title: Reform Act (1884)

text:
Representation of the People Act (myös Reform Act 1884, Third Reform Act) oli Isossa-Britanniassa vuonna 1884 toteutettu parlamentin alahuoneen vaalilakiuudistus, joka laajensi entuudestaan äänioikeutettujen joukkoa. Siihen liittyi myös vuonna 1885 hyväksytty Redistribution Act, joka merkitsi siirtymistä yhden edustajan vaalipiireihin. William Ewart Gladstonen johtaman liberaalihallituksen toteuttama uudistus oli jatkoa vuosien 1832 ja 1867 vaaliuudistuksille.
Lain lähtökohtana oli liberaalien tyytymättömyys vuoden 1867 uudistukseen, joka oli laajentanut äänioikeutta kaupungeissa, mutta jättänyt maaseudun vaalipiirien asukkaat eriarvoiseen asemaan. Konservatiivien johtaja lordi Salisbury sen sijaan vastusti jyrkästi äänioikeutettujen määrän lisäämistä. Vuonna 1884 Gladstonen hallitus antoi lakiesityksen, joka olisi antanut maaseudun asukkaille äänioikeuden samoilla ehdoilla kuin kaupunkilaisilla jo oli. Esitys hyväksyttiin alahuoneessa, mutta konservatiivien hallitsema ylähuone hylkäsi sen. Gladstone uusi lakiesityksen, ja toisella kerralla ylähuone hyväksyi sen sillä ehdolla, että sitä seuraisi esitys parlamenttipaikkojen uudelleenjaosta vaalipiirien kesken. Tätä koskeva laki ("Redistribution Act") annettiin seuraavana vuonna.


title: Reform Act (1884)

text: Vuoden 1884 uudistuksen seurauksena myös maaseudulla äänioikeuden saivat kaikki talonomistajat ja vähintään 10 puntaa vuodessa maksavat vuokralaiset. Äänioikeutettujen määrä kasvoi kahdesta kahdeksaan miljoonaan, ja käsitti tämän jälkeen noin 60 prosenttia aikuisesta miesväestöstä. Vaikka äänioikeutettujen joukko painottui edelleen keskiluokkaan, joukossa oli jo suuri osa työväenluokastakin. Esimerkiksi osa maatyöläisistä ja kaivostyöläisistä sai äänioikeuden.


title: Reform Act (1884)

text: Vuoden 1885 Redistribution Actin tarkoituksena oli tasata äänestysalueiden koko ja siirtyä yhden edustajan vaalipiireihin. Alle 15 000 asukkaan kaupungit (yhteensä 79) menettivät edustajansa parlamentissa, 15 000 – 50 000 asukkaan kaupungit (36) muutettiin yhden edustajan vaalipiireiksi ja 50 000 – 165 000 asukkaan suuruiset kahden edustajan vaalipiireiksi. Sitä suuremmat äänestysalueet pilkottiin useiksi yhden edustajan vaalipiireiksi. Jäljelle jäi vielä 23 kahden edustajan vaalipiiriä, jotka jaettiin vuonna 1910.


title: Reform Act (1884)

text: Vuonna 1918 toteutettu neljäs vaaliuudistus antoi lopulta äänioikeuden käytännössä kaikille miehille ja pääosalle naisista.


title: Yannick Anzuluni

text: Yannick Anzuluni (s. 21. elokuuta 1987) on kongolais-kanadalainen koripalloilija, pelipaikaltaan laituri. Hän edusti kaudella 2013–2014 Suomen I-divisioonassa pelannutta Tampereen Pyrintö II:ta ja Baltian liigassa seuran edustusjoukkuetta.


title: Yannick Anzuluni

text: Anzuluni syntyi 21. elokuuta 1987 Zairen Kinshasassa. Pian Anzulunin syntymän jälkeen hänen perheensä muutti Belgiaan viettäen maassa kymmenen vuotta. Tämän jälkeen perhe muutti Kanadaan, missä Anzuluni tutustui koripalloon. Hän opiskeli Houghtonin yliopistossa, johon mennessään hän oli 188 senttimetriä pitkä. Yliopiston lopettaessaan hän oli kasvanut 206-senttiseksi. Vuosina 2010–2012 Anzuluni pelasi kanadalaisen Laval Kebsin joukkueessa, ja kaudella 2012–2013 hän pelasi ensimmäisen kautensa Euroopassa, Saksan Regionalligassa Magdeburgin joukkueessa 17,5 pisteen, 11 levypallon, 4,2 syötön ja 3,0 riiston keskiarvoilla.


title: Yannick Anzuluni

text: Kaudeksi 2013–2014 Anzuluni siirtyi suomalaisen Tampereen Pyrinnön organisaatioon, jossa hän edusti pääasiassa seuran reservijoukkuetta. Hän pelasi myös seuran edustusjoukkueessa sen Baltian liigan otteluissa. Lokakuussa Anzuluni teki I-divisioonassa BC Nokiaa vastaan 41 pistettä ja otti 14 levypalloa sekä 6 riistoa. Tammikuussa Oulun NMKY:tä vastaan hän saavutti lukemat 40/17/5 riistoa. Damon Williamsin pelikiellon johdosta Anzuluni pelasi Korisliigassa yhden ottelun sen runkosarjan päätöskierroksella tehden 15 pistettä ja ottaen 5 levypalloa sekä 5 riistoa.


title: Yannick Anzuluni

text: Kaudeksi 2014–2015 Anzuluni palasi Saksaan, EBC Rostockin joukkueeseen.Pyrintö II:n päävalmentaja J-P Nieminen kuvaili Anzulunia sopimusta julkistettaessa "liikkuvaksi isoksi kaveriksi" ja monipuoliseksi pelaajaksi.


title: Varsinaiset avokantaiset

text: Varsinaiset avokantaiset (Agaricomycetes) on sienien luokka kantasienten kaaressa ja avokantaisten alakaaressa. Koska sienten taksonomia ei ole tarkoin määritelty, luokasta Agaricomycetes käytetään joskus nimitystä avokantaiset. Kuitenkin monissa yhteyksissä tämä luokka jaetaan kuuluvaksi alakaareen Agaricomycotina. Näin muun muassa kansainvälisessä sienitukimuksessa, jonka on julkaissut Elsevier.


title: Varsinaiset avokantaiset

text: Varsinaisiin avokantaisin kuuluu alaluokka Agaricomycetidae, johon kuuluvia lahkoja ovat helttasienet (Agaricales) ja Russulales, jossa ovat rouskut ja haperot ja esimerkiksi juurikäävät, sekä Boletales, johon kuuluu muun muassa tattien heimo. Varsinaisiin avokantaisiin kuuluu myös lahko Cantharellales, johon kuuluu kantarellien heimo. Muita lahkoja ovat Atheliales, Auriculariales, Geastrales, Gleophyllales, Lycoperdales, Melanogastrales ja Sclerodermatales sekä lähinnä kääpiä sisältävät lahkot Hymenochaetales ja Polyporales.


title: Pekka Matilainen

text: Pekka Matilainen (s. 1946) on suomalainen kirjailija ja työskennellyt muun muassa "Yliopisto"-lehden päätoimittajana.


title: Pöytäkaappi

text: Pöytäkaappi on säilytyskaluste, joka lepää lattialla ja/tai on kiinnitetty seinään ja on yleensä noin 70–90 cm korkea niin, että sen yläpintaa voi käyttää helposti työskentelytasona. Pöytäkaapit ovat yleisiä keittiön kalustuksessa, jossa niitä kutsutaan usein alakaapeiksi ja seinäkaappeja yläkaapeiksi.


title: Pöytäkaappi

text: Keittiön pöytäkaapit ovat perinteisesti joko vetolaatikostoja tai saranoiduin ovin ja kiintein tai korkeudeltaan säädettävin hyllyin varustettuja kaappeja. Hyllyjen tilalla voi saranoidun oven takana olla ritiläkoreja tai muita ulosvedettäviä säilytysosia, tai pöytäkaappi voi olla niin sanottu pata- tai apteekkikaappi, jossa ovilevyyn kiinnitetyt hyllyt liukuvat kiskojen varassa esiin oven mukana. 2000-luvulla ovat nopeasti yleistyneet leveät ja tilavat vetolaatikostot, joihin mahtuvat isommatkin keittoastiat ja ovat helposti käsille saatavissa tarvitsematta kumarrella ja kurkotella kaapin sisään. Laatikostot ovat myös pyörätuolin käyttäjille helpompia.


title: Pöytäkaappi

text: Pöytäkaappeja valmistetaan myös standardikokoisten kodinkoneiden sijoittamiseksi keittiön työtason alle niin sanotuksi ”integroiduksi keittiöksi”, ovien taakse piiloon. Yleisimmin pöytäkaappeihin sijoitetaan uuni, keittotaso, astianpesukone sekä pieni jääkaappi ja pakastin. Astianpesualtaat ja vesihana sijoitetaan erityisrakenteiseen allaskaappiin, johon usein sijoitetaan myös jäteastiat.


title: Pöytäkaappi

text: Keittiön kiinteät pöytäkaapit kiinnitetään seinään ja seisovat lattialla sokkelin tai jalkojen varassa. Pöytäkaapit voidaan varustaa korkeudeltaan säädettävin jaloin, jolloin työtaso saadaan halutulle korkeudelle ja vaakasuoraan huolimatta lattian pienistä epätasaisuuksista. Nykyaikaisissa keittiön kiintokalusteissa pöytäkaapit toimitetaan ilman ylätasoa, jolloin työtason materiaali, väri, vahvuus ym. on vapaasti valittavissa, ja työtaso voidaan asentaa yhtenäisenä kappaleena vierekkäin sijoitettujen pöytäkaappirunkojen päälle. Astianpesu- ja valutusaltaat asennetaan joko työtasoon tehtyihin aukkoihin tai, kuten aiemmin Suomessa oli yleistä, erilliseksi allastasoksi eli ”tiskipöydäksi” allaskaapin päälle. Yleisin materiaali altaissa ja allastasoissa on ruostumaton teräspelti; muita mahdollisuuksia ovat esimerkiksi lujitemuovi tai uudet kivi-muovi-komposiittimateriaalit kuten Durat tai Corian.


title: Pöytäkaappi

text: Pöytäkaapin eräs erityismalli on nurkka- eli kulmakaappi, jonka avulla keittiökalustuksesta voidaan tehdä pohjakuvioltaan L- tai U-muotoinen. Kurkottelutarpeen vähentämiseksi niissä käytetään usein pyöriviä "karuselleja" tai uloskääntyviä hyllyjä.


title: Pöytäkaappi

text: Pöytäkaappien mitoitus vaihtelee hieman valmistajittain ja eri maissa käytössä olevien standardien mukaan. Eurooppalaisissa keittiökalusteissa pöytäkaappien ja kodinkoneiden syvyys on noin 60 cm. Kodinkoneiden yleisin leveys on noin 60 cm, mutta esimerkiksi astianpesukoneita on saatavana myös 45 cm:n levyisinä. Pöytäkaappien sokkeli on noin 10–20 cm korkea ja työtason yläpinnan korkeus seisomatyöhön sopiva 85–90 cm. Pöytäkaappien leveysvaihtoehdot ovat yleensä 10 cm kerrannaisia, esimerkiksi 30, 40, 50, 60 ja 80 cm.


title: Pöytäkaappi

text: Keittiön lisäksi pöytäkaappeja ja muita lattialla seisovia matalia säilytyskalusteita käytetään muissakin asuin- ja työtiloissa. Ruokailutiloissa käytettäviä matalia astiakaappeja, joiden yläpinta voi toimia kattausta ja tarjoilua helpottavana laskutilana, kutsutaan myös nimellä senkki. Lipastot ovat yleisiä makuuhuoneissa, vaatehuoneissa ja muissa vaatesäilytystiloissa. Työpöytien alla käytetään joko kiinteitä tai irrallisia laatikostoja toimistotarvikkeiden ym. työvälineiden säilyttämiseksi. Lattialla seisovan kirjahyllyn alaosa on usein syvyydeltään muita hyllyjä isompi kaappi tai laatikosto, jonka yläpinta toimii pöytätason kaltaisena laskutilana. Eräänlainen pöytäkaappi on myös television ja äänentoistolaitteiden alla käytettävä tv-taso tai -pöytä, jonka sisällä voi säilyttää muita viihde-elektroniikan laitteita sekä ääni- ja kuvalevyjä.


title: Pöytäkaappi

text: Kylpyhuoneissa, kodinhoitohuoneissa ja muissa kosteissa tiloissa pöytäkaappien kaltaisia kalusteita ovat pesualtaan alla ja ympärillä olevat alakaapit, jotka lattian kosteuden ja kallistuksen takia usein kiinnitetään seinään irti lattiasta. Jos kylpyhuoneen pöytäkaapit ovat lattialla seisovia, niiden alaosa varustetaan yleensä umpinaisen sokkelin sijasta korkeudeltaan säädettävillä ja kosteutta kestävillä, metallista tai muovista valmistetuilla jaloilla.


title: Chūō-ku (Osaka)

text: Chūō-ku (, kirjaimellisesti ”keskusta”) on yksi Osakan kaupungin 24:stä suuralueesta. Se sijaitsee nimensä mukaisesti kaupungin keskiosassa. Suuralueella on noin 83 572 asukasta (2013) ja sen pinta-ala on 8,88 neliökilometriä. Se on perustettu helmikuussa 1989 Higashin ja Minamin suuralueiden yhdistyessä.


title: Chūō-ku (Osaka)

text: Chūō-ku ulottuu pohjoisessa Tosaborigawa-joelle ja etelässä Namban rautatieasemalle saakka, koillisosassa sijaitsee Osakan linna ja sen ympärillä levittäytyvä laaja puisto. Osakan keskusta-alueena siellä on merkittäviä viihde- ja liikekortteleita. Tärkeä Midōsuji-katu kulkee sen läpi pohjois-eteläsuuntaisesti; sen ympärillä suuralueen luoteisosassa kohoaa monien yritysten pääkonttoreita, hieman etelämpänä sijaitsee erilaisten yritysten keskittymiä: tekstiiliyritysten Senba, lääkkeidenvalmistuksen Dōshōmachi, arvopaperikaupan Kitahama ja lelu- ja nukkealue Matsuyamachi. Osakan linnan vieressä on Osaka Business Park -toimistoalue. Suuralueen eteläosassa Minamin alueella levittäytyy vuorostaan yksi kaupungin merkittävimmistä viihde- ja ostoskortteleista, johon kuuluvat Shinsaibashi ja Dōtonbori ravintoloineen, liikkeineen ja tavarataloineen ja esimerkiksi trendikäs Amerika-muran kaupunginosa. Eteläosa on myös kulttuurin keskus: siellä toimii Kansallinen bunrakuteatteri ja useita Ihara Saikakuun ja Chikamatsu Monzaemoniin liitettyjä temppeleitä ja pyhäköitä.


title: Chūō-ku (Osaka)

text: Chūōn suuraluetta palvelevat lukuisat metro- ja rautatielinjat: Osakan metron Midōsuji-linja, Tanimachi-linja, Chūō-linja, Sennichimae-linja, Sakaisuji-linja ja Nagahori–Tsurumi-ryokuchi-linja, JR Westin Osakan ympyrälinja, Keihan-rautateiden Keihan-päälinja, Kintetsu-rautateiden Namba-linja, Hanshin-rautateiden Namba-linja sekä Nankai-rautateiden Nankai-päälinja.


title: Ernest Renan

text: Joseph Ernest Renan (27. tai 28. helmikuuta 1823 Tréguier, Ranska – 2. lokakuuta 1892 Pariisi) oli ranskalainen filosofi, historioitsija, uskontotieteiljä ja orientalisti. Renan oli kriittisen filosofiasuuntauksen johtava hahmo Ranskassa.


title: Ernest Renan

text: Ernest Renanin isä oli ammatiltaan merimies. Renan sai pappiskoulutuksen ja tunnettiin etevänä opiskelijana. Opinnot saivat hänet kuitenkin luopumaan papinurasta.


title: Ernest Renan

text: Renan piti kristinuskoa illuusiona, mutta kuitenkin arvokkaana ja välttämättömänä asiana ihmiskunnalle. Hän kirjoitti teoksen Jeesuksen elämästä, joka julkaistiin kristinuskon alkuvaiheista kertovassa kirjasarjassa. Hän kirjoitti myös viisiosaisen Israelin kansan historian sekä useita teoksia itämaisesta filosofiasta ja arkeologiasta. Renan toimi useita vuosia heprean, syyrian ja raamatullisen aramean kielten professorina Collège de Francessa.


title: Ernest Renan

text: Renan oli perehtynyt nationalismiin ja kansallisen idetiteetin käsitteeseen. Vuonna 1882 julkaisemassaan kuuluisassa esseessä "Qu'est-ce qu'une nation?" ("Mikä kansakunta on?") hän hylkäsi useimpien nationalistien vaaliman ajatuksen kansakuntien ikiaikaisuudesta ja luonnollisuudesta. Hänen mukaansa kansakunta oli sitä vastoin joukko ihmisiä, joita yhdisti solidaarisuus ja vapaaehtoinen halu kuulua yhteen, ”joka päivä uudistettava kansanäänestys”. Tämä uusi näkökulma merkitsi siirtymistä subjektiivisiin kriteereihin ja identiteettien pohtimiseen kansojen ja kansakuntien määrittelyssä. Renan korosti myös poliittisesti motivoidun historiankirjoituksen merkitystä kansallisen yhteishengen luomisessa.


title: Ernest Renan

text: Renan oli myös yksi varhaisimmista juutalaisten varhaishistorian tutkijoista, ja hän katsoi, että aškenaasijuutalaiset ovat turkkilaissukuisen kasaarikansan jälkeläisiä. Tämä teoria aškenasijuutalaisten kasaarialkuperästä on nykyäänkin tieteen kiinnostuksen kohteena.


title: Kynsikoristelu

text: Kynsikoristelu eli kynsitaide on toimintaa, jossa luodaan koristeita luonnonkynnelle tai rakennekynnelle hyödyntäen erilaisia tekniikoita ja materiaaleja. Kynsikoristelu kuuluu yleensä kosmetologien koulutusohjelmaan, ja sitä toteutetaan kauneus- ja kynsihoitoloissa manikyyrin ja rakenne- tai geelikynsien laiton yhteydessä. Kynsikoristelua voi toteuttaa helposti myös kotona, koska se on edullinen ja nopeaa vauhtia kehittyvä ja yleistyvä harrastus.


title: Kynsikoristelu

text:
Markkinoille tulee tiuhaan tahtiin uusia koristelumateriaaleja ja -tekniikoita. Yleisimpiä ja tunnetuimpia niistä ovat kynsitarrat, korukivet, kimalteet, koristelulakat ja leimasinlaatat. Erikoisempia materiaaleja ovat mm. höyhenet, fimot, foliot ja luonnonkukat.
Luonnonkynnelle laitettaessa tarvitaan aina alus- ja päällyslakka sekä haluttaessa värilakka.


title: Kynsikoristelu

text: Kynsitarrat ovat yksi suosituimmista koristelutavoista niiden helppouden, saatavuuden ja edullisuuden vuoksi. Kynsitarroja myydään arkkeina, joissa on yleensä 20-40 tarraa niiden koosta riippuen. Perinteiset kynsitarrat ovat ohuita, mutta saatavilla on myös 3D-kynsitarroja, jotka ovat osittain tai kokonaan paksumpia ja jäävät koholle. Koko kynnen peittävät tarrat ovat hyvin ohuita, ja niissä on voimakas liimapinta. Tavallisimpia aiheita kynsitarroissa ovat kukat, mutta saatavilla on myös lukuisia muita aiheita.


title: Kynsikoristelu

text: Kynsitarra kiinnitetään hieman kosteahkon alus- tai värilakan päälle ja painetaan sormella siihen kiinni. Pienimpien tarrojen laitossa voi tarvita apuun pinsettejä. Tarran päälle levitetään vielä päällyslakka, joka estää tarran reunojen irtoamisen ja suojaa tarraa.


title: Kynsikoristelu

text: Myös veden avulla siirrettävät siirtokuvat ja tarratatuoinnit ovat yleisiä koristelumateriaaleja.


title: Kynsikoristelu

text: Korukiviä (käytetään myös nimeä strassi tai timantti) myydään lukuisissa eri väreissä ja muodoissa, joista yleisimpiä ovat pyöreä, sydän, pisara, salmiakki ja ovaali. Kokoja on myös monia, mutta yleisimmät ja käytännöllisimmät koot korukivissä ovat 1 ja 2 mm:n välillä. Korukivi kiinnitetään kostean kynsilakan tai kynsiliiman avulla, ja sen päälle levitetään päällyslakka.


title: Kynsikoristelu

text:
Kimalteita on saatavilla monessa muodossa, koossa ja värissä. Hienojakoisesta, puuterimaisesta kimalteesta käytetään nimitystä Glitter Dust ja isompijakoisesta kimalteesta nimeä Glitter Diamond. Yleisin hileen muoto on pyöreä tai kuusikulmio, muita muotoja ovat mm. neliö, tähti, salmiakki ja tikku. Kimalle saadaan kynnelle painelemalla sitä sormella kosteahkolle kynsilakalle tai ripottelemalla sitä kevyesti kynnelle. Kimalle voi hieman menettää kiiltoaan, jos siihen lisätään päällyslakka, mutta siten kynsi ei tunnu karhealta eikä kimalletta varise pois.
Leimasinlaatta on ruostumattomasta teräksestä valmistettu litteä laatta, johon on kaiverrettu pieniä, tarkkoja kuvioita. Laatat ovat siksi edullisia, että ne eivät naarmunnu eivätkä ruostu ja ovat käytännössä ikuisia.
Halutun kuvion päälle levitetään kynsilakkaa, minkä jälkeen ylimääräinen lakka poistetaan lastalla, jolloin lakkaa jää vain kaiverrettuun osaan. Sitten kuvion päältä painetaan kumipäisellä leimasimella, jolloin kuva kiinnittyy leimasimeen ja se voidaan siirtää kynnelle haluttuun kohtaan. Leimaaminen vaatii nopeutta ja näppäryyttä, ja tekniikan oppimiseen voi mennä aikaa.


title: Kynsikoristelu

text: Leimaamiseen tarkoitetut kynsilakat ovat tavallista kynsilakkaa paksumpia, ja niitä myydään erikseen.


title: Kynsikoristelu

text: Koristelukynsilakka on tavallinen kynsilakka, jonka levityssivellin on pitkä ja ohut. Usein koristelukynsilakan korkissa sijaitsee myös hyvin ohut, neulamainen putki, josta lakkaa voi puristaa ulos todella pieninä määrinä. Näiden käyttö vaatii tarkkuutta ja vakaata kättä.


title: Kynsikoristelu

text: Kynsien lakkaamista ja koristelua pidetään yhtenä kauneudenhoidon ilmiönä. Kynsikoristeluun liittyviä blogeja ja videoita on lukuisia, ja niitä tulee tiuhaan tahtiin lisää. Kynsikoristeluun liittyviä kilpailuja järjestävät kynsitarvikekaupat, blogit ja lehdet.


title: Kynsikoristelu

text: Klassisia elementtejä kynsien ehostuksessa ovat ranskalainen manikyyri, kukat ja erilaiset kuosit. Erilaisia materiaaleja ja tekniikoita yhdistellään rohkeasti, ja uusia ideoita tulvii jatkuvasti. Kynsimuotiin liittyvät sävyt, pinnat ja kuviot vaihtelevat vuoden, kauden ja sesongin mukaan.


title: Schwarzwaldinvihikoira

text: Schwarzwaldinvihikoira ("Schwarzwälder Schweißhund") on saksalainen koirarotu, jolla ei ole FCI:n tunnustusta. Se on yksi kolmesta saksalaisesta jäljestävästä koirasta, kahden muun ollessa FCI:n virallistamat hannoverinvihikoira ja baijerinvuoristovihikoira, ja se muistuttaakin ulkoisesti näitä. Huomaa, että myös slovakianajokoira tunnetaan englanniksi vaihtoehtoisella nimellä "Black Forest Hound", mutta sillä ei ole mitään tekemistä tämän rodun kanssa.


title: Schwarzwaldinvihikoira

text: Schwarzwaldinajokoira on usein joko saksanhirvenpunainen tai mustajuovikas ruskealla pohjalla (brindle). Molemmilla väreillä on normaalisti musta maski. Säkäkorkeus on 50–61 cm ja paino 20–40 kg.


title: Schwarzwaldinvihikoira

text: Saksalainen Ilka Becker kuvailee teoksessaan rotua sanoilla omanarvontuntoinen, määrätietoinen, ystävällinen, rauhallinen, lapsirakas, tarkkavainuinen, vahvasti riistaviettinen ja perhettään kohtaan omistautunut.


title: Schwarzwaldinvihikoira

text: Schwarzwaldinvihikoira on nimensä mukaisesti kotoisin Baden-Württembergin osavaltiossa sijaitsevasta Schwarzwaldin vuoristosta. Se on erittäin nuori rotu, sillä se jalostettiin vasta 1990-luvun alussa hannoverinvihikoirasta ja plottinajokoirasta. Risteytyksessä toivottiin yhdistyvän ensiksi mainitun jäljestystaidot ja jälkimmäisen älykäs riistanajo. Vuodesta 1994 lähtien schwarzwaldinvihikoiraa voidaan katsoa kasvatetun puhtaana verilinjana ilman että siihen olisi sekoitettu enää muita rotuja.


title: Schwarzwaldinvihikoira

text: Schwarzwaldinvihikoiran odotettavissa oleva elinikä on noin 12 vuotta.


title: Oscar Hijuelos

text: Oscar Jerome Hijuelos (24. elokuuta 1951 New York – 12. lokakuuta 2013 New York) oli yhdysvaltalainen kirjailija, jolla oli kuubalaiset sukujuuret. Hijuelosin tunnetuin romaani on kuubalaisista muusikoista kertonut "Mambo Kings: rakkauden rytmit", josta hän sai Pulitzer-palkinnon. Romaanista tehtiin myös elokuva ja näyttämömusikaali.


title: Seinäkaappi

text: Seinäkaappi on huoneen seinälle ripustettava, ovella varustettu säilytyskaluste. Seinäkaappeja käytetään vapauttamaan niiden alla oleva lattiapinta-ala muuhun käyttöön. Seinäkaapit eli yläkaapit ovat yleisiä erityisesti keittiön kalusteina, usein vieri viereen sijoitettuina samanlaisina yksiköinä pöytäkaappien ja työtasojen yläpuolella.


title: Seinäkaappi

text: Keittiössä seinäkaapit sopivat etenkin astioiden säilytyspaikaksi. Keittiön seinäkaapit ovat syvyydeltään runsaat puolet pöytäkaappien syvyydestä eli noin 35 cm, niin että isotkin ruokalautaset mahtuvat niihin. Seinäkaappien alareuna sijoitetaan noin 40–60 cm korkeudelle työtasosta niin, että kaapit eivät häiritse työtason ääressä työskentelevää. Seinäkaappien alapinta sekä pöytä- ja seinäkaappien väliin jäävä taustaseinä, ns. välitila, sopivat työvalaisinten ja työtasolla käytettävien kodinkoneiden tarvitsemien pistorasioiden pysyvään asennukseen.


title: Seinäkaappi

text: Keittiökalusteiden seinäkaappien korkeudet vaihtelevat valmistajittain ja eri maiden standardien ja tottumusten mukaan. Yleisimmät korkeudet ovat 60–100 cm välillä, esimerkiksi Ruotsissa 70, 85 ja 95 cm. Kun työtason yläpinta on 90 cm korkeudella ja välitilan korkeus on 50 cm, ruotsalaisstandardissa keittiön kiintokaapistojen kokonaiskorkeudet ovat siis 235 cm (täysi korkeus), 225 cm (normaali korkeus) ja 210 cm (”mannermainen” korkeus). Eniten säilytystilaa saadaan mahdollisimman korkeilla, kattoon ulottuvilla kaapeilla tai ripustamalla seinäkaappeja kahteen tai useampaan kerrokseen huonekorkeuden hyödyntämiseksi. Kovin korkealla sijaitsevien seinäkaappien käyttö on kuitenkin hankalaa, ellei niihin ylety muuten kuin keittiötikkailta.


title: Seinäkaappi

text: Seinäkaappien saranoitujen ovien leveydeksi suositellaan enintään 60 cm niin, etteivät ovet avaudu yli 20 cm työtason etureunan yli.


title: Seinäkaappi

text: Ovet voivat seinäkaapeissa olla umpinaista puuta tai kalustelevyä tai erilaisia lasi- eli vitriiniovia, jos kaapeissa säilytettävien esineiden halutaan näkyvän. Tällaisissa lasikkomaisissa seinäkaapeissa esineiden näkyvyyttä voi vielä parantaa kaapin sisään sijoitettavilla valaisimilla.


title: Seinäkaappi

text: Tavallisten pystysivuiltaan saranoitujen ovien sijasta seinäkaapeissa käytetään ylöspäin kääntyviä kippiovia, liukuovia tai kaapin taakse kiertyviä, säleistä muodostuvia rulo-ovia. Yhtenäisen ilmeen vuoksi seinäkaapeissa suositaan yleensä samantyylisiä ovia kuin niiden alapuolella olevissa pöytäkaapeissa.


title: Seinäkaappi

text: Seinäkaapit voidaan jättää myös ilman ovia tai korvata avohyllyin. Umpinaisia ja avonaisia säilytyselementtejä voi seinäkaapeissa myös yhdistellä esimerkiksi käyttämällä ylhäällä ovellisia seinäkaappeja ja niiden alapuolella avohyllyjä. Myös vetolaatikoita voi käyttää silmien tason alapuolella niin, että laatikon sisällön näkee avatessa.


title: Seinäkaappi

text: Keittiön seinäkaappien erityismalli on lieden tai keittotason yläpuolelle sijoitettava tuuletinkaappi, jonka avulla yhtenäinen seinäkaappien linja saadaan jatkumaan myös lieden yli. Se on suunniteltu niin, että sen alareunaan voi sijoittaa liesituulettimen ja sen sisälle mahtuu poistoputki liesituulettimesta ilmanvaihtohormiin. Tällöin tuuletinkaappi on syvyydeltään usein vain 5–15 cm ja soveltuu lähinnä maustepurkkien tai muiden pienten keittiötarvikkeiden säilytykseen. Tuuletinkaapin vaihtoehtona on liesikupu tai seinälle tai kattoon kiinnitettävä, usein kartion tai pyramidin muotoinen liesituuletin.


title: Seinäkaappi

text: Suomalainen erikoisuus keittiön seinäkaapeissa on Maiju Gebhardin kehittämä, keittiöaltaiden yläpuolelle ripustettava, alapinnastaan avoin astioiden astiankuivauskaappi.


title: Seinäkaappi

text: Seinälle ripustettavia kaappeja käytetään muissakin tiloissa kuin keittiössä. Korkealle sijoitetut seinäkaapit voivat korvata lattialla seisovan kaapin tai hyllystön ja säästää näin lattiapinta-alaa muuhun käyttöön esimerkiksi oven tai ikkunan, vuoteen, sohvan tai työpöydän yläpuolella. Kylpyhuoneessa pesualtaan yläpuolelle sijoitettava seinäkaappi on usein ns. peilikaappi, jonka ovena on peililasi ja johon voi olla kiinteästi asennettuna kosteussuojattu valaisin.


title: 7 sillan saaristo

text: 7 sillan saaristo () on nimitys Pohjanmaalla, Suomessa sijaitsevalle saaristolle, jossa on seitsemän siltaa. Saariston läpi kulkee Seututie 749.


title: 7 sillan saaristo

text: Tien seitsemän siltaa järjestyksessä Pietarsaaresta Kokkolaan ovat:


title: 7 sillan saaristo

text: Matka 2013 -messuilla 7 sillan saaristo voitti yleisöäänestyksen kiinnostavimmasta kotimaisesta kohteesta.


title: Wild card games

text: Wild card games on ammattilaisbaseball sarjojen, American Leaguen ja National Leaguen ensimmäinen pudotuspelikierros, jossa ratkaistaan ns. villin kortin joukkue, joka jatkaa American League Division Seriesissa tai National League Division Seriesissa, joihin suoraan pääsevät kummankin liigan kaikki divisiooniensa voittajajoukkueet. Wild card gamesissa kohtaavat kummankin liigan kaksi parasta joukkuetta, jotka eivät ole divisioonavoittajia. Ottelut pelataan kerrasta poikki menetelmällä, joka on aiheuttanut myös arvostelua. Ensimmäisen kerran wild card games oli ohjelmassa kaudella 2012, tätä ennen villi kortti myönnettiin suoraan kummankin liigan parhaalle joukkueelle, joka ei voittanut divisioonaansa.


title: Kiinanloistofasaani

text: Kiinanloistofasaani ("Lophophorus lhuysii") on endeemisenä eteläisessä Kiinassa ja Tiibetissä tavattava aitokanoihin kuuluva lintulaji. Laji luokitellaan uhanalaisuusluokitukseltaan vaarantuneeksi.


title: Kiinanloistofasaani

text: Kiinanloistofasaani on suurehko kanalintu ja voi saavuttaa 75–80cm pituuden. Lajilla esiintyy sukupuolidimorfiaa ja koiras on huomattavasti värikkäämpi kuin naaras. Kiinanloistofasaanin selkä, siivet ja pyrstö ovat väriltään kiiltävän sinivioletit. Pää on vihreä ja päässä on violetti harja. Naama on osittain höyhenistä paljas ja väriltään sininen. Kaula ja niska ovat väriltään pronssinväriset. Kiinanloistofasaanikoiraan rinta ja vatsa ovat kiiltävän mustat. Kiinanloistofasaaninaaras on väritykseltään vaatimattomampi ja suurimmaksi osaksi ruskeankirjava ja selkä on valkoinen.


title: Kiinanloistofasaani

text: Kiinanloistofasaania tavataan lounaisesta Kiinasta ja Tiibetistä. Laji elää korkealla vuoristometsissä, tyypillisesti noin 2 800–4 900 metrin korkeudessa, ja paikoitellen puurajan yläpuolella alppiruusuja kasvavilla alueilla ja vuoristonummilla. Lajin kantaa uhkaa elinympäristöjen häviäminen laiduntamisen vuoksi, ravintokasvien, kuten "Fritillaria"-suvun lajien kerääminen perinteiseen kiinalaiseen lääkintään, pesien tuhoaminen ja laiton metsästys. Kiinanloistofasaanikannan kooksi arvioidaan 2 500–10 000 yksilöä.


title: Michiko Kashiwabara

text: Michiko Kashiwabara s. 14. maaliskuuta 1991 (Hakuba-Nagano) on japanilainen uransa lopettanut maastohiihtäjä. Kashiwabara sijoittui Vancouverin olympialaisissa 2010 kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan väliaikailähtökilpailussa kuudenneksikymmenenneksi. Vuonna 2009 Liberecin MM-kilpailuissa Kashiwabara sijoittui sprintissä neljänneksikymmenneksiviidenneksi. Maastohiihdon maailmancupissa Kashiwabara on kilpaillut kaudesta 2009-2010 alkaen ja hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on kolmaskymmenesyhdeksäs sija Davosista viidentoista kilometrin vapaan hiihtovan kilpailusta. Kashiwabara käyttää Fischerin suksia.


title: GP2-kausi 2014

text: GP2-kausi 2014 oli GP2-sarjan kymmenes kausi. Kaudella oli tarkoitus ajaa ensimmäistä kertaa uuden sukupolven autoilla. Sarjan organisaatio kuitenkin päätti säästösyihin vedoten, että sarjan nykyisellä GP2/11-autolla ajetaan vielä kolme seuraavaa vuotta.


title: GP2-kausi 2014

text: Sarjan mestaruuden voitti brittiläinen Jolyon Palmer. Toiseksi sijoittui belgialainen Stoffel Vandoorne ja kolmanneksi brasilialainen Felipe Nasr.Uudet kuljettajat


title: GP2-kausi 2014

text: Tallia vaihtaneet kuljettajat


title: GP2-kausi 2014

text: Poistuneet kuljettajat


title: GP2-kausi 2014

text: Kesken kauden vaihtuneet kuljettajat


title: GP2-kausi 2014

text: GP2:set ja GP3:set ajoivat Formula 1:sten yhteydessä uudella Sotšin katuradalla. Kausi alkoi 5. huhtikuuta, Bahrainin Sahkirista ja päättyi 23. marraskuuta, Abu Dhabin Yas Marinan radalla.


title: GP2-kausi 2014

text: (*) = Tarkoittaa paalupaikkaa, joka on saavutettu pitkän kilpailun kahdeksannesta sijasta.


title: Britney Jean

text: Britney Jean on yhdysvaltalaisen poplaulaja Britney Spearsin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 29. marraskuuta 2013. Albumin ensimmäinen single, ”Work Bitch” julkaistiin 16. syyskuuta 2013.


title: Britney Jean

text: Albumi myi ensimmäisellä viikolla Yhdysvalloissa 107 000 kappaletta, mikä riitti Billboard-listan sijaan neljä.


title: Britney Jean

text: Joulukuussa 2012 Spearsin kerrotiin aloittaneen työskentelemään kahdeksannen studioalbuminsa parissa. 17. syyskuuta 2013 Spears kertoi "Good Morning America"-ohjelmassa, että albumilla ei vielä ollut nimeä, mutta että se julkaistaisiin 3. joulukuuta 2013. Spears kertoi lempikappaleensa albumilla olevan "Perfume".


title: Britney Jean

text: 15. lokakuuta 2013 Spears kertoi Lontoossa Capital Radiossa, että albumin nimeksi tulee "Britney Jean". Spears sanoi sen olevan henkilökohtainen nimi, sillä hänen perheensä ja ystävänsä kutsuvat häntä sillä nimellä ja hän halusi jakaa tämän faniensa kanssa.


title: Britney Jean

text: Spears on useasti kuvaillut albumia hänen henkilökohtaisimmaksi tähän saakka. Spears on kertonut myös hänen eron ex-kihlatun Jason Trawickin kanssa olevan yksi albumin aiheista.


title: Britney Jean

text: 25. lokakuuta 2013, Spears julkaisi albumin kansikuvan yhdessä avoimen käsin kirjoitetun kirjeen faneilleen. Kirjeessä Spears, kiittää fanejaan ja kertoo viimeistelevänsä albumia ja kuvailee sitä henkilökohtaisemmaksi kuin hänen aikaisemmat albuminsa. Spears sanoo myös haluavansa näyttää itsestään uuden puolen ja oppineensa paljon itsestään tehdessään albumia.


title: B-sarja (jalkapallo)

text: B-sarja oli Suomen Palloliiton alaisista jalkapallosarjoista toiseksi korkein sarjataso vuosina 1930–1935. Vuonna 1936 sarja muodostettiin kiinteälle pohjalle, jolloin edellisellä kaudella varsinaisessa sarjassa menestyneet saivat siinä paikan. Näin syntyi Itä–Länsi-sarja, joka vastasi toiminnaltaan myöhempää Suomensarjaa jokseenkin täydellisesti. Välirauhan kautena 1940-1941 B-sarja palasi nimikkeenä vielä yhdeksi kaudeksi, tällöin sarja pelattiin yksilohkoisena. Kausien 1930-1935 B-sarja voidaan jakaa kahteen vaiheeseen. Ensiksi suoritettiin piireissä karsintakilpailuja joko sarja- tai cupmuotoisina, jonka jälkeen piirien parhaat selviytyivät varsinaiseen B-sarjaan, joka yleensä sisälsi sarjan lisäksi myös pudotuspelikierroksia. Kauden 1930 B-sarja esimerkiksi pelattiin kokonaan cup-järjestelmällä. Joukkueet, jotka eivät nousseet B-sarjasta A-sarjaan, eivät saaneet myöskään minkäänlaista etuoikeutta päästä suoraan seuraavan kauden B-sarjan varsinaiseen kilpailuun, vaan joutuivat jälleen aloittamaan kautensa piirin sarjoissa. Ajoittain edellisellä kaudella A-sarjasta pudonneet joukkueet vapautettiin tästä alkukarsinnasta.


title: B-sarja (jalkapallo)

text: Vuosina 1908-1929 Suomen mestaruudesta pelattiin cup-muotoisesti. Eri sarjatasoja tai -luokkia ei ollut, vaan kaikki joukkueet pelasivat samassa kilpailussa, joka yleensä aloitettiin siten, että maa jaettiin alueisiin matkakustannusten vähentämiseksi ja alueiden parhaat kohtasivat sitten kilpailun viimeisillä kierroksilla.


title: B-sarja (jalkapallo)

text: Vuonna 1930 päätettiin Suomen mestaruus ensimmäisen kerran ratkaista sarjamuotoisella kilpailulla. Sarja nimettiin Suomen sarjaksi. Kevään karsintojen jälkeen A-sarjaan selviytyi kahdeksan joukkuetta. B-sarjaan kelpuutettiin SPL:n vuosikokouksen päätöksen mukaan 7 joukkuetta , yksi kustakin SPL:n piiristä. Ennen varsinaisen sarjan (cup-kilpailu) alkua piireissä suoritettiin kuitenkin karsintoja piirin edustajan valitsemiseksi. Joissakin piireissä joukkueet B-sarjaan ratkesivat samassa yhteydessä kuin A-sarjaankin.


title: B-sarja (jalkapallo)

text: Vuosina 1931-1935 sarjajärjestelmä koki useita muutoksia, mutta periaate pysyi samana. Alkusarjat pelattiin piirien järjestäminä, jonka jälkeen Palloliitto järjesti tarvittaessa alueiden välisiä karsintaotteluja pääsystä varsinaiseen B-sarjaan. Sarjan voittaja nimettiin Suomen B-mestariksi ja se kuten myös kilpailussa toiseksi sijoittunut joukkue nousivat A-sarjaan.


title: Kurkkupastilli

text: Kurkkupastilli (tunnetaan myös nimellä yskänpastilli) on kurkkukivun ja yskän oireita helpottamaan tarkoitettu imeskeltävä pastilli. Kurkkupastilleja käyttävät myös mm. tupakoivat ihmiset hengityksensä raikastamiseen.


title: Kurkkupastilli

text:
Kaupoissa myytävät pastillit koostuvat pitkälti samoista ainesosista kuin muutkin makeiset. Niiden vaikuttava ominaisuus saadaan aromeilla, öljyillä ja makeutusaineilla, kuten eukalyptusöjyllä ja piparminttuöljyllä, sekä erilaisilla ksylitolin, piparmintun, vihermintun, salmiakin, sitruunan ja eukalyptuksen makuisilla aromeilla. Makeispastilleja on saatavana myös sokerittomana.
Nämä pastillit eivät itsessään hoida kurkkukipua mutta lievittävät oireita, kunnes infektio paranee itsestään.


title: Kurkkupastilli

text: Lääkinnällisiä kurkkupastilleja myydään apteekeissa, ja useimmat niistä ovat saatavana ilman reseptiä. Ne sisältävät antiseptisiä ja puuduttavia aineita, kuten bentsokaiinia, ja ne ovat tarkoitettu rajumman ja pitkäkestoisemman kurkkukivun, kuten angiinan, oireiden lievittämiseen. Lääkinnälliset pastillit eivät aina yksistään riitä parantamaan ongelmaa, mutta ne ovat hyviä esim. antibioottikuurin tukena.


”I Don’t Stand a Ghost of a Chance with You” (usein pelkkä ”Ghost of a Chance”) on Victor Youngin säveltämä balladi vuodelta 1932. Kappaleen sanoittivat Ned Washington ja Bing Crosby.


title: I Don’t Stand a Ghost of a Chance with You

text: Ensimmäisen nauhoituksen kappaleesta teki Bing Crosby Brunswick-levy-yhtiölle. Joitakin kuukausia myöhemmin myös Ted Fio Rito nauhoitti kappaleen Brunswickille orkesterinsa kanssa. Levy-yhtiö ei uskonut aluksi ”Ghost of a Chancen” mahdollisuuksiin ja sijoitti molemmat äänitykset levyn B-puolelle. Crosbyn julkaisun A-puolena toimi ”Just an Echo in the Valley”, ja Fio Riton A-kappale oli ”I’ll Take an Option with You”.


text:
Kappaleesta on tullut jazzmusiikissa usein soitettu standardi. Kornetisti Bobby Hackett nauhoitti kappaleen vuonna 1938, ja sävellyksen merkittävimpiin varhaisiin jazzlevytyksiin kuuluu Cab Callowayn äänitys vuonna 1940. Callowayn nauhoituksessa on koko kappaleen ajan pääosassa Chu Berryn tenorisaksofoni eikä orkesterinjohtaja itse esiinny kappaleessa lainkaan. Chu Berryn tulkinta sai monet saksofonistit kiinnostumaan kappaleesta. ”Ghost of a Chancen” ovat nauhoittaneet myös muun muassa Clifford Brown, Benny Carter, Ella Fitzgerald, Coleman Hawkins, Billie Holiday, Illinois Jacquet, Diana Krall, Thelonious Monk, Wes Montgomery,
Lennie Tristano ja Lester Young.


text: Sävellys on C-duurissa ja aikakauden populaarimusiikille tyypillisesti rakenteeltaan AABA. Sanoituksessa kuvataan toivotonta rakkautta saavuttamattomissa olevaan ihmiseen. Laulun nimi tarkoitaa ”minulla ei ole mitään mahdollisuutta (kirjaimellisesti "mahdollisuuden haamuakaan") sinuun”.


title: Yūichi Onda

text: Yūichi Onda , s. 24. maaliskuuta 1980, Kōgen, Nakakubikin piiri, Niigatan prefektuuri, Japani) on japanilainen maastohiihtäjä. Onda sijoittui Torinon olympialaisissa 2006 sprintissä seitsemänneksitoista. Onda osallistui myös Vancouverin olympialaisiin 2010. Sapporon MM-kilpailuissa 2007 Onda sijoittui kahdenneksikymmeneksiviidenneksi perinteisellä hiihtotavalla hiihdetyssä sprintissä. Se on hänen paras henkilökohtainen suorituksensa maailmanmestaruuskilpailuissa. Maastohiihdon maailmancupin osakilpailussa Onda on sijoittunut parhaimmillaan kahdesti neljänneksi. Onda käyttää Fischerin suksia.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Alavuden Ilmailukerho ry (AIK) on vuonna 1963 perustettu yleisilmailukerho, jonka pääasiallisin harrastusmuoto on laskuvarjohypyt. Kerho pääkenttä on Alavuden lentokenttä.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Purje- ja moottorilennon rinnalla on kerhossa vuodesta 1963 lähtien harrastettu myös laskuvarjohyppyjä. Ensimmäisen varsinaisen laskuvarjohyppykurssin alavutelaisille järjesti Jämsän seudun ilmailuyhdistys 1972. Kerhossa kuitenkin pitäydyttiin purje- ja moottorilennon parissa, kunnes laskuvarjotoiminta käynnistyi varsinaisesti 1983. Nykyisin kerhossa koulutetaan noin 30–50 uutta hyppääjää ja tehdään noin 2 500 hyppyä.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Vuonna 2001 valmistuneessa kerhorakennuksessa on luokka- ja kahvihuone, kanttiini, kalustotilat sekä yöpymistilat 20 hengelle. 1970-luvun alun kaarihalli on pakkaus- ja koulutuskäytössä kesästä 2006 alkaen, jolloin uusi lentokonehalli valmistui. Kerhon tilat ja varusteet mahdollistavat myös lentonäytösten, laskuvarjourheilijoiden kokoontumisten sekä kilpailujen järjestämisen. Kerho onkin järjestänyt laskuvarjohyppyjen Suomen mestaruuskisat 2010 ja 2014.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Vuonna 1924 Martti Pukkila, joka oli myös alavutelaisen autoilun pioneereja, hankki itselleen Viipurissa lentokoneenohjaajan todistuksen. Suomen ilmavoimien järjestämälle kurssille osallistui 30 oppilasta, ja koneita kurssilla tuhoutui kymmenen. Vuonna 1931 Pukkila hankki itselleen Väinö Bremeriltä puurakenteisen Klemm L-25 -koneen rekisteritunnukseltaan ensin K-SABA, sittemmin AH-ABA. Klemm-koneella lennettiin Edesjärven jäältä. Sodan jälkeen kone myytiin Mikkeliin, jossa sitä lennettiin tunnuksella OH-KLA. Pukkilan seuraava lentokone oli kaksipaikkainen ja kaksitasoinen Sääski II OH-VIA, joka aikansa palveltuaan päätyi Luonetjärven juhannusjuhlien juhannuskokkoon.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Vuonna 1936 Alavudelle perustettiin purjelentoon keskittynyt "Alavuden Lentokerho", joka rakensi heti oman alkeiskoulukoneen. Talvella 1938 rakennettiin liitokone, Harakka-tyyppinen Ahti-Jukka. Talvella 1939 kerho järjesti purjelentokurssin, jolla oli mukana myös kaksi naista. Noin 30 jäsenen kerhossa oli ennen sotia myös lennokkitoimintaa. Alavuden Lentokerho lopetti toimintansa onnettomuuden ja talvisodan seurauksena. Vuoden 1939 pääsiäisenä 21-vuotias Sulo Kivisaari kuoli, kun purjekone murskautui Kirkkojärven jäähän hinausvaijerin takerruttua rantakoivuihin.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: 1960-luvun alussa alkoi Alavudella viritä uusi ilmailuinnostus, ja Alavuden Ilmailukerhon perustava kokous pidettiin 7. maaliskuuta 1963. Päätettiin panna pääpaino lennokkitoiminnalle ja keskittää purjelentotoiminta Menkijärvelle, jossa Pohjanmaan Ilmailuyhdistyksellä oli monipuolinen lentokeskus. Alavuden Ilmailukerho liittyi heti alusta yhdistykseen ja Suomen Ilmailuliittoon. Kerholle hankittiin ensimmäinen alkeisliitokone Grunau 9. Merkittävää apua saatiin Kauhavan Ilmasotakoululta.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Ilmailukerhon tavoitteena oli alusta asti itsenäisten purje- ja moottorilentäjien koulutus. Ensimmäinen purjelentokone oli Jämijärven Puu ja Metalli Oy:n valmistama Rhonlerce II, joka ostettiin vuonna 1964 Suomen Ilmailuliitolta. Vuonna 1965 hankittiin vintturi.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Kiitotien puutteen vuoksi Alavudelta oli kesäisin lähdettävä Menkijärvelle tai Kauhavalle, ja niinpä 1970-luvun alussa heräsi ajatus omasta lentokentästä. Liikenneministeriöltä saatiin 1972 lupa ja 10 000 markan avustus D-luokan pienlentokentälle. Sopiva paikka löytyi Lahdenkylästä noin 5 km:n päässä Alavuden keskustasta, ja kaupunki hankki maa-alueen maanvaihdolla. Kesällä 1972 kenttäalue tasoitettiin, ja purjelentotoiminta saattoi alkaa samaan aikaan kaarihallin rakentamisen kanssa.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Mittavan talkootyömäärän jälkeen kenttä tuli käyttökuntoon 1970-luvun puolivälissä. Vuonna 1978 perustettiin ylläpitäjäksi Alavudenseudun Lentokenttäsäätiö..


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Laskuvarjourheilu tuli Ilmailukerhon toimintaan mukaan 1972, mutta käynnistyi toden teolla vasta 1981. Kerho osti hyppykoneeksi Cessna C-172 -moottorikoneen OH-CSG. Ensimmäinen hyppykurssi järjestettiin 1982, ja vuonna 1983 aloitettiin yhteistyö Tampereen laskuvarjokerhon kanssa. Lehtimäkeläinen Pekka Keisanen kouluttautui hyppymestariksi, ja 1985 kerho sai koulutusluvan. Aluksi koulutus tapahtui armeijan ylijäämäkalustolla, kunnes 1987 tilattiin neljä oppilashyppääjien Student Vector -merkkistä laskuvarjoa. Kaarihallin lisäksi toimitilana oli vanha myymäläauto, kunnes kentälle saatiin viipaleparakki. Talvella 1988–1989 vanha Cessna vaihdettiin tehokkaampaan C-172FR Reims Rocketiin (OH-CNJ), joka palveli vuoteen 2006.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Alavuden Ilmailukerho oli uranuurtajia kesällä 1982 aloitetussa Vaasan läänin metsäpalovalvontaan tähtäävässä lentotoiminnassa.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Kerhon hyppykoulutus laajeni 1990-luvun alussa vuosiksi Kruunupyyn kentälle, yhteistyökumppanina Kronoby folkhögskola. Laskuvarjotuomaritoiminta käynnistyi 1992, ja kun tavoitteellista valmennusta lisättiin, arvokisamenestystä alkoi tulla SM-tasolla ja kisakokemuksia myös MM-tasolla.


title: Alavuden Ilmailukerho

text: Uusi vuosituhat alkoi MM-kilpailujen kupumuodostelmahyppyjen rotaation Suomen-ennätyksellä. Vuonna 2004 kolmannen peräkkäisen SM-kullan ja uuden rotaation Suomen-ennätyksen jälkeen Alavuden Ilmailukerhon joukkue "Häjyt" palkittiin MM-kisaedustuksella Kroatiassa. Vuonna 2007 kerholle hankittiin jälleen tehokkaampi Cessna C-182, joka mahdollisti hypyt 4 000 metrin korkeudesta. Vuonna 2010 kerho palkittiin Ilmailuliiton Kotkanpoika-kiertopalkinnolla. Keväällä 2013 Ilmailukerho täytti 50 vuotta ja kesällä 2013 Alavuden kentälle rakennettiin uusi kiitotie.


title: Ragged Island

text: Ragged Island on pieni saari Bahamalla. Se kuuluu saariketjuun, joka tunnetaan nimellä Ragged Island Chain. Koko saariketju kuuluu samaan hallintoalueeseen, ja sen ainoa vakituinen asutus on Ragged Islandilla. Saariketjun suurimpia saaria ovat muun muassa Racoon Cay ja Little Ragged Island.


title: Ragged Island

text: Englantilaiset lojalistit asuttivat Ragged Islandin Amerikan vapaussodan aikana. Saaren ainoa kylä Duncan Town on nimetty ensimmäisen asuttajan Duncan Taylorin mukaan. Saaren talous perustui alun perin suolan keräämiseen, jonka loputtua asukasluku on romahtanut. Nykyään saaren 72 asukasta elättävät itsensä kalastamalla ja turismilla.


title: Kampsuherran valtakunta

text: Kampsuherran valtakunta eli Shamaanivaltakunta on kirjailija Oiva Arvolan perustama ja ylläpitämä kuvitteellinen valtakunta Rovaniemellä Ounasjoen varrella. Valtakuntaan tehdään vieraiden toiveiden mukaan suunniteltuja valtiovierailuja. Valtakunnan Parlamentista voi varata kokoustilaa 40 hengelle.


title: Kampsuherran valtakunta

text: Valtakuntaan saavutaan aina tullin kautta, missä jokainen vieras painaa oman passinsa poronvereen kastetulla peukalonjäljellä. Tullin jälkeen seuraa pahojen henkien häätö, ja ohjelma jatkuu vieraiden toiveiden mukaan. Kampsuherran Valtakunnassa voi kierrellä omatoimisesti tai oppaan seurassa. Ohjelmassa on yleensä mm. ruokailua lappilaisilla eväillä, tinan valamista, kilpapotkukelkkailua, tandemhiihtoa ja paljon tarinoita.


title: AMX-13 DCA

text: AMX-13 DCA on ranskalainen ilmatorjuntapanssarivaunu. Se kehitettiin 1960-luvulla AMX-13 -tyypin kevyestä panssarivaunusta vastaamaan Ranskan armeijan tarpeita ja vaatimuksia. Mallia valmistettiin 60 vaunua, ja siitä myytiin 1980-luvulla arabimaihin muunneltuja vaunuyksilöitä, joiden alusta oli AMX-30.


title: AMX-13 DCA

text: AMX-13 DCA:ssa on Oeil Noir 1 -tyypin seurantatutka. Tutkakupu vedettiin sisään ajonaikana. Tämän it-psv-tyypin tuotanto alkoi 1969, ja AMX-13 DCA oli 1970-luvulla ainut edustaja omassa sarjassaan Ranskan asevoimissa. Vaunun pääaseistuksena on kaksi 30 mm Hispano/Oerlikon it-kanuunaa.


title: Denis Denisov

text: Denis Denisov (s. 31. joulukuuta 1981) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Denisov pelaa KHL-joukkue TsSKA Moskovassa. Buffalo Sabres varasi hänet viidennellä kierroksella, varausnumerolla 149, mutta hän on pelannut koko uransa Venäjällä. Denisov laukoo vasemmalta.


title: Madeleine-leivos

text: Madeleine-leivos () on simpukankuoren muotoinen pieni kakkunen, joka on lähtöisin Ranskan koillisosista, Commercysta ja Liverdunista. Sen taikina valmistetaan vaahdottamalla munat ja sokeri sekä lisäämällä vehnäjauhoa, sitruunamehua, raastettua sitruunankuorta ja sulaa voita. Kirjailija Marcel Proust teki leivoksista maailmankuuluja teoksen "Kadonnutta aikaa etsimässä" ensimmäisessä osassa. Teoksessa tapahtuu usein, että jokin pieni aistimus sysää liikkeelle muistojen ja mielikuvien vyöryn. Niinpä teoksen päähenkilö muistaa, kuinka hänen äitinsä lähetti tämän hakemaan pullean pikku leivonnaisen, jota kutsutaan nimellä "Petite Madeleine".


title: Ylösnousemus (Remes)

text: Ylösnousemus on Ilkka Remeksen kirjoittama jännitysromaani, jonka WSOY on julkaissut vuonna 2012.


title: Ylösnousemus (Remes)

text: Vuonna 1987 Rauma-Repola rakentaa kaksi Mir-sukellusalusta Neuvostoliittoon. CIA painostaa lopettamaan lupaavan bisneksen. Nyt tutkija Salla Määtän tytär Taru katoaa. Pian Salla saa tietää sukellusveneiden rakentamiseen osallistuneen aviomiehensä Harrin olevan elossa, vaikka tätä on luultu kuolleeksi jo vuosien ajan.


title: Automaattikynä

text: Automaattikynä () tai "allekirjoituskone" on laite, jota käytetään allekirjoituksen tekemiseen. Yleensä automaattikynää käytetään, kun halutaan saada aikaan oikean allekirjoituksen kaltainen jälki silloin kun usean allekirjoituksen tekeminen käsin olisi työlästä ja kun halutaan välttää allekirjoituksen valmistamista painamalla tai kopioimalla.


title: Vihan sukua

text: Vihan sukua on Seppo Jokisen kirjoittama jännitysromaani. Vihan sukua on julkaistu myös Ola Tuomisen lukemana äänikirjana.


title: Vihan sukua

text: Juna suistuu raiteiltaan Tampereella räjähdyksen vuoksi ja komissario Koskinen joutuu selvittämään rikosvyyhteä. Suojelupoliisi epäilee terrorismia, mutta Koskinen ei usko asioiden olevan sitä, miltä ne näyttävät.


title: Vuoribekardi

text: Vuoribekardi ("Pachyramphus albogriseus") eli aiemmalta nimeltään vuorilepinkäistyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Vuoribekardi

text: Vuoribekardia tavataan Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan luoteisosissa. Lajin on kuvattu olevan harvinainen, mutta sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Meksikonbekardi

text: Meksikonbekardi ("Pachyramphus major") eli aikaisemmalta nimeltään meksikonlepinkäistyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Meksikonbekardi

text: Meksikonbekardia tavataan Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Sen kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Nokiselkäbekardi

text: Nokiselkäbekardi ("Pachyramphus surinamus") eli aiemmalta nimeltään nokiselkätyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Nokiselkäbekardi

text: Nokiselkäbekardia tavataan Brasiliassa, Ranskan Guayanassa ja Surinamessa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi, mutta sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ruusubekardi

text: Ruusubekardi ("Pachyramphus aglaiae") eli aiemmalta nimeltään ruusukurkkutyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruusubekardi

text: Ruusubekardia tavataan Yhdysvaltain eteläosissa, Meksikossa ja Keski-Amerikassa. Lajin populaatio on erittäin suuri, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Lyijybekardi

text: Lyijybekardi ("Pachyramphus homochrous") eli aiemmalta nimeltään lyijytyranni on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Lyijybekardi

text: Lyijybekardia tavataan Kolumbiassa, Ecuadorissa, Panamassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Haavabekardi

text: Haavabekardi ("Pachyramphus minor") eli aiemmalta nimeltään haavatyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Haavabekardi

text: Haavabekardia tavataan laajalla alueella Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Nokibekardi

text: Nokibekardi ("Pachyramphus validus") eli aiemmalta nimeltään nokilepinkäistyranni on tityrojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Nokibekardi

text: Nokibekardia tavataan Etelä-Amerikan itä- ja keskiosissa. Sitä on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Jamaikanbekardi

text: Jamaikanbekardi ("Pachyramphus niger") eli aiemmalta nimeltään jamaikanlepinkäistyranni on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Jamaikanbekardi

text: Jamaikanbekardi tavataan kotoperäisenä Jamaikalla. Sitä on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: HafenCity

text: HafenCity on rakenteilla oleva kaupunginosa Hampurissa Saksassa. Sitä rakennetaan vanhalle satama-alueelle, ja se on yksi Euroopan suurimmista kaupungin sisäisistä rakennusprojekteista. Alueelle rakennetaan uusia asuin- ja liikekortteleita. Sinne ei kuitenkaan rakenneta yhtään suurta kauppakeskusta, vaan kaupat ovat perinteisiä kivijalkakauppoja. Tämän lisäksi kunnostetaan vanha suojeltu varastokaupunki Speicherstadt. HafenCityyn tulee asuntoja 10 000 asukkaalle ja työtiloja 15 000 työntekijälle. Lisäksi sinne rakennettiin suurikokoinen konserttitalo Elbphilharmonie.


title: Honoré d’Urfé

text: Honoré d'Urfé (s. 11. helmikuuta 1567, Marseille, Ranska – 1. kesäkuuta 1625, Villefranche-sur-Mer, Ranska) oli ranskalainen barokkityyliä edustava kirjailija. Hänen merkityksensä on Ranskassa yhtä suuri kuin Walter Scottin ja Charles Dickensin oli Viktorian ajan Englannissa. Hän ihannoi yksinkertaisia tapoja, paratiisillista viattomuutta ja idylliä. Hänen tunnetuin teoksensa on viisiosainen paimenromaani "L'Astrée", joka oli aikanaan ihailtu teos. Ranskassa se perusti niin sanotun presiöösin kirjallisuuden.


title: Honoré d’Urfé

text: D'Urfen vanhemmat menivät naimisiin vuonna 1554, ja saivat kaksitoista lasta. Vaikka perhe kuului aatelistoon, he olivat vähävaraisia ja hän liittyi 13-vuotiaana Maltan ritarikuntaan. Vanhempiensa toivomuksesta hän kuitenkin palasi perheen Château de la Bastie d'Urfé -linnaan ja meni jesuiittojen kouluun. Kaksikymmen vuotiaana veljensä kanssa hän liittyi Ranskan uskonsotien aikana katollisten joukkoihin. Hän jäi kahdesti vangiksi, Feursissa sekä Montbrisonissa. Henrik IV:n voiton jälkeen hän asui Savoijissa ja veljensä vaimon Diane de Châteaumorandin kanssa vuonna 1600. Hän kuoli sairastuttuaan Villefranche-sur-Merissä 1. kesäkuuta 1625.


title: Urkupyssy

text: Urkupyssy voi tarkoittaa seuraavia:


title: Vain elämää (1. tuotantokausi)

text: "Vain elämää" -sarjan ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin toukokuussa 2012 ja sen esittäminen alkoi Nelosella 5. lokakuuta 2012. Kauden artisteina olivat Erin, Kaija Koo, Katri Helena, Jonne Aaron, Cheek, Neumann ja Jari Sillanpää, jotka asuivat kahdeksan päivän ajan Hirvensalmella sijaitsevassa Satulinnassa. Ensimmäisen tuotantokauden viimeinen osa esitettiin 23. marraskuuta 2012.


title: Vain elämää (1. tuotantokausi)

text: Ensimmäisen kauden jaksot uusittiin pikauusintana esitysviikon sunnuntaina. Kausi uusittiin kokonaisuudessaan heti kauden päättymisen jälkeen Liv-kanavalla. Kausi uusittiin myös kesällä 2013 sekä kesällä ja syksyllä 2014.


title: Vain elämää (1. tuotantokausi)

text: Ohjelma sai aikaan valtavan suosion. Ohjelman pohjalta julkaistiin kaksi kokoelmalevyä, joita on myyty yli 200 000 kappaletta. Artistit esittivät kappaleita myös kahdessa Barona Areenalla järjestetyssä konsertissa 28. ja 30. joulukuuta 2012. Ensimmäinen konserteista myytiin loppuun 30 minuutissa. Muutaman päivän kuluttua tiedotettiin toisesta konsertista.


title: Vain elämää (1. tuotantokausi)

text: Kausi keräsi keskimäärin 719 000 katsojaa.


title: Vain elämää (1. tuotantokausi)

text: Osa sarjassa esitetyistä kappaleista julkaistiin "Vain elämää" -kokoelmalevyllä 16. marraskuuta 2012. Levyllä jokaiselta artistilta kuullaan kolme eri tulkintaa. Kokoelma myi jo ennakkoon platinalevyyn oikeuttavan määrän, yli 20 000 kappaletta. Kolmen päivän kuluttua julkaisusta levyn myyntiluvut olivat jo ylittäneet tuplaplatinarajan. Joulukuussa 2012 levy nousi 2000-luvun myydyimmäksi levyksi 160 000 kappaleen myynnillä. Kokoelman saavuttaman suosion myötä loput sarjassa esitetyistä kappaleista julkaistiin uudella kokoelmalevyllä 21. joulukuuta, jota tilattiin jo ennakkoon 75 000 kappaletta.


title: Mike

text: Mike on miehen etunimi. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Suomessa nimi on annettu vuoden 2013 lokakuuhun mennessä noin 296 henkilölle. Mike on myös yleinen lempinimi Michael-nimisille henkilöille englanninkielisissä maissa.


title: Esteban Ocon

text: Esteban Ocon (s. 17. syyskuuta 1996 Évreux, Normandia, Ranska) on ranskalainen rata-autoilija.


title: Esteban Ocon

text: Ocon on vuoden 2014 Euroopan Formula 3 mestaruussarjan ja vuoden 2015 GP3 -sarjan mestari. Ocon kuuluu Mercedeksen junioriohjelmaan. Kaudella 2017 hän kilpailee Formula 1 -sarjassa Force Indian kilpakuljettajana. Ocon ajaa myös ensi kaudella Force India -tallissa.


title: Esteban Ocon

text: Ocon aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 2006. Vuonna 2011 hän voitti Ranskan KF3 -luokan mestaruuden. Vuonna 2012 hän siirtyi kilpailemaan Eurocup Formula Renault -sarjaan, jossa hän ajoi suomalaisessa Koiranen Motorsport -tallissa. Hän saavutti kauden aikana yhden kolmossijan sijoittuen sarjan 14:nneksi. Samana vuonna hän ajoi Formula Renault Alps -sarjassa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2013 Ocon jatkoi Eurocup -sarjassa voittaen kaksi kilpailua sijoittuen loppupisteissä kolmanneksi. Samana vuonna hän ajoi Formula Renault NEC -sarjassa voittaen yhden kilpailun.


title: Esteban Ocon

text: Vuonna 2014 Ocon kilpaili Euroopan Formula 3 mestaruussarjassa saavuttaen yhdeksän voittoa, 15 paalupaikkaa ja seitsemän nopeinta kierrosta voittaen sarjan mestaruuden. Samana vuonna hän ajoi neljä kilpailua Formula Renault 3.5 -sarjassa saavuttaen kaksi pistettä.


title: Esteban Ocon

text: Kaudella 2015 Ocon kilpaili GP3 -sarjassa ajaen ART Grand Prix -tallissa. Hän otti ainoan voittonsa sarjassa debyyttikilpailussaan Barcelonassa. Kauden aikana Ocon saavutti kolme paalupaikkaa ja ajoi tasaisia kilpailuja ollen 11 peräkkäisessä kilpailussa palkintokorokkeella, joista hän ajoi yhdeksässä toiseksi ja kahdessa kolmanneksi. Lopulta Ocon varmisti kauden päätöskilpailussa Abu Dhabissa sarjan mestaruuden kahdeksan pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Luca Ghiottoon.


title: Esteban Ocon

text: Toukokuussa 2015 Mercedes-Benz otti Oconin testi- ja varakuljettajakseen DTM -sarjaan. Kauden viimeisenä kilpailuviikonloppuna Hockenheimringillä Ocon ajoi perjantain harjoituksissa Mücke Motorsportin Daniel Juncadellan sairastuttua.


title: Esteban Ocon

text: Kaudella 2016 Ocon kilpaili sarjassa Mercedeksen kuljettajana ART Grand Prix -tallissa. Kymmenen osakilpailun jälkeen hän jätti kauden kesken kilpaillakseen Formula 1 -sarjassa. Hänen paras sijoituksensa oli Zandvoortissa ajettu 9:s sija.


title: Esteban Ocon

text: Ocon liittyi Lotuksen nuorten kuljettajien kehitysohjelmaan vuonna 2010. Voitettuaan F3-sarjan mestaruuden kaudella 2014 Ocon ajoi kaksipäiväisen testin Lotuksen E20 -autolla Valenciassa. Marraskuussa hän pääsi ajamaan Abu Dhabin GP:n vapaissa harjoituksissa toista Lotuksen autoa. Oconin yhteistyö tallin kanssa kuitenkin päättyi sen jälkeen.


title: Esteban Ocon

text: Toukokuussa 2015 Barcelonassa ajetuissa testeissä Ocon ajoi Force Indian autoa Mercedes kytköstensä ansiosta. Kauden päätteeksi Mercedes otti Oconin talliinsa tarkemmin määrittelemättömäksi juniorikuljettajaksi.


title: Esteban Ocon

text: Helmikuussa 2016 Ocon vahvistettiin F1-sarjaan palaavan Renault’n viralliseksi testi- ja varakuljettajaksi. Hänen sopimuksensa Mercedeksen kanssa pysyi kuitenkin voimassa, eli hän oli Renault’lla ”lainassa”. Ocon ajoi kauden alkupuolella neljissä vapaissa harjoituksissa toista Renault’n autoa.


title: Esteban Ocon

text: Elokuussa 2016 Oconin ilmoitettiin siirtyvän Manorin kilpakuljettajaksi Rio Haryanton tilalle Belgian GP:stä lähtien. Hän valitsi pysyväksi auton numerokseen 31. Ocon ajoi F1-debyytissään 16:nneksi. Hän ei sijoittunut yhdeksässä kilpailussa kertaakaan pisteille. Parhaaksi sijoitukseksi jäi Brasiliassa ajettu 12:s sija.


title: Esteban Ocon

text: Marraskuussa 2016 Force India ilmoitti Oconin siirtyvän heidän kilpakuljettajakseen monivuotisella sopimuksella kaudesta 2017 alkaen. Heti Australian GP:ssä hän sai uransa ensimmäiset pisteet tulemalla maalin sijalla 10. Myös Kiinassa ja Bahrainissa hän oli kymmenes. Monacossa hän jäi ensimmäistä kertaa pisteittä tällä kaudella ajamalla 12:nneksi. Yhdysvaltain GP:ssä Ocon rikkoi Max Chiltonin ennätyksen ajamalla maaliin 26 kerran peräkkäin uran ensimmäisestä kilpailusta laskien. Brasilian GP:ssä Ocon joutui keskeyttämään ensimmäistä kertaa urallaan kolaroituaan Romain Grosjeanin kanssa, mikä katkaisi hänen 27 peräkkäisen maaliinajetun kilpailun putken. Ocon keräsi kauden aikana 87 pistettä sijoittuen sarjan kahdeksanneksi.


title: Aula

text: Aula voi tarkoittaa seuraavia:


title: Joni Suutari

text: Joni Suutari (s. 17. huhtikuuta 1992 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta Suutari osaa pelata myös keskellä.


title: Joni Suutari

text: Suutari on Saimaan Pallon kasvatti. Hän voitti joukkueessa B-nuorten I-divisioonan hopeaa vuonna 2009. Suutari debytoi miesten peleissä kaudella 2010–2011, jolloin hän pelasi yhden Mestis-ottelun alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Joni Suutari

text: Kesäkuussa 2011 Suutari teki 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen SaiPan kanssa. Hän ei tehnyt kuitenkaan liigadebyyttiään vielä kaudella 2011–2012, jolloin Suutari nousi joukkueen A-nuorten kapteenistoon. Elokuussa 2012 hän joutui useiksi kuukausiksi sivuun olkapäävamman takia ja Suutari pelasi kauden 2012–2013 aikana vain 16 runkosarjaottelua SaiPan A-nuorissa, eikä debytoinut vieläkään SM-liigassa. Maaliskuussa 2013 SaiPan käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Suutarin kanssa.


title: Joni Suutari

text: Suutari loukkaantui Lappeenrannan turnauksessa harjoituskaudella 2013. Kuntouduttuaan hän aloitti kauden 2013–2014 lokakuussa kahden ottelun lainalla Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa, josta Suutari palasi SaiPan vahvuuteen ja teki liigadebyyttinsä 15. lokakuuta 2013 Rauman Lukkoa vastaan. Hänen liigauransa avausmaali syntyi 30. marraskuuta 2013 Tapparaa vastaan. Kaikkiaan Suutarin tulokaskausi toi 36 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa tehot 2+1=3. Huhtikuussa 2014 hän teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen SaiPan kanssa.


title: Joni Suutari

text: Kaudella 2014–2015 Suutari pelasi SaiPassa viisi SM-liigaottelua. Tammikuun 2015 lopulla seurasi lainasi hänet SaPKoon, jossa Suutari pelasi kauden loppuun. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös neljän ottelun verran lainalla Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterässä. Kaudella 2015–2016 Suutari ehti pelata ainoastaan yhdeksän ottelua lainalla Mestis-joukkue KeuPa HT:ssä, kunnes SaiPa lainasi hänet loppukaudeksi Ketterään tammikuussa 2016. Suutari voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan hopeaa.


title: Joni Suutari

text: Suutari teki kauden 2016–2017 kynnyksellä vuoden mittaisen sopimuksen Ketterän kanssa. Hänen kautensa päättyi loukkaantumiseen Suomi-sarjan puolivälieräsarjassa Kotkan Titaaneja vastaan, eikä Suutari näin ollen pelannut enää Mestiksen karsinnoissa. Hän voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan mestaruuden. Ketterä nostettiin kauden päätteeksi Mestikseen, kun Kajaanin Hokki jäi ilman sarjalisenssiä. Suutari teki elokuussa 2017 joukkuen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Ursuliinit

text: Ursuliinit eli ursuliinisisaret on pyhän Ursulan mukaan nimetty katolinen sisarkunta. Se on perustettu 1535 Bresciassa ja on yli 10'000 jäsenellä nykyään maailman suurin sisarkuntaperhe . Suomessa toimii niin sanottu harmaiden ursuliinien sisarkunta eli Kuoleman tuskassa olevan Jeesuksen Pyhän Sydämen sisaret. Sen on perustanut puolalainen Urszula Ledochowska. Se on toiminut Suomessa vuodesta 1976. Ursuliineilla on Jyväskylässä leikkikoulu ja opiskelija-asuntola kun Helsingissä he pitävät Pyhän Marian lastentarhaa. Sisaret osallistuvat myös seurakunnan lapsi- ja nuorisotyöhön.


title: Työtaso

text: Työtaso on paikoillaan tapahtuvassa istuma- tai seisomatyössä käytettävä, sopivalle korkeudelle asennettu vaakasuora taso, joka mahdollistaa työvälineiden käytön ja työn tekemisen pitkiä aikoja rasittumatta. Työtaso voi olla esimerkiksi puusepänhöyläpenkki, tarkoitukseen sopiva pöytä tai jopa sepän alasin. Kotitaloudessa työtaso tarkoittaa useimmiten keittiön pöytäkaappien päälle asennettua kestävää levyä.


title: Työtaso

text: Nykyaikaisissa keittiön kiintokalusteissa työtaso on yleensä vakiomitoituksen ansiosta valittavissa vapaasti riippumatta kaapistojen materiaalista, koosta tai väristä. Keittiötasojen yleisimmät materiaalit ovat laminaatilla päällystetty kalustelevy, massiivipuu, luonnonkivi, betoni tai erilaiset komposiittimateriaalit, kuten Corian tai Durat.


title: Työtaso

text: Laminaattitasot tehdään liimaamalla noin 1 millimetrin paksuinen muovi-paperi-laminaattikerros lastulevyn pinnalle. Laminaatin pinta voi olla yksivärinen tai kuvioitu jäljittelemään kiveä tai puuta. Laminaatti on hinnaltaan edullista ja käytössä kestävää, mutta naarmuja ja koloja on mahdoton korjata. Laminaatti ei kestä leikkuualustana eikä kuumien keittoastioiden alustana. Yleisimpiä laminaattitasoja saa suoraan varastosta rautakaupasta tai kalustemyymälästä.


title: Työtaso

text: Puutasot tehdään yleensä kokopuurimoja tai -sauvoja yhteen liimaamalla. Puu elää erityisesti kosteuden vaikutuksesta; kosteudelle herkimpiä ovat pyökki ja koivu. Tähän auttaa pinnan säännöllinen öljyäminen. Kuluneen puutason voi hioa ja öljytä uudenveroiseksi.


title: Työtaso

text: Kivitasot ovat kalliita ja raskaita, mutta sietävät kuumaa ja kulutusta. Kestävintä on tumma, hyvin kiillotettu graniitti, kun taas marmoriin voi tulla tahroja rasvasta, punaviinistä tai mehusta. Ohuet lasi- ja posliiniastiat rikkoutuvat helposti osuessaan kivitasoon.


title: Työtaso

text: Muita materiaaleja. Keittiön työtaso voidaan myös valaa betonista, muovista tai kivi-muovi-komposiittimateriaalista (ks. massiivimuovi), laminoida lujitemuovista tai työstää ruostumattomasta teräksestä. Tekniikasta riippuen myös altaat voivat olla samaa kappaletta työtason kanssa. Muita työtasojen materiaalivaihtoehtoja ovat keraamisilla laatoilla päällystetty kalustelevy.


title: Työtaso

text: Työtasot kiinnitetään keittiökalusteiden runkojen päälle tavallisesti altapäin ruuveilla tai liimaamalla. Seinää vasten tuleva reuna tiivistetään listalla tai silikonisaumauksella. Upotettavat tiskialtaat kiinnitetään työtasoon tehtyihin aukkoihin joko suoraan työtason päälle, upotettuna työtason pinnan kanssa samaan tasoon tai ripustettuna työtason alle.


title: Johnny Appleseed

text: Johnny Appleseed (suom. "Omenansiemen-Johnny", oikealta nimeltään John Chapman, s. 26. syyskuuta 1774 Leominster, Massachusetts – k. maaliskuussa 1845 Fort Wayne, Indiana) oli yhdysvaltalainen omenatarhuri. Hän viljeli 1800-luvun alkupuolella valtavia määriä omenapuita Pennsylvaniaan, Ohioon ja Indianaan perustamillaan taimitarhoilla uudisraivaajien ostettavaksi. Johnny Appleseedin elämästä on tullut osa Yhdysvaltain kansanperinnettä ja häntä muistetaan yhä niin tekojensa kuin luonnonläheisen elämäntapansakin vuoksi.


title: Johnny Appleseed

text: John Chapman syntyi Massachusettsissa vuonna 1774. Hänellä oli yksi sisarpuoli. Vuonna 1798 hän istutti ensimmäisen omenataimitarhansa Alleghenyjoelle Pennsylvaniaan ja alkoi kasvattaa siellä omenansiemeniä. Hän ryhtyi perustamaan keväisin taimitarhoja uudisraivaajien reiteille niin että kun he saapuivat, hän saattoi myydä heille 2–3-vuotiaita taimia viidellä tai kuudella centillä kappale. Hän palkkasi avustajia hoitamaan tarhojaan lähdettyään itse etsimään uusia tarhapaikkoja uudisraivaajien edelle. Syksyisin hän palasi Alleghenyjoelle. Omenansiementen lisäksi hän kasvatti myös lääkekasveja.


title: Johnny Appleseed

text: Vuoteen 1806 mennessä Chapmanista oli tullut alueella kuuluisa ja arvostettu, ja hän sai lempinimekseen Johnny Appleseed. Hänelle tarjottiin usein yösija ja ruokaa omenoita ja omenapuita vastaan. Samalla hänen ympärilleen alkoi syntyä legendoja, joita on edelleen vaikea erottaa tositarinoista.


title: Johnny Appleseed

text: Chapman herätti paljon huomiota epäsovinnaisella ulkonäöllään ja elämäntavoillaan. Hänellä oli pitkä tumma tukka. Hän pukeutui kahvipapusäkkiin, jossa oli reiät käsille ja jaloille, ja hän kulki yleensä paljain jaloin myös talvella. Hän kantoi mukanaan kivääriä, tomahawkia, veistä ja muita metsurin tarvikkeita. Hänen kerrottiin pitäneen tinapannua hattunaan. Hän ei syönyt lihaa eikä mielellään ratsastanut hevosella, kaatanut puuta tai tappanut kalkkarokäärmettä. Hän nukkui usein ulkosalla. Vaikka hän edistikin tavallaan uudisraivaajien etenemistä intiaanien maille, hän oli myös hyvissä väleissä intiaanien kanssa ja vei heille lääkekasveja.


title: Johnny Appleseed

text: Chapman oli myös saarnamies, ja hän seurasi teologi Emanuel Swedenborgia, joka saarnasi hyvien tekojen ja luonnon rakastamisen puolesta. Chapman ei kuitenkaan karttanut alkoholia, ja tuohon aikaan omenat olivatkin kirpeitä ja Chapmanin kasvattamia omenoita käytettiin etupäässä omenasiiderin tekoon. Chapman ei koskaan mennyt naimisiin, mutta kertoman mukaan hän kosi kerran erästä naista ja yritti kasvattaa suojiinsa ottamasta nuoresta tytöstä itselleen vaimoa siinä onnistumatta.


title: Johnny Appleseed

text: Chapman kuoli vuoden 1845 maaliskuussa 70-vuotiaana ollessaan ystävänsä luona vierailulla. Häneltä jäi 485 hehtaaria omenatarhoja läntisestä Pennsylvaniasta Ohioon ja Indianaan saakka.


title: Johnny Appleseed

text: Johnny Appleseedia muistetaan yhä Fort Waynessa Indianassa, missä järjestetään vuosittainen Johnny Appleseed -festivaali. Vuonna 1966 Johnny Appleseed sai kuvansa yhdysvaltalaiseen viiden centin postimerkkiin. Vuonna 1948 Walt Disney Productions julkaisi 19-minuuttisen animaatioelokuvan, joka kertoi Johnny Appleseedin tarinan.


title: Talos (täsmennyssivu)

text: Talos voi tarkoittaa seuraavia:


title: Yliopiston almanakka

text: Yliopiston almanakka, joka on tunnettu myös nimellä "kansanalmanakka", on Helsingin yliopiston almanakkatoimiston vuosittain julkaisema almanakka. Ensimmäinen suomalainen almanakka ilmestyi vuonna 1608 ja ensimmäinen suomenkielinen vuonna 1705. Turun Akatemialla ja sen seuraajalla Helsingin yliopistolla oli Suomessa vuodesta 1809 vuoteen 1995 erioikeus kalentereiden julkaisuun, mitä se vuokrasi eteenpäin.


title: Yliopiston almanakka

text: Suomalaisen almanakan juuret ovat Saksassa, jossa kirjapainotaito kehitettiin 1400-luvulla. Ensimmäinen tunnettu almanakka on vuodelta 1448, ja se painettiin Gutenbergin kirjapainossa. Almanakalla tarkoitetaan tietylle vuodelle laadittua kalenteria, joka sisältää yleensä myös tietoa taivaankappaleiden liikkeistä, kuten auringon ja kuun nousu- ja laskuajoista, sekä muuta ajankohtaistietoa. Suomessa painettiin vuonna 1488 Turun hiippakunnan messukirja "Missale Aboense", jossa oli suomalaisiin oloihin sovellettu pyhimyskalenteri. Samoin Mikael Agricolan "Rukouskirjassa" vuodelta 1544 oli kalendaario-osa, jossa mainittiin myös auringon nousu- ja laskuajat sekä päivän pituudet. Näitä kalentereita ei kuitenkaan ollut laskettu millekään tietylle vuodelle.


title: Yliopiston almanakka

text: Varsinaisia almanakkoja on Suomen kansalle julkaistu 1600-luvulta lähtien. Almanakan tekijät ovat perinteisesti olleet suomalaisia tähtitieteilijöitä ja matematiikan professoreita. Ensimmäinen suomalainen almanakka oli Sigfridus Aronus Forsiuksen almanakka vuodelle 1608, ja se ilmestyi Tukholmassa ruotsin kielellä. Helsinkiläissyntyinen tähtitieteilijä Forsius sai kuninkaalta erioikeuden julkaista almanakkoja Ruotsin valtakunnassa. Vuosina 1608–1623 hän julkaisi 12 almanakkaa, jotka olivat ensimmäiset Suomea varten laaditut almanakat.


title: Yliopiston almanakka

text: Vuonna 1650 Suomessa ilmestyi ensimmäinen almanakka Forsiuksen almanakkojen jälkeen. Sen julkaisija oli Helsingin yliopiston edeltäjä, Turun akatemia. Ensimmäinen suomenkielinen almanakka oli Laurentius Tammelinin "Almanach eli Ajan-Lucu", joka ilmestyi vuodelle 1705 Turussa. Vuonna 1713 alkaneen isonvihan vuoksi almanakkojen julkaiseminen jouduttiin kolmeksi vuodeksi keskeyttämään. Tammelin julkaisi niitä edelleen pakolaisena Tukholmassa, mutta vuosille 1717–1725 julkaistiin vain ruotsinkieliset almanakat.


title: Yliopiston almanakka

text: Vuonna 1726 suomenkielisten almanakkojen laatijaksi tuli Nicolaus Hasselbom. Vuosina 1729–1730 almanakat julkaisi poikkeuksellisesti ruotsalainen fyysikko Andreas Celsius.


title: Yliopiston almanakka

text: Vuonna 1749 kuningas kuitenkin myönsi Ruotsin Tiedeakatemialle yksinoikeuden almanakkojen julkaisemiseen. Tämän jälkeen aina Ruotsin vallan ajan loppuun saakka kaikki suomenkielisetkin almanakat laadittiin Tukholmassa. Niiden heikosta kieliasusta kuitenkin valitettiin, sillä käännöstyön suoritti kirjuri, joka ei juuri ymmärtänyt almanakan asiasisältöä. Valitusten vuoksi Suomen Talousseura alkoi 1800-luvun alussa vastata almanakan loppusivuilla julkaistavista valistavista kirjoituksista ja artikkeleista, joita se toimitti 1970-luvulle saakka.


title: Yliopiston almanakka

text: Suomen jouduttua vuonna 1809 Venäjän yhteyteen Turun akatemia alkoi jälleen julkaista suomen- ja ruotsinkielisiä almanakkoja. Keisari myönsi sille erioikeuden niiden julkaisemiseen, ja erioikeus pysyi voimassa vuoteen 1995 saakka. Kansanalmanakan ohella yliopisto julkaisi vuodesta 1810 lähtien myös Valtiokalenteria, ja myöhemmin, 1800-luvun lopulta lähtien ja varsinkin 1900- ja 2000-luvuilla, on Suomessa julkaistu suuri joukko muitakin kalentereita. Yliopisto vuokrasi almanakkojen julkaisuoikeuden 1800-luvulla joksikin ajaksi Frenckellin kirjapainolle ja vuodesta 1888 lähtien lähes sadaksi vuodeksi Weilin & Göösille. Vuosikerrasta 1989 lähtien almanakan kustantajaksi tuli tarjouskilpailun tuloksena WSOY. Vuosikertojen 1994-2015 kustantajana oli Ajasto Osakeyhtiö (myöhemmin Ajasto Paperproducts Oy). Nykyään "Yliopiston almanakan" kustantajana toimii Kustannusosakeyhtiö Otava. Vuodesta 2016 lähtien "Yliopiston almanakka" on julkaistu myös mobiilisovelluksena yhteistyössä Mobile Means Oy:n kanssa.


title: Yliopiston almanakka

text: Almanakan tähtitieteelliset tiedot laadittiin vuoteen 1832 saakka Turun horisontin mukaan. Vuodesta 1833 lähtien julkaistiin erikseen Helsingin ja Oulun horisonttien mukaiset almanakat. Erillisenä Oulun horisontin mukainen almanakka julkaistiin viimeksi vuodelle 1975.


title: Yliopiston almanakka

text: Vuodesta 1974 lähtien almanakan tiedot on laskettu tietokoneen avulla. Vielä kaksi vuotta tämän jälkeen almanakka pysyi ulkoasultaan lähes ennallaan, mutta vuodesta 1976 lähtien sen ulkoasu ja osittain tietosisältökin uusittiin. Samalla yhdistettiin Helsingin ja Oulun horisonttien mukaiset almanakat, ja almanakassa alettiin julkaista auringon nousu- ja laskuajat viidellä paikkakunnalla eri puolilla Suomea.


title: Yliopiston almanakka

text: Huippuvuosinaan "Yliopiston almanakkaa" painettiin eri versioina yli puoli miljoonaa kappaletta joka syksy. Yhteiskunnan muutokset ja kalenterikilpailu ovat kuitenkin pudottaneet painosmääriä viime vuosina. Suomenkielinen Yliopiston almanakka on perinteisesti keltakantinen. Almanakan ruotsinkielinen versio "Universitetsalmanackan" on puolestaan sinikantinen.


title: Yliopiston almanakka

text: Nimi "Yliopiston almanakka" otettiin käyttöön vuonna 1996, mistä lähtien almanakan kannessa on lukenut ”Yliopiston almanakka vuodeksi xxxx jälkeen Vapahtajamme Kristuksen syntymän”; aiemmin kannessa luki lyhyemmin ”Almanakka vuodeksi xxxx jälkeen Vapahtajamme Kristuksen syntymän”.


title: Yliopiston almanakka

text: Yliopiston almanakan varsinaisessa kalenteriosastossa on yksi aukeama vuoden jokaista kuukautta kohti. Kalenterisivuilla on lueteltu kunkin kuukauden päivät, ja niiden kohdalle on merkitty seuraavat tiedot:sekä useiden päivien kohdalle myös muun muassa:Pyhäpäivien kohdalla on päivän järjestysnumero, viikonpäivä ja pyhäpäivän nimi painettu punaisella.


title: Yliopiston almanakka

text: Varsinaisen kalenteriosaston lisäksi almanakassa on myös muun muassa:Vuonna 1995 Suomi liittyi Euroopan unioniin, ja yliopiston erioikeus almanakkojen julkaisemiseen poistui. Laki erioikeuden poistumisesta annettiin syksyllä 1994, ja 16.12.1994 yliopisto piti tiedotustilaisuuden oman almanakkatoimiston perustamisesta. Tätä päivää pidetään Yliopiston almanakkatoimiston perustamispäivänä. Yliopiston tehtäväksi jäi edelleen vastata suomalaisen kalenterin ylläpidosta sekä suomalaisesta ja suomenruotsalaisesta nimipäiväluetteloista, joihin sillä on tekijänoikeus.


title: Yliopiston almanakka

text: Almanakkatoimisto toimi aluksi Helsingin yliopiston tähtitieteen laitoksella, mutta liiketoiminnallisena yksikkönä se oli Helsingin yliopiston Kehityspalvelut Oy:n alainen. Vuonna 2013 yhtiön nimi muutettiin Helsingin yliopiston Kalenteripalvelut Oy:ksi, koska sen muu kuin kalentereihin liittyvä liiketoiminta oli päättynyt.


title: Yliopiston almanakka

text: Almanakkatoimisto on alusta lähtien myynyt kalenterien kustantajille nimipäivien julkaisuoikeuksia sekä erilaisia kalenteritietoja ja -aineistoja. Nykyään Suomessa julkaistaan vuosittain noin 14 miljoonaa kalenteria. "Yliopiston almanakan" julkaiseminen, suomeksi ja ruotsiksi, on kuulunut Almanakkatoimiston perustehtäviin. Vuonna 1996 sen rinnalle kehitettiin "Yliopiston nimipäiväalmanakka", jossa julkaistaan vuosittain kaikki suomalaiset nimipäiväkalenterit sekä annetaan ajankohtaista tietoa suomalaisten etunimistä.


title: Yliopiston almanakka

text: "Yliopiston almanakkaa" on lähes aina tehty Helsingin yliopiston Observatoriossa. Professori Jaakko Tuominen uudisti almanakkaa 1970-luvulla. Professori Heikki Oja vastasi suomalaisesta almanakasta 1970-luvulta vuoteen 2012. Oja tuli Yliopiston almanakkatoimiston johtoon, kun se perustettiin 1994. Vuodesta 2012 Yliopiston almanakkatoimiston johtajana – ja samalla Helsingin yliopiston Kalenteripalvelut Oy:n toimitusjohtajana – on toiminut dosentti Minna Saarelma-Paukkala.


title: Yliopiston almanakka

text: Almanakkatoimiston verkkosivuilta löytyy kuluvan vuoden kalenteri, johon on merkitty muun muassa nimipäivät sekä auringon nousut ja laskut. Sivuilla on myös laaja almanakka-arkisto, jonne on koottu almanakkoja 1100-luvulta tähän päivään asti, sekä runsaasti muuta kalenteritietoutta. Verkkosivuilta löytyvät myös "Yliopiston almanakan" ja "Yliopiston nimipäiväalmanakan" kaikki vuosikerrat.


title: Vetolaatikko

text: Vetolaatikko on säilytyskalusteissa käytettävä suorakulmainen, ylhäältä avoin säilytyslaatikko, joka voidaan vetää kalusteesta kohtisuoraan ulos jotta sen sisältöön päästään käsiksi. Vetolaatikoita käytetään yleensä useita päällekkäin muun muassa lipastoissa ja yöpöydissä, keittiön pöytäkaapeissa ja toimistopöytien, kirjahyllyjen ym. kalusteiden osana olevissa laatikostoissa.


title: Vetolaatikko

text: Vetolaatikot valmistetaan yleensä samasta materiaalista kuin niitä ympäröivä kaluste. Perinteisiä vetolaatikoiden materiaaleja ovat massivipuu ja vaneri, muita voivat olla pelti ja muovi.


title: Vetolaatikko

text: Koska vetolaatikot ovat valtaosan ajasta näkymättömissä kalusteen sisällä, perinteiset puulaatikot on yleensä viimeistelty vain etulevynsä ja sisäpintojen osalta. Puisten vetolaatikoiden kulmat ovat vanhoissa laatukalusteissa silti usein tehty lohenpyrstöliitoksin tai muuten huolellisesti kestävyyttä ajatellen.


title: Vetolaatikko

text: Puisten vetolaatikoiden liukumekanismina on usein vain yksinkertaiset puulistat kalusteen rungossa, joita pitkin laatikko liukuu auki. Jos laatikko takeltelee, liukupintoja voidaan hangata kynttilällä tai muulla parafiinivahalla. Vetolaatikoiden liukumisen ja käytettävyyden nimissä on keksitty monia parannuksia, kuten pysäytinmekanismit, jotka estävät vetolaatikon putoamisen kiskoilta jos sitä vedetään liian pitkälle. Nykyaikaisissa keittiökaapistoissa ja muissa kalusteissa vetolaatikot liukuvat kevyesti ja sulkeutuvat pehmeästi ja äänettömästi erilaisten metallista tai muovista tehtyjen laakerointien ja muiden liukumekanismien avulla.


title: Vetolaatikko

text: Vetolaatikoiden avaamista helpottamaan kunkin laatikon etulevyyn asennetaan tai työstetään jonkinlainen vedin, josta sormet saavat otteen. Se voi olla etulevystä esiin työntyvä nuppi, lenkki tai kahva tai etulevyyn työstetty reikä, ura tai muu syvennys. Vetolaatikon sulkeminen tapahtuu etulevystä tai vetimestä työntämällä.


title: Vetolaatikko

text: Etenkin toimisto- ja arkistolaatikostoissa on usein lukkomekanismi, jossa yhdellä avaimen käännöllä voi lukita tai avata kaikki laatikot yhtä aikaa.


title: Vetolaatikko

text: Vetolaatikoiden tavaroiden pitämiseksi järjestyksessä laatikoiden sisään voidaan rakentaa väliseiniä tai asetella vierekkäin erilaisia rasioita. Erilaisia laatikonjakajia on saatavana myös valmiina.


title: Vetolaatikko

text: Tavallisia läpinäkymättömiä vetolaatikoita voidaan sijoittaa kalusteisiin ja muihin rakenteisiin suunnilleen ihmisen olkapään korkeudelle asti, sillä sitä ylempänä sijaitsevien laatikoiden sisältöä ei voi nähdä kurkottelematta. Vain läpinäkyviä ja keveitä vetolaatikoita, kuten ritiläkoreja, voi rajoitetusti käyttää silmien tasoa korkeammalla niin, että ne nostetaan alas kiskoiltaan käytön ajaksi.


title: Teemu Linkomaa

text: Teemu Linkomaa (s. 11. huhtikuuta 1991 Lammi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa Ranskan Ligue Magnusissa pelaavaa HC Morzine-Avoriazia. Hän on pelannut urallaan myös hyökkääjänä.


title: Teemu Linkomaa

text: Linkomaa on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän voitti joukkueessa B2-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2008 ja B-nuorten SM-hopeaa vuonna 2009. Kaudeksi 2009–2010 Linkomaa siirtyi Saimaan Pallon A-nuoriin. Kaudella 2010–2011 hän voitti A-nuorten SM-liigan jäähypörssin 95 minuutillaan. Kaudeksi 2011–2012 Linkomaa nousi SaiPan A-nuorten kapteenistoon.


title: Teemu Linkomaa

text: Kaudeksi 2012–2013 Linkomaa siirtyi Ranskan pääsarjassa Ligue Magnusissa pelaavaan Diables Rouges de Briançoniin, jossa hän voitti Coupe de Francen mestaruuden. Kaikkiaan ensimmäinen miesten pääsarjakausi toi Linkomaalle 22 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä, kahdeksassa playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen ja kymmenessä Coupe de Francen ottelussa kolme syöttöpistettä.


title: Teemu Linkomaa

text: Linkomaa palasi kaudeksi 2013–2014 Suomeen ja siirtyi try-outille Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin. Hän ei ehtinyt pelata joukkuessa otteluakaan runkosarjassa ja siirtyi lokakuussa 2013 Suomi-sarjajoukkue Forssan Palloseuran riveihin. Marraskuussa Linkomaa palasi Ranskaan ja siirtyi Pingouins de Morzinen joukkueeseen.


title: Fukushima-ku

text: Fukushima-ku () on yksi Osakan kaupungin 24:stä suuralueesta. Se sijaitsee kaupungin pohjoisosassa Yodogawa- ja Dōjimagawa-jokien välissä aivan Osakan rautatieaseman länsipuolella. Suuralueella on 71 367 asukasta (2013) ja sen pinta-ala on 4,67 neliökilometriä.


title: Fukushima-ku

text: Fukushima on pääosin asuinaluetta, mutta se sijaitsee lähellä Umedan toimisto- ja liikekeskittymää, joten sitäkin on kehitetty toimistoalueena. Suuralueen lounaisosassa sijaitsee Osakan kaupungin tukkutori. Keskiosassa suurten liikenneväylien ympäröimänä on vielä jäljellä perinteisiä japanilaistyylisiä rakennuksia.


title: Fukushima-ku

text: Fukushiman suuraluetta palvelevat Osakan metron Sennichimae-linja, JR Westin Osakan ympyrälinja ja Tōzai-linja sekä Hanshin-rautateiden Hanshin-päälinja.


title: Dean Norris

text: Dean Norris (s. 8. huhtikuuta 1963) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan roolistaan Hank Schraderina televisiosarjassa "Breaking Bad". Hän näyttelee myös James ”Big Jim” Rennietä televisiosarjassa "Under the Dome". Hän on myös tunnettu useista elokuvien ja TV-sarjojen poliisin roolista.


title: Fukushima (täsmennyssivu)

text: Fukushima () voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hans Riegel

text: Johannes Peter ”Hans” Riegel (10. maaliskuuta 1923 – 15. lokakuuta 2013 Bonn, Saksa) oli saksalainen liikemies, Haribo-makeisyrityksen johtaja. Hans Riegel rakensi veljensä Paul Riegelin kanssa heidän isänsä perustaman yrityksen uudelleen päästyään kotiin Yhdysvaltain armeijan vankileiriltä toisen maailmansodan jälkeen. Hän vastasi tuotteiden markkinoinnista ja myynnistä, nostaen tunnetuksi isänsä 1920-luvulla kehittämän pienen nallemakeisen 1960-luvulla.


title: Hans Riegel

text: Hans Riegel johti Hariboa 67 vuotta ja yrityksestä tuli tänä aikana Euroopan suurin makeisyritys ja eräs Saksan parhaiten menestyneistä perheyrityksistä. Hän työskenteli yrityksessä säännöllisesti lähes kuolemaansa saakka ja kuvasi työtään viimeisessä haastattelussaan ”elämänsä iloksi ja koko sisällöksi”.


title: Eleanor Catton

text: Eleanor Catton (s. 24. syyskuuta 1985 Ontario, Kanada) on uusiseelantilainen kirjailija. Hänen toinen romaaninsa "Valontuojat" (2013) sai Booker-palkinnon.


title: Eleanor Catton

text: Cattonin vanhemmat ovat uusiseelantilaisia. Perhe asui hänen syntyessään Kanadassa, jossa hänen filosofi-isänsä teki väitöskirjaa. Perhe palasi Uuteen-Seelantiin Cattonin ollessa kuusivuotias. Hän varttui Christchurchissa lukuun ottamatta vuotta, jonka hän 13-vuotiaana vietti Britanniassa Leedsissä. Hän opiskeli englantia Canterburyn yliopistossa ja valmistui wellingtonilaisesta Victorian yliopistosta luovan kirjoittamisen ohjelmasta. Cattonin vuonna 2008 ilmestynyt esikoisteos "Harjoitukset" sai innostuneen vastaanoton. Se palkittiin Betty Trask Awardilla ja oli Guardian First Book Awardin finalisti.


title: Eleanor Catton

text: Cattonin toinen romaani "Valontuojat" ilmestyi 2013. Teos sijoittuu 1800-luvun Uuteen-Seelantiin kultaryntäyksen aikaan. Booker-palkinnon tuomarineuvoston puheenjohtaja Robert Macfarlane luonnehti teosta suurenmoiseksi romaaniksi, joka on ”rakenteellisessa monimutkaisuudessaan upea, kerronnallisuudessaan koukuttava ja maaginen loihtiessaan ahneuden ja kullan maailmaa”. 832-sivuinen kirja on laajin palkinnon saanut teos. Catton on kaikkien aikojen nuorin Booker-voittaja.


title: Aula (huone)

text: Aula tarkoittaa avaraa eteistä, hallia, käytävää tai juhlasalia esimerkiksi koulurakennuksessa. Antiikin kreikkalaisessa asuinrakennuksessa aulalla tarkoitettiin asuinhuoneiden tai näiden edessä olevan pylväikön ympäröimää "sisäpihaa". Ykstyisasunnoissakin saatetaan olohuonetta nimittää aulaksi (esimerkiksi myynti-ilmoituksissa).


title: Aula (huone)

text: Aula ja halli ovat merkitykseltään lähellä toisiaan. Sanakirjan mukaan halli on sivultaan avonainen käytävä, suurelle joukolle tarkoitettu sali tai tilava odotushuone, vestibyyli. Bill Brysonin teoksen "Sisään! Lyhyt historia lähes kaikesta kotona" suomentajat ovat nimenneet teoksen kolmannen luvun "Halliksi". Englantilaisten keskiaikaiset asuinhuoneet olivat hallimaisia: "- - ne olivat isoja ladon kaltaisia tiloja, joiden keskellä oli avonainen tulisija. - - Käytännössä kaikki eläminen, niin valveilla kuin nukkuessa, tapahtui tässä yhdessä isossa, enimmäkseen kalustamattomassa huoneessa, joka oli aina savuinen. - - Jopa komeimmissa kodeissa oli vain kolme tai neljä sisätilaa, itse halli, keittiö ja ehkä yksi tai kaksi sivukamaria - -."


title: Juhannustanssit (täsmennyssivu)

text: Juhannustanssit tarkoittaa seuraavia:


title: Säilytyskaluste

text: Säilytyskaluste on kiinteä kaluste tai irrallinen huonekalu, joka on tarkoitettu erilaisten tavaroiden säilyttämiseen kodissa, työpaikalla tai muussa kiinteistössä. Se voi olla avoin (esim. avohyllykkö) tai suljettu ovella, kannella tms. (esim. kaappi tai pyykkikori). Perinteinen säilytyskaluste on avattavalla kannella varustettu arkku, joka voi toimia myös istuimena ja matkalaukkuna.


title: Säilytyskaluste

text: Säilytyskaluste on sisustus- ja kalustealan ammattitermi, joka ei ole yleistynyt arkikieleen. Kalustetta pienemmistä säilytysvälineistä, kuten lehtitelineestä tai kotilaatikosta, käytetään ammattitermiä "säilytin."


title: Säilytyskaluste

text: Säilytyskalusteet ovat useimmiten erikoistuneet tietynlaisten tavaroiden säilytystehtävään, mutta esimerkiksi tilavassa komerossa voi säilyttää hyvin monenlaista irtaimistoa sen sisusteista (hyllyt, vaatetangot, ritiläkorit, seinäkoukut) riippuen. Erikoistuneita säilytyskalusteita ovat muun muassa:


title: Yliopisto (lehti)

text: Yliopisto: Helsingin yliopiston tiedelehti on suomalainen tiedeaikakauslehti, joka ilmestyy kymmenen kertaa vuodessa. Sitä julkaisee Helsingin yliopisto. Lehden painos on 20 000 kappaletta. Sen päätoimittaja on Marja Pemberton.


title: Yliopisto (lehti)

text: Lehti alkoi ilmestyä vuonna 1953 nimellä "Helsingin yliopiston tiedonantoja". Myöhemmin lehden alaotsikkona oli "Acta Universitatis Helsingiensis". Vuonna 1975 lehti sai lukijakilpailun myötä nykyisen nimensä.


title: Yliopisto (lehti)

text: Alkujaan julkaisu oli lähinnä Helsingin yliopiston henkilökunnalle tarkoitettu tiedotelehtinen. Se myös ilmestyi tiheämmin, lukukausien aikana viikon tai kahden välein. Nykyisin "Yliopisto" on kansantajuinen tiedelehti, ja henkilökuntalehdeksi on perustettu "Yliopistolainen".


title: Yliopisto (lehti)

text: Lehti käsittelee tiedettä painottamatta erityisesti mitään tieteenalaa. Usein artikkelit kuitenkin liittyvät Helsingin yliopistoon. Lehdessä julkaistaan sekä lyhyitä tiedeuutisia että pidempiä feature-artikkeleita, henkilökuvia, esseitä ja kirja-arvioita. Lehden verkkosivuilla julkaistaan kuukausittain muutama näyte lehdestä.


title: Yliopisto (lehti)

text: Lehti on kulttuuri-, tiede- ja mielipidelehtien liiton Kultin jäsen.


title: Sedu Aikuiskoulutus

text:
Sedu Aikuiskoulutus on liikelaitos, joka toteuttaa koulutuspalveluja ja oppisopimuskoulutusta. Sen eri toimipaikoissa oli vuoden 2016 alussa yhteensä noin 20 000 opiskelijaa. Sitä ylläpitää Seinäjoen koulutuskuntayhtymä.
Liikelaitoksen tulosyksikköjä ovat biotalous ja liikenne, palvelu, tuotanto ja työelämän palvelut. Työntekijöitä on 200 ja liikevaihto noin 18 miljoonaa euroa.


title: Sedu Aikuiskoulutus

text: Sedu Aikuiskoulutuksen toimipaikkoja on Seinäjoella, Ilmajoella, Lapualla, Kurikassa, Kauhajoella, Ähtärissä, Vaasassa ja Tampereella.


title: Sedu Aikuiskoulutus

text: Sedu Aikuiskoulutus oli aiemmin Seinäjoen ammatillinen aikuiskoulutuskeskus, joka perustettiin 1970. Toiminta aloitettiin vanhoissa Tiklaksen tiloissa, joista siirryttiin vuosien 1992–1995 aikana Rastaantaipaleelle. Seinäjoen ammatillista aikuiskoulutuskeskusta ylläpitänyt säätiö lakkautettiin vuoden 1999 lopussa, ja vuoden 2000 alusta oppilaitos siirtyi osaksi Seinäjoen kaupungin organisaatioita.


title: Sedu Aikuiskoulutus

text: Seinäjoen koulutuskeskus perustettiin 1. tammikuuta 2005, jolloin neljän eteläpohjalaisen toisen asteen koulutuksen järjestäjän (Seinäjoen ammatillisen korkea-asteen koulutuksen kuntayhtymä, Seinäjoen ammattioppilaitoksen koulutuskuntayhtymä, Ilmajoen kunnan ylläpitämä Ilmajoen käsi- ja taideteollisuusoppilaitos ja Seinäjoen kaupungin ylläpitämä Seinäjoen ammatillinen aikuiskoulutuskeskus) koulutustehtävät yhdistettiin Seinäjoen koulutuskuntayhtymässä Seinäjoen koulutuskeskukseksi.


title: Sedu Aikuiskoulutus

text: Vuoden 2008 alusta organisaatiouudistuksessa muodostettiin Sedu Aikuiskoulutus, liikelaitos, joka toteuttaa aikuiskoulutuksen ja oppisopimuskoulutuksen koulutustehtävää. Sedun toiminnot laajenivat jälleen vuoden 2009 alusta, jolloin Seduun liittyivät Härmänmaan ammatti-instituutti, Kurikan ammattioppilaitos ja Ähtärin ammatti-instituutti.


title: Huili

text: Huili on suomalainen aikakauslehti, joka keskittyy ekologiseen elämäntapaan, kulttuuriin ja ilmiöihin.


title: Huili

text: Huili oli alun perin ruotsalaisen energiayhtiö Kraft & Kulturin asiakaslehti. Kraft & Kulturin ajauduttua talousongelmiin vuonna 2012 lehden tekijät lunastivat Huili-tavaramerkin ja jatkoivat toimintaa itsenäisesti.


title: Huili

text: Vuonna 2016 ekoyhtiö Huili oy myi lehden brändin Noon Viestintä Oy:lle. Huilin toiminta uhkasi loppua syksyllä 2015, kun lehden perustaja ja silloinen päätoimittaja Riikka Suominen valittiin Vihreän Langan päätoimittajaksi. Huilin päätoimittajana toimi Hannele Huhtala tammikuusta 2016 elokuuhun 2017. Syyskuusta 2017 lehden lakkautamiseen joulukuussa 2018 päätoimittajana toimi Anna Tommola.


title: Huili

text: Lehti on kulttuuri- tiede ja mielipidelehtien liiton Kultin jäsen. Huili sai vuonna 2013 Kultin Vuoden laatulehti -palkinnon.


title: Alavoisenjoki

text: Alavoisenjoki (myös "Aunuksenjoki", yläjuoksulla "Yllönen"; ) on joki Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Sen pituus on 87 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 2 620 neliökilometriä.


title: Alavoisenjoki

text: Joki saa alkunsa Uutjärvestä (ven. "Utozero"), virtaa hitaasti läpi Aunuksen tasangon ja laskee Laatokkaan Nurmoilan kylän lähellä. Tärkeimmät sivujoet ovat Mäkriänjoki ("Megrega") ja Tuuksenjoki ("Tuksa"). Kalalajeja ovat lohi, siika, ahven, hauki, lahna ja särki. Mäkriänjoen suussa sijaitsee Aunuksen kaupunki ja alempana joen varrella Alavoisen taajama.


title: Kamari (huone)

text: Kamari eli "kammari" oli entisajan asunnoissa arvokkaampi huone kuin tupa, pirtti tai keittiö. Se oli tarkoitettu makuuhuoneeksi (makuukamariksi) tai vierashuoneeksi. Kamari omaksuttiin Suomessa myöhäiskeskiajalla, kun siirryttiin paritupatyyppisiin taloihin, joissa keskellä olevasta eteisestä mentiin joko tupaan tai kamariin. Talontarkastussääntö vuodelta 1681 edellytti, että jo yhden manttaalin tiloilla tuli olla "asuintuvan" lisäksi "vierastupa". Uudella ajalla myös kaupunkien ja maaseudun vähäväkiset saivat itselleen kamarin, joka rakennettiin yksinäispirttien tai -tupien lisäkkeeksi.


title: Kamari (huone)

text: Keskiajalta alkaen talon väkeen kuului muitakin kuin perheenjäseniä, esimerkiksi piikoja ja renkejä. He nukkuivat ja ruokailivat oman perheen joukossa. Koko talonväen oli mentävä makuulle ja noustava ylös yhtä aikaa. Kesällä oli väljempää, kun osa talonväestä nukkui aitoissa. Jos piti mennä yöllä tarpeilleen, oli mentävä ulos rapun pieleen tai niin sanotulle silppusaaville. Käymälät yleistyivät pappiloissakin vasta 1600-luvulla.


title: Tuuloksenjoki

text: Tuuloksenjoki eli Tuulosjoki () on joki Karjalan tasavallan Aunuksen piirissä Venäjällä. Sen pituus on 77 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 900 neliökilometriä.


title: Tuuloksenjoki

text: Joki saa alkunsa Lumbas- ja Puoroiojan yhtymäkohdasta, virtaa soistuneen tasangon läpi ja laskee Laatokkaan Tuuloksen kylän luona. Tärkeimmät sivujoet ovat Sjandebka, Ylijoki ja Lappoja. Tuuloksenjoen suussa on suuria hiekkadyynejä. Se on myös tunnettu lohijoki.


title: Joonan kauriit

text: Joonan kauriit on kuhmolaisen Boreal Picture - kommandiittiyhtiön tuotannon dokumentti nuoresta kainuulaispojasta, nimeltään Joona Seppänen. Dokumentissa hän huolehtii metsäkauriiden talvisesta selvitymisestä pohjoisen ankarassa talvessa. Ohjelmassa seurataan nuoren kainuulaispojan, tuolloin 12-14 -vuotiaan Joonan arkea ja vapaa-aikaa johon suurta roolia on vuosien ajan pitänyt metsäkaurislauman seuranta ja sen hyvinvoinnista huolehtiminen. Dokumentin kuvaus- ja tapahtumapaikka on Kainuussa Suomussalmella.


title: Joonan kauriit

text: Ohjelman tuotantovuosi on 2005 ja sen on käsikirjoittanut, kuvannut ja ohjannut Kari Kemppainen. Todellisuudessa dokumenttia kuvattiin useamman vuoden aikajaksolla, mikä on havaittavissa dokumentin päähenkilön kasvamisesta ohjelman edetessä.


title: Joonan kauriit

text: Ohjelma on esitetty televisiossa Ylen kanavilla kaksi kertaa; 24.12.2009 ja 10.1.2011


title: Joonan kauriit

text: Dokumentti on lainattavissa kirjastoista Oulun ja Kainuun alueella.


title: Vitelenjoki

text: Vitelenjoki () on joki Karjalan tasavallan Aunuksen ja Prääsän piireissä Venäjällä. Sen pituus on 67 kilometriä, valuma-alueen laajuus 1 320 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus seitsemän kuutiometriä sekunnissa.


title: Vitelenjoki

text: Joki saa alkunsa Vieljärven eteläosan lahdesta, virtaa kohti etelää ja laskee Laatokkaan Zavodan eli Joensuun (ven. "Ustje Vidlitsy") taajaman luona. Sen sivujokia ovat Syrjäoja, Kivioja ja Nousemajoki ("Novzema"). Vitelenjoen varrella sijaitsee Vitelen kuntakeskus. Se on yksi Laatokan parhaita lohijokia ja keskijuoksun koskiensa ansiosta myös kiinnostava retkeilykohde.


title: Andoma

text: Andoma () on joki Vologdan alueen Vytegran piirissä Venäjällä. Sen pituus on 156 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 2 570 neliökilometriä.


title: Andoma

text: Joki saa alkunsa Andoman ylängöltä Grontozerosta, virtaa mutkitellen keskellä metsiä ja soita ja laskee Ääniseen Ozernoje Ustjen kylän luona. Sen varrella on joukko järviä, joista suurin on Ainozero. Alajuoksullaan joki virtaa laajan Suhojaletskojen suoalueen läpi.


title: Andoma

text: Andoman varrella sijaitsee Andomski Pogostin kuntakeskus. Aikaisemmin jokea pitkin uitettiin puutavaraa. Lukuisista koskistaan huolimatta se ei vaikeapääsyisyytensä takia ole suosittu retkeilykohde. Kalastus joella on kielletty.


title: Keittiökalusteet

text: Keittiökalusteet, keittiökaapit tai keittiökaapisto tarkoittaa irrallisia huonekaluja tai nykyään useimmiten kiinteitä kalusteita, jotka helpottavat ruoanlaittoa, elintarvikkeiden, astioiden ja keittiövälineiden säilytystä, astianpesua sekä kodinkoneiden sijoittelua ja käyttöä keittiössä.


title: Keittiökalusteet

text: Keittiökalusteet voidaan jakaa neljään pääryhmään:


title: Keittiökalusteet

text:
Euroopassa keittiökalustevalmistajat ovat yhdessä keittiön kodinkoneita valmistavien yritysten ja eri maiden standardointiviranomaisten kanssa sopineet yhteisestä mitoituksesta niin, että sekä irralliset että kalusteisiin integroitavat keittiökoneet mahtuvat syvyys-, korkeus- ja leveysmitoiltaan tarkoin keittiökaappien väliin tai sisään.
Kalusteiden ja koneiden vakiosyvyys on noin 60 cm, työtasojen työskentelykorkeus noin 90 cm ja kodinkoneiden yleisin leveys noin 60 cm. Yksittäisten kaappirunkojen leveysvaihtoehtoja on yleensä 10 cm välein, esimerkiksi 30, 40, 50, 60, 70 ja 80 cm.


title: Keittiökalusteet

text: Suurempaa vaihtelua eri valmistajien ja eri maiden välillä esiintyy vähemmän kriittisissä mitoissa, kuten kalusteiden sokkelien tai jalkojen korkeudessa, käytettävän levymateriaalin paksuudessa, seinäkaappien korkeudessa ja syvyydessä sekä laatikostojen ja kaappien sisämitoissa.


title: Keittiökalusteet

text: Kiinteät keittiökalusteet muodostavat kunkin valmistajan osalta tarkoin yhteensopivan kalustejärjestelmän niin, että saman valmistajan ja saman mallisarjan kaappi- ja komerorunkoja voidaan sijoittaa vieri viereen kiinni toisiinsa, ja kokonaisuudesta muodostuu yhtenäinen ”kalusteseinä” tai muunmuotoinen kokonaisuus. Eri mallisarjoilla tämä ei yleensä onnistu, koska pieniä eroja esiintyy esimerkiksi ovien ja sokkelien mitoituksissa.


title: Keittiökalusteet

text: Eri keittiökalustemerkit tarjoavat erilaisia palveluja. Perinteiden keittiökalustekokonaisuuden myyntitapa on avaimet käteen -tyyppinen kokonaistoimitus suunnitteluineen ja asennuksineen. Uudempi myyntitapa on esimerkiksi Ikean soveltama itsepalvelulle perustuva malli, jossa kuluttajalle tarjotaan mahdollisuus suunnitella keittiö itse verkossa toimivalla kolmiulotteisella suunnitteluohjelmalla ja asentaa se itse huolellisesti laadittujen asennusohjeiden ja neuvontapalvelujen avulla. Kolmas tapa on erityisesti ammattirakentajien suosimat keittiötukut, joissa ei välttämättä ole saatavilla suunnittelu- eikä asennuspalvelua lainkaan.


title: Keittiökalusteet

text: Keittiökalustekokonaisuuden suunnittelussa olennaisinta on löytää kullekin keittiölle sopivin perusasettelu eli pohjaratkaisu, jotka on nimetty niitä kuvaavien kirjainmuotojen avulla. I-keittiössä kaikki kalusteet ovat yhdellä seinällä suorassa rivissä, II-keittiössä kahdessa vastakkaisessa rivissä. L-keittiö on yleisin, vaikka kulma muodostaa ongelman erityisesti alakaapin käytettävyyden kannalta. U-keittiö sisältää kaksi kulmaa mutta mahdollistaa lyhyet etäisyydet lieden, vesipisteen ja jääkaapin välillä (ns. työkolmio). Keittiösaarekkeet, baarikeittiöt ja muut keittiökalustevaihtoehdot tarjoavat muitakin pohjaratkaisuja etenkin tilaviin keittiöihin, kuten G-keittiö, kaksois-L-keittiö, LI-keittiö tai muita vaihtoehtoja, joita on mahdoton kuvailla kirjainmuotojen avulla.


title: Keittiökalusteet

text: Kustannusten ja toimivuuden kannalta etenkin vanhaa keittiötä uudistettaessa on hyödyllistä sijoittaa tiskipöytä vesijohtojen ja viemäriputkien läheisyyteen sekä liesi ja liesituuletin olemassa olevan ilmanvaihtohormin läheisyyteen. Näin uuden keittiön paras pohjaratkaisu voi helposti olla hyvin lähellä vanhaa.


title: Keittiökalusteet

text: Nykyaikaiset moduulimittaiset keittiön kiintokaapistot saivat alkunsa 1920-luvun Saksassa kehitetystä pienestä kerrostalokeittiön tyyppisuunnitelmasta, Frankfurtin keittiöstä. Sitä kehitettiin 1930–1940-luvuilla edelleen etenkin Ruotsissa, jossa keittiön kalustuksesta laadittiin maailman ensimmäinen standardi.


title: Keittiökalusteet

text: Suomalaisen keittiökalustamisen kehitys 1900-luvulla noudattaa etenkin kaupunkiasuntojen osalta pitkälti muiden länsimaiden tapahtumia.


title: Keittiökalusteet

text: 1900–1920-lukujen suomalainen kaupunkikeittiö oli kooltaan suuri, 14–18 neliömetriä, mutta alkeellinen ja epäkäytännöllinen. Keskipisteen muodosti suuri muurattu puuhella höyrykupuineen. Usein samassa tilassa myös nukuttiin. Seinillä oli avohyllyjä astioille, ja tilassa oli vain yksi komero. Astiat pestiin läkkipeltisissä pesusoikoissa polttopuulaatikon tai pöytäkaapin päällä.


title: Keittiökalusteet

text: 1930-lukua kohti keittiö pieneni, ja harvoin siellä enää nukuttiin. Kaasuliesi valtasi alaa puuhellalta keskiluokan keittiöissä. Lämmintä vettä astianpesuun ei enää tarvinnut lämmittää liedellä, vaan se hoitui kaasukäyttöisellä vedenlämmittimellä. Seinät maalattiin pesunkestävällä öljymaalilla ja työpöytien taustaseinät kosteussuojattiin kalliita kaakeleita jäljittelevällä lakkatapetilla.