title: Ross Lynch

text: Ross näytteli pääroolia sarjamurhaaja Jeffery Dahmerin lukiovuosista kertovassa elokuvassa "My Friend Dahmer". Elokuvan ensi-ilta Yhdysvalloissa oli 3.11.2017.


title: Ross Lynch

text: Ross on erinomainen kitaristi. Hän osaa soittaa myös pianoa, rumpuja, bassoa sekä ukulelela. Hän opettelee soittamaan viulua ja mandolinia. Lynch on tanssinut Rage Boys Crew -nimisessä tanssiryhmässä. Hän on myös osallistunut Yhdysvaltalaiseen tanssiohjelmaan "So You Think You Can Dance".


Ross Lynch


title: Ross Lynch

text: Ross Lynch soittaa kitaraa ja on päälaulaja bandissä R5. Ryhmään kuuluu hänen lisäkseen Rocky Lynch (kitara, laulu), Riker Lynch (basso, laulu), Rydel Lynch (piano, laulu) sekä Ellington Ratliff (rummut). R5 perustettiin vuonna 2009 kun kolme sisarusta (Ross,Rocky,Riker ja Rydel) pyysivät ystäväänsä Ellington Ratliffia mukaan bändiin.Vuonna 2010 R5 julkaisi EP:n nimeltä "Ready Set Rock". Huhtikuussa 2012 bändi ilmoitti nettisivujensa kautta, että heillä on levytyssopimus Hollywood Recordsin kanssa. Vuoden 2013 alussa R5 julkaisi EP:n "Loud". Heidän esikoisalbuminsa "Louder" julkaistiin syyskuussa 2013. R5 järjesti maailmankiertueen vuoden 2014 alussa. Heinäkuussa 2014 he julkaisivat EP:n nimeltä "Heart made up on you". Yhtye julkaisi kappaleen "Smile" 15.11.2014, joka oli heidän ensimmäinen singlensä 10.7.2015 julkaistulta albumilta "Sometime Last Night". Yhtyeen toinen single levyltä, "Let's Not Be Alone Tonight", julkaistiin 13.2.2015, ja kolmas, "All Night", julkaistiin 2.6.2015. Albumin neljännen singlen, "Dark Side", julkaisupäivää ei vielä ole kerrottu.


title: Ross Lynch

text: Austin & Ally


title: Ross Lynch

text: Rossin ensimmäinen kappale tv-sarjassa "A Billion Hits" julkaistiin 2.4.2012. Heinäkuussa 2012 Ross julkaisi ensimmäisen soundtracksinglensä "Heard it on the radio". Syyskuussa 2012 julkaistiin koko soundtrack nimeltään "Austin and Ally".


title: Ross Lynch

text:
Tv
Elokuvat


title: Ilkka Kannelkoski

text: Ilkka Kannelkoski (s. 22. toukokuuta 1953) on entinen suomalainen pesäpalloilija ja jääkiekkoilija.


title: Ilkka Kannelkoski

text: Kannelkoski pelasi Pesäpallon mestaruussarjassa 1971–1982 yhteensä 9 kautta edustaen Kouvolan Pallonlyöjiä, pois lukien kausi 1978, jolloin hän edusti Helsinki-Pesistä. Suomen mestaruuden Kannelkoski saavutti 1976 pelatessaan kopparina. Seuraavalla kaudella KPL oli kolmas, mutta Kannelkoski pelasi vain yhdessä ottelussa. Mestaruussarja otteluita Kannelkoskelle kertyi 160. Liitto-Lehdistö-ottelussa Kannelkoski oli mukana 1975 ja 1976.


title: Ilkka Kannelkoski

text: Pesäpallon ohella Kannelkoski pelasi jääkiekkoa KooKoon riveissä Divarissa, jossa sijoittui kaudella 1976–1977 pistepörssissä kuudennelle sijalle tehoilla 32+22.


title: Karel Heijting

text: Karel Heijting (1. toukokuuta 1883 Kutoarjo, Keski-Jaava – elokuu 1951 Pariisi) oli alankomaalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa ja kuului siellä lajissa pronssia saaneeseen joukkueeseen. Vuonna 1914 Heijting muutti Ranskaan, ja ensimmäisen maailmansodan puhjettua hän liittyi Muukalaislegioonaan. Saksalaiset kuitenkin vangitsivat hänet vuonna 1915, ja hän vietti jäljellä olleen sota-ajan sotavankina.


title: Adriano Mandarino Hypólito

text: Adriano Mandarino Hypólito (18. tammikuuta 1918 Aracajú – 10. elokuuta 1996) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin fransiskaanien papiksi 18. lokakuuta 1942 ja nimitettiin São Salvador da Bahian arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Diospolis in Thracian titulaaripiispaksi 22. marraskuuta 1962. Piispaksi vihkiminen seurasi 17. helmikuuta 1963. Pääkonsekraattorina toimi Anselmo Pietrulla, jota avustivat Epaminondas José de Araújo ja Walfrido Teixeira Vieira.


title: Adriano Mandarino Hypólito

text: Mandarino Hypólito sai 29. elokuuta 1966 nimityksen Nova Iguaçun piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 9. marraskuuta 1994. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Markku Löfman

text: Markku Löfman (s. 19. huhtikuuta 1950 Suonenjoki) on suomalainen pesäpalloilija.


title: Markku Löfman

text: Löfman aloitti pelaamisen Valkealan Roiman juniorijoukkueessa, jonka jälkeen siirtyi 1966 KPL:n 2-joukkueeseen ja pelasi Pesäpallon mestaruussarjassa 1967–1980 yhteensä 9 kautta edustaen koko ajan Kouvolan Pallonlyöjiä. Suomen mestaruuden Löfman voitti neljä kertaa ja Cup-mestaruuden kahdesti. Lisäksi mitalisaldoa kaunistaa 1 SM-hopea ja kaksi pronssia.


title: Markku Löfman

text: Itä–Länsi-ottelussa Löfman on pelannut viisi kertaa ja Liitto–Lehdistö-kamppailuun hänet on valittu seitsemän kertaa.


title: Vuorimies (veistos)

text: Vuorimies on kuvanveistäjä Martti Peitson pronssinen veistos vuodelta 1974. Veistos sijaitsee Lohjalla Keskusaukiolla. Veistos kunnioittaa lohjalaisia kaivosmiehiä ja lohjalaista vuorityötä. Aloitteen veistoksen saamiseksi teki Lohjan kotiseutututkimuksen ystävät ry.


title: Sami Sirviö

text: Sami Sirviö voi tarkoittaa seuraavia:


title: Suokeltakerttu

text: Suokeltakerttu ("Calamonastides gracilirostris") on kerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Suokeltakerttu

text: Suokeltakerttua tavataan hajanaisesti Afrikan suurten järvien alueella. Lajin kannaksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä. Se on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sen kanta on pieni ja esiintymät ovat hajanaisia. Suokeltakerttua uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen.


title: Suokeltakerttu

text: Suokeltakerttu elää erityisesti papyrussoilla, mutta myös muilla marskimailla.


title: Vuorikeltakerttu

text: Vuorikeltakerttu ("Iduna similis") on kerttustn heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Vuorikeltakerttu

text: Vuorikeltakerttua tavataan Afrikan itäosissa. Lajia on kuvattu paikallisesti yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Matti Lautala

text: Matti Lautala (s. 12. marraskuuta 1947 Luumäki) on entinen suomalainen pesäpalloilija.


title: Matti Lautala

text: Matti "Nakke" Lautala aloitti pelaamisen kouluiässä ja liittyi 1962 Kouvolan Pallonlyöjiin. Lautala pelasi Pesäpallon mestaruussarjassa 1964-1981 (1964-1965 varamiehenä) saavuttaen Suomen mestaruuden viisi kertaa ja Cup-mestaruuden kahdesti. Lisäksi mitalisaldoa kaunistaa 1 SM-hopea ja kaksi pronssia. Kaikkiaan loppusarjoineen 317 mestaruussarjaottelua pelannut Lautala toi näissä yhteensä 359 juoksua sijoittuen useina vuosina tuojatilaston top 10:een. Lautalan ulkopelipaikka oli yleensä kakkosvahti. Pesispörssipisteitä Lautalalle on kertynyt komeasti 1687,7. Sillä sijoittuu edelleen (kauden 2012 jälkeen) pörssissä sijalle 36.


title: Matti Lautala

text: Itä-Länsi-ottelussa Lautala on pelannut yhdeksän kertaa ja Liitto-Lehdistö -kamppailuun hänet on valittu kahdeksan kertaa.


title: Matti Lautala

text: Lautala pelasi nuoruudessaan jalkapalloa Susien B- ja C-junioreissa.


title: Martti Peitso

text: Martti Peitso (24. elokuuta 1924 Raahe – 4. joulukuuta 1994) oli suomalainen kuvanveistäjä. Raahelaissyntyinen Peitso toimi pääosan urastaan, yli kolmekymmentä vuotta, Tammisaaressa.


title: Martti Peitso

text: Peitso opiskeli 1940-luvulla sekä Taideteollisessa oppilaitoksessa että Helsingin yliopiston piirustussalissa. Vuosina 1950-1954 hän oli Wäinö Aaltosen oppilaana. Vuodesta 1955 hän oli Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosaston opettaja. Hän osallistui Sibelius-monumentin veistoskilpailuun 1962, jossa hän jatkokilpailussa tuli toiselle sijalle.


title: Martti Peitso

text: Peitson teoksia on runsaasti Tammisaaren museossa.


title: Mauri Alanne

text: Mauri Alanne (s. 27. maaliskuuta 1956) on suomalainen pesäpalloilija.


title: Mauri Alanne

text: Alanne pelasi Pesäpallon mestaruussarjassa 1972-1980 Kouvolan Pallonlyöjien joukkueessa saavuttaen Suomen mestaruuden kaudella 1976 ja Cup-mestaruuden ja SM-pronssia kaudella 1977.


title: Mauri Alanne

text: Itä-Länsi-ottelussa Alanne pelasi Idän puolella vuonna 1975. Pörssipisteitä Alanne keräsi 358,7.


title: CB-puhelin

text: CB-puhelin on kansalaisten aaltoalueen () radiopuhelin. Radiopuhelimen käyttämiseen ei tarvita pätevyystodistusta, lähetyslupaa eikä taajuusmaksua, vaan CB-puhelin on niin sanottu "vapaa radio".


title: CB-puhelin

text: Puolassa on käytössä rinnakkain myös oma kansallinen CB-radiopuhelinkanavointi, jossa taajuus ei pääty -5 kHz:iin, vaan tasakymmenlukuihin.


title: Sigvard Sivertsen

text: Sigvard Jakob Sivertsen (27. helmikuuta 1881 Bergen – 27. joulukuuta 1963 Bergen) oli norjalainen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän oli vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa mukana saamassa joukkuevoimistelussa hopeaa. Hän kilpaili myös vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa, jossa hän kuului vapaassa järjestelmässä kultaa voittaneeseen joukkueeseen.


title: Mikko Vitikainen

text: Mikko Vitikainen (s. 11. heinäkuuta 1952) on entinen suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja.


title: Mikko Vitikainen

text: Vitikainen pelasi Pesäpallon mestaruussarjassa 1974-1977 Kouvolan Pallonlyöjien joukkueessa saavuttaen Suomen mestaruuden kaudella 1976 ja Cup-mestaruuden ja SM-pronssia kaudella 1977. 1978-1982 Vitikainen pelasi Jyväskylän Kirissä, jossa saavutti toisen Suomen-mestaruutensa kaudella 1982. Kolmas mestaruus tuli Imatran Pallo-Veikoissa kaudella 1986. Kaikkiaan 304:stä SM-sarjaottelustaan Vitikainen on kerännyt 1537 pörssipistettä, joilla hän sijoittuu pörssissä sijalle 50 (2012).


title: Mikko Vitikainen

text: Itä-Länsi-ottelussa Vitikainen pelasi kahdeksan kertaa kuten myös Liitto-Lehdistö-ottelussa. Vuoden pesäpalloilijaksi Vitikainen valittiin 1981 ja vuoden pelinjohtajaksi kymmenen vuotta myöhemmin, jolloin hän johti IPV:n Suomen-mestariksi.


title: Robert Sjursen

text: Robert Emanuel Sjursen ("Rafto"; 8. maaliskuuta 1891 Bergen – 21. heinäkuuta 1965 Bergen) oli norjalainen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja kuului siellä vapaassa järjestelmässä kultaa voittaneeseen joukkueeseen.


title: Carl Silfverstrand

text: Carl Johan Silfverstrand (9. lokakuuta 1885 Helsingborg – 2. tammikuuta 1975 Helsingborg) oli ruotsalainen voimistelija, yleisurheilija ja olympiavoittaja. Hän osallistui vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa seiväshyppyyn (10. sija) ja pituushyppyyn (20. sija). Vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa Silfverstrand kuului voimistelijana ruotsalaisessa järjestelmässä kultaa voittaneeseen joukkueeseen.


title: Viherhuiskukerttu

text: Viherhuiskukerttu ("Macrosphenus concolor") on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Viherhuiskukerttu

text: Viherhuiskukerttua tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Sen kannan kokoa ei tiedetä, mutta monilla alueilla sitä on kuvattu yleiseksi. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Keltahuiskukerttu

text: Keltahuiskukerttu ("Macrosphenus flavicans") on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Keltahuiskukerttu

text: Keltahuiskukerttua esiintyy Afrikan keskiosissa. Sen kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu yleiseksi monilla alueilla. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ruskohuiskukerttu

text: Ruskohuiskukerttu ("Macrosphenus kempi") on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ruskohuiskukerttu

text: Ruskohuiskukerttua esiintyy Länsi-Afrikan rannikolla Sierra Leonesta Kameruniin. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. Liberian kannaksi arvioidaan 300 000 paria, mutta muuten lajia on kuvattu pääasiassa harvinaiseksi.


title: Pekka Harjula

text: Pekka Harjula (s. 16. tammikuuta 1954) on entinen suomalainen pesäpalloilija.


title: Pekka Harjula

text: Harjula pelasi Pesäpallon mestaruussarjassa ensimmäiset ottelut kaudella 1971, mutta vakituisesti 1974-1982 Kouvolan Pallonlyöjien joukkueessa saavuttaen Suomen mestaruuden kaudella 1976 ja Cup-mestaruuden ja SM-pronssia kaudella 1977. 1978 Harjula pelasi Helsinki-Pesiksessä ja 1979 Kauhajoen Karhussa ollen mukana pudottamassa molempia mestaruussarjasta, jonka jälkeen hän palasi KPL:iin.


title: Pekka Harjula

text: Itä-Länsi-ottelussa Vitikainen pelasi 1977 ja Liitto-Lehdistö -ottelussa 1980. SM-sarjan lyöjäkuninkuuden Harjula voitti kaudella 1977 ollen samalla tehotilaston (lyödyt + tuodut) kakkonen.


title: Isohuiskukerttu

text: Isohuiskukerttu ("Macrosphenus kretschmeri") on afrikantöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Isohuiskukerttu

text: Isohuiskukerttua tavataan Keniassa, Mosambikissa ja Tansaniassa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, ja sen on kuvattu olevan yleinen Mosambikin pohjoisosissa, mutta harvinainen tai paikallisesti yleinen muualla.


title: Isohuiskukerttu

text: Isohuiskukerttu elää metsissä ja sitä esiintyy 1 800 metrin korkeuteen merenpinnasta. Se elää yksittäin, pareittain tai 5–6 yksilön ryhmissä. Se voi myös liittyä sekaparviksi bulbulien, sieppojen, afrikanlepinkäisten ja drongojen kanssa. Isohuiskukerttu käyttää ravinnokseen hyönteisiä, joita se etsii maasta karikkeen seasta. Isohuiskukerttua on vaikea nähdä, vaikka se laulaakin paljon.


title: Angolanhuiskukerttu

text: Angolanhuiskukerttu ("Macrosphenus pulitzeri") on afrikatöpökerttusten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Angolanhuiskukerttu

text: Angolanhuiskukerttua tavataan Angolan länsiosissa. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Laji on harvinainen ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen.


title: Angolanhuiskukerttu

text: Angolanhuiskukerttu elää kuivissa metsissä ja pensaikoissa ja hylätyillä kahviplantaaseilla. Sitä tavataan 800–1 030 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Otto Pfister (voimistelija)

text: Otto Pfister (3. syyskuuta 1900 – ?) oli sveitsiläinen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kuului vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa joukkuevoimistelussa pronssia saaneeseen ja vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa kultaa voittaneeseen joukkueeseen. Moniottelun yksilökilpailussa Pfister jäi Pariisissa 28. ja Amsterdamissa 24. sijalle.


title: 116 Sirona

text: 116 Sirona on päävyöhykkeen asteroidi, joka löydettiin 8. syyskuuta 1871. Asteroidin löysi Christian Heinrich Friedrich Peters, ja se on nimetty Sironan, kelttiläisen mytologian jumalattaren mukaan. Asteroidi luokitellaan S-tyypin asteroidiksi.


title: Tom Jones (romaani)

text: Tom Jones () on Henry Fieldingin romaani, joka ilmestyi vuonna 1749.


title: Tom Jones (romaani)

text: Teos on julkaistu suomeksi kahdesti, molemmilla kerroilla WSOY:n kustantamana: ensin Olli Nuorton lyhentäen suomentamana Maailman suurromaaneja -sarjassa vuonna 1950 ja kokonaisuudessaan Marja Alopaeuksen käännöksenä vuonna 1994.


title: Tom Jones (romaani)

text: "Tom Jones" kertoo Tom-nimisestä löytölapsesta, jonka hyväntahtoinen kartanonherra Allworthy adoptoi. Tarina jatkuu Tomin kasvuna aikuisuuteen ja edelleen päätymisenä naimisiin. Romaani on jaettu kolmeen osaan. Ensimmäinen käsittelee Tom Jonesin rakastumista naapurin Sophia Westerniin. Toisessa osassa Tom Jones joutuu donquijotemaisiin seikkailuihin ja lähtee taistelemaan jakobiittiarmeijaa vastaan Skotlantiin. Viimeisessä kolmanneksessa Tom Jones yrittää löytää uudelleen Sophian jakobiittikapinan jälkeen.


title: Tom Jones (romaani)

text: Fielding kääntyy "Tom Jonesissa" jokaisen luvun alussa lukijan puoleen välillä velmuillen ja välillä filosofoiden. Hän siteeraa teoksessa sekä Horatiusta että Aristotelesta. Lukujen alut lähtevät liikkeelle periaatteessa vakavasti, mutta hiljalleen paljastuu, ettei kirjailijaa eikä filosofeja pidä ottaa turhan vakavasti. Välillä Fielding myös nokittelee lukijaa ja antaa tälle ironisia neuvoja.


title: Tom Jones (romaani)

text: Kertomus on rakennettu klassisten mytologiasankareiden kertomusten tapaan. Tarina heittäytyy välillä näennäisesti epämerkittäviin suuntiin, ja koko tarinaa alleviivaa säädytön huumori, minkä takia Samuel Johnson sanoi, ettei todennäköisesti tiedä yhtä turmeltunutta teosta.


title: 117 Lomia

text: 117 Lomia on päävyöhykkeen asteroidi, joka löydettiin 12. syyskuuta 1871. Asteroidin löysi Alphonse Borrelly, ja se on todennäköisesti nimetty Lamian, kreikkalaisen mytologian Zeuksen suosiossa olleen hahmon mukaan, jonka kateellinen Hera teki hulluksi. Nimeämisessä lienee tapahtunut kirjoitusvirhe. Asteroidi voidaan luokitella X-tyypin ja C-tyypin asteroidin välimuodoksi.


title: Melchior Wezel

text: Melchior Wezel (16. marraskuuta 1903 – ?) oli sveitsiläinen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa ja oli siellä mukana voittamassa kultaa joukkuevoimistelussa. Hän kilpaili myös yksilönä eri tapahtumissa ja jäi moniottelun yksilökilpailussa 12. sijalle.


title: Pietro Nenni

text: Pietro Sandro Nenni (9. helmikuuta 1891 Faenza – 1. tammikuuta 1980 Rooma) oli italialainen toimittaja ja vasemmistopoliitikko. Hän oli Italian sosialistisen puolueen ("Partito Socialista Italiano", PSI) pitkäaikainen puoluesihteeri ja yksi puolueensa johtavista hahmoista varsinkin toisen maailmansodan jälkeisenä aikana.


title: Pietro Nenni

text: Nenni oli lähtöisin maanviljelijäperheestä ja toimi nuoruudessaan lehtimiehenä. Vuonna 1911 hänet pidätettiin Italian ja Turkin välisen sodan vastaisen lakon järjestämisestä ja hän tutustui vankilassa Benito Mussoliniin. Myöhemmin hänestä tuli kuitenkin Mussolinin ja fasismin tiukka vastustaja. Nenni liittyi PSI:hin vuonna 1921 ja tuli puolueen äänenkannattajan "Avantin!" päätoimittajaksi. Hänet pidätettiin vuonna 1925 sosialistijohtaja Giacomo Matteottin murhaa käsitelleen kirjasen julkaisemisesta ja seuraavana vuonna hän pakeni Ranskaan. Nenni asui pitkään maanpaossa ja osallistui antifasistiseen toimintaan. Espanjan sisällissodan aikana hän oli vapaaehtoisiin kansainvälisiin prikaateihin kuuluneen Garibaldi-prikaatin poliittinen komissaari ja yksi sen perustajista. Gestapo pidätti hänet Vichyn Ranskassa vuonna 1940 ja hänet siirrettiin 1943 Italiaan, jossa häntä pidettiin vankina Ponzan saarella. Italian vallanvaihdoksen jälkeen hänet vapautettiin marsalkka Pietro Badoglion määräyksellä elokuussa 1943.


title: Pietro Nenni

text: Nennistä tuli vuonna 1945 Ferruccio Parrin hallituksen varapääministeri ja seuraavana vuonna hän jatkoi samassa tehtävässä kristillisdemokraatti Alcide De Gasperin johtamassa koalitiohallituksessa. Myöhemmin vuonna 1946 hänestä tuli Italian ulkoministeri. PSI kuitenkin hajosi kahtia tammikuussa 1947 ja Nennin johtaman vasemmistosiiven haltuun jäänyt puolue ryhtyi kommunistisen puolueen (PCI) liittolaiseksi. PCI ja PSI olivat sen jälkeen yli vuosikymmenen ajan oppositiossa kristillisdemokraattien johtaessa hallitusta. Nenni joutui erimielisyyksiin kommunistien kanssa Unkarin kansannousun kukistamisen jälkeen vuonna 1956 ja puolueiden yhteistyö päättyi. Hänen johdollaan sosialistit ryhtyivät yhteistyöhön kristillisdemokraattien kanssa ja palasivat vuonna 1963 Italian hallitukseen. Nenni toimi jälleen varapääministerinä kolmessa peräkkäisessä hallituksessa sekä ulkoministerinä vuosina 1968–1969. Hän jätti PSI:n puoluesihteerin toimen keskustan ja vasemmiston yhteistyön katkettua tilapäisesti vuonna 1969.


title: Pietro Nenni

text: Nenni nimitettiin vuonna 1970 elinikäiseksi senaattoriksi ja vuonna 1979 hänet valittiin senaatin puhemieheksi.


title: 118 Peitho

text: 118 Peitho on päävyöhykkeen asteroidi, joka löydettiin 15. maaliskuuta 1872. Asteroidin löysi Karl Theodor Robert Luther, ja se on nimetty Peithon, kreikkalaisen mytologian jumalattaren mukaan. Asteroidi voidaan luokitella S-tyypin asteroidiksi.


title: August Güttinger

text: August Güttinger (10. heinäkuuta 1892 – 1970) oli sveitsiläinen voimistelija ja kaksinkertainen olympiavoittaja. Vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa hän voitti kultaa nojapuissa ja oli mukana saamassa joukkuekilpailussa pronssia. Lisäksi hän sai köysikiipeilyssä jaettua pronssia.


title: August Güttinger

text: Güttinger kilpaili vielä Amsterdamin kesäolympialaisissa 1928 ja oli siellä mukana voittamassa kultaa joukkuevoimistelussa.


title: 119 Althaea

text: 119 Althaea on päävyöhykkeen asteroidi, joka löydettiin 3. huhtikuuta 1872. Asteroidin löysi James Craig Watson, ja se on nimetty Althaian, kreikkalaisen mytologian hahmon, joka oli Meleagroksen äiti, mukaan. Asteroidi voidaan luokitella S-tyypin asteroidiksi.


title: Riemuloma Kanarialla

text: Riemuloma Kanarialla on suomalainen 36-osainen tositelevisiosarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin MTV3-kanavalla 17. kesäkuuta 2013. Ohjelmassa nähtiin tavallisia suomalaisia, Karavaanarit-televisiosarjasta tuttuja henkilöitä sekä julkisuuden henkilöitä, jotka lomailevat Kanariansaarilla.


title: Riemuloma Kanarialla

text: Sarjan kotisivut


title: Félix Picon

text: Philippe Félix Émile Picon (4. lokakuuta 1874 Constantine, Algeria – ?) oli ranskalainen purjehtija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja sai siellä 6,5 metrin luokassa hopeaa.


title: KTM Duke 125

text: KTM Duke 125 on KTM:n valmistama nelitahtinen kevytmoottoripyörä. Sitä on valmistettu Intiassa vuodesta 2011 lähtien. Siinä on KTM:n oma 250 SX-F-mallisen moottoripyörän moottoriin perustuva yksisylinterinen moottori. Ulkomuodoltaan se on nakupyörä-mallinen. Suomessa Duke tuli myyntiin talvella 2010. Sitä on kehuttu paljon alhaisesta kulutuksesta, joka on noin 2.5l/100km sekä halvasta hinnasta. Pyörä maksaa uutena noin 4000 euroa ilman moottoripyöräveroa. KTM 125 Dukeen tuli vuonna 2013 ainoana kevytmoottoripyöränä ABS-jarrujärjestelmä vakiovarusteena.


title: Wilhelm Marx

text: Wilhelm Marx (15. tammikuuta 1863 Köln – 5. elokuuta 1946 Bonn) oli saksalainen katolista Keskustapuoluetta ("Zentrum") edustanut poliitikko, joka toimi kahdesti (1923–1925 ja 1926–1928) Saksan valtakunnankanslerina Weimarin tasavallan aikana.


title: Wilhelm Marx

text: Marx oli koulutukseltaan lakimies ja loi aluksi uransa oikeuslaitoksessa. Hän oli vuodesta 1894 tuomarinviroissa eri puolilla Saksaa. Hänet nimitettiin vuonna 1922 Berliinin kamarioikeuden puheenjohtajaksi. Marx liittyi jo nuorena Keskustapuolueeseen ja perusti vuonna 1911 Düsseldorfissa Katolisten koulujen järjestön. Hän oli edustajana Preussin maapäivillä vuosina 1899–1918 sekä Saksan valtiopäivillä 1910–1932. Vuosina 1921–1928 hän oli Keskustapuolueen ja sen parlamenttiryhmän puheenjohtaja. Marx oli valtakunnankanslerina ensimmäisen kerran marraskuusta 1923 joulukuuhun 1924. Hänen ensimmäinen hallituksena muun muassa hyväksyi Dawesin suunnitelman. Kanslerikauden jälkeen Marx toimi helmikuusta huhtikuuhun 1925 Preussin osavaltion ministeripresidenttinä ja oli puolueensa ehdokkaana vuoden 1925 presidentinvaaleissa, mutta hävisi Paul von Hindenburgille. Hän palasi valtakunnankansleriksi toukokuussa 1926, mutta erosi kaksi vuotta myöhemmin. Joulukuussa 1928 hän erosi myös Keskustapuolueen puheenjohtajan tehtävistä ja vetäytyi politiikasta.


title: Wilhelm Marx

text: Marx oli myös kansalaisjärjestö Volksverein für das katholische Deutschlandin puheenjohtaja vuodesta 1921.


title: Suuret setelit (televisiosarja)

text: Suuret setelit on suomalainen MTV3-kanavalla esitetty viihdeohjelma, jossa kilpailevat parit tavoittelivat 100 000 euroa. Ohjelmaa esitettiin 7. maaliskuuta – 9. toukokuuta 2014. "Suuret setelit" perustuu "Money Drop"-formaattiin johon perustuvia ohjelmia on esitetty aiemmin muun muassa Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa. Ohjelmassa


title: Suuret setelit (televisiosarja)

text: "Suuret setelit" kuvattiin kesällä 2013 Tukholmassa. Ohjelman juonsi Heikki Paasonen.


title: Sakari Wallinmaa

text: Yrjö Sakari Wallinmaa (s. 15. kesäkuuta 1960 Kemi) on suomalainen sotilas ja eversti. Hän toimi 2014–2015 Puolustusvoimien tiedustelulaitoksen johtajana.


title: Sakari Wallinmaa

text:
Wallinmaa suoritti varusmiespalveluksensa Pohjanmaan tykistörykmentissä vuosina 1980–1981. Wallinmaa opiskeli Kadettikoulussa vuosina 1981–1984, kävi kapteenikurssin vuosina 1988–1989 ja opiskeli Sotakorkeakoulussa vuodet 1991–1993. 2000-luvulla hän on käynyt Ylemmän päällystön kurssin.
Hän on Päällystön hengellisen säätiön neuvottelukunnan jäsen. Säätiön hallitukseen hän kuului 1992–1996 ja säätiön puheenjohtajana hän toimi useita vuosia 2000-luvulla.


title: Sakari Wallinmaa

text: Wallinmaalle myönnettiin puolustusvoimain lippujuhlapäivänä 4. kesäkuuta 2011 Suomen Leijonan komentajamerkki.


title: Sakari Wallinmaa

text: Keväällä 2013 hän johti Suomen asettamaa tarkastusryhmää, joka tarkasti Kreikan tilannetta Wienin sopimuksen noudattamisessa.


title: Primaarinen hyperaldosteronismi

text: Primaarinen hyperaldosteronismi eli suolahormonin liikatuotto eli primaarinen aldosteronismi on tila, jossa lisämunuaiskuoren zona glomerulosa erittää liikaa suolahormoni eli aldosteronia. Tilaan voidaan viitata myös nimellä Connin syndrooma, joskin alun perin termi on tarkoittanut pelkästään lisämunuaisen kasvaimesta (Connin adenooma) johtuvaa aldosteronin liikaeritystä. Noin 80 %:ssa tapauksista liikatoiminta johtuu lisämunuaisen aldosteronia tuottavasta hyvälaatuisesta kasvaimesta, ja 15 %:ssa tapauksista aiheuttajana on lisämunuaiskuoren liikakasvu eli hyperplasia.. Primaarinen hyperaldosteronismi aiheuttaa reniini-angiotensiini-aldosteronisysteemin toiminnan tukahtumisen ja plasman reniinin aktiivisuuden laskun. Kliinisinä oireina ovat verenpaineen kohoaminen ja hypokalemia. Lisämunuaiskuoren adenooma voidaan poistaa kirurgisesti. Hyperplasiasta johtuvan hyperaldosteronismin hoitona käytetään aldosteroniantagonisteja, kuten spironolaktonia.


title: Rudolf Degermark

text: Rudolf Reinhold Degermark (19. heinäkuuta 1886 Piitimen kunta – 21. toukokuuta 1960 Bromma) oli ruotsalainen voimistelija ja olympiavoittaja, myöhemmin vaatealan tukkukauppias. Hän kilpaili vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa ja oli siellä mukana voittamassa joukkuevoimistelussa kultaa.


title: Rudolf Degermark

text: Rudolf Degermark syntyi Piitimessä Ruotsin Lapissa piika Sofia Matilda Nilssonin aviottomaksi lapseksi. Äiti kuoli kun Rudolf oli vasta neljän vanha, minkä jälkeen pojasta tuli tullivirkailija Erik Degermarkin kasvattilapsi. Kaupallisten opintojen jälkeen Rudolf Degermark työskenteli tekstiilialalla ja perusti 1918 sukkia myyvän tukkukaupan, josta tuli yksi Ruotsin suurimmista alallaan.


title: Rudolf Degermark

text: Rudolf Degermarkin pojantytär on näyttelijä Pia Degermark.


title: Korpraalikerttu

text: Korpraalikerttu ("Hyliota australis") on korpraalikerttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Korpraalikerttu

text: Korpraalikerttua tavataan Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Malawissa, Mosambikissa, Etelä-Afrikassa, Tansaniassa, Sambiassa ja Zimbabwessa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi.


title: Rolf Lefdahl

text: Rolf Lefdahl (13. elokuuta 1882 Oslo – 15. helmikuuta 1965 Bærum) oli norjalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa ja oli siellä mukana saamassa joukkuevoimistelussa hopeaa.


title: Sinikorpraalikerttu

text: Sinikorpraalikerttu ("Hyliota violacea") eli aiemmalta nimeltään orvokkikorpraalikerttu on korpraalikerttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sinikorpraalikerttu

text: Sinikorpraalikerttua esiintyy Afrikan länsi- ja keskiosissa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Rusokorpraalikerttu

text: Rusokorpraalikerttu ("Hyliota flavigaster") on korpraalikerttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Rusokorpraalikerttu

text: Rusokorpraalikerttua tavataan suuressa osassa Afrikan länsi- ja keskiosia. Lajia on kuvattu harvinaisesta paikallisesti melko yleiseksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Verreaux

text: Verreaux voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sekundaarinen hyperaldosteronismi

text: Sekundaarinen hyperaldosteronismi on tila, jossa lisämunuaiskuoren zona glomerulosasta erittyy vereen liikaa aldosteronia. Tämä aiheutuu reniniini-angiotensiini-aldosteroni-järjestelmän eli RAA-järjestelmän liiallisesta aktivoitumisesta, minkä voi aiheuttaa munuaisperfuusion heikkeneminen, hypovolemia tai raskaus.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Transformers – Tuhon aikakausi () on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalais-kiinalainen tieteiselokuva, joka perustuu Transformersiin. Se on vuoden 2011 elokuvan "" jatko-osa sekä "Transformers"-elokuvasarjan neljäs osa, joka sijoittuu viisi vuotta Chicagon taistelun jälkeen. Edeltäjiensä tavoin, tämänkin elokuvan ohjasi Michael Bay ja käsikirjoitti Ehren Kruger. Pääosaa esittää Mark Wahlberg ja Peter Cullen on yhä Optimus Primen ääninäyttelijänä. Tämä on elokuvasarjan ensimmäinen osa, jossa ei esiinny yksikään aiempien elokuvien ihmisnäyttelijä, vaan kaikki ovat uusia. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa ja Suomessa 27. kesäkuuta 2014.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Elokuva sai suurelta osin huonot arvostelut, ja sai muun muassa seitsemän Golden Raspberry -ehdokkuutta, Bayn voitettua huonoimman ohjauksen ja Kelsey Grammerin voitettua huonoimman miessivuosan palkinnon. Ylistystä saivat kuitekin elokuvan visuaaliset efektit, toimintakohtaukset, musiikki, sekä Wahlbergin ja Stanley Tuccin roolisuoritukset. Huonoista kritiikeistä huolimatta, elokuva tuotti maailmanlaajuisesti noin 1,104 miljardia dollaria.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Viides elokuva, "", sai ensi-iltansa 21. kesäkuuta 2017, Bayn palatessa ohjaajaksi sekä Wahlbergin ja Cullenin palatessa tuttuihin rooleihinsa.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Muinaisina aikoina ”Luojat”, transformereiden olemassaolosta vastuussa oleva avaruusoliorotu, saapuivat liitukauden lopulla Maahan. He käyttivät sen maaperään "Siemeniä", pommeja, jotka räjähtäessään muunsivat kaiken kantaman sisäpuolelle jäävän materiaalin (eli muuttivat sen samaksi metalliksi, josta transformerit koostuvat). Juuri tämä tapahtuma aiheutti dinosaurusten joukkosukupuuton.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Autobottien ja Decepticonien taistelusta Chicagossa on kulunut viisi vuotta. Texasissa robotiikkaan ja autoihin erikoistunut keksijä ja yksinhuoltajaisä Cade Yeager (Mark Wahlberg) ostaa vastahakoisen liikekumppaninsa, Lucas Flanneryn (T. J. Miller), avulla vanhan ruosteisen Marmon -rekka-auton toivoen voivansa purkaa sen ja myydä sen osat tienatakseen rahaa tyttärensä Tessan (Nicola Peltz) opiskeluja varten. He kuitenkin huomaavat sen olevan piileskelevä Autobottijohtaja Optimus Prime ja Cade tarjoutuu korjaamaan hänet. Samaan aikaan CIA:n agentti Harold Attinger (Kelsey Grammer) on muodostanut erikoisryhmän nimeltä "Cemetery Wind" hävittämään Maasta kaikki elossa olevat Decepticonit, mutta tapattaa presidentin selän takana myös Autobotteja uskoen, etteivät ihmiset ole turvassa ennen kuin kaikki transformerit ovat poissa. He löytävät näiden lääkintämiehen Ratchetin ja tappavat hänet galaksienvälisen palkkionmetsästäjä Lockdownin avustuksella. Saatuaan selville Optimuksen olevan Texasissa, James Savoyn (Titus Welliver) johtama joukko Cemetery Windin agentteja sekä Lockdown saapuvat sinne ja uhkaavat Caden, Tessan ja Lucasin henkeä. Optimus kiinnittää agenttien huomion hetkeksi muualle, kun taas Cade ja muut pakenevat irlantilaisen ralliautoilija Shane Dysonin (Jack Reynor) avulla, jota Tessa oli tapaillut isänsä selän takana. Takaa-ajajat onnistuvat tappamaan Lucasin, mutta Optimus, Yeagerit ja Shane onnistuvat eksyttämään heidät. Optimus vaihtaa muuntautumismuodokseen sinipunaisen Western Star -rekka-auton ja kutsuu koolle kaikki pakoon pääseet Autobotit: Bumblebee, Hound, Drift ja Crosshairs.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Samaan aikaan cybermuuntuneiden dinosaurusten jäännöksiä tutkiva geologi Darcy Tirrel (Sophia Myles) yrittää kertoa löydöstään teknologiayhtiö KSI:n ("Kinetic Solutions Incorporated") johtajalle, Joshua Joycelle (Stanley Tucci). Mutta Joshua on kiinnostuneempi siitä mihin kyseistä metallia, jota he kutsuvat "transformiumiksi", voi käyttää. Pakottamalla Brainsin keräämään tietoja Decepticonjohtaja Megatronin ja muiden kuolleiden transformereiden jäännöksistä, he rakensivat omia keinotekoisia transformereita, joista valmiina on kaksi prototyyppiä: Galvatron ja Stinger. Saatuaan selville KSI:n työskentelevän Attingerin kanssa, Cade ja Shane soluttautuvat KSI:n toimipaikkaan Chicagoon. Mutta he jäävät kiinni ja itse Attinger saapuu paikalle vaatien Cadea paljastamaan Optimuksen olinpaikan. Bumblebee ja Drift auttavat Caden pakoon ja samaan aikaan Ratchetin kohtalosta raivostuneina Optimus, Hound ja Crosshairs hyökkäävät KSI:n tehtaalle. Mutta Joshua pitää tekojaan oikeutettuina, eikä usko ihmisten enää tarvitsevan Autobotteja, kun he voivat rakentaa omia transformereita. Attinger käskee lähettää Galvatronin ja Stingerin Autobottien perään, mutta kesken taistelun Galvatron ei kuitenkaan täysin tottele ohjauksia ja jopa puhuu. Sitten Lockdown tulee ja vangitsee Optimuksen, sekä vahingossa myös Tessan, ja vie heidät alukseensa.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Aluksessaan Lockdown kertoo saaneensa Luojilta tehtäväksi toimittaa Optimuksen heille "takaisin". Palkkioksi avusta Lockdown antaa Cemetery Windin agenteille yhden Siemenistä, jotta KSI saisi siitä lisää metallia keinotekoisten transformereiden rakentamiseen. Samalla Cade, Shane ja Autobotit tunkeutuvat Lockdownin alukseen ja vapauttavat Tessan sekä Optimuksen. Sitten he irrottavat osan aluksesta paetakseen ja Brainsin antamien tietojen kautta he tajuavat Megatronin mielen manipuloineen keinotekoisten transformereiden luontia alusta asti ja vallanneen Galvatronin uudeksi kehokseen. Jos hän saisi Siemenen, hän käyttäisi sen kautta saamaansa metallia voidakseen rakentaa uuden Decepticon-armeijan.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Toimintansa Pekingin tehtalle siirtänyt Joshua saa Attingeriltä Siemenen, mutta hän tajuaa luomustensa epäonnistumisen ja kääntyy Darcyn sekä kiinalaisen liikekumppaninsa Su Yuemingin (Li Bingbing) ohella Attingeriä vastaan päättäen paeta Hongkongiin toimittaakseen Siemenen Cadelle ja Autoboteille. Samaan aikaan Galvatron aktivoituu itsestään ja alistaa muut keinotekoiset transformerit valtaansa. Hongkongissa Bumblebee ja Hound käyvät taisteluun Galvatronin joukkoja vastaan. Mutta heillä on alivoima, joten Optimus, Drift ja Crosshairs herättävät irrottamassaan aluksessa vankeina olleet dinosauruksiksi muuntautuvat soturit. Mutta vasta näiden johtajaa vastaan käydyn kaksintaistelun kautta Optimus saa nämä taipumaan tahtoonsa. Cade tappaa Savoyn ja Autobotit tuhoavat suuren osan keinotekoisista transformereista, mutta vankinsa paon huomannut Lockdown saapuu takaisin ja alkaa aluksensa magneettisella aseellaan aiheuttaa tuhoa Hongkongille. Optimus tuhoaa aseen ja käy viimeiseen taisteluun Lockdownia vastaan, jonka aikana hän myös tappaa Attingerin estääkseen tätä tappamasta Cadea. Mutta tämän kautta Lockdown saa tilaisuuden lävistää Optimuksen tämän miekalla. Bumblebee ja Cade kiinnittävät Lockdownin huomion, jolloin Tessa ja Shane kiskovat miekan irti Optimuksesta, joka lopulta tappaa Lockdownin. Galvatron puolestaan pakenee luvaten vielä kohtaavansa Optimuksen joku päivä. Vaikka Cemetery Wind on mennyttä ja Lockdown kuollut, Luojat edelleen jahtaavat Optimusta. Niinpä hän päättää lähteä Maasta etsiäkseen nämä itse käsiinsä ja viedäkseen samalla Siemenen jonnekin, mistä kukaan ei sitä löytäisi. Autobotit jäävät suojelemaan ihmisliittolaisiaan ja "legendaariset soturit" päästettiin vapauteen.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Edellisistä elokuvista poiketen elokuva toteutettiin vahvalla yhteistyöllä kiinalaisten, kuten China Movie Cannelin ja Jiaflix Enterprisesin, kanssa.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Elokuvan ihmisroolitus oli aiempiin verrattuna aivan uusi ja lisäksi Optimus Primen ja Bumblebeen ulkonäköjä oli muutettu. Ensimmäisenä uuteen roolikaartiin valittiin Mark Wahlberg, joka on näyttellyt myös eräässä toisessa Bayn ohjaamassa elokuvassa nimeltä "Pain & Gain". Wahlbergin hahmo on Cade Yeager, yksinhuoltajaisä ja rahapulasta kärsivä keksijä. Nicola Peltz valittiin näyttelemään Caden tytärtä, Tessaa, ja Jack Reynor Tessan poikaystävää ja ralliautoilija Shane Dysonia.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Kelsey Grammer näyttelee transformereita vastustavaa virkamiestä. "Nälkäpeli"-elokuvista tuttu Stanley Tucci näyttelee keinotekoisia transformereita luovan yhtiön johtajaa, televisiosarjasta "Moonlight" tuttu Sophia Myles tämän geologiassistenttia, sekä elokuvasta "" tuttu kiinalaisnäyttelijä Li Bingbing yhtiön kiinalaista yhteistyökumppania. T. J. Miller näyttelee Caden mekaanikkotoveria sekä Titus Welliver transformereita metsästävien agenttien kenttäjohtajaa.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Kiinalainen pop-laulaja Han Geng nähdään pienessä roolissa kitaransoittajana, jonka auto joutuu Lockdownin magneettiaseen uhriksi, ja General Motorsin globaalin suunnittelun varapuheenjohtaja Edward T. Welburn näyttelee yhtä KSI:n työntekijää.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text: Elokuvaa kuvattiin Los Angelesissa, Monument Valleyssa, Texasissa, Detroitissa, Chicagossa ja Hongkongissa.


title: Transformers – Tuhon aikakausi

text:
Elokuvan tunnuskappale on Imagine Dragonsin ”Battle Cry”. Skrillex teki elokuvaan osan ääniefekteistä, mukaan lukien Dinobottien äännähtelyt.
Elokuvan sävellykset julkaistiin kahtena eri albumina 30. kesäkuuta ja 3. heinäkuuta 2014. Osa ääniraidoista sisältä osia "Battle Cry"-kappaleesta.


title: Kehäkulma

text: Kehäkulma on geometriassa ympyrään liittyvä kulma. Ympyrän kehältä valitaan kolme pistettä A, B ja P, joista P:stä piirretään jänteet PA ja PB. Jänteiden PA ja PB välistä kulmaa formula_1 nimitetään kehäkulmaksi. Koska kulman määrittäminen kahden pisteen avulla jättää kaksi vaihtoehtoista tulkintaa, sidotaan keskuskulma usein ympyrän kaareen tai sitä vastaavaan jänteeseen.


title: Kehäkulma

text: Seuraavaa lausetta kutsutaan kehäkulmalauseeksi: Olkoon formula_2 annettu ympyrä ja olkoot formula_3 ja formula_4 kaksi formula_2:n pistettä siten että formula_3 ja formula_4 eivät ole formula_2:n halkaisijan päätepisteet. Jos formula_9 ja formula_10 ovat samalla puolella suoraa formula_11 olevia formula_2:n pisteitä, niin formula_13. Tämän tiedon välittömänä seurauksena, mikäli kahdella kehäkulmalla formula_14 ja formula_15 on yhteinen keskuskulma formula_16, ovat kehäkulmat suuruudeltaan puolet tästä ja siten yhtäsuuret eli formula_17. Kaikki saman kaaren kehäkulmat ovat siksi aina yhtä suuria, kuten alla olevassa kuvassa näytetään.


title: Kehäkulma

text:
Kehäkulmalauseella on yksinkertaisuudestaan huolimatta merkittävä asema Euklidiseen geometriassa, jossa sen ominaisuuksia käytettiin paljon todistamisessa. Esimerkiksi, kun kaksi ympyrän jännettä leikkaavat toisensa, voidaan kehäkulmalauseella osoittaa, että jänteiden osien tulo on vakio. Myös tunnettu tulos, jossa jännenelikulmion vastakkaisten kulmien summa on 180°, saadaan kehäkulmalausella pääteltyä helposti.
Viimeinen huomautus nähdään yllä olevasta kuvasta. Kaari ADC vastaavat keskuskulma α ja kehäkulma β. Kaarta CBA vastaavat keskuskulma θ ja kehäkulma ψ. Koska θ = 360° - α, ovat kehäkulma puolet tästä eli ψ = 1/2·θ = 1/2·(360° - α) = 180° - α/2 = 180° - β. Täten vastakkaiset kulmat ovat suplementtikulmat eli ψ = 180° - β.


title: Kehäkulma

text: Kun kehäpiste lähestyy kaaren reunapistettä, jää toisen kehäkulman jänne lyhyeksi. Kehäkulman suuruus säilyy saman suurisena lähestymisen loppuun saakka, mutta kun kehäpiste yhtyy kaaren reunapisteeseen, näkyy kehäkulman sen toisen kylkenä olevan jänteen ja ympyrän tangentin välissä. Tätä erikoistilannetta voi pitää kehäkulmalauseen laajennuksena (katso viereinen kuva).


title: Kehäkulma

text:
Kehäkulmalauseen erikoistapauksena saadaan Thaleen lause, kun keskuskulma on oikokulma eli 180°, niin kehäkulma on suora kulma eli 90°. Kehäkulmalauseen mukaisesti kaksi (eli kaikki) puoliympyrän kehäkulmaa ovat molemmat suoria.
Lause on ollut tapana todistaa Suomen koululaitoksen oppikirjoissa yhdessä erikoistapauksessa ja kahdessa yleisessä tapauksessa, jotka kattavat kaikki tapaukset ja tukevat toisiaan todistelussa.


title: Kehäkulma

text:
Tutkimalla kuviota huomataan, että
Kolmion formula_25 kulmien summa on formula_26, aivan kuten kehäkulmalause väittääkin. Tähän tulokseen vedotaan kahdessa alemmassa osassa.


title: Kehäkulma

text:
Piirretään kehäpisteestä V keskipisteen O kautta kulkeva halkaisija kehäpisteeseen E. Jana VE jakaa kaaren DC osiin DE ja EC. Huomataan, että
Keskuskulma formula_35 aivan kuten kehäkulmalause väittääkin.


title: Kehäkulma

text:
Piirretään kehäpisteestä V keskipisteen O kautta kulkeva halkaisija kehäpisteeseen E. Jana VE osuu kaaren DC viereen muodostaen kaaret ED ja EC. Huomataan, että
Keskuskulma formula_44 aivan kuten kehäkulmalause väittääkin.


title: Kehäkulma

text: Eukleideksen (noin 300 eaa.) kirjassa Alkeet käsitellään kehäkulmia 3. kirjassa väittämien 20, 21 ja 22 muodossa. Väittämät olivat ""kehäkulma on puolet keskuskulmasta"" , ""samaa kaarta vastaavat kehäkulmat ovat saman suuruiset"" ja ""vastakkaisten kaarien kehäkulmien summa on 180°"" .


title: Kehäkulma

text: Thales (636–546 eaa.) esitti oman lauseensa paljon aikaisemmin, mutta se oli kehäkulmalauseen erikoistapaus. Hän on kuitenkin oppinut sen kauppamatkoillaan Babyloniassa. Tämänkin lauseen Eukleides liitti Alkeisiin 3. kirjaan väittämäksi 33.


title: Samu Fóti

text: Samu Fóti ("Fleck"; 17. toukokuuta 1890 Budapest – 17. kesäkuuta 1916 Lipové) oli unkarilainen voimistelija, yleisurheilija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa, jossa hän oli mukana saamassa joukkuevoimistelussa hopeaa ja jäi kiekonheitossa 25. sijalle.


title: Albert Betts

text: Albert Edward Betts (8. helmikuuta 1888 Birmingham – 13. helmikuuta 1924 Thornton Heath) oli brittiläinen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja oli mukana voittamassa joukkuevoimistelussa pronssia. Hän osallistui myös vuoden 1920 kesäolympialaisiin Antwerpenissä, jossa hänen joukkueensa sijoittui viidenneksi.


title: Samuel Hodgetts

text: Samuel Ernest Hodgetts (28. lokakuuta 1877 Birmingham – 1944 Birmingham) oli brittiläinen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän sijoittui moniottelun yksilökilpailussa kuudenneksi vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa, ja Tukholman vuoden 1912 kesäolympialaisissa hän jäi siinä 25. sijalle. Tukholman kisoissa hän oli lisäksi mukana saamassa pronssia joukkuevoimistelussa.


title: Samuel Hodgetts

text: Vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä Hodgetts kuului viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen.


title: Charles Luck

text: Charles James Luck (19. marraskuuta 1886 Lontoo – ?) oli brittiläinen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja oli siellä mukana saamassa pronssia joukkuevoimistelussa.


title: Ronald McLean

text: Ronald Gordon McLean (26. maaliskuuta 1881 Lontoo – 2. heinäkuuta 1941 Shirley, Länsi-Midlands) oli brittiläinen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa joukkuevoimistelussa pronssia vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa. Lisäksi hän kuului siinä viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomi 1950-luvulla oli maatalousvaltainen runsaan neljän miljoonan ihmisen yhtenäiskulttuuri, joka kaupungistui, vaurastui ja teollistui ripeää tahtia. Yhteydet ulkomaille lisääntyivät. Toisen maailmansodan jälkeinen jälleenrakennus muutti Suomen ilmettä merkittävästi. Väkimäärä nykyisen Suomen alueella oli kasvanut sotien jälkeen muutamassa vuodessa kertaluokkaa suuremmaksi karjalaisen siirtoväen ja suurten ikäluokkien myötä. Nopeasti kehittyvästä terveydenhoidosta huolimatta tartuntataudit vaivasivat ja aiheuttivat kuolemaa. Varsinkin miesten keskimääräinen elinikä oli suhteellisen alhainen.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen suomalaisen yhteiskunnan ensisijaisia tehtäviä olivat rintamamiesten ja siirtoväen asuttaminen. Elintarvikkeiden ja kulutustavaroiden säännöstelystä vastannut kansanhuoltoministeriö lakkautettiin 1949. Kaihoten muisteltu vuoden 1938 elintaso saavutettiin tuotanto- ja kulutustason perusteella 1940-luvun lopussa. Lopullisesti pula-aika oli ohi 1954, jolloin lopetettiin kahvin säännöstely. Säännöstelytalouden rakenteista päästiin eroon kuitenkin vasta Paasikiven presidenttikauden lopussa. Siirtyminen pula-ajasta kulutusyhteiskuntaan tapahtui verraten nopeasti. Kulutustavaramarkkinat laajenivat ennennäkemätöntä vauhtia, ja kansalaisista tuli "kuluttajia". Ainoastaan Korean korkeasuhdanteen jälkeinen lama ja vuosien 1957–1958 taantuma hidastivat vauhtia. Urbanisoitumisesta huolimatta uutta peltoa raivattiin siten, että Karjalankannakselta menetetty peltoala oli osapuilleen kompensoitu 1950-luvun puoliväliin mennessä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-lukua pidetään suomalaisen muotoilun ja arkkitehtuurin kultakautena. Myös populaarikulttuurissa tapahtui paljon. Sotasukupolvi synnytti suomalaiskansallisen tangon, ja tanssikiellon kumoamisen jälkeen kukoistukseensa nousi tanssilavakulttuuri. Iskelmämusiikissa suosittiin italialaisia säveliä. Kodinkoneet alkoivat yleistyä 1950-luvulla, mutta jokakodinlaitteiksi ne tulivat vasta 1960- ja 1970-luvuilla. 1950-luvun mukanaan tuomia uutuuksia Suomessa olivat myös Coca-Cola, purukumi, rock and roll, transistoriradio ja televisio.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suorastaan legendaarisen jälkimaineen on saanut vuosi 1952. Tuolloin järjestettiin Helsingin kesäolympialaiset ja Armi Kuusela kruunattiin Miss Universumiksi. Viimeinen sotakorvausjuna lähti Suomesta Neuvostoliittoon syyskuussa 1952.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomi hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien jäseneksi joulukuussa 1955.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen Suomi oli siirtynyt ensimmäisen tasavallan ajasta toiseen tasavaltaan. Liittoutuneiden valvontakomissio oli lähtenyt Suomesta 1947, jolloin solmittiin Pariisin rauhansopimus. Vaaran vuodet olivat ohi. 1950-luvun alkaessa Suomen presidenttinä toimi 79-vuotias Juho Kusti Paasikivi. Hän oli sotien jälkeisen puolueettomuuslinjan eli niin kutsutun Paasikiven–Kekkosen linjan linjan luoja. Maaliskuussa 1956 presidentiksi valittiin 55-vuotias Urho Kekkonen. Hänestä tuli Suomen tasavallan pitkäaikaisin presidentti. Päinvastoin kuin 2000-luvulla, presidentillä oli laajat valtaoikeudet; hänellä oli oikeus jopa eduskunnan hajottamiseen.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Pääministerin valta oli huomattavasti pienempi kuin tasavallan presidentin. Hallitukset vaihtuivat tiuhaan, kaikkiaan Suomessa vaikutti 1950-luvun aikana neljätoista hallitusta. Vuosikymmenen vaihteessa maata johti K.-A. Fagerholmin vähemmistöhallitus. Urho Kekkonen toimi kaikkiaan viiden hallituksen pääministerinä. Muita pääministereitä olivat Sakari Tuomioja, Ralf Törngren ja V. J. Sukselainen, joka johti hallitusta 1960-luvulle siirryttäessä. Lisäksi Suomessa oli 1950-luvulla kaksi virkamieshallitusta.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden aikaa oli Suomessa eletty puolisen vuosisataa. Äänioikeusikäraja oli 21 vuotta vuosina 1944–1969. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt 21 vuotta ennen vaalivuoden alkua. Äänestysaktiivisuus 1950-luvun eduskuntavaaleissa oli 75–80 %.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Eduskuntavaaleja Suomessa järjestettiin 1950-luvulla kolmet:Suurimpia puolueita olivat SDP, SKDL ja Maalaisliitto. Annetut äänet jakautuivat lähes tasan sosialististen ja porvarillisten puolueiden kesken. Vuoden 1958 vaaleissa sosialistipuolueet saivat eduskuntaan niukan enemmistön (101 paikkaa), vaikka heidän ääniosuutensa jäi 48 prosenttiin. Naisten osuus kansanedustajista oli 1950-luvun vaaleissa aiempaa korkeampi, noin 15 prosenttia.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Kunnallisvaaleja Suomessa järjestettiin 1950-luvulla kolmet:Kunnallisvaaleissa äänestysaktiivisuus oli alempi kuin eduskuntavaaleissa. Naisten osuus valituista oli alle kymmenesosa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Läänilaitos oli vielä voimissaan, ja eri kuntamuotojen väleillä oli selkeät juridiset erot ennen vuoden 1977 kuntalakia. Manner-Suomi oli jaettu yhdeksään lääniin, joista Kymen lääni käsitti vuonna 1945 lakkautetun Viipurin läänin läntiset osat. Uudenmaan lääni ei vielä 1950-luvun alussa erottunut väestömääränsä puolesta muista suurimmista lääneistä. Suomessa oli 1950-luvulla kolme kuntamuotoa: kaupungit, kauppalat ja maalaiskunnat. Useita kaupunkeja ympäröi maalaiskunta, jonka nimi oli muodostettu kaupungin nimestä ja sanasta maalaiskunta (lyh. "mlk"). Viimeinen tällainen kunta oli vuonna 2009 lakkautettu Jyväskylän mlk. Jotkut kaupungit olivat usein kokonaan reikäleipämaalaiskunnan ympäröimiä enklaaveja, kuten Kuopio, Porvoo ja Rovaniemi.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuonna 1959 kaupunkeja oli 35, kauppaloita 32 ja maalaiskuntia 481. Ennen vuotta 1960 perustettuja kaupunkeja kutsutaan vanhoiksi kaupungeiksi. Eri kuntamuotojen hallintojärjestelmät erosivat huomattavasti toisistaan. Kaupungeilla oli runsaasti erityisoikeuksia, mutta myös useita erityisrasituksia. Maalaiskunnissa noudatettiin yleisiä lakeja, mutta kaupunkien oli mahdollista säätää omia järjestyssääntöjään. Välimuotona toimi kauppala, joista suurimmat, kuten Imatra ja Karhula, olivat monin verroin pienimpien vanhojen kaupunkien kokoisia. Kauppaloiden järjestysmuoto oli halvempi ja yksinkertaisempi kuin kaupunkien. Kaupunkikunnat käsittivät 1950-luvulla lähinnä varsinaisen kaupunkialueen, ja useimpien kaupunkien ja kauppaloiden pinta-ala oli alle sata neliökilometriä. Kuriositeetti oli epäitsenäinen kauppala, joita oli 1950-luvulla yksi eli Ikaalinen. Sen pinta-ala oli 0,3 km² ja väkiluku noin 500 henkeä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuonna 1950 äidinkielenään suomea puhui 91,1 prosenttia väestöstä ja ruotsia 8,6 prosenttia. Väestön koulutustaso oli melko alhainen, 93 prosenttia oli suorittanut korkeintaan kansakoulun, keskikoulun oli suorittanut 4,5 prosenttia ja ylioppilastutkinnon 2,5 prosenttia. Vuonna 1959 Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuului 92,4 prosenttia väestöstä, ortodokseja oli puolisentoista prosenttia ja väestörekisteriin kuului noin viisi prosenttia.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Väkiluvut lääneittäin vuosina 1949 ja 1959 sekä pinta-ala ja väestötiheys 1. maaliskuuta 1960. Keski-Suomen ja Pohjois-Karjalan läänit perustettiin 1. maaliskuuta 1960.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuonna 1950 Suomessa tilastoitiin 1 984 000 ammatissa toimivaa henkilöä. Elinkeinoittain he jakautuivat seuraavasti:Vuoden 1946 työaikalain mukainen työaika oli 47 tuntia viikossa. Kesäloman pituus oli yhdestä kolmeen viikkoa ja lauantait olivat työpäiviä. Vuonna 1959 yleinen työaika lyhennettiin 45 viikoittaiseen työtuntiin, lauantait olivat edelleen työpäiviä. Elinkustannusten nopea nousu johti maaliskuussa 1956 yleislakkoon, jota kesti 19 vuorokautta. Kesäkuussa 1958 annettiin työturvallisuuslaki.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomen bruttokansantuote kasvoi kaudella 1946–1960 keskimäärin viisi prosenttia vuosittain. Asukasta kohden laskettuna kasvu oli lähes neljä prosenttia vuodessa. Valtionvelka laski sota-ajan huipustaan jyrkästi, ja oli 1950-luvulla noin 10–15 % bkt:sta.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomen valuuttayksikkö oli markka, jonka arvo oli romahtanut toisen maailmansodan jälkeen. Seteleihin lisättiin nollia ja suurimman setelin nimellisarvo oli kymmenen tuhatta markkaa. Suurimmat setelit oli kuvitettu niin sanottujen merkkihenkilöiden kasvokuvin. Kolikkojen nimellisarvot olivat 1–200 markkaa, ja pennit jäivät pois käytöstä. Vuonna 1952 markkamääräiset setelit ja kolikot uudistettiin. Tapio Wirkkalan suunnittelema setelisarja laskettiin liikkeelle vuosikymmenen puolessa välissä, ja se oli lähes sellaisenaan käytössä kolme vuosikymmentä. Sodan jälkeen kaavailtiin suurta rahauudistusta ja valuutan nimen muuttamista riksiksi. Uudistuksen toteuttaminen venyi vuoteen 1963, jolloin markan nimellisarvosta poistettiin kaksi nollaa. Tuolloin myös pennit palasivat kuvioihin. Toisen maailmansodan ja vuoden 1963 rahauudistuksen välistä aikaa kutsutaan vanhan markan kaudeksi{Lähde}}.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Rahanarvonkertoimen mukaan tuhat euroa vuonna 2012 vastasi noin 8 000 vuoden 1945 markkaa ja 26 000 vuoden 1950 markkaa. Vuoden 1959 luku on noin 43 000 markkaa eli 430 uutta markkaa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomen viennin arvo oli vuonna 1950 noin 81,5 miljardia vanhaa markkaa ja tuonnin arvo noin 89,1 miljardia. Vuonna 1959 luvut olivat sekä viennin että tuonnin osalta 267,3 miljardia (noin 2,67 miljardia uutta markkaa eli runsaat kuusi miljardia vuoden 2013 euroa). Suomen tärkeimmät kauppakumppanit olivat Neuvostoliitto ja Britannia, jälkimmäisen osuus etenkin vientimaana oli kuitenkin huomattavasti vähäisempi kuin 1930-luvulla. Saksan ja Ruotsin osuus kauppavaihdosta oli kasvussa. Saksan osuus oli 1940-luvun alkupuoliskon sotataloudessa noussut yli puoleen koko kauppavaihdosta, sodan jälkeen kauppa tyrehtyi täysin. Saksalla viitattiin rauhan tultua ensisijaisesti demokraattiseen Länsi-Saksaan. 2010-lukuun verrattuna etenkin Ruotsin merkitys Suomen kauppamaana oli vähäinen. Euroopan ulkopuolisista maista kauppaa käytiin lähinnä Yhdysvaltojen kanssa, muiden maiden yhteenlaskettu osuus oli noin kymmenesosa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomen liikenneverkko oli selviytynyt sotatoimista suhteellisen pienin vaurioin. Ongelmat johtuivat lähinnä vähäisestä uudistamisesta sekä kaluston vanhentuneisuudesta ja voimallisesta kulumisesta poikkeusoloissa. Jälkeenjääneisyys ei johtunut ainoastaan suursodasta, vaan oli pitkään jatkuneiden laiminlyöntien seuraus. Suurin ongelma on rautatieverkko ja junakalusto. Kaakkois-Suomessa uusi raja oli katkaissut rautatieyhteyksiä. Kaluston uusiminen oli hankalaa, sillä suomalaisen teollisuuden resurssit menivät sotakorvauksiin ja YYA-sopimus oli vahingoittanut Suomen uskottavuutta demokraattisena länsimaana, jolloin tuonti lännestä hankaloitui.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luku oli vielä höyryvetureiden valtakautta, vaikka dieselveturit tulivat alati yleisemmiksi. Rautateiden sähköistyksessä Suomi oli jälkijunassa, sillä ensimmäinen julkisen liikenteen sähkörata avattiin vasta 1960-luvun lopussa. Suomalaiset eivät olleet dieselvetureiden suhteen tuonnista riippuvaisia, vaan valmistivat itse suuren osan dieselvetureistaan.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Henkilöautojen määrä moninkertaistui 1950-luvulla, mutta oli vuonna 1959 edelleen melko pieni: noin 163 000 rekisteröityä henkilöautoa. Määrällinen kasvu vuodesta 1950 oli noin 136 000 henkilöautoa. Moottoripyörien määrä kymmenkertaistui, ja niitä oli 1960-luvulle tultaessa noin satatuhatta eli enemmän kuin kertaakaan sitten 2000-luvun alun.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Lainsäädäntöä ajanmukaistettiin, ja tieverkkoa kohennettiin vastaamaan kasvavan liikenteen tarpeita. Työt tehtiin pitkälti työttömyystöinä, jota käytäntöä Tie- ja vesirakennushallitus arvosteli. Teiden laajamittainen päällystäminen alkoi 1950-luvulla. Esimerkiksi Turun ja Helsingin välinen valtatie oli 1950-luvun puolivälissä vasta osittain kestopäällystetty. Vielä seuraavalla vuosikymmenellä suurin osa pääteistä oli öljysorapäällysteisiä. Lossit olivat yleisiä jopa pääteillä, viikonloppuisin ja lomakaudella molemmille rannoille syntyi pitkiä autojonoja. Kun Suomen päätieverkko modernisoitiin 1950- ja 1960-luvuilla, tarvittiin myös uusia siltoja ja lossit kävivät tarpeettomiksi. Suomen ensimmäistä moottoritietä alettiin rakentaa vuonna 1956. Nelitoistakilometrisen Tarvontien valmistuminen kesti kuusi vuotta.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Liikenneturvallisuus oli 1950-luvulla heikkoa, tieliikennekuolemia sattui enemmän kuin 2000-luvulla, vaikka liikenteen volyymi oli vähäistä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Helsingin maalaiskunnan Seutulaan alettiin rakentaa lentoasemaa vuonna 1949. Aseman oli määrä valmistua vuoden 1952 olympialaisiin mennessä. Seutula eli nykyinen Helsinki-Vantaa oli Suomen ensimmäinen suihkukoneliikenteelle sopiva lentokenttä. Itse lentoasemarakennus oli vaatimaton puuparakki.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Niin kutsutun hyvinvointiyhteiskunnan laajamittainen rakentaminen alkoi 1950-luvulla. Eräitä uudistuksia, kuten lapsilisät, oli esitelty jo edellisellä vuosikymmenellä. Kansaneläkelaki uudistettiin vuonna 1956. Hajanaista ja sodan heikentämää sairaalaverkostoa alettiin parantaa ja yhtenäistää: Suomeen syntyi valtakunnallinen keskussairaalaverkosto. Kansanterveystyö ja työterveyshuolto kehittyivät. Vuonna 1950 Suomessa oli 456 sairaalaa, joissa oli kaikkiaan noin 30 000 hoitopaikkaa, lääkäritiheyden suhteen Suomi oli Euroopan takapajula. 1940-luvulla käyttöönotettu lastenneuvolajärjestelmä alkoi tuottaa tulosta. Tartuntatauti- ja imeväiskuolleisuus vähenivät nopeasti. Uusi mielisairaslaki tuli voimaan 1952, ja sen myötä mielisairaanhoito muuttui kunnalliseksi.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Hätäaputöitä alettiin kutsua toisen maailmansodan jälkeen työttömyystöiksi. 1950-luvulla otettiin käyttöön termi työllisyystyöt. Suomen heikkoa infrastruktuuria parannettiin suurelta osin työllisyystöinä. Maaseudulla työttömyys oli 1960-luvulle asti lähes tuntematon käsite; vaikka maatila ei kyennytkään tarjoamaan toimeentuloa, ajatusta työttömästä pientilallisesta pidettiin mahdottomana.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeisen väkivaltaisen jakson jälkeen henkirikosten määrä väheni jyrkästi. 1950-luku muistetaan useista ratkaisematta jääneistä henkirikoksistaan.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Seitsentoistavuotiaana surmatun isojokelaisen Kyllikki Saaren tapaus on Suomen rikoshistorian tunnetuimpia mysteereitä. Saari katosi kotimatkallaan 17. toukokuuta 1953 ja hänen ruumiinsa löydettiin suohaudasta lokakuussa. Murhaaja jäänee arvoitukseksi. Saaren hautajaisiin 25. lokakuuta 1953 saapui noin 25 000 ihmistä. Toinen tunnettu 1950-luvun murhamysteeri on 28. heinäkuuta 1959 tehty Tulilahden kaksoismurha. Tulilahden leirintäalueella Heinävedellä murhattiin jyväskyläläiset 21-vuotias Eine Nyyssönen ja 23-vuotias Riitta Pakkanen. Myös Nyyssönen ja Pakkanen löydettiin suohaudasta ja heidän murhaajansa tai murhaajiensa nimet jäänevät arvoitukseksi. Keskusrikospoliisin Mikkelin yksikkö sai vihjeitä Tulilahden kaksoismurhasta vielä 2000-luvullakin.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomalainen arkkitehtuuri sai 1950-luvulla kansainvälistä mainetta. Keveyden ja avaruuden vaikutelma hallitsivat suunnittelua. Alvar Aalto oli alan suomalainen ykkösnimi. Hänen 1950-luvun töihinsä lukeutuvat muun muassa Säynätsalon kunnantalo (1949–1952), Helsingin ydinkeskustan Rautatalo (1954) ja Helsingin Kulttuuritalo (1958). Aalto teki vuosikymmenen mittaan runsaasti kokeiluja eri materiaaleilla; hän käytti luonnonkiveä, tiiltä, puumateriaaleja, kuparia ja rapattua pintaa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Aikakauden muita tunnettuja arkkitehteja ovat muun muassa Aulis Blomstedt, Aarne Ervi, Viljo Revell, Osmo Sipari, Kaija Sirén ja Heikki Sirén sekä kouluarkkitehtuuristaan kuulu Jorma Järvi. Oppilaitoksia rakennettiin runsaasti, ja ne suunniteltiin avariksi ja valoisiksi. Muun muassa Helsingin yliopiston Porthania-rakennus (1957) ja Turun yliopiston Yliopistonmäen kampuksen rakennukset (1956–1959) ovat Aarne Ervin käsialaa. Jorma Järvi taas oli suunnitellut muun muassa Rovaniemen yhteislyseon (1952), Kulosaaren yhteiskoulun (1955) ja Tapiolan yhteiskoulun (1958–1960). Funktionalistiset nauhaikkunat tekivät paluun 1950-luvulla ja rasterijulkisivut olivat suosittuja. Rakennukset saatiin vaikuttamaan keveämmiltä jättämällä kantava runko verhojulkisivun taakse.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun kirkkoarkkitehtuurin edustajia ovat muun muassa Bertel Liljequistin Rovaniemen kirkko (1950), Osmo Siparin Sallan kirkko (1950), Kaj Saleniuksen roomalaiskatolinen Helsingin Pyhän Marian kirkko (1954) ja Veikko Larkkaan Kauhajoen kirkko (1958). Muita merkittäviä 1950-luvulla valmistuneita rakennuksia ovat muun muassa Jussi Paatelan ja Olli Pöyryn Pohjois-Karjalan keskussairaala (1953) sekä Veli Valorinnan ja Eino Tuommon suunnittelema Autotalo Helsingin ydinkeskustassa (1958). Suomen korkein 1950-luvulla rakennettu tornitalo on Raahessa sijaitseva Raahen Tornitalo (1958), joka on sekä asuintalo että vesitorni. Se on edelleen Pohjois-Suomen korkein rakennus, tosin sen julkisivu ei ole alkuperäinen.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun esikaupunkialueet olivat ilmeikkäämpiä kuin kahden seuraavan vuosikymmenen elementtitalolähiöt. Erityyppiset asuinrakennukset pyrittiin mukauttamaan maisemaan ja niiden väliin jätettiin runsaasti tilaa. Kaarevat linjat ovat tunnusomaisia ajan arkkitehtuurille. Yrjö Lindegrenin Käärmetalo (1949–1951) Helsingissä on eräs aikakauden erikoisimmista ratkaisuista. Luonnonläheisen asumisen mallikaupunginosa Espoon Tapiola edusti uusinta uutta ja nousi jopa maailmanmaineeseen. Tapiolan keskustan rakennukset ovat pääosin Aarne Ervin käsialaa, mutta leimallisia ovat myös Viljo Revellin suunnittelemat ns. taskumattitalot vuosikymmenen lopulta. Aivan Tapiolan naapurissa sijaitsevan Otaniemen Teekkarikylän rakentaminen alkoi myös 1950-luvulla. Punatiilisen Teekkarikylän suunnittelussa merkittävässä roolissa ovat olleet etenkin Heikki ja Kaija Siren sekä Alvar Aalto.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomalaisen muotoilun maine perustuu pitkälti 1950-luvun saavutuksiin. Taideteollisuus muutti markkinointistrategioitaan ja alkoi hyödyntää muotoilijoiden persoonallisuuksia - muotoilijat haluttiin esittää ensisijaisesti taiteilijoina, kun he aiemmin olivat olleet lähinnä käsityöläisiä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Kaj Franck suunnitteli päivittäiseen käyttöön astiasarjan "Kilta", jonka seuraajaksi tuli "Teema"-sarja. Timo Sarpanevan käsialaa on muun muassa "i-sarja". Tapio Wirkkalan lasiteos "Kantarelli" (1946) herätti huomiota Milanon triennaalissa 1951 ja Antti Nurmesniemi suunnitteli "Pehtoori"-kahvipannunsa vuonna 1957. Saara Hopea menestyi Milanon triennaaleissa lasiteoksillaan. Hänen näyttävät hopeakorunsa hakivat vaikutteita Intian ja Egyptin korutaiteesta. Nanny Still muotoili värillistä käyttö- ja taidelasia, hänen teoksiaan on muun muassa "Harlekiini" (1959).


title: Suomi 1950-luvulla

text: Armi Ratia perusti tekstiili- ja vaatetusalan yrityksen Marimekon vuonna 1951. Yhdessä Maija Isolan kanssa hän loi hehkuviin väreihin ja raitoihin perustuvan linjansa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Tapio Wirkkalan "Kantarelli" on mainittu 1950-lukua symboloivaksi esineeksi. Kun pahin pula-aika päästi Suomen otteestaan, voitiin jälleen kiinnittää huomiota laatuun. Vuosikymmenen keskeisimmät suomalaiset muotoiluesineet ovat yleensä ylellisyystuotteita, jotka keräsivät mainetta sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. "Kantarellin" pohjalta kristallista hiottu Iittalan vaasi ostettiin New Yorkin Museum of Modern Artiin, lisäksi se komeili keskeisten designjulkaisujen kansikuvissa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Sodan jälkeen Suomessa vallitsi valtava asuntopula. Vielä 1950-luvulla Helsingissä asuttiin jopa pommisuojissa. Alivuokralaisuus oli yleistä myös perheiden kohdalla. Arava-järjestelmä oli esitelty vuonna 1949 helpottamaan taajamien asuntovajetta. Kaupunkien liepeille alkoi kohota lähiöitä, ensimmäisiä olivat Herttoniemi ja Maunula Helsingissä. Lähiöasunnot olivat usein pienempiä kuin vanhojen kaupunginosien asunnot.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Erityisen suosittu uudisrakennusmuoto oli puolitoistakerroksinen rintamamiestalo, jonka saattoi rakentaa itse. Talotyyppiin kuului makuuhuone, olohuone, eteinen ja ullakkotila, joka oli mahdollista rakentaa myöhemmin. Keittiöissä ei enää yövytty. Rakennusmateriaalista oli puutetta, joten tarvittiin kekseliäisyyttä. Purettujen rakennusten materiaali hyödynnettiin mahdollisimman tarkkaan. Tiilipulan takia rintamamiestaloihin voitiin rakentaa vain yksi savupiippu, huoneet tulisijoineen suunniteltiin piipun ympärille. Rintamamiestalo oli omakotitalorakentamisen esikuva vielä 1960-luvullakin ja siitä tuli jälleenrakentamisajan yhtenäiskulttuurin symboli.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun uudet suomalaiset huonekalut olivat siroja ja hillitynvärisiä. Suomalaisten kodit oli kuitenkin sisustettu pääasiassa vanhoin perintöhuonekaluin, jotka olivat yleensä raskastekoisia ja massiivisia. Pinnat eivät päässeet esiin, sillä ne oli peitetty kirjoituin liinoin ja liinoille oli aseteltu valokuvat ja pikkuesineet.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Sähkö, viemäröinti ja vesijohto yleistyivät vähitellen. Ne olivat taasen edellytys pesukoneiden ja muiden kodinkoneiden yleistymiselle. Työtehoseura arvioi vuonna 1950, että pyykinpesun osuus kotitaloustöistä oli viidennes. Ensimmäinen sähkökäyttöinen pyykinpesukone esiteltiin suomalaisille vuonna 1948. Ne olivat pulsaattorikoneita, jotka saattoi täyttää myös ämpärillä. Alkuun suomalaiset olivat riippuvaisia tuontikoneista automatisoidun pyykinpesun suhteen, mutta pian he aloittivat oman pesukonetuotantonsa. Automaattiset rumpupesukoneet esiteltiin 1950-luvun lopussa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Muutosvastarintaakin uusien kodinkoneiden suhteen esiintyi, esimerkiksi jääkaappien ja pölynimureiden tarpeellisuutta epäiltiin. Sähkökäyttöisiä jäähdytyskaappeja alettiin kutsua jääkaapeiksi vuodesta 1953 alkaen. Jääkaappeja oli ollut Suomessa 1920-luvun lopulta lähtien, mutta ne olivat vielä 1950-luvulla varsin kalliita kotitalouksille. Elintarvikkeiden kylmäsäilytykseen käytettiin kaupungeissa sisä- ja ulkoikkunan välistä kapeaa tilaa, maaseudulla taasen olivat käytössä maakellarit. 1960-luvulle tultaessa useimmissa suomalaistalouksissa ei edelleenkään ollut jääkaappia.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Sähköliesiä alettiin valmistaa Suomessa 1937, mutta ne yleistyivät kotitalouksissa vasta toisen maailmansodan jälkeen. Sähköliedet löivät itsensä läpi 1960-luvulla. Sinkkilevyllä päällystetyt tiskipöydät ja astiankuivauskaapit helpottivat astioidenpesua. Astianpesukoneet esiteltiin suomalaisille kotitalouksille vasta 1960-luvulla. Muutoksista huolimatta perinteiset työtavat säilyivät vallitsevina varsinkin maaseudulla. Naiset olivat enimmäkseen perheenemäntiä ja useissa talouksissa oli kotiapulainen. Itsetekemistä ja säästäväisyyttä ihannoitiin. Työtehoa lisäsi keittiökalusteiden standardisointi suomalaisnaisten keskimittojen mukaisiksi. Puhtaasta ja valoisasta kodista tuli ihanne.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vesijohto yleistyi verkkaasti maaseudulla ja kaupunkien reunamilla. Vain kaupunkien keskusta-alueet olivat yleisesti juoksevan veden piirissä. Maalaistalot sijaitsivat usein mäen päällä, kaivot puolestaan mäen alla. Naiset joutuivat kantamaan vettä sangoilla, työtä tosin helpotettiin kehittämällä niin kutsutut ämmänlänget. Edistyksellisimpiin kyliin perustettiin vesiosuuskuntia, jotka valuraudan puutteessa rakensivat vesiputkistoa männynrungoista.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Sähköistyminen näkyi myös suomalaisessa maisemassa. 1950-luvun taitteessa kansa oppi sanan valtakunnanverkko. Ensimmäinen voimalinja kulki Kemistä Petäjävedelle. Vähitellen leveät voimalinjaverkot halkoivat Suomea ristiin rastiin.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomen kieleen luotiin uudissana muovi vuonna 1947. Aiemmin oli puhuttu plastiikasta. Muoviset kankaanpalat olivat 1950-luvun taitteessa koulunuorison keräilykohteita ja vaihdon välineitä. Esimerkiksi kolme eri väristä muovinpalaa, joiden keskimitta oli 9 cm², saattoi vaihtaa yhteen lakritsapötköön. 1930-luvulla syntynyt suomalainen muoviteollisuus kehittyi voimakkaasti sodan jälkeen: olympiavuonna 1952 Suomessa oli noin 70 muoviteollisuusyritystä. Muovin voittokulku oli tyrmäävä. Markkinoille ilmestyi muovisia hygieniatuotteita, astioita, leikkikaluja, tuhkakuppeja sekä rinta- ja sukkanauhoja. Erityisen tärkeä oli väritön muovikalvo, joka soveltui elintarvikekäyttöön.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Teollistumisen ja muuttoliikkeen myötä Suomen itäinen ja läntinen ruokakulttuuri sulautuivat toisiinsa. Suomalaiset suosivat 1950-luvulla rasvaisia ruokia. Läskisoosi, makkarakastike, tirripaisti ja hernekeitto olivat yleisiä ruokalajeja. Hedelmien ja vihannesten käyttö alkoi kasvaa vuosikymmenen puolenvälin tienoilla. Koulu- ja työpaikkaruokailu alkoi niin ikään yleistyä. Eineksiä oli ollut Suomen markkinoilla jo 1930-luvulla. Vuonna 1957 kauppoihin ilmestyi joukko uusia valmisruokia: maksalaatikko, lihapyörykät, kaalikääryleet ja vispipuuro.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun alussa suomalainen kulutti vuodessa keskimäärin noin 370 litraa maitoa, kaksi ja puoli kiloa juustoa, 140 kiloa perunoita, 120 kiloa viljaa, 30 kiloa lihaa ja 20 kiloa tuoreita vihanneksia. Maidon kulutus oli lähes kolminkertaista 2010-lukuun verrattuna, ja perunoiden kulutus yli kaksinkertaista. Vuosikymmenen loppupuolella maidon kulutus alkoi laskea. Sen sijaan lihan ja tuoreiden vihannesten kulutus on nykypäivänä noin kolminkertaista ja juuston kulutus lähes kymmenkertaista 1950-luvun alkuun verrattuna. 1950-luvulla kulutetusta lihasta noin puolet oli sianlihaa ja puolet naudanlihaa, ja siipikarjanliha oli vielä harvinaista.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Coca-Cola rantautui Suomeen Helsingin kesäolympialaisten aikana.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomalaisten tilastoitu alkoholinkulutus sataprosenttiseksi alkoholiksi henkilöä kohden muutettuna oli 1950-luvun lopulla noin viidesosa siitä, mitä puoli vuosisataa myöhemmin kulutettiin. Tilastoimatonta kulutusta oli arviolta noin kolmannes kulutuksesta. Alkoholinkäyttöä pyrittiin ohjaamaan mietoihin juomiin pois humalahakuisesta juomisesta. Oy Alkoholiliike Ab:n – nykyisen Alkon – myymälöiden ilme muuttui kun pullot pantiin hyllyihin pystyasentoon, etiketin näkyminen ei ollut enää kiellettyä. Sadannen myymälänsä Alkoholiliike avasi Turun Eerikinkadulle huhtikuussa 1957. Vuonna 1959 yli kaksi kolmasosaa alkoholista kulutettiin väkevinä juomina; keskiolutta ei vielä saanut elintarvikeliikkeistä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Viina oli edelleen kortilla, mutta lähinnä sosiaalisista syistä. Lopullisesti viinakorteista luovuttiin 1970-luvun alussa, ja tuon jälkeenkin niin kutsutut väärinkäyttäjät olivat kontrollin kohteina.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun tärkeimpiä alkoholijuomauutuuksia olivat Koskenkorva ja Hartwallin lonkero. Lonkeroa oli alun perin tarkoitus valmistaa vain vuoden 1952 kesäolympialaisten aikaan, mutta suuren suosion takia sen valmistusta jatkettiin ja jatketaan yhä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuonna 1950 jopa lähes 80 prosenttia suomalaisista miehistä tupakoi päivittäin, mutta naisista vain noin joka kymmenes. Sotien aikana ilmaiseksi jaetut niin sanotut muonatupakat olivat opettaneet miehet tupakoimaan. Miesten tupakointi kuitenkin väheni vuosikymmenen loppuun mennessä noin 60 prosenttiin.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Koskenkorvan viina tuli markkinoille 1. heinäkuuta 1953. Alkuun sitä myytiin puolen litran pulloissa, juoman alkoholipitoisuus oli 38 vol-% ja hinta 495 vanhaa markkaa. Nimensä Koskenkorva sai eteläpohjalaisesta Koskenkorvan kylästä. Etiketti oli suunniteltu Suomessa ja se oli Lasse Linnanmäen käsialaa. Kuvassa oli pohjalainen peltomaisema ja teksti "valmistettu perunasta". Nelimerkkinen tuotenumero otettiin käyttöön 1955 ja Koskenkorvan raaka-aineiksi mainittiin tuolloin peruna ja vilja. Koska Koskenkorva oli suosittua, sille annettiin useita lempinimiä, tunnetuimpina kenties Koskis ja Kossu.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Yhdysvalloista lähtöisin olleen nuorisokulttuurin syntymisen ohella 1950-luvulla syntyi myös nuorisomuoti, jolla nuoret halusivat erottua lapsista ja aikuisista. Etelä-Suomessa kukoisti vahvana lättähattukulttuuri, johon kuuluivat pojilla tummat puvut, lahkeista kavennetut housut, olkatoppaukset, litistetyt hatut, leveät solmiot ja teräväkärkiset nahkasaappaat, ”spittarit”. Hiukset kasvatettiin pitkiksi ja kammattiin usein Brylcreemillä taaksepäin. Farmarihousut eli farkut rantautuivat Suomeen, ja yleistyivät etenkin vuosikymmenen lopulla. Myös farkkutakit ja nahkatakit olivat yleisiä. Nuorten muotiin vaikutti rock and roll, eritoten Elvis Presley.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Tytöt ja naiset pukeutuivat edelleen yleensä hameeseen tai mekkoon. Ensimmäiset tyttöjen kauneudenhoitovälineet ja -aineet tulivat suomalaiskauppoihin 1950-luvulla. Tytöillä lättähattumuotiin kuuluivat mahdollisimman kapea hame, olkatoppaukset, kiilakantaiset kengät, räikeä huulipuna sekä villamyssyt, joiden myötä tyttöjen nimikkeeksi tuli "myssymissi". Vaihtoehtoisesti jotkut tytöt pitivät tiukkoja pitkiä housuja.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Rayon-kuidusta valmistetut vaatteet olivat niin ikään muodikkaita. Myös ulsterit, villajumpperit ja hupulliset duffelitakit olivat yleinen näky katukuvassa. Takkeja ommeltiin usein kotona. Vuonna 1951 perustettu Marimekko valmisti alkuvuosinaan etenkin susoittuja, värikkäitä naisten kesävaatteita.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vapaa-ajan määrä oli aiempiin vuosikymmeniin verrattuna lisääntynyt, mutta lauantait olivat yhä työ- ja koulupäiviä. 1950-luvulla vietettiin paljon vapaa-aikaa ulkona, koska sisällä oli varsin vähän tekemistä. Lavatanssikulttuuri oli hyvin suosittua. Se oli tuolloin noussut uudelleen kukoistukseensa sodanaikaisen tanssikiellon kumoamisen jälkeen. Sotasukupolvi synnytti suomalaiskansallisen tangon.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuonna 1950 Helsinkiin avattiin Suomen ensimmäinen huvipuisto, Linnanmäki. Kari Mannerlan laatima lautapeliklassikko Afrikan tähti julkaistiin vuonna 1951.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vapaa-ajan matkailu ulkomaille alkoi 1950-luvulla, tosin se oli vielä harvinaista, ja sitä harrastivat etenkin toimihenkilöt ja pitkistä lomista nauttivat opettajat. 1950-luvun etelänmatkat kestivät tyypillisesti useamman viikon, sillä liikennevälineet olivat paljon hitaampia kuin nykyaikana. Suosituimpia kohteita olivat Italian kaupungit sekä Espanjan aurinkorannat. Matkoilla oli usein mukana opas, jonka ansiosta kielimuuri ei ollut ongelma.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Helsingin kesäolympialaiset 1952 ovat toistaiseksi ainoat Suomen isännöimät olympialaiset. Suomi sijoittui näiden olympialaisten mitalitaulukossa kahdeksanneksi saaden kuusi kultamitalia, kolme hopeamitalia ja 13 pronssimitalia. Kultamitalistit olivat painija Kelpo Gröndahl, nyrkkeilijä Pentti Hämäläinen, melojat Thorvald Strömberg, Kurt Wires, Yrjö Hietanen ja Sylvi Saimo. Melbournen kesäolympialaisissa 1956 menestyneimpiä suomalaisia urheilijoita olivat ampuja Pentti Linnosvuo sekä painijat Rauno Mäkinen ja Kyösti Lehtonen.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Veikko Hakulinen oli vuosikymmenen menestynein suomalainen hiihtäjä, joka voitti kaksi olympiakultamitalia ja kolme MM-kultamitalia. Muita 1950-luvun menestyneitä hiihtäjiä olivat ainakin Heikki Hasu, Mirja Hietamies, Siiri Rantanen, Tapio Mäkelä, Sirkka Vilander ja Paavo Lonkila.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun menestyneimpiä suomalaisia moottoriurheilijoita olivat ainakin Jyväskylän suurajot kolmesti voittanut Osmo Kalpala sekä Eläintarhanajot monta kertaa voittanut Curt Lincoln.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Perinteisen kerronnan rinnalle tuli 1950-luvulla modernismi. Tamperelaisten ja helsinkiläisten kirjailijoiden välille lohkesi jonkinmoinen railo, puhuttiin Tampereen realisteista ja Helsingin modernisteista. Eräs modernismin suomenkielisiä perusteoksia on Veijo Meren "Manillaköysi" (1957). Yhdessä Antti Hyryn, Paavo Rintalan ja Marja-Liisa Vartion kanssa Meri muodosti prosaistisukupolven, joka jakoi yhtenäiset kirjalliset ideaalit.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Nykyaikaisen suomalaisen lyriikan uranuurtaja Paavo Haavikko julkaisi ensimmäisen teoksensa "Tiet etäisyyksiin" vuonna 1951. Myöhemmin hän kirjoitti myös näytelmiä, kuunnelmia ja oopperalibrettoja ja kehittyi virtuoosiksi erotiikan, rakkauden ja kuoleman kuvaajana. Lauri Viidan Pispala-aiheinen romaani "Moreeni" ilmestyi vuonna 1950. Humoristina tunnettu Veikko Huovinen aloitti kirjailijanuransa vuonna 1952 romaanilla "Havukka-ahon ajattelija". Jorma Korpelan niin ikään 1952 julkaistua "Tohtori Finckelmania" pidetään myös eräänä 1950-luvun parhaista romaaniteoksista.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Eeva-Liisa Manner julkaisi lyyristä modernismia edustavan runokokoelmansa "Tämä matka" vuonna 1956 ja kohosi sen myötä keskeiseksi modernistiksi. Lassi Nummi käsitteli teoksissaan Kaukoitää, rakkautta ja luontoa. Juha Mannerkorpi kuuluu niin ikään 1950-luvun merkittäviin kirjailijoihin.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Viihdekirjallisuuden nimiä oli muun muassa Aino Räsänen, joka jatkoi 1940-luvulla aloittamaansa "Helena"-romaanien sarjaa. Anni Polva aloitti suositun "Tiina"-sarjansa vuonna 1956. Sotakirjailijana profiloitunut Reino Lehväslaiho aloitti laajan tuotantonsa 1950-luvun lopulla.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Mika Waltari jatkoi historiallisten suurromaaniensa parissa; muun muassa "Turms, kuolematon" ja "Feliks onnellinen" julkaistiin 1950-luvulla.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuosikymmenen tapaus oli tamperelaisen teollisuustyöntekijän Väinö Linnan kirjoittama "Tuntematon sotilas", romaani aika velikullista jatkosodassa. Teoksen lukemisesta tuli lähes kansanliike. Jaakko Syrjä kertoo "Tuntemattomasta": "Siinä olivat rinnan valtava lukemisprosessi ja ne merkitykset, jotka päivittyivät maailmankuvan rajun muodostumisprosessin yhteydessä. Siinä Väinölle kiteytyi ja selkiytyi kaikki se, mikä oli ollut välillä vähän sulamatontakin." Eino Kailan mukaan "Tuntematon" oli kuin "Seitsemän veljestä" sodassa. Juice Leskinen ei pitänyt "Tuntematonta" varsinaisesti sotaromaanina, vaan inhimillisenä teoksena, "jossa ihmisen käytös johtaa sotaan".


title: Suomi 1950-luvulla

text: "Tuntemattomasta sotilaasta" tuli käsite. Sitä on luultu jopa dokumentiksi, vaikka Linna itse painotti, että vain paikannimet ovat todellisia. Teoksen hahmot ovat fiktiivisiä, mutta niillä on suhde historiallisiin henkilöihin. Romaanista on tehty sittemmin useita teatteri-, elokuva- ja radiosovituksia.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Linnan eeppinen romaanitrilogia "Täällä Pohjantähden alla" näki päivänvalon vuonna 1959, jolloin julkaistiin sarjan ensimmäinen osa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun taitteessa Suomessa ilmestyi 874 aikakauslehteä, joista noin neljä viidesosaa oli suomenkielisiä. Paperipulan hellittäessä viikkolehdistö nousi kukoistukseensa. Sillä oli kansan viihdyttäjänä asema, joka sittemmin periytyi televisiolle. Aku Ankka -lehti rantautui Suomeen vuonna 1951 ja pääsi heti kansan suosioon. Yleistekninen aikakauslehti Tekniikan maailma perustettiin vuonna 1953.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Sanomalehtien levikki kasvoi 1950-luvulla. Puoluepoliittisesti sitoutuneita lehtiä ilmestyi runsaasti, mutta sitoutumattomien lehtien suosio kasvoi niiden kustannuksella. Sanomalehdistön suunta oli puoluesidonnaisuudesta sitoutumattomuuteen, esimerkiksi Helsingin Sanomat oli jättänyt edistyspuolueen jo 1932.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuonna 1948 Suomessa tilastoitiin 164 radiovastaanotinta tuhatta asukasta kohden. Pitkille, keskipitkille ja lyhyille aalloille varatut taajuusalueet alkoivat ruuhkautua. Ratkaisu oli ultralyhyet aallot. ULA-lähetykset aloitettiin 1951 ja vuosikymmenen kuluessa Suomeen rakennettiin ULA-asemaverkosto. Sen myötä radiolähetysten kuuluvuus parani olennaisesti. Radiolähetysten vastaanottaminen vaati erityisen luvan: Miljoonas radiolupa lunastettiin vuonna 1955. Kuuntelulupien lukumäärä kohosi runsaaseen kahteen miljoonaan ennen kuin käytännöstä luovuttiin vuonna 1977.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suosittuja radio-ohjelmia olivat muun muassa "Metsäradio", joka jatkuu edelleen, "Pienoisparlamentti" sekä Niilo Tarvajärven juontamat "Tervetuloa aamukahville" ja "Lauantaisauna". Kuunnelmaillaksi vakiintui maanantai. Hella Wuolijoki oli puolestaan perustanut Radioteatterin vuonna 1948, sen kuusitoistahenkiseen näyttelijäkuntaan kuului muun muassa Kauko Käyhkö. Markus-setä jatkoi 1926 aloittamaansa "Lastentuntiaan" aina vuoteen 1956. Seuraavien vuosikymmenten legenda Spede Pasanen aloitteli uraansa radiossa 1950-luvun lopussa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomen ensimmäinen julkinen televisiolähetys lähetettiin toukokuussa 1955, hankkeen takana oli Radioinsinööriseura. Tekniikan edistämissäätiö alkoi tukea orastavaa televisiotoimintaa vuonna 1956, jolloin TES TV -niminen kanava aloitti lähetyksensä pääkaupunkiseudulla. Tallinnan television lähetyksiä oli voinut seurata Suomen etelärannikolla jo vuoden 1955 alussa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Yleisradio aloitti koelähetyksensä vuonna 1956; tammikuussa 1958 aloitettiin säännöllinen televisiolähetystoiminta. Lähetykset olivat suoria, sillä ensimmäisen kuvanauhoittimensa Yleisradio otti käyttöön vasta 1960.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Televisiolaitetta kutsuttiin alkuun näköradioksi. Television mukana olohuoneisiin tuli kuuluttajatar, vuoden 1953 Suomen neito Teija Sopanen. Keväällä 1957 televisiouransa aloittanutta Sopasta tultiin katsomaan vaikka naapureiden televisiosta. Lapsille piti selventää, että television täti ei ollut laitteen sisällä vangittuna. Varhaiset televisiolähetykset katkesivat tuon tuostakin teknisiin ongelmiin, ja Sopasen työnä oli kertoa katsojia rauhoittavasti, että pian lähetystä päästään jatkamaan. Toinen näköradion mukanaan tuoma kaunotar ja tuleva kiintotähti oli Lenita Airisto, joka aloitti televisiotoimittajan työnsä elokuussa 1957. Lastenohjelmistaan ja piirroksistaan tunnettu Kylli-täti debytoi televisiossa syksyllä 1957.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Jean Sibelius oli kansallinen monumentti, jonka sävelteoksiin liittyviä arvoja ei hevin kyseenalaistettu. Toisen maailmansodan jälkeistä taidemusiikkia määrittää ensisijaisesti suhde säveltaiteelliseen modernismiin. Einar Englund oli tehnyt pesäeroa Suomen taidemusiikkia hallinneeseen sibeliaaniseen perinteeseen jo 1940-luvulla ja häntä pidettiin aikalaisarvioissa sinfonisen tradition uudistajana. 1950-luvulla haluttiin ottaa vielä enemmän etäisyyttä kansallisena pidettyyn musiikkityyliin modernististen sävellystekniikoiden avulla. Samalla tultiin uudistaneeksi taidemusiikkia ja siihen liittyvää kulttuuria aina rakenteita myöten.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suursota oli katkaissut yhteyksiä muualle Eurooppaan ja ne alkoivat elpyä 1950-luvulle tultaessa. Vaikutteita alettiin jälleen omaksua suomalaisen tradition lisäksi ulkomaisista säveltaiteen virtauksista. Modernismin toisen aallon tärkein sävellysmenetelmä oli sarjallisuus ja sen alalaji dodekafonia eli kaksitoistasäveljärjestelmä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Vuonna 1949 oli perustettu Nykymusiikki ry, joka profiloitui uusien suuntausten lipunkantajana. Sen perustajia olivat muun muassa Erik Bergman, Joonas Kokkonen, Aarre Merikanto ja Erik Tawastjerna. He olivat jo vakiintuneita tekijöitä 1950-luvulla; vuosikymmenen uusia nimiä oli muun muassa Einojuhani Rautavaara, joka haki kaksitoistasäveltekniikasta ratkaisua suurten muotokokonaisuuksien rakennustyöhön. Hänen varhaiskautensa keskeisiä saavutuksia on "Kaivos"-ooppera (1957–1960/1962).


title: Suomi 1950-luvulla

text: Toinen maailmansota vaikutti voimakkaasti 1950-luvun alun viihteeseen, viihdetilaisuuksien pohjavireeseen ja laulujen teksteihin - olihan tanssikiellon päättymisestä vasta pari vuotta. Vuosikymmenen lopussa sodan vaikutus oli ratkaisevasti vähentynyt, elettiin sävelparaatien aikaa. Tanssilavakulttuuri kukoisti 1950-luvulla, esiintyjistä suosituin oli Olavi Virta, jonka ura oli alkanut 1930-luvulla. Hän levytti suurimman osan tuotannostaan 1950-luvulla, menestyskappaleista mainittakoon tangot ”La Cumparsita”, ”Tulisuudelma” ja ”Ennen kuolemaa”. Virran levyttämistä iskelmistä ikivihreimmäksi osoittautui italialaisperäinen ”Hopeinen kuu”. Vuosikymmenen uusia nimiä olivat muun muassa Eino Grön, Vieno Kekkonen ja Annikki Tähti. Suomalaisen musiikkielämän huomattavia vaikuttajia olivat Reino Helismaa ja Toivo Kärki. Urheilijanakin kunnostautunut viihteen monitoimimies Tapio Rautavaara nautti laajaa yleisönsuosiota. Kipparikvartetti ja Metrotytöt olivat niin ikään aikakauden suuria nimiä.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Ajalle oli tyypillistä, että kansainvälisille supertähdille haettiin suomalaisia vastineita, esimerkiksi teini-ikäinen Laila Kinnunen pyrki Suomen Audrey Hepburniksi Elokuva-Aitan järjestämässä kilpailussa. Kilpailun voitti 17-vuotias helsinkiläinen Riitta Ylitalo. Suursuosioon nousseen Kinnusen ammattimuusikon ura alkoi syksyllä 1957, jolloin hän levytti suomalaisen version italialaisesta iskelmästä ”Lazzarella”. Suurin osa 1950-luvun menestyssävelmistä oli ulkomaista alkuperää.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Iskelmä ja tango olivat viihdemusiikin suosituimmat lajit. Levy-yhtiö Scandian johtoporras puolestaan kehitti niin sanotun jazz-iskelmän, jonka läpimurto oli Brita Koivusen 1956 levyttämä ”Suklaasydän”. Iskelmälaulukilpailuja järjestettiin kautta Suomenniemen. Vaikka niiden taiteellinen merkitys oli vähäinen, hupimerkitys oli sitäkin suurempi. Laulukilpailujen tahaton huumori kuului kansan eräisiin perustarpeisiin.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Musiikkikappaleista suurin kaupallinen menestys oli Annikki Tähden tulkitsema ”Muistatko Monrepos'n”, jonka sanoitus heijasteli ajankohtansa vaiettuja tuntoja. Tähden levytys oli Suomen ensimmäinen kultalevy. Muita kultalevyyn yltäneitä levytyksiä olivat muun muassa ”Rovaniemen markkinoilla”, ”Isoisän olkihattu”, ”La Cumparsita” sekä ”Balladi Olavinlinnasta” ja ”Kuningaskobra”.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Rock-musiikki rantautui Suomeen vuosikymmenen puolessavälissä ja synnytti varsinaisen nuorisokulttuurin; nuorisosta tuli oma markkinasegmenttinsä. Ensimmäiset nuorisolehdet tulivat markkinoille: Ajan sävel alkoi ilmestyä vuonna 1955. Samana vuonna teki läpimurtonsa Bill Haley, jonka esittämä ”Rock Around the Clock” nousi Suomen levylistojen kakkoseksi vuonna 1956. Syksyllä 1956 viranomaiset pelkäsivät samannimisen elokuvan johtavan mellakkaan Helsingissä. Turussa poliisit kielsivät rock-konsertin järjestämisen.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Suomalainen elokuva eli 1950-luvulla studiokautensa viimeistä kokonaista vuosikymmentä. Suomen Filmiteollisuuden ja Suomi-Filmin rinnalle tuli kolmas tuotantoyhtiö, Fennada-Filmi. 1960-luvulle tultaessa studiotuotanto oli henkitoreissaan ja nopeasti yleistyvä televisio vauhditti elokuvateollisuuden rappiota. Ennen loppuaan Suomen Filmiteollisuuden tuotantotahti yltyi ennen näkemättömiin mittoihin. Suomen elokuva-arkisto perustettiin vuonna 1957. Adams-Filmin tulipalossa vuonna 1959 tuhoutui osa suomalaista elokuvahistoriaa, kuten Teuvo Tulion varhaisimmat elokuvat ja useita mykkäelokuvia.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvun mittavasta tuotannosta helminä erottuvat muun muassa Erik Blombergin Lappi-aiheinen fantasiaelokuva "Valkoinen peura" (1952) ja Maria Jotunin teoksiin perustuva "Kun on tunteet" (1954). Matti Kassilan taiteellisesti vahvimmat teokset olivat "Sininen viikko" (1954), "Hilmanpäivät" (1954) ja kanavan rannalle sijoittuva alkoholismikuvaus "Elokuu" (1956). Jack Witikan niin ikään alkoholismia käsittelevä "Mies tältä tähdeltä" (1958) kuuluu vuosikymmenen lopun merkkiteoksiin.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Edvin Laineen ohjaama "Tuntematon sotilas" (1955) oli 1950-luvun katsotuin elokuva ja on edelleen Suomen eniten teatterikatsojia saanut elokuva. Paradoksaalisesti "Tuntemattoman" menestys ajoi Suomen Filmiteollisuuden vaikeuksiin: elokuvan tuottama voitto piti sijoittaa verotuksen takia uusiin elokuviin, ja niistä useat olivat taiteellisia mahalaskuja.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Niskavuori-aiheisia elokuvia kuvattiin 1950-luvulla neljä kappaletta: Edvin Laineen ohjaamat "Niskavuoren Heta" (1952), "Niskavuoren Aarne" (1952) ja "Niskavuori taistelee" (1957) sekä Valentin Vaalan värielokuva "Niskavuoren naiset" (1958). Kolme Jussi-palkintoa saanut "Niskavuoren Heta" oli erityisesti nimiosan tulkitsijan Rauni Luoman juhlaa.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Tukkilaiselokuvat olivat suosittuja, lajityypin valiona Armand Lohikosken "Me tulemme taas" (1953). Ville Salmisen romanssi "Kaunis Veera" (1950) on niin ikään vuosikymmen ikivihreitä. Tyypillistä 1950-luvun viihde-elokuville on järvi- tai koskimaisema tapahtumaympäristönä ja helposti tarttuva ralli tunnusmusiikkina. Kaupungistuvassa Suomessa maaseutu esitettiin romanttisena onnelana, jonka vastakohtana oli paheita ja kiusauksia kuohuva kaupunki.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Sotilasfarsseilla oli terapeuttinen tehtävänsä sodan kauhujen prosessoinnissa. Lajin parhaimmistoa on Aarne Tarkaksen "Vatsa sisään - rinta ulos" (1959). Mika Waltarin ja Serpin aiheisiin perustuvat komediat olivat suosittuja: "Gabriel, tule takaisin" (1951), "Huhtikuu tulee" (1953) ja "Isän vanha ja uusi" (1955). Vuosikymmen oli myös uudelleenlämmitysten aikaa; useat 1930-luvulla ensi kerran kuvatut elokuvat saivat uudelleentulkintansa 1950-luvulla. Näihin lukeutuvat muun muassa "Syntipukki" (1957) ja "Kuriton sukupolvi" (1957). Iskelmäelokuva oli 1950-lopun ja seuraavan vuosikymmenen alun ilmiö. Löyhäjuonisia viihde-elokuvia valmistettiin puolisen tusinaa, ensimmäisenä "Suuri sävelparaati" (1959). Samana vuonna ensi-iltansa saaneessa "Iskelmäketjussa" tähtinä loistivat Pirkko Mannola ja Lasse Liemola.


title: Suomi 1950-luvulla

text: 1950-luvulla tehtiin myös humoristisia elokuvia, joista tunnetuimpia ovat tiuhaan tahtiin valmistuneet "Pekka ja Pätkä -elokuvat". Pekka Puupäätä näytteli kaikissa elokuvissa Esa Pakarinen, hänen ystäväänsä Pätkää Masa Niemi ja vaimoaan Justiinaa Siiri Angerkoski. Suurimman osan niistä ohjasi Armand Lohikoski.


title: Suomi 1950-luvulla

text: Värielokuvat alkoivat yleistyä 1950-luvun jälkipuoliskolla. Ensimmäinen suomalainen värielokuva on Toivo Särkän vuonna 1956 ohjaama "Juha".


title: Suomi 1950-luvulla

text:
Elokuvatähdistä suosiossa pysyivät vanhat tutut Tauno Palo ja Ansa Ikonen. Siiri Angerkosken, Hannes Häyrinen ja Lasse Pöystin urat jatkuivat vakaasti. Neljänkymmenen ikävuoden rajaa lähestyvät Helena Kara ja Regina Linnanheimo lopettivat valkokangasuransa 1950-luvulla. Vuosikymmenen uusia suosikkeja olivat miesnäyttelijöistä muun muassa Jussi Jurkka, Pentti Siimes ja Matti Ranin. Naisnäyttelijöistä yleisönsuosioon nousivat muun muassa Heidi Krohn, Assi Nortia, Elina Pohjanpää, Anneli Sauli ja Eeva-Kaarina Volanen. Eräät heistä tekivät elokuva- ja televisiouraansa vielä seuraavan vuosisadan puolella.
1950-luvun ilmiö oli niin sanottu rillumarei, kevyen, kaikkea vakavuutta ja tekosyvällisyyttä kaihtava populaarikulttuurin ilmentymä, joka ulottui iltamiin, elokuviin, musiikkikappaleisiin ja kuunnelmiin. Pilkan kohteina olivat modernismi, "Helsingin herrat" ja teennäisyys. Rillumarein keskeiset henkilöt olivat Reino Helismaa, Toivo Kärki ja Esa Pakarinen. Elokuvataiteessa rillumarein merkkiteoksia ovat "Rovaniemen markkinoilla" (1951) ja "Lentävä kalakukko" (1953).


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Brestin linnoituksen puolustaminen (tunnetaan myös nimillä Brestin piiritys ja Brestin taistelu) oli toisessa maailmansodassa operaatio Barbarossan ensimmäisiä taisteluita kesäkuussa 1941. Brestin kaupungin ympäristössä Valko-Venäjällä käyty taistelu alkoi 22. kesäkuuta ja se kesti seitsemän päivää päättyen saksalaisten voittoon. Taistelussa yli 9 000 puna-armeijan sotilasta puolusti sitkeästi Brestin linnoitusta. Puolustajista yli 2 000 kaatui taistelussa ja yli 6 000 joutui vangiksi. Linnoitus julistettiin 8. toukokuuta 1965 sankarilinnoitukseksi puolustustaistelun kunniaksi.


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Brestin linnoituksen ympäristö oli 14. syyskuuta 1939 Puolan taisteluiden sotanäyttämönä, kun Heinz Guderianin Saksan 10. panssaridivisioonan joukot yrittivät kukistaa linnoituksen puolalaiset puolustajat. Kolme päiväisen taistelun jälkeen puolalaiset vetäytyivät linnoituksesta, jolloin se jäi saksalaisten hallintaan. Saksa kuitenkin luovutti alueen hallinnan Neuvostoliitolle maiden välisen sopimuksen nojalla ja siten linnoitus oli vallattava uudelleen kesällä 1941.


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Saksalaiset suunnittelivat valtaavansa kaupungin ja linnoituksen, jotka olivat avainasemassa Keskustan armeijaryhmän hyökkäysreitillä. Brest hallitsi Bug-joen ylimenopaikkaa sekä Varsovan ja Moskovan välisiä rautatie ja maantie yhteyksiä.


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Linnoituksen neuvostojoukkoihin kuului noin 9 000 vakinaisten joukkojen, rajavartio- ja NKVD:n sotilasta. Sotilaat kuuluivat sekä kenraali Ivan Lazarenkon 6. että eversti Mikhail Popsuy-Shapkon 42. kivääridivisiooniin ja NKVD:n rajajoukkojen 17. rajavartio-osastoon. Lisäksi linnoituksessa oli joitakin pienempiä yksiköitä kuten sairaala ja terveyspalveluita sekä noin 300 sotilaiden perheenjäsentä.


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Puolustussuunnitelman mukaan joukot kykenisivät puolustautumaan kaksitoista tuntia hyökkäävää vahvennettua 45. jalkaväkidivisioonaa vastaan. Hyökkäyksen tukena olivat lisäksi osia vasemmalla hyökänneestä 31. ja oikealla hyökänneestä 34. jalkaväkidivisioonasta sekä Heinz Guderianin 2. panssariryhmästä. 45. divisioonan etelärajana oli linja Polyatyche-Volynka-Mukhavetsin ylittävä Brestiin vievä silta ja pohjoisrajana oli junarata. Eteläraja kuului 34. divisioonan vastuulle ja pohjoisraja 45. divisioonan vastuulle ja siten se oli ryhmittänyt jalkaväkirykmentti 135:n I pataljoonan radan suuntaan. Divisioonankomentajan suunnitelman mukaan jalkaväkirykmentti 130 hyökkäisi oikealla ja jalkaväkirykmentti 135 vasemmalla. Jalkaväkirykmentti 133 oli määrätty armeijakunnan reserviksi, joten divisioonan reserviksi oli määrätty jalkaväkirykmentti 135:n II pataljoona..


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: 45. divisioona aloitti hyökkäyksensä 22. kesäkuuta 1941 ilman ennakkovaroitusta. Hyökkäys alkoi tykistövalmistelulla linnoituksen ja kaupungin puolustusasemiin, joka yllätti valmistautumattoman puolustuksen aiheuttaen raskaita kalusto ja henkilöstö tappioita. Jalkaväki aloitti etenemisen puolituntia tulivalmistelun alkamisesta, jolloin puolustus oli vielä sekaisin tykistötulituksesta. Puolustus ei ollut keskitettyä, vaan taistelu keskittyi erillisiin pesäkkeisiin tärkeimpänä linnoitus.


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Saksalaisten hyökkäys pysähtyi ensimmäisen päivän suuriin tappioihin 281 sotilaan kaaduttua. Kahden seuraavan päivän aikana käytiin kovia taisteluita, joiden päätyttyä oli saanut surmansa 368 saksalaissotilasta ja vangittu 4 000–5 000 neuvostosotilasta.


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Paikalliset taistelut jatkuivat 25.–26. kesäkuuta linnoituksen alueella, kunnes iltaan mennessä 26. kesäkuuta pääosa pohjoisosan Kobrinin linnakkeesta oli vallattu lukuun ottamatta itälinnaa. Linnakkeen valtauksen osoittauduttua vaikeaksi ilmavoimat pommitti sitä 29. kesäkuuta kahdesti pakottaen 360 puolustajaa antautumaan.


title: Brestin linnoituksen puolustaminen

text: Puolustustaistelusta tehtiin vuonna 2010 elokuva The Brest Fortress.


title: Englannin mestaruussarjan kausi 2012–2013

text: Englannin jalkapallon toiseksi korkein sarjataso, ja The Football Leaguen korkein sarjataso Englannin Mestaruussarja pelattiin kaudella 2012-2013 24 joukkueen voimin. Sarjasta nousi seuraavan kauden valioliigaan kolme joukkuetta, ja kolme joukkuetta putosi Ykkösliigaan. Sarjan voitti Cardiff City.


title: Reijo Haka

text: Reijo Haka (s. 16. maaliskuuta 1955, Kouvola) on entinen suomalainen pesäpalloilija ja pelinjohtaja.


title: Reijo Haka

text: Reijo ""Rymy"" Haka pelasi Mestaruussarjassa 1972-1990 (1983 ja 1987 ykkössarjassa) edustaen koko ajan Kouvolan Pallonlyöjiä. Suomen mestaruuden Haka saavutti 1976. Pronssia on tullut kaudella 1977 jolloin lohkesi myös Cup-mestaruus. Vuonna 1972 KPL oli myös kolmas, mutta Hakan pelaama 1 ottelu ei oikeuttanut mitaliin. Kaudella 1987 Haka joukkueineen voitti ykkössarjan.


title: Reijo Haka

text: Itä-Länsi-otteluun Haka valittiin 1984 ja Liitto-Lehdistöön 1977.


title: Reijo Haka

text: Vuonna 1991 Haka toimi KPL:n mestaruussarjajoukkueen pelinjohtajana. Nykyisin hän toimii KPL:n lehdistötilaisuuksien isäntänä.


title: Antal Szendey

text: Antal Szendey (7. maaliskuuta 1915 Pestszenterzsébet – 6. toukokuuta 1994 Budapest) oli unkarilainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa pronssia perämiehellisessä kaksikossa vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa. Hän kilpaili myös vuoden 1936 kesäolympialaisissa Berliinissä, jossa hän kuului kahdeksikossa viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen.


title: Béla Zsitnik

text: Béla Zsitnik (17. joulukuuta 1924 Győr – 12. tammikuuta 2019) oli unkarilainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa perämiehellisessä kaksikossa pronssia vuoden 1948 kesäolympialaisissa Lontoossa. Lisäksi hän osallistui kahdeksikkoon kesäolympialaisissa 1952 Helsingissä ja perämiehettömään nelikkoon kesäolympialaisissa 1960 Roomassa.


title: Béla Zsitnik

text: Myös Zsitnikin poika Béla Zsitnik nuorempi kilpaili soudussa olympialaisissa.


title: Alan Chesney

text: Alan Malcolm Chesney (s. 28. huhtikuuta 1949 Christchurch) on uusiseelantilainen entinen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa ja kuului siellä lajissa kultaa voittaneeseen joukkueeseen.


title: Nino Bibbia

text: Nino Bibbia (15. maaliskuuta 1922 Bianzone – 28. toukokuuta 2013 Sankt Moritz, Sveitsi) oli italialainen skeleton- ja rattikelkkailija sekä olympiavoittaja. Hän oli Italian ensimmäinen talviolympiamitalisti.


title: Nino Bibbia

text: Bibbia kilpaili Sankt Moritzin talviolympialaisissa 1948 kahdessa lajissa: rattikelkkailussa hän sijoittui kahden miehen kelkassa kahdeksanneksi ja neljän miehen kelkassa kuudenneksi, mutta parhaiten hän menestyi skeletonissa, jossa hän saavutti Italian ensimmäisen talviolympiamitalin, kultaisen, voittamalla hopeamitalisti John Heatonin 1,4 sekunnilla.


title: Nino Bibbia

text: Bibbia kuoli 91-vuotiaana 28. toukokuuta 2013 Sankt Moritzissa, Sveitsissä.


title: Nino Bibbia

text: Yksi Torinon vuoden 2006 talviolympialaisten kelkkailuradan mutka nimettiin "Bibbia"ksi.


title: Richard Dodds

text: Richard David Allan Dodds OBE (s. 23. helmikuuta 1959 York) on brittiläinen entinen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän toimi vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa lajissa kultaa voittaneen joukkueen kapteenina. Lisäksi hän sai joukkueineen pronssia vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa.


title: Richard Dodds

text: Dodds oli mukana saamassa hopeaa maahockeyn maailmanmestaruuskilpailuissa 1986 ja Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1987. Hän oli Southgate Hockey Clubin keskikenttäpelaaja, ja hänestä tuli maahockeyuransa ansiosta Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri. Hän on myöhemmin työskennellyt kirurgina.


title: Tapio Vahteri

text: Tapio Vahteri (s. 13. maaliskuuta 1953) on entinen suomalainen pesäpalloilija.


title: Tapio Vahteri

text: Vahteri pelasi Mestaruussarjassa 1974–1979 vuosina (jo 1971 yhden pelin) edustaen koko ajan Kouvolan Pallonlyöjiä. Suomen mestaruuden Vahteri saavutti 1976. Pronssia on tullut kaudella 1977, jolloin joukkue sai myös Cup-mestaruuden ja Vahteri saavutti 8. sija kärkilyöntitilastossa, jota pidettiin virallisesti ensimmäisen kerran.


title: FODMAP

text: FODMAP (Fermentable, Oligo-, Di-, Mono-saccharides and Polyols) on paksusuolessa fermentoituva lyhytketjuinen hiilihydraatti. FODMAPeja ovat muun muassa sokereihin luokiteltavat fruktaani ja raffinoosi.