title: HMS Battler

text: Alus oli 24. toukokuuta Belfastissa. Se jatkoi edelleen laskeutumisharjoituksissa, kunnes alus siirrettiin 4. kesäkuuta Rosythin alaisuuteen. Alus jatkoi laivueiden kouluttamista Pohjanmerellä, kunnes se vuoden lopulla määrättiin palautettavaksi Yhdysvaltain laivastolle.


title: HMS Battler

text: Alus saapui 6. tammikuuta 1946 Clydeen, jossa sen brittiläiset laitteet poistettiin ja varastot tyhjennettiin. Alus valmistautui 18. tammikuuta lähtöön ja se lähti seuraavana päivänä Norfolkiin Virginiaan, jossa se virallisesti palautettiin Yhdysvaltain laivastolle 12. helmikuuta.


title: HMS Battler

text: Alus sijoitettiin myyntilistalle ja se myytiin romutettavaksi Baltimoreen, jonne se saapui hinattuna vielä samana vuonna.


title: Šahtjorsk

text: Šahtjorsk (, ent. Toro) on kaupunki Sahalinin alueen Uglegorskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Sahalinin länsirannalla 371 kilometriä Južno-Sahalinskista luoteeseen. Asukkaita on 9 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Šahtjorsk

text: Paikkakunta on syntynyt Venäjän–Japanin sodan jälkeen, jolloin alue kuului Japanille. Vuoteen 1946 saakka sen nimenä oli "Toro". Vuonna 1947 siitä tuli Šahtjorskin kaupunki. Talous perustuu kivihiilen tuotantoon.


title: Suomukolibri

text: Suomukolibri ("Campylopterus cuvierii") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Se luokitellaan usein "Phaeochroa"-sukuun. Sen esiintymisalue ulottuu Meksikon kaakkoiskolkasta Keski-Amerikkaan ja Pohjois-Kolumbian rannikkoalueelle. Lajista tunnetaan kuusi alalajia. Adolphe Delattre ja Jules Bourcier kuvailivat lajin holotyypin Panamasta vuonna 1846, ja nimesivät lajin Georges Cuvierin kunniaksi.


title: Kiilasapelikolibri

text: Kiilasapelikolibri ("Campylopterus curvipennis") on neotrooppisen alueen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Meksikon etelä- ja kaakkoisosat, mukaan lukien Jukatanin niemimaa, sekä Pohjois-Guatemalan, Belizen ja itäisen Hondurasin. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Ferdinand Deppe kuvaili lajin holotyypin Meksikosta vuonna 1830.


title: Rumfordin keitto

text: Rumfordin keitto oli aikainen yritys tuottaa ravitsemustieteellisesti hyvää ruokaa halvalla. Keiton kehitti vuonna 1795 Rumfordin kreivi Benjamin Thompson alun perin Baijerin armeijan tarpeisiin ja myöhemmin paikallisten köyhäintalojen asukkaille, mutta se levisi pian ympäri Eurooppaa soppakeittiöiden kautta. Keittoa tarjoiltiin köyhille laajasti myös Ruotsissa, ja alkaen vuodesta 1801 se levitettiin maaherrojen ja seurakuntien kautta Suomeen, sillillä höystettynä.


title: Rumfordin keitto

text: Ensimmäisessä Rumfordin keitossa ei käytetty ollenkaan perunoita, mutta hyvin pian osa ohrasta korvattiin perunalla, koska todettiin keiton tulevan näin halvemmaksi. Rumford myös suositti keiton syömistä leivän kanssa, koska "pureskelu edistää ruoansulatusta ja pidentää syömisen nautintoa". Myöhemmin keittoa alettiin syödä myös porvariston keskuudessa, tosin luu- tai lihaliemeen keitettynä ja juureksilla ja yrteillä paranneltuna.Laita ohraryynit, herneet, perunat ja vesi kattilaan ja keitä miedolla lämmöllä 1-2 tuntia. Lisää tarvittaessa vettä.


title: Rumfordin keitto

text: Kun keitto alkaa sakeutua, lisää olut ja keitä vielä 20 minuuttia.


title: Rumfordin keitto

text: Mausta suolalla ja viinietikalla. Syö leivän kanssa.


title: Rumfordin keitto

text: Rumfordin keitto on vähärasvainen, ja siinä on paljon proteiinia ja hiilihydraatteja: proteiinia herneistä, hiilihydraatteja perunasta ja ohrasta. Sen sijaan vitamiinipitoisuus keitossa on alhainen, minkä takia siihen on lisätty silliä (D-vitamiini) ja tuoreita kasviksia (C-vitamiini).


title: Rumfordin keitto

text: Keiton suositellun annoskoon energiamäärä on 1,4 megajoulea, jolloin päivittäinen energiamäärä kahdesta annoksesta olisi 2,8 megajoulea. Lisäksi kreivi Rumford suositti tarjottavaksi ruisleipää, joka olisi nostanut päivittäisen energiamäärän 4,7 megajouleen. Yleensä ihmisen energian kulutus on noin 10 megajoulea päivässä.


title: Ferdinand Deppe

text: Ferdinand Deppe (1794 Berliini - 1861 Berliini) oli saksalainen luonnontutkija, tutkimusmatkailija ja taidemaalari.


title: Ferdinand Deppe

text: Vuonna 1821 kreivi Albert von Sack, varakas Preussin kuninkaan kamariherra, kutsui Deppen mukaansa tutkimusretkelle Meksikoon. Matkaa varten Deppe opiskeli kieliä ja eläintiedettä, perehtyi Amerikan historiaan, ja opetteli taitavaksi eläinten, etenkin lintujen, täyttäjäksi. Matkaan päästiin kuitenkin vasta lokakuussa 1824 ja perille Meksikon Alvaradoon joulukuun puolimaissa. Täällä hän keräsi kasvi- ja eläinnäytteitä Berliinin museolle yhdessä William Bullockin pojan kanssa. He olivat ensimmäiset tutkijat, jotka keräsivät Meksikosta näytteitä tieteellisiin tarkoituksiin. Hän palasi Saksaan vuonna 1827 mukanaan kokoelma, johon kuului 958 linnun nahkaa 315 lajista. Lisäksi kokoelmassa oli nisäkkäitä, matelijoita, sammakkoeläimiä, kaloja, etanoita ja tuhansia hyönteisiä.


title: Ferdinand Deppe

text: Vuonna 1828 Deppe palasi Meksikoon ystävänsä kasvitieteilijä, tohtori Wilhelm Schieden kanssa. He keräsivät näytteitä Berliinin ja Wienin museoille toukokuuhun 1829 saakka. Vuonna 1830 Deppe ryhtyi kauppamatkustajaksi Acapulcon ja Kalifornian Montereyn välille, eikä kerännyt näytteitä. 1836 hän lähti kotimatkalle Saksaan, ja keräsi matkalla näytteitä Montereyn läheltä ja Oahulta Havaijilla. Berliiniin hän saapui 1838.


title: Ferdinand Deppe

text: Christian Rudolph Wilhelm Wiedemann kuvaili joitakin Deppen tuomia kärpäsiä teoksessaan "Aussereuropäische Zweiflügelige Insekten" (Hamm, 1828–1830). Deppen vanhin veli oli Wilhelm Deppe, joka työskenteli Berliinin museossa.


title: Ferdinand Deppe

text: Deppe nimesi useita uusia lintulajeja, muun muassa kiilasapelikolibrin.


title: David Barron

text: David Barron on brittiläinen elokuvatuottaja, joka tunnetaan parhaiten Harry Potter -elokuvien tuottajana.


title: Toro

text: Toro voi tarkoittaa seuraavia:


title: Brighton/Worthing/Littlehampton

text: Brighton/Worthing/Littlehampton-alue sijaitsee Englannissa ja sen asukasluku oli vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 461 181. Sussexin asukkaista noin kolmasosa asuu Brighton/Worthing/Littlehampton -alueella ja asukasluvultaan se onkin Ison-Britannian 12. suurin ja Englannin 10. suurin konurbaatio. Alue on tiheään asutettua (4901.5 as/km²) ja se onkin tiheimmin asutettu alue Isossa-Britanniassa Lontoon konurbaatioita lukuun ottamatta. Tämä johtuu pääasiassa Brighton/Worthing/Littlehampton-alueen pinta-alaa rajoittavista South Downsista ja Englannin kanaalista.* Osa Brighton & Hoven -kaupunkia


title: Kivistön rautatieasema

text:
Kivistön rautatieasema (, ratakm 18+300) on rautatieliikennepaikka Vantaan Kivistössä. Asema on Vehkalan ja Aviapoliksen asemien välissä Kehäradan rataosalla.
Aseman viereen on suunniteltu kauppakeskusta. Lentoasemalle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.


title: Samir Jouili

text: Samir Jouili on tunisialainen jalkapallovalmentaja. Hän on valmentanut hetkellisesti US Monastiria ja EGS Gafsaa. 26. tammikuuta 2011 hänet palkattiin loppukaudeksi ES Hammam Soussen päävalmentajaksi. Vuodesta 2013 lähtien hän on toiminut AS Djerban valmentajana.


title: Laura Mononen

text: Laura Katariina Mononen (o.s. Ahervo, s. 5. lokakuuta 1984 Lohja) on Hämeenlinnan Hiihtoseuraa edustava suomalainen maastohiihtäjä ja MM-pronssimitalisti viestistä vuodelta 2017. Häntä valmentaa Teemu Pasanen.


title: Laura Mononen

text: Mononen saavutti ensimmäiset maailmancupin pisteensä Kuusamossa marraskuussa 2011 oltuaan kolmen päivän kilpailusarjassa 28:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Davosin 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa joulukuussa 2014. Parhaimmillaan hän on sijoittunut viidenneksi Oslon 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa helmikuussa 2016. Tour de Skillä 2015 hän oli kolmanneksi nopein Toblachin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan takaa-ajokilpailun etappiajoissa. Tour de Skin 2016 kokonaiskilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi. Maailmancupkauden 2016–2017 kokonaiskilpailussa hän sijoittui kymmenenneksi.


title: Laura Mononen

text: Mononen hiihti ensimmäisen kerran aikuisten arvokilpailuissa 30-vuotiaana Falunin MM-kilpailuissa 2015 ja sijoittui vapaan hiihtotavan 10 kilometrillä 34:nneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti viestissä kolmannen osuuden Suomen pronssia saavuttaneessa joukkueessa. Lisäksi hän oli yhdistelmäkilpailussa kolmastoista, 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa neljästoista sekä 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa kahdeksastoista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 Mononen sijoittui 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 19:nneksi ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 23:nneksi.


title: Laura Mononen

text: Mononen sijoittui hopealle Suomen mestaruusviestissä Kuopiossa 2011 ja pronssille samoissa kisoissa 30 kilometrin matkalla. Parisprintissä hän sai SM-hopeaa Keuruulla 2012. Kontiolahdella 2013 hän sai hopeaa SM-viestissä ja pronssia parisprintissä. Vuonna 2014 hän voitti viestin Suomen-mestaruuden Vaajakoskella ja sai parisprintissä SM-pronssia Vantaalla. Vuonna 2015 hän saavutti Jämijärvellä SM-pronssia 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Rukalla hän saavutti SM-hopeaa 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa sekä voitti viestin Suomen-mestaruuden ja sai pronssia parisprintissä. Vuonna 2016 hän sai Imatralla SM-pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä ja 10 kilometrillä. Vuonna 2017 hän saavutti SM-hopeaa 10 kilometrin perinteisen kilpailussa ja pronssia vapaan sprintissä. Vuonna 2018 Vantaan SM-kilpailussa Mononen saavutti hopeaa 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Lisäksi hän on ollut kolmas Finlandia-hiihdossa naisten 50 kilometrillä vuonna 2010.


title: Laura Mononen

text: Mononen on valmistunut Turun yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 2010 pääaineenaan biokemia. Hän on työskennellyt Lohjan kaupungilla terveystarkastajana. Mononen asuu Espoon Gumbölessä.


title: Laura Mononen

text: Mononen meni kesäkuussa 2013 naimisiin hiihtäjä Janne Monosen (s. 1983) kanssa. Myös Laura Monosen sisko Eeva Ahervo (s. 1989) tunnetaan SM-tason hiihtäjänä.


title: DJ Svengali

text: DJ Svengali (oikealta nimeltään Hermanni Peltola) on suomalainen reggae- ja dancehallmusiikkiin keskittynyt musiikkituottaja. DJ Svengali on tuottanut reggaeartisti Nopsajalan kanssa tämän kolme albumia "Tontilla taas" (2006), "5 sormee" (2009) ja "Kuningas soundi" (2010) sekä mixtapen "Villi inkkari" (2008). DJ Svengali soitti myös rumpuja Pohjannaula-yhtyeessä.


title: DJ Svengali

text: Peltola asuu Helsingin Oulunkylässä ja hänellä on kaksi poikaa Onni ja Oiva.


title: Strengin senaatti

text: Strengin senaatti oli Suomen senaatti vuonna 1905. Senaatin talousosaston varapuheenjohtaja Constantin Linderin saatua nimityksen ministerivaltiosihteeriksi Pietariin, hänen seuraajakseen tuli Turun hovioikeuden presidentti Emil Streng. Muut senaattorit pääsääntöisesti jatkoivat viroissaan. Senaatti jatkoikin samaa myöntyvyyslinjaa kuin edeltäjänsä, kunnes joutui kokonaisuudessaan eroamaan suurlakon jälkeen.


title: Harmaasapelikolibri

text: Harmaasapelikolibri ("Campylopterus largipennis") on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Andien itäpuolen Kolumbiassa, Venezuelassa, Guyanassa, Surinamessa, Ranskan Guyanassa, Ecuadorissa, Perussa, Boliviassa ja osassa Brasiliaa . Lajista tunnetaan neljä alalajia. Pieter Boddaert kuvaili lajin holotyypin Cayennesta vuonna 1783.


title: Ruskosapelikolibri

text: Ruskosapelikolibri ("Campylopterus rufus") on amerikkalainen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää Meksikon Oaxacan ja Chiapasin sekä Guatemalan ja El Salvadorin Tyynenmeren puoleiset rannikkoalueet. René Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin Guatemalasta vuonna 1840.


title: HMS Patriot

text: HMS Patriot oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1916 palvelukseenotettu Thornycroftin M -luokan hävittäjä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa ja maailmansotien välillä.


title: HMS Patriot

text: Alus tilattiin helmikuussa 1915 John I. Thornycroft and Companyltä osana neljättä hätäohjelmaa ja sen köli laskettiin toukokuussa 1915. Alus laskettiin vesille 20. huhtikuuta 1916 ja se valmistui pari kuukautta myöhemmin kesäkuussa.


title: HMS Patriot

text: Alus siirrettiin sodan päätyttyä reserviin, josta se siirrettiin 1920 Kanadan laivastolle. Alus myytiin romutettavaksi 1929.


title: Kuopion ylioppilasteatteri

text: Kuopion ylioppilasteatteri (KYT) on vuonna 1977 perustettu kuopiolainen harrastajateatteri, joka pyrkii edistämään nuorten aikuisikäisten teatteriharrastusta tuottamalla ennakkoluulotonta, nuorta ja kunnianhimoista teatteria Kuopion alueella. KYT myös tuottaa jäsenilleen koulutuksia teatterin eri osa-alueilta.


title: Kuopion ylioppilasteatteri

text: Ensi-iltoja teatterilla on vuosittain 2-4 kpl. Kuopion ylioppilasteatteri tekee myös tilauskeikkoja erilaisiin tilaisuuksiin.


title: Kuopion ylioppilasteatteri

text: Kuopion ylioppilasteatteri on Ylioppilasteatteriliitto SYTY ry:n jäsenteatteri.


title: Kuopion ylioppilasteatteri

text: Kuopion ylioppilasteatteri järjesti 1.-3.4.2011 Kuopiossa Lyhytteatterifestivaali Nuamat, jossa esiintyi KYTin lisäksi useita esittävän taiteen ammattilaisia ja harrastajia Kuopion alueelta.


title: Kuopion ylioppilasteatteri

text:
KYTin näyttämönä toimii nykyään Työnkulman (Ruplan) 3.kerroksen pieni sali (Maaherrankatu 25), jossa teatteri on ollut vuosina 1998-2006 ja 2008→.
Ennen Työnkulmalle menoa KYT on toiminut mm. Yhteisnäyttämö Takapihalla Niiralassa ja Sotkulla.


title: Kanelisapelikolibri

text: Kanelisapelikolibri ("Campylopterus hyperythrus") on eteläamerikkalainen sapelisiipikolibrien sukuun kuuluva kiitäjälintu. Sen esiintymisalue käsittää vaikeakulkuiset pöytävuoret Venezuelan kaakkoisosassa ja läheiset alueet Guyanassa ja Brasiliassa. Jean Cabanis kuvaili lajin holotyypin Monte Roraimalta vuonna 1848.


title: Kivisoja

text: Kivisoja on kylä Somerolla. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 98, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan kahdenneksikymmenenneksiviidenneksi suurimman. Kivisojan naapurikyliä ovat Ihamäki ja Ylenjoki lännessä, Pajula pohjoisessa ja Hirsjärvi ja Palikainen idässä.


title: Kivisoja

text: Kylä sijaitsee Hirsjärven pohjoispuolella ja ulottuu takamailtaan Virkaanjoen ja Pajulanjoen varsille. Suhteessa naapurikyliin Kivisoja kuuluu Hirsjärven postinumeroalueeseen ja oli aiemmin osa Hirsjärven koulupiiriä.


title: Kivisoja

text: Historiallisesti Kivisoja on samaa isonjaon jakokuntaa viereisten Hirsjärven ja Ylenjoen kanssa, joiden alueisiin kylän maat lomittuvat. Kivisojan vanhoja kantataloja ovat olleet Yli- ja Ali-Yrkkö ja Leivo, joista Ali- ja Yli-Yrkkö ovat vielä olemassa kylän vanhalla tontilla Hirsjärven pohjoispuolella. Isossajaossa perustettuja uudistaloja ovat Mäkilahti ja Otuskallio Pajulanjoen läheisyydessä. Taloista Yli- ja Ali-Yrkkö ovat rakennuskokonaisuuksina maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittäviä.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Antti Kauppila (s. 7. lokakuuta 1989 Tornio) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Saksan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla DEL2-liigan EHC Freiburgissa.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kauppila on Tornion IHC:n kasvatti. Hän edusti juniorina myös haaparantalaista Asplöven HC:ta sekä Haukiputaan Ahmoja, joista Kauppila siirtyi B-juniori-ikäisenä Tapparaan kaudeksi 2005–2006. Seuraavaksi kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi siirtyi Hämeenlinnan Pallokerhon A-nuoriin. Kauppila teki kaudella 2007–2008 myös SM-liigadebyyttinsä ja pelasi HPK:ssa kolme ottelua ilman tehopisteitä.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kaudella 2008–2009 Kauppila ei pelannut SM-liigassa. Hän teki HPK:n A-nuorissa 26 runkosarjaottelussa tehot 5+15=20, joilla Kauppila oli joukkueen tehokkain puolustaja ja A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssin kymmenes. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +15. Kauppila kuitenkin siirtyi kesken kauden Ruotsiin ja Luleå HF:n J20-joukkueeseen. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä kolmen Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Heinäkuussa 2009 Kauppila siirtyi try-outille Oulun Kärppiin. Hän oli joukkueen mukana viikon ajan, kunnes Kauppila teki vuoden mittaisen sopimuksen Mestiksen nousijajoukkue Rovaniemen Kiekon kanssa kaudeksi 2009–2010. Hän teki Mestiksen runkosarjassa 42 ottelussa tehot 6+9=15, joilla Kauppila oli RoKin tehokkain puolustaja. Kauppila pelasi kauden aikana myös yhden Suomi-sarjan ottelun lainalla kasvattajaseurassaan Tornion IHC:ssä. RoKi putosi keväällä 2010 takaisin Suomi-sarjaan, mutta Kauppila kuitenkin jatkoi kaudella 2010–2011 Mestis-uraansa Heinolan Kiekossa.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kauppila pelasi kaksi kautta Heinolassa; ensin HeKissä ja sitten nimen vaihdon jälkeen Peliitoissa. Kesäkuussa 2012 hän teki vuoden mittaisen sopimuksen Kauppilalle junioriuralta tutun, Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa pelanneen Asplöven HC:n kanssa. Joukkue nousi kesken kesän sarjatasoa ylemmäs HockeyAllsvenskaniin, kun Borås HC joutui luopumaan sarjapaikasta talousongelmien vuoksi. Kauppila jatkoi Asplövenissä elokuussa try-outilla, mutta jäi lopulta ilman sopimusta. Syyskuussa hän siirtyi Itävallan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Inter-National-Leaguen EHC Bregenzerwald. Hän jakoi kaudella 2012–2013 tehoilla 6+21=27 koko liigan puolustajien pistepörssin voiton VEU Feldkirchin Stefan Wiedmaierin kanssa. Loukkaantumiset päätti kuitenkin Kauppilan kauden jo helmikuussa 2013, mutta hän voitti kauden päätteeksi INL:n mestaruuden. Elokuussa 2013 Kauppila teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Bregenzerwaldin kanssa. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja myös kaudella 2013–2014 tehoilla 7+19=26, joilla Kauppila jakoi INL:n puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan HC Eppan Piratesin Fabian Ebnerin kanssa. Bregenzerwald eteni taas finaaliin, mutta mestaruuden vei tällä kertaa kuitenkin italialainen HC Neumarkt/Egna otteluvoitoin 3–0.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2014–2015 Kauppila siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue KeuPa HT:hen. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Kauppila oli tehoilla 2+22=24 joukkueen tehokkain puolustaja sekä paras syöttäjä Juuso Mörskyn kanssa. Kaudeksi 2015–2016 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Lempäälän Kisan riveihin. Kauppila jakoi joukkueen loppukauden sopimuspelaajista LeKin sisäisen tehotilaston voiton Jani Leinon kanssa lukemalla +1. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla edellisen kauden joukkueessan KeuPassa paikkaamassa loukkaantumisia tammikuussa 2016.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kauppila palasi kaudeksi 2016–2017 vuoden mittaisella sopimuksella EC Bregenzerwaldiin, joka siirtyi pelaamaan INL:n tilalle perustettuun Alps Hockey Leagueen. Siirtorajan kynnyksellä, helmikuussa 2017 hän palasi Mestikseen ja siirtyi loppukaudeksi Kokkolan Hermeksen riveihin. Kaudeksi 2017–2018 Kauppila palasi jälleen vuoden mittaisella sopimuksella Bregenzerwaldiin. Hän oli tehoilla 3+37=40 joukkueen paras syöttäjä, kolmanneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja. Kauppila jakoi koko AlpsHL:n puolustajien pistepörssin toisen sijan EHC Lustenaun Jason DeSantisin ja VEU Feldkirchin Steve Birnstillin kanssa edellään vain SSI Vipitenon Giffen Nyren.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2018–2019 Kauppila siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Norjan GET-ligaenissa pelaavan Stjernen Hockeyn riveihin. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 1+12=13, mutta Kauppilan sopimus kuitenkin purettiin taloudellisista syistä joulukuussa 2018. Tammikuussa 2019 hän siirtyi try-outille Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle DEL2-liigan EHC Freiburgiin. 11 päivää myöhemmin Kauppila sai joukkueeseen loppukauden jatkosopimuksen.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kauppila on pelannut sekä kolmen nuorten että poikien maaottelua.


title: Antti Kauppila (jääkiekkoilija)

text: Kauppilan serkku Sebastian pelaa puolustajana Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Vimmerby HC:ssä ja hänen setänsä Petri Kauppila on jääkiekkovalmentaja.


title: Violettisapelikolibri

text: Violettisapelikolibri ("Campylopterus hemileucurus") on keskiamerikkalainen kiitäjälintu. Sen esiintymisalue ulottuu Meksikon eteläosista Keski-Amerikkaan Panaman länsiosiin. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Ferdinand Deppe kuvaili lajin holotyypin Meksikosta vuonna 1830. Auktoriksi mainitaan myös Ferdinandin veli Wilhelm Deppe.


title: Ylenjoki (Somero)

text: Ylenjoki on kylä Somerolla. Sen naapurikyliä ovat Kultela ja Ihamäki lännessä ja Kivisoja ja Hirsjärvi idässä. Kylän vanha tontti on sijainnut Virkaanjoen varressa Kultelan kylätonttia vastapäätä, Ylenjoen sillan päässä.


title: Ylenjoki (Somero)

text: Historialtaan kylä on Hirsjärven ja Kivisojan kanssa samaan isonjaon jakokuntaan kuulunut yksinäistalo, joka vuonna 1692 perustettiin uudistaloksi Hirsjärven kylän takamailla sijainneesta torpasta ja halottiin vuonna 1773 kahtia, jolloin osataloiksi muodostuivat Suulinki ja Ylenjoki eli Pitäjänpää. Taloista Pitäjänpää on vielä kylän vanhalla tontilla, Suulinki hieman sivummalla.


title: Ylenjoki (Somero)

text: Vuonna 1956 suoritetussa maanmittaustoimituksessa suuri osa kylän historiallisesta alueesta, mukaan lukien Suulingin talo, tuli kuulumaan Kivisojan kylään. Seurauksena tästä Ylenjoen maarekisterikylään luettu alue pieneni, ja kylän väkiluku vuonna 2011 oli tämän takia vain neljä, mikä teki Ylenjoesta asukasluvultaan Someron 47 varsinaisesta kylästä pienimmän. Vuonna 2010 Ylenjoen väkiluku oli kolme asukasta.


title: Linderin senaatti

text: Linderin senaatti oli Suomen senaatti vuosina 1900–1905. Suuri osa Tudeerin senaattia erosi syksyllä 1900 protestina Helmikuun manifestia seuranneille Pietarista annetuille asetuksille, erityisesti kielimanifestille. Uudeksi Senaatin talousosaston varapuheenjohtajaksi nimitettiin ylihovijahtimestari Constantin Linder. Hän jatkoi suurimman osan ensimmäistä sortokautta. Myöntyväisyys, eli keisarin antaman uuden lainsäädännön hyväksyminen, oli tämän senaatin linjana. Eronneiden, erotettujen tai kuolleiden ruotsinkielisten senaattorien tilalle nimitettiin suomettarelaisia, minkä seurauksena senaatti alkoi vähin erin suomalaistua. Keskeinen saavutus oli vuoden 1902 kieliasetus, joka vuosien kamppailun jälkeen viimein teki suomesta muodollisesti tasavertaisen virallisen kielen ruotsin rinnalle. Arvostelun kohteeksi joutunut Linder siirtyi vuoden 1905 alussa ministerivaltiosihteeriksi Pietariin.


title: Linderin senaatti

text: Sotilastoimituskunta lakkautettiin 2.7.1903 tehdyllä päätöksellä lokakuun alusta lukien.


title: Ihamäki

text: Ihamäki on kylä Somerolla, Hirsjärven kahden puolen, Someron keskustaajamasta itään. Ihamäen naapurikyliä Somerolla ovat Harju, Lammi ja Joensuu lännessä, Kultela pohjoisessa, Ylenjoki, Kivisoja ja Hirsjärvi idässä sekä Terttilä etelässä. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 264, mikä teki siitä väkiluvultaan Someron seitsemänneksi suurimman kylän ja Someron haja-asutusalueen kylistä väkiluvultaan toiseksi suurimman heti Pitkäjärven jälkeen.


title: Ihamäki

text: Kylän vanha tontti on sijainnut nykyisen Ihamäentien varressa Hirsjärven ja Virkaanjoen väliin jäävällä harjanteella, missä vanhalla kylänpaikalla ovat vielä Nikulan eli Iso-Riukan sekä Tuomolan talot ja näistä hiukan sivummalla Lampo eli Vähä-Riukka. Hirsjärven etelärannalla, Helsingintien varressa sijaitsee Ihamäen kylään kuuluva Hovilan kartano (historiallisissa lähteissä myös "Ihamäen kartano"), joka muodostaa maisemallisesti ja kulttuurihistoriallisesti merkittävän, hyvin säilyneen kokonaisuuden. Siitä on vuonna 1929 erotettu kylän etelärajalla sijaitseva Mustjoki. Isossajaossa muodostettuja uudistaloja kylässä ovat Ruostela ja Pälikkö niin ikään kylän eteläosassa, Terttilän kylän rajalla.


title: Ihamäki

text: Tunnettuihin Ihamäkeläisiin kuuluu kylästä kotoisin oleva seiväshyppääjä Pentti Nikula.


title: Terttilä

text: Terttilä on kylä, kyläkeskus ja postinumeroalue Somerolla.


title: Terttilä

text: Terrttilä kylän väkiluku vuonna 2011 oli 132, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan kahdeksanneksitoista suurimman. Terttilän lähin naapurikyliä Somerolla on viereinen Lautela etelässä. Rajanaapureita ovat lisäksi Someron Härkälä ja Harju luoteessa, Ihamäki pohjoisessa ja Hirsjärvi koillisessa sekä Somerniemen Kaskisto idässä. Salon puolella Kiikalassa rajanaapureina ovat Hirvelä lännessä sekä Satakoski ja Komisuo etelässä.


title: Terttilä

text: Terttilän postinumeroaleeseen kuuluvat Terttilän naapurikylä Lautela sekä viereinen Uuden-Kaskiston kulmakunta. Tämä alue on 1900-luvulta alkaen tunnettu myös nimellä Etelä-Somero, ja nimi on esiintynyt alueella toimivien yhdistysten ja aiemmin myös yritysten nimissä. Näistä ovat 2000-luvulla toiminassa ainakin Etelä-Someron maamiesseura ja metsätysseura Etelä-Someron omat pojat. Lisäksi alueella on toiminut ainakin puolueiden paikallisyhdistyksiä.


title: Terttilä

text: Terttilässä toimi vuodesta 1895 vuoteen 2016 Terttilän koulu. Sitä kävivät myös viereisen Someron Lautelan kylän ja vuodesta 1986 myös Somerniemen Kaskiston kylän oppilaat. Kokoontumispaikkana on Etelä-Someron maamiesseuran ylläpitämä seurantalo Toukola.


title: Terttilä

text: Aiemmin 1900-luvulla Terttilässä ovat toimineet koko Etelä-Someroa palvelleet Etelä-Someron Osuusmeijeri vuosina 1929–1973 ja vuosina 1925–1984 Etelä-Someron Osuuspankki (vuoteen 1970 Etelä-Someron Osuuskassa), joka vuoteen 2000 jatkoi toimintaansa Someron Osuuspankin sivukonttorina. Vuonna 1957 Terttilässä oli kaksi kauppaa, vuonna 1980 ja 1992 enää yksi. Terttilän postikonttori oli vuonna 1980 Lautelassa, vuonna 1992 Terttilässä. 2000-luvulla kylässä ei enää ole toimivia kauppoja eikä pankkien tai postin konttoreita.


title: Terttilä

text: Merkittävin liikenneväylä kylässä on Somerolta Kiikalaan johtava yhdystie 2410 (osoitenimenä "Terttiläntie"). Kaskistoon ja Oinajärvelle johtaa siihen yhtyvä yhdystie 2801 (osoitenimenä "Kaskistontie").


title: Terttilä

text: Keskeisin luonnonelementti kylän alueella on Kaskistosta Somerniemellä alkunsa saava ja Uskelanjokeen Kiikalan Rekijoella yhtyvä Uskelanjoen latvahaara Terttilänjoki. Siihen yhtyy pohjoisesta Mustjoki, johon lasketaan Someron keskustaajaman puhdistetut jätevedet.


title: Terttilä

text: Terttilä kuuluu yhdessä naapurikyliensä Someron Lautelan, Somerniemen Kaskiston, Suojoen ja Mäyrämäen sekä lännempänä sijaitsevien Someron Talvisillan, Häntälän, Syvänojan ja Kerkolan kanssa niihin kyliin, jotka vuonna 1492 siirrettiin Uskelan seurakunnasta osaksi Someroa lähiseurakuntien alueita järjesteltäessä. Vuoteen 1870 nämä kylät olivat kirkollisesti osa Someron seurakuntaa mutta kuuluivat edelleen hallinnollisesti Turun ja Porin lääniin, kunnes lääninrajat vuonna 1870 koko Suomessa yhtenäistettiin seurakuntarajojen kanssa, ja kylistä tuli myös hallinnollisesti osa Hämeen lääniä muun Someron tavoin.


title: Terttilä

text: Isossajaossa Terttilä oli samaa jakokuntaa viereisen Lautelan kylän kanssa. Terttilän historiallinen kylätontti on sijainnut nykyisten Terttilän- ja Kaskistonteiden risteyksen luona, missä vanhalla kylänpaikalla ovat edelleen Kaapon, Piekkalan ja Yli-Lauttian talot. Näistä Kaapo muodostaa maisemallisesti ja rakennus- ja kulttuurihistoriallisesti merkittävän kokonaisuuden, ja maisemallisesti ja kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti merkittävä on myös Terttilänkosken varrella sijaitseva Luukkala, jonka rakennutti asunnokseen kylässä vuosina 1849–1874 toimineen Terttilän paperitehtaan ruukinpatruuna Bolin 1800-luvun puolivälissä.


title: Terttilä

text: Tunnettuihin terttiläläisiin kuuluu valtakunnansovittelijaksi vuonna 2018 valittu Vuokko Piekkala. Hän on syntynyt Somerolla ja käynyt koulua Terttilässä.


title: Lea Sölkner

text: Lea Sölkner (s. 24. joulukuuta 1958 Tauplitz) on itävaltalainen entinen alppihiihtäjä.


title: Lea Sölkner

text: Sölkner kilpaili maailmancupissa vuosina 1976–1984. Hän sijoittui kolmen parhaan joukkoon yhteensä kymmenessä osakilpailussa ja voitti yhden kisan. Sölknerin paras sijoitus maailmancupin kokonaiskilpailussa on kuudes tila, jonka hän saavutti kaudella 1981–1982.


title: Lea Sölkner

text: Sölkner osallistui MM-kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1978. Tuolloin hän oli suurpujottelussa yhdestoista, mutta voitti pujottelukilpailun lähes puolen sekunnin erolla seuraavaan. Sölkner oli mukana samoissa lajeissa Lake Placidin olympialaisissa 1980, mutta keskeytti molemmissa. Schladmingin MM-kisoissa 1982 hän kilpaili vain pujottelussa, jossa hän jäi neljänneksitoista. Sölkner osallistui vielä vuoden 1984 olympialaisiin, joissa hän keskeytti pujottelun ja oli kahdeksas syöksylaskussa.


title: Islannin ja Euroopan unionin suhteet

text: Islanti haki Euroopan unionin jäsenyyttä 16. heinäkuuta 2009. Hakemus hyväksyttiin 27. heinäkuuta. Islannin hallitus ilmoitti pyrkivänsä jäseneksi vuoteen 2012 mennessä. 17. kesäkuuta 2010 Islannista tuli virallinen hakija Kroatian, Makedonian ja Turkin rinnalle. Keskustelut aloitettiin 27. heinäkuuta 2010. Islanti on valmiiksi Euroopan talousalueen ja Schengen-alueen jäsen. Pääsyy Islannin hakemukseen oli talouslama.


title: Islannin ja Euroopan unionin suhteet

text: Islanti kuitenkin perui EU-jäsenhakemuksensa helmikuussa 2014. Vaikka kansanäänestystä ei järjestetty, mielipidekyselyissä suurin osa islantilaisista on vastustanut EU:hun liittymistä. Jäsenyyden kannattajat taas uskovat, että liittyminen EU:hun ja yhteisvaluutta euroon vakauttaisi maan taloutta. Erityistä kiistaa EU:n ja Islannin välillä ovat aiheuttaneet kalastuskysymykset.


title: Niina Mäkinen

text: Niina Mäkinen (s. 18. huhtikuuta 1992 Hankasalmi) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän on edustanut SM-sarjassa pelaavaa Oulun Kärppiä kaudesta 2011–2012. Aiemmin hän on edustanut Jyväskylän Hockey Catsia, kanadalaista Warner Hockey Schoolia ja Team Oriflame Kuortanetta. Hän voitti Suomen-mestaruuden Kärpissä kausilla 2011–2012, 2016–2017 ja 2017–2018 sekä sai SM-pronssia kaudella 2012–2013.


title: Niina Mäkinen

text: Mäkinen on pelannut kolmissa alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Naisten maajoukkuessa hän on pelannut kaudesta 2010–2011 lähtien. Hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen MM-kilpailuissa 2011 ja 2015. Hän pelasi MM-kilpailuissa myös 2013.


title: The Marvelettes

text: The Marvelettes oli yhdysvaltalainen lauluyhtye. Yhtyeen kuuluisin kappale oli ”Please Mr. Postman” vuodelta 1961. Se nousi Billboard Hot 100 -listan ykköseksi ja oli Motown-levymerkin ensimmäinen ykköshitti.


title: The Marvelettes

text: The Marvelettesin keulahahmona toimi alkujaan Georgia Dobbins. Hän oli myös ollut tekemässä ”Please Mr. Postman” -kappaletta. Dobbinsin isä kuitenkin kielsi tyttäreltään yökerhoesiintymiset, ja täten The Marvelettesin pääsolistiksi tuli Gladys Horton.


title: The Marvelettes

text: ”Please Mr. Postmanin” levytyksessä rumpuosuuksista vastasi Marvin Gaye.


title: Gladys Horton

text: Gladys Horton (30. toukokuuta 1945 – 26. tammikuuta 2011) oli yhdysvaltalainen laulaja ja The Marvelettes -yhtyeen keulahahmo.


title: Gladys Horton

text: Hän kuoli 65-vuotiaana tammikuussa 2011 Los Angelesin pohjoispuolella olevassa hoitokodissa. Hän oli ollut siellä toipumassa sairauskohtauksesta.


title: Steve Gatzos

text:
Steve Gatzos (s. 22. kesäkuuta 1961 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Rightin laitahyökkääjä pelasi urallaan yhteensä 89 NHL:n runkosarjaottelua Pittsburgh Penguinsissa tehoin 15+20=35. Jäähyminuutteja hän keräsi 83. Gatzos pelasi urallaan myös Alankomaissa, Suomessa, Jugoslaviassa ja Englannissa.
Gatzos pelasi viimeiset juniorivuotensa 1978–1981 Sault Ste. Marie Greyhoundsissa. Hän oli kaudella 1979–1980 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies tehoilla 36+38=74. Kaudella 1980–1981 Gatzos teki OHL:n runkosarjassa kovat tehot 78+50=128, joilla hän oli koko liigan kolmanneksi paras maalintekijä ja kahdeksanneksi paras pistemies. Greyhoundsin sisäisessä pistepörssissä Gatzos tuli toiseksi John Goodwinin jälkeen. Pittsburgh Penguins varasi varsin lupaavan Gatzosin toisella kierroksella koko varaustilaisuuden 28. pelaajana kesällä .


title: Steve Gatzos

text: Gatzos siirtyi Penguinsin organisaatioon heti varauksensa jälkeen kaudeksi 1981–1982. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan AHL-joukkue Erie Bladesissa ja NHL:n puolella Gatzos pelasi 16 runkosarjaottelua tehoin 6+8=14 sekä yhden playoff-ottelun. Varsinaisella tulokaskaudellaan 1982–1983 Gatzos pelasi Penguinsissa 44 ottelua tehoin 6+7=13. Kaudella 1983–1984 hän pelasi 23 ottelua tehoin 3+3=6 ja kaudella 1984–1985 kuusi ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Kaudella 1985–1986 Gatzos edusti ainoastaan Penguinsin farmijoukkue Baltimore Skipjacksia, jossa hän oli 25 osumallaan joukkueen toiseksi paras maalintekijä Tom Roulstonin jälkeen.


title: Steve Gatzos

text: Kausi 1986–1987 oli Gatzosille välivuosi, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1987–1988 Eurooppaan ja alankomaalaisjoukkue Tilburg Trappersiin. Gatzos teki siellä 36 runkosarjassa hurjat tehot 53+59=112, joilla hän tuli Eredivisien pistepörssissä viidenneksi. Kaudeksi 1988–1989 Gatzos siirtyi SM-liigajoukkue SaiPaan, jossa hän oli tehoilla 27+18=45 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Doug Kostynskin jälkeen.


title: Steve Gatzos

text: Kauden 1987–1988 Gatzos pelasi Jugoslavian liigaa HK Medveščak Zagrebin riveissä. Kauden 1988–1989 hän aloitti englantilaisessa Fife Flyersissä, mutta Gatzos palasi kesken kauden Pohjois-Amerikkaan ja siirtyi ECHL-joukkue Roanoke Valley Rebelsiin. Hän lopetti siellä ammattilaisuransa, mutta Gatzos teki vielä kaudella 1992–1993 yhden ECHL-ottelun mittaisen visiitin Roanoke Valley Rampagessa, jonka päävalmentajana hän toimi. Kaudella 1993–1994 Gatzos luotsasi ECHL:ssä Huntsville Blastia, mutta hänet erotettiin kesken kauden.


title: Judith Rakers

text: Judith Rakers (s. 6. tammikuuta 1976 Paderborn, Länsi-Saksa) on saksalainen toimittaja ja juontaja. Rakers työskentelee saksalaisessa televisioyhtiössä ARD, jossa hän on juontanut "Tagesschau" –uutisohjelmaa vuodesta 2005. Hän toimii myös uutistenlukijana samalla kanavalla.


title: Judith Rakers

text: Joulukuussa 2010 ilmoitettiin, että Judith Rakers on valittu juontamaan vuoden 2011 Eurovision laulukilpailua Düsseldorfissa Stefan Raabin ja Anke Engelken kanssa.


title: Svengali

text: Svengali on kuvitteellinen hahmo George du Maurierin romaanissa "Trilby" (v. 1895).


title: Svengali

text: Svengalin on sanottu olevan klassinen esimerkki juutalaisvastaisuudesta kirjallisuudessa, koska Svengali on juutalainen, itäeurooppalaista sukujuurta, ja hän viettelee, hallitsee ja riistää Trilbyä, nuorta englantilaista tyttöä, ja tekee hänestä kuuluisan laulajan.


title: Svengali

text: Sanaa 'svengali' käytetään viittaamaan henkilöön, joka pahassa tarkoituksessa hallitsee, ohjailee ja valvoo luovaa henkilöä kuten laulajaa tai näyttelijää.


title: Svengali

text: Rosenberg, Edgar, "From Shylock to Svengali: Jewish stereotypes in English fiction." (Stanford University Press, 1960)


title: Sericinae

text: Sericinae on kovakuoriaisiin ("Coleoptera") lehtisarvisten ("Scarabaeidae") heimoon kuuluva alaheimo.


title: Sericinae

text: Sericini-tribus:


title: Balthazar

text: Balthazar ("Au hasard Balthazar") on elokuvaohjaaja Robert Bressonin ohjaama mustavalkoinen elokuva, joka valmistui vuonna 1966. Elokuvan keskiössä on Balthazar-niminen aasi. Merkittävimmissä ihmisroolissa on Anne Wiazemsky.


title: Balthazar

text: "Balthazar" kuvattiin Pyreneiden reunakukkuloiden kylässä. Bresson oli suunnitellut elokuvaa jo 1950-luvulla, ja sen kuvastoon kuuluvat monet lapsuutensa muistot. Bressonin mukaan siinä on mukana jonkun verran omaelämäkerrallisuutta. Aasin nimi tulee Les Baux-de-Provencen kreivien motosta, ja se on lisäksi viittaus Balthasariin, yhteen Itämaan tietäjistä.


title: Balthazar

text: Elokuva ei saanut erityisen hyvää vastaanottoa ilmestyttään vuonna 1966, ja esimerkiksi elokuvaohjaaja Ingmar Bergman kutsui sitä tylsäksi. Sen suosio on kuitenkin kasvanut, ja sitä pidetään nykyään mestariteoksena. Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.


title: Balthazar

text: Christian Braad Thomsenin mukaan "Balthazar" on Bressonin elokuvista kompleksisin ja sirpalemaisin. Braad Thomsen kutsuu Bresonnille tyypillistä tyyliä ”predestinaation runoudeksi”, ja "Balthazarissa" tyyli menee äärimmilleen, sillä Bresson hyppää useimmat dramaattisesti selittävät kohtaukset, joita muut elokuvaohjaajat pitäisivät pakollisena juonen eteenpäin viemisen kannalta. Braad Thomsenin mukaan "Balthazar" on myös Bressonin siihen astisen tuotannon synkin elokuva, sillä vain aasi Balthazar saa elokuvan lopussa kokea armon vapautuksen.


title: Balthazar

text: Toinen Bressonille tyypillinen tyyli on ”mallien” käyttäminen näyttelijöinä. Tyylin tavoitteena oli hävittää näyttelijöiden psykologiset tulkinnat esittämästään hahmosta. Kriitikko Roger Ebertin mukaan aasi on Bressonin täydellisin pääosanesittäjä, sillä se ei pyri esittämään mitään tunteitaan katsojalle.


title: Balthazar

text: "Balthazarissa" voi nähdä monia kulttuuriviittauksia, kuten Antoine Watteaun maalaukseen "Gilles", jonka taustalla on tilannetta rauhallisesti tarkkaileva aasi, ja Fjodor Dostojesvkin romaaniin "Idiootti", jonka pääosahahmo Myškin toipuu masennuksestaan kuultuaan aasin kiljuntaa. "Balthazar" on siitä ainutlaatuinen elokuva, että sen pääosassa on eläin. Piirrettyjen lisäksi eläimiä keskushahmoina on yleensä vain lastenseikkailuissa, kuten Lassie- ja Rin Tin Tin -elokuvissa.


title: Ylenjoki

text: Ylenjoki voi tarkoittaa seuraavia:


title: Glion

text: Glion on kylä Montreux’n kaupungin alueella, Sveitsissä. Kylä sijaitsee vuoren rinteellä kaupungin kaakkoispuolella, noin kilometrin päässä Genevejärven rannasta ja noin 300 metriä järveä korkeammalla, 700 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Glion

text: Kylästä tuli kuulu kylpylä- ja parantolapaikka jo 1800-luvun jälkipuoliskolla. Osa hoitolaitoksista ja hotelleista on otettu muuhun käyttöön, muun muassa Valmontin parantola (Sanatorium Valmont) on nykyään Klinik Valmont.


title: Glion

text: Jyrkkään vuorenrinteeseen rakennettiin alhaalta Genevejärven rannasta, Territet’stä, vuonna 1883 kiskoköysirata (funikulaari). Rata on uusittuna edelleen käytössä. Se nousee 637 metrin matkalla 300 metriä.


title: Glion

text: Vuonna 1892 Glionista rakennettiin kapearaiteinen rautatie Caux’n kautta Les Rochers de Nayeen. Rataa jatkettiin Montreux’n keskustaan vuonna 1909. Moottoritie A9 (Lausanne–Martigny) kulkee Glionin ali 1,35 kilometriä pitkässä tunnelissa.


title: Ulrika Jonsson

text: Eva Ulrika Jonsson (s. 16. elokuuta 1967 Sollentunan kunta, Ruotsi) on Isossa-Britanniassa asuva ruotsalaissyntyinen televisiojuontaja. Hän tuli tunnetuksi säätyttönä brittiläisessä aamuohjelmassa "TV-am", jonka lisäksi hän on juontanut muun muassa Gladiaattoreiden brittiläistä versiota vuosina 1992–2000.


title: Ulrika Jonsson

text: 2. tammikuuta 2009 Jonsson osallistui Britannian julkkis–Big Brotheriin ja tuli voittajaksi 23. tammikuuta järjestetyssä finaalissa. Hän sai 57 % annetuista äänistä.


title: Ulrika Jonsson

text: Jonsson toimi juontajana vuoden 1998 Eurovision laulukilpailussa Birminghamissa juontajaparinaan Terry Wogan.


title: Fabienne Serrat

text: Fabienne Serrat (s. 5. heinäkuuta 1956 Le Bourg-d'Oisans) on ranskalainen entinen alppihiihtäjä.


title: Fabienne Serrat

text: Serrat kilpaili maailmancupissa vuosina 1972–1984. Hän voitti kolme osakilpailua, joista yhden suurpujottelussa ja kaksi pujottelussa. Serrat oli suurpujottelun maailmancupissa toinen kausilla 1973–1974 ja 1974–1975 ja pujottelun maailmancupissa kolmas kausilla 1973–1974 ja 1977–1978. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenen parhaan joukkoon kahdeksan kertaa ja oli parhaimmillaan neljäs.


title: Fabienne Serrat

text: Serrat osallistui MM-kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 1974. Tuolloin hän voitti sekä suurpujottelun että alppiyhdistetyn, jonka lisäksi hän oli pujottelussa neljäs ja syöksylaskussa kymmenes. Serrat kilpaili Innsbruckin olympialaisissa 1976 syöksyssä ja pujottelussa, mutta keskeytti pujottelun ja oli syöksylaskussa vasta kahdeskymmenesensimmäinen. Hän sai alppiyhdistetystä pronssia vuoden 1978 MM-kisoissa ja oli samoissa kilpailuissa pujottelussa viides ja suurpujottelussa kuudes. Serrat saalisti uransa parhaan olympiasijoituksen vuonna 1980, kun hän sijoittui neljänneksi suurpujottelussa jäätyään vain sadasosan päähän pronssimitalin saaneesta Perrine Pelenistä. Serrat osallistui samoissa olympialaisissa myös pujotteluun, mutta joutui keskeyttämään sen. Hän osallistui MM-kilpailuihin viimeistä kertaa vuonna 1982, jolloin hän oli suurpujottelussa kymmenes ja pujottelussa viides. Serrat oli mukana vielä Sarajevon olympialaisissa 1984, joissa hän keskeytti suurpujottelun toisella kierroksella.


title: Fabienne Serrat

text: Serrat on naimisissa sveitsiläisen alppihiihtäjä Peter Lüscherin kanssa.


title: Koivurinne (Vantaa)

text: Koivurinne () on pientaloalue Länsi-Vantaalla Petikon kaupunginosassa Vihdintien itäpuolella.


title: Koivurinne (Vantaa)

text: Alue on kuulunut Hämeenkylään. Vanhin asutus on "Nybackan torppa", mutta alueella on myös uusia omakotitaloja. Asuinalueen nimi johtuu tilan nimestä "Björkeberga" (1930). Siitä annettiin 1959 tiennimi "Koivurinteentie", jonka tienhoitokunta lyhensi 1970 muotoon "Koivurinne". Nimi on laajentunut tarkoittamaan koko Vihdintien itäpuolista asutusta, joka vielä 1960-luvulla katsottiin kuuluvaksi Askelaan, nykyiseen Askistoon. 1974 alkaen Koivurinne on kuulunut Petikon kaupunginosaan.


title: Koivurinne (Vantaa)

text: Alueelle on tullut voimaan asemakaava (2011), joka sisältää satakunta uutta pientalotonttia kaupungin maille Koivurinne-tien molemmin puolin. Virkistysalueelle "Brenstakanniitylle" on kaavassa esitetty hulevesialtaita. Uudet tulevat kadut on nimetty eri koivulajeista (Hieskoivuntie, Loimaankoivuntie, Pirkkalankoivuntie, Taalainkoivuntie jne.)


title: Koivurinne (Vantaa)

text: Alueella sijaitsee "Marttatupa", joka on siirretty tänne Helsingin Rajasaaresta. Palvelut ovat Askiston puolella (kauppa, koulu, päiväkoti ym.), jonne johtaa kevyen liikenteen alikulku. Vihdintieltä kulkevat bussit sekä Helsinkiin että Martinlaakson kautta Myyrmäkeen.


title: Koivurinne (Vantaa)

text: Alueen pohjoispuolinen "Koivurinteenpuisto" jää virkistyskäyttöön kuten myös alueen keskelle jäävä "Puunhakkaajanmäki".


title: Koivurinne (Vantaa)

text: Läheinen "Friimetsä" on yleiskaavassa osoitettu tiiviisti rakennettavaksi pientaloalueeksi, mutta sen asemakaavoitus ei ole vielä alkanut. Katuyhteydet sinne tulisivat sekä Vihdintieltä Askiston liittymästä että Pyymosantieltä Petikon suunnasta.


title: Keimolanmäki

text: Keimolanmäki () on rakenteilla oleva asuntoalue Vantaan länsiosissa, Kivistön suuralueen Keimolan kaupunginosassa, vilkkaan Hämeenlinnanväylän länsipuolella. Ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle maaliskuussa 2016. Keimolanmäestä on suunniteltu noin 2 500 asukkaan asuinaluetta. Asuinalueen kaakkoispuolelta kulkevan Kehäradan lähin asema on Kivistö vajaan kilometrin päässä Hämeenlinnanväylän itäpuolella.


title: Keimolanmäki

text: Asuntoalue rakennetaan Keimolan moottoriradan paikalle Sanoma Oyj:n maille. Asemakaavan (2009) on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Hannu Jaakkola.


title: Keimolanmäki

text: Hämeenlinnanväylän puolella aluetta reunustaa pitkä mutkitteleva kerrostalo, jonka kerrosluvut vaihtelevat neljästä kahteentoista. Käärmetalon länsipuolella Isosuon Natura-aluetta lähestyttäessä kaupunkirakenne madaltuu ja väljenee: kerrosluvut laskevat kuudesta kahteen. Alueen keskiosiin, Lincolninaukion äärelle sijoittuu koulu-päiväkotikortteli sekä liiketilaa. Aukion pohjoisosassa sijaitsee entinen moottoriradan valvontatorni, joka kunnostetaan WSP Finlandin suunnittelemaksi valoteokseksi. Alueelle tulee asuntorakentamista noin 108 000 kerrosneliömetriä, palvelutiloja 6 500 kerrosneliömetriä ja toimitilarakentamista noin 25 000 kerrosneliömetriä. Hämeenlinnanväylän läntiseksi rinnakkaistieksi on tulossa Keimolantie; kaavassa on varauduttu myös Klaukkalan rataan.


title: Keimolanmäki

text: Alueella toimi vuosina 1966–1978 Keimolan moottorirata, jonka perusti Curt Lincoln sen jälkeen, kun Eläintarhan ajot Helsingissä olivat päättyneet onnettomuuteen. Radan pituus oli 3 300 metriä.


title: Keimolanmäki

text: Keimolanmäen nimistö liittyy moottorirataan: kadunnimiksi tulee mm. Ajolenkki, joka on osa vanhaa moottorirataa, ja Saunalenkki, joka on ollut sen kaarteen nimi, jossa oli makkaramainos. Lisäksi alueelle tulee Ruutulippu-niminen puisto ja Lincolninaukio. Moottoristadionin mikroautorataa kutsuttiin Pikku-Keimolaksi, jonka mukaan on nimetty Pikku-Keimolan polku.


title: Keimolanmäki

text: Mäen vanha nimi on ollut Tammäki (1769, 1812) ja täällä on ollut niitty "Tammäki äng" (1842, 1910). Mosabackan torpalle johti "Tammäki väg" (1910). Mäki on tasattu moottorirataa varten, mutta ympäristössä kasvaa vielä tammia.


title: Keimolanmäki

text: Asuntoalueen länsipuolella sijaitsevat Isosuon Natura-alue, Keimola Golfin golfkenttäalue ja Petikon virkistysalue.


title: Lake St. Clair (Kanada-Yhdysvallat)

text: Lake St. Clair () on Yhdysvaltain ja Kanadan rajalla sijaitseva järvi. Se sijaitsee noin 9,7 km koilliseen Detroitjoen varrella sijaitsevista Yhdysvaltain Detroitista ja Kanadan Windsorista. Järvi kuuluu Pohjois-Amerikan Suuriin järviin, mutta pienen kokonsa takia sitä tuskin koskaan mainitaan Suuriin järviin kuuluvaksi.


title: Lake St. Clair (Kanada-Yhdysvallat)

text: Järven pinta-ala on 1 115 km² ja sen tilavuus on noin 3,4 km³. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin luonnollinen syvyys 6,4 metriä, järveen on ruopattu 8,3 metrin syvyinen ja 18 metriä leveä laivaväylä joka on osa Saint Lawrencen vesitietä. Järveen laskevista joista samanniminen joki Huronjävestä on suurin, joka on muodostanut suuren suistoalueen. Se on ainoa merkittävä suistoalue Suurten järvien alueella ja yksi suurimmista makeanveden suostoalueista maailmassa. Muita suurempia järveen laskevia jokia ovat Thames ja Sydenhamjoki Ontariosta sekä Clinton River Michiganista. St. Clair laskee Detroitjoen kautta Eriejärveen.


title: Lake St. Clair (Kanada-Yhdysvallat)

text: Järvi muodostui muiden Suurten järvien tapaan viimeisen jääkauden loppupuolella noin 12 000 vuotta sitten. Jään vetäytymisestä johtuneen maankuoren kohoamisen takia Huronjärven koillisosassa sijainnut lasku-uoma umpeutui noin 4 800 vuotta sitten ja ainoaksi ylempien Suurten järvien lasku-uomaksi jäi St. Clair joki joka taas vastaavasti laskee St. Clair järveen.


title: Lake St. Clair (Kanada-Yhdysvallat)

text: Ihmisasutusta järven rannalla on ollut tiettävästi jo 100-luvulta eaa. saakka, jolloin alueella asui metsämaan kulttuurin intiaaneja. Eurooppalaisten saavuttua Pohjois-Amerikkaan alkuperäisasukkaiden lukumäärä supistui huomattavasti 1600-luvulla eurooppalaisten vallattua suuria maa-alueita jonka johdosta intiaanin oli siirryttävä uusille asuialueille, myös sodankäynti ja etenkin heidän mukanaan tuomiin tauteihin menehtyi lukuisia intiaaneja. Monia tauteja ei ollut aikaisemmin esiintynyt Pohjois-Amerikassa ja tämän vuoksi heillä ei ollut vastustuskykyä niitä vastaan. Ennen eurooppalaisten saapumista järven alue oli lähes luonnonmukaisessa tilassaan ja suuremmat muutokset alkoivat vasta 1800-luvulla jolloin siirtolaiset aloittivat laajamittaiset hakkuut ympäröivissä metsissä, kuivattivat kosteikkoalueita ja ottivat ruohikkoalueet maatalouden käyttöön. Ensimmäisen kerran järveen ja St. Clair jokeen ruopattiin syvempää laivaväylää vuonna 1855, väylää on ruopattu useaan otteeseen tämän jälkeen, muun muassa 1930- ja 1960-luvuilla. Arvioiden mukaan vuosien 1880–1965 välillä tehdyt ruoppaukset ovat alentaneet Michiganjärven ja Huronjärven pintaa pysyvästi noin 35 senttimetrillä.


title: Lake St. Clair (Kanada-Yhdysvallat)

text: Ensimmäisenä järvelle purjehtinut eurooppalainen oli tutkimusmatkailija Robert Cavelier de La Salle. Hän purjehti Detroitjokea pitkin Griffon laivalla ja saavuttuaan järvelle, rikkoi pullon viiniä laivansa kylkeen ja antoi järvelle nimen "Lac Ste. Claire".


title: Miklos Udvardy

text: Miklos Dezso Ferenc Udvardy (23. maaliskuuta 1919 Debrecen, Unkari − 27. tammikuuta 1998 Sacramento, Kalifornia) oli unkarilainen lintutieteilijä, kasvitieteilijä ja eliömaantieteilijä.


title: Miklos Udvardy

text: Miklos Udvardyn vanhemmat olivat Elizabeth Komlossy ja Miklos Udvardy. Isä oli asianajaja ja diplomaatti Unkarin valtion palveluksessa. Udvardy opiskeli kaksi vuotta lakia Debrecenin yliopistossa, jonka jälkeen hän ryhtyi opiskelemaan biologiaa. Kandidaatin tutkintonsa hän teki petsenegien asutushistoriasta Länsi-Unkarissa. Vuonna 1942 hän väitteli tohtoriksi lintujen ekologiasta ja Unkarin pustan eliömaantieteestä. Ensimmäisen virkansa hän sai Tihanyin biologiselta asemalta Balatonjärven rannalta. Toisen maailmansodan aikana hän piileskeli Unkarissa. Vuonna 1948 häntä varoitettiin tulevista kommunistien vainoista, ja hän pakeni maasta. Professori Pontus Palmgren järjesti Udvardylle tutkijatohtorin stipendin Helsingin yliopistoon. 1950 hän muutti Uppsalaan. Matkalla hän tapasi laivalla tulevan vaimonsa Maud Björklundin. Udvardy toimi vähän aikaa myös selkärangattomien merieläinten osaston kuraattorina Tukholmassa Ruotsin luonnonhistoriallisessa museossa.


title: Miklos Udvardy

text: Avioiduttuaan 1951 Udvardyt muuttivat Kanadaan, missä Miklos sai eläintieteen apulaisprofessorin viran British Columbian yliopistosta, ja luennoi vertailevasta anatomiasta ja lintutieteestä. Hän aloitti pesäkorttitutkimuksen British Columbiassa. 1958–1959 hän toimi vierailevana professorina Havaijin yliopistossa, ja 1963–1964 luennoitsijana Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa. Vuosina 1967–1991 Udvardy toimi Kalifornian valtionyliopiston biotieteiden professorina Sacramentossa. Jakson aikana hän toimi vuoden ajan vierailevana professorina Bonnin yliopistossa Saksassa, ja Fulbright-luennoitsijana Hondurasin kansallisessa yliopistossa.


title: Miklos Udvardy

text: Jäätyään eläkkeelle Udvardy toimi Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) neuvonantajana, ja vuodesta 1995 lähtien Ecological Society of America's Vegetation Classification Panelin suunnittelijana. Hän liittyi American Ornithologists' Unioniin 1953.


title: Petas (Vantaa)

text: Petas on omakotitaloalue Länsi-Vantaalla Myllymäen kaupunginosassa. Petaksen omakotitaloalue rakennettiin Lapinkylän Petas-talon takamaille 1950-luvulla. Alueen päätie on Korpitie.


title: Petas (Vantaa)

text: Petakseen on suunniteltu yksi Kehäradan asema, mutta se ei kuulu radan ensimmäiseen rakennusvaiheeseen (2009-2014). Aseman ympärille on suunniteltu rakennettavaksi yritysalueita. Asemalle tulisi myös liityntäpysäköintipaikkoja.


title: Petaksen rautatieasema

text: Petaksen rautatieasema () on suunniteltu Kehäradan rautatieasema Vantaan Myllymäen kaupunginosassa, mutta ei kuulu sen ensimmäiseen rakennusvaiheeseen (2009–2015). Aseman ympärille on suunniteltu rakennettavaksi yritysalueita ja lähelle sijoittuisi suuri erikoiskauppakeskus. Asemalle tulisi myös liityntäpysäköintipaikkoja.


title: Petaksen rautatieasema

text: Asema on saanut nimensä viereisestä Petaksen omakotialueesta, joka on peräisin 1950-luvulta. Tämän nimi johtuu Lapinkylän Petas-nimisestä talosta, joka sijaitsee Vanhan Nurmijärventien varrella lähellä Vantaanjokea.


title: Härkälä

text: Härkälä voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kuparihuippu

text: Kuparihuipulla tarkoitetaan tulevaa hetkeä, jolloin maailman kuparintuotannon maksimi saavutetaan. Koska maailman kuparivarannot ovat rajalliset, maksimituotanto tulee tulevaisuudessa väistämättä vastaan. Kuparin hinta tulee todennäköisesti nousemaan tarjonnan ollessa rajallista ja tuotantokustannusten ollessa korkeampia alhaisen kuparipitoisuuden malmeista, pienistä esiintymistä ja mahdollisesti vaikeissa olosuhteissa.


title: Kuparihuippu

text: Toisin kuin fossiiliset polttoaineet, kupari on hyvin kierrätyskelpoista ja arvioiden mukaan 80 % koskaan kaivetusta kuparista on edelleen käytössä. Kupari on yksi tärkeimmistä teollisuuden mineraaleista, sillä sitä käytetään esimerkiksi johdoissa, datakaapeleissa, elektroniikassa, lämmönsiirtimissä, jalokivissä ja vesijohdoissa. Kuparin hinnan nouseminen voi aiheuttaa kuparivarkauksien lisääntymistä.


title: Kuparihuippu

text: Kuparin maailmanmarkkinahinta muodostuu kysynnän ja tarjonnan kohdatessa. Laskenut kuparin tarjonta nostaa kuparin hintaa. Maailman kuparintuotanto on noin 15 miljoonaa tonnia vuosittain. Kuitenkin kuparin kysyntä nousee nopeasti. Vuonna 2006 tehtyjen arvioiden mukaan kuparin kysyntä ylittää tarjonnan vuoteen 2100 mennessä. Kiina vastaa 22 prosentista maailman kuparin kysynnästä. Kuparintuotannosta saattaa tulla jännittyneempää, kun Kiinan ja Intian taloudet luultavasti saavuttavat länsimaat.


title: Kuparihuippu

text: Viimeisinä kolmena vuosikymmenenä on tehty 56 uutta merkittävää kuparilöytöä. Maailman kuparilöytöhuippu saavutettiin vuonna 1996.


title: Kuparihuippu

text: Grafeeni saattaa korvata kuparin elektroniikassa. Myös staneenia on ehdotettu kuparin korvaajaksi elektroniikassa.


title: Vehkalan rautatieasema

text: Vehkalan rautatieasema (lyh. Veh, ) on Kehäradan rautatieasema Myllymäessä Vantaalla Kehä III:n pohjoispuolella ja Hämeenlinnanväylän länsipuolella, ja se sisältyi Kehäradan ensimmäiseen rakennusvaiheeseen (2009–2015). Aseman yhteyteen on rakenteilla Vantaan kaupungin yleiskaavassa suunniteltuja yritys- ja työpaikka-alueita. Aseman itäpuolella sijaitsee autojen liityntäpysäköintialue.


title: Vehkalan rautatieasema

text: Vehkalan rautatieasema valmistui lokakuussa 2014. Lentoasemalle liikennöidään raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2.


title: Hawker Sea Fury

text: Hawker Sea Fury oli Hawkerin suunnittelema brittiläinen hävittäjälentokone, joka suunniteltiin Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimille toisen maailmansodan aikana. Se oli viimeinen Kuninkaallisen laivaston käyttämä potkurikone ja yksi nopeimmista koskaan rakennetuista mäntämoottorikoneista.


title: Hawker Sea Fury

text: Hawker Fury oli toisessa maailmansodassa menestyneiden Hawker Tempest ja Hawker Typhoon -hävittäjäpommittajien seuraaja. Hawkerin kuuluisa suunnittelija Sydney Camm suunnitteli sen ilmavoimien pyynnöstä kevyeksi Tempest Mk.II:n seuraajaksi, ja se tunnettiin kehitysnimellä ”Kevyt Tempest-hävittäjä”. Siinä oli muunnellut Tempestin puolielliptiset siivet, jotka kiinnitettiin pulteilla ja niiteillä runkoon. Runko itsessään oli samanlainen kuin Tempestissä, mutta täysin itsekantava paremman näkyvyyden saavuttamiseksi. Suunnitelma teki riittävän vaikutuksen Englannin ilmailuministeriöön, joka hyväksyi konseptin.


title: Hawker Sea Fury

text:
Konnesta tilattiin kuusi prototyyppiä, ja niistä kahdessa voimanlähteenä oli Rolls-Royce Griffon -moottori ja kahdessa Centaurus XXII, yhdessä Centaurus XII ja yhtä käytettiin koerakenteena. Ensimmäinen lento Furylla tapahtui 1. syyskuuta 1944, koneena NX798, jossa oli Centaurus XII tukevilla moottoriliitoksilla, joka pyöritti nelilapaista Rotol-potkuria. Toisena lensi 27. marraskuuta 1944
LA610, jossa oli Griffon 85-moottori ja kuusilapainen Rotol-potkuri. Tässä vaiheessa Furyn ja Sea Furyn kehitystyö oli niin yhtenäistä, että seuraava ensilentonsa tehnyt prototyyppi oli laivastomuunnos Sea Fury, SR661 (25. heinäkuuta 1945), joka oli myös viimeinen Fury-prototyyppi. Toisen maailmansodan loppuessa Euroopassa Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien Fury-sopimus peruttiin, ja kehitys suunnattiin Sea Furyyn. LA610:een lopulta sovitettiin Napier Sabre VII -moottori joka pystyi tuottamaan 3 400–4 000 hevosvoimaa. Tuloksena siitä tuli nopein Hawkerin valmistama mäntämoottorikone, huippunopeutena noin 780 km/h.


title: Hawker Sea Fury

text: Vuonna 1943 suunnitelmaa muokattiin sopivaksi Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien pyyntöön N.7/43 tukialushävittäjäksi. Boulton-Paul Aircraft sai tehtäväkseen tehdä muunnoksen Hawkerin jatkaessa Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien version kanssa. Ensimmäinen Sea Fury-prototyyppi, SR661 lensi ensimmäistä kertaa Langleyssä, Berkshiressä 21. helmikuuta 1945, varustettuna Centaurus XII-moottorilla. Tässä prototyypissä oli pyrstökoukku tukialuslaskeutumisia varten, mutta ei taittuvia siipiä säilytystä varten. Toinen prototyyppi SR666 lensi 12. lokakuuta 1945, voimanlähteenä Centaurus XV, joka pyöritti uutta viisilapaista Rotol-potkuria, ja koneessa oli taittuvat siivet. Määritelmä N.7/43 muutettiin N.22/43:ksi, joka nyt tarkoitti tilausta 200:lle koneelle. Näistä sata rakennettiin Boulton-Paulilla.


title: Hawker Sea Fury

text: Molemmat prototyypit kävivät läpi tukialuslaskeutumiskokeita kun japanilaiset antautuivat 1945, lopettaen maalentokenttiä käyttävän Furyn kehityksen; työ laivastoversion kanssa jatkui. Aluperäinen tilaus määritelmään N.22/43 vähennettiin sataan koneeseen, ja Boulton-Paulin sopimus peruttiin. Samaan aikaan VB857:n, lentokoneen, jonka piti olla Boulton-Paulin rakentama Sea Fury-prototyyppi, rakennus siirrettiin Hawkerin tehtaalle Kingstoniin. Tämä lentokone, joka rakennettiin samaan standardiin kuin SR666, lensi ensimmäistä kertaa 31. tammikuuta 1946. Ensimmäinen tuotantomalli, "Sea Fury F Mk X", lensi syyskuussa 1946. Ongelmia rupesi ilmestymään rikki menevien pyrstökoukkujen kanssa tukialuslaskeutumisten yhteydessä; muutosten jälkeen lentokone hyväksyttiin tukialuslaskeutumisiin keväällä 1947.


title: Hawker Sea Fury

text: Sea Fury F 50-vientiversio osoittautui suosituksi, konetta ostivat Australia, Saksa, Irak, Egypti, Burma, Pakistan ja Kuuba. Hollannin kuninkaallinen laivasto osti 24 lentokonetta ja hankki lisenssin vielä 24 F 50:n valmistamiseksi Fokkerilla.


title: Hawker Sea Fury

text: Lopullinen kaikkien versioiden valmistusmäärä oli noin 860 lentokonetta.


title: Hawker Sea Fury

text: Kuninkaallisen laivaston aiemmat Supermarine Seafire-koneet eivät ikinä olleet täysin sopivia tukialuslaskeutumisiin, syynä huono näkyvyys ja kapea laskuteline, jotka hankaloittivat nousuja ja laskeutumisia. Myöhemmin konetyypin korvasi useimmilla tukialuksilla Sea Fury F X (myöhemmin F 10). Sea Furylla varustettiin Fleet Air Armin laivueet 736, 738, 759 ja 778.


title: Hawker Sea Fury

text: F 10:n seuraaja oli hävittäjäpommittaja Sea Fury FB.11, joita rakennettiin lopulta noin 650. Sea Fury pysyi Fleet Air Armin päähävittäjäpommittajana vuoteen 1953 ja Hawker Sea Hawkin ja Supermarine Attackerin käyttöönottoon asti.


title: Hawker Sea Fury

text: Kanadan kuninkaallinen laivasto käytti vuosina 1948–1956 74 Sea Fury FB.11- konetta (ja yhtä FB.10-konetta), jotka kaikki toimivat HMCS Magnificent-tukialukselta 871. laivueessa. Viimeiset lennot kanadalaisilla Sea Furyilla lensivät luutnanttikomentaja Derek Prout, joka lensi WG565:n Calgaryyn, Albertaan toimimaan koulutuskoneena paikallisessa tekniikkaopistossa, ja Lynn Garrison, joka lensi niin ikään WG565:tä 1. huhtikuuta 1958.


title: Hawker Sea Fury

text: Messerschmitt Bf 109:n osoittautuessa jo vanhentuneena ja epäturvallisena konetyyppinä sekä varaosapulmien pahoin vaivatessa, selviteltiin mahdollisuutta saada 25 koneen erä Hawker Sea Fury -hävittäjäkonetyyppiä Suomelle. Tämä tapahtui 1950-luvun alussa. Hanketta vetivät mm. Birger Ek ja Jorma Sarvanto. Toinen vaihtoehtoinen ratkaisu olisi ollut saada hankittua Mamba -potkuriturbiinimoottoreita ja niillä päivittää Valmet Vihuri -harjoituskoneet. Kumpikaan näistä hankkeista ei toteutunut, vaan Suomi päätyi hankkimaan De Havilland Vampire -hävittäjiä. Myöhemmin hankittiin kaksipaikkaisia Vampire Trainer-koneita. Näiden tyyppitunnukset olivat VA ja VT. Koneita hankittiin yhteensä 15 kpl.


title: Hawker Sea Fury

text: FB.11 -versiota käytettiin läpi Korean sodan maataistelukoneena Royal Navyn tukialuksilta HMS "Ocean"ilta, HMS "Glory"lta, HMS "Theseukselta" ja australialaiselta "HMAS Sydney"ltä. 8. elokuuta 1952 FAA:n lentäjä luutnantti Peter ”Hoagy” Carmichael ampui alas MiG-15-suihkuhävittäjän ilmataistelussa, näin tehden Sea Furysta yhden harvoista suihkuhävittäjän alas ampuneista potkurikoneista. Jotkut lähteet väittävät, että toinenkin MiG ammuttiin alas, mutta useimmat lähteet eivät mainitse tätä; miten tahansa, tämän usein sanotaan olleen ainoa brittiläisen pilotin brittiläisessä koneessa käymä menestyksäs ilmataistelu koko Korean sodassa. Taistelu alkoi, kun hänen lentueensa, joka koostui Sea Furyista ja Fairey Fireflyistä joutui kahdeksan MiG-15-koneen hyökkäyksen kohteeksi. Yksi Firefly vaurioitui pahasti, kun Sea Furyt pääsivät pakoon vahingoittumattomina. Samanlainen kohtaaminen seuraavana päivänä johti siihen, että Sea Furyt käyttäen ylivoimaista liikehtimiskykyään onnistuivat pakenemaan toista MiG-15-hyökkäystä, vaikka yksi Sea Fury joutui lentämään vaurioituneena takaisin "Ocean"ille. Tunnistamisen helpottamiseksi Sea Furyihin maalattiin omakonetunnukset, samanlaiset kuin Normandian maihinnousussa.


title: Lammi (täsmennyssivu)

text: Lammi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Mara Lee

text: Mara Lee on tukholmalainen kirjailija ja runoilija. Hän toimii opettajana Biskops-Arnön kirjailijakoulussa, Uumajan taidekorkeakoulussa ja Konstfackissa Tukholmassa.


title: Mara Lee

text: Kahden runoteoksen, proosalyyrisen Komin ja Hennes vårdin, jälkeen hän kirjoitti esikoisromaaninsa Ladies, jonka on kääntänyt suomeksi Laura Jänisniemi. Toinen romaani, Salome, ilmestyi 2011.


title: GOG.com

text: GOG.com (aiemmin Good Old Games) on vanhoihin tietokonepeleihin erikoistunut digitaalinen pelikauppa, jonka omistaa puolalainen yritys CD Projekt.


title: GOG.com

text: Palvelu myy vanhempia tietokonepelejä edulliseen hintaan (noin viidestä kymmeneen dollariin). GOG.com on solminut yhteistyösopimuksen kymmenien pelijulkaisijoiden kanssa. Maksusuorituksen rekisteröidyttyä pelit saa välittömästi kopioitavaksi sivustolta omalle koneelle. Yhteensopivuuden varmistamiseksi uudempien Windows-käyttöjärjestelmien kanssa jotkut pelit päivitetään tai toimitetaan avoimen lähdekoodin emulaatio- ja yhteensopivuusohjelmistojen, kuten ScummVM:n tai DOSBoxin kanssa. Toisin kuin jotkin muut palvelut, GOG.com ei käytä peleissään kopiosuojausta eikä käyttäjän tarvitse asentaa erityistä asiakasohjelmistoa ladatakseen tai pelatakseen pelejä.


title: GOG.com

text: Ostamiensa pelien lisäksi asiakkaat voivat ladata monenlaista peleihin liittyvää lisämateriaalia. Näitä ovat usein pelin soundtrack, taustakuvat, avatarit ja ohjekirjat. Promootiokampanjoita järjestetään lähes joka viikko – useimmiten viikonloppuisin. Näiden kampanjoiden luonne vaihtelee yhteen niputetuiden pelien alennuksista peleihin liittyviin arvoituksiin, “arvaa peli kuvan perusteella” -kilpailuhin ja peliekenttien speedrun-kisoihin.


title: GOG.com

text: Palvelun verkkosivusto oli poissa käytöstä 19. – 22. syyskuuta 2010 ja sekä verkkosivuille että palvelun Twitter-kanavalle jätettyjen viestien mukaan sivusto oli suljettu. Good Old Gamesin edustaja kuitenkin kertoi, ettei sivustoa oltu sulkemassa ja että pian olisi tulossa uutisia palveluun tehtävistä muutoksista. Sivustolle 20. syyskuuta kirjoitetun selvennyksen mukaan se oli suljettu väliaikaisesti “liiketoimellisista ja teknisistä syistä” ja yhtiön Twitter-viestien perusteella peliteollisuusjournalistit uskoivat sulkemisen liittyvän kopiosuojaamattoman liiketoimintamallin luonteeseen. Good Old Games kuitenkin paljasti 22. syyskuuta sulkemisen olleen markkinointikikka, jonka oli tarkoitus saada julkisuutta sivuston uuden version julkaisulle. Sivusto palasi toimintaan 23. syyskuuta 2010 uusien ominaisuuksien ja muiden parannuksien kera, kuten verkkoon ladatussa videoesityksessä kerrottiin. Videoesityksessä Marcin Iwinski, yksi GOGin perustajista, ja toimitusjohtaja Guillaume Rambourg olivat pukeutuneet munkeiksi "tunnustaakseen syntinsä". Vaikka markkinointistuntti vieraannutti joitain asiakkaita ja joidenkin mielestä sisälsi aineksia jotka olisivat voineet riskeerata vielä useampia asiakkaita, sivuston uudelleenjulkaisu toi uusia asiakkaita jotka eivät aiemmin tienneet GOGista ja Rambourg piti liikettä onnistuneena.


title: GOG.com

text: GOG.com on julkaissut "Galaxy" -alustan pelien digitaaliseen jakeluun ja kauppapaikan käyttöön.


title: GOG.com

text: Kyseessä on vastaavanlainen asiakasohjelma kuten Steam, Origin ja Uplay palveluissa.


title: Jimmie Rodgers

text: James Charles ”Jimmie” Rodgers (8. syyskuuta 1897 Meridian, Mississippi – 26. toukokuuta 1933 New York, New York) oli yhdysvaltalainen countrymusiikin alalla vaikuttanut laulaja-lauluntekijä, joka saavutti mainetta 1900-luvun alkupuolella rytmikkäällä jodlaamisellaan. Rodgersista kehittyi eräs kantrimusiikin supertähdistä ja edelläkävijöistä, joka tunnettin myös nimillä ”The Singing Brakeman” (”laulava jarrumies”), ”The Blue Yodeler” (”alakuloinen jodlaaja”) ja ”The Father of Country Music” (”kantrimusiikin isä”).


title: Ajka

text: Ajka on kaupunki Veszprémin läänissä Unkarissa. Se sijaitsee Bakonyn kukkuloilla maan länsiosissa. Kaupungin pinta-ala on 95 km² ja asukkaita kaupungissa on noin 28 000. Ajka on suhteellisen vauras teollisuuskaupunki. Ajka on Rovaniemen ystävyyskaupunki.


title: Ajka

text: Nykyinen Ajkan kaupunki syntyi 1. tammikuuta 1960 kun neljä kylää ("Ajka", "Bódé", "Tósok" ja "Tósokberénd"). Aikojen saatossa kaupunkiin on yhdistetty lisäksi neljä muuta kylää ("Csékút", "Bakonygyepes", "Padragkút" ja "Ajkarendek"). Unkarin myrkkyvuoto tapahtui vuonna 2010 kaupungin lähellä, josta kaupunki kärsi paljon.


title: Halki ajan ja rakkauden

text: Halki ajan ja rakkauden on Pelle Miljoonan albumi, joka levytettiin livenä studiossa. Levy sisältää uusia esityksiä Pellen vanhemmista kappaleista yhdeksänhenkiselle JJU (Jäljelle Jääneet Unelmat) -jousiensemblelle sovitettuina. Sovituksista vastasi orkesterin johtaja Esko Eirola.


title: Halki ajan ja rakkauden

text: Albumilla on Pelle Miljoonan vanhoja hittejä sekä hieman tuntemattomampaakin tuotantoa. Mukana on myös yksi uusi kappale, "Rakkauden karavaani".


title: Tonami

text: Tonami () on kaupunki Toyaman prefektuurissa Japanissa. Kaupunki perustettiin 1. huhtikuuta 1954, ja 1. marraskuuta 2004 siihen liittetiin Shōgawan kaupunki. Vuonna 2014 kaupungin väkiluku oli 48 936 ja asukastiheys 385,2 ihmistä neliökilometriä kohden. Kaupungin pinta-ala on 127 neliökilometriä. Tonamissa järjestetään vuosittain tulppaanifestivaali.


title: Gravimetri

text: Gravimetri on laite, jolla mitataan Maan painovoimakentän vaihteluita eri pisteissä.


title: Gravimetri

text: Gravimetri on periaatteessa erittäin tarkka vaaka jota käytetään mittaamaan metallisen tms. punnuksen painoa tutkittavan alueen eri mittauspisteissä. Punnukseen vaikuttava painovoima vaihtelee heikosti riippuen mitä maanpinnan alla on. Painovoima on esimerkiksi hieman suurempi jos maanpinnan alla mittauspisteessä on tiheämpää materiaalia tai tiheä materiaali on mittauspisteessä lähempänä maanpintaa. Painon muutokset ovat niin pieniä että vaa'an täytyy erottaa painoeroja jotka ovat luokkaa yksi kymmenestä miljoonasta.


title: Gravimetri

text: Gravimetrit jaetaan absoluuttisesti mittaaviin, ja suhteellisesti mittaaviin eli mittauspisteiden eroja mittaaviin. Absoluuttiset gravimetrit ovat nykyään suhteellisen harvinaisia mutta niitä voidaan rakentaa perustuen vapaasti putoavan kappaleen mittaamiseen; muitakin perusrakenteita on. Yleensä mittauksissa käytetään suhteellista gravimetria, joka perustuu kierrejousen tms. varaan asetettuun punnukseen.


title: Gravimetri

text: Maailman tarkimmat painovoimamittaukset tehdään suprajohtavilla gravimetreilla. Suprajohtavassa gravimetrissä jousi on korvattu sähkömagneetilla. Testimassa on 2,5 cm:n läpimittainen ontto metallipallo, joka leijuu magneettikentässä. Pallo ja sähkömagneetin käämi on tehty niobiumista. Niobium on suprajohtava kun lämpötila on alle 9 astetta absoluuttisesta nollapisteestä (–273° C). Geodeettisen laitoksen Metsähovin asemalla on tällainen amerikkalaisvalmisteinen gravimetri.


title: Mopo (nuortenromaani)

text: Mopo on Tuija Lehtisen vuonna 2005 ilmestynyt Otavan julkaisema nuortenkirja. Teos oli vuoden 2005 Finlandia Junior -palkintoehdokkaana.


title: Mopo (nuortenromaani)

text: Kirja kertoo kymmenestä pojasta ja tytöstä, joiden yhteisenä kiinnostuksenkohteena on mopojen kunnostus ja tuunaus.


title: Halikon kihlakunta

text: Halikon kihlakunta () oli yksi Turun ja Porin läänin kahdeksasta kihlakunnasta vuosina 1635-1808. Seitsemän muuta kihlakuntaa olivat Ala-Satakunta, Masku, Mynämäki, Piikkiö, Vehmaa, Ylä-Satakunta ja Ahvenanmaa. Halikon kihlakunta on vuoden 1635 läänijakoa vanhempi.


title: Halikon kihlakunta

text: Kihlakuntia käytettiin vaalipiirijakona Suomessa Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivillä talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehiä valittaessa. Kun Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivistä luovuttiin ylimääräisillä valtiopäivillä 1906 ja siirryttiin eduskuntavaalien 1907 yhteydessä säädyistä riippumattomaan valtiopäiväedustukseen, muodostettiin Turun läänin eteläinen vaalipiiri Ahvenanmaan, Vehmaan, Mynämäen, Piikkiön, Maskun ja Halikon kihlakunnista.


title: Halikon kihlakunta

text: Vuonna 1940 Halikon kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:


title: Halikon kihlakunta

text: Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 629,40 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 54 710 henkeä (31.12.1939).


title: Halikon kihlakunta

text: Vuoden 1680 tuomiokirjan mukaan kihlakuntaan kuuluivat seuraavat pitäjät:


title: Halikon kihlakunta

text: Kuninkaallisella kirjeellä 16. elokuuta 1693 määrättiin uusi jako:


title: Francesca Martinez

text: Francesca Martinez (s. 1978) on englantilainen stand up -koomikko ja näyttelijä. Hän on esiintynyt kansainvälisesti, mukaan lukien loppuunmyydyt esitykset Edinburgh Festivalilla, Melbourne Comedy Festivalilla ja Just for Laughs Festivalilla Montrealissa. Hän on tehnyt 33-päiväisen Britannian kiertueen ja kaksi esitystä Tricycle Theatressa ja Hackney Empiressa.


title: Francesca Martinez

text: Hänellä on CP-vamma, mutta kuvailee itseään mieluummin ”epävarmaksi” (”wobbly”).


title: Francesca Martinez

text: Vuonna 2003 The Observer -lehti listasi Martinezin brittikomedian 50 hauskimman esiintyjän joukkoon.


title: Francesca Martinez

text: Martinez on järjestänyt hyväntekeväisyystapahtumia, joissa ovat esiintyneet muun muassa Jo Brand, Johnny Vegas ja Al Murray.


title: Francesca Martinez

text: Martinez on esiintynyt useissa maissa, kuten Irlannissa, Etelä-Afrikassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa, missä hän teki keikan Carolines on Broadwayssä. Vuonna 2008 maailman talousfoorumissa Sveitsin Davosissa hän esiintyi Emma Thompsonin rinnalla.


title: Francesca Martinez

text: Martinez kehittelee dokumenttiohjelmaa "What The Hell Is Normal?!", jossa hän matkustelee etsien "normaalia" henkilöä.


title: Francesca Martinez

text: Ennen stand up -uraa Martinez esiintyi useita vuosia BBC:n lasten draamasarjassa "Grange Hill", sekä muissa draamasarjoissa, kuten Sairaalaelämää.


title: Francesca Martinez

text: Hän on myös vieraillut The Frank Skinner Show’ssa ja Ricky Gervaisin ja Stephen Merchantin komediasarjassa Extras.


title: Francesca Martinez

text: Huhtikuussa 2008 Martinez pääsi maailmalla otsikoihin, kun hänestä tuli ensimmäinen olympiasoihdun kantaja, joka on vetäytynyt Lontoon viestiosuudelta protestina Kiinan Tiibet-politiikalle.


title: Francesca Martinez

text: Vuonna 2009 hän esiintyi BBC Radio 4:n stand up -komedia show’ssa 4 Stands Up. Tällä hetkellä hän työskentelee tilannekomedian pilottijakson parissa, jonka tuottaa Extras-sarjan tuottaja.


title: Montgomery Wilson

text: William Stewart Montgomery "Bud" Wilson (20. elokuuta 1909 Toronto – 15. marraskuuta 1964) oli kanadalainen taitoluistelija ja olympiamitalisti.


title: Montgomery Wilson

text: Miesten yksinluistelussa Wilson saavutti urheilu-urallaan olympiapronssia Lake Placidista 1932 ja MM-hopeaa amana vuonna Montréalista, missä hänen edelleen sijoittui vain Itävallan Karl Schäfer. Lisäksi Wilson sijoittui Sankt Moritzin talviolympialaisissa 1928 13:nneksi ja Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisissa 1936 neljänneksi. MM-kilpailuissa hän sijoittui vuoden 1932 hopeansa lisäksi vuonna 1928 seitsemänneksi, 1930 neljänneksi ja 1936 viidenneksi. Pohjois-Amerikan mestaruuskilpailuista Wilson voitti kuudesti mestaruuden ja kerran pronssia, ja Kanadan-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa yhdeksän kertaa vuosina 1929–1935 ja 1938–1939, ja hopeaa kolmesti (vuodet 1924, 1926 ja 1927).


title: Montgomery Wilson

text: Wilson kilpaili myös pariluistelussa, jossa hänen parinaan luisteli yleensä sisko Constance Wilson-Samuel. Sisarukset luistelivat Lake Placidin olympialaisissa viidensiksi ja MM-kisoissa neljänsiksi vuonna 1930 sekä kuudensiksi vuonna 1932. Pohjois-Amerikan mestaruuskilpailuista pari voitti kolme kultaa, hopean ja pronssin, ja Kanadan-mestaruuskilpailuista he voittivat viisi kultaa, kaksi hopeaa ja yhden pronssin.


title: Montgomery Wilson

text: Wilson valittiin taitoluistelun Hall of Fameen vuonna 1976.


title: Johdatus evoluutioon

text: Johdatus evoluutioon: Evoluutio tarkoittaa sukupolvien myötä tapahtuvia muutoksia eliöiden muodostaman populaation geenivarastossa. Eliölajit sopeutuvat ympäristöönsä tai kuolevat. Evoluutio on jatkuva, itseohjautuva ja ympäristöherkkä tapahtumasarja, joka muuttaa populaatioiden ominaisuuksia kohti suurempaa sopeutumista. Elämän alkuperää se ei sellaisenaan selitä. Evoluution mekanismeja ovat perinnöllisyys (jälkeläiset perivät vanhempiensa ominaisuudet), mikromuuntelu (jälkeläiset ovat keskenään lievästi erilaisia) ja luonnonvalinta (keskenään erilaiset jälkeläiset menestyvät eri tavoin).


title: Johdatus evoluutioon

text: Lisääntymisen yhteydessä geenit kopioituvat molekyylitasolla epätäydellisesti: syntyy kopiointivirheitä virheenkorjausmekanismeista huolimatta. Jälkeläiset muistuttavat vanhempiaan, koska monet ominaisuudet periytyvät geeneissä sukusolujen mukana. Jälkeläiset eivät kuitenkaan ole täysin samanlaisia kuin vanhempansa, koska mutaatiot ja sukusolujen yhtyessä syntyvät uudet geeniyhdistelmät tuottavat uusia ominaisuuksia ja ominaisuusyhdistelmiä. Tosin mutaatioiden osuus on hyvin pieni verrattuna vanhempien yhdistelmä-DNA:n variaatioihin.


title: Johdatus evoluutioon

text: Jotkut yksilöt saavat enemmän jälkeläisiä kuin toiset, jolloin uuteen sukupolveen tulee enemmän näiden enemmän lisääntyneiden yksilöiden ominaisuuksia kuin edellisessä polvessa oli. Näin kukin uusi sukupolvi on vähän erilainen kuin edellinen. Loppu on evoluution hidasta matematiikkaa. Pitkän ajan kuluessa koko laji voi muuttua paljonkin tai laji voi jakautua useaksi eri lajiksi.


title: Johdatus evoluutioon

text: Charles Darwinin kehittämä "evoluutioteoria" eli "kehitysoppi" on nykyään vallalla oleva käsitys nykyisten lajien syntymekanismista. Darwinin kirjaa "Lajien synty" (1859) pidetään käännekohtana kehitysopin synnylle. Nykyisin lajinkehityksen katsotaan olevan hyvinkin erilaista eri tilanteissa eri lajeilla.


title: Johdatus evoluutioon

text: Evoluution mekanismeja ovat muun muassa luonnonvalinta, seksuaalivalinta, mutaatiot, migraatio ja isolaatio. Teorian mukaan luonnonvalinta johtaa populaation parempaan sopeutumiseen ympäristöönsä, sillä menestyneimmistä yksilöistä tulee tehokkaamman lisääntymisen myötä lopulta populaation vallitseva tyyppi. Toisin sanoen geenit määräävät eliön ominaisuudet, ja paremmin menestyvät eliöt kantavat geenejä, joista tämä parempi menestys johtuu. Paremmin menestyvät yksilöt pääsevät lisääntymään useammin, ja niiden kantamat parempaa menestystä aikaansaavat geenit yleistyvät populaatiossa.


title: Johdatus evoluutioon

text: Ihminen itse aiheuttaa eräänlaista evoluution kaltaista kehitysprosessia eläin- ja kasvilajeja jalostaessaan. Tämä tapahtuu kuitenkin ihmisen omien etujen, ei luonnon periaatteiden, mukaisesti, ja seurauksena saattaakin olla luonnontilaan nähden epäedullisten geneettisten ominaisuuksien keräytyminen uusiin rotuihin. Darwin piti tätä ihmisten suorittamaa valintaa eräänlaisena mallina luonnonvalinnalle.


title: Johdatus evoluutioon

text: Evoluutioteoria selittää myös uusien elinten syntymisen tai aikaisemmin eri käytössä olleiden elinten uudet tehtävät. Esimerkiksi selkärankaisten nouseminen maalle tapahtui uusimpien teorioiden mukaan siten, että soisella ranta-alueella eläneet alkeelliset kalat saivat etua sellaisista evistä, joilla saattoi työnnellä vedenalaista kasvillisuutta syrjään ja tunkeutua tiheisiinkin kasvustoihin. Näin ne esimerkiksi pääsivät piiloon saalistajiaan. Tässä kalapopulaatiossa lyhyempi- ja heikompieväiset eivät pärjänneet pitempieväisten kanssa, ja pitempieväiset yksilöt saivat useammin välitettyä geeninsä jälkipolville: geenit, jotka kasvattivat yksilölle pitemmät evät. Tämän seurauksena evät pitenivät ja voimistuivat, niistä tuli miljoonien vuosien kuluessa jonkinlaiset raajojen esiasteet. Näistä oli epäilemättä myös apua vuorovesitasangoilla liikkuessa. Nämä varsieväiset kalat olivat keuhkokaloja, jotka hankkivat osan tarvitsemastaan hapesta siemailemalla sitä ilmakehästä ja tällä tavoin ne sopeutuivat mataliin, lämpimiin ja vähähappisiin vesiin, joissa muiden kalojen oli hankala menestyä. Keuhkojensa avulla ne kykenivät sitten siirtymään maalle ja maanpinta ravinnonhankintamahdollisuuksineen soi lisääntymisedun niille, jotka sitä hyödynsivät (edes harvoin). Näin alttius maaretkiin pikkuhiljaa lisääntyi populaatiossa, ja kyky nousta maalle ja tulla siellä toimeen parani. Veden ja ilman raja oli rikottu sulavasti ja vaihe vaiheelta, ilman valtavaa evolutiivista "hyppäystä".


title: Johdatus evoluutioon

text: Darwin esitti mallin silmän kehitykselle esimerkkinä siitä miten monimutkaiset elimet voivat muodostua vaiheittain yksinkertaisemmista kantamuodoista.. Myöhemmin on havaittu että silmän toiminta on paljon monimutkaisempaa kuin 1800-luvulla uskottiin.


title: Johdatus evoluutioon

text: Evoluutio voi myös johtaa monimutkaistumiseen, yksinkertaistumiseen tai luonnon biodiversiteetin eli monimuotoisuuden kasvuun: elinympäristön vapaana olevaan lokeroon kehittyy yleensä jossain vaiheessa oma siihen erikoistunut lajinsa. Teoriassa ei väitetä että tämä johtaisi välittömästi uusien lajien syntyyn, mutta sille ei ole mitään estettä, ja lajiutumista on havaittu runsaasti tutkittaessa fossiileja.


title: Johdatus evoluutioon

text: Mutaatio on eliön perinnöllinen muutos, geneettisen materiaalin eli DNA:n kopioitumisessa tapahtuva virhe. Mutaatiot aikaansaavat "raaka-aineen" luonnonvalinnalle, ja ne ovat uuden geneettisen materiaalin ainoa lähde.


title: Johdatus evoluutioon

text: Mutaatioista suurin osa on neutraaleja, toisin sanoen ne eivät johda havaittaviin muutoksiin eliön elonjäämismahdollisuuksissa tai sopivuudessa elinympäristöönsä. Mutaatioista, jotka eivät ole neutraaleja, suurin osa on vahingollisia tai haitallisia. Vain pieni osa on adaptiivisia eli sellaisia, jotka auttavat eliötä elämään ja lisääntymään elinympäristössään, mutta tämä pieni hyödyllisten mutaatioiden määrä mahdollistaa evoluution.


title: Johdatus evoluutioon

text: Useampien eläinten ja kasvien DNA:ssa on suurehko määrä materiaalia, jolla ei ole tunnettua geneettistä roolia. Ihmisen tapauksessa tämän ”roska-DNA:n” eli tilke-DNA:n osuus on peräti 97 %. Tämä prosenttimäärä vaihtelee suuresti myös toisiaan lähellä olevien lajien välillä. Mutaatiot näissä alueissa ovat aina neutraaleja eikä näihin kohdistu ns. selektiivistä painetta. Siksi ne ovat sopivia niin sanottuja ”molekyylikelloja”, joiden avulla eri lajien geneettiset etäisyydet voidaan mitata. Se, ettei jonkin DNA-alueen merkitystä tunneta, ei kuitenkaan välttämättä merkitse, ettei sellaista olisi olemassa. Viime aikoina on löytynyt esimerkkejä tästä juuri roska-DNA:n joukosta. Silloin molekyylikellon käytön edellytykset eivät täyty.


title: Johdatus evoluutioon

text: Hyödyllisten mutaatioiden todennäköisyys eliössä on pieni. Lisäksi, jotta kyseinen hyödyllinen mutaatio voisi periytyä jälkeläisille, sen täytyy tapahtua sukusolulinjassa jossa se ei tapahdu kuin äärimmäisen harvoissa tapauksissa. Silti niin voi tapahtua ja tapahtuukin jatkuvasti.


title: Johdatus evoluutioon

text: Esimerkiksi säteilyttämällä on saatu aikaan erilaisten eläin- ja kasvilajien sukusolulinjoihin sellaisia muutoksia, jotka ovat periytyneet jälkipolville. Eräät näistä ovat olleet eliölle eduksi. Luonnossa esiintyvä säteily on mutaatioiden aiheuttaja, mutta koska luonnossa säteily on huomattavasti alhaisempaa kuin säteilytyskokeissa, tapahtuu luonnossa mutaatioita paljon harvemmin. Luonnollisessa prosessissa on kuitenkin huomattavasti enemmän aikaa ja useampia yksilöitä kuin säteilytyskokeissa, joten edullisia mutaatioita syntyy lähes välttämättä pitkien aikojen kuluessa, vaikka ne ovat harvinaisia ihmisten aikaskaalalla.


title: Johdatus evoluutioon

text: Edullisen mutaation tunnistaa siitä, että sen saaneet eliöt menestyvät sukupolvesta toiseen. Niitä, jotka eivät saa yksilöä menestymään, kutsutaan haitallisiksi tai neutraaleiksi mutaatioiksi. Vähänkin edulliset mutaatiot toisinaan leviävät ja tulevat vallitsevaksi tyypiksi populaatiossa. Silloin edullisen mutaation saaneet ovat enemmistössä, ja seuraavan edullisen mutaation saa luultavimmin joku edellisen mutaation saanut yksilö. Näin edulliset mutaatiot kasautuvat. Tätä kasautumista nopeuttaa ns. suvullinen lisääntyminen, jonka seurauksena geenit ”sekoittuvat” kuin korttipakka, ja populaation eri osissa yhtä aikaa sattuneet hyödylliset mutaatiot voivat yhdistyä yhteen yksilöön. Näin evoluutio muuttuu ”rinnakkaisprosessoinniksi”.


title: Johdatus evoluutioon

text: Jos laji hyötyy nykyisessä ympäristössään esimerkiksi pitkistä jaloista, jalan pituutta ja sitä kautta nopeutta kasvattavat mutaatiot ovat edullisia mutaatioita. Koska esimerkiksi nopeammat pääsevät paremmin pakoon saalistajiaan, ne pääsevät lisääntymään useammin, ja monen sukupolven aikana on todennäköistä että pitempijalkaisuuden geenit tulevat yleisiksi ominaisuuksiksi populaatiossa. Nämä pidempijalkaiset voivat saada myös muita edullisia mutaatioita, jolloin mutaatiot kasautuvat. Mikäli laji on jakaantunut useammalle eristäytyneelle alueelle, nämä edulliset mutaatiot tai niiden kasaumat eivät kulje kaikkien lajin edustajien saataville. Pian mutaatioita on kertynyt niin paljon, etteivät eri kantojen edustajat ole keskenään lisääntymiskykyisiä. Tällöin on tapahtunut lajiutuminen edullisten mutaatioiden kasaantumisen seurauksena.


title: Johdatus evoluutioon

text: Missä tahansa eliöpopulaatiossa yksilöiden ominaisuudet vaihtelevat hieman sekä perimän että ympäristön takia. Siten käy väistämättä niin, että tietyt ominaisuudet suosivat lisääntymistä enemmän kuin toiset ja siksi nämä ominaisuudet yleistyvät populaatiossa. Elinolosuhteiden muuttuessa (ilmasto, maantiede, sattuma, muiden eliölajien vaikutus) saattaakin olla, että jotkin toiset ominaisuudet edesauttavat lisääntymistä enemmän kuin muut, jolloin ne vuorostaan alkavat lisääntyä populaatiossa. Tästä syntyy vähitellen lajiutumista, eritoten jos populaatio jakautuu kahteen tai useampaan osaan, esimerkiksi maantieteellisistä syistä, joten populaatioiden kesken ei juurikaan tapahdu geenienvaihtoa. Näin kehityshaarat erkanevat hiljalleen toisistaan ja lopulta yksi kantamuoto on lajiutunut eri lajeiksi, jotka eivät ole lisääntymiskykyisiä keskenään.


title: Johdatus evoluutioon

text: Lajiutuminen on yhden lajin kehittymistä useammaksi. Lajiutumiselle erotetaan neljä mekanismia:


title: Johdatus evoluutioon

text: Kaikissa tapauksissa osapopulaatioiden geneettiset ominaisuudet eriytyvät satunnaisesti kumuloituvien mutaatioiden seurauksena yhä enemmän toisistaan. Lopulta eri populaatiot ovat geneettisesti niin kaukana toisistaan, etteivät ne pysty enää saamaan keskenään lisääntymiskykyisiä jälkeläisiä. Näin on syntynyt kaksi lajia.


title: Johdatus evoluutioon

text: Parapatrian erikoistapaus on niin sanottu rengaslaji, jossa on kyse monesta vierekkäisestä populaatiosta, jotka kaikki lisääntyvät naapurinsa kanssa, mutta ääripäät eivät enää lisäänny keskenään.


title: Johdatus evoluutioon

text: Ehkä tunnetuin esimerkki lajiutumisesta on darwininsirkkujen erikoistuminen 13:ksi eri lajiksi Galápagossaarilla yhdestä saarille saapuneesta kantalajista. Niiden nokat ovat erikoistuneet erilaisten ravintolokeroiden täyttämiseen. Siitä myös Darwin sai ideansa lajien synnystä.


title: Johdatus evoluutioon

text: Migraation rooli evoluutiossa on se, että tietyssä paikassa alkunsa saanut uusi, hyödyllinen perinnöllinen piirre yleistyy koko populaatiossa. Mitä suurempi yhtenäinen populaatio, sitä suurempi myös mutaatioiden määrä - myös hyödyllisten mutaatioiden määrä, joka on tästä vain pieni murto-osa. Eli mitä suurempi populaation koko yksilöinä, sitä ripeämmin evoluutio edistyy.


title: Johdatus evoluutioon

text: Populaatiosta tulisi kuitenkin vaatia, että yksilö voi fyysisesti matkustaa paikasta toiseen populaation sisällä. Kuivalla maalla eläville organismeille se tarkoittaa muun muassa sitä, että on oltava yhtenäinen kuiva maa-alue.


title: Johdatus evoluutioon

text: Jos koko maapallo olisi tässä merkityssä yhtenäinen, olisi kaikkialla maapallolla vain ja ainoastaan samat lajit, yksi laji per ekologinen lokero. Näin ei kuitenkaan ole, ja siksi voi löytyä eristyksissä toisistaan monta samanlaista lajia.


title: Johdatus evoluutioon

text: Tästä vaikuttavin esimerkki on Australia. 45 miljoonaa vuotta sitten Australian mannerlaatta erosi lopullisesti Etelämantereesta ja ajelehti pois, niin että Australiassa elävät oliot kehittyivät eri tavalla (ja paljon hitaammin) kuin eliöt muualla.


title: Johdatus evoluutioon

text: Yli sata miljoonaa vuotta sitten kaikki nisäkkäät olivat vielä pussieläimiä. Vasta myöhemmin kehittyivät nykyiset plasentaaliset nisäkkäät, jotka synnyttävät jälkeläisensä meille tutulla tavalla. Nämä kehittyivät Australian ulkopuolella eivätkä enää mannerlaattojen eri jakautumisten ja liikkumisien kautta päässeet Australiaan.


title: Johdatus evoluutioon

text: Australiassa elää pussieläimiä edelleen, ja ne ovat sopeutuneet vastaaviin ekologisiin lokeroihin kuin nisäkkäät muussa maailmassa. Esim. siinä missä muussa maailmassa on susia, hiiriä ja maamyyriä, on Australiassa pussihukka, pussihiiri ja pussimaamyyrä. Tämä on myös esimerkki konvergenssista.


title: Johdatus evoluutioon

text: Evoluutioteoria on falsifioitavissa oleva luonnontieteellinen malli, joka pyrkii selittämään evoluutiota ja sen mekanismeja mahdollisimman tarkasti ja antaa sen menneestä tai tulevasta toiminnasta ennusteita. Biologiassa, johon evoluution ala kuuluu, ei ole täysin varmaksi todistettavia asioita, kuten ei muissakaan kokemusperäisissä tieteissä.


title: Johdatus evoluutioon

text: Evoluutio on historiallinen tapahtumasarja, eikä sitä voida todistaa perinteisillä väitteillä tai menetelmillä, joilla todistetaan puhtaasti fysikaaliset tai funktionaaliset ilmiöt. Tietyt evolutiiviset tapahtumat - ja evoluutio kokonaisuudessaan - on pääteltävä havaintojen perusteella. Näitä päätelmiä on testattava yhä uudestaan uusia havaintoja vastaan, jolloin alkuperäiset havainnot saavat vahvistusta tai ne kumoutuvat. Menneisyyden evoluutiota ei voida tutkia kokeellisesti, mutta nykyistä voidaan, ja epäsuorien todisteiden avulla evoluutiota voidaan historiallisena ilmiönä testata.


title: Johdatus evoluutioon

text: Evoluution todistavia asioita ovat muun muassa sukupolvesta toiseen tapahtuva muuntelu, uuden geneettisen materiaalin kehittyminen, muuntelun kumuloituminen sukupolvesta toiseen, lajiutumishavainnot, hyödyllisten mutaatioiden yleistyminen, bakteeripopulaatioiden nopea vastustuskyvyn kehittyminen, fossiiliaineiston johdonmukainen geologinen kerroksellisuus ja sen johdonmukainen rakenteellinen kehitys, ja monia muita evoluution puolesta todistavia asioita, jotka muodostavat koko biologian perustan.


title: Johdatus evoluutioon

text: Paleontologia tutkii fossiileja. Fossiiliaineisto on vakuuttavin näyttö evoluution tapahtumista ja sen avulla päästään evoluution jäljille usein pienimpiä yksityiskohtia myöten. Tiettynä ajanjaksona eläneiden eläinten ja kasvien jäännöksiä löytyy kivettyneinä hyvinkin vanhoissa geologisissa kerrostumissa. Varhaisempi kerros sisältää aina seuraavasta kerroksesta löytyvien fossiilien kantamuotoja. Tuoreimpien kerroksien sisältämät fossiilit ovat usein hyvin samannäköisiä kuin nykyisin elävät eläimet. Mitä kauemmaksi mennään, sitä enemmän fossiilit poikkeavat nykyisistä eläimistä. Darwin päätteli, että juuri tätä voitiin odottaa, jos varhaisimmista kerroksista löytyneet eläimet ja kasvit olivat asteittain kehittyneet myöhäisemmistä kerroksista löytyneiksi lajeiksi.


title: Johdatus evoluutioon

text: Fossiileista saadun tiedon kertyminen tarkentaa toistaiseksi hyvin aukkoista kuvaa nykyajan lajien oletetuista esi-isistä, sukulaisuuksista ja synnystä. Fossiiliaineisto on tavallisesti poukkoilevaa; on yleensä harvinaista löytää katkeamaton fossiilien sarja, josta näkisi kantalajin muuttuvan vähittäin toiseksi lajiksi. Vain murto-osa kaikista maapallolla eläneistä eliöistä on fossiloitunut. Moni kerrostuma on sijainnut alueella, joka on huuhtoutunut tai tuhoutunut mannerlaattojen liikkuessa. Kerrostumat ovat taittuneet, litistyneet tai muuttaneet muotoaan tuhoten fossiiliaineiston, lisäksi maan päälle ulottuu nykyisin vain murto-osa fossiileja sisältävistä kerrostumista.


title: Johdatus evoluutioon

text: Esimerkiksi lintujen ja nisäkkäiden oletetaan kehittyneen matelijoista, ja jo vuonna 1861 löydettiin "Archaeopteryxin" (höyhenpeitteinen lintulisko) fossiili, joka oli välimuoto lintujen kehityksessä. Fossiileja, jotka täyttävät tyhjän aukon, kutsutaan puuttuviksi lenkeiksi. Jotkut fossiililinjat ovat melko täydellisiä, kuten kehityslinja nisäkäsliskoista nisäkkäiksi, valaiden evoluutio ja hevosen heimon evoluutio kantalajista ("Eohippus") nykyiseen hevoseen ("Equus"). Myös ihmisen esi-isät muodostavat vaikuttavan sarjan välimuotoja nykyiseen ihmiseen.


title: Johdatus evoluutioon

text: Molekyylibiologia on biologian osa-alue. Vertailemalla homologisia geenejä tai homologisia molekyylejä kahden eliön välillä voidaan päätellä, miten samankaltaisia ne ovat. Molekyylit kuitenkin muuttuvat eri tahdissa, jotkut hyvinkin nopeasti ja toiset hitaasti, mikä voi aiheuttaa ongelmia. Molekyylejä, jotka muuttuvat hyvin tasaisella nopeudella, käytetään useimmiten molekyylikelloina. Menetelmää on kuitenkin sovellettava varovasti, sillä molekyylikellot eivät aina käy niin tasaisella nopeudella kuin oletetaan. Eri molekyyleillä on useasti eri muutosvauhti, mutta yksittäinenkin molekyylin muutosvauhti voi muuttua ajan kuluessa. Tämä edustaa niin sanottua "mosaiikkievoluutiota". Ristiriitaisissa tapauksissa määritetään jonkin toisen molekyylin muutosvauhti tai yritetään etsiä parempia fossiilitodisteita.


title: Johdatus evoluutioon

text: Molekyylikellomenetelmä ei ole ongelmaton: kellojen kalibrointi voi olla vaikeaa ja kellojen "tikitysnopeus" riippuu muiden muassa siitä, kohdistuuko tiettyyn geenisekvenssiin ns. selektiivinen paine. Parhaat molekyylikellot ovat ns. tilke-DNA-alueet, jotka eivät koodaa mitään proteiinia eivätkä siis tule ilmentyneeksi fenotyypissä. DNA-alueet, jotka koodaavat toimivaa proteiinia (eli "geenit"), muuttuvat yleensä paljon hitaammin, koska mutaatiot toimivassa geenissä ovat suurilta osin vahingollisia ja siksi luonnonvalinta hoitaa ne pois populaatiosta.


title: Johdatus evoluutioon

text: Molekyylikelloista saatu luotettava tieto vahvistaa suurilta osin ne samat polveutumissuhteet lajien välillä, jotka saatiin selville jo vertailevasta anatomiasta ja fossiilisesta aineistosta. Näennäiset ristiriidat liittyivät yleisesti tapauksiin, jossa polveutumistilanne oli alun perin anatomian ja fossiilien perusteella epäselvä.


title: Johdatus evoluutioon

text: Toinen menetelmä näiden sukulaissuhteiden selville saamiseksi geneettisistä sekvensseistä perustuu ns. "plagioituihin virheisiin". Tilke-DNA-alueissa on monien toimivien geenien kopioita, jotka ovat vahingoittuneet siten, etteivät ne enää toimi. Tällaisista lajeille yhteisistä virheistä voidaan päätellä, että virheet ovat olleet olemassa jo ennen lajien erkaantumista. Esimerkki tällaisesta tapauksesta on kädellisille yhteinen mutaatio, jonka takia ne eivät pysty valmistamaan C-vitamiinia toisin kuin lähes kaikki muut nisäkkäät. (Marsutkaan eivät pysty valmistamaan C-vitamiinia itse, mutta niillä mutaatio on erilainen.)


title: Johdatus evoluutioon

text: Molekyylibiologian ilmaantumisen myötä huomattiin, että myös molekyylit kehittyvät samalla tavalla kuin somaattiset rakenteet. Mitä lähempänä kaksi lajia on toisiaan, sitä samankaltaisempia myös niiden molekyylit ovat. Monissa tapauksissa morfologisen aineiston epäselvyys on herättänyt epäilyksiä, mutta molekyylejä vertailemalla on saatu paljastettua lajien todellinen suhde. Molekyylibiologia on nykyisin tärkein tietolähde tutkittaessa fylogeneettisiä suhteita.


title: Johdatus evoluutioon

text: Vertaileva anatomia paljastaa eliöiden rakenteessa tavattavat yhtäläisyydet. Esimerkiksi hyönteisten ruumiissa on aina pää, takaosa ja keskiruumis, niillä on kolme jalkaparia ja yleensä kaksi paria siipiä. Ominaisuudet ovat periytyneet yhteisistä kantamuodoista, sillä yhtäläisyydet ovat aivan liian suuria ollakseen sattumanvaraisia. Samoin ovat myös nisäkkäiden, kuten esimerkiksi ihmisen käsivarsi, kissan tai hevosen etujalka, lepakon siipi ja hylkeen evä saman peruskaavan mukaisia, ja niiden luut voidaan tunnistaa luu luulta - ne ovat vain kehittyneet yksityiskohdiltaan erilaisiksi erilaisten elintapojen vuoksi.


title: Johdatus evoluutioon

text: Yksilönkehityksen aikana tavatut yhtäläisyydet. Nisäkkäiden, lintujen ja matelijoiden hyvin varhaiset kehitysvaiheet muistuttavat erittäin paljon toisiaan. Samankaltaisuus selittyy sillä, että eri selkärankaisryhmät ovat perineet yhteisiltä esivanhemmiltaan kehitystapansa, joka niissä edelleen toistuu.


title: Johdatus evoluutioon

text: Surkastuneet elimet ovat toimintansa lopettaneita elimiä. Tällaisia ovat esimerkiksi lentotaidottoman strutsin siivet ja ihmisen häntäluu. Niiden esiintyminen voidaan ymmärtää, jos oletetaan strutsien kehittyneen lentävistä muodoista jotka myöhemmin liian suuriksi ja painaviksi tultuaan ovat kadottaneet lentotaitonsa. Samoin myös ihmisen ja simpanssin esi-isien voidaan olettaa joskus olleen hännällisiä, mutta kadottaneen hännän tarpeettomana ihmiseen ja simpanssiin johtaneen lajiutumisen aikana. Muita esimerkiksi ovat käärmeissä tavattavat jäänteet takajalan luista ja hetulavalaiden kidassa olevat hampaiden jäänteet.


title: Johdatus evoluutioon

text: Muuntuneet elimet vastaavat sijaintinsa ja anatomiansa puolesta sellaisia elimiä, jotka toisilla muodoilla suorittivat toisia toimintoja. Esimerkiksi kärpäsillä on vain yksi siipipari, mutta toisen siipiparin paikalla niillä on nuijanmuotoiset väristimet, jotka toimivat lennon aikana gyroskooppisena elimenä. Tämä esimerkki ja monet muut muutokset voidaan helposti selittää, jos oletetaan tällaisten eläinten polveutuvan sellaisista eläimistä, joilla kyseessä olevat elimet olivat alkuperäisessä tehtävässään.


title: Johdatus evoluutioon

text: Etologia on biologian tieteenhaara, joka tutkii eläinten käyttäytymistä. Se paljastaa yhtäläisyyksiä eri muotojen, kuten sosiaalisten hyönteisten, muurahaisten, ampiaisten ja mehiläisten pesänrakennustavoissa. On mahdollista osoittaa, miten monimutkaiset käyttäytymisen sarjat ovat erilaisten vaikutusten alaisena muotoutuneet pysyviksi.


title: Johdatus evoluutioon

text: Parasitologia eli loisoppi osoittaa jokaisen loisen olevan elävä todiste siitä, että se polveutuu vapaana eläneistä muodoista, joiden jälkeläiset ovat sopeutuneet elämään isäntäeliön kustannuksella.


title: Johdatus evoluutioon

text: Biokemia tutkii elävien organismien kemiallista rakennetta ja niiden osuutta organismeissa. Esimerkiksi eräs biokemian erikoisala, serologia, tutkii veren kemiallista koostumusta. Anti-ihmisseerumia saadaan ruiskuttamalla ihmisverta koe-eläimeen, ja kun seerumia sekoitetaan toisten verilaatujen kanssa, voidaan reaktioiden avulla mitata testattujen lajien eroja.


title: Johdatus evoluutioon

text: Eläinten maantieteellisestä levinneisyydestä voidaan tehdä johtopäätöksiä. Esimerkiksi Galápagossaarten eläimillä on samanlaisia piirteitä kuin Etelä-Amerikan eläimillä ja Kap Verde -saaren eläimillä Afrikan eläimistön piirteitä. Jos kumpaisenkin saaren eläimet olisivat syntyneet erikseen, ei sille olisi mitään järkevää selitystä, mutta jos molemmille saaristoille on levinnyt eläimiä läheisiltä mantereilta ja ne ovat sopeutuneet ajan myötä erilaisiin olosuhteisiin, voidaan ongelma ratkaista helposti evoluution avulla.


title: Johdatus evoluutioon

text: Myös suoria todisteita evoluutiosta on saatu. Esimerkiksi koivumittari-niminen perhoslaji on Englannin teollisuusalueilla muuttanut väriään sadan vuoden aikana harmaasta mustaksi. Siinä paljastuvat evoluution selittämiseksi vaadittavat oleellisen tärkeät yksityiskohdat. Kahden vanhan perhoslajin on nähty risteytyvän ja siitä on syntynyt täysin uusi perhoslaji.


title: Johdatus evoluutioon

text: Tähtitieteellisten ja geofyysisten todisteiden valossa on arvioitu maapallon syntyneen noin 4,57 miljardia vuotta sitten. Arvioiden mukaan Maa kehittyi elinkelpoiseksi noin 3,8 miljardia vuotta sitten, jolloin elämä ilmeisesti syntyi, mutta ei tiedetä, miltä se näytti. Elämä muodostui yhteenkerääntyneistä makromolekyyleistä, jotka kykenivät ottamaan aineita ja energiaa ympäröivistä elottomista molekyyleistä sekä Auringon säteilystä. Ensimmäiset vakavasti otettavat teoriat elämän synnystä esitettiin 1920-luvulla.


title: Johdatus evoluutioon

text: Darwin ehdotti, että kaikilla eliölajeilla on yhteinen esi-isä; jokainen eliö on kehittynyt samasta alkueliöstä, joka on elänyt ainakin 3,5 miljardia vuotta sitten. Se, että kaikki maapallon eliöt käyttävät samanlaista perintöainesta (DNA), samanlaista transkriptiomekanismia DNA:sta proteiiniin (ja käytännössä samaa kolmen emäksen kooditaulukkoa) sekä energiantuotantoon ATP:tä, tukevat tätä. Myös kaikkien proteiinien aminohappojen ja monen muun molekyylin vasenkätisyys voidaan näin helposti selittää.