title: RedTube

text: Vuonna 2009 Compete.comin tilastojen mukaan RedTube, YouPorn ja Pornhub kerää yhteensä vähemmän vierailijoita kuin esimerkiksi Twitter.


title: RedTube

text: Nykyään MindGeek omistaa RedTube-, YouPorn-, PornMD- ja Pornhub -sivustot.


title: Leofric (jaarli)

text: Leofric (k. 1057) oli Knuut Suuren nimittämä Mercian jaarli Eadric Streonan jälkeen. Leofricin vaimo oli kansantaruista tunnetuksi tullut Godiva.


title: Leofric (jaarli)

text: Knuut Suuren kuoltua 1035 Leofric kannatti Harald Jäniksenkäpälän valitsemista kuninkaaksi. Kun Wessexin jaarli Godwin kannatti kuninkaan toista poikaa, oli maa sisällissodan partaalla. Tilanne kuitenkin laukesi rauhanomaisesti ja valta jaettiin siten, että kuningatarleski Emma Normandialainen hallitsi eteläistä Englantia Tanskassa oleskelevan poikansa nimissä ja Harald Jäniksenkäpälä muuta osaa maata. Haraldin kuoltua 1040 kruunun sai Knuut Suuren ja Emman poika Hardeknut.


title: Leofric (jaarli)

text: Kun Hardeknut kuoli 1042 ja uuden kuninkaan valinta alkoi täytyi Edvardin, vaikka häntä kohtaan olikin hyvää tahtoa, kerätä tukijoita. Hänen puolellaan alusta asti olivat Wessexin jaarli Godwin sekä Devonin, Cornwallin ja Worcesterin piispa Lyfing. Myös Lontoon asukkaat tukivat Edvardia, joten hän näyttää olleen eteläisen Englannin ehdokas. Kun Wessex ja Lontoo olivat tehneet valintansa, Edvard kääntyi Mercian ja Northumbrian puoleen. Pohjoiset jaarlit Leofric ja Siward asettautuivat myös Edvardin kannalle tai eivät ainakaan vastustaneet hänen valintaansa, ja niin tie kuninkaaksi oli Edvardille auki.


title: Leofric (jaarli)

text: Vaikka kuninkaan äiti Emma Normandialainen oli vaikuttanut poikansa paluuseen maanpaosta takaisin Englantiin Hardeknutin hallituskaudella, Edvard ei voinut antaa äidilleen anteeksi tämän avioliittoa tanskalaisen valloittajan ja isänsä vallan tuhoajan Knuut Suuren kanssa. 16. marraskuuta 1043 Edvard ratsasti tärkeimpien jaarliensa Leofricin, Godwinin ja Siwardin kanssa Gloucesteristä Winchesteriin, missä riisti äidiltään maan ja kaiken irtaimen omaisuuden valtiopetoksesta. Kuningas ei antanut hovin tuomita Emmaa.


title: Leofric (jaarli)

text: Edvard Tunnustajan hallinnon alkuvuosina Godwinin suunnaton rikkaus ja poliittinen kyvykkyys tekivät hänestä merkittävän poliittisen vallankäyttäjän. Lisäksi maantiede suosi häntä, sillä hänen oli helppo matkustaa pääpaikastaan Sussexin Boshamista kuninkaan luo pääkaupunkiin, kun taas jaarlit Leofric ja Siward eivät kyenneet siihen niin vaivattomasti.


title: Leofric (jaarli)

text: Godwinin onnistui 1043 saada poikansa Svein nimitetyksi Cornwallin uudeksi jaarliksi. Jaarlikunta perustettiin osin Wessexin maista, mutta siihen liitettiin Merciasta Oxfordshire, Gloucestershire ja Herefordshire, mikä lisäsi jännitteitä Godwinin ja Leofricin välille. Huolimatta heikkenevistä suhteistaan Leofriciin Godwin pian oli jo ponnistelemassa seuraavan poikansa Haraldin eduksi. Vuoden 1045 alussa Godwin suostutteli kuninkaan luomaan Haraldille East Anglian jaarlikunnan, joka koostui laajoista alueista Suffolkista, Essexistä ja sen viereisistä kunnista Itä-Englannissa.


title: Leofric (jaarli)

text: Keskusteluissa kuningas Edvardin seuraajasta witanissa syntyi yhteisymmärrys, jonka mukaan kruununperijä olisi kuninkaan serkku Normandian Vilhelm. Uusi arkkipiispa Robert oli erityisen paljon äänessä Vilhelmin puolesta, ja hän näyttää saaneen kannalleen voimakasta tukea Siward-, Leofric- ja Ralph-jaarleilta sekä heidän kannattajiltaan. Vain Godwin kannatti eri kandidaattia, mutta hänet äänestettiin kumoon. Godwinin opposition vuoksi kuningas vaati ja sai Godwinin pojan Wulfnothin ja tämän pojan Hakonin panttivangeikseen ehkäistäkseen Godwinin vastustuksen Witanin äänestystä kohtaan.


title: Leofric (jaarli)

text: Kun maa oli tämän jälkeen ajautumassa sisällissotaan, vei Leofric joukkonsa Edvardin puolelle ja nousi näin vastustamaan Godwinia. Godwinin perheen maanpaon aikana Harold Godwininpojalta otettiin pois East Anglian jaarlikunta, minkä kuningas antoi Leofricin vanhimmalle pojalle Aelfgarille.


title: Leofric (jaarli)

text: Kun Edvard otti Godwinin perheeltä kaiken omaisuuden, muut Englannin suurista maanomistajista alkoivat pohtia, kenen vuoro tulisi seuraavaksi. Siward ja Leofric olivat aikaisemmin vastustaneet Godwinia. Jos maan rikkaimman perheen omaisuus ei ollut turvassa, ei silloin olisi heidän omansakaan. Jos Godwin palaisi valtaan, eikö muiden jaarlien oman edun mukaista olisi jättää kuningas hänen armoilleen. Tämä dramaattinen ajattelutavan muutos todentui Godwinin palatessa Englantiin kesällä 1052.


title: Leofric (jaarli)

text: Leofricin kuoltua Edvard nimitti Mercian jaarliksi hänen poikansa Aelfgarin, joka kuitenkin kapinoi jatkuvasti ja jonka Edvard kahdesti erotti. Aelfgarin lapset olivat Mercian jaarli Edwin, Northumbrian jaarli Morkere, sekä tytär Ealdgyth, joka oli ensin naimisissa Walesin kuninkaan Gruffydd ap Llywelynin (jota vastaan taistellessa Leofricin veli Edwin oli 1039 kuollut) ja tämän kuoltua kuningas Harald Godwininpojan kanssa.


title: Leofric (jaarli)

text: Leofrickin perheen (Leofric, hänen vaimonsa, Ælfgar-jaarli ja hänen vaimonsa, ja heidän poikansa Edwin ja Morkere) maitten arvo oli 2400£, Godwinin perheen yli 5000£. Keski-Englannissa Leofricin perhe oli suurin maanomistaja.


title: Epätäydellinen avioliitto

text: Epätäydellinen avioliitto oli Ruotsin ja Suomen vuoden 1734 lain naimiskaaren mukainen miehen ja naisen yhteiselämän muoto, joka syntyi tuomioistuimen päätöksellä eikä vihkimisellä kuten tavanomainen avioliitto. Suomen nykyisen avioliittolain mukaan epätäydellisiä avioliittoja ei voi syntyä. Avioliittolaki tuli voimaan vuoden 1930 alussa. Aikoinaan tuomioistuin saattoi julistaa miehen ja naisen aviopuolisoiksi kahdessa tapauksessa. Ensiksi jos mies oli maannut morsiamensa ja jompikumpi karttoi vihkimistä. Toiseksi jos mies makasi naisen antamalla avioliittolupauksen, mutta ei suostunutkaan vihille. Naisen vaatimuksesta tuomioistuin voi tällöin julistaa hänet miehen vaimoksi. Epätäydellinen avioliitto esti muun avioliiton solmimisen ja se voi purkautua vain tavanomaisen eli täydellisen avioliiton tavoin (avioero). Epätäydellisessä avioliitossa syntyneiden lasten asema vastasi aviolapsen asemaa.


title: Deepa Bhatia

text: Deepa Bhatia on intialainen elokuvaohjaaja ja elokuvaleikkaaja. Hänen ohjauksensa "Neron vieraat" ("Nero's Guests") on osa Yleisradion Dokumenttiprojektin kolmasulottuvuus.fi-ohjelmistoa).


title: Riikonen

text: Riikonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Uuttuminen

text: Uuttuminen on maaperässä tapahtuva geologinen ilmiö. Uuttumisessa maanpinnalta pohjavettä kohti valuva vajovesi kuljettaa mukanaan liukoisia aineita maan pintakerroksesta alempiin maakerroksiin.


title: Uuttuminen

text: "Uuttumiskerros" eli "huuhtoutumiskerros" on karikkeen ja humuksen alapuolinen maaperän osa, josta vajovesi on huuhtonut rautaa, alumiinia, alkaleita ja maa-alkaleita.


title: Uuttuminen

text: "Uutemaa" on maannostyyppi, jossa on tapahtunut runsaasti kolloidien, raudan ja saven uuttumista. Uutemaat ovat tyypillisiä lauhkean ilmaston runsassateisilla alueilla.


title: Rikastumiskerros

text: Rikastumiskerros eli rikastumistaso on podsolimaannoksen uuttumiskerroksen alapuolinen maaperän osa, johon veteen liuenneet aineet saostuvat eli erottuvat liuoksesta kiinteänä sakkana. Pohjoisessa havumetsävyöhykkeessä tavattava maannostyyppi, podsoli, koostuu kolmesta vyöhykkeestä, joita kutsutaan horisonteiksi. Maan pinnan alapuolella on kangashumuskerros eli A-horisontti, sen alla harmaa huuhtoutumiskerros eli A-horisontti ja sen alla ruskea tai miltei musta rikastumiskerros eli B-horisontti. Alimpana on pohjamaa eli C-horisontti.


title: Ferdinand III

text: Ferdinand III voi viitata seuraaviin hallitsijoihin:


title: Verikännykät

text: Verikännykät (Blood in the Mobile, 2010) on tanskalaisen Frank Poulsenin ohjaama dokumenttielokuva. Se on osa Yleisradion Dokumenttiprojektin kolmasulottuvuus.fi-ohjelmistoa.


title: Verikännykät

text: Elokuvan perusviesti on, että matkapuhelinten valmistus rahoittaa Kongon demokraattisessa tasavallassa käytävää sotaa.


title: Verikännykät

text: Matkapuhelimiin tarvitaan mm. Kongon demokraattisen tasavallan itäisten osien kaivoksista saatavia mineraaleja kuten tinaa ja kobolttia. Sisällissotaa käyvät aseistetut ryhmät rahoittavat taisteluaan mineraalien myynnillä. Kaivoksissa käytetään myös lapsityövoimaa.


title: Verikännykät

text: Dokumenttielokuvan mukaan yksikään matkapuhelinvalmistaja ei ole pystynyt varmistamaan, ettei käytä tuotteissaan ns. konfliktimineraaleja. Verikännykät keskittyy erityisesti Nokiaan. Elokuva haluaa herättää keskustelua eettisestä ostamisesta ja yhtiöiden yhteiskuntavastuusta.


title: Thomas De Gendt

text: Thomas De Gendt (s. 6. marraskuuta 1986 Sint-Niklaas) on belgialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Topsport Vlaanderen-Mercator -joukkueessa 2009, edusti Vacansoleil-DCM-tallia 2011–2013, Omega Pharma-Quick Stepiä 2014 ja on vuodesta 2015 ajanut Lotto Soudal -joukkueessa.


title: Thomas De Gendt

text: De Gendt voitti Italian ympäriajossa 2012 vuoristossa ajetun 20. etapin, ja nousi kokonaiskilpailussa kahdeksannelta sijalta neljänneksi. Seuraavan päivän viimeisellä etapilla, aika-ajossa, hän nousi Michele Scarponin ohi lopputuloksissa kolmanneksi. Ranskan ympäriajossa 2016 hän voitti Mont Ventoux'lle päättyneen 12. etapin. Vuoden 2017 Espanjan ympäriajossa hän voitti Gijoniin päättyneen 19. osuuden. Seuraavana vuonna hän voitti Espanjan ympäriajon mäkikirikilpailun.


title: Thomas De Gendt

text: Lähde: Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Kari Vikhagen Gjeitnes

text: Kari Vikhagen Gjeitnes (s. 13. tammikuuta 1985 Molde) on norjalainen maastohiihtäjä, joka on erikoistunut sprintteihin. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden sprintissä vuonna 2005. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli perinteisen hiihtotavan sprintissä viides.


title: Kari Vikhagen Gjeitnes

text: Maastohiihdon maailmancupissa Gjeitnes kilpaili ensimmäisen kerran Drammenissa maaliskuussa 2005. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai vuotta myöhemmin Drammenin sprintissä sijoituttuaan viidenneksitoista. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupin henkilökohtaisessa osakilpailussa neljänneksi Östersundin perinteisen hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2015. Parisprintissä hän oli kolmas Celine Brun-Lien kanssa Liberecissä tammikuussa 2011.


title: Kari Vikhagen Gjeitnes

text: Gjeitnes voitti Skandinavia Cupin kokonaiskilpailun kaudella 2012–2013.


title: Pia Pakarinen

text: Pia Pakarinen (oikealta nimeltään Pia Marjatta Lamberg, "os". Pakarinen, s. 5. lokakuuta 1990 Juuka) on suomalainen malli ja näyttelijä. Lisäksi hän oli 16. syyskuuta saakka vuoden 2011 Miss Suomi. Pakarinen valittiin Miss Suomeksi 5. maaliskuuta 2011. Pakarisen pituus missikisoissa oli 170 senttiä ja paino 52 kiloa.


title: Pia Pakarinen

text: Lamberg asui Miss Suomi -kisan aikana Joensuussa, jonne hän muutti vuonna 2009. Keväällä 2011 hän muutti Vantaalle Miss Suomen työtehtävien takia.


title: Pia Pakarinen

text: Syyskuussa 2011 Lamberg edusti Suomea Miss Universum -kilpailuissa Brasiliassa, mutta ei yltänyt 16 finalistin joukkoon. Kilpailun aikana Pakarinen herätti kohua Suomessa hänen managerinsa ilmoitettua iltapäivälehdelle (lähde: kyseinen iltapäivälehti), ettei Pakarinen anna lausuntoja suomalaislehdistölle ilman palkkiota. Muun muassa Eino Makunen paheksui Pakarisen päätöstä, ja piti tätä ennenkuulumattomana.


title: Pia Pakarinen

text: Lamberg luopui Miss Suomi -kruunustaan suorassa Korkojen kera -ohjelmassa syyskuussa 2011. Hän kritisoi missiorganisaatiota, joka hänen mukaansa on välinpitämätön ja jättää tuoreen missin oman onnensa nojaan eikä hänen moraalinsa kestä lähteä kruunaamaan uutta tyttöä Miss Suomeksi. Samalla hän kertoi Miss Universum -matkallaan pyytäneensä mediaa korvaamaan ainoastaan puhelinkulunsa, ei maksamaan haastattelupalkkiota. Hän kertoi pohtineensa ratkaisua kesästä asti. Miss Suomen kruunun peri ensimmäinen perintöprinsessa Sara Sieppi.


title: Pia Pakarinen

text: Kruunusta luopumisen jälkeen Pia lähti Yhdysvaltoihin luomaan mallin ja näyttelijän uraa ja vaihtoi sukunimensä Pakarisesta Lambergiksi, äitinsä tyttönimen mukaan.


title: Pia Pakarinen

text: Ulkomailla Lamberg on työskennellyt erilaisissa mallin ja näyttelijän tehtävissä. Mallintehtäviä hän on tehnyt mm. Etelä-Afrikassa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Näyttelijänä Lamberg on esiintynyt mm. hengenpelastajan roolissa SAF3-TV-sarjassa Yhdysvalloissa, jossa yhtä pääosista esitti ruotsalaissyntyinen Dolph Lundgren. Tämän lisäksi Lamberg on esiintynyt ainakin mainoksissa Yhdysvalloissa ja muualla maailmalla. Lamberg asuu Los Angelesissa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa, mutta käy usein myös Suomessa erilaisissa esiintymisissä.


title: Musikaalisuus

text: Musikaalisuus voidaan määritellä musiikilliseksi herkkyydeksi, lahjakkuudeksi tai kiinnostukseksi musiikkiin, psykofysiologiseksi rakenteeksi, joka on edellytyksenä kokea musiikki mielekkääksi ja ilmaista itseään musiikillisesti tai musikaalisuustestien oletuksissa usein esitettynä, havaintojärjestelmään perustuvaksi, harjoittelu- ja kulttuurivapaaksi potentiaaliksi oppia musiikin kuuntelu- ja ilmaisutaitoja.


title: Musikaalisuus

text: Erilaisia näkökulmia musikaalisuuteen on useita ja ne riippuvat paljon tutkijan omista lähtökohdista sekä siitä, mistä näkökulmasta hän ilmiötä tarkastelee. Musikaalisuuden osa-alueita on usein ajateltu olevan muun muassa rytmitaju, sävellajitaju, kyky erottaa eri sävelkorkeuksia toisistaan, taito soittaa jotakin soitinta tai laulaa, kyky hahmottaa musiikkikappaleen rakennetta, kyky käyttää painotuksia ja tempon muutoksia musisoidessa ja kyky tuntea tunteita musiikkiin liittyvissä asioissa.


title: Musikaalisuus

text: Musikaalisuuden määritelmiä on monenlaisia, ja musikaalisuuden eri osa-alueista on erilaisia mielipiteitä. Sensorisessa tarkastelutavassa korostetaan aistien toimintaa sellaisenaan, ja sen mukaan musikaalisuus koostuu useasta tekijästä, joita voidaan pitää toisistaan erillään. Sen sijaan kokonaisvaltaisten hahmopsykologiaan tukeutuvien näkemysten mukaan musikaalisuus on musiikin hahmottamista laajemmassa kontekstissa. Musikaalisuutta on vaikea määritellä, koska ei tiedetä tarkkaan, mitä ihmisen mielessä tapahtuu musiikillisessa ajattelussa tai havaitsemisessa. Toisaalta musikaalisuuden on myös ajateltu olevan kuin mikä tahansa taito, jota voi kehittää. Heiner Gembrisin mukaan musikaalisuuden voidaan ajatella jakautuvan väestössä samoin kuin älykkyyden: 68 % ihmisistä on keskivertoisesti musikaalisia, 14 % keskivertoa musikaalisempia ja 14 % keskivertoa vähemmän musikaalisia, 2 % on erityisen lahjakkaita ja 2 % erityisen heikosti lahjakkaita musiikin alalla.


title: Musikaalisuus

text: Tutkijat ovat määritelleet musikaalisen ihmisen eri tavoin:


title: Musikaalisuus

text: Musiikin alkuperästä esitettiin useita syntyteorioita 1800-luvulla ja 1900-luvulla. 1900-luvun näkemysten mukaan musiikki syntyi erkaantumalla kielestä, ja 1990-luvulla tultiin siihen tulokseen, että musiikki syntyi kielen kehityksen rinnalla evoluution merkityksettömänä sivutuotteena. Nykytutkimus on esittänyt uudenlaisia näkemyksiä, joihin on päädytty muun muassa eläinten ääntelyä seuraamalla. Lopulliseen tulokseen ei kuitenkaan ole vielä päästy.


title: Musikaalisuus

text: Ihmisen musikaalisuuden kehittyminen alkoi ilmeisesti Afrikassa, kun "Homo-suku" erkaantui muusta ihmisapinoiden eli hominidien heimosta. Ratkaisevia muutoksia oli noin 1,8 miljoonaa vuotta sitten ilmaantuneen "Homo ergasterin" sekä sen jälkeläisten perimässä, yhteisöissä ja kulttuureissa. "H. ergasterin" melodis-rytmisestä viestinnästä on olemassa todisteita. Voikin siis olettaa, että musiikki on jatkoa ihmisen kadonneilta sukulaislajeilta peritylle tunnekommunikaatiolle, kun taas kielenkäyttö mahdollistui vasta nykyiselle ihmislajille. Nykyiselleen musiikki kehittyi toista miljoonaa vuotta sitten geenimutaatioiden ja sukupuolivalinnan ansiosta.


title: Musikaalisuus

text: Musikaaliset kyvyt kehittyvät sikiölle varhain, millä on perusteltu musiikin biologista merkitystä evoluutiossa. Musiikin merkityksellisyyttä tukee myös se, että sen olemassaoloon tarvitaan abstraktia ajattelua, joka on välttämätöntä uuden keksimiselle ja selviytymiselle vaikeissa olosuhteissa. Lisäksi voidaan ajatella, että säveltäminen ja improvisointi ovat merkkejä kognitiivisesta joustavuudesta ja että sovittaminen on aivojen tarkkaavaisuuden ja suorituskyvyn harjoittelua tai evoluution näkökulmasta merkki mentaalisesta ja emotionaalisesta joustamisesta. Musiikki myös vapauttaa aivoissa oksistoniinia, joka auttaa vastaanottamaan ja siirtämään toisia ihmisiä koskevaa tietoa, ja tällöin tehostuvat yksilön tavat toimia yhdessä muiden kanssa. Toisaalta musiikki myös herättää monenlaisia tunteita, mihin saattavat perustua musiikin hoitavat ominaisuudet. Siten musiikki ja musikaalisuus hyödyttävät ihmistä evoluution näkökulmasta, jolloin musikaalisuuden voi tulkita olevan tärkeä osa ihmisen evolutiivista kehitystä.


title: Musikaalisuus

text: Musikaalisuuden periytymisestä puhuttaessa on helppoa kaivaa esiin Bachin sukupuu ja näyttää kuinka musikaalisuus periytyy. Kuitenkin todellisuudessa perimän ja ympäristön vaikutuksen määrää on vaikea arvioida. Musiikkiperheeseen syntynyt lapsi on luultavasti saanut jo pienestä pitäen virikkeitä musiikin alalta ja häntä on ohjattu ja kannustettu musiikin pariin. Lapsi on myös todennäköisesti nähnyt vanhempiensa tai sisarustensa musisointia, ja musiikki on muutenkin ollut tärkeä osa perheen arkea. Kuitenkin virikeympäristöstä ja kannustuksesta huolimatta, on mahdollista, että sisaruksista toinen on hyvinkin musikaalinen toisen ollessa täysin epämusikaalinen. Perimä sallii eroavaisuuksia sisarusten välillä, eivätkä periytyvät ominaisuudet näy välttämättä kaikissa sukupolvissa. Vaikka tilastojen mukaan musikaalisilla vanhemmilla on keskimääräisesti enemmän musikaalisia lapsia, musikaaliset vanhemmat voivat myös saada epämusikaalisen lapsen. Musikaalisuus ei myöskään välttämättä ilmene heti, vaan vasta ajan ja harjoittelun kanssa. Näin ollen sisaruksilla voi olla samanlaiset valmiuden musiikin saralla, mutta toinen on ehkä toista motivoituneempi.


title: Musikaalisuus

text: Perimän osuutta musikaalisuudessa on kuitenkin tutkittu, ja DNA-tutkimusmenetelmät tarjoavat mahdollisuuden selvittää periytyvien ominaisuuksien siirtymistä sukupolvelta toiselle musiikkia harrastavissa perheissä ja suvuissa. Musikaalisuuden monimuotoisuus viittaa siihen, että taustalla olisi useampia geenejä, eikä vain yhtä musikaalisuusgeeniä. Musikaalisuuden periytymistä ja ympäristön vaikutusta on pyritty selvittämään kaksostutkimuksilla, joissa yhdessä ja erikseen kasvatettujen identtisten ja epäidenttisten kaksosten musiikillista suoriutumista verrataan keskenään. Näissä tutkimuksissa esille tulleet korrelaatiot identtisten kaksosten tai perheenjäsenten kesken saattavat kuitenkin johtua sekä samanlaisesta musiikilliselle ympäristölle altistumisesta että yhteisistä geeneistä, eikä niiden keskinäistä osuutta nykytiedoin pystytä selvittämään. Helsingin yliopiston ja Sibelius-Akatemian yhteisessä tutkimuksessa tutkittiin tiettyjen geenien osuutta musikaalisuuteen ja musiikillisen luovuuden perinnöllisyyteen. Tutkimuksessa perinnöllisyyden osuus musiikin säveltämiseen, sovittamiseen ja improvisointiin liittyviin musikaalisuuspisteisiin osoittautui huomattavaksi. Tämän katsottiin johtuvan AVPR1A-geenistä, joka on aiemmin yhdistetty sosiaaliseen kommunikaatioon, sitoutumiseen ja kiintymiseen.


title: Musikaalisuus

text: Nykykäsityksen mukaan todennäköisimmin musikaalisuuden ilmentymiseen vaikuttaa monen geenin ja ympäristön suotuisa yhteisvaikutus. Tätä näkemystä tukee se, että geenit eivät anna valmista pakettia vaan ainoastaan rajat, joiden puitteissa jokaisella on mahdollisuus saavuttaa taitoja musiikin alalla.


title: Musikaalisuus

text: Jokainen ihminen on omalla tavallaan musikaalinen. Käsitys omasta musikaalisuudesta on yhteydessä omaan minäkuvaan. Usein jokin musikaalisuuden osa-alue on muita alueita kehittyneempi. Musiikillisia kykyjä voi lähteä vahvistamaan ja kehittämään omista yksilöllisistä lähtökohdista käsin.


title: Musikaalisuus

text: Musiikilliset kokemukset alkavat jo ennen syntymää. Musiikki voi esimerkiksi rauhoittaa lasta, luoda turvallisuuden tunnetta sekä kehittää kuuntelemisen ja keskittymisen kykyä.


title: Musikaalisuus

text: Lasten musiikillisen havaitsemisen kehittymistä on tutkittu jo vuosikymmeniä. Musiikillisen havaitsemisen ja musikaalisuuden osalta on vielä epäselvää missä määrin, millainen ja miten ajoitettuna ympäristön tuki ja harjoittelu ohjaavat tai jopa kompensoivat perimän määräämää kehitystä. Tutkimus tarjoaa kuitenkin näyttöä siitä, että varhaislapsuuden musiikillinen altistuminen ja soitonharjoittelu muokkaavat äänen havaitsemista.


title: Musikaalisuus

text: Perimän ja oppimisen välinen yhteys on monimutkainen ja vaikeasti määritettävä eri kykyalueilla sekä niiden välillä. Musikaalisuutta on aiemmin pidetty pysyvänä ominaisuutena ja lahjakkuutena, jota ei voi harjoittaa. Nykyään kognitiivisten toimintojen kehittyminen voidaan nähdä kuitenkin perimän ja ympäristön monimutkaisen vuorovaikutuksen seurauksena. Tutkimukset ovat antaneet näyttöä siitä, että varhaisella musikaalisuudella voisi olla yhteys kielellisiin kykyihin, lyhytkestoiseen muistikapasiteettiin ja korkeaan älykkyysosamäärään. Aikuisiin kohdistuneet tutkimukset ovat myös antaneet viitettä siitä, että musiikin harrastamisella olisi positiivinen yhteys ihmisen älykkyysosamäärään.


title: Musikaalisuus

text: Ympäristö, johon lapsi syntyy, muokkaa merkittävästi hänen musikaalisuuden ilmenemistä. Vanhempien rooli on hyvin tärkeä lapsen musiikilliselle kehitykselle, sillä heillä on vastuu sekä mahdollisuus tukea lapsen musiikillista kehitystä. Lapsen ohjaaminen ja kannustaminen musiikillisiin harrastuksiin edesauttaa lapsen musikaalisuuden ilmenemistä ja kehitystä. Voidaan ajatella, että lapsella on syntyessään yleinen musiikin oppimisen kyky, mutta ympäristö jossa lapsi kasvaa vaikuttaa siihen, minkä musiikillisen kielen lapsi oppii. Musiikillinen oppiminen vaikuttaa niin kykyyn kuulla oman kulttuurinsa musiikin vivahteita kuin sopeutumiseen muihin omalle kulttuurille kulttuurille vieraisiin musiikin ilmaisumuotoihin. Myös yksilölliset tekijät vaikuttavat musiikilliseen kykyyn ja kehittymiseen monin tavoin kuten erilaiset ja yksilölliset kiinnostuksen kohteet sekä harjoittelun määrä eri ikävaiheissa.


title: Olesja Povh’

text: Olesja Povh’ (, s. 18. lokakuuta 1987) on ukrainalainen pikajuoksija.


title: Olesja Povh’

text: Vuonna 2010 hän karsiutui 60 metrin välierissä Dohan sisäratojen MM-kisoissa ja 100 metrin välierissä Barcelonan EM-kisoissa, mutta oli aloitusosuuden juoksijana 4 × 100 metrin viestissä EM-kultaa voittaneessa Ukrainan joukkueessa, jonka muut juoksijat olivat Natalija Pohrebnjak, Marija Rjemjen ja Jelizaveta Bryzhina. Pariisin sisäratojen EM-kisoissa 2011 hän voitti 60 metrin kultaa ennätystään sivuavalla ajalla 7,13 s ennen maannaistaan Marija Rjemjeniä, joka jäi hänestä kaksi sadasosaa. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän selviytyi 100 metrin juoksussa välieriin. Pikaviestissä hän juoksi aloitusosuuden kolmanneksi sijoittuneessa Ukrainan joukkueessa.


title: Olesja Povh’

text: Helsingin EM-kilpailuissa 2012 Povh’ sai hopeaa 100 metrillä ajalla 11,32. Hän juoksi Lontoon olympialaisissa avausosuuden Ukrainan pikaviestijoukkueessa, joka sai pronssia maansa ennätysajalla 42,04. Sadalla metrillä hän karsiutui välierissä.


title: Olesja Povh’

text: Povh’ saavutti pikaviestikultaa kesäuniversiadeissa 2013. Hän karsiutui 100 metrin välierissä Moskovan MM-kilpailuissa 2013 ja Zürichin EM-kilpailuissa 2014. Hän sijoittui 60 metrillä kuudenneksi Prahan sisäratojen EM-kilpailuissa 2015. Saman vuoden Pekingin MM-kilpailuissa hän karsiuui 100 metrin alkuerissä. Hän karsiutui 2016 välierissä 60 metrillä Portlandin MM-hallikilpailuissa sekä 100 metrillä Amsterdamin EM-kilpailuissa ja Rio de Janeiron olympialaisissa.


title: Olesja Povh’

text: Povh’ saavutti Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017 hopeaa 60 metrillä ennätysajallaan 7,10.


title: Olesja Povh’

text: 100 metriä hän on juossut parhaimmillaan aikaan 11,08 s Jaltalla 4. kesäkuuta 2012 ja 200 metriä aikaan 22,58 s Jaltalla 31. toukokuuta 2011.


title: Marija Rjemjen

text: Marija Rjemjen (, s. 2. elokuuta 1987) on ukrainalainen pikajuoksija.


title: Marija Rjemjen

text: Vuonna 2010 hän karsiutui 60 metrin välierissä Dohan sisäratojen MM-kisoissa, mutta oli 100 metrin viides Barcelonan EM-kisoissa ajalla 11,31 s ja lisäksi mukana 4 × 100 metrin viestissä EM-kultaa voittaneessa Ukrainan joukkueessa, jonka muut juoksijat olivat Olesja Povh’, Natalija Pohrebnjak ja Jelizaveta Bryzhina. Pariisin sisäratojen EM-kisoissa 2011 hän voitti 60 metrin hopeaa ennätystään sivuavalla ajalla 7,15 s jääden maannaisestaan Olesja Povh’sta kaksi sadasosaa. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän selviytyi 200 metrillä välieriin ja juoksi pikaviestissä kolmannen osuuden kolmanneksi sijoittuneessa Ukrainan joukkueessa. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa 200 metrillä ajalla 23,05 s. Lontoon olympialaisissa hän selviytyi 200 metrillä välieriin ja juoksi pikaviestissä kolmanneksi sijoittuneessa Ukrainan joukkueessa. Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 hän sai alun perin 60 metrillä hopeaa ajalla 7,10, mutta mitali kirkastui kultaiseksi voittaja Tezdżan Naimovan positiiviseksi osoittautuneen dopingnäytteen jälkeen.


title: Marija Rjemjen

text: Rjemjen jäi vuonna 2014 kiinni dopingin käytöstä ja sai kahden vuoden kilpailukiellon.


title: Marija Rjemjen

text: Rjemjenin 60 metrin ennätys on 7,10 s, jonka hän juoksi Göteborgissa 3.maaliskuuta 2013. 100 metriä hän on juossut aikaan 11,06 s Jaltalla 5. kesäkuuta 2013 ja 200 metriä aikaan 22,58 s Lontoossa 6. elokuuta 2012.


title: Pariisi–Nizza-ajo 2011

text: Pariisi–Nizza-ajo 2011 oli järjestyksessään 69. maantiepyöräilyn Pariisi–Nizza-ajo. Kilpailu alkoi 6. maaliskuuta Houdanista ja päättyi Nizzaan 13. maaliskuuta. Kilpailussa ajettiin seitsemän yhteislähtöetappia ja yksi aika-ajo. Kokonaispituus oli 1 307 kilometriä. Kilpailun järjestelyistä vastasi Amaury Sport Organisation.


title: Pariisi–Nizza-ajo 2011

text: Tony Martin voitti kokonaiskilpailun 36 sekunnin erolla Andreas Klödeniin, Bradley Wiggins sijoittui kolmanneksi. Martin nousi kilpailun johtoon voitettuaan kuudentena etappina ajetun aika-ajon. Pistekilpailun voitti Heinrich Haussler, mäkikirikilpailun Rémi Pauriol, nuorten kilpailun Rein Taaramäe ja joukkuekilpailun Team RadioShack.


title: Pariisi–Nizza-ajo 2011

text:
Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:
Ag2r-La Mondiale, Astana Team, BMC Racing Team, Bretagne-Schuller, Cofidis, Team Europcar, Euskaltel-Euskadi, FDJ, Garmin-Cervélo, Team HTC-High Road, Katjuša, Lampre-ISD, Team Leopard-Trek, Liquigas-Cannondale, Team Movistar, Omega Pharma-Lotto, Quick Step, Rabobank, Team RadioShack, Team Saxo Bank-Sungard, Sky Team, Vacansoleil-DCM.


title: Pariisi–Nizza-ajo 2011

text:
Lähde: letour|8. etapin tulokset
!
!Ajaja
!Maa
!Joukkue
!Aika


title: Eva & The Heartmaker

text: Eva & The Heartmaker on norjalainen popyhtye, joka on perustettu vuonna 2005 Oslossa. Yhtyeen muodostavat aviopari, laulaja Eva Weel Scram ja kitaristi/tuottaja Thomas Stenersen. Yhtyeen ensimmäinen albumi, "Behind Golden Frames", julkaistiin vuonna 2006. Albumin julkaisun jälkeen yhtye teki levytyssopimuksen Sony/Columbia Recordsin kanssa ja julkaisi toisen albuminsa "Let's Keep This Up Forever" vuonna 2009. Albumi oli parhaimmillaan Norjan albumilistan sijalla 12. Yhtyeen kolmas albumi julkaistiin alkuvuodesta 2011.


title: Marko Lampisuo

text: Marko Juhani Lampisuo (s. 8. huhtikuuta 1970 Turku) on suomalainen kuvataiteilija, joka tekee videotaidetta, taidegrafiikkaa ja tilateoksia.


title: Marko Lampisuo

text: Lampisuon teokset käsittelevät ympäristöä ja estetiikkaa, miehen ja perheen elämää sekä rock-maailman kliseitä. Videoteokset "Stereo-Ateena" (2005), "Poriutuminen" (2006) ja "Eräänlainen puutarha" (2009) pohjautuivat päiväkirjateksteihin. Videoiden aiheet ovat toistuneet myös grafiikantöissä, joissa Lampisuo käyttää valokuvapohjaista heliogravyyritekniikkaa, ja muokkaa kuparisia painolaattoja mekaanisesti.


title: Marko Lampisuo

text: Marko Lampisuo valmistui Tampereen ammattikorkeakoulun Taiteen ja viestinnän osastolta kuvataiteilijaksi (AMK) vuonna 2003. Aiemmin hän on suorittanut kuvataiteilijan opinnot Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitoksessa (1996) ja piirtäjä-artesaanin opinnot Pirkanmaan käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa (1992).


title: Marko Lampisuo

text: Lampisuo debytoi kuvataiteilijana 1995 Helsingin Taidehallin Nuorten näyttelyssä. Yksityisnäyttelyitä Lampisuo on pitänyt Galleria Rajatilassa Tampereella, Titanik-galleriassa Turussa, Galleria 3h+k:ssa, Galleria K:ssa Huittisissa ja Galleria Huudossa Helsingissä.


title: Marko Lampisuo

text: Lampisuon teoksia on ollut esillä kansainvälisissä näyttelyissä ja videotaidefestivaaleilla useissa maissa kuten Yhdysvalloissa ja Euroopan maissa. Hänen teoksiaan on hankittu useisiin kotimaisiin ja ruotsalaisiin kokoelmiin. Taiteellisen työnsä ohessa Lampisuo on toiminut taidevedostajana Grafiikanpaja Himmelblaussa. Hän on Muu ry:n ja AV-arkki ry:n jäsen ja Rajataide ry:n ja Galleria Rajatilan perustajajäsen.


title: O-Nitroaniliini

text: o-Nitroaniliini eli 2-nitroaniliini (CHNO) on nitroryhmän sisältävä orgaaninen yhdiste ja aniliinin johdannainen. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteesissä valmistettaessa väriaineita ja muita kemikaaleja. o-Nitroaniliinista käytetään myös nimiä "2-nitroaminobentseeni" ja "1-amino-2-nitrobentseeni". Kiinteänä aine on väriltään oranssia. o-Nitroaniliini on m-nitroaniliinin ja p-nitroaniliinin isomeeri.


title: O-Nitroaniliini

text: o-Nitroaniliinia valmistetaan yleensä teollisesti o-kloorinitrobentseenin ammonolyysillä eli reaktiolla väkevän ammoniakkiliuoksen kanssa. Reaktio tapahtuu 4MPa:n paineessa ja lämpötila kohotetaan vähitellen 180 °C asti. Reaktio on hyvin eksoterminen ja liiallinen lämmitys voi johtaa hallitsemattomaan reaktioon.


title: O-Nitroaniliini

text: Yhdistettä voidaan valmistaa myös lähtemällä asetanilidista, jolloin muodostuu myös p-nitroaniliinia, tai 2-nitroaniliini-4-sulfonihaposta.


title: O-Nitroaniliini

text: Suurin osa o-nitroaniliinista käytetään o-fenyleenidiamiinin valmistukseen raudan tai vedyn avulla pelkistämällä. Ainetta käytetään myös atsovärien ja vat-väriaineiden sekä 2-aminoasetanilidin valmistamiseen.


title: Mitja Valenčič

text: Mitja Valenčič (s. 1. helmikuuta 1978 Cerklje na Gorenjskem) on slovenialainen alppihiihtäjä.


title: Mitja Valenčič

text: Valenčič sijoittui Bormion MM-kilpailuissa 2005 pujottelussa 15:nneksi ja Torinon olympialaisissa 2006 suurpujottelussa 12:nneksi. Åren MM-kilpailuissa 2007 hän oli suurpujottelussa yhdeksäs. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän sijoittui pujottelussa kuudenneksi, Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 13:nneksi, Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 kymmenenneksi ja Sotšin olympialaisissa 2014 11:nneksi.


title: Mitja Valenčič

text: Valenčič kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Kranjska Goran suurpujottelussa tammikuussa 1997. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan 18:s Kitzbühelin pujottelussa 1998. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2003. Parhaimmillaan hän on ollut neljäs Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2010.


title: Mitja Valenčič

text: Valenčič voitti Euroopan cupin pujottelukilpailun Madesimossa helmikuussa 2006. Hän voitti suurpujottelun Slovenian-mestaruuden 2006.


title: Remona Fransen

text: Remona Fransen (s. 25. marraskuuta 1985 Dordrecht) on alankomaalainen moniottelija.


title: Remona Fransen

text: Fransen sai pronssia viisiottelussa Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 uusin ennätyspistein 4665. Seitsenottelussa hänen ennätyspisteensä ovat 6198, jotka hän saavutti Ratingenissa heinäkuussa 2011. Daegun MM-kilpailuissa 2011 Fransen sijoittui seitsenottelussa 19:nneksi kerättyään 6027 pistettä.


title: Remona Fransen

text: "Lähde: IAAF"


title: Ebba Jungmark

text: Ebba Jungmark (s. 10. maaliskuuta 1987) on ruotsalainen korkeushyppääjä.


title: Ebba Jungmark

text: Jungmark sijoittui 12:nneksi alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2005 ja viidenneksi saman ikäluokan MM-kilpailuissa 2006. Hän sai pronssia alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007 tuloksella 189. Saman vuoden Osakan MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 hän oli viides. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän karsiutui loppukilpailusta. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän sai pronssia ennätyksellään 196. Daegun MM-kilpailuissa 2011 Jungmark karsiutui loppukilpailusta. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän sai hopeaa tuloksella 195. Helsingin EM-kilpailuissa hän oli kymmenes, mutta karsiutui loppukilpailusta Lontoon olympialaisissa. Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 hän sai hopeaa tuloksella 196.


title: Ebba Jungmark

text: Ulkoradoilla hän on hypännyt parhaimmillaan 194 Zagrebissa 2011.


title: Jurjevin linnoitus

text: Jurjevin linnoitus oli Kiovan suuriruhtinas Jaroslav Viisaan vuonna 1030 rakentama linnoitus nykyisessä Tartossa. Linnoitus on nykyisin jo hävinnyt, mutta paikalta on kaivauksissa löydetty siihen liittyvää esineistöä. Linnan rakentaminen liittyi lyhyeen Kaakkois-Viron venäläisen vallan kauteen, joka päättyi vuonna 1061.


title: Jurjevin linnoitus

text: Nimi Jurjev juontuu ruhtinaan alkuperäisestä nimestä Juri, jonka nimen hän oli saanut kasteessa.


title: Jurjevin linnoitus

text: Paikalla oli jo ennen Jurjevin linnoitusta sen rakennuspaikan läheisyydessä muinaislinna ja asutusta. Alue sijaitsi Emajoen ylittämiseen sopivassa kohdassa, ja sieltä kulkeva tie yhdisti Pohjois-Viron Kaakkois-Viroon ja edelleen Pihkovaan ja latgallien alueisiin. Sijaintinsa vuoksi paikka oli maantieteellisesti tärkeä. Nestorin kronikan mukaan Vladimir Pyhän poika Jaroslav Viisas lähti sotaretkelle Viroon, voitti tsuudit ja perusti Jurjevin linnoituksen Toomemäelle. Linnan juurelle syntyi asutusta, jossa asui sotilaita, kauppiaita ja käsityöläisiä. Asuttu alue linnavuoren ja Emajoen välissä oli noin 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lisäksi Toomemäen linnan länsipuoliset osat oli asutettu, ja joitakin taloja oli myös linnan eteläpuolella. Jurjevin linnoituksen loppu tuli keväällä 1061, kun sossoleiksi kutsutut sotajoukot valloittivat linnoituksen ympäristön kylät ja lopulta polttivat linnoituksen ja sen lähiympäristön talot. Sossolit olivat luultavasti Harjumaalta tulleita virolaisia, ja he hyökkäsivät myöhemmin Pihkovaankin.


title: Jurjevin linnoitus

text: Tartossa tehdyissä kaivauksissa on löydetty runsaasti luoteisvenäläistä vääntöpyöräkeramiikkaa. Slaavilaisperäisten saviesineiden sirpaleiden lisäksi linnan ja sen lähiympäristön asutuksen alueelta on löydetty monia esineitä, jotka oli selvästi tuotu paikalle Kiovan Venäjältä. Vastaavia esineitä ei ole löydetty muualta Virosta. Näihin esineisiin kuuluvat muun muassa savesta tehdyt lasitetut pääsiäismunat ja vaaleanpunaisesta liuskeesta tehdyt värttinänpyörät ja veistetty risti. Linnan alueelta on löydetty skandinaavismallisia nuolenkärkiä, jollaisia käyttivät tuon ajan venäläisten ruhtinaiden eliittisoturit.


title: Äänen havaitseminen

text: Äänen havaitseminen perustuu ääniaallon aiheuttaman ilmanpaineen vaihtelun muuttumiseen hermoimpulsseiksi. Havaintoon vaikuttavat lukuisat kuulon, äänilähteen sekä tilan akustiset ominaisuudet. Kuuloaistimuksen vastaanottaa korva, mutta matalat äänet voidaan tuntea myös värähtelynä.


title: Äänen havaitseminen

text: Ihminen havaitsee ääniaaltojen antamat signaalit ja muodostaa niistä käsitteitä. Alle sekunnin kestävästä äänestä voidaan havaita ominaisuuksia kuten äänenkorkeus, kesto, äänen väri ja äänen voimakkuus sekä suunta mistä ääni tulee. Näistä ihminen voi erottaa akustisia vihjeitä äänten merkityksestä sekä tunnistaa tutut äänteet. Noin sekunnin kestävästä äänestä voidaan jo erottaa äänenvirtaa, segmenttejä, dynamiikkaa, sykettä tai rytmiä, sekä harmoniaa ja dissonanssia, etenkin jos kyse on musiikin havaitsemisesta.


title: Äänen havaitseminen

text: Korvan rakenne mahdollistaa äänten havaitsemisen. Ääniaallot kulkeutuvat ulkokorvasta korvakäytävän kautta tärykalvolle ja välikorvaan, jonka kuuloluut voimistavat äänisignaalin sen saapuessa sisäkorvaan. Sisäkorvan simpukassa sijaitseva Cortin elin tunnistaa äänisignaalien ominaisuuksia kuten korkeuden ja voimakkuuden, ja lähettää signaalit kuuloaivokuorelle.


title: Äänen havaitseminen

text: Kun ääniaallot ovat muuntuneet hermoimpulsseiksi sisäkorvassa, kuulohermo johtaa hermoimpulssit kuuloradan tumakkeisiin. Äänen tulosuunta ja sävelkorkeus havaitaan alustavasti jo tässä vaiheessa.


title: Äänen havaitseminen

text: Äänitieto menee pääasiallisesti vasemmasta korvasta oikeaan aivopuoliskoon ja oikeasta korvasta vasempaan aivopuoliskoon. Vasen kuuloaivokuori on tärkeä puheen ymmärtämiselle, kun taas oikealla kuuloaivokuorella havaitaan useimmiten musiikilliset äänet. Kuitenkin on havaittu, että molemmat aivopuoliskot voivat osallistua etenkin monimutkaisen kuuloinformaation, kuten musiikin, havaitsemiseen ja ymmärtämiseen.


title: Äänen havaitseminen

text:
Ihminen havaitsee normaalisti äänet 20 Hz ja 20 000 Hz välillä. Kuulossa on tosin yksilöllisiä eroja, ja vanhemmiten herkkyys korkeiden taajuuksien kuulemiseen katoaa. Eläimet havaitsevat erilaisia taajuuden aloja. Esimerkiksi koirat voivat kuulla taajuuksia 20 000 Hz yläpuolelta ja lepakot jopa 120 000 Hz yläpuolelta.
Aivoissa ilmamolekyylien värähtelyn aiheuttamat hermoimpulssit muuttuvat ääniaistimukseksi. Aivot erottavat värähtelyn ominaisuuksista mm. äänen korkeuden, rytmin, melodian, tonaalisuuden ja siihen liittyvän tunnelman. Ihminen tulkitsee kuulemaansa ääntä – kuten musiikkia – kykynsä, aikaisempien kokemustensa ja mieltymystensä mukaan.


title: Äänen havaitseminen

text: Äänenväri on hyvin moniulotteinen käsite, jonka havaitsemiseen liittyy mm. äänen spektri ( suom. taajuusjakauma ), eli energian määrä kullakin taajuudella. Taajuusjakaumaa voidaan tarkastella Fourier-analyysin avulla.


title: Äänen havaitseminen

text:
"Taajuusyhdistelyn" tuloksena muodostuu äänilähde, jonka taajuuskomponenteista äänenväri syntyy. Toisaalta äänenväri vaikuttaa myös "peräkkäisyhdistelyyn". Ihmisen on vaikea yhdistää äänenväriltään erilaiset äänet kuulumaan samaan kuulovuohon, ja esimerkiksi selkeää melodialinjaa on vaikea hahmottaa, mikäli peräkkäisten sävelten äänenväri on erilainen.
Äänenvärin havaitsemista on käytetty hyväksi musiikissa 1900-luvulle tultaessa ja usein esimerkiksi huilu soitti viulun kanssa samaa melodiaa, mutta oktaavia korkeammalta, jolloin soittimia ei havaittu erikseen vaan ainoastaan niiden tuottama erikoinen sointiväri.


title: Äänen havaitseminen

text: Ihmisen kuulokynnys vaihtelee äänen taajuuden mukaan. Herkimmillään kuulo on taajuudeltaan 2–5 kHz korkuisille äänille. Kuulon taajuuserottelukyky heikkenee iän myötä.


title: Äänen havaitseminen

text: Mitä korkeampi kuultava ääni on, sitä suurempi taajuusero (Hz) äänillä on oltava, jotta ihmiskorva pystyisi erottelemaan ne toisistaan. Toisin sanoen havaittu äänenkorkeus ei ole suoraan verrannollinen äänen taajuuteen ja päinvastoin. Esimerkiksi 10 000 Hz taajuudella erotamme noin 3 Hz:n taajuuden vaihtelun.


title: Äänen havaitseminen

text: Ihminen hahmottaa kuulemiaan ääniä laajempina kokonaisuuksina. Tätä ominaisuutta kutsutaan "taajuusyhdistelyksi". Taajuusyhdistelyyn vaikuttavat äänten lähekkäisyys, voimakkuusero ja harmoniset suhteet. Esimerkiksi kuulija yhdistää helpommin taajuudeltaan lähellä toisiaan olevat äänet samaan kokonaisuuteen. Yksittäinen melodia hahmotetaan helpommin samaksi kokonaisuudeksi, mikäli toisiaan seuraavien äänien taajuusero on tarpeeksi pieni tai tempo tarpeeksi hidas. Mitä nopeammassa tempossa melodia soitetaan, sitä pienempi toisiaan seuraavien äänien taajuuseron on oltava, jotta melodia yhä hahmotettaisiin yhdeksi kokonaisuudeksi.


title: Äänen havaitseminen

text: Taajuusyhdistelyyn kuuluu läheisesti myös "peräkkäisyhdistely", jossa ajallisesti toisiaan seuraavat kuulotapahtumat järjestyvät aivoissa "kuulovuoksi". Samaan kuulovuohon valikoituvat sellaiset äänet, jotka muistuttavat läheisesti toisiaan ja ovat esimerkiksi taajuudeltaan lähellä toisiaan.


title: Äänen havaitseminen

text: Vastaanottaja havaitsee äänilähteen sijainnin kaksikorvaisuutensa ansiosta. Myös pään muoto, yläruumis, korvien sijainti ja korvanlehdet vaikuttavat äänilähteen erotteluun ja suunnan havaitsemiseen. Kuuloaisti käyttää äänilähteen avaruudellisen paikantamisen vihjeinä muun muassa korvien aika- ja tasoeroa. Äänilähdettä lähempänä olevaan korvaan ääni saapuu hieman aikaisemmin ja voimakkaampana kuin kauempaan korvaan. Ero johtuu sekä korvien etäisyyserosta että pään varjostuksesta eli äänen vaimentumisesta. Matalampia ääniä pää ei juuri vaimenna. Äänen tulosuunnan erotuskyky on parhaimmillaan edestä tuleville äänille. Suunnan havaitsemiseen voidaan käyttää hyödyksi myös näköaistia. Tällöin näön avulla voidaan etsiä varmistusta äänen tulosuunnalle.


title: Äänen havaitseminen

text: Psykoakustiikka on tieteenala, joka tutkii äänen havaitsemiseen liittyviä tekijöitä sekä äänen, kuten puheen, musiikin ja melun fysiologisia ja psykologisia vaikutuksia. Puheen havaitsemista on tutkittu mm. fonetiikan, lingvistiikan, kognitiivisen psykologian ja havaintopsykologian aloilla. Puheen havaitsemisen tutkimusta hyödynnetään käytännössä puhetta tunnistavien tietokoneiden suunnittelemisessa.


title: Faces & Names

text: Faces & Names on yhdysvaltalaisen Soul Asylum -yhtyeestä tunnetun muusikon Dave Pirnerin ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa sooloalbumi. Albumi julkaistiin 30. heinäkuuta 2002.


title: Islands in the Stream

text: Islands in the Stream on hittisingle vuodelta 1983. Sen kirjoitti Bee Geesin Robin Gibb ja sen lauloivat Kenny Rogers ja Dolly Parton.


title: Islands in the Stream

text: Maaliskuussa 2009 näyttelijät Ruth Jones ja Rob Brydon BBC:n hittisarjasta Gavin ja Stacey julkaisivat oman versionsa kappaleesta hyväntekävisyysjärjestö Comic Reliefin hyväksi, mukana levyllä olivat myös Tom Jones ja Robin Gibb. Kappale nousi listaykköseksi monissa listoissa, mm. UK Single listalla.


title: Jan Ijäs

text:
Jan Ijäs (s. 1975) on suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja.
Hän on voittanut Risto Jarva -palkinnon Tampereen elokuvajuhlilla elokuvallaan Sweet Mov(i)e.


title: Jan Ijäs

text: Ijäksen käsikirjoittama ja ohjaama "Ghosts" kuuluu Yleisradion Dokumenttiprojektin kolmasulottuvuus.fi-ohjelmistoon.


title: Kluuvinlahti

text: Kluuvinlahti () oli Helsingissä sijainnut kapea ja matala merenlahti, joka vielä 1800-luvun alussa ulottui Töölönlahden etelärannalta nykyisen Esplanadin puiston tienoille saakka. Lahden nimi johtuu ruotsin kielen sanasta "glo" (määräisessä muodossa "gloet"), joka tarkoittaa "kluuvifladaa" eli matalaa ja umpeutuvaa lahtea. Lahti täytettiin vähitellen 1800-luvulla. Kluuvin kaupunginosa ja siellä sijaitseva Kluuvikatu ovat saaneet nimensä tämän entisen lahden mukaan.


title: Kluuvinlahti

text: Vielä keskiajalla paikalla oli salmi, joka ulottui Töölönlahdelta nykyiseen Eteläsatamaan ja erotti itäpuolellaan olevan alueen, pääasiassa nykyisen Kruununhaan ja Katajanokan, mantereesta saareksi. Salmen eteläpää sulkeutui maankohoamisen vuoksi 1500-luvulla, jolloin sen jäljelle jäänyt osa muodostui umpiperäiseksi Kluuvinlahdeksi. Samalla itäpuolen saari muuttui niemeksi, joka sai nimen Vironniemi. Helsingin kaupunki siirrettiin nykyisen Vanhankaupungin alueelta tälle niemelle vuonna 1640.


title: Kluuvinlahti

text: Helsinkiläiset perustivat 1600-luvulta lähtien lahden länsirannalle, sen ja Turkuun johtavan tien eli nykyisen Mannerheimintien väliselle alueelle puutarhoja, niittyjä ja hakoja. Tästä muistuttaa yhä alueella sijaitsevan, alun perin lahden kapeimman kohdan rannalle rakennetun Hakasalmen huvilan nimi. Osaa lahden alueesta alettiin 1700-luvulla käyttää kaatopaikkana. Koska lahti muuttui sen myötä pahanhajuiseksi ja epäterveelliseksi, sen täyttämistä alettiin vaatia jo tuolloin. Aluksi suunnitelma kuitenkin hylättiin sotilaallisista syistä.


title: Kluuvinlahti

text: Lahtea ryhdyttiin täyttämään vasta 1800-luvun alussa, kun pääkaupungiksi korotettu Helsinki tarvitsi lisää rakennusmaata. Johan Albrecht Ehrenströmin vuonna 1812 laatima asemakaava edellytti jo lahden täyttämistä suurimmaksi osaksi, mutta vasta 1830–1840-luvuilla voitiin ottaa rakennuskäyttöön ne Aleksanterinkadun tontit, jotka sijaitsevat entisen lahden kohdalla. Ehrenströmin alkuperäisen asemakaavan mukaan alueen poikki olisi rakennettu kanava Töölönlahdesta Eteläsatamaan, mistä suunnitelmasta luovuttiin kuitenkin pian.


title: Kluuvinlahti

text: Rautatien rakentamisen yhteydessä 1850–1860-luvuilla rautatieaseman ja Rautatientorin alue kuivattiin, ja myöhemmin lahdesta vallattiin lisää maata pääratapihaa varten. Entisestä Kluuvinlahdesta jäi jäljelle vain Kaisaniemen puistossa sijaitseva lammikko. Vasta 1900-luvun alussa Töölönlahden eteläranta oli saanut suunnilleen nykyisen muotonsa. Vielä 1920–1930-luvuilla suunniteltiin koko Töölönlahden täyttämistä, mutta näitä suunnitelmia ei ryhdytty koskaan toteuttamaan.


title: Kluuvinlahti

text: Rakennuskohteena entisen Kluuvinlahden alue on nykyäänkin erittäin vaativa, sillä maaperä on pehmeää etenkin Töölönlahden puolella. Silti Rautatientorin ympäristöön on rakennettu puupaalujen päälle eräät Suomen kulttuurihistoriallisesti tärkeimmistä rakennuksista: rautatieasema, Ateneum ja Kansallisteatteri. Kansallisteatterin alle juntattiin 4 000 ja rautatieaseman paikalle 23 000 paalua. Paalut ulottuvat 15–20 metrin syvyyteen, moreenipohjaan saakka. Koska ne on lyöty merenpinnan alle kosteaan maahan, ne ovat säilyneet hyvässä kunnossa. Lahoamisen riski kuitenkin kasvaa, jos saven päällä sijaitseva ylempi pohjavesi eli orsivesi alenee. Vanhan Kluuvinlahden alueella kiinteistöjen perustuksia onkin jouduttu vahvistamaan.


title: Kluuvinlahti

text: Täytetyn Kluuvinlahden kohdalla, Rautatientorin itäreunan paikkeilla, sijaitsee myös "Kluuvin ruhje", jonka kohdalla kallioperä on syvemmällä kuin muualla Helsingin keskustassa. Helsingin metron työmaa koki aikanaan Kluuvin ruhjeen konkreettisesti: Alueella ei ollutkaan vankkaa peruskalliota, johon metrotunneli oli tarkoitus porata, ja pehmeä maaperä piti ensin jäädyttää ja tunneli rakentaa valurautaputkeen.


title: Kluuvinlahti

text: Aleksanterinkadulla, entisen Kluuvinlahden kummallekin puolella, lahden entisten rantaviivojen kohdalla on Tuula Närhisen suunnittelema taideteos "Kluuvinlahden fossiilit". Teos koostuu kadun poikki asetetuista kuparisista nauhoista, joihin on kaiverrettu alueella esiintyneiden vesikasvien ja -eläinten tieteellisiä nimiä.


title: Kluuvinlahti

text: Töölönlahden etelärannalla laaja alue oli 1980-luvulle saakka ratapihana, mutta nykyisin sitä suunnitellaan osittain puistoksi, osittain rakennusmaaksi. Suunnitelmissa on, että Finlandia-talon ja Hakasalmen huvilan itäpuolella osa täyttömaasta muutettaisiin takaisin vesialueeksi, joka saisi jälleen nimen Kluuvinlahti.


title: Alppisinfonia

text: Alppisinfonia (), opus nr. 64, on Richard Straussin vuonna 1915 suurelle orkesterille säveltämä 23-osainen teos, joka sisältää Alppien luontoa ja tunnelmia kuvailevaa sävelmaalailua. Noin 50 minuuttia kestävä teos on katkeamaton ja muistuttaa rakenteeltaan enemmän sävelrunoa kuin perinteistä sinfoniaa. Teos on ohjelmamusiikkia ja kuvaa 11 tunnin tapahtumia säveltäjän nuoruudenretkestä vuorille alkaen ja päättyen yöhön. Teoksen keskivaiheilla ollaan vuoren huipulla.


title: Alppisinfonia

text: Teosta säveltäessään Strauss oli jättänyt sävelrunot taakseen ja siirtynyt oopperan pariin. Alppisinfonian sävellys oli alkanut jo vuonna 1899 nimellä "Künstlertragödie" (artistin tragedia). Seuraava luonnos oli neliosainen ja sen nimi oli "Die Alpen" (alpit). Tämän version ensiosasta tuli lopullisen teoksen keskeistä materiaalia. Vuonna 1911 hän kirjoitti, että mieluummin jahtaisi torakoita, kuin säveltäisi vielä sinfonioita. Samana vuonna säveltäjä Gustav Mahlerin kuoleman jälkeisenä päivänä hän kirjoitti haluavansa säveltää filosofi Nietzschen innoittama Alppisinfoniastaan anti-kristillisen teoksen, joka kuvaa ihmisen irtautumista uskonnosta. Hän suunnitteli aluksi tekevänsä teoksesta kaksiosaisen ja liittävänsä sen nimeen viittauksen Nietzschen teokseen "Antichrist", mutta hän luopui tästä suunnitelmasta. Filosofian lisäksi teos sai luonnollisesti vaikutteita säveltäjän luontokokemuksista ja sen tapahtumat viittaavat päivään, jonka hän vietti joskus poikana vuorilla. Tuolloin seurue oli harhaantunut ja joutunut paluumatkalla myrskyn kouriin. Strauss oli rakennuttanut kotinsakin Garmisch-Partenkircheniin, jossa oli komeat näköalat alpeille. Kun Strauss lopulta toden teolla alkoi säveltää vuosia vireillä ollutta teosta, edistys oli nopeaa. Teoksen orkestraation laatiminen alkoi marraskuun ensimmäisenä päivänä vuonna 1914 ja teos oli valmis kolme kuukautta myöhemmin helmikuun 8. päivä, 1915. Teos oli omistettu kreivi Nicolaus Seebachille, joka johti Dresdenin kuninkaallista oopperaa, jossa Straussin neljä ensimmäistä oopperaa saivat ensinäytöksensä.


title: Alppisinfonia

text: Teoksen ensiesitys oli lokakuun 28. päivä vuonna 1915, jolloin Strauss itse johti Dresdenin Hofkapellen orkesteria Berliinissä. Teos sai hieman ristiriitaisen vastaanoton, mutta säveltäjä oli itse tyytyväinen siihen.


title: Alppisinfonia

text: Teoksen vahvat voimakkuudenvaihtelut ja dynaaminen luonne teki sen levytyksistä suositun äänitteen testata varhaisia stereohifi-laitteita. Teoksen ensimmäinen stereolevytys on vuodelta 1957, johtajana Karl Böhm. Ensimmäisen CD-levyn koepainoksen sisällöksi valittiin myös juuri (Karajanin johtama) Alppisinfonia.


title: Alppisinfonia

text: 2 pikkolohuilua, 2 huilua, 2 oboeta, englannintorvi, heckelfoni, Es-klarinetti, 2 B-klarinettia, bassoklarinetti, fagotti, kontrafagotti, 16 käyrätorvea, 4 Wagner-tuubaa, 4 trumpettia, 4 pasuunaa, 2 tuubaa, 2 patarumpua, kellopeli, lehmänkello, ukkoskone, pikkurumpu, tuulikone, bassorumpu, lautaset, tam-tam, celesta, 2 harppua, ensiviulut, kakkosviulut, sellot, kontrabassot, urut.


title: Luettelo yhdistelmäsanoista

text: Tämä on luettelo yhdistelmäsanoista eli kontaminaatioista. Luettelon sanoista useimmat ovat alkuperältään englanniksi, mutta joko ne ovat vakiintuneet suomen kieleen tai niitä käytetään sekä suomenkielisissä asiayhteyksissä että kansainvälisesti. Osa sanoista on yritysten tai vastaavien nimiä, ammattitermejä tai peräisin viihde- tai populaarikulttuuri-yhteyksistä.


title: ScanDisk

text: ScanDisk tai SCANDISK on fsck:n kaltainen toiminto MS-DOS-pohjaisissa tietokoneissa, joka tarkastaa ja korjaa kovalevyn tiedostot tietokoneen kaatuessa. ScanDisk oli ensimmäisenä MS-DOSin versiossa 6.2, aiemmissa järjestelmissä oli käytössä vain yksinkertaisempi, kokonaan tekstipohjainen CHKDSK.


title: ScanDisk

text:
ScanDisk on käyttäjäystävällisempi kuin CHKDSK ja sisältää myös sitä enemmän toimintoja sekä mahdollisuuden palauttaa fyysisen muistin.
Windows 95:stä eteenpäin ScanDiskillä on ollut myös graafinen käyttöliittymä, ja myös toiminnon suorittaminen tekstipohjaisena on ollut näissä järjestelmissä mahdollista.


title: ScanDisk

text: ScanDisk ei voi tarkastaa eikä korjata NTFS-muistijärjestelmää käyttävää kovalevyä, joten tämä toiminto ei ole käytettävissä NT-pohjaisilla koneilla. (Windows 2000, XP, Vista, 7, jne.) Tämän tilalla näissä käyttöjärjestelmissä on uudempi komentoriviltä tai palautuskonsolilta käytettävä CHKDSK-toiminto (ei pidä sekoittaa vanhemman CHKDSK:n kanssa).


title: VH1 Divas 1999

text: VH1 Divas Live 2: An Honors Concert for VH1's Save the Music on kuvattu New Yorkin Beacon teatterissa, 13.huhtikuuta.1999


title: Tina Live in Europe

text: Tina Live in Europe on Tina Turnerin live albumi, julkaistu vuonna 1988.


title: Tina Live in Europe

text:
levy 1
levy 2


title: Vevey

text: Vevey on kaupunki Sveitsissä, Vaud’n kantonissa, Genevenjärven koillisrannalla, Montreux’n pohjoispuolella. Kaupungissa on noin 20 000 asukasta.


title: Vevey

text: Vevey on tunnettu muun muassa Charles Chaplinista, jonka patsas on Veveyssä, Genevenjärven rannalla. Chaplin asui vuodesta 1953 Veveyn naapurikunnassa Corsier-sur-Veveyssä ja myös kuoli siellä vuonna 1977.


title: One Last Time Live in Concert

text: One Last Time Live in Concert on Tina Turnerin julkaisema DVD kiertueestaan.


title: Otoshajonta

text:
Otoshajonta eli otoskeskihajonta formula_1 on otosvarianssin formula_2 neliöjuuri, missä
ja
on tutkittavan muuttujan formula_5 otoskeskiarvo.


title: Otoshajonta

text: Kun luvut formula_6 ovat satunnainen otos isommasta joukosta "X", formula_1 on harhaton estimaatti joukon "X" keskihajonnasta. Intuitiivisesti tämä selittyy sillä, että otoskeskiarvo formula_8 poikkeaa joukon "X" todellisesta keskiarvosta otoksen suuntaan, mikä tuottaisi keskihajonnan (formula_2 yllä) kaavaan liian pienen osoittajan, mutta yhdellä pienennetty nimittäjä kompensoi tämän harhan. Jos käytettävissä olisi joukon "X" todellinen keskiarvo, nimittäjässä pitäisi olla "n" kuten yleensäkin keskihajonnan kaavassa.


title: Hutsin koulu

text:
Hutsin koulu on Kiteen keskustassa, Hutsissa sijaitseva Kiteen toiseksi suurin koulu. Oppilaita on lukuvuonna 2011-12
138 ja opettajia 14. Koulussa on kuusi alakoulun perusopetusryhmää vuosiluokilla 1-6. Koulun johtaja on Olavi Parkkinen. Koulussa on opiskellut muun muassa Tomek Valtonen, jääkiekkoilija ja Tuomas Holopainen, muusikko.


title: Hutsin koulu

text: Koulun opetuksessa on painotettu taitoaineita. Hutsin urheilukeskuksen liikuntapaikat ovat aivan koulun vieressä.


title: Hutsin koulu

text: Hutsin koulu valmistui vuonna 1987. Koulun remontin yhteydessä 1999 havaittiin hometta, ja koulu sai purkumääräyksen. Koulua korjattiin uudestaan eikä sitä purettu. Hutsin koulun on suunnitellut Nils Ludvig Arppen suvun jäsen.


title: Hutsin koulu

text: Hutsin koulu


title: Uimahypyt kesäolympialaisissa 1952 – miesten 10 metrin kerroshypyt

text: Miesten 10 metrin kerroshyppykilpailuun Helsingin olympiakisoissa osallistui 31 uimahyppääjää 17 eri maasta. Kilpailu suoritettiin kahdessa vaiheessa. Alkukilpailun kahdeksan parasta jatkoi loppukilpailuun. Kilpailu käytiin 31. heinäkuuta - 1. elokuuta Helsingin uimastadionilla.


title: Parque Terra Nostra

text: Parque Terra Nostra on kasvitieteellinen puutarha, joka sijaitsee Azoreilla, São Miguelin saarella, lähellä Furnasin kaupunkia.


title: Parque Terra Nostra

text: Puutarhan historia ulottuu vuoteen 1780. Se on 12,5 hehtaarin kokoinen, ja siellä kasvaa yli 2500 kasvia. Puistossa on myös hotelli ja terveyskylpylä, jossa on kuumia lähteitä.


title: Raahe-seura

text: Raahe-seura on raahelainen kotiseutuyhdistys. Sen puheenjohtaja on Sari Nurro. Seura julkaisee vuosittain Raahen joulu -lehden, jonka päätoimittaja on Pirkko Utriainen.


title: Raahe-seura

text: Raahe-seura on ollut mukana järjestämässä vuosittaisia kesäkuun lopun Pekanpäiviä, jotka saivat alkunsa 1972 ja nimensä kaupungin perustajasta Pietari Brahesta. Niiden kuluessa Raahe-seura nimeää vuosittain kunniakansalaisen, Raahen Fiian tai Raahen Pekan.


title: Raahe-seura

text: Seuran julkaisutuotantoon kuuluvat uudet painokset Samuli Paulaharjun vuonna 1925 julkaistusta "Vanha Raahe" -kirjasta ja suomennos Henrik Liliuksen saksankielisestä Raahen Pekkatoria käsittelevästä väitöskirjasta "Der Pekkatori in Raahe".


title: Raahe-seura

text: Vuonna 2008 Raahe-seura isännöi Suomen Kotiseutuliiton valtakunnallisia Kotiseutupäiviä.


title: Kanon x Kanon

text: Kanon x Kanon on japanilainen visual kei -duo. Yhtyeessä vaikuttavat naislaulaja Kanon Wakeshima ja An Cafen basisti Shinya "Kanon" Sano.


title: Kanon x Kanon

text: Yhtye perustettiin vuonna 2010, heidän musiikkinsa on pop-tyylistä ja klassista. Kanon x Kanon on Sony Music Entertainment Japanin alainen.


title: Kanon x Kanon

text: Wakeshima hoitaa yhtyeessä laulun ja Shinya Sano soittaa kappaleisiin bassoa ja kitaraa.


title: Dianna Agron

text: Dianna Elise Agron (s. 30. huhtikuuta 1986 Savannah, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja ja ohjaaja. Hänet tunnetaan muun muassa Quinn Fabrayn roolistaan televisiosarjassa "Glee" sekä rooleistaan elokuvissa "I Am Number Four" ja "Mafiaperhe".


title: Dianna Agron

text: Dianna Agron syntyi Savannahissa Georgian osavaltiossa. Hän kasvoi San Antoniossa ja San Franciscossa. Agronin isä Ronald on juutalainen, ja äiti Mary on kääntynyt juutalaisuuteen. Hänellä on nuorempi veli Jason. Ronald Agron työskenteli Hyatt-hotelliketjun toimitusjohtajana, joten perhe asui Diannan lapsuuden ajan eri hotelleissa.


title: Dianna Agron

text: Agron on harrastanut tanssia kolmevuotiaasta asti. Hän alkoi opettaa tanssia teini-ikäisenä. Agron opiskeli Burlingame High Schoolissa Kaliforniassa. Hän näytteli koulunsa "Grease"-musikaalissa Martya ja myöhemmin "Ihmemaa Oz"-musikaalissa Dorothya.


title: Dianna Agron

text: Agron sai tietää 15-vuotiaana isänsä sairastavan MS-tautia. Tauti aiheutti hänen vanhempiensa avioeron, mikä oli raskasta hänelle ja hänen veljelleen. Agron kertoi "Cosmopolitanin" haastattelussa, että hänen täytyi näytellä perheensä terapeuttia ja toimia välienselvittäjänä.


title: Dianna Agron

text: Agron teki debyyttinsä vuonna 2006 televisiosarjassa "C.S.I. New York". Hän on esiintynyt lyhyesti myös muun muassa televisiosarjoissa "Shark", "Kodinpuolustaja", "Veronica Mars" ja "Num3rot". Agron esiintyi 13 jakson ajan Milo Ventimiglian ohjaamassa lyhytelokuvasarjassa "It's a Mall World" ja "Heroesin" toisella tuotantokaudella viiden jakson ajan. Vuonna 2009 Agron ohjasi, käsikirjoitti ja tuotti lyhytelokuvan "A Fuchsia Elephant", jossa hän myös oli pääosassa. Elokuvaa ei kuitenkaan koskaan julkaistu.


title: Dianna Agron

text: Agron tunnetaan parhaiten Quinn Fabrayn roolista musikaalisarjassa "Glee". Hänet valittiin rooliin vain päiviä ennen pilottijakson kuvausten alkamista. Koekuvauksessa Agron esitti Frank Sinatran kappaleen ”Fly Me to the Moon”. Hänen hahmonsa esiteltiin alun perin ilkeänä tyttönä ja lukion pää-cheerleaderina. "Gleen" neljännellä kaudella Quinnistä tuli sivuhahmo, jolloin Agron esiintyi vain kolmessa jaksossa. Hän lauloi useita kappaleita sarjassa Quinn Fabrayna sekä sarjan soundtrack-albumeilla.


title: Dianna Agron

text: Agron ohjasi musiikkivideon Thao & The Get Down Stay Downin kappaleeseen ”Body” vuonna 2010. Hän osallistui "People"-lehden vuoden 2010 kauneimmat -kuvauksiin ja sijoittui 8. sijalle vuoden 2011 AfterEllen.com:in maailman kuumimmat -listalla. Samana vuonna Agron näytteli Steve Antinin elokuvassa "Burleski" ja Galt Niederhofferin elokuvassa "The Romantics". Vuonna 2011 hän näytteli D. J. Caruson tieteiselokuvassa "I Am Number Four".


title: Dianna Agron

text: Vuonna 2012 Agron osallistui Nintendon ”Play As You Are” -kampanjaan. Samana vuonna Agron vahvisti, että hän tulee esiintymään Luc Bessonin elokuvassa "Mafiaperhe". Elokuva julkaistiin 29. marraskuuta 2013 Suomessa.


title: Dianna Agron

text: Vuonna 2013 Agron esiintyi The Killersin musiikkivideolla "Just Another Girl" esittäen päälaulajaa. Vuonna 2014 hän esiintyi Sam Smithin musiikkivideolla "I'm Not the Only One" epätoivoisena vaimona. Samana vuonna Agron ohjasi Goldroomin musiikkivideon "Till Sunrise".


title: Dianna Agron

text: Agron kihlautui Mumford & Sons -yhtyeen pääkitaristin Winston Marshallin kanssa loppuvuodesta 2015. He menivät naimisiin 15. lokakuuta 2016 Marokossa.


title: Toivo Ketonen

text: Toivo Johannes Ketonen (15. toukokuuta 1892 – 3. joulukuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, joka oli vuonna 1917 perustetun Porvoon suojeluskunnan aktiiveja. Vuoden 1918 sisällissodassa hän toimi muun muassa Suursaaren komendanttina.


title: Toivo Ketonen

text: Tammikuun lopussa T. J. Ketonen oli mukana Gunnar Stenbäckin johtamassa Keravan taistelussa, jolloin suojeluskuntalaiset yrittivät valloittaa Keravan aseman. Yritys epöonnistui ja valkoiset perääntyivät Porvooseen. Punaisten yrittäessä saartaa Porvoon kaupunkia suojeluskuntapiirin päällikkö vapaaherra Gustaf Adolf Silfverhjelm päätti hajottaa joukkonsa. He pakenivat Pellingin saaristoon, jossa käytiin taistelu punaisia vastaan. Kun Suomenlahden jää kantoi, suojeluskuntalaiset pakenivat Viroon jossa oli saksalaisia joukkoja. Suursaareen lähetettiin kolmehenkinen tiedustelupartio, joista T. J. Ketonen oli yksi. 4. maaliskuuta 1918 illalla partio saapui Suursaareen ja jatkoi sieltä Tallinnaan. 68. saksalaisen armeijakunnan esikunnasta onnistui T. J. Ketonen hankkimaan itselleen valtuudet vallata Suursaari ja sen onnistuessa nimityksen saaren komendantiksi.


title: Toivo Ketonen

text: Vaikka Ketosella oli saksalaisten esikunnasta Tallinnasta valtuudet Suursaaren valtaukseen, hän ei saanut komentoonsa yhtään saksalaisia joukkoja. Myöskään hänen 5. maaliskuuta 1918 Säyvössä tapaamansa pari tusinaa tytärsaarelaista hylkeenpyytäjää eivät alkuinnostuksestaan huolimatta lähteneet hänen mukaansa vapauttamaan Suursaarta venäläisestä varuskunnasta. Kun tapaamiseen saapuneet pari–kolme tytäsaarelaista havaitsivat, ettei Ketosen "joukossa" ollut enempää kuin neljä suursaarelaista (kaksi opettajaa, luotsi ja laivuri), ei loppujen lopuksi yksikään saarelainen osallistunut siihen.


title: Toivo Ketonen

text: T. J. Ketonen jatkoi kuitenkin ryhmänsä kanssa Suursaareen. Venäläisille he tekeytyivät saksalaisupseereiksi, jotka olivat tulleet vaatimaan saaren ja lennätinaseman luovuttamista Saksalle Brest-Litovskin rauhansopimuksen perusteella. Juoni onnistui ja venäläinen varuskunta poistui Suursaaresta. Ketoselle tuli kuitenkin yllätykseksi, ettei saarelaisia kiinnostanut järjestyä suojeluskunnaksi hänen alaisuuteensa saaren puolustamiseksi. Saaren kuitenkin ollessa jo Ketosen hallussa saksalaiset suostuivat lähettämään saareen pari ryhmää joukkoja ja varoja saaren puolustuksen vahvistukseen.


title: Toivo Ketonen

text: Suursaaren verettömän valloituksen 12. maaliskuuta jälkeen T. J. Ketonen pyrki vakiinnuttamaan tilanteen. Saarelaiset eivät kuitenkaan halunneet suojeluskuntaan värväytyä. Tämä sai Ketosen epäilemään saarelaisia sydämeltään "punikeiksi", mikä kärjisti "komendantin" ja saarelaisten välejä. Pakolaiset jotka vaelsivat jäälakeuden ylitse Viroon eivät myöskään olleet kiinnostuneet saaren suojeluskuntaan liittymään. Ketonen määräsi saaren osuuskaupan varaston takavarikkoon ja lähti itse hakemaan ratkaisua punaisten uhkaan Virosta saksalaisilta. Tallinnassa luutnantti Stoc lumasikin Ketoselle. Ketosen palattua Suursaareen 18. maaliskuuta takavarikoitu osuuskaupan varasto oli kadonnut, saarelaiset olivat piilottaneet sen esivallalta. Ketonen rankaisi varaston piilottajia työpalvelulla ja kielsi Pohjoisriville menon ampumisen uhalla. Tämä teki saarelaisista entistä nuivempia Ketosta ja hänen "komendanttiuttaan" kohtaan.


title: Toivo Ketonen

text: Saksalaisia saapui Suursaareen lisää pääsiäisenä jäänmurtaja Tarmolla. Tarkoitus oli turvata saksalaisten maihinnousu Kotkaan valtaamalla venäläisten Rankin saarella olevat rannikkopatterit. Ketonen valittiin tehtävän johtoon. Saarelaiset pitivät yritystä mahdottomana jäiden heikentymisen vuoksi, mutta heidän kokemuksestaan Suomenlahdesta ei piitattu. 20 kilometrin matka Suursaaresta Rankkiin kesti Ketosen ryhmältä pitkään toivottomien jääolojen ja sumun vuoksi. Yhdeksässä tunnissa ryhmä pääsi vasta Lupin kallioluodolle, jolla uupunut ryhmä yöpyi. Menetettyään yöllisen yllätyshyökkäysmahdollisuuden kuultuaan luodolle saapuneelta suursaarelaiselta hylkeenpyytäjältä Rankin olevan 200 punakaartilaisen miehittämä, ryhmä luopui hyökkäysaikeistaan. Punaiset olivat miehittäneet Rankin 22. maaliskuuta 1918 venäläisten tykkimiesten poistuttua saarelta. Koska Rankki oli yhä uhkana saksalaisten maihinnousulle Kotkaan, piti maihinnousu siirtää Loviisaan.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Vuoden 2015 hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Falunissa, Ruotsissa 18. helmikuuta – 1. maaliskuuta 2015. Aikaisemmin Falunissa oli pidetty maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1954, 1974 ja 1993.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Isännyys ratkaistiin Kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) kokouksessa Turkin Antalyassa. Falunin lisäksi isännyyttä hakivat Suomen Lahti, Saksan Oberstdorf ja Puolan Zakopane. Lahti hävisi ratkaisevan äänestyksen Falunille äänin 7–8.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Kisoihin myytiin 228 000 lippua ja paikanpäällä kisoja seurasi kaikkiaan 280 000 katsojaa. Ruotsin hiihtoliitolle kisat tuottivat voittoa 47 miljoonan kruunua eli noin 5,2 miljoonaa euroa.


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 19. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 22. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 25. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 21. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 1. maaliskuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 27. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 24. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 28. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 26. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Päivämäärä: 20. helmikuuta


title: Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2015

text: Isäntämaa


title: Afganistan (televisiosarja)

text: Afganistan on Subilla huhtikuussa 2011 alkanut dokumentaarinen televisiosarja. Ohjelma seuraa Afganistanin Mazar-i-Sharifissa työskentelevien suomalaisten rauhanturvaajien rauhanturvaoperaatiota sekä koulutusprosessia. Sarjaa tullaan esittämään perjantaisin klo. 21.30 alkaen.


title: Hyundai i20

text: Hyundai i20 on Hyundain vuodesta 2008 lähtien valmistama pieni henkilöautomalli, joka korvasi Hyundai Getzin. Se sijoittuu mallistossa pienemmän i10:n ja suuremman i30:n väliin.


title: Hyundai i20

text: Ensimmäisen sukupolven i20 esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2008. Korimalleina ovat kolmi- ja viisioviset hatchbackit.


title: Hyundai i20

text: Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä i20 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Hyundai i20

text: Malli koki kasvojenkohotuksen vuonna 2012, jossa se sai uudet ajovalot, puskurin ja etusäleikön. Uutena dieselmoottorina oli 1,1 CRDi (75 hv), joka korvasi aiemman 1,4-litraisen.


title: Hyundai i20

text: Toisen sukupolven i20 esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2014. Se on edeltäjäänsä 40 millimetriä pidempi kokonaispituudeltaan ja 45 millimetriä akseliväliltään, mutta 16 millimetriä aiempaa matalampi. Kolmiovista korimallia markkinoidaan coupéna. Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2015 esiteltiin lisäksi maastohenkisempi i20 Active.


title: Hyundai i20

text: Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä i20 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.


title: Hyundai i20

text: Vuonna 2018 malli koki kasvojenkohotuksen. Keulaan tehdyt pienet uudistukset kohdistuivat etusäleikköön ja puskurin alaosaan. Suuremmat muutokset tehtiin takaosassa, jossa rekisterikilpi siirtyi alhaalta puskurista takaluukun kanteen valoumpioiden väliin. Uutuutena oli seitsenportainen kaksoiskytkinvaihteisto.


title: Jaakko Valo

text: Jaakko Valo (s. 2. huhtikuuta 1954 Kaustinen) on suomalainen kuvataiteilija, joka on tunnettu erityisesti Jyväskylään tekemistään seinä- ja tunnelimaalauksista.


title: Jaakko Valo

text: Valolle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.


title: Suuri kertomus

text: Suuri kertomus () eli metanarratiivi on ranskalaisen Jean-François Lyotardin luoma käsite, joka hänen mukaansa tarkoittaa vallalla oleva kertomusta todellisuudesta. Esimerkkeinä hän esittää sellaiset aatteet valistus tai kristinusko. Lyotardin mukaan postmodernina aikana niihin suhtaudutaan epäillen, sillä käsitys todellisuudesta on hajanainen.


title: Suuri kertomus

text: Suurten kertomusten ohessa on mikrokertomuksia, joista suuri kertomus muodostuu. Mikrokertomus-käsitteen on luonut David Boje.


title: Kimmo Schroderus

text: Kimmo Petri Schroderus (s. 1970 Jyväskylä) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän asuu ja työskentelee Salossa.


title: Kimmo Schroderus

text: Kimmo Schroderukselle myönnettiin Ars Fennica -palkinto vuonna 2004. Palkintoon liittyvät näyttelyt olivat esillä Hämeenlinnassa, Kouvolassa ja Joensuussa.


title: Deathchain / Deathbound

text: Deathchain / Deathbound on kahden suomalaisen death metal -yhtyeen Deathchainin ja Deathboundin split-albumi, joka on julkaistu vuonna 2005.


title: Deathchain / Deathbound

text:
Deathchain
Deathbound


title: Kukoistuksen käsikirjoitus

text: Kukoistuksen käsikirjoitus on Pekka Himasen kirjana ilmestynyt selvitys siitä, miten Suomen henkinen kulttuuri saataisiin kukoistamaan 2010-luvulla.


title: Death Gods

text: Death Gods on Deathchainin viides studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2010.


title: Death Gods

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 19.


title: Hasta mañana (kappale)

text: Hasta mañana on ruotsalaisen ABBA-yhtyeen kappale sen toiselta albumilta "Waterloo" (1974). Laulun ovat kirjoittaneet Benny Andersson, Stig Anderson ja Björn Ulvaeus.


title: Hasta mañana (kappale)

text: Suomeksi kappale tunnetaan parhaiten Kisu Jernströmin levyttämänä ja Monica Aspelundin kääntämänä. Kyseisen version ovat levyttäneet myös Aspelund itse, Rolf Bergström, Hanne, Piritta Perälä, Super Singers ja Jaana Lammi.


title: Non Compos Mentis

text: Non Compos Mentis on suomalaisen death metal -yhtye Deathboundin neljäs studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2010.


title: Kenkien viskaaminen

text: ”Kenkien viskaaminen” (, ”shoefiti”) on Yhdysvalloista peräisin oleva nuorison tapa, jossa heitetään nauhoistaan yhteen sidottu kenkäpari roikkumaan yleensä joko sähkölangalle tai puuhun.


title: Sielusta sieluun

text: Sielusta sieluun () on K. W. Jeterin vuonna 1983 ilmestynyt kauhuromaani. Suomennos ilmestyi vuonna 1989.


title: Sielusta sieluun

text: "Tähtivaeltaja"-lehden arvostelija sanoi lukeneensa kirjan loppun lähinnä velvollisuudentunnosta. Kirjan alku on lähinnä tylsä. Välillä kirjassa tulee eteen tunnelmallisuutta ja joitakin väkivaltaisia kohtauksia, mutta ne menevät ohi vaikuttamatta sen enempää. Liiallisen pituuden vuoksi kirjan tapahtumat etenevät hitaasti. Myös loppu on turhan onnellinen.


title: Sielusta sieluun

text: S. Albert Kivinen arvosteli suomennoksen "Helsingin Sanomissa". Kivisen mielestä kunnon kauhukertomus ei ole kauheuksilla mässäilyä vaan mahdollisuuksien väläyttelyä. Edgar Allan Poe ja H. P. Lovecraft eivät mässäilleet julmuuksilla ja väkivaltakuvauksilla.


title: Kristiina Helenius

text: Kristiina Helenius (s. 1965) on suomalainen yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka on toiminut aiemmin muun muassa toimittajana. Hän työskentelee Nordic West Office -nimisen konsulttitoimisto-ajatushautomon Pohjois-Amerikan toiminnoista vastaavana johtajana ja partnerina. Muita partnereita yrityksessä ovat Risto E.J. Penttilä, Jorma Ollila, Aida Hadzialic ja Charles C. Adams.


title: Kristiina Helenius

text: Vuosina 2007 - 2017 Helenius toimi vuonna 2005 perustetun kansainvälisen bisnesverkosto AmCham Finlandin toimitusjohtajana. Vuosina 2001–2007 hän toimi lehdistöneuvoksena Suomen Washingtonin-suurlähetystössä. Toimittajana hän on työskennellyt muun muassa Yleisradion palveluksessa vuosina 1995–2001. Vuodesta 1999 vuoteen 2001 hän toimi Yleisradion Brysselin-kirjeenvaihtajana.


title: Kristiina Helenius

text: Helenius on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hän valmistui opiskeltuaan vuodesta 1987 vuoteen 1991 kansainvälistä liiketoimintaa Turun kauppakorkeakoulussa.


title: Kristiina Helenius

text: Heleniuksella on lukuisia luottamustehtäviä. Heinäkuusta 2015 hän on toiminut Suomi-Amerikka Yhdistysten Liiton hallituksen puheenjohtajana. Hän on ollut Euroopan ja Euraasian Amchamejä edustavan Amchams-in-Europen johtoryhmässä vuodesta 2013. Hän oli myös ulkoministeri Alexander Stubbin asettaman nk. maabrändityöryhmän jäsen.


title: Kristiina Helenius

text: Helenius on puhunut julkisuudessa erityisesti ulkomaisista investoinneista sekä Suomen houkuttelevuustekijöistä ja maabrändistä. Hän on myös usein käytetty kommentaattori Yhdysvaltain politiikkaan ja talouteen liittyvissä kysymyksissä.


title: Kristiina Helenius

text: Helenius on naimisissa toimittaja Mika Hentusen kanssa. He tapasivat jo opiskeluaikoina Turun kauppakorkeakoulussa ja heillä on aikuinen tytär. Asuessaan Yhdysvalloissa Helenius sairastui vuonna 2005 imukudossyöpään, Hodgkinin tautiin. Hän on kirjoittanut sairaudestaan ja siitä selviämisestä kirjan "Mikä maa, mikä syöpä", joka julkaistiin vuonna 2008.


title: Valtion vierastalo

text: Valtion vierastalo on Helsingissä Munkkiniemessä Kalastajatorpantie 3:ssa sijaitseva Suomen valtion omistama Valtioneuvoston edustustila. Talon on suunnitellut arkkitehti Einari Teräsvirta, ja se on valmistunut vuonna 1984.


title: Valtion vierastalo

text:
Vierastalon suunnittelu alkoi 1970-luvun lopulla, koska Suomessa ei ollut asianmukaisia tiloja korkean tason valtiovierailujen järjestämiseen.
Valtion vierastalo päätettiin rakentaa Munkkiniemeen hotelli Kalastajatorpan läheisyyteen. Näin talolle ei tarvittu omaa henkilökuntaa, vaan valtioyhtiö Arctian omistama hotelli hoiti sen palvelut. Tontti lohkaisiin Gert Skytten puistosta. Palveluista vastaa nyttemmin Hilton Helsinki Kalastajatorppa.


title: Valtion vierastalo

text: Sisustuksen suunnitteli sisustusarkkitehti Antti Nurmesniemi työryhmänsä kanssa. Tavoitteena oli tuolloin "nykyaikainen suomalainen ilme". Materiaalit olivat pääosaltaan kotimaisia ja kalusteet suomalaista tuotantoa. Huonekalut ovat pääasiassa Alvar Aallon töitä. Sisustus sai vuolaita kehuja. Rakennuksen kerrosala on 2 500 m², ja siitä keskeinen osa on 170 m²:n kokoinen päävieraan tila. Talon sisätiloja on esitelty harvoin turvallisuussyistä.


title: Valtion vierastalo

text: Taloon hankittiin kaksi tilausteosta: pääportaiden nimetön kattoveistos on Raimo Utriaisen, toisen kerroksen ruokasalissa on Airi Snellman-Hännisen "Talvimeri". Lisäksi huoneissa on teoksia suomalaistaitelijoilta Sam Vanni, Pentti Kaskipuro, Ulla Rantanen, Reino Hietanen, Rafael Wardi ja Timo Sarpaneva.


title: Valtion vierastalo

text: Taloa käytetään muun muassa valtiovieraiden majoittamiseen. Kiinan presidenttipari majoittui talossa 2017. ja Donald Trump vuonna 2018. Presidentti Mauno Koivisto asui talossa muutaman päivän huhtikuussa 1986 virkamieslakon johdosta.


title: Mustafa Tettey Addy

text: 'Mustafa Tettey Addy' (synt. 1942, Avernor, Accra, Ghana) on ghanalainen muusikko ja etnomusikologi. Addy kuuluu Ghanan ga-kansaan, ja on vakaumuksellinen muslimi. Addyn perustama "The Obonu Drummers" -ryhmä esittää ja on levyttänyt lukuisia Addyn säveltämiä rytmiteoksia, jotka pohjaavat ga-kansan rytmeihin ja kuninkaalliseen obonu-rummuttamiseen.


title: Ikililou Dhoinine

text: Ikililou Dhoinine (s. 14. elokuuta 1962) on komorilainen poliitikko ja Komorien tasavallan presidentti vuosina 2011–2016. Dhoinine voitti joulukuussa 2010 pidetyt presidentinvaalit. Hän sai ensimmäisellä kierroksella 28,19 % äänistä ja kilpaili presidentinvaalien viimeisellä kierroksella Mohamed Said Fazulia ja Abdou Djabiria vastaan. Hän voitti lopulta 61,12 %:n ääniosuudella. Ikililou Dhoinine otti virallisesti vallan 26. toukokuussa 2011.


title: Ikililou Dhoinine

text: Dhoinine kuului maan valtapuolueeseen ja häntä tuki vallassa ollut presidentti Ahmed Abdallah Mohamed Sambi. Aiemmin Dhoinine toimi valtionvarainministeriön varapresidenttinä toimialueenaan budjetti- ja naisten yrittäjyysasiat. Hän toimi maaliskuun 26.–31. välisenä aikana 2008 Komoreihin kuuluvan Anjouan saaren väliaikaisena presidenttinä.


title: Syö paskaa

text: Syö paskaa on suomalaisen punk-yhtye Shitter Limitedin EP-levy, joka on julkaistu vuonna 1992.


title: Syö paskaa

text: Levyn kannessa oli kuva McDonald'sin maskotista, Ronald McDonaldista, jonka seurauksena McDonald's-hampurilaisketju uhkasi yhtyettä oikeustoimilla ja levy vedettiin pois markkinoilta.


title: Syö paskaa

text: A-puoli


title: Syö paskaa

text: B-puoli


title: Musikaalisuustestit

text:
Musikaalisuustestit
Musikaalisuustestien avulla pyritään mittaamaan musikaalisuutta. Musikaalisuustestejä käytetään esimerkiksi musiikkiluokille ja musiikkioppilaitoksiin pyrittäessä. Musikaalisuustestit mittaavat kykyä havaita kuulon avulla äänen perusominaisuuksia. Näitä perusominaisuuksia ovat äänen kesto, intensiteetti, säveltaso sekä sointiväri.
Musikaalisuustestien avulla tutkitaan myös musikaalisuuteen kuuluvia tekijöitä, kuten esimerkiksi sävelkorkeuksien ja sävelten keston erottamiskykyä, melodioiden muistamiskykyä, herkkyyttä musiikin rytmille sekä innokkuutta musisoimista kohtaan.
Musikaalisuustesteissä pyritään mittaamaan koehenkilön musikaalisuutta niiltä osin kuin se on riippumaton esim. koulutuksesta tai iästä.
Musikaalisuustesteillä on samat vaatimukset kuin kaikella tutkimuksella: testien tulee olla reliaabeleja (sattuman osuus tulee olla mahdollisimman pieni), valideja (testin tulisi mitata juuri tutkittavaa asiaa), objektiivisia sekä käytännöllisiä.


title: Musikaalisuustestit

text:
Musikaalisuustestit voidaan jakaa kyky- ja saavutustesteihin. Kykytestien avulla pyritään mittaamaan primääriä musikaalisuutta, jolloin kulttuurin ja kokemuksen vaikutus pyritään minimoimaan. Saavutustestit puolestaan mittaavat kulttuurisidonnaisia taitoja, sitä mitä henkilö on oppinut.
Musikaalisuustestit voidaan jaotella testattavan roolin mukaan myös passiivisiin (reseptiiviset) ja aktiivisiin (ekspressiiviset) testeihin. Aktiivisessa testissä testattava toistaa kuulohavainnon pohjalta tehtävän tai tuottaa uutta materiaalia (musisoimalla), kun taas passiivisessa testissä testattava valitsee vastauksen esitetyistä vaihtoehdoista kuulemansa perusteella.
Musikaalisuustestit voidaan myös luokitella holistisiin ja atomistisiin testeihin. Holistiset testit tehdään yksilöille luonnollisessa yhteydessään, kun taas atomistiset testit koostuvat vertailutehtävistä, ja ne toteutetaan usein ryhmissä.


title: Musikaalisuustestit

text: Kai Karma on suomalainen musikaalisuuden tutkija. Hän on kehitellyt ns. Karman testin, joka mittaa musikaalisuutta. Karman testiä käytetään Suomessa mm. musiikkiopistojen, musiikkioppilaitosten ja -lukioiden pääsykokeena. Kai Karma on tehnyt yhteistyötä Irma Järvelän ja Pirre Raijaksen kanssa musikaalisuusgeenin etsimiseen liittyvissä tutkimuksissa.


title: Musikaalisuustestit

text:
Karman musikaalisuustesti on reseptiivinen musikaalisuustesti, jossa koehenkilön ei tarvitse itse tuottaa musiikkia.
Karman testi perustuu nauhalta kuultuihin äänitteisiin. Ideana on, että nauhalta soitetaan tietty melodis-rytminen kulku kolme kertaa perättäin tauotta. Tämän jälkeen on pieni tauko, jonka jälkeen kokelaalle soitetaan vielä yksi näyte, jonka tämä joutuu arvioimaan samanlaiseksi tai erilaiseksi kuin edelliset kolmen näytettä. Näitä neljän näytteen kohtia on testissä 40 kappaletta ja testin kesto on n. 16,5 minuuttia.
Testi on tarkoitettu mittaamaan koehenkilön musiikillista peruskykyä, johon älykkyys, harjoittelu ja kulttuurillinen tausta vaikuttaisivat mahdollisimman vähän. Tästä syystä testi painottuu kokelaan rytmitajun ja sävelten erottelukyvyn testaamiseen, eikä niinkään tonaalisen tajun mittaamiseen, joka muodostuu yleensä kulttuurin ja ympäristön vaikutuksesta.
Näytteet ovat soitettu syntetisaattorilla, jonka ääntä on voitu muuttaa. Tällä tavoin Karma on pyrkinyt poistamaan äänen monotonisuutta ja testin tylsyyttä. Testin tempo on melko nopea, jotta kokelas ei pystyisi päättelemään vastausta liian helposti tai pitkästymään. Testin vastaustekniikka on koko testin ajan sama; kokelaan täytyy ympyröidä vastauslomakkeesta joko kohta ”sama” tai ”eri”.
Tällä Karma on halunnut välttää liian monimutkaisen kysymyksenasettelun aiheuttamaa vaaraa..


title: Musikaalisuustestit

text:
Pirre Pauliina Raijas (o.s. Maijala) s. 1975 on merkittävä henkilö Suomessa Kai Karman rinnalla musikaalisuustestien kehittäjänä.
Koulutukseltaan Raijas on sellisti, yhteiskuntatieteiden maisteri, musiikin tohtori ja tutkija.
Raijas tekee tutkimusta, jonka tavoitteena on selvittää musikaalisuuden yhteyttä biologiaan. Raijas toimii lahjakkuus- ja musikaalisuusgeenitutkijana dosentti Irma Järvelän johtamassa Sibelius-Akatemian ja Helsingin yliopiston molekyyligenetiikan osaston yhteistutkimuksessa.


title: Musikaalisuustestit

text: Suomen musiikkioppilaitoksissa on Kai Karman musikaalisuustestin ohella yleisesti käytössä jäljittelyyn perustuva musikaalisuustesti. Testille ei ole standardoitua mallia, vaan testaajat suunnittelevat testit omien tarpeidensa mukaan.


title: Musikaalisuustestit

text:
Music, Mind and Brain-tutkimusryhmä Goldsmithistä, Lontoon yliopistosta, on tutkinut Britannian väestön musikaalisuutta sekä pyrkinyt uudelleenmäärittelemään sen, mitä musikaalisuus on. Ryhmään kuuluvat tohtori Daniel Müllensiefen, tohtori Bruno Gingras ja tohtori Lauren Stewart. Tutkijat uskovat, että kuuntelutottumukset, musiikkiin liittyvä uteliaisuus ja tunneyhteys voivat olla tiedostamattoman musikaalisuuden ennustajia.
How Musical Are You?-testi löytyy BBC:n verkkosivuilta. Tämän tieteellisen tutkimuksen ovat lanseeranneet BBC Radio 3 ja BBC Lab UK.


title: Musikaalisuustestit

text: Arnold Bentley oli merkittävä englantilainen musiikkikasvattaja (1913-2001). Hän kehitti 1966 julkaistun musikaalisuus-kykytestin ´Measures of Musical Abilities´ University of Reading:ssä Englannissa. Testi suunniteltiin erityisesti peruskouluiässä oleville lapsille. Testit koostuu neljästä osasta: sävelkorkeuden diskriminaatiosta, tonaalisesta muistista, sointuanalyysistä sekä rytmisestä muistista.


title: Musikaalisuustestit

text: Carl E. Seashore (löytyy tietoa engl.kielisestä Wikipediasta) (1866-1949) oli amerikkalainen psykologi, joka työskenteli Iowan yliopistossa. Hän suunnitteli musikaalisuustestikokoelman ´The Seashore Tests of Musical Ability (1919), jota käytetään vielä 2000-luvullakin yhdysvaltalaisissa kouluissa.


title: Musikaalisuustestit

text: Herbert D. Wing oli englantilainen psykologi, joka kehitti musikaalisuustestikokoelman ´Wing Standardized Tests of Musical Intelligence´. Testi koostuu seitsemästä osa-alueesta; sointuanalyysistä, sävelkorkeuden muutoksesta, muistista, rytmisestä aksentista, harmoniasta, intensiteetistä ja fraseerauksesta.


title: Musikaalisuustestit

text:
Musikaalisuudella ei ole yhtä yleisesti hyväksyttyä universaalia määritelmää. Tällöin musikaalisuutta testattaessa testataan teoreettista konstruktiota, ei yleistä luonnonilmiötä ja testin tulos kertoo ennen kaikkea osaamisesta kyseisen testin kohdalla.
Ongelmatilanne saattaa syntyä myös tieteellisen koetilanteen vaikutuksesta kokelaan toimintaan. Aktiivisissa testeissä, joissa mitataan soitto- ja laulutaitoa on motorisella toimintakyvyllä suuri merkitys, tällöin koetilanteessa jännittäminen saattaa vaikuttaa suorityskykyyn dramaattisesti.


title: Musikaalisuustestit

text:
Passiivisissa testeissä, joissa hahmotetaan kykyä vertailla kuultuja ääniä sekä vastata annettuihin kysymyksiin vaikuttaa suuresti myös käsitteiden määrä ja haasteellisuus. Vaikka kokelas erottaisi korvalla kaksi intervallia toisistaan, ei hänellä välttämättä ole kielellistä kykyä ilmaista havaintoaan.
Holististen testien kohdalla ongelmaksi muodostuu testaajan subjektiivisuus. Holistisessa kokeessa oletettuja musikaalisia kykyjä arvioidaan niiden luonnollisessa yhteydessä, ja testaaja antaa henkilökohtaisen arvion kokelaan suorituksesta. Tällöin koetulos on väistämättä yksilöllinen, kahden eri testaajan saattaessa päätyä eriäviin arvioihin kokelaan suorituksesta yhtenevässä tilanteessa.
Atomistisissa testeissä, kuten suurryhmissä tai internetissä suoritettavaan rytmin, melodian ja äänen vertailutehtävään saattaa vaikuttaa tehtävänannon väärinymmärtäminen henkilökohtaisen ohjeistuksen uupuessa.


title: Musikaalisuustestit

text: Objektiivisessä testissä lopputuloksen pitäisi olla validi ja vertailukelpoinen, satunnaisuuden ollessa eliminoitu. Usein esimerkiksi jännitystä pyritään kompensoimaan arvioissa, mikä saattaa olla edullista hakijalle, mutta asettaa eri koetilanteissa saadut pisteet keskenään vertailukelvottomaan tilaan. Testissä menestyminen ei myöskään kerro automaattisesti kokelaan soveltuvuudesta musiikin alalle. Musiikillisen huipputason kompetenssin saavuttaminen vaatii pitkäjänteistä harjoittelua ja työtunteja, jolloin ratkaisevaksi tulee lähtötasoa enemmän alalle tahtovan motivaatio ja sinnikkyys.Karma, Kai. The ability to structure acoustic material as a measure of musical aptitude. 2, Test construction and results / Helsinki : University of Helsinki, Institute of Education, 1975.


title: Musikaalisuustestit

text: Lotti, Tuula. Musikaalisuus ja musiikkiopinnot : jäljittelyyn perustuva musikaalisuuden arviointi musiikkikoulun pääsykokeena ja opintomenestyksen ennustajana. Helsinki : [Helsingin yliopisto], 1988.


title: Musikaalisuustestit

text: Kolehmainen, Tiina (2009): ”Miten tää muka mittaa musikaalisuutta?” Vertaileva tutkimus Kai Karman musikaalisuustestistä ja jäljittelyyn perustuvasta musikaalisuustestista. Kandidaatintutkielma. Jyväskylä.


title: Musikaalisuustestit

text: Vartiainen, Lea (2007): Mitä musiikkiopistojen pääsykokeissa testataan? Tutkimus Helsingissä sijaitsevien SML:n liittoon kuuluvien musiikkiopistojen pääsykokeista. Opinnäytetyö. Helsinki.


title: Musikaalisuustestit

text: Viitala, Sini (2009): Musiikillisen harjaantumisen ja musiikillisten elementtien erottelukyvyn yhteys englannin kielen foneettiseen erottelukykyyn 7. luokkalaisilla suomenkielisillä nuorilla. Pro Gradu-tutkielma. Jyväskylä.


title: Musikaalisuustestit

text: Sähköisiä musikaalisuustestejä:


title: Krokotiilihai

text: Krokotiilihai ("Pseudocarcharias kamoharai") on sillihaikaloihin kuuluva pienikokoinen trooppisissa valtamerissä elävä hailaji. Se on krokotiilihaiden heimon ("Pseudocarchariidae") ainoa laji, mutta aiemmin se oli myös sijoitettu hietahaiden heimoon. Krokotiilihai on solakka hailaji, jonka selkein tuntomerkki on hyvin suuri silmä. Sitä tavataan kaikkien valtamerten trooppisista vesistä, mutta se on koko levinneisyysalueellaan harvinainen. Laji elää yleensä melko lähellä pintaa. Sen elintavoista tiedetään vain vähän, mutta se käyttää ravinnokseen pienempiä luukaloja ja nilviäisiä. Poikaset kuoriutuvat munista naaraan kohdussa, ja naaras synnyttää yleensä 2–4 elävää poikasta.


title: Krokotiilihai

text: Krokotiilihain taksonomia on pitkään ollut epäselvä. Välillä se on sijoitettu hietahaiden heimoon "Odontaspis"- tai "Carcharias"-sukuun kuuluvaksi. Leonard Compagno sijoitti sen vuonna 1973 omaan krokotiilihaiden heimoonsa, koska se eroaa rakenteeltaan huomattavasti muista hietahaiden heimon jäsenistä. Mitokondriaalisen DNA:n eli MtDNA:n sekvenssin perusteella krokotiilihai on läheistä sukua paljon suuremmalle kitahaille.


title: Krokotiilihai

text: Krokotiilihai on melko pienikokoinen hai, ja suurin tavattu naaras oli 1,1 metriä pitkä. Koiraat jäävät hieman pienemmiksi ja saavuttavat yleensä 74–100 cm:n pituuden. Laji painaa 4–6 kg. Lajin selkein tuntomerkki on hyvin suuri silmä, joka on sopeutuma pimeisiin ja syviin vesiin. Rakenteeltaan krokotiilihai on solakka. Sillä on kaksi pienehköä, kolmionmuotoista selkäevää, joista taaempi on kooltaan alle puolet etummaisesta. Myös muut evät ovat pienikokoiset. Väriltään kala on harmaa tai ruskea ja evissä on valkoiset reunat. Krokotiilihain leuat ovat pitkät ja hampaat ovat pitkät ja teräväkärkiset.


title: Krokotiilihai

text: Krokotiilihai on sirkumtropikaalinen laji, jota tavataan Atlantin, Intian valtameren ja Tyynenmeren trooppisilta vesiltä ja on koko elinalueellaan harvinainen laji. Se on erityisesti avomeren laji, jota harvoin tavataan rannikkoseuduilta. Laji elää pääasiassa meren epipelagisessa kerroksessa eli melko lähellä pintaa, mutta sitä on tavattu myös mesopelagisesta kerroksessa aina 590 metrin syvyydestä. Krokotiilihai elää päivisin syvemmällä kuin öisin, ja täten se seuraa myös saaliseläimiensä liikehdintää.


title: Krokotiilihai

text: Krokotiilihain elintavoista tiedetään hyvin vähän. Kalan ravintoa ovat pienemmät luukalat, nilviäiset, kuten seepiat sekä äyriäiset. Krokotiilihai saalistaa aktiivisimmillaan öisin, ja sen suuret silmät ovat todennäköisesti sopeutuneet havaitsemaan erityisesti luminoivia tai valoa heijastavia saaliseläimiä, kuten valokaloja.


title: Krokotiilihai

text: Krokotiilihai on ovovivipaarinen eli poikaset kuoriutuvat munista vielä ollessaan naaraan kohdussa. Ruskuaisen lisäksi ne syövät naaraan munasoluja ja itseään pienempiä poikasia. Naaraskrokotiilihai synnyttää yleensä kerrallaan 2–4 poikasta, jotka ovat kooltaan noin 40 cm pitkiä ja kykenevät saalistamaan itse jo heti synnyttyään.


title: Krokotiilihai

text: Krokotiilihaita saadaan sivusaaliina kalastettaessa avomerten kaloja, kuten makrilleja ja tonnikaloja, pitkällä siimalla. Sen liha ei ole kovinkaan arvostettua, joten yleensä ne vapautetaan takaisin mereen. Lajin suurikokoinen maksa kuitenkin sisältää huomattavat määrät skvaleenia, ja on tämän vuoksi arvokas.


title: Kulttuuripolitiikka

text: Kulttuuripolitiikka on yhteiskuntapolitiikan osa-alue, jonka tehtävänä on edistää koulutusta sekä taata tieteen ja taiteen toimintaedellytykset. Valtion tasolla virallinen kulttuuripolitiikka pyrkii yleensä ohjaamaan sivistyselämää ja vahvistamaan kansallista identiteettiä. Kulttuuripolitiikka jakautuu koulutuspolitiikkaan, tiedepolitiikkaan, taidepolitiikkaan ja viestintäpolitiikkaan.


title: Kulttuuripolitiikka

text: Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan kulttuuripolitiikan tavoitteina on edistää taidetta ja kulttuuria, luovaa toimintaa ja taloutta, kulttuurista moninaisuutta, kulttuurin ja tiedon saatavuutta ja saavutettavuutta, sekä vaalia kulttuuriperintöä. Tavoitteisiin pyritään erilaisten hankkeiden, ohjelmien, ohjauksen ja rahoituksen kautta.


title: Kulttuuripolitiikka

text: Kulttuuripolitiikka on myös yhteiskuntatieteisiin lukeutuva yliopistollinen oppiaine.


title: Naurishauta

text: Naurishauta oli entisajan Suomessa kuopassa kypsennettyjen nauriiden haudutuspaikka ja siten valmistetun ruokalajin nimi. Suuret naurismäärät haudutettiin nauriskuopassa ja pienempiä eriä nuotiossa, uunissa, padassa tai puupöntössä eli puntussa. Hautanauriita varten kaivetun kuopan reunalla poltettiin nuotiota nyrkinkokoisten kivien kuumentamiseksi. Maasta nostettujen nauriiden naatit listittiin ja niitä ladottiin kerros kuoppaan. Nauriiden päälle nosteltiin kuumia kiviä ja niiden päälle uusi kerros nauriita. Kuopan täytyttyä se tavallisesti peitettiin nauriiden naateilla ja päälle saatettiin kaataa vielä kuumaa vettä.


title: Naurishauta

text: Joillakin paikkakunnilla oli tapana vuorata kuoppa kivillä ja polttaa nuotiota kuopassa. Toisaalla pantiin kuumennetut kivet kuopan pohjalle ja on tietoja peitetyn haudan päällä poltetusta nuotiosta. Nauriita haudutettiin vähintään puoli vuorokautta, mutta yleisemmin yli kaksi vuorokautta. Punttunauriit valmistettiin vastaavalla tavalla kuumia kiviä ja nauriita vuorotellen puupönttöön latomalla. Yleensä myös ne peitettiin naattikerroksella. Perunan käytön yleistyminen syrjäytti hautanauriit, mutta vielä 1800-luvun lopulla niitä tarjoiltiin pärekoreista pitojen yhteydessä.


title: Nauriskuoppa

text: Nauriskuoppa oli katettu maahan kaivettu kuoppa nauriiden talvisäilytystä varten. Suomessa naurismaan läheisyydessä sijainneen kuopan koko vaihteli siten, että pituutta oli tavallisesti yli kaksi metriä ja syvyys noin 0,7–1,2 metriä. Maaperän tuli olla vettä läpäisevää ja kuoppa kaivettiin usein rinteeseen tai harjun huipulle. Maasta nostettujen nauriiden naatit listittiin ja tuoreet nauriit ladottiin kuoppiin, jotka peitettiin tukipuiden varaan asetetuilla havuilla, oljilla ja maalla sekä joskus myös tuohilla. Katetta saatettiin lisätä useassa erässä syyspakkasten alkaessa ja lumipeitettä odotellessa.


title: Nauriskuoppa

text: Nauriskuoppia on oletettavasti ollut yhtä kauan kuin nauriita on viljelty. Epävarman ajoituksen nauriinviljelyn harjoittamiselle Pohjolassa antaa tutkimusmatkailija Pytheas. Perimätieto ajoittuu noin vuoteen 322 eaa. Pytheaksen on päätelty ulottaneen retkensä jatkuvavaloisen kesän seudulle Thuleen. Pytheas kertoi ihmisten viljelleen siellä juuria ravinnokseen.


title: Nauriskuoppa

text: Myös seuraavan vuoden siementuotantoon varatut istukkaat ladottiin nauriskuoppiin. Näihin nauriisiin jätettiin listittäessä tavallista pidempi kanta. Siemenistukkaat valittiin koon, muodon ja värin perusteella. Valinta oli varhaisinta kasvien jalostamista Suomessa. Useimmiten viljelijät tuottivat käyttämänsä siemenet itse, mutta rahaa saadakseen jotkut nauriinviljelijät erikoistuivat siementuotantoon. 1900-luvun alusta on säilynyt tietoja, että lapset kasvattivat siemeniä ja myivät niitä muun muassa torilla. Perunan käytön yleistyminen syrjäytti nauriinviljelyn ja nauriskuopat.


title: Minute to Win It

text: Minute to Win It on yhdysvaltalainen prime time -aikaan NBC-televisiokanavalla esitettävä game show, jota juontaa Guy Fieri. Ohjelmassa kilpailijat ottavat osaa 60 sekuntia kestäviin haasteisiin, joissa käytetään joka kodista löytyviä taloustarvikkeita. Sarjan ensimmäinen jakso esitettiin 14. maaliskuuta 2010. Suomessa sarjasta on tehty oma versio ja se kulkee nimellä "Minuuttipeliä". MTV3 on esittänyt sekä Suomalaista että alkuperäistä versiota.


title: Öregrund

text: Öregrund on taajama ja entinen kaupunki Östhammarin kunnassa, Roslagenin saaristossa, Uplannissa Keski-Ruotsissa Ahvenanrauman tuntumassa. Kaupungissa on hieman alle 1 600 asukasta, ja se on siten yksi Ruotsin pienimmistä entisistä kaupungeista. Kaupunki perustettiin vuonna 1491 neljän Östhammarin kaupungin asukkaan aloitteesta.


title: Gimo

text: Gimo on 2 688 asukkaan taajama Östhammarin kunnassa Uppsalan läänissä noin 50 kilometriä Uppsalasta itään.


title: Gimo

text: Gimo on vanha teollisuuspaikkakunta, jossa nykyään toimii raskasmetalliyritys Sandvik Coromant. Gimon asukkaista noin 700 työskentelee Sandvik Coromantissa, jolla on työntekijöitä yhteensä noin 1 700. Kruunun perustama rautaruukki toimi Gimossa vuosina 1615–1945.


title: Gimo

text: Gimon herraskartano toimii hotelli- ja konferenssikeskuksena.


title: Femke van Velzen

text: Femke van Velzen on hollantilainen dokumenttielokuvien ohjaaja ja tuottaja. Hänellä on yhdessä sisarensa Ilse van Velzenin kanssa Ifproductions-niminen tuotantoyhtiö.


title: Femke van Velzen

text: Van Velzenien pyrkimyksenä on paljastaa kehittyvissä maissa tapahtuvia epäoikeudenmukaisuuksia. Heidän dokumenttielokuvansa Weapon of War on osa Yleisradion Dokumenttiprojektin kolmasulottuvuus.fi-ohjelmistoa.


title: Ilse van Velzen

text: Ilse van Velzen on hollantilainen dokumenttielokuvien ohjaaja ja tuottaja. Hänellä on yhdessä sisarensa Femke van Velzenin kanssa Ifproductions-niminen tuotantoyhtiö.


title: Ilse van Velzen


title: Österbybruk

text: Österbybruk (myös Österby bruk) on noin 2 200 asukkaan taajama Östhammarin kunnassa, Uppsalan läänissä Ruotsissa. Paikkakunta tunnetaan ainutlaatuisen hyvin säilyneestä vallonimellotukseen käytetystä ahjosta.


title: Kiimingin vanha radiomasto

text: Kiimingin vanha radiomasto sijaitsi Kiimingin keskustaajaman eteläpuolella valtatien 20 läheisyydessä. Masto kaadettiin 22. syyskuuta 1994, kun nykyinen masto valmistui. Maston korkeus oli 323 metriä.


title: Kiimingin vanha radiomasto

text: Masto korvattiin uudella, sillä sen kunnostus olisi ollut kallis ratkaisu ja lisäksi sen sijainti oli huono. Masto kaadettiin heikentämällä ensin harusankkureiden tukilevyjä ja lopuksi räjäyttämällä ne.


title: Österby

text: Österby on useiden paikkakuntien nimi tai nimen osa:


title: Imperfect Remixes

text: Imperfect Remixes on Serj Tankianin tekemä EP, joka sisältää kolme "Imperfect Harmonies" -levyllä alun perin olevaa laulua uudelleen tehtyinä. Lisäksi sillä kuullaan alun perin Imperfect Harmoniesin bonuskappaleena ollut Goddamn Trigger.


title: Big Brother 2011

text: Big Brother 2011 oli "Big Brother" -tositelevisioformaatin suomalaisen version seitsemäs tuotantokausi. Kausi alkoi 30. elokuuta 2011 ja päättyi 11. joulukuuta kestäen ennätykselliset 104 päivää. Kauden voitti Janica.


title: Big Brother 2011

text: Kauden avausjakso esitettiin suorana maksullisella Big Brother 24/7 -televisiokanavalla sekä internetpalvelussa. Subilla kauden avausjakso esitettiin seuraavana päivänä. Hakutilaisuudet järjestettiin toukokuussa 2011 Helsingissä, Turussa ja Tampereella. Tämän lisäksi tällä kaudella oli mahdollista hakea asukkaaksi myös Internetin kautta.


title: Big Brother 2011

text: Ohjelman tuotantoyhtiöksi vaihtui seitsemännelle tuotantokaudelle Endemol Finland Oy. Edellisenä kautena tuotantoyhtiönä toimi Metronome Film & Television Oy. Ohjelman tuottajana toimii kuitenkin edelleen Mikko Räisänen ja pääohjaajana Kim Sainio. Kauden juonsivat edellisen kauden tapaan Susanna Laine ja Elina Viitanen. Ennen kauden alkamista televisiossa esitettiin dokumentit "Missä he ovat nyt?" ja "Asukkaaksi taloon?".


title: Big Brother 2011

text: Tälle kaudelle talon sääntöihin tuli muutoksia, esimerkiksi juoniminen oli sallittu. Asukkaat saivat keskustella vapaasti nimeämisistä, mutta eivät jo antamistaan nimeämispisteistä.


title: Big Brother 2011

text: Uudistetussa talossa on sisällä lintuhäkki ja marsuhäkki talon terassilla. Sääntörikkomuksen tehnyt tai tottelematon asukas voidaan sulkea rangaistukseksi häkkiin. Tänä vuonna talossa on myös Pesä-niminen huone, johon mennään sisään matalasta pyöreästä aukosta. Pesässä voi olla kerralla joko kaksi tai kolme asukasta.


title: Big Brother 2011

text: Kauden ensimmäinen lähetys keräsi 487 000 katsojaa, mikä on kolmasosa vähemmän kuin edellisenä tuotantokautena. Finaalilähetys keräsi keskimäärin lähes 600 000 katsojaa, ja voittajan ratketessa katsojia oli yli 700 000. Kauden "Big Brother Talk Show" -lähetykset keräsivät viikoittain keskimäärin 470 000 katsojaa, päälähetyksiä katsoi keskimäärin 310 000 katsojaa ja "Big Brother Extra" -lähetyksiä 160 000 katsojaa.


title: Big Brother 2011

text: Ensimmäistä kertaa Suomen Big Brotherin historiassa juontaja vieraili asukkaana talossa. Kauden 70. päivänä Elina Viitanen siirtyi "Big Brother Extran" aikana päiväkirjahuoneen kautta taloon. Hän poistui talosta 74. päivänä. Vierailuaikanaan Viitanen juonsi "Big Brother Extra" -lähetykset talon päiväkirjahuoneesta, lisähuoneesta ja Pesästä.


title: Big Brother 2011

text: Asukkaat antavat toisilleen nimeämispisteitä ja eniten nimeämispisteitä saaneet asukkaat joutuvat oljenkorsikilpailuun. Kilpailun voittaja saa vaihtaa yhden nimetyistä asukkaista – joko itsensä tai jonkun muun – toiseen asukkaaseen, joka joutuu häätöäänestykseen. Vaihto oli pakko tehdä.


title: Big Brother 2011

text: 21. lokakuuta 2011 Janica lähetettiin asukasvaihtoon Norjan Big Brotheriin Tukholmaan. Vastaavasti Norjan Big Brotherista tuli Suomeen Siv Anita, joka meni taloon perjantain Big Brother Extran aikana.