title: Frieda Brepoels

text:
Frieda Brepoels (s. 7. toukokuuta 1955 Mopertingen) on belgialainen poliitikko. Hän on Euroopan parlamentissa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän jäsen.
Lamberts on parlamentin ulkoasianvaliokunnan jäsen. Ammatiltaan hän on arkkitehti. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin ensimmäisen kerran vuonna 2004 ja uudestaan 2009.


title: Prosessiteoriat

text: Prosessiteoriat ovat motivaatioteorioita, joissa analysoidaan, miten ihminen saadaan liikkeelle, miten liikettä pidetään yllä, miten sitä ohjataan ja miten se saadaan päättymään.


title: Prosessiteoriat

text: Ihmiset tulkitsevat ja havaitsevat tilanteita yksilöllisesti ja heille muodostuu erilaisia odotuksia näiden pohjalta. Prosessiteoriat kuvailevat näitä yksilöllisiä eroja reagoinnissa ulkoisiin ja sisäisiin tekijöihin. Prosessiteoriat kuvailevat ja analysoivat, miten ihminen saadaan liikkeelle, miten liikettä pidetään yllä, miten sitä ohjataan ja miten se saadaan päättymään.


title: Prosessiteoriat

text: Victor Vroom loi odotusarvoteorian vuonna 1965 ja hänen jälkeensä teoriaa ovat jatkaneet ja kehittäneet edelleen Porter & Lawler sekä Bandura. Odotusarvoteoria on yksi käytetyimmistä motivaatioteorioista yritysmaailmassa. Erityisesti sitä on käytetty yrityksen palkkiojärjestelmien suunnittelemisessa. Odotusarvoteorioiden mukaan ihminen motivoituu, jos tehtävästä suoriutuminen tuottaa hänelle toivotun palkkion tai hyödyn (välinearvo). Saatavan palkkion ei pidä olla liian helposti eikä vaikeasti saavutettava (odotustarvo). Jos ihminen arvostaa suorituksesta saatavaa palkkiota, sisältyy siihen myös yllykearvo. Odotusarvoteorian mukaan ihmisten motivaatio on tietoista ja järkiperusteista ja sen voimakkuus riippuu siitä, miten he kokevat suorituksesta saatavan hyödyn ja palkkion houkuttelevuuden. Yksinkertaisesti teorian mukaan; työntekijä motivoituu tekemään korkeatasoisen työsuorituksen, jos yrittämisestä seuraa hyvä työsuoritus ja siitä saa palkkion. Palkkio voi olla bonus, palkan korotus, ylennys ja se tyydyttää työntekijän henkilökohtaiset tavoitteet. Tämän vuoksi teoria tarkastelee kolmea päätekijää: (Robbins 2000,171 - 173; Viitala 2004, 158 – 159; Hersey 1996, 37)


title: Prosessiteoriat

text: Odotusarvoteoria auttaa selittämään, miksi monetkaan työntekijät eivät ole motivoituneita työssään ja tekevät vain minimimäärän. Jotta henkilö olisi erittäin motivoitunut, hänen pitää uskoa omiin kykyihinsä ja vaikutusvoimaansa. Jos hän ei usko voivansa parantaa työsuoritustaan, ei hän myöskään ponnistele sen eteen. Sama pätee palkkioihin. Jos lisäponnistelut eivät tuota työntekijälle mitään lisäarvoa, ei hän myöskään lisää työsuoritustaan. Jos saatava palkkio ei ole realistisesti saatavilla tai sillä ei ole arvoa työntekijälle, se ei myöskään lisää motivaatiota. Lisäksi jokainen työntekijä arvostaa palkkioita eri tavalla. Jollekin saatu arvostus on tärkeämpää kuin taloudelliset palkkiot. (Robbins 2000, 171 -173; Viitala 2004, 158 - 159; Hersey 1996, 37)


title: Prosessiteoriat

text:
Teoriasta voidaan johtaa kolme teesiä toimintaan aktivoivan motivaation lähteistä:
1. Usko siihen, että tavoite on mahdollista saavuttaa.
2. Usko tavoitteen arvoon ja merkitykseen.
3. Usko siihen, että ponnistus tuottaa palkkion.


title: Prosessiteoriat

text: Adamsin tasapainoteoriassa ihminen hakee toiminnassaan oikeudenmukaisuutta. Hän vertailee omaa panos/tuotos-suhdetta muiden ihmisten vastaaviin. Hän vertailee muiden ihmisten ja omien panostensa, yrittämisen, koulutuksen ja kokemuksen suhdetta saatuun vastikkeeseen, joka muodostuu palkasta ja muista taloudellisista hyödyistä, asemasta ja arvostuksesta. Ihminen vertailee tasapainoa neljällä eri tavalla:


title: Prosessiteoriat

text:
1. itseä-sisältä: Työntekijän omia kokemuksia organisaation sisällä eri tehtävissä.
2. itseä-ulkopuolella: Työntekijän omia kokemuksia ja tilanteita organisaation ulkopuolelta.
3. muut-sisältä: Muiden yksilöiden ja ryhmien vertailu samassa organisaatiossa.
4. muut-ulkopuolella: Muiden yksilöiden ja ryhmien vertailu muissa organisaatioissa.


title: Prosessiteoriat

text:
Työntekijä voi verrata itseänsä itseensä, ystäviinsä, naapureihin, työkavereihin ja muihin työn-tekijöihin. Työntekijä voi kokea itsensä joko alipalkituksi, oikeudenmukaisesti palkituksi tai ylipalkituksi. Jos työntekijä kokee tilanteen epäoikeudenmukaiseksi, hän pyrkii tasapainottamaan tilanteen Adamsin mukaan jollakin seuraavista vaihtoehdoista:
1. työpanosten sovitus: työponnistusten lisääminen tai vähentäminen.
2. palkkioiden sovitus: huononnetaan laatua ja tehdään lisää sitä, mistä palkitaan.
3. vääristämällä havaintoja itsestä: ”Luulin aikaisemmin työskenteleväni keskinkertaisesti, mutta työskentelenkin muita enemmän”.
4. vääristämällä havaintoja muista: ”Ei se Matin työ olekaan niin hyvä kuin aikaisemmin luulin”.
5. vertausryhmän vaihto: ”En ehkä ansaitse yhtä paljon kuin veljeni, mutta paljon enemmän kuin isäni”.
6. kentän vaihto: työpaikan vaihto.


title: Prosessiteoriat

text: Adamsin teorian mukaan työntekijä vertailee panos/tuotos-suhteen (distributive justice) tasapainoa, palkkioiden määräytymisperusteita (precedural justice) sekä kohteluaan ylipäätänsä työpaikalla. (interactional justice) (Robbins 2000, 169 - 171; Viitala 2004, 159)


title: Prosessiteoriat

text: Edwin A. Locke aloitti motivaatiotutkimukset 1960-luvulla ja jatkoi niitä kolmekymmentä vuotta. Tutkimukset saivat alkunsa Aristoteleen mietteistä ”tarkoitus aiheuttaa toiminnan”. Locken päämääräteoria on yksi käytetyimmistä motivaatioteorioista yrityksissä, koska se on kaikista validein. Locken mukaan työntekijät motivoituvat selkeistä tavoitteista ja selkeästä ja tarkoituksenmukaisesta palautteesta. Työskentely selkeää tavoitetta kohti lisää suoritusta ja sitoutumista. (Robbins 2000, 166-167; Ruohotie 1998, 55-57)


title: Prosessiteoriat

text: Locken tutkimukset osoittivat tehtävän vaikeuden ja selkeyden vaikuttavan suuresti ihmisten suoritukseen. Haastavat ja selkeät tavoitteet johtavat parempiin suorituksiin kuin helpot ja epäselvät tavoitteet. Tavoitteiden ei tule olla esimerkiksi seuraavanlaisia: ”Tee parhaasi” ja ”Yritä kovaa”, vaan parempi motivoida selkeillä tavoitteilla kuten ”Ole parempi kuin viimeksi” tai ”Tee vähintään 80 % oikein”. (Robbins 2000, 166-167; Ruohotie 1998, 55-57)


title: Prosessiteoriat

text: Locken mukaan tavoitteiden asettamisessa tulee ottaa huomioon viisi pääperiaatetta:


title: Prosessiteoriat

text:
1.selkeys (clarity)
Selkeät tavoitteet ovat mitattavia, yksiselitteisiä ja käytännöllisiä. Kun tavoite on selkeä, täsmällinen ja aika rajattu, on helpompi tietää, mistä käyttäytymisestä palkitaan ja mitä odotetaan. Jos tavoite on epäselvä tai yleinen ”Tee parhaasi”, on sillä rajallinen motivointivaikutus. (Robbins 2000, 166 - 167; Ruohotie 1998, 55 - 57)


title: Prosessiteoriat

text:
2. haastavuus (challenge)
Yksi tärkeimmistä motivoivan tavoitteen tekijöistä on sen haastavuus. Ihmiset ovat usein motivoituneita aikaansaannoksistaan ja arvioivat tehtäviä sen mukaan, saako niistä saavuttamisen iloa. Tehtävä ei saa myöskään olla liian haastava ja sen pitää olla realistisesti saavutettava. (Robbins 2000, 166 - 167; Ruohotie 1998, 55 - 57)


title: Prosessiteoriat

text:
3. sitovuus (commitment)
Työntekijät sitoutuvat helpommin tavoitteisiin, jos he ovat mukana luomassa tavoitteita. Tavoitteiden asettamisessa pitäisi käyttää työntekijöitä osallistavia menetelmiä, ja kun työntekijä on samaa mieltä tavoitteista, hän sitoutuu niihin paremmin. Ihmisen sitoutumisen asteesta voidaan huomata, miten tavoittelemisen arvoisena hän pitää tavoitetta. (Robbins 2000, 166 -167; Ruohotie 1998, 55 - 57)


title: Prosessiteoriat

text:
4. palaute (feedback)
Hyvän tavoiteohjelman lisäksi tarvitaan palautetta. Palaute tarjoaa mahdollisuuden selvittää odotukset, asettaa tehtävän vaikeustaso ja saada tunnustusta työstä. On tärkeätä asettaa kiintopisteitä, jotta yksilö voi seurata omaa suoritustaan työn aikana. (Robbins 2000, 166 -167; Ruo-hotie 1998, 55 - 57)


title: Prosessiteoriat

text:
5. monimutkaisuus (task complexity)
Silloin kun työt ovat erittäin monimutkaisia, täytyy pitää huolta, ettei työstä tule liian ylitsepääsemätön ja antaa aikaa parantaa suoritusta ja tutustua tavoitteisiin. Kompleksinen tehtävä saattaa haitata suoritusta, jos oppiminen on alkuvaiheessa, tehtävä edellyttää keksimistä tai suoritukseen kohdistuu painetta. (Robbins 2000, 166 -167; Ruohotie 1998, 55 - 57)


title: Chris Lowell

text: Christopher Russell ”Chris” Lowell (s. 17. lokakuuta 1984 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten William "Dell" Parkerin roolista lääkärisarjassa "Rakkauden anatomia" ja Stosh "Piz" Piznarskin roolista rikossarjassa "Veronica Mars".


title: Chris Lowell

text:
Chris Lowell syntyi Atlantassa Georgiassa. Hän kävi Atlanta Internation School -koulua ja kiinnostui siellä teatterista ja elokuvanteosta. Tällä hetkellä Lowell opiskelee University of Southern California -yliopistossa. Vapaa-ajallaan hän harrastaa mm. teatteria, musiikkia, valokuvausta ja matkustelua. Lowell laulaa ja soittaa pianoa ja huuliharppua akustisessa indie-bändissä Two Shots for Poe.
Lowell sai ensimmäisen televisioroolinsa vuonna 2003 sarjasta "Life as We Know It". Sarja kuitenkin lopetettiin vain 13 jakson jälkeen. Vuonna 2007 Lowell esiintyi elokuvissa "Graduation" ja "You Are Here". Samana vuonna hän sai myös Stosh "Piz" Piznarskin roolin sarjasta Veronica Mars. Lowell esiintyi sarjassa 20 jakson verran.


title: Chris Lowell

text: Lowell esitti sairaanhoitaja William "Dell" Parkeria lääkärisarjassa Rakkauden anatomia vuosina 2007-2010. Hän lähti sarjasta kolmannen tuotantokauden jälkeen.


title: Chris Lowell

text: Lowell on esiintynyt myös teatterissa. Hänellä on ollut rooleja mm. 14th Street Playhouse -teatterissa näytelmissä "Loppiaisaatto", "Tulikoe" ja "Ananse and the Spider" ja Georgian Shakespeare-festivaalilla näytelmissä "Romeo ja Julia" ja "Kesäyön unelma" .


title: Andienamatsoni

text: Andienamatsoni ("Amazona mercenarius") on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö käsittää Andien rinteet Venezuelassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Perussa ja Boliviassa. Siitä tunnetaan kaksi alalajia. Lajin holotyypin kuvaili Johann Jakob von Tschudi Perusta 1844.


title: Araukaria-amatsoni

text: Araukaria-amatsoni ("Amazona pretrei") on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö käsittää Etelä-Brasilian, pääasiassa Rio Grande do Sulin, ja sitä tavataan satunnaisesti Argentiinassa ja Paraguayssa. Lajin holotyypin kuvaili Coenraad Jacob Temminck eteläisestä Brasiliasta 1830.


title: Brasilianamatsoni

text: Brasilianamatsoni ("Amazona kawalli") on Brasilian kotoperäinen papukaija. Se elää Amazonin alueella. Aikaisemmin sen ajateltiin olevan jauhoamatsonin ("Amazona farinosa") muoto. Lajin holotyypin kuvailivat Rolf Grantsau ja Hélio Ferraz de Almeida Camargo Mato Piristä, Rio Juruán rannalta 1989.


title: Islamin kulta-aika

text:
Islamin kulta-aika on noin 700-luvulta abbasidien valtaannoususta Bagdadin tuhoamiseen vuonna 1258 ulottunut ajanjakso, jolloin islaminuskoisessa maailmassa tapahtui merkittävää kehitystä muun muassa taiteiden, tieteiden, tekniikan ja talouden alueilla. Bagdadin tuhoutuminen oli katastrofi Lähi-idässä, mutta islamilaisen maailman länsiosassa kulttuuri kukoisti aina 1400-luvun lopulle saakka.
Käsite kulta-ajasta on syntynyt vasta kyseisen ajanjakson jälkeen.


title: Wounded

text: Wounded on yhdysvaltalaisen progressiivisen rockyhtyeen Enchantin toinen studioalbumi.


title: NPO Mašinostrojenija

text: NPO Mašinostrojenija (, ent. OKB-52 (), ent. TsKMB ()) on venäläinen rakettien suunnittelutoimisto Reutovissa, Moskovan lähellä.


title: NPO Mašinostrojenija

text: Suunnittelutoimisto perustettiin vuonna 1944 ja sen johtajana toimi Vladimir Tšelomei kuolemaansa - vuonna 1984 - asti. Aluksi toimisto oli osa OKB-51-suunnittelutoimistoa, mutta siirto Reutoviin toi vuonna 1955 - vuoteen 1966 asti - oman toimiston statuksen tunnuksella OKB-52 (myös tunnus OKB-52 MAP oli käytössä).


title: NPO Mašinostrojenija

text: Kylmän sodan aikana se kehitti Neuvostoliiton puolustusministeriölle mannertenvälisiä ohjuksia, mm. SS-19-ohjuksen.


title: NPO Mašinostrojenija

text: Intia on Venäjän federaation jälkeen suurin NPO:n asiakas. Intia on ostanut muun muassa P-70 Ametist, BrahMos, P-800 Oniks ja P-500 Bazalt ohjuksia.


title: Lasinegatiivi

text: Lasinegatiivi on lasista valmistettu valokuvan raakakappale, jota käytetään paperikuvan valmistukseen. Lasinegatiiveja käytettiin yleisesti ainakin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa ennen filmin keksimistä. Tähtitieteessä lasinegatiiveja on käytetty viime aikoihin saakka.


title: Mikrosimulointi

text: Mikrosimulointi on mallintamistekniikka, joka toimii yksittäisten toimijoiden tasolla, kuten henkilöt, kotitaloudet, ajoneuvot ja yritykset.


title: Mikrosimulointi

text: Mikrosimuloinnissa jokainen yksikkö esitetään tietueena jolla on yksilöivä tunnus ja sisältönä on yksikköön liittyviä tietoja: esimerkiksi lista henkilöistä joiden tietoina on ikä, sukupuoli, aviollinen- ja työllisyystilanne, tai lista ajoneuvoista joiden tietoina on lähtöpaikka, kohdepaikka ja toiminnallisia tietoja.


title: Mikrosimulointi

text:
Näihin yksiköihin sovelletaan sääntöjä (muutoksien todennäköisyyksiä), jotka johtavat simuloituihin muutoksiin yksiköiden tilassa ja käytöksessä. Säännöt voivat olla deterministisiä (todennäköisyys =1) kuten verolainsäädännön muutoksista seuraavia verovelvoitteiden muutoksia tai stokastisia (todennäköisyys ≤1) kuten
tietyn ajan sisällä tapahtuvia todennäköisyyksiä liittyen kuolemaan, avioitumiseen, synnyttämiseen tai asunnon vaihtamiseen. Kummassakin tapauksessa tulos on arvio näiden sääntöjen soveltamisesta, mahdollisesti useiden ajallisesti peräkkäisten soveltamisvaiheiden jälkeen. Tuloksissa on arvio summautuvista muutoksista, ja tärkeimpänä, tieto sääntöjen aiheuttamien muutoksien jakautumisesta.


title: Mikrosimulointi

text:
Mikrosimuloinnissa tarkastellaan pääasiassa jakautumisen muutoksia, joten sitä käytetään arvioimaan taloudellisten ja väestötieteellisten muutosten vaikutusta yhteiskuntaan. Toinen lisääntyvä soveltamisala on liikennevirtojen jakautumisen arvioiminen katuverkossa.
Mikrosimulointi liittyy läheisesti kahteen muuhun yksikkötason mallintamisen näkökulmaan soluautomaattiin (cellular automation, CA) ja agenttipohjainen mallintamiseen (agent-based modeling, ABM)


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Kuninkoja () on pienen rannikkovesistön muodostava joki tai puro Turussa ja Raisiossa Varsinais-Suomessa. Se virtaa suurimmaksi osaksi asutulla alueella viher- ja puistoalueiden sekä peltojen halki. Kuninkoja virtaa pienissä laaksoissa savisessa maaperässä ja paikoittain sen törmät ovat parin metrin korkuisia. Kuninkojan valuma-alue on 27,04 km² ja se muodostaa Suomen ympäristöhallinnon vesistöalueluokituksessa pienen rannikkovesistöalueen numerolla 82.045. Jossain lähteissä Kuninkoja mainitaan pieneksi joeksi. Kuninkojan päähaaran pituus on noin 7 kilometriä.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Kuninkojan uoma muodostaa monipuolisen elinympäristön muun muassa putkilokasveille ja hyönteisille. Vaikka Kuninkoja onkin varsin pienimuotoinen, se muodostaa arvokkaan maisemaelementin, jolla on ekologista merkitystä kasvi- ja eläinlajien kulku- ja leviämisreittinä. Kuninkoja on osittain ruovikkoinen ja se tulvii usein keväällä sekä rankkasateiden jälkeen.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Kuninkoja-nimen etuosa viittaa kantagermaaniseen lainasanaan "kuningas". Jälkiosa "oja" Kuninkojan nimessä on suomen länsimurteissa luonnonojaa tarkoittava murresana ja yleinen vanhojen paikannimien jälkiosa. Suomen yleiskielessä ja itämurteissa samaa tarkoittaa "puro". Eteläpohjalaisissa murteissa vastaava "pientä jokea tai sen haaraa" tarkoittava murresana ja yleinen vanhojen paikannimien jälkiosa on "luoma".


title: Kuninkoja (vesistö)

text:
Kuninkojan latvahaarat saavat alkunsa läheltä Turun lentoasemaa, Turun, Raision ja Ruskon rajoilta Pomponrahkan luonnonsuojelualueeseen kuuluvilta Pomponrahkan ja Isosuon suoalueilta. Lentokentän kaupunginosasta oja virtaa Runosmäkeen ja Raision Kuninkojan kaupunginosaan. Mälikkälän pohjoisosan kohdalla Kuninkojaan yhtyy Makslanoja, johon johdetaan Turun lentoaseman valumavesiä. Kuninkojan kohdalla Kuninkojanvarren aluetta kutsutaan Kuninkojanpartaaksi. Ojan varrella kasvaa pajupensaistoja.
Siitä Kuninkoja jatkuu kiemurrellen Metsäkylän–Kuninkojan luonnonsuojelualueelle Teräsrautelan kaupunginosaan. Oja virtaa noin kilometrin verran vuonna 1988 perustetulla suojelualueella, johon kuuluu muun muassa rehevää Kuninkojan rantaniittyä, lehtoja ja pienalaisia ketoja. Edustavan kasvillisuuden lisäksi alueella pesii runsaasti muun muassa Etelä-Suomen metsien tyypillisiä varpuslintuja. Tätä Länsikeskuksen pohjoispuolista aluetta kutsutaan myös Kuninkojanlaaksoksi. Metsän reunaa kulkevalla osuudella kasvaa suuria tervaleppiä ja peltoalueen kohdalla kasvaa saarnivyöhyke. Länsikeskuksen kauppakeskittymän kohdalla oja kulkee maan alla noin 200 metrin matkan. Taajaan rakennetun alueen kohdalla Kuninkojan rannalla kasvaa runsas tuomi- ja pajukasvusto.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Ruohonpään ja Mälikkälän kaupunginosien rajalla Kuninkojaan yhtyy isohko oja Raision suunnasta. Tällä alueella oja kulkee peltomaisemissa ja sen törmät ovat melko jyrkät ja korkeat. Törmät voivat olla jopa kolmen metrin korkuisia. Ruohonpään kohdalta Pitkämäkeen Kuninkojaa reunustaa tuomi- ja pajuviita. Ojan varren pesimälinnusto on runsas ja esimerkiksi satakieli pesii alueella. Kuninkoja jatkuu Pitkämäkeen ja välillä kulkien sen ja Pahaniemien kaupunginosien rajalla. Kuninkoja kulkee savisessa maassa ja Pahaniemen kohdalla savikon paksuus on yli 20 metriä.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Pitkämäessä Muhkurinmäen luonnonsuojelualueen vieressä Kuninkojaan yhtyy Saukonoja, johon edelleen laskee Kovasoja. Saukonojan yhtymäkohdasta Kuninkoja jatkuu Ovakon rahtiterminaalialueelle ja Iso-Heikkilän kaupunginosaan. Pahaniemensillan kohdalla Kuninkoja ohjataan virtaamaan maan alle. Maanalainen osuus on noin 600 metrin pituinen ja se kulkee Turun sataman kaupunginosan vapaavarastoalueen ali. Jälleen maanpinnalle oja tulee hieman ennen kuin se laskee vetensä mereen Pohjoissalmeen, lähelle Ruissalon siltaa Ruissalon Marjaniemen edustalle.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Vuoden 1968 peruskartassa Kuninkoja laskee vapaasti mereen omaan pieneen lahteen, mutta vuoden 1981 peruskartassa kulku on jo ohjattu maan alle ja päälle rakennettu vapaavarastoalue.


title: Kuninkoja (vesistö)

text:
Kovasoja saa alkunsa suo- ja harjualueelta Runosmäki-Raunistulan suuralueelta ja se virtaa läpi hienosedimenttitasangon Runosmäen, Kaerlan, Vätin, Ruohonpää ja Kähärin kaupunginosissa. Oja kulkee koko matkan taajamassa tiiviillä esikaupunkialueella, kuitenkin enimmäkseen puistoalueilla. Keskiosassa uomaa on pelto- ja niittyalueita, metsäalueita ei ole missään kohdassa paljon. Kovasojan uoman lähiympäristö on Turun yleiskaava 2020 merkitty kulttuurihistoriallisesti,
kaupunkikuvallisesti, maisemallisesti tai luonnonoloiltaan arvokkaaksi alueeksi.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Kovasojan valuma-alue on 8,8 km² ja valuma-alueen maapinta-alasta lähes 60 prosenttia on rakennettua. Kovasojasta haarautuu muutamia sivu-ojia ja valuma-alueen uomasto on sulkamainen. Valuma-alueen avouomastoa on hävitetty voimakkaasti, minkä seurauksena sen pituus on laskenut noin puoleen 1940-luvusta. Jäljelle jääneestä avouomastosta on noin 40 prosenttia vielä melko luonnontilaista. Uomatiheys valuma-alueella on lähes seitsemän kilometriä neliökilometrillä, kun vuonna 1946 se oli kolme kertaa pienempi. Suurin osa uomista on viemäriä tai rumpua. Hulevesiviemäriverkostoa on valuma-alueella noin 50 kilometriä. Uomaa on muokattu jo valuma-alueen latvojen teollisuusalueilla ja luonnontilaisimmat osuudet sijoittuvatkin ala- ja keskijuoksulle, missä Kovasoja virtaa pientaloasutuksen, pelto- ja niittyalueiden läpi.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Pienialaisia hiekka- ja sorakerrostumia on valuma-alueen koilliskulmassa sijaitsevassa harjulaaksossa, mutta muuten maaperä on suurimmaksi osaksi savea ja silttiä, eli hienosedimenttitasankoa. Tasangoilta nousevat kallioiset mäet, jotka ovat osin moreenin peittämiä. Kohta, jossa Kovasoja laskee Kuninkojaan on noin 2,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Korkeuserot valuma-alueella ovat yleisesti 15–20 metriä ja suurin osa valuma-alueesta on yli 20 metrin korkeudella, korkeimpien kohtien kohotessa yli 40 metriin.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Ojan varrella on paikoitellen tiheitä leppä- ja tuomiviitoja. Tammipaltan puiston kohdalla Kovasoja virtaa hyvin avoimen maiseman halki, ja paikalla sijaitsee pienialaisia ketoja ja lehtomaisia metsiköitä, sekä tulevaisuudessa alueelle oletetaan kehittyvän pensastoa. Kovasoja yhtyy Saukonojaan Kähärin kohdalla. Pitkämäessä kulkevaa osaa kutsutaankin Saukonojaksi. Saukonojan oma haara saa alkunsa Kastun ja Vätin kaupunginosista. Manhattanin liikealueen kohdalla oja kulkee noin 200 metriä maan alla. Pitkämäen kaupunginosan kohdalla lähellä Muhkurinmäen luonnonsuojelualuetta Saukonoja laskee vetensä Kuninkojaan.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: 1900-luvulle asti Kovasojan valuma-alue oli harvaan asuttua maaseutua ja sen etelä- ja keskiosissa oli laajoja peltoaukeita, pohjois- ja länsiosissa laajasti metsämaata. Aivan Turun ydinkeskustan länsipuolella sijaitsevalle valuma-alueelle rakennettiin ensimmäiset esikaupunkialueet sen eteläosaan 1900-luvun taitteessa. Voimakkaimmillaan rakentaminen oli 1940- ja 1950-luvuilla, jolloin suurin osa valuma-alueen etelä- ja itäosasta rakennettiin omakotitaloille. Tällöin myös peltoala väheni nopeasti. Peltoalan pienenemisen takia valuma-alueen kiintoaines- ja fosforikuorma on laskenut 1930–1950-luvulta lähtien. 1960-luvulla aloitettiin kerrostalolähiöiden rakentaminen, jolloin niitä tehtiin ympäri valuma-aluetta, esimerkiksi pohjoisosaan Runosmäki. Valuma-alueen rakentaminen väheni voimakkaasti 1970-luvun lopun jälkeen ja rakentamattomia alueita on jäänyt pääosin kallioisille mäille sekä ojan varren niitty- ja peltoalueille. Vuonna 1946 Kovasojan valuma-alueesta noin puolet oli metsää ja suota, noin 40 % peltoa, niittyä ja nurmea ja vain noin 10 % rakennettua aluetta. Vuonna 2001 metsää ja suota oli edelleen noin puolet, mutta rakennetun alueen pinta-ala oli kasvanut noin 40 prosenttiin.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Teollisuusalueita rakennettiin myös voimakkaasti 1940-luvun lopulta, jolloin valuma-alueen eteläosiin tehtiin tehtaita ja ratapiha-alue. Sittemmin teollisuusrakentaminen hiljentyi, mutta 1960- ja 1970-luvuilla rakennettiin kolme teollisuusaluetta pientaloalueiden väliin jääneille rakentamattomille alueille. 2000-luvun taitteessa on jälleen rakennettu teollisuus-, toimisto- ja liikerakennuksia. Suurin teollisuusalue sijaitsee valuma-alueen pohjoisrajalla.


title: Kuninkoja (vesistö)

text: Vuonna 2006 Kuninkojan rannalta etelä-Kuninkojan yritysalueelta raportoitiin useista hoikkaängelmäesiintymistä, jotka uhkasivat vaarantua alueen rakennustöiden vuoksi. Suomessa harvinaisella hoikkaängelmällä on useita esiintymispaikkoja Kuninkojan reunamilla. Rakennustöiden yhteydessä osa Kuninkojasta ruopattiin ja ojalinjaa muutettiin kahden suurimman hoikkaängelmäesiintymän kohdalla.


title: Minni Lukander

text: Minni Lukander (s. 2. toukokuuta 1930 Joensuu) on suomalainen keramiikkataiteilija. Hän valmistui Taideteollisen Oppilaitoksen keramiikkataiteen linjalta vuonna 1961. Lukander on useasti palkittu niin kotimaassa kuin ulkomailla. Hän työskenteli vierailevana taiteilijana Arabian tehtaalla vuosina 1983–1985 ja on yksi Pot Viaporin perustajajäsenistä. Hänen tunnetuimpia töitään ovat keramiikkaveistokset, leilit ja ruukut sekä erilaiset keraamiset pienesineet. Hän on toiminut useita vuosia Helsingin työväenopistossa savitaiteen opettajana.


title: Minni Lukander

text: Lukanderin töitä ovat hankkineet kokoelmiinsa muun muassa Helsingin ja Norrköpingin kaupungit, Taideteollisuusmuseo, Ruotsin kansallismuseo Tukholmassa ja Arabian museo. On työskennellyt vierailevana taiteilijana Arabian tehtaalla vuosina 1983-1985. Hän piti vuonna 1985 tilakeramiikkanäyttelyn ensin Arabian Museo-Galleriassa ja myöhemmin Taideteollisuusmuseossa. Vuoden 1985 jälkeen hänen töitään on ollut esillä Suomen lisäksi esimerkiksi Japanissa, Yhdysvalloissa, Australiassa ja Englannissa. Lukander on osallistunut useisiin näyttelyihin kotimaassa ja ulkomailla, joihin lukeutuvat esimerkiksi "Suomi muotoilee II, Suomen taideteollisuusyhdistyksen kiertonäyttely", Kiinan kansantasavalta ja Filippiinit 1980-81 sekä "Finland Nature, Design, Architecture -kiertonäyttely", Yhdysvallat 1982. Hän osallistui myös vuonna 1976 kutsuttuna Suomen edustajana Tukholman kaupungin järjestämään neljän pohjoismaisen keraamikon näyttelyyn "Fyra Keramiker".


title: Minni Lukander

text: Lukander sai vuonna 1966 Italian Ulkomaankauppaministeriön palkinnon Faenzassa järjestetyssä kansainvälisessä kilpailussa. Hänen töitään on siellä vieläkin esillä. Lukander voitti 1. palkinnon Helsingin kaupungin vuonna 1968 järjestämässä Suursuon vanhainkodin sisääntuloaulan reliefikilpailussa. Lukander vastaanotti Kansalais- ja työväenopistojen liiton 10-vuotisansiomerkin ansioista opistotyön hyväksi vuonna 1989.


title: Minni Lukander

text: Lukander on saanut apurahoja muun muassa Helsingin kaupungilta, Leo ja Regina Wainsteinin säätiöltä, Alfred Kordelinin säätiöltä ja Paulon säätiöltä. Lisäksi hän on saanut valtion taiteilija-apurahaa vuosina 1972, 1979 ja 1986-88.


title: Wilenius Båtvarv

text: Wilenius Båtvarv, Wileniuksen venetelakka, on suomalainen veneveistämö. Sen perusti Porvoossa 1932 Ludwig Wilenius. Wilenius osti Porvoonjoen varrelta ne kaksi hallia joissa telakka edelleen toimii. Lisäksi Wilenius rakensi veistämörakennuksen, pajan ja kaksi liuskaa. Wilenius oli työskenellyt pitkään Borgå Båtvarfilla venemestarina ja työnjohtajana. Wileniuksen telakka sai mainetta laatuveneiden rakentajana. Etenkin Wileniuksen veistämät luokkaveneet keräsivät huomiota. Vuosien saatossa Wileniuksella rakennettiin viitisentoista kutosta ja toista kymmentä 5.5-luokan venettä. Telakalla rakennettiin muun muassa kolme kasia: Arvid Laurinin suunnittelema Andromedan, Birger Slotten Vågspel ja Gösta Kynzellin suunnittelema Katrina. Lisäksi Wileniuksella on veistetty muun muassa A- ja C-veneitä, Hai-veneitä, Louhia, salonkiveneitä sekä saaristo-, rannikko- ja meriristeilijöitä. Östersjökryssareista voidaan mainita Birger Slotten laivanvarustaja Edgar Eriksonille suunnittelema Ö8 Moshulu.


title: Wilenius Båtvarv

text: Moni Suomessa purjehtiva klassinen vene on Wileniuksen työnäyte. Veistämö nousi ykkössijalle huviveneiden valmistajana kun maineikkaan Turun Veneveistämön hidas hiipuminen alkoi 30-luvulla. Wileniuksen telakka on edelleen toiminnassa, keskittyen ensisijaisesti telakalla rekennettujen puuveneiden kunnostustöihin- ja ylläpitoon. Tähän päivään mennessä Wileniuksella on rakennettu noin 430 venettä: 40-jalkaisesta meriristeilijästä puolustusvoimille tehtyihin vaneriveneisiin. Museovirasto myönsi telakalle joulukuussa 2012 20 000 euron apurahan telakan koneiden kunnostukseen Wileniuksen telakka oli suurimmillaan 40-luvun loppupuolella jolloin se työllisti vajaat 20 henkilöä. Palkkalistoilla oli veneenvestäjien lisäksi oma seppä, lakkaaja ja rikaaja. Veneiden arvitsemat helat tehtiin telakan omassa pajasa. Päärakennuksen yläkerrassa toimi konttori, tilat piirustusten uloslyöntiä varten sekä varastotilaa. Veneet rakennettiin alakerrassa, joka oli yhtenäistä avointa tilaa. veistämössä pystyi rakentamaan samanaikaisesti kahta isoa venettä. Tänään telakan toiminta rajoittuu korjausrakentamiseen- ja veneiden talvisäilytyspalveluihin.


title: Dominicanamatsoni

text: Dominicanamatsoni ("Amazona arausiaca") on Dominican kotoperäinen papukaija. Sen holotyypin kuvaili Philipp Ludwig Statius Müller Dominicasta 1776.


title: Hispaniolanamatsoni

text: Hispaniolanamatsoni ("Amazona ventralis") eli aimmalta nimeltän haitinamatsoni on Hispaniolan kotoperäinen papukaija. Se elää sekä Haitissa, Dominikaanisessa tasavallassa että lähistön pikkusaarilla. Lajin holotyypin kuvaili Philipp Ludwig Statius Müller Hispaniolasta 1776.


title: Työmotivaatio

text: Työmotivaatio, erityisesti työorganisaatiossa, tarkoittaa tutkimusta ja toimintaa, joka tähtää työntekemisen motivaation ja siten työtehon parantamiseen. Motivaatiota ja sen muodostumista kuvaillaa erilaisilla motivaatioteorioilla. Motivaatioteorioita yhdistelemällä saadaan tekijäryhmät, jotka vaikuttavat työmotivaatioon. Porter ja Miles (1974) kokosivat joukon tekijöitä, jotka vaikuttavat työorganisaatiossa työmotivaatioon: työntekijän persoonallisuus, työn ominaisuudet, työympäristö. Elämänkaariteorioiden mukaan voidaan vielä joukkoon lisätä elämänvaihe. (Viitala 2004, 150 -154; Ruohotie 1998, 22 - 24)


title: Työmotivaatio

text: Motivaatioteoriat


title: Työmotivaatio

text: Monien tutkimuksien mukaan persoonallisuus on yksi merkittävimmistä tekijöistä, joka selittää erilaisuutta suoritusten ja ponnistusten tasossa. Erityisesti työmotivaatioon vaikuttavia persoonallisuustekijöitä ovat ihmisten mielenkiinnon kohteet, asenteet työtä ja itseään kohtaan ja erilaiset tarpeet. (Viitala 2004, 150 -154; Ruohotie 1998, 22 - 24)


title: Työmotivaatio

text: Ihmisen mielenkiinnon kohde näyttää tarkkaavaisuuden suuntaan, ja työntekijän mielenkiinnosta riippuu se, miten ulkoinen ärsyke vaikuttaa hänen käyttäytymiseensä. Ihmistä, joka ei ole kiinnostunut omasta työstänsä tai joka kokee jopa vastenmielisyyttä omaa työtänsä kohtaan, on äärimmäisen vaikea motivoida. Tällainen työntekijä heijastaa usein negatiivisia vaikutuksia koko työyhteisöön. Tällaisia ihmisiä tulisikin kouluttaa tai kannustaa siirtymään muihin tehtäviin. (Viitala 2004, 150 - 154; Ruohotie 1998, 22 - 24)


title: Työmotivaatio

text: Asenteet määräävät ihmisen suoritusmotivaatiota. Hyvin asennoitunut työntekijä tarttuu ripeästi työhönsä ja ponnistelee työssään. Ihmisen asenteet itseänsä kohtaan vaikuttavat myös työntekijän suoritukseen. Jos hän kokee itsensä epäonnistujaksi tai on epävarma itsestänsä, se alentaa työsuorituksen tasoa ja tulokset jäävät heikoksi, mikä vahvistaa negatiivista minäkuvaa.


title: Työmotivaatio

text: Tarpeet ovat ihmisen sisäinen epätasapainotila, mikä saa ihmisen toimimaan määrätyllä tavalla tarpeidensa tyydyttämiseksi. Tarpeista on tehty lukuisia tutkimuksia ja motivaatioteorioita joista on lisää luvussa ”Tarveteoria”. (Viitala 2004, 150–154; Ruohotie 1998, 22–24)


title: Työmotivaatio

text: Viitalan mukaan hyvä työ on riittävän haastavaa, siinä on saavutettavissa olevat palkkiot, hyväksytyt tavoitteet ja työympäristö on hyvä. Itse työn tulisi olla tarkoituksenmukaista ja työ tulisi nähdä osana tärkeämpää isoa kokonaisuutta, koska ihminen luonnostaan pyrkii löytämään selityksiä ja tarkoitusta omalle tekemiselleen. Hackman ja Oldham (1975) kehittivät viisitasoisen teorian kuvaamaan työn ominaisuuksien vaikutuksia työmotivaatioon, työsuoritukseen, työtyytyväisyyteen sekä poissaoloihin ja henkilöstön vaihtuvuuteen. Kun ihminen viihtyy hyvin työssään ja saavuttaa parhaat tulokset, hän kokee työnsä mielekkääksi, tuntee vastuuta työnsä tuloksista ja on tietoinen toimintojensa todellisista tuloksista. Tämä edellyttää työltä tiettyjä ominaisuuksia, joita ovat:


title: Työmotivaatio

text: 1. Työn vaatimien taitojen moninaisuus


title: Työmotivaatio

text: Yleensä työ on mielekästä silloin, kun se on vaativaa ja edellyttää kykyjen ja taitojen käyttöä melkein äärirajoille asti. Liian yksinkertainen tai liian monimutkainen työ ei ole kannustavaa. Kaikista vähiten kannustaa yksinkertainen työ, koska se ei edellytä kykyjen käyttöä. Työ saattaa olla myös liian monimutkaista ja silloin työntekijä turhautuu ja tuntee vastenmielisyyttä työtä kohtaan.


title: Työmotivaatio

text: 2. Työtehtävän sisällön mielekkyys


title: Työmotivaatio

text: Työkokonaisuuden suorittaminen näkyvin tuloksin alusta loppuun on usein mielekkäämpää kuin osatyösuorituksen tekeminen. Työn tulisi olla syklisesti kokonainen ja sisältää suunnittelua, toteuttamista, arviointia, tulosten tarkastamista ja organisointia. Lisäksi sen tulisi olla hierarkkisesti kokonainen ja sisältää luovia älyllisiä tehtäviä sekä toisaalta rutiininomaisia tehtäviä.


title: Työmotivaatio

text: 3. Työn merkityksellisyys


title: Työmotivaatio

text: Ihminen kokee työnsä mielekkääksi, jos sillä on jokin merkitys muille ihmisille tai organisaatiolle. Edes huippupalkalla täysin turhauttavaa työtä ei jaksa tehdä kukaan.


title: Työmotivaatio

text: 4. Mahdollisuus itsenäiseen toimintaan


title: Työmotivaatio

text: Silloin kun työntekijällä on mahdollisuus suunnitella omat aikataulunsa, työmenetelmänsä ja asettaa tavoitteensa, on työ itsenäistä ja lisää se näin yksilön vastuuntuntoa omasta työstänsä.


title: Työmotivaatio

text: 5. Palaute ja vuorovaikutus


title: Työmotivaatio

text:
Työn tulee mahdollistaa vuorovaikutus muiden ihmisten kanssa ja työntekijän
tulee saada tieto, miten hyvin hän on onnistunut suorituksissaan. Työ itsessään voi myös tuottaa suoraa tietoa työn tuloksista.
Edellä mainituista tekijöistä kolme ensimmäistä kertovat, miten mielekkääksi työ koetaan. Neljäs kertoo, missä määrin yksilö itse kokee olevansa vastuussa tekemisistään, ja viides kertoo, missä määrin yksilö on tietoinen oman toimintansa tehokkuudesta. Silloin kun työ vastaa ihmisen sisäisiä kiinnostuksenkohteita, sopii arvomaailmaan ja persoonallisuustyyppiin, on helppoa olla sitoutunut ja motivoitunut. Hagmanin ja Oldhamin (1975) mallin lisäksi tulee huomata, että ihmiset ovat erilaisia ja arvostavat eri asioita työssä. Eivät kaikki halua haastavaa ja monipuolista työtä, muistuttaa Robbins. Osa ihmisistä haluaa mieluiten käyttää energiansa työn ulkopuolella ja tehdä helppoa työtä. Sen takia on hyvä pyrkiä kartoittamaan rekrytointivaiheessa ihmisten asenteet, arvot, tarpeet ja ovatko he kunnianhimoisia ja kasvutarpeita tyydyttäviä ihmisiä. (Ruohotie 1987, 75 – 76; Viitala 2004, 150 - 164; Robbins 2000, 446 - 449)


title: Työmotivaatio

text: Ihmisten käsitys työstä on täysin henkilökohtainen; joku pitää työtä erittäin mielenkiintoisena ja haastavana, kun taas toinen saattaa ajatella samasta työstä päinvastoin ja heidän molempien ajatukset vaikuttavat toisiinsa. Tästä ihmisten vuorovaikutuksen vaikutuksesta työasenteisiin selittää teoria SIP ”social information processing model”. Teorian mukaan työntekijät omaksuvat asenteet ja käyttäytymisen ihmisiltä joiden kanssa he ovat tekemisissä, kuten työkavereilta, esimiehiltä, kavereilta, perheeltä ja asiakkailta. Robbins esitti tästä hyvän esimerkin työntekijästä, joka aloitti uudessa työpaikassa erittäin motivoituneena. Työntekijä piti työtä hyvänä, monipuolisena, ja siitä saatava palkka oli hyvä. Kuitenkin työntekijän motivaatio laski heti kahden viikon jälkeen rajusti, vaikka työ oli ollut sitä ennen erittäin motivoiva. Kyseisessä tapauksessa työntekijän motivaatio oli laskenut, koska työkaverit eivät arvostaneet työtänsä, pitivät sitä tylsänä ja haukkuivat esimiehiänsä. Useat tutkimukset ovat vahvistaneet, että työkaverit ja esimiehet pystyvät manipuloimaan muiden motivaatiota ja työtyytyväisyyttä omilla mielipiteillänsä. Uudet työntekijät omaksuvat vaikutteet vanhempia työntekijöitä helpommin. (Ruohotie 1987, 75 - 76; Viitala 2004, 150 - 164; Robbins 2000, 446 - 449)


title: Työmotivaatio

text: Kaikki ihmiset ovat tyytyväisiä saavutettuaan jotakin. Normaalipäivän aikana on useita pieniä saavutuksia, jotka antavat pienen henkilökohtaisen tyydytyksen tunteen. On myös muita paljon isompia tavoitteita, joiden saavuttaminen tuntuu paljon paremmalta.


title: Työmotivaatio

text: Forsythin mukaan saavuttamisen tunne on suhteellista. Välillä pienten tavoitteiden saavuttaminen on suhteettoman suurta ja isompien kokonaisuuksien suorittaminen suhteettoman pientä. Forsythin mukaan työntekijöille tulee tarjota kunnolliset kiintopisteet ja mittarit joihin verrata omaa suoritustaan, jotta suhteellisuudentaju säilyy ja työntekijät saavat todellisen tiedon suorituksiensa laajuudesta. Tavoitteet ovat virallisina ja epävirallisina osana tätä ja ne voidaan kytkeä ihan mihin tahansa työhön. Virallisina tavoitteina voivat olla myyntiluvut, asiakastyytyväisyys, laatu, nopeus, tehokkuus ja muut mitattavat asiat. Tehtävät, jotka eivät anna mahdollisuutta kokea tunnetta ”olen tehnyt työni hyvin”, ovat aina vähemmän tyydyttäviä. Jos työssä ei ole selviä tavoitteita, työntekijät alkavat keksiä niitä ja tässä piilee aina mahdollisuus, että ne eivät ole yrityksen edun mukaisia. Kuten esimerkiksi työntekijän asettama määrällinen tavoite ”Taas 20 tehtyä!” ja samalla laatu unohtuu. Työssä jossa ei voida asettaa selkeitä tavoitteita, on tärkeätä esimiehen asettaa sellaisia tavoitteita, kuin että ”Huomenna tehdään vielä vähän paremmin!”. Saavuttamisen tunne on Herzbergin mukaan tärkein motivaattori ja näin ollen myös kaikista hyödyllisin. (Forsyth 2000, 38 - 39)


title: Työmotivaatio

text: Saavuttamisen tunne on tärkeätä ja ihmiset pitävät siitä ja se on tärkeä osa työtyytyväisyyttä. Saavuttaminen ei kuitenkaan ole yksinään riittävä motivaattori, vaan ihmiset haluavat saada tunnustusta saavutuksistaan. Tunnustuksien jakaminen on tärkeä osa hyvää johtamista. Se voi olla pieni ja hetkellinen, esimerkiksi vain sanat ”Hyvin tehty!” tai ”Loistavaa!”. Vaihtoehtoisesti tunnustus voi olla myös suurempaa ja käsin kosketeltavaa kuten palkan korotus, ylennys tai jokin muu näiden ääripäiden välistä. Herzbergin mukaan tunnustus on toiseksi tärkein motivaattori työmotivaatiossa. (Forsyth 2000, 40 - 42)


title: Työmotivaatio

text: Pekka Ruohotien mukaan ura ei ole enää hierarkkinen portaikko yhdessä yrityksessä. Urapolku on läpi elämän jatkuva tehtävien sarja eri yrityksissä. Se kuvaa nykyään henkilön koko ammatillista osaamista. Scheinin (1987) mukaan ihmisten työuraa ohjaavat erilaiset ura-ankkurit, jotka määräävät yksilön suunnan työelämässä ja vaikuttavat ratkaisevasti uraa koskevissa valinnoissa. Ura-ankkurit ovat ammatillinen minäkäsitys, joka muotoutuu ratkaisevasti urakehityksen alku-vaiheissa. Ne heijastavat yksilön kykyjä, taitoja, motiiveja, asenteita ja arvoja. Erilaisia ura-ankkureita ovat itsenäisyys, erityisosaaminen, haasteellisuus, turvallisuus, palvelu ja omistautuminen, elämäntyyli ja elämän tasapaino, esimiehenä toimiminen ja yrittäjyys. Näiden tekijöiden selvittäminen yksilön kohdalla auttaa ymmärtämään työyhteisössä ihmisten erilaisia intressejä työn ja uran suhteen. (Viitala 2004, 145 – 148; Ruohotie 1998, 93 - 107)


title: Työmotivaatio

text: Ihmiset eivät halua tuntea pysyvänsä paikallaan, vaan he haluavat edetä urallaan. Ihmiset kokevat etenemisen mukana tulevat asiat motivoivina (palkka, arvostus, valta). Ylennykset koetaan motivoivina. Titteleiden avulla voidaan luoda ylenemistasot, jotta pystytään ylenemään ja taas ylenemään. Tämä taas on osaamisen tunnustusta ja se toimii hyvin. (Viitala 2004, 145 -148; Ruohotie 1998, 93 - 107)


title: Työmotivaatio

text: Työympäristötekijät voidaan jakaa taloudellisiin, fyysisiin ja sosiaalisiin tekijöihin. Työympäristötekijät ovat pääasiassa ulkoisesti välittyviä ja ne tyydyttävät alemman tason tarpeita. Herzberg on luokitellut työympäristötekijät hygieniatekijöiksi. Hänen mukaansa johdolla, kuukausipalkalla, työkavereilla, työolosuhteilla, työpaikan turvallisuudella ja yrityspolitiikalla ei ole suurta motivoivaa vaikutusta, mutta huonosti hoidettuina ne tekevät työntekijät työtyytymättömiksi. (Viitala 2004, 285)


title: Työmotivaatio

text: Palkkaa pidetään yhtenä keskeisimpänä motivaation lähteistä. Yleisesti ajatellaan ihmisen tekevän töitä vain ansaitakseen elantonsa. Kun työ on henkisesti köyhää tai ruumiillisesti raskasta ja epämiellyttävää, on palkan merkitys suurempi kuin sisäisesti tyydyttävissä työtehtävissä. Viitala toteaa motivaation olevan monisyinen ilmiö, johon vaikuttavat monet tekijät palkan lisäksi. Ching (1977) on huomannut tutkimuksissaan, että perustarpeitaan tyydyttäville ihmisille palkan merkitys on suuri. Mitä suurempi palkka on, sitä vähemmän se merkitsee työntekijälle. Asemalla on huomattu olevan myös samanlainen vaikutus. Työntekijän edetessä ylemmäksi hierarkiatasoilla palkan merkitys työssä vähenee. Korkean suoritustarpeen ihmisillä palkan merkitys on vähäisempi, koska he saavat tyydytyksen sisäisesti. (Viitala 2004, 287; Ruohotie 1987, 44 - 45)


title: Työmotivaatio

text: Viitala toteaa palkan hyvien työsuorituksien motivoijana olevan hyvin ongelmallinen. On ihmisiä, jotka selittävät huonon työsuorituksen ja työmotivaation pienellä palkalla, kuitenkaan palkankorotuksella ei ole merkitystä heidän työtehoonsa. Toisaalta on myös ihmisiä, jotka tekevät työnsä sisäisen tarpeen vuoksi aina hyvin palkasta riippumatta. Ruohotie toteaa palkan motivoivan vaikutuksen olevan suhteellinen, koska se tyydyttää tietyntyyppisiä tarpeita paremmin kuin toisia. Näin ollen palkan motivointivaikutus riippuu muun muassa yksilön sisäistämistä arvoista, varallisuudesta ja taloudellisista tarpeista. Ruohotien mukaan palkka on tärkeä kannuste matalapalkkaisille, koska se tyydyttää heidän perustarpeensa ja hyvätuloisille, koska se tyydyttää heidän pätemisen tarpeitaan. (Viitala 2004, 287; Ruohotie 1987, 44 - 45)


title: Työmotivaatio

text: Palkan vaikutuksesta motivaatioon on monta mielipidettä eri motivaatioteorioissa. Maslowin tarveteorian mukaan, palkan kannustearvo häviää sen jälkeen, kun elämälle tärkeät fysiologiset tarpeet ja turvallisuuden tarpeet on tyydytetty. Herzberg käsittelee palkkaa lähinnä työtyytymättömyyden poistajana. Hänen mukaansa palkka ei juuri motivoi, mutta alimitoitettuna aiheuttaa paljon työtyytymättömyyttä. Tämä käsitys on varmaan ollut ihan paikallaan Maslowin ja Herzbergin aikana, mutta tämän päivän eri palkkiomuodot ja työmuodot ovat lisänneet palkan merkitystä aivan eri tavalla. Ruohotien mukaan palkan kannustavuus perustuu siihen, että sillä voidaan tyydyttää monia tarpeita. Rahalla ei tyydytetä vain perustarpeita tai turvallisuuden tarpeita. Sillä tyydytetään myös arvostuksen, vallan ja suorituksen tarpeita. Jos palkka sidotaan suoritukseen, siitä tulee suorituksen mittari ja se tyydyttää näin ollen myös sisäistä motivaatiota. Ruohotie toteaa, että rahalla ei kuitenkaan voida tyydyttää itsensä toteuttamisen tarvetta tai yhteen kuulumisen tarvetta, koska sillä ei voi ostaa ystävyyttä, rakkautta tai kiintymystä. Viitala jatkaa palkan eri rooleista, että palkka on myös eräänlainen arvon mitta. Työntekijä myy aikansa ja osaamisensa yritykselle, ja mitä korkeamman korvauksen hän siitä saa, sitä arvokkaammaksi omat panostukset koetaan. Rahan merkitys ja rooli riippuu kolmesta edellytyksestä. Esimerkiksi raha motivoi henkilöä, joka arvostaa rahaa ja on valmis ponnistelemaan sitä saadakseen. Toinen edellytys on, että työntekijä näkee rahapalkkiolla ja työsuorituksella selkeän yhteyden. Logiikan mukaan suoritusten parantuessa tai lisääntyessä myös rahapalkkioiden tulisi kasvaa. Kolmantena edellytyksenä on, että työntekijällä tulee olla mahdollisuus vaikuttaa itse suoritukseensa. On tärkeätä kokea, että itse tehdyillä ponnisteluilla voidaan lopputuloksena saavuttaa suurempi palkkio. (Viitala 2004, 287; Ruohotie 1987, 44-45)


title: Työmotivaatio

text:
Ruohotie julkaisi kirjassaan tutkimuksen jossa selviteltiin palkkaustapojen vaihtelujen vaikutusta tuottavuuteen, poissaoloihin, vaihtuvuuteen ja työpaikan ilmapiiriin. Seuraava luettelo on yhteenveto 73 eri työpaikalla suoritetuista tutkimuksista.
”1. Kiinteästä palkasta palkkiopalkkaan siirryttäessä
- tuotannon tehokkuus nousi keskimäärin 30-40 %
- laatutasossa ei tapahtunut keskimäärin muutoksia
- poissaolot vähenivät jonkin verran; vaihtuvuutta ei ollut
- työpaikan ilmapiiri parani (huomio kohdistui tuotantotuloksiin ja yhteistyö häiriötilanteissa toimi paremmin).
2. Urakkapalkasta kiinteään palkkaan siirryttäessä
- tuotannon tehokkuus laski keskimäärin 10-20 %
- laatutaso parani 14 %:ssa ja heikkeni 3 %:ssa tapauksista
- poissaolojen määrät eivät muuttuneet
- työpaikan ilmapiiri tuli rauhallisemmaksi (vastakohtaisuudet vähenivät ja aikaisemmat keskus-telut palkkatasosta, tuotantotuloksista ja häiriöistä suurelta osin loppuivat).
3. Urakkapalkasta palkkiopalkkaan siirryttäessä
- tuotannon tehokkuus nousi keskimäärin 10-15 %
- laatutaso parani 14 %:ssa tapauksissa
- poissaolot ja vaihtuvuus vähenivät jonkin verran
- työpaikan ilmapiiri parantui (palkkakeskustelut vähenivät, yhteistyö parantui) yli puolessa tapauksista
- palkkio-osan suuruuden ja tehokkuuden kehittymisen välillä ei voitu havaita mitään yhteistä.”


title: Työmotivaatio

text: Viitala toteaa, että sosiaaliset palkkiot ovat niitä palkitsemiskeinoja, joita ei voida rahassa mitata. Sosiaaliset palkkiot ovat parhaimmillaan sisäisesti välittyneitä ja saavat työntekijän tuntemaan itsensä tärkeäksi ja arvostetuksi työyhteisössä. Sosiaalisia palkkioita ovat työstä saatavat kiitokset ja tunnustukset, sosiaaliset suhteet, statussymbolit ja palaute. Sosiaaliset palkkiot ovat yrityksissä keskeisiä palkitsemiskeinoja, mutta niiden pitää olla johdonmukaisia ja oikeudenmukaisia. Väärin jaetut palkkiot, joilla tehdään näkyviä arvoeroja muihin työntekijöihin, eivät välttämättä edistä organisaation etuja. Työntekijöitä voidaan esimerkiksi valita organisaation edustajiksi, se motivoi työntekijöitä Viitalan mukaan. Sillä on tärkeä psykologinen merkitys, koska työntekijä joutuu ajattelemaan suhdettaan organisaatioon uudesta näkökulmasta. (Viitala 2004, 286)


title: Työmotivaatio

text: Radion tiedeuutisten mukaan, juuri tehdyssä tutkimuksessa Japanissa ja Yhdysvalloissa on todettu, että rahan voittaminen ja itsensä tunteminen sosiaalisesti arvostetuksi, tuottavat aivoissa samanlaisen vasteen. Tutkimuksessa todettiin että sosiaaliset palkkiot ovat yhtä arvokkaita kuin materiaaliset palkkiot. (Neuron 2008)


title: Työmotivaatio

text: 1. Taloudelliset ja fyysiset ympäristön kannusteet motivoivat pääasiassa ulkoisesti. On myös mahdollista, että ne motivoivat sisäisesti, jos ne sidotaan suoritukseen. Lisäksi on erilaisia ihmisiä, jotka nauttivat rahan lisääntymisestä eivätkä sen kuluttamisesta.


title: Työmotivaatio

text: 2. Vuorovaikutuskannusteet voivat olla ulkoisesti ja sisäisesti motivoivia. Ihmiset ovat luonnostaan sosiaalisia ja haluavat kokea hyväksytyksi tulemista ja sosiaalista kanssakäymistä. Nämä tekijät ovat sisäisesti motivoivia. Pekka Ruohotie toteaa ihmisten olevan myös ystävällisiä saadakseen jotakin hyötyä. Työpaikalla alaiset voivat olla esimiehelle mieliksi, kun suorituksia arvioidaan ja esimiehet voivat olla myötämielisiä halutessaan alaistensa hyväksynnän. Ystävyyteen ja ryhmään tähtäävä käyttäytyminen on sisäisesti motivoitunutta toimintaa. Ulkoisesti motivoitunutta on organisaatiorakenteen, johtamistyylin ja ryhmäkiinteyden vaikutus yksilöiden ja ryhmien keskinäiseen vuorovaikutukseen.


title: Työmotivaatio

text: 3. Tehtäväkannusteet ovat pääosin sisäisesti motivoivia. Haasteellinen ja mielenkiintoinen työ motivoi ihmiset työskentelemään enemmän kuin heiltä odotetaan. Kun työ vastaa kykyjä ja sitä arvostetaan, se johtaa kovempiin ponnistuksiin. (Ruohotie 1998, 41)


title: Työmotivaatio

text: Tuottavuus ja tehokkuus tulevat siitä, miten ihmiset työskentelevät ja ihmisten työntekoon vaikuttavat suoraan työolosuhteet. Tilat, laitteet ja kaikki ilmastoinnista työtuolin mukavuuteen vaikuttavat työnteon tehokkuuteen. Työolosuhteiden tulee olla turvalliset ja mahdollistaa hyvä suoritus. Herzbergin mukaan huonot työtilat aiheuttavat työtyytymättömyyttä ja alentavat näin työmotivaatiota. Forsythin mukaan, kukaan ei myöskään pidä turhasta hallinnollisesta työstä, eikä byrokratiasta, jos se rasittaa työntekoa tai ei ole oikeudenmukaista, kun esimerkiksi yrityksessä laaditaan kontrollijärjestelmiä ja täytettäviä lomakkeita täytettäväksi. Tarkoituksen pitää olla selvä eivätkä ne saa haitata liikaa työntekoa. Laadittuja järjestelmiä ja menetelmiä tulee seurata ja valvoa, jotta ne pysyvät ajantasaisina eivätkä laske motivaatiota. Ihmiset eivät halua tehdä asioita, joilla ei ole tarkoitusta. (Forsyth 2000, 25 - 35; Robbins 2000, 458)


title: Työmotivaatio

text: Työturvallisuus pääosin motivoi, mutta joillekin työntekijöille sillä on ei-motivoiva vaikutus, koska jotkut ihmiset haluavat ottaa enemmän riskejä, jos riskillä on mahdollista saada suurempia palkkioita. Yleensä ihmiset kuitenkin haluavat kokea olonsa turvalliseksi. Silloin kun ihmiset kokevat itsensä uhatuiksi tai turvattomiksi, he eivät ole motivoituneita. Forsythin mukaan, ihmiset kokevat olonsa tuvalliseksi, kun tavoitteet ovat selkeät ja kommunikointi on avointa. Hänen mukaansa työntekijöiden tulee tietää, mitä on tulossa ja miten tavoitteita mitataan. Esimiesten tulee olla päättäväisiä ja välttää turhaa salailua. (Forsyth 2000, 37)


title: Työmotivaatio

text: Parasta johtamistapaa on pyritty löytämään ja tarvetta asian tutkimiseen on ollut, mutta tutki-mukset ovat osoittaneet, että ei ole vain yhtä ainoata oikeaa johtamistapaa. Pekka Ruohotie toteaa, että paras johtamistapa vaihtelee tarpeiden ja tilanteiden mukaan ja tehokas johtaja pystyy mukautumaan sen mukaisesti. Hersley ja Blanchard ovat todenneet, että mitä enemmän esimies mukautuu alaisten ja tilanteiden mukaan, sitä paremmin hän pystyy saavuttamaan omat ja organisaation tavoitteet. (Ruohotie 1987, 62; Robbins 2001, 207 - 208)


title: Työmotivaatio

text: Robbins toteaa, että työntekijöiden motivointi on yksilöllistä. Hän jakoi eri johtamistyylit alaisten mukaan, eli ovatko he esimerkiksi korkeasti koulutettuja asiantuntijoita vai liukuhihnatyöntekijöitä ja niin edelleen. Jokaisessa tilanteessa ja ammatissa johtamistyylit vaihtelevat. Robbins pitää tärkeänä, että esimiehet huomaavat yksilölliset erot organisaatiossa. Jokaisella työntekijällä on yksilölliset arvot ja tarpeet. Esimiehen tulee käyttää aikaa näiden löytämiseksi, jotta hän voi asettaa työntekijälle henkilökohtaiset tavoitteet, asettaa oma johtamisen voimakkuus ja palkita työntekijää tarpeiden mukaan. Johtamisessa on hyvä käyttää tavoitteita ja palautetta, ja sen tulee olla selkeätä ja täsmällistä. Kun työntekijä tietää tavoitteensa ja saa siitä ajantasaisen palautteen, on hän motivoituneempi ja orientointuneempi. Silloin kun työntekijät otetaan mukaan päätöksentekoon ja annetaan heidän vaikuttaa päätöksiin, jotka vaikuttavat heidän työtehtäviinsä, se lisää työntekijöiden sitoutumista, tehokkuutta, motivaatiota ja työtyytyväisyyttä. Työntekijän kanssa tehtävät päätökset voivat olla tavoitteiden asettamista, palkkioiden asetta-mista, laatu- ja tehokkuusongelmien selvittämistä. Kuten aikaisemmin monessa teoriassa mainitaan, Robbins myös painottaa, että palkkioiden ja suorituksen tulee olla selkeässä yhteydessä toisiinsa. Näiden jälkeen on tärkeätä selvittää järjestelmän tasapainoisuus. Palkkioiden tulee olla suhteessa työntekijän tuotokseen. Yksinkertaisesti tämä tarkoittaa sitä, että kokemuksen, taitojen, kykyjen, ahkeruuden ja muiden selkeiden tekijöiden tulee selittää palkan suuruus, työtehtävien laatu ja muut selkeät palkkiot. (Ruohotie 1987,62; Robbins 2001, 207–208)


title: Työmotivaatio

text: Organisaation ilmapiirillä on suuri vaikutus työmotivaatioon ja se vaikuttaa koko organisaation motivaatioon. Ilmapiiri vaikuttaa erityisesti työtyytyväisyyden kautta motivaation ja se voi myös tyydyttää liittymisen tarpeita. Ruohotie toteaa, että ”yrityksessä on yhtä monta ilmapiiriä kuin ihmistäkin”. Ilmapiiri on jokaisen yksilön oma tulkinta. Organisaation ilmapiiristä voidaan puhua silloin, kun siitä on organisaatiossa jonkinasteinen yhteisymmärrys. Organisaation ilmapiiri on hyvin vaihteleva ja se riippuu monesta tekijästä. Myers ja Ruohotie mainitsevat organisaation ilmapiiriin vaikuttavia tekijöitä: ikä, organisaation koko, toiminnan luonne, henkilökunnan kokoonpano, sijainti, normit, arvot, organisaatiokulttuuri, johtamispolitiikka ja johtajien johtamistyyli. Lisäksi jokainen yksilö vaikuttaa omalla persoonallisuudellaan organisaation ilmapiiriin. Työilmapiirillä tarkoitetaan taas yksilöiden työasenteiden, organisaation ilmapiirin ja esimiesten johtamistyylien yhteistulosta. (Myers 1970, 109 - 110; Juuti 1987, 44; Ruohotie 1987, 71 - 73)


title: Työmotivaatio

text: Kaikkien tavoitteena on suurin piirtein hyvän ilmapiirin luominen, joka luo edellytykset hyvälle suoritukselle. Ilmapiiritutkimuksien mukaan paras tuottavuus syntyy suoritusta korostavassa ja ihmiskeskeisessä ilmapiirissä. Ruohotien mukaan ilmapiirillä on suurin vaikutus tehokkuuteen silloin, kun henkilö voi itse vaikuttaa työhönsä. Suorituskeskeinen ilmapiiri ei ole autoritaarista ja se kannustaa henkilökuntaa luovaan toimintaan ja korkeisiin tavoitteisiin. Ihmiskeskeisessä ilmapiirissä yhteistyö toimii eri yksiköiden ja yksilöiden välillä. Hyvässä kannustavassa ilmapiirissä työntekijälle annetaan riittävästi palautetta ja palkkiot koetaan oikeudenmukaisiksi ja yhteistyö ja tiedotus toimivat. Tällainen kannustava ja turvallinen ilmapiiri sitoo työntekijöitä yritykseen. (Myers 1970, 109 - 110; Juuti 1987, 44; Ruohotie 1987, 71 - 73)


title: Työmotivaatio

text: Juuti on havainnut, että tuottavuuden ja työilmapiirin välillä on suoraviivainen myönteinen riippuvuus. Korkealla tuottavuudella ja hyvällä ilmapiirillä on selkeä yhteys, samoin huonolla ilmapiirillä ja alhaisella tuottavuudella. Kun tuottavuus on korkealla ja ilmapiiri alhaalla, käyttää esimies tehtäväkeskeistä johtamistapaa. Jos ilmapiiri on hyvä ja tuottavuus alhaalla, käyttää esimies ihmiskeskeistä johtamistapaa. Työilmapiiri vaikuttaa oleellisesti työtyytyväisyyteen, luovuuteen, tuottavuuteen ja yksilön hyvinvointiin ja sen kautta asiakaspalvelun laatuun. On myös muistettava, että ilmapiiri, jossa kaikilla on hauskaa ja hyvä olla, ei välttämättä ole organisaation kannalta kaikkein tehokkain. Sen takia ilmapiiriä tulee tarkastella enemmän organisaatiotasolla, eikä yksilötasolla. (Myers 1970, 109 -110; Juuti 1987, 44; Ruohotie 1987, 71 - 73)


title: Työmotivaatio

text: Työn merkitys ja siihen vaikuttavat motivaatiotekijät vaihtelevat ihmisen elämänkaaren eri vaiheissa. Nuorelle työ on eri asemassa elämässä, kuin jo kymmen vuotta työelämässä olleelle, tai keski-ikää lähestyvälle, jolla on lainat maksettu ja lapset jo muuttaneet pois. Taustateoriaa tälle käyttäytymiselle löytyy persoonapsykologian alueelta ja erityisesti elämänkaariteorioista. Ihmisen elämänkaari on teoria, jonka mukaan ihminen käy yksilöllisesti läpi vaiheita, jotka kuitenkin ovat kaikille yhteisiä. Elämänrakenne kuvaa yksilön suhteita muihin ihmisiin ja asioihin elämän eri vaiheissa. Ihmisen elämänkaarta Tony Dunderfelt 1997 on kuvaillut seuraavanlaisesti:


title: Työmotivaatio

text:
1. Kehityksen perusvaihe 1-20 v.
Ihminen matkii, samaistuu ja oppii vuorovaikutuksen kautta muiden ihmisten kanssa. Ympäristön ja kokemusten kautta muodostuu opittu minä ja vahvistutaan omaksi itseksi. Tämä vaihe vaikuttaa erityisesti opittuun kuvaan itsestä, joka vaikuttaa myöhemmin yksilön valintoihin työelämässä. (Viitala 2004, 164 -168 )


title: Työmotivaatio

text:
2. Jäsentymisen vaihe 20–40 v.
Opitun minän löytäminen alkaa lapsena ja kestää koko elämän. Itsensä jäsentämisen aikaa ih-minen tasapainottelee opitun minän, sisäisen tahdon ja tunteiden välillä. Tässä vaiheessa pohditaan syviä kysymyksiä, elämän tarkoitusta ja niin edelleen. Samanaikaisesti vakiinnutaan yhteiskunnassa, perustetaan perhe, luodaan uraa ja ryhmittäydytään sosiaalisiin viiteryhmiin. Ulkoiset asiat näkyvät selvästi elämässä. (Viitala 2004, 164 -168 )


title: Työmotivaatio

text:
3. Yksilöllisten päämäärien vaihe 40–60 v.
Tässä vaiheessa sopusointu oman itsensä ja maailman välillä on löytynyt. Tässä vaiheessa ihminen kokee tuntevansa itsensä paremmin ja elämän palaset asettuvat paikoillensa. Ihminen osaa käsitellä tietoa asiakeskeisesti ja on vahvistanut omat käsityksensä maailmasta ja itsestään paremman itsetuntemuksen kautta. (Viitala 2004, 164 -168 )


title: Työmotivaatio

text:
4. Kypsyyden ikävaihe 60- v.
Tämä on aikaa, jolloin katsotaan taaksepäin ja luodaan kokonaiskuvaa omasta elämästä. Valmistaudutaan tulevaan ja vähitellen luovutaan aikaisemmasta. (Viitala 2004, 164 -168 )


title: Työmotivaatio

text: Dunderfeltin elämänkaarimalli ei ole absoluuttinen totuus, vaan jokaisella ihmisellä vaiheet tapahtuvat yksilöllisesti. Tämä malli on hyvä muistuttamaan siitä, että kaikki mikä näkyy ulospäin työelämässä, ei välttämättä johdu työstä, vaan ihmisten käyttäytymiseen vaikuttavat myös monet muut elämänvaiheet.


title: Klondike-pasianssi

text: Klondike-pasianssi on pasianssipeli, jonka tietokoneversio sisältyy myös Microsoft Windows -käyttöjärjestelmiin.


title: Klondike-pasianssi

text: Pelissä tavoitteena on saada pinottua (rakennettua) kaikki kortit maittain neljään niin sanottuun peruspakkaan järjestyksessä ässästä kuninkaaseen.


title: Klondike-pasianssi

text: Tavallinen 52 kortin korttipakka sekoitetaan ja jaetaan pöydälle seitsemän pinoa niin, että ensimmäisessä pinossa on yksi kortti, toisessa kaksi jne. kunnes seitsemännessä pinossa on seitsemän korttia. Kunkin pinon päällimmäinen kortti jaetaan oikein päin, muut kuvapuoli alaspäin. Kortit jaetaan yleensä hieman limittäin niin, että kussakin pinossa olevien korttien määrä on näkyvissä. Pinojen yläpuolelle jätetään tilaa sinne mahdollisesti myöhemmin siirrettäville ässille, joiden päälle kortteja rakennetaan maittain ylöspäin. Loput kortit jätetään kuvapuoli alaspäin ns. käsipakaksi.


title: Klondike-pasianssi

text: Kun pasianssia pelataan tietokoneella, alkuasetelman jakaminen tapahtuu automaattisesti uutta peliä aloitettaessa.


title: Klondike-pasianssi

text: Käsipakasta käännetään kolme korttia kerrallaan (joskus helpommassa versiossa yksi kortti) pöydälle kuvapuoli ylöspäin. Ässä vastaa numeroa 1, numerokortit niihin merkittyjä numeroarvoja ja kuvakortit (jätkä, kuningatar ja kuningas) lukuja 11-13. Käännetyistä korteista päällimmäisenä oleva on pelattavissa seuraavien sääntöjen mukaisesti:Jos päällimmäinen käsipakasta käännetyistä korteista pelataan, vapautuu sen alla oleva käännetty kortti pelattavaksi. Jos siis esimerkiksi kolmesta nostetusta kortista päällimmäisenä on ruutuässä, se voidaan sijoittaa ässille varattuun tilaan (kts. alkuasetelma). Jos seuraava nostettu kortti oli herttakuutonen ja jossakin pinossa päällimmäisenä on ristiseitsikko, herttakuutosen voi asettaa tämän päälle. Jos viimeinen kolmesta nostetusta kortista on herttajätkä eikä missään pinossa päällimmäisenä ole pata- tai ristikuningatar, tätä korttia ei voida pelata mihinkään. Kun kaikki siirrot on tehty, käännetään pelipakasta seuraavat kolme korttia käyttämättä jääneiden korttien päälle. Kun käsipakka on käyty läpi, käyttämättä jääneet kortit käännetään ympäri uudeksi käsipakaksi jolla peliä jatketaan.


title: Klondike-pasianssi

text: Pöydässä olevien pinojen päällimmäisenä oikeinpäin olevaa korttia voidaan pelata (siirtää) milloin vain samojen sääntöjen mukaan kuin käsipakan korttejakin. Oikeinpäin olevien korttien pinoja voidaan myös siirtää toisten pöydässä olevien pinojen jatkoksi, kunhan rakentaminen tapahtuu aina vuorovärein alaspäin.


title: Klondike-pasianssi

text: Kun jonkin pinon päällimmäiseksi kortiksi paljastuu nurinpäin oleva kortti, saadaan se kääntää oikein päin. Mikäli jostakin pinosta pelataan kaikki kortit pois, saa sen jättämälle tyhjälle paikalle siirtää vain kuninkaan, jonka päälle sitten taas voidaan rakentaa vuorovärein alaspäin.


title: Klondike-pasianssi

text: Kortit yritetään saada siirretyksi pöydän pinoihin ja sieltä edelleen peruspakkoihin ässien päälle. Ässän päälle voi sijoittaa samaa maata olevan kakkosen, sen päälle taas samaa maata olevan kolmosen ja niin edelleen kuninkaaseen saakka. Yleensä kannattaa pyrkiä saamaan kaikki pöydän piilokortit (kuvapuoli alaspäin olevat kortit) näkyviin mahdollisimman pian. Peruspakkoihin (ässien päälle) kannattaa yleensä pyrkiä rakentamaan mahdollisimman tasaisesti. Käsipakan korttia ei aina välttämättä kannata pelata pöytään, vaikka se olisi mahdollistakin.


title: Klondike-pasianssi

text: Peli päättyy, jos mitään käsipakasta kääntyvää tai pöydässä pelattavissa olevaa korttia ei voi enää sijoittaa mihinkään. Pasianssi on mennyt läpi, kun kaikki kortit ovat maittain neljässä peruspakassa järjestyksessä ässästä kuninkaaseen. Peruspakan korttien täytyy olla samaa maata, eli kaikki neljä maata ovat omissa pinoissaan. Pasianssi ei ole mennyt läpi, jos neljän maan pinoja ei ole saatu täyteen.


title: Klondike-pasianssi

text: Peliä voidaan pelata useilla hieman erilaisilla säännöillä, esimerkiksi:


title: Jamaikanamatsoni

text: Jamaikanamatsoni ("Amazona collaria") on Jamaikan kotoperäinen papukaija. Sen holotyypin kuvaili Carl von Linné Jamaikalta 1758.


title: Päivi Lempinen

text: Päivi Maria Lempinen (s. 4. maaliskuuta 1955 Liminka) on suomalainen taidegraafikko. Hänen ensinäyttelynsä oli vuonna 1979, ja sen jälkeen hänet on luettu Suomen hienostuneimpiin taidegraafikoihin.


title: Päivi Lempinen

text: Lempinen opiskeli Vapaassa taidekoulussa vuosina 1974–1975, Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1975–1977 ja Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1977–1981. Hänen töissään keskeisinä aiheina ovat toistuneet maisemat ja niihin sijoittuvat arkkitehtoniset muodot, kuten kupoli-, torni- ja telttamaiset konstruktiot. Myöhemmin töitten aihemaailma on laajentunut muun muassa sakraalisiin ja bysanttivaikutteisiin elementteihin.


title: Päivi Lempinen

text: Lempisen grafiikan työt perustuvat pääosin metalligrafiikkaan, käyttäen akvatintaa ja pehmeäpohjaetsausta, mutta hän on tehnyt myös piirustuksia, maalauksia ja kollaaseja.


title: Päivi Lempinen

text: Lempinen kuului 1980-luvulla toimineeseen performanssiryhmään Jack Helen Brut. Hän on ollut opettajana Oriveden opistossa vuosina 1983 ja 1985, Helsingin työväenopistossa vuosina 1984–1986 ja 1993–1994, Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1985–1989 ja Kuvataideakatemiassa vuosina 1987–1989. Hän on ollut myös Taide-lehden taittajana vuosina 1985–1987.


title: Päivi Lempinen

text: Luottamustehtävissä Lempinen on ollut muun muassa Valtion taideteostoimikunnan jäsen 1999–2001 ja Suomen Taideyhdistyksen johtokunnan jäsen vuodesta 2003.


title: Jauhoamatsoni

text: Jauhoamatsoni ("Amazona farinosa") on amatsonien sukuun kuuluva keski- ja eteläamerikkalainen papukaijalaji. Sen hyvin laaja esiintymisalue ulottuu Meksikon kaakkoisosista Etelä-Amerikan pohjois- ja länsiosiin aina Boliviaan ja Kaakkois-Brasiliaan saakka. Lajista tunnetaan kolme alalajia, ja sen holotyypin kuvaili Pieter Boddaert Cayennesta vuonna 1783.


title: Motivaatioteoriat

text: Motivaatiota on aikojen saatossa kuvattu monilla motivaatioteorioilla, ja ne ovat saaneet juurensa motivaatioteorioiden kulta-aikana 1950-luvulla. Teorioihin on kohdistettu paljon kritiikkiä ja niitä on kyseenalaistettu, mutta kuitenkin monia vanhoja teorioita siteerataan edelleen yleisesti. Uudemmat ja validimmat motivaatioteoriat (mm. Steven Reiss'n työ) vaativat vielä laajempaa huomiota, ennen kuin ne tulevat suositummiksi.


title: Motivaatioteoriat

text: Eri teoriat ovat hyvin erilaisia ja kuvaavat motivaatiota eri kulmista. Teoriat lähinnä täydentävät toisiaan ja ne voidaan jakaa kahteen pääryhmään:Tarveteoriat selittävät käyttäytymisen sisäisiä syitä, jotka saavat aikaan ja ylläpitävät käyttäytymistä tai jotka vaikuttavat käyttäytymisen loppumiseen. Prosessiteoriat kuvaavat yksilöllisiä eroja reagoinnissa ulkoisiin ja sisäisiin tekijöihin ja ne analysoivat käyttäytymisen alkua, kuinka sitä pidetään yllä, kuinka sitä ohjataan ja kuinka se saadaan päättymään.


title: Motivaatioteoriat

text: Sisältö- eli tarveteorioita on useita, joista kuuluisimpia ovat Maslow'n tarvehierarkia, Herzbergin motivaatio- ja hygieniateoria sekä McClellandin suoritusmotivaatioteoria. Tarpeet määritellään sisäisen epätasapainon tilaksi, joka saa ihmisen toimimaan tasapainon saavuttamiseksi. Tarpeiden suhteellinen voimakkuus ja niiden heilahtelut ohjaavat yksilön käyttäytymistä ja suoriutumishalukkuutta. Tarpeiden perusteoria on frustraatioteoria, jonka mukaan tarpeen tyydytys johtaa tarpeen vähenemiseen ja turhautuminen johtaa tarpeen kasvuun. Tästä teoriasta hieman moninaisempi on Alderferin ERG-teoria, joka myös täydentää Maslowin tarvehierarkiaa. Tarveteorioista uusimpia ovat McClellandin ja Alderferin motivaatioteoriat. Nämä edellä mainitut teoriat ovat puhtaasti tarveteorioita ja näistä hieman poikkeava on Herzbergin kaksifaktoriteoria. Myös tarveteorioihin voidaan liittää vuosina 1995-1998 tehty psykologian professori Steven Reiss'n laaja empiirinen tutkimus siitä, mitkä ovat ihmisten elämän perustarpeita eli motiiveja, jonka pohjalta muodostui 16 elämän perustarpeen teoria.


title: Motivaatioteoriat

text: Ihmiset tulkitsevat ja havaitsevat tilanteita yksilöllisesti ja heille muodostuu erilaisia odotuksia näiden pohjalta. Prosessiteoriat kuvailevat näitä yksilöllisiä eroja reagoinnissa ulkoisiin ja sisäisiin tekijöihin. Prosessiteoriat kuvailevat ja analysoivat, miten ihminen saadaan liikkeelle, miten liikettä pidetään yllä, miten sitä ohjataan ja miten se saadaan päättymään.


title: Motivaatioteoriat

text: Motivaatioteoriat ovat pyrkineet löytämään ratkaisuja ihmisen motivointiin jo vuosikymmenien ajan tehokkaamman työnteon saavuttamiseksi. Työmotivaatiota ei kuitenkaan pysty selittämään täysin yhdelläkään motivaatioteorialla, mutta niitä ei kuitenkaan voi sivuuttaa ja ne ovat hyviä johtamisen työvälineitä pyrittäessä ymmärtämään, mikä ihmistä motivoi. Motivaatioteorioita yhdistelemällä saadaan tekijäryhmät, jotka vaikuttavat työmotivaatioon. Porter ja Miles (1974) kokosivat joukon tekijöitä, jotka vaikuttavat työorganisaatiossa työmotivaatioon: työntekijän persoonallisuus, työn ominaisuudet, työympäristö. Elämänkaariteorioiden mukaan voidaan vielä joukkoon lisätä elämänvaihe.


title: Motivaatioteoriat

text: Motivaatio on hyvin monisyinen ilmiö, eikä sen tutkiminen ole helppoa, koska ihmiset eivät useinkaan ole tietoisia käyttäytymisensä syistä. Usein käsitetään, että motivaatio on yksilökohtaista ja jollakin on sitä enemmän kuin toisilla. Uraansa aloittavat esimiehet leimaavat työntekijöitä usein laiskoiksi, jos he eivät ole motivoituneita. Kuitenkin sama laiska työntekijä voi vapaa-aikanaan käyttää runsaasti aikaa omiin harrastuksiinsa ja olla monessa toiminnassa mukana. Ihmisiä leimataan usein laiskoiksi, koska työ ei ole heidän arvoasteikkonsa yläpäässä. Motivaatio on tilanteen ja yksilön vuorovaikutusta, johon vaikuttavat lukuisat tekijät ja jokaisen yksilön henkilökohtaiset tarpeet. Esimerkiksi työntekijä saattaa jättää usein lukematta tärkeät esimiehen lähettämät tiedotukset tai lukee niitä vain muutaman minuutin päivästä. Samalla hän mahdollisesti kokee lukemisen raskaaksi ja epämiellyttäväksi, mutta kotiin päästyään käyttää koko iltapäivän novellien ja sanomalehtien lukemiseen. Motivaatio vaihtelee yksilöllisesti ja tilannesidonnaisesti.


title: Motivaatioteoriat

text:
Motivaatiosta voidaan sanoa sen olevan toiminnan voima. Se suuntaa ja virittää suoritukseen, joka onnistuu ihmisen valmiuksista riippuen. Motivaatiotaso vaihtelee eri tilanteissa ja eri aikoina hyvin paljon. Motivaatio on käyttäytymistä virittävien ja ohjaavien tekijöiden järjestelmä. Motivaatio on se psyykkinen tila, millä vireydellä, aktiivisuudella ja ahkeruudella yksilö tietyssä tilanteessa toimii saavuttaakseen tavoitteensa. Motivaatiosta riippuu, millä halulla ihminen käyttää omia resurssejaan työn suorittamiseksi. Motivaatio tulee motiiveista ja niiden aikaansaamasta tilasta tulee motivaatio.
Usein ihmiset eivät ole tietoisia omasta motivaatiostaan. Sigmund Freud oli ensimmäinen, joka huomasi tutkimuksissaan alitajuisten motivaation merkityksen ihmisen käyttäytymisessä. Hän huomasi, että ihminen ei useinkaan ole tietoinen siitä, mitä hän haluaa ja miksi. Hän totesi tutkimuksissaan ihmisen tietoisen motivaation olevan vain jäävuoren huippu ihmisen käyttäytymisestä. Steven Reiss'n tutkimukset osoittavat kuitenkin, että ihmiset ovat varsin tietoisia omista elämän perusmotiiveistaan. Näin ollen heidän yksilöllisiä motiivejaan voidaan kartoittaa ja motiivien intensiteettiä mitata luotettavasti motiivien mittaamiseen kehitetyllä työkalulla. Kaikille ihmisille on yhteistä, että heitä motivoi 16 elämän perustarvetta, mutta se, missä määrin nämä motivoivat, on täysin yksilöllistä. Perusmotiivit ovat suhteellisen pysyviä läpi koko elämän. Näin ollen motivaatio ei vaihtele täysin tilannesidonnaisesti, vaan vahvat motiivimme ajavat meitä jatkuvasti eteenpäin. Esimerkiksi henkilö, jolla on hyvin vahva riippumattomuuden perustarve, haluaa olla riippumaton joka tilanteessa ja joka päivä.


title: Motivaatioteoriat

text: Ihmiset eivät eroa toisistaan vain kyvyiltään, vaan myös haluiltaan, asenteiltaan ja motiiveiltaan. Yksilöiden motivaatiotaso riippuu heidän motiiviensa voimakkuudesta. Motiivit usein liitetään ihmisen tarpeisiin, haluihin, vietteihin, sisäisiin yllykkeisiin sekä palkkioihin ja rangaistuksiin. Motiivit herättävät, ylläpitävät vireyttä ja ovat päämääräsuuntautuneita. Ne pitävät liikkeen tiettyyn suuntaan tiedostettuna tai tiedostamattomana ja sitovat tietyn määrän ihmisen energiasta. Koska monet motiivit tulevat alitajunnasta, on niiden löytäminen, tutkiminen ja kehittäminen erittäin vaikeata. Motiivit ovat niitä ”syitä” (why’s) meidän käyttäytymisellemme, miksi toimimme ja haluamme asioita. Keskeisin syy käyttäytymiselle ovat motiivit ja tarpeet. McClellandin määritelmän mukaan motiivi on tietynlaiseen tavoitetilaan kohdistuva toistuva kiinnostus tai mielen askarrus. Motiivit virittävät ja ohjaavat ihmisen käyttäytymisen tiettyyn suuntaan ja motivaatio on se psyykkinen tila ja halu, millä vireydellä toimitaan tavoitteiden saavuttamiseksi. Steven Reiss löysi tuhansia ihmisiä haastattelemalla yli 400 erilaista motiivia. Hän ryhmitteli ne 16 elämän perustarpeeksi eli motiiviksi, jotka ovat universaaleja ihmiskunnassa. Ihmisten yksilöllisyys syntyy siitä, missä määrin kukin näistä motiivista motivoi meitä.


title: Motivaatioteoriat

text: Tutkimuksissa on eroteltu tilanne- ja yleismotivaatio. Tilannemotivaatio on nimensä mukaisesti hyvin lyhytkestoista ja riippuu tilanteesta. Yleismotivaatio kuvaa käyttäytymisen pysyvyyttä. Ihmisen psyykkinen tila vaihtelee yksilökohtaisesti usein, ja se vaikuttaa yhdessä ulkoisten ja sisäisten ärsykkeiden kanssa myös senhetkiseen vireyteen. Tätä kutsutaan tilannemotivaatioksi, koska se määrää, millä aktiivisuudella ja mihin suuntaan ihminen tietyssä tilanteessa toimii. Tilannemotivaatio on hyvin dynaamista ja siihen ympäristötekijät vaikuttavat erittäin paljon.


title: Motivaatioteoriat

text: Yleismotivaatio on hyvin pysyväluonteista, ja se on hyvin lähellä asenteita. Se kuvaa käyttäytymisen, vireyden ja motivaation keskimääräistä tasoa pitkällä aikavälillä. Tilannemotivaatio on usein hyvin riippuvainen yleismotivaatiosta. Esimerkiksi työstään pitävä työntekijä on paljon helpompi saada mukaan työnsä kehittämistehtäviin kuin työhönsä tyytymätön.


title: Motivaatioteoriat

text: Motivaatio jaetaan tyypillisesti sisäisiin ja ulkoisiin tekijöihin. Jaottelu on tärkeätä motiivien selvittämiseksi. Tekeekö ihminen töitä palkan eteen (ulkoinen motivaatio) vai kokeeko hän työniloa (sisäinen motivaatio)? Odotettujen palkkioiden avulla voidaan erotella sisäinen ja ulkoinen motivaatio. Ne esiintyvät yhtäaikaisesti ja ovat toisiaan täydentäviä. Sisäisesti motivoituneen toiminnan tyydytys tulee itse tekemisestä, ei niinkään tekemisen seurauksista, kuten esimerkiksi ulkoisista palkkioista. Tyypillisiä sisäisesti motivoituneita toimia ovat leikkiminen, etsiminen, tutkiminen ja haasteellinen toiminta. Nämä ovat sisäisesti motivoitunutta toimintaa, koska ihmiset toimivat näin ilman vailla odotusta ulkoisesta palkkiosta.


title: Motivaatioteoriat

text: Kun työntekijä on tyytyväinen omaan työhönsä ja kokee tekemisen iloa työtä tehdessään, motivaatio on sisäisesti välittynyt. Sisäiset palkkiot liittyvät työn sisältöön, monipuolisuuteen, haastavuuteen ja mielekkyyteen. Sisäiset tekijät ovat tarvehierarkian yläpäästä ja liittyvät läheisesti ihmisen itsensä toteuttamisen, kehittämisen ja pätemisen tarpeisiin. Sisäiset tekijät tulevat ihmisen sisältä ja ovat pitkävaikutteisempia kuin ulkoiset tekijät, ja ne ilmenevät tunteiden muodossa. Silloin kun ihminen on sisäisesti motivoitunut, hänellä on halu oppia uutta, kehittyä tehtävässään ja tehdä merkittävää työtä. Näistä syistä sisäiset palkkiot ovat yleensä tehokkaampia kuin ulkoiset palkkiot.


title: Motivaatioteoriat

text: Ulkoiset motivaatiotekijät tulevat ihmisen ulkopuolelta, ja ne välittää joku toinen henkilö, organisaatio tai sen edustaja. Ulkoisia motivaatiotekijöitä ovat palkka, kannustus, palaute, ulko-puolinen tuki ja osallistumismahdollisuudet. Nämä tekijät tyydyttävät yleensä alemman tason tarpeita, kuten yhteenkuuluvuuden ja turvallisuuden tarvetta. Ulkoiset palkkiot ovat kestoltaan lyhytaikaisia ja tarvetta niiden saamiseksi esiintyy usein. Kun päämäärä tai ulkoinen palkkio on saavutettu, motivaatio yleensä sammuu joksikin aikaa. Joissakin tapauksissa kuitenkin ”nälkä kasvaa syödessä” ja päämäärän saavutus vain vahvistaa motivaatiota. Esimerkiksi meklari, joka saa pörssistä suuret voitot, saattaa tavoitella tämän jälkeen entistä suurempia voittoja.


title: Motivaatioteoriat

text: Sisäisten ja ulkoisten palkkioiden erottaminen ei aina ole helppoa. Palkka normaalisti luokitellaan ulkoisiin palkkioihin, mutta jos se sidotaan suoritukseen, siitä tulee suorituksen mittari ja se palkitsee näin myös sisäisesti. Sisäisillä palkkioilla on suurempi merkitys ihmisen tehokkaaseen työntekoon kuin ulkoisilla palkkioilla. Koska ihminen kokee mielihyvää saadessaan käyttää henkisiä voimavarojaan, työtehtävät tulisi muotoilla haasteellisiksi ja mielenkiintoisiksi niin, että niiden suorittaminen voisi johtaa sisäisiin palkkioihin. Sisäisten palkkioiden tulisi olla esimerkiksi onnistumisen, edistymisen ja vastuun kokemuksia. Koska ihmiset myös odottavat hyvästä suorituksesta ulkoisia palkkioita, tulisi palkkiot sitoa suorituksiin.


title: Motivaatioteoriat

text: Sisäisten ja ulkoisten palkkioiden erottaminen on tärkeätä, koska ne vaikuttavat eri tavalla. Sisäisesti palkitsevat työt tuottavat tyydytystä pitkään ja työntekijät nauttivat niiden tekemisestä. Työ, joka on ominaisuuksiltaan yksitoikkoista eikä tyydytä sisäisesti, vaatii ulkoisia palkkioita, jotta saataisiin aikaan haluttu toiminta.


title: Motivaatioteoriat

text: Sisäisen ja ulkoisen motivaation käsitteet on kokonaan kyseenalaistanut viime vuosina professori Steven Reiss. Hänen laajojen empiiristen tutkimustensa mukaan on olemassa ainoastaan sisäistä motivaatiota. Kaikkia ihmisiä yhdistävät sisäiset motiivit pystytään ryhmittelemään 16 kategoriaan, joita voidaan kutsua elämän perustarpeiksi. Näitä ovat valta, riippumattomuus, uteliaisuus, hyväksyntä, järjestys, säästäminen/keräily, kunnia, idealismi, sosiaaliset kontaktit, perhe, status, kosto/voittaminen, romantiikka/esteettisyys, syöminen, ruumiillinen aktiivisuus, ja rauhallisuus/mielen rauha. Aikaisemmin on ajateltu, että esimerkiksi status edustaa ulkoista motivaatiota. Tuhansia ihmisiä käsittävissä tutkimuksissa on kuitenkin huomattu, että monia ihmisiä motivoi sisäisesti itsensä erityiseksi tunteminen, laatu, oma hyvä asema ja julkisuus. Kaikilla ei myöskään ole samanlainen halu oppia uutta tai kehittyä tehtävässään tai käyttää henkisiä voimavarojaan. Joillakin ihmisillä on synnynnäisesti ja kasvatuksen yhdistelmänä syntynyt matala uteliaisuuden tarve, jolloin heitä motivoi enemmän konkreettisten, hyödyllisten asioiden tekeminen ja rutiinit kuin jatkuva uuden oppiminen vain oppimisen silkasta ilosta. Myöskään valta tai vastuu ei samalla lailla motivoi kaikkia. Joidenkin vahva motiivi on olla päättämättä asioista ja antaa vastuuta muille.


title: Vandat

text: Vandat ("Vanda") on kämmekkäkasvien suku, johon kuuluu noin 50 kaakkoisaasialaista trooppista lajia. Suvun lajeista on tehty lukuisia risteymiä, usein suvun "Ascocentrum" kanssa. Niistä on tullut suosittuja orkideoita huonekasvatuksessa ja leikkokukkina.


title: Progressiivinen koulutus

text: Progressiiviseksi koulutukseksi kutsuttu suuntaus syntyi Yhdysvalloissa 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Se oli reaktio koulutuksen kaavamaisuudelle. Siinä tavoitteena oli kasvattaa varttuvan persoonallisuuden kokonaisuutta, ei vain älyä, vaan yhtä hyvin emotionaalista ja fyysistä puolta. Suuntaus korosti varttuvan aktiivisuutta ja sen ydin tiivistyi sanoiksi "tekemällä oppiminen". Luova ja toiminnallinen aines korostui opetussuunnitelmassa. Suuntauksen vaikutusvaltaisin teoreetikko oli yhdysvaltalainen filosofi John Dewey.


title: Progressiivinen koulutus

text: Suuntauksen juuret ovat kuitenkin Euroopassa. Jean-Jacques Rousseau´n Émile (1762), romaanin muotoon puettu tutkielma kasvatuksesta, nähdään perustavaksi alkulähteeksi. Saksalainen Friedrich Fröbel perusti vuonna 1837 ensimmäisen lastentarhan (Kindergarten) ja sveitsiläinen Johann Pestalozzi (1746–1827) kouluja orvoille ja köyhille lapsille. A. S. Neill (Summerhill 1921) ja Maria Montessori voidaan mainita 1900-luvun eurooppalaisista progressiivisten ajatusten toteuttajista.


title: Kangaspellon kirkko

text: Kangaspellon Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko oli yksi entisen Kyyrölän ortodoksisen seurakunnan kirkoista Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Se sijaitsi Kangaspellon kylässä, joka kuului Kyyrölän kuntaan vuoteen 1934 asti, jolloin kunta liitettiin Muolaan kuntaan. Kirkon yhteydessä oli pieni vuonna 1930 perustettu hautausmaa. Kirkko oli ulkoasultaan yksinkertainen ja kooltaan pieni, vain 166 neliötä. Rakennus oli hirsirunkoinen ja se oli vuorattu laudoituksella. Sen ikkunat olivat värilasia ja peltikatto oli maalattu. Kirkon torni ylsi 15 metrin korkeuteen ja tornissa oli kuusi kello. Kirkon matalan ja klassistisen ikonostaasin alarivi oli korkeahko ja ylärivi puolestaan hyvin kapea, jossa oli ympyränmuotoisia ikoneja. Kirkko oli pyhitetty Kazanin Jumalanäidin ikonille.


title: Kangaspellon kirkko

text: Kangaspellon kylä sijaitsi noin 10 kilometrin päässä Kyyrölän kirkonkylästä, jossa seurakunnan pääkirkko sijaitsi. Vähävaraisella väestöllä ei kuitenkaan ollut mahdollisuuksia kovin usein siellä käydä ja niinpä Kangaspellon koululla pidettiin jumalanpalveluksia. Kangaspeltoon rakennettavaa kirkkoa varten tilattiin piirustukset insinööri Volkovilta, mutta varojen puutteessa sitä ei pystytty toteuttamaan. Vuonna 1921 kangaspeltolaiset ostivat vuonna 1906 valmistuneen Kanneljärven ortodoksisen kirkon 5 000 markalla ja pystyttivät sen uudelleen kotikyläänsä. Varat kirkon ostoa varten lahjoitti F. I. Sergejeff. Kangaspellossa kirkko vihittiin Kazanin Jumalanäidin ikonin muistolle 30. marraskuuta 1921. Siirron yhteydessä kirkkoon tehtiin joitain muutoksia, muun muassa kellotornin telttakatosta tuli loivempi ja matalampi, kirkkosalin katto muutettiin satulakatoksi ja katolle sijoitettiin vain yksi sipulikupoli.


title: Kangaspellon kirkko

text: Kangaspellon kirkko paloi talvisodan alussa perustuksiaan myöten. Jatkosodan aikana vuonna 1943 kirkon paikalle suunniteltiin rakennettavaksi hirsistä rukoushuonetta, mutta vuoden 1944 uusi evakuointi esti suunnitelman toteuttamisen.


title: Paddy Chayefsky

text: Sidney ”Paddy” Chayefsky (29. tammikuuta 1923 New York, New York – 1. elokuuta 1981 New York) oli yhdysvaltalainen käsikirjoittaja. Hänet palkittiin kolmesti Oscarilla käsikirjoituksistaan. Parhaan sovitetun käsikirjoituksen palkinnon hän sai elokuvasta "Marty" (1955), parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen palkinnon puolestaan elokuvista "Klinikka" (1971) ja "Kasvot kuvaruudussa" (1976). Hänen muihin elokuviinsa kuuluvat muun muassa "Ikuinen valehtelija" (1951) ja "Kultarynnäkön iloiset päivät" (1969).


title: Lokikirja (albumi)

text: Lokikirja on Nightwishin 18. marraskuuta 2009 julkaistu kokoelma-albumi. Kokoelma sisältää yhtyeen studioalbumit "Angels Fall First", "Oceanborn", "Wishmaster", "Century Child", "Once" ja "Dark Passion Play" sekä EP:t "Over the Hills and Far Away" ja "Bless the Child". Kaikki levyt ovat pahvitaskuissa.


title: Lokikirja (albumi)

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 21.


title: Eurooppatie E28

text: E28 eli Eurooppatie 28 on 1 230 kilometriä pitkä eurooppatie, joka johtaa Saksasta Berliinin kehätieltä Puolan, Venäjän Kaliningradin alueen ja Liettuan kautta Valko-Venäjän Minskiin.


title: Eurooppatie E28

text: Eurooppatien reitti kulkee seuraavien valtioiden ja kaupunkien kautta (suunta Berliinistä Minskiin):Eurooppatien 28 osuus Gdańskista Kaliningradiin voi joidenkin lähteiden mukaan kulkea myös meritietä pitkin.


title: Eurooppatie E28

text: Kaliningradin alueella eurooppatiet ja seuraavat ensin valtatietä A194 seuraavien kaupunkien kautta:


title: Eurooppatie E28

text: Kaliningradin itäpuolella väylä jatkuu noin 50 km moottoritienä eli valtatienä A229. Moottoritien lopussa valtatie A229 ja eurooppatie E28 jatkaa itään, mutta E77 risteää koilliseen.


title: Eurooppatie E28

text: Liettuassa koostuu valtatiestä A7 (Venäjän rajalta Marijampoleen), A16 (Marijampolesta Vilnaan) ja A3 (Vilnasta Valko-Venäjän rajjalle). Reitin varralle osuvat:


title: Eurooppatie E28

text: Liettuan puoleinen EU:n rajanylityspaikka Valko-Venäjälle on nimeltään Medininkai.


title: Eurooppatie E28

text: Rajan jälkeen eurooppatie jatkuu valkovenäläisenä valtatienä M7. Aluksi tieyhteys on kaksikaistainen. Valtatien M7 liittyessä Hrodnasta saapuvaan valtatie M6:een (Valožynin itäpuolella), valtatie M6/M7 jatkuu nelikaistaisena Minskin kehätielle saakka. Valtatien varrelle osuvat:


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1970

text:
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen A-sarja 1970 pelattiin jälleen Tukholmassa, Ruotsissa. Kisat oli alun perin myönnetty Kanadalle, mutta ammattilaispelaajien käytön kieltämisen jälkeen Kanada luopui sekä kisojen järjestämisestä että osallistumisesta muualla järjestettäviin kisoihin. Ruotsi oli edellisen vuoden tavoin varamaana ja sai jälleen järjestää kisat.
B- ja C-sarjat kiekkoiltiin Romaniassa (Bukarest ja Galați).


text: Itä-Saksa putosi vapaaehtoisesti B-sarjaan. Puola pääsi karsimaan paikastaan.


text: Yhdysvallat nousi suoraan A-sarjaan ja Länsi-Saksa karsittuaan Puolan kanssa. Romania ja Bulgaria putosivat C-sarjaan.


text: Itävalta ja Italia nousivat B-sarjaan.


title: Reinhard Bütikofer

text: Kotimaassaan Saksassa Bütikofer johti Liittouma 90/Vihreät -puoluetta vuosina 2002–2008 yhdessä Claudia Rothin kanssa.


title: Reinhard Bütikofer

text: Euroopan parlamentissa Bütikofer on jäsen Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa (vuodesta 2012) sekä unionin suhteista Yhdysvaltoihin vastaavassa valtuuskunnassa (vuodesta 2009).


title: Wreath of Thevetat

text: Wreath of Thevetat (suom. "Thevetatin seppele") on black metal-yhtye Alghazanthin viides albumi. Se julkaistiin vuonna 2008, Woodcut Recordsin kautta. Albumin nimi viittaa Atlantiksen demonikuningas Thevetatiin, joka johdatteli tolteekit mustan magian harjoittajiksi, ja jonka seurauksena Atlantiksen tuho sai alkunsa.


title: Kosva

text: Kosva () on Volgan vesistöön kuuluvan Kaman sivujoki Sverdlovskin alueella ja Permin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 283 kilometriä, valuma-alueen laajuus 6 300 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaama 11 kilometrin päässä joen suusta 90 kuutiometriä sekunnissa.


title: Kosva

text: Joki saa alkunsa Uralin länsirinteiltä ja laskee Kaman tekojärveen. Sen varrella sijaitsee Gubahan kaupunki. Keskijuoksulla on Širokovskin vesivoimala.


title: Swiss Arms

text: Swiss Arms on sveitsiläinen yritys, joka valmistaa pääsääntöisesti käsiaseita. Se tunnettiin vuoteen 2000 nimellä SIG Arms AG. Swiss Arms on käsiaseiden lisäksi valmistanut mm. SIG GL 5040 -kranaatinheittimen sekä SIG SG 550 -rynnäkkökiväärin.


title: Swiss Arms

text: Yksi Swiss Armsin tunnetuimmista käsiaseista on mm. United States Army Rangersin käyttämä SIG-Sauer P-228 -pistooli.


title: Sylva (joki)

text: Sylva () on Volgan vesistöön kuuluvan Kaman sivujoki Sverdlovskin alueella ja Permin aluepiirissä Venäjällä. Sen pituus on 493 kilometriä, valuma-alueen laajuus 19 700 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaama 45 kilometrin päässä joen suusta 139 kuutiometriä sekunnissa.


title: Sylva (joki)

text: Sylva saa alkunsa Uralin länsirinteiltä ja laskee Kaman tekojärveen. Se on liikennöintikelpoinen 74 kilometrin matkalla. Tärkeimmät sivujoet ovat Iren, Barda ja Šakva. Joen varrella sijaitsee Kungurin kaupunki sekä Suksunin ja Ust-Kišertin piirikeskukset.


title: Severnaja Keltma

text: Severnaja Keltma (, ) on Vienanjoen vesistöön kuuluvan Vytšegdan sivujoki Komin tasavallan Ust-Kulomin piirissä Venäjällä. Sen pituus on 155 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 7 960 neliökilometriä.


title: Severnaja Keltma

text: Severnaja Keltman ja Kaman sivujokeen Južnaja Keltmaan laskevan Džuritš-joen välille rakennettiin vuosina 1785–1822 Katariinan kanava (ven. Severo-Jekaterininski kanal). Vähäisen käytön takia se suljettiin jo vuonna 1838.


title: Matarat

text: Matarat ("Galium") ovat matarakasvien heimoon kuuluvia ruohoja. Sukuun kuuluu yli 400 lajia, joista pääosa esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla. Näistä Suomessa tavataan tai on tavattu 18 lajia, joista alkuperäisiä lajeja on yhdeksän.


title: Matarat

text: Matarat ovat enimmäkseen monivuotisia mutta myös yksivuotisia, rento- tai pystyvartisia. Mataroilla varsi on usein nelisärmäinen. Lehtien lavat ovat ehytlaitaisia, otakärkisiä tai tylppiä ja tavallisesti yksisuonisia. Kukinto on tiheä tai harsu viuhko. Useimmilla lajeilla on pienet valkoiset kukat, joiden verhiö on hyvin pieni tai puuttuu. Teriö on tavallisesti ratasmainen. Hedelmä muodostuu kahdesta vierekkäisestä hedelmyksestä. Joillain lajeilla hedelmissä on koukkukarvoja, jotka edistävät leviämistä. Muun muassa peltomatara ja kierumatara ovat tehokkaasti leviäviä, yksivuotisia rikkakasveja.


title: Matarat

text: Mataroiden kanssa läheisiä sukuja ovat maratit ("Asperula"), ristimatarat ("Cruciata"), krapit eli värimatarat ("Rubia") ja sinimatarat ("Sherardia").


title: Matarat

text: Pohjoismaissa on tavattu seuraavia mataralajeja:


title: Charles R. Jackson

text: Charles R. Jackson (6. huhtikuuta 1903 – 21. syyskuuta 1968) oli yhdysvaltalainen kirjailija, jonka tunnetuin teos on romaani nimeltään "Tuhlattuja päiviä" (The Lost Weekend) joka ilmestyi vuonna 1944.


title: Charles R. Jackson

text: Jackson syntyi Summitissa, New Jerseyn osavaltiossa ja valmistui ylioppilaaksi Newarkin High Schoolista. Nuorena hän työskenteli paikallislehden toimittajana sekä myyjänä Chicagon, New Jerseyn sekä New Yorkin kirjakaupoissa. Jackson sairastui tuberkuloosiiin ja joutui kiertelemään eri parantoloita vuodet 1927-1931, kunnes pääsi toipilaaksi Sveitsiiin. Jackson piti tuberkuloosia laukaisijana alkoholismilleen.


title: Charles R. Jackson

text: Palattuaan Sveitsistä vuonna 1931, Yhdysvallat oli keskellä suurta lamaa. Maata piinasi massatyöttömyys ja miljoonien muiden tavoin Jacksonin oli vaikeuksia löytää töitä. Tuleva kirjailija alkoi kärsiä rajuista, lähes itsetuhoisista juomiskausista, joita hän myöhemmin kuvaili "Tuhlattuja päiviä" -romaanissaan. Taistelun alkoholismia vastaan hän aloitti vuonna 1936 ja se oli lähes voitettu vuonna 1938, jolloin hän perusti perheen.


title: Charles R. Jackson

text: Raitistuttuaan ja perustettuaan perheen Jackson elätti itsensä freelance-kirjoittajana ja satunnaisilla radiotöillä. Vuonna 1944 ilmestynyt romaani "Tuhlattuja päiviä" nosti hänen uransa ja yksityiselämänsä nousujohteeseen. Hän muutti lyhyeksi aikaa Hollywoodiin ja sieltä nopeasti vaimonsa ja kahden tyttärensä luo New Hampshireeen.


title: Charles R. Jackson

text: Uransa huipulla Jackson pääsi luennoimaan moniin yliopistoihin. Hän luennoi paljon myös alkoholismista ja antoi mielellään tukensa ja rohkaisunsa tuota sairautta vastaan kamppaileville. Lisäksi hän kehotti AA-liikettä kiinnittämään huomionsa myös huumeongelmaan. Talousvaikeudet astuivat Jacksonin elämään jälleen 1950-luvun lopulla.


title: Charles R. Jackson

text: 1960-luvulla alkoholismi sai uudelleen yliotteen Jacksonin elämästä, minkä johdosta välit perheeseen heikkenivät. Hän muutti New Yorkiin, missä jakoi asunnon yhdessä miesrakastajansa kanssa. Jackson surmasi itsensä unilääkkeillä, New Yorkissa, Chelsea Hotelissa.


title: Charles R. Jackson

text: "Tuhlattuja päiviä" on todennäköisesti tekijänsä tunnetuin teos ja yksi kuuluisimmista alkoholismin kuvauksista. Teoksen päähenkilö Don potee pitkälle edennyttä alkoholismia. Hän huijaa, valehtelee ja varastaa saadakseen rahaa alkoholiin ja päästäkseen kaupungille ryypiskelemään eri baareihin.


title: Charles R. Jackson

text: Teos kuvailee päähenkilönsä päämäärätöntä kiertelyä ympäri New Yorkia, milloin baareissa, missä hän joutuu vaikeuksiin käsilaukkuvarkauden takia tai rahattomuuden tai kovan humalatilan takia. Hän kävelee monta korttelinmittaa viedäkseen kirjoituskonetta panttilainaamoon, mikä ei lopulta onnistu, sillä panttilainaamot ovat suljettuina. Välillä pantataan omia vaatteita tai viedään naisystävältä varastettuja parempia vaatteita panttilainaamoon. Eräänä aamuna Don herää katkaisuhoitoasemalta, mistä hän lähtee heti välittömän lääkityksen saatuaan takaisin kaupungille, uskomatta murtuneen silmäkulmansa vaativan sen kummempaa hoitoa.


title: Charles R. Jackson

text: Muita henkilöitä kirjassa ovat Donin veli Wick, baarien ja viinakauppojen myyjät, takautuvasti esiintyvä "tyhmä psykiatri" ja naisystävä Helen. Wick ja Helen yrittävät auttaa Donia kuitenkaan siinä onnistumatta juuri muun kuin välittömän ensiavun tasolla.


title: Charles R. Jackson

text: Teos kuvaa alkoholistin synkkää sisäistä maailmaa, juoppohulluutta sekä ruumiillisia vieroitusoireita ja pohtii miksi kaikesta huolimatta läheiset haluavat auttaa kieroilevaa ja hyväksikäyttävää alkoholistia ja uskoa tämän toipumiseen. Päähenkilö kysyykin itseltään, "miksi kaikki alkoholistit olivat melkein poikkeuksetta lahjakkaita, persoonallisia, rakastettavia ihmisiä, joilla oli kykyjä, älyä, avuja (kuka heistä muuten välittäisi?); miksi niin monet etevät miehet olivat juoppoja?"


title: Charles R. Jackson

text: Teos tunnetaan myös Billy Wilderin ohjaamana samannimisenä elokuvana, joka palkittiin kolmella Oscarilla.


title: Amerikanpikkutiira

text: Amerikanpikkutiira ("Sternula antillarum") on pienikokoinen tiiroihin kuuluva lintu. Se pesii Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosassa. Se pesii yhdyskunnissa, joissa tiirojen lukumäärä voi olla jopa 200. Amerikanpikkutiirat hautovat munia kahden yksilön pareissa, touko-kesäkuussa. Sekä koiras että naaras hautovat noin 3 viikkoa. Amerikanpikkutiirojen ääntely kuuluu: joko terävä "kip-kip" tai kimeä "zreep"


title: Amerikanpikkutiira

text: Amerikanpikkutiira on pieni lintu. Sen koko on yleensä vain noin 20-25 cm pitkä, siipien väli 50 cm ja paino noin 40-50 grammaa.


title: Amerikanpikkutiira

text: Amerikanpikkutiirat syövät enimmäkseen pieniä kaloja, jota he sukeltavat vedenpinnasta. Ne ovat siis syöksysukeltajia.


title: Blaster Master

text: Blaster Master () on Sunsoftin kehittämä ja julkaisema videopeli Nintendo Entertainment Systemille. Peli on sarjansa ensimmäinen osa.


title: Blaster Master

text: Pelin päähenkilö on 15-vuotias Jason Frudnick, jolla on lemmikkinä Fred-niminen sammakko. Eräänä päivänä sammakko karkaa ja Jason lähtee jahtaamaan sitä. Sammakko sattuu hyppäämään Jasonin talon pihalla olevaan radioaktiiviseen laatikkoon, joka muuttaa sammakon jättimäiseksi mutantiksi. Jättiläinen tekee maahan kolon, jonne se katoaa. Jason päättää seurata sitä ja huomaa siellä erikoisen taistelutankin, jolle on annettu nimi "SOPHIA THE 3RD". Jason pukee taisteluhaarniskansa ja valmistautuu matkaamaan tankillaan ihmeelliseen maailmaan, joka on täynnä mitä erikoisimpia mutantteja, "Harmaita muotoja", joita kontrolloi mutaatiota levittävä "Plutonium Boss".


title: Blaster Master

text: Pelissä pelataan enimmäkseen SOPHIA:lla, joka on varustettu voimakkaalla tykillä sekä jousituksella, jonka avulla auto voi myös loikkia esteiden tai reunojen yli. Tankkiosiot pelataan tasohyppelypelien tyyliin. Pelissä pystyy myös ottamaan Jasonin ulos tankista, jolloin se voi loikkia ajoneuvonsa tapaan, uida (vesikohdissa), kiivetä tikkaita sekä mennä ovista sisälle, jolloin siirrytään yläviistosta kuvattuun sisätilaan, missä Jason ei voi hyppiä, mutta voi sen sijaan käyttää aseensa lisäksi kranaatteja. Sekä ulko- ja sisätilassa on kahdeksan pykälän energiamittari, mitä voidaan kasvattaa P-palloilla, mutta sisätilassa näkyy myös toinen mittari, joka näyttää aseen panosten tulivoimaa, mikä kasvaa keräämällä Jasonilla palloja, joissa on pyssyn kuva. Ulkotilassa toinen mittari, "lentomittari", tulee ainoastaan kolmannen vastustajan voitettua ja tämä puolestaan näyttää ilmatyynyjen tehoa. Siinä pykäliä kasvatetaan H-palloilla.


title: Blaster Master

text: Pelissä on kahdeksan eri maailmaa, jossa jokaisessa odottaa pomovastuksena valtava mutantti. "Metroid"-pelien tapaa moniin paikkoihin ei pääse, ennen kuin on hankittu jokin lisätarvike SOPHIA:an. Jokaisesta vastuksesta voittaa jonkin lisätarvikkeen, jonka avulla mahdottomaankin paikkaan pääse helpommin. Lisätarvikkeisiin lukeutuu mm. ilmatyynyrenkaat, jonka avulla SOPHIA kykenee lentämään lentomittarin pykälien verran.


title: Blaster Master

text: Pelissä on myös mahdollista kerätä SOPHIA:an lisäaseita, jotka ovat hakeutuvat ohjukset, salamat ja kolmoisohjukset. Näitä voidaan käyttää ampumalla alas. PAUSE-tilassa puolestaan voi nähdä lisäaseiden määrän ja vaihtaa tarvittaessa lisäasetta.


title: Blaster Master

text: Pelissä on aina kolme elämää, jotka kuluvat energiamittarin tyhjentyessä, jolloin joko Jason kuolee (mikäli hänellä pelaa sillä hetkellä) tai SOPHIA räjähtää. Kun elämät loppuvat, peli päättyy, mutta silloin annetaan mahdollista jatkaa aloittamalla sen hetkisen tason alusta. Peli alkaa automaattisesti alusta, kun peli päättyy viidennen kerran.


title: Blaster Master

text:
1# Metsävyöhyke ("Forest Zone")
Pelin alkutaso, jossa on paljon reheviä luolia ja kosteita paikkoja. Pelistä löytyy reitit toiseen ja neljänteen tasoon. Tason vastustaja on valtava aivokimppu nimeltään "Chlameatle", jonka ympärillä pyörii pienempiä aivoja.


title: Blaster Master

text:
2# Keskiaikavyöhyke ("Medieval Zone")
Taso muistuttaa paljon linnaa. Tasosta löytyy niin maasta kuin myös katostakin sojottavia keihäitä ja happoaltaita. Pelistä löytyy reitit kolmanteen ja seitsemänteen tasoon. Tason vastustaja on rapumainen olento "Crabullus", jolla on pitkät saksikädet ja kyky viskoa selästä piikkejä.


title: Blaster Master

text:
3# Linnoitusvyöhyke ("Fortress Zone")
Yksi pelin suurimmista tasoista. Ulkoasulta tehdasmainen alue, joka sisältää paljon robottimaisia vihollisia. Pelistä löytyy reitti kahdeksanteen tasoon. Tason vastustaja on "Photophage" -niminen laatikkorobotti, joka kykenee kloonautumaan ja ampumaan säteitä.


title: Blaster Master

text:
4# Viemärivyöhyke ("Sewer Zone")
Nimensä mukainen, hyvin sokkeloinen taso. Pelistä löytyy reitti viidenteen tasoon. Tason vastustaja on Jasonin entinen lemmikkisammakko "Fred", joka sylkee kielen ulos ja välillä tulipalloja.


title: Blaster Master

text:
5# Vesivyöhyke ("Water Zone")
Vedenalainen taso, jossa keskitytään enemmän Jasonilla uimiseen, kunnes tason vastustaja on tuhottu. Pelistä löytyy reitti kuudenteen tasoon. Tason vastustaja on äärettömän sitkeä jättiläistaskurapu "Hard Shell", joka sylkee suustaan kolmessa eri muodostelmassa kuplia.


title: Blaster Master

text:
6# Jäävyöhyke ("Ice Zone")
Hyvin liukas taso. Pelistä ei löydy reittiä muuhun tasoon, joten on myöhemmin palattava samaa reittiä. Tason vastustaja on myös "Crabullus" kuten toisessa tasossa, mutta väriltään sininen. Sillä on pidemmät saksikädet ja se ampuu piikkien lisäksi jäisiä henkäyksiä.


title: Blaster Master

text:
7# Vulkaaninenvyöhyke ("Volcanic Zone")
Magmaperäinen taso, jossa joudutaan silloin tällöin tankin tykillä tekemään polkuja itselleen. Pelistä ei löydy reittiä muuhun tasoon, joten on myöhemmin palattava samaa reittiä. Tason vastustaja on samanlainen kuin neljännen tason "Fred", vain väriltään punainen. Sillä on erilaisempi taktiikka sylkeä tulista kieltä ja tulipalloja ja se on paljon sitkeämpi.


title: Blaster Master

text:
8# Plutoniumvyöhyke ("Plutonium Zone")
Pelin viimeinen ja vaikein taso. Taso on lähestulkoon täynnä piikkejä ja vaarallisia vihollisia. Pelistä ei löydy reittiä muuhun tasoon. Tason vastustaja, "Plutonium Boss", esiintyy kahdessa muodossa. Ensimmäinen muoto on iso hirviö, joka sylkee suusta kimpoavia plutoniumpalloja. Viimeinen muoto on iso haarniskaan pukeutunut "Underworld Lord", joka iskee kuolettavalla ruoskalla.


title: Helen Parkhurst

text: Helen Parkhurst (3. tammikuuta 1887 – 1. kesäkuuta 1973) oli yhdysvaltalainen kasvatustieteilijä. Hän kehitti uudenlaisen koulutuskonseptin (The Dalton Plan) ja perusti ajatustensa testaamiseksi kokeilukoulun (The Dalton School), jossa oppilaat työskentelivät oman hyväksytyn opintosuunnitelmansa mukaan. Kokeita ja arvostelua ei ollut. Sen asemesta oppilaat esittivät raportteja edistymisestään opettajilleen. Pysyviä luokkia ei iän eikä millään muullakaan perusteella ollut. Siksi Dalton-koulua pidetään yhtenä luokattoman järjestelmän esimuotona.


title: Disney Magic

text: Disney Magic on Disney Cruise Line -varustamon omistama risteilyalus. Se on rakennettu Fincantieri - Cantieri Navali Italiani S.p.A yhtiön telakalla Margherassa Italiassa ja teki neitsytmatkansa 30. heinäkuuta 1998. Laiva rakennettiin kahdessa osassa eri telakoilla, joissa valmistuneet puolikkaat yhdistettiin toisiinsa hitsaamalla. Disney Magic on ensimmäinen Disney Cruise Linen omistama risteilyalus. Sitä seurasi noin vuotta myöhemmin valmistunut Disney Wonder ja seuraavaksi Disney Dream vuonna 2011. Neljännen aluksen, Disney Fantasyn on tarkoitus valmistua 2012.


title: Disney Magic

text: Toukokuun 16. 2008 Disney Magicistä maksettiin sen hetken ennätys summa tullia Panaman kanavan läpikulkemiseen. Vilkkaasti liikennöidystä 50 mailin vesitien osuudesta maksettiin tullia kaikkiaan $331 200.


title: Disney Magic

text: Disney Magicin kotisatama on Port Canaveral, Floridassa, josta se tekee 7 yön risteilyjä mm. Pohjois-Amerikan eteläkärjessä sijaitsevaan Key Westiin, Meksikon Cozumeliin, Grand Caymanille, Saint Martinille, sekä The Walt Disney Companylle kuuluvalle Castaway Cay -nimiselle yksityissaarelle. Disney Cruise Linen laivoja varten Port Canaveraliin rakennettu Disney Cruise Line Terminal sijaitsee John F. Kennedyn avaruuskeskuksen ja Cape Canaveral Air Force Stationin naapurissa.


title: Disney Magic

text: Kesäisin Disney Magic ylittää Atlantin valtameren, jolloin risteilyt suuntaavat eri puolille Eurooppaa, mm. Barcelonaan, Roomaan, Mallorcalle, Osloon, Tukholmaan, Helsinkiin, sekä Pietariin.


title: Frederick Knott

text: Frederick Major Paull Knott (28. elokuuta 1916 – 17. joulukuuta 2002) oli englantilainen näytelmäkirjailija. Hänen näytelmänsä ovat saavuttaneet Hollywoodissa tuotettuina elokuvasovituksina laajan yleisön.


title: Frederick Knott

text: Knott syntyi Kiinassa englantilaiselle lähetystyöntekijäpariskunnalle. Hän palveli brittiarmeijassa koko toisen maailmansodan ajan ja kohosi majuriksi asti. Myöhemmin hän muutti Yhdysvaltoihin.