title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kesällä 1991 PeTo pelasi toisen, ja samalla 1990-luvun viimeisen kautensa maakuntasarjassa, kun sarjan voitettuuan miesten joukkue nousi Suomensarjaan. Ensimmäiseltä kaudelta lähtien alettiin suorittamaan uudestaan vuonna 1987 annettua tavoitetta ykkössarjapaikasta. PeTo pelasi lohkossaan sijoituksekseen viidennen sijan ensimmäisellä kaudella. Lohkon voitto olikin jo lähellä seuraavalla kaudella 1993 kun PeTo sijoittui 15 voitollaan lohkonsa toiseksi. Tämän jälkeen nousuhaaveet rauhoittuivat kuitenkin vielä hetkeksi kun kolmen seuraavan kauden sijoitukset olivat vielä seitsemäs, kuudes ja viides.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kesä 1997 toi kuitenkin mukanaan seuran parhaimman menestyksen Suomensarjassa, kun PeTo voitti oman lohkonsa ja eteni Ykköspesiskarsintoihin. Karsinnoissa PeTo pelasi kaksi ottelua, joita kumpaakaan se ei voittanut. Juoksuero karsinnoissa oli 10-14. Seuraavalla kaudella PeTo sai jo tarpeekseen edelliskauden epäonnistumisesta ja sijoittui runkosarjassa toiseksi 16 voitollaan. Tämä oikeutti jälleen paikkaan Ykköspesiksen karsintoihin ja tällä kertaa PeTo käytti tilaisuuden hyväkseen. Jokaisesta neljästä ottelusta saavutetetut täydet pisteet ja juoksuero 54-14 oikeuttivat PeTon tällä kertaa seurahistorian ensimmäiseen paikkaan miesten Ykköspesiksessä.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Ykköspesiksessä pelattiin kaudella 1999 14 kierrosta, joiden voittoprosentti oli PeTon kohdalla tasan 50 %. Voittoja tuli siis seitsemän ja vastaavasti PeTo poistui kentältä hävinneenä yhtä monta kertaa. Täysiä kolmen pisteen voittoja näistä voitoista oli 6 joten kaksi pistettä annettiin mukaan vain kerran. Vastaavasti yhden pisteen tappioita tuli kaksi ja kokonaan ilman pisteitä jäätiin viisi kertaa. Juoksuero runkosarjassa oli 143-85 ja pisteitä kertyi 22. Tämän johdosta PeTo sijoittui ensimmäisellä Ykköspesiskaudellaan runkosarjassa neljänneksi ja jatkoi kauttaan ylemmässä jatkosarjassa. Jatkopeleissä pelattiin vastaavasti 14 kierrosta ja tällä kertaa PeTo voitti näistä otteluista 6 ja hävisi 8. Pisteitä kertyi 16 ja kauden lopullinen sijoitus oli sen myötä kuudes.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Toisella kaudellaan PeTon menestys ei ollut enää vastaavaa, kun ottelumäärät lisääntyivät runkosarjassa 26 ja jatkopeleissä siirryttiin pudotuspelikäytäntöön. Runkosarjan voittoja tuli 8 ja pisteitä sen myötä 29 sijoituksen ollessa tämän myötä kymmenes, eikä se oikeuttanut tällä kertaa jatkopeleihin.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Seuran toistaiseksi viimeinen kausi Ykköspesiksessä oli siis kesällä 2001. Tuo kausi meni myös pelillisesti penkin alle kun runkosarjan 26 ottelusta PeTo voitti ainoastaan 3. Näistä kolmesta voitostakin täysiä kolmen pisteen voittojakin oli ainoastaan yksi kappale, eikä sarjassa kertynyt pisteitä kuin ainoastaan 9. PeTo sijoittuikin sarjassa 14. ja tippui kaudeksi 2002 maakuntasarjaan


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kun sarjasta tippumisen makuun oli päästy jo kaudella 2001, joukkue jatkoi samaa menoa myös Suomensarjassa kaudella 2002. Voittoja kertyi runkosarjassa ainoastaan kaksi ja pisteitä kauden aikana kertyi kuusi. Tämä tarkoitti sitä että pesäpallotoimintaa saatiin jatkaa kaudella 2003 maakuntasarjassa. Tosin visiitti neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla kesti tässä vaiheessa vain yhden kauden ajan, kun PeTo nousi takaisin Suomensarjaan sijoituttuaan kauden 2003 maakuntasarjassa toiseksi.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kaudet 2004 ja 2005 PeTo pelasi siis jälleen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, mutta menestys ei sarjassa ollut kovin huikea. Kauden 2004 sijoitumminen kahdeksanneksi takasi vielä sarjapaikan seuraavaksi kaudeksi mutta kauden 2005 yhdeksäs sija palautti PeTon takaisin maakuntasarjaan.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kaudet 2006–2008 PeTo pelasi maakuntasarjassa pitäen toimintaa yllä, mutta sijoitukset näinä vuosina olivat kuitenkin lohkon häntäpäässä (viides, neljäs ja viides) kunnes kaudella 2009 PeTo alkoi tavoittelemaan jälleen Suomensarjapaikkaa. PeTo sijoittuikin kauden 2009 runkosarjassa lohkonsa ensimmäiseksi juoksueron ollessa 214-87 ja pisteitä kertyi 27. Tämä antoi hyvät lähtökohdat jatkokarsintoihin mutta vastoin kauden kulkua, joukkue voitti jatkosarjan viidestä ottelustaan ainoastaan yhden ja Suomensarjapaikka jäi tällä kertaa saavuttamatta.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kaudella 2010 miesjoukkue pelasi yhä Pohjanmaan alueen maakuntasarjaa. Tällä kertaa opittiin edelliskauden virheistä ja runkosarjassa koko kauden ainoa tappio syntyi Koskenkorvan Urheilijoiden kolmosjoukkueelle. Runkosarjassa sijoituttiin siis jälleen ensimmäiseksi. Jatkopeleissä pelattiin myös tällä kertaa viisi kierrosta ja tällä kertaa PeTo nousi Suomensarjaan kaudeksi 2011 suoraan viidellä voitolla, varmistaen nousunsa jo toiseksi viimeisellä kierroksella.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kaudella 2011 PeTo pelaa miesten Suomensarjassa ja samalle kaudelle toimintaan tulee mukaan takaisin myös miesten kakkosjoukkue, joka aloittaa toimintansa Pohjanmaan alueen piirisarjassa.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Naisten joukkue saatiin kasaan vuodeksi 1993, jolloin Toive osallistui perussarjaan. Kaudella 1995 B-tyttöjen suomenmestarijoukkue jäi naisten suomensarjassa vielä toiseksi, mutta joukkue korjasi asian jo seuraavalla kaudella nousten kaudeksi 1996 Ykköspesikseen. Toive pelasi kaudet 1996 ja 1997 ykköspesistä nousten kaudeksi 1998 Superpesikseen Pekka Kyllösen johtamana. Kokonaisuudessaan Toiveen nousuun pohjalta huipulle kesti siis viisi vuotta.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Ensimmäisellä Superpesis-kaudellaan vuonna 1998 Toive sijoittui runkosarjassa kymmenenneksi. Joukkue pelasi runkosarjassa 22 ottelua, joista se saavutti vain yhden täyden kolmen pisteen voiton. Toiveen peleissä mentiin kauden aikana kymmenesti supervuoroon ja kotiutuslyönteihin, joiden tuloksena oli viisi voittoa ja viisi häviötä. Loput 11 peliä hävinneenä Toive saavutti ensimmäisellä kaudellaan 18 pistettä juoksusuhtein 133–234. Karsinnoissa Toive sai otteluparikseen Pattijoen Urheilijat. Ottelusarja venyi joukkueiden välillä ”paras viidestä” -menetelmän enimmäismäärään eli viiteen otteluun, joista viimeisessä saavutetulla voitolla Toive säilytti paikkansa Superpesiksessä myös seuraavaksi kaudeksi kokonaisvoitoin 3–2.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Toisella kaudellaan vuonna 1999 Toive paransi edelliskauden runkosarjan tulostaan kahdeksanneksi, selviytyen näin ensimmäistä kertaa mukaan pudotuspeleihin. Runkosarjassa Toive pelasi jälleen 22 peliä, joiden tuloksena oli yhdeksän kolmen pisteen voittoa ja kolme yhden pisteen häviötä. Kauden aikana Toive jäi kymmenen kertaa ilman pisteitä. Näillä tuloksilla Toive keräsi runkosarjassa yhteensä 30 pistettä juoksusuhteella 165–174. Pudotuspeleissä Toive sai ensimmäisellä kierroksellä vastaansa runkosarjan voittajan Siilinjärven, joka osoittautui paremmaksi suoraan otteluvoitoin 0–3. Toiveen loppusijoitus kaudella 1999 oli siis kahdeksas.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Uuden vuosituhannen myötä Peräseinäjoella nähtiin edelliskaudesta sisuuntunut Toive. 22 ottelusta Toive voitti 18 ja hävisi neljä, joista niistäkin se jäi kokonaan ilman pisteitä vain kahdesti. Saavuttamillaan 52 pisteellään Toive ylsi seurahistoriansa parhaimpaan tulokseen, runkosarjan voittoon. Runkosarjan menestys jatkui myös pudotuspeleissä. Toive sai puolivälieriin vastaansa runkosarjan kahdeksannen, Jyväskylän. Sarja meni kotiedun myötä Toiveelle voitoin 3–1, ja joukkue jatkoi matkaansa välieriin. Välierissä Oulu osoittautui kuitenkin peräseinäjokisia vahvemmaksi vieden sarjan voitoin 3–1. Ottelusarjan häviön myötä Toive jatkoi pelejään pronssiotteluihin, joissa se kohtasi edellisvuoden pudotuspelivastustajansa Siilinjärven. Tällä kertaa Toive osoittautui paremmaksi ja saavutti seurahistoriansa ensimmäiset mitalit voitoin 2–1.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Mitalikauden jälkeen Toiveessa palattiin kahden kauden ajaksi arkeen. Kaudella 2001 Toive pelasi 24 ottelua, voittaen niistä 16 ja häviten kahdeksan. Toive jäi 44 pisteellään ja juoksusuhteellaan 278–146 runkosarjassa viidenneksi, jääden vain kahden pisteen päähän kotiedusta pudotuspeleihin. Pudotuspeleissä Toiveen kausi päättyi jo puolivälierien ensimmäiseen ottelupariin, kun joukkue hävisi Porille otteluvoitoin 0–3.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Myöskään kautta 2002 ei voida pitää kovin menestyksekkäänä Toiveen historiassa. Toive sijoittui runkosarjassa vasta seitsemänneksi voittaen 24 ottelustaan vain puolet, juoksueron ollessa 271–200. Pisteitä Toive saavutti 35, mikä oli 25 pistettä vähemmän kuin runkosarjan voittajalla, Jyväskylällä. Pudotuspeleissä Toiveen pelit päättyivät jälleen ensimmäiselle kierrokselle, kun tällä kertaa Lapua vei ottelusarjan nimiinsä voitoin 3–0.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Vuonna 2003 Peräseinäjoella saavutettiin kuitenkin jälleen menestystä. Runkosarjassa neljäs sija, ja sen mukanaan tuoma kotietu, olivat vasta pohjustusta seurahistorian toiselle mitalille. Runkosarjassa pelattiin nyt vain 20 ottelua, joista Toive voitti 13 ja hävisi seitsemän. Toive saavutti 37 pistettä, mikä oli saman verran kuin viidenneksi sijoittuneella Lapualla, mutta Toive vei kotiedun paremman juoksueron (187–105) turvin.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Pudotuspeleissä Toive voitti ensin puolivälierissä Lapuan voitoin 3–2. Välierissä Jyväskylä oli kuitenkin parempi voitoin 4–0, ja niin Toive suuntasi jälleen pronssiotteluun. Pronssiottelussa Toive kohtasi taas, kuten kolme vuotta aiemminkin, Siilinjärven. Ottelusarja päättyi Toiveen eduksi 2–1, mikä toi Toiveelle historiansa toisen ja toistaiseksi viimeisen mitalinsa.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Pronssikaudella vuonna 2003 Toiveen pelinjohtajana toimi Mika Sirviö. Samainen kausi oli myös Itä–Länsi-valintojen perusteella yksi Toiveen parhaista, sillä Itä–Länsi-otteluun valittiin neljä Toiveen pelaajaa sekä pelinjohtaja: Maiju Kangasluoma, Satu Rajala, Sari Siirola ja Taru Ylä-Autio.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Viimeisellä kaudellaan Toiveen nimellä Superissa joukkue saavutti runkosarjassa toiseksi parhaimman tuloksensa, yltäen runkosarjassa kolmanneksi. 20 ottelusta Toive voitti 12 ja hävisi kahdeksan, juoksueron ollessa 183–125. Pudotuspeleihin pääsijät ratkaistiin tällä kertaa edelliskausista poiketen jatkosarjalla, jossa kaikki pelasivat kerran toisiaan vastaan. Toive jäi sarjassa kuudenneksi, jääden samalla mitalipelien ulkopuolelle.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kauden jälkeen Toive yhdistyi Seinäjoen Maila-Jussien naisten pesäpallojoukkueen kanssa uudeksi naisten pesäpallon erikoisseuraksi Petojusseiksi 7. lokakuuta 2004. Petojussien alaisuuteen liittyi samalla myös B-tyttöjen juniorijoukkue.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kaudeksi 2011 tullee PeTon toimintaan mukaan myös takaisin naisten edustusjoukkue. Tämä joukkue koostuu edelliskauden hajonneesta C-tyttöjen joukkueesta ja tullee pelaamaan piirisarjassa.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Toiveella on joukkueet miesten maakuntasarjajoukkueen lisäksi C-, D-, E-, F- ja G-tytöissä. Juniorityö on ollut Suomen kärkitasoa pitkään varsinkin tyttöjunioreissa, sillä ensimmäiset mitalit Toiveen D-tytöt saavuttivat vuonna 1991, kun he saavuttivat SM-hopeaa. Vuosina 1993 ja 1994 Toiveen tytöt saavuttivat SM-hopeaa. Vuonna 1995 B-tytöt saavuttivat Toiveen ensimmäisen SM-kullan. Viimeisimpänä saavutuksena Toiveen juniorityössä on D-tyttöjen vuonna 2009 saavuttama kilpasarjan Suomen mestaruus, sekä saman joukkueen saavuttama C-tyttöjen pronssi vuodelta 2010.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Seuralla oli B-tyttöjuniorijoukkue vuoteen 2005 asti. Se siirtyi Petojussien alaisuuteen, kun Toiveen naiset yhdistyivät naapuriseura Maila-Jussien kanssa uudeksi seuraksi.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Toiveen pesäpallojaosto pelaa kotiottelunsa Peräseinäjoen pesäpallostadionilla Ritola-Hallin läheisyydessä. Kenttä on miesten viralliset mitat täyttävä ja siellä on muiden nykyaikaisten pesäpallokenttien tapaan hiekkatekonurmi, joka on asennettu vuoden 1998 aikana.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Etenijäkuningatar:


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Kultainen maila:


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Vuoden pelinjohtaja:


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text: Toiveen naiset pelasivat yhteensä 7 kautta Suomen pääsarjassa, Superpesiksessä. Näinä seitsemänä kautena Toive saavutti kaksi pronssista mitalia kausilla 2000 ja 2003. Lisäksi Toive voitti kerran myös runkosarjan kaudella 2000.


title: Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)

text:
Runkosarjaotteluita pääsarjassa Toive on pelannut 144 kappaletta. Näistä otteluista Toive on voittanut 86 ja hävinnyt 58.
Tuotuja juoksuja runkosarjassa on 1423 ja päästettyjä 1099 joten juoksuero on +324. Pudotuspeleissä ja karsintasarjassa naisten joukkue on pelannut yhteensä 43 ottelua joista joukkue on voittanut 16 ja hävinnyt 27. Juoksuero pudotuspeleissä on 270-322 (-52).


title: Sierre

text: Sierre () on sveitsiläinen kaupunki Valais’n kantonin ranskankielisessä osassa. Sierressä oli vuoden 2015 lopulla 16 711 vakinaista asukasta. Sierren seutu on tunnettu monista hiihtokeskuksistaan. Sierre on viininviljelyaluetta. Sierre on myös samannimisen hallintoalueen keskuspaikka.


title: Sierre

text: Sierre sijaitsee keskisessä Valais’ssa, Rhônen laakson pohjalla, noin 500 metrin korkeudella. Kaupungin pohjoispuolella sijaitsevat Bernin Alpit ja eteläpuolella Valais’n Alpit.


title: Sierre

text: Sierre sijaitsee Valais’n ranskan- ja saksankielisten alueiden rajalla. Nykyisin alueen enemmistökieli on ranska, jota puhui vuonna 2000 80 prosenttia alueen asukkaista. Tilanne on muuttunut olennaisesti 100 vuodessa, sillä vielä 1800-luvun lopulla alueen enemmistökieli oli saksa.


title: Sierre

text: Sierressä on alumiiniteollisuutta.


title: Sierre

text: Rhônen laaksoa seuraavat eurooppatie E62 (Autobahn A9) sekä valtatie N9 kulkevat Sierren kautta. Sierre on SBB-CFF-FFS:n Geneve-Brig-pääradan varrella. Lisäksi Sierrestä on funikulaariyhteys Crans-Montanan matkailualueelle. Sierrestä lähtee myös yhteensä kymmenkunta linja-autoreittiä lähikyliin ja kaupunkeihin .


title: Sierre

text: HC Sierre on sierreläinen jääkiekkojoukkue.


title: Sierre

text: Sierre Blues Festival pidetään vuosittain heinäkuussa.


title: Daikokuten

text: Daikokuten (myös Daikoku tai Daikoku-ten) on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin šintolaisuudessa esiintyvä jumalhahmo eli kami.


title: Daikokuten

text: Daikokuten on yksi ”seitsemästä hyvän onnen jumalasta” ("shichifukujin"). Hänellä on yleensä ”vaurautta lyövä” nuija, aarresäkki ja hän seisoo riisipaalien päällä. Hän lienee saanut alkunsa intialaisesta Mahākalā-jumalasta ja synkretismin myötä hänet on liitetty japanilaiseen Ōkuninushiin.


title: Daikokuten

text: Daikokuten tunnetaan nykyisin laajasti iloisena onnea ja vaurautta tuovana hahmona, mutta alkujaan hän oli kiivas taistelija. Vanhin Daikokuteninn kuva on Kanzeonjin temppelissä ja se on ajoitettu Heian-kaudelle (794-1185). Siinä hän on vielä sotilas; nykyinen ulkoasu on tullut käyttöön 1400-luvulla.


title: Guinea-Bissau olympialaisissa

text: Guinea-Bissau osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Atlantassa 1996, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa siitä lähtien. Talviolympialaisiin maa ei ole osallistunut.


title: Guinea-Bissau olympialaisissa

text: Guinea-Bissau on osallistunut olympialaisissa judoon, painiin ja yleisurheiluun. Se ei ole saavuttanut yhtään mitalia. Pistesijalle eli kahdeksan parhaan joukkoon on yltänyt vapaapainija Augusto Midana, joka sijoittui seitsemänneksi miesten 74 kilon painoluokassa Lontoossa 2012.


title: Guinea-Bissau olympialaisissa

text: Guinea-Bissau julistautui itsenäiseksi vuonna 1973, ja maan itsenäisyys tunnustettiin seuraavana vuonna. Guinea-Bissaun kansallinen olympiakomitea perustettiin vuonna 1992, ja Kansainvälinen olympiakomitea tunnusti sen vuonna 1995.


title: Guinea-Bissau olympialaisissa

text: Guinea-Bissau osallistui olympiakisoihin ensimmäisen kerran itsenäisenä valtiona Atlantassa 1996, jolloin maa lähetti kisoihin kolme miesurheilijaa: kaksi yleisurheilijaa ja yhden painijan. Maa lähetti myös kolmiin seuraaviin kesäolympialaisiin kolme urheilijaa samalla lajijakaumalla. Ensimmäinen guineabissaulainen naisurheilija kilpaili olympiatasolla Sydneyssä 2000.


title: Guinea-Bissau olympialaisissa

text: Lähde:


Blatchington Mill School and Sixth Form College on toisen asteen oppilaitos 11-18-vuotiaille Brighton ja Hovessa Englannissa. Oppilaitos perustettiin vuonna 1979 ja se sai nimensä koulun lähistöllä sijaitsevan tuulimyllyn mukaan.


Blatchington Mill School and Sixth Form College on saanut joitakin tunnustuksia, muun muassa Hyvän koulun palkinnon sekä ympäristö- ja urheilumerkin.


title: Komorit olympialaisissa

text: Komorit osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Atlantassa 1996, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut.


title: Komorit olympialaisissa

text: Komorit on osallistunut olympialaisissa painonnostoon, uintiin ja yleisurheiluun. Se ei ole saavuttanut yhtään mitalia eikä pistesijaa, eli sijoitusta kahdeksan parhaan joukkoon.


title: Ulkoilureitti

text: Ulkoilureitti on matkailun tai kuntourheilun tai jonkin usein historiallisen aihepiirin esittelemiseksi erikseen perustettu reitti, jonka varrella on opasteita. Niistä voidaan myös laatia karttoja ja mainoksia. Joidenkin kehittyneiden ulkoilureittien varrella voi olla matkailupalveluita, kuten käymälöitä, laavuja, mökkejä tai kotia. Joillain teemaulkoilureiteillä voi olla myös museoita, näyttelyitä tai ulkonäyttelyitä.


title: Varndean School

text: Varndean School on vuonna 1884 perustettu toisen asteen oppilaitos, mikä sijaitsee Brightonissa, Englannissa. Nykyiselle paikalleen koulu siirtyi vuonna 1926. Varndean School on painottunut teknologiaan ja musiikkiin, ja se on kaupungin ainoa kahdesti erinomaiseksi tunnustettu koulu. Vuonna 2005 Varndean School listattiin yhdeksi OfSTED-kouluista.


title: Varndean School

text: Varndean School jakaa kampusalueensa Balfour Junior School, Balfour Infants School, Dorothy Stringer High School ja Varndean College -oppilaitosten kanssa.


title: Varndean School

text: Varndean Schoolissa on luokat seitsemästä yhteentoista ja siellä on noin 1 300 oppilasta.


title: Varndean School

text: Alun perin nykyinen Varndean School toimi tyttökouluna ja nykyinen Varndean Collegen rakennus poikakouluna, jotka sittemmin yhdistyivät vuonna 1979. Vuonna 1998 Varndean Schoolista tuli kaupungin ensimmäinen erikoislinjakoulu. Vuonna 2006 koulu sai toisenkin erikoislinjan, musiikkilinjan, ja vuonna 2007 myös ammattilinjan. Vuonna 2002 koulu kehitti Varndean e-Learning-yrityksen, mikä tarjoaa ohjelmiston yli 550 koululle valtakunnallisesti.


title: Afanasi Nikitin

text: Afanasi Nikitin (, kuoli 1472) oli venäläinen kauppias, joka dokumentoi matkansa Intiaan yhtenä ensimmäisistä eurooppalaisista. Hän kuvailee matkaansa teoksessa Matka kolmen meren taakse (Hoždenije za tri morja), joka tarjoaa historioitsijoille arvokasta tietoa aikakauden Intiasta.


title: Afanasi Nikitin

text: 1466 Nikitin lähti Tveristä ja purjehti Volgaa pitkin Bakuun Kaspianmeren rannalla. Tämän jälkeen hän purjehti Persiaan ja vietti siellä vuoden. 1469 Nikitin ylitti Arabianmeren ja saapui Intiaan. Nikitin vietti Intiassa kolme vuotta matkustellen ja tehden muistiinpanoja alueen kulttuurista ja luonnosta. Paluumatkallaan Nikitin vieraili Somaliassa, Masqatissa nykyisen Omanin alueella ja Turkissa, jonka jälkeen hän ylitti Mustanmeren ja saapui Feodosijan kaupunkiin nykyisen Ukrainan alueella. 1472 hän kuoli lähellä Smolenskia paluumatkallaan takaisin Tveriin.


title: Afanasi Nikitin

text: Nikitinin vuosina 1466–1472 tekemät muistiinpanot sisältävät varhaisimpia tunnettuja kuvauksia aikakauden Intiasta ja sen kulttuurista eurooppalaisessa kirjallisuudessa. Noin 25 vuotta Nikitinin matkan jälkeen Vasco da Gama löysi merireitin Intiaan.


title: Afanasi Nikitin

text: Sergei Orlovin veistämä Afanasi Nikitiniä esittävä pronssipatsas pystytettiin vuonna 1955 Tverin kaupunkiin Volga-joen varrelle. Patsaan pystyttämiseen liittyy tarina, jonka mukaan Nikita Hruštšov oli vieraillessaan Intiassa kertonut pääministeri Jawaharlal Nehrulle, että Venäjälle oli pystytetty Nikitiniä esittävä patsas. Hruštšov oli tarinan mukaan soittanut tämän jälkeen Moskovaan ja käskenyt pystyttämään patsaan ennen Nehrun vastavierailua Neuvostoliittoon. Patsas esiintyi venäläisessä postimerkissä vuonna 2005. Nikitinistä painettiin myös kolikko vuonna 1997 hänen matkansa 525-vuotisjuhlan kunniaksi.


title: Afanasi Nikitin

text: Vuonna 1958 Mosfilm tuotti Nikitinin Intian matkasta kertovan elokuvan "Hoždenije za tri morja", jonka pääosaa esitti Oleg Striženov.


title: Afanasi Nikitin

text: Vuonna 2000 pystytettiin 129 kilometriä Mumbaista etelään sijaitsevaan Revdandan kylään musta obeliski siihen paikkaan, jossa Nikitin oletetaan astuneen ensimmäistä kertaa Intian maaperälle.


title: Afanasi Nikitin

text: Vuonna 2006 Venäjältä lähti 14 tutkimusmatkailijaa jäljittämään Nikitinin matkaa halki Venäjän, Lähi-idän ja Keski-Aasian kohti Intiaa. Tutkimusretki kesti joulukuun 12. päivästä vuoden 2007 puolelle tammikuun 16. päivään. Intialainen sanomalehti The Hindu julkaisi useita raportteja tutkimusmatkan etenemisestä.


title: Afanasi Nikitin

text: Rock-yhtye Akvarium on tehnyt kappaleen "Afanasi Nikitin Boogie" Power metal -yhtye Epidemia on tehnyt Nikitinin kirjoituksista kappaleen "Hoždenije za tri morja". Tveriläinen olut Afanasi on nimetty Afanasi Nikitinin mukaan.


title: Tatjana Kaširina

text: Tatjana Kaširina (; s. 24. tammikuuta 1991) on venäläinen painonnostaja, joka kilpailee yli 75-kiloisten sarjassa. Hän pitää hallussaan sarjansa maailmanennätyksiä tempauksessa ja työnnössä sekä yhteistuloksessa.


title: Tatjana Kaširina

text: Lontoon olympialaisissa 2012 Kaširina sijoittui sarjassaan toiseksi. MM-kilpailuissa hän on voittanut yhteensä 12 mitalia; kuusi kultaa, viisi hopeaa ja yhden pronssin. EM-kilpailuista hän on voittanut 12 mestaruutta.


title: Tatjana Kaširina

text: Kaširina tuomittiin vuonna 2006 vuoteen 2008 saakka kestävään kilpailukieltoon hänen jäätyään kiinni dopingin käytöstä.


title: Dōsojin

text: Dōsojin on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin sekä šintolaisuudessa että buddhalaisuudessa esiintyvä jumalhahmo eli kami.


title: Dōsojin

text: Se on yleisnimitys kylien rajoilla ja tienristeyksissä asuville suojelijakameille. Usein kamit esitetään mies- ja naishahmon muodossa. Kivipatsaat voivat olla myös pelkkiä pylväitä, joissa on kaiverruksia. Joissakin paikoin tätä kamia palvotaan myös helpon synnytyksen kamina.


title: Piikkihärkylä

text: Piikkihärkylä ("Polystichum aculeatum", syn. "P. lobatum") on pääasiassa Euroopassa ja Aasiassa kasvava monivuotinen saniainen. Suomessa laji on löydetty ainoastaan kerran 1920-luvulla.


title: Piikkihärkylä

text: Piikkihärkylän maavarsi on lyhyt ja pystyhkö. Kimppuina kasvavat lehdet ovat 30–80 cm pitkät. Ne ovat lyhytruotisia, nahkeita ja talvehtivat vihreinä. Soikea lehtilapa on 10–20 cm leveä ja 2–3 kertaa parilehdykkäinen. Lehdyköiden hampaat ovat otakärkisiä. Lehtilavan alapinnassa olevien itiöpesäkkeiden katesuomut ovat kilpimäisiä. Piikkihärkylän itiöt kypsyvät heinä-elokuussa.


title: Piikkihärkylä

text: Piikkihärkylä saattaa risteytyä samoilla kasvupaikoilla suippohärkylän ("P. lonchitis") kanssa.


title: Piikkihärkylä

text: Piikkihärkylä kasvaa Euroopassa Espanjasta Kreikkaan, Romaniaan ja Puolaan saakka. Pohjois-Euroopassa lajia tavataan Britteinsaarilla, Tanskassa, Etelä-Norjassa ja -Ruotsissa sekä Baltian maista. Piikkihärkylää tavataan myös Aasiassa Turkissa, Kaukasuksen alueella, sekä hyvin satunnaisena laajalla alueella Iranista Intiaan, Kiinaan ja Japaniin saakka. Lajia tavataan satunnaisesti myös Afrikasta, Pohjois-Amerikasta ja Etelä-Amerikasta. Suomesta piikkihärkylä on löydetty ainoastaan kerran, Pielaveden Taipaleenkylästä vuonna 1923. Esiintymä sijaitsi 600 kilometriä lähimmistä lajin muista esiintymistä. Mahdollisesti Pielaveden esiintymä oli tuulen mukana tulleiden itiöiden synnyttämä satunnaisesiintymä. Lajia ei ole löydetty muualta Suomesta ja se katosi ainoalta kasvupaikaltaan jo 1920-luvun aikana.


title: Piikkihärkylä

text: Päälevinneisyysalueellaan piikkihärkylä on varjoisten vuoristometsien kalkinsuosijakasvi. Laji ei kestä liiallista auringonvaloa ja kärsii suuresti metsien avohakkuista. Suomen ainoa piikkihärkylän esiintymä kasvoi lehtomaisen sekametsän etelärinteellä. Esiintymä hävisi muutamassa vuodessa keräilyn takia.


title: Miesten 50 metrin pienoiskiväärin asentokilpailu ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

text: Miesten 50 metrin pienoiskiväärin asentojen maailmanmestaruudesta ammuttiin 3.-4. heinäkuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Unkarin Péter Sidi tuloksella 1275,6 (1178+97,6) ja joukkuekilpailun Venäjä tuloksella 3504.


text: Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset:


title: Pikkuvita

text: Pikkuvita ("Potamogeton berchtoldii") on hentovartinen uposkasvi vitojen suvussa. Se kasvaa 10–70 senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat 2–5 cm pitkät ja 0,8–2 millimetriä leveät. Kalvomaiset kielekekorvakkeet ovat avoimet, 0,5–1,5 cm pitkät. Tähkän pituus on 4–8 mm ja perän 0,5–3 cm. Hedelmä on kooltaan 1,8–2,7 mm.


title: Pikkuvita

text: Pikkuvita on laajalle levinnyt vesikasvi, jota tavataan Euroopassa, Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Pohjois-Afrikassa. Suomessa se kasvaa koko maassa ja on monin paikoin yleinen, harvinaisempi Pohjois-Lapissa ja Ahvenanmaalla. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat ojat, lammikot ja suojaisat rannat.


title: Jonas Renkse

text: Jonas Peter Renkse (s. 19. toukokuuta 1975, Tukholma) on ruotsalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten metalliyhtye Katatonian laulajana. Yhtyeen kolmella ensimmäisellä albumilla hän toimi myös rumpalina. Renkse soittaa myös bassoa Bloodbathissa. Hän on myös soittanut October Tidessa ja vieraillut muun muassa Ayreonin ja Swallow the Sunin albumeilla.


title: Jonas Renkse

text: Katatonia


title: Jonas Renkse

text:
October Tide
Bloodbath


title: Jonas Renkse

text: Vierailut


title: Cincinnati Masters

text: Cincinnati Masters (nykyiseltä nimeltään Western & Southern Open) on elokuussa Cincinnatin esikaupunkialueella Masonissa, Ohiossa järjestettävä tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1899. Turnaus pelataan Lindner Family Tennis Centerissä. Miesten turnaus kuuluu ATP World Tour Masters 1000 -sarjaan ja naisten turnaus -sarjaan.


title: Ashley Leggat

text:
Ashley Margaret Anne Leggat (s.26. syyskuuta 1986, Hamilton, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjasta "Life with Derek", jossa hän näytteli Casey Macdonaldia vuosina 2005-2009. Hän on näytellyt myös muutamissa elokuvissa.Leggat on syntynyt Ontariossa, Kanadassa. Hänen lempiurheilulajinsa on jääkiekko. Hänellä on kolme kissaa. Ashley Leggatilla on 4 veljeä, Rod, Brett, Todd ja Bram. Sisarukset ovat äitinsä puolelta irlantilaisia ja skottilaisia. Leggat pitää eläimistä ja lapsista. Hän vierailee usein SPCA-sairaalassa.
Suosikkinäyttelijöikseen Leggat on nimennyt Johnny Deppin ja Nicole Kidmanin.


title: Mauritania olympialaisissa

text: Mauritania osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Los Angelesissa 1984, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut.


title: Mauritania olympialaisissa

text: Mauritania on osallistunut olympialaisissa painiin ja yleisurheiluun. Se ei ole saavuttanut yhtään mitalia eikä pistesijaa, eli sijoitusta kahdeksan parhaan joukkoon.


title: Kuusjoen kirkko

text: Kuusjoen kirkko on Salon seurakunnan kirkko Kuusjoella Salossa Varsinais-Suomessa. Kirkko valmistui silloisen Kuusjoen saarnahuonekunnan saarnahuoneeksi vuonna 1823. Hirsirakenteinen kirkko on tyypiltään torniton pitkäkirkko, jossa on runkohuonetta matalammat kylkiäiset. Puinen kellotapuli on vuodelta 1882. Kirkossa on tilaa 350 ihmiselle. Lähellä kirkkoa on kivimakasiini vuodelta 1927.


title: Kuusjoen kirkko

text: Kirkko paneloitiin sisäpuolelta 1889 ja ulkopuolelta 1897. Alttari on myös vuodelta 1897, kuten saarnastuolikin, jonka muotoa karsittiin koristeista 1937. Sisäväritys on arkkitehti Elsi Borgin käsialaa vuodelta 1937. Samana vuonna runkohuoneen päätyy lisättiin sakaristo.


title: Kuusjoen kirkko

text: Alexandra Frosterus-Såltinin maalaama alttaritaulu on vuodelta 1909. Urkujen fasadi on alkuperäisistä Albanus Jurvan vuonna 1897 rakentamista uruista, urut pillistöineen ovat Veikko Virtasen vuonna 1973 rakentamat.


title: Kuusjoen kirkko

text: Erillinen kellotapuli on vuodelta 1882. Sen malli on otettu Uskelan Isokylän emäkirkon kellotapulista, mutta siinä on myös uusgoottisia vaikutteita. Tapulin kirkonkellot ovat vuosilta 1858 ja 1955.


title: Shichifukujin

text: Shichifukujin on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin šintolaisuudessa esiintyvä jumalhahmojen ryhmä. Yksi niistä, Ebisu on alkujaankin japanilainen, muiden juuret ulottuvat alkujaan Intian hindulaiseen ja buddhalaiseen perinteeseen (Daikokuten, Bishamonten ja Benzaiten) tai Kiinaan (Hotei, Jurōjin, ja Fukurokuju). Japanilaisen perinteen mukaan nämä seitsemän jumalhahmoa matkustavat taikalaivallaan ja käyvät uudenvuoden aattona tuomassa onnea uskovaisille.


title: Shichifukujin

text: Kamakurassa voi tehdä pyhiinvaellusmatkan, jossa käydään kaikkien seitsemän Shichifukujinin jäsenen temppeleissä.


title: Ammoniumkarbonaatti

text: Ammoniumkarbonaatti ((NH)CO) on ammonium- ja karbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään kohotusaineena, hajusuolassa ja kemianteollisuudessa.


title: Ammoniumkarbonaatti

text: Ammoniumkarbonaatti on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta, joka voi olla myös kokkareista tai levymäistä. Yhdiste liukenee hyvin runsaasti veteen ja saa aikaan emäksisen liuoksen. Kuuma vesi ja kuumennus hajottavat ammoniumkarbonaatin ammoniakiksi, hiilidioksidiksi ja vedeksi. Ensimmäisessä vaiheessa muodostuu ammoniumvetykarbonaattia.


title: Ammoniumkarbonaatti

text: Ensimmäinen ammoniumkarbonaatin valmistustapa oli hirven luiden kuivatislaus ja tämän vuoksi sitä kutsutaan usein hirvensarvisuolaksi, Nykyään teollisuudessa ammoniumkarbonaattia valmistetaan ammoniakin vesiliuoksen ja hiilidioksidin tai ammoniakki-, vesi- ja hiilidioksidihöyryjen välisellä reaktiolla.


title: Ammoniumkarbonaatti

text: Näin valmistetussa tuotteessa on epäpuhtauksina mukana ammoniumvetykarbonaattia ja ammoniumkarbamaattia.


title: Ammoniumkarbonaatti

text: Ammoniumkarbonaattia käytetään kohotusaineena leivottaessa. Kuumuus hajottaa sen hiilidioksidiksi, mikä kohottaa leipomuksen. Yhdisteen E-koodi on E503. Ammoniumkarbonaatti toimii hajusuolassa ammoniakin vapauttajana ja ammoniakki saa aikaan elpymisen. Yhdistettä käytetään lisäksi tekstiiliteollisuudessa ja metallurgiassa.


title: L’Hospitalet-près-l’Andorre

text: L’Hospitalet-près-l’Andorre on kunta Ariègen departementissa Midi-Pyrénées’n hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Foix’n arrondissementtiin ja Ax-les-Thermesin kantoniin. Kunnassa oli 98 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 3,8 as./km². L’Hospitalet-près-l’Andorren pinta-ala on 26,12 neliökilometriä.


title: L’Hospitalet-près-l’Andorre

text: L’Hospitalet-près-l’Andorren naapurikunnat ovat Porté-Puymorens etelässä sekä Mérens-les-Vals pohjoisessa ja idässä. Muualla kunta rajautuu Andorraan. L’Hospitalet-près-l’Andorresta on matkaa Porté-Puymorensiin 5 kilometriä, Portaan 7,1 km, Mérens-les-Valsiin 8,7 km, Orgeixiin 14,7 km, Orluun 14,9 km, Ax-les-Thermesiin 15,1 km ja Latour-de-Caroliin 15,3 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 700 km.


title: L’Hospitalet-près-l’Andorre

text: L’Hospitalet-près-l’Andorressa on rautatieasema.


title: Amundseninlahti

text: Amundseninlahti () on Kanadan luoteisterritoriossa Banksinsaaren, Victoriansaaren ja Pohjois-Amerikan mantereen välissä sijaitseva lahti, joka rajoittuu luoteessa Beaufortinmereen, on tämän merialueen kaakkoinen jatke.


title: Amundseninlahti

text:
Lahti on pituudeltaan noin 400 kilometriä ja leveydeltään noin 150 kilometriä.
Amundseninahti sijaitsee kylmällä lämpövyöhykkeellä, ja sille on ominaista erittäin kylmät talvet. Lahti on keskitalvella jään peittämä, mutta suurin osa jäästä sulaa heinäkuun aikana.


title: Amundseninlahti

text: Lahti sijaitsee kuuluisan luoteisväylän länsipäässä. Vuonna 1850 lahdelle saapui lännestä brittiläinen tutkimusmatkailija Robert McClure, joka seurueineen kulki ensimmäisenä Luoteisväylän läpi kelkka- ja laivamatkan yhdistelmällä. Amundseninlahti on nimetty norjalaisen tutkimusmatkailijan Roald Amundsen mukaan, joka kävi siellä tutkimusmatkansa aikana vuosien 1903 ja 1906 välillä ja jonka johtama laiva ensimmäisenä purjehti Luoteisväylän läpi.


title: Jacobus Somerus

text: Jacobus Somerus toimi pappina Liivinmaalla ja Narvassa, missä hänet kuitenkin hirtettiin jatkuvan rötöstelyn jälkeen.


title: Jacobus Somerus

text: Jacobuksen isä oli Someron kirkkoherra ja 1610 Tukholman valtiopäiväen osallistuja Johannes Bartholdi. Isoisä Bartholdus Johannis oli niin ikään Someron kirkkoherra. Veli oli Johannes Johannis Somerus (Tuderus), Maarian ja sitten Kemin kirkkoherra ja veljenpoika kirkkoherra ja runoilija Gabriel Tuderus.


title: Jacobus Somerus

text: Somerus tuomittiin 1625 ylioppilaana varkaudesta kuolemaan tai vaihtoehtoisesti sadan taalarin sakkoon. Hän kirjoitti tuolloin valtakunnankansleri Axel Oxenstiernalle avunpyyntökirjeen, joka ilmeisesti auttoi, sillä muutama vuosi tämän jälkeen Somerus toimi pappina Liivinmaalla.


title: Jacobus Somerus

text: Liivinmaalla Somerus jälleen joutui vaikeuksiin ja menetti virkansa sopimattoman elämänsä tähden. Erottamisen lisäksi hänet karkotettiin, jonka jälkeen hän uudelleen syyllistyi varkauteen ja hirtettiin Narvassa.


title: Tangolla päähän – Kootut levytykset 1970–1972

text: Eemeli: Tangolla päähän - Kootut levytykset 1970-1972 on vuonna 2010 julkaistu Eemelin kokoelmalevy. Julkaisulle on sisällytetty molemmat Eemelin EMI:lle levyttämät pitkäsoittolevyt.


title: Porta

text: Porta on kunta Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Pradesin arrondissementtiin ja Saillagousen kantoniin. Kunnassa oli 135 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 2,1 as./km². Portan pinta-ala on 65,19 neliökilometriä.


title: Porta

text: Portan naapurikunnat ovat Porté-Puymorens pohjoisessa, Enveitg idässä sekä Latour-de-Carol kaakossa. Lännessä kunta rajautuu Andorraan ja etelässä Espanjaan. Portasta on matkaa Porté-Puymorensiin 2,5 kilometriä, L'Hospitalet-près-l'Andorreen 7,1 km, Latour-de-Caroliin 8,4 km, Dorresiin 10,1 km, Enveitgiin 10,1 km, Uriin 11,2 km ja Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldesiin 11,8 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 707 km.


title: Thyreophora cynophila

text: Thyreophora cynophila on juustokärpästen ("Piophilidae") heimoon kuuluva kärpäslaji, jonka luultiin kuolleen sukupuuttoon mutta joka löydettiin uudestaan 160 vuoden jälkeen. Lajin pää on kirkkaan oranssi ja lajin toukat elävät suurikokoisten nisäkkäiden raatojen luuytimissä. Laji on yöaktiivinen ja sitä tavataan vain kylmänä vuodenaikana. Laji kuvattiin tieteelle Mannheimissa Saksassa koiran raadolta löytyneestä yksilöstä vuonna 1794.


title: Thyreophora cynophila

text: Juustokärpästen heimo on oikeuslääketieteellisesti kiinnostava, sillä heimon lajit esiintyvät 3–6 kuukautta aikaisemmin kuolleiden eläinten raadoissa.


title: Thyreophora cynophila

text: Lajin luultiin kuolleen sukupuuttoon, sillä sitä ei tavattu luonnosta vuoden 1849 jälkeen. Osasyynä häviämiseen pidettiin lajin mieltymystä munia suurikokoisten nisäkkäiden murskattuihin luihin. Tällaisia luita oli kuitenkin harvassa suurpetojen vähenemisen ja karjanhoidossa tapahtuneiden muutosten seurauksena.


title: Thyreophora cynophila

text: Harrastelijavalokuvaaja otti vuonna 2009 Sierra de Cebolleran kansallispuistossa La Riojan maakunnassa Espanjassa valokuvan kärpäsestä, jota ei tunnistanut. Hyönteisasiantuntijat määrittivät lajin kuvasta. Toinen tutkijaryhmä löysi lajin "Thyreophora cynophila" yksilöitä pyydyksistä Madridin lähistöltä ja julkaisi löytönsä "Systematic Entomology" -nimisessä sarjassa.


title: Roedean School

text: Roedean School on itsenäinen, Brightonissa, Englannissa sijaitseva tyttökoulu. Brightonin laidalla, huvivenesataman lähellä sijaitsevassa koulussa on oppilaita ympäri maailmaa. Akateemisten oppiaineiden lisäksi Roedean tarjoaa laajan valikoiman oppimäärään kuulumattomia aineita, kuten tanssia, taistelulajeja, urheilua, ratsastusta, musiikkia ja näyttelemistä. "The Good Schools Guide" on sanonut Roedean Schoolilla olevan "hyvä henki ja paljon tarjottavaa". Koulussa on 320-paikkainen teatteri, sisäuima-allas ja kappeli, sekä työpajoja, studioita ja laboratorioita. Tällä hetkellä koulun lukukausi maksu on 4 550-9 750 puntaa, mikä tekee siitä yhden Ison-Britannian kalleimmista kouluista.


title: Roedean School

text: Penelope, Millicent ja Dorothy Lawrence perustivat Roedean Schoolin vuonna 1885 nimellä Wimbledon House. Vuonna 1898 koulu siirtyi sen nykyiselle paikalle arkkitehti John William Simpsonin suunnittelemiin rakennuksiin. Roedean Schoolin sisarkoulu, myös nimeltään Roedean School, sijaitsee Etelä-Afrikassa.


title: Roedean School

text: Toisen maailmansodan aikana koulun oppilaat ja henkilökunta evakuoitiin Pohjois-Englantiin, Keswickiin.


title: Roedean School

text: Koulun oppilaat jaetaan viiteen tupaan opiskeluvuoden mukaan:


title: Bordeninsaari

text: Bordeninsaari () on asumaton saari Kuningatar Elisabetin saaristossa Luoteis-Kanadassa. Bordeninsaari on pinta-alaltaan 2 794 neliökilometriä ja kooltaan Kanadan 30. suurin saari. Sen luoteisrannikon voidaan katsoa olevan Pohjoisen jäämeren äärellä, mutta muuten saari luokitellaan kuuluvaksi Luoteisväylien merialueeseen.


title: Bordeninsaari

text: Bordeninsaari sijaitsee Mackenzie Kingin saaresta pohjoiseen. Saari kuuluu suurimmalta osaltaan Luoteisterritorioihin, mutta saaren itäisin Nunavutin aluetta.


title: Bordeninsaari

text: Saari on noin 93 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 54 kilometriä leveä. Saaren rantaviiva on alavaa, jokiuomien katkomaa maata. Sisempänä saari nousee mäkisemmäksi kohoten ylimmillään 105 metriä keskimerenpinnan yläpuolelle.


title: Bordeninsaari

text: Saaren löysi Vilhjalmur Stefansson Kanadan vuoden 1916 arktisen tutkimusretken aikana. Saari on nimetty Kanadan vuosien 1911-1920 pääministerin Robert Bordenin (1854—1937) mukaan.


title: Ratsastus kesäolympialaisissa 1928

text: Vuoden 1928 kesäolympialaisten ratsastus järjestettiin 8. – 12. elokuuta 1928 Amsterdamissa, Alankomaissa. Tämä oli viides kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Mukana oli 113 osanottajaa 20 eri maasta. Tapahtumia oli kuusi.


title: Robert Tappan Morris

text: Robert Tappan Morris (s. 8. marraskuuta 1965) on Massachusettsin teknillisen korkeakoulun professori, joka tunnetaan mm. hänen 1988 luomalla haitta-ohjelmamadolla (Morris-mato), joka on tiettävästi ensimmäinen ikinä luotu ja levitetty haitta-ohjelmamato.


title: Monika Bergmann-Schmuderer

text: Monika Bergmann-Schmuderer (s. 17. huhtikuuta 1978 Lam) on saksalainen alppihiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla SpVgg Lamia. Bergmann-Schmuderer on osallistunut olympialaisiin kolmesti, vuosina 1998–2006. Hänen paras olympiasijoituksensa on pujottelun kuudes sija Salt Lake Cityn kisoista 2002.


title: Monika Bergmann-Schmuderer

text: Bergmann-Schmuderer on ollut maailmancupissa kolmen parhaan joukossa kuudessa osakilpailussa, mutta ei ole voittanut yhtäkään kilpailua.


title: Trooppinen myrsky Matthew

text: Trooppinen myrsky Matthew oli 15. nimetty myrsky vuoden 2010 Atlantin hurrikaanikaudella. 23. syyskuuta muodostunut myrsky iski Nicaraguaan ja Hondurasiin, minkä jälkeen se heikentyi matalapaineeksi Belizen yläpuolella. Se aiheutti ainakin seitsemän ihmisen kuoleman Caracasissa Venezuelassa. Guatemalassa se tuotti raskaita tulvia sokeri- ja kahvipelloille, ja noin 500 ihmistä jouduttiin evakuoimaan.


title: Eglintonsaari

text: Eglintonsaari () on asumaton saari Kuningatar Elisabetin saaristossa Kanadan Luoteisterritorioissa. Se sijaitsee McClurensalmen pohjoispuolella ja etelään Prinssi Patrickin saaresta. Saari on pinta-alaltaan 1 541 km².


title: Eglintonsaari

text: Saaren ensimmäiset eurooppalaiset löytäjät olivat tutkimusmatkailijat Francis Leopold McClintock ja George Mecham.


title: Yliskylän kirkko

text: Yliskylän kirkko on Salon seurakunnalle kuuluva kirkko Yliskylässä Perniössä Salossa. Kirkon paikalla on ollut rautakautinen kalmisto ja vanhin kirkko paikalla on ollut olemassa jo keskiajalla. Nykyisen puurakenteisen kirkon, joka on paikallaan kolmas, rakennutti Teijon ruukin patruuna Johan Kijk vuosina 1753–1756.


title: Peilitön järjestelmäkamera

text: Peilitön järjestelmäkamera on vaihdettavilla objektiiveilla varustettu järjestelmäkameraluokka, jossa etsimeen tuleva kuva muodostetaan sähköisesti valokuvan muodostavalta kennolta tulevasta kuvasignaalista. Ero yleisimpään järjestelmäkameraluokkaan, yksisilmäisiin peiliheijastuskameroihin, on siis objektiivin ja kennon (filmin) välissä olevan peilin puuttuminen. Peili on aikaisemmin katsottu välttämättömäksi yksinkertaisen mutta hyvälaatuisen etsimen toteuttamisessa. Peili ohjaa objektiivin luoman kuvan kennon sijasta etsimelle ennen valokuvan ottamista. Valokuvaa ottaessaan kamera ensin kääntää peiliä siten, että objektiivin luoma kuva voi projisoitua kennolle sulkimen avauduttua. Täten objektiivin luoma kuva ei näy etsimessä sulkimen ollessa auki valotusta varten. Valotuksen päätyttyä peili kääntyy takaisin alkuperäiseen asentoonsa.


title: Peilitön järjestelmäkamera

text: Peilittömissä järjestelmäkameroissa etsin toteutetaan sähköisesti lukemalla kuva kennolta ja näyttämällä se etsimen näyttöelementillä (ja kameran takapuolella olevalla nestekidenäytöllä). Tämän vuoksi etsimessä näkyy se sama kuva, joka syntyy kun valokuva otetaan. Tässä suhteessa peilittömät järjestelmäkamerat saavuttavat saman kuin yksisilmäiset peiliheijastuskamerat. Vanhempi kameratyyppi, mittaetsinkamera, jossa myöskään ei ole peiliä, käyttää erillistä pienempää pääobjektiivista riippumatonta objektiivia etsintä varten. Vaihdettavaobjektiivisissa mittaetsinkameroissa ei tästä syystä juurikaan käytetä esimerkiksi teleobjektiiveja, koska niiden mielekäs käyttäminen edellyttäisi erillisen pitkäpolttovälisen etsinobjektiivin käyttöä.


title: Peilitön järjestelmäkamera

text: Peilin puuttuminen johtaa useisiin eroihin yksisilmäisiin peiliheijastuskameroihin nähden.Osa peilittömyyden eduista voidaan saavuttaa puoliläpäisevällä peilillä, jonka ei tarvitse liikkua kuvaa otettaessa. Tämä kuitenkin vähentää kennolle tulevan valon määrää, mikä pidentää valotusaikoja tai huonontaa kuvanlaatua.


title: Peilitön järjestelmäkamera

text:
Jotkut valokuvaajat pitävät perinteistä etsintä parempana siksi, että optisessa etsimessä kuva on laadukkaampi eikä etsimessä ole lainkaan viivettä. Nämä optisen etsimen edut ovat kuitenkin olleet nopeasti vähenemässä elektroniikan kehittymisen vuoksi. Optisen etsimen näkyvin ongelma on sen himmeys etenkin valovoimaltaan vähäisten objektiivien kohdalla sekä pimeässä. Elektronisten etsimien kuvaan on myös
käytännöllisempää ja joustavampaa liittää monenlaista valokuvaukseen liittyvää informaatiota, kuten valotukset tiedot ja kirkkaushistogrammi.


title: Peilitön järjestelmäkamera

text:
Olympus ja Panasonic esittelivät vuonna 2008 ensimmäisen nykyaikaisen peilittömän Micro Four Thirds -järjestelmän, joka on tällä hetkellä objektiivi- ja lisälaitetarjonnaltaan kaikkein kattavin järjestelmä.
Tämän jälkeen merkittäviä järjestelmiä ovat esitelleet Sony, Fuji ja Samsung. Perinteisistä järjestelmäkameravalmistajista Canon ja Nikon ovat esitelleet omat peilittömät järjestelmänsä sangen myöhään ja välttäen kilpailemasta omien yksisilmäisten peiliheijastuskamerajärjestelmiensä kanssa, eikä näille ole vielä tarjolla kattavaa objektiivivalikoimaa.


title: Reaganin oppi

text: Reaganin oppi on Yhdysvaltain presidentti Ronald Reaganin kylmän sodan aikainen ulkopoliittinen oppi, jonka mukaan Yhdysvallat pyrkivät vähentämään kommunistien kansainvälisiä vaikutusmahdollisuuksia. Vaikka oppia noudatettiinkin alle kymmenen vuotta, se oli Yhdysvaltojen ulkopolitiikan keskiössä 1980-luvun alusta aina Neuvostoliiton hajoamiseen vuonna 1991.


title: Reaganin oppi

text: Käytännössä oppi merkitsi Yhdysvaltojen apua kommunismin vastaisille sissi- ja vastarintaliikkeille Neuvostoliiton tukemissa maissa Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Sen tarkoituksena oli vähentää Neuvostoliiton vaikutusvaltaa sekä luoda toimintaedellytyksiä kapitalismille ja demokraattiselle hallintomallille. Tukea saivat mm. Contra-sissit Nicaraguassa ja islamistiset Mujahdeen-sissit Afganistanissa.


title: Reaganin oppi

text: Doktriinin toteuttaminen jatkui vielä George H. W. Bushin kaudella, mutta väheni kohti Kylmän sodan loppua. Opin lopettamiseen vaikutti sekä Neuvostoliiton hajoaminen että presidentti Bushin päätös vähentää puolustusmenoja taloudellisista syistä. Presidentti Bill Clintonin kaudella puolustusmenojen kutistaminen jatkui edelleen.


title: Reaganin oppi

text: Yhdysvaltalainen historian professori Greg Grandin kritisoi Reaganin doktriinia siitä, että sitä sovellettaessa tuettiin nicaragualaisia Contra-sissejä, jotka syyllistyivät räikeisiin ihmisoikeusrikkomuksiin.


title: Reaganin oppi

text: BBC:lle tekemässään dokumentissa Adam Curtis tutki USA:n 1980-luvun politiikkaa ja sitä, miten vastustaessaan Neuvostoliiton vaikutusvaltaa USA samalla tuki ääri-islamisteja Afganistanissa ja loi näin pohjaa Al-Qaidan toiminnalle.


title: Reaganin oppi

text: Noam Chomsky puolestaan on esittänyt, että USA:n toimilla pyrittiin todellisuudessa tukemaan USA:lle myönteisiä tahoja Latinalaisessa Amerikassa ja leimaamaan samalla kaikki niiden vastustajat ja yhteiskunnallista muutosta vaatineet tahot "kommunisteiksi".


title: Amar Benikhlef

text: Amar Benikhlef (; s. 11. tammikuuta 1982) on algerialainen judoka ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa Pekingin olympialaisissa 2008 alle 90-kiloisten sarjassa. Benikhlef on voittanut Afrikan-mestaruuskilpailuissa neljä kulta- ja kolme pronssimitalia ja Afrikan kisoissa yhden hopeisen mitalin.


title: Jean-Honoré Fragonard

text: Jean-Honoré Fragonard (4./5. huhtikuuta 1732 Grasse – 22. elokuuta 1806 Pariisi) oli ranskalainen rokokookauden taidemaalari.


title: Jean-Honoré Fragonard

text: Fragonard oli täyteläisiä värejä ja rohkeita värieroja käyttänyt rokokooajan maalari, jonka maalauksissa ajan sirosteleva ja kevytmielinen ihanne tulee esille. Hän kuvasi aikansa seuraelämää laatukuvan hengessä. Hänen tunnetuin maalauksensa on keinuvaa naista esittävä "Keinu", jota on pidetty hyvänä esimerkkinä koko rokokootyylistä.


title: Jean-Honoré Fragonard

text: Fragonardin taideopettajia olivat ranskalaiset Jean-Baptiste Chardin ja François Boucher sekä hollantilainen Charles André van Loo. Hän sai vaikutteita myös venetsialaiselta Giovanni Tiepololta ja espanjalaiselta Bartolomé Murillolta. Aluksi hänen aiheensa olivat historiallisia, mutta myöhemmät työt ovat eroottisesti painottuneita.


title: Oscar Casanovas

text: Oscar Casanovas (15. toukokuuta 1914 Avellaneda – 1987) oli argentiinalainen nyrkkeilijä ja olympiavoittaja. Hän voitti kultaa höyhensarjassa Berliinin olympialaisissa 1936 peitottuaan finaalissa Etelä-Afrikan Charles Catterallin.


title: Doghouse

text: Doghouse on brittiläinen vuonna 2009 valmistunut kauhukomedia ja splatter-elokuva, jonka pääosissa on Danny Dyer ja Noel Clarke. Elokuvan ikäraja on Suomessa K-18.


title: Doghouse

text: Jätkäporukka päättää lähteä viettämään lomaa syrjäiseen kylään. Porukan tarkoitus on pitää sellainen perus jätkien viikonloppu, jossa ei ole naisia mukana ja olut virtaa hanasta suoraan suuhun. Kaikki ei mene kuitenkaan aivan nappiin, kun he kylään saapuessaan saavat huomata, että jokin on pahasti vialla. Kaikki kylän asukkaat ovat kadonneet jonnekin, ja paikka näyttää muutenkin enemmän aavekaupungilta kuin mukavalta pikkukylältä. Hetken tutkittuaan ympäristöä he huomaavat, että kaikki kylän naiset ovat muuttuneet lihaa syöviksi eläviksi kuolleiksi.


title: Football Factory

text: The Football Factory on Nick Loven ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 2004. Se kertoo nuoren Chelseaa kannattavan jalkapallofanin, Tommy Johnsonin, elämästä.


title: Gangstereiden paratiisi

text: Gangstereiden paratiisi () on Nick Loven ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen rikoselokuva vuodelta 2005. Sen pääosia näyttelevät Danny Dyer, Tamer Hassan ja Geoff Bell. Elokuva kertoo lontoolaisesta Frankiesta, joka saa tehtäväkseen viedä suuren rahasumman Espanjaan parannuksen tehneelle konnalle.


title: Izanami

text: Izanami on japanilaisessa šintouskonnossa ensimmäisen jumalan Izanakin vaimo. joka klassikoiden mukaan loi yhdessä Izanakin kanssa maan. Hän on Amaterasun, auringonjumalan, Tsukuyomin, kuun jumalan, ja pahansuovan Susanoon äiti. Nimi Izanami voidaan kääntää monella tavalla; 'iza' liitynee kutsumiseen ja 'mi'naissukupuoleen.


title: Izanami

text: Tarina kertoo, että hän ja hänen miehensä Izanaki synnyttivät monia saaria, jumaluuksia ja japanilaisten esi-isiä. Kun Izanami kuoli synnytyksessä, Izanaki yritti hakea hänet takaisin Yomista eli kuolleiden valtakunnasta, mutta epäonnistui. Izanaki katsoi vaimoaan ennenaikaisesti ja näki vaimonsa hirviömäisen ja helvetillisen olomuodon. Izanami häpesi ja raivostui miehelleen uhaten tappaa hänet. Kun tappoyritys epäonnistui, hän lupasi surmata 1000 Izanakin kansan jäsentä joka päivä. Tähän jumala vastasi, että heitä vastaavati syntyisi 1500 joka päivä.


title: Kristillinen eksistentialismi

text: Kristillinen eksistentalismi on filosofinen suuntaus, jossa korostuvat yksilön vapaus ja valinnat. Lähtökohtana on ajatus siitä, että olemassaolo edeltää olemusta eli ihminen luo itsensä valintojensa kautta. Eksistentialistisia teorioita ovat kehitelleet sekä ateistit että uskonnolliset ajattelijat.


title: Armen Mkertšjan

text: Armen Mkertšjan (; s. 6. lokakuuta 1973) on armenialainen entinen vapaapainija ja olympiamitalisti. Hän voitti hopeaa alle 48-kiloisten sarjassa Atlantan olympialaisissa 1996.


title: Kylänkapula

text: Kylänkapula on vanha hallinnollisten viestien kuljetusta tukeva väline, joka kuului pohjalaiselle kyläyhteisölle tunnusomaiseen oltermannihallintoon. Oltermanni pani hallussaan pitämänsä kapulan kiertämään kylää kutsuessaan kyläkokouksia koolle tai tiedottaessaan muista asioista kuten aita-, oja-, tie- tai palotarkastuksista. Kylänkapula kulki kylässä tietyssä järjestyksessä. Kun kapula oli tuotu taloon, asukkaiden velvollisuus oli viedä kapula ja tiedonanto seuraavaan taloon. Kylänkapuloiden vastineita ovat oltermanninsauvat, joita esiintyi eteläpohjalaisissa kylissä kylänkapuloita yleisemmin. Kylänkapuloita on käytetty varsinkin niissä pitäjissä, jossa oltermannihallinto on varhaista perua ja alun perin ne ovat voineet kehittyä vuorokapuloista.


title: Kylänkapula

text:
Kylänkapuloita käytettiin ainakin Vähässäkyrössä, Suur-Ilmajoen pitässä, Nurmossa sekä osassa ruotsinkielistä Pohjanmaata kuten Mustasaaressa. Vuonna 1982 tehdyn luettelon mukaan suomenkieliseltä Etelä-Pohjanmaalta oli tallessa 45 kylänkapulaa. Kylänkapuloiden pituus vaihtelee 25 ja 50 senttimetrin välillä.
Ilmajoen kylänkapulatyyppi syntyi noin 1805, jolloin maamiesseura päätti teettää kapuloita maisteri Salomon Hanelleksen antaman mallin mukaan. Ilmajokelainen kylänkapula on yleensä nelitahoinen ja tahojen sivut ovat sileät. Seinäjoen Heikkilän kylänkapulassa ei ole tahoja lainkaan, sillä kapulan keskiosa on sorvattu pyöreäksi.


title: Kylänkapula

text: Vanhimmat vähäkyröläiset kapulat ovat jo 1700-luvulta. Merikaarron kylänkapuloissa esiintyvät vuosiluvut 1724 ja 1810. Vuoden 1724 kapula on tiettävästi ajallisesti vanhempi kuin kyseisen kylän oltermannihallinto. Kyseistä kapulaa onkin siten todennäköisesti käytetty jonkinlaisena vuorokapulana jo ennen varsinaista oltermannilaitosta. Koska kylä sijaitsee kahta puolta Kyrönjokea, kulki oltermannin toimi ensin läpi toisen jokisivun talojen, minkä jälkeen vuoro siirtyi vastarannalle. Kylän sijoittuminen joen vastakkaisille rannoille sai aikaan myös sen, että kylänkapuloita tarvittiin yksi kummallekin kylänpuoliskolle. Täyden kierroksen tehtyään kapulat palasivat takaisin oltermannille.


title: Kylänkapula

text: Kun luku- ja kirjoitustaito 1800-luvun jälkipuoliskolla yleistyivät, ilmaantui perinteisten kylänkapuloiden rinnalle ontoksi sorvattuja kapuloita, joiden sisään kirjallinen tiedonanto voitiin sijoittaa.


title: Naisten 10 metrin ilmakivääri ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

text: Naisten 10 metrin ilmakiväärin maailmanmestaruudesta ammuttiin 1. elokuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Kiinan Yi Siling tuloksella 505,6 (400+105,6), mikä on uusi finaalimaailmanennätys. Myös hänen peruskilpailunsa tulos 400 pistettä on sivuava maailmanennätys. Joukkuekilpailun voi Saksa tuloksella 1190 pistettä.


text: Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset:


title: Texasin yliopisto

text: Texasin yliopisto voi viitata seuraaviin yliopistoihin:


title: Oltermanninsauva

text: Oltermanninsauva oli keskeinen osa pohjalaista oltermannihallintoa ja sen tärkeimpiä tunnusmerkkejä. Oltermanni piti sauvaa hallussaan ja pani sen kiertämään kylää kutsuessaan kyläkokouksia koolle tai tiedottaessaan muista asioista, kuten aita-, oja-, tie- tai palotarkastuksista. Lisäksi oltermanninsauva oli arvonmerkki, joka korosti kylänvanhimman asemaa kyläyhteisön johdossa. Joskus kyläkokous kutsuttiin koolle kahdella sauvalla, jotka lähetettiin kylän eri päistä. Oltermanninsauva kulki kylässä tietyssä järjestyksessä, ja kun sauva oli tuotu taloon, talonväen velvollisuus oli viedä sauva ja tiedonanto seuraavaan taloon. Kirjoitustaidon yleistyttyä oltermannit kiinnittivät sauvaan paperilapun, josta ilmeni kulloinenkin asia.


title: Oltermanninsauva

text: Monissa oltermanninsauvoissa on kylän talojen puumerkit sekä usein vuosiluku. Joskus sauvoissa on mainittu talojen nimet, ja toisinaan niissä on muutakin kirjoitusta. Sauvojen pituus on tavallisesti 75 senttimetristä runsaaseen metriin, ja niissä on yleensä kädensija. Jotkut oltermanninsauvat ovat seitsemän korttelin mittaisia, mikä oli laillisen aidan korkeus. Varsinkin 1800-luvun puolivälin jälkeen sauvoihin lisättiin erityinen kiinnike tai kannellinen lokero, joihin tiedotukset voitiin panna. Oltermanninsauvoja on tavattu ainoastaan entisen Vaasan läänin pohjalaispitäjistä, ja vuonna 1982 tehdyn luettelon mukaan niitä oli tallella enää noin 90. Vanhimmat oltermanninsauvat ovat 1700-luvun jälkipuoliskolta. Keppimäisten oltermanninsauvojen rinnalla on paikoin ollut käytössä niin sanottuja ryhmysauvoja. Nuorimmat sauvat on voitu tehdä sorvaamalla.


title: Oltermanninsauva

text: Oltermanninsauvojen vastineina olivat osassa Pohjanmaata käytössä kylänkapulat. Keski-Pohjanmaalla voitiin käyttää vain yhtä käyttöä varten tehtyjä tiedotuskapuloita. Toisinaan oltermannin tiedotukset kuulutettiin ainoastaan kirkossa.


title: Unoosa

text: UNOOSA ("United Nations Office for Outer Space Affairs") on Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen organisaatio, jonka vastuulla on toteuttaa kokouksen määrittelemiä ulkoavaruuteen liittyviä toimintaperiaatteita. Se sijaitsee YK:n toimistossa Wienissä. Unoosa ylläpitää ulkoavaruuteen lähetettyjen kappaleiden rekisteriä. Se myös tukee kehittyviä maita avaruusteknologian käyttämisessä talouden kehityksen edistämiseksi.


title: Unoosa

text: Toimiston johdossa on malesialainen Mazlan Othman.


title: Stevie Brown

text: Stevie Christopher Brown (s. 17. heinäkuuta 1987 Dallas, Texas) on amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan takapuolustaja. Hänet varasi NFL:ään Oakland Raiders vuonna 2010 varausnumerolla 251. Tätä ennen Brown pelasi University of Michiganin yliopistojoukkueessa.


title: McClurensalmi

text: McClurensalmi () on Kanadan Luoteisterritorioissa sijaitseva salmi. Se yhdistyy idässä Melvillensalmeen ja lännessä Beaufortinmeren rajautuen Prinssi Patrickin saareen, Eglintonsaareen ja Melvillensaareen pohjoisessa ja Banksinsaareen etelässä. Salmi on nimetty irlantilaisen tutkimusmatkailijan Robert McCluren mukaan.


title: McClurensalmi

text: Elokuussa 2012 uutisoitiin ensimmäisen purjeveneen purjehtineen salmen läpi.


title: Siperianlillukka

text: Siperianlillukka ("Rubus humulifolius") on monivuotinen, pääasiassa Venäjällä kasvava kasvilaji. Suomesta siperianlillukka on luonnonvaraisena alkuperäislajina kadonnut.


title: Siperianlillukka

text: Siperianlillukka kasvaa 10–30 cm korkeaksi. Sen varsi on pysty, tyvestä puutunut, rönsytön, monilehtinen ja tiheään hentopiikkinen. Lehtilapa on leveänpuikea tai munuaismainen ja 3–5-liuskainen. Liuskat ovat pitkäsuippuisia ja isohampaisia. Valkoiset kukat ovat yksittäin, tai kukinto on 2–5-kukkainen huiskilo. Verho- ja terälehdet ovat suippoja ja noin 10 mm pitkiä. Siperianlillukka kukkii Suomessa kesäkuussa. Hedelmä on punainen kerrannaisluumarja. Kasvi kuitenkin lisääntyy pääasiassa kasvullisesti.


title: Siperianlillukka

text: Siperianlillukka muistuttaa jonkin verran matalakasvuista lillukkaa ("R. saxatilis").


title: Siperianlillukka

text: Siperianlillukka on mantereinen, euraasialainen laji. Sen yhtenäisehkö kasvualue alkaa Äänisen alueelta Venäjältä ja jatkuu itään päin aina Tyynellemerelle saakka. Lajin läntisin kasvupaikka on ollut Jyväskylässä. Siperianlillukka lienee ollut Suomessa uustulokas, joka saapui Keski-Suomeen venäläisten sotajoukkojen huoltokuljetusten mukana joko isovihan aikana 1710-luvulla tai Suomen sodan aikana 1808–1809. Suurimmillaan kasvusto oli Jyväskylässä 1920-luvun lopulla lähes hehtaarin kokoinen. Jyväskylän siperianlillukkakasvusto alkoi pienetä 1930-luvulla ojitusten ja rakentamisen myötä. Viimeiset alkuperäiset kasviyksilöt tuhoutuivat 1950-luvun lopulla omakotitalojen rakentamisen alle. Tätä ennen kasvia oli kuitenkin siirretty Laukaaseen kahteen metsikköön. Myöhemmin näistä kasviyksilöistä lajia on mikrolisätty ja siirretty luontoon Jyväskylään lähelle alkuperäistä kasvupaikkaa sekä muutamiin puutarhoihin. Siperianlillukka katsotaan Suomesta hävinneeksi lajiksi, koska nykyiset esiintymät ovat istutusperäisiä.


title: Siperianlillukka

text: Siperianlillukka on mantereinen sisämaan kasvilaji. Se menestyy parhaiten maaperältään kosteahkoissa ja ravinteikkaissa metsissä. Suomen esiintymä kasvoi lehtomaisessa, rehevässä korvessa.


title: Huumekartelli

text: Huumekartelli on laaja ja monimutkainen järjestö, joka koostuu useista huumeita valmistavista, kuljettavista ja myyvistä järjestöistä sekä erilaisiin huumekauppaa tukeviin tarkoituksiin perustetuista soluista. Huumekartelli saattaa olla vain löyhä sopimus tai liikeyritystä muistuttava järjestelmä. Huumekartelli luo aina huumeiden kuljetustien ja siksi toimii sekä huumeiden tuotanto-, jalostus- että kulutusalueilla. Esimerkiksi Latinalaisen Amerikan huumekartellit ulottuvat Yhdysvaltoihin asti. Voimakkailla huumekartelleilla saattaa olla suuri yhteiskunnallinen merkitys huumeiden tuotantomaassa. Vaikka aina ei ole kyse kartellista talouselämän kilpailunrajoittamisen merkityksessä, puhutaan huume-alan monialayrityksistä yleensä kartelleina.


title: Huumekartelli

text: 1980-luvulla tulivat suuren yleisön tietoon Kolumbian huumekartellit ja huumekauppaa käyvät sissit. Kolumbiassa muun muassa Calin ja Medellinin huumekartellien johtajista tuli 1980-luvulla yhteiskunnallista vaikutusvaltaa saaneita ”huumeparoneja”, joista tunnetuin oli Medellinin kartellin johtaja Pablo Escobar.


title: Huumekartelli

text: 2000-luvulla ovat tulleet erityisen tunnetuksi Meksikon huumekartellit, joita vastaan oli 2000-luvun lopussa käynnissä sota. Meksikon merkittävin kartelli oli Sinaloan huumekartelli, mutta 2012 raportoitiin Zetasin kasvaneen sitä suuremmaksi. Meksikolaiset toimivat myös Etelä-Amerikassa.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Kauhajoen Karhu pelasi kaudella 2010–2011 kolmatta kauttaan Suomen koripallon pääsarjassa eli Korisliigassa.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Kauhajoen Karhu varmisti sarjapaikan kaudeksi 2010–2011 neljä kierrosta ennen kauden 2009–2010 runkosarjan päättymistä ja sijoittui sarjassa lopulta kymmenenneksi. Kolmanteen liigakauteensa valmistautuvalla Karhulla oli kauden päättyessä voimassa oleva sopimus seuraavasta kaudesta Roni Leimun, Sad Niskasen, Henry Umorun sekä Santeri Latvalan kanssa.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Runkosarjan päättymisestä noin kahden viikon kuluttua uutisoitiin päättyneellä kaudella runkosarjan syöttö-, levypallo- ja tehokkuustilastot voittaneen amerikkalaispelaajan Jeremiah Woodin tehneen kauden mittainen jatkosopimuksen Kauhajoen Karhun kanssa. Pian Woodin sopimuksen jälkeen julkaistiin myös Korisliigan vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi valitun Eldar Skamon sekä keskisen alueen vuoden miespelaajaksi valitun Aleksi Huuskosen jatkosopimus. Kaksi kautta Karhua edustanut Lasse Hintsala puolestaan ilmoitti siirtyvänsä seuraavaksi syksyksi opiskelemaan Joensuuhun, eikä näin ollen jatkanut Karhussa enää koripalloilijan uraansa.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Huhtikuun 2010 lopulla Karhu haki avoimella työhaulla edustusjoukkueseen päävalmentajaa sekä apuvalmentajaa, joista jälkimmäistä oli tarkoitus käyttää myös juniorivalmennuksessa. Haun päätyttyä julkaistiin Timo Hakamaan jatkavan joukkueen päävalmentajana myös seuraavalla kaudella. Uutena miehenä edustusjoukkueen valmennukseen liittyi jyväskyläläinen Riku Parkatti.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Tulevan kauden runko täydentyi heinäkuun alussa, kun edellisen kauden BC Nokian 1-divisioonajoukkueessa pelannut Henri Hirvikoski solmi Karhun kanssa kauden mittaisen pelaajasopimuksen. Tämän jälkeen edustusjoukkueen kokoamisessa mentiin taaksepäin, kun seuraavan kauden sopimuspelaajat Roni Leimu ja Santeri Latvala purkivat jo tehdyt sopimukset. Leimu joutui siirtymään pääkaupunkiseudulle siviilityökiireiden takia ja Säkylään varusmiespalvelusta suorittamaan lähtenyt Latvala vaihtoi joukkueensa varuskuntaa lähempänä sijaitseviin Loimaan Korikonkareihin.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Karhu osallistui syyskuun alussa NMKY:n mestaruusturnaukseen Jyväskylässä, jossa vastaan asettuivat liigajoukkueista Namika Lahti ja Joensuun Kataja sekä I-divisioonajoukkueista BC Jyväskylä. Karhu voitti turnauksessa Lahden ja Jyväskylän, mutta hävisi Katajalle. Turnauksen voitti kaikki ottelut nimiinsä vienyt Kataja. Karhu sijoittui turnauksessa toiseksi.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Korisliiga-kausi 2010–2011 alkoi Karhun osalta vierasottelulla Namika Lahtea vastaan. Ottelu oli samalla sekä Korisliigan runkosarjan avausottelu että Suomen Cupin neljännesvälieräottelu. Lahti kasvatti ottelun edetessä tasaisesti johtoaan ja oli selvästi Karhua vahvempi. Ottelun lopputulokseksi Karhu sai kaunisteltua lukemat 89–76. Kauhajokisista tehokkain pistemies ottelussa oli yllättäen nigerialainen Henry Umoru.


title: Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011

text: Kausi jatkui kotiottelulla Torpan Poikia sekä vierasottelulla Tampereen Pyrintöä vastaan. Nämä molemmat päättyivät Karhun voittoon. Torpan Pojat kaatui kotona selvästi, mutta Pyrintö-ottelu ratkesi vasta Pyrinnön viimeisillä sekunneilla suoritetun heiton epäonnistuttua. Ottelu päättyi Karhun pisteen voittoon.


title: Kustaa Kylänpää

text: Kustaa Kylänpää (24. lokakuuta 1881 Rauman mlk – 6. heinäkuuta 1961 Rauma) oli suomalainen rovasti ja poliitikko.


title: Kustaa Kylänpää

text: Kylänpää toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1922–1924, 1925–1929 ja 1936–1945. Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä valittu Kylänpää ehti toimia eduskunnassa laki- ja talousvaliokunnan, lakivaliokunnan, talousvaliokunnan sekä suuren valiokunnan jäsenenä. Hän oli myös presidentin valitsijamiehenä vuosina 1925 ja 1943. Kylänpää osallistui myös kirkolliskokoukseen, ja hän kuului Hinnerjoen ja Noormarkun kunnanvaltuustoihin, joista jälkimmäisessä hän toimi myös puheenjohtajana.


title: Kustaa Kylänpää

text: Kylänpää sai pappisvihkimyksen vuonna 1907, ja samana vuonna hän suoritti teologian erotutkinnon. Hänen pastoraalitutkintonsa valmistui vuonna 1910. Kirkollisen uransa alussa Kylänpää toimi Sotkamon, Merikarvian ja Ulvilan kirkkoherrojen apulaisena ja Honkilahden vt. kappalaisena. Hinnerjoen kirkkoherrana ja Honkilahden vt. kirkkoherrana toimimisen jälkeen Kylänpää toimi Noormarkun kirkkoherrana vuosina 1920–1953. Porin rovastikunnan lääninrovasti Kylänpää oli vuosina 1932–1950. Hän oli myös Länsi-Suomen herännäislehden päätoimittaja.


title: Kustaa Kylänpää

text: Kylänpään vanhemmat olivat torppari Kustaa Kylänpää ja Kristina Stenborg. Kylänpää avioitui Vilhelmiina Jokelan kanssa vuonna 1907.


title: Kylänarkku

text: Kylänarkku liittyy osana erityisen tehokkaaseen oltermannihallintoon, sillä sekä vuoden 1742 kyläjärjestysohje että vanhimmat pohjalaiset kyläjärjestykset eivät edellyttäneet, että kylällä pitäisi olla arkku arkistoa varten. Siitä huolimatta Pohjanmaan ruotsinkieliseltä alueelta sekä Kyrönmaalta ja Suur-Ilmajoelta on kylänarkkuja tavattu varsin paljon, yksistään suomenkielisistä pitäjistä 25. Näistä 12 on Vähästäkyröstä, jonka vuoden 1878 kyläjärjestys velvoitti kirjurin pitämään kyläkokouksista pöytäkirjaa.


title: Kylänarkku

text: Lähes kaikki kylänarkut ovat 1800-luvulta, joku harva kuten Ylistaron Heikkolan kylänarkku edellisen vuosisadan lopulta (1799). Muodoltaan useimmat kylänarkut ovat pikemminkin laatikoita kuin varsinaisia arkkuja, ja niistä pienimmistä on käytetty myös nimitystä lipas (skrin), loota tai vakka. Jotkut Isonkyrön ja Vähänkyrön arkut ovat sen sijaan jykeviä ja raudoitettuja sekä lukittavia. Tavallisesti arkut oli maalattu punaruskeiksi tai harmaiksi, mutta osa on myös maalaamattomia.


title: Kylänarkku

text: Kyläkokousten pöytäkirjojen lisäksi kylänarkuissa säilytettiin aita-, oja- ja tienjakosopimuksia, kylää koskevia kihlakunnanoikeuksien pöytäkirjajäljennöksiä sekä erilaisten maanjakojen kuten isonjaon karttoja, viimeksi mainittuja varten on joissakin arkuissa erityinen karttakotelo. Kylän rahavarat voitiin tallentaa erityiseen lippaaseen. Monessa arkussa säilytettiin myös erilaista maatalouteen liittyvää kirjallisuutta.


title: Suijin

text: Suijin (水神 ) on japanilaisessa mytologiassa ja sittemmin šintolaisuudessa esiintyvä jumalhahmo eli kami. Se on maanviljelykselle tärkeä veden kami, joka asuu yleensä riisipeltojen tai kastelukanavien vieressä tai kaivoissa, lähteissä ja virroissa.


title: Suijin

text: Suijinia palvotaan Suite-go -pyhäköissä, joita on paljon varsinkin maaseudulla. Tärkein niistä on Kurumessa Fukuokassa.


title: Shane McCutcheon

text: Shane McCutcheon on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa L-koodi. Häntä näyttelee yhdysvaltalainen näyttelijä Katherine Moennig. Shane asuu Los Angelesissa Kaliforniassa ja on ammatiltaan kampaaja.


title: Shane McCutcheon

text: Shane on hyvin empaattinen, välittävä ja erittäin uskollinen ystävilleen. Hän ei halua sitoutua, koska pelkää rakastumista, sydämensä särkymistä ja toisista ihmisistä riippuvuutta, minkä takia hän harrastaa irtosuhteita. Shane on harrastanut seksiä yli tuhannen ihmisen kanssa. Hän pilaa toistuvasti ihmissuhteensa silloin, kun ne menevät hyvin. Esimerkkinä tästä Shane pettää kolmannella kaudella tyttöystäväänsä Carmen de la Pica Moralesia (Sarah Shahi), jonka kanssa aikoo mennä naimisiin, ja viidennellä kaudella Paigea, jonka kanssa etsii yhteistä taloa. Huolimatta Shanen vioista hän on erittäin välittävä, lojaali ja on aina tukemassa ystäviään kun he tarvitsevat apua. Shane oli ainoa, joka käveli pois "Lez Girlin" (Jennyn elokuvan) kuvauksista, kun Jenny menetti otteensa elokuvasta. Joskus Shane joutuu tilanteisiin, missä muut ihmiset käyttävät häntä omiin tarkoituksiinsa, esimerkiksi silloin kun Veronica Bloom palkkaa Shanen hänen empaattisuudensa takia juttelemaan naisen kanssa, tarkoituksena saada nainen luovuttamaan oikeudet naisen elämästä kertovassa elokuvasta.


title: Shane McCutcheon

text: Shane syntyi Austinissa Teksasissa. Hänen äitinsä, joka oli huumeaddikti, laittoi hänet sijaishuoltoon kun Shane oli yhdeksänvuotias. Shane ei ikinä tiennyt, kuka hänen isänsä oli. Shane on tiennyt olevansa lesbo jo nuoresta iästä asti: hän ihastui ensimmäistä kertaa tyttöön kahdeksanvuotiaana. Shane jätti lukion kesken ja oli sen jälkeen prostituoitu Santa Monica Bulevardilla. Hän esitti poikaa palvellakseen homomiehiä, mutta ei ikinä mennyt seksiin asti. Shane sanoi myöhemmin, että hänet olisi voitu tappaa, jos joku olisi tajunnut hänen olevan oikeasti nainen. Shane lopetti, kun eräs hänen asiakkaansa maksoi hänet kampaajakouluun. Toisella tuotantokaudella Shane ripittäytyy papille, mistä ilmenee, että hänet kasvatettiin ainakin yhdessä vaiheessa katolilaiseksi. Shanen täytyy pitää silmälaseja silloin kun hän lukee jotakin läheltä.


title: Shane McCutcheon

text: L-koodin käsikirja paljastaa, että Shane oli koditon ainakin kuusi kuukautta, ja nukkui silloin kuorma-autossaan. Shane kamppaili joskus huumeongelmien kanssa, ja lipsuu vielä joskus käyttämään epätoivoisina aikoina. Shane ei ole kiinnostunut parisuhteista, ja onkin harrastanut seksiä eri ihmisten kanssa väliltä 950 ja 1200.


title: Shane McCutcheon

text: "Kuulustelunauhojen" mukaan, mitkä lisättiin Showtimen sivuille sarjan loppumisen jälkeen, Shane tapasi tulevan parhaan ystävänsä Alice Pieszeckin työskennellessään kampaamossa. Alice oli asiakas, ja vei Shanen päivälliselle urkkiakseen paikallisia juoruja häneltä, mutta pitkäkestoinen ystävyyssuhde alkoi sen jälkeen.


title: Shane McCutcheon

text: Shane asuu yhden makuuhuoneen asunnossa kolmen taistelunhaluisen lesbon kanssa ensimmäisen kauden alussa. Hän työskentelee parturina Latherissa, trendikkäässä salongissa mikä palvelee monia Hollywood-persoonia. Häntä myös vakoilee hänen ex-rakastajansa Lacey, joka on katkera siitä, kun Shane ei halua aloittaa suhdetta hänen kanssaan. Useiden yhteenottojen jälkeen, mukaan lukien flyereiden levittäminen ympäri homobaareja ja Shanen siveettömyyden altistaminen, Shane on valmis ratkaiseman tilanteen juttelemalla Laceyn kanssa tämän hylkäämiseksi jätetyn-pelosta. Lopulta he tekevät sopimuksen, että Lacey lopettaa Shanen vakoilun ja flyereiden levittämisen, jos Shane harrastaa hänen kanssaan seksiä vielä viimeisen kerran.


title: Shane McCutcheon

text: Myöhemmin Shane tapaa ystävänsä Cliven, joka tarvitsee asuntoa. Shane suostuu vastahakoisesti ottamaan Cliven asuntoonsa, mutta potkii hänet myöhemmin pihalle saatuaan selville, että Clive on varastanut häneltä ja hänen kämppiksiltään. Harry Samchuck lähettää bisnestyökaverinsa vaimon Shanen salonkiin antaakseen Shanelle mahdollisuuden verkostoitua hollywoodilaisten asiakkaiden kanssa. Hän alkaa saada nimeä kampaajana. Shane tapaa Cherie Jaffen (Rosanna Arquette), naimisissa olevan naisen jonka kanssa hän aloittaa suhteen ja lopulta alkaa tuntea syvempiä tunteita häntä kohtaan. Cherie suostuttelee miehensä Steven investoimaan Shanen omaan kampaamoon, mutta suunnitelma kariutuu kun Cherien tytär Clea rakastuu Shaneen. Steve luulee, että Shane makaa hänen tyttärensä kanssa ja sanoo Shanelle tapattavansa hänet, jos Shane tulee lähelleenkään hänen perhettään. Cherie kertoo Shanelle, että vaikka rakastaisikin tätä, hän ei voi jättää korkealuokkaista elämäntapaansa.


title: Shane McCutcheon

text: Shane muuttaa samaan asuntoon ystävänsä Jennifer Schecterin (Jenny) kanssa. He löytävät kolmannen kämppiksen, Mark Waylandin, kenen kanssa Shane ystävystyy, kunnes Jenny huomaa, että Mark on kuvannut heitä salaa, muun muassa heidän omista makuuhuoneistaan, lesboista kertovaa dokumenttiaan varten. Shane saa kampaajatyökeikan Arianna Huffingtonilta TV-studiolla, missä Shane makaa tuotantoassistentin Carmen de la Pica Moralesin kanssa. Hän kertoo Carmenille, ettei ole kiinnostunut parisuhteista, mutta Carmen jatkaa Shanen tavoittelua koska on varma siitä, että saa Shanen voitettua puolelleen.


title: Shane McCutcheon

text: Veronica Bloom, Hollywoodilainen tuottaja, palkkaa Shanen käyttääkseen hänen empatiaansa manipuloidakseen ihmisiä, kuten saadakseen naisen luovuttamaan oikeudet hänen elämästään kertovasta elokuvasta. Kuitenkin Shane kyllästyy ihmisten hyväksikäyttämiseen nopeasti ja eroaa. Sillä aikaa Carmen on alkanut seurustella Jennyn kanssa pyrkimyksenään olla lähellä Shanea ja tehdä tämä mustasukkaiseksi. Shane väittää, ettei Jennyn ja Carmenin tapailu haittaa häntä yhtään. Myöhemmin tulee selväksi, että Shanella on syviä tunteita Carmenia kohtaan, mutta pelkää sitoutumista toiseen ihmiseen niin pian sen jälkeen kun Cherie jätti hänet. Kauden lopussa Shane kuitenkin kertoo Carmenille rakastavansa häntä.


title: Shane McCutcheon

text: Kolmas kausi on hypännyt kuusi kuukautta eteenpäin siitä, mihin toinen kausi loppui. Carmen on muuttanut Shanen luokse, ja esittelee Shanen perheelleen "ystävänä". He alkavat pitää Shanesta, joka alkaa myös kiintyä heihin, koska hänellä ei ole ikinä ollut kunnollista perhettä. Shanen ja Carmenin suhde alkaa tulla hyvin läheiseksi: he ottavat samanlaiset tatuoinnit, jotka Carmenin isoäiti huomaa ja tajuaa, että ne ovat avioliiton tatuoinnit. Kun Carmenin äiti yrittää saada Shanea treffeille perheystävän kanssa, Carmen paljastaa olevansa lesbo minkä takia perhe lopettaa yhteydenpidon kokonaan.


title: Shane McCutcheon

text: Shane palkataan Wax:iin, kampaamoon, mikä on skeittikaupassa. Cherie ilmestyy kampaamoon ja ilmenee, että hän on varannut ajan Shanelle. Cherie kertoo, että on eronnut miehestään ja ehdottaa Shanelle, että he jatkaisivat siitä, mihin jäivät. Carmen todistaa tämän tapahtuman ja suuttuu. Myöhemmin Shane näkee Carmenin flirttailevan erään Def Jamin työntekijän kanssa. Shane loukkaantuu ja reagoi makaamalla Cherien kanssa. Carmen saa tietää tapahtuneesta ja he riitelevät. Shane sanoo, että hänen elämänsä tulee olemaan vaikeaa, koska hän ei ole tottunut yksiavioisuuteen ja ettei Carmen ymmärrä häntä, mutta Shane on valmis yrittämään Carmenin takia. Heidän suhteensa jatkuu ongelmallisena: Carmen väittää Shanen välttelevän seksiä kostoksi siitä, että Carmen pakottaa hänet yksiavioisuuteen ja myöhemmin Carmen myöntää, että on pettänyt Shanea erään Robinin kanssa kostoksi Shanen uskottomuudesta. Kuitenkin jää epäselväksi, kertoiko Carmen totuuden vai valehteliko pettämisestä vain nähdäkseen, kuinka Shane reagoisi. Danan kuoleman jälkeen surusta kärsivä Shane kosii Carmenia, joka ei aluksi vastaa, kunnes Danan muistotilaisuuden jälkeen vastaa myöntävästi.


title: Shane McCutcheon

text: Wax:issa olevan lehden kautta Shane tapaa isänsä, Gabriel McCutcheonin (Eric Roberts). Hän on naimisissa Carla-nimisen naisen kanssa ja Shane tapaa velipuolensa Shayn. Kauden finaali keskittyy Carmenin ja Shanen häihin, minkä rahoittaa Helena Peabody ja tapahtuu kirkossa, missä saman sukupuolen liitot ovat sallittuja. Shane löytää isänsä pettämässä vaimoaan, ja hänen isänsä sanoo "En ole ylpeä tästä, tällainen minä vain olen. Tiedät mitä tarkoitan." Shane säikähtää ja alkaa ajatella, että pilaa Carmenin elämän olemalla uskoton avioliitossa. Shane jättää Carmenin alttarille.


title: Shane McCutcheon

text: Neljännen kauden alussa Shane on vakavasti masentunut epäonnistuneiden häiden takia ja käyttää taas huumeita Cherie Jaffen kanssa, kuitenkin vältellen kaikenlaista seksuaalista kontaktia hänen kanssaan. Shane yrittää ottaa yhteyttä Carmeniin keskustellakseen hänen kanssaan, mutta kaksi Carmenin miespuolista serkkua sanovat hänelle, ettei Carmen tahdo nähdä häntä enää ikinä. Shane saapuu kotiin ja löytää Carlan, joka on sortunut taas huumeisiin Gaben jätettyä hänet. Carla jättää Shayn Shanen luokse. Aluksi Shane ei haluaisi ottaa vastuuta Shaysta ja yrittää löytää tämän vanhemmat, mutta päättää lopulta pitää Shaysta huolta, koska ei halua hänen joutuvan sijaishuoltoon ja saavan kurjaa lapsuutta niin kuin hän itse sai. Kun Shay murtaa kätensä skeitatessaan, Shane tekee alusvaatemallin töitä Hugo Bossille jotta voisi maksaa sairaalamaksun. Hän rekisteröi Shayn kouluun, missä tämä ystävystyy Jared Sobel-nimisen pojan kanssa. Shanesta tulee läheinen Jaredin äidin Paigen kanssa, ja lopulta he päätyvät sänkyyn. Gabe palaa ja haluaa Shayn takaisin, ja vaikka Shane yrittää tapella vastaan hän tajuaa, että ei voittaisi oikeudessa ja antaa Shayn lähteä kotiin. Kausi loppuu siihen, kun Shane ehdottaa Paigelle yhteisen asunnon ostoa ja Jaredin kasvattamista yhdessä, ja samalla hän haluaa yhä taistella saadakseen Shayn takaisin.


title: Shane McCutcheon

text: Etsiessään asuntoa Paigen kanssa Shane tapaa kiinteistönvälittäjän, joka tietää paljon Shanesta ja ihmisistä, joita hän on tuntenut menneisyydessään. Kun Paige lähtee hakemaan poikaansa koulusta, Shane ja kiinteistönvälittäjä makaavat asunnossa jonka hän aikoi vuokrata. Paige tulee kuitenkin paikalle ja näkee tämän, mutta kertoo myöhemmin Shanelle, että häntä ei haittaa vaikka Shane makaakin muiden naisten kanssa. Shane vastaa tähän että Paigen ei tarvitse elää sen asian kanssa, ja vaikka Shane rakastaakin Paigea hän ei ole rakastunut häneen.


title: Shane McCutcheon

text: Myöhemmin Shanen työpaikka Wax palaa maan tasalle, mikä vihjaa siihen, että Paige olisi saattanut sytyttää palon.(Kahdeksantoista kuukautta myöhemmin, kun tuhopoltto on jo vanhentunut eikä kukaan voi joutua siitä enää vastuuseen, Shane myöntää Jennyn murhaa koskevassa poliisikuulustelussa että.oli itse Waxin polttaja. Syytä ei tiedetä.) Työskennellesään kampaajana Jennyn pomon tyttären häissä hän harrastaa seksiä kahden morsiamen siskon ja heidän äitinsä kanssa. Tästä seuraava mustasukkaisuus ja kaaos saa Shanen vähentämään seksiä. Kuitenkin Shane palaa nopeasti vanhoihin tapoihinsa ja harrastaa kolmen kimppaa "Shebarin" omistajan Dawn Denbon (Elizabeth Keener) ja tämän tyttöystävän Cindin kanssa. Myöhemmin Shane makaa uudestaan Cindin kanssa mutta ilman, että Denbo tietää asiasta. Denbo ryntää juhliin, joissa Shane ja hänen ystävänsä tapaavat näyttelijät, jotka näyttelevät "Lez Girlissä" heitä itseään. Denbo vannoo pilaavansa Shanen ja tämän ystäviensä elämät. Tämä johtaa reviiritaisteluun Denbon ja "Planetin" asiakkaiden välille.


title: Shane McCutcheon

text: Samaan aikaan Shane käsittelee ihastusta heterotyttöön Molly Krolliin (Clementine Ford), kuka on Phyllis Krollin tytär. Lopulta Shane ja Molly harrastavat seksiä, mutta vähän sen jälkeen Shane kuulee Mollyn ja Phyllisin puhuvan hänestä. Molly sanoo Shanea "hiukan kouluttamattomaksi", "helpoksi ja yksinkertaiseksi" ja "ehkei maailman älykkäimmäksi ihmiseksi". Shane loukkaantuu kuulemastaan, ja alkaa ottaa etäisyyttä Mollyyn,


title: Shane McCutcheon

text: Shane osallistuu Subaru-ajoihin rintasyöpään kuolleen Danan muistoksi, ja Molly yrittää tavoittaa häntä siellä. Molly vakuuttaa rakkauttaan Shanelle, mutta heidän suhde ei loppujen lopuksi toimi Phyllisin juteltua Shanelle Mollyn tulevaisuudesta. Shane ja Molly eroavat. Shane makaa Niki Stevensin (Kate French) kanssa, kuka on yksi Lez Girlin tähdistä ja Jennyn ex-tyttöystävä. Jenny kävelee sisään nähden Shanen ja Nikin ja kertoen, että Shane on särkenyt hänen sydämensä. Sen jälkeen Jenny ryntää yöhön, ja Shane Niki lähtevät välittömästi hänen peräänsä.


title: Shane McCutcheon

text: Shane ja Niki yrittävät anoa Jennyn anteeksiantoa, mutta hän ei lepy. Myöhemmin Molly tulee tapaamaan Shanea, mutta törmääkin Jennyyn, joka lupaa antaa Shanelle Mollyn kirjoittaman kirjeen, jossa hän tunnustaa rakkautensa Shanea kohtaan, mutta Jenny kätkeekin kirjeen ullakolleen. Shane yrittää saada Jennyn antamaan anteeksi tekemällä erilaisia töitä heidän talonsa ympärillä. Hän pesee Jennyn auton, laittaa kukkalaatikoita ikkunoihin, ja jopa lähettää Jennylle hienon aamupalan kun he näkevät Planetissa, mutta Jenny heittää sen roskiin. Lopulta Shane antaa periksi ja alkaa kerätä tavaroitaan talosta. Kuitenkin Jenny tunnustaa Shanelle käytävällä, että hänen takiaan Jennyn sydän särkyi, ei Nikin, koska Jenny oli rakastunut Shaneen.


title: Shane McCutcheon

text: Jenny antaa Shanelle anteeksi ja heistä tulee rakastavaiset. Alice kuulee sattumalta kaksikon puheet aamulla, kun he edeltävänä yönä olivat harrastaneet seksiä ja tekstaa kauhuissaan kaikille porukan ystäville. Vaikka kaikki tietävät jo, Jenny ja Shane yrittävät pitää suhteensa salaisena. Kuitenkin Jenny alkaa käyttäytyä vielä oikullisemmin kuin yleensä ja on takertuva ja omistava Shanea kohtaan samalla kun yrittää vieraannuttaa heitä kaikista ystävistään erilaisten tekosyiden varjolla. Huolimatta ystäviensä vastalauseista Shane tuntee olevansa velvollinen jatkamaan suhdetta Jennyn kanssa lojaaliudesta ja heidän ystävyydensä takia, yrittäen välttää Jennyn suututtamista. Jenny ostaa Shanelle pimeän huoneen tämän valokuvausharrastusta ajatellen, mutta lopulta Shane käyttää huonetta maatakseen Nikin kanssa. Jenny on perillä tästä ja saa Shanen tuntemaan syyllisyyttä. Kuitenkin Jenny väittää hyväksyvänsä tämän Shanen luonteesta, ja tarjoaa hänelle tilaisuuden jatkaa Nikin kanssa.


title: Shane McCutcheon

text: Shane törmää Mollyyn, kun on ostamassa tupaantuliaislahjaa Bettelle ja Tinalle, jotka ovat muuttamassa New Yorkiin. Molly kertoo tyrmistyneelle Shanelle kirjoittamastaan kirjeestä, mutta Shane ei myönnä ettei ole lukenut sitä. Sinä iltana kun on Betten ja Tinan jäähyväisjuhlat, Shane etsii kirjettä ja löytää sen ullakolta, missä on myös "Lez Girl" -elokuvan negatiivit, jotka oli mysteerisesti varastettu Tinan studiolta. Myöhemmin Jennyn ruumis löytyy Betten ja Tinan altaasta.


title: Between Two Worlds

text: Between Two Worlds on norjalaisen superyhtyeen I:n esikoisalbumi, joka on julkaistu vuonna 2006.Erikoispainos


title: Simpsonin sääntö

text: Simpsonin sääntö on numeerinen menetelmä, jolla voidaan approksimoida määrättyä integraalia, kun integroitavan funktion integraalifunktiota ei tunneta tai haluta käyttää. Jos väli [a,b] jaetaan kahteen yhtä pitkään osaväliin, niin tällöin pätee likimääräisesti:


title: Simpsonin sääntö

text: Usein merkitään osavälien pituutta kirjaimella "h = (b-a)/2", jolloin yllä oleva kaava voidaan kirjoittaa muodossa:


title: Simpsonin sääntö

text: Simpsonin sääntö on nimetty englantilaisen matemaatikon Thomas Simpsonin (1710–1761) mukaan.


title: Simpsonin sääntö

text: Simpsonin sääntö voidaan johtaa useammalla eri tavalla, joilla kaikilla saadaan luonnollisesti sama tulos. Tässä artikkelissa paneudutaan kuitenkin vain yhteen tapaan. Muista tavoista kiinnostunut lukija voi katsoa lisätietoa viitteistä.


title: Simpsonin sääntö

text: Lähtökohtana on korvata funktio "f" toisen asteen polynomifunktiolla g(x)=px+qx+r, joka saa samat arvot kuin funktio "f" välin [a,b] päätepisteissä ja keskipisteessä. Lasketaan nämä arvot, sillä niitä tarvitaan lopuksi:


title: Simpsonin sääntö

text: Tällöin integraali voidaan kirjoittaa polynomin "g" avulla muodossa:


title: Simpsonin sääntö

text:
Hyödyntämällä kaavoja
saadaan edelleen


title: Simpsonin sääntö

text:
Edellinen lasku on hieman helpompi laskea loppuun jos tehdään aluksi muuttujan vaihto:
jolloin
formula_13
ja integraali tulee muotoon


title: Simpsonin sääntö

text: Jaettaessa väli [a,b] kahteen yhtä suureen osaan eli n=2 jolloin osavälien pituus on h=(b-a)/2 saadaan Simpsonin säännön virheeksi


title: Simpsonin sääntö

text:
missä formula_16on jokin piste väliltä (a,b) ja formula_17on funktion f neljäs derivaatta kyseisessä pisteessä.
"Simpsonin sääntö antaa tarkan vastauksen kaikille polynomeille, joiden asteluku on pienempi tai yhtä suuri kuin kolme, koska virhetermi sisältää funktion neljännen derivaatan, mikä on tietysti = 0 kun funktio f on korkeintaan kolmatta astetta."


title: Simpsonin sääntö

text: Koska Simpsonin säännön virhe on suoraan verrannollinen laskettavan integroimisvälin pituuteen, saadaan virhe mahdollisimman pieneksi kun välin pituutta pienennetään. Käytännössä tämä tehdään jakamalla väli [a,b] useaan pienempään osaväliin [x,x+h], joihin jokaiseen käytetään Simpsonin sääntöä. Jos väli [a,b] jaetaan yhtä pitkiin väleihin, joita on N=2n kappaletta, (välejä tulee olla parillinen määrä, sillä Simpsonin sääntöä sovelletaan aina kahteen osaväliin) tulee jokaisen osavälin pituudeksi h=(b-a)/N. Tällöin saadaan yleistetty Simpsonin sääntö:


title: Simpsonin sääntö

text: Jaettaessa väli [a,b] yhtä suuriin osaväleihin, joita on N=2n kappaletta, jolloin osavälien pituus on h=(b-a)/N, saadaan yleistetyn Simpsonin säännön virheeksi:


title: Simpsonin sääntö

text: missä formula_16on jokin välin (a,b) piste


title: Simpsonin sääntö

text: Jos funktiota "f" ei approksimoidakaan toisen asteen polynomifunktiolla "g" (kahdella osavälillä) vaan kolmannen asteen polynomifunktiolla (kolmella osavälillä), jolta vaaditaan, että "g" saa samat arvot kuin funktio "f" osavälien päätepisteissä, saadaan likimääräiseksi arvioksi:


title: Montrevel-en-Bresse

text: Montrevel-en-Bresse on kunta Ainin departementissa Ranskassa. Kunnassa asui 2 311 ihmistä vuonna 2009. Sen pinta-ala on 10,27 neliökilometriä ja väestötiheys 230 asukasta neliökilometriä kohden. Montrevel-en-Bressen pormestarina on toiminut vuodesta 2008 lähtien Jean-Pierre Roche.


title: Limbo (videopeli)

text: Limbo (kirjoitetaan usein LIMBO) on tanskalaisen Playdead Studiosin kehittämä tasohyppely- ja pulmapeli. Se julkaistiin Xbox 360 -konsolin Xbox Live Arcade -palvelussa 21. heinäkuuta 2010, sekä myöhemmin PC:lle ja PlayStation 3:lle.


title: Limbo (videopeli)

text: Limbossa pelaaja ohjaa nimetöntä päähenkilöä erilaisia ansoja sisältävien kenttien läpi. Pelin graafinen ilme on kaksiulotteinen ja kokonaan mustavalkoinen. Pelaaja ohjaa päähenkilöä läpi erilaisten alueiden, tavoitteenaan löytää sisarensa Limbosta jossa ilmeisesti päähenkilö on ja johon pelin tapahtumat sijoittuvat.


title: Porté-Puymorens

text: Porté-Puymorens () on kunta Pyrénées-Orientalesin departementissa Languedoc-Roussillonin hallintoalueella Ranskassa. Pyreneiden vuoristossa lähellä Andorran rajaa sijaitseva kunta kuuluu Pradesin arrondissementtiin ja Saillagousen kantoniin. Kunnassa oli 124 asukasta vuoden 2007 väestönlaskennassa ja väestötiheys oli 2,5 as./km². Porté-Puymorensin pinta-ala on 49,42 neliökilometriä.


title: Porté-Puymorens

text: Talvisin Porté-Puymorens on suosittu hiihtokeskus.


title: Porté-Puymorens

text: Porté-Puymorensin naapurikunnat ovat L'Hospitalet-près-l'Andorre pohjoisessa, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes idässä, Dorres kaakossa, Enveitg etelässä sekä Porta etelässä ja lännessä. Luoteessa kunta rajautuu Andorraan. Porté-Puymorensista on matkaa Portaan 2,5 kilometriä, L'Hospitalet-près-l'Andorreen 5 km, Latour-de-Caroliin 10,3 km, Dorresiin 11,1 km, Enveitgiin 11,8 km, Mérens-les-Valsiin 12,3 km ja Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldesiin 12,7 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 704 km.


title: Porté-Puymorens

text: L'Hospitalet-près-l'Andorresta Porté-Puymorensiin, Col de Puymorens -vuoren ali, valmistui vuonna 1994 Puymorensin tunneli. Tunnelilla on pituutta 4 820 metriä, ja se on osa route nationale 20 -tietä (N20).


title: Aber Bitte mit Sahne

text: Aber Bitte Mit Sahne on saksalaisen thrash metal -yhtyeen Sodomin viides EP-levy. Nimikappale on coverversio Udo Jürgensin samannimisestä kappaleesta.


title: World Misanthropy

text: World Misanthropy on norjalaisen sinfonista black metalia soittavan Dimmu Borgirin live-DVD -taltinti, joka on julkaistu vuonna 2002. DVD:n ensimmäiset painokset sisältävät myös samaa nimeä kantavan bonus-EP:n.


title: Grutas-puisto

text: Grutas-puisto ("Grūto parkas") on Grutasin kylässä Etelä-Liettuassa toimiva kommunistinen teemapuisto. Liettuan itsenäistyttyä vuonna 1991 Neuvostoliiton aikaiset patsaat päätettiin poistaa kylistä ja kaupungeista. Yksityinen yrittäjä Viliumas Malinauskas keksi viedä patsaat Grutasin kylään lähelle metsäistä Valko-Venäjän rajaa. Puisto avattiin vuonna 2001, ja siitä on tullut todellinen yleisömenestys. Puistossa on kymmenittäin Stalinin, Leninin ja neuvostopartisaanien patsaita.


title: Shinbutsu kakuri

text: Shinbutsu kakuri (, ”kamien eriyttäminen buddhalaisuudesta”) tarkoittaa Japanin buddhalaisessa terminologiassa keskiajan ja varhaismodernin ajan tapaa pitää jotkin "kamit" erillään buddhalaisuudesta. Samalla kun monet kamit liitettiin kiinteäksi osaksi buddhalaisuutta, tietyt tai joissain tapauksissa jopa samat kamit eri kontekstissa pidettiin järjestelmällisesti erossa buddhalaisista oppirakennelmista. Ilmiöllä oli merkittäviä seurauksia japanilaiselle kulttuurille. Sitä ei tule sekoittaa "shinbutsu bunriin" (”kamien ja buddhien erottaminen toisistaan”) tai "haibutsu kishakuun" (”lakkauttakaa buddhat ja tuhotkaa Śākyamuni”), jotka ovat Japanin historiassa yleensä poliittisista syistä toistuneita ilmiöitä. Shinbutsu kakuri hyväksyy buddhalaisuuden olemassaolon, mutta kaksi muuta liikettä vastustavat sitä.


title: Shinbutsu kakuri

text: Kun Japanille vieras buddhalaisuus saapui maahan, se täytyi jollain tavalla sovittaa paikallisiin kami-uskomuksiin. Tämä toteutui toisaalta synkretisminä ("shinbutsu shūgō", ”kamien ja buddhien synkretismi”) ja toisaalta sen vastakohtana ("shinbutsu kakuri").


title: Shinbutsu kakuri

text: Kun buddhalaisuus oli saapunut Japaniin, japanilaiset kehittivät paikallisten kamien ja uuden ulkomaisen uskonnon välille synkretismin, jota kutsutaan nimellä shinbutsu shūgō. Buddhalaisuus tuli maahan Kiinan kautta Asuka-kauden lopulla 500-luvulla. Sen sijaan, että japanilaiset olisivat hylänneet vanhat uskomuksensa, he yrittivät sopeuttaa ne uuteen ja olettivat molempien olevan tosia. Niinpä buddhalaiset temppelit liitettiin paikallisiin pyhäköihin ja toisin päin. Molemmat omistettiin sekä kameille että Buddhalle. Buddhalaisen vaikutuksen syvyys voidaan esimerkiksi nähdä nykyisissä pyhäköissä, joiden muoto suurine rukoushalleineen ja pyhine kuvineen on itsessään buddhalaista alkuperää. Vaikutusvaltaisen "honji suijaku" -teorian mukaan, joka oli yleinen Meiji-kaudelle saakka, buddhalaiset jumaluudet jopa päättivät ilmaantua japanilaisille paikallisten kamien muodossa pelastaakseen heidät.


title: Shinbutsu kakuri

text: Vaikka kansan keskuudessa kamit ja buddhat sekoittuivat ja yhdistyivät ”yhteiseksi uskonnoksi”, ne erotettiin muualla samaan aikaan toisistaan eri tavoin. Uskonnot eivät koskaan sulautuneet täydellisesti toisiinsa ja vaikka niiden käytännöt ja uskomukset kohtasivat toisinsa ajoittain, ne säilyttivät omat identiteettinsä vaikeassa, suurimmaksi osaksi epäjärjestelmällisessä ja jännittyneessä kontekstissa. Suhde ei ollut niinkään kahden järjestelmän kuin tiettyjen kamien ja tiettyjen buddhien välinen. Niitä pidettiin edelleen rinnakkaisina, mutta erillisinä olentoina. Shinbutsu shūgōn lisäksi kolikolla oli myös kääntöpuolensa, shinbutsu kakuri. Esimerkiksi Iwashimizu Hachiman-gūn pyhäköllä jotkut rituaalit olivat kameille tarkoitettuja rituaaleja ja toiset rituaalit olivat buddhalaisia, minkä vuoksi eri henkilöt suorittivat eri rituaalit. Japanilaisten keskuudessa eli itsepäisenä taipumus erottaa natiivit kamit ulkomailta saapuneesta buddhalaisuudesta.


title: Shinbutsu kakuri

text: Buddhalaisuuden vastaisen ajattelun historia voidaan johtaa aina "Nihonshokiin" saakka ja sen kertomukseen buddhalaisuuden saapumisesta Japaniin 500-luvulla. Myöhemmältä ajalta löytyy useita esimerkkejä kitkasta joidenkin kamien ja niiden alueille rakennettujen buddhalaisten temppelien välillä.


title: Shinbutsu kakuri

text: Esimerkiksi Isen pyhäköllä "Ise-daijungūji"-pyhäkkötemppeli () siirrettiin kaksi kertaa, koska Isen kami oli vihastunut liian lähelle pyhäkköä rakennettuun temppeliin ja aiheutti jatkuvia sateita. Vuoden 804 teos "Kōtaijingū gishikichō" () määräsi, että Isen mailla ei saanut lausua tiettyjä buddhalaisuuteen liitettyjä sanoja (buddha, "sūtra", "gojūnotō", munkki, temppeli tai kasvisruoka) ja ne piti korvata toisilla. Kirja jopa määritteli niiden sijaan käytettävät sanat (): "nakago" (”keskilapsi”) buddhan sijaan, "kawarabuki" (”tiilikattoinen rakennus”) temppelin sijaan ja "somegami" (”tahrattu paperi”) sūtran sijaan. Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut buddhalaisuuden kategorista torjumista vieraana uskontona; esimerkiksi Isessä kirjoitetussa päiväkirjateoksessa "Daijingū sankeiki" (1286) munkki Tsūkai totesi, ettei Isen kami Amaterasu ”todellisuudessa inhoa buddhalaisuutta” ja että hän ”hakee sisällään suojaa buddhalaisuudesta”, vaikka ulkoisesti se olikin kielletty.


title: Shinbutsu kakuri

text: Japanissa oli siten tietoinen halu pitää kamit erillään buddhalaisuudesta. 800-luvun loppupuolen tienoilla tapa näyttää levinneen Isestä muihinkin pyhäköihin. "Jōgan shiki" (871) kieltää kaikki buddhalaiset rituaalit hovin ja provinssien virastoissa keisarin valtaannoususeremonian () aikana. Munkit ja nunnat eivät myöskään saaneet tulla sisään keisarilliseen palatsiin joidenkin hovissa suoritettujen kami-rituaalien aikana, niitä ennen tai niiden jälkeen. Myös "Engi shikin" (927) mukaan munkit ja nunnat eivät päässeet palatsiin useiden festivaalien aikana. Heian-kaudella tämäntyyppisestä erottelusta tuli yleinen käytäntö, jolla oli monia hyvin tutkittuja käytännön seurauksia. Tabua noudatettiin orjallisesti keisarillisessa palatsissa vuosisatojen ajan. Edo-kaudella Tokugawojen valta-ajalla tapa ei ainoastaan säilynyt vaan vahvistui. On tärkeää huomata, että buddhalaisuus oli kielletty vain keisariin liittyvien ja vastaavien rituaalien aikaan, joten muulloin tavanomainen kamien ja buddhien sekoittuminen jatkui ennallaan.


title: Shinbutsu kakuri

text: Shinbutsu kakuri -ilmiön alkuperä ei näytä olevan siinä, että buddhalaisuus olisi liitetty kuolemaan ja siten epäpuhtauteen. Suora kosketus kuolemaan liittyviin asioihin, kuten vereen, oli kielletty myös temppeleissä, ja buddhalaisuutta ei kielletty valtaosassa pyhäköitä. Ilmiö sai pikemminkin alkunsa sellaisista pyhäköistä ja rituaaleista, joilla oli vahvat siteet keisariin, kuten Isestä, ja se oli aina tiukasti sidoksissa häneen ja hänen valtaannoususeremoniaansa. Myöhemmin se levisi muihin virallisiin seremonioihin. On väitetty, että ilmiö oli reaktio buddhalaisten munkkien sekaantumiselle politiikkaan: se saavutti huippunsa vuoden 768 Dōkyō-välikohtauksessa, jossa keisarinna Shōtoku halusi luovuttaa valtaistuimen munkki Dōkyōlle. Vaikuttaakin siltä, että keisarilliset rituaalit erotettiin buddhalaisuudesta osin siksi, että periytyvää keisarinvaltaa haluttiin suojella.


title: Shinbutsu kakuri

text: Shinbutsu kakurilla oli joka tapauksessa merkittäviä seurauksia. Kami-uskomusten täydellinen sulautuminen buddhalaisuuteen estyi. Buddhalaisuuden kieltäminen Isen ja Kamon pyhäköillä salli niiden myös kehittää vapaasti omia teorioitaan kamien luonteesta.


title: Retkikunta 25

text: Retkikunta 25 () oli Kansainvälisen avaruusaseman 25. miehistö.


title: Retkikunta 25

text: Retkikunta 25 alkoi Sojuz TMA-18:n irtautuessa asemasta 25. syyskuuta 2010 kello 2:02 UTC. Asemalle jääneet Retkikunta 24:n miehistön jäsenet Wheelock, Walker ja Jurtšihin jatkoivat Retkikunta 25:n jäseninä. Kolme uutta miehistön jäsentä saapuivat Sojuz TMA-01M:n mukana asemalle 10. lokakuuta 2010. Retkikunta päättyi Wheelockin, Walkerin ja Jurtšihinin irtautuessa asemasta Sojuz TMA-19:n matkassa 21. marraskuuta 2010 kello 1:23 UTC.


title: Ausgebombt

text: Ausgebombt on saksalaisen thrash metal -yhtye Sodomin kolmas EP, joka on julkaistu vuonna 1989.Saksan versiossa laulajana toimii Bela B. yhtyeestä Die Ärzte.


title: Farman F.500

text: Farman F.500 Monitor oli 1950-luvun ranskalais-italialais-belgialainen koulutuslentokone, jonka ensilento tehtiin 11. heinäkuuta 1952.


title: Farman F.500

text: Ranskalainen Farman jo aiemmin valmistanut Stampe SV.4-koneita lisenssillä. Se suunnitteli Stampen kanssa koulukoneen perustuen SV-4-koneen osia. Tämä kone sai nimen Farman F.500. Sarjatuotantokone lensi ensi kertaa 5. elokuuta 1955.


title: Lestijoen Pesis

text: Lestijoen Pesis (LePe) oli vuonna 2009 perustettu ja 2011 lakkautettu pesäpallon erikoisseura. Kaudella 2010 LePe pelasi Suomensarjassa. Kotikenttinä toimivat Toholammin ja Kannuksen hiekkatekonurmet.


title: Lestijoen Pesis

text: Lestijoen Pesis perustettiin vuonna 2009. Se toteutui Kannuksen Uran ja Toholammin Urheilijoiden yhteistyönä ja seura peri TU:n sarjapaikan Suomensarjassa. LePe on toiminut toimintansa alusta lähtien yhteistyössä molempien seurojen kanssa. Kaudelle 2011 seura otti tavoitteekseen nousun ykköspesikseen. Lestijoen Pesis luopui toiminnastaan kauden 2011 jälkeen.


title: Perussuomalaiset Naiset

text: Perussuomalaiset Naiset on Perussuomalaisten naisjärjestö. Yhdistyksen puheenjohtaja on Ritva ”Kike” Elomaa. Järjestö perustettiin 2. maaliskuuta 1996 Tampereella. Yhdistyksen toiminnan lähtökohtina ovat kristillissosiaaliset arvot.


title: Perussuomalaiset Naiset

text: PS-naiset on Naisjärjestöjen Keskusliiton ja Naisjärjestöt Yhteistyössä – Nytkis -yhdistyksen jäsen.


title: Perussuomalaiset Naiset

text: Vuonna 2010 järjestöön kuului hieman alle tuhat jäsentä.


title: Marian taivaaseenottaminen

text: Marian taivaaseenottaminen () on katolisen kirkon dogmi, jonka mukaan Neitsyt Maria otettiin elämänsä päätteeksi sieluineen ruumiineen taivaaseen. Dogmin muotoili paavi Pius XII, jonka hän antoi 1. marraskuuta 1950 "ex cathedra". Marian taivaaseenottamisen juhlapäivää vietetään 15. elokuuta samaan aikaan ortodoksien Marian kuolonuneen nukkumisen päivänä.


title: Kenny Miller

text: Kenneth ”Kenny” Miller (s. 23. joulukuuta 1979 Edinburgh, Yhdistynyt kuningaskunta) on skotlantilainen jalkapalloilija, joka edustaa skotlantilaisseura Dundee FC:tä. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Millerillä on tilillään kolme Skotlannin valioliigan ja kaksi Skotlannin cupin voittoa.


title: Kenny Miller

text: Miller aloitti pelaajauransa pääsarjatasolla edinburghilaisessa Hibernianissa tehden debyyttinsä vuonna 1998. Hibernianista Miller siirtyi samana vuonna lainalle Stenhousemuiriin, jossa tulleiden onnistumisien myötä hän palasi takaisin Hibernianin kokoonpanoon heti seuraavana vuonna. Kaudella 1999–2000 Miller oli joukkueensa paras maalintekijä ja voitti Skotlannin parhaan nuoren pelaajan palkinnon.


title: Kenny Miller

text: Miller siirtyi Hibernianista glasgowlaiseen Rangersiin kesäkuussa 2000 kahden miljoonan punnan siirtosummalla. Ensimmäisellä Rangersin kaudellaan hän teki Skotlannin valioliigan ennätyksen iskemällä viisi maalia ottelussa St. Mirreniä vastaan. Muuten maaleja ei syntynyt odotetulla tahdilla, minkä vuoksi Miller siirtyi syyskuussa 2001 kolmen kuukauden lainasopimuksella Wolverhampton Wanderersiin.


title: Kenny Miller

text: Heti lainasopimuksensa alkuvaiheessa Miller mursi solisluunsa ja joutui täten pitkäksi aikaa pois pelikentiltä. Wolverhampton päätti kuitenkin kiinnittää Millerin riveihinsä kolmen miljoonan punnan siirtosummalla neljäksi ja puoleksi vuodeksi. Hän pysyi Wolverhamptonissa koko sopimuskauden ajan ja pelasi yhteensä 162 sarjaottelua tehden niissä 50 maalia.