title: Uwe Tellkamp

text: Vuodesta 2017 alkaen Tellkamp on kampanjoinut aktiivisesti maahanmuuttoa ja pakolaisia vastaan, minkä vuoksi Saksan kirjailijaliitto esitti Tellkampin toiminnan tuomitsevan kannanoton todeten sen edistävän yhteiskunnan jakautumista ja tekevän heikompiosaisista syntipukkeja monisyisiin ongelmiin.


title: Woodside (Kalifornia)

text: Woodside on kaupunki San Mateon piirikunnassa Kaliforniassa. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 287 ihmistä.


title: Friedrich Boie

text: Friedrich Boie (4. kesäkuuta 1789 Meldorf, Holstein – 3. maaliskuuta 1870 Kiel) oli saksalainen lakimies, lintutieteilijä ja hyönteistieteilijä


title: Friedrich Boie

text: Friedrich oli Heinrich Boien veli. Heidän isänsä oli runoilija Heinrich Christian Boie. Friedrich Boie kirjoitti artikkelin "Bemerkungen über Merrem's Versuch eines Systems der Amphibien", joka julkaistiin Lorenz Okenin "Isis"-lehdessä 1827.


title: Friedrich Boie

text: Friedrich Boie nimesi useita uusia lintusukuja ja -lajeja, kuten sotkat ("Aythya"), mustalinnut ("Melanitta"), ristisorsat ("Tadorna") ja viheraraset ("Forpus").


title: Kimmo Koskinen

text: Kimmo Tapio Koskinen (s. 11. maaliskuuta 1948 Tampere) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Kimmo Koskinen

text: Koskinen edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Grenoblessa 1968 hän sijoittui 5 000 metrillä yhdeksänneksi, 10 000 metrillä 14:nneksi, 1 500 metrillä 18:nneksi ja 500 metrillä 23:nneksi. Sapporossa 1972 hän oli 10 000 metrillä seitsemäs Suomen-ennätysajalla 15.38,87, 1 500 metrillä kymmenes ja 5 000 metrillä yhdestoista. Yleisluistelijoiden MM-kilpailujen yhteispisteissä hän sijoittui yhdeksänneksi vuonna 1970, kymmenenneksi vuonna 1969 sekä 11:nneksi vuosina 1968 ja 1972. Yleisluistelun EM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä yhdeksänneksi vuonna 1972, 12:nneksi vuosina 1969 ja 1970 sekä 16:nneksi vuonna 1968.


title: Kimmo Koskinen

text: Koskinen voitti yleisluistelijoiden Suomen-mestaruuden vuosina 1969–1972 ja saavutti SM-hopeaa vuonna 1968. Hän luisteli useita Suomen-ennätyksiä.


title: Kimmo Koskinen

text: Ratapyöräilijänä Koskinen teki neljän kilometrin joukkueajossa Suomen-ennätyksen 5.34,0. Samaan joukkueeseen kuului hänen veljensä Kari Koskinen, joka oli myös pikaluistelun maaotteluedustaja. Ratamelonnassa Kimmo Koskinen saavutti nuorten SM-mitaleja.


title: Arja Kantola

text: Arja Leena Klemz (o.s. Kantola, s. 13. kesäkuuta 1949 Rovaniemi) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Arja Kantola

text: Arja Kantola edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Grenoblessa 1968 hän sijoittui 500 metrillä 12:nneksi, 1 500 metrillä 22:nneksi, 1 000 metrillä 23:nneksi ja 3 000 metrillä 24:nneksi. Sapporossa 1972 hän oli 500 metrillä 16:s ja 1 000 metrillä 21:s. Sprinttereiden MM-kilpailuissa hänen paras matkasijoituksensa oli kahdeksas sija 500 metrillä vuonna 1971.


title: Arja Kantola

text: Kantola edusti seuratasolla Lapin Lukkoa. Hän oli SM-kilpailuissa nopein 500 metrillä vuosina 1966–1968 ja saavutti SM-pronssia yhteispisteissä vuosina 1965–1971. Hän luisteli yhteensä 17 Suomen-ennätystä vuosina 1966–1972.


title: Arja Kantola

text: Aktiiviuransa jälkeen Arja Kantola avioitui ja muutti asumaan Inzelliin, Saksaan.


title: Pekka Jokinen (kansanedustaja)

text: Antti Pekka Jokinen (s. 27. helmikuuta 1934 Lappeenranta) on suomalainen lääkäri ja entinen kansanedustaja. Jokinen toimi kansanedustajana 22. tammikuuta 1972 – 25. maaliskuuta 1983. Hän edusti Kymen läänin vaalipiiriä ja kuului Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmään. Eduskuntauransa jälkeen hän toimi vuosina 1987–1989 Kymen läänin lääninlääkärinä ja vuosina 1989–1997 Kymen lääninhallituksen sosiaali- ja terveysosaston osastopäällikkönä.


title: Kaija-Liisa Keskivitikka

text: Kaija-Liisa Keskivitikka (s. 11. marraskuuta 1945 Rovaniemi) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Kaija-Liisa Keskivitikka

text: Keskivitikka edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Innsbruckissa 1964 hän sijoittui sekä 1 000 metrillä että 1 500 metrillä kahdeksanneksi, 3 000 metrillä kymmenenneksi ja 500 metrillä 16:nneksi. Grenoblessa 1968 hän oli 3 000 metrillä neljäs, 1 500 metrillä kuudes, 1 000 metrillä seitsemäs ja 500 metrillä 18:s. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä parhaimmillaan 13:nneksi vuosina 1966 ja 1969. EM-kilpailuissa hän oli 15:s vuonna 1970.


title: Kaija-Liisa Keskivitikka

text: Keskivitikka edusti seuratasolla Lapin Lukkoa ja Helsingin Työväen Luistelijoita. Hän oli SM-kilpailuissa nopein 1 000 metrillä vuosina 1968 ja 1969 sekä 1 500 metrillä vuonna 1965. Hän saavutti yhteispisteissä SM-hopeaa vuosina 1963–1968 sekä SM-pronssia vuonna 1970. Hän luisteli Suomen-ennätyksen 1 500 metrillä (2.30,1) vuonna 1965 ja 500 metrillä (48,1) vuonna 1967.


title: Tuula Vilkas

text:
Tuula Helena Kaarina Pöntinen (o.s. Vilkas, s. 18. toukokuuta 1950 Urjala) on entinen suomalainen pikaluistelija.
Tuula Vilkas edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Sapporossa 1972 hän sijoittui 3 000 metrillä seitsemänneksi, 1 000 metrillä 11:nneksi, 1 500 metrillä 16:nneksi ja 500 metrillä 24:nneksi. Innsbruckissa 1976 hän oli 3 000 metrillä 12:s, 1 000 metrillä 17:s ja 1 500 metrillä 20:s. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä parhaimmillaan yhdeksänneksi vuonna 1971. EM-kilpailuissa hän oli parhaimmillaan yhdeksäs vuonna 1972.


title: Tuula Vilkas

text: "Pepsu" Vilkas edusti seuratasolla Karstulan Kivaa. Hän voitti yhteispisteiden Suomen-mestaruuden vuosina 1970–1973 ja 1976 sekä sprinttereiden Suomen-mestaruuden vuonna 1973. Hän luisteli yhteensä 13 Suomen-ennätystä vuosina 1969–1975. Hänen isänsä Mauri Vilkas on toiminut naisten luistelumaajoukkueen huoltajana sekä Keski-Suomen piirin johto- ja valmennustehtävissä.


title: Olavi Hjellman

text: Olavi Ilmari Hjellman (s. 22. helmikuuta 1945 Kemiö) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Olavi Hjellman

text: Hjellman edusti Suomea Grenoblen 1968 talviolympialaisissa, joissa hän sijoittui 1 500 metrillä 21:nneksi ja 500 metrillä 40:nneksi. Hän osallistui MM-kilpailuihin ja EM-kilpailuihin vuosina 1965 ja 1969.


title: Olavi Hjellman

text: Hjellman edusti seuratasolla Taalintehtaan Jäntevää. Hän voitti sekä yleisluistelijoiden että sprinttereiden Suomen-mestaruuden vuonna 1975. Hän voitti TUL:n mestaruuden seitsemän kertaa vuosina 1966–1976. Hjellmanin valmentajana toimi Juhani Järvinen.


title: Raimo Hietala

text: Raimo Kullervo Hietala (s. 9. huhtikuuta 1946 Rovaniemi) on suomalainen pikaluistelija.


title: Raimo Hietala

text: Hietala edusti Suomea Grenoblen 1968 talviolympialaisissa, joissa hän sijoittui 5 000 metrillä 17:nneksi, 10 000 metrillä 20:nneksi ja 1 500 metrillä 24:nneksi. Hän sijoittui yleisluistelun MM-kilpailujen yhteispisteissä parhaimmillaan 14:nneksi vuonna 1971. EM-kilpailujen yhteispisteissä hän oli 12:s vuonna 1971 ja 16:s vuonna 1970.


title: Raimo Hietala

text: Hietala edusti seuratasolla Lapin Lukkoa. Hän saavutti yhteispisteissä SM-hopeaa vuosina 1966, 1967, 1970 ja 1971 sekä SM-pronssia vuonna 1969.


title: Raimo Hietala

text: Raimo Hietalan isoveli Kalervo Hietala oli myös pikaluistelun olympiaedustaja.


title: Kalervo Hietala

text: Kalervo Johannes Hietala (s. 24. helmikuuta 1938 Rovaniemi) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Kalervo Hietala

text: Hietala edusti Suomea Innsbruckin 1964 talviolympialaisissa, joissa hän sijoittui 5 000 metrillä 15:nneksi Suomen-ennätysajalla 7.58,8 sekä 10 000 metrillä 26:nneksi.


title: Kalervo Hietala

text: Hietala edusti seuratasolla Lapin Lukkoa. Hän sijoittui toiseksi SM-kilpailujen 5 000 metrillä vuonna 1964 sekä 10 000 metrillä vuosina 1966 ja 1969. SM-kilpailujen yhteispisteissä hän oli neljäs vuonna 1964. Hän alitti ensimmäisenä suomalaisena kahdeksan minuutin rajan 5 000 metrin luistelussa.


title: Kalervo Hietala

text: Kalervo Hietalan pikkuveli Raimo Hietala oli myös pikaluistelun olympiaedustaja.


title: Pianosonaatti nro 1 (Mozart)

text: Wolfgang Amadeus Mozartin ensimmäinen pianosonaatti C-duurissa (KV 279) on yksi niistä pianosonaateista, jotka hän sävelsi ollessaan Münchenissä alkuvuodesta 1775. Mozart aloitti sonaattien säveltämisen näin myöhään mahdollisesti siitä syystä, että hänen suojelijoillaan Salzburgissa ei ollut mielenkiintoa kosketinsoitonsoolokappaleita kohtaan.


title: Pianosonaatti nro 1 (Mozart)

text: Ennen ensimmäistä pianosonaattiaan Mozart oli jo säveltänyt muunnelmia.


title: Pianosonaatti nro 1 (Mozart)

text: Sonaatti koostuu kolmesta osasta:


title: Amazonianaranen

text: Amazonianaranen ("Forpus modestus") on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö on Amazonin alueella Brasiliassa, Perussa, Boliviassa, Ecuadorissa sekä Itä-Kolumbiasta Ranskan Guyanaan. Sen holotyypin kuvaili George Robert Gray Rio Javarista Perusta 1859. Laji on nimetty Philip Lutley Sclaterin kunniaksi.


title: Kolumbianaranen

text: Kolumbianaranen ("Forpus conspicillatus") on eteläamerikkalainen papukaija. Sen elinympäristö ulottuu Itä-Panamasta Kolumbiaan, Länsi-Venezuelaan ja Länsi-Ecuadoriin. Sen holotyypin kuvaili Frédéric de Lafresnaye Hondasta, Magdalena River Valleyn yläjuoksulta Kolumbiasta 1848.


title: Jouko Jokinen (luistelija)

text: Jouko Ilmari Jokinen (s. 30. marraskuuta 1936 Rovaniemi) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Jouko Jokinen (luistelija)

text: Jokinen edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Squaw Valleyssa 1960 hän sijoittui 1 500 metrillä neljänneksi mutta kaatui 500 metrillä ja jäi 42:nneksi. Innsbruckissa 1964 hän sijoittui 1 500 metrillä 19:nneksi. Hän osallistui neljä kertaa MM-kilpailuihin ja kahdesti EM-kilpailuihin. Hän sijoittui 500 metrillä MM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 1961 ja seitsemänneksi vuonna 1960 sekä EM-kilpailuissa viidenneksi vuonna 1961.


title: Jouko Jokinen (luistelija)

text: Jokinen edusti seuratasolla Lapin Lukkoa. Hän saavutti SM-pronssia yhteispisteissä vuonna 1962. Hän voitti SM-kultaa 500 metrillä vuosina 1960, 1961, 1965 ja 1966. Suomen-ennätystä hän paransi 500 metrillä kahdesti vuonna 1965 (41,8 ja 41,6) sekä 1 000 metrillä kerran sekä vuonna 1962 (1.28,5) että vuonna 1964 (1.28,4).


title: Jouko Jokinen (luistelija)

text: Jouko Jokisen isoveli Jorma Jokinen oli myös pikaluistelun maaotteluedustaja.


title: Näkemiin, kaunokaiseni

text: Näkemiin, kaunokaiseni on yhdysvaltalaisen kirjailija Raymond Chandlerin romaani, joka julkaistiin vuonna 1940.


title: Näkemiin, kaunokaiseni

text: Romaanin päähenkilö on Philip Marlowe, jota juuri vankilasta vapaaksi päässyt Hirvi-Malloy pyytää etsimään entistä tyttöystäväänsä. Marlowe on samaan aikaan ottanut myös toisen tehtävän Lindsay Marriottin henkivartijana. Molemmat tehtävät osoittautuvat ongelmallisiksi.


title: Näkemiin, kaunokaiseni

text: Romaani on filmatisoitu kolme kertaa. Ensimmäinen romaanin pohjalta tehty elokuva oli Irving Reisin ohjaama "Haukka ja kadonnut kaunotar", joka valmistui 1942. Edward Dmytrykin ohjaus "Hyvästi, kaunokaiseni" valmistui 1944 ja Dick Richardsin ohjaama "Verenpunainen yö" vuonna 1975.


title: Olau Line

text: Olau Line oli tanskalainen laivayhtiö. Sen perusti niin ikään tanskalainen Ole Lauritzen vuonna 1956. Aluksi se keskittyi vuokraamaan rahtialuksia muille yhtiöille, mutta myöhemmin toiminta laajeni reittiliikenteeseen. Yhtiö aloitti vuonna 1974 autolauttaliikenteen Alankomaiden ja Ison-Britannian välillä reitillä Vlissingen–Sheerness. Yhtiö aloitti liikenteen myös Tanskassa Kööpenhaminan ja Aalborgin välillä, mutta se lakkautettiin jo kuukauden kuluttua. Vuonna 1977 kokeiltiin reittiä Sheerness–Dunkerque, mutta se ei menestynyt. 1970-luvun lopussa Olau Line oli velkaantunut raskaasti ja se oli pakotettu myymään 1978 saksalaiselle TT-Line:lle puolet osakepääomastaan ja loput seuraavana vuonna. Yhtiön nimi säilyi silti entisellään, lakkauttamiseensa asti. Yhtiö oli joutunut vakaviin talousvaikeuksiin jo 1980-luvulle tultaessa, ja saksalaisen ammattiliiton ryhdyttyä protestoimaan aluksen siirtämistä mukavuuslipun alle, toiminta lopetettiin kokonaan 1994.


title: Ann (Kalifornia)

text: Ann on aavekaupunki Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Se sijaitsee 18 kilometrin päässä Livermoresta. Kaupungissa toimi postitoimisto vuonna 1896.


title: Farewell, My Lovely

text: "Farewell, My Lovely tarkoittaa seuraavia:romaaniin pohjautuvat elokuvat:


title: Jaavanmakaki

text: Jaavanmakaki eli jaavanapina ("Macaca fascicularis") on Kaakkois-Aasiasta kotoisin oleva apinalaji.


title: Jaavanmakaki

text: Lajia tavataan nykyisin istutettuna vieraslajina myös luontaisen elinalueensa ulkopuolella Mauritiuksella, Palaulla ja Papua-Uudessa-Guineassa. Näillä uusilla alueilla jaavanmakakista on paikoitellen muodostunut uhka alkuperäisluonnolle, ja laji on siksi luokiteltu yhdeksi sadasta haitallisimmasta vieraslajista.


title: Jaavanmakaki

text: Jaavanmakaki painaa 3-7 kg ja kasvaa 40-47 cm pitkäksi, naaraat ovat selvästi pienempiä kuin urokset. Tämän pituuden lisäksi tulee puolimetrinen häntä. Naama on litteä ja silmät katsovat eteenpäin.


title: Jaavanmakaki

text: Lajista on useita eri alalajeja, joiden väri vaihtelee kellanruskeasta ja harmahtavasta ruskeaan. Vatsapuoli on paljon vaaleampi kuin selkä ja raajat. Uroksella on viikset ja poskiparta.


title: Pekka Lattunen

text: Pekka Paavo Lattunen (s. 26. kesäkuuta 1938 Kivennapa) on entinen suomalainen pikaluistelija.


title: Pekka Lattunen

text: Lattunen edusti Suomea Innsbruckin 1964 talviolympialaisissa, joissa hän sijoittui 500 metrillä 16:nneksi. Seuratasolla hän edusti Pälkäneen Lukkoa ja voitti Suomen-mestaruuden 500 metrin matkalla vuonna 1963. Hän luisteli 500 metrillä Suomen-ennätyksen 42,6 vuonna 1963 ja 41,9 vuonna 1964.


title: Pekka Lattunen

text: Aktiiviuransa jälkeen Lattunen on toiminut muun muassa Suomen Luisteluliitossa valmentajana ja kouluttajana, Suomen urheiluopiston luistelukouluttajana sekä Pälkäneen kunnan urheilu-, nuoriso- ja raittiusohjaajana.


title: Cherryland (Kalifornia)

text: Cherryland on kylä Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Sen asukasluku oli Vuoden 2010 väestönlaskennassa 13 837. Asukastiheys oli tuolloin 4 612,3/km. Kylällä on pinta-alaa 3km. Tämä alue ei sisällä lainkaan vettä.


title: Simo Rinne

text: Simo Gunnar Rinne (2. elokuuta 1941 Tampere – 28. syyskuuta 2015) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Simo Rinne

text: Rinne edusti Suomea Innsbruckin 1964 talviolympialaisissa, joissa hän sijoittui 500 metrillä kymmenenneksi. Sprinttereiden MM-kilpailuissa hän sijoittui 34:nneksi vuonna 1973. Hän voitti Suomen-mestaruuden 500 metrin matkalla vuonna 1964 ja sprinttereiden yhteispisteissä vuonna 1978. Hän luisteli Suomen-ennätyksiä 500 metrillä ja 1 000 metrillä vuosina 1964–1978.


title: Simo Rinne

text: Simo Rinteen puoliso Tarja Rinne (o.s. Wahlman) on myös pikaluistelun Suomen-mestari ja arvokisaedustaja.


title: Piccolo Coro dell’Antoniano

text: Piccolo Coro dell’Antoniano on italialainen lapsista koostuva kuoro. Kuorossa laulaa noin kolmisenkymmentä lasta. Kuoron jäsenet ovat aina olleet 4–11-vuotiaita muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta.


title: Piccolo Coro dell’Antoniano

text: Kuoro syntyi 1963, kun 1950- ja 1960-lukujen taitteessa Kultaisen šekiinin laulukilpailuissa ("Zecchino d'Oro") esiintyneet lapset halusivat jatkaa kuorossa laulamista ja pyysivät Mariele Ventreä jatkamaan toimintaa heidän kanssaan. Ventre suostui, ja Piccolo-kuoro muodostui. Kuorossa ei alussa ollut kovin paljoa jäseniä, mihin sen nimikin "Piccolo coro" (suom. "pieni kuoro") viittaa. Ajan myötä kuoroon liittyi lisää jäseniä, mutta nimi jäi lähes entiselleen: "Piccolo Coro dell’Antoniano".


title: Piccolo Coro dell’Antoniano

text: Kuoron pitkäaikainen johtaja Mariele Ventre kuoli 1995, minkä jälkeen kuoron johtajaksi tuli Sabrina Simoni. Samalla kuoron nimeen lisättiin sen ensimmäisen johtajan nimi, ja kuoron virallinen nimi on nykyään "Piccolo Coro "Mariele Ventre" dell’Antoniano".


title: Piccolo Coro dell’Antoniano

text: Kuoro on esiintynyt 1960-luvulta lähtien vuosittain Kultaisen šekiilin laulukilpailuissa, ja sen lisäksi kuoro on myös laulanut monissa pääsiäis-, äitienpäivä- ja joulukonserteissa. Muutamat kuorossa laulaneet ovat jatkaneet uraansa myöhemmin laulajina.


title: Raitakäärmeenpää

text: Raitakäärmeenpää ("Channa striata", aiemmalta suomenkieliseltä nimeltään raitakäärmeenpääkala) on aasialainen kalalaji. Se on pitkä ja kapea, se voi kasvaa metrin mittaiseksi ja painaa kolme kiloa. Sitä tavataan Pakistanista Thaimaahan ulottuvalla alueella sekä eteläisessä Kiinassa. Se elää lammikoissa ja hitaasti virtaavissa jokivesissä.


title: Raitakäärmeenpää

text: Raitakäärmeenpää on ahnas peto, joka syö matoja, rapuja, sammakoita ja etenkin toisia kaloja.


title: Chálki

text: Chálki (; myös "Hálki", "Khálki") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 26,988 neliökilometriä ja asukasluku 478 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Chálki kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Chálkin kylä.


title: Chálki

text: Chálki sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Ródoksen länsipuolella. Etäisyys Ródokselle on noin 6,5 meripeninkulmaa (noin 12 kilometriä). Chálkin lähimmät suuremmat saaret ovat Alimiá koillispuolella ja Tílos kauempana luoteispuolella. Kreikan pääkaupungin Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen matkaa kertyy 302 meripeninkulmaa eli noin 560 kilometriä.


title: Chálki

text:
Chálki on vuoristoinen ja sen korkein kohta on Merovígli (593 metriä). Chálki oli aikoinaan hedelmällinen saari, mutta saaren pohjaveteen pääsi merivettä, jonka vuoksi nykyisin saari on hyvin karu ja makea vesi joudutaan tuomaan säiliölaivoilla. Chálkin viljelysmaat ovat miltei olemattomat ja kasvikset joudutaankin tuomaan Ródokselta. Saaren rinteillä elää lampaita ja vuohia.
Chálki kuuluu hallinnollisesti Chálkin kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria.


title: Chálki

text: Saaren ainoa asutus on nykyisin pääkylä Chálkin kylä eli Empório (478 asukasta). Se on rakennettu Chálkin kaakkoisrannikolle amfiteatterin muotoon. Empórion tärkein nähtävyys on Ágios Nikólaoksen kirkko, jonka kellotorni on Dodekanesian korkein. Empórion sataman yläpuolella sijaitsee tuulimyllyjen raunioita.


title: Chálki

text: Aikaisemmin sisämaassa merirosvojen hyökkäyksiltä suojassa ollut entinen pääkylä Chorió eli Chóra on nykyisin autio. Chorióssa on aikoinaan asunut noin 4 000 asukasta. Chorióssa sijaitsee saaren antiikin ajan "akropoliille" eli linnavuorelle rakennettu johanniittalinna. Linnan alapuolella sijaitsee Panagían kirkko, jossa on säilynyt freskoja.


title: Chálki

text: Chálkilla oli aikoinaan kuparikaivoksia, joiden mukaan saari sai luultavasti myös nimensä. Saarella tehtyjen kaivausten perusteella Chálki koki kukoistuskauden vuosina 900–500 eaa. Venetsia valloitti Chálkin 1200-luvulla.


title: Chálki

text: Aikoinaan saarelaiset elättivät itsensä pesusienten sukelluksella ja myynnillä, mutta 1900-luvun alussa saari miltei autioitui chálkilaisten muutettua suurin joukoin Yhdysvaltain Floridaan etsimään uutta toimeentuloa.


title: Chálki

text: Italia valloitti Chálkin ja muun Dodekanesian Kastelórizoa lukuun ottamatta vuonna 1912. Osaksi Kreikkaa Chálki liitettiin vuonna 1948.


title: The Power Station Years

text: The Power Station Years: The Unreleased Recordings on John Bongiovin kokoelma-albumi, joka sisältää ennenjulkaisemattomia kappaleita. Kappaleet on nauhoitettu 1980-luvun alkupuolella Power Station -studiolla New Yorkissa, jossa John työskenteli huoltomiehenä. Kappaleet on nauhoitettu ennen Bon Jovi -yhtyeen perustamista.


title: The Power Station Years

text: Albumin merkittävin kappale on intrumentaaliversio kappaleesta ”Runaway”, joka kipusi 39. sijalle Billboardin Hot 100 -listalla vuonna 1984.


title: Kloramiini

text: Kloramiini eli Kloramiini-T on vesiliukoinen antiseptinen yhdiste, jota käytetään muun muassa desinfiointiin.


title: Kloramiini

text: Yhdisteen kemiallinen kaava on CHClNNaOS ja rakennekaava CH(CH)SONClNa.. Kidevedettömän kloramiini-T:n moolimassa on 227,64 g/mol ja CAS-numero 127-65-1. Se tunnetaan myös nimillä p-tolueenisulfoniklooriamidinatrium, p-toluolisulfonkloramidinatrium, N-natrium-N-kloori-p-toluolisulfonamidi, natrium-ptolueenisulfonkloramidi ja tosyyliklooriamidinatrium.


title: Kloramiini

text: Rakenteeltaan kloramiini on valkoista, kiteistä jauhetta, jonka haju muistuttaa klooria. Koostumus on pysyvä normaalilämpötilassa ja -paineessa. Aineen pH-arvo on 8–10 (50 g/l, 20 °C). Sen leimahduspiste on 192 °C, vesiliukoisuus 150 g/l ja bulkkitiheys 550–680 kg/m³.


title: Kloramiini

text: Vaikka kloramiini on mainittu eräissä lähteissä myrkyttömäksi, se on terveydelle haitallista nieltynä. Aine kehittää myös myrkyllisiä kaasuja sekoittuessaan happoihin sekä on syövyttävää joutuessaan iholle, silmiin tai limakalvoille. Kloramiinin hengittäminen voi myös aiheuttaa herkistymisreaktion. Vesiliukoisena aine liukenee veteen ja leviää vesien mukana ympäristöön.


title: I Hunt Alone

text: I Hunt Alone on Mustaschin ensimmäinen single albumilta Above All. Singlen toinen kappale "Kill You for Nothing" ei sisälly studioalbumiin.


title: Betset

text: Betset-yhtiöt on yksi Suomen suurimpia betonisia valmisosia teollisuus-, toimisto- ja asuntokohteisiin valmistava yksityinen betonialan yritys. Betset on perheyritys, ja se on perustettu vuonna 1950.


title: Betset

text: Betset-yhtiöillä on seitsemän tehdasta Suomessa (aakkosjärjestyksessä): Helsingin tehdas, Hämeenlinnan tehdas, Kyyjärven tehdas, Mikkelin tehdas, Nummelan tehdas, Nurmijärven tehdas ja Vierumäen tehdas sekä osakkuusyritys Virossa. Betset-yhtiöiden palveluksessa oli vuonna 2016 keskimäärin 485 henkilöä ja liikevaihto oli 82 miljoonaa euroa (pois lukien osakkuusyritys).


title: Down in Black

text: Down in Black on Mustaschin toinen single albumilta Above All. Nimikkobiisin lisäksi levyltä löytyy kappaleen "Coomber" liveversio, jonka on nauhoittanut ruotsalainen P3-radiokanava.


title: Klooriamiini

text: Klooriamiini eli monoklooriamiini (NHCl) on kemiallinen yhdiste, jota käytetään muun muassa juomaveden desinfiointiin (klooridioksidin ohella).


title: Black City

text: Black City on Mustaschin Ratsafari-albumilta julkaistu single, joka on julkaistu vuonna 2003. Nimikkobiisin lisäksi levy sisältää pidennetyn version kappaleesta "The Deadringer".


title: 6:36

text: 6:36 on Mustaschin single, joka on julkaistu yhtyeen Ratsafari-albumilta. Levyn toinen kappale on albumin sessionauhoite.


title: Dogwash

text: Dogwash on Mustaschin ensimmäinen single albumilta Powerhouse.


title: Archaeological Institute of America

text: Archaeological Institute of America (AIA, ) on pohjoisamerikkalainen yleishyödyllinen yhteisö, jonka tarkoituksena on arkeologian tukeminen ja arkeologisten kohteiden suojelu.


title: Archaeological Institute of America

text: Charles Eliot Norton perusti AIA:n 1879, kun hän kutsui kokoon kollegoitaan ja ystäviään perustamaan arkeologista järjestöä. Ensimmäisessä tapaamisessa oli paikalla 108 henkilöä. Norton valittiin järjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. AIA avustaa ensimmäisen kerran arkeologisia tutkimuksia vuonna 1880, kun se tulee Adolph Bandalieriä, joka tekee kaivauksia Yhdysvaltain luoteisosissa ja Meksikossa.


title: Archaeological Institute of America

text: Vuonna 1882 AIA perustaa Ateenaan arkeologisen instituutin, American School of Classical Studiesin. AIA:n julkaisema "American Journal of Archaeology" ilmestyy ensimmäisen kerran vuonna 1885. Järjestö pitää ensimmäisen vuosittaisen kokouksensa Connecticutin New Havenissa 1895.


title: Archaeological Institute of America

text: Järjestö perusti vuonna 1907 Santa Fehen tutkimuslaitoksen School for American Archaeologyn. Neljä vuotta myöhemmin AIA muutti päämajansa Washingtoniin, jossa se jakaa American Institute of Architectsin kanssa The Octagon Housen. Vuonna 1948 AIA julkaisi ensimmäisen numeron "Archaeology"-lehteä. Järjestö aloitti palkinto-ohjelmansa 1965, kun se palkitsi Carl Blegenin työstään arkeologian hyväksi. AIA siirtää vuonna 1983 päämajansa Bostonin yliopistoon.


title: Archaeological Institute of America

text: Toukokuussa 2008 AIA valitsi Indiana Jonesin näyttelijän Harrison Fordin johtokuntaansa.


title: I’m Alright

text: I’m Alright on Mustaschin toinen Powerhouse-albumilta julkaistu single. Levyn toinen kappale on julkaistu ainoastaan kyseisellä singlellä.


title: Double Nature

text: Double Nature on Mustaschin ensimmäinen Latest Version of the Truth-albumilta julkaistu single.


title: Bring Me Everyone

text: Bring Me Everyone on Mustaschin toinen Latest Version of the Truth-albumilta julkaistu single.


title: Spreading the Worst

text: Spreading the Worst on Mustaschin kolmas Latest Version of the Truth-albumilta julkaistu single. Singlen toinen kappale "Once a Liar" ei löydy studioalbumilta.


title: Tuomas Nieminen

text: Tuomas Nieminen (s. 16. syyskuuta 1981 Vaasa) on suomalainen pikaluistelija. Hän edustaa seuratasolla Seinäjoen Urheilijoita ja häntä valmentavat Toivo Kihlanki ja Janne Hänninen.


title: Tuomas Nieminen

text: Nieminen on kilpaillut kolme kertaa sprinttereiden MM-kilpailuissa sijoittuen parhaimmillaan 24:nneksi Heerenveenissä 2008. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli 500 metrillä 27:s. Maailmancupin kokonaispisteissä hän on sijoittunut 500 metrillä 29:nneksi kaudella 2007–2008. SM-kilpailuissa hän on saanut 500 metrillä hopeaa 2008, 1 000 metrillä hopeaa 2009 sekä pronssia 2006 ja 2008 sekä sprinttereiden SM-kilpailuissa hopeaa 2007 ja 2008 ja pronssia 2006.


title: Mine

text: Mine on Mustaschin single, joka on julkaistu yhtyeen nimeä kantavalta studioalbumilta.


title: Archaeology

text: Archaeology on Archaeological Institute of America julkaisema arkeologiaa käsittelevä aikakauslehti, joka perustettiin 1948. Se ilmestyy kuusi kertaa vuodessa. Sen levikki on 255 227. Yhteensä lehdellä on lukijoita arviolta 750 000 ympäri maailman.


title: Singles A’s & B’s

text: Singles A’s & B’s on Mustaschin toinen kokoelma-albumi, joka on julkaistu vuonna 2009. Albumi koostuu yhtyeen singleistä.


title: Ligue 1 (Algeria)

text: Ligue 1 on Algerian jalkapallosarjojen korkein sarjataso. Sarjassa pelaa 16 joukkuetta, jotka kohtaavat toisensa kahdesti, vieraissa ja kotona, jolloin otteluita kertyy joukkuetta kohden 30. Kauden päätteeksi sarjan kolme viimeistä joukkuetta putoaa Ligue 2:een. Sarjan kaksi parasta joukkuetta pääsevät Afrikan Mestarien liigaan ja kolmanneksi sijoittunut, sekä Algerian cupin voittanut pääsevät CAF Confederation Cupiin.


title: Ligue 1 (Algeria)

text: Historian saatossa menestyksekkäin joukkue on ollut JS Kabylie 14 mestaruudellaan. Toiseksi eniten mestaruuksia on voittanut MC Alger seitsemän kertaa ja CR Belouizdad, sekä ES Sétif ja USM Alger kolmanneksi eniten kuudella mestaruudella.


title: Ligue 1 (Algeria)

text: Varsinaisesti sarja sai alkunsa vuonna 1904, jolloin mukana oli vain muutama joukkue. Sarjaa pelattiin vuosina 1904, 1905 ja 1908. Sittemmin vuosien 1920-1959 aikana pelattiin kolmella eri alueella omana sarjana, jotka olivat Alger League, Constantine League ja Oran League. Kunkin sarjan voittanut pääsi pelaamaan North African Champions Cup mestaruudesta. Kaudesta 2010–2011 lähtien sarjaa uudistettiin ja siitä tuli Algerian jalkapalloliiton tekemien muutosten myötä täysammattilaissarja.


title: Salme Kandolin

text: Salme Kandolin on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton pääsihteeri vuosina 1988–1990 ja Vasemmistoliiton varapuheenjohtaja 1990–1992.


title: Salme Kandolin

text: Kandolin syntyi Pohjois-Karjalassa ja opiskeli Tampereella. Valmistuttuaan hän työskenteli opettajana Tampereen yliopistossa ja myöhemmin Oikeusministeriössä. Kandolin meni mukaan kansandemokraattisen liikkeen toimintaan 1960-luvun lopulla. 1970-luvun alussa hän liittyi SKDL:n jäseneksi. Kandolin lukeutui . Keväällä 1988 Kandolin valittiin SKDL:n pääsihteeriksi Turun liittokokouksessa. Ennen valintaansa hän työskenteli seitsemän vuotta eduskunnan liikennevaliokunnan sihteerinä.


title: Salme Kandolin

text: Kandolin valittiin Vasemmistoliiton varapuheenjohtajaksi puolueen perustavassa kokouksessa 1990. Samana vuonna hän laati puolueen ohjelmallisen "Kestävän kehityksen energiapolitiikka" -asiakirjan. Kandolin kannatti Suomen liittymistä Euroopan unioniin. Hän oli puoluesihteeri Matti Viialaisen läheinen tukija. Tammikuun 1994 presidentinvaalissa Kandolin tuki SDP:n Martti Ahtisaarta, vaikka Vasemmistoliitolla oli omakin ehdokas. Maaliskuussa hänet valittiin Vasemmistoliiton ja SDP:n yhteistyötä edistäneen Silta-yhdistyksen hallitukseen. Kandolin erosi Vasemmistoliitosta syyskuussa 1994.


title: Salme Kandolin

text: 2000-luvulla Kandolin on toiminut ympäristövaliokunnan sihteerinä.


title: Salme Kandolin

text: Kandolin on koulutukseltaan hallintotieteiden maisteri.


title: M107 (sirpalekranaatti)

text: M107 on yhdysvaltalainen kenttätykistön 155 mm sirpalekranaatti. Kranaattia voidaan ampua NATO-standardin mukaisilla 155 mm kenttätykeillä.


title: M107 (sirpalekranaatti)

text: M107 on kehitetty aiemmasta 155 mm sirpalekranaatista mallia M102. M102 puolestaan suunniteltiin ranskalaisen 155 mm m/1917-haupitsin sirpalekranaatin pohjalta. Merkittävin ero M102:n ja M107:n välillä on se, että M107:n johtorengas on leveämpi.


title: M107 (sirpalekranaatti)

text: Kranaatti modifioitiin vuonna 1944 herätesytyttimille sopivaksi poraamalla räjähdyspanoksen yläosasta pieni määrä räjähdysainetta pois. Porauksen tuoma lisätila ei ole enää nykyisten herätesytyttimien aiempaa pienemmän koon takia tarpeellinen. Tämän takia poraukseen on asetettu 136 gramman TNT-lisäpanos.


title: M107 (sirpalekranaatti)

text: Kranaatin ontto teräksinen runko on ladattu joko TNT:llä tai heksotolilla. Maalausmerkinnät on tehty keltaisella värillä. Sytytintilassa on kuljetusta varten teräksinen nostorengas, joka kierretään irti ja korvataan sytyttimellä ennen kranaatin ampumista. Kranaatin kokonaispaino on 43,2 kg, josta räjähdysainetäytteen osuus on 15 %. Kranaatti ladataan erillään ruutipanoksesta. Räjähtäessään kranaatti tuottaa noin 1950 sirpaletta.


title: Ludvig Holberg

text: Ludvig Holberg (13. joulukuuta 1684 Bergen – 28. tammikuuta 1754 Kööpenhamina) oli tanskalais-norjalainen näytelmäkirjailija ja historioitsija. Häntä pidetään Tanskan ja Norjan yhteisenä kansalliskirjailijana. Hän sai vaikutteita mm. barokista ja valistuksen aatteista. Kaksi hänen kansainvälisesti tunnetuinta näytelmäänsä ovat "Jeppe Niilonpoika" ja "Valtioviisas kannunvalaja". Molemmat näistä näytelmistä ovat jättäneet pysyvän jälkensä myös suomen kieleen: Tunnettu kysymysmuotoinen sanonta "Miksi Jeppe juo?" on peräisin "Jeppe Niilonpojasta" ja termi "kannunvalanta", joka tarkoittaa antautumista poliittiseen spekulaatioon ilman riittäviä asiatietoja, on peräisin "Valtioviisaasta kannunvalajasta". Myös Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden kattojärjestö Kannunvalajat ry. on saanut nimensä samalla perusteella.


title: Ludvig Holberg

text: Muita Holbergin suomeksi esitettyjä näytelmiä ovat "Köyhyys ja ylpeys" (Don Ranudo de Colirados eller Fattigdom og Hoffaerdighed), "Ei ole aikaa" tai "Kiireinen mies" (Den Stundeslöse), "Erasmus Montanus", "Harharetket", "Henrik ja Pernilla" (Henrik og Pernille), "Lapsensaajaiset" (Barselstuen), "Mestari Gert" tai "Lörpöttelevä parturi" (Mester Gert Westphaler) ja "Naamiaiset" (Mascarade).


title: Ludvig Holberg

text: Norwegian Air Shuttle on maalauttanut Holbergin kuvan yhden Boeing 737-800 -koneensa pyrstöön. Holbergin kuva on ollut myös toisessa, sittemmin käytöstä poistuneessa Boeing 737-800 -koneessa.


title: Gennadi Bezzubenkov

text: Gennadi Bezzubenkov () on venäläinen basso. Hän valmistui Leningradin Rimski-Korsakovin valtionkonservatoriosta vuonna 1979 ja on ollut solistina Mariinski-teatterissa vuodesta 1989. Hänen ohjelmistoonsa on kuulunut yli kuusikymmentä roolia. Hänen konserttorepertoaariinsa kuuluvat esimerkiksi Mozartin ja Verdin requiemit sekä Beethovenin 9. sinfonia. Bezzubenkovin saamiin palkintoihin ja tunnustuksiin lukeutuu Venäjän kansantaiteilijan arvo.


title: Gennadi Bezzubenkov

text: Bezzubenkov on kiertänyt Mariinskin kanssa eri maissa. Lisäksi hän on vieraillut muun muassa Covent Gardenissa ja Metropolitan-oopperassa. Kapellimestareita, joiden kanssa hän on työskennellyt, ovat olleet Valeri Gergijev, James Levine, Juri Temirkanov, Jevgeni Svetlanov, Mariss Jansons ja Gintaras Rinkevičius.


title: Viherjuuri

text: Viherjuuri voi tarkoittaa:


title: Punainen kunniamerkki

text: Punainen kunniamerkki on yhdysvaltalaisen kirjailija Stephen Cranen romaani, joka julkaistiin vuonna 1895. Romaanin tapahtumat sijoittuvat Yhdysvaltain sisällissotaan. Päähenkilönä on Henry Fleming, joka pakenee taistelussa, luullessaan muun rykmentin lähtevän ilman häntä. Myöhemmin hän pyrkii todistamaan rohkeutensa itselleen pyrkimällä kunnostautumaan taistelussa.


title: Punainen kunniamerkki

text: Kirjaan pohjautuva elokuva "Kunnian kentällä" valmistui vuonna 1951. Sen ohjasi John Huston ja pääroolin näytteli Audie Murphy. Vuonna 1974 20th Century Fox teki kirjasta televisioelokuvan. Myös vuonna 2008 tšekkiläis-slovakialaisena yhteistyönä valmistunut elokuva "Tobruk" pohjautuu "Punaisen kunniamerkkiin". Elokuvassa tapahtumat on sijoitettu toisen maailmansodan aikaiseen Pohjois-Afrikkaan.


title: Bleed It Out

text: Bleed It Out on kappale Linkin Parkilta. Se on toinen single yhtyeen kolmannelta, vuonna 2007 julkaistulta studioalbumilta, Minutes to Midnightilta. Single julkaistiin maailmanlaajuisesti 14. elokuuta 2007. "Bleed It Out" -kappaleesta on tehty myös musiikkivideo, jonka on ohjannut Linkin Park -yhtyeen Joe Hahn. Video esitettiin ensimmäisen kerran 31. heinäkuuta 2007 MTV Germanylla.


title: Bleed It Out

text: "Bleed It Out" sijoittui sijalle 44 Rolling Stonen "100 Best Songs of 2007" -listalla ja sijalle 83 MTV Asian "Top 100 Hits of 2007" -listalla.


title: Bleed It Out

text: "Bleed It Out" on toinen kahdesta kappaleesta albumilla, joka sisältää rap-laulua Mike Shinodalta, toinen kappale on "Hands Held High". Se on myös yksi kolmesta kappaleesta albumilla, jossa kiroillaan, muut ovat "Given Up" ja "Hands Held High".


title: Bleed It Out

text: Albumin kansilehdessä Mike Shinoda toteaa, että kappaleen sanoitukset ovat todella vaikeat, ja hänen piti uudelleenkirjoittaa sanoituksia "satoja kertoja" (lainaus kappaleen ensimmäisestä säkeestä: "Here we go for the hundredth time"), kunnes yhtye oli tyytyväinen niihin. Kappale on lyhin Minutes to Midnightilla, jos introa "Wake" ei lasketa. Live-esityksissä kappale venyy usein pidemmäksi Rob Bourdonin rumpusoolon takia.


title: Bleed It Out

text: Kappale esitettiin ensimmäisen kerran livenä Webster Hallissa New York Cityssä 11. toukokuuta 2007. Se esitettiin myös mm. Live Earthissa toukokuussa 2007 ja MTV Video Music Awardsissa, jossa hip-hop -intron lauloi Timbaland.


title: Bleed It Out

text: Kappale oli 52. Billboard Hot 100 -listalla ja 54. Billboardin Pop 100-listalla. Mainstream Rock Tracks -listalla se oli kolmantena ja Britannian singlelistalla sijalla 29. Kolmenkymmenen joukkoon kappale ylsi myös Australiassa (24.), Kanadassa (22.), Puolassa, Israelissa, Ruotsissa (14.) ja Uudessa-Seelannissa (7.).


title: Tryptofaanihydroksylaasi

text: Tryptofaanihydroksylaasi (TPH) on selkärankaisilla esiintyvä entsyymi. Se katalysoi reaktiota, jossa tryptofaani muutetaan 5-hydroksitryptofaaniksi, joka on serotoniinin esiaste. TPH2-geeni säätelee ihmisellä serotoniinipitoisuutta vaikuttamalla tryptofaanihydroksylaasin tuotantoon. Entsyymi on erityisen aktiivinen aivojen raphetumakkeessa.. Tryptofaanihydroksylaasin toiminnalle välttämättömiä koentsyymejä ovat tetrahydrobiopteriini ja Fe-ioni.


title: Given Up

text: Given Up on kappale Linkin Parkilta. Se on neljäs single yhtyeen kolmannelta, vuonna 2007 julkaistulta studioalbumilta, Minutes to Midnightilta. Single julkaistiin maailmanlaajuisesti 3. maaliskuuta 2008. "Given Up" -kappaleesta on tehty myös musiikkivideo, joka sisältää videomateriaalia yhtyeen keikoilta.


title: Given Up

text: Kappale esitettiin ensimmäisen kerran yleisölle 28. huhtikuuta 2007 Berliinissä, Saksassa. Given Up on yksi raskaimmista kappaleista albumilla. Se sisältää 17 sekuntia pitkän huudon Chester Benningtonilta ennen kuin kertosäe alkaa viimeisen kerran. Kappale löytyy Rock Revolution -musiikkipelistä, joka on saatavilla Xbox 360:lle, PlayStation 3:lle ja Wiille. Kappaletta on käytetty myös trailereissa ja elokuvassa , jossa Bennington näyttelee sivuosassa.


title: Given Up

text: Kappale oli 99. Billboardin Hot 100-listalla ja 78. Billboardin Pop 100-listalla. Mainstream Rock Tracks -listalla se oli sijalla viisi ja Modern Rock Tracks -listalla neljäntenä. Britannian Rock-listalla kappale oli parhaimmillaan neljäs.


title: Alfred Brynolf Roos

text: Alfred Brynolf Roos (19. kesäkuuta 1824 Kajaani – 16. syyskuuta 1873 Brändö) oli suomalainen kirkkoherra, valtiopäivämies ja virsirunoilija.


title: Alfred Brynolf Roos

text: Roosin vanhemmat olivat Kajaanin piirilääkäri, kirjailija Samuel Roos ja Maria Lovisa Rindell. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1843. Roos vihittiin papiksi 1850. Hän toimi Uudenkaupungin kirkkoherran apulaisena 1850–1854, Taivassalon pitäjänapulaisena 1854–1859, Ulvilan kirkkoherran apulaisena 1860, Vehmaan 2. kappalaisena 1860–1865 ja Brändön kirkkoherrana vuodesta 1865. Roos oli mukana säätyvaltiopäivillä 1867 ja 1872 pappissäädyn edustajana.


title: Alfred Brynolf Roos

text: Roos oli jäsenenä vuodesta 1866 Elias Lönnrotin johtamassa suomalaisessa virsikirjakomiteassa ja kirjoitti suomenkieliset sanat seuraaviin virsiin:


title: Alfred Brynolf Roos

text: Roos oli naimisissa kolme kertaa:


title: Molempikätisyys

text: Molempikätisyys ("ambidekstria") tarkoittaa, että henkilö voi arkisissa askareissaan käyttää kumpaa kättä haluaa melko tasaveroisesti.


title: Molempikätisyys

text: Molempikätisillä on todettu enemmän ADHD:ta ja muita keskittymiseen vaikuttavia oireita, ja siten molempikätisyys vaikuttaa osaltaan koulumenestykseen.


title: Aukusti Korhonen

text: Aukusti Korhonen (vuoteen 1872 Nils August Öqvist, 12. huhtikuuta 1848 Kuopio – 12. huhtikuuta 1874 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja kirjailija. Hän oli yksi Kansallisteatterin edeltäjän Suomalaisen Teatterin ensimmäisistä näyttelijöistä.


title: Aukusti Korhonen

text: Korhosen vanhemmat olivat Ruotsista muuttanut seppä Johan Petter Öhqvist ja kuopiolainen Johanna Fredrika Broberg. Korhonen lähti 17-vuotiaana Helsinkiin haluten ryhtyä näyttelijäksi. Hankkiakseen elantonsa hän värväytyi soitto-oppilaaksi Suomen Kaartiin ja pääsi pian ruotsin- ja suomenkielentaitoisena kirjurin apulaiseksi kaartin kansliaan. Korhonen kirjoitti muun muassa runon "Suomen kaartin sotahymni", jonka kaartin kapellimestari Adolf Leander sävelsi.


title: Aukusti Korhonen

text: 1860-luvun lopulla Helsingissä toimi Oskar Toppeliuksen johtama suomenkielinen teatterikoulu, jonne Korhonen pääsi oppilaaksi. Koulu lopetti toimintansa 1869, mutta hän ehti sen kautta pääsemään kosketuksiin Kaarlo ja Emilie Bergbomin sekä useiden suomalaisten kirjailijoiden, muun muassa Fredrik Cygnaeuksen kanssa. Vuonna 1870 Korhonen liittyi oppilaaksi ruotsalaisen August Westermarkin perustamaan Unga Finska Teatern -kiertueteatteriin. Hän oli August Aspegrenin, Aurora Gullsténin, Selma Heermanin ja Edvard Himbergin ohella yksi seurueen viidestä suomea taitaneesta näyttelijästä, jotka myöhemmin muodostivat syksyllä 1872 toimintansa aloittaneen Suomalaisen Teatterin ydinryhmän.


title: Aukusti Korhonen

text: Korhonen kirjoitti myös kaksinäytöksisen komedian "Kosijat" saksalaisen aiheen perusteella. Myöhemmin Sakari Ruotsalo teki siitä uuden mukaelman nimellä "Kuka nyt vävyksi?"


title: Kyläjärjestys

text: Kyläjärjestys eli kylä(n)asetus on aiemmin käytössä ollut säädöstö, joka koski kyläläisten keskinäistä yhteistoimintaa ja töiden tarkoituksenmukaista suorittamista. Saksassa ja Tanskassa kyläjärjestykset olivat käytössä jo keskiajalla, Ruotsista niitä tunnetaan 1500-luvun lopulta, ja tultaessa 1800-luvun alkuun ne oli hyväksytty kaikkialla maassa. Suomessa kyläasetusten ryhdyttiin ottamaan käyttöön sen jälkeen, kun hallitus 1742 vahvisti kyläjärjestysohjeen niiden malliksi. Kyläjärjestyksiä laadittiin 1800-luvulla Etelä-Pohjanmaalla, Keski-Pohjanmaalla, Satakunnassa ja läntisessä Hämeessä sekä vuosisadan lopulla myös Karjalassa. Pohjois-Pohjanmaallekin oltermannilaitos levisi, mutta se toimi siellä vain ajoittaisesti tai osittaisesti. Kyläjärjestyksiä ei saatettu voimaan pakolla, sillä valtiovallan tarkoituksena oli saada talonpojat viljelemään maitaan tehokkaina pidetyin menetelmin.


title: Kyläjärjestys

text: Ryhmäkyläasutus, tilusten seka-asema ja vainiopakko olivat tärkeimpiä syitä kyläasetusten käyttöön ottoon. Saksassa ja Tanskassa alkanutta kehitystä tuki myös läänityslaitos, sillä lääninherrojen etujen mukaista oli, että heille kuuluneissa kylissä oli vastaamassa talonpoikien oma luottamusmies. Suomessa kehitykseen vaikuttivat tiheimmin asutuilla seuduilla erityisesti isonjaon puutteellinen toteuttaminen, Ruotsin esimerkki sekä valtiovallan niin sanottu mallikyläjärjestys. Suomen maaherroista toimi aktiivisimmin kyläjärjestysten levittämiseksi Pohjanmaan läänin Gustaf Abraham Piper (virassa 1746–1761), joka suomennutti vuoden 1742 kyläjärjestysohjeen ja levitti suomennoksia lääninsä kaikkiin pitäjiin.


title: Kyläjärjestys

text: Suurimman merkityksensä kyläjärjestykset saavuttivat Suomessa ainoastaan Etelä- ja Keski-Pohjanmaan rintapitäjissä. Vaasan läänin pohjalaispitäjissä kehitys johti pitäjittäisten kyläasetusten syntyyn, ja 1800-luvulla niistä tärkeimmät painettiin. Painettuja pitäjänkyläasetuksia eli pitäjänlakeja on Ilmajoelta (1805, 1821, 1846), Kuortaneelta (1810), Kälviältä (1816), Lapväärtistä (1816), Lohtajalta (1818), Isostakyröstä (1832), Lapualta (1843), Laihialta (1868) ja Vähästäkyröstä (1880). Pohjois-Pohjanmaallakin saatiin aikaan muutamia kyläasetusehdotuksia, joiden perusteella kylänvanhimpia valittiin paikoin lähinnä tulisijojen tarkastajiksi.


title: Kyläjärjestys

text: Kyläjärjestyksistä sovittiin 1700-luvulla kihlakunnankäräjillä ja myöhemmin niistä päätettiin pitäjänkokouksissa. Aluksi kyläjärjestysohjeen suomennoksia saatettiin käyttää sellaisenaan, mutta oltermannilaitoksen vakiinnuttua ne yleensä alistettiin maaherran vahvistettaviksi. Kun suomenkielisellä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla kyläasetuksia laadittiin 1800-luvulla tavallisesti koko pitäjää varten, niin ruotsinkielisellä Pohjanmaalla niitä hyväksyttiin yleensä vain yhtä tai kahta kylää varten. Valtiovallan esityksestä Oulun ja Kajaanin lääniä varten saatiin aikaan jopa lääninkyläasetus, mutta se jäi vain ehdotukseksi.


title: Kyläjärjestys

text: Kyläjärjestysten mukaan kyläläisten toimintaa johti kylänvanhin eli oltermanni ja tämän apulaiset, lautamiehet. Pienimmissä kylissä viimeksi mainitut voitiin jättää valitsematta. Oltermanni ja lautamiehet muodostivat yhdessä kylänoikeuden, joka sovelsi kyläjärjestystä käytäntöön ja jolla oli oikeus sakottaa kyläläisiä yhteisten päätösten noudattamatta jättämisestä. Vuonna 1757 annettiin kuninkaallinen päätös, jonka mukaan kyläoikeuden ratkaisemasta asiasta sai valittaa kihlakunnanoikeuteen. Kyläkokouksissa voitiin valita kylään myös mylläri, paimen ja seppä.


title: Kyläjärjestys

text: Kylänvanhin, jonka toimikausi kesti yleensä yhdestä kolmeen vuotta, kutsui isännät kyläkokouksiin ja johti aita-, tie- ja palotarkastuksia. Hän myös valvoi, että talot lähettivät heille sovitun määrän väkeä yhteisiin töihin. Kyläjärjestyksissä määrättiin aitojen ja veräjien ylläpidosta, ojien ja vesivakojen kaivamisesta, teiden rakentamisesta ja kunnossapidosta, yhteismaiden käytöstä, peltojen lannoittamisesta, karjan päästämisestä laitumelle, kylien paloturvallisuudesta sekä muista vastaavista töistä. Erilaiset keräystehtävät, sudenajojen eli kallien järjestäminen sekä tietojen välittäminen kuuluivat nekin toisinaan kylähallinnon tehtäviin.


title: Kyläjärjestys

text: Jo mallikyläjärjestys viittasi hyvän järjestyksen ylläpitämiseen kylässä. Myös Etelä-Pohjanmaan kyläjärjestykset käsittelivät varsinkin 1800-luvulla yhä enemmän yleistä järjestystä. Tämä puolestaan johti pitäjäkurin voimistumiseen. Kun useimmat pitäjänkyläasetukset määräsivät oltermannit ilmiantamaan nimismiehelle kaikki rikokset, niistä muodostui käytännössä paikallisia pitäjänlakeja. Niiden rikkomisesta joutui käräjille, jossa syyttäjinä toimivat nimismiehet. Lapuan laki (1843) kuului aikanaan pitäjänlaeista ankarimpiin.


title: Vesa Kanniainen

text: Vesa Lennart Kanniainen (s. 13. maaliskuuta 1948 Rovaniemi) on Helsingin yliopiston kansantaloustieteen emeritusprofessori.


title: Vesa Kanniainen

text: Kanniainen kirjoitti ylioppilaaksi Rovaniemen yhteislyseossa vuonna 1967 ja siirtyi vuotta myöhemmin opiskelemaan Helsingin yliopistoon, josta valmistui vuonna 1971 luonnontieteiden kandidaatiksi, valtiotieteiden kandidaatiksi ja valtiotieteiden maisteriksi. Valtiotieteiden lisensiaatiksi hän valmistui vuonna 1972 ja väitteli valtiotieteiden tohtoriksi vuonna 1976.


title: Vesa Kanniainen

text: Kanniainen toimi vierailevana tutkijana Lontoon LSE:ssä (London School of Economics) vuosina 1972–1973 työskennellen makro- ja rahatalouden teorian parissa. Vuosina 1977–1979 Kanniainen opetti vierailevana apulaisprofessorina Brownin yliopistossa sekä Washingtonin valtionyliopistossa Pullmanin kaupungissa Washingtonin osavaltiossa. Suurimman osan akateemisesta urastaan hän on työskennellyt Helsingin yliopistossa. Kanniainen on opettanut kursseja myös Uppsalan, Münchenin ja Hampurin yliopistoissa.


title: Vesa Kanniainen

text: Kanniainen on tunnettu EU:n yhteisen valuutan euron kriitikko. Avoimessa kirjeessään Uuden Suomen blogissa silloiselle pääministerille Jyrki Kataiselle hän esitti vertailukohdaksi Ruotsin valuutan kruunun, joka on ollut Kanniaisen mukaan siunaus Ruotsille, ja toivoi perusteellisia hyöty-kustannustutkimuksia eurosta. Vauhdittaakseen eurokeskustelua Suomessa Kanniainen perusti 2013 EuroThinkTank-tutkijaryhmän. Professori Heikki Patomäen kirjoituksia Kanniainen on arvostellut voimakkaasti kritisoiden muun muassa Patomäen kirjaa "Eurokriisin anatomia"..


title: Vesa Kanniainen

text: Kanniainen harrastaa laulamista, tanssimista, sulkapalloa, hiihtoa ja lisäksi hän viettää paljon aikaa kesämökillään. Artistina hän on levyttänyt myös kaksi cd-levyä. Lisäksi hän on kirjoittanut kolme kaunokirjallista kirjaa.


title: Nestor Tallgren

text: Nestor Tallgren (13. syyskuuta 1824 Liljendal – 24. elokuuta 1875 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja kirjailija.


title: Nestor Tallgren

text: Tallgrenin vanhemmat olivat Leppävirran kirkkoherra Lars Tallgren ja Brita Helena Schoultz. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1841. Tallgren valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1850. Hän toimi Uudenmaan läänin lääninkonduktöörinä vuodesta 1855 ja yleisten rakennusten ylihallituksen yliarkkitehtina 1869–1874.


title: Nestor Tallgren

text: Emil von Qvanten ja Nestor Tallgren julkaisivat 1840-luvulla runollisen kalenterin nimeltä "Lärkan".


title: Georg Schumann

text: Georg Alfred Schumann (25. lokakuuta 1866 Köningstein, Saksi – 23. toukokuuta 1952 Berliini, Saksa) oli saksalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän oppi viulunsoittoa isältään ja urkujensoittoa isoisältään niin paljon, että pystyi soittamaan Köningsteinin orkesterissa 9-vuotiaana ja toimimaan kaupungin urkurina 12-vuotiaana. Vuosina 1882–1888 hän opiskeli Leipzigin konservatoriossa pianonsoittoa ja sävellystä opettajinaan Carl Reinecke, Salomon Jadassohn ja Zwintscher. Danzigin lauluyhdistyksen (Danzig Gesangverein) johtajana Schumann työskenteli 1890–1896 ja Bremenin filharmonisen seuran johtajana 1896–1899. Berliinin lauluakatemian (Berlin Singakademie) johtajana hän aloitti 1900 ja toimi virassaan seuraavat 50 vuotta. Vuonna 1907 hänet nimitettiin Preussin taideakatemiaan ja hän toimi sen varaesimiehenä vuodesta 1918 ja esimiehenä vuodesta 1934. Georg Schumannin suosituin sävellys on oratorio "Ruth," joka joutui natsien antisemitismipolitiikan uhriksi eikä sitä esitetty Kolmannen valtakunnan aikana.Lisäksi lauluja ja pianokappaleita.


title: Līvu Akvaparks

text: Līvu Akvaparks eli "Liivin vesipuisto" on suuri, monikäyttöinen vesipuisto Latvian Itämeren rannikolla sijaitsevassa kylpyläkaupunki Jurmalassa. Itä-Euroopan suurimpiin kuuluva vesipuisto toimii ympäri vuoden.


title: Wilhelm Carlsson

text: Wilhelm Carlsson (13. elokuuta 1834 Huittinen – 12. marraskuuta 1875 Nastola) oli suomalainen kirkkoherra, paikallishistorian tutkija ja uskonnollinen kirjailija.


title: Wilhelm Carlsson

text: Carlssonin vanhemmat olivat itsellinen Kaarle Kaarlenpoika (Sillanmäki) ja Leena Heikintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1856 ja suoritti Helsingin yliopistossa teologian erotutkinnon 1857. Carlsson vihittiin papiksi 1858. Hän toimi Pirkkalassa kirkkoherran apulaisena ja vt. kirkkoherrana 1858–1865, kappalaisena Jämijärvellä 1865–1875 ja Nastolan kirkkoherrana 1875. Hänen kirjallinen tuotantonsa koostuu pääasiassa uskonnollisista teoksista mutta hän kirjoitti myös pari pitäjänkuvausta. Carlsson suomensi myös ulkomaista uskonnollista kirjallisuutta. Kaikkiaan Carlsson kirjoitti itse tai suomensi yhteensä noin 50 teosta.


title: Wilhelm Carlsson

text: Carlsson perusti kansakouluja ja kirjastoja.


title: Wilhelm Carlsson

text: Wilhelm Carlsson oli naimisissa vuodesta 1863 Julia Matilda Fredrika Sofia Aulénin kanssa.


title: José María Barreda

text: José María Barreda Fontes (s. 4. helmikuuta 1953 Ciudad Real, Espanja) on espanjalainen sosialistisen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Kastilia- La Manchan aluehallituksen puheenjohtajana vuodesta 2004 vuoteen 2011 asti. Barreda on koulutukseltaan filosofian lisensiaatti.


title: Platon-kommentaarit

text: Platon-kommentaareilla tarkoitetaan kaikkia niitä erityisesti antiikin ja keskiajan aikana kirjoitettuja teoksia, joiden tarkoituksena on Platonin teosten selittäminen ja selventäminen. Monet platonilaiset filosofit ovat pyrkineet vuosisatojen aikana tekemään selityksiä ja yhteenvetoja Platonin ajattelusta, mutta erityisesti uusplatonilaiset kirjoittivat roomalaisella ajalla lukuisia kommentaareja yksittäisistä Platonin dialogeista. Monet näistä kommentaareista ovat säilyneet nykyaikaan.


title: Platon-kommentaarit

text: Monet Platonin Akatemiassa toimineet oppineet pyrkivät selventämään ja selittämään Platonin ajatuksia. Akatemialaisen Krantorin tiedetään kirjoittaneen kommentaarin Platonin "Timaioksesta" jo 200-luvulla eaa. Onasandros kirjoitti ensimmäisellä vuosisadalla jaa. kommentaarin Platonin "Valtioon". Toiselle vuosisadalle tultaessa keskiplatonilaiset filosofit tuottivat parafraaseja ja yhteenvetoja Platonin teoksista. Näihin kuuluvat muun muassa Albinoksen kirjoittama johdanto Platonin teoksiin, sekä Alkinouksen ja Apuleiuksen kirjoittamat platonismin käsikirjat. Lääkäri Galenokselta on säilynyt katkelmia "Timaioksen" kommentaarista. Tuohon aikaan Aristoteleen ajattelu alkoi vaikuttaa platonismiin, ja muun muassa Attikos (n. 175) vastusti koulun vallannutta eklektismiä ja haastoi Aristoteleen teoriat Platonin opeista harhautumisena.


title: Platon-kommentaarit

text: Uusplatonilaiset pyrkivät esittämään platonilaiset ja aristoteeliset filosofiset ajatukset keskenään yhteensopivina. Porfyrios (200-luku) pyrki osoittamaan Platonin ja Aristoteleen olleen keskeisissä kysymyksissä samaa mieltä, ja kirjoitti useita kommentaareja Platonin ja Aristoteleen sekä Aristoteleen oppilaan Theofrastoksen teoksista. Platonin kommentaareja kirjoittivat myös muun muassa Deksippos, Plutarkhos Ateenalainen ja Syrianos. Kalkidioksen tekemä osittainen latinankielinen käännös ja kommentaari "Timaioksesta" oli merkittävä, koska se oli 800 vuoden ajan ainoa laajempi Platonin teos, jonka latinankielisen lännen oppineet tunsivat. Suurin osa Prokloksen teoksista on Platonin yksittäisten dialogien ja vastaavanlaisten aiheiden kommentaareja. Kommentaarit esitettiin joko luentoina tai kirjoitettuina, ja monet niistä ovat säilyneet nykyaikaan. Myöhempiä uusplatonilaisia kommentaattoreita, joiden teoksia on säilynyt lukuisia, ovat Damaskios ja Olympiodoros.


title: Platon-kommentaarit

text: Platon ei ollut varhaiselle islamilaiselle filosofialle yhtä merkittävä kuin Aristoteles. Hänet nähtiin enemmän symbolina ja innoittajana kuin käytännöllisen filosofian lähteenä. Islamilainen platonismi, silloin kun sitä esiintyi, kehittyi aristoteelisen filosofian sisällä. Islamilaiset oppineet myös tunsivat vähemmän Platonin kuin Aristoteleen teoksia. Vaikuttaa siltä, että ainoastaan "Valtio", "Timaios", "Sofisti" ja "Lait" olivat saatavilla arabiankielisinä käännöksinä. Averroes, joka kirjoitti lukuisia kommentaareja Aristoteleen teoksista, vaikuttaa olleen motivoitunut kirjoittamaan ainoan platonilaisen "Valtiota" käsitelleen kommentaarinsa siksi, ettei kyennyt saamaan Aristoteleen "Politiikkaa" käsiinsä.


title: Platon-kommentaarit

text: Myös Bysantin valtakunnassa Aristoteleen teoksia luettiin enemmän kuin Platonia, koska Aristoteleen logiikan alan tutkielmia ("Organon") pidettiin niin tärkeinä filosofialle. Merkittävä hahmo oli Arethas Kesarealainen, joka toimi Kesarean arkkipiispana. Hän otti tehtäväkseen Platonin teosten ja monien muiden antiikin aikaisten teosten käsikirjoitusten säilyttämisen. Hän kirjoitti omakätisesti skolioita Platonin teoksiin. 1000-luvulla sellaiset henkilöt kuin Mikael Psellos ja Johannes Italos arvostivat platonismia. Ainoa säilynyt myöhäisbysanttilainen kommentaari on Georgios Pakhymereen tekemä kommentaari Platonin dialogiin "Parmenides".


title: ICOMOS

text: International Council on Monuments and Sites (ICOMOS) on kansainvälinen asiantuntijajärjestö, jonka toimintaan kuuluu kulttuuriperintöön kuuluvien kohteiden konservointi ja suojelu. Se perustettiin vuonna 1965 Venetsian julistuksen seurauksena ja antaa asiantuntija-apua Unescon maailmanperintöluetteloon.


title: ICOMOS

text: ICOMOSiin kuuluu noin 9 500 jäsentä, ja sen jäseniin kuuluu arkkitehteja, historioitsijoita, arkeologeja, taidehistorioitsijoita, maantieteilijöitä, antropologeja, insinöörejä ja kaupunkisuunnittelijoita. ICOMOSilla on kansalliset osastonsa yli 110 maassa, ja ne luovat omat toimintaperiaatteensa ICOMOSin tavoitteiden ja säännösten mukaan.


title: ICOMOS

text: ICOMOSin päättävä elin on kolmen vuoden välein kokoontuva yleiskokous, johon voi osallistua järjestön kaikki jäsenet. Se valitsee 12 jäsenisen toimeenpanevan komitean, jonka apuna toimii kerran vuodessa kokoontuva kansallisten osastojen ja tieteellisten komiteoiden puheenjohtajien muodostama neuvoa-antava komitea. ICOMOSin toiminta- ja dokumentointikeskus on Pariisissa. Keskuksessa on saatavilla kaikki maailmanperintöluetteloon liittyvät asiakirjat, ja siellä on myös suuri kirjasto.


title: ICOMOS

text: Kansainväliset tieteelliset komiteat auttavat yleiskokousta kehittämään tavoitteet rakennussuojelulle, restauroinnille ja kulttuurimuistomerkkien hoidolle. ICOMOSin alaisuudessa on 28 kansainvälistä tieteellistä komiteaa. ICOMOS auttaa Unescon maailmanperintökomiteaa päättämään uusista kohteista maailmanperintöluetteloon.


title: ICOMOS

text: ICOMOS järjestää myös tieteellisiä kokouksia ja julkaisee lehtiä, joiden tarkoituksena on löytää rakennussuojelun ongelmia, mahdollisuuksia ja tavoitteita sekä koota alan tutkimustuloksia. ICOMOSin julkaisuja ovat "ICOMOS NEWS" -jäsentiedote, ja "ICOMOS Scientific Journal", joka on tilauspohjainen tieteellinen aikakauslehti.


title: Trietyleeniglykoli

text: Trietyleeniglykoli (CHO) on eetteriryhmiä sisältävä dioli eli alkoholi, jossa on kaksi hydroksyyliryhmää. Trietyleeniglykolia käytetään muun muassa kuivausaineena ja lisäaineena muoveissa. Yhdisteen muita nimiä ovat triglykoli, 2,2'-(1,2-etaanidiyylibis(oksi))-bisetanoli ja 2,2'-etyleenidioksibis(etanoli).


title: Trietyleeniglykoli

text: Huoneenlämpötilassa trietyleeniglykoli on väritöntä ja vettä sitovaa eli hygroskooppista nestettä, joka liukenee hyvin veteen. Hygroskooppinen ominaisuus johtuu trietyleeniglykolin kyvystä muodostaa hyvin vahvoja vetysidoksia vesimolekyylien kanssa.


title: Trietyleeniglykoli

text: Trietyleeniglykolia ja dietyleeniglykolia muodostuu glykolin valmistuksen sivutuotteina. Prosessissa etyleenioksidi ja vesi reagoivat muodostaen näitä alkoholeja. Glykoli, dietyleeniglykoli ja trietyleeniglykoli erotetaan toisistaan tislaamalla vakuumissa.


title: Trietyleeniglykoli

text: Trietyleeniglykolin ominaisuudet muistuttavat dietyleeniglykolin ominaisuuksia ja se on korvannut dietyyliglykolin käyttöä tietyissä sovelluksissa, joissa sen heikompi haihtuvuus on etu. Yksi tärkeimmistä yhdisteen käyttökohteista on maakaasun kuivaaminen. Lisäksi trietyleeniglykolia käytetään desinfiointiaineena, aromaattisten yhdisteiden erottamiseen parafiiniöljyistä, lisäämään muovien taipuisuutta, lisäaineena autojen jarrunesteissä ja teattereissa käytettävissä savukoneissa.


title: Nikolai Kari

text: Nikolai Kari (sukunimi aik. "Christersson"; 14. helmikuuta 1852 Pietari – 26. syyskuuta 1876 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja kääntäjä.


title: Nikolai Kari

text: Kari kävi aluksi Pietarin suomalaista alkeiskoulua ja vuodesta 1864 Jyväskylän lukiota päästen ylioppilaaksi 1870. Hän lähti sitten opiskelemaan Helsingin yliopistoon.


title: Nikolai Kari

text: Kari julkaisi ensimmäisen "Saima"-nimisen novellinsa 1869 "Aallotar"-kalenterissa. Helsinkiin muutettuaan hän julkaisi muutamia runoja "Hämäläisten albumissa" sekä kirjoitti myös Suomen Kuvalehteen. Hän suomensi myös G. von Moserin huvinäytelmän "Yhdistysjuhla" ("Das Stiftungsfest").


title: Nikolai Kari

text: Karin oli tarkoitus lähteä talvella 1877 kansatieteelliselle tutkimusmatkalle Pohjois-Siperiaan yhdessä professori August Ahlqvistin kanssa mutta hän sairastui ja kuoli 24-vuotiaana syksyllä 1876.


title: S/S Salama (höyrykuunari)

text: Höyrykuunari S/S Salama oli apupurjein varustettu potkurihöyrylaiva joka valmistui 1874 Viipurin konepajalta Savonlinnan Höyrylaiva Osakeyhtiön käyttöön. "Salama" kuljetti matkustajia ja rahtia reitillä Joensuu–Savonlinna–Lappeenranta–Viipuri–Pietari, ja 1870-luvulla se teki myös matkoja Lyypekkiin saakka. Laivassa oli aluksi tilat vain 12 matkustajalle, mutta vuonna 1883 tehtyjen muutosten jälkeen matkustajia voitiin ottaa 60. Matkustajien käytössä oli salonki ja ravintola.


title: S/S Salama (höyrykuunari)

text: Syyskuussa 1898 matkustajalaiva "Ilmari" törmäsi "Salaman" oikeaan kylkeen Puumalassa Parkonsaaren luona "Salaman" ollessa matkalla Lappeenrannasta Savonlinnaan. Törmäyksen seurauksena "Salama" upposi. Oikeudenkäynnissä "Ilmarin" omistajavarustamo todettiin syylliseksi onnettomuuteen, ja se joutui luovuttamaan "Ilmarin" Savonlinnan Höyrylaiva Osakeyhtiölle.


title: S/S Salama (höyrykuunari)

text: "Salama" upposi niin syvälle, että se oli turvassa jäiden ruhjonnalta, mutta toisaalta hylkyä ei saatu nostettua useista yrityksistä huolimatta sen aikaisella nostotekniikalla. Lastin pääosa, erityisesti hyvin arvokkaat alkoholitynnyrit, saatiin kyllä pelastettua. "Salama" nostettiin vasta vuonna 1971 Enso-Gutzeit Oy:n Savonlinnan telakan uudella nostokalustolla, ja vuonna 1972 se luovutettiin Merimuseoyhdistykselle kunnostettavaksi.


title: S/S Salama (höyrykuunari)

text: "Salama" on nykyisin esillä Savonlinnan maakuntamuseossa Riihisaaren laiturissa. Alus on entisöity mahdollisimman tarkasti. Aluksen ruuman oikeassa kyljessä on umpeen levytettynä "Ilmarin" törmäyksen tekemä reikä vääntyneine levyineen.


title: S/S Salama (höyrykuunari)

text: S/S "Salaman" pituus on 31,42 metriä, leveys 6,7 metriä ja syväys 2,44 metriä. Höyrykoneen teho oli 39 hevosvoimaa. S/S "Salaman" suurin nopeus oli 7,5 solmua.


title: Samppalinnan palloiluhalli

text: Samppalinnan palloiluhalli on vuosina 1970–1972 rakennettu urheiluhalli, joka sijaitsee Turussa. Hallin lattiamateriaali oli ennen vuonna 2003 tapahtunutta remontointia parkettia, mutta remontin yhteydessä se muovitettiin.


title: Samppalinnan palloiluhalli

text: "Samppikseksi" kutsuttu palloiluhalli sijaitsee Samppalinnan koulun takana osoitteessa Itäinen Pitkäkatu 45.


title: Samppalinnan palloiluhalli

text: Samppalinnan palloiluhallissa pelasi koripalloa 1970–1980-luvuilla Turun NMKY, lukuun ottamatta loppuotteluja, jotka pidettiin Samppalinnan pienen katsomon vuoksi Kupittaan urheiluhallissa tai jäähallissa. TuNMKY:n miesten edustusjoukkue pelasi viimeiset ottelunsa Samppiksessa 1990-luvun loppupuolella. Muita hallia käyttäneitä koripalloseuroja ovat Aura Basket ja Turun Riento.


title: Samppalinnan palloiluhalli

text: Hallissa on pelattu myös käsipalloa (Åbo IFK ja HC Dennis), ja futsalia. Sitä käytetään myös voimisteluun.


title: Samppalinnan palloiluhalli

text: Huomattava määrä harjoitus- ja kilpailutoimintaa siirtyi Samppalinnan palloiluhallista vuoden 2018 alussa uuteen Kupittaan palloiluhalliin.


title: Aaron Pryor

text: Aaron Pryor (20. lokakuuta 1955 Cincinnati, Ohio – 9. lokakuuta 2016 Cincinnati, Ohio) oli yhdysvaltalainen ammattinyrkkeilijä, josta tuli kahdesti ylemmän kevyensarjan maailmanmestari. Häntä pidetään yhtenä historian parhaista ottelijoista painoluokassaan, ja hän kuuluu kahteen merkittävimpään nyrkkeilyn Hall of Fameen: International Boxing Hall of Fameen ja World Boxing Hall of Fameen.


title: Aaron Pryor

text: Pryor oli 1980-luvun kovimpia mestarinyrkkeilijöitä. Hän kävi 40 ottelua, joista hävisi vain yhden uransa loppupuoliskolla. Hän oli WBA- ja IBF-liittojen ylemmän kevyensarjan maailmanmestari vuosina 1980–1985, minkä jälkeen luopui tittelistä voittamattomana puolustettuaan sitä yksitoista kertaa.


title: Aaron Pryor

text: Kuusilapsiseen perheeseen syntynyt nuori Aaron Pryor joutui moniin hankaluuksiin Cincinnatin kovilla kaduilla. 13-vuotiaana hän alkoi harrastaa nyrkkeilyä, mikä olikin erinomainen keino pysyä poissa vaikeuksista – ja tarpeen tullen selvitä niistä. Lempinimellä "The Hawk" (suom. "haukka") hän kävi yhteensä 220 ottelua, häviten niistä ainoastaan 16. Hän tekikin amatöörinä mittavia saavutuksia; vuonna 1972 hänestä tuli kansainvälinen AAU-mestari ja vuonna 1975 hän voitti hopeaa miesten nyrkkeilyssä Pan-Amerikan kisoissa ja toimi lisäksi vuoden 1976 kesäolympialaisissa varajäsenenä. Ehkäpä huomattavin saavutus syntyi kuitenkin vuonna 1976, jolloin hän voitti kansainvälisen Golden Gloves -turnauksen finaaleissa tulevan 8-kertaisen maailmanmestarin, Thomas Hearnsin.


title: Aaron Pryor

text: Lokakuussa 1976 Pryor kääntyi ammattilaiseksi ja ura lähtikin rytinällä käyntiin; hän voitti kymmenestä ensimmäisestä ottelustaan kahdeksan tyrmäyksellä. Ne kaksi vastustajaa, jotka kuulivat viimeisen gongin soivan, olivat Johnny Summerhayes ja Jose Resto. Summerhayesin kohtaamisen jälkeen Pryor voitti peräti 26 seuraavaa otteluaan tyrmäyksellä, mikä on yksi pitkäkestoisimmista tyrmäysputkista nyrkkeilyn historiassa. Voittoputki jatkui jatkumistaan, ja vuonna 1979 hän pääsi WBA:n rankkauslistalle.


title: Aaron Pryor

text: Seuraavana vuonna Pryor sai tilaisuuden otella WBA:n tittelistä. Hallitseva mestari oli kolumbialainen Antonio Cervantes, joka onnistui pudottamaan haastajan lattiaan ensimmäisessä erässä. Pryor kumminkin nousi ja otti tyrmäysvoiton jo neljännessä erässä, vieden mestaruuden.


title: Aaron Pryor

text: Puolustettuaan mestaruusvyötä onnistuneesti viisi kertaa, Aaron Pryor kohtasi nicaragualaisen Alexis Argüellon vuonna 1982, sittemmin klassikoksi muodostuneessa taistelussa, jota promoottori Bob Arum mainosti nimellä The Battle of the Champions. Pryor voitti Argüellon teknisellä tyrmäyksellä 14. erässä, jolloin hän onnistui iskemään Argüellon päähän räjähdysmäisten koukkujen sarjan, samalla ajaen hänet köysiin jatkaen tulitusta, kunnes tuomari keskeytti kamppailun Pryorin hyväksi. Taistelua luonnehdittiin vuoden parhaimmaksi ja myöhemmin The Ring on valinnut sen vuosikymmenen parhaaksi otteluksi.


title: Aaron Pryor

text: Uusintaottelu käytiin vajaa vuosi jälkeenpäin, minkä Pryor myös voitti, tällä kertaa tyrmäyksellä 10. erässä. Jälleen Pryor onnistui lyömään Argüellon suojauksen läpi useita koukkuja, joista raju oikea sai Arguellon lopulta tuupertumaan lattialle, eikä istuma-asennossa oleva haastaja edes yrittänyt nousta.


title: Aaron Pryor

text:
Voitettuaan Argüellon toistamiseen, molemmat miehet ilmoittivat lopettavansa, joskin Pryorin päätös ei kauan pitänyt. Jo seuraavana vuonna IBF-nyrkkeilyliitto julisti hänet uudeksi mestariksi, ja hän puolusti titteliä kahdesti, minkä jälkeen lopetti toisen kerran. Tämän jälkeen Pryorilla alkoi olla ongelmia huumeiden kanssa.
Vuonna 1985 Pryor teki lyhyen comebackin, mutta hävisi ensimmäisen ja ainoan kerran melko tuntemattomalle Bobby Joe Youngille.


title: Aaron Pryor

text: Pryor palasi vielä vuonna 1988 ja tyrmäsi vastustajansa ja vuonna 1990, jolloin niin ikään voitti kaksi vastustajaansa tyrmäyksellä. Myöhemmin samana vuonna hänellä todettiin ongelmia silmissä ja hänen oli lopullisesti vetäydyttävä kehästä.


title: Aaron Pryor

text: Uran päätyttyä Pryor valmensi sekä nuoria amatööri- että ammattilaisnyrkkeilijöitä.


title: Aaron Pryor

text: Aaron Pryor asui kotikaupungissaan Cincinnatissa vaimonsa ja neljän lapsensa, Stephanin, Antwanin, Elizabethin ja Aaron Jr.:n, kanssa. Pryor tunnettiin paikallisena hyväntekijänä; hän toimi vihittynä diakonina paikallisella kirkolla, ja hän myös kiersi ympäri maailmaa tekemässä erikoisesiintymisiä ja levittääkseen huumeidenvastaista sanomaansa. 1990-luvulla hän avasi kotikaupunkiinsa nuorten urheilusalikerhon, jossa opetti nuorille nyrkkeilyä ja valisti heitä olemaan poissa kaduilta.


title: Aaron Pryor

text: Pryorin perintö jatkuu kahden lapsen – Aaron Jr.:n ja Elizabethin – seuratessa isänsä jalanjälkiä nyrkkeilyn parissa.


title: Tatjana Pavlovskaja

text: Tatjana Pavlovskaja () on venäläinen sopraano. Hän syntyi Murmanskissa ja valmistui Pietarin Rimski-Korsakovin valtionkonservatoriosta. Hän esiintyi Mariinski-teatterissa ensimmäistä kertaa vuonna 1995 Tatjanan roolissa "Eugene Oneginissa". Hän on lisäksi esiintynyt muun muassa Metropolitan-oopperassa ja La Scalassa. Hänellä on Venäjän kunniataiteilijan arvonimi.


title: Tatjana Pavlovskaja

text: Kapellimestareihin, joiden kanssa Pavlovskaja on työskennellyt, lukeutuvat Valeri Gergijev, Vladimir Spivakov, Juri Temirkanov, Semjon Bytškov, Mihail Pletnjov, Heinz Fricke, Esa-Pekka Salonen, Ion Marin ja James Conlon.


title: Voivož

text: Voivož (komiksi ja venäjäksi Войвож) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Sosnogorskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ižman sivujoen Voivožin varrella 131 kilometriä Sosnogorskista kaakkoon. Taajaman kautta kulkee Uhtan ja Troitsko-Petšorskin välinen maantie. Asukkaita on 3 400 henkeä (vuonna 2009).


title: Voivož

text: Paikkakunta on syntynyt 1940-luvun puolivälissä Voivožin maakaasuesiintymän yhteyteen. Vuonna 1947 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Vuonna 1989 asukkaita oli 5 500 henkeä.


title: Luettelo Puolan varalaskupaikoista

text: Tämä on Luettelo Puolan lentokoneiden varalaskupaikoista.


title: Karl Fredrik Eneberg

text: Karl Fredrik Eneberg (19. maaliskuuta 1841 Närpiö – 24. toukokuuta 1876 Mosul, Mesopotamia) oli suomalainen orientalisti ja assyriologi joka kirjoitti myös runoja ruotsin kielellä.


title: Karl Fredrik Eneberg

text: Enebergin vanhemmat olivat Närpiön kappalainen Isak Reinhold Eneberg ja Fredrika Lovisa von Knorring. Perheessä oli 13 lasta joista Karl Fredrik oli kahdeksas. Hän kävi Turun lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1860. Eneberg valmistui filosofian kandidaatiksi 1868, maisteriksi 1869 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1873. Hän opiskeli itämaisia kieliä Pietarissa, Leipzigissä ja Kielissä 1870–1871 sekä Pariisissa ja Lontoossa 1874–1876.


title: Karl Fredrik Eneberg

text: Eneberg toimi Helsingin Normaalikoulun kreikan ja ruotsin opettajana 1868–1869 sekä 1871–1874 ja Viipurin lukion kreikan kielen lehtorina 1875–1876. Hän oli Helsingin yliopiston itämaisten kielten dosenttina 1875–1876.


title: Karl Fredrik Eneberg

text: Vuonna 1876 Eneberg liittyi englantilaisen assyriologi George Smithin retkikuntaan, joka lähti arkeologisiin tutkimuksiin Assyrian alueelle Lähi-itään. Enebergin tarkoituksena oli osallistua kaivauksiin ja tutkia myös nuolenpääkirjoituksia. Hän kuoli kuitenkin hämärissä olosuhteissa Mesopotamian Mosulissa, jonne hän oli saapunut yksin 20. huhtikuuta 1876 Smithin jäätyä Bagdadiin. Mosulin seuduilla raivosi tuolloin rutto ja Eneberg sairastui johtaessaan alueella kaivauksia.


title: Karl Fredrik Eneberg

text: Jörn Donnerin kirjan "Minetten rakkaus" (Otava 2002) rungon muodostaa Enebergin ja Donnerin isoäidin Vilhelmina Sofia Charlotta eli Minette Munckin (1848–1922) kirjeenvaihto. Minette Munck oli Erkylän kartanon omistajan vapaaherra, kenraali, sijaiskansleri Johan Reinhold Munckin (1795–1865) tytär. Hän meni naimisiin 1887 professori Otto Donnerin kanssa joka oli taloudellisesti tukenut Enebergin tutkimuksia.


title: Karl Fredrik Eneberg

text: Karl Fredrik Enebergin veli Waldemar Eneberg (1840–1904) oli vanhasuomalaisiin kuulunut senaattori, valtiopäivämies ja Suomen Pankin johtokunnan jäsen.


title: Nižni Odes

text: Nižni Odes (, ) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Sosnogorskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Nižni Odes -joen yläjuoksulla noin 50 kilometriä Sosnogorskista itään. Taajaman kautta kulkee Uhtan ja Vuktylin välinen maantie. Asukkaita on 11 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Nižni Odes

text: Taajama on perustettu vuonna 1964 öljyesiintymän yhteyteen. Nykyään siellä toimii Lukoilin öljyn- ja kaasuntuotantoyhtiö. Palveluihin kuuluu kaksi keskikoulua, musiikki- ja taidekoulut, lasten luomistyön keskus, kulttuuritalo ja poliklinikka.


title: Parma (Komi)

text: Parma (komiksi ja venäjäksi Парма) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Usinskin kaupunkipiirikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Usa-joen rannalla 12 kilometriä Usinskista lounaaseen. Asukkaita on 1 300 henkeä (vuonna 2009).


title: Parma (Komi)

text: Taajama on perustettu vuonna 1978. Sen nimi perustuu komin sanaan "parma" ’korkealla paikalla kasvava kuusikko, aarniometsä, harjanne’.


title: Loving vastaan Virginia

text: Loving vastaan Virginia () oli Yhdysvaltain korkeimman oikeuden vuonna 1967 antama yksimielinen päätös, jonka mukaan Virginian osavaltion rotujen välisen avioliiton kieltävä laki (Racial Integrity Act of 1924) oli perustuslain vastainen. Loving vastaan Virginia kumosi aiemman korkeimman oikeuden ennakkopäätöksen vuodelta 1883 Pace vastaan Alabama. Päätöksestä huolimatta useissa osavaltioissa oli voimassa vielä pitkään vastaavia lakeja, vaikkakaan niitä ei tuomion jälkeen enää noudatettu. Alabama kumosi vuonna 2000 rotujen välisen avioliiton kieltävän lain viimeisenä osavaltiona.


title: Loving vastaan Virginia

text: Kantajista Mildred Loving (1939–2008) oli taustaltaan afroamerikkalainen ja Rappahannock-intiaani, kun taas Richard Perry Loving (1933-1975) oli valkoinen. Lovingit olivat avioituneet Washingtonssa kesäkuussa 1958 ja palanneet kotiin Virginiaan. Virginian osavaltiolaki kielsi avioliitot valkoisten ja ei-valkoisten välillä sekä rotujen välisen avioliiton osavaltion ulkopuolella solmineiden virginialaisten palaamisen Virginiaan. Poliisit tunkeutuivat pariskunnan kotiin ja löysivät heidät nukkumasta. Seinälle ripustetusta avioliittotodistuksesta tuli keskeinen todistuskappale.


title: Loving vastaan Virginia

text: Teosta oli määrätty vähintään vuoden ja enintään viiden vuoden vankeusrangaistus. Virginian osavaltion tuomioistuin tuomitsi Lovingit vuonna 1959 vuodeksi vankeuteen, mutta tuomion täytäntöönpanoa lykättiin kahdellakymmenelläviidellä vuodella sillä ehdolla, että pari muuttaa Virginiasta. Lovingit muuttivat pääkaupunkiin Washingtoniin, mutta haluttuaan palata Virginiaan nostivat vuonna 1963 osavaltiota vastaan kanteen, joka päätyi Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen.


title: Loving vastaan Virginia

text: Korkein oikeus päätti 12. kesäkuuta 1967 yksimielisesti, että Virginian osavaltion laki on tältä osin Yhdysvaltain perustuslain neljännentoista lisäyksen vastainen. Päätöksessä todettiin muun muassa että "avioliitto on yksi ihmisen perustavista kansalaisoikeuksista, välttämätön koko olemassaolollemme ja selviytymisellemme".


title: Loving vastaan Virginia

text: Vuonna 2016 ensi-iltansa sai Jeff Nicholsin ohjaama elokuva "Loving", joka kertoo näistä tapahtumista.


title: Avustava erotuomari

text: Avustava erotuomari (”linjatuomari”, ”linjamies”, ”rajamies”) avustaa jalkapallo-ottelussa erotuomaria. Avustava erotuomari tarvitsee ottelua avustaessaan lipun, joka on yleensä punakeltainen. Avustavalla erotuomarilla ei ole täyttä valtaa soveltaa jalkapallon sääntöjä, vaan erotuomarin ja avustavan erotuomarin välisessä erimielisyydessä erotuomarin sana voittaa.


title: Avustava erotuomari

text:
Jalkapallon sääntöjen mukaan avustavan erotuomarin on näytettävä lipulla merkki, jos
Näitä toimenpiteitä kutsutaan erotuomarin merkeiksi.


title: Avustava erotuomari

text: Suomessa Veikkausliigassa ja Kansainvälisissä jalkapallo-otteluissa avustavilla erotuomareilla on käytössään signaaliliput, joilla he voivat nappia painamalla herättää erotuomarin huomion. Avustavan erotuomarin painaessa nappiin, erotuomari saa signaalin (piip-äänen tai värinän) olkavarteensa kiinnitettyyn vastaanottimeen. Tästä on usein hyötyä erotuomareille, kun rike tapahtuu erotuomarin näkökentän ulkopuolella.


title: Avustava erotuomari

text: Veikkausliigassa ja kansainvälisissä otteluissa erotuomarit kommunikoivat pelin aikana radiopuhelimilla.


title: Shodō

text: Shodō () on japanilaista kalligrafiaa. Japanissa harjoitettiin aluksi kiinalaista kalligrafiaa, mutta japanilaisten omien tavukirjoitusmerkkien kehittämisen jälkeen japanilainen kalligrafia kehittyi itsenäiseksi kalligrafian suunnaksi. Kalligrafia "shodō" eroaa japanin kielen koulukirjoittamisesta "shūji".


title: Shodō

text: Japanilainen kalligrafia jaetaan nykyisin kahteen lohkoon: kanjikalligrafiaan, joka perustuu kiinalaiseen perinteeseen, sekä kana-kalligrafiaan, joka on aitojapanilaista. Kanjikalligrafiassa käytetään kiinalaisia kirjoitusmerkkejä ("kanjeja"); kana-kalligrafiassa on kanjien lisäksi myös hiragana-kirjoitusmerkkejä. Kolmas japanin kielessä käytettävä merkistö, katakana, ei kalligrafiaan kuulu. Perinteinen kalligrafia elää edelleen, mutta toisen maailmansodan jälkeen on kehittynyt myös avant garde -kalligrafia, joka lähestyy abstraktia taidetta.


title: Shodō

text: Kanjikalligrafia voi olla mitä tahansa kiinalaista kirjoituslajia, mutta yleisimmät ovat normaalikirjoitus, sujuva kirjoitus ja ruohokirjoitus. Kana-kalligrafiassa yleinen aihe ovat tanka- ja haikurunot. Paperi on vähemmän imukykyistä kuin kanjikalligrafiassa, jotta siveltimen kosketus olisi herkempi. Kirjoitus on myös epäsäännöllisempää. Hiraganamerkkien ohella käytetään samankaltaista "hentaiganaa", "variantti-kanoja", jotka yleensä periytyvät eri kanjeista kuin hiraganat.


title: Shodō

text: Kiinalainen kalligrafia oli jo pääpiirteiltään kehittynyt, kun Japani alkoi saada Kiinasta vaikutteita Korean kautta ja kiinalaiset kirjoitusmerkit saapuivat Japaniin 400-luvulla. Aluksi Japanissa käytettiin Kiinan Sui- ja Tang-dynastioiden aikaisia kirjoitustyylejä. Asuka-kaudelta alkaen maassa alkoi lisääntyä buddhalaisten klassikkotekstien jäljentäminen, ja syntyi buddhalaisten oppineiden joukko, joka hallitsi myös kiinalaisten kirjoitusmerkkien käytön. Japanin kieltä alettiin kirjoittaa kiinalaisin kirjoitusmerkein, tosin hiukan eri tavalla kuin kiinan kieltä. Pikku hiljaa myös maan kalligrafiassa alkoi syntyä omaperäisiä tyylejä. Keisari Saga, hovimies Tachibana no Hayanari sekä japanilaisen shingonin perustajahahmo Kūkai tunnetaan "kolmena siveltimenä", joiden työt edustavat kiinalaisperäistä "karayō"-tyyliä kauneimmillaan.


title: Shodō

text: Varhaisella Heian-kaudella (794–1185) syntyivät japanilaiset tavumerkistöt hiragana ja katakana. Kursiivista hiraganasta tuli etenkin naisten käyttämä proosan ja runouden kieli, ja katakana yleistyi etenkin miesten laatimissa virallisissa asiakirjoissa. Ajan myötä syntyi kiinalaisten kirjoitusmerkkien ja kana-merkkien sekakirjoitusmuoto, ja sen myötä myös kana-kalligrafia. Tyylin mallina käytetään usein Kokinshūta, keisarillista runoantologiaa 900-luvun alkupuolelta. Kana-kalligrafialla kirjoitettiin Heian-kaudella usein waka-runoutta tai monogatari-tarinoita. "Kolme mustejälkeä" eli Ono no Tofu, Fujiwara no Sukemasa ja Fujiwara no Yukinari olivat aitojapanilaisen "wayō"-tyylin mestarit. Kiinalaisista kalligrafeista suurin vaikutus Japanin varhaiseen kalligrafiaan oli Wang Xizhilla ja hänen sujuvalla kirjoituksellaan.


title: Borovoi (Komi)

text: Borovoi () on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Uhtan kaupunkipiirikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Kotlasin ja Vorkutan välisen rautatien varrella 62 kilometriä Uhtasta lounaaseen. Asukkaita on 1 800 henkeä (vuonna 2009).


title: Borovoi (Komi)

text: Paikkakunta on syntynyt 1950-luvulla. Vuonna 1975 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.


title: Kortit pöydällä

text: Kortit pöydällä on Agatha Christien kirjoittama salapoliisiromaani, joka ilmestyi Britanniassa 2. marraskuuta 1936. Se ilmestyi suomeksi 1939 WSOY:n kustantamana. Aikaisemmin samana vuonna ilmestyneessä "Aikataulukon arvoituksessa" Poirot kertoo, mikä hänen mielestään olisi täydellinen murha, niin vaativa murha, ettei "edes hän" voisi sitä selvittää - murha, jossa yksi henkilö murhataan neljän muun pelatessa bridgeä samassa huoneessa. Christie kirjoitti "Kortit pöydällä" juuri tästä lähtökohdasta.


title: Kortit pöydällä

text: Romaanin päähenkilö on Hercule Poirot. Esipuheessa Christie kertoo, kuinka monessa salapoliisiromaanissa vähiten epäilty henkilö on syyllinen. Hän vakuuttaa, että "Kortit pöydällä" ei ole sellainen romaani. Epäiltyjä on vain neljä, ja yksi heistä on murhaaja. Lisäksi jokainen epäilty on jo kerran murhannut jonkun.


title: Kortit pöydällä

text: Agatha Christien alter ego Ariadne Oliver esiintyy ensimmäisen kerran tässä kirjassa, ja hänen kuviteltujen romaaniensa päähenkilö, suomalainen Sven Hjerson mainitaan useaan otteeseen.


title: Kortit pöydällä

text: Poirot tapaa sattumalta Shaitanan, joka kutsuu hänet illalliselle. Vieraina olisi neljä ihmistä, jotka ovat tehneet täydellisen murhan eli eivät olleet jääneet kiinni. Poirot suostuu kutsuun.


title: Kortit pöydällä

text: Shaitanan illanvietossa on läsnä neljä ”etsivää”: Poirot, rikoskirjailija Ariane Oliver, poliisitarkastaja Battle ja eversti Race. Shaitanan neljä murhaajaa ovat tohtori Roberts, rouva Lorrimer, majuri Despard ja neiti Meredith. Illallisen jälkeen seurue pelaa bridgeä: etsivät viereisessä huoneessa ja murhaajat toisessa, jossa myös Shaitana istuu takkatulen ääressä. Kun etsivät palaavat pelin jälkeen huoneeseen, muitten peli on yhä edelleen käynnissä. Lähdössä oleva Race huomaa, että Shaitana on kuollut – terävä veitsi on isketty hänen rintaansa. Huoneessa ei ole pelaajien lisäksi käynyt kukaan muu. Murhaajan täytyy olla yksi neljästä bridgen pelaajasta. Murha-ase kuului Shaitanalle ja se lojui pöydällä huoneistossa.


title: Kortit pöydällä

text: Battle, Race, Oliver ja Poirot kuulustelevat epäiltyjä paikan päällä. Kukaan ei nähnyt mitään ja jokainen pelaajista oli jossain vaiheessa iltaa noussut pöydästä, joten jokaisella oli mahdollisuus murhata Shaitana. Poirot keskittyy epäiltyjen bridge-taitojen selvittämiseen.


title: Kortit pöydällä

text: Shaitana uskoi vakaasti, että kaikki neljä olivat murhaajia. Niinpä neljä etsivää ryhtyvät selvittämään, onko Shaitanan olettamuksessa mitään perää. Poirot'ta kiinnostaa kuitenkin enemmän, mitä epäillyt muistavat huoneen sisustuksesta. Tutkimusten tulokset ovat varsin laihat:


title: Kortit pöydällä

text:
Tohtori Roberts
Vuosia aikaisemmin herra Craddock oli kuollut epäpuhtaan partaveitsestä saamaansa tulehdukseen. Rouva Craddock oli sitten lähtenyt ulkomaille ja kuollut siellä pari kuukautta myöhemmin johonkin paikalliseen tautiin. Rouva oli rakastunut tohtoriin ja aviomies ei ollut mielissään siitä. Jos Craddock olisi nostanut metelin asiasta, siitä olisi ollut vakavia seurauksia Robertsin uralle. Roberts olisi voinut saastuttaa partaveitsen ja hän oli myös antanut rouvalle rokotukset ennen tämän matkaa.


title: Kortit pöydällä

text:
Rouva Lorrimer
Rouva Lorrimerin menneisyydestä ei löydy mitään. Hänen miehensä on kuollut, mutta siinä ei näytä olevan mitään hämärää.


title: Kortit pöydällä

text:
Anne Meredith
Meredith oli muutaman kuukauden töissä rouva Croftwayn luona, joka otti erehdyksessä myrkkyä lääkkeen sijasta. Hän oli kuollut vakuuttuneena siitä, että oli itse syypää kuolemaansa. Poirot saa selville, että Meredith on kleptomaani. Se myös antaa motiivin Croftwayn murhaamiselle: Meredith oli ehkä varastanut jotain arvokasta ja Croftway oli pääsemässä vihille siitä.


title: Kortit pöydällä

text:
Majuri Despard
Majuri Despard oli vuosia aikaisemmin oppaana tutkimusmatkalla Amazonasissa. Seurueen johtaja herra Luxmore oli kuollut kuumeeseen, mutta huhujen mukaan hänet olisi ammuttu. Rouva Luxmoren mukaan, joka oli epätoivoisesti rakastunut majuriin, Despard ampui mustasukkaisen Luxmoren tappelun aikana. Despardin mukaan taas kuumehoureinen Luxmore oli hoippumassa kohti jokea ja Despard halusi ampumalla pysäyttää hänet. Rouva Luxmore kuitenkin halusi estää sen ja luoti tappoi Luxmoren.


title: Kortit pöydällä

text: Tutkimukset eivät etene kunnolla ketään epäiltyä vastaan ei ole kunnollisia todisteita. Kunnes rouva Lorrimer kutsuu Poirot'n luokseen ja tunnustaa murhan. Poirot ei kuitenkaan halua uskoa tätä ja käykin ilmi, että Lorrimer halusi suojella Anne Meredithiä. Hän oli nähnyt kuinka Meredith oli kumartunut Shaitanan puoleen ja tajunnut vasta myöhemmin sen merkityksen. Ja koska Lorrimer on kuolemansairas, hän halusi ottaa syyt niskoilleen ja antaa nuorelle naiselle uuden mahdollisuuden.


title: Kortit pöydällä

text: Seuraavana aamuna rouva Lorrimer löydetään kuolleena – hän oli tehnyt itsemurhan. Ennen kuolemaansa hän oli kirjoittanut kirjeen kolmelle muulle epäillylle. Tohtori Roberts saapuu paikalle kirjeen saatuaan ja toteaa kuolemansyyn. Poirot aavistaa kuitenkin pahaa, Battle ja hän kiiruhtavat Anne Meredithin luo vain nähdäkseen kuinka Anne yrittää murhata murhata Rhodan joella. Rhoda pelastetaan, mutta Anne kuolee. Anne halusi tappaa Rhodan, koska luuli hänen olevan ainut, joka tiesi Croftwayn tapauksesta.


title: Kortit pöydällä

text: Loppupaljastuksessa kaikki ovat kokoontuneet Poirot'n luokse. Poirot kertoo, että murhaaja on tohtori Roberts. Roberts myös murhasi rouva Lorrimerin ja Poirot'lla on tähän murhaan jopa todistaja: ikkunanpesijä, joka näki kaiken mitä Roberts teki Lorrimerille. Roberts tunnustaa murhat. Roberts oli bridge-pelin tehnyt sellaisen siirron, että muiden huomio oli kiintynyt peliin ja hän saattoi itse kenenkään huomaamatta murhata Shaitanan. Ja Anne Meredith oli ensimmäinen, joka huomasi sen – sen takia rouva Lorrimer epäili häntä murhaajaksi. Poirot paljastaa myös, että ikkunanpesijä oli Poirot'n palkkaama näyttelijä – rouva Lorrimerin murhalla ei oikeasti ollut todistajaa.


title: Kortit pöydällä

text: Muut henkilöt


title: Kortit pöydällä

text: Caldwell Harpur kirjoitti myönteisen arvostelun "Times Literary Supplementissä" 14.11.1936: "Poirot'ta onnistaa jälleen, kahdessakin mielessä, sillä tämä on Christien 20. romaani. Yksi sen sivuhenkilöistä on 32 salapoliisiromaanin kirjoittaja, joka monessa kohtaa kuvaa ammattinsa hankaluuksia. Christie varmastikin tuntee ne, mutta hän voittaa ne aina niin hyvin, että voimme toivoa lisää romaaneja häneltä."


title: Kortit pöydällä

text: Isaac Anderson kirjoitti "The New York Times Book Review" -lehdessä 28.2.1937: "Tarina on nerokas, mutta siihen jää pari irrallista seikkaa, kun Poirot'n on selittänyt tapauksen. "Kortit pöydällä" ei ole aivan Agatha Christien parhaimpien teosten veroinen."


title: Kortit pöydällä

text: "The Observerissa" Torquemada kirjoitti 15.11.1936 arvostelussa "Supreme de Poirot": "En ollut ainoa, joka ajatteli Poirot'n tai hänen tekijänsä joutuneen harhateille "Murha Mesopotamiassa" -romaanissa. Se tarkoittaa siis myös sitä, että lisäkseni muutkin iloitsevat hänen paluustaan Christien nerokkaassa "Kortit pöydällä" -romaanissa. Tämä kirjailija, toisin kuin monet jotka ovat saavuttaneet mainetta ja menestystä muilla kuin kirjallisilla arvoilla, on pyrkinyt parantamaan kirjoitustapaansa jokaisessa salapoliisiromaanissaan. Sen seurauksena voimme hänen uusimmassa teoksessaan nähdä huumoria, rakennetta ja hienovaraisuutta, jonka ajattelimme olevan "Stylesin tapauksen kirjoittaja ulottumattomissa. Hämäyksen lahja, jonka Christiellä on synnynnäistä, säilyy, eikä sitä ole käytetty paremmin hyväksi kuin tässä tiiviissä, harhauttavassa ja pääasiallisesti analyyttisessa ongelmassa. "Kortit pöydällä" on ehkä harmaiden solujen täydellisin tapaus."


title: Kortit pöydällä

text: "The Scotsmanissä" kirjoitettiin 19.11.1936: "Yhteen aikaan Hercule Poirot ajatteli siirtyvänsä eläkkeelle ja viljelevänsä kesäkurpitsoja. Onneksi tätä uhkausta ei koskaan toteutettu ja Christien uusimmassa teoksessa pieni belgialainen etsivä on erinomaisessa vedossa. Juoni on yksinkertainen ja nerokas." Arvostelu päättyi toteamukseen: "Kirjailija Ariane Oliver on yksi Christien huvittavimmista luomuksista."


title: Kortit pöydällä

text: E. R. Punshon arvosteli romaaniin "The Guardianissa" 20.11.1936: "Jopa rikostarinassa huumorilla on usein merkittävä asema." Hän jatkoi: "Tässä suhteessa ... Agatha Christie on jälleen kerran ... salapoliisiromaanien malli. Siinä on hienoja kohtauksia, kuten kun Poirot vertailee omia viiksiä muihin ja julistaa itsensä voittajaksi, tai kun Poirot on pakotettu kerrankin sanomaan "Minä erehdyin", tai rouva Oliverin luennointi romaanin kirjoittamisen taidosta. Mutta se ei ole koskaan pääasian tiellä, kun Poirot vähitellen ratkaisee arvoituksen ja kuka neljästä bridgen pelaajasta murhasi illan isännän." Hän päätti arvostelun: "Poirot saa totuuden selville tutkimalla pääasiassa pelitaulukoita, ja Christie huolehtii siitä, että niin tehdessään hän yllättää lukijan kerran toisensa jälkeen."


title: Kortit pöydällä

text: Robert Barnard: "Parhaimmistoa. Makupala bridgen tuntijoille, mutta muutkin voivat pelata. Erinomaisen tiivis rakenne ja nerokkaat johtolangat. Luetaan niin kauan kuin pokerinaamaiset naiset kokoontuvat pelaamaan korttia."


title: Kortit pöydällä

text: "Kortit pöydällä" oli Hercule Poirot -televisiosarjan kymmenennen tuotantokauden toinen elokuva. Pääosissa olivat David Suchet Poirot'na ja Zoë Wanamaker Ariadne Oliverina.


title: Kortit pöydällä

text: Jakso poikkeaa alkuperäisestä romaanista seuraavissa kohdissa:


title: Kortit pöydällä

text: Kirja ilmestyi kuusiosaisena jatkoromaanina yhdysvaltalaisessa "The Saturday Evening Post" -lehdessä 2.5.1936 - 6.6.1936 (numerot 44-49). Sen kuvitti Orison MacPherson.


title: Kortit pöydällä

text: Tärkeimmät painokset ovat:


title: Kortit pöydällä

text: WSOY julkaisi Aune Suomalaisen suomennoksen 1939. 1978 ilmestyneen 7. painoksen suomennoksen on tarkistanut Kirsti Kattelus.


title: Kortit pöydällä

text: Suomennosten painokset (jos toisin ei mainita, kustantajana on WSOY):


title: Vodnyi

text: Vodnyi (, ) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Uhtan kaupunkipiirikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Uhta-joen varrella 25 kilometriä Uhtan kaupungista lounaaseen. Asukkaita on 6 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Vodnyi

text: Paikkakunta on syntynyt 1920–1930-lukujen vaihteessa öljyntuotantoalueen yhteyteen. Vuonna 1944 se sai taajaman statuksen. Nimitys perustuu taajamassa harjoitettuun radioaktiivisen veden tuotantoon ja tutkimukseen.


title: Šudajag

text: Šudajag (komiksi ja venäjäksi Шудаяг) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Uhtan kaupunkipiirikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Uhta-joen rannalla 12 kilometrin päässä Uhtan kaupungista. lounaaseen. Asukkaita on 3 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Šudajag

text: Taajama on perustettu vuonna 1976. Vuonna 1989 siellä oli 5 100 asukasta.


title: Jarega

text: Jarega (komiksi ja venäjäksi Я́рега) on kaupunkimainen taajama Komin tasavallan Uhtan kaupunkipiirikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Malyi Voivož -joen yläjuoksulla 24 kilometriä Uhtasta lounaaseen. Kahden kilometrin päässä taajamasta on Kotlasin ja Vorkutan välisen rautatien Jaregan asema. Asukkaita on 8 500 henkeä (vuonna 2009).


title: Jarega

text: Paikkakunta on syntynyt 1930-luvulla Jaregan öljyntuotantoalueen yhteyteen. Vuonna 1944 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen.


title: Christer Sarlin

text: Christer Sarlin on suomalainen Yleisradiolla työskentelevä urheilutoimittaja. Sarlinin selostamia lajeja ovat muun muassa nyrkkeily, tennis ja pikaluistelu.


title: Uhta (joki)

text: Uhta (, ) on Petšoran vesistöön kuuluvan Ižman sivujoki Komin tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 199 kilometriä, valuma-alueen laajuus 4 510 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus 13 kilometrin päässä joen suusta 48,9 kuutiometriä sekunnissa.


title: Uhta (joki)

text: Joki saa alkunsa Timanin selänteeltä. Sen varrella sijaitsee Uhtan kaupunki sekä Vodnyin ja Šudajagin kaupunkimaiset taajamat.


title: Ižma (kylä)

text: Ižma (, ) on kylä, maalaiskunta ja Ižman piirin hallinnollinen keskus Komin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Ižma-joen rannalla 544 kilometriä tasavallan pääkaupungista Syktyvkarista pohjoiseen. Asukkaita on 3 800 henkeä (vuonna 2002).


title: Ižma (kylä)

text: Ižman kirkonkylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1576. Sen ovat perustaneet Vymin seudulta ja Mezenin yläjuoksulta muuttaneet komit. Komien lisäksi kylässä asui venäläisiä ja nenetsejä. Ižmalaiset harjoittivat metsästystä, kalastusta, maanviljelyä ja 1700-luvulta lähtien poronhoitoa. Vuonna 1920 kylästä tuli Ižman–Petšoran kihlakunnan ja vuonna 1929 Ižman piirin keskus. Vuonna 1989 kylän asukkaista 79 % oli komeja.


title: Stefanos Byzantionlainen

text: Stefanos Byzantionlainen (; 500-luku) oli bysanttilainen grammaatikko ja leksikografi, joka kirjoitti merkittävän maantieteellisen sanakirjan "Ethnika" (). Teoksesta itsestään on säilynyt vain katkelmia, mutta siitä tunnetaan myös erään Hermolaoksen tekemä tiivistelmä.


title: Stefanos Byzantionlainen

text: Stefanoksen elämästä ei tiedetä muuta kuin se, että hän eli Arcadiuksen ja Honoriuksen ajan jälkeen ja ennen Justinianus II:sta, ja että hän toimi grammaatikkona Konstantinopolissa. Myöhemmät kirjailijat eivät tarjoa lisätietoa Stefanoksesta, mutta he mainitsevat, että eräs Hermolaos lyhensi tämän teoksen tiivistelmäksi. Hermolaos omisti tiivistelmänsä Justinianukselle, mutta ei ole tietoa, viitataanko tällä Justinianus I:een vai II:een. On kuitenkin todennäköistä, että Stefanos vaikutti Konstantinopolissa Justinianus I:n aikana, 500-luvulla jaa.


title: Stefanos Byzantionlainen

text: Lyhennelmänäkin "Ethnika" on arvokas maantieteellisen, mytologisen ja uskonnollisen tiedon lähde antiikin Kreikkaa koskien. Lähes jokainen artikkeli teoksessa sisältää viittauksia johonkin antiikin aikaiseen kirjailijaan auktoriteettina paikan nimeä koskien. Säilyneistä katkelmista voidaan nähdä, että alkuperäinen teos sisälsi paljon lainauksia eri kirjailijoilta, sekä paljon mielenkiintoisia topografisia, historiallisia, mytologisia yms. yksityiskohtia.


title: Stefanos Byzantionlainen

text: Alkuperäisen teoksen merkittävimmät katkelmat ovat peräisin Konstantinos Porfyrogennitoksen teoksista "De administrando imperio", luku 23 (artikkeli "") ja "De thematibus", II.10 (Sisilian kuvaus). Jälkimmäinen sisältää katkelman komediakirjailija Aleksikseltä. Kolmas merkittävä katkelma, joka alkaa artikkelista "" ja päättyy -kirjaimen loppuun, sisältyy erääseen Pierre Séguierin kokoaman Fonds Coislin -kirjaston käsikirjoitukseen.


title: Stefanos Byzantionlainen

text: Teoksen ensimmäinen nykyaikainen laitos oli Aldus Manutiuksen vuonna 1502 toimittama. Teoksen standardilaitos on puolestaan Augustus Meineken vuonna 1849 toimittama. Teokseen viitataan yleensä Meineken sivunumeroilla. Uusin laitos on Margarethe Billerbeckin saksaksi toimittama (osa I: A-G, 2006).


title: Štšeljajur

text: Štšeljajur (komiksi ja venäjäksi Щельяю́р) on maaseututaajama ja maalaiskunta Komin tasavallan Ižman piirissä Venäjällä. Se sijaitse Petšora-joen rannalla 54 kilometriä Ižman piirikeskuksesta luoteeseen. Asukkaita on 3 600 henkeä (vuonna 2002).


title: Štšeljajur

text: Šeljajurin kylä syntyi 1700-luvun puolivälissä. Sen nimi perustuu venäläislainaan "šelja" ’rantatörmä’ ja komin sanaan "jur" ’pää, yläosa’. Komien lisäksi kylässä asui nenetsejä. Neuvostoaikana perustettiin jokilaivojen korjaustelakka ja Šeljajurista tuli Petšoran laivaliikenteen keskus. Vuosina 1962–1992 sillä oli kaupunkimaisen taajaman status.


title: Dyyni (romaani)

text: Dyyni on Frank Herbertin kirjoittama yhdysvaltalainen tieteisromaani vuodelta 1965. Se voitti parhaan tieteisromaanin Hugo- ja Nebula-palkinnon. Romaanin ensimmäinen ja lyhyempi versio ilmestyi jatkoromaanina "Analog Magazine" -lehdessä 1963–1965 nimillä ”Dune World” ja ”The Prophet of Dune”.


title: Dyyni (romaani)

text: "Dyyniä" pidetään eräänä tieteiskirjallisuuden klassikoista ja romaanisarjan parhaimpana osana. Se on innoittanut myös useita muita scifi-teoksia. Aavikkoplaneetta "Arrakis" on esimerkiksi ollut esikuvana Tähtien sodan "Tatooine"-planeetalle.


title: Dyyni (romaani)

text: Frank Herbert kirjoitti romaanille viisi jatko-osaa ja hänen kuolemansa jälkeen hänen poikansa Brian Herbert yhdessä Kevin J. Andersonin kanssa ovat jatkaneet romaanisarjaa.


title: Dyyni (romaani)

text: Frank Herbert kirjoitti "Dyyniä" kuusi vuotta. Kirjan pohja-ajatuksena oli Frank Herbertin suunnittelema, mutta tuolloin julkaisemattomaksi jäänyt artikkeli "They Stopped the Moving Sands", jossa hiekkadyyni pysäytettiin sitovan kasvillisuuden avulla. Artikkeli julkaistiin vasta 2005 kokoelmassa "Road To Dune". Herbert kirjoitti "Dyynin" ensin "Analog"-lehteä varten ja muunnellun version kirjaksi. 1960-luvulla USA:ssa monet suuret kustantajat eivät kuitenkaan suostuneet julkaisemaan "Dyyniä". "Dyyni" voitti Nebula-palkinnon vuonna 1965 ja seuraavana vuonna Hugo-palkinnon. Vaikka teosta kiiteltiin, se ei ollut järin suuri myyntimenestys tieteisromaaniksi.


title: Dyyni (romaani)

text: "Dyynissä" tulee esille kirjailijan tekninen kekseliäisyys, mutta teoksessa kuvataan silti pääosin ihmiseen liittyviä ilmiöitä. Herbertillä on "Dyynissä" kyky koota lukemattomista eri elementeistä uskottavan tuntuinen mielikuvitusmaailma, jossa uskonnolla, parapsykologialla ja mystiikallakin on osansa. Herbertin luoman maailman tarkkuus ja yksityiskohtaisuus oli aikoinaan omaa luokkaansa, ja sitä verrattiin suosiossa olevaan fantasiakirjaan "Taru sormusten herrasta". Juoni on mutkikas ja taidokkaasti rakennettu, ja käyttää hyväkseen mytologiaa ja historiaa. Galaktisen imperiumin rakenne muistuttaa muinaista Roomaa ja keskiajan feodaaliyhteiskuntia. "Dyyni" oli ensimmäisiä scifi-romaaneja, joissa teknisten ja tieteellisten ideoiden lisäksi oli hyvin toimiva juoni ja vahvat henkilöhahmot. Tekniikka ei ole pääosassa, mitä selitetään ihmisten muinaisella "jihadilla" tekoälyjä vastaan. Tietokoneiden paikan ottavat neuvonantajina toimivat, samalla loogisuudella ja tehokkuudella ajattelevat ihmiset.


title: Dyyni (romaani)

text: Herbert popularisoi "Dyynissä" monia tieteitä, ja Dyyni-kirjasarja oli ensimmäisiä tieteiskirjoja, joissa käsiteltiin ekologiaa ja ihmisen selviytymistä ankarassa ympäristössä, aavikoituneella Arrakis-planeetalla. Kirjassa tulee esille uskonnon, politiikan ja vallan kietoutuminen toisiinsa, äärimmäinen valta, salaliitot ja poliittinen juonittelu.


title: Dyyni (romaani)

text: "Helsingin sanomien" arvostelijan Vesa Sirénin mukaan teoksessa kiinnittävät huomiota ilmestymisajankohtaan liittyvät yksityiskohdat. Näitä ovat 60-luvun huumekulttuurista muistuttava ”rohto” sekä läntisiä ja itäisiä uskontoja yhdistelevät tahattoman koomiset termit. ”Pohjimmiltaan Herbertin maailmoja syleilevä, paatoksellinen teksti on kuitenkin raamatullista ja sietämättömän patriarkaalista: teoksen tärkeimmät naishahmot ovat joko pelottavia noitia, uskollisia jalkavaimoja tai molempia.” Kirjaa on myös arvosteltu liian mustavalkoisesta hyvän ja pahan taistelusta. Lisäksi teoksen kieli sortuu välillä kömpelyyteen ja sisällyksettömään monimutkaisuuteen.


title: Dyyni (romaani)

text: David Lynch ohjasi ja käsikirjoitti ensimmäisen "Dyyniin" perustuvan elokuvan 1984. Pääosassa oli Kyle MacLachlan.


title: Dyyni (romaani)

text: John Harrison ohjasi ja käsikirjoitti 3-osaisen "Frank Herbert's Dune" minisarjan 2000. Pääosissa olivat William Hurt ja Alec Newman. Tätä seurasi vuonna 2003 sarja "Frank Herbert's Children of Dune", joka yhdisteli tarinassaan osia kirjoista "Dyynin messias" sekä "Children of Dune".


title: Dyyni (romaani)

text: Paramount Pictures ilmoitti 2008 aikovansa tuottaa uuden elokuvan romaanista. Projekti on edennyt hitaasti, 2010 Paramount vaihtoi ohjaajaa. Elokuvan ensi-illasta ei vielä ole tietoa.


title: Dyyni (romaani)

text: Romaani ilmestyi suomeksi kolmessa osassa. Sen suomensi Anja Toivonen ja 2. painoksen suomennoksen tarkasti Ari Koskinen.


title: Fredrik Ahlqvist

text: Fredrik Ahlqvist (21. heinäkuuta 1829 Kuopio – 17. maaliskuuta 1876 Kuopio) oli suomalainen kirjanpainaja ja kirjallisuuden suomentaja. Hän käytti muun muassa nimimerkkejä "F. A.", "F. A-n", "F. A-st" ja "Fr. A-st".


title: Fredrik Ahlqvist

text: Ahlqvistin äiti oli palvelijatar Maria Augusta Ahlqvist (Kinnunen) ja isä vänrikki Jakob von Wendt. Hänen veljensä oli suomen kielen professori ja runoilija August Ahlqvist. Fredrik Ahlqvist oli oppilaana kuopiolaisen Johan Anton Karstenin kirjapainossa vuosina 1844–1849, hankki sen jälkeen lisäoppia Helsingissä ja palasi Karstenin painon faktoriksi vuonna 1853. Vuonna 1855 Ahlqvist sai opettaja ja kirjakauppias Adolf Edvard Rongainin kanssa luvan Kuopion toisen kirjapainon perustamiseen, mutta luovutti pian osuutensa maisteri Carl Johan Mareliukselle. Sen jälkeen hän työskenteli faktorina Petter Adolf Aschanin johtaman yrityksen Karstenilta ostamassa painossa. Vuonna 1863 se myytiin Ahlqvistille ja maatalouskoulun johtajalle Antti Manniselle. Mannisen kuoltua vuonna 1866 Ahlqvist ei yksin kyennyt vastaamaan yrityksen hoidosta. Kirjapaino myytiin seuraavana vuonna huutokaupalla kauppias Isak Inkiselle, minkä jälkeen sen taakse perustettiin Aschanin isännöitsemä Kuopion Kirjapaino-osakeyhtiö. Ahlqvist siirtyi sen jälkeen työpaikasta toiseen, menetti otteen elämästä ja kuoli vain 46-vuotiaana.


title: Fredrik Ahlqvist

text: Ahlqvist oli innokas kirjallisuuden harrastaja, joka käänsi, toimitti ja kustansi useita pieniä kirjasia. Hän suomensi ruotsin kielestä erityisesti uskonnollissävyistä kirjallisuutta. Ahlqvist toimi vuodesta 1853 lähtien "Maamiehen Ystävän" toimittajana ja julkaisi vuosina 1858–1860 Kuopiossa ilmestynyttä ruotsinkielistä "Annons-Bladetia" ja sen seuraajaa "Ilmoitus-Lehteä". Mannisen kanssa vuodesta 1863 lähtien julkaisemassaan "Tapiossa" Ahlqvist hoiteli varsinkin kuulutuksia ja ilmoituksia.


title: Kryptolebias marmoratus

text: Kryptolebias marmoratus (syn. "Rivulus marmoratus") on uudenmaailmankilleihin kuuluva kalalaji. Se elää Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikan itärannikolla Floridasta Brasiliaan asti. Kala on alle 5 cm:n pituinen.