title: Soturiperhoset

text: Soturiperhoset ovat kookkaita ja rotevaruumiisia päiväperhosia, jotka voimakkaiden lentolihastensa ansiosta lentävät tavattoman nopeasti. Lajien siivissä usein laajoja, loistavan kirkasvärisiä kuvioita tai monimutkaista kuviointia. Takasiipien takareuna on useimmilla lajeilla liuskoittunut. Ryhmän lajeja yhdistävinä piirteinä on niille tyypillinen siipisuonitus sekä tietyt yksityiskohdat perhosen niskan rakenteissa. Aikuiset perhoset eivät käy juuri koskaan kukilla. Sen sijaan niitä vetävät puoleensa mätänevät hedelmät, mahlavuodot, ulosteet ja jopa eläinten raadot.


title: Soturiperhoset

text: Koirailla on tapana vallata reviiri, jota ne vartioivat ahkerasti. Soturiperhosten toukat ulkonäöltään vaihtelevia, mutta niiden peräpäässä on aina kaksihaarainen uloke. Toukkien ravintokasvit vaihtelevat perhosille tyypilliseen tapaan lajeittain, mutta ryhmänä soturiperhosten toukat elävät hyvin monilla eri kasviheimoilla.


title: Soturiperhoset

text: Ryhmän lajeista Euroopassa tavataan ainoastaan sulttaaniperhosta ("Charaxes jasius").


title: Animaation 12 periaatetta

text: Animaation 12 periaatetta on Disneyn animaattorien Ollie Johnstonin ja Frank Thomasin vuonna 1981 julkaisemassa kirjassa "" esitetty joukko animaation perusperiaatteita. Johnston ja Thomas perustivat työnsä Disneyn animaattorien toimintaan 1930-luvulta lähtien tavoitteenaan luoda aidontuntuisia animaatioita. Päätarkoituksena oli luoda illuusio hahmoista, joiden liikkeet noudattavat fysiikan peruslakeja, mutta teoksessa käsitellään myös abstraktimpia aiheita, kuten tunteiden ajoitusta.


title: Animaation 12 periaatetta

text: Teos ja siinä esitetyt periaatteet ovat muodostuneet "animaation raamatuksi". Vuonna 1999 teos äänestettiin kaikkien aikojen parhaaksi animaatiota käsitteleväksi teokseksi. Teos on tehty käsinpiirrettyä animaatiota varten, mutta sen periaatteet toimivat myös tietokoneella tehdyssä animaatiossa.


title: Kari Lumikero

text: Kari Lumikero (s. 28. tammikuuta 1949 Kemi) on suomalainen toimittaja.


title: Kari Lumikero

text: Kari Lumikeron isä oli Yleisradion uutistoimittaja ja ulkomaankirjeenvaihtaja Esko Lumikero.


title: Kari Lumikero

text: Kirjoitettuaan ylioppilaaksi Lumikero muutti Ruotsiin vuonna 1967. Hän opiskeli valtiotiedettä Tukholman yliopistossa 1968–1970. Vuosina 1969–1985 hän työskenteli Ruotsin radiossa uutistoimittajana ja avusti myös Yleisradion uutis- ja ajankohtaistoimituksia 1967–1986. MTV3:ssa hän työskenteli Skandinavian kirjeenvaihtajana vuosina 1986–1997 ja Berliinin kirjeenvaihtajana 1997–2008. Vuonna 2008 hän palasi kirjeenvaihtajaksi Tukholmaan. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2014. Lumikero on naimissa Cita Högnabba-Lumikeron kanssa


title: Kari Lumikero

text: Vuonna 2005 Lumikero sai Bonnierin journalistipalkinnon Intian valtameren tsunamikatastrofia käsittelevästä uutisoinnistaan.


title: Kari Lumikero

text: Vuoden 2014 itsenäisyyspäivänä Lumikero sai Suomen Leijonan ritarimerkin.


title: Malatestianan kirjasto

text: Malatestianan kirjasto () on Cesenassa, Italiassa sijaitseva julkinen kirjasto. Se oli Euroopan ensimmäinen kunnallinen ja julkinen kirjasto. Kirjaston perusti kondottieeri Malatesta Novello. Rakennustöitä johti Leon Battista Albertin oppilas Matteo Nuti ja ne kestivät vuodesta 1447 vuoteen 1452.


title: Malatestianan kirjasto

text: Malatestianan kirjasto on maailman ainoa kirjasto, jonka alkuperäinen rakenne ja sisustus on säilynyt. Kirjaston sisätilat edustavat Italian varhaisrenessanssia.


title: Koripallon IV-divisioona

text: Kaudella 2018–2019 IV-divisioonan eteläisellä alueella joukkueet on jaettu kolmeen eri lohkoon ja lännessä kahteen.


title: Kirkon akateemiset AKI

text: Kirkon akateemiset – Kyrkans akademiker AKI on Suomen Kanttori-urkuriliiton, Suomen kirkon pappisliiton ja Suomen teologiliiton yhteinen edunvalvonta- ja kattojärjestö. Yhdistys perustettiin vuonna 2001 nimellä Akavan kirkolliset ammattiliitot, ja se on toiminut nykymuodossaan vuodesta 2005. AKI on keskusjärjestö Akavan jäsen sekä Vakava ry:n kautta Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKOn jäsen. AKIn perusliittoihin kuuluvien jäsenten asioita hoitavat työpaikoilla JUKOn asettamat luottamusmiehet.


title: Kirkon akateemiset AKI

text: Liiton jäsenet ovat pääasiassa pappeja, teologeja ja kanttoreita, jotka kuuluvat omiin perusliittoihinsa. Jäseniä perusliitoissa on yhteensä noin 5 700. Kaikilla liitoilla on myös opiskelijajäseniä ja opiskelijatoimintaa.


title: Kirkon akateemiset AKI

text: AKI vastaa yhteisön palkka- ja muusta edunvalvonnasta sekä työmarkkina- ja järjestöyhteyksistä. Perusliitot vastaavat ammattialansa identiteettiin, koulutukseen ja ammatilliseen toimintaan liittyvistä asioista sekä kansainvälisistä ammatillisista yhteyksistä.


title: Kirkon akateemiset AKI

text: AKI valvoo jäsenkunnan palkkauksellisia sekä työ- ja vapaa-aikaan liittyviä etuja kirkon sektorilla sekä järjestö- ja yksityissektorilla.


title: Kirkon akateemiset AKI

text: Ammatillisessa ja koulutuksellisessa edunvalvonnassa AKI tukee perusliittojensa toimintaa ja antaa niille resursseja.


title: Kirkon akateemiset AKI

text: AKI perustaa toimintansa seuraaville arvoille:


title: Kirkon akateemiset AKI

text:
Ammattijärjestönä AKI korostaa jäsenten ammattitaidon ja ammatillisuuden sekä niiden jatkuvan kehittämisen merkitystä.
AKI kannustaa jäseniä kollegiaalisuuteen, oman ja työtovereiden työn arvostamiseen, yhteistyön rakentamiseen ja työssä jaksamisen edistämiseen.
Ammatti- ja yhteistyöjärjestönä AKI toimii työmarkkina- ja vaikuttamiskentässä asiantuntijuuden pohjalta ja pyrkii hyvään lopputulokseen rakentavin keinoin.


title: Kirkon akateemiset AKI

text:
Avoimella toimintakulttuurilla AKI pyrkii siihen, että liiton tarkoitusperät, toimintatavat ja vastuuhenkilöt ovat kaikkien nähtävillä.
Päätöksenteko AKIssa on julkista. Viestinnässä AKI on selkeä ja yksiselitteinen.
AKI kannustaa jäseniä avoimeen keskusteluun ja osallistumaan yhteiseen päätöksentekoon.
AKI on valmis vastaamaan uusiin haasteisiin ja olemaan yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa.


title: Kirkon akateemiset AKI

text:
AKI pyrkii oikeudenmukaisuuteen ja tasa-arvon edistämiseen.
Oikeudenmukaisuuden toteutumisessa kiinnitetään erityistä huomiota jäsenten työn ja koulutuksen merkitykseen kirkon toiminnassa ja identiteetissä. Tähän liittyvät myös työstä saatava korvaus ja muut palvelussuhteen ehdot.
AKI edistää erityisesti sukupuolten tasa-arvoa ja vastustaa kaikkea epäasiallista kohtelua.


title: Kirkon akateemiset AKI

text:
AKI on vastuussa ensisijaisesti jäsenilleen.
AKI tekee ratkaisunsa ja asettaa tavoitteensa vastuullisesti siten, että jäsenten edun lisäksi otetaan huomioon niiden vaikutus myös toimintaympäristöön ja muihin asianosaisiin.


title: Kirkon akateemiset AKI

text: AKI julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää CRUX-lehteä.


title: Achenbach

text: Achenbach on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Sound of Silence

text: Sound of Silence voi tarkoittaa seuraavia:


title: B.G.

text: Christopher Dorsey (s. 3. syyskuuta 1980 New Orleans, Louisiana), taiteilijanimeltään B.G., on yhdysvaltalainen rap-artisti. B.G.:n ura alkoi vuonna 1992, kun hän liittyi Cash Money Recordsiin ja perusti duon The B.G.'z Lil Waynen kanssa. Hän oli mukana perustamassa Hot Boys -yhtyettä vuonna 1997. Vuonna 2001 hän lähti Cash Moneystä ja perusti oman levy-yhtiönsä Chopper City Recordsin.


title: Halkettin vene

text: Halkettin vene on luutnantti Peter Halkettin 1840-luvulla kehittämä kevyt kumivene. Halkett oli pitkään ollut kiinnostunut Kanadan arktisilla vesillä liikkumisesta. Halkett kehitteli venettä, joka olisi riittävän kevyt, että sitä voitaisiin kantaa vaikeakulkuisessa maastossa, mutta kuitenkin riittävän kestävä, että sitä voitaisiin käyttää äärimmäisissä sääolosuhteissa.


title: Halkettin vene

text: Halkettin ensimmäinen suunnitelma oli kumipäällysteisestä kankaasta valmistettu kokoon taittuva ja ilmatäytteinen vene. Tyhjänä veneen runkoa voitiin käyttää viittana, airoja kävelykeppeinä ja purjetta sateenvarjona. Tämän jälkeen Halkett suunnitteli kahden henkilön kuljettamiseen sopivan veneen joka mahtui reppuun.


title: Halkettin vene

text: Kanadalaiset tutkimusmatkailijat kehuivat Halkettin veneitä, mutta veneillä kuitenkin oli vain vähän kysyntää. Halkett ei onnistunut suostuttelemaan Kuninkaallista laivastoa ottamaan venemallia käyttöön. Yritykset markkinoida veneitä kalastus- ja sorsastuskäyttöön epäonnistuivat. Vain kahden Halkettin veneen tiedetään säilyneen. Toista veneistä säilytetään Manitoban museossa.


title: Hilding Carlsson

text: Hilding Carlsson Mekaniska Verkstad oli ruotsalainen Hilding Carlssonin vuonna 1913 perustama moottorivaunuja rautateille valmistava konepaja. Konepaja sijaitsi Uumajassa. Aluksi se valmisti resiinoita, mutta vuodesta 1932 lähtien mukaan tulivat moottorivaunut eli kansanomaisesti kiskobussit. 1930- ja 1940-luvuilla valmistettiin kiskobussimallia jota nykyään kutsutaan Uumaja-kiskobussiksi. Siinä on pellillä verhoiltu puurunko.


title: Hilding Carlsson

text: 1950-luvulla syntyi uusi modernimpi dieselvetoinen kiskobussimalli jossa vaunujen päädyt olivat pyöristetyt. Nyt koko vaunu oli kauttaaltaan metallirakenteinen. Ruotsin valtionrautatiet (SJ) ei halunnut ostaa tarjottua normaaliraideleveyden mallia vaan valmisti itse vastaavan Y6-kiskobussin. Hilding Carlsson sai kuitenkin myytyä SJ:lle kapearaiteisen version kiskobussistaan ja se sai tunnuksen YP. Vuonna 1959–1963 valmistettiin vielä sähkövetoista mallia X9 joka sai kutsumanimen paprikajuna sen värityksensä johdosta. Hilding Carlssonin kuoleman jälkeen konepaja ei tehnyt enää kalustoa SJ:lle ja sen nimi Hilding Carlssonin poistui käytöstä.


title: Hilding Carlsson

text: Suomalainen Valmet valmisti vuonna 1954–1963 Dm6 ja Dm7 -kiskobusseja Hilding Carlssonilta ostamallaan lisenssillä.


title: Aurinkoperhoset

text: Aurinkoperhoset (Heliconiinae), aikaisemmalta nimeltään kaposiivet ja hopeatäplät, on melko laaja täpläperhosten alaheimo. Siihen kuuluu noin 500 lajia pääasiassa maapallon trooppisilla, mutta myös lauhkeilla alueilla. Ryhmän lajit puuttuvat kokonaan Uudesta Seelannista.


title: Aurinkoperhoset

text: Alaheimoa yhdistävät tuntomerkit ovat selvät ja muodostuvat ennen kaikkea toukkien rakenteen yksityiskohdista.. Monet perhoslajit ovat siiviltään mustan ja punaisen tai mustan ja oranssin kirjavia ja lajin sisäinen vaihtelu siipikuvioinnissa voi olla huomattavan suurta. Kookkaat, värikkäät ja rauhallisesti lentävät kaposiivet ("Heliconius") ovat trooppiselle Amerikalle lähes tunnusomainen päiväperhosryhmä. Myös Afrikassa tavalliset nahkeiset ("Acraea") ja etenkin tropiikin ulkopuolella erilaiset hopeatäplät kuuluvat alaheimoon.


title: Aurinkoperhoset

text: Alaheimon lajit ovat myrkyllisiä toukan ravintokasveistaan keräämien yhdisteiden vuoksi. Ryhmänä kaposiipiä ja hopeatäpliä on tutkittu varsin runsaasti, koska suojaava yhdennäköisyys eli mimikry on näillä perhosilla poikkeuksellisen yleistä ja monimuotoista. Sitä esiintyy etenkin Müllerin mimikrynä, jossa myrkylliset perhoset pyrkivät olemaan keskenään samannäköisiä. Lisäksi myös monet muhin perhosryhmiin kuuluvat perhoslajit pyrkivät muistuttamaan alaheimon myrkyllisiä lajeja. Tätä ilmiötä kutsutaan Batesin mimikryksi.


title: Aurinkoperhoset

text: Perhosten toukat elävät syöden etenkin passiokasveja ("Passifloraceae"). Tropiikin ulkopuolella keskeisiä ravintokasveja ovat mm. orvokit ("Viola").


title: Aurinkoperhoset

text: Aurinkoperhosiin kuuluu viidessä tribuksessa noin 500 lajia. Suvuista ylivoimaisesti lajirikkain on nahkeiset ("Acraea").


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Itsenäisyyden kuusi on Helsingin Kaivopuistossa kasvava Suomen itsenäisyydelle omistettu kuusi, joka on istutettu paikalle vuonna 1930. Puun on Suomen eduskunnalle lahjoittanut pääkonsuli Rudolf Ray, joka kylvi kuusen siemenen vuonna 1917. Hänen kuolemansa jälkeen se siirrettiin Kaivopuistoon ja luovutettiin eduskunnalle juhlallisin menoin toukokuussa 1931. Puun juurella on samassa yhteydessä paljastettu graniittinen muistokivi. Kuusi sijaitsee Ison Puistotien varrella Kaivohuoneen pohjoispuolella.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Pääkonsuli Ray istutti kuusen siemeniä 6. joulukuuta 1917, jolloin eduskunta hyväksyi Suomen itsenäisyysjulistuksen. Niistä kasvaneet taimet olivat Rayn hoidossa hänen kuolemaansa kesäkuuhun 1930 saakka. Ray suunnitteli lahjoitusta jo elinaikanaan, mutta se toteutui vasta hänen kuoltuaan. Testamentissaan Ray toivoi eduskunnalle lahjoittamaansa kuusta istutettavaksi joko vastavalmistuneen Eduskuntatalon tai Presidentinlinnan edustalle. Kolme hänen kasvattamaansa kuusta siirrettiin Helsingin kaupunginpuutarhaan, jossa parhaalta näyttänyt puu nimettiin "Itsenäisyyden kuuseksi" ja istutettiin Kaivopuistoon marraskuussa 1930 kaupunginpuutarhuri J. E. Arangon valvonnassa. Se oli alun perin tarkoitus istuttaa eduskuntatalon eteen, mutta kun kuusen ei katsottu menestyvän siellä valittiin paikaksi lopulta Kaivopuisto. Kaksi muuta kuusta jätettiin kasvamaan kaupunginpuutarhaan, mutta ne jouduttiin myöhemmin kaatamaan. Toisten tietojen mukaan kaupunginpuutarha hankki kolme varakuusta, joista yksi kasvoi kituliaasti vielä 1980-luvun lopussa.


title: Itsenäisyyden kuusi

text:
Ray lahjoitti myös 200 000 markkaa "Itsenäisyyden kuusen rahastoon" toivoen lahjakirjassaan, että kuusen siemenistä idätetään taimia, joita myydään yksityisten ja yhteisöjen ”kotikuusiksi” joka puolelle maata. Kertyneet varat hän määräsi käytettäväksi hyväntekeväisyyteen. Ray halusi lahjoituksillaan kunnioittaa edskunnan työtä Suomen itsenäisyyden saavuttamisessa. Hänen lahjoittamansa varat jäivät kuitenkin eduskunnan avaamalle pankkitilille yli 40 vuoden ajaksi, jolloin inflaatio alensi talletuksen arvon noin 20 000 markaksi.
Itsenäisyyden kuusen juhlallinen luovutustilaisuus järjestettiin floranpäivänä 13. toukokuuta 1931, jolloin se luovutettiin eduskunnalle ja annettiin samalla Helsingin kaupungin hoidettavaksi. Tilaisuudessa kerrottiin olleen paikalla satoja ihmisiä, joista suuri osa oli ylioppilaita. Kuusen ja muistomerkin otti vastaan eduskunnan puhemies Kyösti Kallio. Lisäksi kutsuvieraana oli muun muassa kenraaliluutnantti Aarne Sihvo, jonka Ray oli pyytänyt kuusen ”kummiksi”.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Lenni Linnalan johtama Kaartin soittokunta aloitti tilaisuuden "Finlandia-hymnillä", jonka jälkeen puhuivat kenraaliluutnantti Sihvo, puhemies Kallio ja Helsingin kaupunginvaltuuston varapuheenjohtaja A. L. Hjelmman. Seuraavaksi Leevi Madetojan johtama Suomen Laulu esitti Rudolf Rayn sanoittaman ja Madetojan säveltämän "Isänmaan kuusen hymnin (op. 72)". Luovutustilaisuuden päätteeksi rehtori Ernst Lampén luki Rayn koulutoverin ministeri Rudolf Holstin puheen. Hänen muistokseen pidettiin myös minuutin hiljaisuus, jonka jälkeen kuultiin vielä "Maamme"-laulu.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Puun juurella olevan muistokiven etusivulla on teksti ”"Itsenäisyyden kuusi * v. 1917. Omistettu Suomen tasavallan eduskunnalle tunnuslauseella: "Sitä kuusta kuuleminen, jonka juurella asunto". Muistoksi päivälle 6/XII 1917 jolloin eduskunta mursi kansaltaan orjan ikeen virittäen sille vapauden soihdun."” Kiven takasivulla on kuuselle omistettu uskonnollis-isänmaallinen runo, sen jatkona "Vanhan isänmaan virren" toinen säkeistö, ja alimpana lisäys ”"Kuusi edustaa myös Suomen kansan aarreaittaa Suomen metsiä"”. Tekstit ovat Rayn testamentissaan määräämiä.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Kiveen kuvattu vaakuna on Rayn suunnittelema vaihtoehtoinen versio Suomen vaakunasta, jossa Suomea symboloiva musta karhu murtaa ”orjuuden ikeen”, ja kruunun tilalla on vapauden soihtu. Hänen mielestään ruotsalaista perua oleva leijonavaakuna ei sopinut itsenäisen Suomen symboliksi. Muistokiven suunnittelijaa ei tiedetä.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Itsenäisyyden kuusi ei lähtenyt kasvamaan toivotulla tavalla vaan jäi kitukasvuiseksi. Jatkosodan aikana kuusi kärsi pahoja vaurioita helmikuun 1944 suurpommituksissa. Kaivopuistoon pudonneiden pommin sirpaleet vaurioittivat sen kylkiä ja katkoivat latvan, joka lähti kasvamaan uudelleen vasta vuosien kuluttua. Rungossa oleva mutka johtuu juuri latvan katkeamisesta. 1960-luvun alussa kaupungin puutarhurit pelkäsivät puun jopa kuolevan, mutta se kasvoi jälleen hyvin 1970-luvun vaihteesta lähtien. Kuusen alaoksat ovat kuitenkin harventuneet ja neulaset vahingoittuneet ilmansaasteista. Puu oli alun perin ympäröity aidalla, joka poistettiin 1984.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Vuonna 1960 Suomen Kansakoulunopettajain Liitto ehdotti päätoimittaja Antti Henttosen aloitteesta, että kuusen siemenistä idätetty taimi istutettaisiin jokaisen Suomen kansakoulun pihamaalle, jonka taimen puolestaan jokainen koululainen saisi mukaansa koulusta päästyään. Ensimmäiset kuuset oli määrä istuttaa 1966, jolloin Suomen kansakoululaitos täytti 100 vuotta. Kun Suomen itsenäistymisestä tuli kuluneeksi 50 vuotta käynnistettiin "Kotikuusi" -kampanja, jonka yhteydessä oli myynnissä yli 30 000 Itsenäisyyden kuusen siemenistä idätettyä taimea. Niiden myynnistä vastasi SOK. Taimien mukana tuli kuparinen kyltti, jossa oli teksti "”istutettu vuonna 1967, jolloin Suomi oli ollut 50 vuotta itsenäisenä valtakuntana”". Yleiseksi istutuspäiväksi suositeltiin helluntaita 14. toukokuuta.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Suomen itsenäisyyden 70-vuotisjuhlavuonna 1987 useita itsenäisyyden kuusen jälkeläisiä istutettiin eri puolille maata. Niiden myynnistä vastasi joulukuussa 1986 perustettu Itsenäisyyden juhlavuoden lastensäätiö Itla, joka sai myös taimista kertyneen tuoton. "Itla itsenäisyyden kuusi" -nimellä myydyt taimet kasvatettiin Keskusmetsälautakunta Tapion taimitarhalla Joutsenossa. 5 000 markan hintaisia taimia oli myynnissä yli 2 000 kappaletta, joiden mukana tuli myös aitoustodistuksena toiminut muistolaatta. Ostajina olivat lähinnä kunnat, seurakunnat ja yritykset. Helsingin kaupunginjohtaja Raimo Ilaskivi istutti taimen myös Kaivopuistoon alkuperäisen kuusen viereen, mutta se revittiin irti juurineen ja varastettiin vappuna 1990.


title: Itsenäisyyden kuusi

text: Itsenäisen Suomen täyttäessä 100 vuotta oli "Suomi 100" -hankkeen osana "Tulevaisuuden Kuusi – Framtidens Gran" -kampanja, joka käynnistyi suomalaisuuden päivänä 12. toukokuuta 2016. Kampanjaan liittyi kuusien istuksen lisäksi muun muassa oma juhlalaulu, jota esitettiin kouluissa suomeksi, ruotsiksi ja saameksi.


title: Ykkönen

text: Ykkönen voi viitata muun muassa näihin:


title: Harriet Arbuthnot

text: Harriet Arbuthnot (10. syyskuuta 1793 – 2. elokuuta 1834) oli englantilainen 1800-luvun alun kirjailija, sosiaalinen tarkkailija ja konservatiivisen puolueen kannattaja. 1820-luvulla hän oli Waterloon taistelun sankarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin pääministerin Arthur Wellesleyn "lähin nainen". Hän kävi pitkään kirjeenvaihtoa pääministerin kanssa ja kuvasi tämän päiväkirjassaan, jotka toimivat Wellesleyn elämäkertojen lähteinä.


title: Harriet Arbuthnot

text: Arbuthnot syntyi pienaateliseen perheeseen ja avioitui poliitikon kanssa, joten hän pääsi tapaamaan kaikki ajan merkittävät henkilöt. Hän tallensi tapaamiset ja keskustelut hyvinkin yksityiskohtaisesti. Arbuthnotin muistiinpanot eivät rajoitu yksilöihin, vaan kuvaavat myös politiikkaa ja arkielämän suurtapahtumia. Päiväkirjat tarjoavat historioitsijoille kattavan kuvan tapahtumiin. Päiväkirjat julkaistiin vuonna 1950 nimellä "The Journal of Mrs Arbuthnot".


title: H&H Tuominen

text: H&H Tuominen Oy on Nurmijärvellä toimiva perheyritys. Yhtiö harjoittaa vihannesten ja juuresten tukkukauppaa.


title: H&H Tuominen

text: Yhtiön toiminta katsotaan alkaneeksi sotien jälkeen vuonna 1945, Pentti Tuomisen aloittaessa perunoiden ja muiden juurestuotteiden välittämisen Lopelta pääkaupunkiseudulle. Helsingissä elintarvikkeet olivat kortilla ja Lopen peruna löysi helposti ostajansa. Savimaan perunaan tottuneille asukkaille Lopen hiekkamaassa viljelty paremman näköinen ja –makuinen peruna oli mieleen. Asiakkaina olivat pääasiassa torikauppiaat, sekä ruokalat ja laitokset.


title: H&H Tuominen

text: Yhtiö on alallaan merkittävä tekijä. Perunatukkurina H&H Tuominen kuuluu Suomen merkittävimpiin. Yhtiön toiminta ja asiakaskunta on vuosien varrella täysin muuttunut. Nyt asiakkaina ovat kaikenkokoiset elintarvikeliikkeet, joille laatu, palvelu ja toimitusvarmuus ovat keskeisiä kriteereitä. Yritys on muuttunut perunan pääkaupunkiseudulle toimittajasta maataloustuotteiden jatkojalostajaksi, pakkaajaksi ja tukkuliikkeenä toimivaksi palveluyritykseksi.


title: H&H Tuominen

text: H&H Tuominen on vakavarainen yritys, joka kuuluu korkeimpaan AAA- luottoluokitukseen ja on Kauppalehden menestyjäyritys.


title: H&H Tuominen

text: Yritykselle valmistui vuoden 2011 alussa uusi noin 3 000 neliömetrin varasto / logistiikkaterminaali Nurmijärvelle, Ilvesvuoren yritysalueelle.


title: Simon Hjalmarsson

text: Mats Simon Hjalmarsson (s. 1. helmikuuta 1989 Värnamo, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, joka pelaa SHL-joukkue Frölunda HC:ssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.


title: Simon Hjalmarsson

text: Hjalmarsson on Gislaveds SK:n kasvatti. Hän siirtyi sieltä 16-vuotiaana kaudeksi 2005–2006 Frölunda HC:hen, jonka J20-joukkuetta Hjalmarsson edusti suurimmaksi osaksi kautta. Hän voitti siellä J20 SuperElitin hopeaa keväällä 2006. Kaudella 2006–2007 Hjalmarsson voitti tehoilla 31+23=54 koko sarjan maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi. Hän voitti J20 SuperElitin mestaruuden keväällä 2007 ja vahvisti myös Frölundan J18-joukkuetta, joka voitti J18 Allsvenskanin hopeaa. Hjalmarsson debytoi samalla kaudella myös miesten peleissä pelaamalla kaksi ottelua lainalla I-divisioonaa kasvattajaseurassaan Gislaveds SK:ssa. St. Louis Blues varasi hänet toisella kierroksella 39. pelaajana .


title: Simon Hjalmarsson

text: Kaudella 2007–2008 Hjalmarsson sijoittui tehoilla 16+30=46 J20 SuperElitin pistepörssissä kahdeksanneksi. Hän voitti koko kevään 2008 pudotuspelien piste- ja syöttöpörssin tehoilla 3+9=12. Hjalmarsson voitti kauden päätteeksi J20 SuperElitin mestaruuden. Miesten pelejä hän pelasi kauden aikana kymmenen ottelun verran HockeyAllsvenskanin Borås HC:ssä sekä uransa ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen Elitserien-ottelunsa Frölundassa 4. maaliskuuta 2008 vieraissa MODO Hockeyta vastaan. Hjalmarsson sai ottelussa jääaikaa 3.05 minuuttia ja hän keräsi myös kaksi jäähyminuuttia. Kauden 2008–2009 Hjalmarsson pelasi lähes kokonaan Boråsissa, jonka sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin hän voitti tehoilla 14+19=33. Hän vahvisti myös Frölundan J20-joukkuetta kevätkaudella 2009. KHL-joukkue Sibir Novosibirsk varasi Hjalmarssonin kolmannella kierroksella 51. pelaajana kesällä .


title: Simon Hjalmarsson

text: Toukokuussa 2009 Hjalmarsson solmi kaksivuotisen sopimuksen Rögle BK:n kanssa. Hän pelasi tuloaskautensa Elitserienissä ja teki 53 runkosarjaottelussa tehot 11+9=20. Hjalmarsson oli Röglen kolmanneksi paras maalintekijä Mattias Sjögrenin ja Jeremy Collitonin kanssa. Hänen Elitserien-uran avausmaali syntyi 14. marraskuuta 2009 vieraissa Frölundan Johan Holmqvistin taakse. Joukkue ajautui keväällä 2010 karsintasarjaan, jossa Hjalmarsson jakoi tehoilla 4+5=9 Röglen sisäisen pistepörssin voiton Mario Kempen ja Sjögrenin kanssa. Kauden päätteeksi Rögle putosi kuitenkin HockeyAllsvenskaniin, mutta Hjalmarsson jatkoi Elitserien-uraansa Luleå HF:ssä, jonka kanssa hän teki kaksivuotisen sopimuksen huhtikuussa 2010.


title: Simon Hjalmarsson

text: Kaudella 2010–2011 Hjalmarsson jakoi Luulajan sisäisen syöttöpörssin voiton Pär Arlbrandtin ja Janne Niinimaan kanssa. Kaudella 2011–2012 hän oli tehoilla 19+17=36 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Niklas Olaussonin jälkeen. Hjalmarsson sijoittui Elitserienin maalipörssissä kahdeksanneksi. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Linköpings HC:n riveihin.


title: Simon Hjalmarsson

text: Kesäkuussa 2014 Hjalmarsson teki solmi vuoden mittaisen tulokassopimuksen Columbus Blue Jacketsin kanssa. Hän osallistui seuran harjoitusleirille, mutta Hjalmarsson ei saanut paikkaa joukkueesta ja hänet lähettiin seuran farmijoukkueeseen. Hjalmarssonia ei kuitenkaan kiinnostanut pelata AHL:ssä, joten hän purki sopimuksensa Blue Jacketsin kanssa. Sittemmin Sibir Novosibirsk kauppasi Hjalmarssonin KHL-oikeudet TsSKA Moskovalle, jonka kanssa hän teki kaksivuotisen sopimuksen lokakuun lopulla.


title: Simon Hjalmarsson

text: Hjalmarsson palasi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella kotimaahansa Frölunda HC:n riveihin. Hän voitti kauden aikana CHL:n mestaruuden. Toukokuussa 2017 TsSKA Moskova kauppasi Hjalmarssonin KHL-oikeudet Neftehimik Nižnekamskiin vaihdossa Dmitri Ogurtsoviin. Hän jatkoi kaudella 2017–2018 kuitenkin Frölundassa, joiden varakapteeniksi Hjalmarsson nimettiin. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 8+23=31. Marraskuussa 2017 Hjalmarsson teki Frölundan kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen.


title: Simon Hjalmarsson

text: Hjalmarsson edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014 ja 2015, joista vuoden 2013 turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja vuoden 2014 turnaus pronssiin. Ensimmäisessä turnauksessa hänet valittiin sekä Kanadaa että Sloveniaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Ruotsin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä Hjalmarsson on pelannut 67 A-maaottelua tehopistein 8+10=18. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä LG Hockey Gamesissa 11. helmikuuta 2011 Tukholman Globenissa Tšekkiä vastaan. Hjalmarsson kuului Ruotsin EHT-joukkueen kapteenistoon kaudella 2013–2014.


title: Simon Hjalmarsson

text: Hjalmarsson pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009 voittaen hopeaa. Hän oli neljällä osumallaan Ruotsin toiseksi paras maalintekijä Mikael Backlundin jälkeen. Hjalmarsson pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2007 voittaen pronssia. Hän voitti Ruotsin sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 4+5=9 sekä sisäisen tehotilaston lukemalla +8. Hjalmarsson valittiin Venäjää vastaan pelatun välieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2006.


title: Simon Hjalmarsson

text: Myös Hjalmarssonin isoveljet Erik ja Gustav ovat pelanneet jääkiekkoa ammattilaisina.


title: Matsudaira Sadanobu

text: Matsudaira Sadanobu () (25. tammikuuta 1759 – 14. kesäkuuta 1829) oli japanilainen Edo-kauden daimio. Sadanobu oli kuuluisa taloudellisista uudistuksistaan, jotka tunnetaan nimellä Kansei-uudistukset (1789–1801). Uudistusten avulla hän hän säilytti hallinnassaan Shirakawa alueen toimiessaan samalla yhtenä Tokugawa-shōgunaatin johtavista virkamiehistä.


title: Split Your Lip

text: Split Your Lip on ruotsalaisen Hardcore Superstarin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 29. marraskuuta 2010.


title: Split Your Lip

text: Albumi debytoi Ruotsissa Sverigetopplistanin viidennellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä kolme viikkoa.


title: Syvänmeren kaivaus

text: Syvänmeren kaivaus on suhteellisen uusi mineraalien keräysmenetelmä. Mineraaleja löytyy yleensä syvänmeren savuttajien läheisyydestä noin 1 400–3 700 metrin syvyydestä. Savuttajat synnyttävät sulfiditaskuja, joista löytyy jalometalleja, kuten hopeaa, kultaa, kuparia, mangaania, kobolttia ja sinkkiä. Mineraaleja kerätään joko hydraulisten pumppujen tai keräinjärjestelmien avulla, jotka tuovat mineraalin maan pinnalle käsiteltäväksi . Kuten kaikki kaivostoiminta, myös syvänmeren kaivaus synnyttää kysymyksiä toiminnan aiheuttamista vahingoista ympäröivälle alueelle.


title: Syvänmeren kaivaus

text: 1960-luvun puolivälissä ajatuksen syvänmeren kaivostoiminnasta esitti J. L. Mero teoksessaan "Mineral Resourcess of the Sea". Teoksen mukaan valtameristä olisi löydettävissä lähes rajattomat määrät kobolttia, nikkeliä ja muita metalleja. Meron mukaan metallit olivat mangaaninoduuleissa, joita esiintyi merenpohjaan tiivistyneissä sedimenteissä noin 5 000 metrin syvyydessä. Muun muassa Ranska, Saksa ja Yhdysvallat lähetti tutkimusaluksia etsimään metalleja. Alustavat arviot syvänmeren kaivostoiminnan kannattavuudesta osoittautuivat suuresti liioitelluiksi. Tämä yhdessä laskeneiden metallinhintojen kanssa johti kiinnostuksen häviämiseen vuoteen 1982 mennessä.


title: Syvänmeren kaivaus

text: Viimeisen vuosikymmenen aikana kiinnostus merenpohjassa sijaitsevia mineraaleja kohtaan on jälleen virinnyt. Arvometallien hintojen nousu on johtanut maat etsimään uusia lähteitä.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Suomen Kanttori-urkuriliitto (SKUL) on kanttoreiden ja urkureiden ammattijärjestö. Kanttori-urkuriliitto muodostaa yhdessä Suomen kirkon pappisliiton ja Suomen teologiliiton kanssa Kirkon akateemiset AKI r.y. -järjestön. Yhdistysten hallinto ja toiminta on nivottu yhteen. AKI:n toimisto hoitaa jäsenliittojensa palkka- ja palvelussuhde-edunvalvonnan sekä ulkosuhteet. Jäsenliitot vastaavat ammattiin ja koulutukseen liittyvistä asioista.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Suomen Kanttori-urkuriliitto perustettiin 15.6.1907 nimellä Suomen lukkari- ja urkuriyhdistys. Lukkarit, kuten kanttoreita tuohon aikaan kutsuttiin, totesivat, että yhteisten asioiden hoitaminen ja virkakunnan yhteen kokoaminen on hankalaa ilman järjestäytynyttä yhdistystoimintaa.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Ensimmäisiä keskustelun ja toiminnan aiheita olivat muun muassa palkkaus, kanttorikoulutus, kansan virsilaulun kohottaminen, rippikoulun laulunopetuksen määrä sekä lausuntojen antaminen valtiopäiville ja kirkolliskokoukselle. Liiton ensimmäinen puheenjohtaja 1908 - 1922 oli Oskari Kaakonkalvo.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Liitto liittyi TVK:hon vuonna 1964, mutta TVK:n organisaatiomuutoksen ja sulautumisvaatimusten vuoksi siirtyi Akavan jäseneksi vuonna 1973.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Vuonna 2001 Diakoniatyöntekijöiden liitto, Suomen Kanttori-urkuriliitto ja Suomen kirkon pappisliitto perustivat yhdessä kattojärjestön Akavan kirkolliset ammattiliitot (AKI). Vuonna 2005 yhteistyö virallistettiin, mutta Diakoniatyöntekijöiden liitto ei lähtenyt AKIin mukaan. Vuonna 2012 kattojärjestön nimeksi tuli Kirkon akateemiset AKI r.y. ja siihen kuuluvat edelleen Kanttori-urkuriliitto ja Pappisliitto sekä vuonna 2017 perustettu Suomen teologiliitto. Liitot tekevät työtä yhteisessä toimistossa neuvottelu- ja sopimusasioissa. Perusliittojen rooli on kantaa huolta ammatillisista asioista.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Liitto julkaisi 100-vuotishistoriikin 100-vuotisjuhliensa yhteydessä 15.6.2007 Helsingissä. Historiikin historiaosuuden on kirjoittanut professori Reijo Pajamo.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text:
Kanttori-urkuriliiton varsinaiset jäsenet valitsevat joka neljäs vuosi 12-jäsenisen valtuuston, joka yhdessä Pappisliiton valtuuston kanssa toimii AKIn valtuustona.
Kanttori-urkuriliiton valtuusto käyttää liiton ylintä päätösvaltaa ja mm. valitsee liiton puheenjohtajan ja hallituksen. Päätösten toimeenpanosta vastaa hallitus, johon kuuluu puheenjohtajan lisäksi neljä varsinaista jäsentä ja kolme varajäsentä. Varajäsenistä yksi valitaan ruotsinkielisestä alaosastosta. Varsinaisista jäsenistä kolme toimii myös AKIn hallituksen jäseninä.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Suomen Kanttori-urkuriliiton varsinaiseksi jäseneksi voi liittyä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kanttorin virkaan pätevöittävän tutkinnon suorittanut kanttori. Kirkkomusiikin opiskelija voi liittyä liiton opiskelijajäseneksi.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: Liitto on valtakunnallinen, suomen- ja ruotsinkielinen, ja siinä on jäseniä yli tuhat eli lähes 85 prosenttia kanttorikunnasta. Jäsenistössä on naisia ja miehiä lähes saman verran.


title: Suomen Kanttori-urkuriliitto

text: AKI ry:n kotisivu: www.akiliitot.fi


title: Demchugdongrub

text: Demchugdongrub (, 8. helmikuuta 1902 – 23. toukokuuta 1966) oli Sisä-Mongoliassa sijainneen Japanin vasallivaltio Mengjiangin hallitsijaksi nostettu mongoliruhtinas. Hänet tunnetaan myös nimillä "Ruhtinas De" tai "Teh".


title: Demchugdongrub

text: Demchugdongrub syntyi nykyisessä Sonidin oikeassa lippukunnassa Shiliin Golissa Sisä-Mongoliassa vuonna 1902. Alue tunnettiin konservatiivisimpana Sisä-Mongolian mongolialueista. Hänen isänsä oli kuollut vähän ennen hänen syntymäänsä. Demchugdongrub kruunattiin ruhtinaaksi alueen tapojen mukaan äänestyksen jälkeen vuonna 1919. Nuorena hän oli aktiivinen Qing-dynastian kannattaja ja vastusti alueen mongolinationalisteja. Guomindangin eli nationalistien noustua valtaan Kiinassa hän puolestaan vastusti mongolipoliitikko Wu Helingin ajamia aluehallintouudistuksia. Kiinan ja Japanin ajauduttua sotaan ja Japanin vallattua Mantšurian ja osia Sisä-Mongoliasta vuoteen 1933 mennessä Demchugdongrub alkoi johtaa vielä nationalistien käsissä olleille Sisä-Mongolian alueille autonomiaa vaatinutta liikettä. Nationalistien johtohahmo Tšiang Kai-šek suostuikin vaatimuksiin vuonna 1934, mutta japanilaisten ja paikallisten sotalordien toiminta esti autonomian käytännön toteuttamisen. Hankkeen kaatumisen takia Demchugdongrub alkoi hakea tukea japanilaisilta. Heidän avullaan hän loikin oman armeijansa ja pystytti sotilashallinnon vuonna 1936. Armeija oli kuitenkin vain nimellisesti hänen komennossaan ja tosiasiassa sitä johtivat japanilaiset neuvonantajat. Heidän komennossaan armeija kärsi suuren tappion taisteluissa Fu Zuoyita vastaan syys-marraskuussa 1936. Tappio oli kova isku Demchugdongrubin arvovallalle, mutta Japanilaisten hyökkäys Pohjois-Kiinassa elokuussa 1937 ajoi Fu Zuoyin joukot kauemmaksi ja suurin osa läntisestä ja keskisestä Sisä-Mongoliasta päätyi hänen haltuunsa.


title: Demchugdongrub

text: Lokakuussa 1937 Demchugdongrub perusti autonomisen hallituksen, jonka keskuksena toimi Hohhot. Syyskuussa 1939 johtava japanilainen neuvonantaja Kanai Shoji pakotti kuitenkin alueen yhdistymään kahden kiinalaisten johtaman japanilaismielisen alueen kanssa ja alueista muodostettiin Mengjiang, jonka keskukseksi tuli Kalgan. Kanai Shoji siirrettiin myöhemmin muihin tehtäviin ja Demchugdongrubin valta kasvoi. Elokuussa 1941 Mengjiang nimettiinkin uudelleen Mongolien autonomiseksi valtioksi. Tämän jälkeen Mengjiang keskittyi pitkään lähinnä talouden ja koulutuksen uudistamiseen alueella. Neuvostoliiton aloittaessa hyökkäyksen Sisä-Mongoliaan Mongolian kautta Demchugdongrub pakeni Pekingiin. Hänen neljä lastaan eivät lähteneet mukaan vaan neuvostojoukot veivät heidät Mongoliaan, jossa he saivat myöhemmin koulutuksensa. Pekingiä hallinneet nationalistit eivät kohdelleet Demchugdongrubia japanilaisten liittolaisena, mutta hänellä ei ollut enää poliittista valtaa. Vuoden 1949 tammikuussa hän yritti kuitenkin jälleen johtaa autonomialiikettä Alashanissa, joka ei vielä tuolloin ollut kommunistien käsissä. Kommunistien edetessä alueelle hän pakeni rajan yli Mongoliaan, jossa hänet pidätettiin ja palautettiin Kiinaan 18. syyskuuta 1950.


title: Demchugdongrub

text: Kiinassa Demchugdongrub tuomittiin vastavallankumouksellisena pakkotyöhön, jota hän suoritti Fushunin hiilikaivoksilla. Hänen tuomionsa päättyi 9. huhtikuuta 1963. Hän kuoli 23. toukokuuta 1966 vähän ennen kulttuurivallankumouksen alkua. Hänen kuolemanjälkeinen maineensa oli huono Mongolian, Kiinan ja Venäjän kommunistien keskuudessa, mutta Sisä-Mongolian mongolit arvostavat häntä edelleen.


title: Jan Sandström

text: Jan Sandström voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Jan Sandström (jääkiekkoilija)

text: Jan Allan Sandström (s. 24. tammikuuta 1978 Luulaja, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Luleå HF:ssä. Hän on toiminut joukkueen varakapteenina jo kaudesta 2004–2005. Elite Prospects -sivston Ulf Anderssonin mukaan Sandström pelityyliltään puolustava puolustaja, jonka vahvuuksiin kuuluu monipuolisuus, fyysiset väännöt, alivoimapelaaminen ja johtajuus. Hän ei ole kuitenkaan kovin luova hyökkäyspäässä. Sandströmillä on kuitenkin suhteellisen hyvä rannelaukaus. Hän on kauden 2016–2017 jälkeen Elitserienin/SHL:n kaikkien aikojen eniten runkosarjaotteluita (934) pelannut pelaaja.


title: Jan Sandström (jääkiekkoilija)

text: Sandström on Öjeby IF:n kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä jo 16-vuotiaana Piteå HC:n I-divisioonajoukkueessa kaudella 1994–1995. Kolmen siellä vietetyn kauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1997–1998 Elitserieniin ja AIK IF:n riveihin, jossa tulokaskausi toi 38 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä. Joukkue joutui kauden päätteeksi karsintasarjaan, mutta onnistui säilyttämään sarjapaikkansa. Mighty Ducks of Anaheim varasi Sandströmin 173. pelaajana .


title: Jan Sandström (jääkiekkoilija)

text: Kesken neljännen AIK-kauden 2000–2001 Sandström siirtyi loppukaudeksi sarjatasoa alemmas Allsvenskan-joukkue Skellefteå AIK:hon. Kaudeksi 2001–2002 hän siirtyi Luleå HF:ään, jota Sandström on edustanut tuosta kaudesta lähtien. Kaudella 2004–2005 hänestä tuli joukkueen varakapteeni. Kaudella 2005–2006 Sandströn voitti Luulajan sisäisen tehotilaston lukemalla +17. Kaudella 2007–2008 hän sai eniten jääaikaa koko Elitserienissä keskimäärin 24.53 minuutillaan ottelua kohden. Kaudella 2009–2010 Sandström teki liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 7+16=23.


title: Jan Sandström (jääkiekkoilija)

text: Tammikuussa 2011 Sandström teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Luulajan kanssa. Kaudella 2012–2013 hän voitti Elitserien-hopeaa ja European Trophyn mestaruuden. Lokakuussa 2013 Sandströmin sopimusta jatkettiin vuodella kevääseen 2015. Kaudella 2014–2015 hän voitti Mestarien liigan mestaruuden. Maaliskuussa 2015 Sandström teki Luulajan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen, kuten taas toukokuussa 2016. Saman vuoden joulukuussa hänen sopimustaan jatkettiin jälleen vuodella kevääseen 2018 saakka.


title: Jan Sandström (jääkiekkoilija)

text: Kauden 2016–2017 toisessa ottelussa Sandström nousi uransa 888. ottelussaan Elitserienin/SHL:n kaikkien aikojen eniten runkosarjaotteluita pelanneeksi pelaajaksi David Petrasekin ohi.


title: Jan Sandström (jääkiekkoilija)

text: Sandström pelasi MM-kilpailuissa vuonna 2007. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1998 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1996 voittaen pronssia.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Suomen kirkon pappisliitto on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappien ammattijärjestö. Pappisliitto muodostaa yhdessä Suomen Kanttori-urkuriliiton ja Suomen teologiliiton kanssa Kirkon akateemiset AKI r.y. -järjestön. Yhdistysten hallinto ja toiminta on nivottu yhteen. AKI:n toimisto hoitaa jäsenliittojensa palkka- ja palvelussuhde-edunvalvonnan sekä ulkosuhteet. Jäsenliitot vastaavat ammattiin ja koulutukseen liittyvistä asioista.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Suomen kirkon pappisliitto perustettiin 14. tammikuuta 1918. Liiton tehtäväksi nähtiin papiston kaikinpuolinen tukeminen ja ammatissa auttaminen. Alusta alkaen koulutus ja koulutuksellinen toiminta ovat olleet liitossa tärkeitä. Pappisliitto on menneinä vuosina kantanut kirkossa päävastuun muun muassa papiston täydennyskoulutuksesta.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Koulutusperinnettä vaalitaan vieläkin, kun liitto järjestää muun muassa ulkomaille suuntautuvia opintomatkoja sekä joka toinen vuosi valtakunnalliset Papiston päivät.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Vuonna 1951 johtokunta päätti ilmoittaa Pappisliiton Akavan jäseneksi. Seuraavaan uuteen vaiheeseen liitto tuli vuonna 1975, jolloin kirkkoomme perustettiin neuvottelu- ja sopimusjärjestelmä. Pappisliitto on edustanut pappeja, lehtoreita ja teologian opiskelijoita sopimusneuvotteluissa. Liitto on pyrkinyt vaikuttamaan kirkon ja yhteiskunnan lainsäädäntöön siten, että papiston asema säilyy vakaana.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Vuonna 2001 Diakoniatyöntekijöiden liitto, Suomen Kanttori-urkuriliitto ja Suomen kirkon pappisliitto perustivat yhdessä kattojärjestön Akavan kirkolliset ammattiliitot (AKI). Vuonna 2005 yhteistyö virallistettiin, mutta Diakoniatyöntekijöiden liitto ei lähtenyt AKIin mukaan. Vuonna 2012 kattojärjestön nimeksi tuli Kirkon akateemiset AKI r.y. ja siihen kuuluvat edelleen Pappisliitto ja Kanttori-urkuriliitto sekä vuonna 2017 perustettu Suomen teologiliitto. Liitot tekevät työtä yhteisessä toimistossa neuvottelu- ja sopimusasioissa. Perusliittojen rooli on kantaa huolta ammatillisista asioista.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Suomen kirkon pappisliiton varsinaiset jäsenet valitsevat joka neljäs vuosi 28-jäsenisen valtuuston, joka yhdessä Kanttori-urkuriliiton valtuuston kanssa (12 jäsentä) toimii AKIn valtuustona. Valtuustot kokoontuvat kaksi kertaa vuodessa. Pappisliiton valtuusto käyttää liiton ylintä päätösvaltaa ja valitsee muun muassa liiton puheenjohtajan ja hallituksen.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Päätösten toimeenpanosta vastaa hallitus, johon kuuluu puheenjohtajan lisäksi yhdeksän jäsentä, yksi jokaisesta hiippakunnasta. Varsinaisista jäsenistä kuusi toimii myös AKIn hallituksen jäseninä.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Lisäksi hallitus asettaa vuosittain toimikuntia ja työryhmiä toimintansa tueksi.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Liiton puheenjohtaja on Oulaisten seurakunnan vt. kirkkoherra Eija Nivala (valittu 22.11.2011).


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Liiton varsinaiseksi jäseneksi voi liittyä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi ja lehtori. Teologian maisteri voi liittyä liiton maisterijäseneksi, teologian kandidaatti kandidaattijäseneksi ja teologian opiskelija opiskelijajäseneksi hallituksen erikseen päättämien perusteiden mukaisesti. Valtuuston kokous voi hallituksen esityksestä kutsua liiton kunniajäseneksi liiton toiminnassa ansioituneen jäsenen.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Pappisliitossa on jäseniä noin 4500, joista työelämässä mukanaolevia on noin 2500. Opiskelijajäseniä on runsaat 1000 ja eläkeläisjäseniä lähes 800. Lisäksi liitossa on lähes 200 ulkomailla tai työelämän ulkopuolella olevaa jäsentä.


title: Suomen kirkon pappisliitto

text: Ammattikunnan järjestäytymisaste on korkea, sillä Pappisliittoon kuuluu mm. seurakuntatyössä olevista papeista noin 92 %.


title: Jumalanäidin ennusmerkin kirkko

text: Jumalanäidin ennusmerkin kirkko () on vuosina 1906–1907 rakennettu pomorilaisten vanhauskoisten kirkkorakennus Pietarissa Venäjällä. Dmitri Kryžanovskiin suunnittelema kirkko oli Pietarin ensimmäinen ”uusvenäläistä tyyliä” ("neorusski stil") edustava rakennus. Sen rakennuspiirustukset perustuvat Vladimir Pokrovskin luonnoksiin.


title: Jumalanäidin ennusmerkin kirkko

text: 1900-luvun alussa Pietarissa asui noin 5 000 vanhauskoisuuden pomorilaisen suuntauksen kannattajaa. Viranomaisten vainon takia he joutuivat harjoittamaan uskontoaan yksityiskoteihin sisustetuissa rukoushuoneissa. Vanhauskoisen kirkon rakentamisen teki mahdolliseksi Venäjällä vuonna 1905 julkaistu uskonnonvapauslaki.


title: Jumalanäidin ennusmerkin kirkko

text: Teräsbetonista pystytetty kirkko on kiinnostava jugendvaikutteisen kansallisromantiikan edustaja. Sen esikuvia ovat Novgorodin ja Pihkovan keskiaikaiset kirkkorakennukset. Neliönmuotoiselle viisikupoliselle kirkolle leimaa antavia piirteitä ovat massiviset ylöspäin kohoavat ”kokošnikit” sekä tyylitelty arkaainen kellotapuli. Yksinkertaista kirkkosalia koristi kolme vanhoista ikoneista koottua ikonostaasia. Sivurakennuksissa toimi koulu, asuntola, ruokasali ja kynttilätehdas.


title: Jumalanäidin ennusmerkin kirkko

text: Kirkko suljettiin ja muutettiin tehdastiloiksi vuonna 1934. Sen alkuperäinen sisustus on kokonaan tuhoutunut. Rakennus palautettiin vanhauskoisille vuonna 2006. Restauroinnin jälkeen siellä on jälleen alettu pitää jumalanpalveluksia.


title: Jumalanäidin ennusmerkin kirkko

text: Taurian palatsin ja Smolnan luostarin lähellä sijaitsevan kirkon osoite on Tverskajakatu 8. Lähin metroasema on Tšernyševskaja.


title: Dirletonin linna

text: Dirletonin linna on keskiaikainen linnoitus Dirletonin kylässä Skotlannissa, noin 31 kilometriä Edinburghista itään. 1200-luvulla rakennettu linna vaurioitui pahasti Skotlannin itsenäisyyssodissa. Englannin sisällissodassa Oliver Cromwellin joukot piirittivät sitä vuonna 1650. Sir John Nisbet, jolle omistus siirtyi vuonna 1663, rakennutti läheiselle Archerfieldin tilalle uuden rakennuksen.


title: Dirletonin linna

text: Linnan rakennutti de Vauxin suku 1200-luvulla ja siitä on jäljellä vain sydänlinna. Skotlannin itsenäisyyssotien aikaan linna vaihtoi omistajaa monta kertaa.


title: Dirletonin linna

text: Haliburtonit rakennuttivat uuden porttihuoneen 1400-luvulla.


title: Dirletonin linna

text: Linna siirtyi valtiolle vuonna 1923 ja sitä hoitaa nykyään Historic Scotland. Läntinen puutarha palautettiin vuonn 1993 David Thompsonin 1800-luvulla suunnittelemaan tyyliin.


title: Pietarin synagoga

text: Pietarin synagoga () on vuosina 1883–1893 rakennettu juutalainen synagoga Pietarissa Venäjällä. Sen ovat suunnitelleet arkkitehdit Ivan Šapošnikov ja Lev Bahman. Kupolin koristama rakennus edustaa eklektismin aikakaudelle ominaista uusmaurilaista tyyliä. Ympäröivä aita on pystytetty vuonna 1913.


title: Pietarin synagoga

text: Synagoga suljettiin vuonna 1930, mutta avattiin pian uudelleen. Sittemmin se oli avoinna koko neuvostoajan loppuun saakka. Nykyään sen yhteydessä toimii juutalaisia oppi- ja hyväntekeväisyyslaitoksia, myymälä ja košer-ravintola. Pietarin keskustan länsilaidalla sijaitsevan synagogan osoite on Lermontovin prospekti 2.


title: Luettelo vuosista

text: Tämä on luettelo länsimaisen ajanlaskun vuosista.


title: Johan Fransson

text: Carl Johan Fransson (s. 18. helmikuuta 1985 Kainuun kunta, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari, joka pelaa Sveitsin National League A:n Genève-Servette HC:ssä. Hänen suurimpiin vahvuuksiinsa kuuluu luistelu ja hyökkäyspään pelaaminen.


title: Johan Fransson

text: Fransson on Kalix HC:n kasvatti. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä myös kotikaupungissaan Kalix HF:n I-divisioonajoukkueessa jo 15-vuotiaana kaudella 2000–2001. Kaudeksi 2001–2002 Fransson siirtyi Luleå HF:n junioreihin. Hän debytoi sen Elitserien-joukkuessa seuraavalla kaudella 2002–2003, jolloin Fransson pelasi kolme ottelua. Hänen kauttaan lyhensi kuitenkin nivusvamma. Varsinaisella tulokaskaudellaan 2003–2004 Fransson teki Elitserienin runkosarjassa 44 ottelussa tehot 3+3=6. Dallas Stars varasi hänet toisella kierroksella 34. pelaajana .


title: Johan Fransson

text: Kolmen Luleåssa vietetyn kauden jälkeen Fransson teki toukokuussa 2006 kaksivuotisen sopimuksen Frölunda HC:n kanssa. Hän ei kuitenkaan sopinut joukkueen kesken kauden vaihtuneen uuden päävalmentajan Pär Bäckmanin pelisysteemiin ja siirtyi tammikuussa 2007 kahden viikon lainasopimuksella SM-liigajoukkue Porin Ässiin joukkueen ja Dallas Starsin välisen yhteistyön myötä. Franssonin oli tarkoitus siirtyä sopimuksensa jälkeen loppukaudeksi AHL-joukkue Iowa Starsiin, mutta suunnitelmat kuitenkin muuttuivat ja hän siirtyi siirtorajan kynnyksellä loppukaudeksi kotimaahansa Linköpings HC:n riveihin. Vaihdossa Frölundaan siirtyi Oscar Ackeström. Fransson voitti Linköpingissä Elitserien-hopeaa keväällä 2007. Hän jatkoi joukkueessa myös kahtena seuraavana kautena. Fransson voitti Elitserien-hopeaa toisen kerran peräkkäin keväällä 2008.


title: Johan Fransson

text: Kaudella 2008–2009 Fransson edusti Linköpingiä myös Mestarien liigassa. Tammikuussa 2009 hän siirtyi loppukaudeksi Sveitsin National League A:n HC Luganoon. Fransson palasi Luleåhon vuoden mittaisella sopimuksella kaudeksi 2009–2010, jolloin hän teki Elitserienin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 11+19=30, joilla Fransson oli Luleån tehokkain ja Elitserienin kuudenneksi tehokkain puolustaja. Hän teki huhtikuussa 2010 peräti viiden vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa, mutta tekikin toukokuussa sopimuksen KHL-joukkue Dinamo Minskin kanssa.


title: Johan Fransson

text: Myös sopimus Dinamo Minskin kanssa purkautui, sillä kesäkuussa 2010 Fransson teki vuoden mittaisen sopimuksen NHL-joukkue Los Angeles Kingsin kanssa. Joukkue hankki hänen oikeudet jo helmikuussa 2007, kun Dallas Stars kauppasi Franssonin lisäksi Jaroslav Modrýn, toisen kierroksen varausvuoron kesälle sekä ensimmäisen ja kolmannen kierroksen varausvuoron kesälle vaihdossa Mattias Norströmiin, Konstantin Puškarjoviin sekä kolmannen ja neljännen kierroksen varausvuoroon kesälle 2007. Fransson siirtyi kuitenkin KHL:ään, sillä Kings lainasi hänet lokakuussa SKA Pietariin kaudeksi 2010–2011. Fransson palkittiin liigan marraskuun 2010 kuukauden puolustajana.


title: Johan Fransson

text: Kaudeksi 2011–2012 Fransson palasi Luleå HF:ään peräti kevääseen 2016 saakka ulottuvalla sopimuksella. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 1+19=20, joilla Fransson sijoittui Elitserienin puolustajien pistepörssissä kymmenenneksi neljän muun pelaajan kanssa. Kaudella 2012–2013 hän voitti Luulajassa sekä Elitserien-hopeaa että European Trophyn mestaruuden. Kaudella 2013–2014 Fransson oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 5+10=15.


title: Johan Fransson

text: Fransson palasi kaudeksi 2014–2015 Sveitsiin ja siirtyi Rapperswil-Jona Lakersin riveihin. Hän teki helmikuussa 2015 vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa, mutta Lakers kuitenkin putosi kauden päätteeksi National League B:hen, joten Fransson siirtyi kaudeksi 2015–2016 jatkamaan NLA-uraansa kaksivuotisella sopimuksella Genève-Servette HC:hen. Hän oli seitsemällä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Mestarien liigassa Franssonin tehot 1+2=3 riittivät Servetten sisäisen piste- ja syöttöpörssin voittoon.


title: Johan Fransson

text: Fransson edustia Ruotsia MM-kilpailuissa vuosina 2013, 2014 ja 2016, joista vuoden 2013 turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja vuoden 2014 turnaus pronssiin. Vuoden 2013 turnauksessa hän oli joukkueensa tehokkain puolustaja tehoilla 1+4=5. Fransson debytoi Ruotsin A-maajoukkueessa kaudella 2003–2004.


title: Johan Fransson

text: Fransson pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2004 ja 2005, joista ensimmäisessä turnauksessa hän oli kolmella maalillaan Ruotsin tehokkain puolustaja Alexander Tängin kanssa. Yhteensä Fransson on pelannut 26 nuorten ja kymmenen poikien maaottelua.


title: Johan Fransson

text: Fransson pelasi nuorempana myös jääpalloa ja voitti 13-vuotiaana lajissa Ruotsin-mestaruuden vuonna 1998.


title: RewardVille

text: RewardVille on Zyngan kehittämä ohjelma joka julkaistiin maaliskuussa 2011 Facebookin palvelimelle. RewardVillessä pelaaja voi ostaa zyngaCoinseilla "lyh.zCoins" erilaisia erikoisesineitä Zyngan Facebookin palvelimelle julkaisemille selainpeleille, pelaaja voi aina ensimmäisellä käyntikerrallaan ostaa jokaiseen pelaamaansa selainpeliin yhden erikoisesineen kuten CityVilleen pelaaja voi asentaa ilmaiseksi Day Care Center-nimisen yhteisörakennuksen ja FarmVilleen Porch Home-nimisen talon, mutta kaikki muut sen jälkeen tavoiteltavat esineet täytyy ostaa zCoinseilla.


title: RewardVille

text: Pelaaja voi saada ostamiseen tarvittavia zCoin-kolikoita lisää täyttämällä jokaisessa pelissä olevia RewardVillen omia kehitysmittareita jotka pitää saada täyteen zPoint-pisteillä, joita voi täyttää normaalien XP-tasomittarien tapaan tekemällä erilaisia hommia, pelaaja voi yhtä päivää kohden tienata maksimissaan 300zPoint-pistettä, jokaisella täyttymiskerralla pelaaja saa lisää 25 Zcoin-kolikkoa yhdestä pelistä päivää kohden.


title: RewardVille

text: RewardVille on saatavilla Englannin, Espanjan, Saksan, Ranskan, Italian ja Portugalin kielillä.


title: RewardVille

text: Silloin tällöin RewardVillessä on saatavilla kaikkien Zyngan selainpelien tavoin tiettyyn teemaan liittyviä esineitä, kuten kerran RewardVillessä myytiin Lady Gagan teemaan perustuvia esineitä, se oli samalla ensimmäinen kerta kun Zynga teki yhteistyötä artistin kanssa tavaroiden luomisen osalta.


title: The Last Stand

text: The Last Stand on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Kim Ji-woonin ohjaama yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka pääosia esittävät Arnold Schwarzenegger, Eduardo Noriega, Peter Stormare, Johnny Knoxville, Rodrigo Santoro, Forest Whitaker, Zach Gilford, Jaimie Alexander ja Harry Dean Stanton.


title: The Last Stand

text: Elokuva on Schwarzeneggerin ensimmäinen pääroolielokuva sitten vuoden 2003 "" -elokuvan jälkeen. Elokuvan kuvaukset aloitettiin 17. lokakuuta 2011 New Mexicossa ja Nevadassa.


title: Vardarin banovina

text: Vardarin banovina oli Jugoslavian lääni eli banovina vuosina 1929-1941. Se sijaitsi maan eteläisimmässä osassa ja kattoi koko nykyisen Makedonian sekä osia Serbiasta ja Kosovosta. Pääkaupunkina toimi Skopje. Banovina sai nimensä Vardar-joen mukaan. Uuden aluejaon tarkoituksena oli rikkoa etniset ja historialliset maakuntarajat ja siten vahvistaa keskushallintoa alueellisen identiteetin sijaan.


title: Mr. Mallorca kohteessa

text: Mr. Mallorca kohteessa on MTV3:lla 11. joulukuuta 2011 alkanut televisiosarja. Se kertoo "Putous"-viihdeohjelmasta koko kansan tietosuuteen tulleesta Mr. Mallorcasta, joka on löytänyt vihdoin useissa kohteissa ja levyjulkkareissa vietettyjen viikkojen jälkeen takaisin tiensä Mallorcalle, suomituristien mekkaan. Sarjassa esiintyy myös jokaisessa jaksossa vierailijana julkisuuden henkilö, mutta muutamassa jaksossa esiintyy myös yllätysvieras.


title: ARC Caldas (1933)

text: ARC Caldas oli Kolumbian laivaston vuonna 1933 vesillelaskettu Antioquia-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: ARC Caldas (1933)

text: Alus oli alun perin Portugalin 12. kesäkuuta 1931 Yarrow Shipbuildersilta tilaama "Douro". Perun ja Kolumbian välinen rajakiista pakotti Kolumbian hallituksen pyytämään apua Portugalilta, joka myi keskeneräiset aluksensa. Alus laskettiin vesille 18. marraskuuta 1933 ja se otettiin palvelukseen 16. toukokuuta 1934.


title: ARC Caldas (1933)

text: Kolumbia pitäytyi puolueettomana toisessa maailmansodassa, mutta sen vuoksi laivasto valvoi puolueettomuutta aluevesillä. "Caldas" partioi Karibianmerellä valvoen meriliikennettä. Esimerkiksi 29.–30. maaliskuuta alus osallistui Saksan laivaston sukellusveneen "U-154" metsästykseen. Alus poistettiin palveluksesta vuonna 1960 ja se määrättiin poistolistalle 25. lokakuuta. Alus myytiin romutettavaksi Cartagenaan, jonne se saapui vuonna 1961.


title: Muinaissukset

text: Muinaissuksi on arkeologinen irtain muinaisjäännös, jota on käytetty hiihtämiseen. Muinaissukset voivat ajoittua kivikaudelta uudelle ajalle.


title: Muinaissukset

text: Puu säilyy huonosti happipitoisessa ympäristössä. Siksi kaikki löydetyt sukset tavataankin soiden turvekerroksen alta mudasta, missä happi on loppunut ja kosteus liuottaa mudasta happamia yhdisteitä säilyttäen suksen puunainesta. Tässä yhteydessä käytetään myös nimitystä suosuksi.


title: Muinaissukset

text: Löydetyt puuesineet eivät aina ole selvästi tunnistettavia. Suksesta on voinut säilyä niin vähän, ettei sitä voi tunnistaa sukseksi. Vaihtoehtoinen tulkinta voisi olla esimerkiksi reen jalas, lauta tai puulevy. Pronssikauden nahkapohjaisissa veneissä oli myös suksea muistuttava osa. Esimerkiksi Sallan muinaissuksea luultiin pitkään jalakseksi, mutta sitten huomattiin, ettei jalaksien pohjassa koskaan ole uurteita. Maailmassa tunnetaan noin 300 muinaissuksea, joiden ajoitus viittaa keskiaikaan tai varhempaan aikakauteen. Eniten suosuksia on löydetty Suomesta, mutta niitä tunnetaan myös muun muassa Norjasta, Ruotsista ja Venäjältä.


title: Muinaissukset

text: Muinaissuksien monenlaiset variaatiot pakottivat tutkijoiden luokittelemaan sukset niiden muodon perusteella. Näin pyrittiin löytämään suksien valmistukseen liittyviä kulttuurikytkentöjä.


title: Muinaissukset

text: Suomalainen luokittelu kiinnittää huomiota pohjan muotoon, siteiden kiinnitykseen, jalan paikkaan, suksen kärkiin ja koristeluun. Siteet on Suomessa löydetty vain Mäntsälän suksesta.


title: Muinaissukset

text: Suksen pituus vaihtelee. Jos sukset ovat erimittaiset, puhutan eripituisista tai eriparisista suksista. Tällöin lyhyttä suksea kutsutaan kalhuksi ja pitempää suksea lylyksi. Tasapituisten ja eripituisten suksien historiallista määrää, tai paremminkin suhdetta, ei tiedetä, sillä yleensä löydetään vain toinen suksista. Kivikautisissa kalliokuvissa Vienankarjalassa, ja muuallakin, ei eripituisia suksia ole piirrettynä. Ehkä se on hiihtämisessä myöhäinen piirre.


title: Muinaissukset

text: Suksen kärjet voivat olla molemmista päistään suipot, mutta joissakin suksissa vain etukärki on suippo. Kärki taivutetaan yleensä ylöspäin, mutta suosuksien muoto voi olla vääntynyt esimerkiksi routimisen takia ja kärjet ovat usein oienneet. Kärjissä voi olla veistettyjä koristeita.


title: Muinaissukset

text: Suksen pohja on tasainen tai kupera. Kuperuus voi johtua vääntymisestä tai pohjan kulumisesta, jolloin se tuskin on ollut veistettäessä haluttu muoto. Tasapohjainen suksi on sen sijaan yleinen. Jos liukumista haluttiin ohjata, tehtiin pohjaan yksi tai useampi ura eli olas. Kapea olas veistettiin suksen keskelle ja se on yleensä ollut noin kolmasosa suksen leveydestä. Leveä olas on noin puolet tai enemmän suksen leveydestä, joskus se on jopa lähes suksen levyinen. Olaan reunat voivat tällöin muistuttaa ennemminkin pienoja eli rimoja. Tällöin puhutaan pienapohjaisesta suksesta. Olaita saattaa olla kaksi tai kolme. Sallan suksessa niitä on viisi.


title: Muinaissukset

text: Päläs tarkoittaa jalan paikkaa suksessa. Se veistetään suksen painopisteen kohdalle tai sen eteen. Edessä oleva päläs aiheuttaa suksen kärjen nousemisen, kun jalkaa nostetaan ilmaan. Keskellä oleva päläs auttaa hallitsemaan suksea paremmin hiihdon aikana. Tasapäläs erottuu muinaissuksessa vain siteiden reikien perusteella. Kourupäläs tunnistetaan suksen molemmilla puolilla olevista jalkaterän mittaisista pienoista, joissa on reiät siteitä varten. Kohopäläs nostaa jalkaa hieman suksen pintaa ylemmäksi ja mahdollistaa siteiden kiinnittämisen sukseen pälkään alta poratun reiän kautta.


title: Muinaissukset

text: Siteiden eli vanhastaan mäystimien kiinnitys vaihtelee pälkään mukaan. Siteiden vaatimat reiät voidaan porata suksen läpi pohjan puolelle. Tällöin siteet haittaavat liukumista, ellei niitä upoteta pohjaan poikittaisten urien avulla. Näin on menetelty Kalvträskin suksissa. Kourupälkäinen side pujotettiin pienojen läpi porattuihin reikiin. Kohopälkäisen suksen siteet kiersivät jalan alta pälkään läpi poratun reiän kautta.


title: Muinaissukset

text:
Ruotsalainen jaottelu syntyi 1920–30-luvulla ja sen avulla yritetään luokitella löydetyt suksen 6 luokkaan. Tässä luokittelu on esitetty Mankerin mukaan.
C-tyypin suksi voi siis olla esimerkiksi C2, jolloin se on kohopälkäinen suksi, jonka pohjassa on yksi olas.


title: Muinaissukset

text: Botninen suksi (tyyppi C1, engl. bothnic ski) eli kyröläis-lappalainen on lyhyehkö, molemmista päistään suippokärkinen, kohopälkään pinta veistettiin hieman koveraksi ja suksen pohja olaaton ja vähän kupera. Pituuden ja leveyden suhde on väliltä 11,5:1 väliin 8,5:1. Suksen pituus alittaa usein 165 senttimetriä eikä siinä ole juurikaan koristeta.


title: Muinaissukset

text: Suksen tyyppi sai alkuunsa pronssikaudella 1500–1000 eaa. Skandinaviassa ja tyyppiä käytettiin keskiajalle asti. Se levisi ensin pohjoiseen ja aluksi sitä löydettiin Pohjanlahden ympäristöstä, siitä varmaan nimikin juontaa alkunsa, mutta nykyään sitä tunnetaan laajalla alueella. Suksityypin levintä on Suomessa Hämeestä Karjalaan ja siitä pohjoiseen napapiirin pohjoispuolelle asti. Ruotsissa löytöalue ulottuu Suomen rajasta etelään Ångermanlantiin asti. Norjassa näitä on löydetty Lapista Itä-Finnmarkista etelään Pohjois-Tröndelageniin saakka. Muutama suksi on löytynyt myös Etelänorjasta.


title: Muinaissukset

text: Botnisella suksella hiihdettäessä käytettiin alussa yhtä pitkää sauvaa. Suksien koristelu alkoi rautakaudella, mutta ei ole yleinen botnisissa suksissa. Eripituiset eli epäpariset sukset kehittyivät botnisen suksen pohjalta ja ovat siksi myöhäinen ilmiö.


title: Muinaissukset

text: Skandinaavinen suksi (tyyppi C4, engl. scandic ski) muistuttaa Botnista suksea, mistä se on kehittynyt rautakaudella. Erona siihen on pohjaan veistetty hyvin leveä olas, jota kutsutaan yleensä pienapohjaiseksi. Pienat on voitu myös naulata paikalleen. Myös sidejärjestelmä on tukevampi, koska lumi on etelässä kosteampi ja raskaampi ja rasittaa siteitä enemmän. Skandinaavisen suksen levintä on Ruotsissa ja Norjassa.


title: Muinaissukset

text: Muinaissuksia voi luetella monella tavalla riippuen siitä, millaisia ominaisuuksia haluaa korostaa. Tässä luettelossa aloitetaan ensin ajoitettujen suksien luettelolla. Sitten jatketaan luokittelua suksityyppien mukaan, vaikka ajoituksia ei tiedetä. Nämä pyritään esittämään suomalaisen ja ruotsalaisen jaottelun mukaisesti.


title: Muinaissukset

text: Ainoat mesoliittisen kivikauteen luotettavasti kytkettävät suksilöydöt on tehty nykyisen Venäjän alueelta. Muinaiset asuinpaikat Veretje I ja Vis I on saatu tähän luetteloon. Ajoitukset on saatu lähteenä käytetyn selostuksen kaavioista. Suksia ei ole ajoitettu suoraan, vaan kaivauksien edetessä turvekerrokset ajoitettiin.


title: Muinaissukset

text: Asuinpaikalta Vis I on löydetty paljon puuesineitä ja niiden joukossa yhteensä 22 reen jalaksien ja suksen fragmenttia, joista suksia on tulkinnasta riippuen 5–11 kappaletta. Löytöesine nro 116 on suksen katkelma, joka valmistettiin kovasta lehtipuusta. Se löytyi suopatjan pohjalta aivan jokihiekan pinnasta. Arkeologi Gregoi Burov arvioi suksen noin 8200 vuoden ikäiseksi eli kalibroituna 7200 eaa. . Suksi nro 116 on niin sanottu Vis-tyypin suksi.


title: Muinaissukset

text: Toinen Vis I- asuinpaikalta on löytynyt myös toinen Vis-tyypin suksi. Se löytyi suon pohjalta aivan hiekkakerrosta vastaan. Löytö on (luettelon nro 168, kuva 27) suksen kärjen katkelma ja valmistettu kovasta lehtipuusta. Siinä on leveä olas ja tämän tyyppistä suksea kutsutaan myös pienapohjaiseksi sukseksi. Burov ajoitti sen noin 8200 vuoden ikäiseksi eli kalibroituna 7200 eaa.


title: Muinaissukset

text: Kolmas Vis I-asuinpaikan suksi on Vetetje-tyyppiä, joka löytyi ylemmistä suokerroksista. Se on luettelossa löytö nro 17 ja sen kuvan numero on 28. Siitä on säilynyt vain suksen takaosa, johon on veistetty hirvenpää. Veistoksen tarkoitus jakaa mielipiteet, mutta Burov arvelee sen olevan niin sanottu takatoppari. Sillä estetään liiallinen lipsuminen taakse potkun aikana. Hän ajoitti suksen löytökerroksen turpeen avulla 7090±80 BP eli kalibroituna noin 5960 eaa.


title: Muinaissukset

text: Juuri Veretje I -asuinpaikalta on tehty ensimmäinen Veretje-tyypin suksilöytö. Sen ajoitus on noin 7500 BP eli noin 6300-6400 eaa.


title: Muinaissukset

text: Sallasta (entinen Pohjois-Suomen Kuolajärven kunta) löydettiin vuonna 1938 Suomen vanhin suksi Särkelän kylän Särkiaapa-nimisestä suosta lähes 140 senttimetrin syvyydestä. Särkyneen suksen mitat palaset yhteen sovitettuina on 150,5, leveys 13,6 ja paksuus 1,8 senttimetriä. Suksen muodosta on päätelty, että sen alkuperäinen pituus oli enintään 180 ja leveys noin 15 senttimetriä. Suksi on lievästi kohopälkäinen ja siteen vaatima reikä on kaiverrettu suksen sisään puhkaisematta pohjaa. Suksi tulkittiin löydettäessä ilmeisesti sen vuoksi jalakseksi, koska pälkään nousu oli matala ja rinnakkaiset kolme koloa tulkittiin kaplaskoloiksi ja kahdeksi sidereiäksi. Vaikka suksissa ei vastaavia sidereikiä tunneta, ei samanlaisia reen sidereikiäkään tiedetä. Reen jalaksien pohjissa ei myöskään ole tavattu olaita tai uurteita, joita tässä puunkappaleessa on 4,5 senttimetrin levyisellä osalla viisi rinnakkaista ja 3 millimetriä leveää ja 2–2,5 millimetriä syvää uurrosta. Nänä näyttäisivät kulkevat suksen kärjestä kantaan asti. Suksi oli haljennut jo käytettäessä, koska halkeama oli yritetty korjata sitomalla se kahden reikäparin avulla yhteen. Suksen radiohiiliajoitus on 4470 ± 110 BP eli kalibroituna 5195 ± 110 BP, mikä tarkoittaa 3245 eaa. Sukselle on annettu Museovirastossa numero KM8227.


title: Muinaissukset

text: Kalvträskistä (Skellefteå, Västerbotten, Pohjois-Ruotsi) löydettiin vuonna 1923 tukkirännin kaivun yhteydessä noin 1,5 metrin syvyydestä ensimmäinen suksi ja siihen kuulunut sauva. Kaksi vuotta myöhemmin löydettiin vielä toinen suksi 200 metriä kauempaa. Kalvträskin sukset esitetään ensimmäisenä löydettynä suksiparina. Myös sauvan löytyminen on poikkeuksellista. Toinen suksista hapertui pian löytämisen jälkeen ja siitä on jäljellä enää osia. Sukset, jotka ovat tasapohjaiset, on valmistettu lylymännystä. Suksen päällä on harjas, mutta muuten suksi on tasapälkäinen. Siteiden vaatimat reiät on porattu suoran pohjan läpi. Suksi on ruotsalaisen luokittelun mukaan A-tyyppiä. Toisen suksen pituus on 204 senttimetriä ja molempien suksien leveys on 15,5 senttimetriä. Aiemmin suksen siitepölyikä oli 3900 vuotta, mutta radiohiiliajoitus on nykyään noin 5200 BP eli kalibroituna noin 3200 eaa. Myös ajoitus 3623–3110 eaa. on esitetty, mikä tarkoittaa noin 3370 eaa.


title: Muinaissukset

text: Drevjan kylästä (Vesfn, Pohjois-Norja) löydettiin 1950-luvulla suosta suksen takaosa kahden metrin syvyydestä. Löydös on tasaleveä, noin puoli metriä pitkä, keskeltä katkennut, pohjaltaan epätasainen ja lievästi pyöreäkantainen. Laudanomaista esinettä ei pidetä jalaksena, koska liukupinta on epätasainen. Ennemminkin se on suksi, jota käytettiin pitosuksena, jonka pohja peitettiin karvanahoilla. Taaksepäin osoittavat karvat estivät suksen lipumista potkun aikana. Ellei se ole suksi, niin se voi olla mikä vain. Radiohiiliajoitukseksi on ilmoitettu 3343-2939 eaa. eli noin 3100 eaa. .


title: Muinaissukset

text:
Sennitsan järvestä (Озеро Сенница) Pihkovan alueella A. M. Mikliajev löysi vedenalaisia muinaisjäännöksiä, joita tutkittiin useana vuotena. Vuonna 1982 löytyi Dubokrain kohteesta kivikauteen ajoittuva kerros. Kerroksesta löytyi puujätettä, josta nostettiin esille pala suksea. Löydetty suksen puolikas on 102 cm pitkä kärkiosa, jonka
leveys vaihteli 8–9,5 cm ja joka oli valmistettu jalavasta. Hihnan kiinnityskohta oli rikki. Pohja oli tasainen ja puutyöstön jäljet oli poistettu hiomalla ja liukkautta lisätty kiillottamalla. Kahden radiohiiliajoituksen mukaan, jotka olivat 3870±40 BP (LU-2840) ja 3860±40 BP (LU-2838), suksi tehtiin noin 2620–2165 tai 2545–2160 eaa.
Revonlahdelta Vuonna 1948 löytyi Relletin rautatiepysäkiltä noin 6,5 kilometriä Raahen suuntaan olevalta työmaalta 140 senttimetrin syvyydestä hiekan ja liejun rajakohdasta lylymäntyisen suksen kärkikappale. Katkelman pituus oli 39 senttimetriä, leveys 7,1 senttimetriä ja paksuus 0,8–1 senttimetriä. Alkuperäinen leveys oli ollut suurempi. Suksen kärkiosaa oli veistetty lyhyin lastuin kivisellä työkalulla. Suksi oli päälipuolelta kulunut teräväreunaiseksi ja pohjastaan pyöreäksi. Seuraavana vuonna löytöpaikka tutkittiin ja sen todettiin olevan 44,7 metriä merenpinnan yläpuolella. E. Hyypän (levä-)analyysin mukaan suksi on vajonnut matalaan merenrantaveteen noin 1900 eaa. Suksi luetteloitiin numerolla KM 11927.


title: Muinaissukset

text: Pattijoelta löytyi 1934 lylymäntyisen suksen kärkiosa, joka oli kuulunut tasapälkäiselle sukselle . Tasapälkäinen suksi on ruotsalainen A-tyyppi. Eino Nikkilä mainitsee iäksi 3700 vuotta ja Matti Huurre 1900–1600 eaa. , joka on varmastikin sama epävarma siitepölyajoitus.


title: Muinaissukset

text: Lomsjökullenin suksi Ruotsin Vilhemiinasta on kohopälkäinen ja tasapohjainen,ja sen pituus on 160,5 senttimetriä. Siteenreikä on paljaana ja alapinnassa on pieni ura. Silti sen tyypiksi on määritetty C1, jolloin se olisi botninen suksi. Näin varhaista botnista suksea on verrattu arktisiin suksiin, joita valmistettiin ennen. Siitepölyajoitus antoi noin 1500–1200 eaa.


title: Muinaissukset

text: Trehöringsjön suksi, joka löytyi 1956 Ångermanlandista Ruotsista, on C1-tyypin suksi eli kohopälkäinen, jossa tasainen pohja. Sen radiohiiliajoitus on 2870 ± 70 BP eli kalibroituna 1068 ± 107 eaa. Suksen erikoisuus on kivikirveen jättämät työstöjäljet. Tapaus muistuttaa Viitasaaren tapausta (0 jaa.), jossa ajoitus on tuhat vuotta nuorempi.


title: Muinaissukset

text: Liperin suksi, joka löytyi 1897, on ensimmäinen löydetty muinaissuksi, joka on tuotu tieteen silmien alle. Suksi on kohopälkäinen, tasapohjainen, ja sen kanta on pyöreä. Sen pituus on 165 senttimetriä ja suurin leveys 19,2 senttimetriä. Ruotsalaiselta tyypiltään se on C1a . Suksi on ajoitettu 2370 ± 140 BP eli 450 eaa., jolloin se olisi tehty varhaisen rautakauden alussa . Uudempi ajoitus antaa kuitenkin pronssikautisen ajoituksen eli 700 eaa.


title: Muinaissukset

text: Ärnäsin ja Södervikin ruotsalaisilla suksilla on pienapohjat, joten ne voivat olla C4-tyyppiä, ja ne ajoitettiin siitepölyajoituksella pronssikaudelle.


title: Muinaissukset

text: Lapualta Toijanniemen kylästä löytyi 1949 suksen kärki suopellosta 20 cm syvyydestä. Pelto oli kydöttäessä laskenut miespolven aikana toista metriä, jolloin suksi tuli pellon pintaan. Suksen palanen oli 79 cm pitkä, 12 cm leveä ja 0,9-1,6 cm paksu. Alkuperäinen leveys voitiin päätellä olleen 16 cm. Keula kohosi 8,5 cm ja kärjen nipukka oli 8,5 cm pitkä. Suksi saattoi olla nahkavuorattu, mutta nahasta ei ollut jäänteitä. E. Hyyppä otti löytöpaikasta maanäytteen ja totesi suksen maanneen merenpohjaliejun päällä. Maankohoaminen antoi iäksi (30,8 metriä merenpinnan yläpuolella) 3100 vuotta eli pronssikauden suksi ajoitettiin 900 eaa. Suksi oli vuonna 1949 löydettäessä vanhimpia kärkinipukallisia suksia. Suksen luettelonumero Kansallismuseossa on KM 12058.


title: Muinaissukset

text: Ruotsissa on myös vanhoja kärkinipukallisia suksia. Burträskissa suksi on 2900 vuotta vanha eli se ajoitettiin 900 eaa., Vest-Agderissa suksi ajoitettiin 500 eaa. ja Överlännasin suksi ajoitettiin noin 0 jaa.


title: Muinaissukset

text: Lapualta Ylistaroon vievän tien läheltä löydettiin vain suksien kärjet, koska auran puukko leikkasi suksen poikki. Ne ovat pronssiaikaisia.


title: Muinaissukset

text: Sysmän suksi on Suomessa vanhin pienolkainen suksi. Se on valmistustavaltaan taidokkain lajissaan. Suksi on ajoitettu 2220 ± 100 BP eli kalibroituna 260 ± 115 eaa.


title: Muinaissukset

text: Jokkafallin suksi löytyi Överkalixista Ruotsin Norrbottenista. Suksi löydettiin osin haljenneena kannasta pälkään asti. Halkeaman päähän oli porattu reiät, jotta suksen halkeaman pää voitiin sitoa umpeen. Siteitä varten oli ehkä samassa yhteydessä porattu neljä reikää, kuten on tehty A-tyypin tasapälkäisissä suksissa. Tämä suksi on kuitenkin alkujaan ollut tasapohjainen ja kohopälkäinen botninen suksi eli tyyppiä C1. Ajoitus on tehty siitepölyanalyysistä ja se ajoittuu rautakauden alkuun. Tämän löydön jälkeen on löydetty toinen samalla tavalla käsitelty suksi Glommersträskista (alla 1049 jaa.). Se perusteella arvelee Kjell Lundholm, että Jokkafallin suksi on löydetty suosta tärveltyneenä ja sitten korjattu omaan käyttöön.


title: Muinaissukset

text: Viitasaarelta Huopanan kylästä löytyi kourupälkäinen B-tyypin suksi, jonka pituus on 159 cm . Se on vuonna 1994 tehdyllä radiohiilianalyysilla ajoitettu 400 eaa, kun aiemmin tehdyn siitepölyajoituksen mukaan se oli ajoitettu noin 0 eaa. Keskustelua on herännyt veistojäljistä, joita on voinut jäädä kivikirveen käytöstä. Ajoitusta jälkien perusteella vaihdettu vanhempaan, koska kivikirveiden käyttöä on voinut vielä olla vuosituhannen vaihteessa. Tapaus muistuttaa Trehöringssjön pronssikautista suksea, jossa on myös kivikirveen jälkiä . Suksen kiinnitys jalkaan on kourupäläs-tyyppinen, suksen yläpinnan listoissa on reiät, joista mäystinnauhat pujotettiin. Suksi on näytteillä Suomen Urheilumuseolla .


title: Muinaissukset

text: Hedmarkista, joka sijaitsee noin 65 km Oslosta pohjoiseen, on löytynyt niin sanottu Fumes-ski, joka on valmistettu männystä. Se on kohopälkäinen, mutta jalkaa tukemaan on veistetty sivuille kallistetut tukipienat. Siteen kiinnittämiseksi on porattu reiät pälkään alitse vaakatasossa jolloin se kiinnittää suksen tiukasti jalkaan. Suksen pohjassa on reunoilla pienat ohjaamassa liukua, mikä on pitkälle sukselle tarpeen. Suksen pituus on 244 cm. Suksen aiempi ajoitus 150 jaa. on kalibroitu vuosiin 70-200 jaa.


title: Muinaissukset

text: Riihimäen Herajoen suksi löytyi Silmäkenevan keskeltä 1920-luvulla alueelta, joka on arkeologisesti muutenkin kiintoisa muinaisjärvi. Löytöhetkellä suksen ajoitukseksi pääteltiin siitepölyn perusteella 1500–500 eaa. , mutta radiohiiliajoitus tarkensi ajoituksen varhaisrautakaudelle 1950 ± 130 BP eli 0-260 jaa. Suksen tyyppi on vanhahtava kourupälkäinen ja tasapohjainen suksi, ruotsalaisittain B-tyyppiä. Suksen kärkeen on porattu reikä ohjausnarua varten.


title: Muinaissukset

text: Pertunmaalta on löytynyt 168,5 cm pitkä ja 13,2 cm leveä pienapohjainen suksi, joka valmistettiin lylymännystä. Se on kohopälkäinen ja sen kanta on pyöreä. Samantapainen suksi löytyi myös Alavudelta (KM 12114). Suksen radiohiiliajoitus 1710 ± 140 BP eli kalibroituna 318 ± 162 jaa.


title: Muinaissukset

text: Färnäsistä Taalainmaalta Ruotsista löytyi pienapohjainen skandinaavinen suksi tyypiltään C4. Se radiohiiliajoitettiin 350 jaa. eli esiroomalaiseen rautakauteen.


title: Muinaissukset

text: Liperin kapeaolkainen suksi on leveydeltään 16 cm, josta olkaan leveys vie 5,3 cm. Suksesta löyty vain kärkiosa, joten pituutta ei tiedetä. Suksen ajoitus on 1670 ± 100 BP eli kalibroituna 372 ± 121 jaa.


title: Muinaissukset

text: Ikaalisista löydetty kapeaolkainen suksi, jonka olas on noin kolmasosa suksen leveydestä, mutta jossa olas on keskeltä kohollaan. Tätä voidaan melkein pitää kaksiuraisena suksena. Yksiolkaisena sen tyyppi olisi C2, mutta useampiuraisena C3. Tälle on ehdotettu tyypiksi myös C2b . Suksen päällinen on koristeltu nauhapunoskuvioilla ja on vanhin tällä tavalla koristeltu suksi. Ajoitus on 1530 ± 130 BP eli kalibroituna 491 ± 124 jaa. . Toinen ajoitus tälle on 290-550 jaa.


title: Muinaissukset

text: Saarijärven Summasjärveen laskevan ojan läheltä Viilsuolta löytyi niin sanottu botninen suksi, joka ajoitettiin 1460 ± 130 BP eli kalibroituna 430–680 jaa.


title: Muinaissukset

text: Pudasjärven Hetekylän Viinisuosta saatiin vuonna 1935 maantien rakennustyössä talteen kuusipuusta valmistettu suksipari. Toinen suksi säilyi nostossa ehjänä, mutta toinen nostettiin talteen katkelmina. Löytäjän kertomuksen mukaan sukset vielä maassa ollessaan vaikuttivat eripituisilta eli sukset saattoivat olla niin sanotut epäpariset. Lyhyempi onkin rakenteeltaan erilainen kuin pitempi. Suksien päällä oli löydettäessä 40 cm mutaa ja 20 cm rahkaa. Pisin suksi oli takapainoisena 215 cm pitkä, 14 cm leveä ja 2,8 cm paksu. Sen päälipinta oli heikosti harjahtava ja päläs oli 35 cm pitkä ja 9 cm leveä, mutta päälipinnaltaan tasainen. Mäystimen kolo oli 3,5 cm leveä ja se oli koverrettu osittain päältäpäin ja sitten porattu sivuilta reiät. Pitkän suksen pohja oli tasainen, eikä käytön jälkiä havaittu. Toinen suksi palasina. Keskikappale oli 72 cm pitkä, 11,6 cm leveä ja 3,5 cm paksu, keulapala 39 cm pitkä. Tämänkin päläs oli 35 cm pitkä ja 7,5 cm leveä. Mäystimen kolo oli 7 cm leveä. Pohjan pinta oli epätasainen ja se arveltiin olleen nahkapohjainen. Suksien valmistus oli ollut nopeaa ja karkeaa, sillä työn jälki oli huonoa. Sukset ovat kansallismuseossa numerolla KM7825. Ne on ajoitettu ensimmäisen kristillisen vuosituhannen puoliväliin eli noin 400–600 jaa.


title: Muinaissukset

text: Mäntän suksi löytyi Kolhon Lietunsalosta (Multisuo) 1991 marjaretkellä metsäojituksen jäljiltä ojasta. Suksi on kohopälkäinen ja muutenkin botnisen suksen kaltainen. Suksen kanta on kuitenkin tasainen eikä suippo ja sen pituus on 168 cm ja leveys 15 cm. Päläs on 2,0 cm korkea ja 7,5 cm leveä ja sijaitsee enemmän suksen vasemmalle reunalle päin, jolloin suksi oli hiihtäjän oikeassa jalassa. Vilkuna arveli, että kyseessä oli tasaparisen suksen oikea suksi, joka olisi uhrattu suohon. Löytö on arvokas monella tapaa. Suksen reunat on porattu 4,5–5 senttimetrin välein 2–3 millimetrin suuruisia reikiä. Reiät on yhdistetty toisiinsa uurteella mikä osoittaa, että sukseen ommeltiin karvanahkapohja. Länsi-Siperiassa käytettiin 1700-luvulla samaa ompelutekniikkaa nahan kiinnittämiseen. Nahka taivutettiin reilusti suksen päälle ja ommeltiin langalla siten, että pohjapuolella lanka kulki urissa kohottamatta nahkaa irti pohjasta ja reiän kautta sillä ommeltiin nahan läpi ja palattiin seuraavasta reiästä takaisin pohjan puolelle uraan. Suksen kannassa ei ollut reikiä, mutta siinä kulki poikittain uurre, johon on asetettu puulista. Erikoisin löydös ovat suksen mäystimet eli siteet, sillä ne ovat säilyneet. Pälkään reiässä oli löydettäessä vielä karvainen mäystinremmi, jolla hiihtäjän jalka kiinnitettiin pälkään. Siinä oli silmukka, jolla kantapää kiristettiin mäystimeen remmillä. Remmi oli hävinnyt. Puu on mäntyä, jonka radiohiiliajoitus oli 1530 ± 30 BP eli kalibroituna 544 jaa. Koska puun ikä on yleensä suuri, on suksella hiihdetty 500–600 jaa. eli rautakaudella. Löytöpaikka on ollut silloin ranta-aluetta. Suksi on luetteloitu Museoviraston kokoelmissa numerolla KM 26590.


title: Muinaissukset

text: Rautalammin Peuransuolta löytyi 2003 vedestä puunkappale, joka osoittautui sukseksi. Se oli 155,4 cm pitkä ja kohopälkäinen. Päläs oli tosin hakattu irti ennen suohon panemista. Suksia on saatettu uhrata tällä tavalla. Janne Vilkuna huomasi suksen Peurasuon museossa ja lähetti suksen ajoitettavaksi. Sen radiohiiliajoitus on 600 jaa. eli suksi oli rautakautinen.


title: Muinaissukset

text: Alvdalin suksi Norjan Hedmarkista on ajoitettu 600 jaa. ja kuuluu myöhäiseen rautakauteen. Se löytyi 1906 suosta ja on valmistettu männystä. Se on säilynyt lähes alkuperäisen mittaisena. Sukset ovat näytteillä Holmenkollenin museossa.


title: Muinaissukset

text: Vuolijoelta Oulunjärvessä olevalta matalalta saarelta löytyi pienapohjainen suksi. Suksi on Kainuun museossa (nro 2797) ja se ajoitettiin 1440 ± 120 BP rautakaudelle eli kalibroituna 635 ± 123 jaa..


title: Muinaissukset

text: Saarijärven Lannevedeltä löytyi botninen suksi, joka ajoittuu keskiselle rautakaudelle.


title: Muinaissukset

text: Kinnulasta Keski-Suomesta vuonna 1968 löydetty varsin hienosti koristeltu suksi herättää tutkijoissa hämmennystä. Suksi on koristeltu kuin Ruotsin Birkassa tehtiin puu- ja luuesineille 1000–1200 jaa. Suksen ajoitus on kuitenkin 650 jaa., mikä on liian suuri aikaeroksi. Sellainen mahdollisuus vielä on, että puu, josta suksen puuaines on irrotettu, on yli 350 vuotta vanhempaa. .


title: Muinaissukset

text: Posiolta on botninen suksi, jonka pälkään takaosaan on piirretty ruutukuvio. Suksen kärkeen on veistetty nipukka. Sen ajoitus on 1300 ± 100 BP eli kalibroituna 752 ± 98 jaa.


title: Muinaissukset

text: Reinheimenista löytyi suksi, joka on iältään noin 700 jaa.. Suksi on osittain tuhoutunut, mutta edelleen sen pituus on 172 senttimetriä ja leveys 14,5 senttimetriä. Päläs on veistetty koholleen ja pälkään läpi portaun reiän molemmilla puolilla oli jäljellä nahkahinaiset siteen. Suksi oli säilynyt hyvin, koska se oli paljastunut hiljattain sulaneen jään alta.


title: Muinaissukset

text: Ullavan Pahalammelta , joka on Ullavanjärven kaakkoisrannalla, löytyi 2001 suksenkärjen kappale. Suksi on tyypiltään botninen ja sen radiohiiliajoitus antoi 700-luku jaa. Paikalta löytyi muitakin työstettyjä puunkappaleita sekä reenjalaksen katkelma.


title: Muinaissukset

text: Tyrväältä Sastamalasta on C4-tyypin suksi, joka on kohopälkäinen ja pienapohjainen. Samanlainen suksi löytyi myös Alavudelta (KM 12114). Tyrvään suksen radiohiiliajoitus on 1290 ± 110 mikä tekee kalibroituna 760 ± 105 jaa.


title: Muinaissukset

text: Kemijärven Tapionniemen kylästä Tervajängän pellosta löytyi botnisen suksen 60 cm pitkä kärki. Suksen koristelu on skandinaavista punoskoristelua, jossa on muun muassa hannunvaakuna. Kärkeen on veistetty pidennetty ja koristeellinen niin sanottu voluutti (kierukkakoriste) . Suksi on muuten tyypiltään C1 ja sen ajoitus on 1270 ± 100 BP eli kalibroituna 773 ± 98 jaa. (museonumeroitu KM9908).


title: Muinaissukset

text: Utrovatn’in suksi Opplandista Norjasta on ajoitettu 780-975 jaa. Se on näytteillä Holmenkollenin museossa


title: Muinaissukset

text: Staraja Ladogan venäläinen suksi on löydetty viikinkiaikaisesta kauppapaikasta Olhavanjoen suussa. Se on kapeaolkainen, tasapohjainen ja pyöreäkantainen suksi, jota on koristeltu rikoila-viivoin suksen päältä. Reunoja kiertää reikärivi, jollaisia tehtiin karvanahkapohjan kiinnittämistä varten. Samanlainen suksi on myös Mänttän 500-lukuinen suksi. Staraja Ladogan sukselle tehty siitepölyajoitus antoi 700–900 jaa. Samoilta kaivauksilta löydettiin muitakin suksia.


title: Muinaissukset

text: Kemijärven Tapionniemen kylästä Tervajängän pellosta 30 cm syvyydestä löytyi vuonna 1938 pituudeltaan 133 cm pitkä ja 11 cm leveä lylymäntyinen suksi, joka oli 1,3–3,2 cm paksu. Se oli kohopälkäinen ja pyöreäpohjainen niin sanottu botninen suksi, jonka kanta oli veistetty suipoksi. Päläs oli 29 cm pitkä ja 4,8–6,1 cm leveä, mutta pälästä on veistetty kirveellä lyhyemmäksi. Päläs oli myös hieman kovera. Mäystimen reiästä, joka oli 2,5 cm pitkä ja 0,7 cm leveä, oli kantaan 72 cm ja kärkeen 61 cm. Suksi, jonka on luetteloitu numerolla KM8317:4, ajoitettiin 800–1000 jaa..


title: Muinaissukset

text: Ranua kapeaolkainen suksi on leveydeltään 10,8 senttimetriä, josta olas on vain 4,2 senttimetriä. Ajoitus vie suksen 1050 ± 100 BP eli kalibroituna 980 ± 119 jaa.


title: Muinaissukset

text: Finslandin suksi Vest-Agderista on ajoitettu 980–1165 jaa. Se on näytteillä Holmenkollenin museossa


title: Muinaissukset

text: Pielisjärven Sokkojärveltä löytyi 1946 hienosti säilynyt lylymäntyinen botninen suksi. Se on kohopälkäinen ja tasapohjainen, mutta suksen takaosa puuttuu. Sen alkuperäinen pituus oli arviolta 170 cm ja leveys 16,2 cm. Suksen reunoihin on porattu reikiä riviksi karvanahan kiinniompelua varten. Reiät sijaitsevat 1,6–1,8 cm reunasta ja ne ovat 4,5–6 cm välein. Reikien tekoa helpottamaan pohjaan on vedetty terävällä esineellä reunaa myötäilevä viiva. Joka toisen reikäparin väliin on tehty ura, johon mahdollinen ommel voitiin piilottaa, kun nahkaa ommeltiin ”harsimapistoin”. Nahkaa ei ollut säilynyt. Suksi on rautakauden loppupuolelta ja se ajoitetaan epävarmasti noin 1000 jaa.


title: Muinaissukset

text: Arvträskistä Ruotsin lapista löytyi botninen suksi yhdessä toisen suksen osasen kanssa. Suksi oli melko lyhyt, kohopälkäinen ja pohjaltaan hieman pyöreä. Suksen tyyppi olisi näin C1b. Pälkään alta oli mäystintä varten porattu poikittainen reikä. Suksen ajoitus on noin 1000 jaa. tai myöhäisempi.


title: Muinaissukset

text: Glommersträskin suksi löytyi metsäojituksen yhteydessä noin 2,5 km kaakkoon Glommersträskin rautatieasemalta, joka sijaitsee Ruotsin Lapissa Advisjaurissa. Suksi kaivettiin esille 35 cm syvyydestä ja sen pituus on 194 cm pitkä ja 11 cm leveä. Suksen molemmat kärjet ovat suipot ja se on kohopälkäinen. Pälkään pituus on 45 cm, leveys 6,8 cm ja korkeus 1,5 cm. Pälkään alta on porattu poikittain siteille reikä, joka on 4,3 cm leveä. Päläs on veistetty koveraksi, mutta reikä on hakattu esille pälkään läpi. Suksi on tuhottu myös katkaisemalla se neljään osaan. Pohja on aivan musta ja lievästi pyöristetty eikä siihen ole veistetty olasta. Suksi vaikuttaa botniselta eli on tyyppiä C1. Suksen kärkeen on porattu kaksi reikää. Muidenkin vastaavien suksien perusteella päättelee Kjell Lundholm, että suksia voitiin vetää perässä. Ajoitus antoi sukselle ikää 985+-100 BP eli kalibroituna 1049 ± 104 jaa.


title: Muinaissukset

text: Vesilahden Sakoisten kylästä löytyi Oravajärven läheltä vuonna 1929 yli metrin syvyydestä suksen keskiosa. Katkelman pituus oli 106 cm, leveys 10,5 cm ja paksuus 1–3 cm. Suksen pohjassa oli 3,5 cm leveä teräväreunainen olas ja päällinen oli lievästi harjava. Pälkään leveys oli 6,2 cm ja pituus 35 cm, mutta siinä oli harvinaisempi piirre. Päläs oli kaarevapintainen, mutta jalan sivuun lipsumista estettiin kahdella parilla kohokielekkeitä, jotka olivat noin 7 cm pitkät. Etukielekkeiden väliin oli porattu suoraan pohjan läpi halkaisijaltaan 1,4 cm reikä. Mäystimen kiinnittämistä varten päläkähään oli kaiverrettu poikittain 4 cm ja 0,8 cm korkea kolo. Suksi on koristeltu veistämällä siihen "palmikot", joita oli tehty neljä rinnakkain. Tämän kapean suksen ajoitus 920 ± 100 BP on kalibroituna 1110 ± 88 jaa. ja se on luetteloitu numerolla KM8439.


title: Muinaissukset

text: Steinhaugmosta Norjasta on löytynyt suksi, jonka reunoja kiertää reikärivi. Tällainen suksi on yleensä pohjustettu karvanahalla ompelemalla se reunojen reikiin kiinni. Vastaavanlaiset ovat myös Mänttän ja Staraja Ladogan sukset. Suksen on ajoitettu radiohiilimenetelmällä noin 1100 jaa.


title: Muinaissukset

text: Toivakasta Ruuhimäen kylästä Tuominiemen tilalta löydettiin mäntypuinen 59 cm pitkä suksen keulakappale, joka on tallessa Kansallismuseossa (KM8241). Suksi on ollut noin 10,5 cm leveä ja 1,3 cm paksu. Suksi oli jo käyttöaikana haljennut ja narulla korjattu ennen suohon panemista, jossa se hajosi lopullisesti. Suonesteet ovat myös syövyttäneet puun pintaa selvästi. Suksi on ollut päältä harjava ja harjan reunat hieman koverat. Koristeeksi tehdyt kuusi paria viivoja kulkevat suksen pituuden suuntaisina ja yhtyvät suksen kärjessä pareittain muodostaen sinne kolme kolmiota, joiden sisään on piirretty pistekoristeita. Pohjaan oli veistetty loivareunainen, 4,5 cm leveä ja 0,6 cm syvä olas, joka madaltuen ylettyi kärkeen asti. Kärki on veistetty teräväksi ja pitkäksi. Suksen muoto ja koristelu viittaa rautakauteen tai keskiaikaan.


title: Muinaissukset

text: Åsnesin suksi Hedmarkista on ajoitettu 1165–1260 jaa. Se on näytteillä Holmenkollenin museossa


title: Muinaissukset

text: Kaukolasta Kaarlahden rautatieaseman luota löytyi vuonna 1937 noin 40 cm syvältä kuusipuinen suksi, joka oli 158 cm pitkä, 9,5 cm leveä ja 2,5 cm paksu. Kärki oli katkennut ja suksen sivut lahonneet, mutta selvästi näki, että suksi oli ollut kauan käytössä. Päläs oli 33 cm pitkä ja 6,6 cm leveä, mutta matala. Mäystimen reikä oli matala ja 5,3 cm leveä. Suksessa ollut olas oli kulunut epäselväksi ja pinnan koristeviivat nekin lähes hävinneet. Kannassa olas saattoi olla keskeltä hieman harjava. Suksi oli kärjestään katkennut ja koska kannasta oli mäystimen reiän keskikohtaan 105 cm, oli suksi ehkä alle 2 metrinen. Suksen vierestä otettu maanäyte ajoitettiin nuoreksi ja sitä pidetään aikaisintaan 1000-lukuun kuuluvaksi.


title: Muinaissukset

text: Keuruun Suolahti on puuesineiden osalta arkeologinen paratiisi. Lukuisten veneenosien, melojen ja astianpalasten joukossa oli myös suksenkatkelmia. Nämä on ajoitettu 1200-luvulle. Kyseessä oli metsästysasema, jonne tultiin etelästä ja jossa oli tarvittavat varusteet ympärivuotiseen asumiseen. Paikalta löytyi muun muassa kuusipuinen suksi noin 30 cm syvyydestä. Sen pituus oli 185 cm, leveys 11,5 cm ja paksuus 3 cm. Suksen kärki oli katkennut ojankaivuussa, mutta muuten suksi oli ehjä. Sekä keula että kanta olivat suipot ja nousevat (botninen malli). Nousevissa kohdissa suksi oli sekä päältä että alta harjavat kummassakin päässä. Pälkään pituus oli 22 cm ja leveys 6 cm, mäystimen kolo oli 3 cm leveä, jonka valmistuksessa oli hyödynnetty päälipuolen koloa. Suksen pohja oli karkeatekoinen ja epäiltiinkin suksen olevan nevasuksi eli suon ylitykseen käytetty suksi.


title: Muinaissukset

text: Elvenesin suksi Varangerista on ajoitettu 1225–1280 jaa. Se on näytteillä Holmenkollenin museossa.


title: Muinaissukset

text: Ullavasta Rahkosen tilalta Ullavajärven rannasta löytyi 1951 ojankaivuun yhteydessä suksenkappale, joka radiohiiliajoitettiin 1200-luvulle. Kyseessä oli lyly, josta on lähteessä kuvakin. Ullavasta on myös merovinkiaikainen suksi.


title: Muinaissukset

text: Kokkolan Linnusperältä löytyi 301 cm pitkä ja 11,8 cm leveä suksi. Kohopälkäisen suksen pohjauran eli olaan leveys on 4 cm ja sillä oli molemmat päät suipot. Suksi oli koristeltu viivoilla ja geometrisillä kuvioilla ja on niin sanottua Kajaanin mallia. Suksen ajoitus on 1360 ± 110 jaa.


title: Muinaissukset

text: Kolarista on löytynyt koristeltu suksi, jolla suksen kärkeen veistetty on niin sanottu tuopinkorvainen kärkinipukka. Se on kohopälkäinen, kapeaolkainen suksi, jonka pituus on 123 cm ja leveys 12 cmm. Olkaan leveys on vain 3,7 cm. Suksi on ajoitettu 530 ± 90 BP eli kalibroituna 1386 ± 66 jaa. eli se on keskiaikainen suksi. Museoviraston luettelossa se on numerolla KM10521.


title: Muinaissukset

text: Hämeenkyröstä löytyi nuori suksi, joka on 189 cm pitkä ja 10,5 cm leveä. Suksi on kohopälkäinen, tasapohjainen ja sen kanta on pyöristetty. Se on ajoitettu 500 ± 120 BP eli kalibroituna 1448 ± 119 jaa. ja kuuluu keskiaikaan .


title: Muinaissukset

text: Lyckelen (Ruotsi) suksi on nuorin botninen suksi, joka on niin sanottuun kemijärveläistyyppien. Näitä on Ruotsissa 5 kappaletta. Suksi on vuodelta 1541.


title: Muinaissukset

text: Multian Isojärvellä kuokittiin suota kesällä 1953 ja työmaalta otettiin talteen suksi. Sitä pidettiin maatilalla tallessa ja vuonna 2003 siitä soitettiin Janne Vilkunalle. Suksen kärki ja kanta oli hakattu irti ja jäljellä on vain 73,7 cm pituinen keskiosa pälkäineen. Suksi ilmeisesti uhrattiin suohon, mutta samalla varmistettiin, ettei satunnainen löytäjä ottanut suksea itselleen. Sen radiohiiliajoitus on 370 ± 30 BP eli kalibroituna se voi olla joko 1450–1530 jaa. tai 1590–1630 jaa. Vanhojen asiakirjojen perusteella ensimmäinen asuintila tuli Isojärvelle 1560-luvulla.


title: Muinaissukset

text: Øvrebøn suksi Vest-Agderista Norjasta on ajoitettu noin 1600 jaa. Se on näytteillä Holmenkollenin museossa


title: Muinaissukset

text: Ähtäristä Mäkikylästä löytyi vuonna 1948 kytöpellosta 30 cm syvyydestä suksen, joka oli muuten ehjä lukuun ottamatta lyhyttä kappaletta puoli metriä kärjestä ja kannan kärkeä. Useana kappaleena talteen saatu suksi oli 244 cm pitkä, 12 cm leveä ja 2,5 cm paksu. Alkuperäinen pituus lienee ollut noin 270 cm. Päläs oli 4 cm korkea ja 29 cm pitkä ja sen alle oli koverrettu 8 cm leveä mäystimen reikä. Kärki oli veistetty niin sanotuksi "tuopinkorvaksi" ja muistutti ennen vuotta 1949 löytynyttä Pudasjärven suksea. Suksen päälyspinta oli lievästi harjava ja koristeltu 8:lla samansuuntaisella viivalla eli rikolla, joista kaksi viivaparia kiersivät suksen ulkoreunaa ja kaksi viivaparia olivat suksen keskilinjalla. Suksen pohja oli kupera ja siihen oli veistetty 7-8 mm syvä ja profiililtaan kaareva olas, joka oli 3,5 cm leveä. Keula nousi 6 cm ja suksi oli keskeltä 2,7 cm jalkava. Sukseen oli kaiverrettu vuosiluku 1721. Suksen luettelonumero Kansallismuseossa on KM/kt 8639:2. Samasta kohtaa löytyi myös toinen suksi (KM/kt8639:1).


title: Muinaissukset

text: Koska kaikkia suksia ei ole ajoitettu, ei niitä luetella edellä olevassa ajoitettujen suksien listalla. Niillä voi kuitenkin olla tunnistettavat piirteet, joilla ne voidaan kytkeä ajoitettuihin suksiin.


title: Muinaissukset

text: Muhoksesta Pyhäsalon kylästä löytyi vuonna 1937 erittäin hyvin säilynyt mäntyinen kaksikärkinen ehjä suksi. Tämä niin sanottu Botninen suksi oli 128,3 cm pitkä, 10,7 cm leveä ja 2,5 cm paksu, ja se löytyi 85 cm syvyydestä suosta ojaa kaivettaessa. Suksen pohja oli tasainen eli olaaton ja hiihtämisestä kulunut. Suksi oli painunut suossa kaarelle. Päläs oli 43,5 cm pitkä ja alkoi edestä jyrkästi palautuen takana loivasti suksen tasalle. Pälkään leveys edessä oli 6,8 cm ja takana 6 cm. Pälkään alle oli koverrettu mäystimelle 3 x 0,7 cm kolo. Kovertamiseen oli ilmeisesti käytetty metalliasetta. Suksi on mahdollisesti ollut nahalla pohjustettu kalhu, jolla on kuitenkin hiihdetty nahan kuluttua pois. Suksi on luetteloitu numerolla KM/kt 8226.


title: Muinaissukset

text: Rovaniemeltä Sattajärveltä löytyi vuonna 1935 kuivaustyössä mäntyinen suksen kantapuoli. Suksi saattoi katketa ojaa kaivettaessa, koska se löytyi ojan reunasta. Suksi oli 11,7 cm leveä ja 2,5 cm paksu. Osan pituus oli 63 cm, josta pääteltiin suksen olleen 105–110 senttimetriä pitkä. Suksen ylä- ja alapinta oli kuivunut sileäksi. Päläs oli noin 6,7 cm leveä ja mäystimen reikä on tehty metallisella aseella. Muhoksen suksen tapaan tämä Botninen suksi on luetteloitu numerolla KM/kt 8191.


title: Muinaissukset

text: Kolarista Pasmajärven kylästä suosalmesta maantieojaa kaivettaessa löytyi 40 cm syvyydestä 111 cm pitkä suksi, joka oli 14,8 cm leveä ja 3,3 cm paksu. Suksen molemmat päät löytyivät katkenneina ja suksi oli hieman lahonnut ja haljennutkin. Päläs oli osittain särkynyt, mutta oli havaittavasti kovera ja taaksepäin madaltuva. Tämä Botninen suksi on toimitettu Tornion museoon.


title: Muinaissukset

text: Kiuruveden botnisen suksen pituus on 165 cm ja leveys 14 cm. Suksi on luetteloitu Museoviraston kokoelmissa numerolla KM9059:1.


title: Muinaissukset

text: Neidenista Norjan Finnmarkista löytyi tyypin C1 suksi, jonka pituus on 145,5 cm. Suksen kärki oli löydettäessä poikki, joten se oli alkujaan noin 20 cm pitempi. Pälkäästä puuttui reikä, joka on voitu tärvellä. Suksen oikea reuna on hävinnyt suksen suippoa kantaa lukuun ottamatta.


title: Muinaissukset

text: Kemijärveltä löytyi kohopälkäinen suksi, jossa päläs on veistetty kourumaiseksi. Suksi on lähes ehjä ja sen rakenne on säilynyt hyvin. Sen tyyppi on C1 ja pituus 159,5cm.


title: Muinaissukset

text: Kemijärveltä Tohmon kylästä löytyi vuonna 1937 ojankaivuun yhteydessä 20 cm syvyydestä mäntyinen kaksikärvinen suksi, joka oli 165,8 cm pitkä, 12,9 cm leveä ja 3,3 cm paksu. Suksi löytyi ehjänä, vaikka se oli hieman lahonnut suossa. Suksen päälyspuoli oli lievästi harjava ja pohja tasainen ja olaaton. Suksi oli käytössä kulunut etenkin kärjen ja kannan nousussa. Päläs oli 39 cm pitkä ja se oli tehty lähes 1 cm koveraksi. Mäystimen reikä oli kooltaan 3 × 0,6 cm. Suksi on luetteloitu numerolla KM/kt 8225:1.


title: Muinaissukset

text: Lapinlahden Kivistön kylästä löysi N. Ruotsalainen vuonna 1933 ojatöissä noin 30 cm syvyydestä pahoin lahonneen kuusipuisen suksen, joka oli 134 cm pitkä, 13 cm leveä ja noin 3 cm paksu. Suksen molemmat päät olivat hajonneet, mutta keskiosassa päläs oli 36 cm pitkä ja 7 cm leveä. Päläs oli päältä hieman kourupintainen ja taaksepäin madaltuva. Mäystimen reikä oli 6,5 cm leveä. Suksen pohja oli tasainen. Suksi on lahjoitettu Kansallismuseon kansatieteelliselle osastolle kokoelmiin numerolla 7746.


title: Muinaissukset

text: Himangasta Kannuskylästä löytyi vuonna 1935 noin 30 metrin päästä Pikkujoen rannasta mäntypuinen suksi, joka makasi jokilietteen mullassa noin 50 cm syvyydessä. Vaikka suksen kärki puuttui, olivat sen mitat 142,5 cm pitkä, 10,8 metriä leveä ja 2,4 cm paksu. Pohja oli tasainen, suksen yläpuoli lievästi harjava ja sen päläs noin 8 cm leveä. Mäystimen reikä, joka oli ollut 6 cm leveä, oli tuhoutunut ja suksi siitä kohtaa poikki. Suksen kanta pyöreäksi veistetty tai muotoutunut. Voidaan tulkita botniseksi sukseksi.


title: Muinaissukset

text: Purnusta Ruotsin Gällivaresta löytyi rautakautisen botnisen suksen kärki, joka oli viivoin ja punosornamentein koristeltu.


title: Muinaissukset

text: Merijärven botnisella suksella on reunansuuntaiset koristeuurteet.


title: Muinaissukset

text: Kuusamosta löytyi vuonna 1936 suksipari Kuusamojärven rannalta Vääräjoen suun kohdalta. Sukset olivat soran ja mudan välissä noin 50 cm syvyydessä. Molempien kärjet olivat tuhoutuneet ja toisesta pala kantaa puuttui. Toisen suksen mitat olivat 124 cm pitkä, 15 cm leveä ja 3 cm paksu, ja toisen suksen mitat olivat 100 cm pitkä, 15 cm leveä ja 2,5 cm paksu. Suksien pälkäät ovat 32 cm pitkät ja 7 cm leveät, mutta mäystimien kolot ovat 5 cm ja 3 cm leveät. Säilytetään Kansallismuseossa numerolla 7898:1-2.


title: Muinaissukset

text: Muonion Liepmäjärveltä tehtiin suolöytönä vanha botninen suksi, jota ei ole ajoitettu.


title: Muinaissukset

text: Säräisniemestä Oterman kylästä löytyi mahdollisesti 1930-luvulla mäntyinen suksi, jonka mitat olivat: 115 cm pitkä, 13 cm leveä ja 1-3,5 cm paksu. Kannasta oli murtunut arviolta 15-20 cm pala ja suksi oli takapäästään muutenkin lohkeillut. Puuaines oli suossa muutenkin syöpynyt epätasaiseksi. Suksen pohja oli olaaton ja pälkään pituus oli 39 cm, nousten edessä jyrkästi mutta laskien taaksepäin loivasti. Päläs ol noin 6 cm leveä ja mäystintä varten oli metallityövälineellä koverrettu 4,2 cm leveä ja 0,6 cm paksu kolo. Mäystimen keskikohdan ja suksen kärjen välimatka oli 71 cm. Suksi hankittiin museolle 1939 ja luetteloitiin numerolla KM8305.


title: Muinaissukset

text: Saarijärveltä Häkkilästä löytyi botninen suksi (KM/kt 10778).


title: Muinaissukset

text: Lappajärveltä Nuottiniemen rannasta osui Eino Vinkka jalallaan vuonna 1946 uintiretkellään järven pohjassa makaavaan sukseen. Mäntyinen suksi vaikuttaa botniselta malliltaan, mutta se oli löydettäessä lievästi lahonnut. Suksi oli katkenneenkin 149 cm pitkä, 12 cm leveä ja 1-1,2 cm paksu. Suksen molemmat päät suippenivat ja kärki nousi 4,5 cm ja kanta 1 cm verran. Suksen pohja oli tasainen ja päälypinta lievästi kupera. Pälkään pituus oli 35 cm ja leveys 7 cm. Päläs laski edessä jyrkästi, mutta takaa loivasti. Mäystimelle oli koverrettu 6 cm leveä reikä pälkään alle. Suksi arveltiin olevan historialliselta ajalta. Suksi on luetteloitu KM/kt8607.


title: Muinaissukset

text: Alavudelta löytyi samalta kohtaa kuin suksi KM/kt8626:2 toinen suksi, joka oli pahasti lahonnut ja hajonnut. Koska kärki ja kanta olivat katkenneet pois ja pohja oli tasainen vailla olasta, voidaan suksea pitää botnisena malliltaan. Lähin vastaavuus sille oli vuonna 1949 Lappajärven suksi KM/kt8607, joka oli myös botninen malliltaan. Löydetty katkelma oli 105,5 cm pitkä, 11,3 cm leveä ja 1 cm paksu. Päläs oli 2,4 cm paksu, 6,5-8 cm leveä ja noin 38 cm pitkä. Edestä päläs nousi jyrkästi ja taakse se laski loivasti. Mäystimen reikä oli 10 cm pitkä. Pälkään eteen oli porattu kaksi pientä reikää, mutta niille ei ole keksitty tarkoitusta. Sen sijaa taakse tehdyt kolme reikää olivat sitomassa alkanutta halkeamaa. Suksen luettelonumero on KM/kt 8626:1


title: Muinaissukset

text: Nordlannin Èsesta Norjasta on löytynyt suksi, jonka reunoja kiertää reikärivi. Tällainen suksi on yleensä pohjustettu karvanahalla ompelemalla se reunojen reikiin kiinni. Vastaavanlaiset ovat myös Mänttän ja Staraja Ladogan sukset.


title: Muinaissukset

text: Pudasjärveltä löytyi päältä koristeltu ja kapeaolaaksinen suksipari, jotka ovat eripituiset. Liukusuksen eli lylyn pituus on 286 cm ja potkusuksen eli kalhun pituus on 212 cm. Kalhun pohjassa on vielä karvanahka kiinni. Suksi on luetteloitu Museoviraston kokoelmissa numerolla KM7564.


title: Muinaissukset

text: Petäjäveden Kuivasmäen Kurkisuosta löysi nuorimies V. M. Klinga vuonna 1933 mäntypuisen suksen noin 105 cm syvyydestä ojankaivuun yhteydessä. Suksen päälyspinta oli tasainen ja päläs, joka 35 cm pitkä ja alle 7 cm leveä, oli siististi tehty. Mäystimelle oli koverrettu 5,7 cm leveä kolo. Suksen pituus oli 183 cm, leveys alle 14 cm ja se oli 3 cm paksu. Sekä kärki että perä olivat suipot. Suksen pohja oli tasainen ja olaaton, mutta yllättävän vähän kulunut. Koska suksen yläpinta oli ruskea ja alapinta taas musta, epäili Itkonen sen olleen liimatulla nahkapohjalla varustettu "kalhu" eli lyhyempi potkusuksi. Nahan ompeluun ei suksen reunoihin ollut porattu reikiä.