title: Rugbyn historia

text:
Rugby sai lisää jalansijaa yksityiskoulujen ja yliopistojen entisten oppilaiden perustettua omia joukkueitaan, kun pelkät vuosittaiset ottelut entisten ja nykyisten oppilaiden välillä eivät tyydyttäneet pelaamisen halua. Rugbyinnostus levisi nopeasti myös Irlantiin ja Skotlantiin. Ensimmäinen rugbyseura perustetiin Dubliniin vuonna 1854 ja Edinburghiin vuonna 1858. Vuonna 1863 pelattiin ensimmäinen, sittemmin perinteeksi muodostunut ottelu englantilaisten Blackheathin ja Richmondin välillä.
Vuonna 1863 suurten jalkapalloseurojen edustajat kokoontuivat tarkoituksenaan luoda yhteiset säännöt lajille. Suurta erimielisyyttä esiintyi pallon kuljettamisen käsillä ja jaloille potkimisen ja kampittamisen suhteen. Rugbysäännöissä sallittiin kumpikin, kun taas muualla käytössä olleissa säännöissä ei kumpaakaan. Blackeathin F. W. Campbellin johdolla rugbyseurojen edustajat pitivät kiinni kannastaan ja kutsuivat muiden kokousedustajien näkemyksiä epämiehekkäiksi. Vähemmistöön jääneet rugbysääntöjen kannattajat jäivät tämän johdosta ulkopuolelle, kun perustettiin Englannin jalkapalloliitto ("The Football Association"), vaikka kompromissisääntöihin sisällytettiinkin useita rugbystä peräisin olleita piirteitä. Tapahtuman johdosta nykyiset jalkapallo ja rugby lähtivät lopullisesti kehittymään erillisiksi lajeiksi. 1860-luvun lopulta lähtien kuitenkin myös rugbymuodoissa kiellettiin jaloille potkiminen ja kampittaminen.


title: Rugbyn historia

text: Vuonna 1871 Richmondin joukkueen pelaaja sai surmansa harjoitusottelussa, mikä toi rugbylle ikävää julkisuutta. Tapauksen johdosta rugbyseurat pitivät kokouksen, jossa perustettiin lajin kattojärjestö "Rugby Football Union". Yllättäen nimestään huolimatta Rugbyn koulu itse jätti kuitenkin liittymättä liittoon, koska se halusi vielä pitää kiinni jaloille potkimisesta ja kampittamisesta, joita se piti keskeisenä piirteenä lajissa. Liittyminen tapahtui kuitenkin vuonna 1890.


title: Rugbyn historia

text: Rugby levisi nopeasti alkulähteiltään Englannin, Skotlannin ja Irlannin yläluokan parista myös keski- ja työväenluokan keskuuteen Pohjois-Englannissa ja Walesissa kuten myös siirtomaissa Etelä-Afrikassa, Australiassa ja Uusi-Seelanti. Rugby levisi myös Pohjois-Amerikkaan, missä sen pojalta kuitenkin kehitettiin poikkeava laji, amerikkalainen jalkapallo.


title: Rugbyn historia

text: Toisin kuin jalkapallo, jossa 1880-luvulla ryhdyttiin pelaamaan liigoja ja laji myös ammattimaistui, piti RFU tiukasti kiinni amatöörimäisyydestä, kuten myös vastusti cup- ja sarjamuotoisia kilpailuita, vaikkakin maaotteluita Englannin ja Skotlannin välillä ryhdyttiin pelaamaan. Ensimmäinen Englannin ja Skotlannin välinen ottelu pelattiin 27. marraskuuta vuonna 1871 neljäntuhannen silmäparin edessä. Kumpikin joukkue sai tehtyä yhden kuljetusmaalin eli "try"n, mutta vain Englanti kykeni tekemään maalin sen jälkeisestä lisäpisteyrityksestä. Irlanti pelasi ensi kerran Englantia vastaan vuonna 1875 ja Skotlantia vastaan vuonna 1877. Maaotteluilla oli pitkän aikaa keskeinen osa rugbynpeluussa, koska sarjamuotoisia kilpailuja ei vielä pelattu.


title: Rugbyn historia

text: Rugby alkoi kuitenkin jakaantua kahtia eteläisen ja pohjoisen Englannin kesken. Pohjoisessa rugbyjoukkueista oli muodostunut paikallisia ylpeyden aiheita ja pian Yorkshiressä ryhdyttiinkin pelaamaan liiga- ja cup-muotoisia kilpailuita, jotka levisivät myös Cumbriaan ja Lancashireen. Monet pelaajista kuuluivat työväenluokaan ja pohjoisen seurat halusivat, että pelaajille maksetaan korvauksia menetetystä työajasta. Vuonna 1893 RFU:n kokouksessa enemmistönä olleet etelän joukkueet vastustivat ehdotusta. 29. elokuuta vuonna 1895 Yorkshiren Huddersfieldissä 22 pohjoisen seuraa erosivat liitosta ja perustivat uuden "Northern Rugby Football Unionin", joka vuonna 1922 muutti nimensä "Rugby Football Leagueksi". Suurin osa pohjoisen seuroista liittyi uuteen liittoon, mutta se ei kuitenkaan saavuttanut maanlaajuista suosiota. Tämän toimi rugbyn jakautumisena kahteen lajiin: rugby unioniin ja rugby leagueen.


title: Rugbyn historia

text: Walesissa rugbyseuroja perustettiin niin kaupunkeihin kuin pieniin kaivoskyliin 1870- ja 1880-luvulla. Suurena vaikuttimena lajin suosion leviämiseen olivat Pohjois-Englannista tulleet siirtolaiset. 1880-luvun alussa rugby oli jo muodostunut keskeiseksi osaksi työväenluokkaista eteläwalesilaista kulttuuria, kun taas muissa Britteinsaarten maissa laji oli vielä säilyttänyt yläluokkaisen maineensa. 1800-luvulla Walesiin muutti paljon siirtolaisia ja rugby oli keskeisessä osassa modernissa walesilaisessa kansallismielisyydessä. Vuonna 1881 perustettiin Walesiin oma rugbyliitto ja pian Wales ryhtyi pelaamaan maaotteluita muiden Britteinsaarten joukkueiden kesken. Ensimmäisen Britannian mestaruutensa Wales voitti vuonna 1893. Walesissa myös seurakilpailuja ryhdyttiin pelaamaan aiemmin kuin Englannissa. Etelä-Walesin cup-mestaruudesta pelattiin jo vuosina 1878–1897. Wales oli myös ainoa joukkue, joka voitti Uuden-Seelannin sen Britannian kiertueella vuonna 1905.


title: Rugbyn historia

text: Brittiläisen imperiumin ulkopuolella rugby saavutti heikommin jalansijaa, vaikkakin Ranskassa rugbyä oli pelattu jo vuonna 1870, ja vuonna 1892 maassa oli jo yli 20 seuraa pääasiassa Pariisin seudulla. Laji kuitenkin levisi Ranskassa etelän suuriin kaupunkeihin kuten Bordeaux'hin, Lyoniin ja Perpignaniin. Vuonna 1910 Ranska otti ensi kertaa osaa Britannian mestaruusturnaukseen. Itsenäinen Ranskan rugbyliitto perustettiin vuonna 1920. Ranskassa asennoituminen ammattilaisuuteen oli myös myönteisempää kuin Britanniassa, minkä johdosta se erotettiin Britannian mestaruuskilpailusta vuonna 1932, ja otettiin takaisin vasta vuonna 1945. Ranskassa myös pelattiin rehellisesti seurajoukkueiten mestaruussarjaa jo vuonna 1892. Union-säännöillä pelatusta "Home Nations" -turnauksesta erottamisen ja ammattilaisuuteen suhtautumisen johdosta Ranskassa kuitenkin alettiin keskittyä rugby leagueeen, jonka lajiliitto perustettiin vuonna 1934. Myös rugby league oli suosittua pääasiallisesti etelässä, ja toisen maailmansodan aikaan Vichyn Ranskassa sen pelaaminen oli kiellettyä.


title: Rugbyn historia

text: Italiassa, pääasiassa maan luoteisosassa, rugby union saavutti suosiota 1920-luvulla. Maan rugbyliitto perustettiin vuonna 1928. 1980-luvulla suuryritykset tukivat isolla rahalla seuroja ja paikallisiin joukkueisiin ostettiin monia maailman huippupelaajia. 1990-luvun myötä Italian rubgyn taso kasvoi nopeasti ja vuonna 2000 maa otettiin mukaan Ranskan ja Britteinsaarten turnaukseen eli "Five Nationsiin", joka nykyisin tunnetaan nimellä Six Nations Championship.


title: Rugbyn historia

text: Kanadaan ja Yhdysvaltoihin rugby levisi jo ennen 1870-lukua. Vuonna 1874 montrealilainen McGill-yliopisto ja cambridgelainen Harvardin yliopisto pelasivat kuuluisan ottelun rugby-säännöillä. Vuonna 1876 Harvardin, Yalen, Princetonin ja Columbian yliopistojen edustajat perustivat "Intercollegiate Football Association" -liiton, joka otti käyttöön vuoden 1871 rugby union -säännöt. Sääntöjä kuitenkin kehitettiin omanlaisikseen ajan myötä kokonaan omaksi lajikseen, josta syntyivät nykyiset amerikkalainen ja kanadalainen jalkapallo. Amerikkalainen jalkapallo kuitenkin kiellettiin vuonna 1905 länsirannikolla väkivallan, loukkaantumisten ja jopa kuolemantapausten johdosta, minkä myötä rugby sai jälleen jalansijaa. Vaikka amerikkalaisen jalkapallon sääntöjä kehitettiin ja laji jälleen sallittiin, jatkui rugbyn pelaaminen, ja länsirannikolta olleista pelaajista kootut joukkueet voittivat olympiakultaa sekä 1920 että 1924 kisoissa, minkä jälkeen laji jätettiin pois olympiakisojen ohjelmasta.


title: Rugbyn historia

text: Australiassa rugbyaluetta oli pääasiassa itäinen rannikkoseutu. Vuonna 1874 Sydneyn kaupungissa perustettiin lajiliitto "The Southern Rugby Football Union". Tuohon aikaan kaupungissa oli vain viisi seuraa, mutta vuonna 1900 seuroja oli jo 79. Uuden Etelä-Walesin rugbyliitto "NSWRU" perustettiin vuonna 1897 organisoimaan sarjamuotoisia kilpailuja, joiden myötä lajin suosio lähti suureen kasvuun. 1880-luvulla pelattiin ensimmäiset ottelut Uuden Etelä-Walesin ja Uuden-Seelannin välillä. Australiassa rugbyn suosio rajoittui kuitenkin itäisiin suurkaupunkeihin, sillä australialainen jalkapallo oli jo levinnyt suurimpaan osaan saarta ja saavuttanut laajaa suosiota. Kansallinen lajiliitto perustettiin Australiaan vasta vuonna 1949.


title: Rugbyn historia

text: Australiassa pelaajille maksettavista korvauksista väännettiin kättä 1900-luvun alussa. Parturi-kampaaja nimeltään Alex Burdon oli loukannut olkapäänsä kesäkuussa 1907, eikä NSWRU suostunut maksamaan korvauksia. Samaan aikaan Uuden-Seelannin ammattilaispelaajista koottu joukkue valmistautui Englannin kiertueelleen ja pelasi australialaisia union-joukkueita vastaan. Tämä innoitti sydneyläisseurat perustamaan "New South Wales Rugby Leaguen", ja sarjamuotoiset kilpailut käynnistyivät uusien sääntöjen alaisuudessa seuraavana vuonna. Australialaiset rugby league -pelaajat tekivät Englannin kiertueen vuosina 1908–1909 ja toistamiseen 1911–1912. Vielä nykypäivänäkin league on Australiassa suositumpi laji kuin union.


title: Rugbyn historia

text: Uudessa-Seelanissa ensimmäinen rugbyottelu pelattiin jo vuonna 1870. Lajin leviäminen oli kuitenkin hidasta huonojen kulkuyhteyksien ja väestön hajanaisuuden vuoksi. Lajia pelattiin lähinnä paikallisesti ja maanlaajuinen rugbyliitto perustettiin vasta vuonna 1892. Vuosina 1888–1889 eräs liikemies järjesti alkuasukkaiden rugbyjoukkuen kiertueen Englannissa ja Britanniassa tarkoituksenaan esitellä saarten eksoottista maoriväestöä siirtomaaisännille. Pääasiassa maoreista koostunut joukkue pelasi Britanniassa kaikkiaan 74 ottelua, joissa se saavutti 49 voittoa.


title: Rugbyn historia

text: Vuonna 1902 Uuden-Seelannin kuvernööri Ranfurlyn jaarli lahjoitti "Ranfurly Shield" -nimise palkinnon, josta aluejoukkueet kilpailivat. Kilpi on yhä Uuden-Seelannin arvokkain rugbypalkinto. Ensimmäinen varsinainen maaottelu Uuden-Seelannin ja Australian välillä pelattiin vuonna 1903. Vuonna 1904 Uuden-Seelannin maajoukkue, joka sai mustien peliajusensa mukaan nimen "All Blacks", kävi pelaamassa Britanniassa, Ranskassa sekä seuraavana vuonna Pohjois-Amerikassa, ja saavutti pelaamissaan otteluissa 34 voittoa ja kärsi vain yhden tappion. Menestyksen seurauksena rugby vakiinnutti paikkansa Uuden-Seelannin kansallislajina. Uusi-Seelanti on vielä nykypäivänäkin johtavia rugbymaita, ja harvassa maassa lajilla on yhtä suuri rooli kansallisen identiteetin muodostumisessa. Maan maajoukkue suorittaa perinteisen maorien haka-taistelutanssin ennen jokaisen ottelun alkua.


title: Rugbyn historia

text: Etelä-Afrikassa rugbyä pelattiin jo vuonna 1862. Vuonna 1878 perustettiin King William's Towniin rugbyseura, ja väestön levitessä Kimberleyn timanttilöydösten mukana levisi myös rugby. Etelä-Afrikan rugbyliitto perutettiin vuonna 1889. Maassa pelattiin sekä seurajoukkueitten sarjakilpailuta että provinssien keskistä "Currie Cupia".


title: Rugbyn historia

text:
Etelä-Afrikan maajoukkue oli maailman huipputasoa 1930-luvulta 1960-luvulle, mutta sittemmin sen maine alkoi tahriintua apartheid-politiikan takia. Mustaihoiselta väestöltä kiellettiin virallisissa sarjoissa pelaaminen. Keskeinen henkilö eteläafrikkalaisen rugbyn menestystarinassa oli entinen pelaaja ja valmentaja Danie Craven, joka toimi sittemmin maan rugbyliiton puheenjohtajana.
Rugbystä muodostui alusta protesteille Etelä-Afrikan syrjintäpolitiikkaa kohtaan niin maan mustan väestön kesken kuin kansainvälisesti. Uuden-Seelannin joukkue ei saanut valita maoripelaajia joukkueeseensa Etelä-Afrikan vierailulleen vuonna 1960, ja 1967 uusi vierailu peruttiin koska maorit olivat yhä kiellettjä. Uusi vierailu sovittiin vuodeksi 1970, kun Etelä-Afrikka antoi maoreille luvan pelata joukkueessa. Noihin aikoihin Etelä-Afrikka oli suljettu ulos kansainvälisestä olympialiikkeestä ja Uusi-Seelanti päätti perua seuraavan vierailunsa vuonna 1973, koska muut kansainyhteisön maat protestoivat ja maa tahtoi pitää itsellään seuraavan vuoden kansainyhteisön kisat. Vuonna 1976 kaikkiaan 23 Afrikan maata jäi pois Montraelin olympialaisista, koska Uusi-Seelanti oli samana vuonna pelannut Etelä-Afrikkaa vastaan vaikka Sowetossa oli tapahtunut 16 mustan mielenosoittajan kuolemaan johtanut välikohtaus. Dramaattisimmat vaiheet eteläafrikkalaisen rugbyn ympärillä ajouttuivat vuoteen 1981, jolloin maan rugbyjoukkue kävi pelaamassa Etelä-Afrikassa. Kiertueen toinen ottelu jouduttiin perumaan mielenosoittajien rynnättyä kentälle. Kesken viimeisen ottelun lentokoneista pudotettiin kentälle "jauhopommeja". Vuounna 1985 Uudessa-Seelannissa kiellettiin viime hetkellä suunnitelti Etelä-Afrikan vierailu, ja seuraavana vuonna maassa vierailivat päätöstä vastaan kapinoineet. 1980-luvun mitaan Etelä-Afrikka eristettiin hyvin pitkälti kokonaan kansainvälisestä urheiluelämästä. Sitä kiellettiin osallistumasta myös ensimmäisiin maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 1987 ja 1991.


title: Rugbyn historia

text: Aparteid-järjestelmä purettiin vuonna 1991, minkä jälkeen Etelä-Afrikka hyväksyttiin jälleen maajoukkuekilpailuihin. Vuonna 1995 maa isännöi MM-turnauksen ja voitti mestaruuden lähes täysin valkoihoisista pelaajista koostuneilla joukkueella. Tämän tapahtuman katsottiin olleen merkittävä tekijä maan yhdistymisessä ja presidentti Nelson Mandela antoi joukkueelle täyden tukensa.


title: Rugbyn historia

text: Muita vahvoja rugbymaita ovat mm. Argentiina sekä Tyynenmeren saarivaltiot Samoa, Fidži ja Tonga. Argentiinassa rugbya pelattiin ensi kertaa 1870-luvulla, ja vuosisadan vaihteessa neljä buenosairesilaisseuraa perustivat "River Plate Rugby Football Unionin". Fidžille rugby saapui jo 1880-luvulla, mutta Samoalle ja Tongalle vasta 1920-luvulla. Ensimmäiset maaottelut Fidžin ja Länsi-Samoan välillä pelattiin vuonna 1924. Saarivaltioilla on kullakin ensisijaisesti omat maajoukkueet, mutta ne ovat pelanneet myös yhteisjoukkueella ystävyysotteluita.


title: Rugbyn historia

text: 1900-luvun lopulle tultaessa niin rugby union kuin rugby league ovat olleet osana yleistä urheilun kaupallistumista ja television roolin lisääntymistä. Erityiset maailmanmestaruuskilpailut perustettiin vastan 1900-luvun lopulla. Rugby unionissa maailmanmestaruudessta pelattiin ensi kerran vuonna 1987 Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, ja kilpailut olivat suuri yleisö- ja kaupallinen menestys. Laji siirtyi aivan uudelle ammattimaisuuden tasolle. 1991 MM-kisat Isossa-Britanniasa, Irlannissa ja Ranskassa vakiinnuttivat turnauksen paikan suurten kansainvälisten urheilutapahtumien joukossa. Vuonna 1995 Etelä-Afrikan MM-kisat olivat maailman neljänneksi seuratuin urheilutapahtuma. Sitä seurasi 2,7 miljardia ihmistä 124 maassa.


title: Rugbyn historia

text: Ennen 1995 MM-kisoja Etelä-Afrikka, Uusi-Seelanti ja Australia loivat unionin Super 14 -turnauksen sekä leaguen vuosittaisen Tri-Nations-turnauksen, joiden televisiointioikeudet myytiin Rupert Murdochin yhtiölle 555 miljoonalla dollarilla seuraavan kymmenen vuoden ajaksi.


title: Rugbyn historia

text: Rugby leaguen suosion kasvussa televisiolla oli niin ikään merkittävä rooli. 1980- ja 1990-luvuilla liiga laajeni Australiassa Sydneyn ympäristöstä maanlaajuiseksi sekä aina Uuteen-Seelantiin saakka. 1980 käytiin ensi kertaa Queenslandin ja Uuden Etelä-Walesin välinen "State of Origin" -kilpailu, josta nopeasti tuli Australian katsotuin urheilutapahtuma. Idea kopioitiin onnistuneesti Englantiin, missä Yorkshire ja Lancashire ovat vastakkain "Ruusujen sodassa".


title: Rugbyn historia

text: Vuonna 1995 Rupert Murdoch yritti ostaa rugby leaguen maailmanlaajuiset televisio-oikeudet itselleen tavoitteenaan pitää itsellään lajin maksutelevisio-oikeudet Australiassa. Englannin rugby league hyötyi tästä hetkellisesti rahallisesti, mutta uusi superliiga ei saavuttanut suosiota, kuten ei myöskään samanniminen kilpailu Australiassa, missä monet katsojat siirtyivät seuraamaan rugby unionia tai australialaista jalkapalloa.


title: Rugbyn historia

text: 1995 rugby oli kehittynyt täysammattimaiseksi urheilumuodoksi ja pelaajien liikkuminen vapautui. Näytti mahdolliselta että sopu unionin ja leaguen välillä olisi mahdollinen ja erilaisia kompromissisääntöjä kehiteltiin, mutta asiassa ei kuitenkaan ole päästy ajatusta pitemmälle.


title: Buzkashi

text: Buzkashi eli bozkashi on raskas ratsain käytävä urheilulaji, jota harrastetaan pääasiassa turkkilaisten kansojen keskuudessa Afganistanin pohjoisosassa. Lajissa kilpailijat pyrkivät hevosen selässä sieppaamaan vuohen tai vasikan ruhon.


title: Buzkashi

text: Buzkashista on olemassa kaksi muotoa: perinteinen "tudabaray"-muoto sekä nykyaikainen hallinnon tukema "qarajay". Molemmissa lajeissa hevosella ratsastavat kilpailijat kamppailevat päättömän ja usein suolistetun 20–50 kilon painoisen vuohenruhon hallinnasta. Kummassakin versiossa on lukuisia sääntöjä, mutta yleisinä sääntöpiirteinä on kiellettyä purra vastustajaa, vetää tämän hiuksista tai ohjaksista sekä aseiden käyttö. Tavoitteena on saada ruho itselleen ja viedä se pois muiden ulottuvilta. "Qarajay"-tyylissä kilpaillaan tarkemmin määritellyllä alueella 10–12 hengen vahvuisin joukkuein, ja päämääränä on kuljettaa ruho ennalta määrätylle suoja-alueella.


title: Buzkashi

text: Huipputasolla eliittiin kuuluvat rikkaat isännät kasvattavat ja harjoittavat hevosiaan suurella hartaudella ja ratsastajat, joita kutsutaan nimellä "tšapandazan", ovat ammattilaisia. Lajissa pelataan saman päivän aikana useita otteluita, ja voittaja saa palkinnon kilpailun sponsorilta. Isäntien, "qarajay"-tyylissä esivallan, tarkoituksena on todistaa vaikutusvaltaansa ja siten vahvistaa sitä valtasuhteiltaan sekasortoisessa maassa.


title: Buzkashi

text: Laji on peräisin turkkilaisten paimentolaiskansojen keskuudesta, todennäköisesti ajanvietteestä Mongolian seuduilta 500–1000 vuoden takaa. Laji on säilynyt näiden väestöjen jälkeläisten keskuudessa. Pääalueen Afganistanin lisäksi buzkashia harrastetaan Afganistanin pohjoispuolella sijaitsevissa islamilaisissa turkinsukuisissa maissa sekä Luoteis-Kiinassa. Afganistanissa laji on saavuttanut myös suosiota muiden väestöryhmien kuten persiansukuisten tadžikkien ja hazara-heimon parissa sekä Hindukušin vuoriston eteläpuolen paštunkielisten asukkaiden keskuudessa.


title: Buzkashi

text: Afganistanin valtio järjesti 1950-luvulta lähtien maanlaajuisia turnauksia, aluksi Mohammed Zahir Shahin syntymäpäivänä tämän valtakaudella ja sittemmin muina merkittävinä juhlapäivinä. Maan sekavan tilanteen ja Afganistanin sodan takia kansallisia kisoja ei ole käyty vuoden 1982 jälkeen, ja sittemmin järjestäjinä ovat toimineet lähinnä mujahideen-kapinallispäälliköt.


title: Claremontin sarjamurhat

text: Claremontin sarjamurhissa on kyse kahden australialaisnaisen selvittämättömistä murhista ja yhdestä selvittämättömästä katoamisesta vuonna 1996 ja 1997 Claremontissa, joka on Perthin läntinen kaupunginosa Länsi-Australiassa.


title: Claremontin sarjamurhat

text: Kaikki kolme naista katosivat samankaltaisissa tilanteissa, vietettyään iltaa ystäviensä kanssa Claremontissa. Poliisi arvelee tapausten liittyvän toisiinsa ja tekijän tai tekijöiden olevan samat.


title: Claremontin sarjamurhat

text: Tapaukset alkoivat kun Sarah Spiers, 18, katosi 26. tammikuuta 1996, poistuttuaan yökerhosta Claremontin keskustassa vietettyään iltaa ystäviensä kanssa, mutta poistuttuaan yökerhosta yksin. Spiersin epäillään tilanneen taksin läheisestä puhelinkopista, mutta taksin saapuessa paikalle hän oli jo kadonnut. Spiersin vanhemmat ilmoittivat katoamisesta poliisille. Poliisi sai paljon vihjeitä mutta ne eivät johtaneet naisen löytymiseen. Hänen tiedetään seisseen lähellä puhelinkoppia ilmeisesti odottaen taksia ja muutama poika oli nähnyt auton ajaneen häntä kohti mutta kyseisestä autosta tai sen kuljettajasta ei ole tietoa. Hänen kohtalonsa on epävarma.


title: Claremontin sarjamurhat

text: 9. kesäkuuta 1996 Jane Rimmer, 23, katosi samasta osasta Claremontia vietettyään hänkin iltaa ystäviensä seurassa. Ystävien lähdettyä hän jäi vielä keskustaan. Hänet havaittiin valvontakamerassa puhumassa jollekin miehelle mutta hetken sen jälkeen hän katosi. Miehen henkilöllisyyttä ei tiedetä, eikä hän ole ilmoittautunut poliisille kehotuksista huolimatta. Rimmerin ruumis löydettiin pensaikosta läheltä Woolcoot Roadia Wellardista elokuussa 1996.


title: Claremontin sarjamurhat

text: 14. maaliskuuta 1997, lakimies Ciara Glennon, 27, katosi samanlaisissa olosuhteissa istuttuaan iltaa ja poistuttuaan ennen ystäviään. Muutama poika oli nähnyt hänen jutelleen vaalean auton kuljettajalle mutta eivät nähneet nousiko Glennon autoon sisään. Glennonin ruumis löytyi 3. huhtikuuta 1997 Perthin pohjoisosasta. Tämän murhan jälkeen poliisi vahvisti että he etsivät sarjamurhaajaa.


title: Claremontin sarjamurhat

text: Kukin naisista oli ollut joko pubissa nimeltä The Continental (nykyinen the Claremont Hotel) tai yökerhossa nimeltä Club Bayview.


title: Claremontin sarjamurhat

text: Toimittaja Liam Bartlett on ehdottanut, että Sarah Spiers ei olisikaan ollut ensimmäinen uhri. Hän oli kirjoittanut poliisin kertoneen neljännen kadonneen naisen, 22-vuotiaan Julie Cutlerin, isälle että tämän tytär olisi luultavasti myös ollut Claremontin sarjamurhaajan uhri. Tämä katoaminen tapahtui vuonna 1988. Hänen kohtalostaan ei ole tietoa.


title: Seinäjoen Seudun Urheilijat

text: Seinäjoen Seudun Urheilijat ry on yleisurheilun ja triathlonin erikoisseura, joka perustettiin Nurmon Urheilijat -99:n syyskokouksessa 1.11.2009. Nurmon Urheilijat-99:n nimen ja sääntöjen muutoksella uuden seuran nimeksi tuli Seinäjoen Seudun Urheilijat ry. Seuran uuteen hallitukseen tuli jäseniä Nurmon Urheilijat-99:n, Peräseinäjoen Toiveen, Seinäjoen Urheilijoiden ja Ylistaron Kilpa-Veljien alueilta.


title: Seinäjoen Seudun Urheilijat

text: Vuoden 2009 alusta voimaan tulleen kuntaliitoksen myötä Seinäjoen kaupungissa toimi neljä yleisurheilua harjoittavaa seuraa: Nurmon Urheilijat -99, Peräseinäjoen Toive, Seinäjoen Urheilijat ja Ylistaron Kilpa-Veljet. Seurat järjestivät yhteistyössä Seinäjoella 16–17-vuotiaiden nuorten yleisurheilun SM-kisat, jotka onnistuivat erinomaisesti. Jo vuodesta 2007 oli alueen yleisurheiluväki viritellyt ajatusta voimien yhdistämisestä. SM-kisojen jälkeen keskustelut käynnistyivät toden teolla, ja yhteisymmärrys voimien yhdistämisestä löytyi yllättävän nopeasti. Uuden seuran runkona on yleisurheilun ja triathlonin erikoisseura Nurmon Urheilijat-99.


title: Christina Vukicevic

text: Ljubica Christina Vukicevic (s. 18. kesäkuuta 1987 Lørenskog) on norjalainen aitajuoksija. Vukicevic edustaa Ski IL -nimistä seuraa ja häntä valmentaa hänen isänsä Petar Vukićević, joka kilpaili 110 metrin aitajuoksussa kesäolympialaisissa 1980 Moskovassa edustaen Jugoslaviaa. Myös Christinan pikkuveli Vladimir Vukicevic on aitajuoksija. Keihäänheiton olympiavoittaja Andreas Thorkildsen on Christinan entinen poikaystävä. He olivat yhdessä kuusi vuotta, kunnes erosivat vuonna 2011. Vukicevicin vanhemmat ovat muuttaneet Norjaan Serbiasta. Hän voitti vuosina 2004–2010 Norjan mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa.


title: Christina Vukicevic

text: Ensimmäisen mitalinsa Vukicevic sai Pariisissa Euroopan nuorten kesäfestivaaleilla 2003, jossa hän otti kultaa. Hän sijoittui viidenneksi vuoden 2004 nuorten MM-kisoissa, ja voitti hopeaa vuoden 2005 nuorten EM-kisoissa.


title: Christina Vukicevic

text: Vuoden 2006 nuorten MM-kisoissa Vukicevic otti hopeaa ajalla 13,34 sekuntia, joka on maan nuorten ennätys. Vuonna 2007 hän voitti hopeaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Osakan MM-kilpailuissa 2007 ja Pekingin olympialaisissa 2008 hän karsiutui alkuerissä. Vuonna 2009 hän sijoittui 60 metrin aitajuoksussa neljänneksi sisäratojen EM-kilpailuissa Torinossa. Samana vuonna hän voitti kultaa alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa Kaunasissa ajalla 12,99 sekuntia. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän selviytyi välieriin, kuten myös seuraavana vuonna Dohan sisäratojen MM-kisojen 60 metrin aidoissa. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Vukicevic sijoittui finaalissa neljänneksi ajalla 12,78 sekuntia. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 Vukicevic voitti pronssia uudella Norjan ennätysajalla 7,83 sekuntia. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Vukicevic ei päässyt finaaliin.


title: Christina Vukicevic

text: 100 metrin aitajuoksussa hänen ennätyksensä on Hengelossa vuonna 2009 juostu 12,74 sekuntia.


title: Vinylshakerz

text: Vinylshakerz on saksalainen dance-yhtye, joka tunnetaan parhaiten vuonna 2005 tehdystä remixistä Murray Headin kappaleesta "One Night in Bangkok". Yhtye on tehnyt remix-versioita myös monista muista kappaleista. Yhtyeeseen kuuluvat Mike Red ja T.O.M.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteinen rautatie on sellainen rautatie, jonka raideleveys eli kiskojen sisäpintojen välinen etäisyys on pienempi kuin 1 435 millimetriä (4 jalkaa 8½ tuumaa). Tällaisella radalla käytetään "kapearaidevetureita" ja kapearaiteista liikkuvaa kalustoa, joka on joko kapealle raideleveydelle alun perin valmistettu tai muunneltu jostain muusta raideleveydestä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapean raideleveyden alarajana pidetään yleisesti noin 600 millimetriä, jota kapeammat luokitellaan niin sanotuiksi minimilevyisiksi rautateiksi, mutta Suomessa kapearaiteiseksi luokitellaan myös esimerkiksi Kuusankosken–Voikan rautatien edeltäjä, vuosina 1898–1912 liikennöinyt 488 millimetrin sähkörautatie.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Raitiovaunuja operoivia yhtiöitä ei luokitella kapearaiteisiksi rautateiksi, mutta niiden kalusto kulkee usein kapearaiteisella radalla.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Vaikka maailman yleisimmin käytetyksi standardileveydeksi on muodostunut 1 435 millimetriä jo yli sata vuotta sitten, ei kapearaiteisilla raideleveyksillä ole vastaavassa mielessä milloinkaan ollut mitään tiettyä standardileveyttä, vaan raideleveydet ovat muotoutuneet eri teollisuudenalojen, kalustonvalmistajien ja maiden käyttötarpeiden ja resurssien mukaan. Yleisimmiksi kapearaiteisiksi raideleveyksiksi ovat muodostuneet 1 067 millimetrin (3 jalkaa 6 tuumaa) "Cape gauge" ja 1 000 millimetrin (3 jalkaa 3 3/8 tuumaa) "Metre gauge".


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Ensimmäinen vahvistettava tieto kapearaiteisesta radasta löytyy vuonna 1556 julkaistusta kirjasta "De re metallica". Sen kirjoittaja Georgius Agricola kuvaa tšekkien käyttäneen kaivoksissaan noin 610 millimetrin levyisiä ratoja maa-aineksen kuljetukseen. Yhdessä kirjan piirroksista on radalla käsin työnnettävässä kärryssä kahden rauta-akselin päissä puupyörät ja kärryn pohjassa rautatappi, joka ohjasi kärryn suuntaa kaivostunnelin lattiassa olevan uran mukaisesti.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Vähitellen kapearaiteiset radat levittäytyivät kaivostunneleista maan pinnalle helpottamaan raskaiden kaivostuotteiden edelleen kuljetusta. Kalustosyistä kaivosten maanpäälliset kuljetusradat rakennettiin yleensä samalle raideleveydelle kuin tunneleissa olleet radat. Vuosisatojen saatossa kapearaiteiset rautatiet ja radat levisivät myös muille teollisuudenaloille, metsätöihin, yleiseen tavara- ja henkilöliikenteeseen sekä sotakäyttöön.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisten ratojen voimanlähteenä oli aluksi miesvoima, mutta vähitellen kuormien suurentuessa vetoavuksi otettiin hevonen. Sota-aikoina työmiehiä ja hevosia korvaamaan otettiin monesti myös sotavankeja. Höyryveturit vaihtuivat vaunujen eteen 1800-luvun lopulla, joskin hevoset vetivät vaunuja joillain radoilla vielä pitkään. Kapearaiteiset sähköveturit tulivat höyryvetureiden vaihtoehdoksi 1800–1900-lukujen vaihteessa, joista suomalaisena esimerkkinä Finlaysonin sähköradan vuonna 1902 valmistettu Kummer 1902, 0–4–0sm.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Englannissa ensimmäiset kapearaiteiset radat olivat hiilikaivoksissa käytettyjä, puisille kärryille tarkoitettuja puisia ratoja. Ahtaiden tunneleiden ja käsin työnnettävien kärryjen pienuuden vuoksi lähes kaikki kaivosradat olivat kapearaiteisia. Radat levittäytyivät vähitellen kaivoksista ulos ja edelleen vesistöjen ja muiden kulkuyhteyksien varsille. Vasta 1700-luvun lopulla alkaneen teollisen vallankumouksen aikana syntyi mahdollisuus valmistaa ratakiskot ja pyörät raudasta. Niiden kitkaa vähentävä vaikutus mahdollisti useampien hevosvetoisten vaunujen vetämisen peräkkäin, mistä muodostuikin Englannin ensimmäisiä todellisia kapearaiteisia rautateitä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Ensimmäinen Englannin parlamentin hyväksymä todellinen rautatie oli Middletonin rautatie, joka kuljetti kivihiiltä kaivoksistaan lähistön kyliin jo vuonna 1758, mikä tekee siitä maailman vanhimman rautatien. Middletonin rautatie oli alun perin 1 245 millimetrin (4′ 1″) raideleveydelle rakennettu, puukiskoinen ja hevosvetoinen rata, jota alettiin muuttaa metallikiskoiseksi noin vuonna 1807. Se on edelleen museotoiminnassa, mikä tekee siitä myös pisimpään yhtäjaksoisesti toiminnassa olleen rautatien.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Ensimmäisten rautakiskoja käyttävien rautateiden joukossa oli Derbyshiren kreivikuntaan vuonna 1793 rakennettu, kahdeksan kilometrin mittainen "Little Eaton Gangway", joka hoiti hiili- ja tavarakuljetuksia 1 067 millimetriä leveällä, rautalevyillä päällystetyllä radalla.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomen ensimmäiset kapearaiteiset radat olivat 1800-luvun loppupuolella rakennettuja käsintyönnettäviä tai hevosvetoisia rilliratoja, joilla kuljetettiin painavia kuormia lyhyillä matkoilla ja tehdassaleissa. Rilliratoja alettiin käyttää myös metsätöissä puutavaran siirrossa. Kun höyryveturit yleistyivät, niitä alettiin tilata myös puutavaran kuljetukseen rakennetuille kapearaiteisille radoille, joista 1900-luvun alkuun tultaessa muodostuivat niin sanotut metsärautatiet. Yksi varhaisimmista metsäradoista Suomessa oli Brusiinin suvun omistaman Harviala Oy:n rakennuttama 55 kilometriä pitkä hevosrautatie. Tämä Harvialan metsärataa edeltänyt 750 millimetrin raidelevyinen metsärata valmistui vuonna 1899.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa on 1800-luvun lopusta alkaen rakennettu arviolta 350–400 kapearaiteista rataa, joista suurin osa on ollut yksityisessä käytössä olleita teollisuus- tai metsäratoja. Suomen ensimmäinen höyryvetoinen kapearaiteinen rautatie oli tiettävästi vuonna 1889 käyttöön otettu Fiskarsin–Pohjankurun tehdasrata. Viimeinen kaupallisessa käytössä ollut kapearaiteinen teollisuusrata oli vuonna 1989 lakkautettu Kyröskosken sähkörautatie. Sen jälkeen operoineet kapearaiteiset rautatiet ovat olleet joko yksityis-, turisti-, harraste- tai museorautateitä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomen ensimmäinen yleisen liikenteen käytössä ollut kapearaiteinen rautatie oli vuonna 1898 avattu Mäntän-Vilppulan rautatie. Yhteensä yleisessä liikenteessä Suomessa oli vain 13 kapearaiteista rautatietä, joista viimeisenä lakkautettiin Jokioisten rautatie vuonna 1974. Sen seuraajaksi avattiin vuonna 1978 Jokioisten Museorautatie, joka on ainoa nykypäiviin säilynyt yleiselle henkilö- ja tavaraliikenteelle avoinna ollut kapearaiteinen rautatie. Nykyään Suomessa toimivista kapearaiteisista rautateistä se on ollut pisimpään käytössä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisten rautateiden kulta-aika on ollut valtiosta ja alueesta riippuen 1800-luvun lopun ja 1900-luvun puolenvälin välillä. Joissain maissa kapearaiteiset rautatiet ovat edelleen tehokkaassa käytössä johtuen esimerkiksi vuoristoisesta maastosta tai harvaan asutusta seudusta. Kapearaiteisia ratoja on maailmassa jäljellä edelleenkin yli 200 000 kilometriä. Suuri osa kapearaiteisista radoista on kuitenkin vähitellen lakkautettu tai muutettu standardi- tai sitä leveämmäksi radaksi, kuten Loviisan-Vesijärven rautatie vuonna 1960. Osa radoista on säilytetty jälkipolville perustamalla museorautateitä, joissa on vanhaa kapearaidekalustoa entisöity liikennekuntoon.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisista radoista ensimmäiset olivat eurooppalaisia kaivosratoja. Ensimmäisillä kaivosradoilla kärryjä työnnettiin käsin, mutta vähitellen teollisen tuotannon kehittyessä ja tuotantomäärien kasvaessa tulivat käyttöön höyry-, diesel- ja sähkövoima. Liukuhihnojen ja ajoneuvotekniikan kehittymisestä huolimatta kaivosradat ovat edelleen yleinen kuljetustapa etenkin painavien raaka-aineiden kuljetuksissa maanalaisissa kaivoksissa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa toisen maailmansodan aikoihin toiminnassa olleen Vuoksenniska Oy:n molybdeenikaivoksessa oli 750 millimetrin kaivosrata. Radalla työskenteli neljä malmivaunuja vetävää dieselveturia.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Varhaisimpia Suomessa rakennettuja kapearaiteisia ratoja kutsuttiin nimellä rillirata niissä käytetyn kevyen kiskomateriaalin vuoksi. Rilliradat oli valmistettu useimmiten kevyestä alle 10 kg/m ratakiskosta, ja niillä siirreltiin pääasiassa kaksiakselisia kytkinlaitteettomia ja jarruttomia avovaunuja. Rilliradoilla kuljetettiin lähinnä lyhyitä matkoja pieniä tavaramääriä. Rilliradoilla vaunuja siirreltiin pääasiassa miesvoimin, mutta tekniikan kehittyessä vetoavuksi tuli toisinaan hevonen, veturi tai traktori.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Rilliratoja rakennettiin myös hakkuualueille metsätöitä helpottamaan. Näitä alettiin kutsua nimellä "metsärata" tai "metsärautatie". Hevosilla ei puutavaraa yleensä kannattanut tuoda yli kymmenen kilometrin päästä, ja uittoreiteistä etäälle jääville metsäalueille jäi niin sanottuja nolla-alueita, joita hyödyntämään ryhdyttiin rakentamaan metsäratoja. Kilpailun lisääntyessä hevosvetoisille metsäradoille hankittiin vetoavuksi höyryvetureita. Useissa tapauksissa painavat veturit osoittautuivat kuitenkin liian painaviksi rilliradan kevyelle kiskotukselle, ja kiskot jouduttiin vaihtamaan järeämpiin. Esimerkiksi vuonna 1907 hevosvetoisena avattu Riihimäen-Lopen rautatie rakennettiin alun perin 5,5 kilogramman ratakiskosta, joka oli kiinnitetty 600 millimetrin raideleveydellä teräksestä valmistettuihin ratapölkkyihin. Toistuvien radasta johtuvien hankaluuksien seurauksena rata päätettiin uusia höyryvetureiden hankkimisen yhteydessä 10 kg/m vahvuisella ratakiskolla, jotka oli kiinnitetty samalla raideleveydellä puisiin ratapölkkyihin. Rata oli yleisessä liikenteessä 1950-luvun alkupuolelle asti.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Varhaisimmat kapearaiteiset radat olivat käytännössä teollisuusratoja, joiden rakennuttajina olivat kaivosten lisäksi pääsääntöisesti yksityisomistuksessa olleet tehtaat ja raskaita kuormia käsittelevät pajat. Teollisuusratoja tehtiin myös yhdistämään tehdasalueet muuhun kuljetusverkostoon. Muusta rataverkosta erillään olleet teollisuusradat rakennettiin useasti kapearaiteiseksi, koska kuljetusetäisyydet ja nopeudet eivät olleet aina ratkaisevia tekijöitä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa teollisuusratoja rakennettiin etenkin puuta, paperia ja metalleja käsitteleviin tehtaisiin, niiden varastoalueille, sekä lähimpien vesistöjen tai valtion radan varteen. Tampellan konepajalle Tampereelle oli rakennettu kapearaiteinen rata kuljettamaan raaka-aineita ja valmiita kappaleita verstaan, veturikokoonpanohallin ja varastojen välillä. Ratoja rakennettiin myös muun muassa turvesoille sekä tiili- ja sokeritehtaisiin. Kuljetusten siirryttyä kumipyörille yksityis- ja teollisuusradat jäivät pääosin tarpeettomiksi 1950-luvun loppuun mennessä, mikä johti useimpien tehdasratojen purkamiseen tai leveäraiteistamiseen.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Jo ensimmäisessä maailmansodassa 1910-luvulla kapearaiteisia ratoja oli käytössä sodan molemmilla pääosapuolilla. Kenttäradat ja nopeasti muuttuvat radat juoksuhaudoissa useissa tapauksissa helpottivat ja nopeuttivat muun muassa ammusten ja haavoittuneiden kuljetuksia. Suomessa sisämaassa pysyväksi rakennetut kapearaiteiset rautatiet kuljettivat sota-aikoina normaalien tavara- ja henkilökuljetusten lisäksi muun muassa sotilaita, varustuksia sekä sotavankeja. Sota-ajan työvoimapulasta johtuen sotavankeja käytettiin myös vetovoimana kevyemmillä mies- ja hevosvetoisilla radoilla, kuten Suomessa Tampellan konepajalla.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa kapearaiteisia ratoja ja kalustoa on myös hävinnyt sodan seurauksena. Ensimmäisen maailmansodan sekoitettua liiketoimia muun muassa Evon metsärata meni konkurssiin ja sen kiskot myytiin Venäjälle itärintaman kasemattien raudoituksiin. Toisen maailmansodan jälkeiset sotakorvausvaatimukset sisälsivät runsaasti kapearaiteista kalustoa. Kapearaiteisia höyry- ja moottorivetureita oli luvattu toimittaa yhteensä 701 kappaletta. Sotakorvaukseksi tarkastettiin aluksi käytössä ollutta kapearaiteista ratakalustoa, joista kelpuutettiin vain yksi liikenteessä ollut ja kaksi vasta valmistunutta veturia. Lopulta pääosa Venäjälle lähetetyistä kapearaidevetureista oli uusia ja tilauksesta valmistettuja. Maailman suurin koskaan valmistettu kapearaiteinen höyryveturisarja oli Suomessa Lokomon, Tampellan, sekä Valmetin tehtaissa yhteistyönä valmistettu PT-4-veturisarja, joita valmistettiin yhteensä melkein 500 kappaletta.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Hyötyliikenteeseen rakennettujen kapearaiteisten rautateiden lisäksi on eri maihin rakennettu turisteja ja alan harrastajia kuljettavia kapearaiteisia rautateitä. Niiden radat ovat useasti rakennettu vanhoista radoista puretusta materiaalista ja kalusto hankittu eri rautateiltä, mutta mukana on myös uutta kapearaidekalustoa ja materiaalia valmistavia yhtiöitä. Museo- ja turistirautateiden pääasiallinen tarkoitus on viihdyttää turisteja ja ylläpitää vanhoja rautatieperinteitä, eikä niiden palveluun yleensä kuulu esimerkiksi paikallisen matkustajaliikenteen palvelu. Rautatien henkilökunta on rautatiestä riippuen joko palkallista tai talkootyövoimaa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Maailman yksi suosituimmista kapearaiteisista museorautateistä on Australiassa sijaitseva 762 millimetrin (2 jalkaa 6 tuumaa) raideleveydelle rakennettu Puffing Billy Railway. Alun perin vuonna 1900 avatusta rautatiestä on nykyään käytössä turisteja kuljettava 24 kilometrin rataosuus, jolla operoidaan 364 päivää vuodessa. Rautatie on museokäytössä ollut jopa kiireisempi kuin se oli koskaan alkuperäisessä kaupallisessa käytössä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa kapearaiteista museorautateitä edustaa esimerkiksi Humppilan ja Jokioisten rautatieasemien välillä kulkeva museojunaliikenne sekä sen yhteydessä Minkiön asemalla toimiva Kapearaidemuseo. Radan liikenne koostuu lähinnä kesällä sunnuntaisin ajetuista höyryvetoisesta museojunista sekä tilausjunista.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Ensimmäiset raitiovaunut alkoivat liikennöidä 1800-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, ja Yhdysvalloissa 1910-luvun puolessavälissä oli vain harva yli 10 000 asukkaan kaupunki ilman raitiotietä. Alun perin useimmat raitiolinjat rakennettiin kapealle raideleveydelle, koska se mahdollisti jyrkemmät mutkat, mistä oli etua etenkin tiheästi ruutukaavaan rakennetuissa keskustoissa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Autojen ja bussien yleistyttyä niiden ja raitiovaunujen välille syntyi matkustajista kova kilpailu, joka johti suurelta osin raitiovaunujen katoamiseen 1900-luvun puolessavälissä. Nykyään raitiovaunuliikenteen määrä on jälleen kasvussa osittain bussi- ja autoliikenteen saasteiden vuoksi, mutta raideleveydeksi valitaan käytännön syistä yhä useammin standardileveys 1 435 millimetriä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisen rautatien valinnan taustalla ovat usein olleet halvemmat kustannukset radan rakentamisessa, liikkuvan kaluston hankinnassa ja molempien ylläpidossa. Toinen syy on pieni kaarresäde, josta on hyötyä mutkaisilla ja mäkisillä rataosuuksilla. Tämä on mahdollistanut rautateiden rakentamisen sellaisille alueille, jonne standardi- tai leveäraiteisen radan rakentaminen ei olisi ollut taloudellisesti kannattavaa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Väliaikaisessa ja muuntuvassa käytössä olevilla teollisuusradoilla, metsäradoilla sekä sodissa käytetyillä kenttäradoilla on ollut etua kapearaiteisen radan helpommasta liikuteltavuudesta tarpeen mukaan.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Eräiden laskujen mukaan 36" (914,4 millimetriä) leveän radan rakennuskustannukset voivat olla jopa 40–50 prosenttia suuremmat kuin samoissa puitteissa tehdyn 24" (609,6 millimetriä) leveän radan. Samansuuruinen ero laskettiin olevan jo 1870-luvun Englannissa standardilevyisen 4 jalkaa 8½ tuumaa (1435,1 millimetriä) ja kapearaiteisen 2 jalkaa 6 jalkaa (762 millimetriä) radan välillä. Vuoristoon rakennettaessa ero kuitenkin kasvaa vielä paljon, sillä kapearaiteinen rata pystyttiin rakentamaan vuorten rinteitä kierrellen, kun standardilevyinen rata olisi vaatinut enemmän tunneleita, siltoja ja maansiirtotöitä. Vuorten rinteiden kiertelyn haittapuolena on puolestaan rakennettavan radan piteneminen.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Yksi kapearaiteisten ratojen suurimmista ongelmista on aina ollut niiden yhteensopimattomuus muiden raideleveyksien kanssa, jota kärjistää kapeiden raideleveyksien suuri kirjo. Ongelmaksi tulee etenkin kuljetettavan tavaran siirtokuormaus raideleveyden vaihtuessa. Siirtokuormauksen välttämiseksi on kehitelty vaihtoehtoisia menetelmiä, kuten kaluston ajaminen erilevyisillä radoilla.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Tavaran siirtokuormaus vaunusta toiseen, joko suoraan tai kiertoteitä, on hidasta ja kallista. Joillain Suomen metsäradoilla puutavara siirtokuormattiin käsin, esimerkiksi Eskolassa Eskolan metsäradan vaunuista Valtion rautateiden leveäraiteisiin puutavaravaunuihin. Halkotavara siirrettiin vaunusta toiseen kantamalla, mutta suurempi puutavara vyörytettiin niin sanottuja kaljuja eli tukipuita pitkin. Tämä niin sanottu lossaus synnytti aivan oman ammattikuntansa ja vilkastutti kylän elämää niin, että Eskolan pysäkistä tuli Eskolan asema.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Eräänlaista epämukavaa siirtokuormausta on myös matkustajien siirtyminen vaunusta toiseen raideleveyden vaihtuessa. Tämä kuitenkin tapahtuu yleensä rautateiden risteysasemilla, joissa matkustajat usein muutenkin vaihtavat junaa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Saksan useilla kapearaiteisilla rautateillä leveysongelmat ratkaistiin erityisillä lavettivaunuilla, joiden avulla yhdelle raideleveydelle rakennetut vaunut voivat kulkea toiselle raideleveydelle rakennetulla radalla. Saksalaismalliset lavettivaunut olivat pieniä telivaunuja, joita tarvittiin yksi jokaisen kuljetettavan leveäraiteisen vaunun akselin alle.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa Töölön sokeritehtaan 1 000 millimetrin radalla ei käytetty lainkaan kapearaiteisia tavaravaunuja, vaan tehtaan ja valtion radan väliset kuljetukset hoidettiin Valtion rautateiden leveäraiteisilla vaunuilla, joita kuljetettiin kapearaiteisilla lavettivaunuilla. Suomessa lavettivaunuja käytettiin kaikkiaan kolmella kapearaiteisella rautatiellä, ja ne kaikki olivat kiskotuksella varustettuja neliakselisia telivaunuja.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Erityisesti kapeampiraiteiselle radalle siirryttäessä lavettikuljetuksen ongelmaksi muodostuu kuorman korkeampi painopiste. Lavettivaunuja voidaan käyttää myös toisin päin, jolloin leveämpiraiteisella radalla kuljetetaan kapeampiraiteista kalustoa lavetilla. Lavettivaunujen ongelmia ovat hankinnasta, ylläpidosta ja logistiikasta aiheutuvat lisäkulut.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Erilevyisillä radoilla ajamiseen samalla kalustolla on kehitelty myös erityisiä raideleveyden vaihtolaitteita, joilla voidaan muuttaa erikoispyöräkerroin varustettujen vaunujen raideleveyttä. Raideleveyden vaihtolaitteen käyttö on yleensä nopeampaa kuin siirtokuormaus tai lavettivaunujen käyttö.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Afrikan rautatieliikenteen kehittyessä on kohdattu ongelmia yhdistää eri valtioiden rautatieverkostoja yhteen. Esimerkiksi Kenian, Ugandan ja Etelä-Sudanin rautatiet yhdistäväksi ehdotetussa sähköradassa on ongelmana Sudanin 1 067 millimetrin raideleveys, kun kahdessa muussa valtiossa rataverkko on pääasiassa 1 000 mm leveää. Ongelma pyritään ratkaisemaan useampikiskoisella raiteistolla, jossa erilevyiset kalustot voivat kulkea samalla radalla, mutta eri kiskoilla. Asiantuntijoiden lausunnoista huolimatta Sudanissa keskustellaan raideleveyden muuttamista samassa yhteydessä kansainvälisen standardin mukaiseksi 1 435 millimetrin raideleveydeksi, jolloin kapearaiteinen kalusto kiskoineen poistuisi vähitellen kokonaan. Tällaisissa muutosvaiheissa voidaan rata rakentaa niin sanottuna nelikiskoraiteena, jolloin samalla radalla voidaan ajaa 1 000 millimetrin, 1 067 millimetrin, sekä 1 435 millimetrin levyisellä kalustolla.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Raitioliikenteessä kapearaiteisesta kalustosta on etua etenkin kaupunkien keskustoihin rakennetuilla osuuksilla, jossa standardi- tai leveäraiteiset raitiovaunut veisivät enemmän arvokasta tilaa. Keveämpi raitiovaunu kalusto on muun kapearaiteisen kaluston tavoin myös hankinta- ja ylläpitokustannuksiltaan luonnollisesti halvempaa. Koska kapearaiteinen rata ja kalusto mahdollistaa myös jyrkemmät käännössäteet, saadaan raitioliikenne kulkemaan sujuvammin usein ruutukaavaan rakennettujen kaupunkien kaduilla, sekä linjojen päissä usein käytettävissä paluusilmukoissa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisen raitiotien ongelmana on kuitenkin useimmissa kaupungeissa yhteensopimattomuus muun paikallisen rataverkon kanssa, mikä estää muulla rataverkolla käytetyn huoltokaluston operoimisen kapearaiteisella raitioteillä. Lisäksi matalalattiaisten raitiovaunujen yleistyessä kapearaiteisessa vaunussa ei mahdu siirtymään pyörätuolilla akseleiden yli. Liikuntavammaisten etuja yhä tarkemmin valvottaessa eri puolilla maailmaa tällä on suuri vaikutus raideleveyden valintaan uusia raitioteitä ja suurempia raitiotiemuutoksia suunnitellessa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisten rautateiden liikkuvaan kalustoon on kuulunut ensimmäisenä käsin työnnettävät kärryt, mutta sen jälkeen myös eri käyttötarpeisiin soveltuvat veturit, vaunut, ratatyökoneet sekä rata-autot. Aluksi liikkuva kalusto rakennettiin itse, mutta myöhemmin teollistumisen yhteydessä kehittyivät alan omat rakennuspajat ja tehtaat, joista kalustoa sai hankittua oman käyttötarpeen mukaan. Kalustoa hankittiin myös muilta radoilta joko valmiiksi oikeanlevyisenä tai raideleveyttä muuttaen. Joillakin radoilla palvelu tilattiin ulkopuoliselta kalustolta, jolla oli joko kiinteä ratayhteys tai kalusto siirrettiin radalta toiselle toisenlevyisen radan, maa-, tai vesikuljetuksen avulla, kuten Utin-Haukkasuon radalla, jonne kalustoa kuljetettiin Kuusankosken-Voikan rautatieltä valtion leveäraiteisella radalla.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisten rautateiden yleisin voimanlähde on ihmisen ja hevosen ohella ollut veturi. Ensimmäiset höyryveturit olivat yksinkertaistettuna kahden akselin päällä olevalle lavalle rakennettuja höyrykoneita, joiden höyrynpaine johdettiin sylinterin välityksellä akselille.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisilla radoilla käytettiin paljon höyrysäiliöveturia, jolla voitiin ajaa lyhyitä ajoja usean tunnin ajan ilman tenderivaunua. Höyryn kehittämiseen tarvittava vesi varastoitiin veturin alla, sivuilla, perässä tai päällä olevassa vesitankissa. Tällaisia tulettomia höyrysäiliövetureita käytettiin useasti teollisuusradoilla, joissa oli normaalia suurempi palo- tai räjähdysvaara.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Höyryveturin lisäksi varsinaisia vetureita ovat olleet dieselveturi, sähköveturi sekä joissain tapauksissa bensiinimoottorilla tai paineilmalla toimiva veturi. Vetureiden lisäksi kapearaiteisilla radoilla oli käytössä ratakuorma-autoja, kiskobusseja sekä moottoriresiinoita. Myös useat raitiovaunut on tehty jollekin kapearaiteiselle raideleveydelle.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Joillakin kapearaiteisilla radoilla oli lisäksi tavallisista autoista muunnettuja rata-autoja. Suomessa oli vain yksi tällainen, Loviisan-Vesijärven rautatien Hudson. Sitä käytettiin radantarkastukseen ja arvovieraiden kuljetukseen. Auto romutettiin vuonna 1960.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suurin osa kapearaiteisten rautateiden ja ratojen vaunukalustosta on ollut eri käyttötarkoituksiin valmistettuja tavaravaunuja, joista puolestaan suuri osa kappaletavaroiden kuljetukseen soveltuvia lavetti- ja umpivaunuja sekä kaivostuotteiden ja puiden kuljetukseen sopivia vaunuja. Kapearaiteisilla radoilla on ollut käytössä myös eri matkustajaluokkiin tarkoitettuja matkustajavaunuja, postivaunuja, matkatavaravaunuja, konduktööri- ja jarruvaunuja, metsäratojen työmiesten asumiseen ja palkanmaksuun tarkoitettuja vaunuja, erilaisten nesteiden kuljetukseen soveltuvia säiliövaunuja, eri raideleveydellä olleiden vaunujen kuljettamiseen tarkoitettuja lavettivaunuja sekä erilaisia sotilaskäyttöön soveltuvia vaunuja. Loviisan-Vesijärven rautatiellä oli yksi vankivaunu jota käytettiin liikenteen loppuun asti. Se kuljetettiin koko radan mitta edestakaisin kerran viikossa ja romutettiin muun kaluston mukana vuonna 1960.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Säiliövaunuja oli kaikkiaan vain kolme: kaksi polttonesteiden kuljetukseen varustettua, jotka hankittiin Loviisan radalle, ja joista toinen siirrettiin myöhemmin Jokioisten rautatielle. Tämä vaunu muutettiin myöhemmin umpitavaravaunuksi, joka on säilynyt nykypäivään. Kuusankosken-Voikan rautatiellä oli yhtiön suuren sikalan virtsakaivon tyhjennykseen tarkoitettu lokasäiliövaunu, ainoa lajissaan.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Veto- ja vaunukaluston lisäksi kapearaiteisilla radoilla on ollut eri käyttötarkoituksiin valmistettua erikoiskalustoa, kuten resiina, lumiaura, nosturi, sekä radan huoltoon tarkoitettuja ratatyökoneita.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Ensimmäiset kapearaiteiset vaunut olivat käytännössä yksittäisiä työnnettäviä kärryjä, mutta jo pian hevosvedon alkaessa tuli tarve liittää vaunuja yhteen. Yksinkertaisimmillaan niissä käytetty kytkin oli pelkkä köysi, joka yhdisti hevosen vaunuun tai kaksi vaunua toisiinsa. Sittemmin kapearaiteisten ratojen kytkimet ovat kehittyneet monenlaisiksi.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Yksi nykyäänkin kapearaiteisilla rautateillä paljon käytetty kytkin on niin sanottu "norjalainen" (), jossa keskellä olevan puskinlevyn yläreunassa on alas kääntyvä mekaaninen koukku. Norjalainen kytkin on käytössä useilla kapearaiteisilla radoilla lähinnä 1 067 millimetrin ja sitä kapeammilla radoilla. Suomessa norjalainen kytkin on käytössä esimerkiksi Jokioisten museorautatiellä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Link and pin oli alkuperäinen amerikkalaisten rautateiden kytkin, jonka käyttö levisi nopeasti myös kapearaiteisille metsäradoille. Kytkin muodostuu putkimaisesta rungosta, jonka sisälle laitettiin toinen puoli metallisesta kytkinlenkistä. Lenkki lukittiin sen läpi pujotettavalla lukitustapilla.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kytkentätapa oli erittäin vaarallinen, koska työntekijän piti seistä vaunujen välissä ja pitää lukitustappia ylhäällä, kunnes vaunut olivat tarpeeksi lähellä kytkettäväksi. Kytkimen korkeudelle ei myöskään ollut mitään standardia, mikä vaikeutti toisilta rautateiltä ostetun tai lainatun kaluston käyttöä. Kytkin oli myös hyvin väljä, mikä oli epämiellyttävää etenkin matkustajavaunuja vedettäessä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Puutteidensa, vaarallisuutensa ja epämukavuutensa vuoksi kytkin joutui epäsuosioon ja 1900-luvun alkuun mennessä useat rautatieyhtiöt Pohjois-Amerikassa olivat vaihtaneet kytkimensä patentoituun automaattiseen AAR-kytkimeen.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Yksi paljon käytetty kapearaiteisten rautateiden kytkin on ollut yhden tai kahden puskinlevyn alla tai välissä käytetty ketju. Ketjukytkin oli edullinen ja yksinkertainen ratkaisu valmistaa tehtaiden omissa pajoissa, mutta oli samalla vaarallinen ja varsinkin matkustajaliikenteessä epämukava väljyytensä vuoksi.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: AAR ("American Association of Railways") on vuonna 1873 patentoitu, leveäraiteisilla rautateillä paljon käytetty automaattinen kytkin, josta on muunneltu niin sanotut 3/4- ja 1/2-versiot kevyempään kuten kapearaiteiseen käyttöön. Kytkimen patentoi amerikkalainen sotaveteraani Eli H. Janney, josta kytkimen toinen nimi "Janney". Kytkimen alkuperäinen tarkoitus oli vähentää lukuisia vaihtotyössä tapahtuvia onnettomuuksia, jossa tehtävässä uusi kytkin toimikin hyvin. Siksi sen käyttö on lisääntynyt myös vilkkaasti liikennöidyillä kapearaiteisilla rautateillä kuten Puffing Billy Railwaylla Australiassa.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Suomessa kapearaiteisilla radoilla yleisimmin käytetyt raideleveydet ovat olleet 600 ja 750 millimetriä, joita on aikojen kuluessa rakennettu yhteensä vähintään 800 kilometriä. Niistä pisimmät olivat Hyrynsalmen–Kuusamon kenttärata (178 km), Loviisan–Vesijärven rautatie (82 km), sekä Ylä-Syvärin kenttärata (72 km).


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Muita tiedossa olevia Suomessa käytettyjä kapearaideleveyksiä ovat olleet 488, 500, 575, 785, 900, 1 000, sekä 1 067 millimetriä, joista suomalaisittain harvinaisimpia olivat Kuusankosken–Voikan rautatietä edeltänyt Kuusaanlammen ja Kymintehtaan välille rakennettu 488 millimetrin sähkörautatie, sekä Pankakosken–Sokojoen rautatien omistaneen Enso-Gutzeit Oy:n Kotkan tehtailla olleet 1 067 millimetrin radat.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Helsingin nykyinen sekä Turun ja Viipurin entiset raitiotiet ovat olleet raideleveydeltään 1 000 millimetriä, joka on edelleenkin hyvin yleisesti maailmalla käytetty kapearaiteinen raideleveys. Helsingin raitioteillä harkittiin hevosvetoisten raitiovaunujen aikaisen 1 000 millimetrin raideleveyden leventämistä vuosina 1908–1909, mikä kuitenkin jäi kustannussyistä toteuttamatta.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Kapearaiteisia eli 600–1 435 millimetrin rautateitä ja ratoja on rakennettu yli 20 eri raideleveydelle. Toisin kuin standardilevyiselle raideleveydelle, kapearaiteisille raideleveyksille ei ole muotoutunut yhtä tiettyä standardileveyttä, vaan halvempien rakennuskustannusten, monesti ratojen syrjäisten sijaintien sekä niitä rakentaneiden yhtiöiden kirjo on johtanut ratojen raideleveyksien laajaan valikoimaan. Maailman kaikista rautateistä noin 17 prosenttia on kapearaiteista raideleveyttä, ja kahta yleisimmin käytettyä on nykyään käytössä yli 200 000 kilometriä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Yleisin kapearaideleveys koko maailmassa on norjalaisen insinöörin Carl Abraham Pihlin Norjaan valitsema 1 067 millimetrin (3' 6") "Cape"-niminen raideleveys, jota käytettiin ensimmäisen kerran 1861. Cape-nimitys on peräisin eteläafrikkalaisesta Capen maakunnasta, jossa raideleveys otettiin käyttöön 1873. Osittain Pihlin vaikutuksesta 1 067 millimetrin raideleveyttä on nykyäänkin käytössä eri maissa yhteensä yli 100 000 kilometriä.


title: Kapearaiteinen rautatie

text: Maailman toiseksi yleisin nykyäänkin käytössä oleva kapearaiteinen raideleveys on 1 000 millimetriä (3' 3 3/8"), josta käytetään useissa kielissä luonnollisesti nimeä "metri". Metrin raideleveyttä on käytössä eri maissa yhteensä noin 95 000 kilometriä ja käytetään paljon vuoristoisilla alueilla Aasiassa, Afrikassa, sekä Etelä-Amerikassa, mutta myös useiden kaupunkien raitioteillä. Intiassa metrin levyistä rataa on rakennettu noin 17 000 kilometriä, mutta sitä on viime aikoina osittain alettu leventää intialaisen standardin mukaiseksi 1 676 millimetrin (5' 6") leveäraiteiseksi radaksi.


title: Osmo Tepsell

text: Osmo Matias Tepsell (s. 26. heinäkuuta 1934 Sodankylä) on suomalainen suunnistaja ja hiihtosuunnistaja.


title: Osmo Tepsell

text: Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Karlstadissa 1963 Tepsell suunnisti viestissä kultaa yhdessä veljensä Aimon, Erkki Kohvakan ja Rolf Koskisen kanssa. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi. Hän edusti Suomea hiihtosuunnistusmaaotteluissa Ruotsia vastaan vuosina 1962–1969.


title: Osmo Tepsell

text: Suunnistuksen Suomen-mestaruuskilpailuissa Gamlakarleby Idrottsföreningia edustanut Tepsell voitti viestikultaa vuosina 1958 ja 1965 sekä viestihopeaa vuonna 1963. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän voitti pronssia vuonna 1962. Hiihtosuunnistuksessa hän voitti viestisuunnistuksen SM-kultaa vuosina 1962, 1965 ja 1968 sekä SM-hopeaa 1963, 1964, 1967 ja 1969. Lisäksi hän voitti SM-pronssia henkilökohtaisella matkalla vuonna 1967.


title: Nabokov

text: Nabokov on sukunimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Luettelo Italian sarjoissa pelanneista suomalaisista koripalloilijoista

text: Tämä on luettelo Italian sarjoissa pelanneista suomalaisista mieskoripalloilijoista. Pelaajien kaikki seurat Italiassa on mainittu sarjatasosta riippumatta. Pelaajista on mainittu kaikki heidän seuransa, sarjakaudet ja pelatut sarjaottelut/tehdyt korit.


title: Gennadi Barabtarlo

text: Gennadi Barabtarlo, myös Gennady tai Genny Barabtarlo (s. 1949 Moskova, Neuvostoliitto) on yhdysvaltalainen professori, joka työskentelee Missourin yliopistossa. Barabtarlo on perehtynyt Vladimir Nabokovin tuotantoon ja on kansainvälisesti arvostettu Nabokov-tutkija.


title: Gennadi Barabtarlo

text: Barabtarlo suunnitteli alkujaan fyysikon uraa, mutta kiinnostui kirjallisuudesta ja aloitti opinnot Moskovan yliopistossa. Hän keskittyi Boris Pasternakiin. Hän muutti Neuvostoliitosta 1979 ja asettui perheineen Yhdysvaltoihin. Hän sai filosofian tohtorin arvon 1984 Illinoisin yliopistosta. Väitöskirjan aiheena oli Nabokovin "Pnin".


title: Ducati Streetfighter

text: Ducati Streetfighter on Ducatin esittelemä nakupyörä-tyylinen moottoripyörä. Streetfighter on superbike-luokan pyörä, josta on otettu katteet pois. Streetfighterissä on 1099-kuutioinen nelitahtinen V2 -moottori. Moottoria käytetään myös Ducati 1098 -sporttipyörässä.


title: Sucre (rahayksikkö)

text: SUCRE (Sistema Único de Compensación Regional, "Yhtenäinen alueellinen korvausjärjestelmä") tai sucre on alueellinen valuutta, joka on tarkoitus ottaa käyttöön latinalaisamerikkalaisissa ALBA-maissa. Sucren käytöönotosta päätettiin heinäkuussa 2009, ja se aiotaan ottaa virtuaalivaluuttana käyttöön vuoden 2010 alkupuolella. Sucren nimi on lyhenne, mutta viittaa samalla vapaustaistelija Antonio José de Sucreen.


title: Sucre (rahayksikkö)

text: Sucren suunniteltu käyttöönotto virtuaalivaluuttana rinnastuu euron käyttöön tilivaluuttana vuodesta 1999. Sucren arvo määräytyisi jäsenvaltioiden valuutoista muodostetun korin mukaisesti, jossa kunkin valuutan painoarvo riippuu kansantalouden koosta.


title: Raúl García (nyrkkeilijä)

text: Raúl García (s 10. syyskuuta 1982) on korsisarjan nyrkkeilijä ja entinen WBO ja IBF-liiton mestari.


title: Raúl García (nyrkkeilijä)

text: García aloitti nyrkkeilyn vuonna 2004 ja kohosi Meksikon hallitsevaksi korsisarjan mestariksi vuonna 2007 voitettuaan Sammy Gutierrezin tuomariäänin täysien erien jälkeen. Vuonna 2008 García voitti IBF liiton mestaruuden hajaäänituomiolla Florante Condesilta.


title: Raúl García (nyrkkeilijä)

text: Mestaruutta Garcia on puolustanut menestyksekkäästi Jose Luis Varelaa vastaan kahdesti, kerran Ronald Barreraa vastaan ja kerran Sammy Gutierrezia vastaan.


title: Raúl García (nyrkkeilijä)

text: Garcia menetti IBF liiton tunnustaman mestaruuden 26. maaliskuuta 2010 käydyssä ottelussa Nkosinathi Joyille häviten kamppailun kaikin tuomariäänin.


title: Raúl García (nyrkkeilijä)

text: Garcia kohosi vielä samana vuonna hallitsevaksi WBO liiton mestariksi voittaen Luis De La Rosan 30. lokakuuta käydyssä ottelussa hajaäänituomiolla. WBO liiton tunnustamaa mestaruutta Garcia on puolusti kerran voitokkaasti voittaen Rommie Asenjon teknisellä tyrmäyksellä kolmannessa erässä. García menetti WBO liiton mestaruuden Moises Fuentesille hajaäänituomiolla. Tämän jälkeen Garcia on päässyt WBC silver, ja WBO liittojen mestaruusotteluihin, mutta hävinnyt molemmissa. WBC silver liiton mestaruusottelussa Garcia hävisi Pedro Guevaralle hajaäänituomiolla ja WBO liiton mestaruusottelussa Donnie Nietesille luovuttamalla ottelun kesken.


title: Raúl García (nyrkkeilijä)

text: boxrec.com


title: Yhdystie 3071

text: Yhdystie 3071 on Valkeakoskella vanhan Sääksmäen kunnan alueella sijaitseva paikallinen yhdystie. Tie kulkee maantieteellisesti länsi-itä-suunnassa voimakkaasti mutkitellen.


title: Yhdystie 3071

text: Tie alkaa seututieltä 130 "Huittulantienä" hieman ennen Sääksmäen kirkonkylää. Tie on kylän pääkatu, jonka varrelle kylä rakentuu. Huittulan kylän jälkeen tien nimi vaihtuu "Ritvalanraitiksi", Ritvalan kylän mukaisesti. Suolahden jälkeen nimi vaihtuu harhaanjohtavasti "Koivukujaksi" ja kulkee Haukilan kylän läpi. Tie päätyy Uskilan asutusalueella yhdystielle 3073, "Uskilantielle".


title: Yhdystie 3071

text: Tie on osa Vanhaa Hämeenlinnantietä, joka kulki Vanajaveden itäpuolitse maantieteellisen esteen takia. Sääksmäen sillan valmistuttua 1960-luvun alkupuolella, vanha reitti jäi yhdystieksi. Yhdystie on oiva esimerkki vanhasta maalaistiestä, jolta avautuvat mahtavat maisemat harjun alapuolelle Vanajavedelle.


title: Dan Petrescu

text: Dan Petrescu (s. 22. joulukuuta 1967 Bukarest) on romanialainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesäkuusta 2018 lähtien hän on toiminut kiinalaisseura Guizhoun päävalmentajana.


title: Dan Petrescu

text: Pelaajaurallaan Petrescu edusti muun muassa Valioliigan Chelseaa ja pelasi Romanian maajoukkueessa 95 maaottelua.


title: Dan Petrescu

text: Petrescu aloitti pelaamisen Steaua Bukarestin juniorijoukkueissa ja nousi sen edustusjoukkueeseen 1986. Hän ei kuitenkaan heti mahtunut Steauan kokoonpanoon, joten hän vietti yhden kauden lainalla FC Oltissa. Lainalta paluun jälkeen Petrescu murtautui Steauan kokoonpanoon ja oli mukana Steauan päästessä Euroopan Cupissa välieriin 1988 ja finaaliin 1989.


title: Dan Petrescu

text: Vuonna 1991 Petrescu siirtyi Italiaan Serie A:n US Foggiaan ja kaksi vuotta myöhemmin Genoaan. Italiasta Petrescu suuntasi Valioliigaan 1994. Aluksi hän pelasi puolitoista kautta Sheffield Wednesdayssa, josta hän siirtyi kesken kauden 1995–1996 Chelseaan. Petrescu pelasi seurassa viisi vuotta, joiden aikana hän voitti FA Cupin 1997 sekä liigacupin ja Cup-voittajien cupin 1998. Petrescun Chelsea-ura loppui vuonna 2000 erimielisyyksiin seuran valmentajan, Gianluca Viallin, kanssa. Chelseasta lähdön jälkeen hän pelasi Englannissa vielä kaksi kautta Bradford Cityssä ja Southamptonissa.


title: Dan Petrescu

text: Petrescu palasi Romaniaan 2002 ja pelasi ennen lopettamistaan vielä yhden kauden FC Naţionalissa.


title: Dan Petrescu

text: Petrescu pelasi ensimmäisen maaottelunsa Romania maajoukkueessa 1989. Hän ei loukkaantumisen vuoksi päässyt mukaan 1990 MM-kisoihin, mutta oli mukana Romanian joukkueessa 1994 MM-kisoissa, 1996 EM-kisoissa, 1998 MM-kisoissa ja 2000 EM-kisoissa.


title: Dan Petrescu

text: Petrescu pelasi maajoukkueessa kaikkiaan 95 maaottelua, joissa hän teki 12 maalia.Pelaajauran jälkeen Petrescu ryhtyi valmentajaksi. Hänen ensimmäinen pestinsä Rapid Bukarestin valmentajana vuonna 2004 kesti vain neljä kuukautta. Tammikuussa 2006 hänet palkattiin puolalaisen Wisła Krakówin valmentajaksi. Petrescu johdatti seuran liigassa toiseksi, mutta hänet erotettiin syyskuussa huonosti alkaneen uuden kauden takia.


title: Dan Petrescu

text: Viikkoa myöhemmin Petrescu nimitettiin Romanian pääsarjaan juuri nousseen FC Unirea Urzicenin valmentajaksi. Unirea Urziceni nousi Petrescun valmennuksessa Romanian mestariksi kaudella 2008–2009. Petrescu jätti yllättäen Unirea Urzicenin joulukuussa 2009, vaikka joukkue oli hänen valmennuksessaan pelannut hyvin Mestarien liigassakin.


title: Dan Petrescu

text: Pian Unireasta lähtönsä jälkeen Petrescu allekirjoitti viisivuotisen sopimuksen Venäjän 1. divisioonassa pelaavan FK Kuban Krasnodarin kanssa. Petrescu johdatti Kubanin 1. divisioonan mestariksi heti debyyttikaudellaan. Joukkueen puolustus oli sarjan paras, sillä se päästi 38 ottelussa vain 20 maalia. Petrescu jatkoi seuran valmentajana kaudella 2011/12, ja Kuban oli hienosti Venäjän liigassa kahdeksas. Petrescu erosti Kubanin valmentajan tehtävistä yllättäen 14. elokuuta 2012. Kolme päivää myöhemmin hänestä tuli FK Dynamo Moskovan uusi päävalmentaja. Petrescu luotsasi Dynamon kaudella 2012/13 Venäjän liigassa seitsemänneksi. Kaudella 2013/14 joukkue taisteli pitkään aivan kärkisijoista, mutta talvitauon jälkeen peliesitykset heikkenivät ja Mestarien liigaan oikeuttavat kärkisijat alkoivat karata. Lopulta Petrescun kohtaloksi koitui 4–0 vierastappio sarjajumbo FK Anži Mahatškalalle huhtikuun alussa 2014. Neljäntenä, seitsemän pistettä Mestarien liigaan oikeuttavasta kakkossijasta majaillut Dynamo erotti Petrescun 8. huhtikuuta.


title: Dan Petrescu

text: Kesäkuussa 2014 Petrescu palasi valmennustehtäviin qatarilaisen Al-Arabin peräsimessä. Hän sai kuitenkin potkut seurasta jo joulukuussa. Kesäkuussa 2015 hänestä tuli Târgu Mureșin päävalmentaja. Petrescu luotsasi seuran Romanian supercupin voittoon ensimmäisessä ottelussaan. Hän jätti talousvaikeuksista kärsineen joukkueen voittoisan ottelun jälkeen ja siirtyi Kiinan Superliigassa pelaavan Jiangsu Suningin päävalmentajaksi. Petrescu luotsasi seuran kaudella 2015 liigassa kahdeksanneksi. Kiinan cupissa seura voitti historiansa ensimmäisen mestaruuden voittamalla Shanghai Greenlandin toisen osaottelun jatkoaikamaalilla 1–0. Seuran peliesitykset Kiinan liigassa ja AFC Champions Leaguessa eivät kuitenkaan olleet yhtä hyviä ja lopulta Petrescu sai potkut kesäkuun alussa 2016.


title: Dan Petrescu

text: Kesäkuussa 2016 Petrescu palasi FK Kuban Krasnodarin päävalmentajaksi. Petrescun johdolla seura lähti tavoittelemaan nousua takaisin Venäjän liigaan, mutta joukkueen menestys alkukaudella oli vaatimatonta ja Petrescun sopimus purettiin jo lokakuun alussa 2016.


title: Dan Petrescu

text: Lokakuun lopussa 2016 Petrescu jatkoi uraansa Arabiemiraateissa Al-Nasrin päävalmentajana. Hän luotsasi Al-Nasrin Arabiemiirikuntien President's Cupin finaaliin, jossa Al-Wahda SC oli parempi. Kauden jälkeen Petrescu jätti seuran.


title: Dan Petrescu

text: Kesäkuussa 2017 Petrescusta tuli CFR Cluj'n päävalmentaja. Petrescun johdolla Cluj voitti Romanian mestaruuden kaudella 2017/18. Kauden jälkeen Petrescu siirtyi Kiinan Superliigan Guizhoun päävalmentajaksi.


title: Dan Petrescu

text: Venäjän 1. divisioona: 2010


title: Arkadius Presas

text: Arkadius Presas (28. lokakuuta 1870 Pietari – 22. maaliskuuta 1952 Hauho) oli suomalainen kirjailija, joka kirjoitti suomeksi, ranskaksi ja saksaksi.


title: Iso Savijärvi

text: Iso Savijärvi on Pirkanmaalla Lempäälän ja Valkeakosken rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Iso Savijärvi on osa Jumusen–Rauttunselän aluetta.


title: Iso Savijärvi

text: Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 68 hehtaaria. Järvi on L-kirjaimen muotoinen. Järveen laskee vain lyhyitä metsä- ja pelto-ojia. Yksi ojista on Vähä Savijärven laskuoja ja se laskee järven eteläpäähän Tuomisenlahteen. Järven laskuoja Nevenoja lähtee järven itäpäästä Krimminlahdesta ja se laskee neljän kilometrin jälkeen Vanajaveden Kärjenniemenselän Savilahteen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 198 vuorokautta. Järvessä on 24 saarta. Pohjoisessa Mateuslahdella on niistä kolme, joista yksi on 70 metriä pitkä Kauppilansaari. Etelässä Tuomisenlahdella on viisi saarta, joista Isosaari on 100 metriä pitkä. Loput yhdeksän saarta sijaitsevat itään kurkottelevalla Krimminlahdella. Suurin niistä on 100 metriä pitkä Mantansaari. Yhdellä järven keskellä olevilla luodoilla sijaitsee Lempäälän ja Valkeakosken välisen rajan rajapyykki. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. Rannat ovat puoliksi suota ja loput kovaa metsämaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut neljä maatilaa, joista vain yksi viljelee enää peltojaan. Rannoille on rakennetty yli 20 vapaa-ajan asuntoa ja kolme muuta kiinteistöä. Niille johtaa tiet seututieltä 130 ja yhdystieltä 3041.


title: Iso Savijärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu huhtikuussa 1976, syyskuussa 1985, syksyllä 1993, loppusyksystä 2005, talvella 2007 ja alkukesällä 2014. Vedenväri on ruskeaa, mikä johtuu pääasiassa siihen liuenneesta humuksesta. Veden väriluku on vaihdellut 40–81 mg(Pt)/l, , koska humusta on melko vähän, mutta vuonna 2007 se oli poikkeuksellisesti 140 mg(Pt)/l. Veden sameusluku on vaihdellut 1,4–6,7 FNU. Veden happamuus johtuu humuksesta ja on siten normaalilla tasolla vaihdellen pH 6,2–7,0. Sen sijaan järven puskurikyky happamoitumista vastaan on vuoden 1976 hyvästä tasosta 0,73 millimoolia litrassa vettä (mmol/l) pudonnut välttävälle tasolle 0,24–0,32 mmol/l. Järvi ei kuitenkaan ole ainakaan vielä vaarassa happamoitua. Järvi on varsin matala, koska syvin kohta on vain 2,7 metriä. Siksi vesi lämpötilakerrostuu heikosti. Vuoden 1976 lopputalvella oli järven happitilanne niin huono, että koko vesimassa oli hapeton. Pintavedessä on sen jälkeen ollut yleensä 4,1–8,8 milligrammaa happea litrassa vettä (mg(O)/l). Järven pohjan tilannetta on mitattu harvoin. Se on todennäköisesti ollut usein hapeton. Silloin voidaan selittää sisäisen kuormituksen käynnistyminen, josta on useita erilaisia merkkejä. Kun vedessä on talvella vähän tai ei lainkaan happea, alkavat monet ravinteet liueta takaisin veteen ja matalassa vedessä ravinteet leviävät koko vesimassaan. Silloin typpipitoisuudet kasvavat arvoihin 1400–1500 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l), kun ne ovat kesäisin vain 490–620 μg/l. Samaan aikaan myös rautapitoisuudet ja mangaanipitoisuudet nousevat ja alkavat värjätä ja sameuttavat vettä. Pohjan lähellä voi olla 2 FNU sameampaa kuin pinnassa. Fosforipitoisuudet ovat ympäri vuoden korkealla 23–44 μg/l, jolloin ne toisinaan ylittävät rehevöityneen järven raja-arvon 30 μg/l. Typpipitoisuudet ovat yleensä luontaisella tasolla, mutta happikato nostaa niitä aina välillä. Iso Savijärvi sopii virkistyskäyttöön melko hyvin, vaikka se onkin rehevöitymässä.


title: Iso Savijärvi

text: Vanhassa peruskartassa vuodelta 1959 järven nimeksi oli merkitty ”Savijärvi” ja laskuojaksi ”Nevenoja”. Seuraavassa peruskartassa vuodelta 1976 vedenpintaa on laskettu, minka huomaa rantaviivan muutoksista ja saarien lukumäärän muutoksesta. Järven nimi on nyt ”Iso Savijärvi” ja laskuojan ”Nevinoja”.


title: Vähäjärvi (Sääksmäki)

text:
Vähäjärvi on Pirkanmaalla
Valkeakosken kaupungissa entisen Sääksmäen kunnan alueella Ritvalan kylässä sijaitseva pieni järvi. Järvi on ajan saatossa rehevöitynyt.


title: Vähäjärvi (Sääksmäki)

text: Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueella sijaitsee neljännen jakovaiheen Vanajanselän lähialue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen laskuoja on Sillansuunoja, joka muuttuu Multiusojaksi ennen laskemistaan Vanajanselän Nuutalanlahteen. Järveen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja järvi on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sitä ympäröivät peltomaat lounaista suuntaa lukuun ottamatta. Länsipuolen rinteet kuuluvat taimitarhalle. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja se on pääasiassa heinikkoista tai soistunutta rantaa. Järvi sisältyy kokonaan luonnonsuojelualueeseen, johon sisältyy myös soistuneita ranta-alueita. Sen itärannalla on lintutorni. Järveä kiertää sen eteläpuolelta ja Vanajaveden välistä kulkeva yhdystie 3071.


title: Vähäjärvi (Sääksmäki)

text: Järven laskuojan nimi oli vuoden 1956 peruskartassa Multiasoja ja vuoden 1976 kartassa Vähäjärvenoja ja Multiusoja.


title: Limojärvi

text: Limojärvi on Pirkanmaalla Valkeakoskella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Limojärvi on osa Vanajanselän lähialuetta.


title: Limojärvi

text: Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee muutama kilometri Ritvalasta pohjoiseen metsämaastossa. Järvi on melko ruohottunut ja sitä uhkaa umpeenkasvaminen. Siihen laskee neljä suo-ojaa, jotka tuovat pohjois- ja itäpuolella sijaitsevan ojitetun suon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se virtaa vajaa 3 kilometriä etelään ja laskee Vanajaveden Vanajanselän pohjoisrantaan Suolahteen. Suolahti on luonnonsuojelualue. Järvi on 300 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Kaikki rannat ovat avosuota ja se onkin autio. Järvelle ei johda tietä, mutta sen lähelle pääsee yhdystieltä 13949 lähteviltä metsäteiltä.


title: Brittiläinen XIII armeijakunta

text: Brittiläinen XIII armeijakunta oli brittiarmeijan armeijakunta ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa.


title: Brittiläinen XIII armeijakunta

text: Armeijakunta muodostettiin 15. marraskuuta 1915 ja sen komentajaksi tuli Walter N. Congreve. Armeijakunta osallistui Sommen taisteluun vuonna 1916 sekä Arrasin toiseen taisteluun vuonna 1917.


title: Brittiläinen XIII armeijakunta

text: XIII armeijakunta muodostettiin vuonna 1941 Länsi-Aavikon joukoista ja se osallistui Pohjois-Afrikan ja Italian taisteluihin osana 8. armeijaa ja Yhdysvaltain 5. armeijaa.


title: Kemmola

text: Kemmola on kaupunginosa Valkeakosken kaupungissa Sääksmäellä. Kemmola sijaitsee Huittulanharjun alkupäässä, Voipaalan kartanon ja Rapolan linnavuoren läheisyydessä Sääksmäentien varrella. Kemmola on pääosin rakennettu 1990-luvulla ja siellä sijaitsee Valkeakosken toinen vanhainkoti.


title: Kemmola

text: Kemmola on osa valtakunnallisesti merkittäväsi rakennetuksi ympäristöksi ja valtakunnallisesti merkittäväksi maisema-alueeksi arvioitua sääksmäkeläistä maalaismaisemaa. Historiallisesti Kemmola on osa Voipaalan kylää, johon Sääksmäen kunnan 1900-luvulla omistukseensa hankkiman, sittemmin vanhainkodiksi muutetun Kemmolan ratsutilan ohella on kuulunut Voipaalan kartano ja siihen ennen 1900-lukua liitetyt Rääriän ja Sassin kantatalot.


title: Saarioisjärvi

text: Saarioisjärvi on Pirkanmaalla Valkeakosken eteläpuolella Tarttilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Saarioisjärvi on osa Oikolanjoen alaosan aluetta.


title: Saarioisjärvi

text: Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 53 hehtaaria. Järven vedenpinta on 79,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja järven tiheän vesikasvillisuuden vuoksi avovettä esiintyy vain järven keskiosissa. Järvi on Karvastenlahden kautta yhteydessä Vanajaveden Rautunselkään. Yhteyttä voidaan kutsua joeksikin, mutta Saarioisjärven ja Vanajaveden vedenpinnat ovat samalla tasolla, jolloin yhteys olisikin salmi. Koska uomaa on rehevän kasvillisuuden vuoksi välillä perattu, kuvaa käsite joki hyvin järvien välistä yhteyttä. Järven suurin laskujoki on Oikolanjoki, joka tuo suuren osan Oikolanjoen valuma-alueen vesistä Saarioisjärven läpi. Sekä jokeen että järveen johdetaan yhdeksän muun suoalueen reuna- ja pelto-ojien kuivatusvesiä. Pajasillanojan vedet ovat peräisin kilometrien päästä ojitetulta Pyhäsuolta asti. Karvasten lahteen virtaa alle 20 metriä leveä ja alle 200 metrinen ”laskujoki”.


title: Saarioisjärvi

text: Saarioisjärven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa Saarioispuolen suota. Itäpuolella on Vasikkahaanrahka ja lounais- ja eteläpuolella on Santinsuo. Rantaan rajautuu peltomaata kaakkoispäässä ja järven pohjoisosissa. Kaakkoispäässä rantaan työntyy Lapinnokka, joka on lyhyen harjujakson pää. Rantaan johtaa tiet Lapinnokan lintutornille ja luoteisrannalla sijaitsevassa Päivölän Kansanopistolla. Valtatie 3 ohittaa järven 800 metriä etelässä.


title: Saarioisjärvi

text: Saarioisjärvi on valtakunnallisesti arvostettu lintujärvi, joka on sisällytetty Natura 2000-ohjelmaan Vanajaveden lintualuesiin.


title: Saarioisjärvi

text: Vuoden 1956 peruskartassa järven ympärillä viljeltiin lähes samoja palstoja kuin tänäänkin. Päivölän kansanopiston alueella toimi myös Maamieskoulu. Vuonna 1976 Vanajaveden ylitti seututie 130 ja vuoden 1986 kartassa ei vielä näkynyt valtatietä 3.


title: Aapo Laurén

text: August (Aapo) Laurén (2. maaliskuuta 1897 Bergö – 29. tammikuuta 1953 Turku) oli suomalainen vaatetusteollisuudessa toiminut kauppaneuvos ja kirjailija, joka käytti myös nimimerkkiä "P. Laurila".


title: Aapo Laurén

text: Laurénin vanhemmat olivat merikapteeni Viktor Walfrid Laurén ja Aurora Karolina Grönvall. Hän kävi viisi luokkaa Raahen yhteiskoulua ja suoritti 1915 Raahen Porvari- ja Kauppakoulun. Laurén lähti sitten merille ja hän ehti osallistua Kanadan armeijan riveissä ensimmäisen maailmansodan taisteluihin länsirintamalla. Suomeen palattuaan Lauren oli Tampereen Puuvillateollisuus Oy:n palveluksessa 1920-1927 ja hän toimi viimeiset kaksi vuotta yhtiön osto- ja kirjanpito-osaston päällikkönä. Tämän jälkeen Laurén oli vielä Vaasan Puuvilla Oy:n apulaisjohtajana 1927–1928 kunnes hänestä tuli turkulaisen Kestilän Pukimon toimitusjohtaja vuonna 1928.


title: Aapo Laurén

text: Laurén hoiti toimitusjohtajan tehtävää vuoteen 1945 saakka ja hänen aikanaan Kestilän Pukimo Oy:stä tuli Suomen johtava pukutehdas. Laurén perusti myös 1928 naisille trikooalusvaatteita valmistaneen Kudos Oy Silon josta tuli 1930-luvulla alallaan Suomen toiseksi suurin yritys. Kirjailija Olavi Paavolainen toimi 1930-luvulla Silon mainospäällikkönä ja hän keksi muun muassa mainoslauseen "Silo luo suloa". Lauren perusti 1937 "mainostoimisto Ponsi Oy":n hoitamaan sekä Kestilän Pukimo Oy:n että Silon markkinointia. Silon uusi tehdas valmistui Kupittaan rautatieaseman lähelle 1942. Laurén perusti myös "Lima Oy":n 1931, "Kodinrakentajat Oy":n 1940 ja Kustannus Oy Auran 1942. Lauren omisti lisäksi Maskussa Taipaleen tilan ja "Maskun Saha Oy":n sahan.


title: Aapo Laurén

text: Laurén oli "Vaatetusteollisuuden Yhdistyksen" puheenjohtajana ja hän kuului "Trikoo- ja Sukkateollisuuden Yhdistyksen" johtokuntaan. Hän sai 1948 kauppaneuvoksen arvon. Laurén vaikutti ratkaisevasti Turun kauppakorkeakoulun perustamiseen 1950.


title: Aapo Laurén

text: Laurén julkaisi 1944 pamfletin "Suomen tie : kansallista itsetutkistelua", jossa hän kannatti läheisempää yhteistyötä muiden Pohjoismaiden ja anglosaksisten suurvaltojen kanssa sekä tuomitsi fasismin ja kansallissosialismin ”pohjoismaiselle maailmankatsomukselle täysin vieraina”.


title: Tykölänjärvi

text: Tykölänjärvi on Pirkanmaalla Valkeakoskella ja Pälkäneellä Pykälänkulman lähellä sijaitseva järvi. Järven etelärannalla sijaitsee Tykölän talo.


title: Tykölänjärvi

text: Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on lähes ovaalin muotoinen ja sen rannat ovat melko soistuneet. Varsinkin järven eteläpuolella on laajoja peltoja, joiden kuivatusvedet laskevat järveen.


title: Tykölänjärvi

text: Järvellä on viisi saarta, joista Isosaari on 90 metriä pitkä ja siellä on vapaa-ajan asunto. Sen lisäksi on nimetty Kaijaankivi ja Pöytäkivenkari. Muut kaksi luotoa sijaitsevat rannan tuntumassa.


title: Tykölänjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä. Järven lähiympäristössä on viisitoista maatilaa ja saman verran vapaa-ajan asuntoja. Seututie Pälkäneeltä Valkeakoskelle kiertää järven eteläiset rannat. Laskuojien yli kulkee Äimälän kautta kiertävä kylätie. Valkeakosken ja Pälkäneen välinen raja ylittää järven Isosaaren kohdalta lännestä itään. Eteläinen suurempi osa järveä kuuluu Valkeakoskelle.


title: Tykölänjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskee vain neljä lyhyempää ojaa, mutta sillä on kaksi laskuojaa, jotka laskevat Mallasveteen Kyäntäänniemen molemmilta puolilta. Mallasveden ranta on lähimmillään 350 metrin päässä Tykölänjärven rannasta.


title: Tykölänjärvi

text: Mallasveden pintaa on laskettu vuosina 1820 ja 1866. Tykölänjärvi oli tuolloin Mallasveden lahti, joka kuroutui erilleen järveksi näiden järvenlaskujen seurauksena. Vuonna 1959 Tykölänjärvelle ruopattiin lasku-uoma.


title: Tykölänjärvi

text: Tykölänjärvi, sen rannat ja sen pohjoiseen virtaava laskuoja kuuluvat Natura 2000 -hankkeen suojelualueeseen (FI0349006) (pois lukien Isosaari). Järvi on arvokas lintujärvi. Siellä tavataan syys- ja kevätmuuton aikana sekä sulkasadon aikana paljon lintuja. Rannat ovat ruovikkoiset ja kasvavat laajalti saraa. Järvelle on ehdotettu Ramsar-statusta. Järven etelä- ja pohjoisrannalla sijaitsevat lintutornit.


title: Tykölänjärvi

text: Järven tila on huono. Vesi on tumman väristä ja järvi luetaan mataliin humusjärviin. Järvellä on jäljellä avovettä, mutta verkkokalastusta ei voi harjoittaa kasvillisuuden runsauden vuoksi. Veden ravinnepitoisuudet ovat 1970-luvulta saakka kasvaneet. Vuosina 2011–2015 suoritettujen mittausten mukaan veden fosforipitoisuus on ollut keskimäärin 40 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) (vaihteluvälillä 19–78 μg/l) ja typpipitoisuus on ollut 638 μg/l (vaihteluvälillä 480–1100 μg/l). Rehevöityminen johtuu järvenlaskusta, maataloudesta ja haja-asutuksesta. Vesi on vähähappista ja järvi voi joskus jäätyä pohjaan asti. Järvelle laadittiin vuonna 1977 luonnonsuojeluohjelma, jonka mukainen lasku-uoman pohjapato valmistui 1999. Järven lasku-uomaa on samassa yhteydessä ruopattu.


title: Sääksmäentie

text: Sääksmäentie on yksi Valkeakosken kaupungin paikallisteistä. Sääksmäentie alkaa Valkeakosken keskustasta ja päätyy Sääksmäelle. Naakan kohdalle asti Sääksmäentien alkuosa on osa Valkeakosken eteläistä sisääntuloväylää seututietä 310, mutta muodostaa siitä eteenpäin yhdystien 13941, joka Sääksmäen kirkolla yhtyy yhdystiehen 3071.


title: Sääksmäentie

text: Tie kulkee Valkeakosken, Naakan, Vallon, Rapolan, Vuorentaan ja Voipaalan kylien alueilla. Naakan jälkeen se sivuuttaa Raikkaan asuntoalueen, ylittää Vallonojan Vallon kylän Uotilan talon luona ja sivuuttaa tämän jälkeen Vallon uuden asuinalueen ja Viuhanjärven sekä Mattilan ja Käpykylän asuinalueet ja Vuorentaan kartanon ja siirtyy sitten seuraamaan Rapolan harjua.


title: Sääksmäentie

text: Harjun itäpuolitse kulkeva vanha maantie on maisemallisesti merkittävä. Sen varressa, valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa ympäristössä  sijaitsevat taidekeskuksena toimiva, rakennushistoriallisesti arvokas Voipaalan kartano; nykyisin Tervapääskynä tunnettu kansallisromanttinen Renvallin huvila, jonka on rakennuttanut filosofian tohtori Thorsten Renvall ja suunnitellut todennäköisesti Renvallin ystävä Lars Sonck; seurojentalo Kelhi; sekä Sääksmäen kunnan aikoinaan omistukseensa hankkimalle Kemmolan tilalle perustettu vanhainkoti samannimisessä kaupunginosassa. Tien välittömässä läheisyydessä ovat myös Museoviraston omistuksessa oleva presidentti P. E. Svinhufvudin syntymäkoti Rapolan kartano, muinaisjäännöksenä rauhoitettu Rapolan muinaislinna ja harjun eteläpuolella keskiaikainen Sääksmäen kirkko, jonka puistokäytävä yhdistää Voipaalan kartanoon.


title: Sääksmäentie

text: Tie nähdään maantienä nykyisellä reitillään jo Ruotsin armeijan sotilaskartoittajien 1700-luvun lopulla Carl Nathanael af Klerckerin johdolla tekemissä, Suomalaisen kirjallisuuden seuran vuonna 1989 "Kuninkaan kartaston" nimellä julkaisemissa Suomalaisen rekognosointiprikaatin sotilaskartoissa.


title: Obie Trotter

text: Obadiah Nelson "Obie" Trotter (9. helmikuuta 1984 Robertsdale) on yhdysvaltalais-unkarilainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin BC Nižni Novgorodia.


title: Obie Trotter

text: Trotter pelasi neljä vuotta yliopistokoripalloa Alabaman yliopistossa. Viimeisellä kaudellaan hän teki 19,3 pistettä ottelua kohden ja antoi 4,4 syöttöä. Ammattilaisuransa Trotter aloitti Saksan Bundesliigassa pelanneessa Giessen 46ersissa. Hän pelasi joukkueessa kaksi kautta ennen siirtymistään Ranskan Pro B:ssä pelanneeseen Étendard de Brestiin Tuukka Kotin joukkuetoveriksi. Kaudeksi 2009–2010 Trotter siirtyi Torpan Poikiin. Kaudet 2010–2012 hän edusti unkarilaista Szolnokia ja siirtyi tämän jälkeen BC Nižni Novgorodiin.


title: Cire perdue

text:
Cire perdue eli vahavalu tai menetetyn vahan menetelmä () on yksi taidevalun menetelmistä. Vahavalu lienee kehittynyt pronssinvalutekniikkana Kreikassa 500-luvulla eaa..
Aluksi valettavasta esineestä valmistetaan vahavalos, joka on sisältä ontto ja jonka seinämien paksuus vastaa tulevan pronssiveistoksen vahvuutta. Vahamallin onttoon sisustaan valetaan ydin ("keerna") ennen lopullisen esineen valua.


title: Cire perdue

text: Sen jälkeen muotti poistetaan, vahamalli viimeistellään ja sen pinta peitetään tulenkestävällä muottimassalla ja tuetaan tapeilla sisustaan. Muottiin tehdään metallin kaatoaukko sekä valukanavat. Muottia kuumennetaan, kunnes vaha sulaa ja valuu pois. Tämän jälkeen sula pronssi kaadetaan vahan jättämään valuonteloon. Lopuksi muottimassa poistetaan valetun pronssiesineen ympäriltä ja pinta viimeistellään poistamalla valusaumat ja valukanaviin jääneet tapit sekä tasoittamalla epätasaisuudet.


title: Canavanin tauti

text: Canavanin tauti on autosomissa resessiivisesti periytyvä leukodystrofioiden ryhmään kuuluva progressiivinen aivosairaus. Myrtelle Canavan kuvasi sen vuonna 1931. Sairauden esiintyvyys on suurin aškenasijuutalaista alkuperää olevilla henkilöillä. Sairauden oireet puhkeavat hyvin varhain, ja yleensä sairaus johtaa kuolemaan varhaislapsuudessa. Jotkut voivat elää pidempään, jopa nuorelle aikuisiälle.


title: Canavanin tauti

text: Canavanin tauti aiheuttaa muun muassa motoristen kykyjen taantumisen ja sokeutumisen. Sairauteen ei tunneta parannuskeinoa.


title: Artivismi

text: Artivismi eli aktivistinen taide on yhdistelmä sanoista taide () sekä aktivismi. Se on kehittynyt rinnan Anti-globalisaatio-liikkeen sekä sodanvastaisen liikehdinnän kanssa. Tyypillisesti artivisti ajaa poliittista asiaansa taiteellisin keinoin. Hän voi siirtyä taiteen maailmaan aktivismin kentältä tai osallistua aktivistien toimintaan taidemaailmasta käsin. Toiminta voidaan aktivismin tapaan nähdä suoran toiminnan politiikkana.


title: Artivismi

text: Artivismi pyrkii osallistumalla muuttamaan asioita, kuten ihmisten elinehtoja. Se ei kuitenkaan säilytä kriittistä etäisyyttä kohteeseensa, kuten poliittinen taide. Puhtaaseen aktivismiin verrattuna artivismissa sosiaalinen toiminta yhdistyy taiteen traditioon. Yleisesti ottaen aktivistinen taide painottaa prosesseja ja emotionaalisuutta.


title: Artivismi

text: Muun muassa katutaiteen kentällä on mukana artivistista toimintaa, jolloin pyrkimyksenä voi olla esimerkiksi julkisen tilan tilapäinen haltuunottaminen. Samoin erilaisiin talonvaltaushankkeisiin on yhdistetty artivistisia tavoitteita. Tällöin osaksi valtaamisen pyrkimyksiä nimetään tilan muuttaminen sosiaalikeskukseksi, joiden tarkoitus on tarjota esimerkiksi harjoittelutiloja yhtyeille, ateljeetiloja ja kokoontumistiloja taiteilijoille tai ryhmille. Myös Adbusters-vastamainoksia voidaan tarkastella artivismina. Taidemaailmaa lähentyen adbustersien toiminta perustuu osittain situationistien ajatteluun , erityisesti heidän "detournement"-käsitteeseensä. Artivismi ei ole sidottu tiettyyn välineeseen, joten sen piirteitä on esimerkiksi hakkeri-kulttuurissa, jolloin puhutaan usein haktivismista.


title: Artivismi

text: Artivistisella toiminnalla on yhtäläisyyksiä myös yhteisötaiteen kanssa. Kuten yhteisötaide artivistien työt toteutetaan yleensä projekteina, tapahtumina tai työpajoina. Muita toiminnan muotoja voivat olla erilaiset kampanjat, lobbaus tai seminaarien järjestäminen. Taiteilija tai aktivisti voi toimia tapahtuman, mielenosoituksen, teoksen tai ilmiön tuottajana tai ohjaajana. Artivistinen toiminta vaikutuksia voidaan siis nähdä Joseph Beuysin luoman "Yhteiskunnallinen kuvanveisto" () käsitteen kautta. Yhtymäkohtia artivismin ja yhteisötaiteen välille luovat myös nimitykset "osallistuva taide" ja "sosiaalinen taide".


title: Artivismi

text: Toiminnan kehyksenä toimivat usein kansalaisjärjestöt ja -liikkeet, jotka kokoavat samalla tavoin ajattelevia ihmisiä yhteen, organisoivat toimintaa ja toimivat äänitorvena. Toimiakseen artismin kentällä ei henkilön kuitenkaan tarvitse kuulua tiettyyn ryhmään. Erotuksena yhteisötaiteesen toimintamallihin artivistit toimivat vertaisyhteisöissä, kuten Anonymous-ryhmittymä. Erityisesti internet-aikakaudella on kirjoittaminen kansalaisaktiivisuuden muotona tullut yleiseksi. Voidaan sanoa, että monista yksityisistä blogeista, keskustelupalstoista sekä foorumeista on tullut epävirallisia tietolähteitä ja alustoija joiden avulla ryhmittyvät organisoituvat.


title: Artivismi

text: Dublin 2 -liveroolipelin pakolaisleiri pystytettiin Lasipalatsin aukiolle Helsingissä 5. elokuuta 2011. Kiasma Teatterin URB 11 -festivaaliin kuuluva Dublin2 oli Euroopan Unionin turvapaikkapolitiikkaan liittyvä kaupunkiliveroolipeli Helsingin keskustassa. Peli simuloi tilannetta, jossa joukko eri puolilta maailmaa paenneita ihmisiä yrittää hakea turvapaikkaa aloittaakseen uuden elämän Euroopassa. Peli rakentui "EU:n jäsenvaltioiden turvapaikkamenettelyiden ja niiden tuottamien ilmiöiden visualisoinnin pohjalle". Pelin järjestivät JP Kaljonen, Johanna Raekallio ja Haidi Motola


title: Sami Ranta

text: Sami Ranta (s. 30. elokuuta 1965) on suomalainen jääkiekkoilija ja HC Keski-Uusimaan päävalmentaja. Hän sai potkut Jokereista kesken kauden 2010–2011, ja hänet pestattiin tehtäväänsä kesällä 2011. Hän on aikaisemmin valmentanut Jokereiden ja Pelicansin A-junioreita sekä toiminut Jokereiden edustusjoukkueen apuvalmentajana. Nykyään hän työskentelee Mäntsälän Jää-Tiikereiden valmennuspäälikkönä.


title: Bafta-palkinto

text: Bafta-palkinto ("British Academy Film Awards", tai lyhyemmin "BAFTA film award") on brittiläisen Bafta-järjestön vuosittain jakama elokuva-alan palkinto.


title: Bafta-palkinto

text: Vuosina 2000–2007 gaala järjestettiin Lontoon Odeon Leicester Square -elokuvateatterissa. Vuodesta 2008 lähtien se on järjestetty Royal Opera Housen tiloissa.


title: Bafta-palkinto

text: Vuoden 2017 gaala järjestettiin 12. helmikuuta 2017.


title: Parhaan elokuvan Bafta-palkinto

text: Parhaan elokuvan Bafta-palkinto on yksi Bafta-palkintojen kategorioista.


title: SC Kaneetti

text:
Sport Club Kaneetti (lyh. SC Kaneetti) on keravalainen salibandyn erikoisseura. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa maan toiseksi korkeinta sarjatasoa I-divisioonaa.
SC Kaneetti on keravalainen vuonna 2004 perustettu salibandyn erikoisseura.


title: SC Kaneetti

text: Seuran järjestämiä sb-tapahtumia: Seura perustettiin 7. huhtikuuta 2004.


title: SC Kaneetti

text:
Ensimmäisellä kaudella 2004-2005 seuralla oli kolme miesten joukkuetta; edustusjoukkue nousi III-divisioonaan, II-joukkue pelasi VI-divisioonassa ja M35-joukkue, joka selvitti tiensä aina SM-lopputurnaukseen.
Lisäksi seuralla oli kerran viikossa pelaileva miesten harrasteryhmä. Junioreille toimintaa oli 5-6v. liikuntakerhon ja 7-10v tytöille sb-kerhon muodossa. Jäseniä seurassa 75.


title: SC Kaneetti

text:
Kaudella 2005-06 seuraan liittyi kolme keravalaista joukkuetta, Sipa, KKV II ja KKV III. Uusina joukkueina perustettiin NAISET sekä seniorijoukkueet M40 ja M45.
Junioripuolella ryhmät olivat sb-kerhon muodossa, tytöt ja pojat 6-10v. Jäseniä seurassa 150. Miesten edustusjoukkue nousi II-divisioonaan sekä naiset III-divisioonaa.


title: SC Kaneetti

text: Kaudella 2006-07 seuran alaisuudessa pelasi 9 aikuisjoukkuetta sekä miesten harrasteryhmä.Ensimmäisenä juniorijoukkueena perustettiin Pojat-92. Salibandy-ja liikuntakerhoja järjestettiin 2-10-vuotiaille. Jäseniä seurassa n.180. Naiset nousivat II-divisioonaan.


title: Adheesioperiaate

text: Adheesioperiaate tarkoittaa, että riita-asiaa ja rikosasiaa käsitellään samassa oikeudenkäynnissä. Oikeudenkäyntimenettelyn pääperiaate on yksityisoikeudellisten oikeussuojavaatimusten käsitteleminen erillään rikosta seuraavasta rikosoikeudellisesta vastuusta. Tätä kutsutaan erillisyys- eli separaatioperiaatteeksi. Rikosprosessin ja siviiliprosessin yhdistäminen eli adheesioperiaate on poikkeus pääsääntöön.


title: Adheesioperiaate

text: Käytännössä adheesioperiaate tulee kyseeseen vain yhdessä tapauksessa. Tällöin tuomioistuin tutkii ja ratkaisee rikosasian yhteydessä myös tähän rikokseen liittyvän yksityisoikeudellisen vaatimuksen. Päävaatimuksena on syyte ja sivuvaatimuksena esimerkiksi korvaus rikoksen aiheuttamasta vahingosta tai rikoksella viedyn omaisuuden palauttamisvaatimus. Jos vaatimukset käsitellään yhdessä, noudatetaan rikosprosessin mukaista järjestystä. Jos siviilivaatimusta ajetaan erikseen, toimitaan siviiliprosessin mukaisesti. Syyte on aina päävaatimus, vaikka sivuvaatimus olisi miljoonia euroja. Joskus tuomioistuin erottaa yhteiskäsittelyssä olevan sivuvaatimuksen erilliseksi riita-asiaksi. Tällöin voidaan esimerkiksi ratkaista syyte ennen kuin korvausvaatimuksen tarkasta määrästä saadaan tarvittavat todisteet. Toisaalta tuomioistuin voi yhdistää eli kumuloida aiemmin erillisenä käsitellyt jutut.


title: Adheesioperiaate

text: Adheesio vähentää tuomioistuimen työtä, koska pää- ja sivuvaatimus perustuvat pääosin samaan oikeudenkäyntiaineistoon. Tuomioistuimen tarvitsee käsitellä asia vain yhteen kertaan. Jos juttu paisuu liian suureksi, voidaan syyte ja sivuvaatimus erottaa eri jutuiksi. Adheesion avulla myös rikoksen uhri saa pienin kustannuksin korvaustuomion. Erillinen siviilikanne on kalliimpi menettely. Vaikka rikoksen uhri ei saisikaan korvausta rikoksen tekijältä, saattaa hän saada korvaustuomion perusteella korvausta valtion varoista rikosvahinkolain (1204/2005) mukaan tai omasta vakuutuksestaan.


title: Adheesioperiaate

text: Adheesioperiaatteen mukainen menettely ei ole mahdollinen siviili- ja rikosprosessin sekä hallintoprosessin välillä. Hallintoprosesseja käsittelevät hallintotuomioistuimet eli hallinto-oikeudet ja korkein hallinto-oikeus. Hallintoriitaa tai hallintovalitusta ei voida käsitellä yleisessä tuomioistuimessa, eikä riita- tai rikosasiaa hallintotuomioistuimessa. Adheesioperiaatetta noudatetaan lähinnä Suomessa ja Ruotsissa. Muualla Euroopassa ja Yhdysvalloissa riita- ja rikosjutut kuuluvat usein eri tuomioistuimiin ja adheesio on harvinainen.


title: Bleeding

text: Bleeding voi viitata seuraaviin:


title: Natasja Saad

text: Natasja Saad (31. lokakuuta 1974 – 24. kesäkuuta 2007), tunnetaan myös taiteilijanimillä Lil T, Little T ja Natasja, oli tanskalainen räppäri ja reggaelaulaja.


title: Natasja Saad

text: Saad oli tanskalaisen valokuvaajan Kirstine Saadin ja sudanilaisen isän tytär. Hän aloitti 13-vuotiaana laulamisen Kööpenhaminassa livenä Miss Mukupan ja McEmzeen kanssa yhtyeessä No Name Requested. Niihin aikoihin Saad esiintyi Queen Latifahin kanssa, ja sai näin suosiota Jamaikalla. Vuonna 1998 Saad putosi hevosen selästä, mikä hidasti paljon hänen uransa etenemistä.


title: Natasja Saad

text: Saad kuoli auto-onnettomuudessa Jamaikan Spanish Townissa. Kaksi muuta matkustajaa loukkaantuivat vakavasti, mutta Saadin ystävä, tanskalainen laulaja Karen Mukupa ei loukkaantunut onnettomuudessa juuri lainkaan. Hänet ja muut loukkaantuneet kuljetettiin Spanish Townin sairaalaan, jossa Saad julistettiin kuolleeksi. Hänet haudattiin Assistensin hautausmaalle.


title: Ensimmäinen matka

text: Ensimmäinen matka, esitetty myös nimellä Matka Tokioon (東京物語 "Tōkyō Monogatari") on japanilaisen Yasujirō Ozun ohjaama, kaikkien aikojen parhaiden joukkoon usein luettu elokuva vuodelta 1953.


title: Ensimmäinen matka

text: Elokuva kertoo pariskunnasta, joka matkustaa Tokioon aikuisten lastensa luokse mutta joutuu huomaamaan, että lapsilla on niin paljon puuhaa omissa asioissaan, ettei heillä ole aikaa vanhemmilleen. Elokuvaa on usein pidetty Ozun kaikkein suurimpana mestariteoksena, ja se on kahteen otteeseen ollut kymmenen parhaan joukossa englantilaisen elokuvalehden "Sight & Soundin" elokuvahistorian parhaiden elokuvien listalla.


title: Ensimmäinen matka

text: Ikääntyneet vanhemmat Shukichi (Chishu Ryu) ja Tomi Hirayama (Chieko Higashiyama), jotka ovat kotoisin pienestä eteläjapanilaisesta Onomichin rannikkokaupungista, lähtevät käymään kiireisten lastensa luokse Tokioon ja Osakaan. Heidän luonaan asuu enää nuorimmainen, naimaton tytär, opettaja Kyoko (Kyoko Kagawa).


title: Ensimmäinen matka

text: Päästyään perille Tokioon pariskunta huomaa, ettei lapsilla ole aikaa heille. Vanhempi pojista Koichi (So Yamamura) on paikallinen lastenlääkäri, ja hänen perheessään on kaksi poikaa. Tytär Shige (Haruko Sugimura) on kampaaja. Lapset haluaisivat olla vanhempiensa kanssa ja ovatkin jossain määrin, mutta heillä on oma elämä, työ ja perhe, joiden välillä heidän on vaikea tasapainotella. Vain pariskunnan leskeksi jäänyt miniä Noriko (Setsuko Hara) näkee heidän viihdyttämisekseen paljon vaivaa. Hän vie heidät kiertoajelulle ympäri Tokiota.


title: Ensimmäinen matka

text: Koichi ja Shige maksavat vanhemmilleen halvan loman kylpylässä Atamissa, mutta vahemmat palaavat, koska hotellin vilkas yöelämä häiritsee heidän untaan. Isä Shukichi jää Shigen luoksen ja tapaa vanhoja tuttavia, kun taas äiti Tomi menee Norikon luokse. Tomi neuvoo Norikoa menemään uudestaan naimisiin, sillä tämän mies, heidän sodassa kaatunut poikansa on ollut kuolleena jo kahdeksan vuotta.


title: Ensimmäinen matka

text: Kun pariskunta huomaa, että lapset ovat kiireisiä, he lähtevät kotiin. Matkalla he poikkeavat nuoremman poikansa Keizon (Shiro Osaka) luokse Osakaan, mutta sieltä lähdettäessä Tomi sairastuu junassa. Kun he pääsevät Onomichiin, Tomin sairaus kääntyy vakavaksi. Saatuaan sähkeen Koichi, Shige ja Noriko rientävät Onomichiin katsomaan Tomia, joka pian kuolee. Keizo tulee myöhässä, sillä hän on ollut työmatkalla eikä ole siksi päässyt heti lähtemään.


title: Ensimmäinen matka

text: Hautajaisten jälkeen Koichi, Shige ja Keizo päättävät palata heti kotiin, sillä työt odottavat Osakassa ja Tokiossa. Vain Noriko jää isän seuraksi. Heidän lähdettyään Kyoko valittaa Norikolle, että he ovat itsekkäitä ja ajattelemattomia, mutta Noriko selittää, että jokaisella on oma elämänsä elettävänään ja että lapset väistämättä etääntyvät vanhemmistaan.


title: Ensimmäinen matka

text: Kun Kyoko on lähtenyt kouluun, Noriko sanoo apelleen, että hänen on lähdettävä iltapäivällä Tokioon. Shukichi huomauttaa hiukan vinosti, että miniä, joka ei ole sukulainen, kohteli heitä parhaiten heidän Tokion-vierailullaan. Hän antaa Norikolle muistoksi Tomin kellon ja neuvoo häntä menemään uudestaan naimisiin. Lopussa Norikon juna kiitää Onomichista takaisin Tokioon, ja Kyoko ja Shukichi jäävät kahdestaan.


title: Ensimmäinen matka

text: Kuten muutkin Ozun äänielokuvat, myös "Ensimmäinen matka" on rytmiltään hidas – tai kuten David Bordwell mieluummin sitä kuvailee, ”rauhallinen”. Tärkeitä tapahtumia ei aina esitetä, vaan ne paljastuvat myöhemmin vuoropuhelussa. Tätä tekniikkaa sanotaan elliptiseksi kerronnaksi. Ozu ei esimerkiksi kuvaa äidin ja isän matkaa Tokioon. Ozu käyttää omaperäistä kuvaustyyliä, josta usein käytetään nimitystä ”tatami-matto”-otto, jossa kamera on alhaalla eikä juuri liiku. Elokuvakriitikko Roger Ebert toteaa kuivasti, että elokuvassa kamera kääntyy kerran pois pysyvästä kuvakulmasta, mikä on Ozulle ”enemmän kuin tavallista”.