title: Theria

text: Theria on nisäkkäiden alaluokka, johon kuuluvat istukkanisäkkäiden ("Eutheria") ja istukattomien nisäkkäiden ("Metatheria") osaluokat. Jälkimmäisen osaluokan edustajista ovat nykyisin elossa vain pussieläimet. "Theria"-alaluokan lajit synnyttävät eläviä poikasia ilman kuorellisia munia, ja siksi siitä onkin käytetty suomenkielistä nimeä synnyttävät nisäkkäät.


title: Theria

text: Synnyttävillä nisäkkäillä on korvalehdet, ne imettävät ja niillä on erikoistunut liikkumista helpottava nilkka. Lähes kaikki nykyiset nisäkkäät kuuluvat "Theria"-alaluokkaan, myös ihminen. Vain nokkaeläimet kuuluvat toiseen alaluokkaan, muniviin nisäkkäisiin ("Prototheria").


title: Theria

text: Alaluokat "Theria" ja "Prototheria" erosivat toisistaan noin 166 miljoonaa vuotta sitten. "Theria" puolestaan jakaantui pussieläimiin ja istukkanisäkkäisiin 18 miljoonaa vuotta myöhemmin, noin 148 miljoonaa vuotta sitten.


title: HMS Hermes (1898)

text: HMS Hermes oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1899 palvelukseenotettu Highflyer-luokan risteilijä. Alukselle huhti-toukokuussa 1913 tehdyt muutostyöt ovat historiallisesti merkittäviä, koska tuloksena oli Kuninkaallisen laivaston ensimmäinen (kokeellinen) vesilentokoneiden emälaiva. Ranskan laivaston "La Foudre" oli otettu palveluskäyttöön lähes vuotta aiemmin.


title: HMS Hermes (1898)

text: "Hermes" otettiin ensimmäisen palveluskäyttöön lokakuussa 1899. Alus määrättiin Itä-Intian aseman lippulaivaksi. Alus siirrettiin vuonna 1907 Hyväntoivonniemen asemalle lippulaivaksi ja vapauttamaan tehtävästä "HMS Hyacinth". Alus oli huollettavana Simonstownissa lokakuussa 1908 ja Ascensionissa joulukuussa 1910. "Hermeksen" vapautti Hyväntoivonniemen aseman lippulaivan tehtävistä "Hyacinth" maaliskuussa 1913. "Hermes" purjehti Britteinsaarille, missä se poistettiin palveluksesta Chathamissa tehtävien muutostöiden vuoksi huhtikuussa 1913 ja liitettiin nimellisesti 3. laivastoon Noren asemalle.


title: HMS Hermes (1898)

text: Toukokuussa 1913 alus otettiin Chathamissa uudelleen palvelukseen vesilentokoneiden emälaivana. Muutostöissä aluksen takaosaan rakennettiin halli ja etuosaan lentoonlähtöalusta. Lentokoneet nousivat alukselta ilmaan pyörälavetilta ja laskeutuivat veteen, mistä ne nostettiin nostureilla takaisin alukseen. Alukselle oli sijoitettu koeajojen aikana kaksi lentokonetta. Alukselle oli sijoitettuna kaksi lentokonetta: Short Folder -vesilentokone perässä ja Caudron GIII -lentovene keulassa. Kolmas lentokone olisi myös sijoitettu taakse.


title: HMS Hermes (1898)

text: Ensimmäinen Shorts-yhtiön 160 hevosvoiman moottorilla varustettu merilentokone (S.63 sarjanumero 81) hyväksyttiin 17. heinäkuuta 1913 Charles Samsonin suorittamien testilentojen jälkeen ja siirrettiin "Hermeksen" kannelle Sheerneesissä. Samson oli 24. heinäkuuta – 1. elokuuta lentäjänä laivaston testien ajan, ja koneen tähystäjänä oli Fitzmaurice. "Hermes" piti tukikohtanaan Great Yarmouthia, ja Shorts S.63 laskettiin mereen aina, kun merenkäynti mahdollisti lentokoneen käytön. Koelentoja suoritettiin ainakin 26., 27. ja 31. heinäkuuta. Koneen ollessa 1. elokuuta koelennolla sen moottori pysähtyi kesken lennon, ja se joutui tekemään pakkolaskun. "Hermes" nouti koneen ja lentäjät mereltä. Etukannelle sijoitettu Caudron todettiin liian pieneksi, jotta se olisi voinut toimia merilentokoneena.


title: HMS Hermes (1898)

text: Koeajojen päätyttyä joulukuussa 1913 lentokoneiden vaatimat rakenteet poistettiin ja alus palautettiin risteilijäksi. Alus kuitenkin siirrettiin reserviin.


title: HMS Hermes (1898)

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa alus muutettiin uudelleen vesilentokoneiden emälaivaksi. Muutostöiden jälkeen alus palasi palvelukseen 31. elokuuta 1914. Alus liitettiin Noresta toimivaan osastoon, ja se kuljetti lentokoneita Ranskaan.


title: HMS Hermes (1898)

text: "Hermes" saapui 30. lokakuuta Dunkirkiin mukanaan lasti lentokoneita. Seuraavana aamuna alus lähti paluumatkalle, josta se kuitenkin kutsuttiin takaisin sukellusvenehavainnon vuoksi. Ennen kuin käskyä ehdittiin kuitenkaan toteuttaa, saksalainen sukellusvene "U-27" torpedoi "Hermeksen" Ruylingenin matalikolla Doverin salmessa. Aluksen upotessa 22 miehistön jäsentä menetti henkensä.


title: Libyan dinaari

text: Libyan dinaari (LYD) on Libyan valuutta. Se on jaettu tuhanteen dirhamiin. Se otettiin käyttöön 1971 ja se korvaa Libyan punnan. Käytössä on 5, 10, 20, 50, 100, 250 ja 500 dirhamin kolikot sekä 1/4, 1/2, 1, 5, 10, 20 ja 50 dinaarin setelit.


title: Wilfrid

text:
Wilfrid (noin 633–709) oli anglosaksinen pyhimys, Hexhamin ja Leicesterin piispa sekä Yorkin arkkipiispa. Syntyjään hän oli Northumbrialaisen aatelismiehen poika. Hän sai koulutusta Lindisfarnessa, Canterburyssa ja Roomassa.
Wilfridin ollessa Galliassa, jonne hän oli matkustanut piispanvihkimystä varten, hänen tilalleen nimitettiin Chad Mercialainen piispaksi. Theodore Tarsoslaisen tultua nimitetyksi Canterburyn arkkipiispaksi vuonna 668 hän korjasi asian nimittämällä Wilfridin hiippakunnan piispaksi. Hän joutui riitoihin Northumbrian kuninkaan Ecgfrithin kanssa ja meni Roomaan valittaakseen paavi Agatholle, joka päätti asian Wilfridin hyväksi, mutta Ecgfrith ei kuitenkaan taipunut vaan tuomitsi hänet maanpakoon. Hän lähti saarnaamaan pakanalliseen Sussexiin ja perusti luostarin Selseyyn.


title: Wilfrid

text: Myöhemmin Theodore ja Wilfrid sopivat riitansa ja uusi kuningas Aldfrith antoi Wilfridin palata Yorkiin. Vuonna 691 Aldfrith karkotti hänet uudestaan ja hän siirtyi Merciaan, jossa hän toimi piispana ja perusti lisää luostareita. Wilfrid valitti uudelleen paaville karkotuksestaan vuonna 700. Austerfieldissä pidetty synodi vaati häntä luopumaan piispan virastaan ja luostareistaan. Jälleen hän valitti Roomaan päätöksestä, joka todettiin vääräksi. Hänen yleisesti epäoikeudenmukaisena pidetty karkoitus päättyi vuonna 705.


title: Wilfrid

text: Hänelle omistettiin 48 kirkkoa. Modernit historioitsijat ovat eri mieltä hänen roolistaan. Jotkut pitävät häntä Rooman kirkon kannattajana kelttiläistä kristillisyyttä vastaan.


title: Kun solttu-Juusosta tuli herra

text: Kun solttu-Juusosta tuli herra (esitettiin myös nimellä Solttu, josta tuli herra) on vuonna 1921 valmistunut Hjalmar V. Pohjanheimon tuottama suomalainen mykkäkomedia. Elokuva kuvattiin Mikkelissä ja se sai ensi-iltansa 14. helmikuuta 1921 Lyyra-teatterissa Helsingissä.


title: Sunnuntaimetsästäjät

text: Sunnuntaimetsästäjät on vuonna 1921 valmistunut suomalainen Hjalmar V. Pohjanheimon tuottama mykkäkomedia. Elokuva sai ensi-iltansa 27. maaliskuuta 1921 Lyyra I -teatterissa Helsingissä.


title: Hollannintyöhevonen

text: Hollannintyöhevonen on alankomaalaisperäinen työhevosrotu. Se on alankomaalaisista hevosroduista jykevin. Se jalostettiin Alankomaissa 1900-luvun alussa suoriutumaan raskaista maatöistä ja vetotehtävistä. Se näyttää hyvin paljon belgiantyöhevoselta, mikä johtuu siitä, että hollannintyöhevonen kehitettiin astuttamalla hollantilaisia zeelandintammoja belgian- ja ardennienhevosoreilla. Isokokoisuudestaan ja voimakkuudestaan huolimatta hollannintyöhevonen on kiltti ja rauhallinen. Luotettava ja varma työhevonen osaa kuitenkin juosta myös lennokkaasti.


title: Hollannintyöhevonen

text: Hollannintyöhevosella on iso pää, lyhyet korvat ja suora profiili. Kaula on lyhyt ja paksu, rinta lihaksikas. Runko on tanakka, tiivis, lihaksikas, selkä lyhyt. Sillä on erittäin voimakas ja leveä takaosa. Jalat ovat vahvat ja lyhyet, hyvin kehittyneet. Vuohisissa on runsaasti karvoitusta, kaviot ovat vahvat. Säkäkorkeus vaihtelee 163–170 cm välillä.


title: Hollannintyöhevonen

text: Hollannintyöhevonen on luotettava, vakaa puurtaja, joka jaksaa työskennellä pitkiä aikoja. Sitä käytetään maatöissä ja nykyisin valjakkoajossa. Se on luonteeltaan erittäin hillitty, luotettava, rauhallinen ja työintoinen.


title: Kiljusen pojat koulussa

text: Kiljusen pojat koulussa on vuonna 1921 valmistunut suomalainen kirjailija Jalmari Finnen käsikirjoittama, ohjaama ja tuottama lyhyt mykkäkomedia. Elokuvan käsikirjoitus perustuu Finnen 1916 ilmestyneen kirjan "Kiljusen herrasväen uudet seikkailut" lukuun "Kiljusen pojat koulussa".


title: Australianhevonen

text: Australianhevonen on hevosrotu, joka on kehittynyt 1700-luvulla Australiaan viedyistä useista roduista. Sitä käytetään karjanpaimennukseen, matkaratsastukseen ja moniin englantilaisiin ratsastuslajeihin, etenkin pooloon ja koulu- ja esteratsastukseen. Se on luonteeltaan sisukas, vireä, rauhallinen, rohkea.


title: Australianhevonen

text: Australianhevosella on täysveriselle tyypillinen viehättävä pää ja valpas katse. Sillä on viisto lapa, vahva selkä, syvä runko ja voimakas takaosa. Jalat ovat pitkät ja sirot. Se on kookas, nivelet eivät ole ulkonevat. Kaviot ovat hyvät. Säkäkorkeus vaihtelee 152–168 cm välillä. Se voi olla minkä värinen tahansa.


title: Australianhevonen

text: Englantilaisia täysiverisiä ja espanjalaisia hevosia vietiin Australiaan vuonna 1788, jolloin brittien ensimmäinen vankilaivue rantautui maihin. Myöhemmin maahan vietiin lisää englantilaisia täysiverisiä, arabialaisia täysiverisiä ja welsh mountain -poneja. Ne kaikki vaikuttivat nykyään australianhevosena tunnetun kestävän ja monikäyttöisen rodun kehitykseen.


title: Australianhevonen

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Australian armeijan ratsuväen kevyesti aseistettu rykmentti ei juurikaan käyttänyt muita rotuja, koska walerista polveutuva australianhevonen oli varsin sisukas. Nykyään se on hyödyllinen yleisratsu, joka kestävyydellään ja rakenteeltaan muistuttaa englantilaista täysiveristä.


title: Talossa

text: Talossa on sekä Talossan kuningaskunnan (talossaksi "El Regipäts Talossan") että Talossan tasavallan mikrovaltioista käytetty nimitys.


title: Talossa

text: Talossan perusti 26. joulukuuta 1979 Ben Madison, tuolloin 13-vuotias Milwaukeen asukas, joka oli menettänyt äitinsä. Perustamishetkellä kuningaskunta käsitti Madisonin makuuhuoneen. Nimensä kuningaskunta sai, kun Madison sai tietää että suomen kielen sana "talossa" tarkoitti "sisällä talossa".


title: Talossa

text: Vuosien mittaan Talossan aluevaatimukset laajentuivat kattamaan lähes koko Milwaukeen East Siden, Ranskalle kuuluvan Cézembren saaren sekä suuren osan Antarktista, jolle Madison antoi nimeksi "Pengopäts", talossan kielellä "Pingviinimaa".


title: Talossa

text: Madison ylläpiti mikrovaltiota nuoruusaikansa, jolloin sen asukaskunta koostui noin kymmenestä sukulaisesta ja tuttavasta. 1990-luvun puolivälissä sanomalehdissä, mukaan lukien New York Times sekä Wired, julkaistiin tarina Talossan mikrovaltiosta, ja Talossan internetsivuilla vieraili satoja tuhansia kävijöitä. Uutiset levisivät myös muihin maihin, ja niiden seurauksena useita kymmeniä ihmisiä haki mikrovaltion kansalaisuutta. Näihin aikoihin Madison myös esitti väitteen, että hän olisi mikrovaltio-käsitteen keksijä.


title: Talossa

text: Vuosien 2003–2004 vaihteessa eräät kuningaskunnan kansalaisista alkoivat nähdä Madisonin sietämättömänä eksentrikkona ja autokraattina, kun tämä yritti häätää kansalaisen kuningaskunnasta tekaistuin syyttein. Chris Gruberin (myöhemmin Kane Gruber) johdolla osa kansalaisista perusti Talossan tasavallan 1. kesäkuuta 2004, johon oli vuoteen 2007 mennessä liittynyt 20 entistä kuningaskunnan kansalaista. Talossan kuningaskunta ei tunnusta Talossan tasavallan olemassaoloa, mutta osapuolten välillä on yhteistyö- ja ystävyyssopimus.


title: Talossa

text: Madison jatkoi kuningaskunnan johdossa aina vuoteen 2005 saakka, jolloin hän itse luopui kansalaisuudestaan. Uudeksi kuninkaaksi valittiin hänen lapsenlapsensa Louis, joka kruunattiin mikrovalion kuninkaaksi 16. elokuuta 2005. Tri Gregory Rajala hoiti valtionpäämiehen tehtäviä Louisin kruunusta luopumisesta 29. marraskuuta 2006 alkaen. 14. maaliskuuta 2007 uudeksi kuninkaaksi äänestettiin John W. Woolley.


title: Talossa

text: Vuoden 2009 alussa Talossan kuningaskunta ilmoitti jäsentensä lukumääräksi 120 henkilöä.


Se parhaiten nauraa, joka viimeksi nauraa on vuonna 1921 valmistunut suomalainen Teuvo Puron ohjaama mykkäkomedia. Elokuvan ensi-ilta oli 9. huhtikuuta 1921 Olympia-teatterissa Helsingissä.


title: Ardennienhevonen

text: Ardennienhevonen eli ardenner on vanha työhevosrotu. Rotu on nimetty Ranskan ja Belgian Ardennien vuoristoalueen mukaan, jossa se kehittyi yli 1000 vuotta sitten.


title: Ardennienhevonen

text: Rodun yleisimmät värit ovat päistärikkö, ruunikko ja rautias. Rodun edustaja on tyypillisesti sitkeä, voimakas, kestävä ja lempeäluonteinen. Rodun säkäkorkeus on 152-163cm. Luonteeltaan rotu on melko rauhallinen, tottelevainen, helppo käsitellä ja erittäin kiltti.


title: Ardennienhevonen

text: Rodun uskotaan polveutuvan Solutré-kulttuuripiirissä esihistoriallisella ajalla eläneestä hevosesta, ja se on Ranskan vanhimpia kylmäverisiä. Sitä on aikoinaan käytetty sekä sotaratsuna että maatyössä, mutta nykyinen ardennienhevonen on raskaampi ja massiivisempi kuin mitä se oli 1600-1800-luvulla. Rodun suuri koko ja voimat ovat peräisin risteytyksistä muiden työhevosrotujen kanssa. Eräitä rodun jalostuksessa käytettyjä rotuja ovat belgiantyöhevonen, perchenhevonen ja boulognenhevonen.


title: Teja Gregorin

text: Teja Gregorin (s. 29. kesäkuuta 1980 Ljubljana, Jugoslavia) on slovenialainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Hän kilpaili aiemmin maastohiihdossa ja aloitti ampumahiihdon harrastamisen vuonna 2002. Hän edusti ŠD Nika Ihan -seuraa.


title: Teja Gregorin

text: Gregorin sijoittui maastohiihdon junioreiden MM-kilpailuissa parhaimmillaan neljänneksi viiden kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Štrbské Plesossa tammikuussa 2000. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui Lahden MM-kilpailuissa 2001 ja Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002. Paras henkilökohtainen sijoitus oli Lahden kisojen sprinttikilpailun 33. sija. Salt Lake Cityn olympialaisissa hän kuului yhdeksänneksi sijoittuneeseen Slovenian viestijoukkueeseen. Maastohiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Nové Městossa tammikuussa 2000. Ainoat pistesijansa hän saavutti joulukuun 2001 lopulla oltuaan sprinttikilpailuissa Garmisch-Partenkirchenissä sijalla 26 ja Salzburgissa sijalla 24.


title: Teja Gregorin

text: Gregorin osallistui ampumahiihdon arvokilpailuihin ensimmäisen kerran Oberhofin MM-kisoissa 2004. Hän sijoittui Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2005 normaalimatkalla 18:nneksi ja viestissä Slovenian joukkueen jäsenenä kahdeksanneksi. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli pikakilpailussa 14., takaa-ajossa 16., normaalimatkalla 18., yhteislähdössä 19. sekä viestissä kuudes. Pokljukassa käydyssä sekaviestin MM-kilpailussa hän saavutti Slovenian ykkösjoukkueen mukana seitsemännen sijan.


title: Teja Gregorin

text: Gregorin sijoittui Anterselvan MM-kilpailuissa 2007 takaa-ajossa seitsemänneksi, pikakilpailussa 11:nneksi, normaalimatkalla 13:nneksi ja yhteislähdössä 15:nneksi. Lisäksi hän hiihti avausosuuden sekä Slovenian naisten viestijoukkueessa että sekaviestissä, joissa molemmissa Slovenia sijoittui neljänneksi. Östersundin MM-kilpailuíssa 2008 hän oli normaalimatkalla kuudes ja yhteislähtökilpailussa neljästoista. Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 hän saavutti hopeaa normaalimatkalla. Hän ampui kilpailussa yhden sakkominuutin viimeisellä ampumapaikalla ja hävisi kultaa voittaneelle Kati Wilhelmille 39,5 sekuntia. Yhteislähtökilpailussa hän oli kolmastoista. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sijoittui yhteislähdössä viidenneksi, viestissä kahdeksanneksi sekä pikakilpailussa ja takaa-ajossa yhdeksänneksi. Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 hän oli yhteislähdössä viides, pikakilpailussa neljästoista ja takaa-ajossa kahdeksastoista.


title: Teja Gregorin

text: Gregorin hiihti Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 toisen osuuden Slovenian sekaviestijoukkueessa, joka sai hopeaa. Hän sijoittui lisäksi pikakilpailussa ja normaalimatkalla 11:nneksi, takaa-ajossa 12:nneksi ja yhteislähdössä 13:nneksi. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 hän oli yhteislähtökilpailussa kahdeksas ja sekaviestissä viides. Sotšin olympialaisissa 2014 Gregorin saavutti pronssia takaa-ajossa. Yhteislähtökilpailussa hän oli neljäs, normaalimatkalla yhdestoista ja pikakilpailussa viidestoista. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui yhteislähdössä viidenneksi ja normaalimatkalla 12:nneksi.


title: Teja Gregorin

text: Gregorin lopetti uransa ampumahiihtäjänä vuoteen 2017.


title: Teja Gregorin

text: Gregorin kilpaili ampumahiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Kontiolahdella kaudella 2003–2004. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti oltuaan myöhemmin samalla kaudella 27. Anterselvan pikakilpailussa. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes normaalimatkalla Brezno-Osrbliessä kaudella 2005–2006. Pyeongchangin MM-hopeahiihto oli samalla hänen ensimmäinen palkintokorokepaikkansa maailmancupissa; aiemmin hän oli ollut parhaimmillaan kaksi kertaa neljäs. Kaudella 2009–2010 hän oli maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenes ja kaudella 2010–2011 kahdeksas. Hän sijoittui Oslon yhteislähtökilpailussa kolmanneksi kaudella 2011–2012 ja toiseksi kaudella 2013–2014.


title: Teja Gregorin

text: Gregorin voitti rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa Haute Mauriennessa kesällä 2008 kultaa pikakilpailussa ja takaa-ajossa sekä hopeaa viestissä.


title: Teja Gregorin

text: Kansainvälinen ampumahiihtoliitto IBU ilmoitti 26. lokakuuta 2017 Gregorinin jääneen kiinni kasvuhormonin tuotantoa parantavien kiellettyjen aineiden käytöstä Vancouverin olympialaisten uusintatesteissä. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 4.7.2017–3.7.2019 ja kaikki Gregorinin tulokset aikaväliltä 7.2.2010–6.2.2012 mitätöitiin.


title: Eveliina Sarapää

text: Eveliina Sarapää (s. 29. syyskuuta 1976) on suomalainen entinen jalkapalloilija.


title: Eveliina Sarapää

text: Sarapää pelasi urallaan Helsingin Jalkapalloklubissa, FC Hongassa ja norjalaisessa Asker FK:ssa. Hän voitti Suomen mestaruuden neljästi − HJK:ssa vuosina 1999, 2000 ja 2001 sekä Hongassa 2007. Suomen Cupin Sarapää voitti kolmesti HJK:n riveissä.


title: Eveliina Sarapää

text: Maajoukkueessa Sarapää pelasi vuosina 2000–2007 yhteensä 67 maaottelua, ja hän oli mukana Suomen joukkueessa 2005 EM-kisoissa.


title: Eveliina Sarapää

text: Sarapää on pelannut myös ringetteä SM-sarjatasolla sekä jääkiekkoa.


title: Puerto Ricon vaakuna

text: Puerto Ricon vaakuna on Yhdysvalloille kuuluvan Puerto Ricon tunnus lipun, moton ja hymnin ohella. Se on Uuden mantereen vanhin edelleen käytössä oleva vaakuna. Sen hyväksyi 1511 Espanjan kuningas.


title: Puerto Ricon vaakuna

text: Vaakunan vihreä tausta kuvaa saaren kasvillisuutta. Lammas ja lippu kuvaavat saaren suojeluspyhimystä Johannes Kastajaa. Lampaan olla oleva seitsemän sinettinen kirja kuvaa apostoli Johannekseen yhdistettävää Ilmestyskirjaa.


title: Puerto Ricon vaakuna

text: Vaakunan ympärillä kiertää Kastilia ja Leónin vaakuna (keltainen linna punaisella pohjalla sekä violetti, keltakruunuinen, leijona valkoisella pohjalla); lippu, jossa on Aragonian ja Sisilian vaakunat ja valkoisella pohjalla keltainen Jerusalemin risti, Jerusalemin kuningaskunnan symboli, jonka kruunu on nykyisin Espanjan kuninkaalla sen siirryttyä sille Sisilian kuningaskunnalta.


title: Puerto Ricon vaakuna

text: Vaakunan vasemmalla puolella oleva F-kirjain ja ies kuvaavat Ferdinand Katolilaista kun taas Y-kirjain ja nuolet kuvaavat Espanjan kuningatarta Isabella Katolilaista.


title: Puerto Ricon vaakuna

text: Vaakunan alla on latinaksi "Joannes Est Nomem Ejus", suomeksi "Hänen nimensä on Johannes". Teksti tulee Raamatun Luukkaan evankeliumin jakeesta 1:63.


title: Puerto Ricon vaakuna

text: Kuten kaikilla Yhdysvaltain hallinnollisilla yksiköillä myös Puerto Ricolla on sinetti, mutta sitä käytetään vähän vaakunaan verrattuna.


title: Thankful (Kelly Clarksonin albumi)

text: Thankful on ensimmäisen American Idol kilpailun voittajan, Kelly Clarksonin ensimmäinen studioalbumi. Levy julkaistiin 15. huhtikuuta vuonna 2003.


title: Kalle Kirjavainen

text: Kaarlo Einar (Kalle) Kirjavainen (17. huhtikuuta 1899 Teisko – 12. joulukuuta 1968 Tampere) oli suomalainen näyttelijä.


title: Kalle Kirjavainen

text: Kalle Kirjavainen valmistui ammattinäyttelijäksi Eino Salmelaisen näyttelijäkurssin kautta. Kirjavainen teki elämäntyönsä Tampereen Teatterissa, jossa aloitti ammattilaisuransa vuonna 1928. Hänet nähtiin yleensä pienissä sivurooleissa. Vuosina 1947–1949 Kirjavainen toimi Porin Teatterin johtajana.


title: Kalle Kirjavainen

text: Kirjavainen näytteli elämänsä aikana kuudessa elokuvassa. Hän oli amatöörinäyttelijä vielä ensimmäisen elokuvansa "Ei auta itku markkinoilla" aikoihin. Hänen tunnetuin elokuvaroolinsa oli "Kauhavan ruma vallesmanni" elokuvassa "Härmästä poikia kymmenen". Lisäksi Kirjavainen esitti majuria saksalaisessa elokuvassa "08/15 - Zweiter Teil", mikä oli tuohon aikaan erittäin poikkeuksellista. Kirjavainen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1959.


title: Kalle Kirjavainen

text: Kirjavainen kuoli Tampereella 69-vuotiaana.


title: Tiina Salmén

text: Tiina Salmén (s. 3. elokuuta 1984) on suomalainen entinen jalkapalloilija.


title: Tiina Salmén

text: Salmén pelasi urallaan Ponnistuksessa ja Helsingin Jalkapalloklubissa, jossa hän voitti Suomen mestaruuden 2005 sekä Suomen cupin 2002 ja 2006. HJK:sta hän siirtyi Norjaan ja pelasi siellä Amazon Grimstadissa ja Klepp IL:ssä. Salménin pelaajaura päättyi syksyllä 2011.


title: Tiina Salmén

text: Naisten maajoukkueessa Salmén pelasi ensimmäisen ottelunsa huhtikuussa 2004 ja kaikkiaan hänelle kertyi 77 maaottelua ja hän teki niissä 4 maalia. Salmén oli mukana myös Suomen joukkueessa 2005 EM-kisoissa.


title: Tiina Salmén

text: Salmén valittiin vuoden naispelaajaksi 2007.


title: LGV Nord

text: LGV Nord on Ranskassa Pariisin ja Kanaalin tunnelin välillä kulkeva suurnopeusrata. Rata on 333 kilometriä pitkä ja kokonaan kaksiraiteinen. Rataa käyttävät TGV-junien lisäksi Lontoosta Pariisiin ja Brysseliin kulkevat Eurostar-junat sekä Pariisista Belgiaan, Alankomaihin ja Saksaan kulkevat Thalys-junat. Rata kulkee Lillen eteläpuolella suuren osan matkasta A1-moottoritien vieressä.


title: LGV Nord

text: Rata avattiin liikenteelle vuonna 1993.


title: LGV Nord

text: Rata alkaa Arnouville-lès-Gonessessa 16 kilometriä Pariisin Gare du Nord -rautatieasemalta. Siitä erkanee Charles de Gaullen lentoaseman pohjoispuolelta LGV Interconnexion Est, joka yhdistää LGV Nordin Pariisista itään ja etelään kulkeviin suurnopeusratoihin. Lillen eteläpuolella radasta erkanee Belgian puolelle kulkeva HSL 1. Rata päättyy Kanaalin tunnelille, jonka suuaukon läheisyydessä sijaitsee autojunaterminaali sekä Calais-Fréthunin asema. Yhteensä asemia radalla on 3.


title: Lion Feuchtwanger

text: Lion Feuchtwanger (myös pseudonyymillä J.L. Wetcheek, 7. heinäkuuta 1884 München, Saksa – 21. joulukuuta 1958 Pacific Palisades, Yhdysvallat) oli saksanjuutalainen kirjailija ja näytelmäkirjailija.


title: Lion Feuchtwanger

text: Feuchtwanger syntyi ja kasvoi Münchenissä, jonka yliopistossa hän myös opiskeli kirjallisuutta ja filosofiaa Berliinin yliopiston ohella. Hän palveli Saksan armeijassa ensimmäisen maailmansodan rintamilla. Sota sai Feuchtwangerin siirtymään hiukan vasemmalle kirjoituksissaan. Sodan jälkeen Feuchtwanger teki yhteistyötä Bertolt Brechtin kanssa.


title: Lion Feuchtwanger

text: Hänen ensimmäinen kuuluisa kirjansa oli historiallinen romaani "Jud Süß", joka kertoi keinottelijasta Joseph Süß Oppenheimerista, joka ajoi Württembergin valtion korruptioon vallan- ja omaisuudenhimossaan. Hän julkaisi myös teoksen "Erfolg", joka oli fiktiivinen kuvaus kansallissosialistien noususta ja tuhosta. Natsit alkoivat vainota juutalaista Feuchtwangeria. Vuonna 1933 Adolf Hitlerin noustua valtaan Feuchtwangerin kotiin tehtiin ratsia, jossa tuhottiin ja varastettiin hänen omaisuuttaan. Kirjailija oli itse tuolloin matkalla Ranskassa, jonne päätti jäädä maanpakoon. Feuchtwangerin teoksia poltettiin natsien kirjarovioissa.


title: Lion Feuchtwanger

text: Vuonna 1940 natsi-Saksan propagandaministeri Joseph Goebbels antoi filmata Feuchtwangerin kuuluisimman teoksen, Jud Süssin. Tarinaa maustettiin antisemitismillä, jota ei löydy alkuperäisteoksesta.


title: Lion Feuchtwanger

text: Natsi-Saksa miehitti Ranskan kesällä 1940. Feuchtwanger pidätettiin ja lähetettiin internointileirille. Hän pääsi pakenemaan Ranskasta muun muassa yhdysvaltalaisen Varian Fryn avulla. Feuchtwanger asettui Yhdysvaltoihin ja osti talon Pacific Palisadesista vaimonsa Martan kanssa. Hän jatkoi kirjoittamista kuolemaansa 1958 saakka.


title: Kuuban vaakuna

text: Kuuban vaakuna on Kuuban tunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se hyväksyttiin maan vaakunaksi 24. huhtikuuta 1906. Siinä on vitsakimpun päällä kolmeen osaan jaettu kilpi. Ylimmässä osassa on avaimen muodossa kuvattu Kuuba Uuden ja Vanhan Maailman välissä (La Llave del Nuevo Mundo). Alemmassa osassa alhaalla olevat siniset raidat symboloivat Kuuban kolmea historiallista maakuntaa (jotka olivat "Central", "Occidental" ja "Oriental") ja oikeassa osassa alhaalla on palmu, maan hedelmällisyyden symboli. Vaakunan oikealla puolella on laakeripuun oksa ja tammen oksa vasemmalla puolella. Vaakunan yllä vitsakimpun päällä on punainen fryygialaismyssy, perinteinen vapauden symboli. Fryygialaismyssyssä oleva pentagrammi symboloi maan itsenäisyyttä.


title: Clinton Hart Merriam

text: Clinton Hart Merriam (5. joulukuuta 1855 New York – 19. maaliskuuta 1942 Berkeley, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen eläintieteilijä, lintutieteilijä, hyönteistieteilijä ja etnografi.


title: Clinton Hart Merriam

text: Merriamin isä Clinton Levi Merriam oli Yhdysvaltain kongressiedustaja ja äiti Caroline Hart. Merriam opiskeli biologiaa ja anatomiaa Yalen yliopistossa. Maisteriksi hän valmistui Columbian yliopiston lääketieteellisestä (School of Physicians and Surgeons) 1879.


title: Clinton Hart Merriam

text: Vuonna 1886 Merriamista tuli Yhdysvaltain maatalousministeriön lintu- ja nisäkäsosaston (Division of Economic Ornithology and Mammalogy of the United States Department of Agriculture) ensimmäinen johtaja. Virasto edelsi myöhempiä ”National Wildlife Research Center” ja ”United States Fish and Wildlife Service” -nimisiä osastoja. Merriam oli yksi National Geographic Societyn perustajista vuonna 1888. Hänet tunnetaan nisäkkäiden taksonomian uudelleenjärjestelijänä, ja hän jakoi eli ”splittasi” suuren määrän nisäkäslajeja eri lajeiksi ja alalajeiksi. Linnuista hän nimesi täpläpöllön ("Strix occidentalis") alalajin "caurina".


title: Clinton Hart Merriam

text: Merriam toimi jonkin aikaa Harvardin yliopiston professorina. Hän oli perustamassa American Ornithologists' Unionia vuonna 1883 ja toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1900–1903. Vuodesta 1910 alkaen hän tutki Yhdysvaltain länsiosien alkuperäisasukkaiden kieltä ja kulttuuria. Hänen tutkimuksensa Keski-Kalifornian intiaanien myyteistä ja kulttuurista ovat merkittäviä. Hän julkaisi yli 500 tieteellistä kirjoitusta ja nimesi yli 600 uutta eläinlajia tai -alalajia.


title: Clinton Hart Merriam

text: Myös Merriamin sisar Florence Augusta Merriam Bailey oli ansioitunut lintutieteilijä, joka kehitti ajatuksen kansantajuisista kenttäoppaista lintujen määrittämisen apuna.


title: Pelimannitalo (Kaustinen)

text: Pelimannitalo on talonpoikaisrakennus, joka sijaitsee Kaustisen keskustassa. Vuoden 1800 vaiheilla rakennetussa kaksikerroksisessa talossa on yleisessä käytössä lähinnä kaksi erillistä tupaa sekä sivukamari. Talo edustaa Perhojokilaakson tyypillistä sivukamarillista talonrakennustyyliä, joka oli vallalla noin vuosina 1750–1850.


title: Pelimannitalo (Kaustinen)

text: Pelimannitalon tilat ovat nykyisin kokous- ja koulutuskäytössä sekä erilaisten perhejuhlien pitopaikkana. Kaustisen kansanmusiikkijuhlien ja Kaustisen kamarimusiikkiviikon aikana Pelimannitalon tupa on esiintymispaikkana ja toinen tupa ravintolana. Keskeisellä paikalla mäen päällä sijaitseva punainen talo onkin yksi kansanmusiikkifestivaalien maamerkeistä.


title: Pelimannitalo (Kaustinen)

text: Alun perin talo valmistui Veteliin suurperheen taloksi. Talon rakensi Matti "Rapakkoleuka" Matinpoika Pulkkinen 1800-luvun vaiheilla. 1960-luvulla Aapintuvaksi nimetyn talon tyhjennettyä ryhdyttiin suunnittelemaan sen säilyttämistä ja siirtämistä. Vuonna 1968 Kaustisen kansanmusiikkijuhlien johto alkoi suunnitella kansanmusiikkimuseon perustamista ja Aapintuvan siirtämistä Kaustiselle museon tiloiksi.


title: Pelimannitalo (Kaustinen)

text: 1970-luvun alkuvuodet kiisteltiin talon paikasta, mutta lopulta se siirrettiin vanhan nuorisoseurantalon paikalle keskelle Kaustisen kirkonkylää. Talon vihki nykyiseen käyttöönsä tasavallan presidentti Urho Kekkonen 15. kesäkuuta 1974. Pelimannitalo siirtyi Kansanmusiikkisäätiölle, minkä ohella Kaustisen Nuorisoseuralle jäi käyttöoikeus taloon.


title: Pelimannitalo (Kaustinen)

text: Pelimannitalon teknisen suunnittelun teki 1970-luvun alussa arkkitehti Risto Tilus. Nurkkatakat on muurannut alkuperäisten mallien pohjalta Purppuripelimannien Veli Valo. Taiteilija Veikko Vionoja on osallistunut talon sisustamiseen: Hän on lahjoittanut isoon tupaan Pelimannit-maalauksensa ja valmistanut muita maalauksia talon sisustukseen ja valinnut ovien värit Ullavassa sijaitsevan kotitalonsa Vion talon värien mukaan ja valmistanut myös muutamia muita maalauksia talon sisustukseen.


title: Pelimannitalo (Kaustinen)

text: Vuonna 2006 Pelimannitalon ostivat paikalliset yrittäjät. Tilausravintolan ja festivaalikäytön lisöksi taloa on suunniteltu nuorten pelimannien Näppäriopiston koulutilaksi.


title: Legio I Isaura Sagittaria

text: Legio I Isaura Sagittaria () oli roomalainen myöhäisen keisariajan legioona. Nimen perusteella se sijoitettiin Isauriaan, Taurusvuoristoon, Vähään-Aasiaan ja sen sotilaat käyttivät myös jousta aseenaan, mikä on epätavallista legioonalaisten keskuudessa. Sen perusti todennäköisesti keisari Probus, joka soti Isauriassa paikallisia rosvojoukkioita vastaan vuonna 279. "Notitia Dignitatumin" mukaan legioona oli 400-luvulla yksi itäisen armeijan legioonista.


title: Andokides

text: Andokides viittaa useaan henkilöön antiikin Kreikassa.


title: Legio II Isaura

text: Legio II Isaura () oli roomalainen myöhäisen keisariajan legioona. Sen perusti luultavasti keisari Probus tai Diocletianus. Legioona sijoitettiin yhdessä Legio I Isaura Sagittarian ja sisarlegioonansa, III Isauran kanssa, Isauriaan, Taurusvuoristoon Vähään-Aasiaan. "Notitia Dignitatumin" mukaan Legio II Isaura oli yhä Isauriassa 400-luvun alussa. Sen tehtävänä oli suojella aluetta vuoristokansojen hyökkäyksiltä.


title: Psk

text: Lyhenne Psk tai PSK voi tarkoittaa seuraavia:


title: Florence Augusta Merriam Bailey

text: Florence Augusta Merriam Bailey (8. elokuuta 1863 Locust Grove, New York (osavaltio) – 22. syyskuuta 1948 Washington D.C.) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä ja luontokirjailija. Hänen vanhempansa olivat kongressiedustaja Clinton Levi Merriam ja Caroline Hart, ja hänen vanhempi veljensä oli eläintieteilijä Clinton Hart Merriam.


title: Florence Augusta Merriam Bailey

text: Florence Merriam kävi yksityiskoulua Uticassa New Yorkissa, jonka jälkeen hän kävi Smith Collegea 1882–1886. Vaikka hän ei suorittanutkaan opintojaan päätökseen asti, kunnioitti Smith College häntä Bachelor of Arts arvolla 1921. Collegeaikanaan Florenceen syttyi intohimo lintujen elämän tarkkailuun. Hän mieluummin tutki eläviä lintuja maastossa kuin museoiden pölyisiä nahkoja, kuten useimmat tutkijat siihen aikaan tekivät. Hän piti Ludlow Griscomia edelläkävijänä tämän arvostaessa enemmän kiikareita kuin haulikkoa lintujen tutkimisessa.


title: Florence Augusta Merriam Bailey

text: Vuonna 1885 Merriam ryhtyi kirjoittamaan lintujen suojelemisesta. Hän kauhisteli höyhenten ja kokonaisten lintujen käyttöä naisten hattujen koristeina. Viisi miljoonaa lintua tapettiin joka vuosi muodin takia. Tutkijat olivat perustaneet lintujensuojelujärjestön "Committee on the Protection of North American Birds". Suojelun tukemiseksi Merriam perusti "The Smith College Audubon Society"n. Hän järjesti lintukävelyjä ja houkutteli opiskelijat mukaan kampanjaan avaamaan kansalaisten silmät lintujen suojelemiseksi. Hän painatti 10 000 kiertokirjettä ja värväsi 100 opiskelijaa jakamaan niitä. Hän myös kirjoitti aiheesta sanomalehtiin.


title: Florence Augusta Merriam Bailey

text: Collegen jälkeen Merriam matkusteli ja harrasti sosiaalityötä, kunnes sairastui tuberkuloosiin ja muutti talveksi Kaliforniaan hoitamaan terveyttään. 1889 hän julkaisi teoksen "Birds Through an Opera Glass", johon hän oli kerännyt aiemmin kirjoittamiaan artikkeleita. Hän matkusteli laajalti läntisissä osavaltioissa, ja kirjoitti kokemuksistaan kirjat "My Summer in a Mormon Village" (1894), "A-Birding on a Bronco" (1896) ja "Birds of Village and Field" (1898). Sitten hän muutti veljensä luo Washingtoniin.


title: Florence Augusta Merriam Bailey

text: Joulukuussa 1899 Florence Merriam avioitui Vernon Baileyn kanssa, joka myös oli luonnontieteilijä. Yhdessä he tutkivat läntisten osavaltioiden huonosti tunnettuja eläimiä, vaimo lintuja ja mies nisäkkäitä. Florence Merriam Bailey julkaisi kaikkiaan noin 100 artikkelia, etupäässä lintutieteellisissä sarjoissa, ja 10 kirjaa, muun muassa "Handbook of Birds of the Western United States" (1902) ja "Birds of New Mexico" (1928).


title: Florence Augusta Merriam Bailey

text: Vuosisadan vaihteessa naisten hattumuoti oli ennallaan ja Florencen elämäntehtävä jatkui. Lopulta kongressi sääti lain, joka kielsi valtioiden välisen lintukaupan. Se oli ensimmäinen askel viattomien uhrien määrän vähentämiseksi, ja vähitellen, muodin myös muuttuessa, lintujen turha tappaminen lähestyi loppuaan.


title: Florence Augusta Merriam Bailey

text: Florence Merriam oli ensimmäinen nainen, josta tuli American Ornithologists' Unionin (AOU) apujäsen 1885, ja ensimmäinen nainen, josta tuli AOU:n varsinainen jäsen 1929. Ensimmäisenä naisena hän myös otti vastaan AOU:n mitalin "Brewster Medal" 1931 palkintona kirjastaan "Birds of New Mexico". Hän oli perustamassa "Audubon Society of the District of Columbia"a. Hänen viimeiseksi kirjakseen jäi "Among the Birds in the Grand Canyon National Park", jonka julkaisi "National Park Service" 1939. Hänen kunniakseen on nimetty vuoritiaisen ("Parus gambeli") alalaji "baileyae" 1908.


title: Ĵ

text: Ĵ on latinalaisesta J-kirjaimesta johdettu esperanton kirjain. Esperantossa se ilmaisee soinnillista postalveolaarista frikatiivia, jota suomen kielessä vastaa ž ja venäjässä ж, vrt. myös ranskan "je" [ʒə].


title: Aurinkotervehdys

text: Aurinkotervehdys (sanskritiksi सूर्यनमस्कार "Sūrya Namaskāra"; jossa "Sūrya" tarkoittaa 'aurinko' ja "Namaskāra" tarkoittaa 'tervehdys') on klassinen joogan liikesarja, jossa on 12 eri asentoa eli asanaa.


title: Aurinkotervehdys

text: Aurinkotervehdystä käytetään usein alkulämmittelyyn, jäykkyyden poistamiseen ja huonosta mielialasta palautumiseen ennen varsinaisia asanaharjoituksia. Harjoitukset venyttävät ja vahvistavat kehon tärkeimpiä lihasryhmiä, taivuttavat selkärankaa eteen ja taakse sekä stimuloivat verenkiertoa. Aurinkotervehdystä ennen voidaan tehdä esimerkiksi hetki hengitysharjoituksia.


title: Aurinkotervehdys

text: Aurinkotervehdyksen juuret ovat Suryan eli hindulaisten auringonjumalan palvonnassa.


title: Aurinkotervehdys

text: Aurinkotervehdyksestä on lukuisia variaatioita, joissa asanat ja hengitysrytmi vaihtelevat. Alla yksi esimerkki aurinkotervehdyksestä.


title: Legio III Isaura

text: Legio III Isaura () oli roomalainen myöhäisen keisariajan legioona. Se oli yhdessä I Isaura Sagittarian ja sisarlegioonanssa II Isauran kanssa sijoitettu Isauriaan, Taurusvuoristoon Vähään-Aasiaan. Legioonan perusti luultavasti keisari Probus, jonka tiedetään sotineen Isaurian kansoja vastaan vuonna 279. "Notitia Dignitatumin" mukaan Legio III Isaura oli yhä Isauriassa 400-luvun alussa, jonka jälkeen se katoaa lähteistä.


title: Kuona (kylä)

text: Kuona on Haapajärvellä ja osittain Pyhäjärven puolella sijaitseva noin 300 asukkaan kylä. Kylällä on toimiva kyläkoulu ja vuonna 1961 perustettu metsästysseura.


title: Kuona (kylä)

text: Taidemaalari ja taidegraafikko Erkki Sakari Heinonen (1933–2010) syntyi, työskenteli koko luovan kautensa ajan ja kuoli Kuonalla.


title: Andokides (puhuja)

text: Andokides (, n. 440–391 eaa.) oli yksi attikalaisista puhujista. Hänen tarkkaa syntymä- ja kuolinaikaansa ei tiedetä. Andokides kuului vanhaan eupatridien sukuun, joka johti sukujuurensa aina Odysseukseen saakka.


title: Andokides (puhuja)

text: Vuonna 415 eaa. Andokidesta syytettiin Ateenan hermien häpäisemisestä Alkibiadeen tavoin juuri ennen Sisilian sotaretken alkua. Hän säilytti henkensä ryhtymällä ilmiantajaksi, mutta tuomittiin menettämään osittain kansalaisoikeutensa ja lähtemään maanpakoon Ateenasta. Hän palasi takaisin kaupunkiin demokratian palauttamisen yhteydessä annetun yleisen armahduksen jälkeen 403 eaa. Andokides onnistui vastustajiensa hyökkäyksistä huolimatta saamaan valtion viran ja itselleen merkittävän poliittisen roolin.


title: Andokides (puhuja)

text: Vuonna 391 eaa. Korintin sodan aikana hänet lähetettiin Spartaan neuvottelemaan rauhasta yhtenä Ateenan lähettiläistä, mutta neuvottelut epäonnistuivat.


title: Andokides (puhuja)

text: Andokideen puhetyyli oli yksinkertainen ja koruton, ja hänen käyttämänsä kieli arkista.


title: Notitia dignitatum

text: Notitia dignitatum () on roomalainen 400-luvun alussa laadittu teos, jossa kerrotaan Rooman valtakunnan hallinnollisesta organisaatiosta ja luetellaan kaikki Länsi- ja Itä-Rooman virkamiehet, näiden asema, tehtävä ja toiminta-alueiden raja. Alkuperäinen teos on kadonnut ja nykyinen on selvinnyt ainoastaan vuonna 1551 kirjoitettuna kopiona.


title: Glossop

text: Glossop on pieni kauppala Peak Districtin alueella, Derbyshiren shire-kreivikunnassa, Englannissa, Britanniassa. Asukkaita Glossopissa oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 32 428.


title: Glossop

text: Glossop sijaitsee Etherow-joen varrella, noin 23 kilometriä itään Manchesteristä, 39 kilometriä länteen Sheffieldistä ja 48,3 kilometriä luoteeseen Matlockista. Glossop sijaitsee lähellä Derbyshiren, Cheshiren, Suur-Manchesterin, South Yorkshiren ja West Yorkshiren kreivikuntien rajoja.


title: Glossop

text: Glossopin ystävyyskaupunki on Saksan Hessenin osavaltiossa sijaitseva Bad Vilbel.


title: Glossop

text: Nimi "Glossop" on saksilaista alkuperää, vaikka ennen saksejakin alueella on ollut asutusta löydettyjen pronssikautisten hautapaikkojen perusteella. Roomalaiset saapuivat alueelle vuonna 78, jolloin kelttiläinen briganttien heimo hallitsi aluetta. Heimo piti pääpaikkanaan Yorkshireä. Anglit saapuivat Glossopin alueelle 600-luvulla. Vuodelta 1086 peräisin olevassa Domesday bookissa on mainittu Glossopin pitäjään kuuluvan 12 kylää. Vuonna 1066 Glossopin seutu valloitettiin ja siitä tehtiin William Peverelin johtama "kuninkaallinen metsä" ("Royal Forest of the Peak"). Tämän johdosta maanviljely ja asutustoiminta lamaantuivat sadoiksi vuosiksi. Kuningas Henry II antoi Glossopin linnan vuonna 1157 Pohjois-Irlannissa pääpaikkaansa pitävälle Basingwerken luostarille. Luostarin munkit kehittivät tämän jälkeen Glossopin alueen maataloutta. He myös tunkeutuivat kuninkaalliseen metsään. Munkit hankkivat Glossopille kauppaoikeudet vuonna 1290.


title: Glossop

text: Talbotin perhe vuokrasi Glossopin linnaa 1300-luvun alussa. Myöhemmin linna päätyi Earls of Shrewsburyn vuokraukseen ja oli vuokralla vuoteen 1537 saakka. Howardin perhe omisti linnan vuodesta 1606 lähtien 300 vuotta. Kaupunki kehittyi hiljalleen nykyisen Old Glossopin ympärille. Puuvillan- ja villankehruuteollisuus alkoi kehittyä Glossopissa 1500- ja 1600-luvuilla. Jopa 46 kehruutehdasta perustettiin 1700-luvun lopulta 1800-luvun alkuun sijoittuvana ajanjaksona. Vuonna 1840 Glossopiin saatiin rautatie.


title: Glossop

text: Glossopista tuli vuonna 1866 municipal borough. Samoihin aikoihin Glossopiin rakennettiin muun muassa kauppahalli ja kaupungintalo. Puuvillankehruu alkoi taantua 1900-luvulla ja lopulta tehtaat lopettivat toimintansa. Myös Howardin perhe poistui Glossopista.


title: Glossop

text: Manchesterin kaupungin läheisyyden vuoksi moni käy Glossopista töissä siellä.


title: Malin vaakuna

text: Malin vaakuna on Malin tunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se hyväksyttiin 20. lokakuuta 1973. Se on ympyrän muotoinen ja siihen on kuvattu keskelle Djennén suuri savimoskeija, jonka ylle on kuvattu lentävä korppikotka. Vaakunan alaosassa on nouseva aurinko ja sen ympärillä on kaksi jousta, joissa nuolet. Vaakunaa kiertää kehä, johon on kirjoitettu ranskaksi maan virallinen nimi "République du Mali", Malin tasavalta, ja maan motto "Un Peuple, Un But, Une Foi", Yksi kansa, Yksi tavoite, Yksi usko.


title: Yöllinen kauhukohtaus

text: Yöllinen kauhukohtaus ("pavor nocturnus") eli unikauhuhäiriö on parasomninen unihäiriö, jossa ihminen tai eläin herää kauhun valtaamana. Kauhukohtauksen saanut herää äkillisesti syvästä unesta yleensä henkeä haukkoen, vaikeroiden tai huutaen. Häntä on yleensä mahdotonta saada täysin hereille, ja yleensä kohtauksen jälkeen hän palaa nukkumaan heräämättä kunnolla välillä. Unikauhuhäiriö on harvoin toistuva. Kohtaus ilmenee yleensä NREM-unen aikana. Ilmiön syytä ei vielä tunneta.


title: Yöllinen kauhukohtaus

text: Yölliset kauhukohtaukset eroavat painajaisista monin tavoin. Kauhukohtaus tapahtuu, kun nukkuja ei ole täysin unessa, eivätkä yölliset kauhukohtaukset liity uniin, vaikka kokija saattaakin nähdä hallusinaatiota. Kauhukohtauksesta herääminen jättää uhrin rajumman hämmennyksen valtaan kuin tavallinen painajaisuni. Heräämistä saattaa seurata lyhytaikainen muistihäiriökohtaus, jolloin uhri ei muista esimerkiksi omaa nimeään, ikäänsä tai sitä, missä on.


title: Yöllinen kauhukohtaus

text: 2-6 vuoden ikäiset lapset ovat unikauhuhäiriöille altteimpia, mutta ilmiötä esiintyy kaikissa ikäluokissa. Kauhukohtauksia ilmenee noin 15 % kaikista lapsista. Ilmiö on yleinen yliväsyneillä lapsilla, ja riittävä uni voi auttaa ehkäisemään sitä.


title: Yöllinen kauhukohtaus

text: Kauhukohtauksen oireet ovat samankaltaisia aikuisilla ja kasvuikäisillä, mutta tutkimuksessa, ennusteessa ja hoidossa on eroja. Kauhukohtaus voi ilmetä lähes joka yö, jos niistä kärsivä henkilö ei noudata tarpeeksi hyvää ruokavaliota ja unirytmiä tai on stressaantunut.


title: Yöllinen kauhukohtaus

text: Aikuisten kauhukohtaukset ovat harvinaisempia kuin lasten ja ovat useammin tilapäisestä traumasta johtuvia kuin perinnöllisiä, kroonisia. Kauhukohtauksista kärsivä aikuinen voi hyötyä psykoterapiasta tai masennuslääkityksestä.


title: Carina Aaltonen

text: Carina Aaltonen (s. 19. tammikuuta 1964) on ahvenanmaalainen poliitikko Ahvenanmaan sosiaalidemokraateissa. Hän on istunut maakuntapäivillä ("Lagtinget") vuodesta 2003. Toinen kausi alkoi vuonna 2007. Aaltonen on myös Jomalan kunnanvaltuutettu ja Ahvenanmaan Emmauksen toiminnanjohtaja.


title: Spider Islands

text: Spider Islands on pinta-alaltaan pienikokoinen saariryhmä Winnipegjärven pohjoisaltaassa Manitobassa, Kanadassa. Saariryhmä sijaitsee lähellä järven itärantaa Belangerjoen suun pohjoispuolella.


title: Spider Islands

text: Saariryhmä muodostuu kahdeksasta pienestä saaresta, ja yhdessä riuttojen kanssa saariryhmä muodostaa lähes neljän kilometrin mittaisen ketjun rannikolta järvenselälle päin.


title: Hermi

text: Hermi () oli alun perin antiikin Kreikasta kotoisin oleva veistos, jonka nelikulmainen ja tavallisesti tasapintainen pilari päättyy Hermeen päähän. Pilariin oli veistetty fallos luonnolliselle korkeudelle. Hermit asetettiin rajapyykeiksi katujen varsiin ja teiden risteyksiin, mutta niitä käytettiin myös kulttiesineinä.


title: Hermi

text: Myöhemmällä ajalla hermeihin saatettiin liittää muiden jumalien mutta myös julkisuuden henkilöiden päitä.


title: Hermi

text: Vuonna 415 eaa. Alkibiadesta syytettiin osallisuudesta Ateenan hermien häpäisemiseen ja turmelemiseen juuri ennen Sisilian sotaretken alkua. Laivaston lähtöä edeltävänä yönä kaupungin kaikki hermit oli joko kaadettu tai silvottu. Tämän koettiin uhkaavan koko retken onnistumista, ja matkan jo aloittanut Alkibiades kutsuttiin takaisin. Hän kielsi osallistuutensa, mutta siirtyi kuitenkin spartalaisten puolelle, jonka jälkeen hänet tuomittiin Ateenassa poissaolevana kuolemaan. Tapauksen todelliset syylliset ja motiivit ovat säilyneet arvoituksena.


title: Johanna Lindell

text: Johanna Lindell (s. 1. lokakuuta 1972) on suomalainen entinen jalkapalloilija.


title: Johanna Lindell

text: Maalivahti Lindell pelasi urallaan Ilveksessä, Helsingin Jalkapalloklubissa, Malmin Palloseurassa ja ruotsalaisessa Hammarby IF:ssä. Hän voitti Suomen mestaruuden MPS:n riveissä 2003. Maajoukkueessa Lindell pelasi vuosina 1990-2003 yhteensä 72 maaottelua.


title: Johanna Lindell

text: Lindell valittiin vuoden naispelaajaksi 1994.


title: Gun Carlson

text: Gun Carlson (s. 17. elokuuta 1939) on Ahvenanmaan keskustan poliitikko. Hän on istunut Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2003 vuoteen 2011 saakka ja toiminut 1.11.–3.12.2007 maakuntapäivien ensimmäisenä varapuhemiehenä. Hän oli Ahvenanmaan maakuntahallituksessa vuosina 1995–2003 ensin sosiaali- ja ympäristöministerinä, sitten vuodesta 1999 koulutus- ja kulttuuriministerinä.


title: Gun Carlson

text: Carlson on varsinaiselta ammatiltaan terveydenhoitaja ja asuu Hammarlandissa.


title: Ulla-Britt Dahl

text: Ulla-Britt Dahl (s. 14. maaliskuuta 1946) on Ahvenanmaan liberaalien poliitikko. Hänestä tuli maakuntapäivien jäsen vuonna 2007, mutta putosi sieltä vaaleissa 2011. Hän on varsinaiselta ammatiltaan järjestösihteeri ja asuu Sundissa.


title: Kap Verden vaakuna

text:
Kap Verden vaakuna on Kap Verden tunnus. Siinä on valkoisessa ympyrässä sininen kolmio, jonka päällä on valkoinen soihtu. Kolmio symboloi yhtenäisyyttä ja tasa-arvoa, soihtu vapautta. Kolmion ympärille on kirjoitettu portugaliksi maan virallinen nimi "República de Cabo Verde", Kap Verden tasavalta. Kolme sinistä viivaa kolmion alla symboloivat merta.
Vaakunan ympärillä olevat kymmenen tähteä, viisi kummallakin puolella, kuvaavat maan suurimpia saaria; palmunlehdet kuvaavat itsenäisyyttä ja luoti vaakunan yläosassa symboloi rehellisyyttä ja oikeamielisyyttä.


title: Ruskon vaakuna

text:
Ruskon kunnanvaakunan on suunnitellut Olof Eriksson. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kolme kruunattua viikatteen terää alakkain; kaikki kultaa”, ja se on alun perin vahvistettu kunnanvaakunaksi Vahdolle 7. kesäkuuta 1963. Vaakunan kruunatut viikatteet muistuttavat vanhoista pitäjissä olleista kruunun almenningeista, eräänlaisista kylän yhteismaista, joiden käytettiin yhteisinä niittyinä ja joiden heinä korjattiin talteen yhteisniitoissa. Rusko otti vaakunakseen Vahdon vaakunan vuonna 2009 näiden kuntien liitoksen yhteydessä.
Alkuperäinen Ruskolle 10. kesäkuuta 1964 vahvistettu vaakuna oli Ahti Hammarin suunnittelema. Sen vaakunaselitys oli ”punaisessa kentässä nouseva piispansauva, jossa koristeena aurinko; kaikki kultaa”. Vaakunan aurinko viittaa suoraan kunnan nimeen. Piispansauva symboloi Maunu I:stä, ensimmäistä suomalaisperäistä Turun piispaa, joka oli syntynyt Ruskolla. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuoden 2009 kuntaliitoksessa.


title: Johan Ehn

text: Johan Ehn (s. 2. heinäkuuta 1975) on ahvenanmaalainen poliitikko ja Ahvenanmaan maltilliset -puolueen puheenjohtaja. Hän on istunut Ahvenanmaan maakuntapäivillä vuodesta 2003. Ensin hän oli Jörgen Strandin varamiehenä; oma kausi alkoi vuonna 2007. Ehn nousi maakuntapäivien toiseksi varapuhemieheksi 10. tammikuuta 2005.


title: Johan Ehn

text: Ehn on varsinaiselta ammatiltaan koulutuskoordinaattori ja asuu Maarianhaminassa.


title: Raija-Liisa Eklöw

text: Raija-Liisa Eklöw (s. 12. maaliskuuta 1947) on Ahvenanmaan liberaalien poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 1995 vuoden 2011 vaaleihin. Hän on varsinaiselta ammatiltaan röntgenhoitaja ja asuu Lumparlandissa.


title: Torbjörn Eliasson

text: Torbjörn Eliasson (s. 18. tammikuuta 1947) on Ahvenanmaan keskustan poliitikko. Hän istui maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2003, kunnes aloitti vuonna 2010 Ahvenanmaan maakuntahallituksen jäsenenä. Hän istui maakuntahallituksessa elinkeinoministerinä vuoteen 2011, mistä lähtien hän on istunut maakuntapäivillä. Hän on ammatiltaan yrittäjä ja asuu Godbyssä.


title: Anders Englund

text: Anders Englund (s. 10. tammikuuta 1957) on Ahvenanmaan keskustaan kuuluva poliitikko. Hän on istunut Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsenenä vuosina 1991–1995 ja jälleen vuodesta 1999. Vuosina 1995–1999 hän oli Ahvenanmaan maakuntahallituksessa liikenneministerinä. Hän on ammatiltaan maanviljelijä ja asuu Vårdössä.


title: Anders Eriksson (poliitikko)

text: Anders Eriksson (s. 9. toukokuuta 1960) on ahvenanmaalainen poliitikko. Hän on separatistisen eli itsenäisyyttä ajavan Ahvenanmaan tulevaisuus -puolueen puheenjohtaja. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuosina 1987–1991 ja jälleen vuodesta 2003. Hän toimi vuosina 1991–1999 maakuntahallituksessa elinkeinoministerinä.


title: Anders Eriksson (poliitikko)

text: Ahvenanmaan tulevaisuus osallistui maakuntavaaleihin ensi kertaa vuonna 2003. Ennen uuden puolueen perustamista Eriksson oli ollut Ahvenanmaan keskustassa.


title: Anders Eriksson (poliitikko)

text: Eriksson on kehottanut ahvenanmaalaisia olemaan äänestämättä eurovaaleissa, koska Ahvenanmaalla ei ole omaa edustajaa Euroopan parlamentissa.


title: Sirpa Eriksson

text: Sirpa Eriksson (s. 17. lokakuuta 1959) on Ahvenanmaan liberaalien poliitikko. Hän on istunut Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2007. Vuoden 2011 maakuntapäivävaaleissa hän ei päässyt uudelleen maakuntapäiväedustajaksi. Hän on varsinaiselta ammatiltaan sosionomi ja asuu Jomalan kunnassa.


title: Olof Erland

text: Olof Erland (s. 16. helmikuuta 1944) on ahvenanmaalainen poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivillä vuosina 1991–1999 ja jälleen vuodesta 2007 vuoteen 2011, jolloin hän jäi valitsematta uudelleen. Hän oli maakuntahallituksessa talous- ja Pohjoismaisen yhteistyön ministeri vuosina 2001–2003. Erland edustaa Ahvenanmaan liberaaleja ja hän johti puoluettaan vuosina 1992–2003.


title: Olof Erland

text: Erland oli Pohjoismaiden neuvoston jäsen 1995–2001. Hän on toiminut myös Ahvenanmaan varamaaneuvoksena.


title: Olof Erland

text: Erland on naimisissa Viveka Erikssonin kanssa.


title: Camilla Gunell

text: Camilla Gunell (s. 7. syyskuuta 1970) on Ahvenanmaan sosiaalidemokraattien poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2003. Hän pääsi samana vuonna Maarianhaminan kaupunginvaltuustoon. Hän oli vuosina 2005–2007 maakuntahallituksessa kulttuuri- ja koulutusministerinä.


title: Camilla Gunell

text: Vuodesta 2011 Gunell on ollut Ahvenanmaan maaneuvos eli maakuntahallituksen johtaja.


title: Gunnar Jansson

text: Frey Gunnar Erkki Jansson (s. 25. kesäkuuta 1944 Korppoo) on ahvenanmaalainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana vuosina 1983–2003. Ahvenanmaan maakuntapäivillä hän oli vuosina 1991–1995 ja 2007–2015. Hän edustaa Ahvenanmaan liberaaleja.


title: Gunnar Jansson

text: Jansson valmistui ylioppilaaksi vuonna 1964 ja oikeustieteen kandidaatiksi 1970. Hän on varatuomari. Jansson työskenteli Maarianhaminan poliisimestarina 1971–1973 ja pankkilakimiehenä 1973–1975. Hän oli Ahvenanmaan lääninhallituksen lääninsihteerinä 1975–1976, Ahvenanmaan maakuntahallituksen kansliapäällikkönä 1976–1999 ja Ahvenanmaan lääninoikeuden varajäsenenä 1985–1994. Eduskunnassa Jansson oli muun muassa perustuslakivaliokunnan jäsen vuosina 1983–2003. Hän keskittyi erityisesti ihmisoikeuksien ja vähemmistönsuojan ajamiseen.


title: Gunnar Jansson

text: Jansson toimi lyhyen aikaa marraskuussa 2007 maakuntapäivien puhemiehenä, ja saman vuoden joulukuussa hänestä tuli ensimmäinen varapuhemies. Hän oli maakuntapäivien jäsen vuoteen 2015, jolloin hän ei ollut enää ehdolla.


title: Gunnar Jansson

text: Jansson on perustellut Ahvenanmaalla tapahtuvaa "ystävällistä" suomenkielisten syrjintää sillä perusteella, että siten suojellaan maan vähemmistöä. Hänen mukaansa Ahvenanmaan koko itsehallintojärjestelmä perustuu syrjintään.


title: Gunnar Jansson

text: Jansson avioitui vuonna 1972 Agneta Vivian Mannbergin kanssa, ja he saivat 1970-luvulla kaksi lasta.


title: Harry Jansson

text: Harry Jansson (s. 4. lokakuuta 1959) on ahvenanmaalainen poliitikko, joka edustaa Ahvenanmaan keskustaa. Jansson loikkasi keskustaan keväällä 2009 separatistisesta Ahvenanmaan tulevaisuus -puolueesta. Hän on istunut Ahvenanmaan maakuntapäivillä vuodesta 2007. Vuoden 2011 maakuntapäivävaaleissa hän ei tullut uudelleenvalituksi, mutta pääsi varaedustajaksi.


title: Fredrik Karlström

text: Fredrik Karlström (s. 18. toukokuuta 1973) on ahvenanmaalainen sitoutumattoman kokoomuksen poliitikko. Hän on istunut Ahvenanmaan maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2003. Hän on varsinaiselta ammatiltaan yrittäjä ja asuu Jomalassa.


title: Anneli Kanto

text: Anneli Helena Kanto (s. 20. syyskuuta 1950 Pirkkala) on suomalainen kirjailija, näytelmäkirjailija, toimittaja ja käsikirjoittaja.


title: Anneli Kanto

text: Kanto valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1976 pääaineenaan lehdistö- ja tiedotusoppi. Vuosina 1996–1997 hän opiskeli käsikirjoittamista Teatterikorkeakoulun koulutusohjelmassa. Kanto on työskenteli toimittajana vuosina 1978–1997. Hän oli vapaa toimittaja vuodesta 1992. Vuosina 1987–1997 hän oli "Uusi Nainen" -lehden päätoimittaja. Suomen freelancer-journalistit valitsi Kannon vuoden 2006 freelance-journalistiksi vuonna 2007. Vuonna 2017 Kanto suoritti TAMK:ssa tutkinnon Master of Culture and Art. Hän ollut vapaa kirjailija ja käsikirjoittaja vuodesta 1997 lähtien.


title: Anneli Kanto

text: Kanto on käsikirjoittanut televisio-ohjelmia ja saanut Ylen Koura-palkinnon ohjelmista "Presidentit" ja "Valtiopeli 1863". Hän on käsikirjoittanut myös Ylen televisiosarjaa "Uusi päivä".


title: Anneli Kanto

text: Kannon esikoisromaani, 1600-luvulle sijoittuva "Piru, kreivi, noita ja näyttelijä", ilmestyi vuonna 2007 ja oli Runeberg-palkintoehdokkaana. Kannon toinen romaani, "Veriruusut" (2008) kuvaa Suomen sisällissodan aikana punakaartissa taistelleita naisia, housukaartilaisia. Se ei ole viihderomaani vaikka onkin vauhdikas ja värikäs. Kanto sai teoksesta Gummeruksen myöntämän Kaarlen palkinnon. Porilainen harrastajateatteri Cont´akti teki romaanista teatteriesityksen keväällä 2009. Sen dramatisoi ja ohjasi Pekka Saaristo. Seuraava historiallinen romaani oli 2015 ilmestynyt "Pyöveli", joka sijoittuu myös 1600-luvulle ja Pohjanmaalle. Se kertoo erään pyövelin elämäntarinan. Vuonna 2017 ilmestynyt "Lahtarit" käsitteli myös sisällissotaa, nyt niiden nuorten maalaispoikien näkökulmasta, jotka kävivät sotaa Vaasasta Viipuriin ja joiden joukossa taisteli myös kirjailijan isoisä.


title: Anneli Kanto

text: Kanto on kirjoittanut useita palkittuja lasten- ja nuortenkirjoja, joista erityisen luettu ja suosittu on ollut Noora Katon kuvittama kuvakirjasarja Viisi villiä Virtasta (ks. Palkinnot).


title: Anneli Kanto

text: Vuonna 2013 ilmestyi Kannon omakohtainen Alzheimerin tautia käsittelevä kertomuskokoelma "Pala palalta pois". Siinä Kanto kertoo elämästä Alzheimeria sairastavan äidin tyttärenä antaen äänen myös muille sairaudesta kärsiville.


title: Anneli Kanto

text: Kannon romaaneja on dramatisoitu paljon, ja dramatisointeja ovat esittäneet mm. Tampereen Työväen Teatteri ja KOM-teatteri.


title: TS (artisti)

text: TS (oikealta nimeltään Tomi Tapio Sipikari, s. 24. kesäkuuta 1982) on Lahdesta kotoisin oleva rap-artisti.


title: TS (artisti)

text: TS on tuntenut Brädin jo monia vuosia aikaisemmin, ennen kuin he liittyivät lahtelaiseen rap-ryhmä 5th Elementiin. Monien muidenkin rap-artistien tavoin TS on räpännyt aiemmin myös englanniksi, mutta nykyään vain suomeksi.


title: TS (artisti)

text: Nykyisin hän on osa Herrasmiesliiga-yhtyettä, johon kuuluvat hänen lisäkseen Cheek ja Brädi. TS nähtiin myös usein Cheekin keikoilla tuplaajana.


title: Abel Resino

text: Abel Resino González (s. 2. helmikuuta 1960) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen maalivahti. Abel pelasi suurimman osan urastaan Atlético Madridissa, jota hän myöhemmin myös valmensi. Abel pelasi kaksi ottelua Espanjan maajoukkueessa.


title: Abel Resino

text: Hän on toiminut viimeksi espanjalaisseura Granadan päävalmentajana.


title: Abel Resino

text: Pelaajana Abel pitää hallussaan Espanjan pääsarjan ennätystä. Hän piti maalinsa puhtaana yhteensä 1 275 minuutin ajan, pelatessaan Atlético Madridissa. Putken katkaisi Sporting de Gijónissa pelannut Luis Enrique 19. maaliskuuta 1991. Ennätys oli myös samalla Euroopan pisin yhden kauden sisällä aina vuoteen 2009 asti, kunnes Manchester Unitedin Edwin van der Sar rikkoi ennätyksen 64 minuutilla kotiottelussa Fulhamia vastaan.


title: Abel Resino

text: Vuonna 2005 Abel aloitti valmentamisen Espanjan toiseksi korkeimman sarjatason joukkueesta Ciudad de Murciasta. Hän valmensi Ciudad de Murciaa yhden vuoden ja kauden päätteksi joukkue jäi vain yhden sijan päähän pääsarjaan noususta. Seuraavaksi hän siirtyi Levanteen, jossa hän korvasi Juan Ramón López Caron.


title: Abel Resino

text: Valmennettuaan kaudella 2008–2009 Castellónia Resino palasi helmikuussa 2009 Atlético Madridiin, tällä kertaa valmentajaksi. Resinon asema seurassa muuttui kuitenkin syksyllä 2009 tukalaksi Atléticon vajottua pelilliseen kriisiin kotimaassa ja europeleissä. 4–0-tappio Chelsealle Mestarien liigassa lokakuun lopulla oli liikaa seurajohdollekin ja Resino sai potkut tehtävistään. Myöhemmin Atléticon entinen pelaaja Maniche haukkui Resinoa ja kertoi että Resino olisi valehdellut Manichen polvivammasta.


title: Abel Resino

text: Joulukuun 2010 alussa hänet palkattiin Segunda Divisiónissa pelanneen Valladolidin päävalmentajaksi. Hän ei onnistunut nostamaan seuraa takaisin Primeraan ja jätti tehtävänsä kauden jälkeen.


title: Abel Resino

text: 22. tammikuuta 2012 hän siirtyi Granadan päävalmentajaksi, potkut saaneen Fabrin tilalle. Resinon johdolla Granada säilytti paikkansa La Ligassa, mutta hän jätti tehtävänsä kauden jälkeen.


title: Abel Resino

text: Helmikuussa 2013 Resino palasi valmennustehtäviin Celta Vigon uutena päävalmentajan. Hänen johdollaan Celta säilytti niukasti sarjapaikkansa ollen 17:s.


title: Abel Resino

text: 19. tammikuuta 2015 Resinosta tuli Granadan päävalmentaja loppukauden kattavalla sopimuksella. Hän korvasi tehtävästä potkut saaneen Joaquín Caparrósin. Hänet erotettiin tehtävästä kuitenkin vain vajaa neljä kuukautta myöhemmin huonojen tulosten johdosta.


title: Eurooppatie E105

text: E105 eli Eurooppatie 105 on Norjan Kirkkoniemen ja Ukrainassa Krimin niemimaalla sijaitsevan Jaltan välinen eurooppatie. Tien pituus on 3 770 kilometriä. Tieosuus Murmanskista Pietariin kulkee Venäjän M18-valtatien (”Kuola") reittiä, Pietarista Moskovaan M10- ja tästä edelleen M2-valtatietä. Ukrainassa eurooppatie yhtyy kansallisiin M20- ja M18-valtateihin.


title: Eurooppatie E105

text: Kirkkoniemi – Murmansk – Kantalahti – Petroskoi – Pietari – Novgorod – Valdai – Vyšni Volotšok – Tver – Moskova – Tula – Orjol – Belgorod – Harkova – Zaporižžja – Simferopol – Alušta – Jalta


title: Sven-Erik Järvinen

text: Sven-Erik Järvinen () oli suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko.


title: Sven-Erik Järvinen

text: Järvinen liittyi Tikkurilan työväenyhdistyksen jäseneksi vuonna 1947 ja oli pitkäaikainen vaikuttaja nykyisen Vantaan kunnallispolitiikassa. Hän aloitti Helsingin maalaiskunnan kunnanvaltuuston jäsenenä vuonna 1954, kunnallisvaalien 1953 jälkeen, ja hän toimi Vantaan kaupunginvaltuustossa yhtäjaksoisesti vuoteen 1981. Vuodesta 1972 vuoteen 1981 hän oli kaupunginvaltuuston (aluksi kauppalanvaltuuston) puheenjohtaja. Vuodesta 1981 vuoteen 1987, jolloin hän jäi eläkkeelle, hän oli Vantaan apulaiskaupunginjohtaja, vastuualueinaan kaavoitus- ja kiinteistötoimi. Järviselle myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi vuonna 1986. Jäätyään eläkkeelle hän palasi kaupunginvaltuuston jäseneksi kaudeksi 1989–1992.


title: Sven-Erik Järvinen

text: Järvinen toimi kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä syyskuusta 1975 maaliskuuhun 1979. Hän vaikutti laki- ja talousvaliokunnassa, liikennevaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa. Hän oli presidentin valitsijamies kaksissa vaaleissa, 1978 ja 1982.


title: Sven-Erik Järvinen

text: Järvinen työskenteli Tikkurilan Väritehtaiden palveluksessa vuodesta 1950 vuoteen 1981, aluksi laaduntarkastajana (1950–1952), seuraavaksi työnjohtajana (1952–1972) ja lopuksi asuinkiinteistöjen isännöitsijänä. Aikaisemmin hän oli työskennellyt metallityöläisenä, Helsingin autokoritehtaan ja myöhemmin Sarlinin palveluksessa.


title: Sven-Erik Järvinen

text: Järvinen oli naimisissa vuodesta 1947 ja hänellä oli kaksi lasta, vuonna 1948 syntynyt poika ja vuonna 1954 syntynyt tytär.


title: Karl-Theodor zu Guttenberg

text: Karl-Theodor zu Guttenberg (s. 5. joulukuuta 1971 München, Saksan liittotasavalta, koko nimi "Karl Theodor Maria Nikolaus Johann Jacob Philipp Franz Joseph Sylvester Freiherr von und zu Guttenberg") on saksalainen Baijerin kristillissosiaalisen unionin (CSU) poliitikko. Hänet nimitettiin 10. helmikuuta 2009 talousministeriksi Merkelin I hallitukseen. Merkelin II hallituksessa hän oli puolustusministeri 1. maaliskuuta 2011 saakka, kunnes hän erosi plagiointisyytösten vuoksi. Hän oli aiemmin puolueensa puoluesihteeri.


title: Karl-Theodor zu Guttenberg

text: Zu Guttenberg on opiskellut valtiotieteitä ja oikeustiedettä. Hänen vuonna 2007 hyväksytty oikeustieteen alan väitöskirjansa käsittelee perustuslakia Yhdysvalloissa ja Euroopan unionin alueella. Vuonna 2011 hän ilmoitti luopuvansa tohtorinarvostaan ja myönsi väitöskirjassa olevan "vakavia puutteita". Hän on ollut sukuyrityksen Guttenberg GmbH:n toimitusjohtaja ja Die Weltin toimittaja. Myöhemmin myös Bayreuthin yliopisto epäsi zu Guttenbergin tohtorin arvon.


title: Karl-Theodor zu Guttenberg

text: Hänet valittiin Saksan liittopäiville ensimmäisen kerran 2002 ja uudestaan 2005. Hän on keskittynyt erityisesti ulkopolitiikkaan. Isoisänsä perinnettä noudattaen hän on kannattanut voimakkaasti Saksan ja Yhdysvaltojen ystävyyttä ja Atlantin ylittävää yhteistyötä. Hän on parlamentissa arvostellut voimakkaasti laitavasemmistolaista puoluetta Die Linkeä, jolla hänen mukaansa on yhteyksiä terrorismiin, esimerkiksi kolumbialaiseen terroristijärjestö FARCiin.


title: Karl-Theodor zu Guttenberg

text: Zu Guttenbergin virallinen aatelisarvo on "Reichsfreiherr", jolla viitataan Pyhän saksalais-roomalaiseen keisarikunnan aikana saatuun suvun aatelisarvoon.


title: HMS Empress (1914)

text: HMS Empress oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuosina 1914-1919 palveluksessaollut vesilentokoneiden emälaiva, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Empress (1914)

text: Alus oli alun perin South East and Chatham Railway Companyn nopea Englannin kanaalin ylittämiseen tarkoitettu höyryalus. Britannian amiraliteetti otti aluksen käyttöönsä 11. elokuuta 1914 ja muutti sen Chathamin telakalla kolmen lentokoneen emälaivaksi.


title: HMS Empress (1914)

text: Muutostöissä aluksesta poistettiin takakannen rakenteet, jotka korvattiin lentokonesuojalla, työpajalla sekä kahdella nosturilla. Myöhemmin alus aseistettiin kahdeksalla 12 naulan tykillä.


title: HMS Empress (1914)

text: Muutostöiden valmistuttua 25. elokuuta "Empress" sijoitettiin Harwichiin, jossa olivat jo vesilentokoneiden emälaivat "HMS Engadine" ja "HMS Riviera". Kaikki Harwichiin sijoitetut vesilentokoneiden emälaivat osallistuivat 25. joulukuuta hyökkäykseen zeppeliinitukikohta Cuxhaveniin.


title: HMS Empress (1914)

text: "Empress" muutettiin vuonna 1915 Cunardin telakalla toimimaan neljän koneen emälaivana. Alus siirrettiin lokakuussa 1915 Queenstowniin ja sieltä edelleen vuonna 1916 Port Saidin tukikohtaan Välimerelle.


title: HMS Empress (1914)

text: Alus palautettiin omistajilleen vuonna 1919.


title: HMS Riviera

text: HMS Riviera oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuosina 1914-1919 palveluksessaollut vesilentokoneiden emälaiva, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Riviera

text: "Riviera" oli alun perin South Eastern and Chatham Railway Companyn nopea Englannin kanaalin ylittämiseen tarkoitettu höyryalus. Britannian amiraliteetti otti aluksen käyttöönsä 11. elokuuta 1914 ja muutti sen Chathamin telakalla neljän lentokoneen emälaivaksi.


title: HMS Riviera

text: Muutostöissä aluksesta poistettiin takakannen rakenteet, jotka korvattiin lentokonesuojalla, työpajalla sekä kahdella nosturilla. Myöhemmin alus aseistettiin kahdeksalla 12-paunaisella tykillä.


title: HMS Riviera

text: Muutostöiden valmistuttua 13. elokuuta "Riviera" siirrettiin Harwichiin, jonne oli jo sijoitettu vesilentokoneiden emälaivat "HMS Engadine" ja "HMS Empress". Kaikki Harwichiin sijoitetut vesilentokoneiden emälaivat osallistuivat 25. joulukuuta 1914 hyökkäykseen zeppeliinitukikohta Cuxhaveniin. Aluksen lentokonemiehistöihin kuuluneen Robert Erskine Childersin tiedot Saksan rannikosta mahdollistivat hyökkäyksen toteuttamisen.


title: HMS Riviera

text: "Riviera" palveli myöhemmin Doverin partioiden tukena, ja alus päätettiin siirtää Välimerelle kesäkuussa 1918.


title: HMS Riviera

text: Aluksella oli palveluksessa seuraavat lentokoneet: Sopwith Baby (1917), Short 74 (Cuxhaven), Short 135 (No 136), Short 74 (No:t 811 ja 818), Short 184 (No:t N2929, N2930, N2943 ja N2949).


title: HMS Riviera

text: Alus palautettiin omistajilleen 21. toukokuuta 1919, ja aluksen nimi palautettiin alkuperäiseksi RTMS "Laird's Isleksi". Alus palasi 28. elokuuta 1939 sotilaskäyttöön aseistettuna kuljetusaluksena nimellä "HMS Laird's Isle". Alus kuljetti maihinnousualuksia ja panssarivaunuja Normandian maihinnousussa. Alus palasi siviilikäyttöön vuonna 1946.


title: Sotapolulla

text: Sotapolulla on vuonna 1921 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka ohjauksesta, käsikirjoituksesta ja lavastuksesta vastasi kirjailija Teuvo Pakkala. Elokuva oli Suomen sisällissotaan sijoittuva viihteellinen seikkailuelokuva, mutta kuvausten helpottamiseksi elokuvan tapahtumat sijoitettiin kesäaikaan. Elokuvan ensi-ilta oli 30. tammikuuta 1922 Kaleva-teatterissa Mikkelissä.


title: Sotapolulla

text: Elokuvan pääosaa valkoisten sissipäällikkö Karunkaa esitti Reino Hirvisepän (R. W. Palmroth) vanhempi veli Mikael Palmroth, joka käytti taiteilijanimeä Yrjö Hirviseppä. Naispääosassa Eliinana oli tanssijatar Lisi Carén ja punaisten kapinallisten päällikköä esitti Kajaanin teatterin johtajana 1920-luvulla toiminut Oskari Oka.


title: Sotapolulla

text: Elokuvan tuotti "Finn Film Osakeyhtiö", jossa osakkaina olivat Pakkalan ohella filosofian tohtori Toivo T. Kaila ja diplomi-insinööri G. H. Michelson. Elokuvaa oli tarkoitus myydä myös ulkomaille, mutta lopulta sitä esitettiin vain Oulussa, Mikkelissä, Jyväskylässä, Kajaanissa, Lahdessa, Savonlinnassa ja Joensuussa. Yhtiön osakkaat riitaantuivat elokuvan heikon menestyksen vuoksi ja yhtiön toiminta päättyi siihen. Teuvo Pakkalan poika Erkki Pakkala, joka oli toiminut elokuvan kuvaajana, lahjoitti 1933 elokuvan ainoan kopion "Kuopion museoseurojen valokuvauskerholle". Kopio hävisi sitten jonnekin ja se löydettiin uudelleen 1958 erään kuopiolaisen liikkeen sementtivarastosta. Kopio on nykyisin Suomen elokuva-arkiston kokoelmissa.


title: Sotapolulla

text: Arvostelu Mykkäelokuvasivustolla


title: Hieroduuli

text: Hieroduuli (, pyhä ja "dūlos", orja) oli antiikin aikana mies- tai naispuolinen temppeliorja, jonka katsottiin olevan jumalien omaisuutta. Nämä erityisesti Astarten pyhäköissä palvelleet henkilöt harjoittivat temppeliprostituutiota. Sukupuoliyhteys hieroduulin kanssa oli edellytyksenä pääsystä osalliseksi jumalallisesta vallasta. Kreikkalainen maantieteilijä Strabon (noin 63 eaa–24 jaa) kertoo eräässä Kappadokian maakunnan kaupungissa olleen 6 000 hieroduulia ja Korintin kaupungin Afroditen temppelissä heitä oli tuhat. Hieroduulien olemassaolo ei ollut yleistä eikä vakiintunut tapa, mutta prostituutiota ainakin Korintin Afroditen temppelissä on pidettävä todistettuna.


title: Hieroduuli

text: Hellenismin kaudella hieroduuliksi kutsuttiin vapautettua orjaa, jonka vapaus perustui hänen myymiseensä tai lahjoittamiseensa jumalille.


title: Haapakosken ruukki

text: Haapakosken rautaruukki on vuodesta 1842 Pieksämäen Haapakoskella toiminut järvimalmiruukki. Ruukin alueen rakennukset kuuluvat Museoviraston Suomessa määrittelemiin valtakunnallisesti rakennettuihin kulttuuriympristöihin.


title: Haapakosken ruukki

text: Haapakosken erämaaruukin perusti kruununvouti ja Pieksämäen ruotupataljoonan päällikkö, kapteeni Johan Fredrik Molander, joka oli hankkinut muutamia maatiloja Haapakosken seudulta. Hän sai 1842 luvan rakentaa masuunin, kankirautavasarapajan ja nippupajan. Haapakoskella oli jo ennestään mylly ja sinne rakennettiin myös valimo ja ruukin omiin tarpeisiin sahalaitos. Molanderin yhtiökumppanina oli Mikkelin läänin lääninkamreeri, kamarineuvos Johan Reinhold Holmberg, mutta Molander luopui pian ruukin osakkuudesta ja hänen tilalleen tuli ruotsalainen Johan Ernst August Boije. Boije oli ollut aiemmin mukana uudistamassa Varkauden ruukkia, ja hän ryhtyi johtamaan samanlaista toimintaa Haapakoskella.


title: Haapakosken ruukki

text: Raudan sulatus ruukilla alkoi 30. joulukuuta 1844, kun masuuni käynnistyi ensimmäisen kerran. Vuonna 1849 valmistui ruukille paja ja valimo. Ruukin masuuni ja kankirautapaja olivat kuitenkin vain ajoittain käytössä ja kankirautapaja oli jopa käyttämättömänä kuuden vuoden ajan. Ruukin käyttämä järvimalmi oli hyvälaatuista, mutta sitä oli niukalti. Erämaassa sijainneen ruukin kulkuyhteydet olivat huonot eikä sinne aluksi johtanut edes kunnollista tietä. Ruukin tuotteiden vienti päämarkkinoille Pietariin vei myös aikaa, koska Saimaan kanava ei ollut vielä valmistunut. Ruukki rakensi myöhemmin sulkukanavan, jossa korkeusero oli 2,7 metriä, Haapajärven ja Pieni-Uhijärven väliin saadakseen paremman kulkuyhteyden Saimaalle.


title: Haapakosken ruukki

text: Vuonna 1856 ruukin pääosakkaana ollut Holmberg teki konkurssin. Tämän johdosta myös Boije oli pakotettu myymään osuutensa ruukista, ja helmikuussa 1857 sen osti pietarilainen kauppias Josef D. Thompson. Thompson myi omistamansa Haapakosken ja Huutokosken ruukit edelleen jo syyskuussa 1857 pietarilaiselle kollegineuvos Nikolai Putiloville.


title: Haapakosken ruukki

text: Haapakosken ruukin masuuni rikkoutui 13. elokuuta 1859, jolloin masuunista ulosvalunut sula rauta sytytti tuleen myös masuunirakennuksen, konepajan ja valimon. Ruukin toiminta ei kuitenkaan loppunut tähän, sillä jo saman syksyllä sinne valmistui uusi harmaakivestä rakennettu ranskalaistyyppinen masuuni. Uuden masuunin ansiosta takkiraudan tuotanto kasvoi nopeasti.


title: Haapakosken ruukki

text: Vuonna 1869 ruukilla otettiin käyttöön putlausmenetelmä. Ruukki tuotti nyt sulaimia, joista valssattiin Putilovin Pietarin tehtailla ratakiskoja. Takkiraudan tuotanto nousi 1870-luvulla yli 1000 tonniin vuodessa ja sitä vietiin Putilovin toiselle ruukille jatkojalostusta varten. Putilovin yritys teki kuitenkin konkurssin ja se joutui 1876 Venäjän valtionpankin haltuun. Seuraavana vuonna Haapakosken ruukin toiminta pysähtyi ja masuuni oli sitten käyttämättömänä pitkiä aikoja. Putilovin omistamat Haapakosken ja Oravin ruukit myytiin pakkohuutokaupalla syyskuussa 1879, ostajana oli Suomen valtio. Haapakosken ruukki oli vuodesta 1881 Suomen Pankin Pietarin konttorin johtajan Aleksander Neiglichin omistuksessa, mutta hän ei saanut ruukkia toimintaan.


title: Haapakosken ruukki

text: Vuonna 1886 perustettiin "Oravin Tehdas Osakeyhtiö" (myöh. "Oravi-Haapakosken Tehtaat Osakeyhtiö"), jonka omistuksessa olivat Haapakosken, Huutokosken ja Oravin ruukit. Haapakosken ruukin omisti vuosina 1889–1906 ja 1930-luvulta 1960-luvulle Degermanin suku. Ruukin kuljetusyhteydet paranivat huomattavasti, kun vuonna 1889 avattiin liikenteelle Haapakosken kautta kulkeva Savon rata ja Haapakoski sai myös oman aseman. Ruukille valmistui 1896 kupoliuunilla varustettu putkivalimo ja myöhemmin rakennettiin myös konepaja, levyosasto ja puusepäntehdas. Raudan valmistui päättyi lopullisesti 1904, kun masuuni suljettiin ja muutettiin vesitorniksi. Tästä lähtien Haapakoskelle keskityttiin valimo- ja konepajatuotteisiin


title: Haapakosken ruukki

text: Oravi-Haapakosken Tehtaat Osakeyhtiö teki konkurssin 1905. Konkurssi merkitsi Oravin ruukin toiminnan loppumista, mutta Haapakosken laitoksista muodostettiin samana vuonna uusi yhtiö nimeltä "Haapakosken Tehdas Osakeyhtiö". Tämä yhtiö on toiminnassa vielä nykyäänkin. Haapakoskella valmistettiin nyt päätuotteina raudasta valettuja paine- ja viemäriputkia sekä pystyvaluina muhvi- ja laippaputkia. Lisäksi valmistettiin erilaisia koneita ja laitteita selluloosa-, tekstiili- ja metalliteollisuuden käyttöön. Sotavuosina 1939–1944 Haapakosken Tehdas Oy valmisti sotatarvikkeita puolustusvoimille.


title: Haapakosken ruukki

text: Vuoden 1945 jälkeen raudasta valettujen viemäriputkien valmistus siirtyi Korsoon 1942 perustetulle "Valu Oy":lle, joka oli Haapakosken Tehtaan ja Primon Osakeyhtiön tytäryhtiö.


title: Haapakosken ruukki

text: Haapakosken Tehdas Oy oli 1960-luvulla Kymmene Oy:n omistuksessa ja sitä uhkasi jo lakkauttaminen. Tehtaan osti 1966 Juhani Luhtinen, joka johti sitä vuoteen 1998 saakka. Sen jälkeen tehdasta johti hänen poikansa Timo Luhtinen. Haapakosken Tehdas Oy valmisti erilaisia valimo- ja konepajatuotteita muun muassa venttiileitä, paineputkia, sulkuluukkuja, arinarautoja ja paloposteja. Valimon vuosituotanto oli noin 600–800 tonnia vuodessa ja vakituisia työntekijöitä oli 12. Valimo valmisti kahdella induktiouunilla ja kahdella kupoliuunilla harmaa- ja pallografiittivalurautaa sekä hieman valuterästä. Teollisen tuotannon loputtua Haapakoskella vuonna 2011 ruukki siirtyi kauppias Pauli.K.Väänäsen omistukseen.


title: Haapakosken ruukki

text: Alueella on kunnostettu rakennuksia ja tehty ympäristön raivaustöitä. Väänästen tavoitteena on vanhan kulttuurimiljöön säilyttäminen hienona esimerkkinä Suomen teollistumisen alkuajoilta, vanhoissa tehdasrakennuksissa on runsaasti jäljellä esineistöä ja laitteita tuotannon eri aikakausilta.


title: Haapakosken ruukki

text: Ruukkiin pääsee tutustumaan opastetuilla kierroksilla ja tapahtumapäivinä.


title: Haapakosken ruukki

text: Haapakosken ruukkimiljöö on varsin hyvin säilynyt, vaikka monet alueen rakennukset ovatkin rapistuneet. Ruukinkartanon ulkoasu on vuodelta 1872, vaikkakin sen vanhimmat osat ovat jo vuodelta 1843. Vanha masuuni sortui osittain 1983, mutta sitä on restauroitu 1990-luvun lopulla. Masuunin ympärillä olevat tiiliset tehdasrakennukset ovat pääosin peräisin 1800- ja 1900-lukujen vaihteesta. Tiilinen ruukin konttorirakennus on peräisin 1920-luvulta. Haapakosken seurantalo(entinen koulu) on 1900-luvun alusta ja se on Pieksämäen Haapakosken kyläyhdistys ry:n omistuksessa.


title: Haapakosken ruukki

text: Museovirasto on määritellyt Savon järvimalmiruukit, joihin kuuluvat Haapakosken ohella ohella myös Jyrkkäkosken ja Salahmin ruukit, valtakunnallisesti merkittäviksi rakennetuiksi kulttuuriympäristöiksi.


title: Fredrik Lööf

text: Fredrik Lööf (s. 13. joulukuuta 1969) on ruotsalainen kilpapurjehtija. Hän on osallistunut viidesti olympialaisiin ja voitti kultaa Lontoossa 2012 Star-luokassa yhdessä Max Salmisen kanssa. Aiemmin hän voittanut kahdesti pronssia, ensin yksinään vuonna 2000 Finnjollalla ja sitten vuonna 2008 Star-luokassa yhdessä Anders Ekströmin kanssa. Hän osallistui olympialaisiin myös 1996 sijoittuen kuudenneksi Finn-jollalla ja 2004 Star-luokassa sijoituksella 14.


title: Oravin ruukki

text: Oravin rautaruukki toimi vuosina 1868–1901 Säämingin Oravin kylässä. Se käytti raaka-aineenaan lähiseudun järvistä nostettua järvimalmia.


title: Oravin ruukki

text: Ruukin rakensi 1868 pietarilainen Putilovin rautatehdas, joka tarvitsi rautaa valmistamiaan ratakiskoja ja rautatiekalustoa varten. Putilovin tehtaan omistanut kollegineuvos Nikolai Putilov omisti myös Etelä-Savossa sijainneet Haapakosken ja Huutokosken rautaruukit. Oravin ruukissa oli aluksi kaksi hiiliuunia, mutta jo vuonna 1870 sinne rakennettiin neljä uutta hiiliuunia, neljä putlausuunia, kaksi hitsausuunia, höyryvasara ja putlauslaitos. Toisin kuin useimmat muut Suomen ruukit, Oravin ruukki ei sijaintinsa vuoksi käyttänyt vesivoimaa, vaan sen sijaan höyryvoimaa. Ruukin tuotteet kuljetettiin laivoilla Saimaan kanavan kautta Pietariin. Vuosina 1869–1877 takkiraudan tuotanto oli keskimäärin 1332,6 tonnia vuodessa.


title: Oravin ruukki

text: Putilovin yritys teki konkurssin 1876 ja se joutui Venäjän valtionpankin haltuun. Samalla myös Oravin ruukin tuotanto keskeytyi 1877. Putilovin omistamat Haapakosken ja Oravin ruukit myytiin pakkohuutokaupalla syyskuussa 1879. Ruukin osti Suomen valtio, joka myi sen sitten 1881 Suomen Pankin Pietarin konttorin johtajalle Aleksander Neiglichille. Ruukki oli käynnissä jonkin aikaa vuodesta 1884, mutta pysähtyi sitten uudelleen.


title: Oravin ruukki

text: Vuonna 1886 perustettiin "Oravin Tehdas Osakeyhtiö" (myöh. "Oravi-Haapakosken Tehtaat Osakeyhtiö - Oravi-Haapakoski Bruks Ab"), jonka omistuksessa olivat Haapakosken, Huutokosken ja Oravin ruukit. Oravin ruukin toiminta elpyi 1890-luvun alussa niin, että vuonna 1892 takkirautaa valmistettiin jo 1945,8 tonnia. Oraviin rakennettiin 1890 myös höyrysaha. Samana vuonna Oravin kylään perustettiin koulu ruukin työmiesten lapsille, kansankirjasto, vapaapalokunta ja postitoimisto. Ruukin palveluksessa oli tällöin useita satoja työntekijöitä ja koko Oravin kylässä asukkaita oli noin 1 000.


title: Oravin ruukki

text: Oravin ruukin toiminta päättyi lopullisesti 1901. Ruukin tuotantorakennukset purettiin mutta nykyisin retkeilymajana käytettävä entinen ruukinpatruunan huvila on säilynyt.


title: Neuvo-projekti

text: Neuvo-projekti oli Lastensuojelun Keskusliiton kehittämishanke (2005-2009). Sen tavoitteena oli lapsen aseman parantaminen ja lasten menetysten minimoiminen vanhempien erotessa. Hankkeessa kehiteltiin vertaisuuteen perustuvia tukipalveluita, joiden tavoitteena oli tukea eron jälkeistä vanhemmuutta sekä edistää vanhempien yhteistoimintaa eron jälkeen.


title: Neuvo-projekti

text: Hankkeen tavoitteena oli myös parantaa eroperheiden kanssa työskentelevien tahojen keskinäistä yhteistoimintaa mahdollisimman monipuolisten palveluiden tuottamiseksi ja niiden yhteensovittamiseksi. Hanketta rahoitti Raha-automaattiyhdistys.


title: Neuvo-projekti

text: Neuvossa kehiteltiin eroaville tai eronneille vanhemmille ryhmämuotoisia palveluita, joiden tavoitteena oli tukea eron jälkeistä vanhemmuutta.


title: Neuvo-projekti

text: Eroneuvo-tilaisuudet olivat eroa harkitseville ja eronneille suunnattuja avoimia keskustelutilaisuuksia, joissa oli paikalla ammattilainen sekä vertaistukena saman kokeneita vanhempia.


title: Neuvo-projekti

text: Vanhemman Neuvo -vertaistukiryhmät olivat eropäätöksen tehneille ja eronneille tarkoitettuja, eron jälkeistä vanhemmuutta ja vanhempien välistä yhteistyötä tukevia ryhmiä, jotka kokoontuivat kahdeksan kertaa. Ryhmiä ohjasi koulutettu ammattilainen.


title: Neuvo-projekti

text: Hankkeessa julkaistiin lapsiperheiden eroon liittyvää kirjallisuutta.


title: Neuvo-projekti

text: Aino Kääriäisen tutkimus "Ero haastaa vanhemmuuden" (2008) selvittää eron ja eroamisen tavan vaikutuksia vanhemmuuden kokemukseen ja lapsen hyvinvointiin. Tutkimuksessa selviää, että mitä paremmin vanhemmat pystyvät suunnittelemaan eroaan yhdessä, sitä paremmin he pystyvät huolehtimaan tilanteessa myös lapsen selviämisestä ja hyvinvoinnista.


title: Neuvo-projekti

text: Riikka Koskelan kirja "Ero lapsiperheessä – miten tukea lasta ja vanhempia?" (2008) on tehty oppaaksi erityisesti varhaisen tuen työntekijöille. Kirjassa annetaan neuvoja perheen ja lapsen tukemiseen erotilanteessa.


title: Neuvo-projekti

text: "Vanhemman opas. Tietoa ja tukea lapsiperheen eroon" (2009). Opas on tehty eroa työstäville vanhemmille sekä heidän läheisilleen. Oppaan johtoajatuksena on vanhemmuuden katkeamattomuus erosta huolimatta. Oppaassa on tietoa siitä, mistä voi saada apua itselleen ja perheelleen erotilanteessa.


title: Neuvo-projekti

text: Neuvossa kehitettiin Eroneuvo- ja Vanhemman Neuvo -palveluiden toteuttamiseksi menetelmäkoulutukset, jotka oli tarkoitettu sosiaali- ja terveysalan ammattilaisille.


title: Neuvo-projekti

text: Hankkeessa kehitettiin koulutusta myös niille, jotka työssään antoivat tukea eronneille pian erotapahtuman jälkeen. Koulutuksen tarkoituksena oli lisätä perustyössään eroperheitä kohtaavien valmiuksia kohdata eroavia tai eronneita perheitä.


title: Neuvo-projekti

text: Neuvon kotisivu


title: Lis Laviola

text: Lis Laviola ("Viola Hillervo Sabina Jadwiga Gahmberg" o.s. "Lis-Rudnicka"; 4. joulukuuta 1945 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Teatteriuran ohella hän on lukenut useita äänikirjoja.


title: Lis Laviola

text: Lis Laviola syntyi tulkki George Lis-Rudnickin ja Hillervo Lis-Rudnickan (o.s. Vartiainen) perheeseen. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1965 ja suoritti kieliopintoja Helsingin yliopistossa 1965–1967. Näyttelijäksi hän valmistui Tampereen yliopiston näyttelijäkurssilta vuonna 1969, jonka jälkeen hän oli kiinnitettynä Mikkelin teatteriin 1969–1975 ja Vaasan kaupunginteatteriin 1975–2011.


title: Lis Laviola

text: Lis Laviolan näyttämötaiteellisia tulkintoja ovat olleet muun muassa Emmi Särkelä (näytelmässä "Särkelä itte"), Jelena ("Vanja-eno") ja Jonna ("Rahalla saa"). 25-vuotistaiteilijajuhlassaan hän tulkitsi Doña Elviran osan klassikkonäytelmässä "Don Juan". Lisäksi hän on näytellyt muun muassa klassikossa "Täällä Pohjantähden alla". Lis Laviola on tunnettu myös monologeistaan ja runoilloistaan. Vuonna 1982 hänellä oli sivuosa Mikko Niskasen elokuvassa "Ajolähtö". Lis Laviolan työskentelykieliin lukeutuu muun muassa venäjä.


title: Lis Laviola

text: Lis Laviola on lukenut äänikirjoiksi muun muassa Kaari Utrion ja Pirjo Tuomisen historiallisia romaaneja sekä Raija Orasen teoksia. Hänen äänikirjatuotantoonsa kuuluu myös Maria Jotunin novelleja ja Laila Hirvisaaren romaaneja, kuten "Kannas-sarja".


title: Huutokosken ruukki

text: Huutokosken rautaruukki toimi vuosina 1858–1877 Joroisten Huutokoskella Sysmäjärvestä Jokijärveen virtaavan joen Huutokoski-nimisen kosken etelärannalla. Se käytti raaka-aineenaan pääasiassa lähiseudun järvistä nostettua järvimalmia sekä lisäksi Viipurista tuotua romurautaa ja Haapakosken ruukin tuottamaa takkirautaa. Ruukki tunnettiin myös nimellä "Putilovin Katariinan ruukki (Putiloffs Ekaterine Bruk)".


title: Huutokosken ruukki

text: Ruukin omisti pietarilainen kollegineuvos Nikolai Putilov ja ruukin tuottama rauta vietiin laivoilla Saimaan kanavan kautta Putilovin tehtaille Pietariin. Putilov omisti Savossa myös Haapakosken ruukin Pieksämäen maalaiskunnassa ja Oravin ruukin Säämingissä.


title: Huutokosken ruukki

text: Putilovin yritys teki konkurssin 1876 ja se joutui Venäjän valtionpankin haltuun. Samalla myös Huutokosken ruukin tuotanto päättyi 1877. Putilovin omistamat Haapakosken ja Oravin ruukit myytiin pakkohuutokaupalla syyskuussa 1879 ja niiden raudantuotanto jatkui uusien omistajien johdolla vielä 1900-luvun alkuun saakka. Huutokosken ruukin rakennuksia alettiin purkaa 1880-luvulla ja monet ruukin työväenasuntoina toimineet rakennukset siirrettiin muualle.


title: Huutokosken ruukki

text: Huutokosken ruukista on säilynyt sen päärakennus. Ruukkialue on nykyisin metsittynyt ja vielä 1980-luvun alussa maastossa erottui ruukin jäännöksiä maakumpareina, erilaisina kiveyksinä, laitteiden pohjina ja voimakanavien urina. Ruukkialueen lähellä on nykyisin kalanviljelyslaitos.


title: Sourun ruukki

text: Sourun rautaruukki toimi Karttulassa 1868–1908. Ruukki käytti raaka-aineenaan järvien pohjasta nostettua järvimalmia (limoniittia).


title: Sourun ruukki

text: Ruukin perustivat 1868 venäläiset aatelismiehet Samjannikov ja Poletika. Ruukin valmistama takkirauta toimitettiin Pietariin Nevan konepajalle, joka valmisti sotalaivoja ja höyryvetureita. Sourun ruukki työllisti enimmillään vuonna 1896 200 työntekijää. Raudan tuotanto oli suurimmillaan 1880-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Ruukki oli tunnettu pitkistä masuunin käyttöjaksoista eli puhalluksista. Ruukin voimanlähteenä oli 45 hevosvoiman höyrykone.


title: Sourun ruukki

text: Raudan valmistuksen päätyttyä 1908 ruukki siirtyi 1913 H. Saastamoinen -yhtymälle, joka harjoitti ruukin tiloissa hiilenpolttoa. Saastamoinen omisti läheisen Syvänniemen rullatehtaan, joka oli toiminnassa vuodesta 1891 vuoteen 1932. Ruukin rakennukset purettiin 1941 25 metriä korkeaa Kuttajärven rannassa sijaitsevaa savupiippua lukuun ottamatta.


title: Sourun ruukki

text: Sourun ruukin toiminnan alkuvuosina Karttulan Syvänniemen ja Kallaveden rannalla olevan Kaislastenlahden välillä liikkui "Annikki"-niminen maantiehöyryveturi. Veturia varten rakennettiin tälle välille "Annikintie"-niminen maantie joka valmistui 1868. Veturin vetämissä vaunuissa vietiin ruukin valmistamaa rautaa sekä sahatavaraa Kaislastenlahteen ja paluukuormana oli järvimalmia. Veturi painoi noin 8 200 kiloa.


title: Sourun ruukki

text: Liikenne päättyi kun veturi upposi Kalliorannan kohdalla lossilta Saittajärven Saittalahden pohjaan vuonna 1871. Veturi on edelleen 10 metrin syvyydessä lahdenpohjassa.


title: Onnjos

text: Onnjos () tai Önnjüös () on Amga-Naharan maalaiskunnan (naslegin) keskuskylä Amgan ulusissa eli piirissä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee Amgajoen länsirannalla noin 81 kilometriä ulusin keskuksesta Amgasta lounaaseen. Kunnan asukkaista 95 prosenttia asuu Onnjosissa ja siellä sijaitsevat myös kunnan peruspalvelut: teveyskeskus, koulu, kauppa, ja kulttuuritalo.


title: Onnjos

text: Asukasluvun kehitys


title: Bötüŋ

text: Bötüŋ () on kyläalue Amman uluusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee uluusin pohjoisosassa Amgajoen länsirannalla, yhdeksän kilometriä uluusin keskuksesta Amgan kylästä koilliseen. Kyläalueen keskuskylä on Bötüŋ. Keskuskylän lisäksi kyläalueeseen kuuluu Uoraj -niminen kylä, joka sijaitsee neljä kilometriä keskuskylästä etelään.


title: Bötüŋ

text: Asukasluvun kehitys:


title: Bötüŋ

text: Bötüŋissä on terveyskeskus, koulu, kauppa ja kulttuuritalo.


title: Bötüŋ

text: Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjanhoitoa ja hevostaloutta. Nautakarja tuottaa maitotaloustuotteita ja hevostalous lihaa.


title: Bolugur

text: Bolugur (, ) on kyläalue Amman uluusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee uluusin keskiosassa Amgajoen rannalla, 53 kilometriä uluusin keskuksesta Amgan kylästä lounaaseen.


title: Bolugur

text: Asukasluvun kehitys:


title: Bolugur

text: Bolugurissa on terveyskeskus, koulu, kauppa ja kulttuuritalo.


title: Bolugur

text: Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjanhoitoa ja hevostaloutta sekä viljanviljelyä. Nautakarja tuottaa maitotaloustuotteita ja hevostalous lihaa.


title: Edinburghin lähetyskokous

text: Edinburghin lähetyskokous on Edinburghissa 1910 pidetty protestanttisten kirkkojen lähetyskonferenssi, joka myöhemmin antoi sysäyksen ekumenialle. Edinburghissa pyrittiin suunnittelemaan eri kirkkojen välistä yhteistyötä. Kokouksen puheenjohtajana toimi amerikkalainen John R. Mott.


title: Anna-Liisa (vuoden 1922 elokuva)

text: Anna-Liisa on vuonna 1922 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut Teuvo Puro. Elokuva perustuu Minna Canthin samannimiseen näytelmään vuodelta 1895. Elokuvan ensi-ilta oli 20. maaliskuuta 1922 Olympia-teatterissa Helsingissä.


title: Anna-Liisa (vuoden 1922 elokuva)

text: Viimeaikaisten käsitysten mukaan Jussi Snellman ei osallistunut ohjaukseen, vaikka sekä Elonet että Kavin vuonna 2014 julkaiseman dvd:n tiedoissa hänet mainitaan.


title: Anna-Liisa (vuoden 1922 elokuva)

text: Kavin dvd:llä on musiikkina Forssan mykkäelokuvafestivaalilla tallennettu improvisoitu musiikki.


title: Anna-Liisa (vuoden 1922 elokuva)

text: Nimihenkilö Anna-Liisa on menossa naimisiin naapuritilan pojan kanssa, mutta häntä painaa menneisyys ja hän miettii jopa kuolemaa. Kolmiodraaman kolmanneksi ilmaantuu entinen heila Mikko.


Jalkapallon naisten alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut ("FIFA U-20 Women's World Cup") on Kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n järjestämä jalkapalloturnaus alle 20-vuotiaille naisille. Turnaus järjestetään kahden vuoden välein. Ensimmäisen kerran turnaus pelattiin vuonna 2002, jolloin ikärajana oli 19 vuotta. Vuonna 2006 ikäraja nostettiin 20 vuoteen.


title: Emis

text: Emis () on kyläalue Amman uluusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee uluusin pohjoisosassa Meŋe-Xaŋalasin uluusin rajalla. Keskuskylä Emis sijaitsee 74 kilometriä uluusin keskuksesta Ammasta luoteeseen. Keskuskylän lisäksi kyläalueeseen kuuluu Olom Küöl -niminen kylä, joka sijaitsee 26 kilometriä keskuskylästä lounaaseen.


title: Emis

text: Asukasluvun kehitys:


title: Emis

text: Emisissä on terveyskeskus, koulu, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjanhoitoa ja hevostaloutta. Nautakarja tuottaa maitotaloustuotteita ja hevostalous lihaa.


title: Kihlaus (vuoden 1922 elokuva)

text: Kihlaus on vuonna 1922 valmistunut suomalainen Teuvo Puron ohjaama mykkäelokuva. Elokuva perustuu Aleksis Kiven samannimiseen näytelmään vuodelta 1866. Elokuvan ensi-ilta oli 9. tammikuuta 1922 Kino-Palatsissa Helsingissä.


title: Maaj

text: Maaj () on kyläalue Amman uluusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee uluusin pohjoisosassa Meŋe-Xaŋalasin uluusin rajalla. Keskuskylä Pokrovka sijaitsee 132 kilometriä uluusin keskuksesta Ammasta luoteeseen. Keskuskylän lisäksi kyläalueeseen kuuluu Buluŋ -niminen kylä, joka sijaitsee 14 kilometrin päässä keskuskylästä.


title: Maaj

text: Asukasluvun kehitys:


title: Maaj

text: Pokrovkassa on terveyskeskus, koulu, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjan, hevosten ja sikojen hoitoa sekä viljan ja vihannesten viljelyä. Nautakarja tuottaa maitotaloustuotteita. Hevos- ja sikatalous puolestaan lihaa.


title: Rakkauden kaikkivalta – Amor omnia

text: Rakkauden kaikkivalta – Amor omnia on vuonna 1922 valmistunut Konrad Tallrothin ohjaama suomalainen mykkäelokuva. Elokuvan ensi-ilta oli 12. marraskuuta 1922 Kino-Palatsissa Helsingissä.


title: Rakkauden kaikkivalta – Amor omnia

text: Elokuva edustaa Suomessa harvinaista salonkielokuvaa. Se herätti kahdenlaista paheksuntaa. Ensinnäkin kameroiden vientiä hautausmaalle pidettiin vainajien rauhan häpäisemisenä, ja uhkana oli jopa oikeusjuttu. Toiseksi elokuvan sukurutsa-aihetta paheksuttiin.


title: Rakkauden kaikkivalta – Amor omnia

text: Elokuva kuuluu Yleisradion vuonna 2009 käynnistämään Mykkä valo -hankkeeseen. Yleisradio on tilannut viideltä suomalaiselta säveltäjältä uuden musiikin hankkeeseen kuuluviin viiteen suomalaiseen mykkäelokuvaan. Yleisradio ja Kansallinen audiovisuaalinen arkisto (KAVA) ovat yhteistyössä restauroineet elokuvan, ja se esitetään hankkeessa pitkänä versiona, jollaisena sitä ei ole aiemmin nähty. Sarjaan kuuluvat lisäksi elokuvat "Ollin oppivuodet" (1920) ja "Noidan kirot" (1927) sekä Kurt Jägerin ohjaama "Elämän maantiellä" (1927) sekä Axel Slangusin ja Wilho Ilmarin "Tukkijoella". Mykkä valo esityssarjan yhteydessä elokuvaan on säveltänyt musiikin Lotta Wennäkoski.


title: Rakkauden kaikkivalta – Amor omnia

text: Kriitikoiden aikalaisarviot olivat lähes järjestään myönteisiä. Ainoastaan suomalaiskansallisuuden puute on saanut ristiriitaisesti paitsi kehua myös moitetta.


title: Rakkauden kaikkivalta – Amor omnia

text: Myöhemmin myönteinen linja jatkuu: televisioesityksen yhteydessä on todettu, että Tallroth on saanut kuviin lähes taianomaista voimaa. Lotta Wennäkoski on säveltänyt elokuvaan uuden musiikin, ja eräs arvio siitä on, että se on vakuuttavaa mutta irrallaan elokuvan tapahtumista ja tunnelmista.


title: Meendigi

text: Meendigi () on kyläalue Amman uluusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee uluusin koillisosassa Amgajoen varrella 48 kilometriä uluusin keskuksesta Amgan kylästä koilliseen.


title: Meendigi

text: Asukasluvun kehitys:


title: Meendigi

text: Meendigissä on terveyskeskus, koulu, kauppa ja klubi. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjan, hevosten hoitoa sekä maanviljelystä. Nautakarjatalous tuottaa maitotaloustuotteita, hevostalous puolestaan lihaa ja maanviljelys vihanneksia, perunoita ja rehua.


title: Satağaj

text: Satağaj (, ) on kyläalue Amman uluusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee uluusin pohjoisosassa Suolajoen rannalla Meŋe-Xaŋalasin uluusin vastaisella rajalla, 132 kilometriä uluusin keskuksesta Ammasta pohjoiseen.


title: Satağaj

text: Asukasluvun kehitys:


title: Satağaj

text: Satağajissa on terveyskeskus, koulu, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjanhoitoa ja hevostaloutta. Nautakarja tuottaa maitotaloustuotteita ja hevostalous lihaa.


title: Justin Chon

text: Justin Jitae Chon (s. 29. toukokuuta 1981 Irvine, Kalifornia) on yhdysvaltalainen, sukujuuriltaan korealainen näyttelijä.


title: Justin Chon

text: Chon aloitti näyttelemisen vuonna 2005 ja esiintyi sarjoissa kuten "Jack & Bobby" ja "Taki & Luci". Vuonna 2006 hän tuli tunnetuksi Disney Channelin elokuvassa "Wendy Wu: Homecoming Warrior", jossa hän esitti Peter Wuta. Hän esitti myös Tony Leetä Nickelodeonilta tulleessa tilannekomediassa "Just Jordan". Vuonna 2008 Chon esitti Eric Yorkieta Stephenie Meyerin fantasiakirjasarjaan perustuvassa elokuvassa "Twilight – Houkutus". Hän jatkaa samassa roolissa elokuvan vuoden 2009 jatko-osassa "Twilight – Uusikuu".. Hän oli myös mukana elokuvasarjan kolmannessa osassa "Twilight – Epäilys" (2010). Viimeisen kerran hän jatkaa Ericin roolissa elokuvasarjan viimeisessä elokuvassa "Twilight – Aamunkoi osa 1" (2012).


title: Suola (joki)

text: Suola () on joki Venäjällä Sahan tasavallassa Lenan vesistöalueella. Se virtaa Meŋe-Xaŋalasin ja Amman uluusien alueilla tasavallan keskiosassa Lenan itäpuolella. Joen varrella on Töxtürin, Tomtorin, Djaŋxaadyn ja Satağajin kylät. Suola laskee Lenaan idästä, hieman tasavallan pääkaupungista Jakutskista pohjoiseen.


title: Andrew Tsien Chih-ch'un

text: Andrew Tsien Chih-ch'un (; 9. huhtikuuta 1926 – 17. helmikuuta 2009) oli taiwanilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Taipein arkkihiippakuntaan 29. kesäkuuta 1953 ja nimitettiin Hwalienin hiippakunnan johtoon 23. tammikuuta 1992. Piispaksi konsekroinnin suoritti 11. huhtikuuta Dominic Tang Yee-ming, jota avustivat Joseph Ti-kang ja Paul Shan Kuo-hsi. Tsien Chih-ch'un jäi eläkkeelle 19. marraskuuta 2001.


title: Michael Welch

text: Michael Alan Welch (s. 25. heinäkuuta 1987) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten televisiosarjasta "Joanin salaisuus", jossa hän näyttelee Luke Girardia. Hänet tunnetaan myös roolistaan Mike Newtonina "Twilight"-elokuvasarjassa.


title: Michael Welch

text: Welch syntyi Los Angelesissa, Kaliforniassa. Hän on juutalainen äitinsä puolelta. "Joanin salaisuus" -sarjan näyttelijät Chris Marquette ja Aaron Himelstein ovat Welchin hyviä ystäviä. Hän ja Himelstein tunsivat toisensa jo ennen kuvauksia, mutta heistä tuli hyviä ystäviä vasta kun sarjaa alettiin kuvata vuonna 2003.


title: Michael Welch

text: Welch aloitti uran näyttelijänä ollessaan 10-vuotias. Welch on esiintynyt useissa elokuvissa ja sarjoissa. Vuosina 2003–2005 hän esitti Luke Girardia televisiosarjassa "Joanin salaisuus".


title: Michael Welch

text: Vuonna 2008 Welch näytteli Mike Newtonia Stephenie Meyerin kirjasarjaan perustuvassa, Summit Entertainmentin tuottamassa elokuvassa "Twilight – Houkutus". Hän jatkaa roolissa elokuvan vuoden 2009 jatko-osassa "Twilight – Uusikuu", ja hänen on määrä olla mukana myös elokuvasarjan kolmannessa osassa "Twilight – Epäilys" (2010). Hän jatkaa rooliaan Mikena viimeisen kerran elokuvassa "Twilight – Aamunkoi osa 2" (2012).


title: Rautakylän vanha parooni

text: Rautakylän vanha parooni on vuonna 1923 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka ohjasi Carl Fager. Elokuva perustuu Sakari Topeliuksen pienoisromaaniin "Gamla baron på Rautakylä" ("Rautakylän vanha parooni") vuodelta 1849 ja Topeliuksen näytelmään "Efter femtio år" ("50 vuotta myöhemmin") vuodelta 1851. Elokuvan ensi-ilta oli 1. huhtikuuta 1923 Kino-Palatsissa Helsingissä.


title: Rautakylän vanha parooni

text: Rautakylän vanha parooni on ensimmäinen suomalainen kauhuelokuva. Sitä kuvattiin Suomi-Filmin Vironkadún studiolla Helsingissä ja Herttoniemen kartanossa. Elokuvan filmiaineisto on säilynyt, mutta välitekstit ja käsikirjoitus ovat hävinneet.


title: Belyi

text: Belyi () on kaupunki Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Väinäjoen vesistöön kuuluvan Obšajoen rannalla 294 kilometriä Tveristä lounaaseen. Kaupunki on Belyin piirin keskus. Asukkaita on 3 700 henkeä (vuonna 2009).


title: Belyi

text: Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1359. Vuosisadan lopussa se siirtyi liettualaisille. Venäläiset valtasivat Belyin vuosina 1613 ja 1632, mutta molemmilla kerroilla se palautettiin Puolalle. Lopullisesti kaupunki liitettiin Venäjään vuonna 1667. Vuonna 1769 siitä tuli Kiovan ja myöhemmin Smolenskin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Nykyään kaupungissa on lähinnä puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta.


title: Edhi Handoko

text: Edhi Handoko (28. elokuuta 1960 – 17. helmikuuta 2009) oli indonesialainen shakin suurmestari. Hän sai maansa mestaruustittelin vuonna 1978 ja sekä FIDE-mestarin arvonimen että Kansainvälisen mestarin arvonimen vuonna 1982. Hänestä tuli maansa neljäs suurmestari vuonna 1994. Hänen ELO-lukunsa oli tuolloin 2 520. Handoko kuoli 17. helmikuuta 2009 Cibinongin sairaalassa Bogorissa sydäninfarktiin 48-vuotiaana.


title: Zapadnaja Dvina

text: Zapadnaja Dvina () on kaupunki Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Väinäjoen rannalla 321 kilometriä Tveristä lounaaseen. Kaupunki on Zapadnaja Dvinan piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Riian välinen rautatie (Zapadnaja Dvinan asema). Asukkaita on 9 000 henkeä (vuonna 2009).


title: Zapadnaja Dvina

text: Zapadnaja Dvina on saanut alkunsa vuonna 1900 syntyneestä asemataajamasta, jonka yhteyteen rakennettiin puunjalostuslaitos. Vuonna 1937 taajamasta tuli kaupunki. Nykyään siellä on puunjalostus- ja elintarviketeollisuutta sekä pellavanjalostuslaitos.


title: Kun isällä on hammassärky

text: Kun isällä on hammassärky on vuonna 1923 valmistunut suomalainen Erkki Karun ohjaama lyhyt mykkäkomedia. Elokuvan ensi-ilta oli 18. marraskuuta 1923 Scala-teatterissa Helsingissä.


title: Kun isällä on hammassärky

text: Perheen isä (Aku Käyhkö) saa kovan hammassäryn pelatessaan korttia ystäviensä kanssa. Hammassärky vaivaa häntä kovasti, mutta hän pelkää vielä enemmän hammaslääkäriin menemistä.


title: Konakovo

text: Konakovo () on kaupunki Tverin alueen itäosissa Venäjällä. Se sijaitsee Volgaan muodostetun Ivankovon tekoaltaan rannalla 82 kilometriä Tveristä kaakkoon. Kaupunki on Konakovon piirin keskus. Asukkaita kaupungissa oli 41 303 (vuonna 2010).


title: Konakovo

text: Kaupunki on saanut alkunsa Kuznetsovon kylästä, jonne vuonna 1829 perustettiin lähinnä astioita valmistanut posliini- ja fajanssitehdas. Vuonna 1930 taajama nimettiin Konakovoksi tehtaalla työskennelleen Porfiri Konakovin muistoksi. Vuonna 1937 siitä tuli kaupunki. Nykyään Konakovossa toimii fajanssitehdas, suuri sähkövoimala, metalli-, rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.