title: Abdullah Sanussi

text: Senussi on tullut tunnetuksi brutaaleista toimintatavoistaan jo 1970-luvulla. 1980-luvun alussa hän oli sisäisen turvallisuuden päällikkönä, viime vuosina sotilastiedustelun päällikkönä kenraalin arvolla.


title: Abdullah Sanussi

text:
Al-Senussi oli Gaddafin lähipiirin jäsen ja häntä pidettiin yhtenä Muammar Gaddafin luotetuimmista neuvonantajista. Hän on naimisissa tämän sisaren kanssa. Hän on myös Abdul Salam Jalloudin serkku. Hän kuuluu megarha-heimoon, jonka kotialuetta on Sebhan alue Saharan laitamilla.
Häntä syytetään rikoksista ihmisyyttä vastaan, joista esimerkkinä kansannousun mielenosoitusten tukahduttaminen esimerkiksi Bengasissa väkivalloin. Aiempia tekoja on osallistuminen 1996 tripolilaisessa Abu Salimin vankilassa runsaan tuhannen vangin tappamiseen. Ranskassa hän on vuonna 1999 saanut elinkautistuomion ranskalaisen lentokoneen räjäyttämisestä Nigerissä. Häntä on myös syytetty murhajuonesta Saudi-Arabian kruununprinssi Abdullahia vastaan.


title: Abdullah Sanussi

text: Hänet pidätettiin Mauritaniassa maaliskuussa 2012.


title: Abdullah Sanussi

text: Abdullah Sanussi sai heinäkuussa 2015 kuolemantuomion Libyan vuoden 2011 sodan aikaisista sotarikoksitaan.


title: Etelä-Suomen huoltorykmentti

text: Etelä-Suomen huoltorykmentti (lyhenne ESHR) oli Puolustusvoimiin kuuluvan Maavoimien materiaalilaitoksen toimialueensa huollon järjestelyistä vastaava joukko-osasto. Se perustettiin vuoden 2008 alussa. Toisin kuin muut huoltorykmentit, sitä ei muodostettu entisistä varikoista. Sen palveluksessa oli noin 135 henkilöä. Rykmentti lakkautettiin 31. joulukuuta 2014 osana puolustusvoimien logistiikkajärjestelmän uudelleenjärjestämistä.


title: Etelä-Suomen huoltorykmentti

text: Rykmentin esikunta sijaitsi Helsingissä Lauttasaaressa entisissä Merivoimien Esikunnan tiloissa. Aikaisemmin esikunta sijaitsi Helsingin Katajanokalla.


title: Etelä-Suomen huoltorykmentti

text: Rykmentin komentajana toimi everstiluutnantti Terho Mustonen vuoden 2013 loppuun. Häntä seurasi komentajana evl Timo Vilkko.


title: Etelä-Suomen huoltorykmentti

text: Joukko-osastoon kuuluivat myös varasto-osastot Porvoossa ja Sipoossa.


title: Etelä-Suomen huoltorykmentti

text: Muista huoltorykmenteistä poiketen sillä oli myös oma huoltokeskus Santahaminan varuskunnassa, joka huolehti myös mm. Uudenmaan Jääkäripataljoonan huollosta. Nämä osat kuuluivat Logistiikkalaitoksen organisaatioon.


title: Yhdystie 2442

text: Yhdystie 2442 (osoitenimenä "Siltatie") on yhden kilometrin pituinen tie joka kulkee Ulvilan Friitalasta saman kaupungin alueella sijaitsevaan Vanhaankylään. Tie on hyvälaatuista ja koko matkaltaan katuverkolla kulkevaa 40 km/h nopeusrajoituksilla varustettua tietä.


title: Yhdystie 2442

text: Tie saa alkunsa Yhdystien 2551 kiertoliittymästä Friitalan kaupunginosasta, ensin tie ohittaa melkein sen alkupäässä Koulukujan ja Suilamantien risteykset, sitten tie ylittää Kokemäenjoen, ylittämisen jälkeen tie saapuu Vanhaankylään jossa se ohittaa Välskärintien ja Hakatien risteykset, sen jälkeen tie päättyy Yhdystien 2440 kiertoliittymään.


title: Yhdystie 2442

text: Tie on osa vuonna 2010 perustettua Pohjanlahden rantatien matkailutien reittiä.


title: Jason Richardson (yleisurheilija)

text: Jason Richardson (s. 4. huhtikuuta 1986) on yhdysvaltalainen pika-aituri.


title: Jason Richardson (yleisurheilija)

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2003 Richardson voitti kultaa sekä 110 metrin aitajuoksussa että 400 metrin aitajuoksussa.


title: Jason Richardson (yleisurheilija)

text: Daegun MM-kilpailuissa 2011 Richardson voitti ajalla 13,16 kultaa, kun ensimmäisenä maaliin tullut Dayron Robles hylättiin. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sai hopeaa ajalla 13,04. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui neljänneksi.


title: Jason Richardson (yleisurheilija)

text: Richardsonin ennätys 110 metrin aitajuoksussa on 12,98 sekuntia, jonka hän juoksi Eugenessa kesäkuussa 2012.


title: Kaukon koulu

text: Kaukon koulu on Rovaniemen Paavalniemellä sijaitseva peruskoulu, jossa on vuosiluokat 1-6. Koulun henkilökuntaan kuului kuusi ihmistä elokuussa 2010.


title: Harald Hägerström

text: Harald Olof Wilhelm Hägerström (29. heinäkuuta 1892 Helsinki – 4. marraskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen asianajaja ja varatuomari, joka toimi muun muassa "Helsingin Sanomien" ja Paulig Oy Ab:n lakimiehenä. Hägerström toimi nuoruudessaan myös lyhyen aikaa (10.2.–7.7.1919) Uudenkaarlepyyn pormestarina.


title: Harald Hägerström

text: Sotilasarvoltaan Hägerström oli reservin luutnantti, ja hän osallistui taisteluihin sekä talvi- että jatkosodassa.


title: Rick Rypien

text: Rick Joseph Rypien (16. toukokuuta 1984 Blairmore, Alberta – 15. elokuuta 2011 Crowsnest Pass, Alberta) oli kanadalainen jääkiekkoilija ja pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelasi kaudet 2004–2005 ja 2005–2006 AHL-joukkue Manitoba Moosessa, jonka jälkeen teki sopimuksen NHL-joukkue Vancouver Canucksin kanssa. Hän ehti pelata uransa aikana 119 ottelua Vancouverin paidassa.


title: Rick Rypien

text: Rypien löydettiin kuolleena kotoaan Crowsnest Passista, Albertasta, Kanadasta 15. elokuuta 2011. Kuoleman syyksi vahvistettiin myöhemmin itsemurha. Rypienin on tiedetty kärsineen aikaisemmin masennuksesta.


title: Oulun Työväen Säästöpankki

text: Oulun Työväen Säästöpankki (OTS) oli vuonna 1932 perustettu oululainen säästöpankki.


title: Oulun Työväen Säästöpankki

text: Pankin perustamista edelsi paikkakunnalla järjestetty työväen säästökassan toiminta, joka oli alkanut Oulussa vuonna 1900. OTS rakennutti pääkonttorin vuonna 1954, mitä ennen se oli toiminut vuokratiloissa. Ennen yhdistymistään OTS:lla oli 7 toimipaikkaa.


title: Oulun Työväen Säästöpankki

text: Oulun Työväen Säästöpankki yhdistyi neljän muun työväen säästöpankin kanssa Suomen Työväen Säästöpankiksi vuonna 1971.


title: Itsehoitolääke

text: Itsehoitolääke on lääkevalmiste, jota voi ostaa apteekista ilman lääkemääräystä. Itsehoitolääkkeitä käytetään yleensä silloin, kun oireet ovat lievät, tilapäiset ja selkeät, eivätkä tarvitse lääkärin arviota. Esimerkiksi monien kiputilojen, iho-oireiden ja allergioiden hoitoon saa itsehoitolääkkeitä. Esimerkiksi flunssan oireiden lievitykseen käytettävät itsehoitolääkkeet on kuitenkin tarkoitettu vain lääkkeettömän hoidon – lepo, lämpimät juomat, kurkkupastillit – tueksi.


title: Itsehoitolääke

text: Itsehoitolääkkeiden käyttöön liittyy kaikkien lääkkeiden tavoin haittavaikutuksia ja vaaroja. Jokin sairaus voi estää lääkkeen käytön – esimerkiksi ibuprofeeni voi aiheuttaa astmaatikolle kohtauksen. Lääkkeellä voi myös olla yhteisvaikutuksia muiden aineiden kanssa. Pitkäaikaiskäyttöön liittyy syyseurauksellisten haittavaikutusten lisäksi riski, että vakavamman sairauden oireet peittyvät ja lääkäriin hakeutuminen lykkääntyy. Runsaasti väärinkäytettyjä valmisteita ei yleensä saa ilman lääkemääräystä.


title: Itsehoitolääke

text: Lisäneuvontaa vaativa itsehoitolääke (LVI) on apteekista ilman reseptiä saatava lääke, jonka saa, kun apteekin henkilökunta on ensin varmistanut lääkkeen soveltuvuuden asiakkaalle ja että hän ymmärtää lääkkeen käyttöohjeet.


title: Antti Savolainen (jääkiekkoilija)

text: Antti Savolainen (s. 26. helmikuuta 1988 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Kajaanin Hokissa. Hän on aiemmin pelannut yhdeksän runkosarja- ja kahden playoff-ottelun verran SM-liigaa Tampereen Ilveksessä tehoin 1+1=2. Jäähyminuutteja hän keräsi kaksi. Pelipaikkaansa nähden pienikokoisen Savolaisen vahvuus on joukkuepelaaminen.


title: Antti Savolainen (jääkiekkoilija)

text: Kuusivuotiaana jääkiekon aloittanut Savolainen on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän voitti joukkueessa Suomenmestaruuden B-nuorissa vuonna 2006 ja C-nuorissa vuonna 2004. Kaudella 2006–2007 Savolainen teki SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa Ilveksessä 14. marraskuuta 2006 vieraissa Pelicansia vastaan, jolloin Savolainen teki myös syöttöpisteen Marko Anttilan tekemään maaliin. Liigauransa avausmaalin hän teki neljä päivää myöhemmin kotona samaa joukkuetta vastaan. Yhteensä Savolainen pelasi kauden aikana SM-liigassa yhdeksän runkosarjaottelua. Hän pelasi myös yhden Mestis-ottelun alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Antti Savolainen (jääkiekkoilija)

text: Kaudeksi 2007–2008 Savolainen siirtyi Kajaanin Hokkiin varusmiespalveluksen myötä. Sen suoritettua hän kuitenkin jätti Hokin 13 ottelun jälkeen marraskuussa 2007 ja palasi loppukaudeksi Ilveksen A-nuoriin, joiden tehokkain puolustaja Savolainen oli tehoilla 5+13=18. Hän pelasi myös kahden playoff-ottelun verran Ilveksen SM-liigajoukkueessa keväällä 2008. Savolainen pelasi kauden aikana myös kahden Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: Antti Savolainen (jääkiekkoilija)

text: Savolainen aloitti Ilveksestä lainalla kauden 2008–2009 Lempäälän Kisassa. Hän pelasi siellä kymmenen ottelun verran, mutta suurimman osan kaudestaan kuitenkin Ilveksen A-nuorissa. Tammikuussa 2009 Savolainen palasi Hokkiin, kun joukkue tarvitsi puolustajia SM-liigaan lähteneiden Jarkko Heikkisen ja Anssi Rantasen paikkaajiksi. Huhtikuussa hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kausi 2009–2010 oli Savolaisen ensimmäinen kokonainen Mestiksessä ja se toi hänelle 31 runkosarjaottelussa kaksi syöttöpistettä. Toukokuussa 2010 Savolainen teki jälleen vuoden mittaisen jatkosopimuksen Hokin kanssa.


title: Antti Savolainen (jääkiekkoilija)

text: Kausi 2010–2011 oli Savolaiselle varsin rikkonainen, kun otteluita runkosarjassa kertyi vain yksitoista. Hän pelasi kevään 2011 karsintojen kaikki viisi ottelua ja kävi kauden aikana myös yhden ottelun mittaisella lainalla II-divisioonajoukkue Iisalmen Peli-Karhuissa. Kaudeksi 2011–2012 Savolainen haki Hokkiin jatkosopimusta try-outin kautta ja sai sen elokuussa 2011.


title: Antti Savolainen (jääkiekkoilija)

text: Savolainen on pelannut 12 poikien maaottelua.


title: Antti Savolainen (jääkiekkoilija)

text: Savolainen pelasi lapsena myös jalkapalloa.


title: Mamban diskografia

text: Tämä artikkeli sisältää Mamba-yhtyeen diskografian.


title: Mamban diskografia

text: "Listasijoitukset Suomen viralliselta albumilistalta.


title: Mamban diskografia

text: " "Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Jukebox-lista (ennen 1989), Rumba-lehden Top 50 Hitit (Rumba Top 50) (julk. 1992-2007), Suomen virallinen latauslista (Digi Top 20) (2007 →) ja Suomen Radiolista (Radio Top 20/Top 100).


title: William Yorkilainen

text: William Yorkilainen tai William FitzHerbert (k. 8. kesäkuuta 1154) oli Yorkin arkkipiispa. Hän kohtasi vastarintaa sisterssiläisiltä, joihin kuului vuosina 1147–1153 arkkipiispana toiminut Henry Murdac.


title: William Yorkilainen

text: Sisterssiläiset väittivät Williamin ostaneen arkkipiispuutensa rahalla. Toiset sanoivat hänen ystävyytensä kuningas Tapaniin antoi hänelle vaalissa etulyöntiaseman. Tapanin veli ja Winchesterin piispa Henry Bloislainen vihki Williamin virkaansa. Asiat mutkistuivat kun hän ei saanut palliumiaan ennen kuin sen lähettänyt paavi kuoli ja Kirkkovaltion lähettiläs vei sen takaisin Roomaan. Uusi paavi oli sisterssiläinen ja kannatti Williamin vastustajia. Hän matkusti Roomaan vakuuttaakseen paavin sopivuudestaan virkaan, mutta tämä pidätti hänet virantoimituksesta. Rheimsin kirkolliskokous vuonna 1147 erotti hänet, minkä jälkeen hän vietti useita vuosia munkkina Winchesterissä.


title: William Yorkilainen

text: Paavin vaihduttua hän sai virkansa jälleen takaisin. Suuri väkijoukko kokoontui sillalle ottamaan häntä vastaan hänen palatessaan Yorkiin, jolloin silta sortui. Kukaan ei kuitenkaan loukkaantunut. William kuoli noin kuukausi tämän jälkeen vuonna 1154. Arkkidiakoni Osbert Bayeuxlaista syytettiin hänen myrkyttämisestään. William kanonisoitiin 18. maaliskuuta 1226.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsin vaalijärjestelmä on suhteellinen kuten Suomessa, mutta eroaa toteutukseltaan merkittävästi.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Edustajapaikkojen jakautumisen määrää muunnettu Sainte-Laguën menetelmä. Menetelmä on samankaltainen valtiopäivien, maakäräjäkuntien valtuustojen, kunnanvaltuustojen ja Europarlamentin vaaleissa. Vaalit käydään suljettuna listavaalina, jossa pääsääntöisesti äänestetään ehdokkaan sijaan puoluetta. Valtiollisissa ja maakäräjävaaleissa käytössä on äänikynnys, joka vaikeuttaa pienten puolueiden ehdokkaiden läpipääsyä. Kaikki kolme kotimaista vaalia järjestetään neljän vuoden välein samana päivänä, joka on syyskuun kolmas sunnuntai. Europarlamentin vaalit järjestetään kesäkuussa viiden vuoden välein kaikissa EU-maissa. Puolueet määräävät ehdokkaiden sijoituksen listalla, joten yksittäisen ehdokkaan mahdollisuudet riippuvat suuresti hänen puolueensa päätöksistä. Ehdokkaaksi vaaleissa voivat asettua henkilöt, joilla on oikeus äänestää kyseisissä vaaleissa.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ennen vaaleja valtio toimittaa äänestyskortin jokaiselle, jolla on oikeus äänestää.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Äänestäminen tapahtuu äänestyslipuilla. Eri puolueiden äänestämistä varten on eri liput. Liput ovat puolueiden toimittamia, eivät viranomaisten painattamia. Valtio maksaa lippujen painatuskulut valtiopäivävaaleissa, jos puolue on saanut 1 % ääniä jommassakummassa kahdesta edellisestä vaalista. Maakäräjä- ja kunnallisvaaleissa ilmaiseen painatukseen ovat oikeutettuja kaikki puolueet, joilla on ennestään edustajia valittavassa hallintoelimessä. Äänestyslippujen on oltava samankokoisia ja samanlaisesta materiaalista. Lipun väri määrää mihin vaaliin lippu on tarkoitettu. Keltainen on valtiopäivävaaleihin, sininen maakäräjävaaleihin ja valkoinen kunnanvaltuustojen ja Europarlamentin vaaleihin.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Äänestyslippuja on tarjolla äänestäjälle kolmea tyyppiä. Puolueäänestyslipussa on puolueen nimi toisella puolella ja toinen puoli on tyhjä. Nimiäänestyslipussa on puolueen nimi ja lista ehdokkaista, joista äänestäjä voi halutessaan merkitä mieluisan, jolloin hän antaa puolueäänen lisäksi henkilökohtaisen äänen kyseiselle ehdokkaalle. Sekä puolue- että nimiäänestyslippuja painetaan kullekin puolueelle erikseen. Kolmantena vaihtoehtona on tyhjä äänestyslippu, johon äänestäjä voi kirjoittaa puolueen nimen. Äänestyslipuista suurin osa menee hukkaan. Äänestyspäivää varten painetaan noin 650 miljoonaa äänestyslippua, kun äänioikeutettuja on noin 7,7 miljoonaa.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Vaaleissa voidaan äänestää ennakkoon ja vaalipäivänä äänestysaika on klo 8–20 (eurovaaleissa klo 21:een asti). Ennakkoon annettu ääni voidaan kumota vaalipäivänä ja äänestää uudelleen. Äänestäessä on todistettava henkilöllisyys.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsalainen äänestystapahtuma on sikäli poikkeuksellinen, että äänestäjä valitsee äänestyspaikalla julkisesti näkyvillä olevasta telineestä haluamansa puolueen äänestyslipukkeen tai useamman, jos vaaleja on monta. Lipukkeita jakavat myös eri puolueiden aktiivit äänestyspaikan ulkopuolella, ja äänestäjä voi halutessaan jo etukäteen tilata lipukkeen itselleen postitse. Äänestäjä voi poimia mukaansa niin monen puolueen lipukkeet kuin haluaa, esimerkiksi yrittäessään säilyttää vaalisalaisuuden. Äänestäjä merkitsee äänestyskopissa haluamaansa lipukkeeseen ruksin ehdokkaan kohdalle ja palauttaa lipukkeen kuoressa vaalivirkailijalle.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Euroopan komissio on arvostellut Ruotsin äänestysmenettelyä vaalisalaisuuden puuttumisesta.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text:
Vuoden 2018 vaaleissa oli Ruotsissa ensimmäistä kertaa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön vaalitarkkailijoita. Tanskalainen vaalitarkkailija Michael Jensen kommentoi, ettei ole tarkkailijana ”missään maassa nähnyt niin epädemokraattisia vaaleja kuin Ruotsissa”.
Vaaleissa oli myös Democracy Volunteers -järjestön vapaaehtoisia vaalitarkkailijoita. He kiinnittivät huomiota yleiseen ”perheäänestämiseen” eli siihen, että perheenjäsenet menevät äänestyskoppiin yhdessä, jolloin yksi perheenjäsen voi opastaa ja ohjata toisen äänestämistä.
Kun eri puolueita äänestetään eri lipuilla, jotka ovat avoimesti esillä, sattuu toisinaan, että jonkin puolueen äänestysliput katoavat. Jopa vaalivirkailija saattaa piilottaa kilpailevan puolueen äänestysliput.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsin vaalijärjestelmän erikoisuudet hidastavat äänten laskentaa. Ennakkoääniä ei voida laskea ennen vaalipäivän äänestyksen päättymistä, koska antamansa ennakkoäänen voi perua antamalla uuden äänen vaalipäivänä. Tällöin ennakkoäänikuori täytyy erikseen mitätöidä. Myös nimiäänestyslippujen, joihin äänestäjä on merkinnyt kannattamansa ehdokkaan, läpikäynti on hidasta.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsin valtiopäivillä on 349 edustajapaikkaa, joista 310 valitaan 29 vaalipiiristä ja 39 valitaan tasauspaikkoina, joilla taataan puolueille valtakunnallisen suhteellisuuden tarkempi toteutuminen. Vaalipiirien paikkaluvut määräytyvät piirin asukasmäärän perusteella. Valtiopäivävaalien äänikynnys on valtakunnallisesta tuloksesta laskettava 4 %. Henkilökohtaiset äänet asettavat valtiopäivävaaleissa ehdokkaan ohi puoluelistan, jos ehdokas saa 8 % tai enemmän puolueen saamasta äänimäärästä.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Äänestyskelpoisia ovat 18 vuotta viimeistään vaalipäivänä täyttäneet Ruotsin kansalaiset, jotka ovat jossain elämänsä vaiheessa asuneet Ruotsissa.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsi on jaettu kahteenkymmeneen maakäräjäkuntaan, joihin valitaan väkiluvusta riippuen 31-149 edustajaa maakäräjävaltuustoihin. Näissä vaaleissa vaalipiirit ovat yksittäisiä kuntia tai kuntien yhdistelmiä. 9/10 paikoista jaetaan kiinteinä vaalipiiripaikkoina ja 1/10 on tasauspaikkoina jaettavia. Äänikynnys on valtiopäivävaaleja alhaisempi 3% ja henkilökohtaisia ääniä tarvitaan vain 5% listan ohittamiseen. Maakäräjävaaleissa samoin kuin kunnanvaltuustojen vaaleissa äänestyskelpoisia ovat viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttäneet kyseisessä maakunnassa tai kunnassa asuvat Ruotsin kansalaiset, EU-maiden sekä Islannin ja Norjan kansalaiset ja pysyvästi yhtämittaisesti Ruotsissa kolme vuotta asuneet muiden maiden kansalaiset.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsin 290 kunnassa valitaan valtuusto vaaleilla, joissa ei ole äänikynnystä ja tasauspaikkoja. Äänestyskelpoisuuden ehdot ovat samat kuin maakäräjävaaleissa.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsista valittiin viimeksi 18 edustajaa vuoden 2009 vaaleissa europarlamenttiin. Europarlamentin vaaleissa koko maa on yhtenä vaalipiirinä, tasauspaikkoja ei ole ja listan ohittamiseen tarvitaan henkilökohtaisia ääniä 5%. Europarlamentin vaaleissa saavat äänestää 18-vuotiaat EU-maiden kansalaiset, joilla ei ole oikeutta äänestää muualla EU-parlamentin vaaleissa.


title: Ruotsin vaalijärjestelmä

text: Ruotsissa voidaan järjestää neuvoa-antavia kansanäänestyksiä tai perustuslaillisia, sitovia kansanäänestyksiä. Esimerkkeinä näistä ovat neuvoa-antava kansanäänestys vuonna 1955 oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisestä ja vuoden 2003 äänestys euron käyttöönotosta.


title: Kiila (heraldiikka)

text: Kiila (suomalaisessa heraldiikassa aiemmin säde) on heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus, joka on vastaava kuin kärki, mutta kapeampi. Kuten kärjen, myös kiilan normaaliasento on suomalaisessa heraldiikassa ylöspäin. Muut suunnat mainitaan kiilan yhteydessä: palkittainen kiila osoittaa kohti oikeaa yläkulmaa, vastapalkittainen kiila (aiemmin vasensäde) kohti vasenta yläkulmaa, palkittainen kumokiila (kumosäde vasemmalle) kohti vasenta alakulmaa ja vastapalkittainen kumokiila (kumosäde oikealle) kohti oikeaa alakulmaa.


title: Kiila (heraldiikka)

text: Kiilat yltävät aina kilven reunasta reunaan.


title: Säde

text: Säde voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Hoodie Allen

text: Hoodie Allen, oikealta nimeltään Steven Adam Markowitz (s. 19. elokuuta 1988), on yhdysvaltalainen hip hop -artisti.


title: Hoodie Allen

text:
Markowitz syntyi New Yorkissa. Hän eli juutalaisessa perheessä Long Islandilla.
Lapsena hän kirjoitti paljon lyriikoita ja esiintyikin usein naapuruston juhlissa.


title: Hoodie Allen

text: Hän valmistui Pennsylvanian yliopistosta vuonna 2010.


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Itä-Suomen huoltorykmentti (lyhenne ISHR) toimi vuosina 2008–2014 Puolustusvoimiin kuuluvan Maavoimien materiaalilaitoksen toimialueensa huollon järjestelyistä vastaava joukko-osastona.


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Se perustettiin vuoden 2008 alussa. Samassa yhteydessä lakkautettiin nykymuodoissaan Kuopion asevarikko (KuoAseV), Lievestuoreen varikko (LieV, entinen Asevarikko 4) ja Toivakan asevarikko (ToiAseV, entinen Asevarikko 2).


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Joukko-osaston palveluksessa työskenteli eri puolilla Suomea noin 200 henkilöä.


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Rykmentin esikunta sijaitsi pääosin Kouvolassa ns. Kasarmimäellä. Sen järjestelmäosastoon kuulunut järjestelmäsektori sijaitsi kuitenkin Lievestuoreella.


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Loput osat rykmenttiä muodosti Itä-Suomen huoltorykmentin varasto-osasto, johon kuuluivat


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text:
Liperin Ylämyllyllä, Ilomantsin Hiienvaarassa, Nurmeksen Sotinpurolla ja Pielaveden Koivujärvellä sijaitsevat varastoalueet muodostivat yhdessä Kuopion Varikon, joka muodostettiin vuoden 2008 alussa.
Näistä varaston suunnittelu Koivujärvelle aloitettiin Uudenkylän asevarikon räjähdettyä Nastolassa 1965, maankäyttöoikeus saatiin 1966, ja varastointi aloitettiin 14. elokuuta 1967. Se toimi Kuopion Asevarikon aikana varikon alaisuudessa.
Organisaatiomuutosten myötä nuo neljä yksikköä toimivat suoraan Varasto-osaston (VAROS/ISHR) alaisuudessa.


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Itä-Suomen huoltorykmentti vaali Kuopion asevarikon, Lievestuoreen varikon ja Toivakan asevarikon perinteitä sekä vuonna 2003 lakkautettujen Iisalmen asevarikon, Suojeluvarikon ja Oriveden asevarikon perinteitä.


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Huoltorykmentin vuosipäivä oli 16. joulukuuta, ja sen kunniamarssina oli Toivo Kuulan säveltämä "Vapaa Kansa".


title: Itä-Suomen huoltorykmentti

text: Joukko-osastolippuna oli kielekkeinen valtiolippu.Huoltorykmentin seuraajaksi perustettiin Puolustusvoimien Logistiikkalaitoksen alainen Kouvolan Logistiikkarykmentti 1.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Sukupuolisensitiivinen kasvatus tarkoittaa sellaista kasvatuspedagogiikkaa, jossa otetaan erityisesti huomioon sukupuoliin liittyvät käsitykset ja stereotypiat. Suomessa sukupuolisensitiivisen kasvatuksen mukaista tasa-arvopedagogiikkaa on toteutettu kokeiluhankkeina muutamissa päiväkodeissa vuodesta 2007 lähtien. Varhaiskasvatussuunnitelman perusteissa (2016) tuodaan esiin, että varhaiskasvatus on sukupuolisensitiivistä. Varhaiskasvatussuunnitelman mukaan henkilöstö rohkaisee lapsia tekemään valintoja ilman sukupuoleen tai muihin henkilöön liittyviin seikkoihin sidottuja stereotyyppisiä rooleja ja ennakko-odotuksia. Henkilöstön tehtävänä on tunnistaa lasten keskinäisten kohtaamisten eriarvoistavia piirteitä sekä puuttua niihin hienotunteisesti ja johdonmukaisesti. Myönteisellä ja kannustavalla vuorovaikutuksella tuetaan lapsen oman identiteetin ja itsetunnon kehitystä.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Sukupuolisensitiivinen kasvatus liittyy pääasiassa varhaiskasvatukseen (päiväkoteihin), sillä se on lasten ymmärryksen kehityksen kriittinen ajanjakso, jolloin sukupuolistereotypioita vastaan voi taistella. Sukupuolisensitiivisessä varhaiskasvatuksessa pyritään ehkäisemään sitä että lapset muodostavat haitallisiksi koettuja sukupuolistereotypioita. Sukupuolisensitiviisellä kasvatuksella on tieteellinen pohja, joka liittyy tekijöihin joiden avulla lapsi aktiivisesti muodostaa itselleen sukupuoli-identiteetin. Sukupuolisensitiivisen kasvatuksen hyötynä on, että lapsi voi kehittää positiivisen suhtautumisen sukupuoleensa. Sukupuolisensitiivistä kasvatusta voidaan harjoittaa myös koulussa.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Islanti on sukupuolisensitiivisen varhaiskasvatuksen edelläkävijämaa. Vuonna 1989 radikaalifeministiksi itseään kuvaileva Margrét Pála Ólafsdóttir perusti Hjalli-koulut, joissa vastustetaan sukupuolistereotypioita ja sukupuolelle stereotyyppistä käyttäytymistä. Vuonna 2018 Islannin päiväkoti-ikäisistä lapsista kahdeksan prosenttia on Hjalli-kouluissa. Niissä poikia kannustetaan kehittämään empatia- ja hoivaominaisuuksia ja tyttöjä kannustetaan kehittämään rohkeus- ja itseluottamusominaisuuksia. Hjalli-kouluissa aktiivisesti kompensoidaan sukupuolta harjoittamalla käyttäytymistä joka tyypillisesti on yhdistetty vastakkaiseen sukupuoleen. Ólafsdóttirin mielestä sukupuolijatkumon ääripäissä sukupuolten luonnolliset vahvuudet kääntyvät heikkouksiksi. Ólafsdóttirin mukaan tyttöjen herkät ja hoivaavat luonteet voivat kääntyä itseväheksynnäksi ja uhriudeksi sekä poikien vahvuus ja voima aggressiivisuudeksi ja jopa väkivallaksi.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Ruotsalaisen päiväkodinjohtajan Kajsa Wahlströmin mukaan tasa-arvoa voidaan edistää varhaiskasvatuksella, joka ei kannusta perinteisiin sukupuolirooleihin. Hän huomauttaa, että sukupuolisensitiivisessä kasvatuksessa kyse ei ole tyttöjen ja poikien roolien vaihtamisesta keskenään, vaan siitä, että sekä tytöille ja pojille mahdollistetaan uudenlaisia esikuvia ja toimintatapoja lapsen yksilöllisen kiinnostuksen pohjalta.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Tutkimusten mukaan lapset alkavat muodostaa konsepteja sukupuolista noin 2-vuotiaana ja valtaosa lapsista tietää olevansa tyttöja tai poikia täyttäessään 3 vuotta. Lapsi kehittää itselleen sukupuoli-identiteetin 3-5-vuotiaana ja alkaa ymmärtää mitä tarkoittaa olla miespuolinen tai naispuolinen. Lähes välittömästi sen jälkeen kun lapsi on tullut sukupuolitietoiseksi, lapsi alkaa kehittää sukupuolistereotyyppejä, joita lapsi soveltaa itseensä ja muihin antaakseen merkitystä omalle sukupuoli-identiteetille ja saadakseen ymmärrystä omasta sukupuoli-identiteetistään. Sukupuolisterotypiat ovat kehittyneitä jo 5-vuotiaana ja 5-7-vuotiaana sukupuolistereotypioista tulee jäykästi määriteltyjä.. Tutkimusten mukaan lapset muodostavat jäykkiä ja yhä jäykistyvämpiä uskomuksia sukupuolten käyttäytymisestä, mieltymyksistä ja piirteistä ensimmäisten elinvuosien aikana. Näiden stereotyyppien sisäistäminen voi suuresti muokata lapsen tavoitteita ja toimintaa. Myös lastenkirjoissa välittyy vahvoja viestejä sukupuolten stereotyyppisestä käyttäytymisestä. Lapset myös usein saavat positiivista palautetta, kun noudattavat sukupuolistereotypiaa. Näiden syiden vuoksi koulua edeltävä aika on kriittinen ajanjakso jolloin sukupuolistereotypioita vastaan voi taistella.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Suomessa päiväkodin henkilökunnan erilaista suhtautumista ja käytöstä tyttö- ja poikalapsia kohtaan on tutkittu Turussa ja Kauniaisissa sosiaali- ja terveysalan järjestön Folkhälsanin tasa-arvohankkeessa ja Naisasialiitto Unionin opetus- ja kulttuuriministeriön tukemassa "Sukupuolisensitiivinen varhaiskasvatus" -hankkeessa (2012–2014), jonka tavoite on lisätä päiväkotihenkilökunnan koulutusta tasa-arvokasvatuksessa.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Sukupuolisensitiivinen kasvattaja ottaa lapsen tasa-arvoisesti huomioon. Hän ei tarjoa tytöille vain nukkeja tai värikyniä, vaan hän antaa vaihtoehdoiksi myös auton ja lautapelin. Tärkeintä on, että sukupuoli ei määritä lelujen tarjontaa ja lapsi saa monipuolisia kokemuksia erityyppisistä leikeistä. Lisäksi hiljaisten lasten huomiointi ja yleensäkin lapsien mielipiteiden kuunteleminen ja niiden arvostaminen kuuluu hyvän sukupuolisensitiivisen kasvattajan toimintatapoihin. Kasvattajan täytyisi omalla esimerkillään yrittää ohjata lapsia sukupuolisensitiiviseen ajattelutapaan. Sukupuoliroolit ovat aikojen saatossa tulleet vahvasti osaksi kulttuuriamme ja sitä kautta myös toimintaamme, joten sukupuolisensitiivinen kasvatustapa ei välttämättä tule esiin toiminnassa luonnollisesti. Kasvattajan tulisi pyrkiä tietoisesti tarjoamaan lapsille leikkejä, joita ei yleensä mielletä niin tyypillisiksi heidän sukupuolelleen. Sukupuolisensitiivinen kasvatus vaatii jatkuvaa itsetutkiskelua ja omien toimintatapojen muokkaamista, jotta vältettäisiin lapsen ajatukset siitä, mikä on hänen sukupuolelleen sallittavaa toimintaa ja mikä ei.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Syntymästään asti lapsia ohjataan biologista sukupuoltaan stereotyyppisesti vastaavaan toimintaan. Ohjaaminen voi tulla esille myös pukeutumisessa. Lapsia ohjataan erilaisiin leikkeihin ja stereotyyppiset ajatukset voivat laajentua koskemaan jopa adjektiiveja, joilla lapsia kuvaillaan. Sukupuolittaminen jatkuu päiväkodissa ja peruskoulussa. Jo pienillä päiväkoti-ikäisillä on selkeä käsitys miehen ja naisen töistä. Perinteisiin sukupuolirooleihin ohjaaminen voi olla sekä tiedostettua että tiedostamatonta. Kun kasvattajilla on tarvittavat tiedot ja taidot tasa-arvoisesta kasvattamisesta, lisäävät he samalla vanhempienkin tietoisuutta asiasta. Näin sukupuolisensitiivinen kasvatus saadaan koskemaan päiväkodin ja koulun lisäksi myös kotia.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Yksi sukupuolisensitiivisen kasvatuksen haasteista on tyttöjen ja poikien oppimisen erot. Tämä haaste esiintyy erityisesti koulumaailmassa. Esimerkiksi tyttöjen ja poikien välisessä äidinkielen osaamisen tasossa oli suuri ero tyttöjen hyväksi jo kolmannella luokalla. Peruskoulun loppuun mennessä ero on kasvanut jo niin suureksi, että poikien on mahdotonta saada sitä enää kiinni. Tytöt ymmärtävät heihin kohdistetut odotukset oppimisessa paremmin, ja he haluavat miellyttää vanhempiaan ja opettajaansa.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Kritiikin esittäjät sekoittavat usein sukupuolisensitiivisen, sukupuolineutraalin ja sukupuolettoman.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Sukupuolisensitiivistä kasvatusta vastaan esitetty kritiikki liittyy siihen, että siinä sukupuoli oletetaan pääasiassa sosiaalisesti konstruoiduksi, kun taas kriitikoiden mukaan sukupuolella on vahva biologinen pohja. Kriitikoiden mukaan ei voi olla terveellistä häiritä sukupuolen biologiseen pohjaan nojaavia taipumuksia. Kriitikoiden mukaan biologinen sukupuoli määrittää sukupuolelle tyypillistä leikkimistä. Sukupuolisensitiivisen kasvatuksen kannattajat ovat sanoneet että biologian ei pidä olla kohtalo, ja tähän kriitikot ovat vastanneet, että sukupuolelle tyypillistä käyttäytymistä ei voi pitää sairautena joka vaatii lääkkeen. Kriitikot ovat myös nostaneet esimerkiksi tunnetun David Reimerin tapauksen, jossa poika yritettiin kasvattaa tytöksi. Kriitikot ovat myös maininneet, että miehet ja naiset voivat olla tasa-arvoisia sukupuolten erilaisuudesta huolimatta.


title: Sukupuolisensitiivinen kasvatus

text: Iso-Britanniassa National Health Servicen tilaston mukaan lapsista kasvava osuus ajattelee sukupuolta ja identifioituu muuksi kuin tytöksi tai pojaksi tai sukupuolettomaksi. Yli kaksinkertaisesti apua sukupuoli-identiteettinsä epämääräisyyteen hakevat tytöt. Tähän saattaa liittyä se että poikamaisen poikatytön imago on positiivinen.


title: Colin Thubron

text: Colin Gerald Dryden Thubron (s. 14. kesäkuuta 1939) on brittiläinen matka- ja romaanikirjailija. Hän on saanut CBE-ritariarvon.


title: Colin Thubron

text: Vuonna 2008 "The Times" asetti hänet sijalle 45 listatessaan 50 parasta sodanjälkeistä brittikirjailijaa.


title: Mäkiauto

text: Mäkiauto on yleensä lasten leikkeihin tarkoitettu kulkuneuvo, joka liikkuu mäkeä alaspäin painovoiman avulla ja tasaisella maalla työntämällä tai vetämällä. Mäkiauton rakentaminen itse ei ole kovin monimutkaista, tarvitaan vain jonkinlainen runko ja pyörät.


title: Mäkiauto

text: Mäkiautoille järjestetään myös kilpa-ajoja.


title: Pivot

text: Pivot voi tarkoittaa:


title: Kaivopiha

text: Kaivopiha on Helsingin keskustassa sijaitseva kauppakeskus. Kaivopihan kauppakeskus koostuu Kaivotalon, City-talon, Hansa-talon, Uuden ylioppilastalon ja Vanhan ylioppilastalon muodostamasta kokonaisuudesta. Rakennusten keskellä sijaitsevalla sisäpihalla on aiemmin sijainnut suihkulähde, josta alue on saanut nimensä.


title: Kaivopiha

text: Kaivopihan kaikki rakennukset ovat HYY Yhtymän omistamia.


title: Kaivopiha

text: Flooran päivänä 2018 käytöstä poistetun suihkulähteen paikalle asennettiin Björn Weckströmin suunnittelema veistos "Yhdessä". Veistos oli lahja 150 vuotta täyttävälle Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalle.


title: Kassakone

text: Kassakone on mekaaninen tai elektroninen laite, joka laskee ja tallentaa liikkeen myyntitapahtumat ja myyntitulot ja jossa on myös laatikko käteisen rahan säilyttämistä varten. Yleensä kassakone tulostaa myös kuitin asiakkaalle.


title: Kassakone

text: Joissain kassakoneissa laatikon voi avata vain myynnin yhteydessä taikka erityisellä avaimella, joka on vain esimiehillä ja liikkeen omistajalla. Tällä tavalla estetään myyjiä varastamasta liikkeen rahoja.


title: Kassakone

text: Ensimmäisen kassakoneen keksi James Ritty pian Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen. Hän omisti saluunan Daytonissa, Ohiossa ja halusi sen avulla estää työntekijöitä varastamasta rahaa. Idean ensimmäiseen malliinsa "Ritty Model I" vuodelta 1879 hän sai nähtyään laitteen, joka laski höyrylaivan potkurin kierrokset. Veljensä John Rittyn avustuksella hän patentoi kelloa muistuttaneen kassakoneen vuonna 1883. Ensimmäinen malli oli täysin mekaaninen yhteenlaskukone, eikä se tulostanut kuittia. Työntekijän oli erikseen tallennettava jokainen myyntitapahtuma kassakoneelle, ja kun hän painoi summanäppäintä, rahalaatikko avautui ja kello kilahti ilmoittaen esimiehelle, että myyntitapahtuma oli suoritettu. Kuitinkirjoitustoiminto tuli koneeseen jo vuonna 1884.


title: Kassakone

text: Nykyaikaiset kassakoneet lukevat tavaraan merkityn viivakoodin ja etsivät sen perusteella sen hinnan tietokannasta.


title: Vuoden 2011 Atlantin hurrikaanikausi

text: Vuoden 2011 Atlantin hurrikaanikausi käsittää hurrikaanit ja niitä heikommat nimetyt trooppiset myrskyt Atlantilla 1. kesäkuuta - 29. marraskuuta 2011.


title: Vuoden 2011 Atlantin hurrikaanikausi

text: Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillisistä rintamarakennetta ja se on silti voimissaan yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Trooppista matalapainetta sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos sen tuulennopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 32 m/s, ja hurrikaaniksi, jos sen tuulennopeus ylittää 33 m/s.


title: Vuoden 2011 Atlantin hurrikaanikausi

text: Kausi alkoi eräänlaisella ennätyksellä, kun kahdeksan ensimmäistä nimettyä myrskyä jäi trooppisen myrskyn tasolle eikä kehittynyt hurrikaaneiksi. Edellinen ennätys (kuusi myrskyä) oli vuodelta 2002.


title: Vuoden 2011 Atlantin hurrikaanikausi

text: Trooppisten myrskyjen ja hurrikaanien nimet tiedetään jo etukäteen, sillä ne poimitaan järjestyksessä listalta: Arlene, Bret, Cindy, Don, Emily, Franklin, Gert, Harvey, Irene, Jose, Katia, Lee, Maria, Nate, Ophelia, Philippe, Rina, Sean, Tammy, Vince, Whitney, Alpha, Beta, Gamma. Ne ovat vuorotellen miesten ja naisten nimiä. Aakkoslistasta on kuitenkin poistettu kirjaimet Q, U, X, Y ja Z, koska niillä alkavia nimiä ei ole englannin kielessä tarpeeksi. Kuusi listaa kiertää niin, että samat nimet tulevat käyttöön kuuden vuoden välein, joten vuonna 2011 käytettiin samoja nimiä kuin vuonna 2005. Paljon tuhoa aiheuttaneiden tai muuten huomattavien myrskyjen (kuten Hurrikaani Katrina, Hurrikaani Wilma) nimet on "jäädytetty", kuten kuuluisien joukkuepelaajien pelinumerot. Jos vuodessa havaitaan enemmän kuin 21 hirmumyrskyä, niiden niminä aletaan käyttää kreikkalaisia kirjaimia (alpha, beta, gamma...). Vuonna 2005 käytöstä poistettiin Dennis, Katrina, Rita, Stan ja Wilma, joten vuonna 2011 uusia nimiä olivat Don, Katia, Rina, Sean ja Whitney.


title: Vuoden 2011 Atlantin hurrikaanikausi

text: Trooppisista myrskyistä hurrikaaneiksi asti voimistuivat seuraavat myrskyt:


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: Pohjois-Suomen huoltorykmentti (lyhenne PSHR) oli Puolustusvoimiin kuuluneen Maavoimien materiaalilaitoksen toimialueensa huollon järjestelyistä vastaava joukko-osasto. Se perustettiin vuoden 2008 alussa. Samassa yhteydessä lakkautettiin nykymuodossaan vuonna 1988 perustettu Tervolan varikko (TerV).


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: Joukko-osaston palveluksessa eri puolella Suomea oli noin 100 henkilöä.


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: Se lakkautettiin vuoden 2014 lopulla materiaalilaitoksen fuusioiduttua uuteen Logistiikkalaitokseen.


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: Rykmentin esikunta sijaitsi Oulun Hiukkavaarassa ja varasto-osastot mm.


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: • Rovaniemen Misissä Rovajärven ampuma-alueen läheisyydessä,


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: • Oulussa ja


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: • Tervolassa Anttilankankaalla entisen Tervolan varikon yhteydessä.


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text:
Varasto-osastojen tehtävänä oli materiaalin valmiusvarastointi, kunnossapito ja joukkotuotannon tukeminen.
Lisäksi organisaatioon kuului Tervolan vartiosto.


title: Pohjois-Suomen huoltorykmentti

text: Laitoksen aikaisempina komentajina toimivat eversti (2007) Risto Kosonen (2008–2009) ja everstiluutnantti Jussi-Petri Hirvonen (2009–).


title: Ruutu (heraldiikka)

text: Ruutu on heraldinen airutkuvion sukuinen suunnikkaan muotoinen tunnus. Sen pystylävistäjä on hieman pidempi kuin vaakalävistäjä, joten se esiintyy kilvessä aina pystyssä. Jos ruutu ulottuu kilven reunoihin saakka, sitä kutsutaan kokoruuduksi.


title: Ruutu (heraldiikka)

text: Lävistetty ruutu on ruutu, jostä on jäljellä vain hieman reunaviivaa paksumpi osuus sen sisäosan ollessa kilven värinen. Jos ruudun keskellä oleva reikä on pyöreän muotoinen, kyseessä on kairattu ruutu.


title: Ruutu (heraldiikka)

text: Poikkeuksena aiemmista kärkiruutu on muodoltaan selvästi epäsymmetrisempi; sen lyhyempi lävistäjä on pituudeltaan noin puolet pidemmästä. Se voi esiintyä niistä eroten myös kyljellään, jolloin selvyyden vuoksi kärkiruudun suunta tulisi ilmoittaa vaakunaselityksessä.


title: Bruno Gamberini

text: Bruno Gamberini (16. heinäkuuta 1950 Matão – 28. elokuuta 2011) oli brasilialainen katolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi São Carlosin hiippakuntaan Constantino Amstalden 11. joulukuuta 1974. Hänet nimitettiin Bragança Paulistan hiippakunnan piispaksi 17. toukokuuta 1995 ja vihittiin piispaksi 16. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Amstalden, jota avustivat Antônio Pedro Misiara ja José Antônio Aparecido Tosi Marques. Virkaan asettaminen tapahtui 20. elokuuta.


title: Bruno Gamberini

text: Gamberini nimitettiin 2. kesäkuuta 2004 ja asetettiin 1. elokuuta Campinasin arkkipiispaksi, jona hän toimi kuolemaansa saakka.


title: José María Pinheiro

text: José María Pinheiro (s. 31. heinäkuuta 1938 Nazaré Paulista) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 27. joulukuuta 1964 ja nimitettiin Guajará-Mirimin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Cabarsussin titulaaripiispaksi 12. helmikuuta 1997. Piispaksi vihkiminen seurasi 19. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Geraldo Verdier, jota avustivat Jorge Eduardo Marskell ja Bruno Gamberini.


title: José María Pinheiro

text: Pinheiro sai 6. elokuuta 2003 nimityksen São Paulon arkkihiippakunnan vihkipiispaksi. 9. maaliskuuta 2005 hänet nimitettiin Bragança Paulistan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 8. toukokuuta. Pinheiro erosi 16. syyskuuta 2009.


title: Geraldo Verdier

text: Geraldo João Paulo Roger Verdier (28. maaliskuuta 1937 Alban – 22. lokakuuta 2017) oli Ranskassa syntynyt, Brasiliassa työskenellyt katolinen pappi ja piispa. Hänet vihittiin papiksi Guajará-Mirimin hiippakuntaan 30. maaliskuuta 1963 ja nimitettiin saman hiippakunnan piispaksi 31. heinäkuuta 1980. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat João Batista Costa ja Luiz Roberto Gomes de Arruda.


title: Criminal (Britney Spearsin kappale)

text: Criminal on Britney Spearsin kappale ja neljäs single hänen seitsemänneltä studioalbumiltaan "Femme Fatale". Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Max Martin, Karl Schuster ja Tiffany Amber. Kappaleen ovat tuottaneet Max Martin ja Shellback. Kappale kertoo tytöstä, joka kertoo äidilleen olevan rakastunut rikolliseen huolimatta siitä, että hän on lainsuojaton. Spears vahvisti MTV Video Music Awards -gaalan jälkeisessä haastattelussa 29. elokuuta kappaleen olevan albumin neljäs single. Kappale sai ylivoimaisesti eniten ääniä Spearsin virallisella Facebook-sivulla järjestetyssä singleäänestyksessä jättäen taakseen kappaleet "(Drop Dead) Beautiful" ja "Inside Out".


title: Criminal (Britney Spearsin kappale)

text:
Kappaleen musiikkivideo kuvattiin Lontoossa, Stoke Newingtonin alueella 17. - 18. syyskuuta 2011. Ohjaajana toimi Chris Marrs Piliero, joka ohjasi myös Spearsin edellisen singlen "I Wanna Go" musiikkivideon. Vuoden 2011 MTV Video Music Awards -gaalan jälkeen Spears kertoi MTV:lle, että hänellä on todella mielenkiintoinen idea videon juonesta. 6. syyskuuta Spears paljasti Twitter-tilillään kuvaavansa musikkivideon Englannin vanhoilla kaduilla. Spearsin poikaystävä Jason Trawick vierailee videossa.
Kappale debytoi Suomen virallisella latauslistalla sijalla 18.


title: Ruskosirppisiipi

text: Ruskosirppisiipi ("Drepana curvatula") on eteläisemmässä Suomessa melko yleinen, lämpimän ruskea yöperhoslaji.


title: Ruskosirppisiipi

text: Ruskosirppisiiven etusiipien pohjaväri on selkeästi ruskea. Siivet ovat muodoltaan hieman pitkänomaiset, ja etusiiven kärki muodostaa pitkän ja selkeän, sirppimäisen kaarteen. Etusiivissä on useita mustanruskeita, kevyesti aaltoilevia poikkiviiruja. Siiven takareunasta etureunaan saakka ulottuu punertavan ruskea, hieman kaareva poikkijuova, joka tekee siiven kärjen kohdalla terävän mutkan siiven kärkeä kohti. Keskitäplä muodostuu kahdesta, mustanharmaasta, keskenään lähes samankokoisesta pilkusta. Takasiivet ovat vain hivenen vaaleamman ruskeat, ja niissä on selvät, tummanruskeat poikkiviirut sekä pieni keskitäplä. Siipiväli on 30–39 mm.


title: Ruskosirppisiipi

text: Ruskosirppisiiven voi sekoittaa yleisempään täpläsirppisiipeen ("Drepana falcataria"). Pohjavärin lisäksi lajit erottaa etusiiven punertavan juovan muodosta, keskitäplien kokoerosta sekä takasiipien kuvioinnista.


title: Ruskosirppisiipi

text: Lajia tavataan Portugalista aina Japaniin saakka ulottuvalla alueella. Suomessa lajia esiintyy vain Etelä- ja Keski-Suomessa, suunnilleen Vaasa-Lieksa-linjalle saakka. Keski-Euroopassa ruskosirppisiivellä on kesän aikana kaksi päällekkäistä sukupolvea, mutta Suomessa toinen sukupolvi on harvinainen. Ruskosirppisiipi aloittaa lentonsa hieman sukulaislajejaan myöhemmin, ja perhosia voi tavata kesäkuun puolivälistä elokuulle.


title: Ruskosirppisiipi

text: Ruskosirppisiipi lentää öisin ja elää toukan pääasiallista ravintokasvia, leppää, kasvavilla paikoilla, kuten metsänlaidoilla ja kosteikoissa. Ruskosirppisiipi tulee valolle, mutta lähtee häirittynä lentoon myös päivällä. Aikuisen perhosen suuosat ovat surkastuneet, eikä se nauti ravintoa. Täysikasvuinen toukka asettautuu lehden ja kehräämänsä verkon väliin ja koteloituu. Kotelo talvehtii.


title: Ruskosirppisiipi

text: Toukka elää pääasiassa lepillä ("Alnus").


Jalkapallon Mestarien liigan kauden 2011–2012 lohkovaiheen ottelut alkoivat 13. syyskuuta ja loppuivat 7. joulukuuta 2011.


title: Mestarien liigan kauden 2011–2012 lohkovaihe

text: Lohkovaiheen arvontatilaisuus suoritettiin 25. elokuuta 2011 Monacossa alkaen kello 19.45 (UTC+2).


text: Joukkueet olivat jaettu neljään eri arvontakoriin ranking pisteiden mukaan. Hallitseva mestarijoukkue Barcelona on sijoitettu automaattisesti ykköskoriin. Samoista maista olevia joukkueita ei voi arpoa samaan lohkoon. Yhdellä ottelukierroksella on kaksi ottelupäivää, joista toisena pelaavat lohkojen A–D joukkueet ja toisena lohkojen E–H joukkueet. Jokaisessa arvontakorissa on kahdeksan joukkuetta, ensimmäisen korin joukkueet ovat rankingsijoilla 1–9, toisen 10–24, kolmannen 31–83 ja neljännen 86–200 sekä sijoittamattomat.


text: Joukkueet jaetaan kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon, joissa lohkojen joukkueet pelaavat toisiaan vastaan koti- ja vierasottelun. Jokaisen lohkon kaksi parasta pääsevät pudotuspelien neljännesvälieriin. Lohkon kolmanneksi sijoittuvat pääsevät Eurooppa-liigan kauden 2011–2012 ensimmäiselle pudotuspelikierrokselle ja neljänneksi sijoittuvat putoavat pois.


text: Jos lohkoissa päädytään tasapisteisiin, lohkosijoitukset ratkaistaan seuraavasti:


title: Nikolaus Selnecker

text: Nikolaus Selnecker (tai Selneccer) (5. joulukuuta 1530 Hersbruck – 24. toukokuuta 1592 Leipzig) oli saksalainen luterilainen muusikko ja teologi. Hän on pääosin tunnettu virsistään. Hän oli myös yhdessä muun muassa Jakob Andreaen ja Martin Chemnitzin kanssa yhtenä tärkeimmistä Tunnustuskirjoihin kuuluvan Yksimielisyyden ohjeen laatijoista.


title: Nikolaus Selnecker

text: Nuoruudessaan Selnecker toimi Nürnbergin urkurina. Hän opiskeli Wittenbergin yliopistossa Philipp Melanchthonin alaisuudessa. Myöhemmin hän toimi hovisaarnaajana ja muusikkona Dresdenissä.


title: Nikolaus Selnecker

text: Suomalaisessa virsikirjassa Selneckerin tekemiä ovat virsi numero 551 (”Sinua Kristus, kiitämme, oi”) sekä virrestä 189 (”Ah, Jeesus, ole kanssamme, jo”) säkeistöt 2–8, ensimmäinen säkeistö on Melanchthonin tekemä.


title: Hitomi Obara

text: Hitomi Obara (o.s. Sakamoto, , s. 4. tammikuuta 1981 Hachinohe, Aomorin prefektuuri) on japanilainen naispainija, olympiavoittaja, maailman- ja Aasian mestari.


title: Hitomi Obara

text: Sakamoto on voittanut painijanurallaan olympiakultaa Lontoossa 2012, kahdeksan maailmanmestaruutta, kaksi Aasian-mestaruuskilpailujen kultamitalia ja pronssia Aasian kisoista 2010.


title: David Chyträus

text: David Chytraeus tai Chyträus (26. helmikuuta 1530 Ingelfingen – 25. kesäkuuta 1600 Rostock) oli saksalainen luterilainen puhdasoppisuuden ajan teologi ja historioitsija.


title: David Chyträus

text: Hänen oikea sukunimensä oli Kochhafe, joka on klassiseksi kreikaksi χυτρα, josta hän muotoili latinalaistetun pseudonyymin "Chyträus".


title: David Chyträus

text: Chyträus oli Rostockin yliopiston professori sekä yksi Tunnustuskirjoihin kuuluvan Yksimielisyyden ohjeen tekijöistä.


title: Arcana (runokokoelma)

text: Arcana on A. W. Yrjänän vuonna 1997 ilmestynyt esikoisrunokokoelma.


title: Rota (runokokoelma)

text: Rota on A. W. Yrjänän vuonna 2000 ilmestynyt toinen runokokoelma.


title: Indrek Tarand

text: Indrek Tarand (3. helmikuuta 1964 Tallinna) on virolainen poliitikko ja Euroopan parlamentin jäsen. Hänen isänsä on Viron entinen pääministeri Andres Tarand ja äitinsä radiotoimittaja Mari Tarand sekä vanhempi veli toimittaja Kaarel Tarand.


title: Indrek Tarand

text: Indrek Tarand kävi Tallinnassa keskikoulua numero 21 täydet kymmenen luokkaa vuosina 1971–1982 ja suoritti tutkinnon Tarton yliopistossa historiasta. Ensimmäisenä opiskeluvuotenaan joulukuussa 1982 hän sytytteli toisten kanssa kynttilöitä Julius Kuperjanovin haudalle, minkä vuoksi hänet erotettiin. Vuosina 1983–1985 Tarand suoritti asevelvollisuuttaan Neuvostoliiton asevoimissa. Hän lopetti Tarton yliopiston vuonna 1991.Vuosina 1992–1993 hän opiskeli ulkomailla.


title: Indrek Tarand

text: Tarandin valtakunnanpoliittinen ura alkoi, kun hän oli Viron hallituksen edustaja Narvassa 1993 kuin myös silloisen pääministerin, Mart Laarin avustaja. Myöhemmin hänestä tuli Viron ulkoasiainministeirön kansliapäällikkö, jossa hän jatkoi vuoteen 2002 ajautuen erimielisyyksiin ulkoasiainministeri Kristiina Ojulandia koskevan tapauksen johdosta. Vuonna 2005 osoittautui, että Viron ulkoasiainministeriöstä oli vuotanut neljä tärkeää valtiollista asiakirjaa, joista neljä oli Tarandin hallussa. Pääministeri Andrus Ansip kuitenkin ilmoitti, etteivät asiakirjat olleet merkittäviä siinä mielessä, että ne olisivat voineet vaarantaa Viron mainetta.


title: Indrek Tarand

text: Ulkoasiainministeriön jälkeen Tarand työskenteli johtajana Viron pankissa työskennellen samanaikaisesti televisio- ja radiotoimittajana. Hänen kuuluisin lähetyksensä oli vuoden 2006 lopulla Kanal 2 -kanavalla esitetty "Viisaampi kuin 5B". Tarand osallistui myös tv-ohjelmaan "Tanssii tähtien kanssa", mutta ei menestynyt tanssijana.


title: Indrek Tarand

text: Tarandista tuli Viron sotamuseon johtaja vuonna 2005. Vuonna 2007 hänestä tuli Georgian presidentin neuvonantaja uudistuksiin liitten.


title: Indrek Tarand

text: Tarand valittiin sitoutumattomana ehdokkaana Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa, minkä vuoksi hän erosi museonjohtajan tehtävistä ja aloitti Euroopan parlamentin jäsenenä. Tarand sai vaaleissa yli 102 000 ääntä, mikä oli vain tuhat ääntä vähemmän kuin vaalit voittaneen keskustapuolueen koko äänimäärä yhteensä.


title: Indrek Tarand

text: Tarand oli ehdokkaana Viron tasavallan presidentiksi 2011 saaden Riigikogussa 25 ääntä. Hän oli oppositiopuolue keskustapuolueen ehdokas. Presidentiksi valittiin jatkamaan heti ensimmäisellä kierroksella istuva presidentti Toomas Hendrik Ilves 73 äänellä. Hylättyjä ääniä oli kolme. Tarand arvosteli presidentti Ilvestä presidentin roolin minimoinnista ja päätöksenteon keskittymisestä pieniin piireihin.


title: Indrek Tarand

text: Vuoden 2014 Europarlamenttivaaleissa Tarand keräsi sitoutumattomana ehdokkaana 43369 ääntä (13,2% kaikista annetuista äänistä) ja tuli valituksi.


title: Päiväkirja 1995–2008

text: Päiväkirja 1995–2008. Taiteesta ja elämästä on vuonna 2009 Johnny Knigan julkaisemana ilmestynyt A. W. Yrjänän päiväkirja.


title: Novgorodin rautatieasema

text: Novgorodin rautatieasema () on Novgorodin kaupungissa (Veliki Novgorod) sijaitseva rautatieasema. Asema kuuluu Venäjän rautateiden asemaverkostoon. Rautatieasema löytyy kantakaupungista, runsas kilometri hallinnollisesta keskuksesta ja noin 1,5 kilometriä kaupungin historiallisesta keskuksesta (kreml) länsiluoteeseen. Rautatiesaseman lounaispuolella sijaitsee kaupungin linja-autoasema.


title: Novgorodin rautatieasema

text: Pietariin kulkee päivittäin muutama, yleensä paikallisliikenteen aikataulusta löytyvä henkilöjuna (matka-aika runsas 3 tuntia) ja Moskovaan yksi pikajuna (yö/aamujuna, runsas 7 tuntia).


title: Novgorodin rautatieasema

text: Useita muillekin asemille matkaavia henkilöjunia liikennöi Novgorodiin. Nämä ovat tyypillisesti kauttakulkuliikennettä, jolloin Novgorod ei ole junien pääteasema. Liikenne on tyypillisesti säännöllistä, muttei välttämättä päivittäistä:


title: MÁG

text: Magyar Általános Gépgyár (; lyhennettynä MÁG) oli unkarilainen Budapestissä vuosina 1884–1935 toiminut konepaja ja autonvalmistaja.


title: MÁG

text: 1800-luvun loppupuolella Unkarin maataloustuotanto kasvoi merkittävästi ja myllykapasiteetti kaksinkertaistui. Samalla maatalous teollistui ja koneiden ja laitteiden kysyntä kasvoi. Unkarissa ei ollut merkittävästi teollista toimintaa eikä ammattitaitoista työväkeä, mutta maan hallitus pyrki tukemaan uusien toimialojen kehittymistä merkittävillä tuilla, joihin kului 15 vuoden verovapaus.


title: MÁG

text: Vuonna 1884 25-vuotias Dániel Podvinecz sekä 24-vuotias Vilmos Heisler perustivat yrityksen joka myi myllyjä ja puimakoneita. Aikaa myöten miehet huomasivat että korjauspalvelujen myynti tarjoaisi paremman katteen, ja he anoivat ja saivat luvat metallisorvarin ja koneenkorjaajan ammattien harjoittamiseksi. Podvinecz ja Heisler aloittivat osien sekä tarvikkeiden valmistuksen ja muuttivat samalla suurempiin toimitiloihin. Vuonna 1895 miehet aloittivat myllyjen valmistuksen, ja yrityksen nimeksi muutettiin "Malomépítészet és Gépgyár" ("myllynrakennus ja konepaja"). Tuotteita ja palveluja myytiin lähinnä Budapestin lähialueilla. Kilpailu koveni ulkomaisten tuotteiden hintojen laskiessa, mutta tilanne helpotti hieman valtion säännöstelyn avulla. Samoihin aikoihin polttomoottorit alkoivat yleistyä, ja tuolloin nimellä "Podvinecz & Heisler" toiminut yritys rakensi paikallismoottorien valmistamista varten uuden tehtaan vuonna 1901. Tuotanto oli kuitenkin liian pienimuotoista eikä riittävää kannattavuutta saavutettu.


title: MÁG

text: Joidenkin tietojen mukaan yritys olisi aloittanut autonvalmistuksen jo vuonna 1901 kokoamalla itävaltalaisia Leesdorfer-autoja, jotka oli valmistettu ranskalaisen Amédée Bolléen lisenssillä. Varmempien tietojen mukaan yritys aloitti autonvalmistuksen vuonna 1903, jolloin se aloitti saksalaisten Cudell-autojen lisenssivalmistuksen.


title: MÁG

text: Lisenssillä valmistetut Cudellit myytiin nimellä "Phönix". Moottorivaihtoehdot oivat ilmajäähdytteinen, kaksisylinterinen 10-hevosvoimainen sivuventtiilimoottori sekä 12-, 16-, 20- ja 35-hevosvoimaiset nelisylinteriset mallit. Kaikissa malleissa oli kartiokytkin, kolminopeuksinen vaihteisto, ketjuveto, puolielliptiset lehtijouset ja takapyöriin vaikuttavat jarrut. Koreja yritys ei tehnyt itse, vaan ne teetettiin vaununvalmistajilla.


title: MÁG

text: Autoja ei juuri huomioitu, kunnes eräs Phönix-malli voitti vuonna 1905 Budapestin toisessa kansainvälisessä autonäyttelyssä palkintosijan. Tämän jälkeen autot saivat jonkin verran palstatilaa lehdissä. Palkinnon saannin jälkeen Unkarin autokerhon edustajia kävi vierailemassa yrityksessä ja sitä kautta Podvinecz & Heisler onnistui solmimaan suhteita päättäjiin. Pian tämän jälkeen eräs Phönix voitti kultamitalin Bukarestin kansainvälisillä messuilla.


title: MÁG

text: Phönixit kuitenkin jäivät suurien valmistajien varjoon. Fiat, Mercedes ja Benz voittivat palkintosijoja kilpailuissa ja hyödynsivät tätä tehokkaasti markkinoinnissaan. Tuotanto oli liian pienimuotoista ja kaiken lisäksi vuonna 1907 alkoi taantumakausi. Podvinecz & Heisler onnistui vakuuttamaan rahoittajat toimintamahdollisuuksistaan, ja sille myönnettiin laina, joka käytettiin tuotannon kehittämiseen.


title: MÁG

text: Vuoteen 1908 mennessä yritys oli valmistanut kaikkiaan noin 150 ajoneuvoa. Podvinecz kuoli samana vuonna, minkä jälkeen Heisler yksin johti yritystä. Heislerin johdolla yritys selviytyi vaikeiden aikojen yli ja alkoi laajentua. Eräs tapa laajentaa suuren yleisön tietoisuutta oli Budapestin hienostokaupunginosien läpi kulkeneet elegantein korein varustetut linja-autot, jotka itsessään markkinoivat yrityksen tuotteita. Kesäaikaan Budapestin kaduilla kulki 14-paikkainen turistilinja-auto. Malliston huipulla oli 45-hevosvoimaisella moottorilla ja taidokkaasti tehdyllä kaksois-phaeton-korilla varustettu malli.


title: MÁG

text: Vuonna 1912 yrityksen uudeksi nimeksi tuli Magyar Általános Gépgyár Rt (MÁG).


title: MÁG

text: Unkarin postilaitos käynnisti tarjouskilpailun postiautojen toimittamisesta. MÁG tuli valituksi, tosin suurelta osin siitä syystä, että kilpailevilla valmistajilla Röck, Magyar Vagon- és Gépgyár ja Marta, ei ollut vapaata kapasiteettia. Yritys sai tilauksen kahdesta sadasta 10-hevosvoimaisesta postiautosta, joiden rakenteen oli suunnitellut maineikas autoteollisuuden suunnannäyttäjä János Csonka.


title: MÁG

text: Malliston huipulla oli Jenő Fejesin suunnittelema 25-hevosvoimainen malli. Kolme tourer-korista yksilöä osallistui Tatra–Adrianmeri-autokilpailuun päästen palkintosijoille.


title: MÁG

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua MÁG alkoi valmistaa lentokoneiden moottoreita Austro-Daimlerin lisenssillä. Myöhemmin valmistettiin myös kokonaisia lentokoneita. Tätä varten rakennettiin uusi tehdas Mátyásföldiin. Sodanaikaisen lentokone- ja moottorituotantomääristä ei ole säilynyt tietoja. Sodan päätyttyä yritys keskittyi jälleen autojen valmistukseen. Aluksi sotaa edeltäneen 10-hevosvoimaisen mallin valmistus aloitettiin uudelleen. Pääsuunnittelijana toiminut Fejes lähti yrityksestä.


title: MÁG

text: Sveitsiläinen MAG-yhtiö esti MÁG-nimen käytön autojen merkkinä. Vuonna 1923 esiteltiin täysin uusi saksalaisvaikutteinen "Magomobil". Autossa oli 20-hevosvoimainen, 1,8-litrainen moottori. Myöhemmin esiteltiin kuusisylinterinen "Magosix", jonka moottorivaihtoehdot olivat iskutilavuuksiltaan 1,6-, 2,1- ja 2,4-litraisia. Magosixiin kuuluivat vakiovarusteena nestetoimiset nelipyöräjarrut. Magomobil ja Magosix olivat Unkarin ensimmäiset tuotantolinjoilla kootut automallit. Molemmat mallit olivat suosittuja taksikäytössä ja jotkut yksilöt palvelivat 1950-luvulle asti.


title: MÁG

text: Teknisesti Magomobil ja Magosix olivat hyvin tavanomaisia, mutta niitä pidettiin varmatoimisina. Niillä saavutettiin muutamia kilpailuvoittoja. Teknisiä parannuksia tehtiin vähitellen ja valmistusmäärät olivat unkarilaisittain kohtuullisia. Unkarin hallitus patisit julkisia tahoja suosimaan kotimaisten valmistajien tuotteita ajoneuvohankinnoissa, mutta ne olivat liian kalliita verrattuna ulkomaisten valmistajien tuotteisiin. MÁG ja sen omistanut pankki yrittivät uudistaa yritystä, mutta lukuisten muiden pienten autonvalmistajan tavoin se kaatui lopulta 1930-luvun lamaan. Kokonaistuotantomääräksi tuli 2 000 henkilöautoa, 150 kuorma- ja linja-autoa sekä 1 000 autonmoottoria. Pienistä määristä huolimatta MÁG oli unkarilaismerkeistä kaikkein menestynein.


title: MÁG

text: Muutamia MÁG:n valmistamia autoja on säilynyt ja useimmat niistä ovat 1920-luvun puolivälistä. Eräs säilyneistä yksilöistä on vuosilta 1919–1921 peräisin oleva Wohl-MÁG, joita myytiin tällä nimellä Britanniassa paikallisen Wohl-nimisen edustajan mukaan.


title: Afrikanpöllönen

text: Afrikanpöllönen ("Otus senegalensis") on pieni pöllösten sukuun kuuluva lintulaji. Se on kotoperäinen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.


title: Afrikanpöllönen

text: Afrikanpöllönen on yöaktiivinen paikkalintu, ja sitä esiintyy 2 000 metrin korkeuteen saakka.


title: Afrikanpöllönen

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset metsät, pensaikkoalueet ja mangrovealueet nousuveden rajalla sekä savannit ja puistomaiset ja kaupunkimaiset alueet.


title: Afrikanpöllönen

text: Afrikanpöllönen muistuttaa ulkonäöltään hyvin paljon sekä kyläpöllöstä että persianpöllöstä. Se on pieni, pituudeltaan noin 20 cm. Sen höyhenpuku naamioi sen, kun se päiväaikaan istuu ylhäällä puussa. Se voi silloin jopa naamioitua kuten esimerkiksi sarvipöllö painautumalla runkoa vasten ja kaventamalla ruumiinsa. Sukupuolet ovat samanlaisia. Se istuu pystyasennossa, ja kun se on rauhallinen, sen korvatupsut näkyvät vain kahtena kulmana, jotka törröttävät sen päästä. Valppaana korvat nousevat näkyviin selvästi.


title: Afrikanpöllönen

text: Afrikanpöllösen erottaa muista linnuista erityisesti sen ääni, ”prrrp”, joka kuuluu viiden sekunnin välein.


title: Vuoden 2009 Atlantin hurrikaanikausi

text:
Vuoden 2009 Atlantin hurrikaanikausi alkoi 1. kesäkuuta 2009 ja päättyi 30. marraskuuta, jona aikana muodostuvat useimmat trooppiset hirmumyrskyt Atlantin valtameressä.
Kausi ei ollut kovin aktiivinen, mikä on yhdistetty kohtalaiseen El Niñoon.


title: Vuoden 2009 Atlantin hurrikaanikausi

text: Kauden aikana Atlantilla kehittyi 11 trooppista matalapainetta, joista yhdeksän voimistui trooppisiksi myrskyiksi, näistä kolme hurrikaaneiksi ja näistä kaksi vähintään 3. luokkaan viisiportaisella Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Keskimääräisenä vuonna nimettyjä matalapaineita on 11 ja hurrikaaneja kuusi.


title: Antti Vuorinen

text: Antti Pauli Uolevi Vuorinen (8. maaliskuuta 1932 Hämeenlinna – 27. heinäkuuta 2011 Lammi) oli Säteilyturvakeskuksen pitkäaikainen pääjohtaja.


title: Antti Vuorinen

text: Vuorinen valmistui diplomi-insinööriksi 1958 ja väitteli tohtoriksi 1969. Hänet valittiin 1984 Säteilyturvakeskuksen ylijohtajaksi, joka nimike muutettiin myöhemmin pääjohtajaksi. Häntä on luonnehdittu asiakeskeiseksi toimijaksi. Loviisan voimaloita rakennettaessa hän edellytti, että ydinturvallisuuteen suomalaisia suurpiirteisemmin suhtautuvat neuvostoliittolaiset rakentavat ne länsimaisten vaatimusten mukaan.


title: Antti Vuorinen

text: Vuorinen jäi pääjohtajan tehtävästä eläkkeelle 1997. Hänelle on myönnetty professorin arvonimi.


title: HMS Campania

text: HMS Campania oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vesilentokoneiden emälaiva, joka oli muutettu tehtäväänsä ensimmäisen maailmansodan alussa valtameriristeilijästä. Muutostöiden valmistuttua vuoden 1915 alkupuoliskolla se oli koeajoissa ja koulutettavana Suuressa laivastossa. Tällöin todettiin tarve pidemmälle suurempien koneiden lentoonlähdön mahdostavalle lentokannelle, ja alus modernisoitiin myöhemmin ehdotuksen mukaisesti.


title: HMS Campania

text: Alus valmistui vuonna 1893 Cunard Linen risteilyaluksena RMS "Campania", joka palveli reitillä Liverpoolista New Yorkiin. Se oli uransa alkuvaiheessa reittinsä nopein alus. Lokakuussa 1914 alus myytiin romutettavaksi T. W. Wardille, jolta kuninkaallinen laivasto lunasti aluksen 32 500 punnalla.


title: HMS Campania

text: Aluksen ensimmäinen muutos ei ollut onnistunut, koska se kykeni operoimaan koostaan huolimatta vain muutamalla lentokoneella. Aluksella tehtiin lisää muutoksia vuosina 1915–1916 Cammell Lairdin telakalla Birkenheadissä, jolloin sille rakennettiin lentoonlähtöalusta ja kaksi savuhormin jakamaa lentokonesuojaa, joiden välillä oli ramppi. Aluksen komentosiltaa korotettiin, jotta savuhormit eivät estäisi näkyvyyttä. Aluksen takamasto poistettiin, ja kansirakenteita madallettiin. Alukselle asennettiin kolmen tuuman ilmatorjuntatykki. Muutostöiden valmistuessa huhtikuussa 1916 alus kykeni operoimaan 10–11 lentokoneella.


title: HMS Campania

text: Alus on historian ainoa lentotukialus, jolle suunniteltiin omat nimikkolentokoneet, Fairey Campaniat.


title: HMS Campania

text: Alus ei osallistunut Skagerrakin taisteluun toukokuussa 1916 tietokatkoksen vuoksi, mutta se teki partiomatkoja Suuren laivaston osastojen mukana. Se ei kuitenkaan osallistunut näillä matkoilla taistelutoimiin, ja alus siirrettiinkin koulutustehtäviin moottorivikojen vuoksi. Marraskuussa 1918 alus oli Firth of Forthissa ankkurissa myrskyn yllättäessä. Aluksen ankkuri irtosi pohjasta, ja se törmäsi HMS "Gloriousiin" ja HMS "Royal Oakiin". Aluksen runko repeytyi aiheuttaen vuodon, joka upotti aluksen hitaasti. Onnettomuudessa ei sattunut henkilövahinkoja.


title: Pikkuplaneettojen nimien ristiriidat

text:
Pikkuplaneettojen nimien ristiriidat syntyvät siitä, että vaikka jokaisella pikkuplaneetalla on erilainen nimi, silti on muutamia pikkuplaneettoja, joiden nimet muistuttavat toisiaan hyvin paljon. Toinen pikkuplaneetta on saanut nimensä roomalaisen ja toinen kreikkalaisen mytologian hahmon mukaan. Roomalaisen ja kreikkalaisen mytologian jumalat ja muut hahmot ovat usein samoja, mutta nimet poikkeavat toisistaan. Lisäksi joidenkin pikkuplaneettojen nimet ovat samoja tai hyvin samantapaisia kuin joillain kuilla tai komeetoilla. Näistä tekijöistä syntyy nimien ristiriitoja.
Koska monet pikkuplaneetat ovat saaneet nimensä jonkun tähtitieteilijän mukaan ja komeetat nimetään usein löytäjiensä mukaan, monilla komeetoilla ja pikkuplaneetoilla on sama nimi. LINEAR ja LONEOS ovat maan lähelle tuleviin asteroideihin kuuluvien pikkuplaneettojen etsimiseen tarkoitettuja ohjelmia. Alla joitain esimerkkejä samannimisistä pikkuplaneetoista ja komeetoista:Joidenkin pikkuplaneettojen nimet muistuttavat toisten pikkuplaneettojen, kuiden tai planeettojen nimiä, mutta nimien alkuperä on erilainen. Alla joitain esimerkkejä:


title: Pikkuplaneettojen nimien ristiriidat

text: Joidenkin pikkuplaneettojen nimet saattaa sekoittaa muihin tähtitieteessä käytettyihin käsitteisiin.


title: Kasvatusantropologia

text: Kasvatusantropologinen tutkimus tarkastelee kasvatuksen ilmiöitä kulttuurisesta perspektiivistä. Toimintaa tarkastellaan osana laajempaa elämismaailmaa ja ympäröivää kontekstia.


title: Kasvatusantropologia

text: Antropologiselle tutkimukselle keskeistä on vertaileva lähestymistapa ja kiinnostus erilaisuuteen. Kasvatusantropologisen tutkimuksen asema on Suomessa vakiintumaton. Yksittäisiä tutkimuksia tehdään, mutta tutkimusperinteen asemaa kasvatusantropologialla ei vielä ole.


title: Konsepti (yritys)

text: Konsepti Oy oli helsinkiläinen vuonna 1983 perustettu business-to-business-mainontaan erikoistunut mainostoimisto. Se muutti vuonna 2014 nimensä Faster Horse Oy:ksi ja myytiin osaksi Valve Groupia, johon kuuluu myös muun muassa mainostoimisto King.


title: Konsepti (yritys)

text: Konsepti-ryhmään kuuluivat mainostoimisto "Konsepti Oy":n lisäksi tytäryhtiönä design-toimisto "Design Concept Oy" sekä osakkuusyhtiönä viestintätoimisto "ToimintaKonsepti Helsinki Oy". Ryhmän myyntikate vuonna 2010 oli n. 3,1 M euroa. Konsepti Oy:n liikevaihto vuonna 2011 oli 2,4 miljoonaa euroa.


title: Konsepti (yritys)

text: Mainostoimisto konseptin perustivat vuonna 1983 tuotantohyödykemainontaan erikoistuneessa Anderson & Lembke Oy:ssä työskennelleet Jorma Hinkka, Kirsi Hoffrén, Timo Kivi, Carola Oppman, Kaija Tietäväinen, Reino Uusitalo ja Martti Viitamäki. Konseptin erikoisosaamisalueeksi muodostui kansainvälinen teollisuuden business-to-business–brändimarkkinointi. Yrityksen loppuaikoina sen omistajia olivat Markus Natri, Timo Kivi, Kauko Isto ja Juha Pohjola.


title: Konsepti (yritys)

text: Konsepti Oy oli 1980–1990-luvuilla yksi Suomen palkituimmista mainostoimistoista. Sen töitä on palkittu monissa mainosalan kilpailuissa, kuten Cannes Lions, Epica, London International Awards, Eurobest, Effie Finland, Vuoden Huiput, Kultajyvä, Huippusuora, Cresta Awards, Voitto - Suomalainen mainoselokuvakilpailu, The Golden Award of Montreux ja Moscow International Advertising Festival.


title: Konsepti (yritys)

text: Konsepti oli kansainvälisen mainostoimistoverkosto Dialogue Internationalin jäsen.


title: Konsepti (yritys)

text: Helmikuussa 2014 Konsepti Oy lakkautettiin ja se fuusioitui tytäryhtiönsä Design Concept Oy:n kanssa Faster Horse Oy:ksi. Saman vuoden lokakuussa Faster Horse myytiin Valve Groupille.


title: Alfonso II (Asturia)

text:
Alfonso II oli Asturian kuningas vuosina 791-842 Bermudo I:n jälkeen.
Hakam I:n jouduttua sisäisiin vaikeuksiin Alfonso II teki vakavia yrityksiä palauttaa muinainen visigoottien monarkia. Vaikka visigoottien ja Asturian kuningaskunnan välillä ei ollut laillista yhteyttä, ei muinaisia traditioita unohdettu. Alfonso myös kokosi myöhemmin kadoksiin loutuneen Asturian kuningaskunnan historian.


title: Alfonso II (Asturia)

text:
Apostoli Jaakobin haudan löytyminen Galiciasta teki löytöpaikasta Santiago de Compostelasta Euroopan suosituimman pyhiinvaelluspaikan ja lisäsi näin aluetta hallitsevan Asturian ja Alfonson henkistä painoarvoa.
Alfonson hallituskautena al-Andalusin joukot tekivät toistuvia hyökkäyksiä Asturiaan. Alfonson sitkeys pelasti kuitenkin maan itsenäisyyden. Pääkaupungin hän siirsi vuorille paremmin puolustettavaan Oviedoon.
Alfonso haki mahdollisesti tukea frankkien kuninkaalta Kaarle Suurelta. Keisarin historioitsija Einhard mainitsee Alfonson lähettät kirjeet sekä vihjaisee tämän olleen Kaarle Suuren vasalli, mutta tieto on epäluotettava, sillä kyseisiä kirjeitä ei ole säilynyt ja kyseessä voi olla Einhardin luulottelu. Frankkien hallitsijan vaikutusvalta alueella oli kuitenkin kiistaton ja hän lähetti 785 ja 801 sotavoimia alueelle.
Alfonso II:n kuoltua vuonna 842 kuninkaaksi nousi hänen edeltäjänsä Bermudo I:n poika Ramiro I (842-850).


title: Juurikorven Tehtaat

text: Juurikorven Tehtaat Oy oli suomalainen vuonna 1916 Kymissä perustettu, Juurikorven kylässä toiminut teollisuusyritys johon kuului tiilitehdas, huonekalu- ja puusepän tehdas ym. Yrityksen omisti Tammiston suku jolla oli myös suurehko maatila Juurikorvessa. Juurikorven Tehtaat lopetti toimintansa 1986.


title: Juurikorven Tehtaat

text: Juurikorven tehtaat sijaitsivat Kouvola–Kotka-radan varrella olleen Juurikorvan pysäkin läheisyydessä. Ensimmäisenä aloitti toimintansa tiilitehdas 1904 ja seuraavana vuonna tiilitehtaalle valmistui oma sivuraide, Juurikorven vaihde avattiin tavaraliikenteelle heinäkuussa 1905 ja pari vuotta myöhemmin 1907 rakennettiin Juurikorpeen matkustajalaituri jolloin myös henkilöliikenne alkoi. Tiilitehtaalta johti myös noin kilometrin pituinen kapearaiteinen rautatie savenottopaikalle ja tällä radalla oli käytössä moottoriveturi. Juurikorpi oli pitkään pelkästään rautatieyhteyden varassa, sillä sinne valmistui kunnollinen maantie vasta 1960-luvulla.


title: Juurikorven Tehtaat

text: Juurikorven tehtaiden edeltäjä oli 1896–1916 toiminut "Oy Joutsen Juurikorven Tiilitehdas". Tiilitehtaan lisäksi Juurikorvessa toimi kattotiili-, puunjalostus- ja polttoturvetehtaat sekä saha ja grafiitinpuhdistamo. Puunjalostustehdas valmisti huonekaluja muun muassa pulpetteja koulujen käyttöön. Tehtailla oli 1920-luvulla noin 140 työntekijää ja vuonna 1939 liikevaihto on 4,5 miljoonaa markkaa.


title: Juurikorven Tehtaat

text: Sotavuosina 1941–1944 Juurikorven tehtaan konttorirakennuksessa toimi Ilmavoimien radiokuuntelu joka seurasi Neuvostoliiton ilmavoimien radioliikennettä.


title: Juurikorven Tehtaat

text: Juurikorven tiilitehtaan toiminta päättyi 1966 ja huonekalutehdas lopetti toimintansa kesäkuussa 1987. Tehtaiden toiminnan päätyttyä Juurikorven kylästä lopetettiin kauppa 1987, rautatiepysäkki 1989 ja koulu 1991. Tehdasrakennuksista on jäljellä kolmikerroksinen tiilinen konttorirakennus. Muita tehdasrakennuksia on osittain purettu ja alueella toimii romuliike.


title: Alfonso IV (León)

text: Alfonso IV oli vuosina 925-930 setänsä Fruela II:n syrjäytyksen jälkeen Leónin kuningas.


title: Alfonso IV (León)

text: Fruela II (925) hallitsi hetken aikaa veljensä Ordoño II:n (910-925) kuoltua oman perintöosansa lisäksi myös Leonia, eli koko muinaista Asturiaa, kunnes Ordoñon pojat Alfonso ja Ramiro II syöksivät Navarran kuninkaan tuella tämän vallasta. Vuonna 930 Alfonso kuitenkin luopui kruunusta veljensä Ramiron II:n hyväksi ja vetäytyi Sahagúnin luostariin. Oltuaan vuoden luostarissa Alfonso yritti paluuta valtaan, mutta Ramiro II vangitsi ja sokaistutti veljensä, samoin kuin kolme Fruela II:n poikaa.


title: Alfonso IV (León)

text: Alfonso IV:n jälkeen Leónin kuninkaana oli Ramiro II vuosina 930-951.


title: Chord Overstreet

text: Chord Overstreet (s. 17. helmikuuta 1989) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja muusikko, joka tunnetaan parhaiten Sam Evansin roolista televisiosarjassa "Glee".


title: Chord Overstreet

text: Overstreet syntyi Nashvillessä, Tennesseessä. Hänen äitinsä Julie Miller on make-up-artisti ja isä Paul Overstreet on countrymuusikko. Hänellä on isoveli Nash, joka soittaa yhtyeessä Hot Chelle Rae, sekä neljä sisarta. Hänet on nimetty musiikillisen termin ( ’sointu’) mukaan.


title: Chord Overstreet

text: Overstreet on seurustellut näyttelijä Emma Robertsin kanssa.


title: Kuuilluusio

text: Kuuilluusio on optinen harha, joka saa Kuun näyttämään suuremmalta sen ollessa lähellä horisonttia kuin sen ollessa korkealla taivaalla. Vastaava harha vaikuttaa myös siihen, miltä Aurinko ja tähdistöt näyttävät. Ilmiö on ollut tunnettu varhaisista ajoista saakka ja pantu merkille monissa kulttuureissa. Harhan syistä väitellään edelleen.


title: Kuuilluusio

text: Edelleen kansanomaisesti tunnettu selitys, jonka esitti ainakin jo Aristoteles 300-luvulla eaa, on että horisontin lähellä Kuu näyttäisi suuremmalta, koska Maan ilmakehä suurentaisi sen näennäistä kokoa suurennuslasin tavoin. Tämä ei pidä paikkaansa: vaikka ilmakehä muuttaa Kuun havaittua väriä, se ei saa sitä näyttämään suuremmalta. Itse asiassa Kuun kulmaläpimitta on 1,5 % pienempi sen ollessa lähellä horisonttia kuin korkeimmillaan taivaalla, koska horisontissa se on Maan säteen verran kauempana katsojasta, ja myös valon taittuminen ilmakehässä pienentää sen näennäistä kokoa. Täydenkuun aikanakaan Kuu ei aina näytä yhtä suurelta, vaan sen radan elliptisyyden vuoksi sen kulmaläpimitta voi vaihdella 33,5 kulmaminuutista sen ollessa perigeumissa 29,43 kulmaminuuttiin sen ollessa apogeumissa, siis yli 10 %. Tämä johtuu Kuun radan elliptisyydestä.


title: Kuuilluusio

text: Täydenkuun kulmaläpimitta, joka osoittaa, minkä kokoiselta se näyttää katsojan silmissä, voidaan mitata suoraan teodoliitilla, joka osoittaa sen pysyvän vakiona sen noustessa tai laskiessa taivaalla, lukuun ottamatta edellä mainittuja ilmiöitä. Myös Kuusta eri korkeuksilla olevat valokuvat osoittavat, ettei sen kulmaläpimitta vaihtele.


title: Kuuilluusio

text: Että kyseessä on näköharha, voidaan yksinkertaisesti osoittaa pitämällä jotakin pientä, noin kuuden millimetrin läpimittaista esinettä käsivarren etäisyyden (noin 60 cm) päässä toinen silmä suljettuna ja asettamalla se se siten, että se juuri ja juuri peittää Kuun näkyvistä. Sama esine peittää Kuun yhtä lailla sen ollessa lähellä horisonttia kuin korkealla taivaalla.


title: Kuuilluusio

text: Vuosina 1011-1022 kirjoittamassaan optiikan kirjassa Ibn al-Haitham väitti, että harha syntyy aivoissa, että henkilökohtainen kokemus vaikuttaa siihen, mitä kukin näkee ja miten kukin näkee ja että näkymä ja aistimukset ovat subjektiivisia. Sen sijaan, että Ptolemaios oli selittänyt ilmiön johtuvan valon taittumisesta, hän asetti kysymyksen uudella tavalla olettamalla, että kysymys oli havaitusta, ei todellisesta laajenemisesta. Hänen mukaansa ihminen päättelee näkemiensä kohteiden etäisyydet itsensä ja kohteen välissä olevien muiden kohteiden perusteella, ja että tämä edellyttää katkeamatonta sarjaa välissä olevia sopivia vertailukohtia. Kuun tapauksessa tällaisia välissä olevia kohteita ei kuitenkaan ole. Tämän vuoksi ja koska esineen havaittu koko riippuu sen havaitusta etäisyydestä, jota tässä tapauksessa ei kyetä arvioimaan oikein, Kuu näyttää suuremmalta horisontin lähellä. Roger Bacon, John Pecham ja Witelo tutkivat ilmiötä tarkemmin Ibn al-Haythamin selityksen pohjalta, ja vähitellen tuli yleisesti hyväksytyksi selitys, että kyseessä on psykologinen harha. Ptolemaioksen selitys hylättiin lopullisesti 1600-luvulla.


title: Kuuilluusio

text: Yli sadan vuoden ajan kuuilluusiota ovat tutkineet aistihavaintoihin erikoistuneet psykologit. Vuonna 2002 ilmestyneessä kirjassaan "The Mystery of the Moon Illusion" Ross ja Plug käsittelivät monia erilaisia selityksiä ja päätyivät toteamaan: "Yksikään teorioista ei ole lopullisesti kumonnut toisia.". Samaan tulokseen päätyi Herhenson vuonna 1989 toimittamassaan kirjassa "The Moon Illusion", joka sisältää 24 tutkijan aiheesta kirjoittamat tutkielmat.


title: Kuuilluusio

text: Näkemämme esineen "koko" voidaan mitata joko kulmaläpimittana, joka on sen reunasta havaitsijan silmään johtavien näkösäteiden välinen kulma, tai fyysisenä kokona eli sen todellisena kokona esimerkiksi metreinä. Kun on kysymys ihmisen aistihavainnoista, nämä kaksi käsitettä ovat selvästi erilliset. Esimerkiksi jos kaksi pientä, samanlaista ja tuttua esinettä sijoitetaan toinen viiden ja toinen kymmenen metrin päähän, niistä kaukaisemman kulmaläpimitta on vain noin puolet lähemmän kulmaläpimitasta, mutta meistä ei yleensä näytä siltä kuin sen koko olisi vain puolet toisen koosta. Sen sijaan jos kaukaisemman esineen kulmaläpimitta olisi sama kuin lähemmän, se normaalisti näyttäisi meistä kaksi kertaa suuremmalta.


title: Kuuilluusio

text: Keskeinen kysymys kuuilluusion yhteydessä onkin, näyttääkö Kuu horisontin lähellä suuremmalta, koska sen kulmaläpimitta näyttää suuremmalta, vai koska sen havaittu fyysinen koko näyttää suuremmalta, vai onko kyseessä jokin näiden ilmiöiden yhdistelmä. Asiasta ei toistaiseksi ole päästy yksimielisyyteen.


title: Kuuilluusio

text:
Kuun näennäiseen etäisyyteen perustuvan teorian esitti ensimmäisenä selvästi Kleomedes noin vuonna 200 jaa. Sen mukaan Kuu näyttää horisontissa suuremmalta kuin zeniitissä, koska se näyttää olevan kauempana.
Kun näemme taivaalla esimerkiksi pilviä, lintuja tai lentokoneita, lähellä horisonttia näkyvät ovat yleensä kauempana kuin suoraan päämme yläpuolella olevat. Tämä on mahdollisesti johtanut siihen, että taivas itsessään näyttää tasaiselta tai vain lievästi kaarevalta, koska kohti horisonttia liikkuvat kohteet aina samalla etääntyvät katsojasta.


title: Kuuilluusio

text: Jos meistä näyttää siltä kuin Kuukin olisi mainittujen muiden kohteiden läheisyydessä, odottaisimme myös sen etääntyvän sen lähestyessä horisonttia, mikä johtaisi siihen, että sen kuva silmän verkkokalvolla myös pienenisi. Mutta koska sen verkkokalvokuvan koko ei tällöin juuri muutu, aivomme yrittävät tulkita tilanteen perspektiivisesti ja päättelevät, että matalalla oleva Kuu olisi fyysisesti suurempi.


title: Kuuilluusio

text: Kaufanin ja ROckin laajat tutkimukset vuodelta 1962 osoittivat, että oleellinen näköharhoja aiheuttava tekijä on niiden johtolankojen muuttuminen, joilla etäisyys on pääteltävissä. Horisontissa näkyvä kuu näyttää olevan maan pintaa myötäilevän näkösäteen päässä, jolloin sen edustalla melkein samassa suunnassa näkyy esimerkiksi puita tai rakennuksia, jotka kaikki osoittavat, että Kuun on oltava hyvin kaukana, kun taas Kuun ollessa zeniitissä ei tällaisia vertailukohteita ole. Monien muiden tutkijoiden kokeet ovat johtaneet samaan tulokseen: kun Maan pinnan läheisyydessäkään ei ole tällaisia vertailukohteita, Kuu näyttää horisontissakin pienemmältä. Kun taas katsojan yläpuolellakin näkyy muita kaukaisia kohteita, Kuu näyttää zeniitissäkin suuremmalta.


title: Kuuilluusio

text: Mahdollinen ongelma tässä näennäisen etäisyyden teoriassa on, että vain harvat henkilöt (ehkä noin 5 %) ovat sitä mieltä, että Kuu näyttäisi horisontissa sekä suuremmalta että kaukaisemmalta. Useimmista henkilöitä (ehkä 90 %) se pikemminkin näyttää olevan sekä suurempi että lähempänä kuin ollessaan zeniitissä. (Boring, 1962, Hershenson, 1982, McCready, 1965, 1986, Restle, 1970). Lopuista useimmat sanovat, että se näyttää suuremmalta ja olevan suunnilleen samalla etäisyydellä kuin zeniitissäkin, kun taas jotkut harvat eivät havaitse kuuilluusiota lainkaan. Kuitenkin näennäiseen etäisyyteen perustuva selitys esiintyy useimmiten oppikirjoissa.


title: Kuuilluusio

text: Näennäisen etäisyyden hypoteesin kannattajat saattaisivat väittää että Ponzon illuusiossa toinen viivoista ei näytä olevan todella kauempana kuin toinenkaan, tai että kaikki horisontissa näkyvä näyttää olevan kauempana, mikä pitääkin paikkansa siellä näkyvistä kohteista; esimerkiksi horisontissa näkyvät, keskimääräisellä korkeudella olevat pilvet ovat noin sata kertaa kauempana kuin samalla korkeudella suoraan ylhäällä päin olevat.


title: Kuuilluusio

text: Historiallisesti parhaiten tunnettu vaihtoehto "näennäisen etäisyyden" teorialle on ollut "suhteellisen koon" teoria. Tämän mukaan kohteen havaittu koko ei riipu ainoastaan sen verkkokalvokuvan suuruudesta vaan myös muiden välittömästi sen ympärillä näkyvien kohteiden koosta. Kuuilluusion tapauksessa kohteet, jotka näkyvät samalla suunnalla kuin horistontissa oleva kuu ovat kaukaisia maan pinnalla olevia kohteita, joissa voidaan havaita pieniä yksityiskohtia, mikä saa Kuun näyttämään suuremmalta, kun taas zeniitissä näkyvän kuun ympärillä näkyy vain tyhjää taivasta, mikä saa sen näyttämään pienemmältä.


title: Kuuilluusio

text: Tätä ilmiötä havainnollistaa klassinen Ebbinghausin illuusio oheisessa kuvassa. Alemman kuvan keskimmäinen ympyrä, jota ympäröivät toiset pienet ympyrät, vastaa horisontissa näkyvää Kuuta ja samalla suunnalla näkyviä kulmaläpimitaltaan pieniä kohteita, kun taas ylemmän kuvan keskimmäinen ympyrä vastaa korkealla näkyvää Kuuta, jonka ympäristössä näkyy vain suuria kohteita. Vaikka molempien kuvien keskimmäiset ympyrät ovat yhtä suuria, monien mielestä alempi näyttää suuremmalta.


title: Kuuilluusio

text: Näkökulmahypoteesin mukaan kuuilluusio johtuisi siitä, että silmien tarkka sijainti päässä muuttuisi hieman sen mukaan, millä korkeudella Kuu on. Tämä selitys oli aikoinaan suosittu, mutta sillä ei enää ole paljon kannatusta.


title: Kuuilluusio

text: Immanuel Kant viittasi kuuilluusioon vuonna 1781 kirjoittamassaan teoksessa "Puhtaan järjen kritiikki". Siinä hän totesi: "Tähtitieteilijä ei mahda mitään sille, että hänestä Kuu näyttää suuremmalta juuri noustuaan kuin jonkin aikaa myöhemmin, vaikka tämä harha ei petkuta häntä.""


title: The Hole

text: The Hole voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Tor Karsten

text: Torsten (Tor) Evert Karsten (20. elokuuta 1870 Orivesi – 12. syyskuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen professori ja kielitieteilijä.


title: Tor Karsten

text: Tor Karstenin vanhemmat olivat kirkkoherra Klas Edvin Karsten ja Maria Augusta Emilia Cajanus; uskontotieteilijä Rafael Karsten oli hänen veljensä. Tor Karsten pääsi ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta lyseosta 1888 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1892, maisteriksi 1894, lisensiaatiksi 1895 ja tohtoriksi 1897.


title: Tor Karsten

text: Karsten oli Helsingin yliopiston muinaisgermaanisten kielten dosentti 1897–1908, germaanisen filologian dosentti 1908–1913, germaanisten kielten vt. professori 1909–1910 ja ylimääräinen professori 1913–1930 sekä pohjoismaisen filologian professori 1930–1937. Hän oli lisäksi Helsingin ruotsalaisen reaalilyseon ruotsin ja saksan kielen kollega 1903–1912 ja Åbo Akademin germaanisen filologian vt. professori 1929–1930. Karsten oli Uppsalassa ilmestyvän "Svenska Landsmålin" apulaistoimittaja 1931–1942 ja "Folkmälsstudier"-sarjan toimittaja 1933–1942.


title: Tor Karsten

text: Karsten oli valtion kielilautakunnan jäsen 1932–1942, Espoon kunnanvaltuuston jäsen 1921–1922 sekä Ruotsalais-pohjalaisen kotiseutuyhdistyksen puheenjohtaja 1917–1926.


title: Tor Karsten

text: Tor Karsten oli naimisissa vuodesta 1909 Elsa Maria Malinin kanssa.


title: Pitcairnin lippu

text: Pitcairnin lippu tai Pitcairnsaarten lippu on Pitcairnin tunnus vaakunan ohella. Lippu on otettu käyttöön 2. huhtikuuta 1984. Lipun mittasuhteet ovat 1:2. Lipussa on Britannian lippu, sillä Pitcairn on sen alue, ja Pitcairnin vaakuna.


title: Juoppohullun päiväkirja (elokuva)

text: Juoppohullun päiväkirja on Juha Vuorisen samannimiseen kirjasarjaan perustuva elokuva vuodelta 2012. Elokuvan on tuottanut Vuorisen ja Helsinki-filmin omistama elokuvatuotantoyhtiö Dictator Films Oy. Vuorinen tuotti elokuvan Aleksi Bardyn kanssa. Elokuvan käsikirjoitti teatteriohjaaja Lauri Maijala, joka myös ohjasi elokuvan esikoiselokuvaohjauksenaan. Maijala on aiemmin dramatisoinut ja ohjannut "Juoppohullun päiväkirjasta" myös näyttämöversion.


title: Juoppohullun päiväkirja (elokuva)

text: Elokuva kuvattiin keväällä 2012 ja se tuli ensi-iltaan 28. joulukuuta 2012. Elokuva julkaistiin DVD:llä ja Blu-raynä 24. huhtikuuta 2013.


title: Juoppohullun päiväkirja (elokuva)

text: Juha Berg (Joonas Saartamo) on 31-vuotias rapajuoppo Helsingin Kalliosta. Juhalla ei ole pienintäkään aikomusta muuttaa elintapojaan – päinvastoin. Hän todella nauttii sekalaisista seksisuhteista, adrenaliinia nostattavasta väkivallasta ja tietenkin alkoholista, johon rahat revitään vaikka pulloja keräämällä. Viinanhuuruinen hauskuus saa kuitenkin kovan kilpailijan, kun kiihkeämielinen Juha rakastuu AA-kerhon ryhmänvetäjään. Suhde Tiinan (Krista Kosonen) kanssa etenee nopeasti seurusteluksi ja Juhan on pakko tehdä ratkaisevia valintoja. Tästä alkaa tasapainottelu toimivan parisuhteen ja vanhan elämäntyylin välillä. Juhan paras ystävä Kristian (Santtu Karvonen) kaataa urakalla kapuloita rakastavaisten rattaisiin, eikä Juhan horjuvaa raittiuspäätöstä helpota myöskään saksalaisen erotiikan asiantuntija Mikael (Johannes Holopainen). Mutta miten pitkälle voidaan mennä, ennen kuin ratkaisuja on vain yksi?


title: Juoppohullun päiväkirja (elokuva)

text: "Juoppohullun päiväkirjan" saamat arvostelut ovat olleet ristiriitaisia.


title: Juoppohullun päiväkirja (elokuva)

text: "Episodin" Jouni Vikman antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä ja kehui, kuinka "sen energia ja intohimo on kiistämätöntä, hengästyttävää – ja sopivasti osuessaan myös vastustamatonta." Neljä tähteä antoi myös "Stara.fi:n" Anna Poikkimäki, jonka mukaan "jo kulttiklassikoksi muodostuneesta kirjasta on saatu aikaan silmät auki reväyttävä taideteos". Myös "Me Naiset" piti "Juoppohullun päiväkirjaa" neljän tähden elokuvana ja arvostelija Linda Mäki-Kala kehui erityisesti näyttelijöiden suorituksia. Dome.fi:n arvostelija Olli Sulopuisto antoi sille kolme tähteä viidestä, huomauttaen ettei juttua pitäisi ottaa liian vakavasti: "Totta kai jutut ovat tyhmiä. Niin niiden pitääkin olla. Ihan kaikki eivät jaksaneet naurattaa, mutta ainakin niitä on paljon ja sitä paitsi perseviinatarina on aina hauska". V2.fi:n Jari Tapani Peltonen antoi myös elokuvalle kolme tähteä, pitäen epävakaata rakennetta tietoisena ratkaisuna.


title: Juoppohullun päiväkirja (elokuva)

text: "Imagen" elokuvakriitikko Kalle Kinnunen antoi "Juoppohullun päiväkirjalle" kolumnissaan erittäin huonon arvostelun. Hän kritisoi erityisesti elokuvan loppua, jota hän piti saarnaavana. Myöhemmin Kinnunen kirjoitti elokuvasta "Suomen kuvalehden" verkkosivuilla julkaistavaan Kuvien takaa -blogiinsa otsikolla "Joisin mielummin homeista kiljua kuin katsoisin Juoppohullun päiväkirja -elokuvan toistamiseen". Yhtä negatiivista palautetta elokuva sai "Iltalehden" Tuomas Riskalalta, joka sanoi sen muistuttavan "alkoholistiparantolan terapiaryhmässä syntynyttä sketsisarjaa, jonka työstämisen aikana on lipsahdettu kofeiinista takaisin etanoliin". Kahden tähden arvostelussaan MTV3:n Minna Karila piti elokuvan maailmaa rohkeasti tyyliteltynä ja kuvakerrontaa kunnianhimoisena. Hän ei kuitenkaan pitänyt elokuvaa hauskana vaan "surullisena tarinana itsetuhoisista ihmisistä". "Keskipohjanmaan" Hannu Björkbacka oli samoilla linjoilla kolmen tähden arvostelussaan. Hänen mielestään "Pätevällä tarinalla ja kiinnostavilla luonnekuvilla tällä porukalla syntyisi viiden tähden suomifilmi. Nyt touhun syy ei selviä ja tulos jää keskinkertaiseksi".


title: Just Dance 3

text: Just Dance 3 on Ubisoft Parisin kehittämä ja Ubisoftin julkaisema tanssipeli. Peli julkaistiin syksyllä 2011 Wiille, Xbox 360:lle ja PlayStation 3:lle. Xbox 360 käyttää pelin ohjaamiseen Kinectiä ja PlayStation 3 käyttää pelin PlayStation Move -ohjainta. Peliin julkaistiin jatko-osa "Just Dance 4" lokakuussa 2012.


title: Just Dance 3

text: Peli mahdollistaa jopa neljän pelaajan samanaikaisen tanssimisen. Wii- ja Move-versiot sisältävät Smart Shuffle ja Dance Mashup -ominaisuudet. Wii-versiossa on myös Flash Mod -ominaisuus, jonka avulla jopa kahdeksan pelaajaa pystyy pelaamaan peliä samanaikaisesti.


title: Just Dance 3

text: Kinect versiossa on ”Just Create” -ominaisuus jonka avulla pelaaja voi luoda omia tanssirutiineja. Uudet tanssit pystyy tallentamaan, jakamaan ystävien kanssa ja pelaamaan.


title: NMS Elisabeta

text: NMS Elisabeta () oli Romanian kuninkaallisen laivaston panssarikansiristeilijä, joka ostettiin 1880-luvun lopulla Armstrongin Elswickin telakalta Britteinsaarilta. Se palveli lähinnä lämmittäjien ja mekaanikkojen koululaivana ollen edustamassa Romanian laivastoa Kielin kanavan avajaisissa 1895. Ensimmäisen Balkanin sodan aikana 1912-1913 alus tuki Romanian etuja Konstantinopolissa, mutta se ei osallistunut toiseen Balkanin sotaan. Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa alus oli riisuttu aseista ja se oli lähinnä varastona. Sodan päätyttyä se jatkoi palvelustaan majoitusaluksena ennen romuttamistaan 1926.


title: NMS Elisabeta

text: Elswickin telakkakirjaan merkittiin toukokuussa 1887 Romanian hallituksen tilaus 1300 tonnin risteilijästä, jonka aseistuksena olisi neljä kuusituumaista tykkiä ja neljä torpedoputkea. Aluksen nopeuden tuli olla 17,5 - 18 solmua ja sen panssarikannen 1,75 tuumaa tasaisella osuudella ja 3,5 tuumaa viistoilla osuuksilla.


title: NMS Elisabeta

text: Alus oli vanhanaikainen tykkien sijaitessa kyljillä eli se ei kyennyt tulittamaan keulan eikä perän suuntaan ja alus oli lisäksi parkkitakiloitu kolmine mastoineen. Sen köli laskettiin 17 toukokuuta 1887 Elswickin telakalla telakkanumerolla 517 ja alus laskettiin vesille 29. joulukuuta. Alus oli alustavissa koeajoissa huhtikuussa 1888 ja se oli varsinaisissa koeajoissa 2.-14. syyskuuta 1888, jolloin sen keskinopeudeksi saatiin 18,053 solmua ja maksiminopeudeksi 19,049 solmua aluksen uppouman ollessa 1263 tonnia ja käytettäessä Newcastlen korkealuokkaista kivihiiltä. Ne pidettiin Tynen jokisuussa, joka oli riittävän rauhallinen koeajojen suorittamiseksi.


title: NMS Elisabeta

text:
Välttämättömien tarvikkeiden ja elintarvikkeiden kuormaamisen jälkeen alus luovutettiin Romanian laivastolle 14.-26. syyskuuta, minkä jälkeen se lähti merelle kompassien kalibrointiin. Alus lähti Britteinsaarilta lokakuun puolessavälissä käyden Lissabonissa, Maltalla ja Konstantinopolissa, kunnes se saapui 4. marraskuuta Sulinaan. Se jatkoi matkaansa Galatziin, jonne alus saapui seuraavana päivänä täydentämään varastojaan sekä vastaanottamaan loput miehistöstään.
Alus suoritti koulutusjakson kahdessa osassa. Ensimmäisen jakson aikana 15. toukokuuta-16. heinäkuuta se vieraili Sulinassa, Odessassa, Constantassa ja Varnassa ja toisen jakson aikana 16. heinäkuuta - 16. syyskuuta alus vieraili Inadassa, Benderereklissä, Sinopessa, Trebizondissa, Batumissa, Sukum-Kalessa, Novosossirskissä, Feodosiassa, Jaltassa, Eupatoriassa ja Odessassa. Alus vietti talven Galatzissa, kunnes se kesällä 1890 muodosti yhdessä tykkivene "Grivitzin" ja Sborul-luokan tykkiveneiden ja koululaiva "Mircean" kanssa Urseanun johtaman Romanian kuninkaallisen laivaston ensimmäisen viirikön.


title: NMS Elisabeta

text: Alus oli 1. tammikuuta 1891 Konstantinopolissa aloittaakseen viiden kuukauden purjehduksensa Välimerellä.


title: Hermann Sasse

text: Hermann Otto Erich Sasse (17. heinäkuuta 1895 Sonnenwald, Saksa – 9. elokuuta 1976 Adelaide, Australia) oli saksalainen luterilainen teologi ja kirjailija. Hän oli 1900-luvun tunnetuimpia tunnustuksellisia luterilaisia teologeja.


title: Hermann Sasse

text: Sasse aloitti opintonsa klassisen liberalismin edustajien, kuten Adolf Harnackin alaisuudessa. Oltuaan vuoden (1925–1926) vaihdossa Hartford Seminaryssä Yhdysvalloissa Sasse palasi Saksaan opettajaksi Erlangenin yliopistoon. Tänä aikana hän oli aktiivinen ekumeenisessa liikkeessä. 1930-luvun alussa hän kritisoi Saksan kansallissosialistista työväenpuoluetta ja Adolf Hitleriä. Vaikkei hän allekirjoittanut Barmenin julistusta 1934, hän oli yhdessä Dietrich Bonhoefferin ja muiden kanssa tekemässä vähemmän tunnettua Bethelin tunnustusta vuonna 1933.


title: Hermann Sasse

text: Vuonna 1949 Sasse muutti Adelaideen, Australiaan. Siellä hän työskenteli United Evangelical Lutheran Church of Australian (joka yhdistyi Australian luterilaiseen kirkkoon) seminaarissa kuolemaansa 1976 asti.


title: Paikkasidonnainen taide

text: Paikkasidonnainen taide on taidesuuntaus, johon lukeutuu teoksia niin ympäristötaiteen, performanssin kuin mediataiteenkin alueilta. Paikkasidonnaisessa taiteessa paikan merkitys korostuu teoksen nimittävänä tekijänä. Paikkaa voidaan lähestyä myös sosiaalisena rakenteena, jolloin paikkasidonnaisista lähtökohdista luotu taideteos nojaa paikalliseen kulttuuriin ja sen historiaan tai rajatun ryhmän viestintään sekä yhteisön toimintaan. Paikkasidonnainen taide tulee parhaiten ymmärretyksi kontekstissa, jonka ehdoilla se on luotu.


title: Paikkasidonnainen taide

text: Paikkasidonnaisesta taiteesta käytetään joskus sanoja in situ (), tai in situ -periaate.


title: Paikkasidonnainen taide

text: Ilmiötä voidaan jäljittää 1960-luvun avantgardeen, jolloin taiteilijat, ja etenkin kuvanveistäjät ryhtyivät sijoittamaan teoksiaan paikkoihin, joihin yleisöjen oli mahdotonta päästä. Maataiteilijoiksi tunnustautuneet taiteilijat kuten Robert Smithson ja Richard Long valmistivat teoksensa asutuskeskuksissa sijaitsevien gallerioiden ulkopuolelle ja toivat näyttelyihin dokumentaatioita teoistaan. Tästä seuraten paikka, jonne dokumentaatioita koskeva teos oli tehty tuli ymmärretyksi yhtä merkittävänä osana taideteoksen merkitystä kuin itse teos. Tämä tulkinta jatkoi minimalistisen taiteen teoriaa esittäen, että paikan mieltämiseen vaikuttivat katsojan ideologiset mieltymykset. Tämä merkitsi modernistisen taiteen ehtojen kyseenalaistumista, sekä taideteoksen ilmaisun siirtymistä teoksesta kontekstiin. Paikka muuttui tällöin olennaiseksi osaksi taideteosta ja toimi teoksen subjektina. Termi "site-spesific art" alkoi hiljailleen vakiintua 1970-luvun puolenvälin jälkeen. Suomessa taidemuoto sisällytetään perinteisesti ympäristötaiteen ala-kategoriaksi.


title: Paikkasidonnainen taide

text: Vuonna 1981 Richard Serran 3,5 metriä korkea veistos "Tilted Arc" asennettiin New Yorkin Federal Plaza -aukiolle. Se aiheutti valituksia, koska teos oli aukion poikki kävelevien ihmisten kulkuväylien tiellä. Asian johdosta käydyssä julkisessa kuulemisessa neljä vuotta myöhemmin teos äänestettiin siirrettäväksi. Serra vastusti vetoamalla teoksen paikkasidonnaisuuteen ja sanoi, että "teoksen siirtäminen tuhoaisi sen". Vuonna 1989 teos purettiin ja se myytiin romumetalliksi.


title: Paikkasidonnainen taide

text: Alun perin paikkasidonnaisesti työskentelevät taiteilijat pyrkivät pois modernistisen taiteen institutionaalisesta vaikutuspiiristä. Tämä tarkoitti siirtymistä museoista ja gallerioista ihmisiä ympäröiviin fyysisiin ympäristöihin. Teoksia tuotettiin aina erämaista kaupunkimiljöisiin. Taiteilijoiden ohjatessa toimintaansa kohti asustuskeskuksia toimintaympäristöjen sosiaaliset ulottuvuudet alkoivat näytellä yhä suurempaa osaa. Nykyisin paikkasidonnainen taide onkin osa postmodernia kaupunkikulttuuria . Sen puitteissa tehdyt teokset voivat olla eräänlaisia sosiaalisia näkökulmia ja yhteisötaiteen tavoin teokset saattavat pohjata osallistuttamiseen. Näin toimivat taiteilijat tulevat usein venyttäneeksi teoksen tekijyyden rajaa oman työnsä ulkopuolelle. Projekteilla saattaa olla selkeitä sosiaalisia päämääriä ja keskustelun synnyttämisen lisäksi ne saattavat pyrkiä poliittisiin uudistuksiin. Toteutuakseen paikkasidonnaiset projektit edellyttävät neuvotteluja valittua aluetta hallinnoivien organisaatioiden, sekä siellä toimivien yksittäisten ihmisten välillä. Paikkasidonnaiset taidetuotannot kehittyvät ja mahdollistuvat nimenomaan neuvotteluprosessissa paikkaa hallinnoivien ja käyttävien ihmisten, sekä taiteilijan välillä..


title: Paikkasidonnainen taide

text: Paikkasidonnaisiin taiteisiin Suomessa erikoistunut festivaali on Kuopiossa vuodesta 2002 järjestetty ANTI – Contemporary Art Festival muihin vakiintuneisiin esitysfoorumeihin kuuluvat muun muassa taiteilijaseura NYTEn järjestämät PERF tapahtumat. Myös Tampereen Hirvitalolla on esitelty paikkasidonnaisesti toimivia taiteilijoita ja järjestetty alan koulutusta. Kertaluontoisia paikkasidonnaisia tapahtumia on järjestetty muun muassa Turun kulttuuripääkaupunkihankkeen yhteydessä.


title: Paikkasidonnainen taide

text: Paikkasidonnaisilla toimintamenetelmillä on erityinen suosio performanssi- ja tanssitaiteen kentillä.


title: Paikkasidonnainen taide

text: Paikkasidonnaisuus on taidetta laajempi ilmiö ja sen taustalle kehittynyttä ajattelua on sovellettu hyvin erilaisten asioiden kehittelyssä. Esimerkiksi lisätyn todellisuuden sovellutukset ja virtuaaliympäristöt hyödyntävät usein käyttäjän paikkatietoja ja tarjoavat näiden tietojen pohjalta näin käyttäjiä miellyttäviä sisältöjä. Ympäristö muuttuu tällaisissa sovelluksissa potentiaaliseksi toimijaksi, aivan kuin alun perin paikkasidonnaisen taiteen ensimmäisissä muotokokeiluissa .


title: Pitcairnin vaakuna

text: Pitcairnin vaakuna on Pitcairnin tunnus lipun ohella. Se on ollut käytössä 2. huhtikuuta 1984 lähtien.


title: Tony Tan Keng Yam

text: Tony Tan Keng Yam (; s. 7. helmikuuta 1940) on singaporelainen pankkiiri, matemaatikko ja poliitikko. Hän toimi Singaporen presidenttinä vuosina 2011-2017.


title: Tony Tan Keng Yam

text: Tony opiskeli fysiikkaa Singapore Government State -stipendiaattina Singaporen yliopistossa, josta hän valmistui parhain arvosanain. Hän opiskeli myös operaatioanalyysia Asia Foundation -stipendiaattina Yhdysvaltain Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa, josta hän valmistui maisteriksi. Myöhemmin Tony väitteli filosofian tohtoriksi Australian Adelaiden yliopistossa aiheena soveltava matematiikka, jonka jälkeen hän alkoi luennoida matematiikasta Singaporen yliopistossa.


title: Tony Tan Keng Yam

text: Vuonna 1969 Tony jätti yliopiston tavoittelemaan pankkiirin uraa Oversea-Chinese Banking Corporation -finanssipalvelujärjestössä, jossa hänestä tuli toimitusjohtaja. Hän kuitenkin jätti myös pankin 10 vuoden kuluttua vuonna 1979 ja alkoi poliitikoksi. Vuodesta 1980-81 hän toimi uuden Singaporen kansallisen yliopiston ensimmäisenä varakanslerina.


title: Tony Tan Keng Yam

text: Vuonna 2005 Tony palkittiin NUS Eminent Alumni -palkinnolla tunnustuksena työstään "Singaporen korkeakoulusektorin visionäärisenä arkkitehtina". Australian Alumni Singapore -järjestö vuorostaan palkitsi hänet vuonna 2010 Distinguished Australian Alumnus -palkinnolla tunnustuksena "ansioituneesta urastaan" ja "merkittävästä osuudestaan yhteiskunnassa ja Australian alumniyhteisössä".


title: Tony Tan Keng Yam

text: Vuoden 2011 presidentinvaalissa Tony Tan voitti haastajansa Tan Cheng Bockin vain 7 269 äänen erolla. Tan sai yhteensä 744 397 ääntä, mikä vastaa 35 prosenttia kaikista annetuista äänistä.


title: Tony Tan Keng Yam

text: Tony meni naimisiin Mary Chee Bee Kiangin kanssa vuonna 1964. Heillä on neljä lasta, joista kolme poikaa ja yksi tytär.


title: Eldoradon viimeinen valtias

text: Eldoradon viimeinen valtias on Don Rosan käsikirjoittama ja piirtämä ankkasarjakuva vuodelta 1996, jossa Roope, Aku ja pojat etsivät Eldoradon kadonnutta kultakaupunkia Kulta-Into Pii kannoillaan.


title: Eldoradon viimeinen valtias

text: Don Rosa piirsi tarinan juhlistaakseen ankkapiirtäjäksi ryhtymisen kymmenvuotispäivää. Tämän takia hän teki tarinasta lähes samantyylisen kuin ensimmäisestä ankkasarjastaan "Auringon poika" vuodelta 1986. "Auringon pojassa" Roope ja Kulta-Into kilpailivat Inkojen kadonneesta kullasta Perussa. "Eldoradon viimeisessä valtiaassa" etsitään jälleen kadonnutta aarretta Etelä-Amerikasta.


title: Eldoradon viimeinen valtias

text: Don Rosalla on tapana perustaa aarteenmetsästystarinansa aitoon historiaan, ja sitä löytyy tästäkin tarinasta.


title: Eldoradon viimeinen valtias

text: Roope, Aku ja pojat ovat tarinan alussa Floridan rannikon vesillä etsimässä aarteita, ja he löytävät kultalaatan, joka kuului saksalaiselle Welser-pankille. Laatan salaperäisyys vie ankat Nürnbergiin, jossa Roope ostaa pankin. Pankki kuului alun perin Kulta-Into Piille, ja tämä lähtee varjostamaan Roopea.


title: Eldoradon viimeinen valtias

text: Ankat tutkivat kultalaattaa ja Welser-pankista jäljelle jäänyttä lipasta, ja heille selviää, että kolme luopioretkikuntaa samosivat pitkin Etelä-Amerikkaa ja kohtasivat toisensa Omagua-nimisen muinaisen intiaanikaupungin alueella. Joukkiot tekivät siellä sopimuksen Omaguan omistuksesta. Sudenpentujen käsikirja kertoo, että Omagua oli intiaanien käyttämä nimitys El Doradosta. Ankat matkaavat Kolumbiaan ottamaan asiasta selvää Kulta-Into Pii perässään.