title: Lutsit

text: Lutsit olivat Latviassa sijaitsevassa Ljutsynin maakunnassa Latgalen alueella asuneita virolaisia, jotka ovat nykyisin todennäköisesti täysin sulautuneet alueen muihin etnisiin ryhmiin. Lutsien nimi tuli alueen maakuntakeskuksesta Ludzasta. Itseään lutsit nimittivät nimellä "Lutsi maarahvas". He olivat yhdessä leivujen kanssa toinen Latvian historiallisista virolaisryhmistä.


title: Lutsit

text: Lutsien esi-isät tulivat luultavasti Viron eteläosista. Heikki Ojansuun teorian mukaan he olivat Boris Šeremetevin Latviaan suuren Pohjan sodan aikana tuomien 500–600 virolaisen vangin jälkeläisiä. Lutsit olivat alun perin luterilaisia, mutta he kääntyivät ajan myötä katolilaisuuteen katolilaisvaltaisessa Latgalessa. Ensimmäinen lutseja tutkinut oli Oskar Kallas, jonka mukaan lutseja oli vuonna 1893 arviolta 4 387. Näistä 800 puhui viroa, muut puhuivat latgallia tai venäjää. Kallaksen mukaan lutsit eivät kuitenkaan mieltäneet itseään virolaisiksi vaan liiviläisiksi.


title: Lutsit

text: Lutsit puhuivat omaa murrettaan, joka oli lähellä setojen puhumaa murretta ja itävõron murretta. Lutsien murteessa oli noin 180 lainasanaa latgallista ja muutamia venäjästä. Kieli oli ollut luultavasti lähinnä kotikäytössä ja esimerkiksi kirkonmenot pidettiin latviaksi tai puolaksi. Latviasta lainattujen kieliopillisten piirteiden takia lutseilla oli vaikeuksia ymmärtää viron kirjakieltä. Murteella oli vielä 1970- ja 1980-luvuilla parikymmentä ymmärtäjää, mutta se on luultavasti nykyisin jo kuollut.


title: Électricité de France

text: Électricité de France (EDF) on Ranskan valtion omistama energiayhtiö, joka on Ranskan suurin ja maailman suurimpia sähkön tuottajia. EDF omistaa kaikki Ranskan 58 ydinreaktoria.


title: Électricité de France

text: Kansainvälisen energiajärjestön (IEA) mukaan (2008) Ranskan sähköntuotanto, noin 9 000 kWh henkeä kohden, on Saksaa (8 000 kWh/henkilö) ja Italiaa (noin 5 000 kWh/henkilö) korkeampi ja Suomea (15 000 kWh/henkilö) matalampi. Syöttötariffi säädettiin vuonna 2001.


title: Gaius Julius Priscus

text: Gaius Julius Priscus (k. noin 248 tai 249 jälkeen?) oli roomalainen sotilas ja poliitikko sekä keisari Philippus Arabsin veli.


title: Gaius Julius Priscus

text: Priscus oli kotoisin Arabian tai Syyrian provinssista ja hänen isänsä oli Julius Marinus. Keväällä 242 hänet nimitettiin pretoriaanikaartin prefektiksi ja tätä ennen hän oli toiminut Mesopotamian prefektinä. Jos Roomasta löytynyt katkonainen piirtokirjoitus voidaan yhdistää Priscukseen, niin hänen uransa sai Gordianus III:n aikana nopean sysäyksen eteenpäin ja Priscus toimi muun muassa Macedonian prokuraattorina, Egyptin varaprefektinä ja tuomarina Aleksandriassa. Vuonna 243 Gordianuksen ja Pricuksen kollegan Timesitheuksen johtama Rooman armeija hyökkäsi Persian sassanideja vastaan Mesopotamiassa. Sotaretki sujui hyvin mutta yllättäen Timesitheus sairastui ja kuoli, jonka jälkeen Pricuksen veli Philippus nimitettiin Timesitheuksen tilalle. Pian myös Gordianus sai surmansa, ja Philippus huudettiin uudeksi keisariksi. Hän solmi rauhansopimuksen Persian kuningas Sapor I:n kanssa ja palasi armeijansa kanssa takaisin Eurooppaan.


title: Gaius Julius Priscus

text: On epäselvää miksei Philippuksen paljon kokeneempaa veljeä Priscusta nimitetty keisariksi mutta tämä sai ainakin suunnattomasti valtaa idässä. Yhdessä piirtokirjoituksessa Priscusta kutsutaan Rooman itäisten provinssien hallitsijaksi ("rector Orientis"). Sotien ja Rooman 1000-vuotisjuhlallisuuksien järjestämiseksi jouduttiin kuitenkin nostamaan verotusta mikä aiheutti levottomuutta. Vuonna 248 Syyriassa kapinoitiin erään Jotapianuksen johdolla. Kapina kukistettiin helposti mutta Priscuksesta ei enää tämän jälkeen tiedetä mitään. Luultavasti hän kuoli kapinassa tai luonnollisesti.


title: Matala (kunta)

text: Matala on kunta Huilan maakunnassa Angolassa. Asukkaita kunnassa oli vuonna 2006 140 205.


title: Matala (kunta)

text: Matalassa sijaitsee pato, joka nostaa Cunene-joen pintaa kahdeksalla metrillä sekä tuottaa vesivoimaa. Pato valmistui vuonna 1958 ja tunnettiin alkujaan Salazar-patona.


title: Matala (kunta)

text: Moçâmedes-rautatie kulkee Matalan kautta maakunnan pääkaupungin Lubangon kautta Atlantin rannalle Namibeen. Kunnassa sijaitsee myös lentoasema.


title: Elävänä!

text: Elävänä! on suomalaisen Vandaalit -yhtyeen ensimmäinen livealbumi, ja järjestyksessään viides albumi. Se julkaistiin 11.11.2009.


title: Elysia crispata

text: Elysia crispata on pussikielikotiloihin kuuluva Karibianmeren merietanalaji. Tämä nilviäinen kasvaa 5-7 cm pitkäksi ja 3 cm leveäksi. Sen vaipassa on kyljissä voimakkaasti poimuttuneet liehukkeet, jotka antavat eläimelle hiukan lehtisalaattia muistuttavan ulkonäön. Eläimiä on monen värisiä sinisestä vihreään ja keltaiseen, eikä ole ihan varmaa, onko kyseessä yksi laji, joukko alalajeja voi jopa lajiryhmä.


title: Elysia crispata

text: "Elysia crispata"-kotilo syö makroleviä. Levien kloroplasteja siirtyy kotilon elimistöön, ja ne jatkavat siellä yhteyttämistään, toimien nilviäisen ravinnonlähteinä. Lajia pidetään joskus meriakvaarioissa. Se tarvitsee runsaasti kiviä, joiden pinnalla elävää levää se voi laiduntaa.


title: Brian Ferneyhough

text: Brian Ferneyhough (s. 16. tammikuuta 1943 Coventry, Englanti) on brittiläinen klassisen nykymusiikin säveltäjä. Hänen monikerroksiset sävellyksensä ovat varsin omaperäisiä ja hänen tuotantoonsa kuuluu monenlaisia teoksia kamarimusiikista orkesterisävellyksiin.


title: Brian Ferneyhough

text: Ferneyhough'n musiikin opiskelupaikkoina olivat 1960-luvulla Birmingham School of Music ja Royal Academy of Music. Vuonna 1968 hän sai Mendelssohn-apurahan ja lähti opiskelemaan Amsterdamiin Ton de Leeuwin oppilaana ja myöhemmin Baseliin, missä hän opiskeli Klaus Huberin johdolla. Vuosina 1973–1986 hän opetti säveltämistä Freiburgin Staatliche Musikhochschule -korkeakoulussa, jolloin hänen oppilaanaan oli muun muassa Kaija Saariaho.


title: Brian Ferneyhough

text: Ferneyhough tuli säveltäjänä tunnetuksi 1970-luvun puolivälissä, jolloin hänen ensimmäiset soolohuiluteoksensa saivat kantaesityksensä. Vuonna 1975 esitettiin myös hänen oopperansa "Transit" ja kuoroteoksensa "Time and Motion Study III", joista edellinen sai "Koussevitzky"-palkinnon ja jälkimmäinen esitettiin arvostetuilla "Donaueschingen"-festivaaleilla.


title: Brian Ferneyhough

text: Vuosina 1987–1999 Ferneyhough oli musiikin professorina Kalifornian yliopistossa San Diegossa. Vuodesta 1999 lähtien hän on ollut musiikin William H. Bonsall -professori Stanfordin yliopistossa. Hän on ollut myös vierailevana professorina Harvardin yliopistossa vuosina 2007–2008.


title: Brian Ferneyhough

text: Ferneyhough'n tuotannon on katsottu liittyvän läheisesti nykymusiikin niin sanottuun uuskompleksisuus-koulukuntaan (), ja häntä on pidetty jopa sen isähahmona. Ferneyhough'n lähestymistapa hylkää muun muassa sarjallisuuden ja muut "generatiiviset" sävellysmenetelmät ja käyttää muodollisia järjestelmiä vain sävellysten materiaalin ja reunaehtojen tuottamiseen. Järjestelmien realisoituminen itse sävellyksissä jää impulsiiviseksi..


title: Brian Ferneyhough

text: Vuonna 2007 Ferneyhough sai elämantyöstään Ernst von Siemens -palkinnon.


title: Johan Bengtsson

text: Johan Bengtsson on ruotsalaisen The Sounds -yhtyeen basisti. The Sounds syntyi, kun lapsuudenystävät Felix Rodriguez ja Johan Bengtsson päättivät muodostaa yhtyeen lukiokavereidensa keskuudesta. Yhtyeeseen kuuluu heidän lisäkseen Maja Ivarsson, Jesper Anderberg ja Fredrik Nilsson.


title: Mustatiirat

text: Mustatiirat ("Chlidonias") on tiirojen heimoon kuuluva rantalintusuku. Mustatiirojen sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia. Joissain lähteissä suvun lajimäärä poikkeaa edellä mainitusta.


title: Madame

text: Madame oli Suomen ensimmäinen juorulehti, ja sitä julkaistiin vuosina 1962–1965.


title: Madame

text: Tabe Slioor perusti Madame-lehden "puolustamaan lakia ja oikeutta sekä esiintuomaan yhteiskunnassamme vallitsevaa mädännäisyyttä". Lehdelle jouduttiin rakentamaan oma jakeluverkosto, koska Rautakirja kieltäytyi sen levittämisestä suurkustantajien yrittäessä estää sen myynnin.


title: Madame

text: Madame sisälsi juttuja suomalaisista ja kansainvälisistä julkisuuden henkilöistä, reportaaseja ajankohtaisista aiheista, reseptejä, horoskooppeja ja ristikoita. Slioorin johtaman Helsingin Mannakiinikoulun syys- ja kevätlukukausien aikoihin lehteen toimitettiin myös kirjallista oppikurssia. Lisäksi lehti mainosti näyttävästi Slioorin Ranskassa tuottamaa parfyymisarjaa Tabe. Timo Sarpanevan suunnittelema pakkaus käsitti neljä eri pulloa: yö-, päivä-, ilta- ja erikoiskäyttöön, ja sitä myytiin vuosina 1963–1965.


title: Madame

text: Madamen suosituimpiin osastoihin lukeutui "Ah société" -juorupalsta, joka keskittyi tunnettuihin suomalaisiin julkisuuden henkilöihin kertoen avoimesti myös korkea-arvoisten vaikuttajien tekemisistä. Lehdessä oli myös erillinen autojuorupalsta, jossa kerrottiin autoilijoiden liikennerikkomuksista ja julkaistiin heidän autojensa rekisterinumeroita.


title: Madame

text: Slioorin alun perin Jallu-miestenlehdessä vuonna 1961 julkaisema "Miehet ja minä" -muistelmasarja sai jatkoa hänen omassa lehdessään vuosina 1964–1965, kun Madamessa julkaistiin sarjan osat 11–18. Slioorin muutettua Yhdysvaltoihin hänen tyttärensä Aulikki toimitti Madamen viimeiset numerot. Aulikki oli jo aiemmin kirjoittanut juttuja lehteen muun muassa kansainvälisistä seurapiireistä matkustaessaan eri puolilla Eurooppaa ja Pohjois-Afrikassa.


title: Madame

text: Madame-lehtensä johdosta Sliooria on pidetty skandaalijournalismin uranuurtajana Suomessa. Tampereen yliopiston tutkijan Laura Saarenmaan mukaan "näin jälkikäteen katsoen hän oli hyvinkin merkittävä. Hän oli ensimmäinen henkilö, joka julkaisi kuuluisuuksien, erityisesti eliitin yksityiselämään liittyviä asioita -- seuraajia tuli vasta 60-luvun lopussa ja 70-luvulla."


title: Alice Lyly

text: Alice Lyly (o.s. Jacobsson; 11. syyskuuta 1899 Riika – 22. lokakuuta 1976) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pitkän uran Oulun Näyttämöllä näyttelijänä, ohjaajana ja teatterinjohtajana. Lisäksi hän näytteli sivuosia useissa suomalaisissa elokuvissa vuosina 1946–1962.


title: Alice Lyly

text: Alice Lylyn vanhemmat olivat liikkeenharjoittaja Georg Jacobsson ja Dorothea Sarin. Oppikoulun jälkeen Lyly opiskeli teatteritaidetta Kaarola Avellanin, Olga Salon ja Annikki Uimosen opastuksella. Vuosina 1925–1931 hän teki useita opintomatkoja Ruotsiin. Alice Lyly avioitui lehtori Erkki Lylyn kanssa 1923, liitto päättyi puolison kuolemaan 1944.


title: Alice Lyly

text: Uransa alussa Alice Lyly näytteli useissa teattereissa: Jyväskylän Teatteri 1918–1919, Oulun Teatteri 1919–1922 ja Joensuun Teatteri 1922–1923. Vuonna 1931 hän siirtyi Oulun Näyttämölle, jossa hän näytteli vuoteen 1947. Vuosina 1947–1949 Lyly toimi samaisessa teatterissa johtajana ja vuodesta 1949 näyttelijä-ohjaajana.


title: Alice Lyly

text: Alice Lylyn näyttämötehtäviä olivat muun muassa Kristiina (kappaleessa "Kunnian vuoksi"), Kirsti ("Elinan surma"), Katri ("Daniel Hjort"), Theresa ("Onni alkaa huomenna") ja Lihava Sohvi ("Nuori mylläri"). Artturi Järviluoman menestysnäytelmässä "Pohjalaisia" hän tulkitsi Liisan, Maijan ja Kaisan roolit. Lylyn teatteriohjauksiin kuuluivat muun muassa Serpin epookkikomedia "Katupeilin takana", Hella Wuolijoen talonpoikaisdraama "Niskavuoren nuori emäntä" sekä "Maan jumala", "Conwayn perhe", "Älkää surko" ja "Nuori mylläri".


title: Alice Lyly

text: Teatteriuransa ohella Lyly näytteli useissa elokuvissa, yleensä sivuosia täti- ja rouvarooleissa. Vuonna 1946 hänellä oli sivuosa vallensmanskana Valentin Vaalan elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä". Vuosina 1955–1962 hänellä oli yksitoista elokuvatehtävää, kuten kotiapulainen Tekla Matti Kassilan komediassa "Isän vanha ja uusi" (1955) ja Martan osa Vaalan värillisessä Aleksis Kivi -filmatisoinnissa "Nummisuutarit" (1957). Lylyn elokuvaura päättyi tarkemmin nimeämättömään sivuosaan Ossi Skurnikin elokuvassa "Tie pimeään" (1962).


title: Maija Savutie

text: Maija Savutie-Myrsky (27. helmikuuta 1910 Lahti – 31. joulukuuta 1988) oli suomalainen kirjallisuus- ja teatterikriitikko sekä kustannustoimittaja. Hän kirjoitti teatteriarvosteluja eri vasemmistojulkaisuihin.


title: Maija Savutie

text: Maija Savutien vanhemmat olivat työnjohtaja Väinö Edvard Savutie (alkuaan Savander) ja Laina Alfiina Viitanen. Väinö Savutie kuului lahtelaisten sosiaalidemokraattien voimahahmoihin. Maija Savutie kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1931, jonka jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa kirjallisuutta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1935. Opiskeluaikanaan Savutie imi vaikutteita vasemmistoradikaali Mauri Ryömältä ja etääntyi sosiaalidemokraattisesta aatteesta. Toisen maailmansodan jälkeen Savutie liittyi kansandemokraatteihin. Ensimmäiset teatteriarvostelunsa hän kirjoitti tamperelaiseen Kansan Lehteen vuosina 1937–1941. Sen jälkeen hän työskenteli Suomen Sosialidemokraatille 1943–1944. Vuosina 1945–1947 Savutie oli kustannusvirkailijana Kansankulttuuri-kustantamossa. Sieltä hän siirtyi Vapaan Sanan kulttuuritoimittajaksi 1948–1956. Savutie palasi Kansankulttuuriin vuonna 1960 ja työskenteli yhtiön kirjallisena johtajana vuoteen 1974. Hän toimi 1950-luvun loppupuolelta kuolemaansa asti Kansan Uutisten teatterikriitikkona.


title: Maija Savutie

text: Kriitikkona Savutie saavutti luotettavan ja asiantuntevan maineen. Hän asetti arvostelemansa näytelmät laajempaan yhteiskunnalliseen viitekehykseen, mutta vältti poliittista julistuksellisuutta kirjoituksissaan.


title: Maija Savutie

text: Maija Savutien aviopuoliso oli vuodesta 1936 lähtien diplomi-insinööri Ahti Myrsky, joka lukeutui sosialidemokraattien vasemmistolaiseen siipeen. Liitto päättyi Myrskyn kuolemaan Neuvostoliiton sotavankina vuonna 1942.


title: Kanadan koripallomaajoukkue

text: Kanadan koripallomaajoukkue edustaa Kanadaa koripallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Kanadan koripalloliitto.


title: Voitto Vikainen

text: Voitto Vikainen (11. marraskuuta 1912 Vehmaa – 24. maaliskuuta 1985) oli taidegraafikko, joka tunnetaan primitivistisistä puupiirroksistaan.


title: Voitto Vikainen

text: Voitto Vikainen opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1933–1934 ja 1936–1937. Hänen teoksiaan oli esillä ensimmäistä kertaa Turussa 1941.


title: Voitto Vikainen

text: Voitto Vikaista pidetään yhtenä 1940-luvun keskeisenä puupiirroksia tekevänä taiteilijana Vilho Askolan, Ina Collianderin, Erkki Tantun, Erkki Talarin ja Tapio Tapiovaaran ohella. Vikaisen primitivististen puupiirrosten aiheet olivat muun muassa uskonnollisia ja kansantaiteeseen liittyviä.


title: Voitto Vikainen

text: Voitto Vikainen on yksi kolme taiteilijaveljeksestä, kaksi muuta ovat kuvanveistäjä Jussi Vikainen ja Olavi Vikainen.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuus () tarkoittaa yhteisvastuullisuutta, yhteenkuuluvuuden tunnetta ja myötämielisyyttä kanssaihmisiä kohtaan. Käsite ei rajoitu ainoastaan toistensa lähellä oleviin ihmisiin, vaan sillä voidaan tarkoittaa jopa maailmanlaajuista kunnioitusta toisia ihmisiä kohtaan. Termiä käytetään yleisesti sosiologiassa ja muissa yhteiskuntatieteissä.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuus voi olla toisaalta tietyn ihmisryhmän sisäistä ja toisaalta ulospäin suuntautuvaa, ryhmien välistä solidaarisuutta. Ryhmän sisäisenä ilmiönä solidaarisuus liittyy ryhmän koheesioon, sen jäsenten yhteenkuuluvuuteen sekä ryhmän yhteisten päämäärien tavoitteluun. Ryhmien välinen solidaarisuus voi puolestaan olla esimerkiksi hyväosaisten solidaarisuutta huono-osaisia ja kaltoin kohdeltuja kohtaan. Yhteenkuuluvuus on keskeistä myös silloin kun solidaarisuus kohdistuu toiseen ryhmään, sillä sen jäsenet voidaan mieltää esimerkiksi ”samassa veneessä oleviksi”, ”kohtalotovereiksi” tai ”sisariksi ja veljiksi”.


title: Solidaarisuus

text:
Käsitteet "solidaire" ja "solidairement" esiintyivät jo 1500-luvun ranskalaisessa lakikielessä. Ne ovat sukua latinalaisesta "solidus"-sanasta johdetun roomalaisen oikeuden käsitteen "in solidum" kanssa, joka tarkoitti ”kokonaisuuden puolesta”. Napoleonin lakikokoelmassa solidaarisuus tarkoitti velallisten yhteisvastuuta yhteistä velkojaa kohtaan, eikä kuulunut ensisijaisiin juridisiin periaatteisiin.
Ranskan suurta vallankumousta seurannut konservatismi otti käyttöön juridiikasta irrotetun solidaarisuus-käsitteen reaktiona nopeaa yhteiskunnallista muutosta vastaan ja kaipuuna vakaaseen yhteiskuntaan. Heinäkuun monarkian aikana utopistisosialisteihin kuulunut Pierre Leroux, jonka väitetään myös keksineen termin sosialismi, otti hänkin käyttöön juridiikasta riippumattoman solidaarisuuden käsitteen. Sosiologian perustajaksi kutsuttu Auguste Comte omaksui käsitteen ihmisten välisen yhteiskunnallisen riippuvuuden merkityksessä. Comte liitti solidaarisuuden altruismin käsitteeseen egoismin vastakohtana. Yksilön korostamisen sijaan altruismi korostaa yhteisvastuuta ja solidaarisuutta. Pierre Leroux’n ja Auguste Comten tulkinnoista sai alkunsa ajatus erityisestä yhteiskunnallisesta solidaarisuudesta sosiaalisen järjestyksen perustana.


title: Solidaarisuus

text: Helmikuun vallankumouksen jälkeen 1800-luvun jälkipuoliskolla Ranskassa nousi esiin uusia tieteellisiä ja aatteellisia solidaarisuuden tulkintoja. Käsite sai niin sosiologisia (Émile Durkheim), taloudellisia (Charles Gide), oikeudellisia (Léon Duguit) kuin poliittisiakin (Léon Bourgeois) muunnelmia. Erilaisia painotuksia edustaneet ajattelijat muokkasivat solidaarisuus-käsitteen merkityksen omiin tarkoituksiinsa sopivaksi.


title: Solidaarisuus

text: Esimerkiksi Pariisin kommunardit vaihtoivat vallankumouksen iskulauseisiin kuuluneen ”veljeyden” ”solidaarisuuteen”. Myös jotkut ranskalaiset liberalistiset taloustieteilijät alkoivat käyttää solidaarisuus-termiä, mutta he muuttivat sen merkitystä individualistiseen suuntaan. Liberalistien mielestä ihmisten välinen riippuvuus johtaa siihen, että ihmisten on myös kannettava vastuu tekemisistään ilman, että valtio puuttuu asiaan. Liberalismia vastustanut taloustieteilijä Charles Gide puolestaan kehitti käsitteelle oman tulkintansa ja ehdotti solidaarisuutta jopa uuden taloustieteellisen koulukunnan nimeksi.


title: Solidaarisuus

text: Näiden vaiheiden kautta solidaarisuudesta kehittyi 1900-luvun vaihteeseen mennessä yleistermi, joka voitiin liittää lähes kaikkiin hyvinä ja edistyksellisinä pidettyihin asioihin. Pariisin maailmannäyttelyn yhteydessä vuonna 1900 järjestettiin kongressi ”yhteiskunnallisesta kasvatuksesta ja uudesta solidaarisuudesta”. Myös katolinen kirkko ryhtyi käyttämään suosittua solidaarisuus-käsitettä. Sosiologi Steven Lukesin mukaan solidaarisuudella oli tuon ajan Ranskassa lähes yhtä vahva ja vaikuttava rooli kuin individualismilla samoihin aikoihin Yhdysvalloissa.


title: Solidaarisuus

text: Merkittävä teema 1800-luvun lopun sosiologiassa oli uudenlaisen moraalisen perustan etsiminen modernille teolliselle yhteiskunnalle. Solidaarisuus-käsittettä käytti sosiologisissa teorioissaan laajasti etenkin Émile Durkheim. Durkheimin mukaan erityyppiset solidaarisuuden ilmentymät ja yhteiskunnan tyyppi korreloivat vahvasti keskenään. Hänen keskeisimpiä ajatuksiaan on teoria ”mekaanisesta” ja ”orgaanisesta” solidaarisuudesta. Durkheim otti nämä solidaarisuuden perustyypit käyttöön teoriassaan yhteiskuntien kehityksestä ("De La Division Du Travail Social", 1893).


title: Solidaarisuus

text: Durkheimin solidaarisuusteoria pyrkii vastaamaan yhteen hänen perimmäisistä kysymyksistään: Mikä pitää yllä yhteiskunnallista järjestystä ja miksi yhteiskunnat ylipäänsä pysyvät koossa? Mekaaninen solidaarisuus viittaa perinteisiin maatalousvaltaisiin yhteiskuntiin, joita piti koossa normien, uskomusten ja tunteiden yhteisyys. Orgaaninen solidaarisuus puolestaan viittaa moderniin yhteiskuntaan, jonka perusta on eriytyneessä työnjaossa. Durkheim liittää orgaanisen solidaarisuuden esimerkiksi ammattikuntien sisäisiin suhteisiin ja tätä kautta muodostuvaan solidaarisuuteen. Teorian mukaan orgaaninen solidaarisuus synnyttää moderniin yhteiskuntaan riittävän koheesion, eli se pitää yhteiskuntaa koossa. Ihmiset tarvitsevat toisiaan, koska he suorittavat toisiaan täydentäviä erilaisia tehtäviä. Työnjaon myötä myös yksilöllinen vapaus lisääntyy, sillä orgaaninen solidaarisuus ei edellytä samanlaisuutta. Orgaanisen solidaarisuuden edellytyksenä on toisaalta myös sen taustalla vaikuttava mekaaninen solidaarisuus.


title: Solidaarisuus

text: Vaikka solidaarisuuden käsitettä oli käytetty jo 1800-luvun puolivälin työväenliikkeessä, vasta liberaaleja periaatteita edustaneet tasavaltalaiset toivat solidaarisuuden Ranskan poliittisen keskustelun valtavirtaan. Vuonna 1896 Léon Bourgeois julkaisi kirjansa "Solidarité", joka juurrutti solidaarisuus-käsitteen poliittiseen kielenkäyttöön. Bourgeois’n solidaarisuus perustui ensisijaisesti ihmisten väliseen riippuvuuteen, joka on sekä turvallisuutta että uhkia tuottava kaksiteräinen miekka. Lähtökohtana oli toisaalta myös ajatus sosiaalisesta velasta. Bourgeois’n mukaan ihminen on yhteiskunnalle velkaa siitä teknisestä ja henkisestä pääomasta, jonka yhteiskunnallinen kehitys on hänen hyväkseen tuottanut.


title: Solidaarisuus

text: Bourgeois otti käyttöön myös termin solidarismi kuvaamaan solidaarisuuteen pohjautuvaa poliittista ideologiaa. Solidarismi oli täsmällinen ja selkeä ajatusrakennelma, jonka myös radikalismi pystyi sulauttamaan itseensä, ja se ryhtyikin pitämään sitä omana aatteellisena ilmentymänään. Bourgeois’n solidarismia alettiin vuosisadan vaihteen jälkeen pitää lähes kolmannen tasavallan virallisena aatteena. Hänen solidarismissaan yhdistyi aineksia sekä Durkheimin solidaarisuusteoriasta että Pasteurin ja Darwinin teorioista, ja se muodosti vaihtoehdon klassisen liberalismin ja työläisten kollektivismin vastakkainasettelulle. Bourgeois korosti ihmisten välisen riippuvuuden tuottamaa solidaarisuutta kaiken inhimillisen kasvun kannalta myönteisenä asiana. Solidarismi yhdisti siten ihmisten luonnollisen riippuvuuden toisistaan solidaarisuuteen moraalisena päämääränä. Vaikka solidarismi-aate sai erilaisia seuraajia ja tulkintoja, niille oli yhteistä sekä valtion sosiaalisen vastuun että kansalaisten yhteistyön korostaminen.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuudella oli keskeinen osa myös ranskalaisen kansantaloustieteilijän Charles Giden (1847–1932) ajattelussa. Gide ryhtyi vastustamaan liberalistisen oppisuunnan hallitsevaan asemaan noussutta kansantaloustieteellistä ajattelua Ranskassa. Ajatteluunsa hän sai vaikutteita sekä biologiasta että sosiologiasta. Erityisesti häneen vaikutti Charles Fourier, joka oli arvostellut vapaan markkinakilpailun luomia yhteiskunnallisia epäkohtia. Solidaarisuus muodostui Giden ajattelun perustavaksi käsitteeksi. Hän löysi solidaarisuuden ilmentymiä niin luonnossa, kansantaloudessa kuin yhteiskunnan sosiaalisissa riippuvuuksissa, mutta solidaarisuus oli Giden mielestä eettisesti arvokasta vain silloin kun se oli tietoisen vapaaehtoista. Hän loi oman solidarismiksi nimetyn kansantaloudellisen oppisuunnan, jonka mukaan yhteiskunnassa voitaisiin siirtyä vähitellen yhteistoiminnan talouteen, jossa työntekijät itse hallitsevat tuotantovälineitä. Giden ajattelussa solidarisuuteen liittyviä arvoja ja päämääriä voitiin pyrkiä toteuttamaan osuustoiminnallisten yhteenliittymien avulla, ”hyvää tarkoittavien ihmisten vapaaehtoisella yhteenliittymisellä”.


title: Solidaarisuus

text: Giden solidarismissa osuustoiminnan vapaiden yhteenliittymien luoma yhteisomaisuus on niiden omaa ja toiminnan luoma lisäarvo suoritetaan voitto-osuuden muodossa takaisin. Solidarismi säilytti vapaan markkinatalousjärjestelmän perusteet ja hyväksyi myös erot ihmisten taloudellisessa asemassa. Suuret tuloerot eivät kuitenkaan olleet solidarismin aatteen mukaisia, sillä Gide katsoi niiden murtavan yksilön yhteiskuntaan yhdistävät siteet. Gide luetaan Ranskan historiallisen koulukunnan merkittäväksi edustajaksi, ja hänen ajatuksensa poikkesivat melkoisesti silloisen ajan liberalistisen kansantaloustieteen valtavirrasta. Giden yhteiskuntafilosofiset ajatukset olivat lähellä uusklassisen yleisen tasapainon teorian kehittäjän, Léon Walras’n näkemyksiä, ja Gide olikin yksi Walras’n harvoista tukijoista tämän elinaikana.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuus on yhä nykyäänkin osuustoiminnan taustalla oleva keskeinen perusarvo omatoimisuuden, omavastuisuuden, tasa-arvon, ja oikeudenmukaisuuden ohella. Osuuskunnan jäsenten velvollisuutena on painottaa yhteistä etua ja varmistaa kaikkien jäsenten mahdollisimman oikeudenmukainen kohtelu. Omaan jäsenistöön kohdistuvan solidaarisuuden lisäksi osuustoiminta korostaa nykyisin myös sen ulkopuolelle suuntautuvaa yhteiskuntavastuuta.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuuden käsitteeseen tiivistynyt 1900-luvun alun poliittinen filosofia pyrki tarjoamaan sekä tieteellisen teorian yhteiskunnan riippuvuussuhteista että moraalisen ratkaisun sosiaalisiin ongelmiin. Joidenkin tutkijoiden mukaan mukaan tämän uuden rationaliteetin syntymisen tekivät mahdolliseksi käsitys sosiaalisesta riskistä sekä sen hallitsemiseksi kehitetty vakuutuksen idea ja tekniikka. Sosiaalisella riskillä tarkoitetaan tällöin jotain ihmisryhmää tilastollisesti koskevia henkilöriskejä, jotka aiheutuvat tavalla tai toisella ihmisten yhteiselämästä ja joita voidaan lievittää vakuutuksen kaltaisella yhteisvastuun tekniikalla.


title: Solidaarisuus

text: Onkin sanottu, että vakuutusta voidaan pitää yhtenä yhteiskuntasopimuksen instituutiona. Vakuutuksen toimintamuodot edellyttävät yksittäisiltä ihmisiltä yhteisvastuullista suhtautumista niihin tapahtumiin, joihin he katsovat tarpeelliseksi varautua. Yhteiskunnan voidaan sanoa muuttuneen ”moderniksi”, kun vakuutuksesta tulee sosiaalivakuutus ja kun vakuuttamisen toimintamallista tulee vakuutustoiminnan tekniikoiden ja instituutioiden ansioista sekä vertauskuvallinen että toiminnallinen perusta yhteiskuntasopimukselle.


title: Solidaarisuus

text: Vakuutuslääkärien Risto Pelkonen ja Timo Somer mukaan solidaarisuus ja oikeudenmukaisuus ovat vakuutusjärjestelmän perustana olevia keskeisiä periaatteita. Vapaaehtoisen henkilövakuutuksen yhteydessä solidaarisuudella tarkoitetaan sitä, että vakuutetut jakavat voitot ja kustannukset keskenään, oikeudenmukaisuudella puolestaan sitä, että kukin vakuutettu osallistuu kustannuksiin vakuutusmatemaattisen todennäköisyyden mukaan. Sosiaalivakuutukseen taas pääsevät mukaan kaikki kansalaiset ilman valintaa ja terveydentilasta riippumatta, koska kustannukset katetaan verotuloilla ja lakisääteisin maksuin.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuusaate tai solidarismi nähdään yleisesti hyvinvointivaltion keskeisenä perustana, sekä Pohjoismaissa että muualla. Muun muassa lakisääteinen sosiaalivakuutus ja sosiaalioikeuden synty muuttivat 1900-luvulla yhteiskunnallista ajattelua ja tekivät solidaarisuuden paradigman läpimurron mahdolliseksi. Sosiaalioikeudellisen solidaarisuuden synnyn voidaan ajatella pohjautuvan kollektiivisen varautumisen normiin sosiaalisen oikeudenmukaisuuden perustana. Toisaalta voidaan väittää, että sosiaalioikeudellisen sääntelyn ja solidaarisuuden perusteluna ei välttämättä ole positiivinen normin logiikka vaan pikemminkin yleiset kansalaisoikeudet. Ihmisoikeuksien tarkoituksena on kohdistua samalla tavalla kaikkiin ihmisiin, ja ne muistuttavat enemmän juridista ”lakia” kuin normin logiikkaa. Hyvinvointipolitiikan muotoutumisen voidaan siis ajatella pohjautuvan kollektiivisen normin sijasta myös aivan eri logiikkaan perustuviin ihmis- ja kansalaisoikeuksiin.


title: Solidaarisuus

text: Professori Heikki Ervastin mukaan pohjoismaisiin hyvinvointivaltioihin voidaan kuitenkin liittää kolme perustavaa käsitettä: makrokollektiivisuus, universalismi ja solidarismi. Makrokollektiivisuus tarkoittaa yksinkertaistettuna sitä, että tulonsiirtojen saajien ja maksajien ei tarvitse tuntea toisiaan. Universalismilla tarkoitetaan sitä, että hyvinvointivaltion sosiaaliturva ja palvelut koskevat kaikkia kansalaisia. Solidarismi tarkoittaa puolestaan sitä, ettei hyvinvointivaltio ole puhtaasti yhteiskuntarauhan takaamiseksi kehitetty väline, vaan sen keskeisinä ideologisina lähtökohtia ovat yhteisvastuu, ihmisarvo ja tasa-arvo. Turun yliopiston sosiaalipolitiikan dosentti Pauli Forma on tiivistänyt solidaarisuuden keskeisen roolin hyvinvointivaltion eettisenä perustana lyhyesti: ”Hyvinvointivaltio on kollektiivisen solidaarisuuden instituutio”. Hyvinvointivaltio on toisin sanoen sellainen demokraattinen ja vauras valtio, joka on kollektiivisesti solidaarinen kantamalla vastuuta kansalaisten sosiaalisesta turvallisuudesta ja tasa-arvoisuudesta sekä huono-osaisten auttamisesta. Hyvinvoinivaltiossa voidaan sanoa vaikuttavan ”solidaarisuuden näkymätön käsi”samaan tapaan kuin vapaassa markkinataloudessa vaikuttaa ”markkinoiden näkymätön käsi”.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuus on tärkeä periaate myös katolisessa kirkossa. Vaikka katolisen sosiaaliopin lähtökohtana on, että ihminen on itse vastuussa kaikinpuolisesta kehittymisestään, se korostaa myös ihmisen luontoon kuuluvaa yhteisöllisyyttä, jota tarkastellaan solidaarisuusperiaatteen mukaisesti. Roomalaiskatolisuuden mukaan solidaarisuus tarkoittaa muun muassa sitä, ettei toista yksilöä, ihmisryhmää tai kansakuntaa saa pitää pelkkänä tuotannontekijänä tai välikappaleena. Solidaarisuus kuuluu roomalaiskatolisuuden mukaan kuitenkin ensi sijassa perheille, kansalaisten vapaaehtoisille yhteenliittymille ja paikallisyhteisöille. Valtion ja julkisen vallan tulee katolisten mukaan olla ainoastaan hädänalaisten viimeinen turvapaikka. Niinpä paavi Johannes Paavali II hyökkäsikin vuonna 1991 kiertokirjeessään hyvinvointipolitiikkaa vastaan.


title: Solidaarisuus

text: Kansainvälisen politiikan tutkimuksessa on 1960-luvulta lähtien käyty väittelyä pluralismin ja solidarismin välillä. Pluralismin perusteesin mukaan kansainvälinen järjestys ja sitä kautta myös kansalaisten hyvinvointi turvataan parhaiten kunnioittamalla valtioiden suvereniteettia ja koskemattomuutta, ja valtioiden vastuu rajoittuu siten vain oman maan kansalaisiin. Sen sijaan solidarismin mukaan kollektiivinen humanitaarinen interventio on paitsi kansainvälisen yhteisön laillinen oikeus myös sen moraalinen velvollisuus. Solidarismi katsoo, että ihmisoikeuksien turvaaminen on yksi kansainvälisen järjestelmän perusarvoista ja humanitaarinen interventio on siten perusteltu poikkeus koskemattomuuden normista.


title: Solidaarisuus

text: Euroopan Unionissa Lissabonin sopimuksessa on kirjattu tavoitteeksi oikeuksien, arvojen, vapauden, solidaarisuuden ja turvallisuuden Eurooppa, jonka arvojen toteutumista edistetään muun muassa ottamalla käyttöön uusia solidaarisuutta edistäviä järjestelmiä. Sopimuksen mukaan unionin ja sen jäsenvaltioiden tulee toimia yhdessä solidaarisessa yhteisvastuun hengessä, jos jokin jäsenvaltio joutuu esimerkiksi terrori-iskun, luonnonmullistuksen tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden kohteeksi. Sopimus korostaa jäsenvaltioiden solidaarisuutta myös energia-alalla.


title: Solidaarisuus

text: Ranskan kolmannen tasavallan jälkeenkin solidaarisuus on ollut nykypäiviin asti joidenkin poliittisten aatteiden keskeisiä lähtökohtia. Esimerkiksi pohjoismaisen sosiaalidemokratian arvoja ovat solidaarisuus, tasa-arvo ja kansanvalta sekä kansallisessa sisäpolitiikassa että kansainvälisessä yhteistyössä. Solidaarisuus on kuulunut perinteisesti muidenkin vasemmistopuolueiden aatteisiin ja se esiintyy esimerkiksi suomalaisen Vasemmistoliiton ohjelmissa.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuus sisältyy Suomessa myös jossain määrin Keskustapuolueen arvoihin, muun muassa työllisyyspolitikassa ja EU:n jäsenvaltioiden keskinäisissä suhteissa. Sillä ei kuitenkaan ole kovin näkyvää sijaa puolueen ohjelmissa, vaikka esimerkiksi solidaarisuutta yhtenä perusarvonaan korostavaa pellervolaista osuustoimintaliikettä on yleisesti pidetty juuri keskustaa lähellä olevana.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuudella oli tärkeä osa myös neuvostoretoriikassa.


title: Solidaarisuus

text: Yhdistyneet kansakunnat on nimennyt 20. joulukuuta "kansainväliseksi inhimillisen solidaarisuuden päiväksi" ().


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuus-liike oli syyskuussa 1980 Puolassa perustettu laajakirjoinen antikommunistinen ryhmittymä ja ammattiliittofederaatio.


title: Solidaarisuus

text: Solidaarisuusveroksi kutsutaan Suomessa 2013 käyttöön otettua valtion ansiotuloverotuksen ylintä progressioporrasta.


title: Pyramidi (romaani)

text: Pyramidi on ruotsalaisen kirjailijan Henning Mankellin novellikokoelma, joka sisältää viisi kertomusta rikospoliisi Kurt Wallanderista.


title: Pyramidi (romaani)

text: Kirja ilmestyi sen jälkeen, kun Mankell oli julkaissut kahdeksan suuren suosion saanutta rikosromaania, joiden pääosassa oli Wallander. Hän päätti lopettaa rikosromaanisarjan ja kirjoitti sen sijaan kokoelman tarinoita, jotka sijoittuvat ajallisesti ennen romaanien tapahtumia. Kirjasta löytyy esimerkiksi kertomus nuoren Wallanderin poliisiuran alkuajoilta.


title: Pyramidi (romaani)

text: Kirjan novellit:


title: Pyramidi (romaani)

text: "Pyramidi" on myös elokuva, jossa Wallanderia esittää Rolf Lassgård.


title: Nevaimarre

text: Nevaimarre ("Thelypteris palustris", syn. "T. thelypteroides", "Dryopteris thelypteris", "Lastrea thelypteris") on suurehko, Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa laajalle levinnyt saniainen. Suomessa laji on tavanomainen vain eteläisimmissä osissa maata. Oulun ja Lapin lääneissä se on rauhoitettu.


title: Nevaimarre

text: Nevaimarteen pitkä maavarsi on vaakasuora ja nysty- tai karvasuomuinen. Lehdet ovat pystyjä ja kasvavat yksittäin. Lehtien ruoti kasvaa 15–50 senttimetriä pitkäksi, ja lapa 15–40 cm pitkäksi. Ruodin pituus suhteessa lehden lapaan vaihtelee lapaa paljon lyhyemmästä hieman pidempään. Lapa on kapeansoikea, lähes kalju ja parilehdykkäinen. Lehdykät ovat kapeanpuikeita, parijakoisia tai -osaisia, lehdyköiden liuskat ehytlaitaisia ja kolmiomaisia. Lehtilavan alapuolella olevat itiöpesäkeryhmät ovat nuorina katesuomuisia, myöhemmin suomut katoavat. Suomessa nevaimarteen itiöt kypsyvät heinä-elokuussa.


title: Nevaimarre

text: Nevaimarre kasvaa lähes koko Euroopassa pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Levinnäisyysalue jatkuu Venäjän läpi Keski-Aasiaan ja Himalajalle. Nevaimarteen muunnoksia tavataan lisäksi Kaukoidässä Kiinassa, Japanissa ja Korean niemimaalla (var. "pubescens"), ja toisaalta Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa (var. "pubescens" ja var. "haleana"). Suomessa lajia tavataan satunnaisesti koko maassa Rovaniemen korkeudelle saakka. Yleinen laji on kuitenkin ainoastaan Lounais-Suomen ja Suomenlahden rannikkoseuduilla.


title: Nevaimarre

text: Nevaimarre kasvaa luhtaisilla, rehevillä rannoilla, erityisesti lampien nevareunuksissa, tervaleppä- ja lettokorvissa sekä rehevissä pajuviitakorvissa. Laji kasvaa yleensä kosteammissa paikoissa kuin muut Suomessa tavattavat saniaislajit. Nevaimarre on taantunut muun muassa ojitusten, purojen perkausten ja lampien vedenpinnan laskujen takia.


title: Kanadan Gutenberg-projekti

text: Kanadan Gutenberg-projekti on vastaavanlainen kuin alkuperäinen Gutenberg ja Australian Gutenberg-projektit. Sen aloitus oli Kanadan kansallispäivänä 1.kesäkuuta 2007. Kanadan kansalaiset saavat luoda ja ladata monia sellaisia e-kirjoja teoksista, joiden teksti ei ole vielä vapaa tekijänoikeudesta monissa muissa maissa.


title: Kanadan Gutenberg-projekti

text: Kanadassa tekijänoikeus kestää 50 vuotta tekijän kuolemasta. . Jos kirja julkaistiin tekijän eläessä ja hänen kuolemastaan on 51 vuotta tai enemmän, se on vapaassa levityksessä Kanadassa. Joissain tapauksissa "Kanadan Gutenberg-projekti" on saanut levitysluvan myös teoksiin, jotka ovat yhä tekijänoikeuden alaisia.


title: Pitkäjärvi (Paatsjoki)

text: Pitkäjärvi (, tai Лангватн, "Langvatn"; ) on suvantojärvi Paatsjoen juoksulla Venäjän ja Norjan rajalla. Venäjän puoleinen osa kuuluu Petsamon piirin Nikelin kuntaan ja Norjan puoleinen osa Finnmarkin läänin Etelä-Varangin kuntaan. Venäjälle kuuluva itäosa oli osa Suomelle kuulunutta Petsamon kuntaa vuosina 1920–1944.


title: Pitkäjärvi (Paatsjoki)

text: Paatsjoki virtaa Vetokoskea myöten järven eteläpäähän ja jatkaa matkaansa järven pohjoispäästä, jossa sijaitsee vuonna 1964 rakennettu Skogfossin voimalaitos. Järven eteläosassa on Aittasaari. Järven eteläpuolella kohoaa 351 metriä korkea Kaskamatunturi. Pitkäjärveen laskee etelästä Kaskamajärvi ja kaakosta Laukkajokea myöten Laukkajärvet.


title: Pitkäjärvi (Paatsjoki)

text: Ivalosta Petsamoon johtava entinen Jäämerentie (nykyinen tie P-10) kulkee järven itäpuolitse, järven länsirantaa Norjan Paatsjokilaakson tie 885. Järven eteläpäässä Norjan puolella sijaitsee Kobbfossin kylä. Järven itärannalla sijaitsi Suomen aikana Pitkäjärven kylä, mutta se on nykyisin autio.


title: Kaskama

text: Kaskama () on tunturi Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Paatsjoen itäpuolella Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan länsiosassa. Tunturi on 351 metriä korkea. Tunturin länsipuolella on Kaskamajärvi, joka laskee tunturin pohjoispuolella olevaan Pitkäjärveen. Tunturin ja Kaskamajärven välistä kulkee entinen Jäämerentie.


title: Virnimä

text: Virnimä () on tunturi Petsamon piirin Nikelin kunnassa Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Höyhenjärven kylän itäpuolella Paatsjokeen laskevien Laukkajoen ja Puksjoen välisellä alueella Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan länsiosassa. Tunturi on 419 metriä korkea.


title: Luis Alberto Lacalle

text: Luis Alberto Lacalle de Herrera (s. 13. heinäkuuta 1941 Montevideo) on uruguaylainen poliitikko, maan presidentti vuosina 1990–1995 sekä kansallispuolueen (Partido Nacional) johtaja 1999–2004 sekä vuodesta 2009 eteenpäin.


title: Luis Alberto Lacalle

text: Luis Alberto Lacalle sai toiseksi eniten ääniä lokakuun 2009 presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella. Sen jälkeen hänen vastaehdokkaakseen toiselle kierrokselle tuli José Mujica.


title: Luis Alberto Lacalle

text: Lacallen suvussa on ollut merkittäviä kansallispuolueen poliitikkoja: hän on äitinsä puolelta Luis Alberto de Herreran sisarenpoika. Poliittisen uransa Luis Alberto Lacalle aloitti Kansallispuolueessa vuonna 1958 "herreristojen" siiven kannattajana.


title: Luis Alberto Lacalle

text: Lacalle meni vuonna 1961 töihin Clarín-lehteen ja suoritti 1974 Universidad de la Repúblicasta oikeustieteen tutkinnon.


title: Luis Alberto Lacalle

text: Lacalle valittiin vuonna 1971 kansanedustajaksi, ja hän peri sedältään puolueen "herrerista"-siiven johdon. Vuoden 1973 vallankaappauksen jälkeen Lacalle pidätettiin muutamaksi viikoksi. Lacalle osallistui myös salaisen sotilasjunttaa vastustavan liikkeen toimintaan, ja hänet yritettiin murhata hänelle lähetetyllä myrkytetyllä viinipullolla vuonna 1978.


title: Luis Alberto Lacalle

text: 1980-luvulla Lacalle oli Correo de los Viernes y Opinar -lehden kolumnistina ja juonsi Patria y Partido -radio-ohjelmaa. Hän nousi myös puolueen johtoon ja asettui ehdolle vuoden 1989 presidentinvaaleihin, jotka hän voitti.


title: Luis Alberto Lacalle

text: Lacallen presidenttikautena harjoitettiin taloudessa sokkiuudistuksia: valtion budjettialijäämää leikattiin veroja korottamalla ja leikkauksin, monopoleja hajotettiin, pankit yksityistettiin, maan valuutta kellutettiin, lakko-oikeutta rajoitettiin ja kauppaa vapautettiin. Toimet olivat samankaltaisia kuin naapurimaissa ja Itä-Euroopassa kylmän sodan lopulla.


title: Clodovil Hernandes

text: Clodovil Hernandes (17. kesäkuuta 1937 Elisiário, São Paulo, Brasilia – 17. maaliskuuta 2009 Brasília, Distrito Federal, Brasilia) oli brasilialainen juontaja ja poliitikko.


title: Samuel Goldwyn

text: Samuel Goldwyn synt. Szmul Gelbfisz (heinäkuussa 1879 Varsova, Puola – 21. tammikuuta 1974 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja.


title: Samuel Goldwyn

text: Szmul Gelbfisz syntyi Varsovassa Abraham ja Hanna (o.s. Jarecka) Gelbfiszin esikoisena. Hänellä oli viisi sisarusta. Köyhän juutalaisperheen isä oli huonekalukauppias, mutta eniten häntä kiinnosti Tooran tutkiminen. Isän kuoltua Samuel päätti muuttaa ulkomaille. Hän kulki jalan Saksaan ja sieltä laivalla Birminghamiin, Englantiin ja muutti siellä nimensä Samuel Goldfishiksi. Vuonna 1896 hän muutti Kanadan kautta Yhdysvaltoihin, jonka kansalaisuuden hän sai 1912. Vuonna 1918 hän muutti sukunimensä muotoon Goldwyn.


title: Samuel Goldwyn

text: Hän työskenteli New Yorkin osavaltiossa sijainneessa hansikastehtaassa muun muassa myyntimiehenä. Yhdessä lankonsa Jesse L. Laskyn kanssa hän perusti elokuvatuotantoyhtiö Jesse Lasky Feature Play Companyn, jonka ensimmäinen elokuva oli vuonna 1914 julkaistu Cecil B. DeMillen "The Squaw Man", joka oli ensimmäisiä täyspitkiä Hollywood-elokuvia. Yritys fuusioitui 1917 Adolph Zukorin Famous Players Film Companyn kanssa, ja Goldwynistä tuli syntyneen Famous Players-Lasky Companyn hallituksen puheenjohtaja. Samana vuonna hän perusti Goldwyn Pictures Corporationin, joka vuonna 1924 liitettiin osaksi Metro-Goldwyn-Mayeria. Tämän jälkeen Goldwyn toimi itsenäisenä tuottajana.


title: Samuel Goldwyn

text: Goldwynin tuottamia elokuvia olivat muun muassa "Varjojen kadut" (1937), "Humiseva harju" (1939), "Nainen ei armoa antanut" (1941), "Parhaat vuodet" (1946) ja "Enkeleitä Broadwaylla" (1955).


title: Samuel Goldwyn

text: Goldwynillä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: The Squaw Man

text: The Squaw Man voi tarkoittaa seuraavia:


title: Eila

text: Eila on naisen etunimi. Nimi yleistyi Suomessa 1900-luvun alkupuolella ja esiintyy harvinaisena myös Saksassa. Nimen alkuperästä ei ole varmuutta. Sitä on arveltu Elisabet-nimen lyhentymäksi tai muunnokseksi alkujaan irlantilaisesta nimestä Eileen, joka pohjautuu kelttiläiseen "miellyttävää" tarkoittavaan sanaan, mutta nimen yleistymiseen ovat todennäköisesti vaikuttaneet myös muut sitä äänteellisesti muistuttavat nimet, kuten Aila.


title: Eila

text: Suomessa nimi Eila on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 38 943 henkilölle. Yli puolet heistä on syntynyt 1920- tai 1930-luvulla. Viime aikoina Eila on ollut harvinainen nimivalinta, mutta on ennustettu, että 2020-luvulla se tulee olemaan taas suosittu nimi. Eilan nimipäivä on 30. lokakuuta.


title: HMAS Adelaide (1918)

text: HMAS Adelaide oli Australian laivaston Birmingham-luokan kevyt risteilijä. Aluksen köli laskettiin 20. marraskuuta 1915 Australian laivaston telakalla Cockatoo-saarella Sydneyssä. Se laskettiin vesille 27. heinäkuuta 1918, jolloin sen kummina toimi kenraalikuvernöörin puoliso Lady Helen Munro Ferguson. Aluksen varustaminen ja viimeistely kuitenkin viivästyi, kun kriittiset voimanlähteen osat menetettiin niitä kuljettaneen aluksen upotessa. Viivästysten vuoksi alukselle annettiin lempinimeksi "Long Delayed". Alus luovutettiin telakalta Australian laivastolle 31. heinäkuuta 1922, ja se otettiin palvelukseen 5. elokuuta päällikkönään J. B. Stevenson.


title: HMAS Adelaide (1918)

text: "HMAS Adelaide" liittyi koeajojen ja Jervis Bayssä pidetyn koulutuksen jälkeen osa Australian aseman yksiköitä. Alus huollettiin, minkä jälkeen se siirrettiin 18. huhtikuuta 1924 Britannian kuninkaallisen laivaston erikoistehtävälaivueeseen (). Alus purjehti 20. huhtikuuta Wellingtoniin, jossa se liittyi maailmanympäripurjehtiviin taisteluristeilijöihin loppumatkaksi. Alus saapui 28. syyskuuta Portsmouthiin. Alus aloitti kotimatkansa 10. tammikuuta 1925 ja se saapui Sydneyyn 7. huhtikuuta.


title: HMAS Adelaide (1918)

text: Palattuaan kotimaahan alus aloitti normaalin rauhanaikaisen palveluksensa koululaivana. Se siirrettiin kesäkuussa 1928 reserviin.


title: HMAS Adelaide (1918)

text: "Adelaide" huollettiin läpikotaisin, minkä jälkeen se palasi palvelukseen maaliskuusta 17. toukokuuta 1939. Alus palasi reserviin ja sen miehistö siirtyi upouudelle risteilijälle, "HMAS Perthille".


title: HMAS Adelaide (1918)

text: Toisen maailmansodan syttyessä "Adelaide" otettiin välittömästi takaisin palvelukseen, ja sille sijoitettiin reservistä kerätty miehistö.


title: HMAS Adelaide (1918)

text: "Adelaide" poistettiin palveluksesta 13. toukokuuta 1946, ja se myytiin 24. tammikuuta 1949 Australian Iron Steel Pty Limitedille. Aluksen runko hinattiin 2. huhtikuuta Port Kemblaan, missä se lopulta romutettiin.


title: HMAS Adelaide (1918)

text: Aluksen päämasto on Sphynxin sotamuistomerkin osana Sydneyssä.


title: Werner Wejp-Olsen

text: Werner Wejp-Olsen (7. tammikuuta 1938 Brønshøj, Tanska – 15. marraskuuta 2018), nimimerkiltään WOW, oli tanskalainen sarjakuvapiirtäjä.


title: Werner Wejp-Olsen

text: Wejp-Olsen valmistui journalistiksi 1959. Ensimmäiset sarjakuvansa hän piirsi 1955. 1970-luvulta lähtien hän käsikirjoitti Disneyn tarinoita ja asui vuodesta 1989 Massachusettsissa.


title: Werner Wejp-Olsen

text: Wejp-Olsenin omia sarjakuvia ovat "Peter og Perle", joka ilmestyi Jyllands-Postenissa vuodesta 1966, "Felix" vuodesta 1972, päivittäinen "Fridolin" vuodesta 1974 Berlingske Tidendessa, "Krimi-quiz" (Tarkastaja Vaaran rikospähkinä) eli myöhemmin "Dick Danger" päähenkilönsä mukaan. Myöhempiä sarjakuvia "Granny and Slowpoke", "Momsemor", "The Tales of Hans Christian Andersen" ja "Trendz" on julkaistu Tanskassa ja Yhdysvalloissa.


title: Ditionihappo

text: Ditionihappo (HSO) on yksi rikin happihapoista. Yhdiste tunnetaan ainoastaan vesiliuoksina, eikä ole erityisen pysyvä. Sen suolat, jotka ovat nimeltään ditionaatteja ovat sen sijaan pysyviä.


title: Ditionihappo

text: Ditionihappo on vahva happo ja sen vesiliuokset ovat hyvin voimakkaasti syövyttäviä. Ditionihapon molemmat protonit protolysoituvat helposti, eikä hapolta tunneta happamia suoloja eli vetyditionaatteja.


title: Ditionihappo

text:
Ditionihapon laimeat vesiliuokset eivät hajoa huomattavasti vielä huoneenlämpötilassa. Sen sijaan väkevät ditionihappoliuokset hajoavat suhteellisen helposti rikkidioksidiksi ja rikkihapoksi, mikä estää hyvin väkevien happoliuosten valmistamisen.
Laimeat ditionihappoliuokset, joihin on lisätty jotain muuta happoa, hajoavat kuumennettaessa yli 50 °C:n lämpötilaan. Hajoamistuotteena syntyy rikkihappoa. Tämä voi johtua siitä, että muodostuu hyvin reaktiivinen vetyditionaati-ioni, joka reagoi helposti veden kanssa.


title: Ditionihappo

text: Ditionihappo on pelkistin ja reagoi lähes kaikkien hapettimien kanssa. Reaktio on kuitenkin hyvin hidas huoneenlämpötilassa ja edes hyvin voimakkaat hapettimet, kuten kaliumpermanganaatti, hypokloorihapoke tai kloori ole hapettaneet sitä huomattavissa määrin rikkihapoksi. Hapon lisääminen ja lämmittäminen nopeuttavat hapettumista.


title: Ditionihappo

text: Ditionihappoa valmistetaan ditionaattisuoloista, erityisesti bariumditionaatista. Bariumditionaattiliuokseen lisätään rikkihappoa, jolloin saostuu bariumsulfaattia ja ditionihappoliuos jää jäljelle.


title: HMAS Encounter

text: HMAS Encounter oli Britannian kuninkaallisessa laivastossa ja ensimmäisessä maailmansodassa Australian laivastossa palvellut Challenger-luokan panssarikansiristeilijä.


title: HMAS Encounter

text: Aluksen köli laskettiin 28. tammikuuta 1901 Devonportin telakalla, ja alus laskettiin vesille 18. kesäkuuta 1902 kumminaan Devonportin telakan johtaja Sturges-Jacksonin puoliso. Alus valmistui 26. kesäkuuta 1905 ja se otettiin laivaston palvelukseen 21. marraskuuta ensimmäisenä päällikkönään komentaja C. F. Thursby.


title: HMAS Encounter

text: "HMS Encounter" liitettiin uudenvuoden aattona 1905 Britannian kuninkaallisen laivaston Australiaan sijoitettuun laivueeseen. Seuraavien kuuden vuoden aikana alus vieraili useaan otteeseen Australian, Uuden-Seelannin ja Tyynenmeren saarten satamissa, vaikka pääosa toiminnoista olikin normaalia rauhanajan rutiinipalvelusta.


title: HMAS Encounter

text: Britannian amiraliteetti määräsi aluksen lainattavaksi Australialle merikelpoiseksi koululaivaksi, koska Australian tilaaman risteilijä "HMAS Brisbanen" valmistus oli viivästynyt. Alus siirrettiin vuonna 1912 nimettynä "HMAS Encounteriksi", ja aluksen miehistöstä kysyttiin vapaaehtoisia siirtymään aluksen mukana kolmeksi vuodeksi Australian maksamilla palkoilla. Alus otettiin palveluskäyttöön 1. heinäkuuta Australian laivaston ensimmäisenä risteilijänä.


title: HMAS Encounter

text: Alus liitettiin ensimmäisen maailmansodan alkaessa Tyynenmeren laivueeseen, jonka mukana se otti osaa Saksan Uuden-Guinean valtaamiseen. Se valtasi 12. elokuuta saksalaisen "Zambezin" ja tulitti 14. syyskuuta Toma Ridgeä tukiessaan maajoukkoja. Alus tuki maihinnousua Madangiin 24. joulukuuta. Se valtasi saksalaisen purjealus "Elfrieden" 25. huhtikuuta 1915.


title: HMAS Encounter

text: "HMAS Encounter" poistettiin palveluksesta 30. syyskuuta 1920, ja se sijoitettiin reserviin. Alus nimettiin 1. tammikuuta 1923 "HMAS Penguiniksi", minkä jälkeen se palveli majoitusaluksena. Alus poistettiin lopullisesti 15. elokuuta 1929. Se upotettiin 14. syyskuuta 1932 Sydneyn edustalle.


title: Google Sidewiki

text: Google Sidewiki oli Googlen tarjoama kommentointipalvelu. Sidewiki-kommentointipalvelussa käyttäjä voi lisätä kommentteja haluamilleen sivustoihin. Kommentit näkyvät selaimen sivussa olevassa ikkunassa, mistä palvelun nimikin on johdettu. Sidewiki on selaimeen asennettava lisäosa, joka toimii Mozilla Firefox, Internet Explorer ja Google Chrome -selaimissa. Ohjelma esiteltiin syyskuussa 2009.


title: Google Sidewiki

text: Sidewiki-palvelu on aiheuttanut kiistaa, koska sivulla vierailevan kannalta kommentointi on osa sivun tietosisältöä ilman että sivuston ylläpitäjä pystyy hallinnoimaan kommentteja.


title: Google Sidewiki

text: Syyskuussa 2011 Google ilmoitti useiden tuotteiden lakkauttamisesta, mukaan lukien Google Sidewiki.


title: Katapleksia

text: Katapleksia tarkoittaa lihasjänteyden äkillistä katoamista, jonka usein laukaisee tunnereaktio. Katapleksiaa esiintyy yleisesti narkolepsian yhteydessä. On arvioitu, että klassisen narkolepsia-katapleksian esiintyvyys on narkoleptikoilla noin 80 % ja narkolepsian ilman katapleksiaa vain 10 %.


title: Katapleksia

text: Lihasjänteyden katoaminen on lyhytkestoista, mutta voi aiheuttaa esimerkiksi kaatumisen.


title: Skarabee

text: Skarabee on muinaisessa Egyptissä käytetty amuletti, joka muotoiltiin pillerinpyörittäjän eli turilasmaisiin ("Scarabaeoidea") kuuluvan sittiäisen mukaan. Amuletti oli egyptiläisille elämän symboli ja se omistettiin auringonjumala Ralle, sillä sittiäisen edellään työntämä lantapallo edusti auringon kehrää. Hautajaismenoissa skarabee sijoitettiin vainajan sydämen paikalle, ja sen selkäpuolelle oli usein kaiverrettu loitsukaava, jossa anottiin jumalilta kuolemattomuutta. Myös itse lantakuoriainen alettiin usein samaistaa skarabeen voimaan, ja hedelmättömät egyptiläisnaiset kuivasivat hyönteisiä ja tekivät niiden jauheesta hedelmällisyysjuomaa.


title: Jokaisen oma ympäristö -kulttuuriympäristökampanja 2010

text: JOY Jokaisen Oma Ympäristö - Kulttuuriympäristökampanja 2010 on kansalaisjärjestöjen yhteinen kampanja kulttuuriympäristön, maiseman, arkeologisen ja muun kulttuuriperinnön arvostuksen ja hoidon parantamiseksi. JOY-kampanjan suojelijana toimii Jorma Ollila. JOY-kampanjaa koordinoi Suomen Kotiseutuliitto.


text: Kampanjan tavoitteena on nostaa kulttuuriympäristön arvostusta, parantaa kulttuuriympäristöä vaalivien järjestöjen, viranomaisten, yritysten ja muiden tahojen yhteistyötä sekä muodostaa toimijoiden välille toiminta- ja yhteistyöverkosto, jossa on mukana satojatuhansia ihmisiä.


text: Kampanjassa on mukana satoja paikallisia ja valtakunnallisia järjestöjä ja muita toimijoita.


text: Kampanjaan mukaan ilmoittautuneet yhteisöt järjestävät tapahtumia, toimintoja ja hankkeita, tuottavat aineistoa ja artikkeleita lehdistölle sekä julkaisuja, jotta tieto kulttuuriympäristön tilasta ja mahdollisuuksista leviäisi mahdollisimman laajalle.


text: Kunnissa, missä suurin osa mm. kaavoituspäätöksistä tehdään, ei aina ole tarpeeksi tietoa ympäristöarvoista tai niiden merkitystä välttämättä tunnusteta. Puutteet tiedoissa ja taidoissa luovat helposti noidankehän, joka johtaa kulttuuriympäristöarvojen vähättelyyn, vähenemiseen ja lopulta tuhoutumiseen.


text: Vuosisatojen kuluessa syntynyt kulttuuriperintö on liian helppo tuhota tehokkuuden tai taloudellisuuden nimissä. Kansalaisten, päätöksentekijöiden ja viranomaisten havahduttaminen JOY-kampanjalla on keino saada kulttuuriympäristöjen vaaliminen kaikkien yhteiseksi päämääräksi.


title: The Squaw Man (vuoden 1914 elokuva)

text: The Squaw Man on Cecil B. DeMillen ja Oscar Apfelin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1914. Elokuva pohjautuu Edwin Milton Roylen samannimiseen näytelmään, ja se kertoo englantilaisesta miehestä, joka rikoksesta syytettynä pakenee villiin länteen, jossa hän avioituu intiaaninaisen kanssa. Elokuvan pääroolissa näytteli Dustin Farnum.


title: The Squaw Man (vuoden 1914 elokuva)

text: "The Squaw Man" oli Hollywoodin ensimmäinen pitkä lännenelokuva ja se tuotti voittoa 244 700 dollaria. Hyvän taloudellisen tuloksen seurauksena Cecil B. DeMille teki elokuvan uudelleen vuosina 1918 ja 1931. Elokuva sai myös vuonna 1917 jatko-osan "The Squaw Man's Son".


title: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

text: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa (, ) on muinaiskreikkalainen runo, joka kertoo Homeroksen ja Hesiodoksen välisestä kuvitellusta kilpailusta ("agōn"). Runo laajentaa Hesiodoksen teoksessa "Työt ja päivät" olevaa mainintaa kilpailusta, jonka Hesiodos kertoo voittaneensa. Runon kirjoittajaa ei tunneta.


title: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

text: Nykyaikaan säilynyt versio on selvästi peräisin toiselta vuosisadalta jaa., sillä se mainitsee keisari Hadrianuksen (rivi 33). Friedrich Nietzsche päätteli, että runolla täytyy olla varhaisempi muoto. Hän esitti, että sen täytyy olla peräisin Alkidamaan teoksesta "Mouseion", joka on kirjoitettu 300-luvulla eaa. Kolme myöhemmin löydettyä papyruskatkelmaa on vahvistanut tämän näkemyksen. Yksi papyruksista on ajoitettu 200-luvulle eaa.; yksi 100-luvulle eaa. (kummatkin sisältävät runosta version, joka on suureksi osaksi yhtenevä Hadrianuksen mainitsevan version kanssa); ja yksi, joka on tunnistettu lopun kolofonin perusteella Alkidamaan teoksen "Homeroksesta" loppuosaksi, ajoittuu 100- tai 200-luvulle jaa.


title: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

text: Sen, että runo on ainakin joiltakin osiltaan peräisin klassiselta ajalta, osoittavat kaksi eräässä arvoituksessa esiintyvää riviä (rivit 1282–1283), jotka löytyvät myös Aristofaneen näytelmästä "Rauha". R. M. Rosen mukaan on todennäköisempää, että Aristofanes lainasi rivit olemassa olevasta tekstistä, kuin että Alkidamas olisi lainannut ne Aristofaneelta tämän kaltaiseen runoon. Rosen on löytänyt merkkejä runon vaikutuksesta myös Aristofaneen näytelmästä "Sammakot". Hän huomauttaa selvästä traditiosta kuvata viisaiden ("sofos") välistä kilpailua, johon kuuluu usein arvoitusten esittäminen kilpakumppanille.


title: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

text: Runo kertoo Homeroksen ja Hesiodoksen elämästä, syntyperästä ja synnystä lyhyesti. Lisäksi se kertoo heidän välisestään kilpailusta. Hesiodoksen itsensäkin mainitsema kilpailu sijoittuu Khalkikseen, Euboialle. Hesiodos kertoo "Töissä ja päivissä", että ainoa kerta, kun hän on matkustanut laivalla, oli matka Auliista Khalkikseen, kun hän osallistui Amfidamaan, merkittävän khalkislaisen, hautajaisiin. Hautajaisissa järjestettiin kilpailu, jonka Hesiodos voitti. Palkinnoksi hän sai pronssisen kolmijalan, jonka hän omisti Helikon-vuoren muusille. Tällaista kolmijalkaa esiteltiin kävijöille muusille pyhitetyssä lehdossa vielä Pausaniaan aikana.


title: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

text: Hesiodos itse ei kuitenkaan mainitse Homerosta kilpakumppaninaan. "Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa" kuvaa kilpailun olleen näiden kahden Kreikan suurimman runonlaulajan välinen. Runossa Hesiodos esittää kilpakumppanilleen haasteita ja arvoituksia. Homeros vastaa niihin improvisoiden mestarillisesti. Kuuntelijat osoittavat suosiotaan. Homeros ja Hesiodos esittävät kummatkin parhaana pitämänsä runokatkelman. Runo kuvaa, että Hesiodoksen valitsema voittoisa kohta oli kohta "Töistä ja päivistä", joka alkaa sanoilla ”Kun Plejadit nousevat...”. Tuomari, joka on kuolleen Amfidamaan veli, antaa palkinnon Hesiodokselle. Runossa voitto kytkeytyy runoilijoiden runouden arvoon yhteisölle, "polikselle": Hesiodoksen maanviljelystä ja rauhasta kertova teos katsotaan arvokkaammaksi kuin Homeroksen kertomukset sodista ja surmista.


title: Homeroksen ja Hesiodoksen kilpa

text: Lopuksi kerrotaan suurten runoilijoiden kuolemaan liittyvistä olosuhteista.


title: Daniel Örlund

text: Daniel Kjell Valter Erik Örlund (s. 23. kesäkuuta 1980 Tukholma) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa IF Brommapojkarnaa.


title: Daniel Örlund

text: Juniorina Örlund edusti Enskede IK:ta ja Spårvägens IF:ää. Jälkimmäisessä seurassa hän pelasi ensimmäiset miesten sarjaottelunsa 1. divisioonassa kaudella 2000.


title: Daniel Örlund

text: Kaudeksi 2002 Örlund siirtyi Ruotsin pääsarjan AIK:hon, jossa hän ei kuitenkaan kahtena ensimmäisenä kautena pelannut ainuttakaan sarjaottelua. Ensiesiintymisenä pääsarjatasolla Örlund teki kaudella 2004. Ottelu jäi kuitenkin hänen kauden ainoakseen AIK:ssa, ja suurimman osan kaudesta hän pelasi lainalla Superettanin Café Operassa.


title: Daniel Örlund

text: AIK:n pudottua Superettaniin Örlund nousi seuran ykkösmaalivahdiksi. Joukkue nousi saman tien takaisin pääsarjaan, ja kaudet 2006–2007 Örlund oli AIK:n ykkösmaalivahti myös Allsvenskanissa. Kaudella 2008 hän pelasi osan kaudesta lainalla Norjan pääsarjan Fredrikstadissa, mutta palasi AIK:n ykkösmaalivahdiksi kaudeksi 2009. Yhteensä hän pelasi AIK:ssa 123 ottelua, joista 94 pääsarjatasolla.


title: Daniel Örlund

text: Kaudeksi 2010 Örlund siirtyi Norjan pääsarjassa pelaavaan Rosenborgiin. Kaudet 2010–2012 hän oli seuran ykkösmaalivahti pelaten yhteensä 86 sarjaottelua. Kausina 2013–2014 hän vuorotteli maalilla Alexander Lund Hansenin kanssa ja pelasi 32 sarjaottelua. Maaliskuussa 2015 Örlund teki vuoden 2015 kattavan sopimuksen Veikkausliigassa pelaavan HJK:n kanssa.


title: Daniel Örlund

text: Örlund on pelannut yhden ottelun Ruotsin maajoukkueessa. Hän pelasi koko ottelun, kun Ruotsi voitti Omanin 1–0 vieraskentällä pelatussa ystävyysottelussa 20. tammikuuta 2010.


title: Grigor Dimitrov

text: Grigor Dimitrov (, s. 16. toukokuuta 1991 Haskovo) on bulgarialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä kolmanneksi marraskuussa 2017.


title: Grigor Dimitrov

text: Yhdysvaltain avoimissa 2007 Dimitrov selviytyi finaaliin poikien nelinpelissä yhdessä parinsa Vasek Pospisilin kanssa. Turnauksen finaalissa he hävisivät Jonathan Eyssericille ja Jérôme Inzerillolle. Kesäkuussa 2008 hän sai villin kortin Ordina Openiin. Uransa ensimmäisen ATP-turnauksen ensimmäisellä kierroksella hän hävisi Igor Andrejeville. Wimbledonissa 2008 hän voitti poikien kaksinpelin voitettuaan finaalissa Henri Kontisen lukemin 7–5, 6–3. Hän voitti myös Yhdysvaltain avoimissa 2008 poikien kaksinpelin. Turnauksen finaalissa hän voitti Devin Brittonin erin 6–4, 6–3. Voittonsa jälkeen hän saavutti junioreiden maailmanlistan ykkössijan.


title: Grigor Dimitrov

text: Helmikuussa Dimitrov sai villin kortin Rotterdamin ATP-turnaukseen. Turnauksen ensimmäisellä kierroksella hän voitti Tomáš Berdychin lukemin 4–6, 6–3, 6–4, mutta hävisi toisella kierroksella Rafael Nadalille lukemin 5–7, 6–3, 2–6. Kesäkuussa Queen's Club Championships -turnauksen ensimmäisellä kierroksella hän voitti Ivan Navarron, mutta hävisi toisella kierroksella Gilles Simonille. Wimbledonin ensimmäisellä kierroksella hän hävisi Igor Kunitsynille.


title: Taidekauppa

text: Taidekauppa on taiteen ostamista ja myymistä. Taidekaupan asema on ollut keskeinen 1800-luvulta alkaen. Se toimii lenkkinä yleisön ja anonyymeille vapaille markkinoille teoksia luovien kuvataiteilijoiden välillä. Sanalla "taidekauppa" voidaan tarkoittaa myös yksittäistä liikeyritystä, joka myy taidetta.


title: Taidekauppa

text: Taidekauppa oli aluksi oli vaihtokauppaa. Rooman keisariajan lopulla taiteen kauppa laajeni, ja muiden maiden ja aikakausien taideteoksilla oli vastaava asema kuin uskonnollisilla kulttiesineillä aiemmin. Roomassa pidettiin taidehuutokauppoja ja kaupungissa oli taidekauppaan keskittynyt kortteli. Taiteen keräilijöistä ja ostajista on myös kuvauksia. Esimerkiksi Petronius kuvaa "Satyriconissa" nousukasta, joka kirkastaa julkikuvaansa taiteen keräämisellä.


title: Taidekauppa

text: Keskiajalla kaupan kohteena olivat kuvitetut käsikirjoitukset, alabasteripatsaat, taidekäsityö ja ylelliset esineet. Varsinaisia taidekauppiaita ei ollut ja ammattikillat rajoittivat vapaata yritteliäisyyttä taiteessa. Useimmissa kaupungeissa keskiajan lopulla vain Pyhän Luukkaan killan jäsenillä oli lupa pitää työpajaa ja myydä teoksia. Kiltojen ote alkoi höltyä renessanssin Italiassa, jolloin hallitsijat sekä kirkon johtajat alkoivat kerätä taidetta. Taiteilijat saivat toimia taideasiantuntijoina ja kokoelmien hankkijoina mesenaateilleen.


title: Taidekauppa

text: Nykyaikainen taidekauppa alkoi syntyä 1500-luvun alussa. Taideagentteja, kuten Tiziania välittänyt Jacobo Stradon, alkoi ilmaantua. Myös taidematkailu ja myös taiteen kerääminen lisääntyi. Roomassa taidekauppiaat alkoivat tilata taiteilijoilta teoksia, joita esiteltiin liikkeiden edustalla. Espanjassa taas tilattiin uskonnollista taidetta Etelä-Amerikan siirtomaiden tarpeisiin.


title: Taidekauppa

text: Suurimman merkityksen taidekauppa sai Alankomaissa, missä taidekauppiaiden asema oli vahva. Kauppiaat saattoivat tehdä sopimuksia taiteilijan koko tuotannosta. Huutokauppoja ja näyttelyitä pidettiin säännöllisesti, ja taidetta välitettiin paitsi omasta maasta myös koko Euroopan alueelta. Taidekauppa lisääntyi 1700-luvulla muuallakin. Esimerkiksi Ranskassa Ludvig XIV:n jälkeen myös hovin ulkopuoliset saattoivat tilata taidetta.


title: Taidekauppa

text: Taidegalleriat ja taiteen myyminen saivat kuitenkin hallitsevamman aseman vasta 1800-luvun puolimaissa. Tuolloin taidekauppiaat toimivat väylänä etenkin uudelle ja aiemmasta poikkeavalle taiteelle taideakatemioiden pitäytyessä perinteisiin. Impressionistien taidekauppiaana toimi Charles Durand-Ruel, Ambroise Vollard taas tuki Paul Cézannea. Myös kubisteilla oli omat tukijansa. Toisinaan taidekauppiaat toimivat suorastaan mesenaatteina elättäen talliinsa kuuluvia taiteilijoita, kuten Gösta Stenman Tyko Sallista.


title: Taidekauppa

text: Taidekauppa toimi väärinymmärrettyjen tai muissa instituutioissa sivuutettujen taiteilijoiden tukijana 1920-luvulle asti. Myöhemmin 1900-luvulla taidekauppaa on sävyttänyt muun muassa vanhojen mestarien ja modernismin suurten nimien teosten hintojen kova nousu. Korkeita hintoja maksetaan maailmanmainetta nauttivien ja yleensä niiden taiteilijoiden teoksista, joiden asema on vakiintunut taiteen suurimmissa keskuksissa tiettyjen gallerioiden avulla.


title: Taidekauppa

text: Vuonna 2010 maailman taiteen ja antiikkiesineiden markkina, joka sisältää kuva- ja käyttötaiteen, oli suuruudeltaan 43 miljardia euroa. Se palasi vuoden 2008 tasoon vuoden 2009 jälkeen, jolloin myynti supistui 28 miljardiin. Euroopan unionin osuus maailman markkinasta oli 37 prosenttia. Seuraavana oli Yhdysvallat (34 prosenttia) ja sitten Kiina (23 prosenttia). Markkinan näkyvin suuntaus vuoden 2011 jälkipuoliskolla oli Kiinan markkinaosuuden kasvu viidestä prosentista vuonna 2006 samalla, kun Yhdysvaltojen ja Euroopan markkinaosuudet laskivat. Myyntitapahtumat lisääntyivät 13 prosentilla 35 miljoonaan.


title: Taidekauppa

text: Myynti jakautuu huutokauppaliikkeiden myynteihin (49 prosenttia koko maailman myynnistä vuonna 2010) ja välittäjien myynteihin (51 prosenttia). Vuonna 2010 huutokauppamyynnin arvo oli kokonaisuudessaan 21 miljardia euroa, josta kuvataiteen huutokauppamyynti oli 7 miljardia. Vuonna 2010 arvioitiin alalla olevan maailmassa noin 400 000 pörssinoteerattua yritystä (huutokauppaliikkeitä tai välittäjiä), joista EU:ssa oli yli 59 000 yritystä. Näistä 4 000 oli huutokauppaliikkeitä ja 55 000 välittäjäyrityksiä, jotka työllistivät lähes 270 000 henkeä ja auttoivat ylläpitämään varovasti arvioituna yli 110 000 työpaikkaa, jotka liittyvät suoraan taidekaupassa käytettäviin liitännäis- ja tukipalveluihin.


title: Taidekauppa

text: Aasia ja Kiina hallitsivat maailman taidekauppaa vuonna 2011. Kiina saavutti 39 prosentin osuuden markkinasta, joka tarkoittaa kuuden prosentin kasvua edellisestä vuodesta ja myyntitulojen kasvua 32 prosentilla. Yhdysvaltojen myyntitulo oli 25 prosenttia ja Yhdistyneiden kuningaskuntien osuus 20 prosenttia maailman markkinasta. Kiinan markkinan kasvu oli siis yhä nopeampaa.


title: Taidekauppa

text: Pauliina Laitinen-Laihon mukaan hinnan muodostumiseen vaikuttavat muun muassa taiteilijan tunnettuus, teoksen puhuttelevuus ja teoksen taustatietojen värikkyys. Tässä mielessä kiinnostavaa taustahistoriaa voi olla esimerkiksi ullakolta löydetty sinne unohtunut teos tai historia sotasaaliina. Myös Mona Lisan historia läpi moninaisten kausien on tehnyt siitä maailman tunnetuimman maalauksen.


title: Taidekauppa

text:
Laitinen-Laihon mukaan teosta myydessä kannattaa faktoihin perustuvat taustatiedot tuoda esiin ja korostaa teoksen harvinaisuutta. Teoksen tekijän on hyvä olla tiedossa, samoin aiemmat omistajat ovat tärkeitä. Teoksesta ja taiteilijasta on hyvä hankkia tietoa, kuten kuka on ollut mallina ja kuvailla miksi itse hankki teoksen. Teos kannattaa antaa näyttelyyn tai sen kuva kirjaan, myös postikortit ja muut painotuotteet lisäävät toiston kautta teoksen arvoa ja tunnistettavuutta.
On kuitenkin parempi, että teos ei ole ollut usein myytävänä julkisessa taidekaupassa. Teoksen arvo laskee sitä mukaa mitä pidempään se on myynnissä. Keräilijän hallussa teoksen hinta taas nousee.


title: Frank Lucas

text: Frank Lucas (s. 1930 Washington, Pohjois-Carolina varttui Greensborossa) on entinen heroiinin jälleenmyyjä ja järjestäytyneen rikollisuuden pomo, joka toimi Harlemissa 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Hän oli tunnettu välikäsien välttäjä jonka avulla hän sai ostettua huumeensa Kultaisesta kolmiosta. Lucas kehuskeli, että hän salakuljetti heroiinia kuolleiden Yhdysvaltain sotilaiden arkuissa, mutta tämän väitteen on kiistänyt hänen Kaakkois-Aasiassa toiminut salakuljettaja, Leslie "Ike" Atkinson. Hänen uransa filmatisoitiin vuonna 2007 elokuvassa "American Gangster". Elokuvassa Lucasia näyttelee Denzel Washington. Kun Frank Lucas jäi kiinni heroiinin tuomisesta Aasiasta ja myymisestä Yhdysvalloissa hän vei mukanaan tuomiolle jopa 75% koko New Yorkin huumepoliiseista. Oikeuden eteen joutui myös joukko muita arvostettuja henkilöitä, jopa poliitikkoja.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: HMS Ambuscade (viirinumero D38) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa. Alus oli yhdessä "HMS Amazonin" kanssa kokeellinen. Aluksissa testattiin uusia voimanlähteitä sekä valmistustekniikoita. Saadut kokemukset otettiin käyttöön seuranneissa alusluokissa aina Tribal-luokan hävittäjiin saakka eli yli 80 aluksessa.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Vuoteen 1923 mennessä Kuninkaallisen laivaston hävittäjät olivat supistuneet vuoden 1918 yli 400 aluksesta 185:een M-, R-, S-, V- ja W-luokkien alukseen sekä viiteentoista Marksman-, Faulknor-, Shakespeare- ja Scott-luokan laivueenjohtajaan. Kaikki ennen ensimmäistä maailmansotaa valmistuneet sekä suuri joukko M- ja R-luokkien aluksia romutettiin 1921–1923 taloudellisten syiden, heikon kunnon sekä Washingtonin laivastosopimuksen perusteella. Lisäksi maassa vallinnut sodanvastainen ilmapiiri esti rahoituksen saamisen uuteen aluskantaan.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Palveluksessa olevat M-, R- ja S-luokkien alukset eivät soveltuneet lyhyen toimintasäteensä vuoksi erityisen hyvin laivaston tarpeisiin, joten jäljelle jäivät V- ja W-luokkien alukset sekä laivueenjohtajat. Monien alusten palvelusaika täyttyi 1924 ja samalla tuli täyteen seitsemän vuotta, jolloin ei suunniteltu ainuttakaan uutta hävittäjämallia, joten Amiraliteetti aloitti uuden alusluokan suunnittelun ottaen huomioon teknisen kehityksen erityisesti moottoreissa sekä valmistusmenetelmissä. Amiraalineuvosto hyväksyi 21. marraskuuta 1923 ensimmäisen rakennusohjelman sodan jälkeen, minkä mukaan valmistettaisiin kahdeksan risteilijää, kaksi hävittäjää, kolme partiosukellusvenettä, yksi sukellusveneiden emälaiva, yksi hävittäjien emälaiva, yksi miinalaiva ja kaksi Jangtsejoen tykkivenettä.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Kahden ohjelmaan sisällytetyn hävittäjän eli "HMS Amazonin" ja "HMS Ambuscaden" tuli olla uuden standardihävittäjätyypin perusta. Näiden kaltaisia aluksia valmistui kaikkiaan yli 80. Kuninkaallisen laivaston aluksiin pohjautuvista luokista viimeinen I-luokka valmistui osana vuoden 1937 laivasto-ohjelmaa. Kuitenkin alustyyppiin pohjautunut kahdeksan aluksen alusluokka valmistui vielä joulukuun 1939 ja maaliskuun 1942 välillä.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Amiraliteetti pyysi esitystä uusista aluksista viideltä hävittäjiin erikoistuneelta telakalta, Yarrow’lta, Dennyltä, Thornycroftilta, Whitelta ja Hawthorn Leslielta. Näistä ainoastaan Yarrow ja Thornycroft esittivät kehittyneen aluksen suunnitelmat muiden pitäytyessä ensimmäisessä maailmansodassa tehtyihin suunnitelmiin. Alukset poikkesivat toisistaan varsinkin sisätiloiltaan, mutta muistuttivat toisiaan ulkoisesti.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Alus tilattiin 12. kesäkuuta 1924 Yarrow and Companyltä Glasgow’sta. Sen köli laskettiin 8. joulukuuta, ja alus laskettiin vesille 15. tammikuuta 1926. Aluksen astuttua palvelukseen 9. huhtikuuta 1927 se palveli laivaston mukana kotivesillä ja Välimerellä aina vuoteen 1937, jolloin se poistettiin palveluksesta turbiineissa havaittujen ongelmien vuoksi. Turbiinien ongelmat korjattiin vasta 1939, mutta alus kärsi vielä sen jälkeenkin vastaavista ongelmista, minkä takia se siirrettiin toisarvoisiin tehtäviin.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscadeen" asennettiin kolme nelivaiheista Yarrow-kattilaa varustettuna ilman esilämmittimellä. Aluksella oli sähkömekaaninen peräsin.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Aluksen pääaseet olivat samat kuin edeltäneillä V- ja W-luokkien aluksilla eli neljä 4,7 tuuman BL Mk I -tykkiä CP Mk VI** -asennuksena, joka mahdollisti 30 asteen korkeuskulman, ja lisäksi kuusi 21 tuuman torpedoputkea. Aluksille asennettiin paranneltu tulenjohtojärjestelmä, jonka muodostivat yhdeksän jalan etäisyysmittari ja DDS.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Aluksen nopeudeksi saatiin koeajoissa 37,66 solmua, ja se oli taloudellisempi kuin puolisisarensa. Alusten toimintasäde- ja suorituskykytestit lämpimässä ilmanalassa osoittautuivat ongelmallisiksi koneiden ylikuumenemisen vuoksi. Kuumenemisen seurauksena alusten ilmastointijärjestelmää parannettiin.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscade" aloitti maaliskuussa 1927 koeajot satamassa, ja se valmistui 8. huhtikuuta telakalta, jolloin se siirrettiin hyväksyntätesteihin. Seuraavana päivänä alus otettiin palvelukseen koealuksena liitettynä Atlantin laivastoon. Se aloitti 15. huhtikuuta koulutuksen Portlandissa. Alus teki erilaisia testejä, kunnes se syyskuussa poistettiin palveluksesta havaittujen vikojen korjaamiseksi Devonportin telakalla.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Alus palasi 14. joulukuuta Atlantin laivastoon, jossa se jatkoi erilaisten testien tekemistä. Alus osallistui laivaston mukana 4. tammikuuta 1928 alkaneeseen sotaharjoitukseen, josta se palasi 29. helmikuuta. Lyhyen Chathamin telakalla tehdyn huollon päätyttyä alus lähti "HMS Amazonin" kanssa 4. huhtikuuta Etelä-Amerikkaan Pernambucoon, jossa alukset suorittivat uusia testejä. Testien ohessa alukset vierailivat Valparaísossa Chilessä ja Callaossa Perussa. Alukset matkasivat heinäkuussa Panaman kanavan läpi Karibianmerelle, josta ne aloittivat elokuussa kotimatkansa, jonka aikana ne vierailivat Azoreilla. Alukset saapuivat 16. elokuuta Chathamiin, jossa "HMS Ambuscade" siirrettiin 27. elokuuta telakalle.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Korjaustyöt telakalla päättyivät 13. lokakuuta ja alus palasi kolme vuorokautta myöhemmin palvelukseen, jolloin se liitettiin täysin varustettuna Välimeren laivaston 3. hävittäjälaivueeseen. Alus siirtyi Maltalle liittyäkseen laivueeseensa, jonka mukana se osallistui erilaisiin harjoituksiin ja laivastovierailuihin. Alukseen osui harjoituksen aikana harjoitustorpedo, joka vaurioitti sen potkuria ja vasenta kylkeä. Aluksen vauriot vaativat telakointia, ja se siirrettiin 21. elokuuta 1929Maltalla telakalle.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscade" palasi 24. lokakuuta telakalta liittyen laivueeseensa. Tammikuussa 1930 se siirrettiin Välimeren laivaston 4. hävittäjälaivueeseen "HMS Vansittartin" tilalle. Alus siirrettiin 14. elokuuta Maltalla telakalle turbiineissa havaitun vian vuoksi, mistä se palasi palvelukseen 4. maaliskuuta 1931. Alus palasi Britteinsaarille, jossa se poistettiin palveluksesta. Se sijoitettiin 3. toukokuuta Sheernessiin "HMS Malcolmin" varastoksi, jona aikana alus kuului osaksi Noreen sijoitettua reservilaivastoa.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Alus siirrettiin 21. lokakuuta huoltoon Chathamin telakalle, mistä se palasi 31. toukokuuta 1932 koeajojen jälkeen reserviin. Alus kuitenkin määrättiin palaamaan palvelukseen, ja se liitettiin 22. kesäkuuta Kotilaivastoon, johon kuuluvana se palveli vuoden lopun Irlanninmerellä ja lounaisen reitin alueella. Alus määrättiin elokuussa 1933 Portsmouthiin koulutus- ja koealukseksi laivaston torpedokoulutuskeskukseen "HMS Vernoniin".


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscade" siirrettiin 5. lokakuuta Portsmouthin telakalle uuden tehtävän vaatimien muutostöiden vuoksi. Alus aloitti 9. joulukuuta muutostöiden jälkeiset koeajot, joiden päätyttyä se palasi palvelukseen osana "HMS Vernonia". Alus poistettiin helmikuussa 1937 palveluksesta turbiinien heikon kunnon vuoksi odottamaan huoltoa, jolloin "HMS Acheron" korvasi sen koululaivana. "HMS Ambuscade" siirrettiin 22. helmikuuta Portsmouthin telakalle. Lokakuussa aluksen tulevaa käyttöä alettiin miettiä ja työt telakalla keskeytettiin 18. lokakuuta turbiinien korjaamisen osottaudutta odotettua kalliimmaksi. Alus siirrettiin ankkuripaikalle odottamaan päätöstä kohtalostaan.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Sodan uhan lisääntyessä päätettiin elokuussa 1939 jatkaa aluksen huoltoa, ja huollot aloitettiin syyskuussa. Alus aloitti huollon jälkeiset koeajot toukokuussa 1940, ja samalla sen viirinumero vaihdettiin I38:ksi vastaamaan laivaston sen hetkistä käytäntöä. Alus palasi palvelukseen 27. toukokuuta Harwichiin sijoitettussa 16. hävittäjälaivueessa.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Alus siirrettiin kesäkuun alussa koeajojen päätyttyä Portlandiin koulutettavaksi. Koulutus keskeytettiin 8. kesäkuuta, ja alus siirrettiin evakuoimaan Le Havren alueen joukkoja (operaatio Cycle). Alus saapui 10. kesäkuuta St. Valeryyn, jossa siihen nousi 51. Ylämaan divisioonan joukkoja kotimaahan kuljetettavaksi. Alukseen osui rannikkotykistön kranaatti, mutta se ei menettänyt toimintakykyään. Paluumatkalla alus otti syöksypommituksessa liikuntakykynsä menettäneen "HMS Boadicean" hinaukseen. Seuraavana päivänä alus luovutti hinauksen alankomaalaiselle hinaajalle "Kroomanille" ja jatkoi itse Portsmouthiin, jossa se matkustajien poistuttua siirrettiin telakalle korjattavaksi.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Alus palasi 29. kesäkuuta korjausten valmistuttua Harwichissa laivueeseensa. Seuraavana päivänä se suojasi "HMS Wild Swanin" hinaaman "HMS Whitshedin" matkan Harwichiin yhdessä "HMS Puffinin" kanssa.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Suojattuaan saattuetta OA205 alus siirrettiin 3. syyskuuta Kotilaivaston Greenockiin sijoitettuun 12. hävittäjälaivueeseen. Aluksen turbiiniongelmat palasivat ja se jouduttiin siirtämään telakalle 13. syyskuuta. Alus palasi telakalta 8. marraskuuta laivueeseensa, joka oli siirretty läntisen reitin () alaisuuteen. Se palveli laivueensa mukana Islannissa suojaten Pohjois-Atlantin saattueita.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscade" pelasti joulukuun alussa Pohjois-Atlantilla torpedoidun hollantilaisen kauppalaivan "SS Farmsumin" 15 miehistönjäsentä. Alus palasi keväällä 1941 Clydeen, jossa se siirrettiin telakalle 9. toukokuuta. Alus palasi palvelukseen 7. elokuuta liittyen laivueeseensa.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Alus ei viipynyt kuitenkaan laivueessa pitkään, kun sen polttoaineeseen pääsi sekoittumaan vettä. Alus siirrettiin Portsmouthin telakalle 15. lokakuuta ja se palasi laivueeseensa 10. tammikuuta 1942. Se suojasi saattuetta PQ14 Kuolaan palaten Islantiin suojaten saattuetta QP9. Se joutui kuitenkin teknisten vikojen vuoksi jälleen Liverpoolissa telakalle, mistä se palasi 18. kesäkuuta.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: "HMS Ambuscade" sijoitettiin laivaston ilmavoimien maalilaivaksi. Palveluksen keskeytti ainoastaan 30. marraskuuta aloitettu huoltojakso, mistä se palasi maalilaivaksi 23. tammikuuta 1943. Se siirrettiin 4. kesäkuuta Portsmouthista Clydeen telakalle, missä sille asennettiin Squid-sukellusveneentorjuntaheitin kenttäkokeita varten. Uutta heitintä testattiin lähes vuosi. "HMS Ambuscade" oli huollettavana 16. kesäkuuta 1944 palaten palvelukseen elokuussa, jonka jälkeen se oli koululaivana pari kuukautta. Alus lähti 15. lokakuuta Milford Havenista Välimerelle Squid-heittimen syvänmeren testeihin ja se palasi testien päätyttyä Clydeen 9. marraskuuta.


title: HMS Ambuscade (D38)

text: Testien päätyttyä alus palveli koululaivana Clydessä, kunnes vasta perustettu koululaivue vapautti sen tehtävästä kesäkuussa 1945. Alus siirrettiin reserviin 27. elokuuta Barrowissa. Alus oli shokkiaaltokokeissa 1946 Loch Strivenillä. Se sijoitettiin poistolistalle 23. marraskuuta 1946 ja alus siirrettiin BISCOlle myytäväksi. Se myytiin West of Scotland Shipbreaking Companylle Trooniin ja romutettiin maaliskuussa 1947.


title: Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta

text: Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta on elokuussa 1990 perustettu taideteollisen alan tiedekunta. Samalla se on alan ainoa yliopistollinen tiedekunta Suomessa.


title: Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta

text: Tiedekunnassa on opiskelijoita noin 1 100 ja henkilökuntaa noin 100. Se vastaa taideteollisen alan yliopistokoulutuksesta Taideteollisen korkeakoulun kanssa. Tiedekunnan vanhin linja on kuvataidekasvatuksen koulutusohjelma. Tiedekunnan dekaanina toimi 2009 kuvataidekasvatuksen professori Timo Jokela.


title: Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta

text: Taiteiden tiedekunta toimi aiemmin pienteollisuustalossa linja-autoaseman lähellä. Vuonna 2006 valmistui arkkitehtitoimisto Juhani Kataisen suunnittelema uudisrakennus yliopiston päärakennuksen yhteyteen. Tiedekuntaan yhdistettiin aikoinaan Rovaniemen taide- ja käsiteollisuusoppilaitos.


title: Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta

text: Tiedekunnassa voi suorittaa taiteen kandidaatin (180 op), taiteen maisterin (120 op) ja taiteen tohtorin tutkinnot seuraavissa koulutusohjelmissa:Tiedekunnassa on myös kolme erillisinä toimivaa maisteriohjelmaa, eli kulttuuriyrittäjyyden kansainvälinen maisteriohjelma, Design, media & markets -ohjelma ja tilan ilme -maisteriohjelma.


title: Linja 11 (Pariisin metro)

text: Paris Métro Ligne 11 (Linja 11) on yksi Pariisin metron kuudestatoista linjasta. Se liittää Les Lilasin Républiquen kautta Pariisin ytimeen, Châtelet'hen. Se rakennettiin muista linjoista poiketen 1930-luvulla korvaamaan ruuhkautunut kaapelivaunu Républiquelta Bellevilleen.


title: Linja 11 (Pariisin metro)

text: Linja 11 on Pariisin metron lyhyin itsenäinen linja (ei siis 3bis ja 7bis, linjojen 3 ja 7 haaralinjat) vain 6,3 kilometrin pituudellaan. Asemia linjalla on 13. Keskimääräinen kahden aseman välimatka on 525 m. Linja 11 on metron kolmanneksitoista käytetyin linja noin 46,8 miljoonalla vuotuisella käyttäjällään. Linjan kalustona 24 runkoa 4-vaunuisia MP 59-vaunuja.Linja 11 kulkee seuraavien nähtävyyksien kautta:


title: HMS Ambuscade

text: HMS Ambuscade on ollut kahdeksan Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Alavuden rautatieasema

text: Alavuden rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Alavuden kaupungissa noin 4 kilometriä keskustasta pohjoiseen Haapamäki–Seinäjoki-radan varrella. Asema avattiin 29. syyskuuta 1883, ja se on suunniteltu Pohjanmaan radan IV-luokan asemarakennuksen piirustusten mukaan. Asemalla on ollut aiemmin myös vesitorni sekä veturitalli, joka purettiin vuonna 1991.


title: Alavuden rautatieasema

text: Aseman miehitys ja lipunmyynti lopetettiin 31.12.1999.


title: Alavuden rautatieasema

text: Alavuden liikennepaikka toimii vielä nykyäänkin puutavarajunien lastauspaikkana. Junia lähtee asemalta Seinäjoelle noin kerran viikossa, mutta joskus niitä ajetaan useamminkin.


title: Alavuden rautatieasema

text: Museovirasto on luokitellut poikkeuksellisen hyvin säilyneen Alavuden rautatieaseman Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: HMS Aberdeen

text: HMS Aberdeen (viirinumero L97) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Grimsby-luokan sluuppi, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Aberdeen

text: Alus tilattiin 1. maaliskuuta 1935 Devonportin telakalta osana vuoden 1935 laivasto-ohjelmaa. Aluksen kummina toimi rouva E. Watt. Alus valittiin yhteysalukseksi, joka kykenisi tarvittaessa toimimaan Välimeren aseman lippulaivana. Esikuntahenkilöstön tarpeisiin alukselle rakennettiin lisää majoitustiloja poistamalla miinanraivauskalustot sekä takakannen aseistus.


title: HMS Aberdeen

text: "HMS Aberdeen" liitettiin 15. syyskuuta 1936 palvelukseen otettaessa Portlandiin koulutukseen, jonka kuluessa se vieraili Aberdeenissa. Alus siirrettiin koulutuksen päätyttyä Välimeren laivastoon Maltalle, jonne se saapui 5. marraskuuta. Alus purjehti laajasti Välimerellä, kunnes se toukokuussa 1937 palasi Portsmouthiin kruunajaisten yhteydessä pidettävään laivastokatselmukseen. Lyhyehkön Devonportissa vietetyn loman jälkeen alus palasi Välimerelle lippulaivaksi, kunnes se siirrettiin helmikuussa 1938 huollettavaksi kuudeksi viikoksi Maltalle.


title: HMS Aberdeen

text: Alus joutui kuukaudeksi huoltoon seuraavan kerran jo elokuussa, mikä keskeytyi Münchenin kriisin vuoksi. Alus määrättiin Suezille, jossa se sijoitettiin vartioalukseksi. Kriisin päätyttyä se palasi lokakuun puolessavälissä Maltalle normaalipalvelukseensa. Alusken vieraillessa maaliskuussa 1939 St. Tropezissa sen peräsin juuttui ja se ajautui maihin. Onneksi alueella oli mutapohja ja alus ei kärsinyt merkittäviä vaurioita, mutta se oli kuitenkin telakalla huhtikuun lopun. Telakalla olon aikana aluksen uudelleen varustamisesta päätettiin, minkä vuoksi aluksen ilmatorjuntaa lisättiin asentamalla X-tornin paikalle yksiputkinen neljän tuuman ilmatorjuntatykki.


title: HMS Aberdeen

text: Toisen maailmansodan syttyessä alus määrättiin 3. syyskuuta 1939 palaamaan Britteinsaarille, jossa se sijoitettiin Kanaalin saattuepalvelukseen. Alus liitettiin Ranskan antauduttua lokakuussa 1. saattajaviirikön mukana Läntisen reitin alaisuuteen.


title: HMS Aberdeen

text: Yksi aluksen nelituumaisista korvattiin Hedgehog-sukellusveneentorjuntaheittimellä 1943.


title: HMS Aberdeen

text: Sodan päätyttyä alus palveli Freetownissa partiointi ja lentopelastustehtävissä. Se määrättiin heinäkuussa reserviin Gibraltarille. Alus saapui elokuussa Gibraltarille, jossa se sijoitettiin ankkuripaikalle reserviin.


title: HMS Aberdeen

text: "HMS Aberdeen" sijoitettiin poistolistalle vuoden 1946 lopulla. Alus hinattiin Devonportiin, jossa se myytiin 16. joulukuuta 1948 BISCOlle. Alus saapui 19. tammikuuta 1949 T. W. Wardille Hayleen romutettavaksi.


Teenage Mutant Ninja Turtles III: Original Motion Picture Soundtrack on vuoden 1993 "Teinimutanttininjakilpikonnat 3" elokuva-albumi. Sen julkaisi SBK Records 9. maaliskuuta 1993. Levyllä kuultiin muun muassa yhtyeitä kuten Baltimora, ZZ Top ja Partners in Kryme.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Pyrrhonismin pääpiirteet () on Sekstos Empeirikoksen kirjoittama filosofinen teos, joka esittelee nimensä mukaisesti pyrrhonistisen skeptisismin perusajatukset.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Sekstos Empeirikoksesta itsestään tiedetään vain vähän; hän eli ja kirjoitti todennäköisesti 100-luvulla jaa., ja toimi ilmeisesti lääkärinä. "Pyrrhonismin pääpiirteet" on Sekstoksen pääteos ja vaikutusvaltaisin teos, ja merkittävin antiikin ajan lähde pyrrhonistiseen ajatteluun. Sen kautta hänestä tuli pyrrhonismin merkittävin edustaja. Sekstos ei kuitenkaan pyrkinyt esittämään uutta oppia, vaan kuvaamaan tuntemansa skeptisen ajatustavan.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Tutkijat ovat laajalti sitä mieltä, että Sekstoksen nykyaikaan säilyneissä teoksissa, joihin kuuluu myös teos "Matemaatikkoja vastaan", on jäljellä vain vähän alkuperäistä. Teosten löytyminen johti 1500- ja 1600-luvuilla uuteen skeptisismin aaltoon, jota edustivat muiden muassa Michel de Montaigne, Pierre Gassendi, René Descartes ja Pierre Bayle; sekä useisiin pyrkimyksiin kumota skeptisismi.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Sekstoksen teos on jaettu kolmeen kirjaan.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Sekstos jakaa teoksensa alussa filosofiset kannat kolmeen: Ensimmäinen on dogmatismi, jonka mukaan totuus on tunnettu. Tähän hän sijoittaa aristotelismin, epikurolaisuuden ja stoalaisuuden. Toinen kanta on akateeminen skeptisismi, Kleitomakhoksen ja Karneadeen kanta, jonka mukaan totuutta ei voida tuntea. Nykyisin tähän viitataan usein akatemialaisena skeptisisminä. Kolmas kanta on skeptisismin muoto, jota kutsutaan pyrrhonismiksi. Sen mukaan totuutta ei tunneta, mutta sitä voidaan etsiä.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Sekstos kuvaa skeptisismin kyvyksi vastustaa erilaisia vaikutelmia ja ajatuksia niin, että argumenttien ja esimerkkien vastakkainasettelulla saavutetaan "epokhe", arvostelmista pidättymisen tila, ja tämän seurauksena "ataraksia", mielenrauha. Näin hän asettaa oppisuunnan varsinaisen päämäärän samoin kuin muut merkittävimmät hellenistisen filosofian koulukunnat, stoalaisuus ja epikurolaisuus.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Sekstoksen mukaan skeptikot eivät kuitenkaan hylkää passiivisia aistivaikutelmia, joiden hyväksyminen ei ole tahdonalaista. Epäily koskee ainoastaan arvostelmia, eli aistitusta tehtyjä tahdonalaisia tulkintoja. Pyrrhonilaisen näkemyksen mukaan voimme kyllä olla varmoja siitä, että aistimme niin kuin aistimme, mutta emme siitä, että asiat todellisuudessa ovat niin kuin aistimme.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Ensimmäisen kirjan lopussa Sekstos vertaa pyrrhonismia muihin oppisuuntiin, joissa jotkut ovat nähneet yhtäläisyyksiä sen kanssa: näitä ovat Herakleitoksen, Demokritoksen ja Protagoraan ajattelu, kyreneläisyys sekä akatemialainen skeptisismi. Hän vertaa pyrrhonismia myös lääketieteen empiiriseen ja metodiseen koulukuntaan.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Toinen kirja alkaa dogmatismin kritisoimisen mahdollisuuden arvioinnilla: voiko skeptikko kyseenalaistaa dogmaatikkojen opit, ja mistä dogmaatikkoja kritisoitaessa tulisi aloittaa. Tämän jälkeen Sekstos käsittelee totuutta sekä totuuden kriteerin ongelmaa. Tarkemmin hän analysoi kolmea mahdollista kriteeriä: kenen mukaan; millä keinoin; ja minkä mukaisesti. Sekstos myös kysyy, onko mikään totta luonnostaan.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Kirjan loppuosa käsittelee todistuksia, syllogismeja, induktiota, määritelmiä, jaotteluja, kokonaisuuksia ja osia, sukuja ja lajeja sekä sofismeja.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Kolmas kirja käsittelee erityisiä filosofisia, enimmäkseen luonnonfilosofisia ja eettisiä, kysymyksiä. Näitä ovat luvuittain: (1) fysiikka; (2) asioiden alkuperä ("arkhe"); (3) jumala; (4–5) syy; (6–7) aineelliset alkuperät ja kappaleet; (8) sekoittaminen; (9–10) liike; (11) kasvaminen ja väheneminen; (12–13) poistaminen, lisääminen ja vaihtaminen; (14) kokonaisuus ja osa; (15) luonnollinen muutos; (16) syntyminen ja häviäminen; (17) lepo; (18) paikka; (19) aika; (20) lukumäärä; (21) etiikka; (22–23) hyvä, paha ja yhdentekevät asiat; (24–27) elämisen taito ja voidaanko sitä opettaa; (28) voidaanko mitään opettaa; (29) onko olemassa opettajia ja oppilaita; (30) onko olemassa oppimisen menetelmää; sekä (31) hyödyttääkö elämän taito omistajaansa.


title: Pyrrhonismin pääpiirteet

text: Kirjan viimeisessä luvussa (32) kirjoittaja käsittelee kysymystä, miksi skeptikko esittää joskus tarkoituksella heikkoja argumentteja. Hänen vastauksensa on, että skeptikko pyrkii argumenteillaan parantamaan ”potilaansa” uskomuksista, ja aivan samoin kuin lääkäri käyttää välillä vahvoja tai heikkoja lääkkeitä potilaan tarpeen mukaan, samoin myös skeptikko käyttää tarkoituksella heikkoja argumentteja silloin, kun se riittää.


title: DJ Falk

text: Jarle Falk Reiss (s. 16. huhtikuuta 1967 Lørenskog, Norja), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään DJ Falk, on norjalainen DJ, musiikkituottaja ja remixaaja. Hän on yksi Norjan tunnetuimmista trance-DJ:stä. Hän on tunnettu musiikkinsa lisäksi laseresityksistään. DJ Falkista tuli ammattilais-DJ vuonna 1987, jolloin hän esiintyi yökerhoissa eri puolilla Eurooppaa, muun muassa Longyearbyenissä ja Varsovassa.


title: DJ Falk

text: DJ Falk asuu nykyään Stokmarknesissa.


title: Pekka Alanen

text: Pekka Ahti Kalervo Alanen (14. heinäkuuta 1945 Lappajärvi – 22. elokuuta 2017 Lappajärvi) oli suomalainen painija.


title: Pekka Alanen

text: Alanen edusti Suomea olympialaisten vapaapainissa Tokiossa 1964 alle 52 kilon sarjassa ja Méxicossa 1968 alle 57 kilon sarjassa. Molemmilla kerroilla hän karsiutui kolmannella ottelukierroksella. Hänen paras arvokisasaavutuksensa oli viides sija vuoden 1966 EM-kilpailuissa. Myös vuosina 1967 ja 1968 hän osallistui EM-kilpailuihin.


title: Pekka Alanen

text: Seuratasolla "Sammy" Alanen edusti Lappajärven Veikkoja. Hän voitti seitsemän Suomen mestaruutta ja saavutti kaksi SM-hopeaa vuosina 1963–1976.


title: Pekka Alanen

text: Pekka Alasen veli Veikko Alanen oli Suomen mestari kreikkalais-roomalaisessa painissa.


title: Kasvihuoneilmiö (kauppa)

text: Kasvihuoneilmiö on vanhaan kasvihuoneeseen perustettu kahvila, antiikkiliike ja galleria Lohjalla, entisen Nummi-Pusulan kunnan alueella entisen ykköstien, nykyisen seututien 110 varrella, Sammatin liittymän kohdalla, lähellä Salon rajaa, joka on myös Uudenmaan ja Varsinais-Suomen maakuntien raja.


title: Kasvihuoneilmiö (kauppa)

text: Kahvilan yhteydessä on myös galleria, jossa pidetään esimerkiksi valokuvanäyttelyjä. Yksi sen näyttelyistä on ollut moottoritien rakentajista koottu kuvakavakaldi "Tie", joka oli auki vuoden 2009 loppuun. Näyttelystä on tehty myös verkkoversio. Myymälässä on sisustustavaraa ja antiikkia.


title: Kasvihuoneilmiö (kauppa)

text: Kasvihuoneilmiö järjestää myös kulttuuritilaisuuksia, joissa on esiintynyt muun muassa Esa Pethman orkestereineen.


title: Kasvihuoneilmiö (kauppa)

text: Kasvihuoneilmiö on ollut julkisuudessa taistellessaan Tiehallintoa vastaan, joka ei ole sallinut kyltin pystyttämistä liittymän yhteyteen.. Yli 20 000 nimeä sisältävään vetoomusadressiin on kirjoittanut nimensä muun muassa entinen pääministeri Matti Vanhanen.


title: Egyptin koripallomaajoukkue

text: Egyptin koripallomaajoukkue edustaa Egyptiä koripallon miesten maajoukkuekilpailuissa.


title: Egyptin koripallomaajoukkue

text: Egypti on pelannut olympialaisissa seitsemän kertaa. Parhaat sijoitukset ovat vuosien 1952, 1976, 1984 ja 1988 kesäolympialaisista, jolloin maa sijoittui kahdenneksitoista.


title: Egyptin koripallomaajoukkue

text: Egypti pelasi myös koripallon Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joihin maa osallistui neljä kertaa. Vuoden 1947 kisoissa Egypti oli ensimmäistä kertaa mitaleilla, sillä maa sijoittui pronssille. Kotikisoissa vuonna 1949 maa voitti Euroopan-mestaruuden jättäen Ranskan toiseksi ja Kreikan kolmanneksi.


title: Egyptin koripallomaajoukkue

text: Egypti siirtyi pelaamaan Afrikan-mestaruuskilpailuihin, joissa alkoi tulla pian menestystä. Vuonna 1962 pidettiin ensimmäiset Afrikan-mestaruuskilpailut, jotka maa voitti puhtaalla pelillä. Viimeisen Afrikan-mestaruuden maa voitti vuonna 1982.


title: Seututie 927

text: Seututie 927 alkaa Paakkolasta valtatien 4 risteyksestä ja päättyy Ala-Vojakkalaan valtatien 21 risteykseen. Tien pituus on 31 kilometriä. Arpelassa tiestä haarautuu yhdystie 9271. Seututien kautta pääsee Tornioon. Tie on kokonaan päällystetty ja melko hyväkuntoinen. Valaistusta on lähinnä kylien kohdalla.


title: Seututie 927

text: Nopeusrajoitus on 100 km/h mutta taajamien kohdalla 80 km/h ja Arpelan kohdalla 60 km/h


title: Seututie 927

text: Tie muodostaa yhdessä valtatie 21:n kanssa vaihtoehtoisen reitin seututeille 929 ja 930 Tervolasta Ylitorniolle, ollen 200 metriä lyhyempi, mutta toisaalta vilkasliikenteisempi valtatie 21:n osuuden vuoksi.


title: Arto Savolainen

text: Arto Jalmari Savolainen (s. 3. helmikuuta 1941 Oulu) on entinen suomalainen painija.


title: Arto Savolainen

text: Savolainen karsiutui kolmannella kierroksella Tokion 1964 olympialaisten vapaapainin sarjassa alle 70 kiloa. MM-kilpailuissa hän sijoittui kreikkalais-roomalaisessa painissa seitsemänneksi vuonna 1963, yhdeksänneksi vuonna 1965 sekä seitsemänneksi vuonna 1970. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 1970.


title: Arto Savolainen

text: Lempinimellä "Preerian susi" tunnettu Savolainen edusti seuratasolla Tervakosken Patoa, Jämsänkosken Voimailijoita, Helsingin Paini-Miehiä ja Vantaan Sampoa. Hän voitti vapaapainissa ja kreikkalais-roomalaisessa painissa yhteensä neljä Suomen mestaruutta vuosina 1965–1973.


title: Arto Savolainen

text: Aktiiviuransa jälkeen Savolainen on toiminut muun muassa painivalmentajana ja -tuomarina, Suomen Painiliiton toiminnanjohtajana sekä Vantaan Sammon puheenjohtajana. Hän on voittanut painin maailmanmestaruuksia veteraanisarjoissa.


title: NBA-kausi 1979–1980

text: NBA-kausi 1979–1980 oli NBA-liigan 34. kausi.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1978–1979

text: NBA-kausi 1978–1979 oli NBA-liigan 33. kausi.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1977–1978

text: NBA-kausi 1977–1978 oli NBA-liigan 32. kausi.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1976–1977

text: NBA-kausi 1976–1977 oli NBA-liigan 31. kausi.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1975–1976

text: NBA-kausi 1975–1976 oli NBA-liigan 30. kausi.


title: NBA-kausi 1974–1975

text: NBA-kausi 1974–1975 oli NBA-liigan 29. kausi.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1973–1974

text: NBA-kausi 1973–1974 oli NBA-liigan 28. kausi. Runkosarja alkoi 9. lokakuuta 1973 ja päättyi 27. maaliskuuta 1974. 12. toukokuuta loppuneiden pudotuspelien päätteeksi mestaruutta juhli Boston Celtics voitettuaan Milwaukee Bucksin finaalisarjassa otteluvoitoin 4–3.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1972–1973

text: NBA-kausi 1972–1973 oli NBA-liigan 27. kausi. Runkosarja alkoi 10. lokakuuta 1972 ja päättyi 28. maaliskuuta 1973. Pudotuspelien päätteeksi 10. toukokuuta mestaruutta juhli New York Knicks voitettuaan Los Angeles Lakersin finaalisarjassa otteluvoitoin 4–1.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1971–1972

text: NBA-kausi 1971–1972 oli NBA-liigan 26. kausi. Runkosarja alkoi 12. lokakuuta 1971 ja loppui 26. maaliskuuta 1972. Mestaruutta juhli kauden päätteeksi Los Angeles Lakers, kun se voitti New York Knicksin 7. toukokuuta päättyneessä finaalisarjassa otteluvoitoin 4–1.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: NBA-kausi 1970–1971

text: NBA-kausi 1970–1971 oli NBA-liigan 25. kausi. Runkosarja käynnistyi 13. lokakuuta 1970 ja päättyi 23. maaliskuuta 1971. Milwaukee Bucks voitti mestaruuden kaadettuaan Baltimore Bulletsin 8. toukokuuta päättyneessä finaalisarjassa suoraan otteluvoitoin 4–0.


title: NBA-kausi 1969–1970

text: NBA-kausi 1969–1970 oli NBA-liigan 24. kausi. Runkosarja alkoi 14. toukokuuta 1969 ja loppui 22. maaliskuuta 1970. New York Knicks voitti mestaruuden kolmen vuoden tauon jälkeen kukistettuaan 8. toukokuuta päättyneessä finaalisarjassa Los Angeles Lakersin otteluvoitoin 4–3.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti


title: NBA-kausi 1968–1969

text: NBA-kausi 1968–1969 oli NBA-liigan 23. kausi. Runkosarja käynnistyi 15. lokakuuta 1968 ja päättyi 24. maaliskuuta 1969. 5. toukokuuta päättynyt finaalisarja oli uusinta edelliskaudelta, kun Boston Celtics uusi mestaruutensa voitettuaan Los Angeles Lakersin otteluvoitoin 4–3.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti


title: NBA-kausi 1967–1968

text: NBA-kausi 1967–1968 oli NBA-liigan 22. kausi. Runkosarja alkoi 13. lokakuuta 1967 ja loppui 20. maaliskuuta 1968. Boston Celtics palasi vuoden tauon jälkeen mestaruuskantaan voitettuaan Los Angeles Lakersin 2. toukokuuta päättyneessä finaalisarjassa otteluvoitoin 4–2.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti


title: NBA-kausi 1966–1967

text: NBA-kausi 1966–1967 oli NBA-liigan 21. kausi. Runkosarja käynnistyi 15. lokakuuta 1966 ja päättyi 19. maaliskuuta 1967. Boston Celticsin mestaruusputki katkesi, kun Philadelphia 76ers voitti San Francisco Warriorsin 24. huhtikuuta päättyneessä finaalisarjassa otteluvoitoin 4–2.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti


title: NBA-kausi 1965–1966

text: NBA-kausi 1965–1966 oli NBA-liigan 20. kausi. Runkosarja alkoi 15. lokakuuta 1965 ja loppui 22. maaliskuuta 1966. Boston Celtics voitti ennätyksellisen kahdeksannen peräkkäisen mestaruutensa voitettuaan Los Angeles Lakersin 28. huhtikuuta päättyneessä finaalisarjassa otteluvoitoin 4–3.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti


title: NBA-kausi 1964–1965

text: NBA-kausi 1964–1965 oli NBA-liigan 19. kausi. Runkosarja käynnistyi 16. lokakuuta 1964 ja päättyi 21. maaliskuuta 1965. 25. huhtikuuta loppuneiden pudotuspelien päätteeksi Boston Celtics voitti seitsemännen peräkkäisen mestaruutensa kaadettuaan Los Angeles Lakersin finaalisarjassa otteluvoitoin 4–1.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti


title: NBA-kausi 1964–1965

text: Fyysinen


title: NBA-kausi 1963–1964

text: NBA-kausi 1963–1964 oli NBA-liigan 18. kausi. Runkosarja alkoi 16. lokakuuta 1963 ja päättyi 18. maaliskuuta 1964. 26. huhtikuuta loppuneiden pudotuspelien päätteeksi Boston Celtics voitti kuudennen peräkkäisen mestaruutensa kukistamalla San Francisco Warriorsin finaalisarjassa otteluvoitoin 4–1.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti


title: NBA-kausi 1962–1963

text: NBA-kausi 1962–1963 oli NBA-liigan 17. kausi. Runkosarja käynnistyi 16. lokakuuta 1962 ja päättyi 17. maaliskuuta 1963. 24. huhtikuuta loppuneiden pudotuspelien päätteeksi Boston Celtics juhli viidettä perättäistä mestaruuttaan kaadettuaan Los Angeles Lakersin finaalisarjassa otteluvoitoin 4–2.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti