title: Savanti Romero

text: Vuoden 2003 sarjassa Savanti Romeron ensimmäinen tarina sarjakuvissa sovellettiin jaksossa "Ajan ongelmat". Sittemmin hahmo esiintyi kaksiosaisessa jaksossa "Savantin paluu", joka pohjautui myös sarjakuvan tarinaan. Hahmon äänenä toimi David Zen Mansley.


title: David Jacobs (täsmennyssivu)

text: David Jacobs voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: David Jacobs (DJ)

text: David Jacobs (19. toukokuuta 1926 Lontoo – 2. syyskuuta 2013) oli brittiläinen radio- ja televisio-DJ ja näyttelijä.


title: David Jacobs (DJ)

text: Jacobs toimi armeijassa ollessaan British Forces Networkin kuuluttajana Radio SEACilla, Sri Lankassa. BBC:llä hän aloitti 1947. Kuunnelmasarja "Journey into Spacen" kertojana hän oli 1953. Hän oli myös lyhyen aikaa uutistenlukijana. BBC:n "Pick of the Pops" -ohjelmaa Jacobs juonsi 1957–1961 ja 1962–1963. Television "Juke Box Juryn" juontajana hän toimi kahdeksan vuoden ajan alkaen vuodesta 1959. 1964 ja 1965 Jacobs juonsi Top of the Pops -ohjelmaa. Muihin Jacobsin ohjelmiin kuului muun muassa "Any Questions", jota hän juonsi BBC Radio 2:lla 17 vuoden ajan.


title: David Jacobs (DJ)

text: Sony-palkinnon Jacobs sai elämäntyöstään 1984, ja CBE-arvonimen 1996.


title: Uuno Railo

text: Uno ”Uuno” August Railo ent. Rosenberg (5. tammikuuta 1887 Tampere – 10. marraskuuta 1934) oli suomalainen yleisurheilija. Hän edusti seuratasolla Tampereen Pyrintöä.


title: Uuno Railo

text: Railo voitti 100 metrin juoksun Suomen-mestaruuden Tampereella 1907 ajalla 11,0. Myöhemmin samana päivänä, 4. elokuuta, järjestetyssä erillisessä ennätyskokeessa hän juoksi tuloksen 10,8. Se oli tuohon mennessä toiseksi nopein aika maailmassa ja säilyi Suomen ennätyksenä 28 vuotta, kunnes Palle Virtanen rikkoi sen. Hän voitti samoissa kilpailuissa kultaa myös pituushypyssä kahden jalan yhteistuloksella 12,33.. Paremmalla jalallaan hän teki Suomen ennätyksen 649. Lisäksi hän sai hopeaa 400 metrillä ja 110 metrin aidoissa.


title: Uuno Railo

text: Railo kuului Suomen joukkueeseen Lontoon olympialaisissa 1908. Hän ei kuitenkaan voinut osallistua 100 metrin juoksuun jalkarevähtymän vuoksi. Samana vuonna hän teki 200 metrin Suomen ennätyksen 23,4. Helsingin SM-kilpailuissa 1909 hän voitti kultaa 100 metrillä ajalla 11,5 ja 400 metrillä ajalla 54,6.


title: Uuno Railo

text: Railo muutti sittemmin Pohjois-Amerikkaan ja oli jo Yhdysvaltojen kansalainen hypätessään Kanadan Waukeganissa 1911 pituutta 716, joka oli parempi tulos kuin silloinen Euroopan ennätys. Lisäksi hän juoksi 220 jaardia aikaan 22,6. 400 metrillä hänen ennätyksensä oli 53,2.


title: Uuno Railo

text: Railon 200 metrin Suomen-ennätys pysyi voimassa vuoteen 1916, kunnes Erkki Kättö rikkoi sen. Pituushypyn Suomen-ennätyksen puolestaan rikkoi Juho Soini vuonna 1909.


title: Uuno Railo

text: Uuno Railo kuoli kalastusmatkalla Berkeleyssä 47-vuotiaana 1934.


title: Tales of Leonardo: Blind Sight

text: Tales of Leonardo: Blind Sight on vuonna 2006 ilmestynyt Mirage Studiosin julkaisema ja Jim Lawsonin tekemä 4-osainen sarjakuva, joka perustuu Turtlesista tuttuun sarjakuvahahmoon Leonardoon.


title: Tales of Leonardo: Blind Sight

text: Sarjakuvan tarina sijoittuu "Tales of the TMNT" lehden numeron 5 jälkeisiin tapahtumiin, jossa Leonardo menettää näkönsä, kun salaperäinen ninja myrkyttää hänet ennen kuin aloittaa tappelunsa vastustajaansa vastaan. Sarjakuva jatkaa tarinaa seuraamalla Leonardon koettelemuksia sokeana, jossa hän joutuu kohtaamaan muun muassa outoja henkiä metsässä. Sarjan kolmannessa ja neljännessä osassa Leonardo saa Tikun tekemää "Infini"-teetä, joka vie Leonardon feodaali ajan Japaniin. Matkan aikana hän löytää vastauksen näkönsä palautumiseen.


title: Ragnar Stenberg

text: Ragnar Olof Jakob Stenberg (14. kesäkuuta 1887 Helsinki – 6. joulukuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija ja urheiluvaikuttaja. Hän edusti Helsingin Unitasta ja Ylioppilasvoimistelijoita.


title: Ragnar Stenberg

text: Stenberg karsiutui Lontoon olympialaisissa 1908 alkuerissä 100 ja 200 metrin juoksuissa. SM-kilpailuissa hän saavutti 100 metrillä hopeaa 1907 ja 1909, 400 metrillä kultaa 1907 ajalla 54,7, 110 metrin aitajuoksussa kultaa 1907 ajalla 16,8 ja 1909 ajalla 16,3, pituushypyssä hopeaa 1907 ja kolmiloikassa pronssia 1907. Lisäksi hän voitti Suomen-mestaruuden juoksujen moniottelussa 1907 ja 1909.


title: Ragnar Stenberg

text: Stenbergin ennätys 100 metrillä oli 10,9, 200 metrillä 23,6, 400 metrillä 52,4 ja 110 metrin aidoissa 16,2. Stenbergin 400 metrin tulos, Helsingissä 31.8.1907 juostu 53,0 on matkan ensimmäinen tilastoitu Suomen ennätys. Lauri Pihkala paransi ennätyksen aikaan 52,7 vuonna 1910.


title: Ragnar Stenberg

text: Stenberg oli ammatiltaan hammaslääkäri. Hän toimi SVUL:n yleisurheilujaoston puheenjohtajana vuosina 1914–1915 ja 1918–1922 sekä kuului IAAF:n hallitukseen vuodesta 1921 lähtien.


title: Michael Dooney

text: Michael Dooney (s. 21. lokakuuta New Jersey) on yhdysvaltalainen sarjakuvakäsikirjoittaja ja sarjakuvapiirtäjä, joka tunnetaan työstään Turtlesin parissa.


title: Michael Dooney

text: Dooney on työskennellyt Mirage Studiosille vuodesta 1986 lähtien, jolloin hänet palkattiin aluksi kansikuvien värittäjäksi. Samaan aikaan Dooney toimi kuvittajana First Comicsille. Miragelle hän loi sarjakuvat Gizmo ja Xenotech, sekä kirjoitti ja kuvitti 1980-luvun "Turtles – mutanttikilpikonnat" televisiosarjaan pohjautuvaa Teenage Mutant Ninja Turtles Adventures minisarjakuvaa, jonka kustansi Archie Comics.


title: Michael Dooney

text: Sarjakuvien ohella Dooney suunnittelee leluja.


title: Mahmud Şevket pašša

text: Mahmud Şevket pašša (1856 Bagdad, Irak, Osmanien valtakunta – 15. kesäkuuta 1913 Istanbul, Turkki) oli turkkilainen kenraali ja valtiomies. Tšetšeenisukuinen Şevket pašša toimi Osmanien valtakunnan suurvisiirinä vuonna 1913.


title: Mahmud Şevket pašša

text: Şevket pašša esitti tärkeää roolia maaliskuun 31. päivän vastavallankumouksen tukahduttamisessa 1909 sekä seuranneessa sulttaani Abdul Hamid II:n syrjäyttämisessä. 1911 hän oli mukana perustamassa ja luomassa Turkille uutta aselajia, ilmavoimia. Uusi sulttaani Mehmet V nimitti hänet suurvisiiriksi 23. tammikuuta 1913. Hänet murhattiin Istanbulissa 15. kesäkuuta 1913.


Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema (, ) (tunnetaan myös nimellä "Montréal-Trudeau" ja aikaisemmalla nimellään "Montréal-Dorval International Airport") sijaitsee Dorvalin kaupungissa Montréalinsaarella, noin 20 kilometriä Montréalin keskustasta.


title: Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema

text: Aéroports de Montréal on tuottoa tavoittelematon yhtiö joka johtaa ja hoitaa Montréal-Trudeaun lentoasemaa ja Montréalin luoteispuolella sijaitsevaa Montréal-Mirabelin kansainvälistä lentoasemaa, jonka oli alun perin tarkoitus korvata Montréal-Trudeau mutta nykyisin on lähes yksinomaan lentorahtikäytössä. Molemmat asemat on vuokrattu Transport Canadalle 60 vuoden vuokrasopimuksella.


text: Montréal-Trudeau on Quebecin provinssin vilkkain ja neljänneksi vilkkain lentoasema Kanadassa matkustajamäärällä mitattuna. Vuonna 2008 aseman kautta kulki 12 813 199 matkustajaa. Kentällä on yksi Kanadan kahdeksasta Yhdysvaltoihin matkustavien ennakkotarkastuspisteistä ja se on yksi tärkeimmistä kansainvälisen liikenteen solmukohdista. Lentoasema on yksi Air Canadan solmukohteista.


text: Montréalin ensimmäinen lentokenttä oli vuonna 1927 rakennettu Saint-Hubert Airport. 1940-luvun alkupuolella Saint-Hubert ei enää kyennyt hoitamaan kasvavaa lentoliikennettä ja Kanadan liikenneministeriö hankki omistukseensa entisen Dorvalin kilparadan maa-alueet, rakentaakseen uuden lentoaseman Montréalinsaareelle.


text: Dorvalin lentoasema avattiin 1. syyskuuta 1941. Lentoasemalla oli kolme kestopäällysteistä kiitotietä. Vuonna 1946 lentoaseman kautta kulki vuosittain yli 250 000 matkustajaa ja 1950-luvun puolivälin tienoilla yli miljoona matkustajaa vuodessa, joka teki lentoasemasta maan vilkkaimman. Lentoasema nimeksi vaihdettiin Montréal–Dorvalin kansainväliseksi lentoasema vuoden 1960 marraskuussa. Lentoasema oli suurin Kanadassa ja tärkeä portti euroopan ja Kanadan välisessä liiknteessä. Aseman kautta kulki 1961 yli kaksi miljoonaa matkustajaa vuosittain. Kahdeksan vuotta myöhemmin lentoasema kaipasi laajennusta matkustajamäärän kasvun ja lentoyhtiöiden siirtyessä käyttämään enenevässä määrin suihkukoneita. Kanadan hallitus päätti laajennuksen sijaan rakentaa täysin uuden Mirabelin lentoaseman Montrealin luoteispuolelle.


text: Nykyisin lentoasema tunnetaan nimella Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema.


text: Montréal–Mirabelin kansainvälinen lentoasema avattiin 29. marraskuuta 1975, juuri ennen Montréalin kesä olympialaisia. Lentoasemalla oli kaksi kiitotietä. Kaikki kansainvälinen liikenne siirtyi uudelle kentälle, samoin myös monet jatkolennot. Yhteensä 23 kansainvälistä lentoyhtiötä siirsi lentonsa asemalle.


text: Alkuperäisissä suunnitelmissa oli rakentaa kaikkiaan kuusi kiitotietä ja kuusi terminaalia. Suunnitelmien mukaan kaikki liikenne Dorvalista oli tarkoitus siirtää Mirabeliin. Suunnitelmat eivät kuitenkaan toteutuneet, johtuen pääasiassa 1970-luvun öljykriisistä sekä uusista suuremmista suihkukoneista jotka muuttivat matkustamiskäytäntöjä suoraan kaupungista kaupunkiin, ilman useita koneen vaihtoja.


text: Suoritettuaan tutkimuksia ja lausuntokierroksia, Kanadan hallitus päätti 1982 hylätä suunnitelmat Mirabelin laajentamisesta. Suunnitellut rautatieyhteys ja Highway 13 jätettiin rakentamatta. Vuonna 1989 suurin osa pakkolunastetuista maa-alueista palautettiin alkuperäisille omistajilleen.


text: Nykyisin Montréal-Mirabelin kansainvälinen lentoasema on lähinnä rahtiliikenteen käytössä ja toimii varakenttänä Dorvalille.


title: Amatööriliiga (vakoilu)

text: Amatööriliiga oli Suomessa jatkosodan alussa Englannille tietoja luovuttanut vakoilurengas, jonka yhteyshenkilönä toimi Eileen Daggetti. Margot af Enehjelm ja Mac Stjernschantz tuomittiin vuonna 1942 vakoilusta 10 ja 12 vuoden kuritushuonerangaistukseen. Af Enehjelm vapautui 23. syyskuuta 1944 ja Stjernschantz 1. lokakuuta 1944.


title: Tefifon

text: Tefifon (Teficord, Tefi) on saksalainen äänentoistolaitetuotemerkki, joka tuli markkinoille 1950-luvulla. Koteloitu, VHS-nauhan levyinen nauha toisti soittoa Möbiuksen nauhaa muistuttavalla pyöritystavalla jopa 4 tuntia. Tämän ansiosta nauhaa saattoi pyörittää ympäri kerta toisensa jälkeen. Laitteissa esiintyi kuumenemista. Tärkein laitevalmistaja oli Porz.


title: Tefifon

text: Tefifonin tuotanto loppui 1965, kun markkinoille tullut C-kasetti syrjäytti Tefifonin.


Tefifon


title: Kettupoika Vuk

text: Kettupoika Vuk (videojulkaisuna Vuk, ) on unkarilainen animaatioelokuva, joka valmistui 1981. Elokuva pohjautuu István Feketen romaaniin "Vuk". Elokuvan jatko-osa on nimeltään "Kis Vuk". Elokuva julkaistiin myös Suomessa VHS-kasettina, joka oli ensimmäisiä VHS-julkaisuja Suomessa. Elokuva on myynnissä myös dvd-julkaisuna.


title: Kettupoika Vuk

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Vuk" saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Jeff Saibene

text: Jeff Saibene (s. 13. syyskuuta 1968) on luxemburgilainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Jeff Saibene

text: Kotimaassaan Union Luxembourgin joukkueessa 1985 uransa aloittanut Saibene siirtyi 1986 Belgiaan Standard Liègen joukkueeseen, jossa ura ei kuitenkaan ottanut tulta alleen ja kolmen kauden aikana hän pelasi vain seitsemän ottelua. 1989 Saibene siirtyi FC Aarauhun. Hän pelasi vuosia Sveitsissä edustaen Aarauta kahteen otteeseen. 1999 hän palasi kotimaahansa pelaten FC Swift Hesperangessa kolme kautta. Hän lopetti uransa vuonna 2002.


title: Jeff Saibene

text: Luxemburgin maajoukkueessa Saibene pelasi vuosina 1986–2001 kaikkiaan 64 maaottelua onnistumatta kertaakaan maalinteossa. Saibene aloitti valmennusuransa Luxemburgin maajoukkueen apulaisvalmentajana vuonna 2001. Allan Simonsenin jätettyä päävalmentajan tehtävänsä vuonna 2004 myös Saibene jätti tehtävänsä. Vuonna 2006 hän siirtyi FC Thunin apulaisvalmentajaksi ja Heinz Peischlin potkujen jälkeen maaliskuussa 2007 Saibene nousi loppukaudeksi Thunin päävalmentajaksi.


title: Jeff Saibene

text: Kesällä 2007 Saibene palasi FC Aarauhun apulaisvalmentajaksi. Yhdessä puolalaisen Ryszard Komornickin Saibene luotsasi Aaraun kahdesti perättäin Sveitsin superliigan viidenneksi. Komornickin lähdettyä seurasta kauden 2008/09 jälkeen Saibene nousi päävalmentajaksi. Pesti päättyi kuitenkin lyhyeen Aaraun juututtua liigan hännille ja luxemburgilainen sai potkut jo lokakuussa 2009.


title: Jeff Saibene

text: Aarau-pestinsä jälkeen Saibene toimi Luxemburgin U21-maajoukkueen päävalmentajana, kunnes siirtyi maaliskuussa 2011 FC St. Gallenin peräsimeen. Saibenen johdolla St. Gallen voitti kaudella 2011/12 Challenge Leaguen mestaruuden ja nousi takaisin pääsarjaan, josta se oli keväällä 2011 pudonnut. Luxemburgilaisen alaisuudessa St. Gallen menestyi hyvin ja kaudella 2012/13 kolmossija toi paikan Eurooppa-liigaan. Parempaa menestystä ei enää Saibenen alaisuudessa tullut, kausi 2013/14 päättyi seitsemänteen sijaan ja kaudella 2014/15 sijoitus oli pykälää parempi. Elokuussa 2015 Saibene oli pisimpään samassa seurassa työskennellyt Sveitsin liigan päävalmentaja. Ennätys ei kuitenkaan pelastanut luxemburgilaista potkuilta, jotka seura hänelle antoi syyskuun alussa 2015.


title: Jeff Saibene

text: Kuukausi St. Gallenista saamiensa potkujen jälkeen Saibene palasi FC Thunin päävalmentajaksi. Saibene luotsasi Thunin kaudella 2015/16 Sveitsin liigassa kuudenneksi. Maaliskuussa 2017 Saibene jätti Thunin ja siirtyi Saksan 2. Bundesliigan DSC Arminia Bielefeldin päävalmentajaksi. Saibenen johdolla Arminia säilytti sarjapaikkansa pisteen erolla karsintaviivaan. Kaudella 2017/18 Saibene johdatti Arminian 2. Bundesliigassa neljänneksi, mikä oli joukkueen paras sijoitus sitten 2000-luvun alun. Eroa nousukarsintaan jäi lopulta kahdeksan pistettä. Kaudella 2018/19 menestys oli jälleen heikompaa ja sarjan alempaan keskikastiin pudonnut Arminia erotti Saibenen joulukuussa 2018.


title: Come with Us

text: Come with Us on brittiläisen The Chemical Brothersin neljäs studioalbumi. Albumi julkaistiin tammikuussa 2002. Ilmestyttyään albumi sijoittui ykkössijalle UK Albums Chart -listalla.


title: Ennen kolmatta maailmansotaa

text: Ennen kolmatta maailmansotaa on Maukka Perusjätkän ja Ralf Örn Popin vuonna 1980 Johannan kautta julkaistu albumi. Albumin etukannessa esittäjänimenä on Maukka Perusjätkä ja takakannessa Ralf Örn Pop. Albumilta julkaistiin singlet "Vaatteet"/"Meidän raha (Money money)" ja "Ennen kolmatta maailmansotaa"/"Ska 2".


title: Ennen kolmatta maailmansotaa

text: Osa levyn kappaleista on mukana Johannan vuoden 1997 CD-kokoelmalla "Albumi".


title: Ennen kolmatta maailmansotaa

text: A-puoli


title: Ennen kolmatta maailmansotaa

text: B-puoli


title: Ennen kolmatta maailmansotaa

text: Sanoitukset, musiikillinen johto ja sävellykset: Ralf Örn, paitsi kappaleessa "Koske mua" sävellys: Örn ja Andy McCoy.Kappale "Money money" äänitettiin muista poiketen MTV-studiolla. Siinä laulavat Ralf Örn ja Kaija Kokkola. Muut yhtyeen jäsenet ovat Andy McCoy (kitara), Häkä Virtanen (basso), Vesa Aaltonen (rummut) ja Jukka Laaksonen (string machine).


title: Ennen kolmatta maailmansotaa

text: Kannen suunnittelu ja toteutus: Riipinen ja Ralf Örn.


title: Rauna

text: Rauna on suomalainen naisen etunimi. Sitä voidaan pitää Rauni-nimen muunnelmana tai Rauno-nimen naispuolisena vastineena. Raunin nimipäivä on 15. heinäkuuta. Suomessa nimi Rauna on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 163 henkilölle, jotka kaikki ovat naisia.


title: Huoneistokohtainen vedenmittaus

text: Huoneistokohtaisen vedenmittauksen tarkoituksena on mitata rivi- ja kerrostaloissa käyttöveden kulutusta huoneistokohtaisesti. Mittareina käytetään joko huoneistokohtaisia mekaanisia mittareita tai kaukoluettavia vedenmittausjärjestelmiä erotuksena yleisluentaan, jossa vesimaksut jaetaan tasan asukkaiden kesken taloyhtiön yhteisen mittarin ilmoittavan kulutusluvun mukaisesti.


title: Huoneistokohtainen vedenmittaus

text: Huoneistokohtaisen vedenmittauksen piiriin kuuluu arviolta 700 000 suomalaista ja vedenkulutuksen on mitattu laskevan henkilöä kohden vuorokaudessa 170 litrasta 115 litraan pidemmän aikavälin seurannoissa.


title: Huoneistokohtainen vedenmittaus

text: Ympäristöministeriön vuonna 2009 asettaman huoneistokohtaisten vesimittarien käyttöä selvittäneen työryhmän mukaan asuinrakennuksen vedenkulutus väheneekin jopa 30 prosenttia, kun vedenkäytöstä laskutetaan huoneistokohtaisesti ja kun huoneistokohtainen laskutus yhdistetään muihin vettä säästäviin toimenpiteisiin. Suomalaisissa taloyhtiöissä vedenkulutus on jakautunut hyvin epätasaisesti.


title: Huoneistokohtainen vedenmittaus

text: Kerros- ja rivitaloissa huoneistokohtainen vedenkulutuksen mittaus ohjaa tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti veden säästöön. Yhdessä kulutustottumusten muutosten kanssa se ohjaa kohti entistä ympäristöystävällisempää ja kokonaisvaltaisempaa kulutuskäyttäytymistä asumismukavuudesta tinkimättä.


title: Huoneistokohtainen vedenmittaus

text: Huoneistokohtaisilla vesimittareilla on Suomessa pitkät vuosikymmenten perinteet. Nykyään puhutaankin huoneistokohtaisista vedenmittausjärjestelmistä, sillä kehittyneimmät mittarit siirtävät tietoa yleistä kenttäväylää tai rakennuksen omaa sähköverkkoa hyödyntäen ja kulutuslukemat on nähtävillä internetin välityksellä. Kehittyneimmät vedenmittausjärjestelmät pitävät sisällään myös omat laskutusohjelmat sekä automaattiset vuotohälytysjärjestelmät. Vedenmittausjärjestelmät asennetaan taloyhtiöihin joko jo rakennusvaiheessa tai putkistoremontin yhteydessä.


title: Hallintoriita

text: Hallintoriita on julkisoikeudelliseen oikeussuhteeseen perustuva erimielisyys. Se ratkaistaan hallintolainkäytön periaatteiden mukaisesti, vaikka kohteena ei olekaan hallintopäätös, johon haetaan muutosta. Hallintoriita on menettelykeino silloin, kun hallintoviranomaisella ei ole toimivaltaa ratkaista oikeusriitaa hallintopäätöksellä. Tällöin päätös on vain viranomaisen kannanotto asiassa.


title: Hallintoriita

text: Tyypillisiä hallintoriita-asioita ovat edunpalautus- ja korvausasiat, esimerkiksi julkisyhteisöjen väliset riidat maksujen suorittamisesta. Hallinto-oikeuden päätös on usein tarpeen myös, jos peritään takaisin viranomaisen myöntämää avustusta tai korvausta. Hallintoriidassa vaaditaan tavallisesti suoritustuomiota tai asiantilan vahvistavaa vahvistustuomiota.


title: Hallintoriita

text: Hallintoriidan perussäännös on hallintolainkäyttölain 69 pykälä. Hallintoriita-asia saatetaan vireille hakemuksella. Tällaisia asioita käsittelevä yleinen viranomainen on jokin hallinto-oikeus, jonka ratkaisuun voi hakea muutosta korkeimmasta hallinto-oikeudesta.


title: Zhong Man

text: Zhong Man (, s. 28. helmikuuta 1983 Nantong) on kiinalainen säilämiekkailija ja lajin olympiakultamitalisti vuoden 2008 olympialaisista. 190 cm pitkän Zhongin valmentajana toimii Chiristian Bauer. Ennen miekkailun aloittamista Zhong kilpaili keskipitkän ja pitkänmatkan juoksijana.


title: Pete Lovely

text: Gerald Carton ”Pete” Lovely (11. huhtikuuta 1926 Livingston, Montana – 15. toukokuuta 2011) oli yhdysvaltalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui yhteentoista Formula 1 -osakilpailuun kausilla 1959–1960 ja 1969–1971. Lovely oli parhaimmillaan seitsemäs Kanadan GP:ssä 1969. Hän pääsi maaliin saakka vain kolmessa kilpailussa. Hänet tunnettiin ajoistaan yksityisillä Lotuksen autoilla MM-tapahtumissa. Lovely kilpaili F1-uransa jälkeen Yhdysvalloissa 1980-luvulle asti.


title: Pete Lovely

text: Lovely voitti vuoden 1957 Laguna Secan kilpailun Ferrarilla. Hänen kilpailu-uransa kesti yli 50 vuotta. Hän jatkoi ajamista historiallisissa ajoissa.


title: Manuel Díaz

text: Manuel Dionisio Díaz Martínez (8. huhtikuuta 1874 Havanna – 20. helmikuuta 1929 Rochester, New York) oli kuubalainen säilä- ja florettimiekkailija ja säilän yksilökilpailun sekä floretin joukkuekilpailun olympiakultamitalisti vuoden 1904 olympialaisista. Diaz osallistui floretin joukkuekilpailuun yhdysvaltalais-kuubalaisessa sekajoukkueessa.


title: Jean Lucas

text: Jean Lucas (25. huhtikuuta 1917 – 27. syyskuuta 2003) oli ranskalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui yhteen F1-osakilpailuun kaudella 1955, Italian GP:hen, kun Gordinin varsinainen kuljettaja Robert Manzon ei pystynyt ajamaan. Hän keskeytti kilpailussa, eikä saavuttanut pisteitä.


title: Jean Lucas

text: Lucas voitti Ferrarilla vuoden 1949 Spa Francorchampsin kilpailun Montilheryllä. Hän lopetti uransa vuoden 1957 Marokon GP:n kolarin jälkeen.


title: Tuomionvoipa

text: Tuomionvoipa tarkoittaa tuomioistuimen kokoonpanon lainmukaisuutta eli istunnossa läsnä olevien jäsenten tiettyä, laissa säädettyä lukumäärää, joka tarvitaan pätevän päätöksen antamiseen. Tuomioistuinten jäsenten lukumäärä on vaihdellut eri aikoina. Nykyisin suomalaiset tuomioistuimet ovat tuomionvoipia seuraavasti:


title: Kuningasmakrilli

text: Kuningasmakrilli ("Scomberomorus cavalla") on suurikokoinen ahvenkalojen lahkoon kuuluva makrillikala.


title: Kuningasmakrilli

text: Kuningasmakrilli voi kasvaa 170-180 cm pitkäksi ja 45 kg painoiseksi. Vanhimmat raportoidut yksilöt ovat noin 14 vuoden ikäisiä. Lajin vartalo on vaaleansinisenharmaa ja siinä on kylkiviivan yllä mustanharmaita raitoja. Evät ovat harmaita tai tummanharmaita.


title: Kuningasmakrilli

text: Kuningasmakrillia tavataan Atlantin valtameren läntisellä laidalla Massachusettsin edustalta São Pauloon asti. Se suosii ulkomerellä olevia riuttoja ja lämpimiä trooppisia ja subtrooppisia vesiä yleisimmin 12-45 m:n, enintään 180 m:n syvyydessä. Niiden on nähty vaeltavan valtavina parvina Yhdysvaltain itärannikkoa pitkin.


title: Kuningasmakrilli

text: Kuningasmakrillit ovat lihansyöjiä, joiden saalin koko riippuu kalan itsensä koosta. Ne syövät pääasiassa kaloja, mutta myös jonkin verran trooppisia katkarapuja ja muita äyriäisiä.


title: Kuningasmakrilli

text: Kuningasmakrilli on tärkeä saalis ammattikalastajille ja kalateollisuudelle. Urheilukalastajallekin se on mieluinen saalis, koska kala on suurikokoinen ja sen liha on laadukasta. Kuningasmakrillia pyydetään pääasiassa trooleilla, ajoverkoilla tai pitkälläsiimalla. Saaliista suurin osa kaupataan tuoreena, pakasteena, savustettuna, suolattuna tai jalostetaan kalapihveiksi ja säilykkeeksi. Ruuaksi sitä voi valmistaa monin eri tavoin.


title: John Webster (näytelmäkirjailija)

text: John Webster (n. 1580 – n. 1634) oli englantilainen näytelmäkirjailija. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat tragediat "The White Devil" (n. 1612) ja "Duchess of Malfi" (n. 1613) sekä komedia "The Devil's Law Case".


title: Édgar Baumann

text: Edgar Baumann (s. 16. huhtikuuta 1970) on paraguaylainen keihäänheittäjä. Baumann on keihäänheiton Etelä-Amerikan ennätyksen haltija tuloksella 84,70 metriä, jonka hän heitti San Marcosissa, Texasissa 17. lokakuuta 1999.


title: Édgar Baumann

text: Vuonna 1996 Baumannista tuli ensimmäinen yli 80 metrin heittoon kyennyt eteläamerikkalainen. Tuolloin hänen heittonsa kantoi 80,56 metriä. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuihin Baumann osallistui vuosina 1993, 1995 ja 1997 mutta ei päässyt kertaakaan loppukilpailuun.


title: Raimo Seppälä

text: Raimo Seppälä (s. 27. maaliskuuta 1934 Ulvila) on suomalainen Tampereella asuva päätoimittaja, professori ja tietokirjailija.


title: Raimo Seppälä

text: Kauppaopiston käytyään Seppälä aloitti toimittajauransa Lallissa, jossa hän työskenteli vuosina 1953−1955. Tämän jälkeen hän siirtyi Aamulehden palvelukseen, jossa hän työskenteli toimittajana vuosina 1955−1975, taloustoimituksen esimiehenä vuosina 1976−1979, erikoistoimittajana vuosina 1979−1985 ja päätoimittajana 1985–1995 (vuodesta 1991 vastaavana päätoimittajana). Hän on kirjoittanut lukuisia elämäkertoja sekä yritys- ja järjestöhistoriikkeja.


title: Raimo Seppälä

text: Vuonna 2000 hän sai Suomen tietokirjailijat ry:n Warelius-palkinnon.


title: Ari Jalasvaara

text: Ari Jalasvaara (s. 20. heinäkuuta 1959 Taivalkoski) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Ari Jalasvaara

text: Hyökkääjänä pelannut Jalasvaara edusti urallaan Oulun Palloseuraa 1978–1981, Rovaniemen Palloseuraa 1983–1986 ja Kemin Palloseuraa 1987. Lisäksi hän pelasi ruotsalaisessa IFK Luleåssa 1982 ja 1987–1989. Jalasvaara voitti OPS:ssa Suomen mestaruuden 1979 ja 1980 sekä RoPS:ssa Suomen Cupin 1986. Kaikkiaan Jalasvaara pelasi yhdeksän kauden aikana 169 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 56 maalia.


title: Ari Jalasvaara

text: Maajoukkueessa Jalasvaara pelasi vuosina 1980–1986 yhteensä viisi maaottelua.


title: Helge Johansson

text: Helge Johansson (s. 27. helmikuuta 1926) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Helge Johansson

text: Laitahyökkääjänä ja puolustajana pelannut Johansson edusti uransa ajan 1945–1958 Turun Palloseuraa mestaruussarjassa ja 1. divisioonassa. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1949. Kaikkiaan Johansson pelasi 11 kauden aikana 111 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 14 maalia.


title: Helge Johansson

text: Maajoukkueessa Johansson pelasi yhden maaottelun vuonna 1947.


title: Jarrod Bannister

text: Jarrod Bannister (3. lokakuuta 1984 Townsville, Queensland, Australia – 8. helmikuuta 2018 Alankomaat) oli australialainen keihäänheittäjä. Bannister on keihäänheiton Oseanian ennätyksen haltija tuloksella 89,02 metriä, jonka hän heitti Brisbanessa 29. helmikuuta 2008.


title: Jarrod Bannister

text: Pekingin kesäolympialaisissa 2008 Bannister sijoittui kuudenneksi tuloksella 83,45. Ennen olympialaisia hän oli saanut valmennusta Uwe Hohnilta. Keihäänheiton Australian mestaruuden Bannister on voittanut vuosina 2007, 2008, 2010, 2011 ja 2013. Kansainyhteisön kisoissa 2006 hän sijoittui lajissaan kuudenneksi tuloksella 78,06 ja voitti 2010 kultaa heitettyään 81,71. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän oli seitsemäs tuloksella 82,25.


title: Jarrod Bannister

text: Elokuussa 2013 Bannister sai 20 kuukauden kilpailukiellon kun häntä ei ollut tavoitettu dopingtestiin kolmesti puolentoista vuoden aikana.Lähde


title: Pentti Jokela

text: Pentti Jokela (s. 5. maaliskuuta 1931) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Pentti Jokela

text: Hyökkääjänä ja keskustukena pelannut Jokela edusti urallaan 1954–1961 Pallo-Poikia mestaruussarjassa ja 1. divisioonassa. Hän voitti seurassa Suomen Cupin 1956. Kaikkiaan Jokela pelasi kolmen kauden aikana 59 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki yhden maalin.


title: Pentti Jokela

text: Maajoukkueessa Jokela pelasi yhden maaottelun vuonna 1955.


title: Hannu Jäntti

text: Hannu Jäntti (s. 1. maaliskuuta 1963 Tervo) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Hannu Jäntti

text: Vuonna 1984 Jäntti pelasi IV divisioonan Nastolan Nasevassa. Sieltä hän siirtyi Kuusysiin, jota edusti Mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa vuosina 1985–1994. Hän voitti seurassa Suomen mestaruuden 1986, 1989 ja 1991 sekä Suomen Cupin 1987. Kaikkiaan Jäntti pelasi kymmenen kauden aikana 181 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 14 maalia.


title: Hannu Jäntti

text: Maajoukkueessa Jäntti pelasi kaksi maaottelua vuonna 1990.


title: Valo (kirja)

text:
Valo (eng. "Light") on M. John Harrisonin kirjoittama, vuonna 2002 julkaistu science fiction -romaani. Teos ilmestyi suomeksi vuonna 2004 ja voitti Tähtivaeltaja-palkinnon.
Valossa Harrison palasi science fictionin ja avaruusoopperan pariin kirjoitettuaan vuosia mainstream-kirjallisuutta.


title: Valo (kirja)

text: Valo oli Harrisonin paluu science fictionin pariin. Kirjailija on kertonut, että ei ollut pitkään aikaan kirjoittanut avaruusooppera ja pohti, että voisi olla mielenkiintoista kirjoittaa kyseistä science fictionin alalajia. Valossa Harrison pyrki myös yhdistämään scifin valtavirtakirjallisuuteen. Myös Iain M. Banksin uutuusteos, jossa Banks yhdisti tarinan langat toisiinsa vasta viimeisessä lauseessa, innosti Harrisonia. Edellisessä avaruusoopperassaan "The Centauri Device" Harrison oli pyrkinyt tuhoamaan koko lajityypin.


title: Valo (kirja)

text: Harrison on sanonut, että Valolla on ollut myös merkitystä hänen henkilökohtaiseen elämäänsä. Kirjailija koki vuosien ajan itsensä vihaiseksi ja kiipeili vuorilla paetakseen todellisuutta. Hän myös piti kirjoitustensa tarkoituksena taistella kirjallisuutta vastaan. Valon kirjoitettuaan Harrison totesi teoksensa vapauttaneen hänet tekemään mitä tahtoo ja sanoi, ettei enää koe olevansa vihainen.


title: Valo (kirja)

text: Valossa Michael Kearny -niminen tappaja ja fyysikko pakenee häntä vaanivaa varjoa ja koittaa hoitaa suhdetta entiseen naisystäväänsä Annaan. Yhdessä Brian Taten kanssa Kearny on kehittänyt kvanttiteoriaa siten, että sen avulla voidaan kehittää uudenlaisia avaruusaluksia.


title: Valo (kirja)

text: Tulevaisuudessa Seria Mau Genlicher etsii tapaa palata ihmiseksi. Seria Mauta on käytetty seksuaalisesti hyväksi hänen lapsuudessaan ja tyttö on antanut kytkeä itsensä avaruusalukseen.


title: Valo (kirja)

text: Ed Chinese on Seria Maun ajassa elävä entinen seikkailija, nykyinen narkomaani, joka joutuu monien seikkailuiden jälkeen päätyy pienelle asteroidille, missä hän tapaa Kearnyn pelkäämän varjon, joka osoittautuu muukalaisrodun edustajaksi. Kyseinen rotu on luonut ihmiset tutkiakseen "singulariteettia ilman tapahtumahorisonttia". Kirjan lopussa Ed ja avaruusolento lähtevät tutkimaan kyseistä ilmiötä.


title: Valo (kirja)

text:
Hieman ennen Edin saapumista asteroidille myös Kearny ja Seria Mau ovat käyneet siellä. Ensimmäisen varjo on kaapannut omasta ajastaan ja tuonut katsomaan singulariteettia. Toisen varjo taas on leikkauksella palautunut ihmiseksi.
Harrison oli kirjan julkaisusta huolissaan, sillä hän pelkäsi, että lukijat eivät ymmärtäisi Valoa ja kirjan ensipainos oli pieni. Valo kuitenkin keräsi ilmestyttyään kiitosta niin kriitikoilta kuin muilta kirjailijoiltakin ja voitti Suomessa vuoden 2005 Tähtivaeltaja-palkinnon.


title: Valo (kirja)

text:
Monien muiden Harrisonin kirjojen tapaan Valo käsittelee eskapismia. Myös viattomuuden saaminen takaisin on Valon tärkeitä teemoja, päinvastoin kuin monissa muissa Harrisonin kirjoissa.
Valo pohtii myös elämän tarkoitusta, yksilön osaa maailmankaikkeudessa ja minuutta.


title: ATP Finals

text: Nitto ATP Finals on vuosittainen marraskuussa pelattava miesten tennisturnaus, johon osallistuvat maailmanlistan kahdeksan parhaiten sijoitettua pelaajaa.


title: ATP Finals

text: Toisin kuin useissa muissa tennisturnauksissa, ATP Finalseissa ei ole pudotuspelijärjestelmää, vaan kahdeksan pelaajaa on jaettu kahteen ryhmään ja he pelaavat kolme kierrosta kolmen muun ryhmässä pelaavan kanssa. Ryhmien kaksi parasta pelaajaa pääsevät välieriin, joista voittajat selviävät loppuotteluun.


title: ATP Finals

text: Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1970. Alun perin se toimi nimellä Masters Grand Prix ja järjestäjänä toimi International Tennis Federation (ITF). Tällöin turnaukseen valitut pelaajat eivät välttämättä olleet maailmanlistan kärkipelaajia. Vuodesta 1990 lähtien Association of Tennis Professionals (ATP) alkoi järjestää turnausta, muuttaen sen nimeksi ATP Tour World Championships. Turnauksesta tuli samalla yhtäläinen Grand Slamin kanssa siltä saralta, että voitosta saa ATP-pisteitä yhtä paljon. Vuonna 1999 ITF suostui tekemään yhteistyötä ATP:n kanssa ja tapahtuma sai nimen Tennis Masters Cup. Säännöt muuttuivat sen verran, että voittamalla ainakin yhden Grand Slam -turnauksen saattaa saavuttaa paikan turnauksessa, vaikka sijoittuisikin maailmanlistalla kahdeksan parhaan ulkopuolelle.


title: ATP Finals

text: Vuosina 2009–2016 turnauksen nimi oli ATP World Tour Finals ja vuodesta 2017 lähtien ATP Finals. Turnaus järjestetään marraskuussa O-areenalla, Lontoossa.


title: ATP Finals

text: Eniten kaksinpelin turnauksia on voittanut sveitsiläinen Roger Federer, kaikkiaan kuusi kertaa.


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä muuttujan x potenssisarjana on muotoa


Eksponenttifunktion sarjakehitelmä


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Kertoimet formula_2 voidaan määrittää tarkastelemalla myös eksponenttifunktion derivaatan formula_3


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: sarjakehitelmää


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Mutta koska toisaalta


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: voidaan kirjoittaa


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: eli


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Merkitään


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: jolloin


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Tämä toteutuu, kun asetetaan


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Nyt


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: joten voidaan asettaa formula_13


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Edelleen


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: formula_16 jne.


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text:
formula_19 jne.
Kantaluvun formula_20 eksponenttifunktio voidaan siten määritellä päättymättömänä potenssisarjana seuraavasti:


title: Eksponenttifunktion sarjakehitelmä

text: Tässä määritelmässä formula_22 on luonnollinen luku, formula_23 on mielivaltainen reaaliluku tai kompleksiluku ja formula_24 on kertoma.


title: Tampereen Suomalainen Klubi

text: Tampereen Suomalainen Klubi on 22. syyskuuta 1891 perustettu yksityisklubi Tampereella. Klubin tarkoituksena on vaalia suomalaista kulttuuria, suomalaiskansallisia perinteitä ja suomen kieltä, antaa jäsenilleen tilaisuus kehittävään keskinäiseen kanssakäymiseen suomalaiskansallisessa hengessä sekä toimia suomalaisuuden hyväksi ylläpitämällä isänmaallisten, sivistyksellisten, yhteiskunnallisten ja kansainvälisten kysymysten harrastusta. Klubin keskeisiä arvoja ovat suomalaiskansallinen, isänmaallinen ja oikeistomielinen maailmankatsomus sekä suomalaisuuden parhaiden perinteiden kunnioittaminen.


title: Tampereen Suomalainen Klubi

text: Tampereen Suomalainen Klubi järjestää jäsenilleen kokouksia ja esitelmätilaisuuksia, juhlia ja muita kulttuuritapahtumia, kulttuurimatkoja kotimaahan ja ulkomaille sekä muita harrastusmahdollisuuksia. Klubi julkaisee kahdesti vuodessa ilmestyvää jäsen- ja tiedotuslehteä.


title: Tampereen Suomalainen Klubi

text: Tampereen Suomalaisen Klubin huoneisto kokous-, ravintola- ja klubitiloineen sijaitsee Tampereen keskustassa osoitteessa Puutarhakatu 13. Klubilla on noin 820 jäsentä. Klubin johtokunnan puheenjohtaja on vuorineuvos Kari Neilimo ja esimies on hallintotieteiden maisteri Timo Tulosmaa.


title: Tampereen Suomalainen Klubi

text:
Sinisalo, Uuno: "Tampereen Suomalainen Klubi 1891-1931. 40-vuotiskertomus". 1932.
Halme, Laila: "Tampereen Suomalainen Klubi 100 vuotta. Muuriankkuri 1931-1991". 1991. ISBN 952-90-3258-7.


title: Wei Jianhua

text: Wei voitti pronssia yleisurheilun nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa 1998, jotka järjestettiin Ranskan Annecyssa. Sevillan MM-kilpailuissa seuraavana vuonna hän oli loppukilpailun seitsemäs 62,97 metriä kantaneella heitollaan. Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 Wei sijoittui kymmenenneksi tuloksella 58,33. Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 58,45.


title: Markku Koskenniemi

text: Markku Koskenniemi (s. 27. huhtikuuta 1942 Kolari) on suomalainen yritysjohtaja ja valomainoksia valmistavan Tammerneon Oy:n perustaja.


title: Markku Koskenniemi

text: Kolarin Sieppijärven kylästä kotoisin oleva Koskenniemi pääsi kansakoulusta 1957 ja teki sitten jonkin aikaa metsätöitä kotiseudullaan. Hän lähti 17-vuotiaana työnhakuun etelään ja pääsi asentajaksi helsinkiläiseen valomainoksia valmistavaan yritykseen. Koskenniemi perusti oman valomainoksia valmistavan yrityksensä Tammerneon Oy:n Tampereelle 1967. Samaan konserniin kuuluva Tamware valmistaa linja-auton ja junan ovia. Tamware on nykyisin konsernin emoyhtiö. Sen omistaa Koskenniemen perhe.


title: Markku Koskenniemi

text: Koskenniemi on saanut yrittäjäneuvoksen arvonimen ja vuonna 1997 hänestä tuli Tampereen teknillisen korkeakoulun tekniikan kunniatohtori.


title: Markku Koskenniemi

text: Markku-liitto valitsi vuonna 1999 Koskenniemen kolmanneksi "vuoden Markuksi".


Cleveland-Hopkinsin kansainvälinen lentoasema on 14 kilometriä lounaaseen Clevelandin keskustasta sijaitseva julkinen lentokenttä, joka on Ohion suurin lentoasema. Se perustettiin vuonna 1925, mikä tekee siitä Yhdysvaltain ensimmäisen paikallishallinnon omistaman lentokentän. Cleveland on Continental Airlinesin kolmanneksi suurin yhteysasema. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli yhteensä 244 719 vuonna 2007.


title: Eero Rekola

text: Eero Tauno Arvid Rekola (7. toukokuuta 1897 Virrat – 3. kesäkuuta 1970 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja Lapuan liikkeen aktivisti, joka asui Tampereella.


title: Eero Rekola

text: Rekola toimi Aamulehden toimitussihteerinä, ja hän oli myös Vapaussodan Rintamamiesliiton sihteeri. Vuonna 1930 Rekola oli mukana lapualaisten 18. heinäkuuta suorittamassa eduskunnan varapuhemiehen, pormestari Väinö Hakkilan muilutuksessa. Rekola ja Vapaussodan Rintamamiesliiton puheenjohtaja Eino Haarla värväsivät muilutuksen viisi tekijää, joita johti jääkärikapteeni Arvi Kalsta.


title: Eero Rekola

text: Eero Rekola oli naimisissa kansakoulunopettaja Helmi Ollilan kanssa. Runoilija Mirkka Rekola oli heidän tyttärensä.


title: Eero Rekola

text: Rekola kirjoitti ainoan romaaninsa "Kahden vaiheilla" salanimellä Arvi Kyrö.Nimimerkillä Arvi Kyrö


title: Sabina Moya

text: Sabina Moya (s. 27. tammikuuta 1977) on kolumbialainen keihäänheittäjä. Moya pitää hallussaan naisten keihäänheiton Etelä-Amerikan ennätystä tuloksella 62,62 metriä, jonka hän heitti Ciudad de Guatemalassa 12. toukokuuta 2002.


title: Sabina Moya

text: Moya voitti lajinsa Ibero-Amerikan mestaruuskilpailuissa 2002. Etelä-Amerikan mestaruuskisoissa hän voitti mestaruuden vuosina 1999 ja 2003, sijoittui toiseksi 1997 ja kolmanneksi 2006. Moya on myös osallistunut yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuihin 1999 ja 2003 sekä Sydneyn kesäolympialaisiin 2000, mutta yhdessäkään näistä hän ei päässyt loppukilpailuun saakka.


title: Colin Bell

text: Colin Bell (s. 26. helmikuuta 1946 Hesleden, Durham, Englanti) on entinen englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Monet pitävät häntä Manchester Cityn kaikkien aikojen parhaana pelaajana.


title: Colin Bell

text: Bell aloitti ammattilaisuransa 2. divisioonassa pelanneessa Buryssa 1963. Hän pelasi seurassa 82 liigaottelua ja teki 25 maalia, kunnes samalla sarjatasolla pelannut Manchester City osti hänet maaliskuussa 1966 tuolloisella ennätyssummallaan, 45 000 punnalla. City voitti tuolla kaudella toisen divisioonan mestaruuden ja sijoittui kaudella 1966–1967 1. divisioonassa 15:nneksi Bellin tehdessä 12 maalia. Seuraavalla kaudella Bell, Francis Lee ja Mike Summerbee johdattivat Cityn liigamestaruuteen ennen toiseksi sijoittunutta Manchester Unitedia.


title: Colin Bell

text:
Bell voitti Cityssä pelatessaan myös FA Cupin 1969 sekä Cup-voittajien cupin ja liigacupin 1970. Hän teki yli kymmenen liigamaalia kuudella ensimmäisellä City-kaudellaan ja kaudella 1969–1970 hän teki cup-kilpailuissa yhteensä 12 maalia. Hän oli paitsi hyvä maalintekijä, myös juoksuvoimainen ja energinen pelintekijä, ja tunnettiinkin kuuluisan laukkahevosen mukaan lempinimellä Nijinsky.
Bell teki maalin Cityn tappiollisessa liigacupin loppuottelussa 1974, ja seuraavalla liigakaudella hän teki 15 maalia. Hän loukkaantui pahasti liigacupin ottelussa kaudella 1975–1976. Yritettyään väärän diagnoosin seurauksena paluuta kauden lopulla hän joutui uudelleen sivuun 18 kuukaudeksi. Hän palasi kentille tapaninpäivänä 1977, muttei ollut enää entisellä tasollaan, ja lopetti uransa Cityssä keväällä 1979. Hän pelasi seurassa yhteensä 394 liigaottelua ja teki 117 maalia. Tämän jälkeen hän pelasi vielä viisi ottelua San Jose Earthquakes -seurassa NASL:ssa.


title: Colin Bell

text: Bell pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa Englannin paidassa Ruotsia vastaan toukokuussa 1968. Hän kuului Englannin pronssijoukkueeseen Italian EM-kilpailuissa 1968. Hän oli mukana myös Meksikon MM-kilpailuissa 1970 joutuen kuitenkin tyytymään vaihtopelaajan rooliin. Hän pelasi maajoukkueessa kaikkiaan 48 ottelua ja teki yhdeksän maalia.


title: Colin Bell

text: Manchester Cityn uuden kotikentän, City of Manchester Stadiumin länsipääty nimettiin vuonna 2004 The Colin Bell Standiksi. Vuonna 2005 Bell sai hyväntekeväisyystyönsä ansioista MBE:n arvonimen.


title: Ximena Restrepo

text: Ximena Restrepo (s. 10. maaliskuuta 1969) on entinen kolumbialainen pikajuoksija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu.


title: Ximena Restrepo

text: Restrepo sijoittui Tokion MM-kilpailuissa 1991 kuudenneksi 400 metrin juoksussa ajalla 50,79 s. Barcelonan 1992 olympialaisissa hän saavutti pronssia uransa parhaalla ajalla 49,64 s; se oli Kolumbian ensimmäinen yleisurheilun olympiamitali. Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 Restrepo sijoittui viidenneksi ajalla 50,91 s.


title: Ximena Restrepo

text: Restrepon puoliso on chileläinen kuulantyöntäjä Gert Weil.


title: Insuliinišokkihoito

text: Insuliinišokkihoito on psykiatrinen hoitomenetelmä, joka oli käytössä 1920-luvulta 1960-luvulle. Hoidossa potilaalle annettiin insuliinia injektiona eli pistämällä hypoglykeemisen tilan aikaansaamiseksi, niin että hän vaipui ensin insuliinihorrokseen ja sitten unen kautta insuliinikoomaan. Kooman kestettyä 0,5–2 tuntia potilas sai glukoosia. Ellei hän saanut glukoosia, hän kuoli. Hoidon kehitti 1920-luvulla itävaltalainen lääkäri Manfred Sakel sen jälkeen, kun insuliinihormoni oli löydetty 1922.


title: Insuliinišokkihoito

text: Hoito tehtiin sairaalassa, ja se koostui useasta vaiheesta. Ensimmäinen eli hakuvaihe kesti useita viikkoja, ja silloin tutkittiin, minkä suuruinen insuliiniannos potilaalle sopi parhaiten. Toisessa vaiheessa potilas saatettiin koomaan, joka jakautui kahteen osaan, soporiin ja varsinaiseen koomaan. Soporissa potilas ei pysty vastaamaan kysymyksiin kuin ilmeillään, koomavaiheessa ei enää ollenkaan. Kooma toistettiin useana päivänä viikossa yleensä yhteensä enintään 30–40 kertaa. Ellei siihen mennessä tapahtunut voinnin kohentumista, hoito lopetettiin. Kolmas vaihe oli nimeltään polarisaatiovaihe, ja se oli hoidon lopetusvaihe. Potilas sai insuliinia joka aamu pienenevien annoksin, mutta tämä vaihe saatettiin jättää poiskin.


title: Insuliinišokkihoito

text: Hoidon esteenä olivat erilaiset sairaudet, mutta se oli joka tapauksessa hyvin vaarallinen hoitomuoto, sillä kuolleisuus oli yksi prosentti. Sitä käytettiin huumeiden vieroitushoidoissa, masennustilojen ja skitsofrenian hoidossa. Pitkäaikaissairaudessa hoidon teho ei ollut erityisen hyvä, siksi sitä käytettiin enemmän akuuteissa tapauksissa, joissa vaste oli jopa yllättävän hyvä silloiseen tilanteeseen nähden.


title: Insuliinišokkihoito

text: Suomessa hoitoa käytettiin ensimmäisen kerran 1936 Kellokosken sairaalassa. Sen käyttö väheni lääkkeiden kehittymisen myötä ja jäi pois kokonaan 1960-luvulla.


title: Erowid

text: Erowid (myös The Vaults of Erowid tai The Erowid Center) on järjestö, jonka keskeisin osa on psykoaktiivisista kasveista ja kemikaaleista sekä muista muuntuneita tajunnantiloja koskevista aiheista tietoa tarjoava verkkosivusto Erowid.org. Erowidin ovat luoneet salanimillä Fire ja Earth Erowid esiintyvät henkilöt. Nykyään sivustoa ylläpitävän rekisteröityneen järjestön The Erowid Centerin hallituksen jäsenten nimet löytyvät sekä järjestön omilta kotisivuilta että GuideStar-järjestöpalvelun sivuilta. Sivusto sisältää tietoa niin laillisista kuin laittomistakin aineista ja kertoo sekä niiden toivotuista että haitallisista vaikutuksista.


title: Erowid

text: Sivustolta löytyvä tieto pohjautuu kirjallisuuslähteisiin, alan tutkijoiden lausuntoihin ja tavallisten ihmisten kokemuksiin. Erowid toimii uusien tietojen julkaisijana, mutta samalla myös muualla julkaistujen dokumenttien ja kuvien arkistona.


title: Erowid

text: Sivuston omien tilastojen mukaan siellä kävi vuonna 2008 päivittäin keskimäärin noin 57 000 vierailijaa. Erowidiin viitataan paljon myös mediassa ja muissa julkaisuissa.


title: Erowid

text: Esiaste Erowidista syntyi huhtikuussa 1995, mutta itse sivusto ilmestyi kuusi kuukautta myöhemmin. Earth oli opiskellut kielten historiaa ja nimi Erowid löydettiinkin Calvert Watkinsin teoksesta "Dictionary of Indo-European Roots". Erowid tarkoittaa "Maan viisautta" tai "olemassaolon tietoa". 1. tammikuuta 2008 alkaen se on toiminut opetuksellisena IRS:n vahvistamana yleishyödyllisenä 501(c)(3)-järjestönä nimellä The Erowid Center.


title: Erowid

text: Ennen Erowidin syntyä Fire ja Earth olivat jo jonkin aikaa tutkineet ja keränneet aineistoa päihdeaihepiireistä. Fire oli tutkinut kuukausien ajan Euroopan noitakulttuuria ja Earth oli alkanut koota sähköistä kokoelmaa, joka järjesteltiin lopulta Firen suunnittelemille verkkosivuille. Vuoden 1995 lokakuussa sivusto avattiin julkiseen käyttöön, minkä aikana hankkeesta ei ollut tarkoitusta tehdä laajaa tai yleistä tietokantaa eikä sitä ilmoitettu hakukoneiden listoille. Perustajien käyttämissä verkkokeskusteluryhmissä syntyi kuitenkin kiinnostusta laadukasta tietoa kohtaan ja käyttäjien esittämiin kysymyksiin alettiin vastata eräällä Erowid-sivulla. Keskusteluryhmien käyttäjät ryhtyivät ehdottelemaan uusia tutkimuksen aiheita hanketta varten ja sivusta kiihtyi laajenemaan.


title: Marina Takalo

text: Marina Takalo (1890 Oulanka, Vienan Karjala – 22. heinäkuuta 1970 Kemi) oli vienankarjalainen Suomeen muuttanut runonlaulaja.


title: Marina Takalo

text: Takalo tuli perheensä kanssa Suomeen helmikuussa 1922 pakolaisina ja he asuivat sitten Kuusamossa muun muassa Määttälänvaaralla ja Heikkilässä. Vuodesta 1961 Takalo asui Kemissä lastensa luona.


title: Marina Takalo

text: Takalo sai Kalevala-seuran tunnustuspalkinnon 1965. Takalon kertomia satuja ja tarinoita sekä runonlausuntaa on tallennettu yhteensä 60 tunnin verran ääninauhoille. Helsingin yliopiston uskontotieteen professori Juha Pentikäinen tapasi nuorena opiskelijana Takalon Kuusamossa 1960 ollessaan siellä kotiseututukimusretkellä. Pentikäistä kiinnosti Takalon uskonnollinen maailmankuva johon oli sekoittunut kalevalaisia ja vanhauskoisia aineksia ja hän kirjoitti tästä aiheesta 1971 teoksen "Marina Takalon uskonto".


title: Marina Takalo

text: Vuonna 1990 paljastettiin Kuusamon kansanopiston edustalla Marina Takalon muistomerkki jonka on suunnitellut taiteilija Nina Sailo. Kemissä on "Marina Takalon katu" ja Kemin kaupunginkirjastossa on Takalon pronssinen muistoreliefi (Sanna Koivisto, 1991).


title: Justine Robbeson

text: Justine Robbeson (s. 15. toukokuuta 1985 Benoni) on eteläafrikkalainen keihäänheittäjä. Robbesonilla oli hallussaan keihäänheiton Afrikan ennätys 63,49 metriä, jonka hänen maannaisensa Sunette Viljoen rikkoi vuonna 2009 heittäessään 65,43 metriä. Robbeson kilpaili aiemmin myös seitsenottelussa ja voitti lajissa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2004. Seitsenottelussa hänen ennätyksensä on 5868 pistettä.


title: Justine Robbeson

text: Vuonna 2006 Robbeson voitti keihäänheitossa Afrikan-mestaruuden tuloksella 60,60. Yleisurheilun maailmancupissa 2006 hän sijoittui kolmanneksi 61,38 metriä kantaneella heitollaan. Afrikan kisoissa hän voitti kultaa 2007 tuloksella 58,09. Pekingin olympialaisissa 2008 hän karsiutui loppukilpailusta. Vuonna 2010 hän sai hopeaa Afrikan-mestaruuskilpailuissa ja pronssia Kansainyhteisön kisoissa. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Justine Robbeson

text: Robbeson opiskelee Potchefstroomissa sijaitsevassa North Westin yliopistossa BSc-tutkintoa varten pääaineinaan ravitsemus ja ihmisen liikkuminen. Urheilu-uransa päätavoitteena hän pitää Lontoon olympialaisia 2012.


title: Tinakenkätyttö

text: Tinakenkätyttö on Kaija Koon albumi. Se julkaistiin vuonna 1999.


title: Tinakenkätyttö

text: Kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Markku Impiö, ellei toisin mainita.


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1980

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1980 Sindelfingenissä, Länsi-Saksassa. Kisojen ajankohta oli 1.–2. maaliskuuta. Kisahallina oli Glaspalast, jonka juoksurata oli 200 metrin mittainen.


title: Aulis Järvinen

text: Aulis Järvinen (s. 28. tammikuuta 1935) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Aulis Järvinen

text: Tukimiehenä pelannut Järvinen edusti urallaan 1954–1966 Rosenlewin Urheilijoita. Kaikkiaan Järvinen pelasi seuran kahden mestaruussarjankauden aikana 40 tason ottelua, joissa hän teki viisi maalia. Loput kaudet RU-38 vietti 1. divisioonassa ja 2. divisioonassa.


title: Aulis Järvinen

text: Maajoukkueessa Järvinen pelasi yhden maaottelun vuonna 1959.


title: Martti Järvinen (jalkapalloilija)

text: Martti Järvinen (s. 21. syyskuuta 1933) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Martti Järvinen (jalkapalloilija)

text: Hyökkääjänä pelannut Järvinen edusti urallaan Vaasan Palloseuraa 1952–1965, Helsingin Palloseuraa 1956–1958 ja Helsingin Jalkapalloklubia 1959–1962. Hän voitti HPS:ssa Suomen mestaruuden 1957. Kaikkiaan Järvinen pelasi yhdeksän kauden aikana 81 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 32 maalia.


title: Martti Järvinen (jalkapalloilija)

text: Maajoukkueessa Järvinen pelasi vuosina 1955–1957 kaksi maaottelua.


title: Man Ray (sarjakuvahahmo)

text: Man Ray, oikealta nimeltään Ray Fillet on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari. Ryan Brownin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1989 Archie Comicsin kustantamassa "Teenage Mutant Ninja Turtles Adventures" -sarjakuvalehden numerossa 5. Miragen sarjakuvissa Man Ray esiintyi ensi kerran vuonna 2009 "Tales of the TMNT" sarjakuvalehden numerossa 58.


title: Man Ray (sarjakuvahahmo)

text: Man Ray on paholaisrauskua muistuttava sankari, joka suojelee luontoa ja sen eläimiä. Vesieläimenä se kykenee elämään maan päällä vain rajoitetun ajan. Käsiaseista huolimatta Man Ray käyttää mieluusti käsiään tappeluissa.


title: Man Ray (sarjakuvahahmo)

text: Man Ray oli aikaisemmin Jack Finney niminen meribiologi Burroughsin akvaariolla New Jerseyssä, joka oli erityisen kiinnostunut paholaisrauskuista. Eräänä yönä hän päätti sulkea kaupan hivenen aikasemmin saadakseen tehtyä hänen mielestään kunnollista työtä. Ennen lähtöään Finney toivotti hyvää yötä paholairauskulle ja matkasi kohti paikallisia viemäriputkia. Hän epäili viemäriputkien kautta joutuneen laittomasti jätteitä mereen ja joutui pian tutkimisen aikana suuren virran viemänä mereen. Pian Finney muuttui paholaisrauskun näköiseksi humanoidiksi, sillä vihreä neste, jota hän löysi viemäriputkista oli Bebopin ja Rocksteadyn vahingossa läikyttämä aine, joka muutti hänet Man Rayksi. Se antoi hänelle kyvyn kommunikoida useiden eri merieläinten kanssa.


title: Man Ray (sarjakuvahahmo)

text: Uuden kehonsa myötä Man Ray päätti suojella meren asukkeja ja taistella erityisesti Silppuria vastaan. Sittemmin hän on taistellut hetkittäin myös Turtlesien rinnalla ja perusti oman ryhmän nimeltä "Mighty Mutanimals".


title: Man Ray (sarjakuvahahmo)

text: Man Ray esiintyi vierailevana vihollisena sankarin sijasta vuonna 1990 Turtles – mutanttikilpikonnat -sarjan jaksossa "Rebel Without a Fin", jossa se tunnettiin pelkästään nimellä Ray. Sarjassa hahmo oli sarjakuvan tavoin puoliksi ihminen ja puoliksi mutantti, mutta sen sijaan hänet loi hullu tiedemies tohtori Polidorius.


title: Jari Jäväjä

text: Jari Petteri Jäväjä (s. 16. elokuuta 1973 Kemi) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.


title: Jari Jäväjä

text: Hyökkääjänä pelannut Jäväjä aloitti uransa mestaruussarjan Kemin Palloseurassa 1989. KePS putosi seuraavaksi kaudeksi 1. divisioonaan, mutta Jäväjä jatkoi Kemissä pelaamista vielä viisi kautta, minkä jälkeen hän siirtyi Vaasan Palloseuraan. VPS:ssa hän pelasi kaudet 1995–1997 ja saavutti viimeisellä kaudellaan SM-hopeaa. Vaasasta Jäväjä siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin, jota hän edusti 1998–1999. HJK voitti SM-hopeaa 1999, mutta Jäväjä siirtyi kesken kauden Tampereen Pallo-Veikkoihin. TPV:n jälkeen Jäväjä pelasi vielä 2. divisioonan Oulun Luistinseurassa 2000–2002 ja 1. divisioonan AC Oulussa 2003–2004. Kaikkiaan Jäväjä pelasi seitsemän kauden aikana 110 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 22 maalia.


title: Jari Jäväjä

text: Maajoukkueessa Jäväjä pelasi vuosina 1995–1997 yhteensä 6 maaottelua.


title: Jari Jäväjä

text: Pelaajauran jälkeen Jäväjä on toiminut valmentajana. Hän nousi Kakkosessa pelaavan Oulun Luistinseuran päävalmentaksi kaudeksi 2009.


title: Kásos

text: Kásos (; myös "Kássos") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 66,419 neliökilometriä ja asukasluku 1 084 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kásos kuuluu Kásoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Fry.


title: Kásos

text: Kásos on Dodekanesian eteläisin saari ja sijaitsee Kreetan ja Kárpathoksen saarten välissä. Kásoksen väestö elättää itsensä enimmäkseen eläinten kasvatuksella, maanviljelyllä ja kalastuksella.


title: Kásos

text: Varhaisimmat merkit saaren asutuksesta ovat myöhäisneoliittiselta kaudelta ja varhaiselta pronssikaudelta. Ensimmäisenä Kásosta asuttivat foinikialaiset, jonka jälkeen saarta hallitsivat vuoroin muun muassa mykeneläiset, Rodos, Makedonia, roomalaiset, Bysantti, venetsialaiset, genovalaiset, Johanniittain ritarikunta, osmanit, Venäjän keisarikunta, italialaiset ja britit, ennen kuin se vuonna 1948 liitettiin Kreikkaan. Egyptiläisten ja osmanien yhdistynyt laivasto rantautui vuonna 1824 Kásokselle polttaen saaren ja surmaten noin 7 000 saarelaista.


title: Kásos

text: Kásos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Kárpathoksen lounaispuolella sen ja Kreetan välissä. Etäisyys Kárpathokselle on noin kymmenen kilometriä, Chálkin saarelle 100 km, Ródokselle 110 km ja Kreetan Siteíaan 80 km. Pääkaupunki Ateenan kupeessa sijaitsevaan satamakaupunki Pireukseen on matkaa puolestaan 410 kilometriä.


title: Kásos

text: Kásos on vuoristoinen ja jyrkkärantainen. Pinta-alaa saarella on 66 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 59 kilometriä. Saaren korkein kohta on 601 metriä merenpinnan yläpuolella oleva Príonas eli Aktí. Toisen lähteen mukaan korkein kohta on 597 metriä merenpinnan yläpuolella. Keskimäärin saari on 205 metriä korkea. Kásos on Dodekanesian eteläisin saari, ja se sijaitsee Kreetan ja Kárpathoksen saarten välissä. Kásoksen läheisyydessä sijaitsee 14 pienempää saarta, kuten saarista suurin Armáthia sekä pienemmät Makronísi, Kariofíla, Porióni, Lýtra, Mikró Pontikonísi ja Megálo Pontikonísi.


title: Kásos

text:
Kásos kuuluu hallinnollisesti Kásoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saaren pääkylä on Fry (vuoden 2011 väestönlaskennassa 357 asukasta), joka sijaitsee saaren pohjoisrannikolla. Suurin asutuskeskus on Agía Marína (444 asukasta), joka sijaitsee kilometrin päässä Frystä lounaaseen. Kolmanneksi suurin asutuskeskus on Arvanitochóri (169 asukasta), joka sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Frystä etelään. Kásoksen entinen pääkylä Póli (80 asukasta) sijaitsee kolmen kilometrin päässä Frystä kaakkoon. Fryn ja Pólin välissä sijaitsee pieni Panagían kylä (34 asukasta). (Katso myös: Luettelo Kásoksen kunnan kylistä.)


title: Kásos

text: Uimarantoja saarella on ainoastaan muutama. Lähinnä Fryn kylää sijaitseva uimaranta on alle kilometrin päässä Empóreiossa. Frystä lounaaseen, saaren pohjoisrannikolla, lähellä Ágios Konstantínoksen kirkkoa sijaitsee Ammoúndan uimaranta. Ammoúndasta lounaaseen, niin ikään pohjoisrannikolla sijaitsee Antiperátoksen uimaranta. Kásoksen lounaiskärjessä, noin kymmenen kilometrin päässä Frystä lounaaseen sijaitsevat Avlákin ja Chelátroksen rannat.


title: Kásos

text: Kásos lähisaarineen muodostaa Natura 2000 -verkostoon kuuluvan luonnonsuojelualueen, jolla on kokoa 134,537 neliökilometriä. Alueesta kaksi prosenttia on merta. Lisäksi Kásoksen saari kuuluu 80 neliökilometrin laajuiseen kansainvälisesti tärkeään lintualueeseen (IBA).


title: Kásos

text: Äärimmäisen uhanalaista munkkihyljettä tavataan Kásoksen ja lähisaarten muodostamalla Natura 2000 -alueella. Euroopan unionin alueella munkkihyljettä tavataan noin sadassa paikassa. Saaren nisäkkäisiin kuuluvat myös vuohet ja lampaat, joiden määrä on kasvanut hallitsemattomasti vuodesta 1980 lähtien.


title: Kásos

text: Kásoksella pesiviä lintuja ovat esimerkiksi välimerenhaukka ja välimerenlokki. Matelijoista saarella tavataan "Cyrtopodion kotschyi" -gekkoa ja "Telescopus fallax pallidus" -käärmettä, jotka kummatkin on suojeltu Kreikan presidentin asetuksella. Myös "Ablepharus kitaibelii fabichi" -liskolaji kuuluu Kásoksen lajistoon. Saarella tavataan myös "Lyciasalamandra luschani" -salamanteria.


title: Kásos

text: Kásokselta on löydetty selkärangattomien eläinten, kuten maalla eläneiden nilviäisten, subfossiileja.


title: Kásos

text: Kásoksen kasvillisuus on pääasiassa "phryganaa". Saaren "phrygana" on intensiivisen laidunnuksen vuoksi huonossa kunnossa. "Phryganan" hallitsevia kasvilajeja ovat piikkiluppio ja sykerötimjami. Pienellä alueella saaren lounaisosassa Avlákin rannalla kasvaa foinikiankatajaa. Avlákikin tosin on ylilaidunnettu. Vuohien ja lampaiden määrän hallitsemattoman kasvun ansiosta Kásoksen kasvillisuus ja maaperä on kärsinyt. Esimerkiksi saaren alkuperäinen macchia-pensaikko on vaihtumassa "phryganaksi". Myös vuorenrinteiden kasvillisuus on vähentynyt ja maaperä kulunut. "Phrygana" on lisäksi valloittanut hylättyjä viljelysmaita. Kásoksen rantajyrkänteet sen sijaan ovat erinomaisessa kunnossa.


title: Kásos

text: Kásoksella tavattavista kasvilajeista IUCN:n (1993) kuuluvat ja Kreikan presidentin asetuksella suojeltuja ovat muun muassa kotoperäiset paloyrttien sukuun kuuluva "Phlomis pichleri", neilikkojen sukuun kuuluva "Dianthus fruticosus ssp. carpathus", asterikasvien heimoon kuuluva "Staehelina fruticosa", otakilokkien sukuun kuuluva "Salsola carpatha" ja neitojen sukuun kuuluva "Nigella carpatha". Uhanalaisten lajien punaiseen listaan kuuluvat ja Kreikan presidentin asetuksella suojeltuja lajeja ovat myös esimerkiksi kellojen sukuun kuuluva "Campanula delicatula", kaunokkien sukuun kuuluva "Centaurea aegialophila", savikkakasvien alaheimoon kuuluva "Noaea mucronata", neilikkojen sukuun kuuluva "Dianthus cinnamomeus", neitojen sukuun kuuluva "Nigella fumariifolia" ja kurhojen sukuun kuuluva "Carlina sitiensis". Muita saaren kasveja ovat muun muassa Egeanmeren itäisillä saarilla, Kreetalla ja Länsi-Turkissa kotoperäinen lemmikkikasvien heimoon kuuluva "Lithodora hispidula ssp. hispidula", Kreikassa ja Lounais-Aasiassa tavattava nurmikkojen sukuun kuuluva "Poa pelasgis" sekä itäisen Välimeren alueen kotoperäinen sarviapiloiden sukuun kuuluva "Trigonella spinosa". Kásoksella kasvavia CITES-sopimuksen C-liitteessä mainittuja kasvilajeja ovat muun muassa kartiosaalepjuuri sekä orhojen sukuun kuuluvat ampiaisorho ja mettiäisorho.


title: Kásos

text: Runoilija Homeroksen kirjoittamassa "Ilias"-teoksessa Kásos yhdessä muiden Dodekanesian saarten mukana osallistui myyttiseen Troijan sotaan. Homeroksen ajoista lähtien saari on tunnettu nimellä "Kásos". Ennen tätä saarta kutsuttiin nimillä "Astravi", "Akhni" ja "Amfi". Legendan mukaan saari sai Kásos-nimensä Kreetan prinssin Kleomahos Kreetalaisen pojan mukaan.


title: Kásos

text: Varhaisimmat merkit Kásoksen ihmisasutuksesta ovat myöhäisneoliittiselta kaudelta ja varhaiselta pronssikaudelta. Kásoksen ensimmäiset asukkaat olivat foinikialaisia. Saaren lounaisosasta on löydetty merkkejä pysyvästä asutuskeskuksesta, joka on ajoitettu pronssikaudelle. Asutuskeskus oli saanut voimakkaita vaikutteita minolaisesta kulttuurista. Mykeneläisen kulttuurin aikaan tultaessa asutus oli siirtynyt saaren pohjoisosaan, Póliin. Pólin alue kukkulalla sijaitsevine mykeneläisine sisälinnakkeineen eli sitadelleineen toimi antiikin aikana saaren pääkaupunkina. Pääkaupunki tunnettiin antiikin kreikkalaisen maantieteilijän ja historioitsijan Strabonin mukaan myös nimellä "Kásos". Pólin kukkula on ollut jatkuvasti asuttu, mistä merkkinä ovat kukkulan huipulta löydetyt ruukunsirpaleet, jotka on ajoitettu myöhäisneoliittiselta kaudelta ja varhaispronssikaudelta aina kristinuskon saarelle saapumisen alkuaikoihin.


title: Kásos

text: Rodos valloitti Kásoksen 700-luvulla eaa. Vuosina 490–479 eaa. käytyjen persialaissotien aikana Kásos muiden itäisen Välimeren saarten ohella kuului Deloksen meriliittoon. Kásos joutui vuosittain maksamaan meriliitolle tuhat drakmaa. Myöhemmin Kásos ajautui Makedonian valtakunnan vallan alle. Makedonian kuningas Aleksanteri Suuren sotaretkistä Kásos pysyi ilmeisesti erossa. Rodoksen valtapiiriin saari päätyi 300-luvun eaa. lopussa, kun Rodos taisteli itsensä vapaaksi Makedonian valtapiiristä. Vuonna 42 jaa. Kásoksesta ja muista Dodekanesian saarista tuli osa Rooman valtakuntaa.


title: Kásos

text: Kásoksen pääasutuskeskus siirtyi roomalaisen ja varhaiskristillisen kauden aikana luultavasti rannikolle, Empóreionlahden ympäristöön. Sieltä on löydetty muun muassa jäänteitä varhaiskristillisestä basilikasta. Rooman keisari Diocletianuksen valtakaudella vuosina 284–305 Kásoksesta tuli osa XXVIII Provincia -nimistä provinssia. Provinssin kuvernöörin asemapaikka oli Rodoksella. Kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395, Kásoksesta tuli muiden lähisaarten tavoin osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Bysantin vallan alla saari oli ensin osa Kibyrrhaiotoin teemaa. Myöhemmin Kásoksesta tuli osa Kreetan teemaa. Bysantin valtakaudella, 800- ja 900-luvuilla saari joutui useasti merirosvojen häirinnän kohteeksi. Merirosvot olivat muun muassa Pohjois-Afrikasta, Kreetalta, Kefaloniasta ja Peloponnesoksen Mánin niemimaalta kotoisin.


title: Kásos

text: Kreetaa miehittämään tulleet venetsialaiset valloittivat Kásoksen vuonna 1207. Genovan vallan alle saari päätyi vuonna 1287. Johanniittain ritarikunta otti saaren haltuunsa 1200-luvun loppupuolella tai toisen lähteen mukaan vuonna 1311. Paavi puuttui asiaan ja saari palasi vuonna 1315 takaisin venetsialaisomistukseen. Toisen lähteen mukaan Venetsia olisi ottanut Kásoksen hallintaansa jo vuonna 1306.


title: Kásos

text: Sulttaani Suleiman Suuren valtakaudella osmanien valtakunta valloitti Kásoksen vuonna 1537. Suleiman Suuri antoi Kásokselle itsehallinnon, mutta saarelaiset joutuivat maksamaan veroja. 1500-luvun matkailijat kuvailivat saarta autioksi, mutta vuodelta 1622 peräisin olevien kirkollisten asiakirjojen mukaan saari oli tuolloin jälleen asutettu. Asiakirjojen mukaan Kásos erotettiin tuolloin Kárpathoksen arkkihiippakunnasta omaksi hiippakunnakseen, "eparkiaksi". Samoihin aikoihin Kásoksen sisämaahan perustettiin Arvanitochórin ja Agía Marínan kylät. Sisämaahan päädyttiin merirosvojen pelossa. Kásoksella oli 1600-luvun jälkipuoliskolla 80–100 purjealusta ja väkiluku oli noin 5 000.


title: Kásos

text:
Kásos joutui vuosina 1768–1774 käydyn Venäjän–Turkin sodan aikana hetkeksi Venäjän keisarikunnan miehittämäksi. Heinäkuussa 1774 allekirjoitetun Kutšuk Kainardžin rauhansopimuksen jälkeen venäläiset poistuivat saarelta ja Kásos oli jälleen osmanien hallinnassa. Ranskalainen orientalisti ja matkakirjailija Claude-Étienne Savary vieraili saarella vuonna 1778. Kirjoituksissaan hän kertoo saarelaisten perinteistä, vieraanvaraisuudesta, tavoista, pukeutumisesta ja rohkeudesta. Savary kertoo myös siitä, kuinka kásoslaiset yhdessä muiden dodekanesialaisten kanssa ylläpitävät koulujaan sekä vaalivat uskonnollista ja kansallista moraaliaan osmanien sorrosta huolimatta.
Kásoksella on harjoitettu merenkulkua vuosituhansien ajan, ja sen kauppalaivaston koko oli 1800-luvun alussa noin 700 ja asukkaita oli lähteestä riippuen noin 8 000–11 000. Kásoksen laivasto osallistui menestyksekkäästi vuoden 1821 itsenäisyystaisteluun. Kásoslaisilla aluksilla tehtiin hyökkäyksiä läheisille saarille sekä Syyriaan ja Egyptiin saakka. Heinäkuussa 1821 Kásoksen laivasto taisteli Kreetan vapauden puolesta ja useita kreetalaisia saapui Kásokselle pakolaisiksi. Kásoslaisten toiminta ärsytti osmanien Egyptin käskynhaltijaa Muhammad Alia, jonka tavoitteena oli perustaa Kreetalle tukikohta ennen Peloponnesokselle hyökkäystä. Egyptiläisten ja osmanien yhdistynyt 45 aluksen laivasto entisen merirosvon Ismail Gibraltarin johdolla saapui 27. toukokuuta 1824 saaren edustalle. Alkoi muutaman päivän kestänyt taistelu. Lopulta 7. kesäkuuta vihollisjoukot rantautuivat Kásokselle sytyttäen koko saaren tuleen ja tappaen kaikki aseenkantoiässä olleet miehet. Kaikkiaan kásoslaisia tapettiin verilöylyssä noin 7 000. Selviytyneet naiset ja lapset vietiin Egyptiin orjiksi. Tätä verilöylyä muistetaan vuosittain 7. kesäkuuta järjestettävässä juhlassa Fryssä.


title: Kásos

text: Vuosina 1821–1829 Kreikassa käytiin vapaussota, jonka seurauksena Kreikka irtautui osmanien valtakunnasta. Kásoskin päätyi vuonna 1829 hetkellisesti Kreikan vallan alle, mutta jo seuraavana vuonna saari palautui osmanien hallintaan. Verilöylystä selvinneet kásoslaiset alkoivat samoihin aikoihin palata saarelle. He saivat elantonsa niiden muutaman aluksen avulla, mitä egyptiläisten aiheuttamasta tuhosta oli säilynyt. Kásoksen kauppalaivaston koko oli vuoteen 1843 mennessä kasvanut 75 alukseen. Monet kásoslaiset muuttivat vuonna 1859 siirtolaisiksi Egyptiin, jossa he osallistuivat Suezin kanavan rakennustöihin. Toinen kásoslaisten muuttoaalto Egyptiin tapahtui vuonna 1866. Siirtolaisuus jatkui voimakkaana 1900-luvun alussa, jolloin kásoslaisia muutti edelleen aluksi Egyptiin, jonka jälkeen siirtolaisuus suuntautui Istanbuliin, muualle Kreikkaan, Yhdysvaltoihin ja Etelä-Afrikkaan. Saarella oli 1920-luvulla kaikkiaan noin 2 300 taloa, joissa asui noin 400 pysyvää asukasta.


title: Kásos

text: Italia valloitti Kásoksen ja muun Dodekanesian Kastelórizoa lukuun ottamatta vuonna 1912. Italian ulkoministeri Tommaso Tittoni ja Kreikan pääministeri Elefthérios Venizélos allekirjoittivat 27. heinäkuuta 1919 sopimuksen, jossa Italia luopuisi omistuksistaan Dodekanesiassa Rodosta lukuun ottamatta. Seuraavan vuoden heinäkuussa Italian uusi pääministeri Giovanni Giolitti irtisanoutui sopimuksesta ja 10. elokuuta solmitussa Sèvresin rauhansopimuksessa Kásos jäi osaksi Italiaa.


title: Kásos

text: Dodekanesia päätyi 7. toukokuuta 1945 ja 15. syyskuuta 1947 väliseksi ajaksi väliaikaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan hallintaan. Kreikan hallinnon alle saari tuli 15. syyskuuta 1947 ja 7. maaliskuuta seuraavana vuonna Kásos liitettiin virallisesti osaksi Kreikkaa.


title: Kásos

text: Saarella oli vuonna 1991 yhteensä 1 088 asukasta ja vuoden 2011 väestönlaskennassa puolestaan 1 084.


title: Kásos

text: Paikalliset ihmiset elättävät itsensä nykyisin pääasiassa eläinten kasvatuksella, maanviljelyllä ja kalastuksella. Saaren karussa maassa viljellään viljaa. Lisäksi saarella kasvaa pienikokoisia oliivipuita. Saarella käyvät muutamat matkailijat tuovat myös elannon osalle saarelaisista. Kásos on riippuvainen Yhdysvalloissa asuvan kásoslaisyhteisön lähettämistä rahoista.


title: Kásos

text: Kásoksen pääkaupungissa Fryssä toimivat terveyskeskus, poliisiasema, postitoimisto, apteekki, nettikahvila, hotelleja ja ravintoloita. Sataman läheisyydessä ja paikkakunnan pääaukiolla, Plateia Iroön Kasoulla, on pankkiautomaatit. Fryn satamapoliisin toimisto sijaitsee Pyhän Spyridonin kirkon takana.


title: Kásos

text: Kásoksella toimivat myös sairaala ja radioasema Akrítas FM Stereo.


title: Kásos

text: Kásoksen Frystä liikennöi laivoja säännöllisesti Kárpathoksen Foiníkiin, Kreetan Siteíaan, Rodokselle ja Pireukseen. Kásoksen lentoasema sijaitsee saaren pohjoisrannikolla noin kilometrin Frystä länteen. Olympic Air -lentoyhtiö lentää kentältä Kárpathokselle, Kreetalle ja Ródokselle.


title: Kásos

text: Kásoksen kylien välillä liikennöi paikallisbussi. Lisäksi saarella on kaksi taksia sekä autoja ja skoottereita vuokraava yritys.


title: Kásos

text: Kesäaikaan Kásoksen Fryn satamasta tehdään päivittäin veneretkiä läheiselle asumattomalle Armáthian saarelle.


title: Kásos

text: Kásoksen nähtävyyksiä ovat esimerkiksi Sellén ja Ellinokamáran tippukiviluolat. Entisessä pääkaupungissa, Pólissa, sijaitsevat Pyhän Kolminaisuuden kirkko ja linnoituksen rauniot. Fryssä on pieni, ainoastaan kesäisin avoinna oleva, arkeologinen museo, jossa on esillä muun muassa antiikinaikainen öljylamppukokoelma, hellenistisiä kivilaattoja ja antiikinaikaisista hylyistä nostettuja esineitä.


title: Kásos

text: Kásoksen saarella on kaksi luostaria, joissa tosin ei ole munkkeja. Saaren lounaisosassa sijaitsee Moni Agiou Giorgiou Hadionin luostari, jossa asuu talonmies suurimman osan vuodesta. Pääsiäisen jälkeisellä viikolla luostarissa järjestetään juhla. Kásoksen toinen luostari on etelärannikon tuntumassa, kahdeksan kilometrin päässä Frystä sijaitseva Moni Agiou Mamma, jossa järjestetään juhla 2. syyskuuta. Kirkkoja saarella on noin sata.


title: Kásos

text: Kásoksen tärkeimmät juhlat ovat Agía Marínan kylän sinivalkoisessa kirkossa vuosittain 17. heinäkuuta järjestettävä juhla Pyhän Margareetan (Marinan) kunniaksi sekä Fryssä järjestettävä juhla saaren suojeluspyhimys Pyhän Spyridonin kunniaksi.


title: Kásos

text: Pyhää Yrjöä juhlitaan Moni Agiou Giorgiou Hadionin luostarissa 23. huhtikuuta. Pyhää Konstantinusta ja Pyhää Helenaa juhlitaan 21. toukokuuta. Kesäkuussa Kásoksella juhlitaan Pyhää Kolminaisuutta Pólin kylässä. Juhlan ajankohta vaihtelee. Herramme Jeesuksen Kristuksen kirkastumista juhlitaan 6. elokuuta Agía Marínassa ja Neitseen Marian kuolonuneen nukkumista puolestaan 15. elokuuta Panagían kylässä. Pyhää Fanouriosta juhlitaan 27. elokuuta Agía Marínan kylässä. Moni Agiou Mamman luostarissa vietetään juhlaa 2. syyskuuta Pyhän Mámaksen kunniaksi. Kunniallisen ja eläväksi tekevän ristin ylentämistä eli ristinpäivää vietetään 14. syyskuuta Agía Marínassa. Pyhää Demetrios Mirhanvuodattajaa juhlitaan 26. lokakuuta Arvanitochórin kylässä.


title: Kásos

text: Vuosittain kesäkuussa saarella järjestetään 7. kesäkuuta 1824 tapahtuneen saarelaisten joukkomurhan ja saaren tuhopolton muistoksi kolmipäiväinen juhla.


title: Kásos

text: Kásoksen ruokakulttuuri on saanut vaikutteita esimerkiksi muualta Dodekanesiasta, Kreetalta, Vähästä-Aasiasta, Italiasta, Istanbulista, Egyptistä ja Yhdysvalloista. Myös kásoslaiset merimiehet ovat tuoneet eri puolilta vaikutteita paikalliseen ruokakulttuuriin. Esimerkiksi egyptiläistä perintöä kásoslaisessa keittiössä ovat eksoottiset ruoat, kuten "tahinia" ja "molohia", joita valmistetaan yhä saarella.


title: Kásos

text: Saaren perinteisiä ruokalajeja ovat lisäksi esimerkiksi "elaiki" eli "mizithrasta" tehty juusto, "dolmádhes" eli viininlehtikääryleet, kásoslainen pilahvi eli lihaliemessä keitettyä riisiä sekä suolajuusto. "Ofto" eli uunissa paistettu täytetty lammas on pääsiäisen ajan ruokaa. Kásoksella täytetään lampaiden lisäksi kalkkunoita ja kanoja. Täytettä kutsutaan nimellä "paspara", ja se sisältää esimerkiksi riisiä, tomaattia, mausteita, sipulia ja maksaa. Myös täytetyt vihannekset, lihalla tai ilman, kuuluvat kásoslaiseen keittiöön. Täytettyjä kesäkurpitsan kukkia kutsutaan nimellä "kolokithopoulia". Kásoslainen voi tunnetaan nimellä "kaouli". Se on paimenten kermasta valmistamaa, ja nykyisin harvinaista. Kásoksella syödään myös mereneläviä, joista erikoisuutena mainittakoon tuoreen mustekalan musteesta valmistettu "soupiopilafo".


title: Kásos

text: Makeita ruokia ovat esimerkiksi makea piirakat "mizithra"-juustolla sekä pienet rahapussin muotoon leivotut ja manteleilla täytetyt makeiset, joissa on myös ruusuvettä ja sokeria.


title: Marko Talli

text: Marko Talli on suomalainen elokuva- ja televisiotuottaja. Hän on muun muassa tuottanut elokuvat Juice (2018), Supermarsu (2018), 95 (elokuva) (2017), Sel8nne (2013), joka on kaikkien aikojen katsotuin kotimainen henkilökuvadokumenttielokuva modernin katsojatilastoinnin aikana. Marko Talli on tuottanut myös Venla-palkitut draamasarjat Roba, Suojelijat sekä Venla-palkitut komediasarjat Ihmebantu, Ihmisten puolue sekä Jopet-Show. Lisäksi hän on tuottanut draamasarjat Downshiftaajat ja Parasta aikaa (televisiosarja), useita lyhytelokuvia ja mainoselokuvia.


title: Lasisilmäpeli

text: Lasisilmäpeli oli suomalaisen uuden aallon rockyhtye Vaarallisten lelujen vuodenvaihteessa 1980/1981 ilmestynyt debyyttialbumi.


title: Väinö Rainio

text: Väinö Johannes Rainio (30. huhtikuuta 1896 Turku – 28. heinäkuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa olivat kolmiloikka ja pituushyppy.


title: Väinö Rainio

text: Rainio sijoittui Pariisin 1924 olympialaisissa kolmiloikassa neljänneksi ennätystuloksellaan 15,01 m ja pituushypyssä 17:nneksi. Amsterdamin 1928 olympialaisissa hän sijoittui kolmiloikassa kahdeksanneksi.


title: Väinö Rainio

text: Seuratasolla Rainio edusti Turun Weikkoja, Turun Urheiluliittoa ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän saavutti kolmiloikassa SM-hopeaa vuosina 1918 ja 1924 sekä SM-pronssia vuosina 1919, 1925, 1926, 1928 ja 1929.


title: Väinö Rainio

text: Rainio oli kaikkien aikojen toinen 15 metriä ylittänyt suomalainen kolmiloikkaaja. Hänen pituushyppyennätyksensä oli 679 cm.


title: Karlshamnin kunta

text: Karlshamnin kunta () on Blekingen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Blekingeen. Kunnan keskustaajama on Karlshamn.


title: Karlshamnin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 488,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 31 846 henkeä (31.12.2015).


title: Karlshamnin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 45,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 9,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Karlshamnin kunta

text: Ruotsin vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsivat Karlshamnin kaupunki ja viisi pitäjää, joista tehtiin maalaiskuntia. Vuonna 1881 perustettiin vielä Ringamålan maalaiskunta erottamalla se Asarumista.


title: Karlshamnin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Karlshamnin kunta

text: Karlshamnin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Asarum, Hällaryd ja Mörrum liitettiin Karlshamnin kaupunkiin. Kaupunki muuttui Karlshamnin kunnaksi vuoden 1971 kuntauudistuksessa, kun Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.


title: Karlshamnin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Karlshamnin kaupungin vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Karlshamnin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 188 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlshamnin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 226 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlshamnin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 037 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.


title: Karlshamnin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Karlshamnin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Karlshamnin kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 416 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Karlshamnin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Pukavikin taajamassa on 279 asukasta, ja se kuuluu myös Sölvesborgin kuntaan.


title: Karlshamnin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Karlshamnin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Karlshamnin taajaman kanssa.


title: Karlshamnin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Karlshamnin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Karlshamnin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlshamnin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlshamnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Karlshamnin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Karlshamnin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Karlshamnin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Karlskronan kunta

text: Karlskronan kunta () on Blekingen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Blekingeen. Kunnan keskustaajama on Karlskrona.


title: Karlskronan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 042,05 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 65 380 henkeä (31.12.2015).


title: Karlskronan kunta

text: Karlskronan rajanaapureita ovat lännessä Ronnebyn kunta, pohjoisessa Emmabodan kunta ja Torsåsin kunta. Etelässä ja idässä kunta rajoittuu Itämereen, jossa sijaitsee lukuisia saaria.


title: Karlskronan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 105,57 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Karlskronan kunta

text: Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Ruotsin pitäjien maalliset asiat erotettiin maalaiskuntien hoidettaviksi. Vuoden 1900 tienoilla nykyisen kunnan alueella oli Karlskronan kaupunki, 14 maalaiskuntaa ja Kristianopelin epäitsenäinen kauppala. Osa maalaiskunnista oli muodostettu jakamalla vanhoja kuntia pienemmiksi vuonna 1888. Vuonna 1925 jaettiin vielä Hasslö och Aspön kunta kahteen osaan: Aspöhön ja Hasslöhön. Vuonna 1934 osa Augerumin maalaiskunnasta liitettiin Karlskronan kaupunkiin, jolloin vuonna 1908 perustettu Långön taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.


title: Karlskronan kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Muista kunnista Tving, Nättraby, Sturkö, Ramdala, Hasslö ja Rödeby jäivät ennalleen. Karlskronan kaupunkiin liitettiin Aspö ja Tjurkö, jotka olivat saaria.


title: Karlskronan kunta

text: Vuonna 1963 Tving liitettiin Fridlevstadiin sekä Ramdala ja Sturkö Jämjöhön. Vuonna 1967 Lyckeby liitettiin Karlskronan kaupunkiin. Vuonna 1971 Karlskronan kaupungista tuli kunta Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon, mutta yhtään kuntaliitosta ei tehty. Nykyinen Karlskronan kunta muodostettiin vuonna 1974, jolloin Karlskrona, Hässlö, Nättraby, Jämjö, Rödeby ja Fridlevstad yhdistettiin.


title: Karlskronan kunta

text: Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä kuninkaankruunulla kruunattu ankkuri, jonka päällä kuningas Kaarle XI:n peilimonogrammi, kaikki kultaa." (Ruotsiksi "I blått fält ett med kunglig krona krönt ankare, överlagt med konung Karl XI:s spegelmonogram, allt av guld.")


title: Karlskronan kunta

text: Karlskronan kaupunki sai sekä nimensä että vaakunansa kuningas Kaarle XI:n mukaan. Kyseessä oli alun perin sinettiin, mutta sitä käytettiin kuten vaakunaa. Vuonna 1974 kaupungin vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa koko Karlskronan kunnan käyttöön. Aikaisemmista kunnista Fridlevstadilla, Jämjöllä, Lyckebyllä ja Nättrabyllä oli ollut omat vaakunat ennen kuntauudistusta.


title: Karlskronan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 211 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlskronan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 238 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlskronan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 674 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.


title: Karlskronan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Karlskronan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Karlskronan kunta

text: Kunnassa on 18 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 12 279 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Karlskronan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Hasslön taajaman nimenä on joskus ollut myös Hallarna ja Sturkön nimenä Sanda.


title: Karlskronan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Karlskronan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Lyckeby ja Torskors ovat sittemmin kasvaneet yhteen Karlskronan ja Garpen Hasslön taajaman kanssa.


title: Karlskronan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Karlskronan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Färmanstorp kuuluu osin myös Ronnebyn kuntaan.


title: Karlskronan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Karlskronan kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlskronan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlskronan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Karlskronan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Karlskronan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Karlskronan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Karlskronan kunta

text: Karlskronan kunnalla on 8 ystävyyspaikkakuntaa:


title: Sölvesborgin kunta

text: Sölvesborgin kunta () on Blekingen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Blekingeen. Kunnan keskustaajama on Sölvesborg.


title: Sölvesborgin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 185,31 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 17 160 henkeä (31.12.2015).


title: Sölvesborgin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 70,83 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 38,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Sölvesborgin kunta

text: Vuonna 1951 Sölvesborgin maalaiskunta liitettiin Sölvesborgin kaupunkiin. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen kunnan alueelle muodostettiin "suurkunta" Gammalstorp yhdistämällä aiemmat maalaiskunnat Gammalstorp ja Ysane. Nykyinen Sölvesborgin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Sölvesborgin kaupunki sekä Mjällbyn ja Gammalstorpin maalaiskunnat.


title: Sölvesborgin kunta

text: Mjällbyn maalaiskunnalla ja Sölvesborgin kaupungilla oli aikaisemmin käytössään vaakuna. Nykyinen kuntavaakuna on hieman erilainen kuin kaupungin vanha vaakuna.


title: Sölvesborgin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 128 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sölvesborgin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 108 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sölvesborgin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 174 622 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 96 000 kruunua.


title: Sölvesborgin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Sölvesborgin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Sölvesborgin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 929 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Sölvesborgin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Pukavikin taajamassa on 279 asukasta, ja se kuuluu myös Karlshamnin kuntaan. Koko Valjen taajamassa on 823 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Bromöllan kuntaan.


title: Sölvesborgin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Sölvesborgin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Valjeviken on sittemmin kasvanut yhteen Sölvesborgin taajaman kanssa.


title: Sölvesborgin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Sölvesborgin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Sölvesborgin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sölvesborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Sölvesborgin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Sölvesborgin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Sölvesborgin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Michael Byrne

text: Michael Byrne (s. 7. marraskuuta 1943 Lontoo) on englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Indiana Jones ja viimeinen ristiretki" (1989), "Navaronen haukat" (1978), "Braveheart – taipumaton" (1995), Yksi silta liikaa (1977) "Huominen ei koskaan kuole" (1997), "Gangs of New York" (2002) ja "Medusan verkko" (2002).


title: Paul Sandström

text: Paul Johannes Sandström (myöh. Pauli Sajamo, 25. joulukuuta 1899 Turku – 8. lokakuuta 1982 Turku) oli suomalainen pituushyppääjä.


title: Paul Sandström

text: Sandström sijoittui Pariisin 1924 olympialaisissa pituushypyssä kymmenenneksi. Hän voitti pituushypyn Suomen mestaruuden vuosina 1925, 1926 ja 1927 sekä saavutti SM-hopeaa vuonna 1924 ja SM-pronssia vuonna 1923.


title: Paul Sandström

text: Seuratasolla Sandström edusti Turun Rientoa ja Tampereen Pyrintöä. Hänen pituushyppyennätyksensä oli 713 cm vuodelta 1927.


title: Paul Sandström

text: Paul Sandströmin sisar Tyyne Sandström voitti 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen mestaruuden vuonna 1913.


title: Hudiksvallin kunta

text: Hudiksvallin kunta () on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hälsinglandiin. Kunnan keskustaajama on Hudiksvall.


title: Hudiksvallin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 2 489,05 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 36 975 henkeä (31.12.2015).


title: Hudiksvallin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 122,05 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Hudiksvallin kunta

text: Vuonna 1869 muodostettiin Nianforsin maalaiskunta erottamalla se Arbrån, Njutångerin, Enångerin ja Forsan kunnista. Vuonna 1911 osia Hälsingtunan ja Idenorin maalaiskunnista (mukaan lukien Åvikin taajaväkinen yhdyskunta) liitettiin Hudiksvallin kaupunkiin.


title: Hudiksvallin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":


title: Hudiksvallin kunta

text: Lisäksi loput Idenorista liitettiin Hudiksvallin kaupunkiin. Vuonna 1963 Enånger ja Njutånger yhdistettiin Iggesund-nimiseksi kunnaksi. Lisäksi vuonna 1965 Hälsingtuna liitettiin Hudiksvallin kaupunkiin. Nykyinen Hudiksvallin kunta muodostettiin vuonna 1971, jolloin kaupunki yhdistettiin Bjuråkerin, Delsbon, Forsan ja Iggesundin kanssa.


title: Hudiksvallin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Hudiksvallin kauppalan vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Hudiksvallin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 407 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Hudiksvallin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 497 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Hudiksvallin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 788 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 65 000 kruunua.


title: Hudiksvallin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Hudiksvallin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Hudiksvallin kunta

text: Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 69,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 11 306 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Hudiksvallin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Hudiksvallin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Hudiksvallin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Sanna on sittemmin kasvanut yhteen Hudiksvallin taajaman kanssa.


title: Hudiksvallin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Hudiksvallin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Hudiksvallin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Hudiksvallin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hudiksvallin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Hudiksvallin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Hudiksvallin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Hudiksvallin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Tommi Kainulainen (jalkapalloilija)

text: Tommi Kainulainen (s. 8. tammikuuta 1974 Iisalmi) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Tommi Kainulainen (jalkapalloilija)

text: Maalivahtina pelannut Kainulainen edusti urallaan Veikkausliigassa FC Hakaa 1994–1996, Ilvestä 1995 ja FF Jaroa 1997–1998. Lisäksi hän pelasi Ykkösessä PK-37:ssa 1990–1993 ja AC Vantaassa 1999. Kainulainen voitti Suomen mestaruuden Hakassa kaudella 1995, mutta oli kauden aikana kentällä vain yhdessä ottelussa. Kaikkiaan Kainulainen pelasi seitsemän kauden aikana 87 pääsarjatason ottelua.


title: Tommi Kainulainen (jalkapalloilija)

text: Maajoukkueessa Kainulainen pelasi yhden maaottelun vuonna 1997.


title: Jarmo Kaivonurmi

text: Jarmo Kaivonurmi (s. 12. marraskuuta 1957 Kuopio) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Jarmo Kaivonurmi

text: Hyökkääjänä pelannut Kaivonurmi edusti urallaan Kuopion Pallotovereita 1976–1981 ja 1987–1990 sekä Kuusysiä 1982–1986. Hän voitti Kuusysissä Suomen mestaruuden 1982, 1984 ja 1986 sekä Suomen Cupin 1983. Kaikkiaan Kaivonurmi pelasi 11 kauden aikana 233 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 35 maalia.


title: Jarmo Kaivonurmi

text: Maajoukkueessa Kaivonurmi pelasi kaksi maaottelua vuonna 1979.


title: Breda M35

text: Cannone-Mitragliera da 20/65 modello 35 (Breda) tai Breda M35 on italialaisen Breda-asetehtaan vuodesta 1935 valmistama ilmatorjuntaan tarkoitettu sarjatulta ampuva 20 mm:n tykki. Sitä valmistettiin Italiassa runsaasti ja se oli käytössä useilla toisen maailmansodan rintamilla muun muassa suomalaisten ja saksalaisten käytössä. Suomeen niitä hankittiin talvi- ja jatkosodan aikana yhteensä 92 kappaletta. Tykin varsinainen ase toimii kaasurekyylillä ja se pystyy automaattisen latauskoneistonsa avulla ampumaan myös sarjatulta. Ammusten syöttäminen tapahtuu syöttölevyjen avulla, kussakin syöttölevyssä voi olla 12 patruunaa. Tykillä on kolmihaarainen jalusta, joka on keskeltä pyörivä. Tykki on varustettu istuimella ja irrotettavilla ajopyörillä. Tykin siirtäminen on sen keveyden vuoksi mahdollista paitsi moottoriajoneuvolla myös hevosella. Tykin jalusta mahdollistaa sekä ilma- että suora-ammunnan (jälkimmäinen esim. maamaaliin).