukselliset piirittivät linnaa ja se paloi poroksi. Se uusittiin 1850–1856, ja sitä kunnostettiin 1875–1912. Vuoden 1918 vallankumous syrjäytti Habsburgit, ja linnasta tuli itsenäisen Unkarin valtionhoitajan Miklós Horthyn palatsi.


title: Budan linna

text: Toisen maailmansodan loppuvaiheessa Budapestin piirityksen aikana linna oli akselivaltojen viimeinen turvapaikka, ja Puna-armeija pommitti sen maan tasalle. Kommunistihallinnon aikana uusbarokkipalatsia pidettiin taantumuksellisen hallinnon jäänteenä, ja se tuhottiin. Keskiaikainen linnoitus nousi arvossaan, ja se kunnostettiin.


title: Budan linna

text: Linna on ollut Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1987.


title: S/S Kotvio II

text: S/S Kotvio II on suomalainen höyrylaiva, joka on rakennettu vuonna 1884 Rosenlewin Porin konepajalla. Alus rakennettiin Rosenlewin omaan käyttöön hinaajaksi ja se nimettiin "S/S Näsijärveksi". Alus hinasi tukkeja omistajansa käytössä Tampereen pohjoispuolisilla vesillä liikkuen lähinnä Näsijärven alueella. Vuodet 1916 - 1917 alus oli liitettynä venäläiseen sotalaivastoon, jolloin se oli aseistettu tykillä.


title: S/S Kotvio II

text: Vuonna 1935 Kotvio Oy osti aluksen ja vaihtoi siihen toisesta yhtiön hinaajasta Tamperelaisen K.F. Dunderbergin konepajan valmistaman kolmisylinterisen höyrykoneen sekä antoi alukselle sen nykyisen nimen "S/S Kotvio II". Kotvion sahan omistuksessa alus hinasi haloilla ja muulla sahatavaralla lastattuja proomuja aina siihen saakka kun uittotoiminnan väheneminen lopetti hinaajien työt.


title: S/S Kotvio II

text: Ansioliikenteen loputtua aluksen osti Kotvion sahan entinen työnjohtaja joka myi sen myöhemmin Tampereen kaupungille. Kaupunki suunnitteli asettavansa Kotvio II:n näytteille teknilliseen museoon. Museointi kuitenkin lykkääntyi ja alusta säilytettiin ulkona jolloin sen kunto rapistui. Museoinnin sijaan Vilppulan veneilijät ostivat aluksen joka mittavan peruskorjauksen jälkeen laskettiin uudelleen vesille heinäkuussa 1995.


title: Fairey Aviation Company

text: Fairey Aviation Company oli brittiläinen lentokonevalmistaja, jonka Charles Richard Fairey perusti vuonna 1915. Vuonna 1960 toiminta siirtyi Westland Aircraftille.


title: Esihistoriallinen tappeluklubi

text: Esihistoriallinen tappeluklubi () on yhdysvaltalainen 1080 Entertainmentin tuottama 12-osainen dokumenttisarja, jossa käsitellään esihistoriallisia taisteluja eri dinosauruslajien välillä. Jokaisessa jaksossa paleontologien löytämistä fossiileista ja analyyseistä kerrotaan tarina kahden dinosauruslajin taistelusta tietokoneanimaatiolla. Taistelut perustuvat todistusaineisiin, joita on saatu tutkimalla fossiileja ja eri dinosaurusten käytöstapojen perusteella, sekä sarjan yhteisluoneen George Blasingin mielikuvituksen sekoituksena.


title: Esihistoriallinen tappeluklubi

text: Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa syksyllä 2008 History-kanavalla. Suomessa sarjaa on esittänyt Jim 3. maaliskuuta 2009 lähtien.


title: Vilhelm V Oranialainen

text: Vilhelm V Oranialainen (8. maaliskuuta 1748 Haag, Alankomaat – 9. huhtikuuta 1806 Braunschweig) oli Oranian viimeinen perinnöllinen käskynhaltija. Vuosina 1795–1806 hän johti Hollannin tasavallan pakolaishallitusta Lontoossa. Hänen poikansa oli Alankomaiden kuningas Vilhelm I. Hänen vaimonsa oli preussilainen prinsessa Wilhelmina.


title: Legio X Gemina

text: Legio X Gemina () oli roomalainen legioona. Sen tunnus oli härkä.


title: Legio X Gemina

text: Kymmenes legioona oli yksi vanhimmista Rooman armeijan legioonista ja se otti osaa moniin Julius Caesarin käymiin taisteluihin galleja ja Pompeiuksen joukkoja vastaan. Se oli yksi Caesarin suosikkilegioonista ja sitä saatettiin kutsua nimellä "Equestris" (), sillä Caesarin mukaan hän käytti legioonan sotilaita myös ratsuväkenä. Caesarin kuoleman jälkeen X Equestris taisteli muun muassa Filippoissa ja Marcus Antoniuksen mukana Parthiassa ja Armeniassa. Aktionin taistelun jälkeen vuonna 31 eaa. Augustus sijoitti legioonan sotilaat Patrakseen, Kreikkaan. Legioona kuitenkin kapinoi, jolloin se menetti rangaistukseksi "Equestris" -nimensä. Legioonaan liitettiin toisia yksiköitä muista legioonista ja se perustettiin uudelleen nimellä "Legio X Gemina". Tämän jälkeen Augustus lähetti legioonan Petavoniumiin, Hispania Tarraconensikseen, missä se otti osaa kantabriaanisotaan.


title: Legio X Gemina

text: Noin vuonna 63 X Gemina siirrettiin Carnuntumiin, Pannoniaan ja vuonna 68 tai 69 legioona lähetettiin takaisin Hispaniaan. X Gemina siirrettiin kuitenkin jo vuonna 70 keisari Vespasianuksen käskystä Germania Inferiorin provinssiin taistelemaan kapinoivia bataaveja vastaan. Kapinan kukistumisen jälkeen legioona asettui Hunerbergiin, lähelle Noviomagusta. X Gemina pysyi alueella monta vuotta, jona aikana sen sotilaat osallistuivat useisiin rakennushankkeisiin sekä kaivostoimintaan.


title: Legio X Gemina

text: Vuonna 89 Germania Superiorin maaherra, Lucius Antonius Saturninus kapinoi keisari Domitianusta vastaan. Legio X Gemina lähetettiin tällöin yhdessä I Minervian, VI Victrixin, ja XXI Primigenian kanssa Saturninuksen joukkoja vastaan kukistaen kapinan. Tämän johdosta legioonat saivat arvonimen "Pia Fidelis Domitiana" (). Tittelistä pudotettiin kuitenkin Domitianuksen nimi pois keisarin murhan jälkeen.


title: Legio X Gemina

text: Vuonna 98 keisari Trajanus määräsi Reinin alueella olevien linnoitusten jälleenrakentamisen johon X Gemina todennäköisesti osallistui. Legioona siirrettiin Aquincumiin, Pannoniaan vuonna 103 ja noin vuonna 114 se siirrettiin Vindobonaan. Nämä joukkojen siirrot saattavat liittyä jotenkin Trajanuksen käymiin Daakian sotiin vuosina 101–102 ja 105–106, mutta asiasta ei ole varmuutta. Erään piirtokirjoituksen mukaan X Gemina oli osa Legio I Minervian ja VI Victrixin muodostamaa taisteluosastoa Reinin rajalla.


title: Legio X Gemina

text: Hadrianuksen aikana legioonan joukko-osasto otti osaa toiseen juutalaissotaan vuosina 132-135. Seuraavina vuosina samanlaisia osastoja lähetettiin Mauretaniaan Antoninus Piuksen aikana sekä myöhemmin itään osallistumaan Lucius Veruksen Parthian sotaan. Marcus Aureliuksen aikana legioona taisteli kvadeja vastaan.


title: Legio X Gemina

text: Vuoden 193 sisällissodassa X Gemina tuki Septimius Severusta ja ilmeisesti eräs legioonan joukko-osasto lähettiin Syyriaan Pescennius Nigerin joukkoja vastaan, mutta se saattoi osallistua myös sotaan parthialaisia vastaan. Severuksen aikana useita legioonan sotilaita liittyi pretoriaanikaartiin Roomassa.


title: Legio X Gemina

text: 200-luvulla Legio X Gemina sai useita arvonimiä ajan keisareilta, mikä viittaa siihen että legioona tuki näitä. Caracalla tai Elagabalus kunnioittivat legioonaa arvonimellä "Antoniniana". Maximinus Thraxin aikana legioona saattoi sotia Daakiassa ja Germaniassa ja legioona saattoi saada lisänimen "Maximiana". Gordianus III ja Decius kunnioittivat myös X Geminaa omilla arvonimillään ("Gordiana" ja "Deciana"). 260-luvulla legioona tuki keisari Gallienusta sodassa Postumusta vastaan, mistä kertoo se että Gallienus antoi legioonalle arvonimen "Pia VI Fidelis VI" (). Keisari Carinus antoi myös legioonalle oman arvonimensä. ("Cariniana"). Myös lyhyen aikaa vuonna 276 hallinnut Florianus antoi ilmeisesti legioonalle myös "Floriana" -arvonimen, mutta ei tiedetä miksi kaukana Vähässä-Aasiassa ollut Florianus olisi antanut tämän arvonimen Tonavalla sijainneelle legioonalle.


title: Legio X Gemina

text: 400-luvun alussa X Gemina oli yhä Vindobonassa, jonka jälkeen se katoaa lähteistä.


title: Andrea Dossena

text: Andrea Dossena (s. 11. syyskuuta 1981 Lodi, Italia) on italialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin pääsarjassa pelaavaa Sunderlandia. Hän on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Andrea Dossena

text: Dossena aloitti uransa Veronan juniorijoukkueista. Myöhemmin urallaan hän siirtyi seuran edustusjoukkueeseen ja pelasi siellä neljän kauden ajan. Vuonna 2005 Italian pääsarjaseura Udinese hankki Dossenan, mutta saman tien hänet lainattiin tulevaksi kaudeksi Trevisoon. Kauden jälkeen hän palasi Udineseen ja pelasi joukkueessa seuraavat kaksi kautta.


title: Andrea Dossena

text: 4. heinäkuuta 2008 Liverpool vahvisti hankkineensa Dossenan nelivuotisella sopimuksella joukkueeseen.


title: Andrea Dossena

text: Hänet hankittiin korvaamaan Italiaan Rooman riveihin siirtynyttä John Arne Riiseä. 16. elokuuta 2008 Dossena teki ensiesiintymisensä Liverpoolissa Valioliigan ottelussa Sunderlandia vastaan. 10. maaliskuuta 2009 Dossena teki ensimmäisen maalinsa Mestarien liigan puolivälieräottelussa espanjalaista Real Madridia vastaan. Myöhemmin samalla viikolla hän laukoi myös ensimmäisen liigaosumansa hallitsevaa mestarijoukkue Manchester Unitedia vastaan.


title: Andrea Dossena

text: 5. tammikuuta 2010 Dossena palasi takaisin kotimaahansa Italiaan, tällä kertaa Napoliin. Siirtosumma oli arvoltaan 5 miljoonaa euroa.


title: Andrea Dossena

text: Dossena teki ensiesiintymisensä Italian maajoukkueessa 17. lokakuuta 2007 ystävyysottelussa Etelä-Afrikaa vastaan.


title: Józef Kossakowski

text: Józef Kazimierz Korwin Kossakowski (16. maaliskuuta 1738 – 9. toukokuuta 1794 Varsova) oli puolalainen aatelinen, Liivinmaan arkkipiispa, poliitikko ja kirjoittaja, joka tuli tunnetuksi venäläismielisyydestään Puola-Liettuan loppuvaiheissa.


title: Józef Kossakowski

text: Józef Kossakowski oli hetmani Szymon Kossakowskin, voivodi Michał Kossakowskin ja linnanherra Antoni Kossakowskin veli. Hänet vihittiin papiksi 1761 ja opiskeli Vilnassa ja Varsovassa.


title: Józef Kossakowski

text: 17. syyskuuta 1775 hänet nimitettiin Liivinmaan piispaksi. Samaan aikaan hän toimi myös Kuurinmaan hiippakunnan hallitsijana. Hän kulutti suuria määriä julkisia ja kirkon varoja. Hän nautti pysyvää tukea Venäjän lähetystöltä Puolassa ja edusti venäläismielistä suuntausta Sejmissä, lahjoen ja uhkaillen usein alueellisia virkamiehiä. Hänet nimitettiin 19. joulukuuta 1791 Vilnan apulaispiispaksi, palkkiona palveluksista Venäjän keisarikunnalle. Piispanvirat olivat Katariina Suuren hallinnassa, eivätkä ne juurikaan seuranneet Rooman ohjeita. Hän lisäsi Venäjän hallintavaltaa kirkon omaisuuden suhteen.


title: Józef Kossakowski

text: Kossakowski julkaisi kolme romaania sekä käänsi joitakin näytelmiä ranskankielestä.


title: Józef Kossakowski

text: Katariina Suuren ohjeiden pohjalta hän vastusti Puola-Liettuan perustuslakia 3. toukokuuta 1791. Hän komensi veljensä Szymonin kanssa Targowican konfederaation joukkoja ja hänestä tuli joksikin aikaa Liettuan suuriruhtinaskunnan de facto hallitsija Venäjän armeijan tuella. Puolan toisen jaon yhteydessä hän sanoi: "Jollei venäjä, jollei Preussi, mitä sitten? Haluatteko kadota tyhjiöön?".


title: Józef Kossakowski

text: Kossakowski vangittiin Kościuszkon kapinassa huhtikuussa 1794. Muutamaa päivää ennen kansannousua hän oli ehdottanut, että venäläisjoukkojen olisi saarrettava kaikki kirkot ja pidätettävä kaikki tunnetut venäläisvastaiset. Vähän ajan kuluttua eräs kansannousun johtajista, Jan Kiliński, esitti dokumentteja, jotka osoittivat Kossakowskin olleen venäläisten palkkalistoilla. Varsovan asukkaat vaativat Venäjän hyväksi toimineiden henkilöiden teloittamista. Vaatimuksen johdosta vallankumoukselliset perustivat rikosoikeuden, joka tuomitsi Kossakowskin hirtettäväksi yhdessä Józef Ankwiczin, hetmani Piotr Ożarowskin ja hetmani Józef Zabiełłon kanssa 9. toukokuuta.


title: Suomen Viljava

text: Suomen Viljava on viljan ja viljantyyppisten tuotteiden, rehuraaka-aineiden sekä muun massa- ja kappaletavaran käsittelyyn ja varastointiin erikoistunut valtionyhtiö. Yhtiön omistajaohjauksesta ja omistajapolitiikan toteuttamisesta vastaa valtioneuvoston omistajaohjausosasto.


title: Suomen Viljava

text: Viljava käsittelee vuosittain viljaa ja muita tuotteita noin 2 milj. tonnia ja sen varastointikapasiteetti on 1,4 milj. tonnia. Henkilöstöä Suomen Viljavalla on noin 90.


title: Suomen Viljava

text: Viljava tarjoaa myös viljan kunnostus-, säkitys-, analyysi- ja kuivatuspalveluja.


title: Suomen Viljava

text: Suomen tarvitsi turvata oma viljahuolto ja -tuotanto, joten vuonna 1918 perustettiin jakelusäännöstelyä ja varastointia varten Valtion Viljakonttori, mutta se lakkautettiin jo vuonna 1923.


title: Suomen Viljava

text: Vuonna 1928 se perustettiin uudelleen Valtion viljavarasto -nimellä. Se toimi maatalousministeriön alaisuudessa, ja sen tehtäviin kuuluivat huoltovarmuuden takaamineen ja maatalouspolitiikkaan liittyvät tehtävät.


title: Suomen Viljava

text: Suomessa käytyjen sotien aikaan 1939-1945 Valtion viljavaraston henkilökunta moninkertaistui ja se toimi kansanhuoltoministeriön alaisuudessa hoitaen Suomen viljan tuonnin ja jakelusäännöstelyn. Valtion viljavarasto sai yksinoikeuden viljan tuontiin.


title: Suomen Viljava

text: Yksinoikeuden ansiosta Valtion viljavarastosta tuli Suomen tärkein viljavarastojen rakentaja ja sillä oli suuria rakennusprojekteja 1950-luvulta 1980-luvulle. Näin se oli rakentanut mittavan siiloverkoston, jonka turvin siitä tuli Suomen suurin viljan varastoija ja viljakaupan harjoittaja Suomessa.


title: Suomen Viljava

text: Suomen liittyessä Euroopan unioniin vuonna 1995 Valtion viljavarasto lakkautettiin ja se pilkottiin osiin. Kaupallisista toiminnoista muodostettiin Avena-yhtiöt. Suomen Valtio myi viljakauppayhtiön vuonna 2002 Lännen Tehtaille. Varastointi- ja käsittelytoimintoja tarjoava Avena Siilot Oy jäi valtion omistukseen ja sen nimi muutettiin 18. lokakuuta 2002 Suomen Viljava Oy:ksi. Myös kauran prosessointiin erikoistunut Avena Oat Ingredients (AOI) liitettiin Avena-yhtiöistä Suomen Viljavaan. Vuonna 2005 AOI lopetettiin, mutta kauratuotteita valmistetaan edelleen Ravintoraisio Oy:lle.


title: Suomen Viljava

text: Suomen Viljavalla on Suomessa 20 toimipistettä, joista viisi sijaitsee satamissa:Muut toimipisteet ovat:


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Aseistakieltäytyminen Suomessa tarkoittaa siviilipalveluksen suorittamista asevelvollisuusaikana, totaalikieltäytymistä, reservinkieltäytymistä tai osittaiskieltäytymistä eli totaalikieltäytyjäksi ryhtymistä kesken varusmiespalveluksen. Lisäksi aseistakieltäytyjä voi suorittaa asevelvollisuutensa aseettomana varusmiespalveluksena.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Vuosittain noin 25 000 miestä suorittaa varusmiespalveluksen ja noin 2 000 siviilipalveluksen. Vuonna 2018 vapaaehtoiseen asepalvelukseen haki 1516 naista.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Vuonna 2014 täydennyspalvelukseen hakeutui reilu 300 reservikieltäytyjää.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Vuonna 2017 totaalikieltäytyjiä oli 33 henkilöä.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Jehovan todistajille myönnetään vapautuksia varusmiespalveluksesta vuosittain noin 70 - 140. Vuonna 2016 vapautettiin 98 henkilöä.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Terveydentilan perusteella vapautetaan palveluksesta 5 - 10% ikäluokasta.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Jos asevelvollisen uskonnollinen tai eettinen vakaumus estää häntä suorittamasta asevelvollisuuttaan aseellisessa palveluksessa, hän voi suorittaa palveluksensa aseettomana. Sodan etiikka käsittelee vakaumukseen liittyviä eettisiä ongelmia. Aseettoman palveluksen suorittaneet ovat vapautettuja aseellisesta palveluksesta rauhan aikana. Aseettomana palvelevalle ei saa kouluttaa aseiden käyttöä tai käsittelyä eikä häntä saa käskeä käsittelemään ampumatarvikkeita. Aseettoman palveluksen suorittaa vuosittain noin sata varusmiestä. Aseettomina palvelevat varusmiehet koulutetaan yleensä kirjureiksi, lääkintämiehiksi tai kuljetustehtäviin.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Aseeton varusmiespalvelus lyhennettiin 330 päivästä 270 päivään vuonna 2008 voimaan tulleen asevelvollisuuslain myötä. Ennen lakimuutosta vuonna 2003 aseettoman palveluksen suorittavia oli 56 henkeä ja vuonna 2006 38. Pitempiaikaisen koulutuksen vuoksi palvelusaika voi olla myös 362 päivää. Aseeton palvelus on nähty aseellista kevyempänä tapana suorittaa varusmiespalvelus. Tällä on perusteltu aseettoman palveluksen pitempiaikaista kestoa verrattuna aseelliseen palvelukseen. Lyhyemmän palvelusajan on toisaalta katsottu lisäävän halukkuutta suorittaa varusmiespalvelus aseettomasti, mitä ei nähdä toivottavana seurauksena puolustusvoimien tehtävien kannalta.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text:
Siviilipalvelus on perustuslain 127§:n takaama tapa suorittaa asevelvollisuus rauhan aikana vaihtoehtona varusmiespalvelukselle. Siviilipalveluksen voi suorittaa henkilö, jonka uskonnollinen tai eettinen vakaumus estää varusmiespalveluksen suorittamisen. Pasifismi ja antimilitarismi ovat aatteita, jotka usein estävät varusmiespalveluksen suorittamisen. Uskonnollisten ryhmien edustajista muiden muassa monet adventistit valitsevat omantunnon syistä siviilipalveluksen tai aseettoman palveluksen armeijassa.
Siviilipalvelus koostuu kahdesta osasta: noin kuukauden pituisesta "koulutusjaksosta" ja noin 11 kuukauden pituisesta "työpalvelusta". Koulutusjakso suoritetaan koulutuskeskuksessa, joka nykyään sijaitsee Lapinjärvellä. Työpalvelu suoritetaan valtion tai kunnan laitoksessa tai elimessä, evankelis-luterilaisessa tai ortodoksisessa kirkossa tai yleishyödyllisessä säätiössä, yhteisössä tai yhdistyksessä.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Koska siviilipalveluksen aiempi pituus, 13 kuukautta, oli yli kaksi kertaa pitempi kuin lyhyin asepalvelusaika, synnytti rangaistuksenomaisen pitkäksi koettu siviilipalvelus arvostelua. Muun muassa YK:n ihmisoikeuskomitea, Euroopan ihmisoikeusvaltuutettu sekä Amnesty International moittivat Suomea siviilipalvelusmiesten syrjinnästä. Amnesty International pitää myös suomalaisia totaalikieltäytyjiä mielipidevankeina. Arvosteluun vastattiin lyhentämällä siviilipalvelus vuoden 2008 alussa 12 kuukauteen, mikä vastaa pisintä asepalvelusaikaa. Ne, jotka ovat kuitenkin aloittaneet palveluksensa ennen vuoden 2008 alkua, palvelevat kuitenkin aiemman lain mukaiset 395 päivää.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Asevelvollinen, joka kieltäytyy suorittamasta varusmies- tai siviilipalvelusta, tuomitaan enintään 173 vuorokaudeksi ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Tätä kutsutaan "totaalikieltäytymiseksi". Totaalikieltäytyjät, jotka kieltäytyvät suoraan varusmiespalveluksesta, tuomitaan rikosnimikkeellä "asevelvollisuudesta kieltäytyminen", kun siviilipalvelukseen hakeneet ja siitä kieltäytyvät tuomitaan "siviilipalveluksesta kieltäytymisestä". Ehdottoman vankeusrangaistuksen pituus on kummassakin tapauksessa sama: puolet jäljellä olevasta siviilipalvelusajaksi muutetusta palvelusajasta. Viime aikoina totaalikieltäytyjiä on ollut muutamia kymmeniä vuosittain.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Totaalikieltäytymisestä ei seuraa rikosrekisterimerkintää. Muista vankeusrangaistuksista poiketen totaalikieltäytymisestä langetettu vankeusrangaistus kärsitään ns. päivästä päivään, eli yleinen ”ensikertalaista” koskeva 1/2-sääntö ei päde. Myöskään muut vankila-aikaa lyhentävät poikkeussäännöt eivät ole voimassa. Sen sijaan siirto vankeusajan loppuajaksi siviilipalvelukseen on mahdollinen, jolloin loppu rangaistus suoritetaan ehdonalaisessa valvonnassa.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Amnesty International on pitänyt vuodesta 1999 lähtien suomalaisia siviilipalveluksesta kieltäytyneitä totaalikieltäytyjiä mielipidevankeina ja vaatii heidän vapauttamistaan. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu antoi huomautuksen seurantaraportissaan 29.3.2006 arvostellen Suomen aseistakieltäytymislainsäädäntöä. Hän kiinnitti myös huomiota seikkaan, että edellisen raportin (syyskuu 2001) jälkeen edistystä ei ole tapahtunut. Myös YK:n ihmisoikeuskomitea on ilmoittanut pitävänsä siviilipalveluksen kestoa edelleen rangaistuksen luontoisena, ja Suomen näin ollen rikkovan kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevaa yleissopimusta.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Varusmiespalveluksen suorittanut reserviläinen voi kieltäytyä aseellisesta palveluksesta. Tällöin hänet kutsutaan viiden vuorokauden mittaiselle täydennyspalvelusjaksolle. Täydennyspalveluksesta kieltäytyminen johtaa sakkorangaistukseen ja uuteen täydennyspalvelumääräykseen, josta kieltäytyminen johtaa jälleen sakkoihin ja niin edelleen. Periaatteessa täydennyspalvelumääräys–kieltäytyminen–sakko-uusi määräys -ketju voi jatkua, kunnes asevelvollinen täyttää 60 vuotta. Tällainen rangaistusten ketjuttaminen on Suomen lainsäädännössä harvinaista.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Täydennyspalvelukseen hyväksymisen jälkeenkin alle 28-vuotiaalla on mahdollisuus anoa siirtoa takaisin reserviin.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Asevelvollisuuteen voi reagoida myös jättämällä saapumatta kutsuntoihin, mikä on lainvastaista. Tätä tapaa on kokeillut anarkisti Antti Rautiainen. Hänelle on langetettu kutsunnoista poisjäämisen takia päiväsakkoja, joiden maksamatta jättämisen takia hän on ollut vankilassa useampia kertoja. Rautiainen kieltäytyi kutsunnoista ensimmäisen kerran vuonna 1997 ja lopulta yhteensä 20 kertaa. Ensimmäisen kerran hän joutui vankilaan vuonna 2001. Vuonna 2005 hänet vietiin lopulta kutsuntapaikalle poliisiautolla, ja, kun hän kieltäytyi siellä astumasta sisälle, paikalle tuotiin lääkäri, joka totesi hänet käytöshäiriön takia kelpaamattomaksi palvelukseen. Rautiainen ei hyväksynyt ratkaisua, vaan pitää sitä poliittisena. Hän on myös sitä mieltä, että hänen valitsemansa kutsunnoista kieltäytyminen on hankalin tapa hoitaa asevelvollisuus.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Laissa on rikosnimike "poissaolo kutsunnasta", josta määrätään sakkorangaistus. Liikekannallepanon aikana sama rikos saattaa johtaa puolen vuoden vankeuteen.


title: Aseistakieltäytyminen Suomessa

text: Suomessa vuonna 1987 voimaan tulleen lain mukaan Jehovan todistajien on ollut mahdollisuus saada vapautus asevelvollisuuden suorittamisesta rauhan aikana. Ennen vapautuslain voimaantuloa Jehovan todistajat tuomittiin totaalikieltäytyjinä vapausrangaistuksiin. Toisen maailmansodan aikana tuomio kieltäytymisestä oli esimerkiksi kolme ja puoli vuotta kuritushuonetta. Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan Jehovan todistajat asepalveluksesta vapauttava laki on ristiriidassa perustuslain yhdenvertaisuusperiaatteen ja syrjintäkiellon kanssa.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Pohjalaisia on suomalainen näytelmä, joka esitettiin ensimmäisen kerran Lapualla vuonna 1914 tai 1915.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Näytelmän kantaesitys oli Suomen Kansallisteatterissa, ja sen ohjasi Jalmari Lahdensuo vuonna 1914. Kirjaksi näytelmä painettiin vasta kantaesityksen jälkeen. "Pohjalaisia" on käännetty muun muassa viroksi, ruotsiksi, venäjäksi, puolaksi, latviaksi, liettuaksi, unkariksi, ranskaksi, englanniksi, hollanniksi ja saksaksi.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Näytelmän pohjalta Leevi Madetoja sävelsi oopperan "Pohjalaisia". Siitä on tehty kaksi elokuvaa, vuonna 1925 valmistui Lahdensuon ohjaama mykkäelokuva "Pohjalaisia" (1925) ja Toivo Särkän ohjaama elokuva "Pohjalaisia" (1936).


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: "Pohjalaisia"-näytelmä kuvaa eteläpohjalaista kansanelämää sekä väestön taistelua byrokraattista ja osin väkivaltaista virkavaltaa vastaan. Kolminäytöksisen kansannäytelmän tapahtuvat ajoittuvat noin vuoteen 1850, jolloin Etelä-Pohjanmaa eli keskellä kiivainta puukkojunkkarikautta.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: "Pohjalaisia"-näytelmän kirjoittajasta on esitetty kysymyksiä. Näytelmä on julkaistu Artturi Järviluoman tekijänimellä, mutta joissakin piireissä hänen tekijyyttään on ensiesityksistä lähtien kyseenalaistettu ja esitetty, että tekstin olisi kirjoittanut alahärmäläissyntyinen kansakoulunopettaja Anton Kangas. Artturi Järviluoma sisällytti näytelmään keräämiään kansanlauluja.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Nuori talollinen Antti Hanka oli vangittu osallisuudestaan puukkojunkkarina esiintyneen Niemen suutarin pahoinpitelyyn. Suutari oli loukannut Antin morsianta vihjailemalla huoruuteen. Tästä Antti raivostuu. Kyse on kunniasta. Körttiuskovainen Koljolan isäntä tuo hänet toisen talollisen ja vanginkuljettajan Erkki Harrin taloon odottamaan käräjäkäsittelyä. Antin kohtaloa suree erityisesti hänen morsiamensa Maija Harri, joka kääntyy körttiuskoon.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Kopea ja mielivaltainen vallesmanni tulee tarkastamaan Antin vankipassia ja vaatii kaikkia ottamaan esivallan edessä lakin päästään, mihin sekä Harrin isäntä että hänen poikansa Jussi suhtautuvat ivallisesti. Jännitys kiristyy, ja Jussi kiskaisee ruoskan vallesmannin kädestä, katkaisee sen ja heittää osat ovensuuhun. Maija vaatii kunnioittamaan lakia ja oikeutta, ja vallesmanni uhkaa kostaa.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Käräjillä päätetään jatkaa Antin tutkintovankeutta, ja häntä uhkaa karkotus Siperiaan. Erkki Harri järjestää ”hypyt” todistaakseen, ettei ole körtti. Häjy Karjanmaan Köysti saapuu miehineen paikalle, jolloin hän ja Jussi alkavat painia. Jussi voittaa ottelun, ja hänestä tulee koko maakunnan lukko, minkä Köysti reilusti myöntää. Maijan vaatimuksesta Antti lähtee vastentahtoisesti karkumatkalle. Pako kuitenkin huomataan.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Vallesmannin määräyksestä lähetetään oltermanninsauva kiertämään, minkä seurauksena Anttia etsii koko kylä. Paon takia nimismies apulaisineen kuulustelee asukkaita. Vallesmanni syyttää sanallisella kieroilulla Jussia Antin karkaamisen avustamisesta. Paikalla oleva herastuomari varoittaa nimismiestä laittomuudesta ja väkivallasta.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Vallesmanni vie Jussin kahdestaan kamariin ja ruoskii kahleisiin sidottua miestä. Jussi syöksyy kamarista, murtaa käsiraudat ja tempaa puukon tupesta, jolloin vallesmanni laukaisee aseensa. Vallesmanni kuolee Jussin puukosta mutta ehtii sanoa, että herastuomari oli varoituksineen oikeassa. Maija tunnustaa syyllisyytensä Antin pakoon, kun tämä palaa vapaaehtoisesti karkumatkalta. Erkki Harri ryhtyy vangitsemaan ainoaa poikaansa Jussia, joka nyt kuolee nimismiehen luoteihin. Jussin morsian Liisa heittäytyy itkien hänen päälleen ja sulkee hänen silmänsä.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Varhaisempien tutkijoiden mukaan näytelmä koski yleensä pohjalaisuutta. Eteläpohjalaisia kyläjärjestyksiä tutkineen paikallishistorioitsija Reino Kallion mukaan näytelmän tarkempi analyysi viittaa kuitenkin siihen, että teoksen yhteiskunnallinen kehys on vuonna 1843 säädetty kaksiosainen Lapuan laki. Se oli voimassa ainoastaan tässä emäpitäjässä ja sen kappeleissa. Esityksessä mainitaan hallitussääntö pari kertaa oikealta nimeltään, ja sen sisältöön viitataan useissa vuorosanoissa. Näytelmän tekstissä tulee esiin muitakin Suur-Lapuan oltermannilaitoksen erityispiirteitä, kuten pitäjänlaki-käsitteen korostuminen sekä säädökset toisten hevosten luvattomasta ajosta, tai öisestä ulkonaliikkumiskiellosta.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Reino Kallion tulkinnan mukaan Alavuudelta kotoisin olevalle Järviluomalle Lapuan laki ja sen sisältö olisi ollut Pohjalaisia-teoksen ensimmäisen esittämisen aikoihin tuntematon, koska hallitussäännön perusteella ei oltu enää pitkään aikaan tuomittu. Lisäksi Lapuan lain yksityiskohtainen käsittely näytelmässä sulkisi Kallion mukaan pois muutkin mahdolliset suurpitäjän ulkopuoliset ja sen oloihin perehtymättömät kirjoittajat.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Paikallishistorian tapahtumien ja juonen perusteella Pohjalaisia-draamalle voidaan Reino Kallion mukaan osoittaa Suur-Lapuan piiristä tarkka tapahtumapaikka: Alahärmän Härmänkylä ja sen lähitienoo. Näytelmän dramaattinen loppukohtaus on lähes suora kopio Alahärmässä sattuneesta varanimismies Otto Chorinin taposta.. Myös näytelmän kuvaus vallesmannista muistuttaa Chorinin henkilökuvaa. Näytelmässä vangitun Antti Hangan pako ja vapaaehtoinen antautuminen voidaan yhdistää härmäläisen Jussi Porren vastaavaan tositapahtumaan, ja useimpien muidenkin roolihahmojen esikuvat löytyvät Härmän seudulta.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Näytelmässä heijastuvat uskonnolliset jännitteet herännäisyyden ja muiden herätysliikkeiden sekä herätysliikkeisiin kuulumattomien välillä. Koljolan ja Harrin välisistä keskusteluista ilmenee kirjoittajan olleen hyvin perillä Alahärmän hengellisistä ristiriidoista. Kaikki tunnistettavat eteläpohjalaiset henkilö- ja paikannimet ovat palautettavissa Härmänkylään tai aivan sen lähiympäristöön.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Näytelmän vuodeksi 1850 ilmoitettuna tapahtuma-aikana levisi herännäisyys, ja tuolloin myös säädettiin ja tuli voimaan Lapuan laki. Muut tapahtumat ajoittuvat sen sijaan pääasiassa vuosiin 1876–1884, jolloin Anton Kangas, jonka Reino Kallio tulkitsee näytelmän todelliseksi kirjoittajaksi, vietti lapsuuttaan ja nuoruuttaan Härmänkylässä. Hänen isänsä oli pitkäaikainen kihlakunnanoikeuden lautamies ja kirkonisäntä. Kallion mukaan Artturi Järviluomalle vieras härmäläisaines kattaa koko teoksen, vaikka kirjailija ei aikalaisten muistitiedon mukaan käynyt tutkimassa paikkakuntaa ennen vuotta 1914.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Ritva Pipisen keräämistä tiedoista ilmenee, että härmäläissyntyinen Anton Kangas (1867–1904) oli kirjoittanut näytelmän "Härmäläisiä". Tämä olisi Timo Kallion mukaan tapahtunut vuosien 1896 ja 1901 välillä. Myöhemmin Kangas toimi todennäköisesti Järviluoman kotiopettajana, jolloin hän olisi Pipisen mukaan ottanut Kankaalta käsikirjoituksen, joka olisi sittemmin joko hävinnyt tai hävitetty. Siitä Järviluoma olisi teorian mukaan kirjoittanut käsin vähäisiä muutoksia sisältävän jäljennöksen, joka on tehty valmiiksi näytelmäksi ja täydennetty kerätyillä kansanlauluilla. Käsikirjoitus on päätelty kopioksi, koska Järviluomalle sen henkilö- ja paikannimet sekä Härmän seudun historiaan liittyvät paikalliset tapahtumat olivat vieraita. Teksti on myöhemmin luovutettu Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Kirjallisuusarkistoon.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: "Härmäläisiä"-näytelmän tekstiin lisätyt kymmenen kansanlaulua Järviluoma saattoi liittää jo vuonna 1907, jolloin hän oli Toivo Kuulan ja Ernst Niemen kanssa keräämässä kansanlauluja Kauhavalla. Teorian mukaan Järviluoma kirjoitti teoksen alun perin kirjakielisen asun lievästi murteelliseksi, muutti sen "Pohjalaisia"-nimiseksi sekä julkaisi sen omalla tekijännimellään kymmenen vuotta Kankaan kuoleman jälkeen. Lapualle "Pohjalaisten" ensiesitystä seuraamaan tullut aikalainen Antti Hilli, jonka eno oli Jussi Porre, tunnisti kuitenkin näytelmän samaksi kuin Kankaan "Härmäläisiä". Kansanlauluja lukuun ottamatta Järviluoma ei kertonut, minkälaisia lähteitä hän käytti näytelmää kirjoittaessaan ja mistä hän oli ne hankkinut.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: "Pohjalaisten" käsikirjoitus valmistui jouluksi 1913, ja se toimitettiin seuraavan vuoden alussa Suomen Kansallisteatterin kirjalliselle jaostolle arvioitavaksi. Poikkeuksellisesti näytelmä esiteltiin jaostolle ilman tekijän ja näytelmän nimeä, sillä Järviluoma ilmoitettiin ainoaksi tekijäksi vasta myöhemmässä vaiheessa. Alahärmässä Järviluoman tekijyyttä epäiltiin alusta lähtien. Antti Hillin havainnon jälkeen siellä pidettiin julkisena salaisuutena sitä, ettei Järviluoma ollut näytelmän kirjoittaja. Alavudellakin tekijyys kyseenalaistettiin, koska Järviluoma oli jo ennen vuotta 1913 esitellyt tai puhunut käsikirjoituksesta tuttavilleen, jotka yhdistivät sen "Pohjalaisiin". Myös eräissä pääkaupunkiseudun kulttuuri- ja opiskelijapiireissä huhuttiin jo näytelmän ensiesityksistä lähtien, että Järviluoma oli saanut käsikirjoituksen härmäläispojalta, joka oli sittemmin kuollut, ja tätä udeltiin häneltä suoraankin.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Hannes Sihvon ja Martti Asunmaan esittämän muistitiedon mukaan näytelmän tekijöiksi nimettiin muun muassa alajärveläissyntyinen Alavuden nimismies Janne Myllykangas, alavutelainen nainen, Järviluoman härmäläinen huonetoveri tai hänen opiskeluaikaiset kuorolaisensa. Kumpikin silti päätyi Järviluoman kannalle Lasse Koskela piti mahdollisena, ettei Järviluoma ollut kirjoittanut "Pohjalaisia". Pentti Paavolaisen mielestä (2013) tämä on jopa miltei varmaa, Reino Kallion mukaan kutakuinkin varmaa. Eero Kojonen, joka Alahärmän pitäjänhistoriassa asettui Järviluoman taakse, näytti myöhemmin ainakin osaksi peräytyneen kannanotossaan ilmoittamalla, että Ritva Pipinen saattoi olla oikeassa. Raija Pesonen-Leinonen ihmetteli, miten Järviluoma oli lyhyessä, vain noin kahden kuukauden ajassa kyennyt luomaan mestariteoksen muun tuotannon ollessa vaatimatonta. Järviluoman "Pohjalaisten" tekstiä voi Timo Kallion mielestä pitää jopa plagiaattina, koska hänen mukaansa näytelmän on pääosin kirjoittanut Anton Kangas.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: "Pohjalaisia"-draama on realistinen kansankuvaus härmäläisen puukkojunkkarikylän arkielämästä. Romanttisuutta näkyy silti esimerkiksi vapauden paatoksessa, sekä häjyjen miehekkäässä ja rehdissä käytöksessä. Tämä johtui luultavasti kirjoittajan sympatioista puukkojunkkareita kohtaan. Aikaansa nähden uudenaikainen näkemys on se, että näytelmä tuo esille yhteiskunnan johtavien voimien vaikutuksen väkivallan syntyyn. Tämä ilmenee muun muassa Koljolan puheenvuorosta: ”Väkivalta nousee väkivaltaa vastahan. Ihmiset kulkevat sokeina leveää tietä, ja johtajat ovat kaikkein sokeimmat.”


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Historiallista todellisuutta ilmentää myös nimismiesten byrokraattinen kopeus ja osin väkivaltainen käytös, mikä synnytti paljon vihaa Suur-Lapualla. Vallesmannien ja tavallisen kansan suhteet olivat suurpitäjässä 1800-luvun jälkipuolella hyvin tulehtuneet. Yksi nimismies surmattiin, kolmea muuta vastaan tehtiin murhayritys, ja yhden riihi paloi tuhotyön seurauksena. Rahvaan ja virkamiesten suhdetta ilmentää herastuomarin repliikki: ”Näillä tasangoilla kunnioitetahan voimaa ja rohkeutta. Väkivaltaisuuksiakaan ei kovin ankarasti tuomita, jos väkivallan tekijät ovat vertaisia, mutta väkivalta herrain ja virkamiesten puolelta päästää aina pahat luonnon voimat ihmisissä irti.”


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Näytelmä kuvaa rahvaan ajatusmaailmaa levottomassa kylässä. Härmän näkökulmasta ei voitu ymmärtää sitä, että nimismiesten järjestyksenpito perustui ylempien viranomaisten määräyksiin ja säätyläisten vallankäyttöön. Kapinointia paikallista esivaltaa vastaan pidettiin siksi jopa oikeutettuna, koska arki oli sidottu voimakkaasti sekä pitäjäkurin ahtaisiin puitteisiin että ankaraan ruumiilliseen työhön. Työn merkitys vuosien 1866–68 nälkävuosien jälkeen tulee selvästi ilmi Harrin puheenvuorossa: "Tämä maa on niin köyhä, että täällä täytyy jokaisen tehdä työtä. – Sen evankeliumin on nälkä tällä tasangolla opettanut."


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: "Pohjalaisia" kuvaa todentuntuisesti aatteiden keskinäistä kilpailua, mutta sen henkilöiden kautta välittyy myös selitys puukkojunkkarikauden synnylle. Symbolisesti se ilmenee herastuomarin varoituksesta vallesmannille: ”Nämä ihmiset ovat kuin joki tuossa, joka tyynenä ja rauhallisena virtaa omaa uraansa, kunnes se syystä tai toisesta rupeaa tulvimahan, mutta silloin sillä ei olekaan mitään rajoja. Se särkee silloin kaikki, mitä sen tielle sattuu. Sentähden: älkää nostattako tulvaa.” Teos päättyy kuitenkin voimakkaaseen ja näynomaiseen tulevaisuuden uskoon: "Minä näen, laajan lakeuden ja siellä vapaan kansan, joka ei koskaan alistu ruoskan alaiseksi”.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Timo Kallion mukaan Järviluoma piti "Pohjalaisia"-näytelmää hallussaan alun toistakymmentä vuotta Anton Kankaan kirjoittaman ensimmäisen version valmistumisen jälkeen, ennen kuin uskalsi sen julkaista. Silloin elettiin jo toisen sortokauden ehkä synkintä vuotta 1913, jolloin näytti siltä, että Suomen kansan otsalle oli painettu ”orjan merkki”, kuten Järviluoma asian ilmaisi. Järviluoman mukaan hänen pääasiallisina innoittajinaan olivat venäläinen sortokausi sekä pohjalaiset kansanlaulut.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Järviluoman kertomuksessa on kuitenkin ristiriita. Näytelmän kansankuvauksen täytyi olla kirjoittajan ensisijainen motiivi, koska teksti vaikuttaa kumpuavan kirjoittajan omasta kokemuspiiristä, eikä sortokausiin viittaa vuorosanoissa juuri mikään ennen kuolevan Jussin viimeistä repliikkiä. Järviluoma selitti ristiriitaa seuraavasti: ”Kansantiede ei ollut aluksi kirjoittamisen motiivina, mutta lopulta minä jotenkin siitäkin innostuin”.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: Järviluoman kertoman mukaan juuri halu vastustaa venäläistämistoimia vaikutti "Pohjalaisia"-draaman julkaisemiseen. Draama esitettiin ensi kerran Lapualla luultavasti 8. maaliskuuta 1914. Saman vuoden marraskuussa perustettiin jääkäriliike ”orjan merkin" karkottamiseksi. Vaikka draama oli sidottu 1800-luvun jälkipuoliskon tapahtumiin, eteläpohjalaisyleisö vaistosi yhteyden omaan aikaansa: ruotsinkielisten virkamiesten tilalle oli nyt tullut vain venäläinen sortovalta. Sortokauden takia näytelmä sai sekä Etelä-Pohjanmaalla että laajemminkin maassa suureen kansansuosion. Samalla siitä tuli osa eteläpohjalaista identiteettiä.


title: Pohjalaisia (näytelmä)

text: "Pohjalaisia" tulkitsee pohjalaista mentaliteettia ja vapaudenrakkautta ja on samalla suomalaisen näytelmäkirjallisuuden merkkiteos. Teos tavoittelee kansanlauluineen ja henkilöasetelmineen maakuntahengen olemusta, jota täydentävät jännittävä juoni ja aatteellisuus.


title: HMS Constance (1915)

text:
HMS Constance oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Cambrian"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön tammikuussa 1916.
__notoc__
"HMS Constance" liitettiin palvelukseen otettaessa Suuren Laivaston () 4. Kevyt risteilijäviirikköön. Alus otti osaa Skagerrakin taisteluun yhdessä sisaralustensa "HMS Canterburyn" ja "HMS Castorin" kanssa.


title: HMS Constance (1915)

text: "HMS Constance" liitettiin Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian asemalle 8. Kevyt risteilijäviirikköön 1919, minä aikana alus oli huollossa Devonportissa palaten palvelukseen tammikuussa 1923. Alus oli huollossa Chathamin telakalla syyskuusta 1926 joulukuuhun 1927, minkä jälkeen se poistettiin palveluksesta ja liitettiin Portsmouthin reservin lippulaivaksi.


title: HMS Constance (1915)

text: "HMS Constance" palasi palvelukseen 1928 ja liitettiin Kiinan asemalle 8. Risteilijäviirikköön, josta alus palasi Englantiin marraskuussa 1930. Alus poistettiin palveluksesta ja liitettiin Portsmouthin reserviin maaliskuussa 1931.


title: HMS Constance (1915)

text: "HMS Constance" siirrettiin poistolistalle heinäkuussa 1935 ja myytiin romutettavaksi 8. kesäkuuta 1936 Arnott Youngille Dalmuiriin.


title: HMS Castor (1915)

text:
HMS Castor oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Cambrian"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön marraskuussa 1915.
__notoc__
"HMS Castor" liitettiin palvelukseen otettaessa Suuren Laivaston () 11. Hävittäjälaivueen lippulaivana, jonka mukana alus otti osaa Skagerrakin taisteluun. Kymmenen miehistönjäsentä sai taistelussa surmansa aluksen saadessa osuman.


title: HMS Castor (1915)

text: "HMS Castor" palveli Mustalla merellä 1919-1920, minkä jälkeen oli telakalla Chathamissa. Alus palasi palvelukseen huhtikuussa 1920 ja liitettiin Atlantin laivaston 2. Kevyt risteilijäviirikköön. Alus partioi Irlannin rannikolla 1922. Heinäkuussa 1923 alus teki laivastovierailun Helsinkiin yhdessä HMS "Curacoan" kanssa, HMS "Caledonin" vieraillessa samaan aikaan Hangossa.


title: HMS Castor (1915)

text: "HMS Castor" liitettiin Tykistökouluun 1923 ja Noren reserviin 1924, minä aikana alus oli huollossa marraskuusta 1925 syyskuuhun 1926 sekä kuljetti joukkoja Kiinaan lokakuussa 1927. Alus oli Devonportissa telakalla.


title: HMS Castor (1915)

text: "HMS Castor" palasi Devonportista palvelukseen Kiinan asemalle kesäkuussa 1928. Alus poistettiin palveluksesta ja asetettiin Devonportin reserviin heinäkuussa 1930.


title: HMS Castor (1915)

text: "HMS Castor" myytiin romutettavaksi 30. heinäkuuta 1936 Rosythiin.


title: HMS Canterbury (1915)

text: HMS Canterbury oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Cambrian"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön huhtikuussa 1916.


title: HMS Canterbury (1915)

text: "HMS Canterbury" liitettiin palvelukseen otettaessa Suuren Laivaston () 3. Taistelulaivaviirikköön. Alus otti osaa Skagerrakin taisteluun yhdessä sisaralustensa "HMS Constancen" ja "HMS Castorin" kanssa. Alus liitettiin osaksi 5. Kevyt risteilijäviirikköä Harwichiin valvomaan Englannin Kanaalin itäpään meriliikennettä. Osastossa ollessaan alus upotti Belgian rannikolla 5. kesäkuuta 1917 saksalaisen torpedoveneen "S20":n tykkitulella.


title: HMS Canterbury (1915)

text: "HMS Canterbury" siirrettiin 1918 Adrian merelle ja Mustalle merelle, josta siirrettiin 1919 Portsmouthiin Atlantin laivaston 1. Kevyt risteilijäviirikköön marraskuussa 1919. Alus liitettiin Tykistökouluun Portsmouthissa 1920. Alus poistettiin palveluksesta ja liitettiin Portsmouthin reserviin.


title: HMS Canterbury (1915)

text: "HMS Canterbury" palasi palvelukseen toukokuussa 1924 ja liitettiin Atlantin laivaston 2. Risteilijäviirikköön. Alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin telakalle kesäkuussa 1925. Telakalta palauttuaan alus sijoitettiin Noren reserviin, josta se palasi palvelukseen marraskuussa 1926 sijoitettuna 2. Risteilijäviirikköön.


title: HMS Canterbury (1915)

text: "HMS Canterbury" kuljetti joukkoja Kiinaan 1930–1931, minkä jälkeen se sijoitettiin Noren reserviin maaliskuusta 1931 joulukuuhun 1933, jona aikana alus suoritti uuden joukkojenkuljetusmatkan Kiinaan elokuussa 1932.


title: HMS Canterbury (1915)

text: "HMS Canterbury" myytiin romutettavaksi 27. heinäkuuta 1934 Metal Industriesille Rosythiin.


title: HMS Cambrian (1916)

text:
HMS Cambrian oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Cambrian"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön toukokuussa 1916.
__notoc__
"HMS Cambrian" liitettiin palvelukseen otettaessa Suuren Laivaston () 4. Kevyt risteilijäviirikköön, jossa alus palveli koko sodan ajan. Aluksen ura ensimmäisessä maailmansodassa oli vaatimaton.


title: HMS Cambrian (1916)

text: "HMS Cambrian" siirrettiin Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian asemalle 1919. Alus liitettiin Atlantin laivaston 2. Kevyt risteilijäviirikköön elokuussa 1922. Viirikön mukana alus osallistui Turkin kriisin 1922-1923 vuoksi partiointiin Välimerellä. Alus siirrettiin telakalle kesäkuussa 1924.


title: HMS Cambrian (1916)

text: "HMS Cambria" palasi palvelukseen elokuussa 1926 ja liitettiin 2. Kevyt risteilijäviirikköön. Alus kuljetti joukkoja Kiinaan 1929 ennen palveluksesta poistoaan ja liittämistään Noren reserviin marraskuussa 1929.


title: HMS Cambrian (1916)

text: "HMS Cambria" palasi palvelukseen vanhemman lippu-upseerin aluksena maaliskuussa 1931. Alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin telakalle Sheernessiin heinäkuussa 1933. Samalla alus asetettiin myyntilistalle.


title: HMS Cambrian (1916)

text: "HMS Cambria" myytiin romutettavaksi 28. heinäkuuta 1934 Metal Industriesille Rosythiin.


title: Pohjalaisia (vuoden 1936 elokuva)

text: Pohjalaisia on vuonna 1936 valmistunut suomalainen elokuva, jonka ohjasi Toivo Särkkä avustajanaan Yrjö Norta. Elokuva pohjautuu Artturi Järviluoman tekijännimellä julkaisemaan näytelmään Pohjalaisia (1914), joka sijoittuu 1850-luvun Härmään. Elokuvan käsikirjoituksen teki näytelmän pohjalta Järviluoma yhdessä tuottaja-ohjaaja Toivo Särkän kanssa.


title: Pohjalaisia (vuoden 1936 elokuva)

text: Eino Kaipaisen ensimmäisen elokuvaroolin Jussin hahmo nousee häikäilemätöntä vallesmannia (Thorild Bröderman) vastaan. Roolihahmo on ollut esikuvana vuodesta 1944 myönnetylle elokuva-alan palkinnolle Jussille.


title: Pohjalaisia (vuoden 1936 elokuva)

text: Elokuvan aikalaisarviot olivat yleisesti ottaen myönteisiä. Kaipaisen esikoisroolisuoritus huomataan kiittäen. Mutta kriittisiä äänenpainojakin esiintyi: elokuva on nähty filmattuna teatterina, kun se olisi vaatinut rohkeutta irrottautua näyttämöllä nähdystä. Äänen heikkoon laatuun kiinnitettiin huomiota jo ensi-illan aikoihin, ja samasta häiritsevästä seikasta huomautetaan myöhemmässäkin arviossa, jossa mainitaan myös näyttelijätyön maneerimaisuus heikentäväksi tekijäksi.


title: Jens Kyllönen

text: Jens Olof Kyllönen (s. 9. heinäkuuta 1989) on suomalainen finanssialan opiskelija ja entinen pokeriammattilainen, joka voitti European Poker Tourin (EPT) Kööpenhaminan osakilpailun helmikuussa 2009. Voitollaan Kyllönen ansaitsi 6 542 208 Tanskan kruunua (hieman alle 0,9 miljoonaa euroa). Kyllönen oli toinen suomalainen EPT-voittaja, ensimmäisen voiton otti Patrik Antonius vuonna 2005.


title: Jens Kyllönen

text: Kesäkuussa 2008 nettipokerinimimerkkiä ”Jeans89” käyttävä Kyllönen voitti Ipoker-nettipokeriverkon ECOOP II -turnaussarjan (European Poker Championship of Online Poker) pääturnauksen. Turnauksen ykköspalkinto oli 315 000 dollaria. Vuonna 2011 Kyllönen ansaitsi nettipokerissa jopa neljä miljoonaa dollaria. Tammikuussa 2012 hänet palkittiin Suomen parhaana pokerinpelaajana. Kyllönen osallistui Heinäkuussa 2012 maailman ensimmäiseen $1M Big One for One Drop-turnaukseen, joka miljoonan dollarin sisäänostohinnallaan oli historian kaikkien aikojen suurin koskaan järjestetty pokeriturnaus. Turnauksen 48 osallistujasta Kyllönen oli 22-vuotiaana nuorin.


title: Jens Kyllönen

text: Elokuussa 2012 uutisoitiin Kyllösen ostaneen Virgin Galacticin tarjoaman avaruusmatkan, jonka Kyllönen kuitenkin perui myöhemmin kolmen vuoden odottelun jälkeen. Jens Kyllönen palkittiin toistamiseen Suomen parhaana pokerinpelaajana tammikuussa 2013. Lokakuussa vuonna 2014 Kyllönen aloitti pokerivalmentajana pokeriopetussivusto runitonce.com:ssa. Kyllönen nousi maailman suurimman pelitarjoajan, Pokerstarsin suurimmaksi voittajaksi noin 4,96 miljoonan dollarin tienesteillään lokakuussa 2015.


title: Jens Kyllönen

text:
Kyllönen voitti vuonna 2016 kolmantena suomalaisena WSOP -turnauksen. Kyseessä oli turnaussarjan #62 $25,000 High Roller Pot-Limit Omaha (8-Handed) -turnaus, josta Kyllönen voitti palkintorahojen (1 127 035 dollaria) lisäksi WSOP-rannekkeen. Nelipäiväiseen turnaukseen osallistui 184 pelaajaa.
Kyllönen valittiin alkuvuonna 2017 kolmannen kerran Suomen parhaaksi pokerinpelaajaksi. Hän on kertonut lopettaneensa ammattimaisen pokerin pelaamisen ja keskittyvänsä finanssialan opintoihin Hankenissa.


title: Jens Kyllönen

text: Kyllönen aloitti kesäkuussa 2017 työharjoittelun sijoitusyritys Susquehanna International Groupissa Yhdysvalloissa.


title: HMS Concord (1916)

text: HMS Concord oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Centaur"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön joulukuussa 1916.


title: HMS Concord (1916)

text: Osmaanien valtakunta oli tilannut Britanniasta kaksi tiedustelijöiksi sopivaa risteilijää 1914, mutta ensimmäisen maailmansodan syttyessä alusten rakentaminen keskeytettiin. Tilauksen toteuttamiseksi oli kuitenkin jo hankittu runsaasti tarvikkeita, jotka nyt käytettiin Centaur-luokan alusten valmistukseen.


title: HMS Concord (1916)

text: "HMS Concord" liitettiin palvelukseen otettaessa 5. Kevyt risteilijäviirikköön Harwichiin tehtävänään valvoa meriliikennettä Englannin Kanaalin itäpäässä, missä alus palveli maaliskuuhun 1919. Alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin telakalle.


title: HMS Concord (1916)

text: "HMS Concord" palasi Devonportin telakalta ja otettiin uudelleen palvelukseen lokakuussa 1919. Alus liitettiin Välimeren laivaston 3. Kevyt risteilijäviirikköön. Alus oli huollossa palaten palvelukseen elokuussa 1921. Alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin heinäkuussa 1923.


title: HMS Concord (1916)

text: "HMS Concord" oli telakalla Devonportissa ja palasi palvelukseen toukokuussa 1924 Välimeren laivaston 3. Risteilijäviirikköön. Alus siirrettiin Australian asemalle 1925 ja edelleen Kiinan asemalle 1925, mistä alus palasi Välimerelle 3. Risteilijäviirikköön 1926. Alus siirrettiin Portsmouthin reserviin lokakuussa 1927.


title: HMS Concord (1916)

text: Reservissä olo aikana "HMS Concord" kuljetti joukkoja Kiinaan helmikuussa 1928 ja siirrettiin huoltoon lokakuusta marraskuuhun samaana vuonna ennen siirtoa Viestikouluun Portsmouthiin.


title: HMS Concord (1916)

text: "HMS Concord" poistettiin palveluksesta tammikuussa 1933 telakalle siirtoa varten ja sijoitettiin poistolistalle marraskuussa 1934. Alus myytiin romutettavaksi 16. syyskuuta 1935 Metal Industriesille Rosythiin.


title: HMS Centaur (1916)

text: HMS Centaur oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Centaur"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus otettiin palveluskäyttöön elokuussa 1916.


title: HMS Centaur (1916)

text:
Osmaanien valtakunta oli tilannut Britanniasta kaksi tiedustelijoiksi sopivaa risteilijää 1914, mutta ensimmäisen maailmansodan syttyessä alusten rakentaminen keskeytettiin. Tilauksen toteuttamiseksi oli kuitenkin jo hankittu runsaasti tarvikkeita, jotka nyt käytettiin Centaur-luokan alusten valmistukseen.
__notoc__
"HMS Centaur" liitettiin palvelukseen otettaessa 5. Kevyt risteilijäviirikköön Harwichiin tehtävänään valvoa meriliikennettä Englannin Kanaalin itäpäässä. Alus upotti saksalaisen torpedoveneen "S 30:n" Schouwenin matalikon lähistöllä tammikuussa 1917 ja se osui miinaan 18. kesäkuuta 1918. "HMS Centaur" korjattiin Hullissa, minkä jälkeen alus lähetettiin Itämerelle joulukuussa 1918.


title: HMS Centaur (1916)

text: "HMS Centaur" liitettiin maaliskuussa 1919 Välimeren laivastoon, missä alus palveli lokakuuhun 1923. Välimerellä olon aikana alus oli palasi huolloista Maltalta kesäkuussa 1920 ja Gibraltarilta maaliskuussa 1922. Alus siirrettiin Devonportin reserviin lokakuussa 1923.


title: HMS Centaur (1916)

text: "HMS Centaur" oli modernisoitavana 1924-1925 ja palasi palvelukseen Portsmouthissa 8. huhtikuuta 1925 sijoitettuna Atlantin laivaston Hävittäjien kommodorin lippulaivaksi. Alus oli huollossa palaten palvelukseen helmikuussa 1928 ja uudelleen syyskuussa 1930. Alus siirrettiin takaisin Portsmouthin reserviin maaliskuussa 1932.


title: HMS Centaur (1916)

text: "HMS Centaur" siirrettiin poistolistalle 1933 ja myytiin romutettavaksi helmikuussa 1934 Kingille Trooniin, jonne alus saapui 6. maaliskuuta.


title: Sojuz T-13

text:
Sojuz T-13 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurista 6. kesäkuuta 1985 ja se laskeutui maahan 26. syyskuuta 1985. Miehistö korjasi Saljut 7 -aseman sähköjärjestelmän. Asema oli miehittämätön kosmonauttien tullessa sinne. Sen sähköjärjestelmä oli rikki ja siksi aseman olosuhteet olivat karut – muun muassa vesi oli jäässä. Lento kuitenkin osoitti, että tällaisestakin tilasta avaruusasema voidaan nopeasti palauttaa lentokelpoiseksi.
Laukaisu


title: Sojuz T-13

text: Lasku


title: HMS Cassandra (1916)

text: HMS Cassandra oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Caledon"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Cassandra (1916)

text: "HMS Cassandra" liitettiin käyttöönotettaessa Suuren Laivaston () 6. Kevyt risteilijäviirikköön. Alus ajoi matalikolle Fair Islellä 15. elokuuta 1917. Alus hinattiin Lerwickiin korjattavaksi.


title: HMS Cassandra (1916)

text: "HMS Cassandra" lähetettiin Itämerelle marraskuussa 1918 osana kontra-amiraali Edwyn Alexander-Sinclairin komentamaa laivasto-osastoa taistelemaan bolševikkeja vastaan ja tukemaan Venäjän sisällissodan valkoisia.


title: HMS Cassandra (1916)

text: "HMS Cassandra" osui Suomenlahdella kartoittamattomaan saksalaisten rakentamaan miinakenttään 5. joulukuuta 1918. Alus osui miinaan ja upposi Saarenmaan edustalle. Haaksirikossa sai surmansa 11 miehistönjäsentä. Hävittäjät "HMS Vendetta" ja "HMS Westminster" pelastivat loput miehistönjäsenet.


title: HMS Warrior (1860)

text: HMS Warrior oli Britannian kuninkaallisen laivaston Warrior-luokan panssarifregatti, joka laskettiin vesille 29. joulukuuta 1860. Maailman ensimmäinen rautarunkoinen ja panssaroitu sota-alus edusti sotalaivatekniikan vallankumousta lopettaen puurunkoisten höyrysotalaivojen aikakauden. Alus oli suunniteltu vastauksena Ranskan laivaston vuonna 1859 valmistuneelle panssaroidulle, mutta puurunkoiselle ja selvästi pienemmälle "La Gloirelle". Alus oli palveluksessa vuoteen 1875, ja se on nykyisin museolaivana Portsmouthin satamassa.


title: HMS Warrior (1860)

text: Isaac Wattsin suunnittelema vuoden 1859 laivasto-ohjelmaan sisältynyt alus tilattiin 29. huhtikuuta 1859 Thames Ironworks and Shipbuilding Company Blackwallista Lontoosta, joka hyväksyi tilauksen 11. toukokuuta. Köli laskettiin 25. toukokuuta 1859 telakkanumerolla 76E. Alus laskettiin vesille 29. joulukuuta 1860 ja se valmistui 1. elokuuta 1861. Aluksen höyrykoneet tilattiin John Penn and Sonilta.


title: HMS Warrior (1860)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Kanaalin laivastoon ensimmäisenä päällikkönään Arthur Auckland Leopold Pedro Cochrane. Alus oli hänen kuninkaallisen korkeutensa prinsessa Aleksandran saattajana. Alus poistettiin palveluksesta 22. marraskuuta 1864, ja se siirrettiin Portsmouthin telakalle. Palvelukseen palattuaan 7. heinäkuuta 1867 alus jatkoi Kanaalin laivastossa päällikkönään John Corbett, joka luovutti päällikkyyden 25. heinäkuuta Henry Boysille. Alus kolaroi vielä samana vuonna "HMS Royal Oakin" kanssa, minkä aiheuttamien vaurioiden korjaaminen kesti 21. elokuuta 1869 saakka. Aluksen päällikkönä oli Kanaalin laivastoon palattaessa Frederick Henry Stirling, joka luovutti päällikkyyden 22. helmikuuta 1870 Henry Carr Glynille. Alus poistettiin palveluksesta 15. syyskuuta 1871, ja se siirrettiin telakalle modernisoitavaksi. Alukselle lisättiin perään korokkeet ja savuhormeihin ohjaimet.


title: HMS Warrior (1860)

text: Alus palasi Kanaalin laivastoon 11. kesäkuuta 1875 päällikkönään William Henry White. Se siirrettiin vuonna 1876 rannikonvartiointialukseksi Portlandiin. Aluksen päällikkyyden vastaanotti 15. maaliskuuta 1878 Robert Gordon Douglas ja edelleen 7. tammikuuta 1881 Algernon Charles Fieschi Heneage. Alus poistettiin palveluksesta 30. huhtikuuta 1881, ja se palautettiin palvelukseen 1. toukokuuta päällikkönään Samuel Philip Townsend vartiolaivana Greenockissa. Townsend luovutti päällikkyyden 27. marraskuuta 1882 Edward Stanley Adeanelle. Alus siirrettiin kesäkuussa 1883 Portsmouthiin, missä se palveli proomuna nimellä "HMS Asia". Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1864.


title: HMS Warrior (1860)

text: Alus oli satama-aluksena Portsmouthissa aloittaen hävittäjien emälaivana heinäkuussa 1902. Alus nimettiin maaliskuussa 1904 "HMS Vernon III:ksi". Se muutettiin kelluvaksi öljysäiliöksi Pembrokeen vuonna 1923, jolloin sen nimeksi palautettiin "Warrior." Se nimettiin 27. elokuuta 1942 "HMS C.77:ksi". Aluksen hylky hinattiin vuonna 1979 West Hartlepooliin muutettavaksi museolaivaksi ja edelleen Portsmouthiin museoksi.


title: HMS Warrior (1860)

text: "Warriorin" innoittamina merivallat alkoivat suunnitella yhä suurempia, nopeampia, raskaammin aseistettuja ja vahvemmin panssaroituja sota-aluksia. Kehitys oli niin vauhdikasta, että "Warrior" itse vanheni nopeasti. Tämän kehityksen lakipistettä edustivat toisen maailmansodan aikaiset taistelulaivat.


title: Ruins (japanilainen yhtye)

text: Ruins on japanilainen kokeellista rockia soittava duo. Sen perustivat rumpali Tatsuya Yoshida ja basisti Hideki Kawamoto vuonna 1985. Myöhemmin Yoshidan rinnalla on soittanut eri basisteja ja useita vierailevia artisteja. Yoshida on esiintynyt myös soolona Ruins Alone -nimellä. Yhtyeen musiikkia on kuvattu yhdistelmäksi hardcore punkia, progressiivista rockia ja vapaata improvisaatiota. Sen tyypillisiä piirteitä ovat erikoiset tahtilajit, nopeat tempon vaihtelut ja keksityllä kielellä kirjoitetut sanoitukset.


title: HMS Calypso (D61)

text: HMS Calypso oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Caledon"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä ja toisen maailmansodan alun, kunnes Italian laivaston sukellusvene "Bagnolini" upotti sen 12. kesäkuuta 1940 Välimerellä Kreetan lounaispuolella.


title: HMS Calypso (D61)

text: "HMS Calypso" liitettiin palvelukseen otettaessa Suuren Laivaston () 6. Kevyt risteilijäviirikköön. Alus osallistui 17. marraskuuta 1917 toiseen Helgolandin taisteluun, jossa aluksen sillalle osunut kranaatti surmasi koko siltamiehistön kapteeni mukaan lukien.


title: HMS Calypso (D61)

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä "HMS Calypso" siirrettiin marraskuussa 1918 Itämerelle tukemaan Venäjän sisällissodan valkoisia. Alus valtasi 26. joulukuuta bolševikkien hallussa olleet hävittäjät "Avtroilin" ja "Spartakin" yhdessä sisaraluksena "HMS Caradocin" ja hävittäjien "HMS Vendettan", "HMS Vortigernin" ja "HMS Wakefulin" kanssa Tallinnan edustalla.


title: HMS Calypso (D61)

text: "HMS Calypso" siirrettiin maaliskuussa 1919 Välimerelle 3. Risteilijäviirikköön. Aluksen palvellessa Välimerellä se palasi huollosta palvelukseen elokuussa 1922, tammikuussa 1925 sekä elokuussa 1927. Alus palasi Englantiin 1932 ja siirrettiin reserviin.


title: HMS Calypso (D61)

text: Toisen maailmansodan puhjetessa "HMS Calypso" liitettiin 7. Risteilijäviirikköön. Viirikön mukana alus osallistui Pohjanmeren meriliikenteen valvontaan (). "HMS Calypso" havaitsi partioretkellä 24. syyskuuta saarronmurtaja "Mindenin" ja 22. marraskuuta "Konsul Hendrik Fisserin".


title: HMS Calypso (D61)

text: "HMS Calypso" oli etsimässä Saksan laivaston "Scharnhorstia" ja "Gneisenauta" näiden upotettua aseistetun kauppalaivan "HMS Rawalpindin".


title: HMS Calypso (D61)

text: "HMS Calypso" siirrettiin 1940 itäiselle Välimerelle osaksi Itämeren laivastoa kotisatamanaan Aleksandria. Italian laivaston sukellusvene "Bagnolini" upotti "HMS Calypson" 12. kesäkuuta 1940 Välimerellä Kreetan lounaispuolella aluksen osallistuessa Kreetan evakuointeihin.


title: Oikeuspolitiikka

text: Oikeuspolitiikka on oikeustieteen erityisala, joka tutkii lainsäädännön kehittämistä yhteiskunnallisia tavoitteita entistä paremmin toteuttavaksi oikeusnormistoksi. Toisaalta se on yhteiskuntapolitiikan osa-alue, jonka tavoitteita toteutetaan lainsäädännön avulla. Raja yhteiskunta- ja oikeuspolitiikan välillä on häilyvä, koska yhteiskuntapoliittisiin tekoihin liittyy suoraa tai välillistä oikeudellista säätelyä.


title: Oikeuspolitiikka

text: Väljästi määriteltynä oikeuspolitiikka kattaa esimerkiksi lainvalmistelun ja lainkäytön lisäksi oikeuden konstitutiiviset tehtävät, joita ovat lakien ihmisten ajattelutapoja muovaamat ja mahdollisesti uutta luovat tehtävät eli yhteiskuntamoraaliin vaikuttavat tehtävät. Oikeuspolitiikan tavoitteet liittyvät säädösten avulla tapahtuvan yhteiskunnallisen vaikuttamisen mahdollisuuksiin ja sen rajallisuuteen. Oikeuspolitiikan avulla kansalaiskeskustelu muovataan oikeudellisiksi päätöksiksi.


title: Oikeuspolitiikka

text: Edellä kuvattua alaa koskevaa tutkimusta nimitetään oikeuspoliittiseksi tutkimukseksi. Sitä ovat esimerkiksi lakien syntyä ja vaikutuksia käsittelevät tutkimukset. Myös vallitsevista käytännöistä poikkeavien oikeuspoliittisten menettelytapojen teoreettinen tai käytännöllinen tutkimus kuuluu sen piiriin.


title: HMS Caradoc

text: HMS Caradoc oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Caledon"-luokan (osa C-luokkaa) kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä ja toisen maailmansodan risteilijänä ja ilmatorjuntaristeilijänä.


title: HMS Caradoc

text: "HMS Caradoc" liitettiin palvelukseen astuessaan Suuren Laivaston () 6. Kevyt risteilijäviirikköön. Alus ajoi rantaan elokuussa 1917 Fair Islellä.


title: HMS Caradoc

text: "HMS Caradoc" siirrettiin ensimmäisen maailmansodan loputtua joulukuussa 1918 Itämerelle, jossa se valtasi yhdessä muiden osastoon kuuluneiden alusten kanssa bolševikkien miehittämät hävittäjät "Avtroilin" ja "Spartakin".


title: HMS Caradoc

text: "HMS Caradoc" siirrettiin Välimeren laivaston 3. Risteilijäviirikköön 29. helmikuuta 1919, missä alus palveli joulukuuhun 1926, jolloin alus aloitti purjehduksensa Kiinan asemalle. Alus oli Välimerellä ollessaan huollossa kahdesti palaten palvelukseen maaliskuussa 1923 ja helmikuussa 1926.


title: HMS Caradoc

text: Palattuaan Englantiin "HMS Caradoc" poistettiin palveluksesta ja siirrettiin telakalle 15. syyskuuta 1927. Huollon valmistuttua alus siirrettiin lokakuussa 1928 Amerikan ja Länsi-Intian asemalle, jossa alus oli aina helmikuuhun 1930. Alus siirrettiin reserviin maaliskuussa ja heinäkuussa palasi palvelukseen purjehtien Kiinan asemalle 5. Risteilijäviirikköön. Alus palveli Kiinan asemalla vuoteen 1934. Palattuaan Englantiin alus siirrettiin reserviin 17. lokakuuta 1934 ja oli reservissä vuoteen 1939.


title: HMS Caradoc

text: Toisen maailmansodan syttyessä "HMS Caradoc" oli sijoitettuna Amerikan ja Länsi-Intian asemalle. Alus palveli asemalla aina vuoteen 1942, minä aikana se kuljetti lokakuussa 1939 noin 2 miljoonan punnan arvosta kultaa Halifaxiin Nova Scotiaan ja kohtasi saksalaiset saarronmurtajat 23. lokakuuta 1939 Jukatanin kanavassa "Emmy Friedrichin" ja 11. joulukuuta 1940 "Rheinin".


title: HMS Caradoc

text: "HMS Caradoc" oli 28. lokakuuta 1941 - 26. helmikuuta 1942 New Yorkissa telakalla, jossa alukseen asennettiin kaksi yksiputkista kahden paunan tykkiä ja viisi yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Alukseen asennettiin myös tutkat 271 ja 290.


title: HMS Caradoc

text: Palattuaan telakalta "HMS Caradoc" liitettiin Itäiseen laivastoon. Alus palveli Intian valtamerellä aina vuoteen 1943, jolloin se kesäkuussa purjehti Durbaniin Etelä-Afrikan aseman tykistön koululaivaksi.


title: HMS Caradoc

text: "HMS Caradoc" purjehti 1944 Colomboon, jossa se palveli asema-aluksena elokuuhun 1945, jolloin aluksesta tehtiin Itä-Intian alueen lippulaiva.


title: HMS Caradoc

text: "HMS Caradoc" palasi Englantiin ja myytiin romutettavaksi 5. huhtikuuta 1946. Alus siirrettiin toukokuussa T W Ward & Co:lle Briton Ferryyn romutettavaksi.


title: Denny Morrison

text: Denny Morrison (s. 8. syyskuuta 1985 Chetwynd, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen pikaluistelija.