title: HMS Hawkins (D86)

text: Toisen maailmansodan puhjettua "Hawkinsin" aseistus palautettiin tammikuussa 1940 ja alus palasi palvelukseen. Alus sijoitettiin kontra-amiraali Henry Harwoodin lippulaivaksi La Plata joen taistelun jälkeen. Alus palveli partiotehtävissä Etelä-Amerikan rannikolla aina Falklandinsaarille saakka. Alus purjehti Montevideosta 5. syyskuuta 1940 Simonstowniin huoltoon, mutta se joutui odottamaan telakalle pääsyä, koska lentotukialus "HMS Hermes" oli juuri korjattavana. "Hawkins" ohjattiin seitsemäksi viikoksi Durbaniin suojaamaan saattueita.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Alus palveli helmikuussa 1941 Afrikan itärannikolla ja tuki muun muassa hyökkäystä Italian Somalimaahan. Alus valtasi taisteluiden ohessa useita saksalaisia ja italialaisia kauppa-aluksia (esim. "Adria") näiden yrittäessä paeta kukistuvalta alueelta. Ollessaan Mauritiuksen edustalla aluksen oikean puoleinen potkurinakseli murtui. Alus joutui korjattavaksi Shelborneen, jossa se oli 10.-28. lokakuuta ennen kuin purjehti Englantiin 2. marraskuuta Portsmouthin telakalle huollettavaksi.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Hullosta alus palasi palvelukseen toukokuussa 1942 ja aloitti purjehduksen Itäiseen laivastoon. Alus suojasi saattueita Intian valtamerellä ja Afrikan itärannikolla, kunnes palasi Englantiin kesäkuussa 1944.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Alus osallistui operaatio Neptuneen tukemalla maihinnousua Utah rannalle. Alus siirrettiin koululaivaksi elokuussa.


title: HMS Hawkins (D86)

text: "Hawkins" siirrettiin reserviin 1945. Alus siirrettiin maalilaivaksi tammikuussa 1947 ja RAF:n Avro Lincoln pommikoneet käyttivät sitä maalinaan Spitheadin edustalla. Alus myytiin romutettavaksi 21. elokuuta 1947 ja joulukuussa se hinattiin Arnott Youngille Dalmuiriin romutettavaksi.


title: Ajatuksen voimalla

text:
Ajatuksen voimalla on Joniveljen esikoisalbumi, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2005. Ennen albumia julkaistiin "Minä päivänä tahansa" -EP, joka on samalla albumin single.
Jonivelipuoli Remix EP on suomalainen rap-artisti/tuottaja Seren vuonna 2008 tuottama EP, jossa hän on remiksannut osan Ajatuksen voimalla-levyn kappaleista. Hän myös lisäksi räppää kappaleilla 2, 6 ja 8. EP on ladattavissa ilmaiseksi Seren SoundCloud-sivulla.


title: Anna Puu (albumi)

text: Anna Puu on Anna Puun esikoisalbumi. Se julkaistiin 29. huhtikuuta 2009. Albumin tuottivat yhteistyössä Jukka Immonen ja Lasse Kurki. Kappaleet sävelsivät Lasse Kurki ja Knipi. Sanoituksista vastasivat Mariska, Tuure Kilpeläinen, Heimo Hatakka, Timo Kiiskinen, Paula Vesala ja itse Anna Puu yhdessä Knipin ja Lasse Kurjen kanssa.


title: Anna Puu (albumi)

text: Digitaalisesti albumi julkaistiin 20. huhtikuuta 2009. Albumi sijoittui julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan ensimmäiselle sijalle. Albumia on vuoden 2009 loppuun mennessä myyty 56 282 kappaletta, eli lähes tuplaplatinaa.


title: Anna Puu (albumi)

text: Albumilta on julkaistu kolme singleä 26. maaliskuuta 2009 menestyssingle "C’est la vie" ja 8. kesäkuuta 2009 "Kaunis päivä". Albumin kolmas single "Melankolian riemut" lähetettiin radioille syyskuun alussa.


title: Annikki Rasti

text: Annikki Repo, kirjailijanimi Annikki Rasti (12. toukokuuta 1903 Utra, Kontiolahti – 8. joulukuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen runoilija.


title: Olympiakos CFP

text: Olympiacos Club of Fans of Piraeus () on kreikkalainen monilajiseura Pireuksen kaupungista. Se on yksi maailman suurimmista urheiluseuroista ja sillä on toimintaa 17 eri lajissa. Seura on Kreikan suosituin, sillä lokakuussa 2008 30,9 % kreikkalaisista kannatti seuraa . Olympiakosin ja Panathinaikosin kannattajien kesken on suurin kilpailu.


title: Olympiakos CFP

text: Seura on menestynyt kansainvälisesti jalkapallossa, lentopallossa, vesipallossa ja yleisurheilussa. Jalkapallojoukkue Olympiakos FC on voittanut 37 kertaa Kreikan mestaruuden. Seura on voittanut muun muassa koripallon Euroliigan, lentopallon CEV Top Teams Cupin ja Vesipallon Euroliigan.


title: Andre Deveaux

text: Andre Deveaux (s. 23. helmikuuta 1984 Freeport, Bahama) on bahamalaissyntyinen kanadalainen jääkiekkoilija.


title: Andre Deveaux

text: Deveaux pelasi kausina 2006–2008 Chicago Wolvesesin AHL-joukkueessa. Keväällä 2008 hän oli voittamssa Wolvesissa AHL:n mestaruutta, Calder Cupia. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Toronto Maple Leafsin organisaatioon. Deveaux’sta tuli Maple Leafsissa kaikkien aikojen ensimmäinen bahamalaissyntyinen NHL-pelaaja. Hän debytoi Maple Lefsissa 27. marraskuuta 2008 Ottawa Senatorsia vastaan. Koko kauden aikana hän pelasi 21 NHL-ottelua ja teki niissä yhden syöttöpisteen ja keräsi 75 jäähyminuuttia.


title: Andre Deveaux

text: Kaudella 2009–2010 Deveaux oli Maple Leafsin farmijoukkueen Toronto Marliesin paras pistemies. Hän teki 41 pistettä 72 ottelussa. Lisäksi hän oli joukkueensa eniten ja koko AHL:n kymmenenneksi eniten jäähyminutteja ottanut pelaaja 216 minuutillaan. Seuraavaksi kaudeksi hän palasi AHL:n Wolvesiin. Deveaux teki Wolvesissa 46 pistettä 73 ottelussa ja oli joukkueensa jäähytilaston ykkönen 194 minuutilla. Elokuussa 2011 hän teki sopimuksen New York Rangersin kanssa.Hän pelasi Rangerissa vain 9 ottelua, pelaten ison osan kaudesta AHL:n Connecticut Whalessa. Syyskuussa 2012 Deveaux teki sopimuksen Florida Panthersin kanssa, mutta pelasi koko kauden 2012–2013 AHL:ssä San Antonio Rampagessa.


title: Johnny Kelly

text: Johnny Kelly (s. 9. maaliskuuta 1968) oli yhdysvaltalaisen Type O Negative -metalyhtyeen rumpali. Hän liittyi yhtyeeseen vuonna 1994 korvatakseen Sal Abruscaton. Kelly on kiertänyt myös Danzigin rumpalina vuodesta 2002 asti.


title: Twitter

text: Twitter on yhteisö- ja mikroblogipalvelu, jonka käyttäjät pystyvät lähettämään ja lukemaan toistensa päivityksiä internetissä. Tekstipohjaiset viestit eli tviitit (tai twiitit), voivat sisältää korkeintaan 280 merkkiä, paitsi japanin-, korean- ja kiinankieleisillä käyttäjillä, joilla on edelleen käytössään 140 merkkiä. Käyttäjien on mahdollista lähettää ja vastaanottaa päivityksiä Twitter-verkkosivuston kautta, tekstiviesteinä, RSS-syötteenä tai erilaisten sovellusten kautta. Palvelun käyttö internetissä on maksutonta.


title: Twitter

text: Twitter julkistettiin vuonna 2006, ja vuonna 2017 sillä oli arviolta 330 miljoonaa aktiivista käyttäjää.


title: Twitter

text: Twitterin kehitys aloitettiin keväällä 2006 ja palvelu julkaistiin heinäkuussa 2006. Ensimmäisen viestin eli tviitin ”just setting up my twttr” lähetti Twitterin kehittäjä Jack Dorsey 21. maaliskuuta 2006.


title: Twitter

text: Vuonna 2007 päivittäisten tviittien määrä kasvoi 20 000:sta 60 000:een. Ensimmäisenä aihetunnistetta eli hashtagia käytti Chris Messina.


title: Twitter

text: Barack Obaman presidentinvaalikampanjassa vuonna 2008 Twitteriä hyödynnettiin paljon. Maaliskuussa 2008 Twitterillä oli 1,3 miljoonaa rekisteröityä käyttäjää. Huhtikuussa 2009 rekisteröityjä käyttäjiä oli kuusi miljoonaa ja lokakuussa 2010 jo yli 50 miljoonaa. Vuonna 2010 Twitterissä alkoi tviittien, trendien ja tilien mainostaminen. Päivittäin lähetettiin noin 50 miljoonaa tviittiä. Suomessa julkaistiin vuonna 2010 maailman ensimmäinen Twitterin avulla tehty romaani "Todellisuudesta toiseen".


title: Twitter

text: Twitterissä oli syyskuussa 2011 jo 100 miljoonaa aktiivista käyttäjää, ja päivittäisiä tviittejä lähetettiin 140 miljoonaa. Suomennettu käyttöliittymä julkaistiin, ja Suomessa oli arviolta 50 000 aktiivista käyttäjää kuukaudessa.


title: Twitter

text: Aktiivisten Twitter-käyttäjien määrä ylitti 200 miljoonaa syyskuussa 2012, ja päivittäisiä tviittejä lähetettiin 340 miljoonaa. Käyttäjien oma Twitter-historia tuli kokonaisuudessaan heidän ladattavakseen.


title: Twitter

text: Twitter listautui pörssiin vuonna 2013. Käyttäjiä oli 200 miljoonaa, jotka lähettivät päivittäin 400 miljoonaa tviittiä. Vuonna 2014 käyttäjämäärä ylitti 250 miljoonaa, minkä jälkeen Twitterin kasvuvauhti alkoi hidastua. Vuonna 2015 käyttäjämäärä saavutti 300 miljoonaa, vuonna 2016 315 miljoonaa ja vuonna 2017 noin 330 miljoonaa. Vuonna 2015 Twitter osti Periscopen, jonka avulla voi tehdä live-videolähetyksiä.


title: Twitter

text: Yhdysvaltain vastavalittu presidentti Donald Trump alkoi vuonna 2017 hyödyntää Twitteriä aktiivisesti. Ensimmäisenä 100 miljoonan seuraajan rajan ylitti laulaja Katy Perry. Yhden tviitin enimmäismerkkimäärä nostettiin 140 merkistä 280 merkkiin.


title: Twitter

text: Twitteriin kuuluu nykyisin myös verkkosivu TwitPic. Lisäksi Twitter omistaa tietokoneella käytettävän Twitter-sovelluksen nimeltä TweetDeck.


title: Twitter

text: Twitter ei itse julkaise tietoa käyttäjämääristään. Maailmassa on arvioitu vuonna 2017 olevan noin 330 miljoonaa aktiivista käyttäjää ja 1,6 miljardia rekisteröitynyttä käyttäjää. Suomessa on arvioitu vuonna 2017 olevan lähes 500 000 Twitterin käyttäjää, joista vähintään kerran viikossa tviittaa noin 50 000.


title: Twitter

text: Twitterin seuratuin henkilö maaliskuussa 2018 oli laulaja Katy Perry yli 108 miljoonalla seuraajallaan. Seuraavaksi seuratuimpia olivat Justin Bieber, Barack Obama ja Rihanna.


title: Twitter

text: Twitter on avoin yhteisöpalvelu. Kuka tahansa Twitterin käyttäjä voi seurata ketä tahansa käyttäjää ilman erillistä hyväksymiskäytäntöä. Kaikki Twitterissä lähetetyt viestit näkyvät kaikille käyttäjille, jotka vierailevat lähettäjän profiilissa, seuraavat häntä tai jotka on mainittu viestissä.


title: Twitter

text: Twitterissä lähetettyjä viestejä kutsutaan tviiteiksi. Yhden tviitin merkkimäärä saa olla enintään 280 merkkiä; syksyyn 2017 saakka ylärajana oli 140 merkkiä. Viestin lyhyyden johdosta tviittien täytyy olla ytimekkäitä. Tilanpuutteen johdosta Twitteriin on kehitetty omat kielioppisäännöt, joiden avulla viestintää voidaan organisoida. Nämä kielioppisäännöt perustuvat yhtäältä Twitterin teknisiin ominaisuuksiin ja toisaalta vakiintuneisiin käytäntöihin.


title: Twitter

text: Kielioppisääntöjen keskeisimpiä elementtejä ovat:


title: Twitter

text: Muita Twitterin toimintoja ovat muun muassa listat ja hetket. Listoille käyttäjä voi lisätä haluamiaan tilejä. Listat voivat olla yksityisiä tai julkisia. Hetket ovat korostettuja merkittäviä tapahtumia, joiden luomisessa voidaan hyödyntää olemassa olevia tviittejä ja valokuvia.


title: Twitter

text: Tviittien virtaa voi seurata hallitusti jonkin Twitterin kehittämän työkalun tai markkinoilla olevan sosiaalisen median hallintatyökalun kautta.


title: Twitter

text: Twitteriä käytetään niin yksityiselämään kuin ammattiinkin liittyvissä tarkoituksissa. Käyttäjä voi seurata Twitterissä jotain tiettyä aihetta, lukea uutisia tai seurata yhteiskunnallista keskustelua. Twitter nousee usein esille erilaisten katastrofien, terrori-iskujen tai suurten uutistapahtumien yhteydessä.


title: Twitter

text: Katastrofiviestinnässä Twitteriä käytetään paljon, koska tieto leviää nopeimmin sosiaalisten verkostojen kautta ja koska puhelinlinjojen katketessa ja kännykkäverkkojen pettäessä Twitterin kautta saattaa voida yhä viestiä.


title: Twitter

text: Journalistit ovat usein hyvin aktiivisia Twitterissä ja hakevat uutisjuttuja, jakavat uutisia ja käyvät keskustelua. Journalistit seuraavat Twitterissä julkkiksia ja poliitikkoja, jotka tviittaavat paljon.


title: Twitter

text: Politiikassa Twitteriä on käytetty erityisesti vallankumouksista ja muusta kuohunnasta tiedottamiseen. Twitteriä käytettiin menestyksekkäästi lietsomaan Moldovan vuoden 2009 vaalien jälkeisiä levottomuuksia, jotka saivat nimen "Twitter-vallankumous". Vuonna 2009 Iranin presidentinvaalien jälkeisissä mielenosoituksissa vaalitappion kokeneen opposition kannattajat levittivät Twitterin avulla tietoa mellakoista ulkomaille. Ulkomaalaisilta toimittajilta oli samaan aikaan kielletty tilanteiden raportointi, mikä lisäsi Twitterin merkitystä.


title: Twitter

text: Yhdysvaltain presidentinvaalikampanjoissa ja vaaliväittelyissä vuonna 2016 ehdokkaiden tviitit olivat näkyvässä roolissa. Tultuaan valituksi presidentti Trump alkoi käyttää Twitteriä ensisijaisena viestintäkanavanaan. Suomessakin vaalikeskustelut keräävät kaikista ohjelmista eniten livetviittauksia. Twitterin todellisesta vaikutuksesta äänestyspäätöksiin on kuitenkin esitetty hyvin vastakkaisia mielipiteitä.


title: Twitter

text: Erilaiset organisaatiot, järjestöt ja ihmiset käyttävät Twitteriä saadakseen äänensä kuuluville, jos se ei niiltä muuten onnistu. Terroristijärjestöt käyttävät Twitteriä aktiivisesti, ja myös terrori-iskujen silminnäkijät raportoivat Twitterin kautta.


title: Twitter

text: Yritykset ja organisaatiot ovat ottaneet Twitterin tärkeäksi osaksi viestintäänsä. Twitteriä käytetään esimerkiksi brändin rakentamisen väylänä ja osana organisaatioiden palveluviestintää.


title: Twitter

text: Julkkikset kuten populaarikulttuurin tähdet ja suosikkiurheilijat käyttävät Twitteriä viestintä- ja tiedotusvälineenään omilla ehdoillaan ilman uutismediaa, jolloin he saavat faneihinsa suoremman yhteyden. Seuratuimpien käyttäjien listalla onkin eniten juuri populaari- ja viihdekulttuurin edustajia, joillakin heistä yli 100 miljoonaa seuraajaa.


title: Twitter

text: Yhdysvalloissa on suosittua käyttää Twitteriä terveyskysymyksissä. Joidenkin sairauksien ympärille on muodostunut yhteisöjä, joissa jaetaan asiantuntijoiden ja vertaisten näkemyksiä sairaudesta.


title: Sikiöpiirroskiista

text: Sikiöpiirroskiista viittaa eräiden 1800-luvun tutkijoiden, muun muassa Haeckelin sikiöpiirroksiin, joiden mukaan eri lajien yksilönkehitys toistaa aikaisempaa evoluutiota.


title: Josh Silver

text: Josh Silver (s. 16. marraskuuta 1962) oli yhdysvaltalaisen metalyhtye Type O Negativen kosketinsoittaja ja tuottaja. Hän soitti yhtyeessä, kunnes se hajosi Peter Steelen kuoltua.


title: 1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?

text: 1941 – Anteeksi, missä on Hollywood? ("1941") on Steven Spielbergin vuonna 1979 ensi-iltansa saanut komediaelokuva. Sen käsikirjoittivat Robert Zemeckis ja Bob Gale. Pääosissa ovat John Belushi, Dan Aykroyd ja Ned Beatty sekä muissa osissa muun muassa John Candy, Lorraine Gary, Murray Hamilton, Toshiro Mifune, Robert Stack, Warren Oates, Tim Matheson, Christopher Lee, Treat Williams, Mickey Rourke ja Slim Pickens.


title: 1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?

text: Elokuva julkaistiin joulukuussa 1979. Se on Los Angelesiin sijoitettu komedia paniikista, jota lietsoi vuoden 1941 Hyökkäys Pearl Harboriin. Jännitystila huipentui aamuyöllä 25. helmikuuta 1942 ilmahälytykseen ja ilmatorjuntatulen avaukseen Los Angelesin Culver Cityssä. Tutkimusten jälkeen syyksi arvioitiin hermopaine ja kokemattomuus.


title: 1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?

text: Elokuva ei menestynyt yhtä hyvin kuin Spielbergin edeltävät elokuvat "Tappajahai" ja "Kolmannen asteen yhteys".


title: 1941 – Anteeksi, missä on Hollywood?

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi kutsuu elokuvaa aliarvostetuksi vauhtikomediaksi ja maukkaaksi eri tyylien sekamelskaksi. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: M/S Allure of the Seas

text: M/S Allure of the Seas on STX Europen Turun telakan vuonna 2010 valmistama Royal Caribbean International -varustamon Oasis-luokan risteilyalus. Se oli yhdessä sisaraluksensa "Oasis of the Seasin" kanssa maailman suurin risteilyalus, kunnes sen uusin sisaralus, "Harmony of the Seas," valmistui.


title: M/S Allure of the Seas

text: Yli 900 miljoonaa euroa maksanut risteilyalus tilattiin STX Finland Cruise osakeyhtiöltä Turusta 31. maaliskuuta 2007. Sen köli laskettiin 31. maaliskuuta 2008 telakkanumerolla 1364 ja alus laskettiin vesille 20. marraskuuta 2009. Se aloitti koeajot 13. syyskuuta 2010 ja alus luovutettiin 28. lokakuuta yhdysvaltalaiselle Allure of The Seas Inc:lle, joka liputti aluksen Bahamaan kotisatamanaan Nassau. Aluksen operoinnista vastaa Royal Caribbean Cruise Limited.


title: M/S Allure of the Seas

text: Sisaraluksestaan poiketen "Allure of the Seas'ssa" oli uutena muun muassa 3D-elokuvateatteri, brasilialainen pihviravintola, Starbucks ja nakkisämpylä-ulkoilmaravintola.


title: M/S Allure of the Seas

text: Nykyään myös Oasis of the Seasilla on kyseiset palvelut.


title: M/S Allure of the Seas

text: Alus lähti Turun telakalta 29. lokakuuta 2010 Yhdysvaltoihin. Alus varustettiin laskettavilla savuhormeilla, jotta siltojen alittaminen olisi mahdollista. Se alitti Ison Beltin sillan 30. lokakuuta, mistä se selvisi helposti vuoroveden ja aluksen liikkeen aiheuttaman painuman avulla. Se saapui 11. marraskuuta Port Evergladesiin, jossa sitä oli tuhatpäinen joukko ihailijoita vastaanottamassa. Alus kastettiin virallisesti 28. marraskuuta, jolloin sen kummina oli prinsessa Fiona elokuvasta Shrek.


title: M/S Allure of the Seas

text: Alukselta putosi 3. helmikuuta 2012 Fort Lauderdalesta Meksikon Cozumeliin tehdyllä risteilyllä mereen 30-vuotias brittimies. Aluksen ollessa 20. huhtikuuta 2012 St. Maartenin ja Fort Lauderdalen välillä syttyi konehuoneessa tulipalo, joka kuitenkin saatiin nopeasti sammumaan. Alus kykeni jatkamaan omin konein Fort Lauderdaleen.


title: Paavo Kallio

text: Paavo Kallio (13. huhtikuuta 1914 Turku – 11. kesäkuuta 1992 Turku) oli suomalainen kasvi- ja sienitieteilijä.


title: Paavo Kallio

text: Paavo Kallio aloitti opiskelun Turun yliopistossa 1935. Toinen maailmansota keskeytti hänen opintonsa. Sodassa hän palveli upseerina pääasiassa pohjoisilla rintamilla Lapissa ja Karjalassa. Vuonna 1944 hän valmistui kasvi-, eläin- ja maantieteen sekä geologian kandidaatiksi. Hän väitteli tohtoriksi 1951 "Micrasterias algae" levän muodon kehittymisestä.


title: Paavo Kallio

text: Kallio työskenteli Turun yliopiston kasvitieteen laitoksella vuodesta 1945 lähtien, aluksi assistenttina, sitten apulaisprofessorina 1957–1963, ja kasvitieteen professorina 1963–1977 eläkkeelle jäämiseensä saakka. Hän oli sekä kasvifysiologi että ekologi, ja tutki aktiivisesti myös kasvien levinneisyyttä ja sieniä sekä toimi luonnonsuojelutyössä. Intohimo Lapin luontoon syttyi hänen kerätessään aineistoa maantieteen maisterin tutkintoa varten. 1950-luvun puolimaissa hän järjesti oppilailleen kenttätutkimusretkiä Lappiin. Näiden retkien ansiosta hän ryhtyi perustamaan Turun yliopiston Kevon tutkimusasemaa Utsjoelle. Hän toimi aseman johtajana 1956–1976 ja jäätyään eläkkeelle toimi aseman hallituksen puheenjohtajana 1977–1984.


title: Paavo Kallio

text: Paavo Kallio julkaisi suuren määrän tieteellisiä kirjoituksia ja myös kansantajuista kirjallisuutta. Hänet palkittiin monilla kunniatohtoruuksilla ja hän sai Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 1979. Hän toimi Turun Eläin- ja Kasvitieteellisen Seuran puheenjohtajana 1962–1965 ja sitä ennen sihteerinä 1946–1961. Paavo Kallion tuhka on haudattu Kevon tutkimusaseman maastoon.


title: Exitus

text: Exitus ry on vuonna 1993 perustettu aatteellinen, poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton yhdistys, jonka päätavoitteena on saada Suomeen aktiivisen eutanasian salliva laki.


title: Exitus

text: Lisäksi yhdistyksen tarkoituksena on herättää ja syventää keskustelua kuolemasta sekä parantumattomasti sairaiden oikeudesta arvokkaaseen kuolemaan, edistää laissa säädettyjen potilaan oikeuksien toteutumista terveydenhuollossa, sekä tukea kaikkia terveydenhuollon pyrkimyksiä järjestää Suomeen kattava pitkäaikais- ja terminaalipotilaiden hoito.


title: Exitus

text: Exitus ry järjestää muun muassa eutanasiaa ja hoitotahtoa koskevia avoimia esitelmä- ja keskustelutilaisuuksia. Lisäksi yhdistys antaa tietoa ja tukea yksittäisille potilaille ja heidän omaisilleen eutanasiaan liittyvissä kysymyksissä.


title: Exitus

text: Järjestön puheenjohtajana on ollut vuodesta 2015 lähtien sairaanhoitaja Kari Viholainen.


title: Wisconsinin yliopisto, Madison

text: University of Wisconsin-Madison on vuonna 1848 perustettu julkinen yliopisto Madisonissa Wisconsinissa Yhdysvalloissa. Se on Association of American Universities -järjestön perustajajäsen.


title: Wisconsinin yliopisto, Madison

text: Yliopiston kampusalue sijaitsee mailin päässä Wisconsin State Capitolista kahden järven välisellä kannaksella. Sillä on oma poliisilaitos, sairaala, voimalaitos ja kasvitieteellinen puutarha.


title: Wisconsinin yliopisto, Madison

text: Kampuksella toimii suuri audiovisuaalisen alan arkisto Wisconsin Center for Film and Theater Research.


title: CADASIL-tauti

text:
CADASIL-tauti ("Cerebral Autosomal Dominant Arteriopathy with Subcortical Infarcts and Leukoencephalopathy") on perinnöllinen aikuisiällä ilmenevä verisuonisairaus. CADASIL
aiheutuu NOTCH3-geenin mutaatioista, jotka vaurioittavat valtimoiden sileälihassoluja ja aiheuttavat pienten valtimoiden ahtautumisen ja siten aivojen verenkierron heikkenemisen. CADASIL-taudin pääasialliset oireet ovat migreenityyppinen päänsärky, toistuvat aivohalvaukset ja kognitiivisten kykyjen etenevä heikkeneminen. Taudin kliininen kuva kuitenkin vaihtelee huomattavasti, niin eri perheiden välillä kuin saman perheen sisälläkin.


title: Castanja (albumi)

text: Castanja (SATLP 1004) on samannimisen yhtyeen vuonna 1973 ilmestynyt ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt albumi. Albumin on tuottanut Jukka Kuoppamäki, joka on myös osallistunut kappaleen ”Polttaa, polttaa” säveltämiseen ja sanoittamiseen. Muiden kappaleiden sävellyksistä ja sanoituksista vastaavat Kari Hillo ja Matti Juva. Albumin äänitti Pekka Nurmikallio Microvox-studiolla Lahdessa.


title: Castanja (albumi)

text: Albumin ensimmäisen singlen A-puolella oli Matti Juvan säveltämä ja laulama ”Kesäkukka” ja B-puolella Kari Hillon säveltämä ja laulama ”Svengidisco”. Singlen julkaisi Love Records joulukuussa 1972 koodilla LRS 2003. Vuonna 1973 julkaistiin toinen single, joka sisälsi kappaleet ”Tahdon elää” ja ”Shalalaa”. Singlen julkaisi Satsanga koodilla SAT 102.


title: Castanja (albumi)

text: Mediassa levyn äänimaailmaa ja soittajien ammattitaitoa kehuttiin. Kritiikkiä albumi sai sen sijaan kappaleiden sanoituksista joita pidettiin naiiveina, sekä musiikin "vanhanaikaisuudesta" ja liiasta The Beatles -vaikutteisuudesta. Albumi ei ilmestyessään myöskään saavuttanut merkittävää suosiota suuren yleisön keskuudessa.


title: Castanja (albumi)

text: Rocket Records julkaisi albumin CD-muotoisena 13. syyskuuta 2013. CD:n bonuksena on Matti Juvan vuonna 1974 ilmestynyt sooloalbumi "Rocksielu" kokonaisuudessaan.


title: Castanja (albumi)

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Kari Hillo, ellei toisin mainittu.


title: Sarjakuva-Finlandia

text: Sarjakuva-Finlandia on vuonna 2007 ensimmäisen kerran jaettu, ansioituneelle sarjakuva-albumille vuosittain myönnettävä tunnustuspalkinto.


title: Sarjakuva-Finlandia

text: Palkinnon on perustanut Tampere Kuplii ry yhteistyössä Tampereen kaupungin Luova Tampere -ohjelman kanssa. Sitä rahoittaa Tampereen kaupunki. Palkintosumma on 5 000 euroa. Palkinto ottaa mallia kirjallisuuden Finlandia-palkinnosta.


title: Snapphane-sissit

text: Snapphane-sissit eli siepposissit olivat skånelaisia talonpoikaississejä, jotka taistelivat Ruotsin armeijaa vastaan sen valloitettua Skånen, Blekingen ja Hallandin maakunnat Tanskalta vuonna 1658. Snapphane-sissitoiminta alkoi uudestaan vuosien 1675–1679 Skånen sodan yhteydessä. Skånen sotaa onkin kutsuttu myös nimellä "snapphanekriget". Ruotsi käynnisti Skånessa voimakkaan ja tuloksellisen ruotsalaistamiskampanjan. Myöhemmissä 1700- ja 1800-luvun sodissa tanskalaismielistä sissiliikettä ei enää syntynyt.


title: Snapphane-sissit

text: Snapphaneista on 1800- ja 1900-luvuilla kirjoitettu monia romanttisia kertomuksia. Tunnetuin snapphane-aihetta suosinut kirjailija lienee Sven Edvin Salje.


title: Snapphane-sissit

text: Erityisesti Pohjois-Skånessa sijaitseva Göingen alue oli sissiliikkeen kannatusaluetta. Seuraavat kartat kuvaavat kahteen kihlakuntaan jaetun Göingen alueen sijaintia Skånessa.


title: Parhaan kuvauksen Jussi

text: Parhaan kuvauksen Jussi on yksi Jussi-palkinnon palkintosarjoista.


title: Raimo Kettunen

text: Raimo Kettunen (s. 16. huhtikuuta 1946 Sonkajärvi) on suomalainen sairaalalääkäri ja suomalaisen kardiologian pioneeri.Suomen sisätautilääkärien yhdistys myönsi hänelle Pro Medicina Interna -palkinnon vuonna 2009 tunnustukseksi merkittävästä toiminnasta sisätautien alalla.


title: Sipulinurmikka

text: Sipulinurmikka ("Poa bulbosa") on mätästävä, heinäkasvien heimoon kuuluva kasvilaji.


title: Sipulinurmikka

text: Sipulinurmikka kasvaa tavallisesti noin 15–30 cm korkeaksi. Kasvin tyvi on sipulimaisesti turvonnut ja paksujen, vanhojen, harmaankuultavien lehtituppien peittämä. Miltei rihmamaiset, ohuet lehdet ovat 3–6 cm pitkiä ja 1–1,5 mm leveitä. Lehtilapa on tasasoukka, kärki keulamainen ja lehtilavan keskisuonen molemmin puolin on vaaleanvihreä juova. Lehden kieleke on 2–3 mm pitkä ja suippo. Lehtituppi on avoin. Sipulinurmikan röyhy on 3–4 cm pitkä, kartiomainen ja kapeahko. Tähkylät ovat 2–10-kukkaisia, litteitä, puikeita tai soikeita ja tavallisesti itusilmuisia ja lopulta ruskehtavia. Kaleet ja ulkohelve ovat teräväselkäisiä. Ulkohelve on viisisuoninen ja vihneetön. Sipulinurmikka kukkii Suomessa kesäkuussa.


title: Sipulinurmikka

text: Sipulinurmikan päälevinneisyysalue ulottuu Pohjois-Afrikasta, Pyreneiden niemimaalta ja Ranskasta itään läpi Etelä- ja Keski-Euroopan Turkkiin, Ukrainaan, Etelä-Venäjälle ja Keski-Aasiaan saakka. Satunnaisemmin lajia tavataan Englannissa, Skandinavian ja Suomen eteläosissa, Pohjois-Saksassa ja -Puolassa, Baltiassa ja Länsi-Venäjällä. Tulokkaana laji on levinnyt myös Yhdysvaltoihin ja Australiaan.


title: Sipulinurmikka

text: Suomessa sipulinurmmikka on hyvin harvinainen uustulokas. Sitä on tavattu joissakin Suomenlahden ja Pohjanlahden rannikkokaupungeissa sekä Etelä-Suomessa myös sisämaassa.


title: Sipulinurmikka

text: Sipulinurmikka viihtyy kuivilla kasvupaikoilla erityisesti hiekkamaalla. Suomessa sitä on tavattu satamissa, myllyillä, rautateillä ja kallioniityillä.


title: Vehoniemi

text: Vehoniemi on kylä Kangasalla. Kylä sijaitsee Vehoniemenharjun eteläisellä puolella, Roineen rannalla, päälle 10 kilometriä Kangasalan kirkonkylältä ja pari kilometriä Pälkäneen rajalta.


title: Vehoniemi

text: Lähellä saarikyliä, vanhan Pälkäneentien varrella - nykyään poissa käytöstä - on Kylien kauppa. Kauppa on ainoa liike lähimain - läheisin tavaraliike lienee Pälkäneen kirkonkylällä, suunnilleen 10 kilometrin päässä. Kauppa poistui käytöstä 2000-luvun alussa. Kauppa on tunnettu Kummelien sketsistä, missä mies asioi kaupassa ilman päämäärää.


title: Vehoniemi

text: Saarikylät-Vehoniemi, Juupajoen Lyly sekä Hämeenkyrön Jumesniemi valittiin 1998 Pirkanmaan vuoden kyliksi.


title: Vehoniemi

text: Vehoniemenharju on osa pitkää harjuketjua, johon kuuluvat myös Keisarinharju, Kuohunharju, Kangasalan Kirkkoharju ja Tampereen Pyynikinharju. Vehoniemen pohjoispuolella sijaitsee Roineen ja Längelmäveden yhdistävä Kaivannon kanava, joka erottaa Vehoniemenharjun Keisarinharjusta. Harjujakso jatkuu kaakkoon Pälkäneen puolelle Isokankaana, jolla on useita suppia eli lukkoja. Myös Vehoniemenharjulla on suppa, jossa sijaitsee pieni Uhkainlampi. Vehoniemenharjun korkein kohta on 135 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Vehoniemi

text: Vehoniemenharjun päällä kulkeva tie oli aikanaan osa historiallista kulkureittiä Hämeestä Pohjanmaalle. 1930-luvulla tiestä tuli osa Hämeenlinnan ja Tampereen välistä valtatie 3:a ja Tampereen ja Lahden välistä valtatie 12:ta. Toisen maailmansodan jälkeen valtatie rakennettiin uudelleen harjun pohjoissivulle, jossa se seuraa Längelmäveden rantaa. Tällöin vanha tie jäi yksityistieksi.


title: Vehoniemi

text: Suuri osa harjua on luonnonsuojelualuetta, ja sinne on tehty luontoreittejä. Harjun päällä sijaitsi vuonna 1928 rakennettu, rakennusmestari Heikki Tiitolan suunnittelema retkeilymaja- ja ravintolarakennus, joka oli varsinkin 1930-luvulla suosittu automatkailukohde. Majalla vierailivat mm. Norjan kruununprinssi Olavi vuonna 1936, presidentti Kyösti Kallio vuonna 1938 sekä pääministeri Jukka Rangell ja Saksan salaisen poliisin Gestapon päällikkö Heinrich Himmler vuonna 1942. Retkeilymaja oli vuosina 1938–1967 Suomen Matkailuliiton ja viimeisinä vuosinaan yksityisten ravintolayrittäjien omistuksessa. Ravintolatoiminta loppui vuonna 1980, minkä jälkeen ränsistynyt rakennus purettiin nykyisen automuseon tieltä.


title: Vehoniemi

text: Vehoniemenharjun laella sijaitsee vuonna 1983 avattu Vehoniemen automuseo kahviloineen ja vuonna 1927 rakennettu näkötorni. Tornista näkee Kangasalan harjumaisemaa loistavasti. Nykyinen torni on järjestyksessä toinen; ensimmäinen oli rakennettu 1892. Tornin juurella oli aikoinaan kesäisin toiminnassa ollut kioski. Vehoniemenharju mainittiin matkailunähtävyytenä jo vuonna 1895 ilmestyneessä Suomen matkaoppaassa.


title: Suomenvedenpohja

text: Suomenvedenpohja ( ’suojalahti’) on Viipurinlahden äärimmäinen perukka Viipurissa, sen keskustan pohjoispuolella Viipurin piirissä Leningradin alueella Venäjällä.


title: Suomenvedenpohja

text: Suomenvedenpohja on noin 9 kilometriä pitkä ja leveimmästä kohdasta noin 1,5 kilometriä leveä lahti, jonka pinta-ala on noin 10 km². Sen erottaa Viipurinlahdesta Linnasaari. Linnasaaren länsipuolisessa Kivisillansalmessa kulkee Suomenvedenpohjan halki nykyinen Saimaan kanavalle johtava vesiväylä. Saaren itäpuolisessa Linnasalmessa olevalla saarella sijaitsee Viipurin linna. Linnasaaren koillisosassa Suomenvedenpohjan kaakkoisrannalla on Monrepos’n kartano, ja vastapäätä Linnasaarta lahden eteläpäässä Viipurin historiallinen keskusta.


title: Suomenvedenpohja

text: Samaan nimiperheeseen Suomenvedenpohjan kanssa liittyvät käsitteet "Suomenvedenselkä" ja "Suomenvesi". Näistä Suomenvedenselkä on Viipurin ja Linnasaaren eteläpuolinen Viipurinlahden selkä Viipuriin ja Uuraan välillä. Paikannimi esiintyy jo Pähkinäsaaren rauhansopimuksessa vuodelta 1323, tällöin muodossa "Somewesi" (Suomenvesi).


title: Suomenvedenpohja

text: Suomenvedenpohjaan laskee pohjoisesta Juustilanselän kautta Vuoksen vanhan, läntisen lasku-uoman muodostanut vesistö, joka pitkälle historialliselle ajalle muodosti kulkukelpoisen vesireitin Viipurin ja Käkisalmen välille Suomenlahdelta Laatokalle. Maankohoamisen myötä uoma vähitellen kuivui, eikä sitä 1600-luvulla enää voinut kulkea suurilla veneillä, kun yhä suurempi osa Vuoksen vesistä virtasi Käkisalmen haaran kautta. Lopullisesti tämä Vuoksen läntinen haara jäi kuivilleen, kun Kiviniemen kannas Sakkolassa puhkaistiin vuonna 1857 ja Vuoksi sai nykyisen päälasku-uomansa Taipaleenjokeen.


title: Suomenvedenpohja

text: Saimaan kanavan valmistuttua vuonna 1856 väylä kanavalle tehtiin Viipurinlahdelta Linnasalmen, Suomenvedenpohjan ja Juustilanjärven kautta, ja kanavaan rakennettiin 0,6 metrin korkuinen sulku Lavolaan Suomenvedenpohjan ja Juustilanjärven välille. Vuonna 1932 sulku Lavolassa korvattiin avokanavalla. Kun kanava vuosina 1964–1968 rakennettiin uudelleen, väylä Suomenvedenpohjassa siirrettiin nykyiselle paikalleen Kivisillansalmeen. Nykyään Vuoksen vanhan uoman loppuosa Suomenvedenpohjan ja Juustilanselän välillä muodostaa merenpinnan tasossa olevan sisääntuloväylän Saimaan kanavalle ennen kanavan ensimmäistä sulkua Juustilassa.


title: Suomenvedenpohja

text: Suomenvedenpohja sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle 1940 luovuttamalla alueella ja oli Suomeen kuuluessaan osa Viipurin kaupunkia ja Viipurin maalaiskuntaa.


title: Suomenvedenpohja

text: Lahden eteläpäässä sijainneen Viipurin kaupungin vanhimman alueen ja Linnasaaren ohella Suomenvedenpohjaan rajoittuivat Viipurin maalaiskunnasta vuosina 1924–1933 Viipurin kaupunkiin liitetyt Laiharannan, Huusniemen ja Papulan kylät lahden koillisrannalla ja Herttualan ja Tuuttilan kylät lahden lounaisrannalla sekä Viipurin maalaiskuntaan vuonna 1939 kuuluneet Pakkaisen, Lavolan, Pietilän, Kaukolan ja Rapattilan kylät lahden pohjoisrannalla.


title: Suomenvedenpohja

text: Viipurin ympäristön monista kartanoista Suomenvedenpohjan rannoille osuivat Monrepos'n ohella Herttualan, Auralan, Kaukolan, Rapattilan, Pälttärin, Pietilän, Lavolan, Pakkaisten ja Lauharannan kartanot eli hovit. Näiden lisäksi alueella oli runsaasti myös huvila-asutusta.


title: Suomenvedenpohja

text: Joihinkin alueen kylistä oli jo 1930-luvulle tultaessa ehtinyt muodostua myös kaavoitettuja esikaupunkialueita. Suomenvedenpohjan rannoille osuvia näistä olivat ainakin Imatran esikaupunki Huusniemen kylässä ja Karjalan esikaupunki Papulan kylässä.


title: Ukonkello

text: Ukonkello ("Campanula latifolia") on monivuotinen kellokasvien heimoon kuuluva kasvilaji. Se kasvaa yleensä 50–130 cm korkeaksi ja sitä esiintyy lehdoissa, lehtoniityillä, puistoissa ja pihoilla. Ukonkello kukkii heinä-elokuussa ja sen kukat ovat vaaleanvioletteja. Kukinto on lehtevä terttu, joka sijaitsee kasvin kukkavarren päässä. Ukonkellon verhiönliuskat ovat kapeanpuikeita ja teriö 20–40 mm pitkä, mutta pituuttaan leveämpi. Ukonkellon lehdet ovat lehtilaidaltaan toistamiseen sahalaitaisia ja muodoltaan alimmat ovat herttamaisia tai puikeita ja ylimmät puikeita tai suikeita.


title: Ukonkello

text: Ukonkelloa tavataan yleisenä Keski-Euroopassa, Etelä-Ruotsissa ja Englannissa. Suomessa ukonkelloa tavataan harvinaisena Oulun läänin eteläpuolella, sekä vakiintuneena uustulokkaana Kainuun eliömaakunnassa.


title: Jurjung-Haja

text: Jurjung-Haja () eli Ürüŋ Xaja () on maalaiskunta ("Jurjung-Hajan kansallinen nasleg", ) ja sen ainoa kylä Anabarin kansallisessa piirissä (ulusissa) Sahan tasavallan pohjoisosassa. Kunta sijaitsee piirin pohjoisosassa, Anabarjoen varrella lähellä Laptevinmeren rannikkoa, 160 kilometriä piirikeskuksesta Saskylahista pohjoiseen. Jurjung-Hajassa on laivalaituri, koulu, terveyskeskus, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan poronhoitoa, kalastusta ja turkiseläinten metsästystä.


title: Jurjung-Haja

text: Noin tuhannen asukkaan Jurjung-Haja on ainoa dolgaanien asutuskeskittymä Sahassa.


title: Jurjung-Haja

text: Asukasluvun kehitys:


title: Kaukaisin ranta

text: Kaukaisin ranta () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Ursula K. Le Guinin luoman "Maameren tarinat" -kirjasarjan kolmas osa vuodelta 1972. Alun perin se oli sarjan viimeinen osa, sillä Le Guinin oli tarkoitus kirjoittaa vain trilogia. Myöhemmin hän kuitenkin laajensi sarjaa vielä kahdella osalla ja yhdellä novellikokoelmalla. "Kaukaisimman rannan" keskusroolissa on jälleen velho Ged, jonka on järkyttyviä uutisia kuultuaan lähdettävä purjehtimaan kohti nimessä mainittua Kaukaisinta rantaa. Alkuperäisteos voitti National Book Award -palkinnon vuonna 1972. Suomeksi teoksen käänsi Kristiina Rikman WSOY:n kustantamana vuonna 1977.


title: Ürüŋ Xaja

text: Ürüŋ Xaja (Үрүҥ Хайа) on seuraavien paikkojen jakuutinkielinen nimi Sahan tasavallassa Venäjällä:


title: Rules of Engagement

text: Rules of engagement ("ROE-säännöt, Voimankäytön säännöt, VOKS") ovat säännöstö, jotka määrittävät milloin, missä ja kuinka voimankäyttö on sallittua sotilas- tai poliisioperaatiossa. Säännöt ovat sekä yleisiä että tarkkoja, ja niistä on ollut paljon varitaatioita eri kulttuureissa läpi historian. Säännöt voivat olla julkisia – poikkeustilalakiin kirjoitettuja – mutta kokonaisuudessaan ovat yleensä ainoastaan toimeenpanevan osapuolen tiedossa. Sääntöjen pitäisi sopia yhteen julkisesti hyväksyttyjen poikkeustilalakien kanssa.


title: Rules of Engagement

text: Voimankäytön säännöt määrittelevät miten ja missä järjestyksessä yksittäisen taistelijan tai poliisin tulee käyttää voimankäyttövälineitä. Voimankäyttösäännöt ottavat kantaa siihen


title: Rules of Engagement

text: Hyvin tiedostetut voimankäyttösäännöt ovat jokaisen poliisi- ja sotilasoperaation kannalta välttämättömiä.


title: Rules of Engagement

text: Suomen ensimmäinen oikeustieteellinen tutkimus voimankäyttösäännöistä hyväksyttiin Turun yliopistossa 2.10.2009 (OTL Jouni Lehtimäki).


title: Rules of Engagement

text: Jokaisessa operaatiossa ROE:n täytyy tasapainotella kahden päämäärän välillä: operaation onnistumiseksi tulee voida käyttää riittäviä voimakeinoja, mutta liiallista tai tarpeetonta voimankäyttöä tulee välttää. Tämä tasapainottelu luo mahdollisuuden kahdenlaiselle virheelle:


title: Mark Day

text: Mark Day on brittiläinen elokuvaleikkaaja. Hän on työskennellyt pitkään ohjaaja David Yatesin kanssa televisiosarjojen ja tv-elokuvien parissa.


title: Mark Day

text: Day tunnetaan parhaiten "Harry Potter ja Feeniksin kilta" ja "Harry Potter ja puoliverinen prinssi" elokuvien leikkauksesta. Hän leikkasi myös Harry Potter -sarjan viimeisen osan, "Harry Potter ja kuoleman varjelukset", joka jaetaan kahteen elokuvaan.


title: Tyrvään vaakuna

text: Tyrvään kunnanvaakuna on saanut aiheensa alueen karjataloudesta ja Pyhän Olavin kirkosta. Tyrvää oli tunnettu vuohipitäjänä, johon vaakunan pukki viittaa. Piilukirves on puolestaan Pyhän Olavin tunnus, jonka nimikkokirkko pitäjän vanha kirkko on.


title: Tyrvään vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 26. syyskuuta 1950. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä sinikielinen kultapukki pystyssä, sen kaulassamustasta hihnasta riippuva kilpi, jonka mustassa kentässä paaluittainen kultapiilu”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1973, kun Tyrvään kunta yhdistyi Vammalan kaupunkiin.


title: Futurama: Vihreän ajan tuolle puolen

text: Futurama: Vihreän ajan tuolle puolen () on "Futurama"-elokuvasarjan neljäs ja viimeinen elokuva. Elokuvan ikäraja on K-7 ja se julkaistiin ensin Isossa-Britanniassa 23. helmikuuta 2009, Yhdysvalloissa 24. helmikuuta ja Australiassa 4. maaliskuuta. Suomessa se ilmestyi 15. toukokuuta. Aiemmat kolme elokuvaa ovat "", "" ja "".


title: Miwako Motoyoshi

text: Miwako Motoyoshi (, s. 21. joulukuuta 1960) on japanilainen entinen taitouimari ja olympiamitalisti. Motoyoshi voitti pronssia Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 sekä yksin- että pariuinnissa, jossa hänen parinaan ui Saeko Kimura.


title: Arylah (Viljuiskin ulus)

text: Arylah () eli "Aryylaax" () on maalaiskunta (nasleg) Viljuiskin piirissä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin keskiosassa, Viljuijoen eteläpuolella, 73 kilometriä piirikeskuksesta Viljuiskista kaakkoon. Arylahin kunnan keskuskylä ja ainoa asutuskeskus on Hampa, jossa on keskiasteen koulu, terveyskeskus, kauppa ja kulttuurikeskus. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjan ja hevosten hoitoa. Karjatalous tuottaa lihaa ja maitotaloustuotteita, hevostalous puolestaan lihaa.


title: Arylah (Viljuiskin ulus)

text: Asukasluvun kehitys:


title: Mick Audsley

text: Mick Audsley (s. 1949 Lontoo) on brittiläinen elokuvaleikkaaja. Hän on voittanut BAFTA-palkinnon Stephen Frearsin elokuvan "The Snapper" leikkauksesta vuonna 1994 ja ollut ehdolla vuoden 1988 elokuvasta "Valheet ja viettelijät". Audsley on leikannut myös muun muassa elokuvat "Prick Up Your Ears" (1987), "Veren vangit" (1994), "12 apinaa" (1995), "Harry Potter ja liekehtivä pikari" (2005) ja "Idän pikajunan arvoitus" (2017).


title: Alkoholivieroitusoireyhtymä

text: Alkoholivieroitusoireyhtymäksi nimitetään tilaa, jonka aiheuttaa pitkään kestäneen runsaan alkoholinkäytön katkeaminen tai merkittävä väheneminen. Se on ohimenevä tila, mutta kestää pitempään ja oireilee voimakkaammin kuin tavanomainen krapula. Pahin vaihe paranee itsestään muutamassa vuorokaudessa. Jotkin oireet, kuten ahdistuneisuus ja unettomuus voivat kuitenkin jäädä päälle viikoiksi. Mahdollisten muiden oireiden joukkoon lukeutuvat hikoilu, pulssin kohoaminen ja vapina. Joskus esiintyy hetkellisiä aistiharhoja. Kuitenkin vain harvalle kehittyy vakava psykoosi, kuten juoppohulluus eli delirium tremens.


title: Alkoholivieroitusoireyhtymä

text: Alkoholivieroitusoireyhtymä on varoitusmerkki alkavasta tai jo kehittyneestä alkoholismista. Hoito perustuu pitkälti lääkkeisiin, kuten diatsepaamiin.


title: PAOK Thessaloniki BC

text: PAOK Thessaloniki BC on kreikkalainen koripalloseura, joka sijaitsee Thessalonikissa. Joukkue kuuluu PAOK-seuraan ja se on pelannut A1 Ethnikissa vuodesta 1960 lähtien yhtäjaksoisesti.


title: PAOK Thessaloniki BC

text: PAOK Thessalonikin koripallojaosto perustettiin pian emäseuran perustamisen jälkeen vuonna 1928. Vuonna 1959 joukkue voitti ensimmäisen Kreikan mestaruutensa. Kun Kreikan liigaa muutettiin ammattimaiseksi vuonna 1963, joutui PAOK sarjaporrasta alemmas A2 Ethnikiin. Seuraavaksi kaudeksi joukkue onnistui kuitenkin nousemaan uudestaan korkeimmalle tasolle. Putoaminen takaisin alemmalle sarjalle oli lähellä vuonna 1977, mutta PAOK onnistui voittamaan karsinnat.


title: PAOK Thessaloniki BC

text: 1980–luvulla seura kävi kovaa paikalliskamppailua Aris Thessalonikin kanssa kaupungin ykkösjoukkueen tittelistä. Kun joukkueet kohtasivat vuonna 1984 Kreikan cupin finaalissa, oli PAOK Thessalonikin silloinen valmentaja Faidonas Mathaiou käskenyt pelaajiaan ajamaan hiuksensa kokonaan pois. PAOK voitti finaalin luvuin 74–70 ja peli muistetaan nimellä “ajettujen päiden finaali”.


title: PAOK Thessaloniki BC

text: 1990–luvun PAOK aloitti vahvasti voittaen Saporta Cupin vuonna 1991. Seuraavanakin vuonna joukkue pääsi loppuotteluun, mutta joutui lopulta häviämään Real Madridille. Samana vuonna joukkue voitti Kreikan mestaruudenkin. Seuran viimeisin runkosarjan voitto on kaudelta 1992–1993, jolloin se voitti 26:sta pelistä 22. Samana kautena se pelasi ensimmäistä kertaa historiassaan Euroliigassa päästen aina Final Fouriin saakka. Toni Kukočin johtama Benetton Treviso vei kuitenkin voiton niukasti kahdella pisteellä. Korać Cupin voitto vuonna 1994 on seuran tähänastisen historian tärkeimpiä voittoja. Seuraavana kautena voitti Kreikan cupin ja vuonna 1999 tämä tapahtui uudestaan.


title: PAOK Thessaloniki BC

text: Vuonna 2000 PAOK muutti Alexandrio Melathronilta PAOK Sports Arenaan, jonka jälkeen seura ei ole onnistunut voittamaan yhtään mestaruutta.


title: Bob Paisley

text: Robert "Bob" Paisley (23. tammikuuta 1919 – 14. helmikuuta 1996) oli englantilainen jalkapallomanageri, josta tuli yksi ammattikuntansa menestyneimmistä edustajista valmentaessaan Liverpoolia 1970- ja 1980-luvuilla.


title: Bob Paisley

text: Hänen suhteensa Liverpoolin kanssa kesti puolisen vuosisataa – ensin pelaajana, sitten fysioterapeuttina ja valmentajana ja lopulta managerina. Yhdeksällä managerikaudellaan vuosien 1974 ja 1983 välillä Paisley johdatti Liverpoolin kuuteen liigamestaruuteen, kolmeen Euroopan cupin voittoon, UEFA Cupin voittoon ja kolmeen liigacupiin, viiteen Community Shield -ottelun voittoon sekä UEFA Super Cupin haltijaksi. Pelaajaurallaan Paisley voitti Liverpoolissa yhden mestaruuden ja pelasi kaikkiaan 252 liigaottelua.


title: Bob Paisley

text: Paisley aateloitiin Brittiläisen imperiumin upseeriksi (OBE) ja hänet valittiin English Football Hall of Fameen 2002 ensimmäisten kuuden kunniagalleriaan kelpuutetun managerin joukossa.


title: Bob Paisley

text: Paisley sairasti elämänsä loppuvaiheessa Alzheimerin tautia ja kuoli 77-vuotiaana 14. helmikuuta 1996.


title: Valtakunnallinen Raittiusseura

text: VRS ry - Valtakunnallinen Raittiusseura on osan Raittiuden Ystävät ry:tä muodostava suomalainen raittiusliikettä. VRS on perustettu vuonna 1974. Seura toimii valtakunnallisesti toisin kuin muut Raittiuden Ystävien jäsenjärjestöt, jotka ovat paikallisia.


title: Valtakunnallinen Raittiusseura

text: Sosiaalisessa mediassa se on kasvanut suurimmaksi vaikuttajaksi omalla sektorillaan: ryhmäjäseniä on noin 2200 ja kampanjoihin se on parhaimmillaan saanut yli 36000 osallistujaa.


title: Valtakunnallinen Raittiusseura

text: Jäsenikseen 15 vuotta täyttäneitä raittiita henkilöitä ottava seura tekee raittiustyötä ennen kaikkea nuorten parissa.


title: Tehanu

text: Tehanu: Maameren tarinoiden päätösosa () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Ursula K. Le Guinin luoman "Maameren tarinat" -fantasiakirjasarjan neljäs osa vuodelta 1990. Alun perin Le Guin kirjoitti "Maameren tarinoita" vain kolmen osan verran, ja trilogian viimeiseksi teokseksi oli määrä jäädä "Kaukaisin ranta" vuodelta 1972. "Tehanu" jatkaa velho Gedin ja entisen Nimettömien papittaren Tenarin tarinaa. Alkuperäisteos voitti Nebula-palkinnon vuonna 1990 ja se oli ehdokkaana vuoden 1991 Mythopoeic-palkinnon saajaksi. Suomeksi teos julkaistiin vuonna 1992 Kristiina Rikmanin kääntämänä ja WSOY:n kustantamana.


title: Vuoden pakolaisnainen

text: Vuoden pakolaisnainen -palkinto on Suomen Pakolaisavun vuosittain myöntämä palkinto Suomessa asuvalle pakolaisnaiselle. Ensimmäisen kerran se jaettiin naistenpäivänä 8. maaliskuuta 1998. Palkinnon avulla Suomen Pakolaisapu haluaa tukea ja edistää pakolaisnaisten asemaa suomalaisessa yhteiskunnassa. Palkinnon suuruus on tuhat euroa.


title: Vuoden pakolaisnainen

text: Moni valituista on pyrkinyt jossain vaiheessa politiikkaan. He ovat edustaneet SKP:ta, SDP:ta, kokoomusta, RKP:ta ja vihreitä.


title: Vuoden pakolaisnainen

text: Vuonna 2016 Suomen Pakolaisapu palkitsi ensimmäistä kertaa vuoden pakolaisnaisen lisäksi myös vuoden pakolaismiehen.


title: Saleen S7

text: Saleen S7 on amerikkalainen urheiluauto, jota valmistettiin rajoitetusti vuosina 2000 - 2006. Auton ensiesittely oli 19. elokuuta 2000 Monterreyssä. Varsinainen tuotanto aloitettiin vuonna 2002. Vuoteen 2004 asti autossa oli 7-litrainen V8-moottori, jonka huipputehoksi ilmoitettiin 410 kW. Vuonna 2005 tilalle tuli S7 Twin Turbo, jonka moottoriteho oli kasvatettu kahdella turboahtimella 559 kW:iin. Twin Turbon huippunopeudeksi ilmoitettiin 399 km/h. Auton suunnittelusta vastasivat päälinjojen osalta Steve Saleen, korisuunnittelun osalta Ray Mallock Ltd, rungon ja sisätilojen CAD-suunnittelun osalta Phil Frank Design sekä valmistuksen resurssoinnin ja varsinaisen rahoituksen osalta Hidden Creek Industries. Autojen kokoonpano tapahtui Saleenin verstaalla Kalifornian Irvinessä.


title: Saleen S7

text:
Saleen S7:stä tehtiin myös puhtaasti kilpakäyttöön tarkoitettuja S7R versioita. Saleen S7R onkin eräs kaikkien aikojen menestyneimmistä urheiluautoon perustuvista kilpa-autoista. GTS/GT1 -versiot ovat osallistuneet muun muassa sarjoihin America Le Mans Series, Le Mans Series ja FIA GT. Syyskuuhun 2009 mennessä S7R:llä on osallistuttu 264 kilpailuun, joista 218:ssa sijoituksena on ollut paikka kymmenen parhaan joukossa ja 166 kertaa palkintokorokkeella. Voittoja on tilille kertynyt 105 ja sarjamestaruuksia yhdeksän.
Vuonna 2010 ranskalaisen Labre Competition -yksityistiimin ajattama Saleen ajoi LMGT1-luokan voittoon Le Mansin 24 tunnin ajoissa sekä LMS-sarjassa. Kyseinen vuosi oli viimeinen, kun GT1-autoja sallittiin mukaan ACO:n järjestämiin sarjoihin ja tapahtumiin.
S7R perustuu teknisesti pitkälti alkuperäiseen vapaastihengittävään S7 versioon. Ensimmäiset S7R kilpa-autot valmisti Ray Mallock Ltd mutta pian autojen rakentamisesta ryhtyi vastaamaan ranskalainen kilpatalli Oreca. Kaikkiaan S7R kilpa-autoja on valmistettu 14 kappaletta.
Runkonumero 15 vuodelta 2002 on ollut vuodesta 2007 lähtien Ruotsissa.


title: Raittiuden Ystävät

text: Raittiuden Ystävät ry on vuonna 1853 perustettu raittiutta edistävä yhdistys. Se on raittiusjärjestöjen keskusjärjestö, jonka alaisuudessa toimii paikallisyhdistyksiä ja jäsenliittoja. Raittiuden Ystävillä on myös henkilöjäseniä.


title: Raittiuden Ystävät

text: Järjestö keskittyy ehkäisevään päihdetyöhön korostaen yksilöiden, perheiden, yhteisöjen ja yhteiskunnan vastuullisuutta päihdeasioissa sekä opastaa ihmisiä terveisiin elämäntapoihin. Järjestöllä on ollut paikallistoimintaa yhtäjaksoisesti 1880-luvulta alkaen ja se on järjestänyt kulttuuri-, liikunta- ja urheilutoimintaa sekä toiminut näytelmätoiminnan uranuurtajana Suomessa.


title: Raittiuden Ystävät

text: Raittiuden Ystävät ry myöntää ansiomerkkejä, kunniamerkkejä, vuosimerkkejä ja kunniakirjoja sekä ylläpitää Joutsenon kansanopistoa.


title: Raittiuden Ystävät

text: "Vuoden raittiusteko" -tunnustus myönnetään vuosittain raittiutta ja terveitä elämäntapoja merkittävästi edistäneelle henkilölle tai muulle taholle. Ensimmäisenä tunnustuksen sai Matti Vanhanen (2003); myöhempiin tunnustuksen saajiin lukeutuu Arno Kotro (2006), joka on puhunut alkoholinkäytön lopettamisestaan julkisuudessa.


title: Raittiuden Ystävät

text: Tunnustuksen ovat saaneet:


title: Springfield (Florida)

text:
Springfield on kaupunki Floridassa, Yhdysvalloissa.
Kaupungin pinta-ala on 10,7 neliökilometriä, josta 10,3 on maata ja 0,4 vettä.
Vuonna kaupungissa asui 8 810 ihmistä. Kaupungissa oli 3427 kotitaloutta ja 2350 perhettä.
Väestöstä noin 21,5 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella.


title: Losseropallokala

text: Losseropallokala ("Monotrete suvattii", vanh. "Tetraodon suvattii") on kaakkoisaasialainen makean veden pallokalalaji.


title: Losseropallokala

text: Losseropallokala voi kasvaa 12 cm pitkäksi. Se on ruskeansävyinen, täplikäs; silmännurkasta lähtevät tummat juovakuviot kohti poskia kuin liioitellun suuret irtoripset. Silmät ovat punaiset ja yleiskuva kuhmurainen.


title: Losseropallokala

text: Losseropallokala on kotoisin Mekong-joen vesistöstä Laosin ja Thaimaan alueilta. Se viihtyy mutapohjaisilla joen osilla lähellä pohjaa.


title: Losseropallokala

text: Losseropallokala on sukunsa aggressiivisimpia lajeja.


title: Losseropallokala

text: Losseropallokalat viettävät ison osan ajastaan piiloutuneena pohjamutaan, mistä ne sitten syöksähtävät ohikulkevan saaliin kimppuun.


title: Losseropallokala

text:
Losseropallokalalla on monipuoliset soidinmenot jotka kestävät useita tunteja, jopa päiviä. Koiras puhdistaa pesäpaikan, esimerkiksi laakean kiven pinnalta, puhaltelemalla siihen vesisuihkuja ja hieromalla sitä vatsallaan. Pari pyörii sitten kutupaikan yläpuolella, ja kutuvalmis naaras vaihtaa väriään paljon vaaleammaksi. Lopulta naaras asettelee mätimunat pesäpohjaan uiskennellen sen yläpuolella ylös ja alas. Sitten se poistuu paikalta, ja koiras jää hedelmöittämään munat ja vartioimaan mätiä. Poikaset kuoriutuvat noin viikon kuluttua.
Losseropallokalat ovat lisääntyneet akvaariossa, mutta kutuparin löytäminen voi olla vaikeaa, sillä sukupuolet ovat varsin samannäköisiä. Myös pienenpienten poikasten ruokinta on haastavaa.


title: Losseropallokala

text: Losseropallokalalle sopiva pH on 6.5–7.5 ja lämpötila 22–27 °C. Kala on herkkä ammoniakille ja nitriitille, ja sotkee vettä ruokailutavoillaan, joten akvaariossa tarvitaan useita vedenvaihtoja. Sopivaa ravintoa ovat erilaiset äyriäiset kuten krillit, katkaravut ja taskuravut.


title: Emotional

text: Emotional on Falcon neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1986 levymerkillä GiG Records. Levyä arvosteltiin hyväksi, jonka johdosta Falco aloitti maailmankiertueensa, joka oli menestys.


title: Emotional

text: Albumin ensimmäinen single oli "The Sound of Musik", joka menestyi kohtalaisesti niin saksankielisissä maissa kuin niiden ulkopuolellakin. Seuraava single "Coming home (Jeanny Part2)" saavutti Saksassa ykkössijan. Kappale on jatkoa aiemmin ilmestyneen albumin kappaleesta Jeanny.


title: Aleksandr Stepanov

text: Aleksandr Aleksandrovitš Stepanov (, s. 26. huhtikuuta 1979 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Aleksandr Stepanov

text: Stepanov aloitti pääsarjauransa Dynamo Moskovassa vuonna 1998. Seitsemän Moskovassa vietetyn kauden jälkeen hän siirtyi Ak Bars Kazaniin vuonna 2005. Aleksandr Stepanov oli voittamassa Kazanissa Venäjän mestaruutta vuonna 2006 ja Euroopan seurajoukkueiden mestaruutta vuonna 2007. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi Severstal Tšerepovetsiin, jossa pelasi vuoden ja siirtyi sen jälkeen Salavat Julajev Ufaan.


title: Huippukylmähoito

text: Huippukylmähoito on hoitomuoto, jota käytetään erityisesti hoidettaessa niveltulehduksia ja kipua. Termi "kylmähoito" tulee kreikan Cryo (κρυο) eli kylmä ja sana hoito (θεραπεια) merkitys paranna. Hoito suoritetaan erillisessä kylmähuoneessa tai kylmähoitolaitteessa kuten cryosauna, jonka lämpötila on –110 °C. Hoidon aikana asiakas on hoitohuoneessa 1–3 minuuttia uima-asussa tai vastaavassa vaatetuksessa. Asiakkaan kädet, jalkaterät ja korvat suojataan, jonka lisäksi voidaan käyttää myös hengityssuojainta. Kaappimallisessa kylmähoitolaitteessa eli cryosaunassa tarvitsee suojata vain jalkaterät ja kädet.


title: Huippukylmähoito

text: Huippukylmähoitoa ei voi käyttää sydänleikkauksen tai -kohtauksen jälkeen eikä henkilöille, joilla on sydämen tahdistin tai keinoläppä. Huippukylmähoitoa ei suositella raskaana oleville eikä niille, jotka kärsivät hoitamattomasta korkeasta verenpaineesta tai kylmäallergiasta. Astma ei kuitenkaan ole esteenä kylmähoidolle, koska hengitysilma on hoidon aikana huoneenlämpöistä.


title: Huippukylmähoito

text: Suomessa kylmähoitoa on tarjolla tällä hetkellä vielä niukasti, mutta sitä on mahdollista saada Vuokatissa, Kirkkonummella ja Porvoossa. Vuokatissa on yksilöllinen cryosauna ja Kirkkonummella ja Porvoossa on käytössä huonejärjestelmä.


title: Huippukylmähoito

text: Huippukylmähoito on kehitetty Japanissa reumaa sairastavien kivun hoitoon 1970-luvulla, kehittäjänä pidetään professori T. Yamauchia. 1980-luvulla hoitomuoto alkoi laajeta myös Eurooppaan. Vuonna 1984 saksalainen professori Reinhard Fricke otti sen käyttöönsä reumaa ja muita TULE-sairauksia sairastavien hoitoon. Suomeen huippukylmähoito rantautui 2000-luvun alussa.


title: Huippukylmähoito

text: Kahden minuutin huippukylmähoidon teho on verrattavissa avantouintiin. Huippukylmähoito on kuitenkin avantouintia tehokkaampaa alemman lämpötilan ansiosta ja myös kylmyys lisääntyy iholla vähitellen. Toistuva kylmäaltistus lisää kehon kykyä tuottaa kivunpoistoon liittyviä vasta-aineita ja parantaa yleisesti terveyttä ja suorituskykyä. Hoidon jälkeen annettu fysioterapia. osteopaattinen hoito tai itsenäinen kuntosaliharjoittelu tehostaa nivelten liikkuvuutta.


title: Huippukylmähoito

text: Kipujen ja turvotusten lisäksi huippukylmähoito auttaa muun muassa moniin ihosairauksiin (esimerkiksi psoriaasiin ja atooppiseen ihottumaan) unihäiriöihin ja stressioireisiin.


title: Huippukylmähoito

text: Kylmähuoneita käyttävät myös huippu-urheilijat kuten hiihtäjät, maratoonarit ja kamppailulajien harrastajat. Kylmähuoneesta he saavat nopeaa palautumista ja helpotusta lihaskipuihin. Kylmähoitoa saaneet ovat lisäksi kokeneet olonsa virkistyneeksi ja energiseksi.


title: Padre Pio

text: Padre Pio eli Pyhä Pio Pietrelcinalainen (), syntyjään Francesco Forgione (25. toukokuuta 1887 – 23. syyskuuta 1968), oli italialainen katolisen kirkon pappi ja kapusiinimunkki, joka on maailmanlaajuisesti tunnettu stigmoistaan. Italiassa hän oli kuuluisa jo elinaikanaan karismaattisena mutta myös kiisteltynä persoonana.


title: Padre Pio

text: Kolme vuotta Padre Pion kuoleman jälkeen paavi Paavali VI ilmaisi pitävänsä Padre Pioa "uskollisena Jumalan palvelijana", minkä jälkeen kapusiiniyhteisö käynnisti Padre Pion kanonisointiprosessin. Kun hänet 2.5.1999 julistettiin autuaaksi, Pietarinaukiolle eivät mahtuneet kaikki halukkaat. Pyhimykseksi hänet julistettiin 16.6.2002 ja hänen muistopäiväänsä vietetään syyskuun 23. päivänä.


title: Padre Pio

text: Francesco Forgione oli vanhempiensa kahdeksas lapsi. Jo lapsena Francescon kerrotaan olleen poikkeuksellisen hyveellinen, ja esimerkiksi toisten lasten leikkiessä Francesco vetäytyi rukoilemaan. Hän itse on sanonut päättäneensä jo viisivuotiaana haluavansa antaa koko elämänsä Jumalalle


title: Padre Pio

text: Hänen suuri toiveensa täyttyi, kun hänet otettiin noviisiksi kapusiiniluostariin jo ennen kuin hän oli täyttänyt 16 vuotta. Siitä lähtien häntä kutsuttiin Pioksi mutta jo tuolloin hän oli usein sairas ja kärsi muun muassa tuberkuloosista, mistä hän kuitenkin parantui selittämättömästi.


title: Padre Pio

text: Padre Pio hänestä tuli vuonna 1910, kun hänet vihittiin papiksi mutta huonon terveytensä johdosta hän asui papiksi vihkimisensä jälkeen vanhempiensa luona toimien sieltä käsin apupappina Pietrelcinassa kunnes marraskuussa 1915 hänet kutsuttiin asepalvelukseen. Hän toimi ensimmäisen maailmansodan aikana lääkintäjoukoissa kunnes maaliskuussa 1918 hänet vapautettiin heikon terveydentilansa takia palveluksesta.


title: Padre Pio

text: Jo sodan aikana vuonna 1916 hän asettui asumaan San Giovanni Rotondon kapusiiniluostariin, jossa hän eli kuolemaansa saakka.


title: Padre Pio

text: Piolla väitetään olleen osuutta lukemattomiin ihmetekoihin. Hänellä uskotaan olleen parantamisen armolahja, millä hän paransi sairaita ja kyky bilokaatioon eli hän pystyi olemaan kahdessa paikassa yhtä aikaa. Maailmankuuluksi hänet teki käsissä olleet, jatkuvasti verta vuotaneet stigmat. San Giovanni Rotondossa, jossa hän eli ,Padre Pio on tärkein pyhimys heti Neitsyt Marian jälkeen.


title: Padre Pio

text: Pyhä Istuin kirjoittaa Pion eläneen kutsumustaan myötävaikuttaa ihmisten pelastukseen täydellisellä Jumalan- ja lähimmäisenrakkaudessa. Tämän kutsumustehtävän hän toteutti antamalla kristityille hengellistä ohjausta, johdattamalla katuvat rippiin ja viettämällä pyhää eukaristiaa. Apostolaattinsa huipentuma oli pyhän messun vietto, jossa siihen osallistuneet kristityt kokivat hengellisyytensä syvänä.


title: Padre Pio

text:
Piolla oli ensimmäiset jäljet käsissään vuosina 1903-1904 ja seuraavan kerran vuonna 1911. Pio väitti näkevänsä näkyjä Jeesuksesta ja tuntevansa tuskan, joka aiheutui ristiinnaulitsemisessa.
Vuonna 1918 Pio kertoi tuntevansa kivun viikoittain sekä käsissä että jaloissa. Saman vuoden heinäkuussa hän tarjosi itseään uhriksi, jotta ensimmäinen maailmansota saataisiin päätökseen. Elokuussa hän koki taas näyn, ja kun hän palasi jälleen "todelliseen maailmaan", hän huomasi kylkeensä ilmestyneen kivuliaan jäljen, joka vuoti verta.
Syyskuussa 1918 Pion käsiin ilmestyi pysyvät stigmat, joiden sanottiin olevan samanlaiset kuin ristiinnaulitulla Jeesuksella. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä vuonna 1919 tieto stigmamunkista levisi, ja kaikki halusivat tutkia Pion jälkiä. Maailmansodasta selvinneet pitivät Pioa toivon merkkinä, mutta silti Pio häpesi stigmojaan suuresti.


title: Padre Pio

text: Jotkut arkkipiispat, piispat, teologit ja parantajat epäilivät Padre Pioa. Pioa epäiltiin muun muassa hulluksi, ja häntä syytettiin luostarisääntöjen rikkomisesta. Jotkut olivat myös sitä mieltä, että stigmat oli tehty hapon avulla, jotta Pio saisi julkisuutta. Katolinen kirkko tutki Pion tapausta aikanaan huolellisesti ja päätyi lopulta puhdistamaan Pion maineen.


title: Padre Pio

text:
Vuonna 1968 Pion terveys oli jo niin huono, että hän oli lähestulkoon kuolla erään messun aikana. Pari päivää myöhemmin Pio kuoli San Giovanni Rotondossa. Hän hoki ennen kuolemaansa Jeesuksen ja Marian nimiä.
Hautajaisten jälkeen Pion seuraajat väittivät, että stigmat olivat hävinneet kuin ihmeen kaupalla ja että jäljellä olivat vain punaiset, ikään kuin värikynällä tehdyt viivat.
Vuonna 2008 Padre Pion ruumis kaivettiin haudastaan esillepanoa varten. Ruumis oli hyvässä kunnossa leuasta alaspäin ja silloin varmistui, ettei stigmoja ollut enää näkyvillä.


title: PAOK

text: PAOK Thessaloniki on vuonna 1926 perustettu urheiluseura Thessalonikista, Kreikasta. Kuten AEK Ateenallakin, on myös PAOK:in logossa kaksipäinen kotka. Seuran lempinimi onkin logon takia "Pohjoisen kaksipäinen kotka".


title: PAOK

text: Joukkueen kaikista pahin vihollinen on Olympiakos, joka yritti 1960-luvulla varastaa seuran jalkapallojoukkueelta Giorgos Koudasin. Myös paikallisten Aris Thessalonikin ja Iraklisin kanssa on pientä närää.


title: PAOK

text: 2001 seura aloitti oman televisiokanavansa, "PAOK Channelin", lähetykset. Kanava oli Kreikan ensimmäinen kanava, joka oli seuran omistama.


title: Kysyl-Syr

text: Kysyl-Syr () eli Kyhyl Syyr () on kaupunkimainen taajama Viljuiskin ulusissa eli piirissä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin keskiosassa, Viljuijoen etelärannalla, 90 kilometriä piirikeskuksesta Viljuiskista itään. Kysyl-Syrissä on jokisatama, ala- ja keskiasteen koulu, musiikkikoulu, urheilukeskus, terveyskeskus, kauppa ja vapaa-ajankeskus. Paikkakunnalla on rakennusaineteollisuutta.


title: Kysyl-Syr

text: Asukasluvun kehitys:


title: Kysyl-Syr

text: Kysyl-Syr perustettiin vuonna 1960 ja taajama siitä tuli 1974.


title: Sunnmørsalpene

text:
Sunnmørsalpene on Sunnmøren piirikunnan alueella Norjassa sijaitseva Skandien vuoriston osa, joka koostuu lähinnä Hjørundfjorden-vuonon lähiympäristössä olevista huipuista. Sunnmørsalpeneen luettavat vuoret rajoittuvat enimmäkseen Voldan, Ørstan, Strandan ja Sykkylvenin kuntien alueelle.
Vuoriston osaan kuuluvista huipuista korkein on 1 717 metriä merenpinnan tasoa korkeammalle yltävä Kvitegga.


title: Sunnmørsalpene

text: Norjan viidestä suurimmasta tunnetusta kuolonuhreihin johtaneesta vyörystä kolme on sattunut Sunnmørsalpenen alueella, Hjørundfjordenin vuonolla.


title: Sunnmørsalpene

text: Vähemmän aikaa sitten on tapahtunut myös kaksi tragediaa.


title: Hansinsaari

text: Hansinsaari (, , , inuktitutiksi "Tartupaluk") on Tanskan ja Kanadan itselleen vaatima asumaton 1,3 neliökilometrin kokoinen saari, joka sijaitsee Ellesmerensaaren ja Pohjois-Grönlannin välisessä Kennedyn kanaalissa. Satelliittipaikannuksella toteutettujen kartoitusten mukaan valtioiden raja kulkisi saaren halki likimain sen keskikohdalta.


title: Mohsogolloh

text: Mohsogolloh () eli Moxsoğolloox () on kaupunkimainen taajama Hangalassin ulusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee ulusin eli piirin itäosassa, Lenajoen varrella 100 kilometriä Jakutskista ylävirtaan, ja 24 kilometriä piirikeskuksesta Pokrovskista lounaaseen. Vuonna 2007 siellä oli noin 7 000 asukasta.


title: Tui

text: Tui ("Prosthemadera novaeseelandiae") on Uudessa-Seelannissa elävä kotoperäinen mesikkoihin kuuluva varpuslintu.


title: Tui

text: Linnun pituus on noin 31 cm. Tuin höyhenpuku on pääosin tummanruskea. Siivillä on metallinvihreä vivahde, juhlapukuisella koiraalla myös pää ja pyrstö ovat vihertävät. Siivellä on pienten peitinhöyhenten muodostama valkoinen raita. Koiraan laulaessa sen kurkun sivuilta pullahtavat näkyviin valkoiset höyhentupsut.


title: Tui

text: Tui elää Uudessa-Seelannissa noin 50 000 neliökilometrin alueella. Laji on taantunut voimakkaasti eurooppalaisten tulon jälkeen elinympäristöjen tuhoutumisen ja vieraiden nisäkäspetojen takia.


title: Tui

text: Tuit asuvat erilaisissa metsissä ja istutusmetsiköissä.


title: Tui

text: Tui rakentaa suurehkon risupesän korkealle latvustoon.


title: Tui

text: Tuin ravintona ovat mesi, hedelmät ja hyönteiset.


title: Pisamapallokala

text: Pisamapallokala ("Monotrete abei", vanh. "Tetraodon abei") on kaakkoisaasialainen makean veden pallokalalaji.


title: Pisamapallokala

text: Pisamapallokala voi kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Siinä on tummanruskealla pohjalla vaaleampia, hiukan oranssiin sävyttyneitä pilkkuja. Silmät ovat punaiset ja kyljessä punainen täplä.


title: Pisamapallokala

text: Pisamapallokala elää Meklong-, Mekong- ja Chao Phraya-jokien vesistöissä.


title: Pisamapallokala

text: Pisamapallokala on aktiivinen kala, mutta tarvitsee luolan johon se voi vetäytyä suojaan. Se on aktiivisimmillaan hämärän aikaan.


title: Pisamapallokala

text: Pisamapallokala syö monenlaisia selkärangattomia, etenkin kotiloita.


title: Vilhelm Malkamäki

text: Vilhelm Malkamäki () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana.


title: Vilhelm Malkamäki

text: Malkamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Malkamäki ja Maria Malkamäki. Hän kävi Lapuan yhteiskoulun kahdeksanteen luokkaan saakka, jolta hän erosi liittyäkseen jääkäriliikkeeseen.


title: Vilhelm Malkamäki

text: Malkamäki liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 23. helmi 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Vilhelm Malkamäki

text: Malkamäki astui Suomen armeijan palvelukseen vääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Kämärän asemalla, missä hän kaatui taistelussa 24. huhtikuuta 1918. Hänet haudattiin Ylistaron sankarihautaan.


title: Nižni Bestjah

text: Nižni Bestjah () eli Allaraa Besteex () on kaupunkimainen taajama Sahan tasavallassa Lenajoen itärannalla, vastapäätä tasavallan pääkaupunkia Jakutskia. Nižni Bestjah on Meŋe-Ĥaŋalasin uluusin hallinnollinen keskus.


title: Nižni Bestjah

text: Nižni Bestjah on Jakutskin ja Sahan tasavallan keskeinen liikennesolmu. Sinne päättyy Jakutskin etelään yhdistävä Lenan valtatie (M 56) ja sieltä varsinaisesti lähtee edelleen Jakutskista Magadaniin johtava Kolyman valtatie (M56), sillä Nižni Bestjahin ja Jakutskin välinen Lenan ylittävä osuus kuljetaan lautalla tai jäätietä pitkin. Sieltä myös lähtee osavaltiotason "Amga"-maantie. Nižni Bestjahissa on myös jokisatama. Paikkakunnalla on rakennusaineteollisuutta. Nižni Bestjahissa on ala- ja keskiasteen koulu, mutakylpylä, kulttuuritalo, kauppa ja terveyskeskus.


title: Nižni Bestjah

text: Asukasluvun kehitys:


title: Nižni Bestjah

text: Nižni Bestjah perustettiin 1920-luvulla ja taajama siitä tuli vuonna 1971. Tulevaisuudessa taajaman asema tasavallan tärkeimpänä liikennesolmuna tullee vahvistumaan ja sille on kaavailtu kaupungin statusta.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Kuolemanrangaistus Suomessa oli voimassa varsin kauan, joskaan sitä ei pantu vuoden 1825 jälkeen toimeen muulloin kuin sodan tai poikkeustilan aikana, viimeksi jatkosodan aikana vuonna 1944. Rauhanaikainen kuolemanrangaistus poistui lopullisesti Suomen laista vuonna 1949 ja sodanaikainen vuonna 1972.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Keskiajalla kuolemanrangaistuksen täytäntöönpano vaihteli paljon. Tappokin oli usein sovitettavissa sakolla.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Myöhemmin Ruotsin vuoden 1734 laki määräsi kuolemanrangaistuksen varsin monista rikoksista, muutamasta sellaisestakin, joita nykyisin ei pidetä rikoksena lainkaan. Kuolemanrangaistus oli säädetty joko ainoaksi mahdolliseksi tai jonkin lievemmän rangaistuksen kanssa vaihtoehtoiseksi muun muassa jumalanpilkasta, noituudesta, valtiopetoksesta, kuninkaaseen tai hänen neuvonantajaansa kohdistuvasta kunnianloukkauksesta, rahanväärentämisestä, kaksinnaimisesta, eläimeen sekaantumisesta, murhapoltosta, murhasta, raiskauksesta, yli 100 talarin arvoisen esineen varastamisesta kirkosta ja sukurutsauksesta


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuoden 1734 laki pysyi Suomen suuriruhtinaskunnassa voimassa Venäjän vallan aikanakin. Vuonna 1825, pian valtaantulonsa jälkeen, keisari Nikolai I kuitenkin määräsi armahdusoikeutensa nojalla, että siitä lähtien kuolemantuomiot oli pantava täytäntöön ainoastaan, jos tuomittu oli syyllistynyt valtiorikokseen taikka keisarin tai keisariperheen jäsenen murhaan. Muussa tapauksessa tuomitut oli sen sijaan karkotettava Siperiaan. Tätä määräystä noudatettiin hänen seuraajiensakin aikana vuoden 1889 rikoslain voimaantuloon saakka, minkä vuoksi Suomessa ei suoritettu yhtään teloitusta.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Tiettävästi viimeinen rauhan aikana teloitettu henkilö oli Tahvo Putkonen, jonka tuomio pantiin täytäntöön 8. heinäkuuta 1825. Pieksämäkeläinen renki Tahvo Putkonen tuomittiin miestaposta. Tuomioksi tuli kuolemantuomio kaula katkaisemalla ja hautaaminen kirkkomaan ulkopuolelle sekä 24 hopeatalarin sakot oikeuden halventamisesta, juopottelusta ja pyhärauhan rikkomisesta. Tämän jälkeen langetetut kuolemanrangaistukset muunnettiin karkotukseksi Siperiaan.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuonna 1889 säädettiin kokonaan uusi rikoslaki. Sen mukaan kuolemanrangaistus voitiin vielä tuomita kuudesta rikoksista. Valtiopetoksesta, keisarinnan, perintöruhtinaan, leskikeisarinnan tai muun keisarillisen perheen jäsenen sekä ystävyydessä olevan valtion päämiehen murhasta se oli ainoa mahdollinen rangaistus. Vaihtoehtoisesti muun rangaistuksen kanssa se olisi voitu tuomita muustakin murhasta sekä majesteettirikoksesta ja maanpetoksesta. Lain mukaan teloitukset oli suoritettava mestaamalla vankilan pihalla. Rangaistusta ei siis enää pantu täytäntöön julkisesti, vaan laissa määrättiin, keiden virkamiesten tuli olla mestauksen tapahtuessa paikalla; muita ei saanut olla läsnä. Käytännössä kuolemanrangaistusta ei kuitenkaan enää lainkaan sovellettu sota-aikoja lukuun ottamatta.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Venäjän sotalain mukaan sotilasrikoksista saatettiin tuomita kuolemaan. Täytäntöönpanomenetelmä oli joko ampuminen tai hirttäminen. Viimeinen Suomessa hirtetty on ollut aktivisti Taavetti Lukkarinen, joka hirtettiin Oulussa 1916 Venäjän sotalain mukaan maanpetoksesta. Häntä ei hirtetty hirsipuuhun vaan kaupungin ulkopuolella Kontinkankaalla olleeseen mäntyyn.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Itsenäisessä Suomessa kuolemanrangaistuksen toimeenpanomenetelmäksi vakiintui teloitusryhmän suorittama ampuminen. Vuoden 1918 sotatapahtumien yhteydessä kuolemanrangaistuksia (teloituksia) pantiin täytäntöön molemmilla puolilla yhteensä lähemmäs 10 000. Kuolemantuomioiden laillisuus oli usein kyseenalainen. Valkoisella puolella suurin osa tuomioista annettiin pika- tai kenttäoikeuksissa, joiden toimivaltaa ei ollut perustettu lailla vaan paikallisen suojeluskunnan tai sotilasjohdon valtuutuksella. Vastaavasti punaisella puolella kuolemantuomioita antoivat kansan- ja vallankumoustuomioistuimet, joiden toimivalta ei perustunut lakiin. Ylimääräiset valtiorikostuomioistuimet asetettiin sodan päätyttyä keväällä 1918 säädetyn lain nojalla tutkimaan punavankien rikoksia, mutta niidenkin antamien kuolemantuomioiden laillisuus oli kyseenalaista. Suurin osa annetuista 555 kuolemantuomiosta annettiin osallisuudesta murhiin. Valtiopetoksesta, jonka tunnusmerkistön punaisten yrittämä vallankumous täytti, ei ollut säädetty rangaistukseksi kuolemantuomiota. Maanpetoksen tunnusmerkistö olisi edellyttänyt, että Suomi olisi ollut sodassa, mutta Suomi ei ollut laillisessa järjestyksessä julistanut sotaa Venäjää vastaan. Toisaalta, jos Suomi olisi ollut sodassa, vangiksi saatuja venäläisiä olisi tullut kohdella sotavankeina ampumisen sijasta.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuoden 1889 rikoslaki pysyi voimassa Suomen itsenäistyttyäkin, joskin sen säännökset esimerkiksi majesteettirikoksesta ja keisariperheen jäseniin kohdistuvasta väkivallasta menettivät merkityksensä. Vuonna 1919 säädettiin lisäksi sotilashenkilöitä koskenut erityinen "sotaväen rikoslaki", joka kumottiin vuonna 1984. Siinä säädettiin kuolemanrangaistus törkeimmistä sotilasrikoksista noin 30 pykälässä. Rauhan aikana yhtään teloitusta ei kuitenkaan suoritettu.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Yleinen mielipide nousi voimakkaasti vastustamaan kommunistipoliitikko Toivo Antikaiselle Turun hovioikeudessa vuosina 1935−1937 käydyn oikeusjutun yhteydessä vaadittua kuolemanrangaistusta, mikä herätti laajalti myös kansainvälistä huomiota. Syyttäjä vaati Antikaiselle kuolemantuomiota Itä-Karjalassa vuonna 1922 tapahtuneesta sotavanki Antti Marjoniemen murhasta, jota väitettiin Antikaisen tekemäksi. Vastareaktiona kerättiin nopeasti yli 100 000 nimeä kuolemanrangaistusta vastustavaan eduskunnalle luovutettuun kirjelmään. Kuolemanrangaistuksen vastustajat, joiden johtavaksi hahmoksi tuli professori Väinö Lassila, vetosivat siihen, että kuolemanrangaistus ei vähentäisi rikollisuutta, vaan päinvastoin voimistaisi raakoja ja väkivaltaisia asenteita Suomessa. Kirjelmän allekirjoittajien joukossa oli useita tunnettuja taiteilijoita, mm. Aino Ackté, Elmer Diktonius, Leevi Madetoja, L. Onerva, Hagar Olsson, Olavi Paavolainen, Toivo Pekkanen, F. E. Sillanpää, Elli Tompuri, Elina Vaara, Katri Vala ja Lauri Viljanen. Muita nimekkäitä kirjelmän allekirjoittajia olivat Aino ja Alvar Aalto, A. K. Cajander, Annie Furuhjelm, Lucina Hagman, Bruno Jalander, Niilo Liakka, Ester Ståhlberg, N. R. af Ursin ja Edvard Westermarck. Kirjelmän ansiosta Suomessa ei koskaan hyväksytty poliittisen äärioikeiston vaatimaa lakia kuolemanrangaistuksesta. Kivimäen hallitus teki itse asiassa lakiesityksen, joka olisi palauttanut yli sata vuotta kuolleena kirjaimena rikoslaissa olleen rauhanaikaisen kuolemanrangaistuksen käyttöön maanpetosten kohdalla. Ratkaisevassa käsittelyssä syyskuussa 1936 eduskunta kuitenkin hylkäsi lain täpärästi äänin 94–93. Antikainen puolestaan tuomittiin elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen; lisäksi hän sai kahdeksan vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Hänet vapautettiin talvisodan päätyttyä Neuvostoliiton vaatimuksesta ja luovutettiin Neuvostoliittoon.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Talvi- ja jatkosodan aikana pantiin täytäntöön noin 550 kuolemanrangaistusta, joista ehkä 90 prosenttia annettiin vakoilijoille ja tuhotöiden tekijöille. Sota-aikana langetettiin kaikkiaan 681 kuolemantuomiota; tuomituista ylivoimaisesti suurin osa oli Neuvostoliiton kansalaisia. Väliaikaisen lain nojalla rangaistukset pantiin täytäntöön ampumalla. Taistelutilanteissa ja niiden yhteydessä esimiehen ampumisoikeutta sotapelkuruudesta käytettiin joitakin kertoja. Tunnettu tapaus on aseistakieltäytyjä Arndt Pekurisen teloitus Uhtualla syksyllä 1941. Suuren kohun miehistön keskuudessa aiheutti 7. divisioonassa Syvärillä joulukuussa 1941 suoritettu kahden karkuruudesta tuomitun sotilaan teloitus heidän kieltäydyttyään jatkamasta taistelua väsymyksen ja jopa –40 asteeseen kiristyneen pakkasen vuoksi. Tapaus oli Väinö Linnan "Tuntemattoman sotilaan" 9. luvun teloituskohtauksen esikuva. Sotien päätyttyä puitiin julkisuudessa ahkerasti niin ikään karkuruudesta tuomitun ja teloitetun, jatkosodan kaoottisessa perääntymisvaiheessa hermoromahduksen kokeneen lääketieteen kandidaatti Urpo Viinikan tapausta.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Sotien aikana langetettuja kuolemantuomioita tutkineen oikeustieteen tohtori Jukka Lindstedtin mukaan kuolemanrangaistukset tuomittiin riippumattomissa oikeusistuimissa, joten syytettyjen oikeusturva oli lähtökohtaisesti hyvä, toisin kuin monen muun maan järjestelmässä. Oikeusturvaa heikensivät kuitenkin sotilasesimiesten ja Valtiollisen poliisin tuomioistuimia kohtaan harjoittama painostus, syytetyn muutoksenhakumahdollisuuden rajoittaminen sekä avustajan käytön rajoittaminen ja vaikeuttaminen, mitä sota-aikana pidettiin ilmeisesti normaaleina toimenpiteinä. Lisäksi keskustelu kuolemanrangaistuksista tiedotusvälineissä oli sodan aikana kielletty. Varsinkin valitusmahdollisuuden puuttuminen vaikutti käytännössä; lähes kaksi kolmasosaa kuolemantuomioista pantiin täytäntöön vain alioikeustasoisen tuomioistuimen (kenttä- tai pikaoikeuden) päätöksellä. Tuomioistuimet eivät sen sijaan yleisesti ottaen näytä joutuneen taipumaan sotilasesimiesten tai Valpon painostuksen edessä. Kaksi teloitusta suoritettiin selkeästi lain vastaisesti: toisessa tapauksessa tuomittu oli alle 18-vuotias, ja toisessa tuomio pantiin täytäntöön tuomitun tekemän armonanomuksen käsittelyn ollessa vielä kesken.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Helsingin suurpommitusten aikaan helmikuussa 1944 eduskunta hyväksyi vähäisen keskustelun jälkeen lainmuutoksen, joka mahdollisti kuolemantuomion myös omaisuusrikoksista, mutta yhtäkään tuomiota ei langetettu tämän nojalla.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Tunnetuin Neuvostoliiton Suomeen desanttina lähettämä henkilö oli Kerttu Nuorteva, joka pidätettiin Helsingissä syyskuussa 1942. Helsingin suojeluskuntapiirin kenttäoikeus tuomitsi Nuortevan vakoilusta kuolemaan marraskuussa 1943 ja sotaylioikeus vahvisti tuomion toukokuussa 1944. Nuortevalle langetettua kuolemantuomiota ei kuitenkaan koskaan pantu täytäntöön, vaan hänet vapautettiin vankilasta Moskovan välirauhansopimuksen 20. artiklan nojalla ja luovutettiin Neuvostoliiton kansalaisena Neuvostoliittoon.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Jatkosodan aikana tiedustelu-upseerina toiminut majuri Max von Hellens tuomittiin kuolemaan sotapetoksesta maaliskuussa 1943. Tuomion perusteena oli salaisten tietojen toimittaminen Yhdysvaltain sotilasasiamiehelle. von Hellensin armonanomus hylättiin, mutta tuomiota ei pantu täytäntöön Yhdysvaltain painostuksen vuoksi. Hänen vaimonsa tekemän armonanomuksen kohtalo jäi ratkaisematta yli puoleksitoista vuodeksi sodan loppuun saakka. von Hellens vapautettiin Moskovan välirauhansopimuksen 20. artiklan nojalla syyskuussa 1944 liittoutuneiden hyväksi toimineena henkilönä.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Viimeisenä naisena Suomessa teloitettiin Martta Koskinen maanpetoksesta tuomittuna syyskuussa 1943. Viimeinen siviilirikoksesta Suomessa teloitettu oli kuudesta murhasta tuomittu Toivo Koljonen, joka ammuttiin lokakuussa 1943. Viimeinen sotilasrikoksesta teloitettu oli sotamies Olavi Laiho, joka ammuttiin 2. syyskuuta 1944 yksin teoin tehdystä maanpetoksesta ja valtiopetoksesta. Kommunistitaustainen Laiho oli karkaamisensa jälkeen vakoillut Neuvostoliiton hyväksi ja toiminut aktiivisesti Turun metsäkaartissa.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Viimeinen kuolemanrangaistus Suomessa langetettiin ja toteutettiin 3. syyskuuta 1944, jolloin teloitettiin kolme venäläistä desanttia.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuonna 1949 tehdyn lainmuutoksen mukaan kuolemanrangaistusta ei enää voitu tuomita rauhan aikana tehdystä rikoksesta. Samalla lakiin otettiin määräys, jonka mukaan sotatilan aikana langetettu kuolemantuomio muuttui ilman eri päätöstä elinkautiseksi kuritushuonerangaistukseksi, jos se oli täytäntöön panematta sotatilan lakatessa. Tätä lainmuutosta eduskunnassa käsiteltäessä kukaan ei vaatinut enää rauhan ajan kuolemanrangaistuksen säilyttämistä. Keskustelu kuolemanrangaistuksesta vilkastui hetkeksi vuonna 1953 Soson seisakkeella Muhoksella tehdyn joukkosurman ja Kyllikki Saaren murhan sekä vuonna 1959 Tulilahden kaksoismurhan yhteydessä. Muun muassa silloinen sisäministeri Eino Palovesi kannatti Tulilahden uhrien muistotilaisuudessa pitämässään puheessa rangaistusten koventamista väkivaltarikosten osalta.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuonna 1972 kuolemanrangaistus poistettiin rangaistusjärjestelmästä kokonaan. Hallituksen esityksessä viitattiin siihen, että yleinen mielipide oli rauhanaikaisen kuolemantuomion kieltävän lain yli 20-vuotisen voimassaolon aikana yhä voimakkaammin asettunut vastustamaan kuolemanrangaistuksen käyttöä missään olosuhteissa. Lakiesitystä eduskunnassa käsiteltäessä osa SMP:n ja kokoomuksen kansanedustajista kuitenkin vastusti sodanaikaisen kuolemanrangaistuksen täydellistä lakkauttamista, koska se oli edelleen olemassa Ruotsissa (siellä sodanaikainen kuolemanrangaistus poistettiin vuotta myöhemmin). Vastaesitys (jonka teki Veikko Vennamo) kuitenkin hävisi äänin 140–29. Äänestyksestä oli poissa 27 edustajaa ja tyhjää äänesti kolme edustajaa. Asiasta käydyssä eduskuntakeskustelussa kokoomuksen kansanedustaja Eero Lattula vetosi paitsi naapurimaiden esimerkkiin, myös kuolemanrangaistuksen pelotevaikutukseen, koska se panisi hänen mielestään esimerkiksi sotapelkuruutta ja -karkuruutta suunnittelevan harkitsemaan vakavasti tekonsa seurauksia. Toisaalta Lattulan puoluetoveri Juha Vikatmaa katsoi, ettei kuolemanrangaistuksen kaltaisin negatiivisin toimenpitein kyetä ylläpitämään puolustusvoimien toimintakykyä ja kansalaisten maanpuolustustahtoa. SKDL:n kansanedustajan Anna-Liisa Jokisen mielestä taas Suomi voi aivan hyvin olla edelläkävijä kuolemanrangaistuksen kieltämisessä.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Viimeinen arvovaltaiselta taholta esitetty kannanotto kuolemanrangaistuksen puolesta kuultiin keväällä 1994, jolloin SMP:n kansanedustaja Marita Jurva toivoi kuolemanrangaistuksen palauttamista rikoslakiin moninkertaisille murhamiehille. Vaatimuksen innoittajana oli tapaus, jossa varusmieskarkuri Mika Muranen surmasi kolme ihmistä Kotkassa huhtikuussa 1994. Satunnaisia vaatimuksia kuolemanrangaistuksen palauttamisesta Suomen lainsäädäntöön on esiintynyt vielä tämän jälkeenkin, lähinnä sanomalehtien yleisönosastokirjoituksissa mieliä kuohuttaneiden henkirikosten yhteydessä. Taloustutkimuksen vuonna 1996, jolloin mikään tietty törkeä henkirikos ei ollut ajankohtainen, tekemässä mielipidetiedustelussa 24 prosenttia vastaajista halusi ottaa käyttöön kuolemanrangaistuksen mahdollisuuden henkirikoksista. Kannatus oli suurinta nuorimmissa ikäryhmissä, alle 35-vuotiaiden vastaajien keskuudessa.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Vuonna 1995 kuolemanrangaistuksen kielto kirjattiin perustuslakiin osana perusoikeusuudistusta. Sama kielto otettiin myös vuonna 2000 voimaan tulleeseen uuteen perustuslakiin.


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Laissa löytyy vielä yksittäisiä mainintoja kuolemanrangaistuksesta, mutta yllä selvitetyn säädöshierarkian ja desuetudo-perusteen myötä ne eivät ole voimassa. Esimerkiksi oikeudenkäymiskaaressa väärästä tuomiosta säädetään: "Jos hän sen tahallansa tekee, vihasta ja ilkeydestä taikka ystävyyden, lahjain ja voiton tähden, menettäköön virkansa, saamatta sitä koskaan takaisin, korvatkoon myös vahingon, ja lahjat menkööt vaivaisille. Jos joku sellaisen väärän tuomion tähden menettää henkensä tahi kunniansa, menettäköön tuomarikin pahuutensa ja ilkeytensä takia henkensä tahi kunniansa."


title: Kuolemanrangaistus Suomessa

text: Marraskuussa 2015 Sipilän hallituksen työ- ja oikeusministeri Jari Lindström (ps.) sanoi television "Kioski"-ohjelmassa olevansa valmis harkitsemaan kuolemanrangaistusta terroristeille. Lindströmin lausunnon taustalla olivat Pariisissa 13. marraskuuta 2015 tehdyt terrori-iskut. Kansanedustajille vuonna 2011 tehdyssä kyselyssä Lindström oli vastannut voivansa harkita kuolemanrangaistusta poikkeuksellisen julmien henkirikosten tekijöille. Tultuaan valituksi ministeriksi Lindström ilmoitti kuitenkin, ettei hän aio hallituksessa edistää kuolemanrangaistuksen käyttöönottoa.


title: Jaguar R5

text: Jaguar R5 ja sen kehitysversio Jaguar R5B oli Jaguarin Formula 1 -sarjassa kaudella käyttämä kilpa-auto. Se oli Jaguarin viimeinen Formula 1 -auto, koska seuraavalle kaudelle Ford myi tallin Red Bullille, joka nimesi sen Red Bull Racingiksi.


title: Jaguar R5

text: * Japanin GP:ssä 2004 Wirdheimin oli tarkoitus ajaa harjoituksissa, mutta hänellä oli käytössä rajallinen määrä erittäin märälle kelille tarkoitettuja renkaita, jonka vuoksi hän ei päässyt ajamaan kierrostakaan.


title: Cristina Ortiz

text: Cristina Ortiz on brasilialaissyntyinen, mutta Britanniassa pitkään asunut pianisti. Hän voitti Van Cliburn -pianokilpailun vuonna 1969. Hän on levyttänyt muun muassa Villa-Lobosin viisi pianokonserttoa sekä Clara Schumannin pianomusiikkia.


title: The Notebook – Rakkauden sivut

text: The Notebook – Rakkauden sivut (, televisioesityksessä "Rakkauden sivut") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Nick Cassavetesin ohjaama romanttinen draamaelokuva, joka kertoo rakkauden kestämisestä. Se perustuu Nicholas Sparksin romaaniin "Kuuntele vain muistojasi" (1996). Elokuvan pääosissa ovat Ryan Gosling ja Rachel McAdams.


title: Solna Vikings

text: Solna Vikings on ruotsalainen koripalloseura Solnasta.


title: Solna Vikings

text: Solna Viking perustettiin vuonna 1999 konkurssiin menneen Solna IF:n tilalle. Solna IF oli 1990–luvulla tehnyt 3,2 miljoonan kruunun velat, jotka lopulta johtivat seuran konkursiin. 2000-luvulla Solna Vikings on voittanut Ruotsin mestaruuden kahdesti.


title: Action française

text: Action française (AF, ”Ranskalainen toiminta”) on ranskalainen oikeistolainen liike. Luonteeltaan se oli alun perin monarkistinen, vastavallankumouksellinen ja nationalistinen poliittinen liike, jonka perustivat vuonna 1898 Dreyfusin tapauksen aikana filosofian professori Henri Vaugeois ja kirjailija, toimittaja Maurice Pujo. Charles Maurras sai vuoden 1900 tienoilla AF:n kannattamaan monarkian palauttamista välttämättömyytenä. Liikettä on kuvailtu nimenomaan orleanistiseksi eli Orléans-suvun monarkiaa kannattavaksi. Toisaalta historioitsija René Rémondin mukaan AF edustaisi enemmänkin legitimistejä, jotka kannattavat Bourbon-suvun restauraatiota ja torjuvat vuoden 1789 vallankumouksen perinnön täysin. Historiallisesti ranskalainen monarkistinen oikeistolaisuus jakautuu kolmeen aatehaaraan: orleanistit, legitimistit ja bonapartistit.


title: Action française

text: AF:n perustamisen aikaan nationalismi Ranskassa tarkoitti käytännössä tasavaltalaisuutta. Kolmas tasavalta kuitenkin nähtiin korruptoituneena ja epävakaana. Näiden tasavallan ongelmien ratkaisemiseen nähtiin ratkaisuksi monarkia ja katolinen kirkko. Henri Vaugeois, Maurice Pujo ja Léon Daudet, jotka muokkasivat liikettä monarkistiseksi, olivat itse kannattaneet aiemmin keskustavasemmiston politiikkaa, tasavaltalaisuutta. Näin ollen nationalismi siirtyi keskustavasemmistosta osaksi oikeistolaista kenttää.


title: Action française

text: Action françaisen ideologiaa hallitsi alkuaikoina varsinkin paljolti Charles Maurras, varsinkin sen jälkeen kun hän kääntyi ja sai AF:n perustajat myös kääntymään monarkian kannalle. Vuonna 1905 Ranskassa valtio ja kirkko erotettiin toisistaan lailla, mutta tästä huolimatta Action française kannatti katolilaisuuden palauttamista valtionuskonnoksi, vaikka Maurras oli itse agnostikko. Action françaisen aate ei perustunut traditionalistiseen ja legitimistiseen taantumuksellisuuteen, vaan pragmaattiseen ajatteluun. Kirkon nähtiin ylläpitävän yhteiskuntaa sosiaalisesti kasassa, kun taas kirkottomuuden katsottiin johtavan hajaannukseen. Sama pragmaattinen asenne leimasi liikkeen monarkismia. Se ei kannattanut itsevaltiuden palauttamista, vaan kuningasta tarvittiin eräänlaiseksi kansakunnan keulakuvaksi, kun taas kolmas tasavalta nähtiin hajaannuksen ja korruption ylläpitäjänä.


title: Action française

text: Liike kannatti vallan hajauttamista (”liittovaltiollinen monarkia”) ja vallankumousta edeltäneiden historiallisten maakuntien vapauksien palauttamista (vallankumouksessa oli siirrytty hallinnolliseen provinssijakoon). Monarkia takaisi maakunnallisen itsenäisyyden. Tämän restauraatio oli tarkoitus toteuttaa vaikka vallankaappauksella ja asettaa mahdollisesti siirtymävaiheessa autoritaarinen hallinto.


title: Action française

text: Integralismi oli Action françaisen ideologiassa myös tärkeässä osassa. Tässä ajattelussa yhteiskunta on orgaaninen kokonaisuus, joka muodostuu hierarkkisesti eri yhteiskuntaluokista ja näiden luokkarajoja rikkovasta yhteistyöstä. Yhteiskunnallinen edustus tapahtuu orgaanisten yhteiskuntaryhmien kautta poliittisten ideologioiden sijaan. Näin ollen integralismissa on korporatiivinen ja unionistinen painotuksensa. Käsite on erityisesti katolilainen ja katolisen kirkon tapauksessa integralismi tarkoittaa kaiken yhteiskunta- ja kulttuurielämän mukautumista katolisen kirkon vaatimuksiin.


title: Action française

text: Action française ei keskittynyt mihinkään sosiaaliseen tai poliittiseen ryhmään Ranskan uhkana. Aiemmin ranskalaisessa oikeistossa oli nähty Ranskalle vaaraksi milloin juutalaiset, hugenotit niin kuin myös vapaamuurarit. Maurras lisäsi vielä tähän listaan Ranskassa asuvien määrittelemättömien muukalaisten ryhmän, joka oli ollut Ranskan lain ulkopuolella kuningasvallan aikana. Tätä ryhmää nimitettiin antiikin Kreikasta tutulla käsitteellä metoikit ("métèques"). Nämä neljä ryhmää yhdessä muodostivat ”sisäisten muukalaisten” ryhmän ("les quatre états confédérés"), joka muodosti ”Vasta-Ranskan”. Tietenkin Maurras vastusti myös sosialismia, ja vuoden 1917 lokakuun bolševikkivallankumouksen jälkeen kommunismia, mutta näiden vastustus ei ollut mitenkään ohjelmallista ja selvää. Protestantit ja vapaamuurarit nähtiin perinteisesti tasavallan ja vasemmiston tukijoiksi. Fasismin nousu ja heikentyneet välit katoliseen kirkkoon heikensivät liikettä.


title: Action française

text: Aikansa puolueiden tyyliin Action française ryhmittyi lehden ympärille. Henri Vaugeois ja Maurice Pujo perustivat kahdesti kuukaudessa ilmestyvän "Revue d'Action française" -lehden 1899. Maurrasin johdolla lehden nimeksi muuttui 21. maaliskuuta 1908 "L'Action française" ja se sai 30 000 kappaleen levikin. Lehden mottona luki ”Tout ce qui est national est nôtre.” ("Kaikki, mikä on kansallista on meidän"). Lehti jatkoi nationalistisella, monarkistisella, traditionalistisella, saksalaisvastaisella ja antidreyfusilaisella linjalla. Lehden ympärille kerääntynyt puolue keräsi 20 000 jäsentä ja siihen kuului monia ranskalaisen sivistyneistön jäseniä, kuten Henri Vaugeois, Léon Daudet, Charles Maurras, Léon de Montesquiou, Lucien Moreau, Jacques Bainville, Louis Dimier, Bernard de Vesins, Jules Lemaître, Robert de Boisfleury, Georges Valois, Paul Robain, Frédéric Delbecque ja Maurice Pujo. Lehdestä tuli 30 vuodeksi Ranskan radikaalin oikeiston pää-äänenkannattaja ja Maurrasista merkittävä tekijä Ranskan politiikassa.


title: Action française

text: Marraskuussa 1908 organisoitui AF:n militanttisiipi, joka ei häpeillyt tarpeen tullen käyttää väkivaltaakaan asioita ajaakseen. Camelots du Roi (”Kuninkaan lehdenjakajat”, voi tulkita myös ”ritariksi”) koostui nuorista, jotka myivät lehteä kädestä käteen kadulla. AF nautti suurta arvostusta nuorten konservatiivisten opiskelijoiden keskuudessa.


title: Action française

text: Kesäkuussa 1908 Camelots du Roi protestoi äänekkäästi Émile Zolan tuhkien siirtämistä Panthéoniin. Zola oli julkaissut 1898 kuuluisan avoimen kirjeensä "J’accuse…!", joka konservatiivisten piirien raivostumisen myötä johti myös AF:n perustamiseen. AF:n ja oikeiston silmissä Zola edusti rappiollista tasavaltaa ja vasemmistoa. Julisteissaan nämä monarkistinuoret julistivat, että tasavaltalainen hallinto ”on enemmän tai vähemmän ulkomaalaisten ja metoikien hallitus, joka häpäisee neitseellisen Panthéonin Zolan ruumiilla”.


title: Action française

text: Joulukuussa 1908 tapahtui Thalamas'n tapaus: Camelotit häiritsivät väkivaltaisesti Amédée Thalamas'n luentoja Sorbonnen yliopistossa. Thalamas oli joutunut AF:n epäsuosioon jo 1904, jolloin hän oli ollut vain historian opettaja Condorcetin lukiossa. AF:n mukaan Thalamas oli ”loukannut Jeanne d'Arcia” tämän ehdottamalla positivistista näkökulmaa tämän elämään.


title: Action française

text: Vuonna 1911 Camelots du Roi protestoi antisemitistisesti Latinalaiskorttelissa Henri Bernsteinin näytelmää vastaan. Bernstein oli juutalainen, eikä järjestö voinut hyväksyä, että Ranskan kansallisteatteri Comédie-Française otti näytäntöönsä näytelmän, jonka oli tehnyt asepalveluksensa keskeyttänyt juutalainen.


title: Action française

text: Jo vuonna 1919 Maurras vaati naisille äänioikeutta, joka toteutui vasta 21. huhtikuuta 1944 Ranskan väliaikaishallituksen määräyksestä. Maurrasin mukaan naiset olisivat taipuvaisempia traditionalistisille ja katolisille äänenpainoille kuin miehet.


title: Loistokottaraiset

text: Loistokottaraiset ("Lamprotornis") on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Loistokottaraisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 22 lajia. Toisissa lähteissä sukuun on esitetty kuuluvaksi 19–20 lajia.


title: Tour Montparnasse

text: Tour Montparnasse () on Pariisin Montparnassen kaupunginosassa Ranskassa sijaitseva 59-kerroksinen, 209 metriä korkea pilvenpiirtäjä, joka oli rakentamisaikanaan 1969–1972 Länsi-Euroopan korkein rakennus. Tour Montparnasse on toistaiseksi Pariisin kantakaupungin ainoa pilvenpiirtäjä ja merkittävä turistikohde.


title: Ripsupallokala

text: Ripsupallokala ("Monotrete baileyi" vanh. "Tetraodon baileyi" ) on kaakkoisaasialainen makean veden pallokalalaji.


title: Ripsupallokala

text: Ripsupallokala voi kasvaa noin 12 cm pitkäksi. Se on ruskeankirjava väriltään, ja suomutonta ihoa peittävät karvamaiset nystermät, joita on koiraalla enemmän kuin naaraalla. Vatsapuoli on kullankeltainen tai oranssi ja sileä.


title: Ripsupallokala

text: Ripsupallokala elää Mekong-joen vesistössä.


title: Ripsupallokala

text: Ripsupallokala on aggressiivinen kala, joka puree muita kaloja ja ärhentelee myös lajitovereilleen.


title: Latvuskottaraiset

text: Latvuskottaraiset ("Poeoptera") on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Latvuskottaraisten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 4 lajia.


title: Legionella

text: Legionella on aerobisten, gramnegatiivisten sauvabakteerien suku. Legionellaa esiintyy pieniä määriä makeissa luonnon vesissä ja maaperässä. Legionellabakteerit voivat lisääntyä vesijärjestelmissä ja kulkeutua aerosolien mukana hengitysilmaan.


title: Legionella

text: "Legionella pneumophila" aiheuttaa legioonalaistaudin eli legionelloosin, joka on vakava keuhkokuume. Legionellatartunnan voi saada esimerkiksi pisaratartuntana suihkusta, porealtaasta tai kukkamullan käsittelystä.


title: Legionella

text: Legionellaa vastaan ei ole rokotusta, mutta tartuntaa on mahdollista hoitaa erythromysiinillä ja tetrasykliinillä.


title: Legionella

text: Legionellat viihtyvät parhaiten lämpimissä, 37–40 °C:ssa neutraaleissa vesissä, joiden pH on 6,9–7,0. Legionellat voivat säilyä elossa vesijohtovedessä jopa vuoden ajan, jos veden lämpötila on alle 50 °C. Legionellat kuolevat myös, jos veden klooripitoisuus on 0,5 mg/l tai suurempi. Lämpimän veden lämpötila onkin pidettävä varmuuden vuoksi 60 °C:ssa ja tarvittaessa vesi on kloorattava.


title: Legionella

text: Terveydenhuollon ongelmaksi legionella-bakteerit ovat muodostuneet kahdesta syystä: 1) eräät niistä pesiytyvät ja lisääntyvät useissa teknisissä järjestelmissä käytettävissä tai niihin kertyvissä vesissä; ja 2) bakteerit leviävät em. laitteista ympäristöön vedestä muodostuvien aerosolipisaroiden mukana ja kulkeutuvat tartuttamiskykyisinä ilmavirtojen ja tuulen kuljettamina pitkiäkin matkoja. Käytännössä tärkeimpiä epidemioiden aiheuttajia ovat olleet ilmastointijärjestelmät, lämminvesijohtojen lämmönvaihtimet sekä aerosoleja kehittävät suihkutuslaitteet ja porealtaat. Lisäksi useissa tehtaissa on vedenkäyttöön perustuvia toimintoja, joissa legionellat saattavat lisääntyä runsaasti. Myös juomavedessä olevia legionelloja on arveltu tartunnan syyksi, silloin ehkä vahingossa keuhkoihin hengitysilman mukana joutuneina.


title: Legionella

text: Käytäntö on osoittanut, että legionellojen poistaminen kokonaan vesijärjestelmistä on vaikeaa. Siinä voidaankin onnistua vain jatkuvatoimisilla desinfektiomenetelmillä. Sen sijaan pitoisuuksien pienentäminen on kaikissa vesijärjestelmissä mahdollista ja se myös on sairastumisten ehkäisemisen kannalta välttämätöntä.


title: Legionella

text: Lämpötila on tärkeä legionellabakteerien kasvuun vaikuttaja. Legionellat pystyvät lisääntymään kun lämpötila on 20-45 °C. Parhain kasvulämpötila-alue legionellalle on 30-37 °C bakteerikannan mukaan vaihdellen. Legionelloja on havaittu vesinäytteistä, joiden lämpötilat ovat olleet 6-66 °C, mutta legionellasolujen vaurioituminen alkaa jo kun lämpötila on tasaisesti pitkään yli 46 °C:n. Suurin osa elinkykyisistä legionelloista tuhoutuu muutamassa tunnissa 50 °C:ssa. Tasaisesti 60 °C lämpöinen vesiympäristö ei enää sisällä eläviä legionellabakteereja.


title: Legionella

text: Legionella tarttuu vain bakteereja hengittämällä keuhkojen kautta. Juomavedessä oleva legionella bakteeri kuolee ihmisen ruuansulatusjärjestelmässä.


title: Legionella

text: Suomen rakentamismääräysten mukainen 55-asteinen lämmin käyttövesi ei käytännössä voi enää levittää legionellabakteeria.


title: HMS Dragon (D46)

text: HMS Dragon (viirinumero D46) oli Britannian kuninkaallisen laivaston "Danae"-luokan kevyt risteilijä, joka palveli ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa risteilijänä ja muutettiin ilmatorjuntaristeilijäksi. Alus lainattiin 15. tammikuuta 1943 Puolan laivastolle nimellä "ORP Dragon".


title: HMS Dragon (D46)

text:
Alus tilattiin syyskuussa 1916 Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista. Sen köli laskettiin 24. tammikuuta 1917 ja alus laskettiin vesille 29. joulukuuta. Alus valmistui 16. elokuuta 1918.
"HMS Dragon" liitettiin palvelukseen otettaessa 5. Kevyt risteilijäviirikköön Harwichiin. Ensimmäisen maailmansodan loputtua alus liitettiin 1919 osaksi Itämerelle lähetettyä laivasto-osastoa. Itämereltä alus palasi Énglantiin tammikuussa 1920. Alus palveli seuraavat viisi vuotta Atlantin laivaston 1. Kevyt risteilijäviirikössä, jossa palvellessaan se saattoi marraskuussa 1923 kolmen muun Danae-luokan risteilijän kanssa "HMS Hoodia" ja "HMS Repulsea" maailmanympäripurjehduksella.


title: HMS Dragon (D46)

text: "HMS Dragon" liitettiin osaksi Välimeren laivaston 1. Risteilijäviirikköä helmikuussa 1926. Saman vuoden lokakuussa alus palveli tilapäisesti Kiinan asemalla, josta se palasi Välimerelle. Alus poistettiin palveluksesta 19. joulukuuta 1928 ja siirrettiin Chathamin telakalle modernisoitavaksi.


title: HMS Dragon (D46)

text: "HMS Dragon" palasi palvelukseen 18. maaliskuuta 1930 Amerikan ja Länsi-Intian asemalle ennen siirtoaan 16. heinäkuuta 1937 reserviin, josta se palasi palvelukseen heinäkuussa 1939 miehitettynä palvelukseen kutsutuilla reserviläisillä. Alus osallistui elokuussa kuningas Yrjö VI:n laivastokatselmukseen Weymouthin lahdella, minkä jälkeen se jäi palvelukseen määrättynä 7. Risteilijäviirikköön tehtävänään valvoa Briteinsaarten ja Islannin välistä merialuetta.


title: HMS Dragon (D46)

text:
Varustamisen ja miehistön sodan ajan vahvuuteen täydentämisen jälkeen alus aloitti matkansa Scapa Flowhun, josta se aloitti merialueen valvonnan. Aluksen tehtävänä olisi erityisesti estää kotiinsa palaavien saksalaisten alusten kotiinpääsy. Alus sai 3. syyskuuta käskyn aloittaa saksalaisalusten valtaaminen kohdattaessa. Aluksen toimintaedellytykset Pohjanmerellä partioinnissa todettiin puutteellisiksi ja sen käyttöä muualla alettiin valmistella. Se vedettiin 18. joulukuuta pois Pohjanmeren valvonnasta ja alus siirrettiin 21. joulukuuta Chathamissa telakalle sään aiheuttamien vaurioiden korjaamiseksi
Alus määrättiin tammikuussa 1940 telakalla ollessa Etelä-Atlantille, mikä tehtävä muuttui kuukautta myöhemmin Välimereksi. Se aloitti 26. helmikuuta koeajot sekä valmistautumisen ulkomaan komennukseen. Se lähti 6. maaliskuuta Portlandista Välimerelle liittyäkseen 3. Risteilijäviirikköön.


title: HMS Dragon (D46)

text: "HMS Dragon" palveli Etelä-Atlantin alueella, jossa se valtasi Kongon edustalta Vichyn Ranskan kauppa-aluksen "Touaregin" elokuussa 1940. Aluksen osallistuessa Dakarin valtausyritykseen (operaatio Menace) se joutui Vichyn Ranskan sukellusveneen "Perséen" maaliksi, mutta aluksen onneksi torpedot eivät osuneet. Vuoden lopulla alus partioi keskisellä Atlantilla tukikohtanaan St Helena, kun saksalainen risteilijä "Admiral Hipper" oli Atlantin purjehduksellaan.


title: HMS Dragon (D46)

text: "HMS Dragon" lähetettiin 1941 Itä-Intian alueelle ja joulukuussa alus oli Singaporessa saattueiden suojana. Vuoden 1942 alusta helmikuuhun alus palveli Kiinan sijoitetussa laivasto-osastossa. Bataviaan suunnatun hyökkäyksen jälkeen alus purjehti Colomboon 28. helmikuuta ja liittyi Itäiseen laivaston hitaaseen osaan.


title: HMS Dragon (D46)

text: "HMS Dragon" palasi Englantiin ja liitettiin Kotilaivaston 10. Risteilijäviirikköön, kunnes poistettiin palveluksesta joulukuussa 1942 ja siirrettiin Cammell Lairdin telakalle huoltoon.