title: Simo Pursiainen

text:
Pursiainen palveli sisällissodan jälkeen 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, josta muodostettiin myöhemmin Pohjolan jääkäripataljoona. Hänet siirrettiin 11. lokakuuta 1918 alkaen Savon jääkärirykmentti 3:een, josta taasen muodostettiin Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä 1. komppanian vääpelinä ja 18. syyskuuta 1920 lähtien I pataljoonan kuormastovääpelinä. Hänet siirrettiin 1. toukokuuta 1934 alkaen Tampereen rykmentin viestiosastoon ja määrättiin radioaliupseeriksi sekä 15. joulukuuta 1936 alkaen viestikomppanian vääpeliksi.
Pursiainen osallistui talvisotaan kolonnanjohtajana Kenttätäydennyspataljoona 10:ssä ja myöhemmin vääpelinä Jalkaväkirykmentti 19:n 8. komppaniassa. Hän osallistui talvisodan taisteluihin Taipaleessa. Välirauhan aikana hän toimi samassa tehtävässä, mutta nyt 9. komppanian vääpelinä. Myöhemmin hänet siirrettiin kuormastovääpeliksi Huoltopataljoona 2:een ja edelleen vääpeliksi Eläinlääkintäkomppaniaan. Jatkosotaan hän osallistui kuormastovääpelinä Lahden suojeluskuntapiirissä. Myöhemmin hän toimi vääpelinä Lahden suojeluskuntapiirin Toimituskomppaniassa vuoteen 1942 saakka, jonka jälkeen hän toimi edellä mainitun komppanian päällikkönä sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän erosi vakinaisesta palveluksesta. Hänet on haudattu Lahden Levon hautausmaalle.


title: LVDS

text: LVDS (engl. Low-voltage differential signaling) on matalajännitteinen ja eromuotoinen signaalinsiirtotapa elektroniikan logiikkapiireissä nopeita signaaleita varten. LVDS-signaali terminoidaan noin 100 ohmin vastuksella, eromuotoinen jännite on noin 350 mV ja yhteismuotoinen jännitetaso on noin 1,2 V. LVDS-signaalin kytkemistä varten tarvitaan johdinpari, joka on siirtoimpedanssiltaan noin 100 ohmia. Siirtonopeudessa päästään luokkaan Gbit/s. LVDS-datasiirron etuna on pienehköt tehohäviöt pienen jännite-eron takia ja häiriöttömyys eromuotoisen signaalinsiirron takia. LVDS-signaaleita käytetään esim. PC:n SCSI, FireWire, DisplayPort-liitännöissä ja PCI Express -korteissa.


title: Filmgoer

text: Filmgoer on vuonna 1999 perustettu elokuvasivusto, joka kuuluu Suomen vanhimpiin toiminnassa oleviin elokuva-alan julkaisuihin. Sivusto julkaisee elokuvaharrastajien arvosteluja elokuvista sekä näkemyksiä elokuvasta, televisiosta ja niitä ympäröivistä ilmiöistä.


title: Filmgoer

text: Päätoimittajana on vuodesta 2015 lähtien toiminut Aleksi Salonen. Toimitukseen kuuluu vuonna 2016 seitsemän toimittajaa. Filmgoer.fi-sivusto uudistui kesällä 2012.


title: Picture This

text: Picture This on yhdysvaltalaisella ABC-kanavalla ensi-iltansa saanut romanttinen komedia. Elokuvan päähenkilöä Mandya esittää näyttelijä Ashley Tisdale.


title: Frederik Petrus Koumans

text: Frederik Petrus Koumans (1905-1977) oli hollantilainen biologi. Hän opiskeli biologia Leidenin yliopistossa ja suoritti siellä myös tohtorin tutkintonsa. Hän oli aluksi kiinnostunut valaista, myöhemmin kaloista. Hän keräsi 17 500 lajin nilviäiskokoelman ja lahjoitti sen museolle vuonna 1945. Hänestä tuli Leidenin museon kala-asioiden kuraattori. Koumans nimesi monia kalalajeja. Vuonna 1938 hän teki maailmanympärimatkan, jolla hän keräsi näytteinä museoille kaksituhatta kalaa ja 14 000 nilviäislajia.


title: S/S Koral

text: S/S Koral oli alun perin Saksan keisarikunnan laivaston rakentama ja käyttämä miinanraivaaja. Laivan aikaisempia nimiä olivat: "M59" (Saksan omistuksessa), "Prezidentas Smetona" (Liettuan omistuksessa) ja "Primūnas" (Neuvostoliiton omistuksessa). "Prezidentas Smetona" toimi Liettuan merivoimien lippulaivana ennen Neuvostoliiton miehitystä.


title: S/S Koral

text: Saksan keisarikunnan laivasto tilasi miinanraivaaja "M59":n Deschimag-Werk Seebeckin telakalta. Alus laskettiin vesille 31. lokakuuta 1917.


title: S/S Koral

text: Vuonna 1927 Saksa möi 289 000 litillä aluksen Liettualle, joka antoi sille Liettuan ensimmäisen presidentin Antanas Smetonan mukaan nimen "Prezidentas Smetona". Aluksen tehtävinä olivat muun muassa rannikon suojaaminen salakuljettajilta ja toimia koulutusaluksena. Laivaan tehtiin lukuisia muutoksia ja vuonna 1935 se nimettiin "Antonas Smetonaksi" ja edelleen 22 kesäkuuta 1940 alus sai nimen "Primūnas".


title: S/S Koral

text: Neuvostoliiton miehitettyä Liettuan alus liitettiin elokuussa Neuvostoliiton laivastoon, joka nimesi sen aluksi "Otlichnikiksi". Siitä tehtiin sisäasianministeriön vartiolaiva ja se nimettiin "Koraliksi".


title: S/S Koral

text: "Koral" muutettiin uudelleen miinanraivaajaksi ja se upposi 11. tammikuuta 1945 Helsingin satamasta lähdettyään Saksan laivaston sukellusveneen "U-745" torpedoimana. Vuonna 2007 Viron viranomaiset paikansivat hylyn, joka lepää Suomenlahdella, 35 kilometrin päässä Tallinnasta ja 80 metrin syvyydessä.


title: Hiivauute

text: Hiivauute on yleisnimitys erilaisille muunnelluille hiivatuotteille, joita käytetään elintarvikkeiden lisäaineina tai ravintoaineina bakteeriviljelmissä. Niitä käytetään usein arominvahventeina ja saamaan aikaan umaminmakua.


title: Hiivauute

text: Hiivauute sisältää usein luontaisesti glutamiinihappoa. Nesteenä oleva hiivauute voidaan kuivata massaksi tai kuivaksi jauheeksi. Hiivauutteen glutamiinihappoa on vain joissakin hiivoissa, yleensä siinä, jota käytetään leivonnassa. Hiivauutteen glutamiinihappo syntyy käymisessä.


title: Lex (yhdistys)

text: Oikeustieteen ylioppilaiden yhdistys Lex ry on Turun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden etu- ja tiedekuntajärjestö. Yhdistys on perustettu vuonna 1961, ja sillä on noin 1000 jäsentä. Lex ry on Suomen Lakimiesliitto ry:n jäsenjärjestö.


title: Lex (yhdistys)

text: Yhdistyksen nimi johtuu lakia tarkoittavasta latinan sanasta "lex".


title: Lex (yhdistys)

text: Merkittävimmän ja näkyvimmän osan Lex ry:n toiminnasta muodostavat erilaiset jäsenistön vapaa-aikaan ja opintoihin liittyvät jäsenpalvelut. Lex ry ja sen jäsenet ajavat myös turkulaisten oikeustieteen ylioppilaiden etua mm. Turun yliopiston hallinnossa, Turun yliopiston ylioppilaskunnassa sekä alan työmarkkinajärjestöissä. Yhdistys tekee tiivistä yhteistyötä myös alumniyhdistys Senilex ry:n kanssa.


title: Lex (yhdistys)

text: Lex ry:llä on toimisto Turun ylioppilastaloilla sekä kerhohuoneisto Kirkkotiellä.


title: Lex (yhdistys)

text: Lex ry julkaisee viidesti vuodessa ilmestyvää ainejärjestölehteä LexPressiä sekä oikeustieteen opiskelijoiden toimittamaa juridista Acta Legis Turkuensia -aikakauskirjaa.


title: Lex (yhdistys)

text: Yhdistys järjestää myös oikeustieteelliseen tiedekuntaan pyrkiville valmennuskursseja (LexKurssit), joista saatavat varat käytetään yhdistyksen toiminnan tukemiseen. Lex ry omistaa myös Lex Libri -nimisen osakeyhtiön, joka harjoittaa mm. kirjanvälitys- ja kahviotoimintaa oikeustieteellisen tiedekunnan rakennuksessa Caloniassa.


title: Lex (yhdistys)

text: Lex ry:n päivittäistä toimintaa pyörittää kahdeksanhenkinen hallitus. Lexillä on myös yhdistyksen kokouksen valitsema kunniapuheenjohtaja, joka valvoo, että yhdistyksen toiminnassa noudatetaan yhdistyksen sääntöjä ja tarkoitusta. Yhdistyksen kunniapuheenjohtaja on kaksivuotiskaudella 2017-2018 "Ari Saarnilehto".


title: Lex (yhdistys)

text: Turun yliopiston lainopillinen tiedekunta perustettiin vuonna 1960. Maaliskuussa 1961 tiedekunnan opiskelijat perustivat itselleen yhdistyksen, TY-Lexin. Yhdistyksen tarkoitukseksi määritettiin jäsenten keskinäinen yhteydenpito ja edunvalvonta. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin "Tuomo Pekkala". Virallisesti yhdistys rekisteröitiin vasta vuonna 1965, jolloin nimeksi tuli Oikeustieteen ylioppilaiden yhdistys Lex ry.


title: Lex (yhdistys)

text:
Alkuvaiheessa yhdistyksen tärkein tavoite oli yhdistää turkulaiset oikeustieteen opiskelijat kiinteäksi osaksi Suomen juristipiirejä. Koska Helsingin yliopistossa oltiin suhtauduttu kriittisesti uuden lainopillisen tiedekunnan perustamiseen Turkuun, myönnettiin Helsingin yliopistossa oikeustiedettä opiskeleville osallistua kaikkiin Lexin järjestämiin tapahtumiin. Opiskelijajärjestöjen lisäksi suhteet luotiin myös Suomen Lakimiesliittoon.
Vuonna 1962 Lex aloitti ensimmäisenä Turun yliopiston ainejärjestönä tuutortoiminnan. Samana vuonna ilmestyi myös yhdistyksen ensimmäinen lehti - Välipuhe.


title: Lex (yhdistys)

text: 1970-luku oli Lexissä poliittisen kuohunnan aikaa, kun kaksi poliittista ryhmittymää - oikeiston Porvarilex ja vasemmiston Demlex - jakoivat hallituspaikatkin keskenään. Vuosikymmenen alussa yhdistys hankki omistukseensa nykyisinkin Lexin kerhohuoneistona toimivan Kirkkotien. Vuonna 1982 Kirkkotie kärähti salakapakkana toimimisesta ja poliisien yllätysratsia johti mittaviin sakkoihin.


title: Lex (yhdistys)

text: Lexin 45-vuotisjuhlavuosi sai synkän käänteen vuonna 2006, kun kerhohuoneisto Kirkkotie paloi heinäkuussa. Palon aiheutti todennäköisesti naapurihuoneistossa ollut sähkövika. Kerhohuoneisto saatiin kuitenkin nopeasti takaisin pystyyn, ja jo maaliskuussa 2007 vietettiin uuden Kirkkotien avajaisia.


title: Lex (yhdistys)

text: Lex ry:n hallitukseen kuuluu kahdeksan henkeä, jotka valitaan syksyisin yhdistyksen II sääntömääräisessä kokouksessa. Tällä hetkellä (2019) hallitukseen kuuluvat:LexKurssit järjestää valmennuskursseja kaikkiin suomenkielisiin oikeustieteellisiin tiedekuntiin hakeville. Valmennuskursseista saatava tuotto käytetään yhdistyksen toiminnan tukemiseen. LexKurssit on järjestänyt valmennuskursseja Turun oikeustieteelliseen tiedekuntaan jo 48 vuoden ajan. Valmennuskurssit järjestetään Turussa ja verkossa.


title: Lex (yhdistys)

text:
LexPress on yhdistyksen jäsenlehti, joka ilmestyy viisi kertaa vuodessa. Lehti sisältää jäsenistön kirjoittamia artikkeleita ainejärjestön toiminnasta, ajankohtaisista oikeudellisista aiheista, tulevaisuuden työmahdollisuuksista ja kaikesta muusta, mikä liittyy lexiläisiin. Lehteä jaetaan Turun yliopiston kampusalueella, erityisesti Calonialla ja Lexin toimistolla sekä julkaistaan myös netissä ainejärjestön kotisivuilla.
LexPressiä jaetaan myös ainejärjestön ulkopuolelle esimerkiksi helsinkiläisiin asianajotoimistoihin.


title: Kikunae Ikeda

text: Kikunae Ikeda (8. lokakuuta 1864 – 3. toukokuuta 1936) oli japanilainen kemisti ja Tokion keisarillisen yliopiston kemian professori, joka vuonna 1908 selvitti, mihin umami-maku perustui. Hän havaitsi, että se yhteinen ainesosa, joka sai aikaan lihan, tomaatin ja merilevän maun oli glutamaatti, joka saa aikaan "umami"-aistimuksen.


title: Kikunae Ikeda

text: Ikeda patentoi natriumglutamaatin valmistuksen.


title: Yleisälykkyys

text: Yleisälykkyydellä tarkoitetaan sitä älykkyystestauksessa havaittua säännönmukaisuutta, että henkilöiden tulokset erityyppisiä älyllisiä kykyjä mittaavissa testeissä korreloivat yleensä positiivisesti keskenään. Yleisälykkyyden toi esiin ensimmäisenä englantilainen psykologi ja tilastotieteilijä Charles Spearman vuonna 1904. Hän havaitsi, että koululaisten arvosanat toisiinsa liittymättömissä kouluaineissa näyttivät olevan keskinäisessä riippuvuussuhteessa siten, että kukin oppilas sai eri aineista tyypillisesti samantasoisia arvosanoja. Spearman selitti havainnon niin, että henkilön älyllinen suoritus riippuu kahdesta yhtäaikaisesti vaikuttavasta tekijästä: ensinnäkin kaikenlaisiin älykkyyttä vaativiin tehtäviin liittyvästä laajasta ja yleisestä kyvystä ja toiseksi vain tietynlaiseen älykkyystyyppiin (esimerkiksi verbaalinen tai matemaattinen älykkyys) liittyvästä erityiskyvystä. Edelliselle hän antoi nimeksi "general intelligence" eli "g", suomeksi yleisälykkyys. Myöhemmin yleisälykkyyden käsite on saanut laajan hyväksynnän älykkyystutkimuksessa.


title: Yleisälykkyys

text: Tilastollisesti yleisälykkyys voidaan todentaa faktorianalyysin tai pääkomponenttianalyysin avulla. Saman henkilön tekemien erilaisten testien tulosten yhteisvaihtelua parhaiten selittävä muuttuja on "yleinen älykkyystekijä" eli "g-tekijä" ("general intelligence factor", "g factor").


title: Yleisälykkyys

text: Älykkyystestien korrelaatiot yleisälykkyyden kanssa vaihtelevat. Mitä vahvemmin testi korreloi yleisälykkyyden kanssa, sitä "g"-latautuneempi sen katsotaan olevan. Testin "g"-latausta pidetään tärkeänä, koska testin ennustevaliditeetti riippuu enimmäkseen siitä. Jotta testi mittaisi yleisälykkyyttä luotettavasti, sen tulee olla sisällöltään riittävän monipuolinen ja laaja.


title: Yleisälykkyys

text: Yleisälykkyydellä on monia biologisia korrelaatteja. Näitä ovat muun muassa otsalohkon massa ja aivojen kokonaismassa. Yleisälykkyyden heritabiliteetti on hieman suurempi kuin älykkyysosamäärän, joten ÄO-tulosten heritabiliteetti selittyy enimmäkseen yleisälykkyyden heritabiliteetilla.


title: POSXML

text: POSXML on ohjelmointikieli, jota käytetään kassapäätteiden ohjelmointiin. Kieli on tarkoitettu helppokäyttöiseksi korvaajaksi tämän kaltaisissa ohjelmissa yleisimmin käytetyille ohjelmointikielille, kuten C ja C++. POSXML sisältää lukuisia valmiita koodeja.


title: Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehdot

text:
Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehdot on laadittu käytettäviksi kotimaisten yritysten tai yhteisöjen välisissä tietotekniikkaan liittyvissä toimituksissa. Ehdot eivät sovellu kuluttajakauppaan. Ehtojen laadintaan on osallistunut sekä asiakkaan että toimittajan edustajia. Mukana ovat olleet Keskuskauppakamari, Suomen Logistiikkayhdistys ry, Tietotekniikan liitto ry ja Tietotekniikan Palveluliitto TIPAL ry.
Nykyiset IT2000 sopimusehdot on julkistettu joulukuussa 1999, ja viimeksi niitä on päivitetty toukokuussa 2004. Sopimusehtoja on uudistettu palvelemaan entistä paremmin sekä toimittajan että asiakkaan tarpeita. Uudistetut IT2010-sopimusehdot julkaistiin toukokuussa 2010.


title: Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehdot

text: Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehtoja käytettäessä on aina varmistettava niiden sopivuus kyseiseen tilanteeseen. On myös suositeltavaa liittää sopimusehdot osaksi sopimusasiakirjaa, jotta niiden velvoittavuus käy selväksi kummallekin osapuolelle. IT2000-paketti koostuu yleisistä sopimusehdoista sekä erityisehdoista eri käyttötarkoituksiin. Kokonaisuuteen kuuluu lisäksi erityyppisille sopimuksille ja salassapitosopimukselle kehitetyt sopimusrunkomallit.


title: Tietotekniikka-alan IT2000 sopimusehdot

text: IT2000 vakiosopimusehtojen lisäksi on tarpeen sopia tapauskohtaisesti lisä- tai erityisehdoista, kuten projektin vaihejaosta ja sopimuksen mahdollisesta konserniulottuvuudesta. Muutokset vakioehtoihin on tällöin merkittävä selkeästi näkyviin. Ellei näin tehdä, sopimusta ei saa kutsua IT2000 sopimukseksi. Periaatteena ehtojen soveltamisessa on, että osapuolten sopima ehto syrjäyttää IT2000 sopimuksen kyseisen ehdon ristiriitatilanteessa.


title: GW-BASIC

text: GW-BASIC on Microsoftin vuonna 1983 julkaisema BASIC-tulkki, kehitetty BASICA:n pohjalta. Se kehitettiin alun perin Compaqille. GW-BASIC:in jälkeen Microsoftilta alkoi tulla entistä kehittyneempiä BASIC-tulkkeja, kuten QBASIC ja QuickBASIC ja nykyisin se on BASIC-kielten yksi johtavista kehittäjistä (esimerkiksi VB.NET).


title: Applesoft BASIC

text: Applesoft BASIC on yksi BASIC-tulkki Apple II -tietokoneille. Apple ja Microsoft kehittivät sen yhteistyönä, mikä näkyy nimestäkin (alkuosa ´Apple´, loppuosa ´soft´). Tulkki oli alun perin Microsoftin tuotantoa, ja Applen työntekijät porttasivat sen Apple II:lle lisäten samalla ominaisuuksia.


title: Applesoft BASIC

text: Applesoftissa on eräitä mielenkiintoisia lyhenteitä ja oikoteitä, kuten PRINT-käskyä vastaava oikotie "?".


title: Henrik Harlaut

text: Henrik Harlaut (s. 14. elokuuta 1991 Sollentuna) on ruotsalainen ammattilais-freestylelaskija.


title: Henrik Harlaut

text: Harlaut laski ensimmäisen slopestylen maailmancupkilpailun syksyllä 2012 Argentiinassa sijoittuen toiseksi. Hän voitti big air -kilpailun Aspenin X Gamesissa vuosina 2013 ja 2014. Slopestylessa hän oli toinen vuonna 2013. Hän sijoittui Sotšin olympialaisissa 2014 slopestylessa kuudenneksi.


title: Henrik Harlaut

text: Harlaut tunnetaan switch 1620 -hypystä ja nosebutter triple cork 1620:stä, jotka hän teki ensimmäisenä maailmassa. Harlautin sponsoreina toimivat Oakley, Armada, Full Tilt, Empire Attire, Inspired, Blue-Tomato ja Harlaut Champagne.


title: Henrik Harlaut

text: Vaikutteikseen Harlaut kertoo Tanner Hallin, Mike Hornbeckin ja Tom Wallischin. Hänen muita harrastuksiaan ovat rullalautailu, trampoliini ja jääkiekko.


title: Carbon

text: Carbon on macOS -käyttöjärjestelmän yksi ohjelmointirajapinta. Carbon-ohjelmien etuna on niiden hyvä yhteensopivuus klassisien Mac OS -käyttöjärjestelmien kanssa. Carbon-rajapintaa käyttävistä ohjelmista esimerkkinä mainittakoon Adobe Photoshop (Mac-versio). Sovellusten porttaamisesta Carbon-muotoisiksi käytetään englanninkielistä nimitystä ""Carbonize"".


title: Carbon

text: Muita Mac OS X:n ohjelmointirajapintoja ovat Cocoa, X11, POSIX ja Java.


title: Matti Väisänen

text: Matti Väisänen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: A sharp

text: A# on .NET-pohjainen versio Ada-ohjelmointikielestä. Eräissä muissa .NET-kielissä kuten GNAT on kaikki samat ominaisuudet kuin A#:ssa, joten kieli on nyttemmin jäänyt historiaan.


title: Viron kansallismuseo

text: Viron kansallismuseo (, "ERM"). on Viron Tartossa sijaitseva museo, jonka kokoelmissa on esineitä, piirroksia ja muuta aineistoa virolaisen ja suomalais-ugrilaisten kulttuurien aloilta.


title: Viron kansallismuseo

text: Viron kansallismuseo perustettiin Tartossa vuonna 1909. Kiireellisimpänä tavoitteena oli tuolloin talonpoikaiskulttuurin perinnön säilyttäminen. Tarton kaupunki antoi ensimmäisen museohuoneen kansallismuseon käyttöön Gildi-kadulta. Vuonna 1922 kansallismuseolle nimettiin ensimmäinen pääjohtaja, suomalainen Ilmari Manninen, ja museo sai toimitilakseen Raadin kartanon päärakennuksen Tarton laitamilta. Sotavuotena 1944 Raadin kartano vaurioitui tulipalossa, ja kartanon alue jäi neuvostoarmeijan haltuun. Museo siirrettiin Tartoon entiseen tuomioistuimen rakennuksen Veski-kadulle, mutta osa museon kokoelmista hajautettiin eri paikkoihin, kuten neuvostovallan takavarikoimaan Paavalinkirkkoon.


title: Viron kansallismuseo

text: Vuonna 2003 tehtiin lopullinen päätös kansallismuseon uudisrakennuksesta Raadin kartanon maille ja kansainvälinen arkkitehtuurikilpailu päättyi vuonna 2006. Kilpailun voitti arkkitehtien Dan Dorellin, Lina Ghotmehin ja Tsuyoshi Tanen "Muistojen kenttä". Kansallismuseo rakennettiin Raadin kartanon mailla olleen Raadin entisen lentokentän kiitotielle. Rakennuksesta tuli Viron suurin museorakennus. Rakennuksen pituus on 356 metriä, pinta-ala 33 876 m² ja se ylittää Raadi -järven 43 metriä pitkällä sillalla. Uuden museorakennuksen avajaiset pidettiin 22. syyskuuta 2016.


title: Viron kansallismuseo

text: Uudessa Viron kansallismuseossa on kaksi pysyvää näyttelyä. Suurin osa näyttelytilasta on omistettu "Kohtaamisia-"näyttelylle esittelee Viron historiaa nykypäivästä aikaan 11 000 eaa. Toinen pysyvä näyttely "Uralin kaiku" keskittyy suomalais-ugrilaisten kansojen, esimerkiksi vepsäläisten, liiviläisten ja marien kieliin ja kulttuureihin. Virosta ei Neuvostoliiton vallan aikana päässyt muualle etnologista tutkimustyötä tekemään. Tutkijat kävivät kenttätöissä täydentämässä kokoelmia ja tallentamassa nykyhetkeä joka kesä toisten suomalais-ugrilaisten kansojen parissa. Tällä hetkellä Viron kansallismuseon suomalais-ugrilaiset kokoelmat ovat yksi merkittävimpiä katoavien suomalais-ugrilaisten kansojen tietolähteistä.


title: Viron kansallismuseo

text: Pysyvien näyttelyiden lisäksi on vuosittain vaihtuvia näyttelyitä, ja osa tiloista on annettu yhteisöjen ja yhdistysten käyttöön, esimerkiksi amatööriarkeologeille. Museossa on hyvin varustettu auditorio, musta laatikko -teatteri ja kirjasto. Tiedotuspäällikkö Kaarel Tarand sanoikin Ylen toimittajalle että: "Tämä ei ole vain kansallismuseo, vaan iso kulttuuritalo".


title: IronScheme

text: IronScheme on kehitteillä oleva Scheme-kielen toteutus Microsoft .NET:lle. Se oli alun perin tarkoitus toteuttaa Microsoftin Dynamic Language Runtime:lle, mutta ajatus hylättiin.


IronScheme


title: Vseslav

text: Vseslav (; n. 1039–1101) oli Polotskin ruhtinaskunnan kuuluisin ruhtinas. Hän oli maansa johdossa yli viidenkymmenen vuoden ajan, vuodesta 1044 kuolemaansa asti. Hänen valtakuntansa sijaitsi nykyisellä Valko-Venäjällä Pihkovan kaakkoispuolella, ja se oli käytännössä Kiovan Venäjän vasallivaltio. Vseslav toimi myös jonkin aikaa Kiovan suuriruhtinaan kanssahallitsijana Izjaslavin rinnalla 1068–1069.


title: Nemerle

text: Nemerle on korkeatasoinen staattisesti tyypitetty .NET-ohjelmointikieli. Siinä on yksinkertainen C#-tyylinen syntaksi ja täydet ominaisuudet funktionaaliseen, oliopohjaiseen ja metaohjelmointiin (eli toisia ohjelmia ja itseään muuttavien ohjelmien tekoon).


title: Fantom (ohjelmointikieli)

text: Fantom on oliopohjainen ohjelmointikieli alustoille .NET, JRE, CLR. Se tukee sekä staattisia että dynaamisia tyypityksiä. Sen syntaksi on samantapainen kuin Javassa ja C#:ssä.


title: In the Year 2525

text: In the Year 2525 (Exordium and Terminus) on yhdysvaltalaisen Zager & Evans -duon kappale ja menestyssingle vuodelta 1969. Se nousi listaykköseksi ainakin Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa, Kanadassa, Alankomaissa, Norjassa ja Sveitsissä myyden maailmanlaajuisesti noin neljä miljoonaa kappaletta.Nyman 1995, s.211-212. Laulun science fiction -vaikutteinen sanoitus arvuuttelee ihmiskunnan tilaa seuraavien tuhansien vuosien aikana.


title: In the Year 2525

text: Laulun nimeen liitetään usein suluissa sanat "Exordium & Terminus" ()Nyman 1995, s.211-212.


title: In the Year 2525

text:
Denny Zager ja Rick Evans olivat soittaneet yhdessä vuodesta 1962, jolloin he kuuluivat samaan The Eccentrics -nimiseen yhtyeeseen. Kaksi vuotta myöhemmin Evans sävelsi kappaleen ”In the Year 2525”, mutta se levytettiin vasta marraskuussa 1968, jolloin hetkellisesti erossa olleet Zager ja Evans olivat ryhtyneet esiintymään duona.
He lainasivat äänitystä varten 500 dollaria ja lisäksi Evans oli sovittanut kappaleen uudelleen.Nyman 1995, s.211-212.


title: In the Year 2525

text: Kappale julkaistiin alun perin kaksikon itse perustamalla pienellä Truth Recordsilla ja ensipainos oli vain tuhannen kappaleen suuruinen. Kun paikallinen kiinnostus kasvoi, otettiin singlestä seuraavaksi 10 000:n kappaleen painos. Lopulta, kun Zager ja Evans olivat lähettäneet singleä usealle levy-yhtiölle, RCA Recordsin Ernie Altschuler tarjosi heille sopimusta. Suuren promootion siivittämänä ”In the Year 2525” ilmestyi kesäkuun lopussa 1969 ja jo 12. heinäkuuta se oli noussut Yhdysvaltain Billboard-listan kärkeen. Piikkipaikalla se pysyi seuraavat kuusi viikkoa. Britanniassa kappale nousi listalle 9. elokuuta ja listaykköseksi 30. elokuuta. Kärkipaikkaa se piti Britanniassa puolestaan hallussaan kolme viikkoa.Nyman 1995, s.211-212.


title: In the Year 2525

text: ”In the Year 2525”:n jälkeen Zager & Evans ei onnistunut enää saavuttamaan minkäänasteista menestystä.Nyman 1995, s.211-212. Ainoastaan samana vuonna julkaistu studioalbumi "2525 (Exordium & Terminus)" onnistui nousemaan Yhdysvaltain listalla sijalle 30.


title: In the Year 2525

text: Kappaleessa ei ole kertosäkeistöä, vaan laulu alkaa nimensä mukaisesti vuodesta 2525, ja jatkuu ihmiskunnan kohtaloita ennustellen noin tuhannen vuoden välein. Sanoituksissa mainitaan erilaisia tulevaisuuden laitteita sekä ravintopillereitä ja koeputkia. Sävellyksessä on kaksi puolen sävelasteikon modulaatiota. Lopulta kappale ”alkaa alusta” palaten vuoteen 2525, kunnes fade outin myötä häivyttäen päättyy, sanoitusten ollessa toistamiseen vuodessa 3535. Tästä voi tehdä johtopäätöksen, että kappaleen mukaan elämä on yhtä jatkuvaa kiertokulkua.


title: In the Year 2525

text: Suomenkielisen version julkaisi samana vuonna Robin. Kappaleen ”Vuonna 2525” teksti oli hyvin alkuperäisen sanoituksen mukaisesti tehty ja siitä vastasi Jussi Kylätasku. ”Vuonna 2525” nousi elokuussa 1969 Suomen listan sijalle 7.Nyman 1995, s.211-212.


title: In the Year 2525

text: Ruotsiksi kappaleen lauloi nimellä ”Anno 2202” Lenne Broberg (1969) ja italiankielisen version ”Nel 2023” tulkitsi Caterina Caselli (1970).Nyman 1995, s.211-212.


title: Mercury (ohjelmointikieli)

text: Mercury on funktionaalinen reaalimaailman sovelluksiin suunnattu logiikkaohjelmointikieli. Siinä on Prolog-kieltä muistuttava syntaksi ja polymorfinen, staattinen tyypitys. Mercurya kehittää Melbournen yliopisto, suunnittelijana Zoltán Somogyi.


title: FC Hämeenlinnan kausi 2009

text: FC Hämeenlinna lähti hyvin menneen edelliskauden jälkeen kauteen vahvistuneena. Kauden aikana Lasse Lind ja Panu Autio palasivat Hämeenlinnaan. Myös edelliskauden lopun FC Viikingeissä pelannut Pekka Sihvola palasi takaisin valkopaitaan. Menetyspuolella ei ollut Markus Joenmäkeä ja Jussi Heikkistä lukuun ottamatta korvaamattomia pelaajia. Näin odotukset kauteen lähdettäessä olivatkin korkealla, vaikka Marko Högstedtin ura seuran johtoportaassa loppuikin erimielisyyksiin seuran puheenjohtaja Jukka Nirkon kanssa.


title: FC Hämeenlinnan kausi 2009

text: Kausi Ykkösessä alkoi erinomaisesti ja Valkoiset pelasivatkin sarjan parasta peliä toukokuussa, ollen myös mukana nousutaistelussa. Keskikesään tultaessa ote kärsi kuitenkin pistemenetyksiä, ja syksyllä pelatussa kotiottelussa FC Viikinkejä vastaan nousuhaaveet romahtivat, vaikka Kaurialassa pelattiinkin yksi seuran historian hienoimmista jalkapallo-otteluista. Kauden positiivisin anti oli kuitenkin Pekka Sihvolan maalikuninkuus, kun mies teki 25 ottelussa 20 maalia. Kokonaissaldoksi Hämeenlinnan riveissä tulikin 37 maalia 59 ottelussa, jolla Sihvola on kiistämättä seuran kaikkien aikojen paras hyökkääjä.


title: FC Hämeenlinnan kausi 2009

text: Sihvola valittiinkin kauden päätteeksi pelaajien äänestyksessä Ykkösen parhaaksi pelaajaksi. Kauden jälkeen FC Hämeenlinnasta liigaan siirtyi Sihvolan ja kesken kauden Hakaan lähteneen Saku Pesosen lisäksi Jaakko Juuti


title: FC Hämeenlinnan kausi 2009

text: Myös farmiyhteistyö FC Lahden kanssa toimi kohtuullisen hyvin, vaikka lahtelaisten loukkaantumistilanteen vuoksi täyttä hyötyä sopimuksesta ei saatukaan irti. Kauden aikana Valkoisia edusti kaikkiaan 11 FC Lahden pelaajaa. Kaudella 2008 FC Hämeenlinnaa edustaneista pelaajista Markus Joenmäki onnistui murtautumaan Hakan avauskokoonpanoon, kun taas Jussi Heikkisen pelit FC Lahden paidassa loppuivat jo toisessa liigaottelussa tulleeseen pahaan polvivammaan.


title: Matti Väisänen (jääkiekko)

text: Matti Väisänen (s. 1. joulukuuta 1945 Iisalmi) on jääkiekkoilija, jääkiekkovalmentaja ja kykyjenetsijä.


title: Matti Väisänen (jääkiekko)

text: Matti Väisänen on voittanut pelaajaurallaan Suomen mestaruuden Helsingin IFK:n riveissä vuonna 1969. Hän on valmentanut muun muassa Helsingin Jokereita. Väisäsen nimi on kaiverrettu myös Stanley Cupiin 1980-luvulla tämän toimiessa Edmonton Oilersin kykyjenetsijänä. Hän onkin löytänyt muun muassa Jari Kurrin.


title: Puuliitto

text: Puuliitto (vuoteen 2014 Puu- ja erityisalojen liitto) on suomalainen puu- ja metsäteollisuusalan ammattiliitto. Keskusjärjestö SAK:hon kuuluvalla liitolla on noin 37 000 jäsentä, joista noin 75 prosenttia on miehiä. Puuliitto solmii 14 yleissitovaa työehtosopimusta. Puuliiton sopimusalat ovat mekaaninen metsäteollisuus, puusepänteollisuus, bioteollisuus, bioteollisuuden palveluyritykset, veneteollisuus, harja- ja sivellinteollisuus, metsäala, metsäkoneala, turvetuotantoala, puutarha-ala, taimitarha-ala, viherala, hevosala ja maaseutuelinkeinot.


title: Puuliitto

text: Liitto sai nykyisen muotonsa ja nimensä vuonna 1993, kun Maaseututyöväen liitto ja Puutyöväen liitto fuusioituivat. Liiton edustamilla aloilla on ollut ay-toimintaa vuodesta 1899 alkaen. Liitto julkaisee jäsenlehteä "Särmää" 15 kertaa vuodessa.


title: Puuliitto

text: Puuliitto on Rakennus- ja puutyöväen internationaalin (BWI), Euroopan rakennus- ja puutyöväen federaation (EFBWW) ja Pohjoismaisen rakennus- ja puutyöväen federaation (PRPF) sekä Kansainvälisen elintarvike-, hotelli- ja ravintola-, tupakka- ja nautintoaine- ja maatalousalojen unionin (IUF) ja Euroopan elintarvike-, maatalous- ja matkailualojen työntekijöiden federaation (EFFAT) jäsen.


title: Puuliitto

text: Vuonna 2017 Puuliitto päätti lakkauttaa liiton toiminnan ja liittyä osaksi Teollisuusliittoa valtuustonsa kokouksessa 16. toukokuuta 2017. Yhdistynyt liitto aloittaa toimintansa täystehoisesti vuoden 2018 alusta.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Yhdysvallat vs. Microsoft ("United States v. Microsoft Corporation, Civil Action No. 98-1232") oli Yhdysvaltain liittovaltion vuonna 1998 aloittama siviilikanne Microsoft Corporationia vastaan. Tapauksen keskeinen väite oli, että Microsoft oli väärinkäyttänyt monopoliasemaansa Intel-pohjaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmämyynnissä ja WWW-selaimensa levittämisessä, ja siten rikkonut Sherman Act -kilpailulakia. Keskeinen kysymys oikeustapauksessa oli Internet Explorer -selaimen liittäminen Windows-käyttöjärjestelmän mukaan ja sen mahdollinen kilpailua vääristävä vaikutus. Lisäksi oikeustapauksessa pohdittiin sitä, oliko Microsoft muuttanut ohjelmarajapintojaan jotta ne suosisivat Internet Exploreria muiden selaimien kustannuksella, ja että oliko Microsoft toiminut väärin painostaessaan laitevalmistajakumppaneitaan Windowsin ja Internet Explorerin toimittamiseen myytävien koneiden mukana. Kanne päättyi sopimukseen liittovaltion kanssa 2004 Microsoftin myönnyttyä avaamaan rajapintojaan muille valmistajille.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Microsoftin toiminta oli herättänyt liittovaltion kiinnostuksen jo muutamaa vuotta aiemmin, kun vuonna 1991 liittovaltion kauppakomissio tutki mahdollista monopolin väärinkäyttöä käyttöjärjestelmämarkkinoilla. Komissio lopetti tutkimuksen 1993 päätymättä yksimieliseen lopputulokseen. Saman vuoden elokuussa Yhdysvaltojen oikeusministeriö alkoi tutkia samaa aihetta, mikä johti nopeasti vuoden 1994 heinäkuussa vapaaehtoiseen sopimukseen Microsoftin kanssa, jossa yritys suostui olemaan sitomatta muita yrityksen "tuotteita" Windowsiin, mutta säilytti oikeuden lisätä Windowsiin uusia "ominaisuuksia". Tällä varjolla Microsoft sitoi ensimmäisen kerran Windows 95:n yhteydessä oman selaimensa käyttöjärjestelmän mukaan, aluksi erilliseen lisäosapakettiin mutta seuraavasta käyttöjärjestelmäversiosta lähtien suoraan käyttöjärjestelmän myyntiversioon. Microsoftin tulkinnan mukaan selain oli "ominaisuus", ei "tuote".


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Vuonna 1998 oikeusministeriön selvitys oli valmis, ja se yhdessä 20 Yhdysvaltain osavaltion kanssa haastoi 18. toukokuuta 1998 Microsoftin oikeuteen laittomasta kilpailun rajoittamisesta. Myöhemmin saman vuoden lokakuussa oikeusministeriö nosti toisen kanteen, jossa syytettiin Microsoftia vuonna 1994 tehdyn sopimuksen rikkomisesta ja tietokonevalmistajien pakottamisesta liittämään Internet Explorer osaksi myytäviä tietokoneita. Oikeustapaus pantiin vireille Washingtonin piirioikeudessa, ja tuomarina toimi Thomas Penfield Jackson.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Microsoftin silloinen toimitusjohtaja Bill Gates todisti valaehtoisesti useita kertoja, ja alan media nopeasti maalasi kuvan kysymyksiä välttelevästä johtajasta. BusinessWeek-lehti luonnehti Gatesin vastauksia tarkoituksellisen epämääräisiksi ja monin paikoin täysin ristiriitaisiksi syyttäjän todisteina esittämien sähköpostien kanssa.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Microsoft esitti todistelunaan myös lukuisia videonauhoja, joista yksi näytti kuinka Internet Explorerin poistaminen Windowsista aiheutti hidastumista ja virhetoimintaa. Nauha oli yrityksen varatoimitusjohtaja James Allchinin mukaan katkoton nauhoitus yhdestä tietokoneesta, mutta syyttäjä pian huomasi että nauhalla työpöydän jotkut kuvakkeet mysteerisesti katoavat ja ilmestyvät uudelleen, johtaen epäilyksiin nauhan aitoudesta. Allchin myöhemmin myönsi että hänen alaisensa olivat tehneet virheen videon nauhoituksessa, ja tarjosi uuden nauhan todistusaineistoon, tällä kertaa ilman väitettä käyttöjärjestelmän hidastumisesta. Yrityksen tiedottaja Mark Murray pilkkasi julkisuudessa syyttäjää "videotuotannollisiin yksityiskohtiin tarttumisesta".


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text:
Toinen Microsoftin esittelemä nauha näytti, että kilpailevan Netscape-selaimen asentaminen America Onlinen käyttäjälle on helppoa ja nopeaa; asennus sujui nauhalla ripeästi ja selaimen pikakuvake ilmestyi työpöydälle itsestään. Liittovaltio tuotti oman nauhan samasta toimenpiteestä, paljastaen että Microsoftin nauhalta oli poistettu pitkä ja monimutkainen osa asennusvaiheesta ja että pikakuvake ei todellisuudessa ilmesty työpöydälle itsestään, pakottaen käyttäjän ensin etsimään sen. Yrityksen varatoimitusjohtaja Brad Chase vahvisti että Microsoftin nauha oli valheellinen .
Microsoft puolusti itseään julkisuudessa tarmokkaasti, väittäen että yrityksen menestyksestä kateelliset kilpailijat olivat yrittämässä tukahduttaa Microsoftin innovaatioita, ja että liittovaltio oli vain pelinappula oikeusprosessissa. The Washington Post ja New York Times -sanomalehdissä ilmestynyt kokosivun mainos, jonka oli ostanut amerikkalainen The Independent Institute, syytti samoin kilpailijoita kuluttajien etujen vastaisesta toiminnasta.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Tuomari Jackson totesi lausumassaan 5. marraskuuta 1999 että Microsoftin hallitseva markkina-asema x86-pohjaisissa tietokoneissa oli monopoli, ja että yritys oli yrittänyt tuhota tähän monopoliin kohdistuvia uhkia, joita olivat muun muassa Apple, Java, Netscape, Lotus Notes, Real Networks ja Linux. 3. huhtikuuta 2000 hän antoi kaksiosaisen tuomionsa oikeusjutussa, jossa hän määräsi Microsoftin jaettavaksi kahteen osaan; yksi käyttöjärjestelmän valmistamiseksi ja toinen muiden ohjelmistokomponenttien valmistamiseksi.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: 26. syyskuuta 2000 syyttäjä yritti siirtää Microsoftin valituksen suoraan Yhdysvaltojen korkeimpaan oikeuteen ajan säästämiseksi, mutta korkein oikeus kieltäytyi kuulemasta tapausta, ja prosessi siirtyi liittovaltion valitustuomioistuimeen.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Liittovaltion valitustuomioistuin Washington D.C.:n piirialueelle kumosi tuomari Jacksonin päätöksen. Tämä johtui osittain siitä, että valitustuomioistuin tulkitsi jakomääräyksen liian laajaksi, ja osittain siitä että tuomari Jackson oli antanut haastatteluja uutismedialle käsittelyn aikana, rikkoen näin Yhdysvaltojen tuomareiden virkamenettelyohjeita. Jackson ei saapunut paikalle valitustuomioistuimen käsittelyyn jossa hänen toimintaansa moitittiin.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Valitustuomioistuin ei kuitenkaan kumonnut Jacksonin lausumaa jossa todettiin jutussa toteennäytetyt faktat. Valitustuomioistuin palautti jutun alempaan oikeusasteeseen suppeamman loppuratkaisun löytämiseksi. Ennen sen saamista oikeusministeriö ilmoitti 6. syyskuuta 2001 että liittovaltio ei enää vaatisi Microsoftin pilkkomista, vaan lievempää rangaistusta kilpailun rajoittamisesta.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: 2. marraskuuta 2001 oikeusministeriö saavutti sopimuksen Microsoftin kanssa asian loppuunsaattamisesta. Sopimukseen sisältyi vaatimus Microsoftin ohjelmointirajapintojen (API) avaamisesta kolmansien osapuolten käyttöön, ja kolmen henkilön toimikunnan asettamisesta, jolla olisi täysi pääsy yrityksen järjestelmiin, kirjanpitoon ja lähdekoodiin ehtojen noudattamisen varmistamiseksi. Oikeusministeriö ei kuitenkaan vaatinut Microsoftia muuttamaan ohjelmakoodiaan, tai kieltänyt sitä liittämästä muita ohjelmistoja Windowsiin tulevaisuudessa. 1. marraskuuta 2002 tuomari Colleen Kollar-Kotelly antoi tuomionsa, hyväksyen oikeusministeriön sovintoehdotuksen suurimmalta osin. Yhdeksän osavaltiota (Kalifornia, Connecticut, Iowa, Florida, Kansas, Minnesota, Utah, Virginia ja Massachusetts) ja Washingtonin piirialue eivät hyväksyneet sovintoehdotusta, koska heidän mielestään se ei ollut tarpeeksi ankara Microsoftin kilpailun rajoittamisen estämiseksi. 30. kesäkuuta 2004 oikeus hyväksyi yksimielisesti oikeusministeriön sovintoehdotuksen.


title: Yhdysvallat vastaan Microsoft

text: Microsoftin velvollisuudet sovintoehdotuksessa päättyivät 12. marraskuuta 2007, mutta myöhemmin Microsoft suostui jatkamaan velvollisuuksiaan osittain vielä kahden vuoden ajan, ja tarvittaessa vuoteen 2012 asti.


title: Matti Väisänen (hiihtosuunnistaja)

text: Matti Väisänen (s. 23. syyskuuta 1948) on entinen suomalainen hiihtosuunnistaja. Väisänen voitti vuoden 1980 hiihtosuunnistuksen maailmanmestaruuskilpailuissa henkilökohtaisen pronssimitalin ja viestihopean. Lisäksi hänellä on viestipronssia Itävallan MM-kisoista 1982, sekä viestihopeaa Italian MM-kisoista.


title: Mary Mallon

text: Mary Mallon (23. syyskuuta 1869, Cookstown, Irlanti – 11. marraskuuta 1938, North Brother Island, New York, Yhdysvallat), tunnettu lisänimellä Typhoid Mary ("Lavantauti-Mary"), oli ensimmäinen Yhdysvalloissa tavattu oireeton lavantaudin kantaja.


title: Mary Mallon

text: Keittäjänä ja pyykkärinä toiminut Mallon tartutti lavantaudin ainakin 53 ihmiseen, joista 3 kuoli tartuntaan.


title: Mary Mallon

text: Mallon eristettiin North Brother Islandilla sijaitsevaan sairaalaan vuosiksi 1907–1910, mutta hänet vapautettiin Mallonin luvattua hankkia jonkin muun kuin keittäjän työn. Vapauttamisensa jälkeen Mallon toimi jonkin aikaa muun muassa pyykkärinä, mutta palasi paremmin palkattuun entiseen ammattiinsa. Hänet määrättiin vuonna 1915 uudelleen eristettäväksi North Brother Islandille, ja eristys jatkui hänen kuolemaansa vuonna 1938 saakka.


title: Sähköalojen ammattiliitto

text: Sähköalojen ammattiliitto eli Sähköliitto on suomalainen sähköalan työntekijöiden etujärjestö. Keskusjärjestö SAK:hon kuuluvalla ammattiliitolla on noin 34 000 jäsentä ja 134 ammattiosastoa. Liitto on julkaissut jäsenlehteä "Vasama" vuodesta 1957 alkaen.


title: Sähköalojen ammattiliitto

text: Järjestö perustettiin lokakuussa 1955 nimellä Suomen Sähköalantyöntekijäin Liitto (SSTL). Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1996. Ennen SSTL:ää sähköalan työläiset olivat järjestäytyneet Metallityöväen Liittoon. Päätös erkanemisesta jakoi sähkötyöläisiä. Metalliliitto piti Sähköliittoa hajotusjärjestönä eikä uutta liittoa koskaan päästetty Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon. 1960-luvulla Sähköliitto oli sosialidemokraattien muodostaman Suomen ammattijärjestön jäsen. Liitto on kuulunut nykyiseen SAK:hon keskusjärjestön perustamisesta (1969) lähtien. 2000-vuosikymmenen jälkipuolella Sähköliitto neuvotteli yhdistymisestä Teollisuusalojen ammattiliittoon, mutta se jäi lopulta TEAMin ulkopuolelle.


title: Sähköalojen ammattiliitto

text: Korkeinta päätäntävaltaa kaikissa Sähköliittoa koskevissa asioissa käyttää edustajisto, joka on valittu vuodesta 1996 alkaen. Edustajiston edeltäjä oli liittokokous. Edustajat edustajistoon valitaan vaaleilla joka neljäs vuosi.


title: Sähköalojen ammattiliitto

text: Edustajiston vahvuus vuosina 2016–2020 on 70 jäsentä, jotka edustavat kolmea poliittisesti sitoutumatonta ryhmää: Sähköliiton Edunvalvonnantekijöitä (32 paikkaa), Sähköistenalojen ammattilaisia (22 paikkaa) ja Jäsenten Sähköliittoa (16 paikkaa).


title: Sähköalojen ammattiliitto

text: Edustajiston puheenjohtajat aikajärjestyksessä:


title: Pteropodinae

text: Pteropodinae on hedelmälepakoiden heimon alaheimo. Siihen kuuluu noin 170 lajia, jotka jakautuvat 36 sukuun, joista suurimpia ovat lentävätkoirat ("Pteropus"), paljasselkälepakot ("Dobsonia") ja putkikuonolepakot ("Nyctimene"). Suurin laji on intianlentäväkoira ("Pteropus giganteus"). Alaheimon nimesi John Edward Gray vuonna 1821. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut alaheimolle uutta suomenkielistä nimeä "hekkolepakot".


title: Rodney Alcala

text: Rodney James Alcala (s. 23. elokuuta 1943 San Antonio, Texas) on 1970-luvun lopulla ainakin neljä naista ja yhden lapsen surmannut, kuolemaan tuomittu sarjamurhaaja. Hän syntyi Texasissa ja liittyi 17-vuotiaana armeijaan. Hän saavutti vuonna 1978 voiton "The Dating Game" -show'ssa.


title: Rodney Alcala

text: Neljä naisuhriaan Alcala murhasi Los Angelesin piirikunnassa vuosina 1977–1979. Surmattu lapsi oli 12-vuotias tyttö, Robin Samsoe Huntington Beachista. Hän joutui siepatuksi ollessaan pyöräilemässä balettitunnille 20. kesäkuuta 1979. Ruumis löydettiin kahdentoista päivän kuluttua, ja Alcala pidätettiin kuukauden kuluttua tytön katoamisesta. Häntä syytettiin Samsoen murhasta ensimmäistä kertaa vuonna 1980. Hänet tuomittiin kuolemaan kahdesti, mutta molemmilla kerroilla valitukset johtivat tuomion kumoamiseen. Syytteisiin lisättiin neljän naisen murhat vuonna 2006.


title: Rodney Alcala

text: Vuonna 2010 uutisoitiin Alcalan saaneen kolmatta kertaa kuolemantuomion Robin Samsoen murhasta sekä lisäksi tulleen tuomituksi neljästä muusta murhasta. Neljä selvittämätöntä henkirikosta oli paljastunut Alcalan tekemiksi, kun uusi laki velvoitti hänet antamaan DNA-näytteen. Samsoen lisäksi häntä syytettiin näin ollen Jill Barcombin (18), Georgia Wixtedin (27), Charlotte Lambin (32) ja Jill Parenteaun (21) tappamisesta. Hän edusti oikeudessa itseään.


title: Rodney Alcala

text: Alcala oli jo vuonna 1972 saanut tuomion neljä vuotta aikaisemmin tekemästään pahoinpitelystä, kidnappauksesta ja raiskauksesta, joiden uhrina oli ollut 8-vuotias tyttö. Ehdonalainen vapaus koitti tekijälle tällöin jo kahden vuoden kuluttua. Samsoen murhatessaan hän oli takuita vastaan vapaalla ja odotti 15-vuotiaan tytön pahoinpitelyä ja raiskausta koskenutta oikeudenkäyntiä, jossa hänet tuomittiinkin vuonna 1980 vankeuteen yhdeksäksi vuodeksi.


title: Rodney Alcala

text: Kalifornian yliopistosta, Los Angelesista valmistunut Alcala on harrastelijavalokuvaaja. Hänen älykkyysosamääränsä on 160, mikä merkitsee hänen olevan huippuälykäs.


title: Minsk-Eteläinen

text: Minsk-Eteläinen () on Valko-Venäjän rautateiden rautatieasema Valko-Venäjän pääkaupunki Minskin kaakkoon vievällä junanradalla. Asema on muun muassa Minskin lähiliikenteen Asipovitšyn ja Minskin keskusrautatieaseman suuntaan kulkevien junien pysäkki.


title: Minsk-Eteläinen

text: Ainakin bussi ja linjataksi liikennöivät aseman lähistölle.


title: Ramat

text: Ramat ovat yksi Nicaraguan alkuperäiskansa. Rama-intiaaneja on kaikkiaan noin 1 500, ja heistä suurin osa elää Nicaraguan Karibianmeren-puoleisella rannikolla, maan eteläosassa. Rama Cay -saarella asuu kaksikolmasosaa ramoista.


title: Ramat

text: Ramojen elinkeinoja ovat metsästys, kalastus ja muun muassa banaanin ja valkoisten kaakaopapujen viljely.


title: Ramat

text:
Ramat puhuvat kreolienglantia. Omaa rama-kieltä puhuu vain muutama kymmenen henkeä, mutta kieltä elvytetään muun muassa kouluopetuksella.
Rama-kielen systeemaattinen tutkimus ja elvytys aloitettiin 1980-luvulla. Työn tuloksena on muun muassa sanakirja Turulka. Kielentutkijat mainitsevat tärkeimmäksi informantikseen Rama Caylla asuneen Eleanora Rigby Danielin (1924–2001).


title: Ramat

text: Rama kuuluu chibcha-kieliperheeseen.


title: Ramat

text: Ramat ovat jatkuvasta kolonisaation paineesta huolimatta säilyttäneet yhteyden perinteisiin maa-alueisiinsa sukupolvilta toisille siirtyneiden hengellisten, kulttuuristen, taloudellisten ja historialliseen muistiin liittyvien siteiden ansiosta. Ramat ovat taistelleet Nicaraguan hallitusta ja mestitsimaanomistajia vastaan perinteisten maa-alueidensa hallinnasta. Maa-asioissa ramat ovat yhdistäneet voimansa miskitojen ja sumojen kanssa.


title: Ramat

text: Ramoja asuu yhteensä kuudessa kyläyhteisössä: Rama Cay, Sumu Kaat, Tiktik Kaanu, Wiring Cay, Bangkukuk ja Indian River. Alue ulottuu Bluefieldsin lahdesta etelään Rio San Juanin tienoille.


title: Ramat

text: Kun vuonna vuonna 2003 tuli voimaan etnisten yhteisöjen alueita koskeva maanomistuslaki (laki 445), ramojen kylät ja kreolialueiksi nimetyt kylät, muun muassa Monkey Point, päättivät toimia yhdessä lain toteutumiseksi. Kreolikylillä on läheinen etninen yhteys ramoihin. Alueen hallinto-organisaation nimi on Gobierno Terrotorial Rama y Kriol. Alueeseen kuuluu noin 4 800 neliökilometriä maata ja lähes yhtä paljon merta.


title: Ramat

text: Ramaterritoriossa on neljä laajaa suojelualuetta: Reserva Natural de Cerro Silva, Punta Corda, Reserva Biológica Indio-Maiz ja Refugio de Vida Silvestre Río San Juan.


title: BT Tower

text: BT Tower on Lontoossa, Britanniassa sijaitseva tietoliikennetorni. Sen korkeus on 175 metriä ja antennit mukaan lukien 188 metriä. Tornin rakentaminen aloitettiin heinäkuussa 1961 ja sen virallisia avajaisia vietettiin 8. lokakuuta 1965.


title: BT Tower

text: Vaikka BT Tower on eräs Lontoon tunnetuimmista maamerkeistä, sen olemassaolo oli pitkään virallisesti salaisuus, eikä sitä esimerkiksi merkitty virallisiin karttoihin. Tornin olemassaolon julkisti parlamenttiedustaja Kate Hoey 19. helmikuuta 1993 käyttäessään sitä puheessaan esimerkkinä turhista virallisen salassapidon piiriin kuuluvista asioista.


title: Pljussa

text: Pljussa tai Pljusa () on Narvanjoen oikeanpuoleinen sivujoki Luoteis-Venäjällä, pääasiassa Pihkovan alueella. Joki on 280 km pitkä ja virtaa suunnilleen etelästä pohjoiseen. Se yhtyy Narvan pääuomaan Narvan tekojärven eteläosassa.


title: Pljussa

text: Slantsyn kaupunki sijaitsee joen rannalla.


title: Hispaniolantangara

text: Hispaniolantangara ("Phaenicophilus palmarum") eli aiemmalta nimeltään haitintangara on Hispaniolan saarella Haitissa ja Dominikaanisessa tasavallassa tavattava hispaniolantangaroihin kuuluva varpuslintu.


title: Hispaniolantangara

text: Hispaniolantangara on kooltaan noin 18 cm. Hispaniolantangaran päälaki ja naama ovat väriltään mustat. Otsassa sekä silmien ylä- ja alapuolella on valkoiset laikut. Niska on linnulla harmaa. Selkä, siivet ja pyrstö ovat oliivinvihreät. Lajin vatsa on vaaleanharmaa. Nuoret hispaniolantangarat ovat väriltään aikuisia yksilöitä vaaleampia.


title: Hispaniolantangara

text: Hispaniolantangaraa tavataan Hispaniolan ja läheisen Isla Saonan saarelta. Linnun elinympäristöä ovat puolikuivat ja kosteat metsät sekä tiheiköt. Laji on yleisimmillään alankomailla.


title: Hispaniolantangara

text: Hispaniolantangaran kuppimainen pesä sijaitsee puussa. Naaras munii kahdesta kolmeen valkoista tai vihertävää pilkullista munaa.


title: Lyyli Hamara

text: Lydia Pauliina Hamara (sukunimi myöh. "Nyman" ja "Nuormaa"; 24. joulukuuta 1882 Kuopio – 21. lokakuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen lastenkirjailija. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli oikolukija.


title: Lyyli Hamara

text: Hamaran vanhemmat olivat vahtimestari Markus Hamara ja Aleksandra Wahlberg.


title: Joutsenon Opisto

text: Joutsenon Opisto on poliittisesti sitoutumaton kansanopisto, jonka taustayhteisönä toimii Joutsenon opiston kannatusyhdistys ry. Opisto sijaitsee Lappeenrannassa entisen Joutsenon alueella.


title: Joutsenon Opisto

text: Joutsenon opisto tarjoaa avoimen yliopiston opetusta (psykologia, kasvastustiede, erityispedagogiikka, terveyden edistäminen, yhteiskuntatieteet ja filosofia, englanti ja japani), maahanmuuttajakoulutusta, vuoden mittaisia yleissivistäviä linjoja (lääkislinja, välivuosilinja, pelilinja, kuvataidelinja) sekä taideopetusta. Opistolla on myös puoli vuotta kestäviä opintoja (mm. sarjakuvalinja, korean linja). Kesäisin opisto järjestää Joutsenon Taidekesän.


title: Tappara on terästä

text: Tappara on terästä on Juha ”Watt” Vainion sanoittama ja Reijo Lehtovirran säveltämä ja sovittama Tapparan jääkiekkojoukkueen kannatuslaulu vuodelta 1976. Kappale julkaistiin 1976 mainossinglenä, jonka b-puolella oli ”Kaukalosamba”. Myöhemmin kappaleen on levyttänyt Pate Mustajärvi, jonka versio julkaistiin vuonna 2010.


title: Tappara on terästä

text: Vainio oli esiintymässä Vaasassa, kun Tapparan silloinen manageri Mikko Westerberg tilasi Vainiolta joukkueelleen kannatuslaulun. Westerbergin mukaan laulussa oli oltava lause ’Tappara on terästä’ ja sana ’ruisrievä’. Vainio otti tehtävän hoitaakseen ja kirjoitti ensimmäiset säkeet ravintolassa syödessään kankaiseen lautasliinaan. Tekijäpalkkioista hän kävi neuvottelun Tapparan silloisen puheenjohtajan kanssa, joka oli myös pankinjohtaja. Lopulta Vainio sai työstään palkkiota 5 000 markkaa. Hänestä tuli laulun myötä loppuiäkseen Tappara-fani, mikä aiheutti keskustelua hänen perheensä sisällä, sillä hänen poikansa kannatti HIFK:ta. Laulun kertosäkeistö sisältää tunnetun fraasin ”Tappara on terästä, toiset tulee kaukaa perästä”.


title: Tappara on terästä

text: Kappale äänitettiin Finnvox-studiolla Helsingissä 1976. Äänittäjästä ei ole täyttä varmuutta, mutta todennäköisesti siinä toimi Erkki Hyvönen tai Ronnie Kranck. Lehtovirta ja Vainio tuottivat kappaleen.


title: Tappara on terästä

text: Äänityksissä olivat mukana seuraavat muusikot:


title: Frans A. Kotkanpää

text: Frans Alarik Kotkanpää (sukunimi aik. Jakku; 10. kesäkuuta 1872 Laihia – 28. huhtikuuta 1948 Laihia) oli suomalainen maanviljelijä ja näytelmäkirjailija.


title: Frans A. Kotkanpää

text: Kotkanpää kirjoitti seuranäytelmiä ja vuonna 1945 hän julkaisi omakustanteena teoksen "Einsteiniläisen maailmankäsityksen suuri illuusio" jossa hän pyrki osoittamaan Albert Einsteinin suhteellisuusteorian virheelliseksi.


title: Frans A. Kotkanpää

text: Nimimerkillä "Talonpoika":


title: Ferrosyanidi

text: Ferrisyanidi ja ferrosyanidi ovat negatiivisia ioneja, joiden kemiallinen kaava on Fe(CN). Ne eroavat toisistaan vain varaukseltaan. Ferrosyanidin varaus on -4, ferrisyanidin -3. Ferrosyanidin voi muuttaa ferrisyanidiksi ja päinvastoin hapetus-pelkistysreaktiolla.


title: Ferrosyanidi

text: Vaikka niissä on runsaasti myrkyllistä syanidiryhmää, ne ovat paljon vähemmän myrkyllisiä, sillä syanidiryhmät ovat tiukasti sidoksissa rautaan.


title: Ferrosyanidi

text: Ferrosyanideja, joiden E-koodi on E535 (natriumferrosyanidi), E536 (kaliumferrosyanidi) ja E538 (kalsiumferrosyanidi), käytetään paakkuuntumisenestoaineena suolassa, esimerkiksi maantiesuolassa. Vaikka ainetta joutuisi pohjaveteen, sitä ei pidetä haitallisena, koska ferrosyanidi haihtuu auringonvalossa ja happamissa oloissa ja desinfiointi yli 8,5 pH:ssa muuttaa syanidit vaarattomiksi syanaateiksi. Australiassa ja Uudessa-Seelannissa E538 on kuitenkin kielletty.


title: Ferrosyanidi

text: Ferrosyanidin systemaattinen nimi on heksasyanoferraatti(II) ja ferrisyanidin heksasyanoferraatti(III).


title: Rossana de los Ríos

text: Rossana de los Ríos (s. 16. syyskuuta 1975 Asunción) on paraguaylainen tennispelaaja.


title: Rossana de los Ríos

text: Hän on syntynyt Paraguayn pääkaupungissa, Asunciónissa, ja asuu nyt Miamissa, Yhdysvalloissa yhdessä hänen tyttärensä Ana-Paula Neffa de los Riosin ja miehensä Gustavo Neffan kanssa. Neffa on entinen paraguaylainen jalkapalloilija, joka pelasi Boca Juniors -joukkueessa. Rossana oli parhaimmillaan tenniksen maailmanlistalla kaksinpelissä sijalla 51 syyskuussa 2001 ja nelinpelissä sijalla 52. Hän oli junioreiden maailmanlistan ykkönen vuonna 1992 ja voitti vuoden 1992 junioreiden Ranskan avoimet. Hänestä tuli ammattilaispelaaja vuonna 1993, mutta muutaman vuoden päästä hän jätti tenniksen ja päätti perustaa perheen. Hän meni naimisiin miehensä kanssa ja sai vauvan (Ana-Paula) 17. tammikuuta 1997. Viiden vuoden tauon jälkeen hän palasi tenniskentille kesäkuussa 1999.


title: Rossana de los Ríos

text: Vuonna 1992 Rossana voitti Ranskan avointen tyttöjen kaksinpelin mestaruuden. Finaalissa hän voitti Paola Suárezin 6–4, 6–0.


title: Rossana de los Ríos

text: Tammikuussa Rossana pelasi Australiassa ensimmäisen kerran sitten vuoden 2003. Helmikuussa Rossana pelasi ensimmäisen kerran WTA-turnauksen pääsarjassa vuoteen Viña del Marissa. Hän voitti Carla Suárez Navarron 7-6(8), 6-4, mikä merkittiin hänen ensimmäiseksi WTA-turnauksen otteluvoitoksi sitten vuoden 2004:n Philadelphian. Hän pääsi toiselle kierrokselle Bogotássa ja Miamissa, mikä tarkoitti sitä, että hän nousi takaisin naisten maailmanlistan sadan parhaan joukkoon ensimmäisen kerran vuoden 2003 jälkeen. Rossana pääsi finaaliin 25 000 dollarin turnauksessa Pelhamissa ja toukokuussa hän pääsi Strasbourgin turnaukseen voittamalla kolme karsintaottelua. Hän selviytyi Ranskan avoimiin ensimmäisen kerran 19 grand slamin jälkeen. Rossanan listasijoitus oikeutti suoraan pääsyyn pääkaavioon. Wimbledonissa 2008 Rossana hävisi 1. kierroksella Ana Ivanovicille. Sen jälkeen hän pelasi Palermossa, jossa hän voitti viidenneksi sijoitetun Aravane Rezaïn 6-4, 6-1.


title: Arantxa Parra Santonja

text: Arantxa Parra Santonja (s. 9. marraskuuta 1982, Valencia) on espanjalainen tennispelaaja. Hänen korkein sijoituksensa tenniksen maailmanlistalla on kaksinpelissä 46, jonka hän saavutti heinäkuussa 2010.


title: Arantxa Parra Santonja

text: Parra Santonja ei ole voittanut yhtään kaksinpelin WTA-turnausta, mutta ITF-turnausvoittoja hänellä on 11. Lisäksi nelinpelissä hän on voittanut kuusi WTA-turnausta. Ensimmäinen tuli Lourdes Domínguez Linon kanssa Acapulcossa maaliskuussa 2007, toinen Nuria Llagostera Vivesin kanssa Barcelonassa kesäkuussa 2007, kolmas Lourdes Domínguez Linon kanssa Barcelonassa kesäkuussa 2008, neljäs Lourdes Domínguez Linon kanssa Marbellassa huhtikuussa 2011, viides Nuria Llagostera Vivesin kanssa Brisbanessa tammikuussa 2012 ja kuudes Lourdes Domínguez Linon kanssa Acapulcossa maaliskuussa 2013.


title: Arantxa Parra Santonja

text: Vuonna 2010 Parra Santonja pääsi kaksinpelin finaaliin Estorilin WTA-turnauksessa, mutta hävisi sen Latvian Anastasija Sevastovalle lukemin 6–2, 7–5. Vuonna 2011 hän pääsi finaaliin Acapulcossa, mutta hävisi sen Gisela Dulkolle.


title: Kustavi Lounasheimo

text: Kustavi Adolf Lounasheimo (sukunimi aik. "Lindeberg"; 2. syyskuuta 1882 Viipuri – 5. tammikuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen pappi ja runoilija.


title: Kustavi Lounasheimo

text: Lounasheimo vihittiin papiksi 1915 ja hän toimi aluksi opettajana Pieksämäen yhteiskoulussa. Lounasheimo oli sitten esikaupunkipappina Viipurissa ja 1932 hänestä tuli Viipurin tuomiokirkkoseurakunnan virallinen apulainen. Sotavuosien jälkeen Lounasheimo muutti Helsinkiin.


title: Kustavi Lounasheimo

text: Lounasheimo kuului lestadiolaiseen herätysliikkeeseen. Lounasheimo valitsi ensin lestadiolaisuuden haaroista uusheräyksen, mutta siirtyi 1931 vanhoillislestadiolaisuuteen.


title: Antti Mattila

text: Antti Aukusti Mattila (19. marraskuuta 1911 Hinnerjoki – 28. syyskuuta 1948) oli suomalainen kirjailija.


title: Paul Nummelin

text: Paul Jakob Gabriel Nummelin (1911 – 1948) oli suomalainen kirjailija.


title: Paul Nummelin

text: Nummelinin kirjan "Hyvästi, Maaria" novellit käsittelivät 1930-luvun lamakaudella aikuistuneen työläissukupolven kokemuksia.


title: Hellevi Takkinen

text:
Hellevi Takkinen (9. maaliskuuta 1930 Rantasalmi – 21. elokuuta 1949 Turku) oli suomalainen koululainen ja lastenkirjailija.
Takkisen vanhemmat olivat kapteeni, heimosoturi Jalmari Takkinen ja kansakoulunopettaja Elma Aleksandra Laine.


title: Hellevi Takkinen

text: Hellevi Takkinen kuoli 19-vuotiaana. Hänet on haudattu Turun vanhalle hautausmaalle.


title: Salatsijoki

text: Salatsijoki (, ) on joki Pohjois-Latviassa ja Etelä-Virossa. Joki kulkee 95 kilometrin matkan Vidzemessä sijaitsevalta Burtniekijärveltä Riianlahteen. Joki kulkee Mazsalacan, Staicelen ja Salacgrīvan kaupunkien kautta. Joen varrella sijaitsee monia luolia, joiden lisäksi joki on tunnettu hyvänä lohijokena.


title: Andre Crawford

text: Andre Crawford on sarjamurhaaja, joka tuomittiin vuonna 2009 elinkautiseen yhdestätoista murhasta vuosina 1993–1999. Lisäksi hänet tuomittiin yhdestä murhan yrityksestä. Uhrit olivat naisia, joita Crawford oli puukottanut, kuristanut ja hakannut. Hän oli tarjonnut uhreilleen huumeita seksiä vastaan. Henkirikokset hän teki lähinnä, koska raivostui naisille, jotka halusivat päästä huumeiden vaikutuksen alaisiksi jo yhdyntöjen ajaksi.


title: Andre Crawford

text: Usein Crawford ensin surmasi uhrinsa, nautti sitten crack-kokaiinia ja yhtyi lopuksi vainajiin.


title: Andre Crawford

text: Chicagon poliisi ja FBI pidättivät Crawfordin vuonna 2000. Hän tunnusti tekonsa, ja myös DNA-todistusaineisto kytki hänet murhista kahdeksaan. Murhatut olivat Rhonda King, Patricia Dunn, Angela Shateen, Shaguanta Langley, Tommie Davis, Sheryl Johnson, Constance Bailey, Sonji Brandon, Nicole Townsend, Evandre Harris ja Cheryl Cross. Yksi uhri jäi eloon vuonna 1997.


title: Ravage

text: Ravage on kuvitteellinen robotti "Transformers"-universumissa. Hän toimii lähes kaikissa jatkumoissa Soundwaven apurina. Ravagella on robottimuodon sijasta petomuoto, jossa hän muistuttaa mekaanista jaguaaria.


title: Ravage

text: Ravage on erinomainen vakooja ja hyökkää lähes armotta vihollistensa kimppuun. Hän muuntautuu Soundwaven rintakoteloon mahtuvaksi musiikkikasetiksi.


title: Ravage

text: "issa" jaguaareja muistuttavista Terrorconeista käytetään nimitystä Battle Ravage. Trevor Devall antoi niille äänensä.


title: Ravage

text: Elokuvassa "", Ravage on Soundwaven jaguaarimainen apuri. Soundwave lähetti Ravagen sekä Microconeista koostuvan Reedmanin viemään NESTin bunkkerissa säilytettävä Allsparkin kappale ja viedä Laurentian Vajoamaan Megatronin elvytystä varten. Ravage nähtiin seuraavan kerran vasta Egyptissä auttamassa muita Decepticoneja Sam Witwickyn etsimisessä. Ravage kuoli, kun Bumblebee tarttui hänen selkärankaansa ja voimakkaalla kädenliikkeellä työnsi kaikki Ravagen haarniskan osat irti. Vaikka Ravage elää symbioosissa Soundwaven kanssa, pienistä metallikuuliksi muuntautuvista Microconeista muodosteneella Decepticonilla nimeltä Reedman sekä mikroskoopiksi muuntautuvalla Tohtorilla on molemmilla samanlainen symbioottinen yhteys Ravagen kanssa.


title: Ravage

text: Elokuvassa hän ei muuntaudu miksikään, mutta hänen lelunsa muuntautuu eräänlaiseksi avaruuskapseliksi.


title: Kaikki paitsi purjehdus on turhaa

text: Kaikki paitsi purjehdus on turhaa on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Juha ”Watt” Vainion sanoittama kappale, jonka kumpikin heistä on levyttänyt. Mårtensonin versio julkaistiin singlenä, ja se on hänen tunnetuimpia levytyksiään. Laulun teema, purjehdus, oli sekä Vainiolle että Mårtensonille mieleinen. Vainio rakasti merta ja purjehdusta, kuten myös Mårtenson.


title: Kaikki paitsi purjehdus on turhaa

text: Vainio levytti kappaleen demoversion alun perin Mårtensonin säestäessä pianolla vuonna 1987 Mårtensonin kotistudiolla Espoossa. Mårtenson levytti kappaleen vuotta myöhemmin vuonna 1988, ja siitä muodostui yksi hänen tunnetuimmista kappaleistaan.


title: Kaikki paitsi purjehdus on turhaa

text: Vuonna 1999, runsaat kahdeksan vuotta Vainion kuoleman jälkeen, Vainion pitkäaikainen yhteistyökumppani Jaakko Salo kuunteli Vainion ja Mårtensonin tekemän demoversion. Hän pyysi Mårtensonia muokkaamaan sen julkaisukuntoon. Kappaleeseen äänitettiin 24. helmikuuta 1999 Hyvän Tuulen Laulajat -kuoron kuoro-osuus sekä muita kosketinsoitinosuuksia. Valmis versio julkaistiin ensi kertaa samana vuonna Vainion kokoelma-albumilla, joka nimettiin kappaleen mukaan. Demoversio julkaistiin vuonna 2008 Vainion kaikki levytykset sisältävällä kokoelmalla "Legendan laulut – Kaikki levytykset 1963–1990".


title: Kaikki paitsi purjehdus on turhaa

text: Tehosekoittimen Otto Grundström on tehnyt laulusta coverversion, joka julkaistiin Mårtensonin tribuuttilevyllä "Kaikki paitsi Mårtenson on turhaa" vuonna 2006. Albumin nimi on viittaus kappaleeseen.


title: Brawl (Transformers)

text: Brawl on kuvitteellinen robotti "Transformers"-universumissa.


title: Brawl (Transformers)

text: Brawl on yksi Combaticoneista, jotka Starscream rakensi toisen maailmansodan aikaisista sotakoneista kostaakseen Megatronille.


title: Brawl (Transformers)

text: Vuoden 2007 "Transformers"-elokuvassa Brawlin nimi olikin erään editointivirheen vuoksi Devastator. Brawl tuli mukaan elokuvaan vasta, kun Starscream käski kaikkia Decepticoneja saapumaan Hooverin Padolle sieppaamaan Allspark. Kun Autobotit ja sotilaat veivät sen turvaan Mission Cityyn, Brawl seurasi heitä, mutta sai surmansa Bumblebee ampui häntä plasmakanuunalla rintaan.


title: K. J. Virtanen

text: Kyösti Jalmari Virtanen (28. marraskuuta 1885 Pertteli – 5. joulukuuta 1949 Lohja) oli suomalainen näytelmäkirjailija, joka käytti nimimerkkiä "K. J. Tuulensuu".


title: Long Haul

text: Long Haul on "Transformers"-universumissa esiintyvä Decepticon. Hasbron luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 "The Transformers" -animaatiosarjassa.


title: Long Haul

text: Long Haul kuului ensimmäisessä "Transformers"-sarjassa Constructiconien ryhmään, jotka loivat Cybertronissa Crystal Cityn, mutta nykyään ovat osa Megatronin joukkoja. Long Haul toimi lähinnä tavaroiden kuljettajana.


title: Long Haul

text: Long Haulin ulkomuoto oli Josh Nizzin suunnittelema fanikuva ja Michael Bay piti siitä niin paljon, että otti sen mukaan "on".


title: Long Haul

text: Long Haul oli mukana Megatronin elvytyksessä, sekä Egyptissä käydyssä taistelussa. Hän sai surmansa Operaatio Tulimyrskyssä, kun F-16 Fighting Falcon -hävittäjät tulittavat häntä. Long Haul muuntautuu Caterpillar 773B -kuorma-autoksi. Samanlainen ajoneuvo muuntautuu myös Devastatorin oikeaksi jalaksi.


title: Long Haul

text: Long Haul on mukana elokuvaan pohjautuvassa videopelissä "", jossa se on pelin yksi viidestä Decepticonkamppanjan pelihahmosta. Long Haul käyttää aseenaan liekinheittimiä ja kranaatinheittimiä. Erikoiskykynä hänellä on parantuminen (Autobottikampanjassa Ratchetilla on sama erikoiskyky).


title: Long Haul

text: Hahmon äänenä toimi muun muassa "ssa" Optimus Primen äänenä toiminut Neil Kaplan.


title: Long Haul

text: Elokuvassa "" esiintyy Long Haulin kaltaisia Decepticoneja, joista yksi kuitenkin skannasi ajoneuvomuodokseen Waste Managementin jäteauton.


title: Long Haul

text: Elokuvassa esiintyy myös pieni taistelukyvytön Decepticon, jonka ulkomuoto muistuttaa Long Haulin päätä. Tekijäteksteissä tälle Decepticonille on annettu nimi Igor. Uskollisuutensa vuoksi hän hokee jatkuvasti Megatronin nimeä. Igorin ääninäyttelijänä elokuvassa on Greg Berg.


title: Kuhmon taistelut

text: Kuhmon taistelut käytiin Neuvostoliiton ja Suomen joukkojen välillä Kuhmon suunnalla talvisodan aikana.


title: Kuhmon taistelut

text: Heti talvisodan alkaessa Kuhmoon hyökkäsi 54. neuvostoliittolaisdivisioona, jonka tavoitteena oli vallata ensin Kuhmo, sitten Sotkamo ja edelleen Kajaani ja Oulu. Suomalaiset pysäyttivät divisioonan hyökkäyksen Kuhmon kirkonkylän eteläpuolelle, Jyrkänkoskelle. Suomussalmen taistelujen ratkettua Suomen 9. divisioona saartoi ja paloitteli Neuvostoliiton joukot useaan mottiin. 54. divisioona kuitenkin puolustautui sitkeästi, eikä kaikkia motteja kyetty laukaisemaan. Puna-armeija yritti myös päästä saarretun divisioonan avuksi. Helmikuussa Dolinin hiihtoprikaati pyrki apuun, mutta se tuhottiin. Neuvostoliitosta tulevan tien suunnasta apuun pyrkivät vahvat joukot, muun muassa 44. divisioonan kolmas rykmentti. Suomalaiset torjuivat nämä hyökkäykset Löytövaarassa ja Kilpelänkankaalla. Taistelut Kuhmossa jatkuivat Moskovan rauhaan saakka.


title: Kuhmon taistelut

text: Puna-armeija aiheutti suomalaiselle sodanjohdolle melkoisen yllätyksen etenemällä koko Laatokan ja Jäämeren välisellä alueella kaikkien merkittävien rajan yli johtavien teiden suunnissa 1–2 divisioonan vahvuisin voimin. Pohjois-Suomen Ryhmän (PSR) alueella aina Ilomantsista Jäämerelle ulottuvalla alueella tärkeimpien tiesuuntien alueilla eteni noin divisioonan vahvuisia voimia (pl. Petsamon alue, jossa neuvostojoukkoja oli jopa enemmän). Suomalaisten puolustuksessa olevat joukot mainituilla tiesuunnilla olivat vain noin pataljoonan vahvuisia erillisiä joukko-osastoja. Oulun-Kemin alueella oli kuitenkin päämajan reservinä 9. divisioona, jota suunniteltiin käytettäväksi lähinnä Karjalankannaksella. Suunnitelmiin oli kuitenkin tehtävä muutos ensimmäisen sotaviikon aikana, kun Suomen sodanjohdolle selvisi PSR:n alueella etenevien puna-armeijan joukkojen todellinen määrä. Kuhmon suunnassa eteni puna-armeijan 54. divisioona.


title: Kuhmon taistelut

text: Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että reservissä olleen 9. divisioonan joukot jaettiin kolmen eri rintamasuunnan kesken ylipäällikön antamalla käskyllä. Kuhmon suuntaan alistettiin jalkaväkirykmentti 25 (JR 25) jo joulukuun 1939 alkupäivinä siten, että joukkojen siirtyminen rautatiekuljetuksin oli pääosin suoritettu 6. joulukuuta mennessä.


title: Kuhmon taistelut

text: Puna-armeijan 54. divisioonan päästyä etenemään syvälle Suomen alueelle sodan alkupäivinä Kuhmossa päämaja alisti 9. divisioonan joukoista muun muassa JR 25:n ja Kevyt osasto 9:n suoraan Pohjois-Suomen Ryhmälle. 9. divisioonan alueelle 5.–6. joulukuuta välisenä aikana siirretyistä joukoista muodostettiin komentajansa (everstiluutnantti Aksel Vuokko) mukaan nimetty Prikaati Vuokko.


title: Kuhmon taistelut

text: Neuvostoliiton alueelle edennyt divisioona oli puna-armeijan 9. armeijan parhaiten talvisodankäyntiin pohjoisilla metsäalueilla soveltunut yhtymä. Divisioonan kaksi rykmenttiä hyökkäsi Kuhmon alueella ja yksi rykmenteistä etelämpänä kohti Lieksaa. Divisioonaa komensi prikaatinkomentaja Nikolai Gusevski.


title: Kuhmon taistelut

text:
Kuhmon suunnalla suomalaisjoukot tekivät joulukuun alussa hyökkäyksen. Prikaati Vuokko joutui käyttämään kokonaisen vuorokauden (7. joulukuuta) hyökkäykseen lähtöasemiin siirtymiseen ja omiin valmisteluihinsa.
Prikaati Vuokko aloitti 8. joulukuuta hyökkäyksensä, jonka alkuperäisenä tavoitteena oli hyökkäyksen jatkaminen aina Repolaan saakka. JR 25:n ensimmäinen pataljoona (I/JR 25) pääsi yllättämään neuvostodivisioonan joukot Sivakan tienhaarassa hiihdettyään 20 kilometriä noin kahdeksassa tunnissa. Pataljoonan hyökkäys sivustasta tuli puna-armeijan sotilaille yllätyksenä ja mainittu tienhaara onnistuttiin valtamaan. I/JR 25 määrättiin kuitenkin perääntymään vieressä (vasemmalla) hyökänneen II/JR 25:n hyökkäyksen juututtua paikalleen neuvostojoukkojen vastarinnan vuoksi. Jälkimmäisen pataljoonan hyökkäys Rastin ja Sivakan tienhaarojen välisellä alueella pysähtyi mm. neuvostojoukkojen tykistön tuliaseman eteen. Vasemman kautta kiertäen aloitettu hyökkäys ei myöskään johtanut toivottuun tulokseen pataljoonan joukkojen jouduttua avoimessa maastossa ristituleen. Pataljoonan komentajan kapteeni Aarne Tauben kaaduttua taistelussa pataljoonan joukot hajaantuivat ensimmäisessä taistelussaan ja ne oli vedettävä takaisin lähtöasemiinsa illan hämärtyessä. Pohjoisesta hyökännyt III/JR 25 aloitti oman hyökkäyksensä kolme tuntia myöhästyneenä (takanaan 15 kilometrin hiihtomarssi). Pataljoona saavutti Klemetin kylän alueella tien ja aloitti hyökkäyksensä kohti itää vastakkaiseen suuntaan etenemässä olleita puna-armeijan JR 118:n joukkoja vastaan. Neuvostojoukkojen saatua tulitukensa järjestettyä ja siirrettyä taistelualueelle panssarivaunuja suomalaisten hyökkäys pysähtyi. Suomalaispataljoona meni hajalle ja hyökkäys jouduttiin keskeyttämään. Tämän jälkeen pataljoona vetäytyi takaisin lähtöasemiinsa.


title: Kuhmon taistelut

text: Taktisesti hyvin suunniteltu hyökkäys ei tuottanut tulosta ja Pohjois-Suomen Ryhmä päätti keskeyttää hyökkäyksen. Epäonnistuminen hyökkäyksessä johtui mm. yhtenäisen johdon ja hyökkäävien joukkojen sotakokemuksen puutteesta sekä osin valmistautumisajan niukkuudesta. PSR käski joukkojen asettua alueella puolustukseen.


title: Kuhmon taistelut

text: Prikaati Vuokko jatkoi taisteluaan kolmen eri tielinjan läheisyydessä. Pohjoisimpana toimivat Osasto Kekkoseen kuuluneet joukot, jotka joulukuun aikana joutuivat ensin perääntymään Tyrävaaran ja Kiekinkosken välisellä tielinjalla neuvostojoukkojen hyökkäyksen vuoksi. Osasto pystyi kuitenkin Tyrävaaran asemissaan torjumaan puna-armeijan hyökkäykset 17. ja 19. joulukuuta ja jouluaattona aloitettu vastahyökkäys johti neuvostojoukkojen irtautumiseen ja perääntymiseen liki 25 kilometriä taaemmaksi aina Kiekinkoskelle saakka. Rastin tienhaarasta kohti Kuhmoa johtavan tien varrella puna-armeijan joukot saivat hyökkäyksellään työnnettyä suomalaiset joulukuun aikana parisen kilometriä taaksepäin huolimatta suomalaisten tekemästä vastahyökkäyksestä, jonka tavoitteena oli vallata mainittu tienhaara takaisin itselleen 12. joulukuuta. III/JR 25 osallistui taisteluihin, jotka johtivat rintamalinjan vakiintumiseen alueella. Rastin tienhaarasta lounaaseen johtavan tielinjan alueella suomalaiset joutuivat perääntymään (15.–16. joulukuuta suoritetusta vastahyökkäysyrityksestä huolimatta) neuvostojoukkojen hyökkäysten vuoksi myös parin kilometrin matkan, jonka jälkeen puolustus saatiin vakiintumaan Maunuvaaraan.


title: Kuhmon taistelut

text: 9. divisioonan joukot osallistuivat myös joulukuun loppupuolella Lieksan suunnassa käytyihin taisteluihin, joten hyökkäyksellisiin sotatoimiin ei Kuhmon suunnassa ollut mahdollisuuksia lukuun ottamatta jouluaattona alkaneita taisteluita Rastin tienhaaraa puolustavia neuvostojoukkoja vastaan. Hyökkäys kuitenkin epäonnistui sen heikon suunnittelun ja aikataulun kireyden vuoksi. Tilanne Kuhmon suunnalla rauhoittui myös puna-armeijan hyökkäysvoiman ehdyttyä. Molemmat osapuolet aloittivat linnoittamaan asemiaan ja taistelutoiminta rajoittui lähinnä tykistötuleen sekä erisuuruisten sotilaspartioiden käymiin kahakoihin laajoilla metsäalueilla.


title: Kuhmon taistelut

text: Taistelut Kuhmon suunnassa rajoittuivat tammikuun alkupuolella lähinnä partioiden välisiin kahakoihin sekä ajoittaiseen tykistötuleen. Partiokahakat liittyivät sekä suomalaisten aloittamaan vilkkaaseen sissitoimintaan että neuvostojoukkojen lähettämien 30–40 henkisten tiedustelupartioiden torjuntaan. Merkittävin suomalaisten puna-armeijan tiedustelupartiota vastaan käymä taistelu käytiin Lutjan alueella 20.–21. tammikuuta. Mainitussa taistelussa suomalaisten onnistui saartaa 120-miehinen neuvostoliittolaisten tiedustelupartio aluetta halkaisevien tielinjojen puolivälissä. Taistelun jälkeen yli 90:n puna-armeijalaisen todettiin kaatuneen.


title: Kuhmon taistelut

text: Heti Raatteen tien voittoisan taistelun jälkeen Pohjois-Suomen Ryhmän esikunta esitti päämajalle eversti Siilasvuon komentaman 9. divisioonan pääosien siirtämistä Kuhmoon ja puna-armeijan 54. divisioonan tuhoamista hyökkäyksellä. Vasta lisäperusteluiden jälkeen PSR sai haluamansa divisioonan käyttöönsä 18. tammikuuta annetulla käskyllä. Divisioona aloitti siirtymisensä seuraavana päivänä saamansa käskyn perusteella. Divisioonan pääosien (muun muassa JR 27, vajaa JR 65, Viesti- ja Pioneeripataljoonat 9) keskitysmarssit Kuhmoon oli suoritettu 26. tammikuuta mennessä.


title: Kuhmon taistelut

text: 9. divisioonan esikunta aloitti oman hyökkäyssuunnitelmansa laatimisen jo ennen siirtymistään Kuhmoon. Divisioonan esikunnan tekemä hyökkäyssuunnitelma, joka oli hyvin samankaltainen kuin Raatteen tien hyökkäyssuunnitelma, hyväksyttiin Pohjois-Suomen Ryhmän esikunnassa 25. tammikuuta sellaisenaan. Divisioonan hyökkäyssuunnitelman mukaan hyökkäyksellä tulisi katkaista alueelle edenneen neuvostodivisioonan joukot useaan pienempään osaan. Neuvostodivisioona oli ryhmittynyt lähelle tielinjaa noin 40 kilometrin matkalla, joten suomalaisjoukkojen keskittämisellä tielinjan katkaisukohtiin uskottiin saatavan puna-armeijan joukot useampaan mottiin. Aktiivista toimintaa neuvostodivisioonan kärkeä vastaan ei suunniteltu toteutettavaksi operaation alkuvaiheessa. Divisioonan esikunta oli käskenyt hyökkäykseen osallistuvat joukot siirtomarsseilleen jo ennen suunnitelman hyväksymistä. Prikaati Vuokko (muun muassa JR 25) alistettiin takaisin divisioonalle 28. tammikuuta.


title: Kuhmon taistelut

text: Divisioonan hyökkäys alkoi suunnitelman mukaisesti 29. tammikuuta aamun sarastaessa JR 27:n aloittaessa etenemisensä Kälkäisen suunnasta kohti etelää noin kahdeksan kilometrin päässä olevaa tielinjaa Saunajärven itäpuolella. Puolilta päivin käydyn lyhyen tulitaistelun jälkeen JR 27:n joukot pääsivät katkaisemaan tien ja aloittivat etenemisensä sekä itään että länteen. Päivän aikana käydyissä taisteluissa suomalaisjoukot saivat haltuunsa tietä noin kahden kilometrin matkalta. Länteen edenneet joukot eivät yrityksistään huolimatta päässeet etenemään kovinkaan pitkälle neuvostojoukkojen vastarinnan vuoksi Saunajärven ja Alasjärven välisellä kannaksella. Muutama kilometri lännempänä ErP 14 yritti hyökätä suoraan pohjoisesta tielinjalle Saunajärven luoteispäässä Luelahden alueella. Pataljoona ei saanut tielinjaa kuitenkaan katkaistua vaan sitoutui tulitaisteluun noin 400 metriä ennen tielinjaa. Prikaati Vuokon joukot pystyivät etenemään päivän aikana Sivakan ja Luelahden väliselle tielle noin kuusi kilometriä Luelahdesta länteen katkaisten sen.


title: Kuhmon taistelut

text: 30. tammikuuta JR 27 yritti jälleen tuloksetta edetä Sauna- ja Alasjärven välisellä kannaksella länteen. Tielinjan katkaisukohdasta itään edennyt III/JR 27 yritti päivän aikana myös tuloksetta vallata neuvostojoukkojen hallussa ollutta Reuhkavaaraa. Molempien suuntien hyökkäysyritykset kilpistyivät puna-armeijan kiivaaseen vastarintaan ja vastahyökkäyksiin. Luelahden alueella edennyt ErP 14 ei myöskään päässyt eteenpäin. Kiivas tulitaistelu alueella jatkui koko päivän molempien osapuolien kärsiessä raskaita tappioita. Prikaati Vuokko pystyi pitämään tielinjan katkaistuna Klemetin ja Sivakan välisellä tieosuudella. Tämän lisäksi ErP 12 yritti hyökätä kohti Luelahtea lännestä. Hyökkäykset eivät kuitenkaan johtaneet tulokseen. Neuvostojoukkojen yhteydet itään pysyivät kuitenkin edelleen suljettuina JR 27:n pitäessä tielinjaa katkaistuna Saunajärven itäpuolella. Tien katkaisukohdasta lähes kaksikymmentä kilometriä itään yritettiin päivän aikana päästä itään johtavalle tielinjalle Löytövaaran kylän alueella JR 27:stä irrotetuilla joukoilla. Eteneminen kuitenkin pysähtyi ennen tielinjaa. Neuvostojoukkojen 9. armeijan esikunta oli perustanut heti suomalaisten hyökkäyksen aloittamisen jälkeen tilapäisen joukko-osaston, jonka tehtävänä oli hyökkäyksellään Löytövaaraan pitää tieyhteys 54. divisioonaan auki. Joukko-osastoon kuuluivat muun muassa 3., 17. ja 34. hiihtopataljoona ja 11. PionP. Hyökkäysjoukkojen esikunnalla ei kuitenkaan ollut tarvittavia viestivälineitä ja lisäksi sen komentaja kaatui ennen pääsemistään esikuntaansa. Muun muassa näistä syistä hyökkäykset jäivät hajanaisiksi ja suomalaiset onnistuivat ne torjumaan aiheuttaen puna-armeijan yksiköille merkittäviä tappioita.


title: Kuhmon taistelut

text: 31. tammikuuta JR 27 yritti edelleen jatkaa etenemistään länteen siinä kuitenkaan onnistumatta. III/JR 27 jätti osan joukoistaan Reuhkavaarassa olleen neuvostojoukkojen puolustuskeskuksen vartiointitehtävään ja jatkoi keskuksen kierrettyään etenemistään itään. Pataljoonan joukot etenivät tielinjaa noin neljä kilometriä itään ottaen sen samalla haltuunsa. Losossa pataljoonan joukot törmäsivät puna-armeijan uuteen puolustuskeskukseen. Löytövaaran suunnassa suomalaiset pääsivät etenemään neuvostojoukkojen vastatoimista huolimatta seuraavan yön aikana tielinjalle saaden sen katkaistua Löytövaaran pohjoispuolella taisteltuaan ensin puna-armeijan hiihtopataljoonaa vastaan. Luelahden alueella suomalaiset pääsivät etenemään ensin noin 200 metriä saaden tavoittelemansa tielinjan vihdoin tulensa alle. Neuvostojoukkojen vastahyökkäys johti kuitenkin asemien menetykseen, mutta yöllinen uusi hyökkäys johti suomalaisjoukkojen tavoitteen uudelleen saavuttamiseen. Puna-armeijan 54. divisioonan joukot oli nyt käytännössä jaettu kolmeen osaan.


title: Kuhmon taistelut

text: 1. helmikuuta aamuyöstä suomalaiset saivat tielinjan Löytövaarassa katkaistua ja neuvostodivisioonan yhteydet itään oli nyt täälläkin katkaistu. Puna-armeijan aktiivisuus alueella kuitenkin jatkui ja suomalaiset joutuivat käymään taisteluita mm. hyvin varustettuja puna-armeijan hiihtojoukkoja vastaan. Sauna- ja Alasjärven välisellä kannaksella suomalaisjoukkojen hyökkäykset eivät tuottaneet tulosta. Luelahden suunnalla suomalaisjoukot (divisioonalle alistettu ErP 14) saivat lopullisesti neuvostojoukkojen käyttämän tielinjan tulensa alle.


title: Kuhmon taistelut

text: 2. helmikuuta divisioonalle alistettu ErP 12 yritti jälleen hyökkäystä Luelahteen etelästä. Hyökkäys Luelahteen ei kuitenkaan tuottanut tulosta, mutta suomalaisjoukot pääsivät etenemään Saunajärven rantaan noin kilometrin Luelahdesta etelään. Suomalaiset saivat samassa yhteydessä tuhottua kaksi Luelahden jäälle laskeutunutta lentokonetta. Vasemmalta kiertäneet suomalaisjoukot saivat päivän aikana katkaistua tielinjan Luelahdesta noin kilometrin länteen. Pohjoisesta Luelahtea painostava ErP 14 keskittyi linnoittamaan asemiaan ja tulittamaan neuvostojoukkojen hallussa olevalla tielinjalla havaittua liikennettä. Idempänä Sauna- ja Alasjärven välisellä kannaksella JR 27:n (I ja II pataljoona) joukot pääsivät etenemään muutettuaan taktiikkaansa. Suomalaisjoukot ryhtyivät hyökkäämään iskuosastoja käyttäen ja alueen itäisin tukikohta saatiin vallattua. III/JR 27 kiersi jälleen puna-armeijan joukkojen puolustuskeskuksen ja jatkoi etenemistään itään kohti Löytövaaraa ottaen samalla haltuunsa tielinjaa. II/JR 25 joutui neuvostojoukkojen useita päiviä jatkuneiden vastahyökkäysten vuoksi luopumaan tielinjasta Klemetin ja Sivakan välillä. Suomalaisjoukot saivat päivän aikana ensimmäisen kosketuksen taistelualuetta pohjoisesta lähestyviin neuvostoliiton hiihtojoukkoihin, joiden kanssa käytiin seuraavien kolmen päivän aikana taisteluita noin 20 kilometriä varsinaisen taistelualueen pohjoispuolella. Puna-armeijan yksiköt saatiin mainituissa taisteluissa karkotettua takaisin valtakunnan rajan itäpuolelle. Tilanne vaikutti rauhoittuvan, mutta taisteluita oli tulossa lisää alueelle keskitettyä Dolinin hiihtoprikaatia vastaan.


title: Kuhmon taistelut

text: 3. helmikuuta JR 27:n joukot etenivät Lososta itään kohti Löytövaaraa ja saivat kosketuksen neuvostojoukkojen alueen koillispäässä olleeseen varustettuun taisteluasemaan noin viisi kilometriä Loson puolustuskeskuksesta itään. Kahdelta puolelta suoritetun kierron seurauksena yhteys alueelle edenneisiin muihin suomalaisjoukkoihin saavutettiin. Lännempänä II/JR 27 otti rintamavastuun koko Saunajärven ja Alasjärven välisellä kannaksella I/JR 27:n siirtyessä jatkamaan hyökkäystä kohti Löytövaaraa. Lännempänä II/JR 25 yritti ilman merkittävää tulosta hyökätä Klemetissä puolustautuvaa neuvostodivisioonan 14. pioneeripataljoonaa vastaan. Itäisimmällä taistelualueella, Löytövaaran itäpuolella, suomalaisjoukot saivat viimein pysäytettyä puna-armeijan 3. erillisen hiihtopataljoonan hyökkäykset omaa huoltoväyläänsä vastaa. Puna-armeijan hiihtopataljoona oli kolmipäivissä taisteluissa menettänyt pelkästään kaatuneina lähes 400 miestä.


title: Kuhmon taistelut

text: 4. helmikuuta JR 27 yritti edetä Löytövaarassa itään ja toisaalta Losossa olleen motin alueelle idästä. Hyökkäykset eivät kuitenkaan tuottaneet tulosta. JR 27 luopui toistaiseksi tielinjan varrella olevien mottien tuhoamisyrityksistä mm. Losossa ja Reuhkavaarassa. Löytövaarasta kohti rajaa johtavan tien suunnalla suomalaiset onnistuivat torjumaan neuvostojoukkojen hyökkäykset, joiden tavoitteena oli tielinjan aukaiseminen ja huoltoyhteyden saaminen motitettuihin neuvostoyksiköihin. 3./ErP 12 sai lännempänä tehtävän edetä Luelahdesta länteen. Komppania joutui kuitenkin puna-armeijan joukkojen onnistuneeseen tuliylläkköön menettäen kaatuneina 19 ja haavoittuneina 17 miestä hyvin lyhyessä ajassa. Eteneminen keskeytettiin ja komppania jäi varmistamaan ErP 14:n läntistä sivustaa. Luelahden alueella tilanne säilyi seuraavat päivät lähes muuttumattomana. II/JR 25 yritti jälleen hyökkäystä Klemetissä, mutta hyökkäys torjuttiin.


title: Kuhmon taistelut

text: 5. helmikuuta II/JR 25 onnistui Klemetin oikealta kiertäen saada tielinja Luelahteen tulensa alle. Löytövaarasta kohti rajaa johtavalla tielinjalla suomalaisjoukot saivat päivän aikana torjuttua neuvostojoukkojen avustushyökkäykset.


title: Kuhmon taistelut

text: 6. helmikuuta Löytövaaran alueelle siirtynyt II/JR 65:n onnistui aamupäivällä kiertää neuvostojoukkojen sivustaan pohjoisen kautta Löytövaaran ja Kuusijoen puolivälissä. Iltapäivään jatkuneessa taistelussa pataljoonan onnistui saavuttaa tie ja katkaista se. Samalla pataljoona aiheutti alueelle idästä saapuneelle puna-armeijan 17. erilliselle hiihtopataljoonalle merkittäviä tappioita. Taistelussa saatiin muun muassa 18 vankia, punapataljoonan kuormasto tuhottiin ja kaatuneita neuvostosotilaita jäi alueelle toista sataa. Alueelle kaksi päivää aiemmin saapunut I/JR 65 pääsi tykistön tukemana etenemään Luelahdesta nelisen kilometriä itää kohti johtavalle tielle ilman varsinaista taistelua. Ns. Kannaksen ja Luelahden alueella taistelleet neuvostojoukot menettivät yhteyden toisiinsa. Motteja syntyi päivän aikana siis kaksi lisää. Lisäksi II/JR 27 pääsi etenemään kohti itää Luelahden ja Kannaksen välisellä alueella. Hyökänneiden suomalaisjoukkojen tehtävää helpotti divisioonan esikunnan antama käsky suorittaa pieniä hyökkäyksiä kaikilla taistelualueilla, joten puna-armeijan divisioonan johdolle syntyi todennäköisesti kuva laajemmastakin yleishyökkäyksestä divisioonaansa vastaan, joka taas vaikeutti huomattavasti vastatoimiin ryhtymistä.


title: Kuhmon taistelut

text: 7. helmikuuta suomalaiset yrittivät laajentaa tien katkaisukohtaa Luelahden ja Kannaksen välissä saavuttamatta kuitenkaan merkittävää menestystä neuvostojoukkojen vastarinnan vuoksi. Klemetin suunnassa neuvostojoukkojen käyttämä tieyhteys saatiin lopullisesti katkaistua.


title: Kuhmon taistelut

text: 9. helmikuuta II/JR 65 ja Pataljoona Arponen onnistuivat valtaamaan Kilpelänkankaan ja suomalaiset pääsivät asettumaan puolustukseen Kylmäjoen länsirannalle noin kolme kilometriä aiempaa etulinjaa idemmäksi.


title: Kuhmon taistelut

text: Seuraavien päivien aikana suomalaiset kykenivät enää vähäisempiin hyökkäyksiin joukkojen alkaessa jo menettää hyökkäysvoimaansa väsymyksen ja tappioiden vuoksi. Merkittävintä menestystä saatiin Luelahteen kohdistuneella hyökkäyksellä 11. helmikuuta. Lisäksi puna-armeijan hiihtojoukot aiheuttivat hyökkäyksillään eri puolilta jatkuvaa päänvaivaa suomalaisille ja mainittujen hiihtojoukkojen hyökkäysten torjuntaan sitoutui paljon suomalaisvoimia, joten hyökkäysten jatkamiselle ei enää ollut edellytyksiä.


title: Kuhmon taistelut

text: Helmikuun puoltaväliä lähestyttäessä 9. divisioona oli lähes kaksi viikkoa kestäneiden taisteluiden aikana saanut puna-armeijan 54. divisioonan jaettua noin 45 kilometrin mittaisella alueella useaan mottiin. Suomalaisjoukot sitoutuivat nyt neuvostojoukkojen 54. divisioonan avustamiseen pyrkivien puna-armeijan yksiköiden hyökkäysten torjuntaan. Merkittävimmät taistelut käytiin suoraan idästä (Löytövaaran alueella) hyökkääviä neuvostojoukkoja vastaan ja erityisesti suoraan pohjoisesta, erämaan halki, etenevää Dolinin hiihtoprikaatia vastaan.


title: Kuhmon taistelut

text: Puna-armeijan hiihtoprikaatin kärkijoukot onnistuivat 10.–11. helmikuuta karkottamaan suomalaiskomppanian varsinaisen taistelualueen pohjoispuolella, noin 20 kilometrin päässä, Hukkajoen alueella päästen etenemään Hamaravaaraan (yli 10 kilometrin päähän valtakunnan rajasta Suomen puolelle). 9. divisioonan esikunta joutui nyt kiinnittämään erityistä huomiota pohjoiseen suuntaan ja hyökkäykset divisioonan alueelle motitettuina olevia neuvostojoukkoja vastaan oli välttämätöntä keskeyttää sekä keskittää suomalaisjoukkoja pohjoisesta eteneviä puna-armeijan joukkoja vastaan.


title: Kuhmon taistelut

text: 12. helmikuuta puna-armeijan hiihtoprikaati jatkoi etenemistään kohti lounasta, ensimmäisenä tavoitteenaan Ahvenvaaran alue, lähes 10 kilometriä puolustusalueen pohjoisosassa olevien suomalaisjoukkojen takana. Etenemisensä neuvostojoukot suorittivat useampaan, erilliseen osastoon jakautuneena kiertäen molemmilta puolilta suomalaisjoukot, jotka olivat ryhmittyneet koilliseen johtavan tielinjan tuntumaan. Hiihtoprikaatin etenemisreitillä olleet, vähäiset suomalaisjoukot joutuivat vetäytymään (osin hiihtojoukkojen yllättävän ilmestymisen aiheuttaman hämmennyksen johdosta) etenemässä olevien neuvostojoukkojen edestä. Suomalaisilla ei tässä vaiheessa ollut vielä juurikaan tietoa hiihtoprikaatin vahvuudesta, suunnitelmista tai etenemisreiteistä.


title: Kuhmon taistelut

text: 13. helmikuuta Dolinin hiihtoprikaatin joukot saivat Kesselissä haltuunsa JR 27:n huoltotien Rajavaaran ja Nuottiniemen välissä ja rykmentin huolto ei enää toiminut. Kyseinen tielinja oli pituudeltaan noin kuusi kilometriä. Suomalaiset aloittivat nopeasti omat vastatoimensa sekä Nuottiniemessä olleen JR 27:n esikunnan että Rajavaarassa sijainneen JR 65:n esikunnan suunnista. Päivän aikana Rajavaaraan saapui Suomussalmelta myös Sissipataljoona 5, jonka kalustosta osa oli kuitenkin jäänyt jälkeen. Mainittu pataljoona oli ilman sotakokemusta, mutta siitä huolimatta se sai merkittäviä taistelutehtäviä.


title: Kuhmon taistelut

text: 14. helmikuuta sääolot olivat erittäin ankarat pakkasen laskiessa jopa 40 asteeseen, mikä johti neuvostojoukkojen vahvasti rasvattujen aseiden toimintahäiriöihin ja edisti näin suomalaisten onnistumisia päivän aikana. Suomalaiset hyökkäsivät Vetkoon edennyttä Dolinin hiihtoprikaatin kärkipataljoonaa vastaan kahdelta suunnalta ja sitkeän taistelun jälkeen hiihtoprikaatin puolustus romahti. Vetkon alueelle jäi lähes 400 kaatunutta neuvostosotilasta ja loput joukoista alkoivat hajota lähialueen metsiin ilman yhtenäistä johtoa. SissiP 5 onnistui puhdistamaan JR 27:n huoltotien aina Kesseliin saakka, mutta palasi takaisin saatuaan tilanteesta vääriä tietoja. Suomalaiset keskittivät lisäjoukkoja huoltotien pohjoispäähän uutta vastahyökkäystä varten. Päivän aikana neuvostojoukot yrittivät neljästi rynnäkköä JR 27:n huoltojoukkoja vastaan, mutta tulivat joka kerran torjutuiksi. Kiekinkosken suunnalla suomalaiset saivat haltuunsa osan edellisinä päivinä menettämistään asemista.


title: Kuhmon taistelut

text: 15. helmikuuta suomalaisjoukkojen kaksi päivää kestäneet taistelut Dolinin hiihtoprikaatia vastaan olivat johtaneet jälkimmäisen merkittäviin tappioihin ja suomalaiset olivat käytännössä estäneet hiihtoprikaatin etenemisen tavoitteeseensa. Tämän lisäksi hiihtoprikaatin joukot olivat osin hajallaan pitkin laajaa taistelualuetta ja osin myös saarrettuna. Hiihtoprikaatin vielä toimintakykyisinä olevat joukot olivat hiljalleen vetäytymässä kohti Kesseliä. Suomalaisten JR 27 oli kuitenkin merkittävissä vaikeuksissa neuvostojoukkojen katkaistua rykmentin huoltotien mainitulla alueella. Päivän taisteluiden aikana suomalaisten onnistui kuitenkin motittaa lähes kaikki hiihtoprikaatin jäljellä olleet noin 700–800 sotilasta ja samalla avata JR 27:n huoltotie.


title: Kuhmon taistelut

text: 16. helmikuuta kello 3 suomalaiset aloittivat ratkaisevan hyökkäyksensä hiihtoprikaatin joukkoja vastaan. Pimeän turvin suomalaiset pääsivät soluttautumaan neuvostojoukkojen pikalinnoittamiin asemiin. Suomalaiset heittivät neljä tuntia kestäneeseen taisteluun eri suunnilta lisää joukkoja ja puna-armeijan joukkojen puolustus murtui lopullisesti. Pakoon yrittäneet neuvostojoukot törmäsivät suomalaisten luomaan saartorenkaaseen ja taistelun lopputuloksena koko Dolinin hiihtoprikaati oli käytännössä lyöty.


title: Kuhmon taistelut

text: Neuvostoliiton 9. Armeijan taistelukertomuksen mukaan Dolinin hiihtoprikaati tuhoutui saamatta kunniaa. Neuvostojoukkojen liikkumista taistelualueella oli haitannut merkittävästi heidän käytössään olleet huonot kartat, jotka johtivat toistuviin harhautumisiin. Kartat olivat sodan alussa jopa mittakaavaa 1:420 000, jossa siis yksi sentti vastasi 4,2:ta kilometriä. Suomalaiset arvioivat lähes 1800-miehisen hiihtoprikaatin kärsineen noin 1 700 miehen tappiot useasta eri syystä. Suomalaisjoukkojen paremman maastonkäyttötaidon ohella hiihtoprikaatin tuhoutumiseen johti muun miassa sen ylimmän johdon kaatuminen jo 12. helmikuuta ja joukkojen oleminen sen jälkeen ilman yhtenäistä johtoa. Suomalaiset arvioivat myös jopa 40 asteeseen laskeneen pakkasen yhdistettynä neuvostojoukkojen huonoon aseiden huoltamiseen (rasvan poistamisen laiminlyöminen) johtaneen aseiden toimimattomuuteen. Tämän lisäksi jopa neuvostojoukkojen käyttämän, kylmiin olosuhteisiin suunnitellun, asun arvioitiin johtaneen osaltaan joukkojen tuhoutumiseen (asun pään suojaksi tarkoitettu huppu esti vartiossa olevia sotilaita kuulemasta suomalaisjoukkojen lähestymistä). Sotasaaliina 9. divisioonan varastoihin saatiin noin 400 automaattikivääriä, 30 pikakivääriä ja neljä konekivääriä. Arvion mukaan suuri osa saadusta sotasaaliista jäi kuitenkin suoraan suomalaisjoukkojen käyttöön.


title: Kuhmon taistelut

text: Dolinin hiihtoprikaatia vastaan käytyjen taisteluiden jälkeen suomalaiset ryhmittelivät joukkojaan osin uudelleen. 9. divisioonan joukkojen ryhmitys ja tehtävät olivat pääpiirteissään helmikuun puolivälissä seuraava:


title: Kuhmon taistelut

text: 18. helmikuuta neuvostoliiton joukot aloittivat hyökkäyksensä Kuusijoen asemissa olleen III/JR 65:n joukkoja vastaan. Hyökkäykseen osallistuivat alueelle vast'ikään saapuneet (noin 1 000 miehen vahvuiset) puna-armeijan ratsuväkirykmentit 45 ja 117. Neuvostojoukkojen tavoitteena oli edetä saarrettujen maanmiestensä avuksi. Lähimpänä tavoitteena oli ns. Loson motti noin kymmenen kilometriä suomalaisjoukkojen selustassa. Hyökkäysvaunujen ja tykistön tukema hyökkäys toistettiin päivän aikana kolmasti, mutta neuvostojoukot saivat vallattua vain muutaman suomalaisten etummaisista tukikohdista. Tilanne pääsi iltapäivällä kehittymään suomalaisille jo hyvinkin uhkaavaksi neuvostojoukkojen päästyä kiertämään suomalaisasemat Kuusijärven eteläpuolitse noin 200 hengen vahvuisin joukoin. Kuusijoki-linjalla puolustautuvien suomalaisjoukkojen selustayhteydet pääsivät jo katkeamaan, mutta alueelle haalittujen suomalaisreservien onnistui illan ja yön aikana saartaa koukannut puna-armeijan osasto, joka tuhottiin yön aikana.


title: Kuhmon taistelut

text: 19. helmikuuta taistelut Kuusijoki-linjalla alkoivat heti aamusta uudelleen. Puna-armeijan joukot hyökkäsivät päivän aikana sitkeästi suomalaisasemia vastaan ja saivatkin jälleen muutamia tukikohtia haltuunsa. Neuvostojoukkojen saarrostushyökkäys saatiin myös päivän aikana torjuttua vastahyökkäyksellä, tällä kertaa linjan pohjoisella sivustalla. Suomalaisten JR 27:n esikunta vaihtoi sille alistetuista pataljoonista II/JR 65:n etulinjassa taistelleen III/JR 65:n sijaan. Jälkimmäinen pataljoona oli menettänyt muutamassa vuorokaudessa noin 160 miestään kaatuneina ja haavoittuneina. Suomalaisjoukkojen suuresta mieshukasta jälkimmäinen pataljoona käy hyvin esimerkiksi. Määrävahvuisessa jalkaväkipataljoonassa olisi pitänyt olla yhteensä 845 miestä, mutta aiemmin mainittujen (160 miestä) tappioiden jälkeen III/JR 65:n vahvuus oli enää 109 miestä sen siirtyessä muutaman kilometrin taemmaksi Löytövaaraan rykmentin reserviksi.


title: Kuhmon taistelut

text: 20. helmikuuta kello 6 aamulla neuvostojoukot aloittivat jälleen hyökkäyksensä Kuusijoki-linjaa vastaan tykistönsä ja viiden hyökkäysvaunun tukemana. Puna-armeijan joukot olivat kuitenkin menettäneet jo siinä määrin hyökkäysvoimaansa, että 180 miehiseksi supistunut II/JR 65 onnistui hyökkäykset torjumaan. Kärsittyään merkittävät tappiot lopettivat neuvostojoukot hyökkäyksensä Kuusijoki-linjaa vastaan muutamaksi seuraavaksi päiväksi. II/JR 65 vaihdettiin seuraavana päivänä jälleen III/JR 65:ksi etulinjassa. Ensin mainittu pataljoona oli tässä vaiheessa menettänyt miehistöään siten, että sen vahvuus jäi alle sadan miehen. Seuraavina päivinä molemmat pataljoonat saivat täydennyksenä 180-200 miestä.


title: Kuhmon taistelut

text: Kuusijoki-linjan taisteluiden laannuttua suomalaiset pystyivät siirtämään alueelle keskittämänsä lisäjoukot toteuttamaan niille aiemmin annettuja tehtäviä. Muutamia päiviä kestäneiden valmistelujen jälkeen suomalaiset hyökkäsivät 25. helmikuuta motittamiaan neuvostojoukkoja vastaan kahdessakin paikassa. III/JR 27 (ja sille alistetut rykmentin muiden pataljoonien komppaniat) onnistuivat aamuyöstä yllättämään Reuhkavaaran puolustajat ja motti saatiin päivän taisteluissa tuhottua. Päivän aikana suomalaiset yrittivät tykistönsä tuella hyökkäystä myös Luelahden alueen kolmois-motin keskimmäistä, ns. esikuntakukkulaa, vastaan. Neuvostojoukot olivat kuitenkin onnistuneet rakentamaan suomalaisten huomaamatta uusia taisteluasemia myös linjojensa etupuolelle, joten tykistön tulivalmistelu kohdistui osin väärään kohtaan. Suomalaisjoukkojen edettyä kohti neuvostojoukkojen asemia pääsivät nämä yllättämään suomalaiset ja suomalaisten hyökkäys jouduttiin keskeyttämään kasvavien tappioiden vuoksi.


title: Ragnar Björk

text: Eino Karl Ragnar Björk (19. maaliskuuta 1885 Viipuri – 20. elokuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Isilkul

text: Isilkul () on kaupunki Omskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Išimin tasangolla 145 kilometriä Omskista länteen. Kaupunki on Isilkulin piirin keskus. Sen kautta kulkee Siperian rata sekä Tšeljabinskin ja Novosibirskin välinen M51-valtatie. Asukkaita on 25 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Isilkul

text: Isilkul on syntynyt vuonna 1894 rakennetun rautatieaseman ympärille. Vuonna 1945 siitä tuli kaupunki. Nykyään siellä on lähinnä rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.


title: Kalatšinsk

text: Kalatšinsk () on kaupunki Omskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Irtyšin sivujoen Omin rannalla 88 kilometriä Omskista itään. Kaupunki on Kalatšinskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Siperian rata (Kalatšinskajan asema). Kaupungin ohittaa Tšeljabinskin ja Novosibirskin välinen M51-valtatie. Asukkaita on 23 400 henkeä (vuonna 2009).


title: Kalatšinsk

text: Kalatšinskin kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1792. Vuonna 1838 rakennettiin Siperian maantie ja vuonna 1895 Siperian rata. Vuonna 1952 Kalatšinskista tuli kaupunki.


title: Maija Konttinen

text: Iida Maria (Maija) Konttinen (3. maaliskuuta 1873 Kangasniemi – 28. marraskuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen lastenkirjailija ja laulujen sanoittaja.


title: Maija Konttinen

text: Konttisen sanoittamia lauluja ovat muun muassa "Rati riti ralla", "Juhannusaatto", "Voikukat" ja "Metsän laulajaiset". Hän on kirjoittanut suomenkieliset sanat skotlantilaiseen kansanlauluun "My Bonnie Lies over the Ocean", suomeksi Nyt tuulet nuo viestin jo toivat.


title: Minne tuuli kuljettaa

text: Minne tuuli kuljettaa on Toivo Kärjen säveltämä ja Juha Vainion sanoittama kappale, jolla Katri Helena osallistui Eurovision laulukilpailun Suomen karsintaan 1965. Suosittuun letkajenkka-rytmiin sovitettu laulu oli kansan suosikki, mutta raati päättää lähettää kilpailufinaaliin Viktor Klimenkon esittämän laulun ”Aurinko laskee länteen”, jonka Kärki kirjoitti Reino Helismaan kanssa. Kärki oli vakuuttunut siitä, että ”Minne tuuli kuljettaa” olisi menestynyt kilpailussa Klimenkolle säveltämäänsä laulua paremmin. Myös suuren yleisön samanlainen käsitys vain vahvistui loppukilpailun jälkeen, kun voittajaksi selviytyi monien mielestä hyvin ”letkajenkkamainen” ”Poupée de cire, poupée de son”.


title: Minne tuuli kuljettaa

text: Reino Helismaan piti alun perin kirjoittaa sanat ”Aurinko laskee länteen” -kappaleen lisäksi myös tähän Kärjen sävellykseen, mutta hän ehti kuolla eikä ehtinyt kirjoittaa lauluun juuri muuta kuin otsikon ”Minne tuuli kuljettaa”. Vainio otti paikan Kärjen sanoittajana ja viimeisteli sanoitukset.


title: Minne tuuli kuljettaa

text: Katri Helena levytti kappaleen 12. huhtikuuta 1965. Kappale julkaistiin singlenä, ja b-puolella oli ”Helsinki-letkis”.


title: Minne tuuli kuljettaa

text: Laulun julkaisuaikoina lehdistö piti laulua muiden silloin suosittujen letkajenkkojen tapaan hyvin suomalaisena. Laulun sanojen katsottiin kuvaavan suomalaista sisua ja luonnon karuutta. Mikko S. Lehtonen katsoo laulun tarinan liittyvän topeliaaniseen suomalaisuuskäsitykseen, jossa pohjoisella luonnolla on ollut keskeinen merkitys. Hänen mukaansa sekä laulussa että topeliaanisessa puhetavassa luonto on feminiininen ankara ”äiti” ("”tuuli tuutii lastaan”") ja suomalainen subjekti yleensä miespuolinen selviytyjä, mutta tässä laulussa naispuolinen. Laulun sanoitus onkin ensimmäisiä ilmentymiä Suomessa suositun kulkuriromantiikan laajentumisesta myös naissukupuolelle sopivaksi.


title: Kythera

text: Kythera (; myös "Kíthira"; ) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Peloponnesoksen etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 279,593 neliökilometriä ja asukasluku 3 973 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kythera kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkylä on Chóra.


title: Kythera

text: Saari asutettiin ensimmäisen kerran neoliittisella kaudella. Minolaiset saapuivat saarelle 2000-vuosituhannella eaa. ja väistyivät mykeneläisten tieltä 1400-luvulla eaa. Mykeneläisiä seurasivat vuorollaan doorilaiset, foinikialaiset ja spartalaiset. Myöhemmin saarta ovat hallinneet myös roomalaiset, bysanttilaiset, arabimerirosvot, venetsialaiset, ranskalaiset, osmanit, venäläiset ja britit. Kreikkaan saari liitettiin vuonna 1864. Italia ja Saksa miehittivät Kytheran toisen maailmansodan aikana.


title: Kythera

text: Kytheran talous perustuu enimmäkseen maanviljelyyn, karjanhoitoon ja kalastukseen. Saaren matkailu on vähäistä lukuun ottamatta heinä- ja elokuuta.


title: Kythera

text: Erään näkemyksen mukaan Kythera on saanut nimensä saaren ensimmäisen asukkaan, Foinikiasta saapuneen Kytheroksen mukaan. Toisen näkemyksen mukaan saaren nimi pohjautuu muinaiskreikan verbiin "κεύθω", joka tarkoittaa 'piilotettua rakkautta mahassa'. Tämä viittaa siihen, että kreikkalaisen mytologian rakkauden jumalattaren Afroditen eli Kythereian on sanottu syntyneen saarella. Mytologian mukaan titaani Kronos tappoi isänsä Uranoksen leikkaamalla tältä irti sukuelimet, jotka hän heitti mereen. Sukuelimet muuttuivat kahdeksi kiveksi, mahdollisesti Kytheran itärannikolla oleviksi Antidragonéraksi ja Dragonéraksi. Sukuelimistä mereen valuneiden veripisaroiden vaikutuksesta syntyi Afrodite, joka nousi merestä vaahdon keskeltä. Mytologian mukaan Afrodite matkusti Kytheralta Kyprokselle suurella simpukankuorella. Myös Kyproksen Pafosta on väitetty Afroditen syntymäpaikaksi. Venetsian valtakaudella saari tunnettiin nimellä "Cerigo".


title: Kythera

text: Kythera sijaitsee Välimeressä Peloponnesoksen niemimaalla sijaitsevan Lakonian etelärannikon edustalla ja kuuluu Jooniansaarten saariryhmään. Se on yhdessä Antikytheran kanssa Jooniansaarten eteläisin saari. Saari on noin 18 kilometriä leveä, noin 30 kilometriä pitkä ja sen rantaviivan pituus on noin 90 kilometriä. Pinta-alaa on 279,593 km². Saaren sisäosa on vuoristoinen ja korkein kohta, itäosassa saarta sijaitseva Mermigkáris (Mermygáris), kohoaa 506 metriin merenpinnasta. Toisen lähteen mukaan korkein kohta sijaitsee 507 metriä merenpinnan yläpuolella. Merenpohja saaren ympärillä on kivikkoista ja syvää. Noin 40–50 meripeninkulman päässä saaresta on 3 000–4 000 metriä syviä kohtia.


title: Kythera

text: Kythera kuuluu hallinnollisesti Kytheran kuntaan yhdessä lähisaartensa, kuten Antikytheran, kanssa. Vuoteen 2011 saakka saari jakautui kahteen kuntaan. Kytheran kunta kuuluu Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Vuoden 2010 loppuun saakka saari ja kunta kuuluivat Pireuksen prefektuuriin.


title: Kythera

text: Saaren suurimmat asutukset ovat Potamós (476 asukasta), Agía Pelagía (419), Áno Livádi (284), Chóra eli Kytheran kylä (281), Kálamos (223) ja Logothetiánika (153). (Katso myös: Luettelo Kytheran kunnan kaupungeista ja kylistä.)