title: Nipsinginoja

text: Se yhtyy Ala-Temmeksellä noin 80 kilometrin mittaiseen Temmesjokeen, joka laskee vetensä Pohjanlahden Liminganlahteen. Siihen yhtyvät alempana ennen merta Tyrnävän- ja Ängeslevänjoet. Nipsinginoja matkaa Limingan, entisen Temmeksen sekä Tyrnävän kuntien alueilla. Alkuperäinen Nipsinginoja kulki latva-alueillaan esimerkiksi Tyrnävän Korvenkylässä, Sääskelän niityn takaa kohden Leppi- eli Järvinevaa. Nipsinginojassa sijaitsi pieniä lampeja, ”poukamia”, joissa eli haukea. Poukamat kuivuivat metsäojituksien ja Nipsinginojan kanavointien myötä. Latva-alueilla on nykyisin mahdotonta löytää alkuperäisen, luonnonvaraisen Nipsinginojan kulkureittejä.


title: Nipsinginoja

text: Järvi- eli Leppinevalla sijaitsi pieni Leppijärvi. Se kuivattiin valtion työttömyystöinä vuosina 1953–1955 niin sanotulla Leppiojan kanavoinnilla. Osaltaan Leppijärveä tai oikeammin Leppinevaa kuivattanutta Nipsinginojankanavaa on kaivettu, etupäässä peltoalueiden kohdilta, kaivinkoneilla, ennen niin sanotuilla ”Hullu–Jusseilla”. Ala-Temmeksellä sijaitsevan Lakeuden kuntainliiton omistaman kunnalliskoti Marttilan kookkaan metsäsaran reunaan, Tyrnävän Korvenkylässä kanava kaivettiin työttömyystöinä vielä lapiopelillä.


title: Nipsinginoja

text: Nipsinginojan seutua nelostien vieressä Ala-Temmeksellä on uudemmalle ajalle asutettu Limingan kunnan kunnallisena asuntoalueena. Sinne on kaavoitettu lisäalue asuntoja varten. Tyrnävän kirkonkylän ja Ala-Temmeksen välillä kulkeva seututie 827 kulkee Nipsingin kautta. Nipsinkiin on tehty kaavoitussuunnitelmia Tyrnävän kunnan teollisuuskylää varten.


title: Deipnosofistai

text: Deipnosofistai (, ) on Athenaioksen kirjoittama teos. Sen nimi voidaan suomentaa ”Päivällisfilosofeiksi” tai ”Oppineiden pidoiksi”. Teos sijoittuu pitoihin, joiden pääasiallisena tarkoituksena on kirjallisuudesta ja kulttuurihistoriasta keskusteleminen. Teoksen päähenkilö on Ulpianus, pitojen isäntä. Henkilöhahmoihin kuuluu grammaatikkoja, leksikografeja, juristeja, muusikkoja ja muita paikallaolijoita.


title: Deipnosofistai

text: Teos on arvokas siinä, että se antaa laajan kuvan hellenistisen maailman kirjallisesta elämästä, ja sen osana on säilynyt paljon katkelmia ja tietoa, jotka muuten olisivat kadonneet kokonaan. Kirja XIII on merkittävä antiikin kreikkalaisen seksuaalisuuden tutkimuksen kannalta.


title: Deipnosofistai

text: Teos on kirjoitettu Roomassa 200-luvun alkupuolella kreikan kielellä. Teos käsitti alun perin viisitoista kirjaa. Se on säilynyt yhtenä käsikirjoituksena, josta kirjat I ja II sekä osia kirjoista III, XI ja XV on kadonnut kauan sitten. Muuten teos vaikuttaa säilyneen kokonaisuudessaan. Teoksesta kirjoitettiin keskiajalla lyhennelmä, joka on säilynyt kokonaisena. Sen avulla on puuttuvista osista on mahdollista saada hajanainen kuva.


title: Deipnosofistai

text:
Ensyklopedisti Thomas Browne kirjoitti Athenaioksesta lyhyen esseen, joka osoittaa, kuinka kiinnostus ”Oppineiden pitoihin” lisääntyi tutkijoiden keskuudessa sen jälkeen, kun klassisen kirjallisuuden tutkija Isaac Casaubon julkaisi teoksen vuonna 1612.
Runoilija James Russell Lowell luonnehti teosta ja sen kirjoittajaa vuonna 1867 sanoen, että siinä aika on muuttanut ikään kuin kiertelevän romukauppiaan keräämän kasan kullaksi.


title: Deipnosofistai

text: "Deipnosofistai" esittää olevansa teoksen kirjoittajan ystävälleen Timokrateelle tekemä selonteko eräistä oppineen taiteidensuosijan Larensioksen (tai Larensiuksen) talossa pidetyistä pidoista. Näin kyseessä on dialogin sisällä oleva dialogi Platonin tyyliin. Käyty keskustelu on niin pitkä, että realistisesti ajateltuna pidot olisivat kestäneet useita päiviä.


title: Deipnosofistai

text:
Pitojen kahdenkymmenenyhdeksän vieraan joukkoon kuuluvat muun muassa Galenos, Ulpianus ja Plutarkhos, mutta kaikki ovat todennäköisesti fiktiivisiä hahmoja, eikä suurin osa ota osaa keskusteluun. Mikäli Ulpianus on sama henkilö kuin tunnettu juristi, teos on täydytty kirjoittaa hänen vuonna 223 tapahtuneen kuolemansa jälkeen. Todellinen Ulpianus kuitenkin kuoli pretoriaanikaartin murhaamana, kun taas Athenaioksen Ulpianus kokee luonnollisen kuoleman.
Vieraita pyydetään tuomaan mukanaan katkelmia runoilijoilta, ja näitä luetaan ääneen ja niistä keskustellaan ruokapöydän ääressä. Kokonaisuudessaan teos on lähinnä melko kömpelö väline esitellä kirjoittajan laajaa ja monipuolista lukeneisuutta. Teoksen suurimmat arvot eivät olekaan taiteelliset, vaan siinä, että se antaa laajan kuvan hellenistisen maailman kirjallisesta elämästä. Teos on kokoelma sekalaista tietoa, pääasiassa liittyen ruokapöytään, mutta se sisältää huomioita myös muun muassa kielestä, kirjallisuudesta ja filologiasta, musiikista, lauluista, tansseista, peleistä, seksuaalietiikasta sekä kurtisaaneista. Teos on täynnä lainauksia kirjailijoilta, joiden teoksia ei ole säilynyt muuten. Ilman Athenaiosta monia kreikkalaisia kirjailijoita, kuten Arkhestratosta, ei tunnettaisi lainkaan. Athanaios lainaa lähes 1 250:tä kirjailijaa ja 2 500:aa erillistä teosta, luettelee 1 000 näytelmän nimet ja siteeraa 10 000 runosäettä. Teos välittää lisäksi tietoa monien taideteosten, kuten Venus Kallipygoksen, taustalla olevista kertomuksista.


title: Deipnosofistai

text: "Deipnosofistai" on merkittävä klassisen ajan Kreikan ruokaohjeiden lähde. Teos sisältää muun muassa erään Mithaikoksen kadonneen keittokirjan resepteistä kokonaisuudessaan. Kyseessä on vanhin kreikankielinen resepti ja vanhin millään kielellä tunnettu resepti, joka on peräisin nimeltä tunnetulta henkilöltä. Muita kirjailijoita, joiden reseptejä lainataan, ovat muun muassa Glaukos Lokrilainen, Dionysios, Epainetos, Hegesippos Tarentumilainen, Erasistratos, Diokles Karystoslainen, Timakhidas Rhodoslainen, Filistion Lokrilainen, Euthydemos Ateenaleinen, Krysippos Tyanalainen ja Paksamos.


title: Deipnosofistai

text: Pääaiheidensa lisäksi teos tarjoaa harvinaisen selvän kuvan myöhäisen hellenistisen ajan homoseksuaalisuudesta erityisesti kirjoissa XII-XIII. Tunnetuiksi poikienrakastajiksi mainitaan Alkibiades, Kharmides, Autolykos, Pausanias ja Sofokles. Lisäksi mainitaan useita teoksia ja nykyisin kadonneita näytelmiä aiheesta, mukaan lukien näytelmäkirjailijat Difilos, Herakleides Pontoslainen, Kratinos, Aiskhylos ja Sofokles.


title: Intendentti

text: Intendentti ( ’laitoksen tai osaston johtaja’ < ’suunnata, aikoa’) on tiede- tai taidelaitoksen johtajan virka tai orkesterin hallinnollisen ja usein myös taiteellisen johtajan virka. Eri aikoina intendentuuri on merkinnyt erilaisia esimiehen, valvojan tai tarkastajan tehtäviä.


title: Intendentti

text: Suomeen perustettiin 1800-luvulla Yleisten rakennusten intendentinkonttori johtamaan ja valvomaan valtion rakennustöitä. Konttorin päällikkö oli virkanimikkeeltään intendentti. Myös Suomen armeijan huoltopäällikön nimekkeenä oli ennen 1950-lukua intendentti. Ranskassa intendentti puolestaan oli ennen vallankumousta hallituksen korkein edustaja maakunnissa.


title: Intendentti

text: Myös Suomen kolmanneksi vanhin pursiseura NJK perusti intendentin viran: tehtävänä oli toimia seuran paviljongin vastaavana hoitajana, nykytermein isännöitsijänä.


title: Nestepaine

text: Nestepaine Oy on suomalaisomisteinen hydrauliikan komponenttien, tarvikkeiden ja järjestelmien toimittaja.


title: Nestepaine

text: Nestepaine Oy on Etola-yhtiöiden päätoimija hydrauliikan alalla. Nykyisin yli 50 hengen ja noin 20 miljoonan euron liikevaihdon omaava Nestepaine aloitti vuonna 1973 kolmen hengen autotalliyrityksenä.


title: Nestepaine

text: Nestepaine tarjoaa asiakkailleen hydrauliikan kokonaispalvelua. Sillä on omaa valmistusta, suunnittelupalveluita ja noutomyymälä.


title: Nestepaine

text: Toimipisteet sijaitsevat Vantaalla, Tampereella, Seinäjoella, Raumalla ja Kokkolassa. Varastossa on 12 000 aktiivista nimikettä.


title: Mustakuusi

text: Mustakuusi ("Picea mariana") on Pohjois-Amerikan pohjoisosista kotoisin oleva ainavihanta, pienikokoinen havupuu, joka kuuluu kuusten sukuun ja mäntykasvien heimoon. Se on valittu Newfoundlandin provinssipuuksi.


title: Mustakuusi

text: Mustakuusi on hidaskasvuinen pensas tai puu, joka alkaa tuottaa siementä 20 vuoden iässä ja elää tavallisesti 200 vuoden ikäiseksi, mutta joskus jopa 280 vuoden ikäiseksikin. Se kasvaa keskimäärin 9–15 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 15–25 senttimetriä paksuksi paitsi levinneisyysalueensa pohjoisreunalla, jossa se jää yleensä 3–6 metriä korkeaksi ja rungoltaan 3–5 senttimetriä paksuksi. Suurimmat luonnosta löydetyt yksilöt ovat olleet noin 27 metriä korkeita ja 46 senttimetriä paksuja ja sijainneet Ontarion savimaavyöhykkeellä Kanadassa.


title: Mustakuusi

text: Mustakuusella on lähelle maanpintaa levittäytyvä, laaja juuristo, kapean kartiomainen tai piikkimäinen, tiheähkö latvus sekä lyhyet ja riippuvat haarat, jotka ympäröivät runkoa säännöllisinä kiehkuroina. Suoraa runkoa peittää karhea, hilseilevä, punertavanharmaa kaarna. Kuluvan kesän kasvainranka on ohut, tiheäkarvainen ja vaaleanruskea tai punertava. Kärkisilmut ovat harmaanruskeat, pistäväkärkiset ja läpimitaltaan 3 millimetriä. Lehdet ovat himmeitä, sinivihreitä neulasia, jotka siirottavat eri puolille haaraa. Yksittäinen neulanen on 6–15 millimetriä pitkä, tylppäkärkinen, läpileikkaukseltaan neliskulmainen ja kauttaaltaan ilmarakojen peittämä.


title: Mustakuusi

text: Muiden kuusien tapaan mustakuusi on yksikotinen eli samassa yksilössä kasvaa sekä hede- että emikukintoja. Käpymäiset kukinnot syntyvät elokuun alkuun mennessä mutta kehittyvät lopullisesti vasta seuraavan vuoden keväänä. Latvuksen uloimmissa oksissa sijaitsevat hedekukinnot ovat riippuvat, luumunmuotoiset ja 12–20 millimetriä pitkät. Ne ovat aluksi tummanpunaiset tai sinipunervat mutta muuttuvat kellanruskeiksi siitepölyn muodostuksen jälkeen. Latvuksen kärjessä sijaitsevat emikukinnot ovat pystyt, liereät, 15–25 millimetriä pitkät ja vihreät tai sinipunervat. Ne pölyttyvät touko–kesäkuussa ja kypsyvät nopeasti lähes pallomaisiksi kävyiksi, jotka ovat pituudeltaan 3 senttimetriä ja leveydeltään 2 senttimetriä. Ohuiden ja pyöreäkärkisten käpysuomujen alle kehittyy elo–syyskuuhun mennessä ohutkuorisia ja siivekkäitä siemeniä. Kävyt säilyvät puussa vuosien ajan ja vapauttavat vähitellen siemeniä puun ympäristöön.


title: Mustakuusi

text: Mustakuusi on kotoisin laajalta alueelta Pohjois-Amerikan pohjoisosista. Sen levinneisyysalueen pohjoisraja seuraa puurajaa ja kulkee Newfoundlandista Pohjois-Quebeciin ja edelleen Kanadan pohjoisosien halki Alaskan länsirannikolle. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Rhode Islandista ja Massachusettsista Minnesotaan ja Brittiläisen Kolumbian keskiosiin. Yksittäisiä esiintymiä on lisäksi Etelä-Wisconsinissa, Etelä-Michiganissa, Pennsylvaniassa ja New Jerseyssä.


title: Mustakuusi

text: Mustakuusi menestyy vähäkalkkisessa ja niukkaravinteisessa maaperässä aina 1 500 metrin korkeuteen asti. Yleensä se kasvaa boreaalisen vyöhykkeen soilla, erityisesti rämeillä ja jokirannoilla, mutta pohjoisempana myös kuivissa kangasmetsissä sekä kalliokoissa. Se risteytyy luonnostaan punakuusen kanssa Nova Scotiassa, New Brunswickissa ja Quebecissä, missä lajien levinneisyydet kohtaavat.


title: Mustakuusi

text: Mustakuusen puuaines on vahvaa, suhteellisen kevyttä ja väriltään valkoista tai keltaista. Se on selluloosan tärkein yksittäinen raaka-aine Kanadassa ja taloudellisesti merkittävä paperiteollisuudelle myös Suuria järviä reunustavissa Yhdysvaltojen osavaltioissa, erityisesti Minnesotassa. Sitä käytetään myös jonkin verran sahateollisuudessa sekä joulukuusena. Jo ennen teollista käyttöä mustakuusta osattiin hyödyntää monilla tavoilla: sen juurista tehtiin köyttä, pihkasta parantavia voiteita sekä kuusenkerkistä ja neulasista teetä, jolla torjuttiin keripukkia.


title: Mustakuusi

text: Mustakuusi on myös tärkeä ravinnonlähde ja pesäpaikka villieläimille. Se muodostaa merkittävän osan kanadanpyyn ja lumikenkäjäniksen talviravinnosta, ja monet linnut sekä pienet nisäkkäät syövät sen siemeniä. Sen sijaan hirvieläimet ja muut isot nisäkkäät eivät käytä sitä ravintonaan juuri lainkaan.


title: Anna omassa kodissaan

text:
Anna omassa kodissaan ("Anne’s House of Dreams") on kanadalaisen L.M. Montgomeryn kirjoittama tyttökirja. Kirja on viides osa orpotyttö Anna Shirleystä kertovassa kahdesanosaisessa Anna-sarjassa. Kirja ilmestyi englanniksi 1917, ja se suomennettiin vuonna 1922.
Kuten kaikki muutkin Montgomeryn kirjat, tämänkin kirjan tapahtumapaikka on kirjailijan oma kotipaikkakunta Kanadan Prinssi Edwardin saari.


title: Anna omassa kodissaan

text: Kirja kuvaa juuri avioon astuneiden Annan ja Gilbert Blythen yhteiselon ensimmäisiä vuosia. Kirjan alussa tuore aviopari muuttaa pois rakkaasta Avonleasta pieneen, valkoiseen taloon merenrannalle, sillä Gilbertille tarjotaan tuolta alueelta lääkärin työtä. Anna ja Gilbert saavat paljon uusia ystäviä ja kokevat monenlaisia kokemuksia, sekä mukavia, että surullisia pienessä unelmiensa talossa.


title: Sanomia Turusta

text: Sanomia Turusta oli Turussa vuosina 1850–1903 ilmestynyt sanomalehti.


title: Sanomia Turusta

text: "Turun Wiikko-Sanomien" lakattua Turku jäi kahdeksi vuosikymmeneksi vaille suomenkielistä sanomalehteä. Uuden lehden perusti "Åbo Underrättelseriä" julkaissut J. W. Lillja. Vuoden 1850 kieliasetuksen rajoittama "Sanomia Turusta" oli aluksi hyvin vaatimaton pieni lehti, joka sisälsi lähinnä maatalousvalistusta ja uskonnollista aineistoa. Vuonna 1853 toimittajaksi tuli G. E. Eurén, joka teki siitä hyvin toimitetun uutislehden. 1860-luvulla "Sanomia Turusta" oli läntisen suomen maaseudun valtalehti, jonka levikki hipoi "Suomettaren" lukuja.


title: Sanomia Turusta

text: "Sanomia Turusta" oli linjaltaan maltillisen suomenmielinen. Poliittisesti värittömänä uutislehtenä sen suosio kääntyi 1870-luvulla jyrkkään laskuun. G. W. Wilenin vuodesta 1863 lähtien julkaisema lehti vuokrattiin vuonna 1900 sen toimitussihteerille Kaarle Hemmille. Turun perustuslailliset nuorsuomalaiset ottivat sen haltuunsa vuoden 1902 lopulla. Viranomaiset eivät kuitenkaan hyväksyneet sille uutta päätoimittajaa, minkä takia lehden oli lakattava. Sen tilalle nuorsuomalaiset perustivat "Turun Sanomat".


title: Sanomia Turusta

text: Lehti ilmestyi vuosina 1851–1852 joka toinen viikko, vuodesta 1853 lähtien kerran, vuodesta 1876 kahdesti, vuodesta 1880 kolmesti, vuodesta 1882 neljästi ja vuodesta 1884 kuudesti viikossa. Vuonna 1902 ilmestyi myös viikkopainos ja vuonna 1903 kolmipäiväinen painos. Levikki kohosi vuonna 1855 yli tuhannen, vuonna 1863 kahden tuhannen, vuonna 1875 kolmen tuhannen ja oli suurimmillaan lähes 4 500 kappaletta vuonna 1878. 1880- ja 1890-luvuilla levikki vakiintui kahden ja kolmen tuhannen välille. Päätoimittajina työskentelivät Fredrik Bergstadi (1851–1853), Gustaf Erik Eurén (1853–1857), Antti Liljefors (1857–1862 ja 1864–1870), J. Aulén (1863), Paavo Salonius (1871–1873), Erkki Almberg (1873–1875), Johan Aksel Malmgren (1875–1886 ja 1888–1901), Simo Hirvonen (1887), Kaarlo Hemmi (1901–1903) ja Hugo K. Eneberg (1903).


title: Sanomia Turusta

text: Vuonna 1857 lehdessä julkaistiin ensimmäinen suomennettu sarjakuva, sveitsiläisen Rodolphe Töpfferin "Herra Koipeliini".


title: Jaakko Tuomikoski

text: Vieno Jaakko Tuomikoski (28. heinäkuuta 1885 Liminka – 14. kesäkuuta 1971 Tampere) oli suomalainen toimittaja, joka oli Tampereella ilmestyvän Aamulehden päätoimittajana 25 vuotta. Tuomikoski suomensi myös kirjallisuutta.


title: Jaakko Tuomikoski

text: Tuomikosken vanhemmat olivat kunnallisneuvos Antti Tuomikoski ja Vilhelmiina Tuorila. Hän pääsi ylioppilaaksi 1904 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1907 ja maisteriksi 1910.


title: Jaakko Tuomikoski

text:
Tuomikoski aloitti toimittajan uransa vuonna 1905 Mikkelin Sanomien aputoimittajana. Tuomikoski oli kirjankustannusalalla 1908
ja 1911–1912, Vaasa-lehden päätoimittajana 1913–1924, Uuden Suomen päätoimittajan apulaisena 1924–1927 sekä Iltalehden päätoimittajana 1927–1930. Aamulehden päätoimittajana hän oli vuosina 1931–1956. 1930-luvulla Tuomikoski vaikutti toiminnallaan siihen, ettei Aamulehti lähentynyt Lapuan liikkeen ja IKL:n linjaa. Tuomikosken päätoimittajakaudella Aamulehden levikki kasvoi tasaisesti niin, että se oli 1950-luvun puolivälissä jo yli 80 000.


title: Pistesija

text: Pistesija on kilpailuissa sijoitus, joka oikeuttaa pisteiden saamiseen. Yleisurheilussa sillä tarkoitetaan sijoja 4.–8., jotka seuraavat mitalisijojen jälkeen.


title: Pistesija

text: Yleisurheilun Suomi–Ruotsi-maaottelussa lajeista jaetaan pisteitä sijoitusten mukaan kaavalla 7-5-4-3-2-1. Viesteissä voittajamaa saa 5 ja häviäjä 2 pistettä. Ilman tulosta jääneille ei pisteitä jaeta.


title: Pistesija

text: Formula 1:n osakilpailuissa pisteet jaetaan nykyisin kaavalla 25-18-15-12-10-8-6-4-2-1.


title: Pistesija

text: Eurovision laulukilpailussa jokainen osallistujamaa antaa pisteitä tuomaristo/puhelinäänestyksessään kymmenelle eniten ääniä saaneelle maalle, vuodesta 1975 lähtien kaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1.


title: Mitigati

text: Mitigati on italialainen kolmen hengen korttipeli, jota pelataan piemontelaisella tarot-pakalla. Peli on suhteellisen haastava ja uhkapelinä sitä pelataan korkeilla panoksilla. Mitigatissa on kaupankäyntikierros, jolla jako voidaan keskeyttää tai jätetään peli pelaamatta. Tällä voidaan välttää liian korkeat tappiot varsinaisessa pelissä. Mitigati, kuten muutkin tarot-pelit, kuuluu tikkipeli-perheeseen.


title: Mitigati

text: Piemontelaisessa Tarot-pakassa on 78 korttia. Korteissa on viisi maata: kolikot, maljat, sauvat ja miekat sekä erillinen valtti-maa, jonka kortteja kutsutaan Tarokeiksi. Neljässä tavallisessa maassa on numerokortit 1-10 sekä neljä kuvakorttia: sotilas, ratsumies, kuningatar ja kuningas. Pitkissä maissa (sauvat ja miekat) korttien arvojärjestys on normaali, mutta pyöreissä maissa (kolikot ja maljat) 1-10 korttien arvojärjestys on käänteinen eli 1 on arvokkain ja 10 matalin kortti. Kuvakorteissa järjestys on aina normaali: kuningas korkein ja sotilas matalin.


title: Mitigati

text: Valttikortteja on 21 ja ne on numeroitu 1 - 21. Italialaiseen tyyliin valtti 20 toimii arvokkaimpana valttina. Eli valtti 21 ja 20 vaihtavat paikkaa. Lisäksi on erityinen, joskus valttikortiksi luettava narri-kortti, joka toimii pelissä sijaiskorttina.


title: Mitigati

text: Korteilla on seuraavat pistearvot:Jakaja arvotaan esimerkiksi korttia vetämällä. Suurin tai pienin kortti aloittaa. Jakaja sekoittaa kortit ja jakaa vastapäivään 25 korttia jokaiselle pelaajalle viiden kortin nipuissa. Itselleen hän ottaa ylimääräiset kolme korttia. Toisen, kolmannen ja neljännen jakokierroksen välissä käydään kauppaa pelin jatkumisesta ja tai keskeyttämisestä ja siihen liittyvistä pisteistä/maksuista.


title: Mitigati

text: Jokaisella kaupankäyntikierroksella on mahdollista tehdä seuraavia tarjouksia, etumiehen puhuessa ensin:


title: Mitigati

text: Maksaja ja myyjä saavat muuttaa tarjouksiaan itselleen epäedullisemmiksi. Eli maksaja voi korottaa tarjoustaan ja myyjä voi antaa alennusta. Jos maksaja ja myyjä pääsevät sopuun eikä kolmas pelaaja ilmoita jatkavansa jako keskeytetään, maksut suoritetaan ja aloitetaan uusi jako.


title: Mitigati

text: Jos jako suoritetaan loppuun, jakaja poistaa kädestään kolme ylimääräistä korttia. Näiden joukossa ei saa olla kuninkaita eikä kolmea arvokasta valttia (Narri ja valtit 1 sekä 20).


title: Mitigati

text:
Ennen pelin alkua pelaajat voivat tienata pisteitä ilmoittamalla erilaisia kädessään olevia yhdistelmiä. Yhdistelmät ovat:
Arvokortit = 10 + 5 pistettä


title: Mitigati

text: Tarokit on näytettävä muille pelaajille. Muita yhdistelmiä ei tarvitse todistaa. Arvokortit ovat kaikki viisi pistettä antavaa korttia. Niitä täytyy olla vähintään 4, jotta ilmoituksen voi tehdä. Kuninkaissa, Mitigatissa ja Arvokorteissa saa ylimääräisiä pisteitä jokaisesta ylimääräisestä viiden pisteen kortista. Samaa korttia saa käyttää vain yhteen muuhun yhdistelmään Tarokkien lisäksi.


title: Mitigati

text: Jakaja ajaa ensimmäiseen tikkiin. Pelaajien on tunnustettava maata. Jos maata ei voi tunnustaa pitää pelata valttia (valttipakko). Jos pelaaja ei voi tunnustaa maata eikä pelata valttia hän voi pelata minkä tahansa muun kortin, mutta tällöin hän ei voi voittaa tikkiä. Tikin voittaa korkein ajettu maa tai korkein valtti, jos valttia on pelattu. Tikin voittaja ajaa seuraavaan tikkiin.


title: Mitigati

text: Narrilla ei voi voittaa tikkiä. Sen sijaan pelaaja voi käyttää sitä, jos ei halua pelata jotakin kädessään olevaa korttia. Tällöin Narri lyödään tikkiin. Narrin pelannut antaa voittamistaan tikeistä 1-pisteen arvoisen kortin tikin voittajalle ja siirtää narrin voittamiensa tikkien sekaan. Jos pelaaja ei ole voittanut yhtään tikkiä hän jää kortin velkaa tikin voittajalle. Jos narrin pelannut ei voita pelissä yhtään tikkiä, narri siirtyy pelin lopussa sen tikin voittajalle, johon narri pelattiin. Joissakin säännöissä narria ei tarvitse korvata tikin voittajalle.


title: Mitigati

text: Kortit lasketaan yksitellen, joten pakassa on jaossa 129 pistettä, eli 43 pistettä jokaiselle pelaajalle. Niinpä pelaaja tienaa plussaa jokaisesta pisteestä yli 43 ja miinusta jokaisesta pisteestä alle 43 pisteen.


title: Mitigati

text: Peliä pelataan useampi kierros, mutta jokaisen täytyy toimia jakajana yhtä monta kertaa.


title: Mertsi-Ilmari Laurikainen

text: Mertsi-Ilmari Laurikainen (4. marraskuuta 1916 Lappee – 22. lokakuuta 1984 Lappeenranta) oli suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.


title: Laurikainen

text: Laurikainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Filosofien perimysjärjestykset

text: Filosofien perimysjärjestykset () oli usean hellenistisellä ajalla kirjoitetun teoksen nimi. Teosten tarkoituksena oli kuvata eri koulukuntien filosofeja osana jotain opettaja-oppilas-perimysjärjestystä.


title: Filosofien perimysjärjestykset

text: 200-luvun eaa. ja ensimmäisen vuosisadan eaa. välisenä aikana oli olemassa "Perimysjärjestykset" (, "Diadokhai") ainakin sellaisilta henkilöiltä kuin Antigonos Karystoslainen, Sotion, Herakleides Lemboslainen (Sotionin teoksen tiivistelmä), Sosikrates, Aleksandros Polyhistor, Iason Nysalainen, Antisthenes Rhodoslainen ja Nikias Nikaialainen. Ne kaikki ovat kadonneet. Nykyaikaan säilynyt Diogenes Laertioksen "Merkittävien filosofien elämät ja opit" on käyttänyt tämän tradition teoksia lähteenään.


title: Filosofien perimysjärjestykset

text: Näiden lisäksi tunnettiin yksittäisten koulukuntien historioita. Tällaisia kirjoittivat muun muassa Fanias Eresoslainen ("Sokraatikoista"), Idomeneus Lampsakoslainen ("Sokraatikoista"), Sfairos ("Eretrialaisista filosofeista") ja Stratikles ("Stoalaisista"). Papyrusten huvilasta Herculaneumista löydettyjen papyrusten joukosta on löydetty stoalaisten, akatemialaisten ja epikurolaisten perimysjärjestyksiä käsitteleviä teoksia. Myöhemmällä ajalla Plutarkhos kirjoitti teokset "Ensimmäisistä filosofeista ja heidän seuraajistaan" sekä "Kyreneläisistä", ja Galenos teokset "Platonin lahkosta" sekä "Hedonistisesta lahkosta" (eli epikurolaisista). Lisäksi kirjoitettiin yksittäisten filosofien elämäkertoja, joihin kuului myös seuraajien suppea käsittely. Tällaisia olivat Aristoksenoksen "Pythagoraan elämä", Andronikoksen "Aristoteleen elämä", Ptolemaioksen "Aristoteleen elämä" ja Iamblikhoksen "Pythagoraan elämä".


title: Ville Vuoksinen

text: Ville Vuoksinen (sukunimi aik. Akkanen; 12. maaliskuuta 1894 Jääski – 22. heinäkuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti nimimerkeillä "Ville Jääskeläinen", "A. Vuoksinen" ja "V. Vuoksinen".


title: Punakuusi

text: Punakuusi ("Picea rubens") on Pohjois-Amerikan itäosista kotoisin oleva ainavihanta, keskikokoinen havupuu, joka kuuluu kuusten sukuun ja mäntykasvien heimoon. Se on valittu Nova Scotian provinssipuuksi.


title: Punakuusi

text: Punakuusi on pitkäikäinen puu, joka alkaa tuottaa siementä 15–20 vuoden iässä ja elää usein yli 350 vuoden ikäiseksi. Se kasvaa keskimäärin 18–23 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 30–61 senttimetriä paksuksi. Suurin elossa oleva punakuusi on 33,5 metriä korkea ja 133 senttimetriä paksu ja kasvaa Great Smoky Mountainsin kansallispuistossa Pohjois-Carolinassa.


title: Punakuusi

text: Punakuusella on lähelle maanpintaa levittäytyvä juuristo, kapean kartiomainen latvus ja siirottavat haarat, jotka ympäröivät runkoa säännöllisinä kiehkuroina. Runkoa peittää karhea, hilseilevä, harmaan- tai punertavanruskea kaarna. Kuluvan kesän kasvainranka on paksuhko, kellanruskea ja kalju tai karvainen. Kärkisilmut ovat punertavanruskeat, pistäväkärkiset ja läpimitaltaan 5–8 millimetriä. Lehdet ovat kiiltäviä, kellan- tai tummanvihreitä, taipuisia neulasia. Yksittäinen neulanen on 8–25 millimetriä pitkä, teräväkärkinen, läpileikkaukseltaan neliskulmainen ja kauttaaltaan ilmarakojen peittämä.


title: Punakuusi

text: Muiden kuusien tapaan punakuusi on yksikotinen eli samassa yksilössä kasvaa sekä hede- että emikukintoja. Käpymäiset kukinnot syntyvät heinäkuussa edellisten vuosikasvaimien oksanhankoihin mutta kehittyvät lopullisesti vasta seuraavan vuoden toukokuussa. Hedekukinnot ovat riippuvat ja kirkkaanpunaiset. Emikukinnot ovat pystyt ja kirkkaanvihreät, hivenen purppuranpunaiseen vivahtavat. Emikukinnot kypsyvät syys–lokakuuhun mennessä luumunmuotoisiksi kävyiksi, jotka ovat vaaleanpunaruskeita ja pituudeltaan 3–5 senttimetriä. Ohuiden ja pyöreäkärkisten käpysuomujen alle kehittyy ohutkuorisia ja siivekkäitä siemeniä. Kävyt eivät säily pitkään puussa ja niistä vapautuneet siemenet itävät yleensä jo seuraavana keväänä.


title: Punakuusi

text: Punakuusi on kotoisin Pohjois-Amerikan itäosista. Sen luontainen levinneisyysalue ulottuu Kanadassa Cape Bretonin saarelle, Nova Scotiaan, New Brunswickiin, Etelä-Québeciin ja Kaakkois-Ontarioon sekä Yhdysvalloissa Maineen, New Yorkiin, Koillis-Pennsylvaniaan, New Jerseyn pohjoisosiin ja Koillis-Massachusettsiin. Se on levinnyt Appalakkien vuoristoa pitkin myös Marylandin länsiosiin, Länsi-Virginian itäosiin, Virginian pohjois- ja itäosiin, Pohjois-Carolinan länsiosiin sekä Tennesseen itäosiin.


title: Punakuusi

text: Punakuusi kasvaa viileässä ja kosteassa ilmastossa aina 2 000 metrin korkeuteen asti. Se kestää hyvin varjostusta ja viihtyy korvissa, humuspeitteisillä kallioilla sekä tuoreissa, niukkaravinteisissa metsissä.


title: Punakuusi

text: Punakuusi on valkokuusen ohella Pohjois-Amerikan tärkeimpiä paperi- ja sahateollisuuden raaka-aineita. Sen puuaines on vaaleaa, kevyttä, suorasyistä ja sitkeää ja soveltuu erinomaisesti jousisoittimien rakentamiseen. Pohjois-Amerikan intiaanit käyttivät punakuusen pitkiä juuria naruna ja tilkitsivät sen hartsilla koloja ja vuotavia saumoja. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa sen pihkasta valmistettiin teollisesti purukumia Mainessa.


title: Punakuusi

text: Punakuusi on monille lintulajeille tärkeä pesimä- ja suojapaikka ja ravinnonlähde. Sen kaarnaa, siemeniä ja neulasia käyttävät ravinnokseen myös lumikenkäjänis, puupiikkisiat ja muut pienet nisäkkäät.


title: Ville Vanhala

text: Ilkka Ville Vanhala (s. 12. syyskuuta 1965 Kotka) on suomalainen kirjailija. Vanhala on julkaissut kolme romaania ja yhden runoteoksen.


title: Sinikka Vanhala

text: Sinikka Vanhala on suomalainen professori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun johtamislaitoksella.


title: Sinikka Vanhala

text: Vanhala on ma. Organisaatiot ja johtaminen -aineen professori. Hän vastaa Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun henkilöstöjohtamisen opetuksesta ja tutkimuksesta. Kiinnostuksen kohteina hänellä ovat strateginen henkilöstöjohtaminen ja henkilöstökäytännöt sekä niiden vaikutukset organisaatio- ja yksilötasolla, työhyvinvointi, organisaatiokäyttäytyminen, organisaatiokulttuuri, naisten asema työmarkkinoilla ja naisjohtajuus.


title: Ebberød Bank

text: Ebberød Bank on tanskalainen näytelmä, jonka kantaesitys oli Nørrebron teatterissa Kööpenhaminassa 19. tammikuuta 1923. Näytelmän ovat kirjoittaneet Axel Frische ja Axel Breidahl. Näytelmän pankki maksaa talletuksille kahdeksan prosentin koron ja ottaa korkoa vain neljä prosenttia. Ebberød Bank kuvaa toimintaa, jolla tarkoitetaan hyvää mutta joka on huonosti toteutettu ja taloudellisesti järjetön.


title: Ebberød Bank

text: Näytelmä esitettiin Ruotsissa ensimmäisen kerran Södra Teaternissa Tukholmassa 1. syyskuuta 1923. Sigurd Wallén vastasi ohjauksesta ja näytteli pääroolin räätäli Vipperupina.


title: Ebberød Bank

text: Näytelmä on filmatisoitu Tanskassa vuonna 1943 ja Ruotsissa kolmasti vuosina 1926, 1935 ja 1946 nimellä "Ebberöds bank".


title: Barcelonan metron linja 4

text: Barcelonan metron linja 4 on Transports Metropolitans de Barcelonan liikennöimä metrolinja Barcelonan kaupungissa Espanjan Kataloniassa. Se koostuu 22 asemasta, jotka palvelevat lähinnä kaupungin pohjoisia osia. Nykyiset pääteasemat ovat Trinitat Nova ja La Pau, mutta linjaa on suunniteltu laajennettavaksi. Linja 4 avattiin vuonna 1973, mutta sen käytössä on myös muutamia 1920-luvun Gran Metro de Barcelona-järjestelmästä peräisin olevia asemia. Linjan avaamisen jälkeen se kulki Jaume I:n ja Joanicin välillä. 1980-luvulta alkaen linja kulki La Pausta aina Badalonan Pep Venturaan saakka, mutta vuonna 2002 se siirrettiin linjan 2 ajettavaksi ja linja lyhennettiin jälleen La Pauhun. Linja merkitään metrokartoissa keltaisella värillä.


title: Barcelonan metron linja 4

text: Asemien yhteydessä näkyvät vaihtomahdollisuudet muihin metrolinjoihin, Trambesòs-pikaraitiotiehen ja Renfen juniin. Myös rakennusvaiheessa olevat metrolinjat 9 ja 10 on merkitty.


title: Kyynikkojen kirjeet

text: Kyynikkojen kirjeet on kokoelma antiikin aikaisia kirjeitä, jotka antavat esityksen kyynisen filosofian periaatteista ja käytännöistä. Kirjeet ovat epäperäisiä: ne on kirjoitettu Rooman keisariajalla, mutta ne esittävät olevansa paljon varhaisempien kyynikkofilosofien kirjoittamia. Kirjeet liittyvät uuskyynisen liikkeeseen, joka sai alkunsa toisella ja ensimmäisellä vuosisadalla eaa.


title: Kyynikkojen kirjeet

text: Niin kutsuttujen Kyynikkojen kirjeiden kaksi pääryhmää ovat 51 Diogenes Sinopelaisen nimiin laitettua kirjettä sekä 36 Krates Thebalaisen nimiin laitettua kirjettä. Mitkään niistä eivät ole aitoja. Suurin osa Diogeneen nimiin laitetuista kirjeistä on todennäköisesti kirjoitettu ensimmäisellä vuosisadalla eaa., kun taas Kraateen nimiin laitetut kirjeet, joista osa vaikuttaa perustuvan Diogeneen kirjeisiin, ovat todennäköisesti peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta jaa. Kirjeiden kirjoittajia ei tunneta, mutta kirjoittajia vaikuttaa olleen useita. Kirjeet on kirjoitettu koinee-kreikaksi, ja ne ovat harvoja kyynisen koulukunnan kirjoituksia, joita Rooman valtakunnan ajalta on säilynyt.


title: Kyynikkojen kirjeet

text: Mainittujen kirjeiden lisäksi kirjeisiin lukeutuu 10 Anakharsiksen ja 9 Herakleitoksen nimiin laitettua kirjettä. Anakharsiksen kirjeet saattavat olla kirjoitetut 200-luvulla eaa., kun taas Herakleitoksen kirjeet ovat todennäköisesti peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Kumpikin eli ennen kyynisen koulukunnan syntyä, mutta kyynikot pitivät heitä koulukuntansa ihanteiden edelläkävijöinä. Lisäksi kokoelmaan kuuluu 30 ”sokraattista kirjettä”, jotka esitetään Sokrateen tai hänen seuraajiensa (Antisthenes, Aristippos, Aiskhines, Ksenofon jne.) kirjoittamina. Myös näistä kirjeistä monet olivat peräisin kyyniseen filosofiaan taipuvaisen kirjoittajan kynästä, vaikkakin kirjoittaja tunsi enemmän sympatiaa Aristipposta kuin kyynisen koulukunnan perustajaa Antisthenestä kohtaan. Kokoelmaan voidaan lukea myös muita epäperäisiä, kuten Hippokrateen nimiin laitettuja, kirjeitä.


title: Kyynikkojen kirjeet

text: Kyynikkojen kirjeet käsittelevät enemmän eettisiä kuin uskonnollisia asioita: niiden tarkoituksena on etsiä eettisesti puhdasta elämää irtautumalla sosiaalisista normeista ja käytännöistä askeettisella elämällä. Kirjeiden sisältö ei ole erityisen omaperäistä, mutta ne todennäköisesti palvelivat kyynisen maailmankatsomuksen levittämisessä. Kirjeet käsittelevät kyynisen elämäntavan ja sen harjoittamisen ("askesis") eri puolia. Tämän vuoksi kirjeissä annetaan ohjeita siitä ketä jäljitellä ja ketä ei, ja kuinka viisauden eri puolia hankitaan ja osoitetaan. Lisäksi kirjeet sisältävät polemiikkia niitä vastaan, jotka eivät noudata näitä ihanteita.


title: Kyynikkojen kirjeet

text: Kirjeiden sisältämät moraaliset anekdootit ovat todennäköisesti esimerkkejä tuon ajan kyynisten katusaarnaajien käyttämistä. Kuten suuressa osassa roomalaisajan kyynistä ajattelua, myös Kyynikkojen kirjeissä on nähtävissä stoalaisen ja muiden koulukuntien ajattelun vaikutusta.


title: Rautiosaari

text: Rautiosaari on Rovaniemellä sijaitseva yli 650 asukkaan kylä ja saari, joka sijaitsee keskustasta hieman alle kahdenkymmenen kilometrin päässä etelään pitkin Kemijoen Itäpuolentietä. Nelostieltä pääsee Valajaskosken voimalaitoksen patosiltaa pitkin itäpuolelle. Rautiosaaressa on "Sukulanrakan" rinteeltä löytynyt 14 hiidenkirnua. Hiidenkirnuille on opastus Kemijoen Itäpuolentieltä. Rautiosaaren kylällä on oma kyläyhdistys, joka perustettiin 1999.


title: Madison

text: Madison voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Lierosammalet

text: Lierosammalet ("Scorpidium") on palmikkosammalten lahkoon kuuluva suku, johon kuuluu kolme Suomessa esiintyvää lajia. Kaikki lajit ovat elinvoimaisia ja ne esiintyvät lähes koko Suomessa.


title: Mikko Kurvinen

text: Mikko Kurvinen (s. 11. maaliskuuta 1979 Anjalankoski) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelasi urallaan SM-liigassa ja Elitserienissä. Suomessa hän edusti koko uransa ajan HIFK:ta. Ruotsissa hänen seurojaan olivat Mora IK ja Modo. HIFK:ssa Kurvinen voitti 2011 SM-liigan mestaruuden ja 2004 SM-pronssia.


title: Mikko Kurvinen

text: Kurvinen on Anjalankosken Kiekon kasvatti. Hän debytoi sen miesten II-divisioonajoukkueessa jo 16-vuotiaana kaudella 1995–1996. Kurvinen siirtyi kesken neljännen II-divisioonakautensa 1998–1999 Helsingin IFK:n A-nuoriin. Kaudella 1999–2000 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 6+8=14. Kurvinen debytoi samalla kaudella myös SM-liigassa, jossa hän pelasi kauden aikana 14 runkosarja- ja yhdeksän playoff-ottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Kaudella 2000–2001 Kurvinen nosti asemiaan ja teki 39 runkosarjaottelussa tehot 3+4=7 sekä neljässä playoff-ottelussa yhden maalin. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 19. syyskuuta 2000 Rauman Lukkoa vastaan. Kurvisen runkosarjan loppua lyhensi kuitenkin selkävaivat.


title: Mikko Kurvinen

text: Kausi 2001–2002 jäi Kurvisella vain 14 ottelun mittaiseksi selkävaivojen vuoksi, jotka olivat myös lopettaa koko hänen uransa. Kurvisen vaivat jatkuivat myös kaudella 2002–2003, joka puolestaan jätti hänen liigakautensa 20 ottelun mittaiseksi. Kurvinen pelasi kauden aikana myös neljä ottelua lainalla Mestis-joukkue Forssan Palloseurassa. Hän nousi siellä hankkimansa pelituntuman jälkeen aina HIFK:n ykköspuolustajapariin asti Marek Židlickýn vierelle. Seuraavan kauden 2003–2004 päätteeksi Kurvinen voitti SM-pronssia. Huhtikuussa 2004 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen HIFK:n kanssa.


title: Mikko Kurvinen

text: Kurvinen haittana oli selkävaivat taas kaudella 2004–2005, jolloin hän pelasi vain 26 runkosarjaottelua. Reilun kuuden rikkonaisen HIFK:ssa pelatun kauden jälkeen Kurvinen siirtyi lyhyen testijakson jälkeen vuoden mittaisella sopimuksella Elitserien-joukkue Mora IK:n riveihin kaudeksi 2006–2007. Hän jatkoi joukkueessa myös toisen kauden 2007–2008, jolloin Kurvinen teki miesten sarjojen yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+11=15. Mora putosi kauden päätteeksi HockeyAllsvenskaniin, mutta Kurvinen jatkoi kuitenkin Elitserien-uraansa MODO Hockeyssa kaudella 2008–2009.


title: Mikko Kurvinen

text: Kaudeksi 2009–2010 Kurvinen palasi kaksivuotisella sopimuksella HIFK:hon. Hänen ensimmäisen sopimuskautensa runkosarja jäi taas lyhyeksi loukkaantumisten takia, vain 28 ottelun mittaiseksi. Liigauransa toisen yli 50 runkosarjaottelun kautensa 2010–2011 Kurvinen pelasi lähes kokonaan Toni Söderholmin puolustajaparina, pelasi varmaa puolustuspelaamista ja voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Toukokuussa 2013 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen HIFK:n kanssa.


title: Mikko Kurvinen

text: Kaudella 2011–2012 Kurvisen haittana oli taas pienet vammat ja hänen runkosarjansa jäi vain 35 ottelun mittaiseksi. Kauden 2012–2013 runkosarja jäi Kurvisella puolestaan vain 14 ottelun mittaiseksi. Kausi oli hänelle myös neljäs peräkkäinen ilman maalia. Toukokuussa 2013 Kurvinen teki taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen HIFK:n kanssa. Kaudella 2013–2014 hänen loukkaantumisensa jatkuivat ja Kurvinen sai tililleen vain yhden runkosarja- ja kaksi ET-ottelua.


title: Mikko Kurvinen

text: Kurvinen ilmoitti lopettavansa pelaajauransa kauden 2013–2014 jälkeen. HIFK palkitsi hänet myöhemmin keväällä seuran kultaisella sormuksella, joka jaetaan vähintään kymmenen vuotta joukkuetta edustaneille pelaajille.


title: Mikko Kurvinen

text: Kurvinen oli pelityyliltään peruspuolustaja, jonka vahvuuksiin kuuluivat helpot ratkaisut, koko, luistelunopeus ja tasaisuus. Kurvisen heikkouksiin kuuluivat hyökkäyspään pelaaminen, laukaus, pelinrakentaminen ja taklaaminen. Hänen uraansa varjostivat myös lukuiset loukkaantumiset.


title: Madeiran lippu

text: Madeiran lippu on Portugalille kuuluvan Madeiran itsehallinnollisen saariryhmän tunnus. Se hyväksyttiin 12. syyskuuta 1978.


title: Madeiran lippu

text: Se on malliltaan trikolori ja sen värit ovat vasemmalta oikealle sininen, keltainen ja sininen. Lipun värit symboloivat saaria ympäröivää merta (sininen) sekä Madeiran saarta ja sen ilmastoa (keltainen). Lipun keskellä on Kristuksen veljeskunnan puna-valkoinen risti. Tämä viittaa Madeiran löytäjiin Tristão Vaz Teixeiraan ja João Gonçalves Zarcoon, jotka kuuluivat veljeskuntaan.


title: Azorien lippu

text: Azorien lippu on Portugalille kuuluvan Azorien itsehallinnollisen saariryhmän tunnus. Se hyväksyttiin 10. toukokuuta 1979.


title: Azorien lippu

text: Lipun sini-valkoinen pohja perustuu Portugalin kuningaskunnan lippuun. Lipun yläkulmaan on kuvattu Portugalin vaakuna ja lipun keskelle on kuvattu kultainen kanahaukka (), josta saaret on saaneet nimensä. Yhdeksän kultaista tähteä kanahaukan yläpuolella symboloivat Azorien saaria, jotka ovat São Miguel, Terceira, Faial, Pico, São Jorge, Santa Maria, Graciosa, Flores ja Corvo.


title: Panttikirja

text: Panttikirja on todistus vahvistetusta kiinnityksestä. Panttikirjaan merkitään muun muassa kiinnityksen kohde, kiinnityksen rahamäärä ja hakemuksen vireilletulopäivä. Kiinteistön omistaja luovuttaa panttikirjan tyypillisesti velkojalle lainan vakuudeksi. Panttioikeuden haltijalla on oikeus saada saatavilleen suoritus kiinteistön arvosta panttikirjaan merkittyyn rahamäärään asti. Panttikirja on voimassa ikuisesti tai kunnes se kuoletetaan.


title: Panttikirja

text: Panttikirja valmistettiin aikaisemmin esipainetuille lomakkeille. Kesäkuusta 2017 lähtien panttikirjan on saanut vain sähköisenä versiona.


title: Lauluyhtye Fiori

text: Lauluyhtye Fiori on kahdeksan naisen lauluyhtye, joka on perustettu Jyväskylässä 1993. Yhtyeen pitkän toiminnana aikana sen ohjelmisto on vaihdellut kansanmusiikista keskiaikaiseen ja renessanssimusiikkiin sekä moderneihin sävellyksiin.


title: Lauluyhtye Fiori

text: Viime vuosina yhtye on esittänyt suomalaista nykykansanmusiikkia, erityisesti Liisa Matveisen ja Tellu Turkan sävellyksiä. Vuonna 2007 alkoi yhteistyö englantilaisen Michael Parsonsin kanssa, kun Parsons sävelsi Fiorille laulusarjan Kolme laulua Sapphon fragmentteihin (Three Sappho songs). Yhteistyö on jatkunut ja syyskuussa 2009 Fiori kantaesitti Parsonsin Kaksi lastenlaulua antiikin Kreikasta (the Cicada song ja the Swallow song). Kesällä 2010 Fiori konsertoi Lontoossa ja äänitti nämä Parsonsin sävellykset.


title: Kauhajärvi (Lapua)

text: Kauhajärvi on Lapualla sijaitseva kylä samannimisen järven rannalla. Lapuan ydinkeskustaan kylästä on matkaa noin 30 kilometriä. Kylässä sijaitsee Kauhajärven kirkko.


title: Kauhajärvi (Lapua)

text: Kylä kuului 1500-luvulla Pietarsaaren seurakuntaan ja vuodesta 1637 Lappajärven seurakuntaan, 1700-luvun puolessa välissä se siirrettiin Alajärven seurakuntaan ja vuonna 1780 takaisin Lappajärven seurakuntaan, Lappajärven kunnan perustamisesta 1865 asti se kuului osaksi Lappajärven kuntaa ja vuodesta 1938 kylä on kuulunut Lapuaan.


title: Bruno Kivisalo

text: Bruno (Bruuno) Kivisalo (27. marraskuuta 1904 Pietari – 7. tammikuuta 1993 Espoo) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi Teknillisen korkeakoulun sillanrakennusopin professorina vuosina 1956–1969.


title: Bruno Kivisalo

text: Kivisalo kirjoitti ylioppilaaksi Terijoen suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1923 ja valmistui insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1928. Hän työskenteli lyhyen aikaa Hämeenlinnan kaupungininsinöörin apulaisena, kunnes siirtyi Tie- ja vesirakennushallituksen siltaosastolle 1930, jossa Kivisalo hoiti eri tehtäviä vuoteen 1956 saakka. Hän oli ennen sotavuosia alansa johtavia suunnittelijoita, joka piirsi kymmeniä teräs- ja puurakenteisia siltoja. Kivisalo oli varsinkin teräksen käytön taitaja. Hänet nimitettiin Teknillisen korkeakoulun professoriksi ainoana hakijana heinäkuussa 1956. Kivisalo jäi eläkkeelle elokuussa 1969.


title: Puolan–Liettuan sota

text: Puolan–Liettuan sota oli aseellinen konflikti Puolan ja Liettuan välillä vuonna 1920. Sota käytiin kiistellyiden Vilnan ja Suwałkin alueiden hallinnasta. Taistelut kestivät vuoden 1920 elokuusta lokakuuhun. Liettualaisessa historiankirjoituksessa sota nähdään osana Liettuan itsenäisyystaistelua kun taas Puolassa se käsitetään osaksi Puolan–Neuvosto-Venäjän sotaa. Sota päätyi Puolan voittoon ja kiistellyiden alueiden päätymiseen Puolan hallintaan.


title: Puolan–Liettuan sota

text: Vilna oli ollut Liettuan suuriruhtinaskunnan vanha pääkaupunki, ja sen asemaa liettualaisille onkin kuvailtu samankaltaiseksi kuin Jerusalemin asemaa juutalaisille. Vilnan kaupungin valtaväestön muodostivat kuitenkin juutalaiset ja puolalaiset, ja sitä ympäröivällä maaseudulla asui sekaisin valkovenäläisiä ja liettualaisia. Puolassa taas suunniteltiin entisen Puola-Liettuan kaltaisen valtiorakennelman luomista uudelleen. Osana tätä politiikkaa puolalaiset olivat vallanneet Vilnan vuonna 1919. Länsivallat olivat sopineet Puolan itärajaksi niin sanotun Curzonin linjan, jolla tunnustettiin Puolan valta Suwałkin ja Seinain alueilla, mutta jossa Vilnan kysymys jätettiin ratkaistavaksi myöhemmässä alueellisessa kongressissa. Neuvosto-Venäjä teki rauhansopimuksen Liettuan kanssa vuonna 1920 tunnustaen Vilnan sekä Trakain, Lydan, Gardinasin ja Seinain alueet Liettualle kuuluviksi. Alueet olivat tuolloin Puolan miehittämiä ja tästä syystä Liettua salli Neuvosto-Venäjän siirtää joukkoja oman alueensa halki koko Puolan–Neuvosto-Venäjän sodan ajan.


title: Puolan–Liettuan sota

text: Iso-Britannia painosti Puolaa luovuttamaan sotatilanteen vuoksi Liettualle ja Puola lupasikin tehdä näin 10. heinäkuuta 1920. Puna-armeija lähestyi kaupunkia idästä ja liettualaiset lännestä, ja liittoutuneet olisivat halunneet Puolan luovuttavan kaupungin mieluummin Liettualle kuin puna-armeijalle. Puolalaiset kuitenkin viivyttelivät joukkojen poissiirtämisessä niin pitkään, että puna-armeija ehti kaupunkiin ennen liettualaisia. Neuvosto-Venäjä ei rauhansopimuksestaan Liettuan kanssa huolimatta luovuttanut aluetta Liettualle ennen Vistula-joella kärsimäänsä tappiota. Vilna luovutettiin Liettualle 27. heinäkuuta 1920.


title: Puolan–Liettuan sota

text: Liettualaisten vallatessa alueita joilta puna-armeija vetäytyi he ylittivät Curzon linjan Seinaissa ja eräillä muilla alueilla. Puolalaisilla riitti taas parantuneen sotilaallisen tilanteen takia joukkoja liettualaisiakin vastaan, ja Suwałkissa alkoivat taistelut 28. elokuuta. Suwałki ja Seinai vaihtoivat omistajaa useaan otteeseen, mutta ne jäivät lopulta Puolalle. Samaan aikaan Puola aloitti sotatoimet vielä puna-armeijan hallussa olleita Grodnoa ja Lidaa vastaan estääkseen näiden alueiden luovuttamisen Liettualle. Puolalaiset aloittivat vielä syyskuun lopulla laajan hyökkäyksen liettualaisia vastaan, mutta osapuolet solmivat aselevon Suwałkin sopimuksella 7. lokakuuta 1920. Sen mukaan Vilna jäi Liettualle ja Suwałki sekä Seinai Puolalle.


title: Puolan–Liettuan sota

text: Suwałkissa solmittu aselepo ei ehtinyt voimaan ennen kuin kenraali Lucjan Żeligowski aloitti kapinan 9. lokakuuta ja valtasi Vilnan alueen. Vilnan alue julistettiin Keski-Liettuan tasavallaksi ja Żeligowski sen johtajaksi. Liittoutuneet painostivat Puolaa, mutta se sanoutui irti asiasta. Asia siirrettiin Kansainliitolle joka esitti ratkaisuksi kansanäänestystä, jonka sekä Liettua että Puola torjuivat. Marraskuun alussa 1920 Żeligowskin joukot lähtivät etenemään kohti Kaunasia, mutta ne pysäytettiin Širvintosin ja Giedraičan taisteluissa. Taisteluiden jälkeen tie Vilnaan olisi ollut liettualaisille auki, mutta Liettuan hallitus taipui Kansainliiton sotilaskomission vaatimukseen sotatoimien päättämisestä.


title: Puolan–Liettuan sota

text: Vilnan kysymystä pohdittiin Kansainliitossa Belgian entisen ulkoministeri Paul Hymansin johdolla. Hyman ehdotti Liettuan jakamista Vilnan ja Kaunasin kantoneihin ja tasavallalle unionia muistuttavaa suhdetta Puolaan. Tätä ei kuitenkaan Liettuassa hyväksytty. Esitystä tarkennettiin, mutta sekin hylättiin Liettuan toimesta vuonna 1921. Liettuan armeija painosti hallitusta neuvottelujen aikana, ja Liettuan pääneuvottelija Ernestas Galvanauskasia vastaan tehtiin pommi-isku, jossa hän haavoittui. 8. tammikuuta 1922 Żeligowski järjesti Keski-Liettuassa "sejmin" vaalit. Äänestysprosentiksi ilmoitettiin 60 ja parlamentista tuli täysin puolalainen. Sejmin asialistalla oli vain kysymys suhteista Puolaan ja helmikuussa päätettiin Vilnan liittämisestä Puolaan. Puolan sejm hyväksyi ehdotuksen maaliskuun lopulla liittoutuneiden protesteista huolimatta. Kansainliitto lopetti välitysyrityksensä koskien Vilnaa, ja tarjosi Liettualle korvauksena Klapeidaa ja "de jure" tunnustusta. Maaliskuussa 1923 suurlähettiläiden kongressi hyväksyi Puolan ja Venäjän välisen rajan sellaisena kuin se oli muodostunut Riian rauhassa vuonna 1921. Vilna ja Suvalkijan eteläosa jäivät Puolalle ja niiden mukana Puolaan muodostui 200 000 liettualaisen vähemmistö.


title: Kivisalo

text:
Kivisalo on suomenkielinen sukunimi.
Tunnettuja Kivisaloja ovat muun muassa:


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Hämeenlinna–Anianpelto-rata oli toteuttamatta jäänyt ratasuunnitelma vuodelta 1859, jonka tarkoituksena oli jatkaa rakenteilla oleva Helsinki–Hämeenlinna-rata Päijänteen etelärannalla sijainneeseen Anianpeltoon ja samalla parantaa Keski-Suomen liikennemahdollisuuksia etelään päin. Toteutuessaan se olisi ollut Suomen valtion järjestyksessä toinen rakennettu ratahanke.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Samassa yhteydessä suunniteltiin vielä pidemmälle itään jatkuvaa Anianpelto–Lappeenranta-rataa, joka sekin kariutui Valtiopäivien suosiessa Riihimäki–Lahti-ratalinjausta. Päätöksestä huolimatta rata Riihimäen ja Lahden välille jäi sekin aluksi varojen puutteessa toteuttamatta, mutta rakennettiin myöhemmin Riihimäki–Pietari-ratana poistaen viimeisenkin mahdollisuuden Anianpellon kautta kulkeviin ratalinjauksiin.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: 1700-luvun alussa Ruotsi oli kärsinyt suuria aluemenetyksiä suuressa Pohjan sodassa ja Suomea kohtasi venäläinen ylivallan aika, ns. iso viha. Pinta-alaltaan kutistuneessa Ruotsissa perustettiin tutkijakuntia parantamaan Suomen elinkeinoelämää, sekä erityisesti liikenneyhteyksiä. Jälkimmäinen tarkoitti käytännössä vesiteiden kunnostusta, sekä kanavien rakentamista rahtiliikenteelle sopivaksi. Päijänteen yhdistämistä Suomenlahteen tutkittiin useaan otteeseen, mutta vuonna 1743 päättyneen hattujen sodan seurauksena Kymijoesta tuli uusi rajajoki, joka vain pahensi mm. Itä-Suomen liikenneyhteyksiä rannikoille päin.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Keski- ja Itä-Suomen liikenneolojen parannusta osattiin aluksi suunnitella vain maa- ja vesiteitse, mutta 1800-luvun puoleenväliin tultaessa oli yhä selvempää, että myös rautatie voisi toimia kannattavana kulkuvaihtoehtona sekä henkilö-, että tavaraliikenteessä. Päijänteen vesireitin liittämistä Etelä-Suomeen pohdittiin jo Suomen valtion ensimmäisen rautatien, Helsinki–Hämeenlinna-radan suunnittelu vaiheessa 1850-luvulla. Kaksi mielekkäintä ratalinjaus vaihtoehtoa olivat Hämeenlinnasta Anianpeltoon ja Riihimäeltä Lahteen suunnatut radat. Kolmantena vaihtoehtona olisi ollut Hollolassa sijainnut Vesijärven Lahdenpohja. Lahden ja Vesijärven vaihtoehdot edellyttivät kumpikin kanavan rakentamista Päijänteen ja Vesijärven välille.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Kauppalan tai kaupungin perustamista sisämaassa Päijänteen eteläpäässä sijaitsevaan Anianpeltoon oli ehdotettu ensimmäisen kerran jo vuonna 1739. Nykyisen Asikkalan paikalle suunnitellun Anianpellon kaupungin paikkaa oli käynyt katsomassa aikanaan myös itse Kuningas Kustaa III vuonna 17.–18. kesäkuuta 1775, jolloin valmistui myös Anianpellon kaupungin asemakaava. Myös vuonna 1856 oli annettu määräys asemakaavan laatimisesta, joka valmistuikin vielä samana vuonna. Anianpellosta oli määrä tulla keskeinen kaupunki sisäisessä Suomessa, jonne myöhemmin suunniteltu rautatie oli tarkoitettu vahvistamaan kaupungin asemaa sen kautta kulkevassa läpikulkuliikenteessä.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Ajatuksen rautatien rakentamiseen Hämeenlinnasta nimenomaan Anianpeltoon esitti Suomen sen aikainen Kenraalikuvernööri Friedrich Wilhelm Rembert von Berg. Hän oli erittäin kiinnostunut Päijänteestä, jonne hän oli ollut hankkimassa sota- ja siviilikäyttöön kaavailtua höyrylaivaa, sekä Päijänteen eteläpäässä sijaitsevasta Anianpellosta, jonne oli hänen vaikutuksestaan rakennettu mm. kestikievari, sekä laivalaituri. Uuden asemakaavan valmistuttua Berg vieraili itse paikan päällä vuoden 1857 syyskuussa, jolloin syntyi myös ajatus juuri rakennustyöt aloittaneen Helsinki-Hämeenlinna-radan jatkamisesta Päijänteen etelärannalla sijaitsevaan Anianpeltoon. Ratasuunnittelu käynnistyi seuraavana keväänä ja valmistui vuotta myöhemmin vuonna 1859.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Hämeenlinna–Anianpelto-ratasuunnitelma valmistui vuoden 1859 keväällä. Suunnitelman mukainen ratalinjaus alkoi Hämeenlinnasta ja päättyi Päijänteen rannalle suunnitellun Anianpellon kaupungin laidalle. Anianpellolla ratalinjaus kulki likimain nykyisten Jyväskyläntien ja Anianpellontien kohdalla, ylitti Vääksynjoen ja jatkui kaupungin laitaa myöten pistoraiteena Päijänteen rantaan nykyisen Männiköntien paikkeille.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Hämeenlinna–Anianpelto-radan yhteydessä alettiin suunnitella myös itään päin jatkuvaa Anianpelto–Lappeenranta-rataa. Hämeenlinna–Anianpelto-ratalinjan vaikea maasto ja Lahden kautta kulkevan radan korkeammat kustannuslaskelmat eteenpäin Viipuriin, sekä Pietariin johtivat kuitenkin samalla hetkellä suunnitelmissa olleen Riihimäki–Lahti-radan, sekä siihen liittyvän Vääksyn kanavahankkeen suosimiseen. Myös paremmat jatkoyhteydet Lahdesta Pietariin suosivat Riihimäki–Lahti-radan linjausta, joka johti Anianpellon kautta kulkevien ratasuunnitelmien hylkäämistä.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Kolmen suunnitteluvuoden päätteeksi kariutui Hämeenlinna–Anianpelto-radan lisäksi Anianpellon kaupunkisuunnitelmat, sekä sieltä Lappeenrantaan jatkuva ratasuunnitelma, joka oli sillä hetkellä vielä kesken.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Hämeenlinnan, Lahden ja Kouvolan kaupungit, kaksi maakuntaliittoa ja Nopeat itäradat-neuvottelukunta ovat olleet mukana suunnittelemassa uusia ratayhteyksiä. Asiasta julkaistiin esiselvitys Turengissa helmikuun alussa vuonna 2010.


title: Hämeenlinna–Anianpelto-rata

text: Tämän selvityksen mukaan pitäisi rakentaa uusi ratayhteys Hämeenlinnan ja Lahden välille, kuten jo aikoinaan suunniteltiin ratayhteyksiä samojen seutujen välille. Esitykseen on suhtauduttu hivenen huvittuneesti, mutta sitä on myös puolustettu, koska yhteys helpottaisi tavaraliikennettä itään.


title: Choron-kastike

text: Choronkastike eli choron-kastike () on vaaleanpunainen emulsiokastike. Se on nimetty kehittäjänsä ranskalaisen keittiömestarin Alexandre Étienne Choronin (1772–1834) mukaan. Tätä kastiketta tarjotaan erityisesti grillatun kalan, keitettyjen kananmunien ja tournedospihvien kera.


title: Choron-kastike

text:
Kastike valmistetaan keittämällä punaviiniä, etikkaa, hienonnettua sipulia, tomaattisosetta ja rakuunan varsia. Liemen annetaan kiehua puoleen alkuperäismäärästä, jonka jälkeen se jäähdytetään.
Liemeen sekoitetaan kananmunan keltuaisia, ja seos keitetään uudelleen. Seoksen kypsyttyä (sisälämpötila n. 82–84 °C) kattila siirretään pois liedeltä ja mukaan sekoitetaan kuutioitu voi.


title: Choron-kastike

text: Kastikkeen voi tehdä myös béarnaisekastikkeesta lisäämällä siihen tomaattimurskaa ja jättämällä kirvelin pois.


title: Nikolai Rukavišnikov

text: Nikolai Nikolajevitš Rukavišnikov (; 18. syyskuuta 1932 Tomsk – 19. lokakuuta 2002 Moskova) oli neuvostoliittolainen kosmonautti, joka teki kolme avaruuslentoa.


title: Nikolai Rukavišnikov

text: Rukavišnikov opiskeli Bauman-instituutissa Moskovassa josta valmistuttuaan insinööriksi hän pääsi Sergei Koroljovin suunnittelutoimistoon. Hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1967. Hän lensi Sojuz 10, Sojuz 16 ja Sojuz 33 -avaruusaluksilla. Näihin kuului kaksi lentoa, jolloin telekointi Saljut-avaruusasemiin epäonnistui. Hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1987 siirtyen Energija-yhtiöön. Hän kuoli sydänkohtaukseen.


title: Mustatapakulo

text:
Mustatapakulo ("Scytalopus latrans") on pienikokoinen, lähes musta eteläamerikkalainen varpuslintu.
__notoc__
Mustatapakulot elävät Etelä-Amerikan luoteisosassa Ecuadorissa, Perussa, Kolumbiassa ja Venezuelassa noin 220 000 neliökilometrin alalla. Harmaatapakulo ("Scytalopus unicolor") jaettiin eli splitattiin kolmeen lajiin vuonna 2005: harmaatapakulo, mustatapakulo ja livertäjätapakulo ("Scylatopus parvirostris").


title: Mustatapakulo

text: Mustatapakulon pesä sijaitsee maassa tai lähellä maanpintaa. Se on pallomainen ja rakennettu juurista ja muista kuiduista.


title: Mustatapakulo

text: Pesäpoikasia ruokitaan hyönteisillä.


title: Peace Sells

text: Peace Sells on yhdysvaltalaisen thrash metal-yhtyeen Megadethin kappale samannimiseltä studioalbumilta. Se on levyn tunnetuimpia kappaleita singlen "Wake Up Dead" ohella. Kappaleen alussa kuuluvaa bassoriffiä käytettiin pitkään MTV Newsin tunnusmusiikkina. Mustaine väittää, ettei koskaan saanut mitään rojalteja kappaleen käytöstä. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo.


title: Peace Sells

text: VH1 rankkasi kappaleen sijalle 11# listallaan "40 Greatest Metal Songs" ja sijalle 51# listallaan parhaista hard rock-kappaleista.


title: Peace Sells

text: Kappale on myös mukana peleissä NHL 10, , ja soitettavana pelissä Rock Band 2.


title: Juri Artjuhin

text: Juri Petrovitš Artjuhin (; 22. kesäkuuta 1930 – 4. elokuuta 1998) oli neuvostoliittolainen kosmonautti, joka teki yhden avaruuslennon.


title: Juri Artjuhin

text: Artjuhin väitteli Neuvostoliiton ilmavoimien koulussa tekniikan tohtoriksi ja erikoistui sotilastietoliikenteeseen. Hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen vuonna 1963. Hän lensi Sojuz 14 -avaruusaluksella vuonna 1974.


title: Juri Artjuhin

text: Artjuhin erosi avaruusohjelmasta vuonna 1982. Hänellä oli eri virkoja avaruustekniikka-alalla, muun muassa kosmonauttien kouluttajana ja Buran-sukkulan kehitystyössä. Artjuhin kuoli syöpään.


title: Valmet 502

text:
Valmet 502 on vuonna 1971 esitelty takavetoinen traktorimalli, jonka valmistaja oli suomalainen Valmet-yhtiö. Se korvasi aiemman Valmet 500-mallin. Sen ohjaamo oli valmistajan mukaan aikanaan markkinoiden hiljaisin. Ohjaamon lisäksi muita uutuuksia mallissa olivat uusi pidempi välirunko, täysin uudistettu nostolaite ja hydrostaattinen ohjaus. Moottori oli 500 mallista peritty kolmisylinterinen 49 hevosvoimainen 310 B, jonka iskutilavuus oli 2685 cm
Vuonna 1974 takarenkaiden koko kasvatettiin 28 tuumasta 30 tuumaan ja samalla traktorin omamassa nousi noin sadalla kilolla.
Traktoria valmistettiin vuoteen 1982 asti. Valmetin uutuutena oli tuolloin etukuormain.


title: Pjotr Klimuk

text: Pjotr Klimuk (; s. 10. heinäkuuta 1942 Kamaroukan kylä, Brestin piiri, Brestin alue, Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta, Neuvostoliitto) on syntyjään valkovenäläinen kosmonautti, joka teki kolme avaruuslentoa.


title: Pjotr Klimuk

text: Klimuk opiskeli Leninski Komsomol Tsernigov -ilmailukoulussa ja liittyi Neuvostoliiton ilmavoimiin vuonna 1964. Jo seuraavana vuonna hänet valittiin kosmonauttikoulutukseen. Hän kävi Gagarinin ilmavoimien akatemian ja Leninin sotilaspoliittisen akatemian. Hänen sotilasarvonsa on kenraalieversti.


title: Pjotr Klimuk

text: Klimuk vietti yhteensä 78,76 vuorokautta avaruudessa. Hän lensi Sojuz 13 -avaruusaluksella vuonna 1973. Vuonna 1975 hän lensi Saljut 4 -avaruusasemalle Sojuz 18 -aluksella. Vuonna 1976 hän lensi Intercosmos-ohjelman puitteissa Sojuz 30 -aluksella.


title: Pjotr Klimuk

text: Klimuk erosi lentävien kosmonauttien joukosta vuonna 1978 nousten Gagarinin nimeä kantavan kosmonauttikoulun varajohtajaksi. Hän yleni keskuksen johtajaksi vuonna 1991, jossa hän toimi eläkkeelle siirtymiseensä asti, vuoteen 2003.


title: Luettelo 1 000 pistettä Suomen koripallomaajoukkueessa tehneistä pelaajista

text: Tämä on luettelo 1 000 pistettä Suomen koripallomaajoukkueessa tehneistä pelaajista. Tuhat pistettä on onnistunut ylittämään yhdeksäntoista miespelaajaa. Tuhannen pisteen rajan on viimeksi saavuttanut vuonna 2012 Petteri Koponen. 1 500 pistettä on ylittänyt 13 miespelaajaa. Viimeisimmät 1 500 pisteen rajan ylittäjät ovat Hanno Möttölä, Tuukka Kotti ja Shawn Huff. Paras pistekeskiarvo yli sata pistettä uransa aikana heittäneistä maajoukkuepelaajista on Kalevi Sarkalahdella, jonka pistekeskiarvo on 16,4.


text: Naisissa tuhannen pisteen rajan on saavuttanut yhdeksän pelaajaa, joista eniten pisteitä on tehnyt Lea Hakala. Hän on tehnyt Suomen naisten koripallomaajoukkueessa 4139 pistettä. Viimeisin 1 500 pisteen ylitys on vuodelta 2009, jolloin Taru Tuukkanen ylitti kyseisen rajan. Ensimmäisenä pelaajana sadan pelatun maaottelun rajan rikkoi Raimo Lindholm. Hän rikkoi rajan vuonna 1965 Puolaa vastaan pelatussa ottelussa.


text: Pelaa edelleen. Päivitetty 1.1.2018


text:
Pelaa edelleen. Päivitetty 1.1.2018.
Kolme pelaajaa on saavuttanut 42 pistettä yhdessä ottelussa, joka on edelleen Suomen koripallomaajoukkueen ottelukohtainen ennätys. Ensimmäisenä 42 pisteeseen ylsi Timo Lampén, jolla on myös hallussa paras maajoukkuedebyytti. Ensimmäisessä maaottelussaan Lampén teki 26 pistettä Ruotsia vastaan vuonna 1953. Jaetulla kakkossijalla maaotteludebyytissä ovat Kari-Pekka Klinga ja Jouni Haikonen, jotka ovat tehneet 19 pistettä Ruotsia vastaan. Klingan ennätys on vuodelta 1982 ja Haikosen vuodelta 1984.


text: Kaikkien ikäluokkien piste-ennätystä pitää hallussaan Topias Palmi. Palmi teki 20-vuotiaiden maaottelussa 60 pistettä vuonna 2013 Luxemburgia vastaan.


title: Kodinonni

text: Kodinonni ("Soleirolia soleirolii") on pieni, monivuotinen nokkoskasvi, joka on kotoisin Välimeren läntisiltä saarilta – Baleaareilta, Korsikalta ja Sardinialta. Se kasvaa myös vakiintuneena karkulaisena ainakin Ranskassa, Britteinsaarilla, Belgiassa ja Alankomaissa. Suomessa se on suosittu huonekasvi.


title: Kodinonni

text: Kodinonni kasvaa enintään 5 cm:n korkuiseksi ja 30 cm:n levyiseksi, ja sen kasvutapa on lamoava. Langanohuet varret ovat karvaiset ja nivelistä juurehtivat. Lehdet ovat 2–6 mm leveät, kolmisuoniset ja lähes pyöreät tai munuaisen muotoiset. Vaatimattomat, yksineuvoiset kukat ovat vihreät tai valkoiset (joskus myös punertavat) ja puhkeavat yksittäin lehtihankoihin touko–elokuussa.


title: Kodinonni

text: Multa pidetään jatkuvasti kosteana. Keväällä ja kesällä kasvia lannoitetaan kahden viikon välein miedolla nestemäisellä huonekasvilannoitteella. Kodinonnea voi leikata saksilla sen pitämiseksi aisoissa. Lisääminen onnistuu täysikasvuisen kasvin juuripaakkuja jakamalla.


title: Vladimir Džanibekov

text: Vladimir Džanibekov (; s. 13. toukokuuta 1942 Iskandar, Uzbekistan) on entinen neuvostoliittolainen kosmonautti, joka teki viisi avaruuslentoa.


title: Vladimir Džanibekov

text: Džanibekov syntyi Iskandarissa Taškentin alueella, Uzbekistanissa. Hän opiskeli vuodesta 1960 Leningradin yliopistossa fysiikkaa alkaen harrastaa lentämistä. Vuonna 1961 hän alkoi opiskella V. M. Komarovin sotilaslentokoulussa. Hän valmistui neljä vuotta myöhemmin ja toimi lennonopettajana Neuvostoliiton ilmavoimissa. Vuonna 1970 hänet valittiin kosmonautiksi.


title: Vladimir Džanibekov

text: Džanibekov lensi Sojuz 27-, Sojuz 39-, Sojuz T-6-, Sojuz T-12- ja Sojuz T-13 -avaruusaluksilla. Hän vietti 145 vuorokautta avaruudessa ja teki 8,5 tuntia avaruuskävelyitä.


title: Vladimir Džanibekov

text: Vuonna 1986 Džanibekov siirtyi avaruustoiminnasta politiikkaan Uzbekistanin neuvostotasavallassa vuoteen 1990 asti.


title: Vladimir Džanibekov

text: Džanibekov on tehnyt avaruusaiheista taidetta, maalauksia.


title: Käsipallo kesäolympialaisissa 1976

text: Montreálin vuoden 1976 kesäolympialaisissa pelattiin käsipalloa sekä miehissä että naisissa. Neuvostoliitto voitti molemmat lajin kultamitalit.


title: Hermes Linnapuomi

text:
Harry Hermes Linnapuomi, ent. Lindbohm (18. joulukuuta 1902 Pirkkala - 19. joulukuuta 1972 Kerava) osallistui Suomen talvisotaan komentajana 1939-1940
sekä jatkosotaan II Patteriston Kenttätykistörykmentti 3:n (II/KTR 3) komentajana 1941-1944.


title: Hermes Linnapuomi

text:
Linnapuomin vanhemmat olivat asemapäällikkö Ernst Wilhelm Lindbohm ja Inkeri Augusta o.s. Tefke.
Hänet vihittiin avioliittoon v. 1931 Lilly Gunilla Westerlingin kanssa.
Lapset Eija-Liisa (s. 1933), Riitta-Liisa (s. 1935), Marja-Liisa (s. 1938) ja Eeva-Liisa (s. 1944).
Ylioppilaaksi hän pääsi Mikkelin suomalaisesta yhteiskoulusta v. 1924.
Otti jo 15-vuotiaana koulupoikana osaa vapaussotaan Savon rintamalla Savitaipaleella 25.3.-18.5.1918.
Koulun jälkeen hän suoritti varusmiespalvelun sekä RUK:n 1924-25 ja kävi Kadettikoulun 1925-27.


title: Hermes Linnapuomi

text:
RUK:n hän suoritti 8.11.1924-5.1.1925 ja ylennettiin res.vänrikiksi 26.9.1925.
Kävi Kadettikoulun 19.10.1925-16.5.1927 ja nimitettiin vänrikiksi 16.5.1927.
Suoritti Kenttätykistön ampumakoulutuskurssin ja Taistelukoulun luutnanttikurssin sekä useita erikoiskursseja.
Seuraavat ylennykset olivat luutnantiksi 27.3.1929, kapteeniksi 14.10.1933, majuriksi 29.11.1940 ja everstiluutnantiksi 31.8.1943.
Palveli vuosina 1939-40 Karjalan-Kannaksella ja 1941-44 Karjalan-Kannaksella, Syvärillä ja Pohjois-Suomessa.


title: Hermes Linnapuomi

text: Sotamuisto


title: Hermes Linnapuomi

text:
Seuraava artikkeli oli lehdessä jatkosodan aikana. Sen kirjoittaja on Arvo Pekonen.
Artikkelissa mainittu majuri on II KTR 3:n komentaja Hermes Linnapuomi, myöhemmin everstiluutnantti.


title: Hermes Linnapuomi

text:
Hanuria soittava tykistömajuri. Huuliharppu ja haitari patteriston komentajan autossa.
"Patteriston komentaja on innokas musiikkimies. Hänellä on jo "siviilistä" mukana huuliharppunsa. Nykyisin hän on siirtynyt jo "korkeamman musiikin" pariin. Ryssältä saatu 2-rivinen hanuri kulkee nyt mukana komentajan autossa. Olemme hänen kanssaan palaamassa yöllä etulinjoilta, majuri ottaa haitarin ja kohta kaikuu pimeässä syysilmassa "Oi muistatkos Emma". Patteriston kanssa yhteistoiminnassa oleva pataljoona on marssimassa kohti vanhaa valtakunnan rajaa. Jalkamiehet raskaine kantamuksineen tarpovat tien molempia laitoja, tykistömajurin auto pääsee vain vaivalloisesti eteenpäin liejuisella tiellä. Majuri tarttuu hanuriin: "Arvon mekin ansaitsemme" kajahtaa ryssien soittopelistä, jolla ennen oli soitettu joitakin Volgan lauluja. Pojat kääntävät päätään. Patteristo marssii myöskin. Majuri L on jo mukana tykkeineen, toteavat he."


title: Hermes Linnapuomi

text:
Varusmiespalvelun hän suoritti Savon Jääkärirykmentissä ja Rannikkotykistörykmentti 3:ssa
1924-25.
Valmistuttuaan upseeriksi Kadettikoulusta 1927 hän palveli nuorempana upseerina KTR 2:ssa sekä Ilmatorjuntapatteristossa Viipurissa 1927-32.
Siirrettiin omasta pyynnöstään Suojeluskuntajärjestöön ja nimitettiin Viipurin sk.piirin Ylä-Vuoksen alueen aluepäälliköksi Ensoon 1932-39.
Talvisodan ja välirauhan aikana hän toimi I/KTR 2/:n komentajana, I Psto/2.Pr:n komentajana ja Psto/2.Pr:n patteristoupseerina 1939-41.
Jatkosodan aikana II/KTR 3:n komentajana (Puomin Pojat) sekä KTR 7:n rykmenttiupseerina 1941-44.
Sotien jälkeen hän oli Keskusvarikko 5:n päällikkönä Lievestuoreella (Kelkkamäki) 1944-46 ja komentajana II/KTR 1:ssä Ylämyllyllä 1946-47.
Sai omasta pyynnöstään eron puolustuslaitoksen everstiluutnantin virasta 6.5.1947.


title: Hermes Linnapuomi

text:
Erottuaan Puolustusvoimista hän toimi Täry Oy:n kaupallisena johtajana Savonlinnassa 1947-48, voimistelun ja luonnontieteiden opettajana Parikkalan Yhteiskoulussa 1948-51, Mannerheim-liiton Karjan piirin toiminnanjohtajana Joensuussa 1952-58, Oy Vuoksenniska Ab:n arkistonhoitajana ja varastotarkastajana Imatralla 1959-60 ja Leipomo Oy Buttenhoffin isännöitsijänä Imatralla 1961-67. Jäätyään eläkkeelle v. 1967 hän muutti vaimonsa Lillyn kanssa Keravalle, jossa hän asui kuolemaansa saakka.
Hänen harrastuksiinsa kuuluivat urheilukalastus ja metsästys sekä musiikki.


title: Hermes Linnapuomi

text: Ansioluettelo/Kenttätykistörykmentti 1/26.3.1947


title: Mukavuuslippulaiva

text: Mukavuuslippulaiva on laiva, joka on rekisteröity muun kuin kotivaltion lipun alle esimerkiksi verotuksen ja palkkakustannusten alhaisuuden vuoksi tai valtion sääntelyn välttämiseksi. Termiä on käytetty 1950-luvulta lähtien, ja se perustuu siihen, että laivan lippu kuvaa maata, jonka alusrekisterissä laiva on. Alusrekisterissä oleva aluksen kotimaa taas määrittelee sen, minkä maan lainsäädäntöä ja verotusta aluksella sovelletaan.


title: Mukavuuslippulaiva

text: Nykyisin noin puolet maailman kauppalaivastosta toimii mukavuuslippulaivoina.


title: Natasha Kai

text: Natasha Kai (s. 22. toukokuuta 1983) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Hän pelaa Sky Blue FC:ssä sekä Yhdysvaltain maajoukkueessa. Natasha Kai voitti olympiakultaa Pekingissä vuonna 2008.


title: Marko Parkkinen

text: Marko Parkkinen (s. 19. maaliskuuta 1970 Helsinki) on suomalainen sarjayrittäjä ja uusien yritysten liikeideoihin erikoistunut yrityskonsultti. Hän tuli tunnetuksi mainosalan johtotehtävistään 2000-luvun alussa.


title: Marko Parkkinen

text: Diplomi-insinööri ja liiketalouden bachelor-tutkinnon suorittanut Marko Parkkinen aloitti uransa Imatran Voiman markkinoinnissa ja sisäisenä konsulttina. Tämän jälkeen hän toimi toimitusjohtajana mainostoimisto Euro RSCG:ssä, kunnes vuonna 2002 perusti viiden partnerin kanssa mainostoimisto Bob Helsingin, jonka toimitusjohtajana ja sitten hallituksen puheenjohtajana hän toimi vuoden 2006 loppuun.


title: Marko Parkkinen

text: Parkkinen on ollut ja on edelleen mukana monessa yrityksessä joko suoraan tai perustamansa ja omistamansa kasvuyrityksiä hallinnoivan kehitys- ja konsulttiyhtiön, Ratkaisutoimisto Seedin kautta. Parkkinen toimii sen toimitusjohtajana.


title: Marko Parkkinen

text: Vuosien 2010-2017 aikana Parkkinen on ideoinut ja perustanut eri yhteistyökumppaneiden kanssa useita yrityksiä, kuten proteiinipitoisia kasvisruokatuotteita lähiruokana tarjoavan Verso Food Oy:n, joka toi markkinoille härkäpapuvalmiste Härkiksen syyskuussa 2016 , Vaikutustoimisto Freud Oy:n (nyk. Vapa Impact Oy), tietoteknisiä ratkaisuja tarjoavan Taito United Oy:n, muovia korvaavia puupohjaisia materiaaleja kehittävän Welmu International Oy:n , paikallisesti toimiviin elintarvikeyrityksiin sijoittavan ja näiden kasvua ja kannattavuutta tehostavan Pro Finnish Oy:n, asumis- ja hoivapalveluja tarjoavan Palveluksessa Suomi Oy:n , rakennusalan käyttöön tarkoitettuja digitaalisia palveluita tarjoavan Digiraksa Oy:n (nykyisin Vizibler) sekä Business Butler Oy:n (nykyisin Neadvice), jonka kehittämä palvelu automatisoi yritysten vierailuprosessin. Neadvice on alusta joka automatisoi kaikki toiminnot aina vieraan kutsumisesta kulunvalvontaan ja tilavarauksiin.


title: Marko Parkkinen

text: Parkkisen ideoimassa, kasvuyrittäjyyteen kannustavassa Oravanpesä-projektissa on perustettu makeisyritys Fekman Oy, koirapalvelutietokanta Dogia Oy,koulutusyritys Lifestyle Academy Oy sekä seniorikansalaisten työllistämiseen tähtäävä Ilolla Oy.


title: Marko Parkkinen

text: Yhdessä Lauri Hulkon kanssa Parkkinen perusti APE Payment Oy:n, jonka kehittämä nanomaksukukkaro on yhtenäinen maksujärjestelmä netin nanomaksuihin eli pieniin, jopa muutamien senttien suuruisiin maksuihin.


title: Marko Parkkinen

text: Parkkinen on ollut myös mukana omistajana ja hallituksen jäsenenä Kaipaus Oy:ssä, joka on nanoteknologiaan pohjautuvia tuoksukoruja valmistava yritys. Parkkinen perusti yrityksen keväällä 2006 Tuula Anttolan kanssa. Tuoksukorujen suunnittelusta vastaavat Antti Eklund, Harri Koskinen, Paola Suhonen ja Jussi Wright.


title: Marko Parkkinen

text: Parkkinen perusti yhdessä Lauri Hulkon ja Seppo Sairasen kanssa vuoden 2006 lopussa netissä toimivan mainosrahoitteisen uutis- ja viihdepalvelu News to Screen Oy:n. Parkkisen luotsaama palvelu ajautui konkurssiin kesällä 2009.


title: Marko Parkkinen

text: Omien yritysten perustamisten lisäksi Parkkinen on myös sijoittanut useisiin yrityksiin joko suoraan, tai yritystensä kautta. Eräs näistä on yhteiskunnallisella asialla jo arvostusta saanut Paptic Oy, joka on kehittänyt suomalaisen innovaation, biologisesti hajoavan vastineen muoville . Paptic ylsi finaalisijoille Kasvu Open 2016 kilpailussa.


title: Marko Parkkinen

text: Marko Parkkinen on toiminut Gummerus Oy:n, Zeeland Oyj:n ja Nitro FX Oy:n hallituksen jäsenenä. Hän kuuluu myös puolustusministeriön asevelvollisuustyöryhmään sekä suomalaisen ruoan kilpailukykyä varmistavaan Kansallinen ruokastrategia 2020 -ryhmään.


title: Marko Parkkinen

text: Oravanpesä-projektin lisäksi Parkkinen on ollut ideoimassa ja käynnistämässä muitakin yhteiskuntaohjelmia.


title: Marko Parkkinen

text: Esimiehestä johtajaksi -ohjelman tavoitteena on parantaa suomalaista työelämää johtamisen kautta. Siihen valitaan kerralla 30 tuoretta esimiestä kasvamaan esimiehistä johtajiksi.


title: Marko Parkkinen

text: Ravistajat 2013 -ohjelma haki kymmenen eniten suomalaisten arkea muuttanutta tai seuraavan kymmenen vuoden aikana muuttavaa yritystä. Finalistit esiteltiin 1.4.2014 julkaistussa Ravistajat-kirjassa, jonka yhtenä kirjoittajana Marko Parkkinen toimi.


title: Marko Parkkinen

text: Uudistuminen 2013 -hanke kiersi eri puolilla Suomea ja järjesti viisi alueellista pk-yritysten johdon työpajaa sekä kyselyn pk-yritysten uudistumiskyvystä ja -halusta. Ratkaisutoimisto Seedin kanssa yhteistyössä siinä toimivat Itella, MTV3, NASDAQ OMX Helsinki, Pohjola, Sitra ja Sonera.


title: Marko Parkkinen

text: HTK (Hyväksytty toiminnankehittäjä) -ohjelma on Kauppakamarin ja Seedin yhdessä toteuttama yhteiskunnallinen ohjelma, jonka tavoitteena on uudistaa Suomi valmentamalla yrityksiin seuraavan viiden vuoden aikana tuhat mustan vyön uudistajaa.


title: Marko Parkkinen

text: Future CEO -hankkeen tavoitteena on auttaa suomalaisia yrityksiä pärjäämään helpottamalla toimitusjohtajien oppimista. Future CEO -tutkimus tehtiin ensimmäisen kerran 2016, jolloin tutkittiin yli 100 henkeä työllistävien yritysten toimitusjohtajia arvoketjussa hallitus - toimitusjohtaja - johtoryhmä. Tutkimus toteutetaan vuorovuosin suurille ja pk-yrityksille.


title: Marko Parkkinen

text: Yrittäjästä omitajaksi -hanke tarjoaa apua yrittäjyyden ja omistajuuden murroskohdassa oleville yrityksille. Hankkeeseen kuuluu Hyvä omistaja -valinta, joka toteutettiin ensimmäisen kerran 2016 , ja sen jälkeen vuosittain.


title: Marko Parkkinen

text: Parkkinen oli mukana Nelosella vuonna 2007 esitetyssä "Kuka, mitä, häh?" -keskusteluohjelmassa ja tammi–huhtikuussa 2011 MTV3:lla esitetyn "Keksijätehtaan" studioraadissa yhdessä Jethro Rostedtin ja Paola Suhosen kanssa.


title: Marko Parkkinen

text: Hänen harrastuksiinsa kuuluu muun muassa triathlon ja shakki.


title: Marko Parkkinen

text: Parkkinen on listattu vuoden 2010 tivi-vaikuttajiin. Tietoviikko kokosi jälleen kerran oman alansa 100 vaikutusvaltaisinta henkilöä tivi-vaikuuttajat -listalle.


title: Marko Parkkinen

text: Parkkinen oli 10 finalistin joukossa vuoden 2011 innovaatiojohtajaksi Microsoft Business Summit -valinnassa.


title: Marko Parkkinen

text: Vuonna 2005 Marko Parkkinen nimettiin Mainonnan monitahoksi elämäntyöstään markkinointiviestinnän parissa.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Tämä artikkeli käsittelee ihmisoikeuksien tilaa Turkmenistanissa.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Turkmenistanissa valtaa käyttää presidentti Gurbanguly Berdymuhamedov. Turkmenistanin hallituksen mukaan joulukuussa 2008 YK:n ihmisoikeusneuvostolle maassa ei ole mitään vakavia ihmisoikeusongelmia. Turkmenistanin elinikäisen presidentin Saparmurat Nijazovin kuolema on HRW:n mukaan parantanut joitakin Nijazovin pahimpia tapoja, vähentänyt eristystä ja lisännyt kiinnostusta maan energiavaroihin. Vaikka henkilökultti on vähentynyt Turkmenistanissa, maa on yhä yksi maailman rajoittavimmista maista. Turkmenistanissa on poliittisia puolueellisia oikeudenkäyntejä ja pidätyksiä, rajoituksia puhevapaudessa, kokoontumisessa, yhdistymisessä, liikkuvuudessa ja uskonnossa. Syyskuussa 2008 Turkmenistanissa hyväksyttiin uusi perustuslaki, joka lisää presidentin valtaa.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Nijazovin kirja Ruhnama oli yhä osa valtion koulutusohjelmaa vuonna 2008.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Perustuslaki uusittiin 26. syyskuuta 2008. Nijazovin lainsäädäntö ja hallintoelin Halk Maslakhaty lakkautettiin. Uuden perustuslain mukaan presidentti nimittää ja erottaa tuomarit ilman parlamentaarista arviointia, kokoaa vaalilautakunnan ja voi julkaista sitovia määräyksiä. Presidentin valtakausi on rajoittamaton. Poliittiset puolueet ovat sallittuja.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text:
Turkmenistanissa ihmisten turkmeenisyntyperä vaikuttaa kolmanteen sukupolveen syrjien etnisten vähemmistöjen oikeuksia koulutukseen ja työhön. Syrjintään sisältyy virat ministereinä, johtajina ja virat alueellisessa ja paikallisessa hallinnossa ja korkeampi koulutus. Koulutuspaikoissa on muutamia poikkeuksia perustuen hyviin suhteisiin tai lahjuksiin.
"Propiska" on vakituisen asuinpaikan rekisteröintijärjestelmä. Amnesty Internationalin mukaan järjestelmä lisää korruptiota, sillä monia sääntöjä kierretään lahjonnalla. Järjestelmä rajoittaa asukkaiden oikeuksia asumiseen, työpaikkoihin, sosiaalitukeen, terveydenhoitoon ja koulutukseen. Jos perheenjäsen muuttaisi sukulaisen luo ilman asumislupaa jakaakseen asunnon, menettäisi sukulainen työlupansa ja sosiaaliturvansa kuten eläkkeen. Poliisi ja turvallisuuspalvelut käyttivät "Propiskan" menettämisuhkaa estääkseen valituksia poliisin väärinkäytöksistä.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Turkmenistan on allekirjoittanut ja ratifioinut poliittisten oikeuksien sopimuksen.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Riippumattomia toimittajia ja heidän perheitään uhkailtiin vuonna 2008 ja estettiin työskentelemästä Turkmenistanissa. Turkmenistan vangitsi ihmisoikeusaktivisteja puolueellisten oikeudenkäyntien perusteella. Turkmenistanin viranomaiset kiusasivat Turkmenistanin oppositiosta kertovia riippumattomia toimittajia ja ihmisoikeusaktivisteja myös Armeniassa ja Azerbaidžanissa vuonna 2008. Marraskuussa 2008 Radio Free Europe/Radio Liberty edustajien matkapuhelimet estettiin.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Viranomaiset rajoittavat pääsyä internetiin vuonna 2008. Samana vuonna tehostettiin estoja ihmisoikeusloukkauksia ja hallituksenpolitiikkaa arvostelevia web-sivuja kohtaan.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Turkmenistan ei salli kuolemanrangaistusta ja on allekirjoittanut kansainväliset sopimukset kuolemanrangaistuksen lakkauttamiseksi.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Ihmisoikeuksien puolustajat Annakurban Amanklychev ja Sapardurdy Khadzhiev saivat seitsemän vuoden vankeustuomion “laittomasta aseiden hankinnasta, hallussapidosta tai myynnistä” oikeudenkäynnissä elokuussa 2006. He olivat kansalaisjärjestön Turkmenistan Helsinki Säätiön jäseniä. ETYKin mukaan elokuussa 2006 Annakurban Amanklychev pidätettiin laittomasta tietojen keruusta ja välityksestä kansalaisille ja ulkomaille. Samanaikaisesti tuomittiin Radio Free Europe/Radio Liberty kirjeenvaihtaja Ogulsapar Muradova. Hän kuoli epäselvissä olosuhteissa syyskuussa 2006.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: EU:n edustajat vierailivat pääkaupungissa Ašgabatissa keskustelemalla hallituksen kanssa maan ihmisoikeuksista huhtikuussa ja kesäkuussa 2008. Huhtikuussa 2008 paineet ihmisoikeusaktivisteja kohtaan maan sisällä ja maanpaossa kasvoivat. Kansainvälinen Punainen Risti ei saanut vierailulupaa vankien tai vankien perheiden luo.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Euroopan Unionin vapaan kauppapolitiikan ehtoihin sisältyy poliittisten vankien vapautus, maasta matkustusrajoitusten kumoaminen, koulutusjärjestelmän muokkaus kansainvälisten standardien mukaiseksi, ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen ja YK:n toiminnan salliminen.


title: Ihmisoikeudet Turkmenistanissa

text: Suomalaisista yrityksistä Nokia käy kauppaa Turkmenistanin kanssa.


title: Turkmenistanin ympäristöpolitiikka

text: Turkmenistanin ympäristöpolitiikkan liittyvät paikalliset ja maailmanlaajuiset ympäristökysymykset ja kansainväliset, valtiolliset ja kunnalliset sopimukset ja ohjauskeinot, keskustelu, tutkimus ja rahoitus. Ympäristöpolitiikkaan vaikuttavat puolueet, rahoittajat, asukkaat, yhteisöt, yhdistykset, kansalaisliikkeet ja lehdistö. Ympäristöpolitiikka vaikuttaa lajien monimuotoisuuteen ja kansanterveyteen.


title: Turkmenistanin ympäristöpolitiikka

text: Turkmenistan on Kaspianmeren rannalla. Kaspianmeri on maailman suurin järvi. 75 % virtaamasta on Volgasta, mutta yhteensä järveen laskee 130 jokea. Kansainvälinen viiden hallituksen välinen Teheranin sopimus: meriympäristönsuojelusopimus solmittiin 12. elokuuta 2006: Azerbaidžan, Iran, Kazakstan, Venäjä ja Turkmenistan. Tämä ja Kaspian ympäristöohjelma (Caspian Environment Programme) suojelevat merta uhkaavilta ympäristökriiseiltä. Ympäristöuhkiin sisältyy ylikalastus ja teollisuusjätteet. Sopimukseen sisältyvät kaviaarikiintiöt vuodesta 2007 ja rajoituksia saalistuksista.


title: Turkmenistanin ympäristöpolitiikka

text: Afghanistan, Tadžikistan, Uzbekistan ja Turkmenistan pyrkivät ehkäisemään vesihuolto-ongelmia Amu Darya jokilaaksossa.


title: Turkmenistanin energiapolitiikka

text: Turkmenistanin energiapolitiikka kertoo Turkmenistanin energiankäytöstä ja energiapolitiikasta ja eri sidosryhmien näkemyksistä energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot. Turkmenistanilla on laajat maakaasuvarat.


title: Turkmenistanin energiapolitiikka

text: Turkmenistanissa räjähti merkittävä kaasuputki hämärissä olosuhteissa huhtikuussa 2009. Turkmenistanin maakaasun ostajiin on sisältynyt Gazprom ja Naftogaz.


title: Turkmenistanin energiapolitiikka

text: Venäjä solmi pitkäaikaisia kaasusopimuksia vuonna 2008 korkeiden hintojen vallitessa Keski-Aasian maiden kanssa. Turkmenistanin kanssa on 25 vuoden kaasusopimus. Koska kysyntä laski vuonna 2009 Gazpromilla oli ylitarjontaa. Dayletbat-Dariyalyk-kaasuputki räjähti rikki 9. huhtikuuta 2009 Turkmenistanissa lähellä Uzbekistanin rajaa. Putkessa oli painetta, joka aiheutti räjähdyksen. Putki on rakennettu vuonna 1979. Kaasu lakkasi virtaamasta Turkmenistanista Venäjälle eikä putkea oltu korjattu ainakaan vielä 24. huhtikuuta 2009. Keski-Aasiasta kulkee neuvostoaikana rakennettu öljyputki ja kaasuputki Venäjän kautta Eurooppaan Slovakiaan ja Puolaan.


title: Turkmenistanin energiapolitiikka

text: Turkmenistanista on rakenteilla kaasuputki Uzbekistanin ja Kazakstanin kautta Kiinaan. Kazakstan sopi huhtikuussa 2009 kazakstanilaisen energiayhtiön myynnistä kiinalaiselle energiayhtiölle. Kazakstanista Kaspianmereltä on suunniteltu öljyputki Kiinan suuntaan.


title: Fausto Gresini

text: Fausto Gresini (s. 23. tammikuuta 1961 Imola) on italialainen entinen ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti kaksi 125cc-luokan maailmanmestaruutta vuosina 1985 ja 1987. Gresini ajoi molemmat mestaruutensa Garellilla. Nykyisin Gresini toimii MotoGP-sarjassa tallipäällikkönä.


title: Fausto Gresini

text: Gresini aloitti ammattilaisuransa vuonna 1979. 125-kuutioisten MM-sarjaan hän siirtyi vuonna 1983. Ensimmäinen osakilpailuvoitto tuli seuraavalla kaudella ja kokonaispisteissä hän oli kolmas. Gresinin uran ensimmäinen maailmanmestaruus tuli kaudella 1985. Seuraavalla kaudella hän oli MM-sarjan toinen. Uran toinen maailmanmestaruus tuli vuonna 1987 ylivoimaisella esityksellä. Gresini voitti 11 osakilpailusta kymmenen ja viimeinen osakilpailu päättyi ulosajoon. Kolmen heikomman kauden jälkeen Fausto Gresini pääsi jälleen osakilpailuvoittojen makuun kausilla 1991 ja 1992, kun hän oli siirtynyt ajamaan Hondalla. Gresini lopetti uransa kauden 1994 jälkeen.


title: Fausto Gresini

text: Ajajauran jälkeen Fausto Gresini perusti joulukuussa 1996 omaa nimeään kantavan kilpatallin "Gresini Racing", joka ajaa Hondan moottoripyörillä. Kaudella 1997 Gresinin talli debytoi 500-kuutioisten MM-sarjassa kuljettajanaan muun muassa Alex Barros. Gresini Racingin kuljettaja oli 250-kuutioisissa MM-sarjan kolmas kausina 1999 ja 2000 ja maailmanmestaruus tuli kaudella 2001 Daijirō Katōn ajamana. Roberto Rolfo oli MM-sarjan kolmas kaudella 2002 ja sen jälkeen Gresini Racing siirtyi MotoGP-luokkaan. MotoGP-luokassa talli on saanut kaksi MM-sarjan hopeaa Sete Gibernaun ajamana. Kaudella 2009 tallissa ajavat Toni Elías sekä Alex de Angelis.


title: Timo Vormala

text: Timo Vormala (s. 1942) on suomalainen arkkitehti, joka tyyliltään edustaa modernismia. Hän on Suomen arvostetuimpia asuntosuunnittelijoita, joka tunnetaan myös torneistaan. Lisäksi hänen töihinsä kuuluu julkisia rakennuksia eri puolilla pääkaupunkiseutua.


title: Timo Vormala

text: Vormalan suunnittelemaa asuntorakentamista edustaa Merikannonranta 4. Hän on suunnitellut tornitalot Tikkurilaan (Kielotorni) ja Leppävaaraan. Keski-Pasilaa hän pitää sopivana tornitalon paikkana, sillä se on riittävän etäällä Helsingin vanhasta keskustasta, johon tornit eivät hänen mielestään sovi.


title: Timo Vormala

text: Vormala on mukana arkkitehtitoimisto Gullichsen Vormala Arkkitehdit Ky:ssa, joka työllistää 20 arkkitehtia. Toimisto on saanut 26 ensimmäistä palkintoa ja kahdeksan muuta palkintosijaa. Vuonna 2013 Vormalalle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.


title: Susan Atkins

text: Susan Denise Atkins (7. toukokuuta 1948 – 24. syyskuuta 2009) oli Charles Mansonin ”Perheen” entinen jäsen. Hänet tuomittiin kuolemaan murhasta, mutta rangaistus muutettiin elinkautiseksi vankeusrangaistukseksi, koska Kalifornian korkein oikeus otti kuolemanrangaistuksen väliaikaisesti pois käytöstä ennen tuomion täytäntöönpanoa. Mansonin "Perhe" murhasi kesällä 1969 kaikkiaan yhdeksän ihmistä, joista ehkä tunnetuin oli Roman Polańskin silloinen vaimo, näyttelijä Sharon Tate. Atkins myönsi puukottaneensa Taten kuoliaaksi, mutta myöhemmin Charles "Tex" Watson tunnusti tehneensä varsinaisen surmatyön Atkinsin pitäessä Tatea aloillaan. Atkins myös kirjoitti uhrien verellä surmapaikan seinään sanan "Pig". Atkins pysyi vangittuna Kaliforniassa 1. lokakuuta 1969 alkaen, ja hänen pyyntönsä päästä ehdonalaiseen hylättiin 17 kertaa.


title: Susan Atkins

text: Atkins kasvoi keskiluokkaisen kolmilapsisen perheen keskimmäisenä lapsena Pohjois-Kaliforniassa. Hänen äitinsä kuoli syöpään vuonna 1963, minkä jälkeen perheen elämä oli hyvin rikkonaista. Atkins oli kouluaikoina hiljainen ja itsetietoinen tyttö, joka kuului paikalliseen kristilliseen kuoroon.


title: Susan Atkins

text: 18-vuotiaana Atkins jätti lukion kesken ja lähti San Franciscoon, jossa hän elätti itsensä sihteerinä, toimiston juoksutyttönä ja stripparina. Hän tapasi Charles Mansonin vuonna 1967, kun Manson oli soittamassa kitaraa kommuunissa, jossa Atkins asui usean ystävänsä kanssa. Kun kommuuni ratsattiin muutamaa viikkoa myöhemmin, ja Atkins jäi kodittomaksi, Manson pyysi häntä liittymään ryhmäänsä. Manson antoi hänelle lempinimen "Sadie Mae Glutz". Kasvava Mansonin perhe asettui oleskelemaan Spahn Ranchille San Fernando Valleyssa. Atkins synnytti pojan 7. lokakuuta 1968, jolle annettiin nimi "Zezozose Zadfrack Glutz". Atkins menetti oikeutensa lapseen saatuaan tuomion murhasta, ja lapsi on adoptoitu ja nimetty uudelleen. Atkins ei ollut yhteydessä poikaansa vangitsemisensa jälkeen.


title: Susan Atkins

text: Susan Atkinsilla todettiin vuonna 2008 aivokasvain. Hänen viimeinen kuulemistilaisuutensa ehdonalaiseen pääsemisen yrittämiseksi oli 2. syyskuuta 2009. Atkinsin anomus ehdonalaiseen hylättiin keskiviikkona 2. syyskuuta 2009. Hän kuoli 24. syyskuuta 2009.


title: Urquinaonan metroasema

text: Urquinaona on vuonna 1926 avattu Barcelonan metron linjojen 1 ja 4 asema. Asema sijaitsee Plaça Urquinaona -aukion alla aivan kaupungin keskustassa, ja se on yksi Barcelonan metroverkoston vilkkaimmista.


title: Harri Rantanen (näyttelijä)

text: Harri Orjo Olavi Rantanen (s. 3. syyskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen näyttelijä.


title: Harri Rantanen (näyttelijä)

text: Rantanen on Tampereen Työväen Teatterin pitkäaikainen näyttelijä. Hän on näytellyt myös muun muassa televisiosarjoissa "Tankki täyteen" (1978), "Luonnonmukainen rakastaja" (1992) ja "Metsolat" (1993–1995) sekä elokuvissa "Kujanjuoksu" (1971) ja "Petos" (1988).


title: Vesakkomyrkky

text: Vesakkomyrkky eli vesakontorjunta-aine on myrkky, jota ruiskutetaan nuorten lehtipuiden ja pensaiden tappamiseksi. Ruiskutetut kasvit pudottavat lehtensä ja kuolevat.


title: Vesakkomyrkky

text: Vesakkomyrkytyksillä pyritään lisäämään havumetsän kasvua lehtipuiden kustannuksella, tai pitämään maisemia avarina esimerkiksi rauta- ja moottoriteiden varsilla, missä vesakoituminen voi lisätä hirvikolareiden määrää.


title: Vesakkomyrkky

text: Esimerkki vesakontorjunta-aineesta on glyfosaatti.


title: Waqf

text: Waqf, myös kirjoitusasussa Wakf, on laillistettu uskonnollinen säätiö islamilaisessa kulttuurissa. Tyypillisesti waqfia perustettaessa rakennus tai maa-alue säädetään hyväntekeväisyyskäyttöön. Waqf toimii trustin tavoin.


title: Waqf

text: Islamin laki waqfeista otettiin käyttöön 900-luvulla. Lain ansiosta sairaaloiden määrä moninkertaistui nopeasti kautta islamilaisissa maissa ja 1000-luvulla jokaisessa islamilaisessa kaupungissa oli useita sairaaloita. Waqfit kustansivat sairaaloiden kulut kattaen lähes kaiken ylläpidon palkoista ja tarvikkeista kunnossapitoon. Säätiöt rahoittivat myös lääkäreiden koulutuksesta vastaavia kouluja.


title: Waqf

text: Waqf on hyvin samanlainen kuin englantilainen trust-järjestely, jota jotkut tutkijat pitävät ristiretkien aikana islamilaisesta maailmasta kopioituna järjestelynä. Waqfissa täytyy olla asettaja ("waqif"), edunvalvoja ("mutawillis"), tuomari ("qadi") sekä edunsaajat.


title: Izmajil

text: Izmajil (, ven. ja , , ; suom. myös Ismail ja Izmail) on historiallinen kaupunki Tonavan varrella Odessan alueella lounais-Ukrainassa. Ukrainan tilastokeskus arvioi tämän aluehallinnon alaisen kaupungin asukasluvuksi 73 007 (vuonna 2013). Se on myös Izmajilin piirin (51 997 as.) hallinnollinen keskus.


title: Izmajil

text: Izmajil on Ukrainan suurin satama Tonavalla. Se on myös elintarviketeollisuuden keskus ja alueellinen turistikohde. Kaupunkiin johtaa valtatie M15 ja siellä on lentoasema. Ukrainan laivastolla ja Ukrainan merivartiostolla on siellä tukikohta.


title: Izmajil

text: Jonkun aiemman tilaston mukaan etnisesti venäläisiä on 42,7 %, ukrainalaisia 38 %, Bessarabian bulgarialaisia 10 % ja moldovalaisia 4,3 %.


title: Izmajil

text: Kaupungin perustivat Genovalaiset kauppiaat 1100-luvulla ja se sai nimensä myöhemmiltä omistajiltaan osmaneilta. Kaupunki toimi usein tapahtumapaikkana Venäjän ja Turkin välisissä sodissa. Venäjä valtasi kaupungin 1809 ja se liitettiin Venäjään laillisesti Bukarestin rauhassa 1812. Myöhemmin 1800-luvulla se liitettiin Moldovan ruhtinaskuntaan Venäjän hävittyä Krimin sodan, mutta Venäjä valtasi sen takaisin 1878. Venäjän vallankumouksen aikana Romania miehitti alueen ja liitti sen maahansa 1918. Toisen maailmansodan jälkeen se liitettiin tällä kertaa Neuvostoliittoon osaksi Ukrainan sosialistista neuvostotasavaltaa. Vuodesta 1991 Izmajil on ollut osa Ukrainaa.


title: Ismail

text: Ismail voi tarkoittaa seuraavia:


title: Viimeinen silta yli Reinin

text: Viimeinen silta yli Reinin on John Guillerminin ohjaama tosipohjainen sotaelokuva vuodelta 1969. Yhdysvaltalainen elokuva kertoo amerikkalaisyksiköstä, joka yrittää vallata viimeisen ehjän sillan Reinin yli Saksaan toisen maailmansodan loppuvaiheissa.


title: Viimeinen silta yli Reinin

text: Elokuva kuvattiin Tšekkoslovakiassa Vltavajoen varrella sijaitsevassa Davlessa, jossa oli elokuvaan sopiva siltarakennelma. Kuvausten aikana Varsovan liiton joukot tunkeutuivat maahan ja kuvausryhmä joutui poistumaan takseilla maasta pois. Robert Vaughn toimi kertojana BBC:n radiokuunnelmassa "Solo behind the Iron Curtain", joka kertoo elokuvan kuvauksista 1968.


title: Viimeinen silta yli Reinin

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Markku Salmi sanoo elokuvaa tutuilla näyttelijöillä miehitetyksi perinteiseksi sotakuvaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. "VideoHound’s Golden Movie Retriever" suosittelee elokuvaa vain sotafilmiharrastajille ja antaa sille kaksi ja puoli tähteä neljästä.


title: Richard Murdoch

text: Richard Murdoch (6. huhtikuuta 1907 Keston, Kent – 9. lokakuuta 1990) oli brittiläinen näyttelijä.


title: Richard Murdoch

text: BBC:n radiokomediassa "The Men from the Ministry" Murdoch esitti Richard Lambia koko sarjan ajan 1962–1977. Muita radiorooleja hänellä oli muun muassa sarjoissa "Much Binding-in-the-Marsh" ja "Band Wagon". Murdoch esiintyi myös useissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja teatterirooleissa. Hän toimi myös kertojana "Muumien maailma" -animaatiosarjan brittiläisessä versiossa.


title: CanJet

text: CanJet oli kanadalainen halpalentoyhtiö. Yhtiö lensi ainoastaan tilauslentoja Kanadaan, Yhdysvaltoihin ja Länsi-Intiaan. Yhtiön kotipaikka oli Halifax Stanfieldin kansainvälinen lentoasema, Enfieldin kaupungissa, Nova Scotian provinssissa. CanJetin omisti "I.M.P. Group International Inc". Sen palveluksessa oli vuoden 2007 maaliskuussa 572 työntekijää. 10. syyskuuta 2006 saakka yhtiö lensi säännöllisesti 15 reittikohteeseen Kanadassa, jonka jälkeen yhtiö lensi ainoastaan tilauslentoja. CanJetin laivasto koostui viidestä Boeing 737-800 -lentokoneesta.


title: CanJet

text: Yhtiö lopetti lentonsa 1. syyskuuta 2015. Sillä oli tuolloin laivastossaan enää yksi lentokone.


title: Javier Culson

text: Javier Culson Rodríguez (s. 25. heinäkuuta 1984) on puertoricolainen 400 metrin aitajuoksija.


title: Javier Culson

text: Culson saavutti Ibero-Amerikan mestaruuskilpailuissa 2006 kultaa 400 metrin aitajuoksussa ja hopeaa 4 × 400 metrin viestissä. Kesäuniversiadeissa 2007 hän sijoittui 400 metrin aitajuoksussa kolmanneksi. Osakan MM-kilpailuissa 2007 ja Pekingin olympialaisissa 2008 hän selviytyi välieriin.


title: Javier Culson

text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui toiseksi maansa ennätyksellä 48,09 s. Hän voitti samana vuonna Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuden ajalla 48,51.


title: Javier Culson

text: Hän paransi maansa ennätystä lukemiin 47,72 Poncessa 8. toukokuuta 2010. Maanosien cupissa 2010 hän sijoittui toiseksi. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sai hopeaa ajalla 48,44. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sai pronssia ajalla 48,10. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän oli kuudes ja maanosien cupissa 2014 kolmas.


title: Javier Culson

text: Culson saavutti Toronton Pan-Amerikan kisoissa 2015 hopeaa ajalla 48,67. Hän karsiutui välierissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hänet hylättiin loppukilpailussa. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui alkuerissä.


title: Javier Culson

text: Culson on 198 senttimetriä pitkä.


title: Skyservice

text: Skyservice oli kanadalainen lentoyhtiö. Se lensi ainoastaan tilauslentoja Kanadaan, Yhdysvaltoihin, Länsi-Intiaan, Israeliin ja Eurooppaan. Yhtiön kotipaikka oli Etobicoken kaupungissa, Ontarion provinssissa. Yhtiön palveluksessa oli yli 1 200 työntekijää, ja sen laivasto koostui muun muassa A320- ja Boeing 757 -lentokoneista.


title: Skyservice

text: Skyservice joutui selvitystilaan 31. maaliskuuta 2010 ja lopetti toimintansa.


title: DFM

text: DFM on lyhenne sanoista Design for Manufacturing. Tuotteen valmistettavuus, DFM, ja kokoonpantavuus, DFA, ovat tulleet olennaiseksi osaksi tuotesuunnittelua teollisuusrobotiikan ja automaation kehittymisen myötä. Jo yli 50 vuotta sitten useissa tuotantolaitoksissa tehtiin isoja investointeja kokoonpanoautomaatioon, mutta usein huonolla menestyksellä. Suuri osa ongelmista oli peräisin tuotteiden liian vaikeista konstruktioista, koska automaation rajoituksia ei otettu huomioon.


title: DFM

text: DFM keskittyy niihin asioihin, joilla pyritään yksinkertaistamaan tuotteen valmistusta. Yksi tärkeimmistä tekijöistä on erilaisten komponenttien määrän minimoiminen. Muita tekijöitä on esimerkiksi turhan toleroinnin välttäminen, valmistuksen aikaisten kiinnityssuuntien standardointi jne.


title: DFM

text: DFA Design for Assembly keskittyy tuotteen kokoonpantavuuteen. Olennaisia asioita ovat kokoonpanon suuntien minimointi sekä kiinnitysosien standardointi ja yksinkertaistus. Tuote on kokoonpantavissa robotilla jos sen voi koota yhdellä kädellä silmät kiinni.


title: Prjažka

text: Prjažka (; vuoteen 1753 saakka "Tšuhonskaja retška", Чухо́нская ре́чка) on Nevan suuhaara Pietarissa Venäjällä.


title: Prjažka

text: Prjažka saa alkunsa Moikasta 400 metriä ennen sen suuta ja laskee Salnobujanski-kanavan kautta Suureen Nevaan. Joen pituus on 1,32 kilometriä. Leveys vaihtelee 20–30:n ja syvyys 1–2,8 metrin välilä. Entinen nimi viittaa inkerinsuomalaisiin ja nykyinen joen varrella sijainneisiin kehräämöihin. Joen ylittää kolme siltaa. 1700-luvun lopusta lähtien sen rannoille rakennettiin tehdasrakennuksia ja asuintaloja. Suhanovin talo (numero 50) on myöhäisen klassismin muistomerkki. Schröderin talo Volodja Jermakin kadun kulmassa (numero 34b) edustaa koristeellista jugendia. Prjažkan rantakadun ja Dekabristien kadun kulmatalossa asui vuosina 1912–1921 runoilija Aleksandr Blok. Vuodesta 1980 lähtien siellä toimii hänelle omistettu kotimuseo.


title: Krjukovin kanava

text: Krjukovin kanava () on Fontankan ja Moikan yhdistävä kanava Pietarissa Venäjällä. Sen pituus on 1015 metriä.


title: Krjukovin kanava

text: Kanava alittaa Sadovaja-kadun, Rimski-Korsakovin prospektin ja Dekabristien kadun, ohittaa Gribojedovin kanavan, Moikan ja yhtyy Työn aukiolla Amiraliteetin kanavaan. Nevan ja Moikan välinen osuus kaivettiin vuosina 1719–1720. Kanava sai nimensä sen rakentajan Semjon Krjukovin mukaan. Vuosina 1782–1787 sitä jatkettiin Fontankaan saakka. Vuosina 1801–1807 rakennettiin graniittiset rantakadut. Vuonna 1847 Nevan ja Amiraliteetin kanavan välinen osuus korvattiin putkijohdolla. Kanavan ylittää kuusi siltaa. Sen varrella sijaitsee Pyhän Nikolaoksen merikatedraali, Mariinski-teatteri ja Uuden Hollannin varastoalue. Nykyään kanavan vastarannalle rakennetaan Mariinski-teatterin uutta näyttämöä.


title: Luettelo vuoden 1973 miehittämättömistä avaruuslennoista

text: Vuonna 1973 tehtiin noin sata satelliitilaukaisua.


title: Teofilo Folengo

text: Teofilo Folengo (alkuaan Girolamo Folengo, 8. marraskuuta 1491 Mantova, Italia – 9. joulukuuta 1544 lähellä Bassano Campesea Venetsian tasavallassa) oli italialainen runoilija, joka kirjoitti salanimellä Merlinus Cocajus eli Merlino Coccaio. Hänen tärkein teoksensa on runosatiiri "Baldus," jonka hän kirjoitti benediktiinimunkkina ollessaan. Teos on eepossarja, joka 1517 julkaistiin 17-osaisena ja 1521 25-osaisena. Sarja kertoo talonpoikaisen sankarin , Balduksen, seikkailuista. Baldus on keskiaikaisen sankarin Rolandin Rinaldo-serkun jälkeläinen. Teoksessaan hän ivasi Kaarle Suurta, astrologiaa, magiaa ja ritarirunoutta käyttäen heksametreissaan latinan ja italian sekoitusta, jota kutsutaan makaronilatinaksi. Folengon makaronilyriikka sai joukon jäljittelijöitä, mutta he eivät yltäneet kuuluisuuteen esikuvansa lailla.


title: Teofilo Folengo

text: Folengon muutkin teokset edustavat makaronilyriikkaa. "Moschea" ivasi romanttisia runoja, "Zanitonella" (1521) paimenrunoutta ja "Orlandino" (1526) munkkeja, pappeja ja talonpoikia. "Chaos del Triperuno" (1526) kertoo runoilijasta itsestään ja hänen uskonnollisesta kääntymyksestään.


title: Teofilo Folengo

text: Folengo ryhtyi melko nuorena miehenä munkiksi ja otti samalla käyttöönsä nimen Teofilo Folengo, jolla hänet parhaiten tunnetaan. Noin vuonna 1525 hän erosi munkkikunnasta ja jätti luostarielämän. Vuoden 1530 jälkeen hän eli erakkona lähellä Sorrentoa, mutta liittyi 1534 benediktiiniveljeskuntaan, jossa pysyi kuolemaansa asti.


title: The Dream Team (piraattiryhmä)

text: The Dream Team (TDT) oli PC-pelien parissa toiminut kräkkeriryhmä. 1990-luvun alkupuolella se oli pari vuotta yksi aktiivisimmista PC-pelien kopiosuojauksia murtaneista piraattiryhmistä.


title: The Dream Team (piraattiryhmä)

text: TDT:n historia alkoi ilmeisesti Kaos-nimisestä demoryhmästä Ruotsissa vuonna 1988. Seuraavana vuonna nimensä The Dream Teamiksi muuttanut ryhmä ryhtyi murtamaan kopiosuojauksia noin vuonna 1990 yhdysvaltalaisen The Humble Guysin inspiroimana. 1990-luvun alussa se oli hetken aikaa liitossa muun muassa Tristar & Red Sector Incorporatedin ja Amiga-ryhmä Skid Row'n kanssa. Lähinnä eurooppalaisista ja yhdysvaltalaisista jäsenistä koostunut TDT oli todennäköisesti aktiivisimmillaan vuosina 1992–1993. Tämän jälkeen sen toiminta alkoi hiipua, kun ryhmän johtohahmo, "Hard Core", halusi lopettaa ja keskittyä elämäänsä. Hard Coren jätettyä TDT:n vuonna 1994 muutamat sen jäsenet yrittivät pitää toimintaa yllä, mutta parin vuoden sisällä TDT käytännössä katosi.


title: Andienpiikkipyrstö

text: Andienpiikkipyrstö ("Leptasthenura andicola") on Etelä-Amerikassa Andeilla elävä orneeroihin kuuluva varpuslintu.


title: Andienpiikkipyrstö

text: Kooltaan andienpiikkipyrstö on 16–17 cm. Lajin vatsa ja selkä ovat voimakkaasti ruskean ja valkoisen raidalliset. Raidoitus eroaa hieman alalajeittain. Päälaki on harmaanruskea ja päässä on leveä valkoinen silmäkulmajuova. Siivet ovat väriltään ruskeat. Kurkku on valkoinen. Pyrstön keskihöyhenet ovat muita höyheniä pidemmät ja teräväkärkiset. Linnun pyrstön uloimmat höyhenet ovat valkoreunaiset.


title: Andienpiikkipyrstö

text: Andienpiikkipyrstön levinneisyysalue Andeilla on kaksiosainen. Pohjoinen esiintymisalue ulottuu Venezuelan eteläosasta Kolumbian kautta Ecuadoriin. Eteläinen levinneisyysalue ulottuu Boliviasta Pohjois-Peruun. Lajin elinympäristöä ovat kosteat ruohomaat, metsien reunat ja pensaikot. Andienpiikkipyrstön elinalueet sijaitsevat yleensä 3 000–4 500 metrin korkeudella meren pinnasta.