title: Norjanarho

text: Norjanarho on levinneisyydeltään pohjoiseurooppalainen ja atlanttinen kasvi, jota tavataan Islannissa, Shetlannin saarella, Skotlannissa ja Skandeilla Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Suomessa lajia on läydetty ainoastaan Enontekiöltä Kilpisjärven Malla- ja Saana-tuntureilta.


title: Norjanarho

text: Tyypillisiä norjanarhon kasvupaikkoja Suomessa ovat alapaljakan avoimet vyörysoraikot 800–860 metrin korkeudessa. Laji on kalkinvaatija. Norjanarholla ei Suomessa ole välitöntä vaaraa, mutta pientä kantaa saattaa kuitenkin uhata laiton keräily.


title: Eurypontidit

text: Eurypontidit olivat toinen kahdesta kuninkaallisesta Spartan kuningassuvusta, ja sitä pidettiin vähempiarvoisena kuin agiadeja.


title: Eurypontidit

text: Eurypontidien kantaisänä pidettiin myyttistä Herakleen jälkeläistä Proklesta. Spartan poliittisessa elämässä suvulla oli yleensä vähemmän vaikutusvaltaa kuin agiadeilla, mutta tilanne muuttui vuosisatojen varrella, ja viimeistään Spartan saavutettua hegemonian Kreikassa eurypontideista tuli monimutkaisen valtataistelun jälkeen tärkeämpi vaikuttaja politiikassa. Merkittävimmät suvun kuninkaat olivat Arkhidamos II ja Agesilaos II, jotka vaikutus Spartan politiikkaan jäi pysyväksi.


title: Eurypontidit

text: Molemmat Spartan kuningassuvut olivat tiukasti erotettuja toisistaan, eikä yhden suvun jälkeläinen voinut seurata toisen suvun kuningasta valtaistuimelle.


title: Agiadit

text: Agiadit olivat toinen kahdesta kuninkaallisesta Spartan kuningassuvusta, ja sitä pidettiin arvokkaampana kuin eurypontideja.


title: Agiadit

text: Agiadien kantaisänä pidettiin myyttistä Herakleen jälkeläistä Eurysthenestä, joskin suvun nimi juontaa juurensa tämän pojasta, Agis I:stä. Suvulla oli yleensä enemmän valtaa Spartan politiikassa eurypontideihin verrattuna, ja sen merkittävimpiä kuninkaita olivat Kleomenes I ja Leonidas I.


title: Tunturiarho

text: Tunturiarho ("Arenaria pseudofrigida", myös "A. ciliata" subsp. "pseudofrigida") on kohokkikasveihin kuuluva monivuotinen, pienikokoinen kasvi. Suomessa laji harvinainen ja luonnonsuojelulailla rauhoitettu.


title: Tunturiarho

text: Laajoina mättäinä kasvava tunturiarho kasvaa 5–15 senttimetriä korkeaksi. Vastakkain olevat, lähes ruodittomat lehdet ovat 3–6 mm pitkiä. Muodoltaan lehdet ovat leveätyvisen lusikkamaisia, ohuita ja tyvestä karvalaitaisia. Lehtien keskisuoni näkyy selvästi. Kukkien valkoiset terälehdet ovat kynnettömiä, ehyitä ja kooltaan 6–8 mm pitkiä. Verholehdet ovat noin kaksi kertaa terälehtiä lyhyempiä. Emiö on kolmelehtinen, heteitä on 8–10 kappaletta. Suomessa tunturiarho kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kuusiliuskaisesti aukeava lieriömäinen kota. Siemenet ovat nystermäisiä ja rasvalisäkkeettömiä. Tunturiarho muistuttaa läheisesti norjanarhoa ("A. norvegica"). Lajien kasvupaikat sijaitsevat kuitenkin Suomessa eri alueella.


title: Tunturiarho

text: Tunturiarhoa tavataan Norjan ja Suomen itäosista Venäjälle Novaja Zemljalle saakka sekä Grönlannin itäosissa ja Huippuvuorilla. Suomessa lajia tavataan ainoastaan Kuusamossa ja Sallassa.


title: Tunturiarho

text: Tunturiarhoa tavataan pääasiassa rotkolaaksoissa kalliopenkereillä ja kallionraoissa sekä ultraemäksisillä kalliolla ja harjuilla. Laji on kalkinvaatija. Lajin suurimpia uhkia Suomessa ovat kaivostoiminta, soranotto ja metsänhakkuut. Lisäksi tunturiarhon uhkana on laiton keräily.


title: Cumières-le-Mort-Homme

text: Cumières-le-Mort-Homme on kunta Meusen departementissa Lorrainen hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Verdunin arrondissementtiin ja Charny-sur-Meusen kantoniin. Kunnassa ei ollut yhtään asukasta vuoden 2006 väestönlaskennassa. Cumières-le-Mort-Hommen pinta-ala on 6,11 neliökilometriä.


title: Cumières-le-Mort-Homme

text: Kunnasta on matkaa Chattancourtiin 1,9 kilometriä, Marreen 2,9 km, Forges-sur-Meuseen 3,4 km, Champneuvilleen 3,5 km, Regnéville-sur-Meuseen 4 km, Béthincourtiin 4,1 km ja Samogneuxiin 5 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 218 kilometriä.


title: Cumières-le-Mort-Homme

text: Kunta tuhoutui 21. helmikuuta–19. joulukuuta 1916 käydyssä ensimmäiseen maailmansotaan kuuluvassa Verdunin taistelussa, eikä sitä koskaan jälleenrakennettu. Samassa taistelussa tuhoutuivat myös läheiset Beaumont-en-Verdunoisin, Bezonvauxin, Fleury-devant-Douaumontin, Haumont-près-Samogneuxin, Louvemont-Côte-du-Poivren, Douaumontin, Ornesin ja Vaux-devant-Damloupin kunnat, joista ainoastaan kolme jälkimmäisinä mainittua ovat nykyisin asutettuja.


title: Cumières-le-Mort-Homme

text: Cumières-le-Mort-Hommen väkiluvun kehitys vuodesta 1803 vuoteen 1913 sekä vuodesta 1968 vuoteen 2006:


title: Evon harjoitusalue

text: Suomen pelastusalan keskusjärjestön ja Suomen puolustusvoimien harjoitusalue on Padasjoella sijaitseva harjoitusalue. Alueella on sekä sotilaallisia että siviilikriisinhallintaan, palo- ja pelastustoimeen liittyviä harjoitusalueita.


title: Evon harjoitusalue

text: Alueen ampumarata koostuu useasta osasta: Telhonjärven lounaispuolella, Vähä-Hervon itäpuolella ja Iso-Hervon koillispuolella sijaitsee puolustusvoimien 150 metrin ampumarata, jossa voidaan ampua rynnäkkökiväärillä.


title: Evon harjoitusalue

text: Samalla alueella on myös muita kuin sotilasammuntoihin liittyviä ratoja Hälvälän ampumaradan tapaan, kuten Padasjoen Riistanhoitoyhdistyksen hirviampumarata metsästystutkintoa varten sekä Padasjoen reserviyhdistyksen pistoolirata ja sovelletun reserviläisammunnan rata


title: Evon harjoitusalue

text: Ampumarasta etelään Iso-Taruksen itäpuolella ja Vähä-Taruksen koillispuolella sekä Kaakonlammin eteläpuolella on leiri- ja harjoitusalue, jota käyttävät muuhun kuin ammuntaan maanpuolustuskoulutusyhdistys sekä reserviupseeri- ja muut reserviläisyhdistykset.


title: Evon harjoitusalue

text: Alueella on kaksi tielaitoksen lahjoittamaa majoitusparakkia (suurehko tupa Hauho ja pienehkö tupa Kouvola, neljä viiden hengen huonetta), yksi varastoparakki, kaksi kuuden hengen saunaa sekä lisäksi puolustusvoimien joukkuesauna. Aluetta käyttävät mm. maanpuolustuskoulutusyhdistys, Tapiolan Reserviupseerien ja Espoon Reserviläisten talvi- ja kesäpäivien järjestäjät.


title: Evon harjoitusalue

text: Kolmas harjoitusalue on Suomen Pelastusalan Keskusjärjestön (SPEK) leiri- ja kurssikeskus Palotarus, joka sijaitsee Vähä-Taruksen lounaispuolella, Iso-Taruksen länsirannalla ja Iso-Hervon koillispuolella. Aluetta käytetään sopimuspalokuntien (aikaisemmalta nimeltään vapaapalokunnat) harjoitusalueena.


title: Evon harjoitusalue

text: Alue on parhaiten varusteltu kolmesta harjoitusalueesta. Siellä on yksitoista majoitusmökkiä ("Tavi, Kuikka, Haapana, Viklo, Liro, Kuovi, Kivitasku, Satakieli, Peukaloinen, Kiuru ja Punarinta"), kaksi saunaa ("Metso ja Teeri"), ruokala ("Kuhankeittäjä"), ruokailukatos ("Käki"), tarjoilukatos ("Kottarainen"), grillikatos ("Käenpiika"), luentosali ("Käpytikka") ja hallintorakennus ("Palokärki").


title: Evon harjoitusalue

text: Aluetta käytetään alkusammutuksen harjoitusalueena, mutta myös yleisluontoisena kurssikeskuksena, jota voidaan sopimuspalokuntien lisäksi tarjota myös yrityksille.


title: Aprilia AF1

text: Aprilia AF1 on Aprilian vuosina 1989-1991 valmistama kevytmoottoripyörä.


title: Aprilia AF1

text: Aprilia AF1 -mallisto syntyi vuonna 1989 kun markkinoille tuli Aprilia Replica AF1, pyörässä on tehoa 32hv ja Rotax 123 -moottori. Vuonna 1991 malli korvattiin Futuralla, jossa uusittiin koko ulkomuoto, mutta ei konetta. Jo vuonna 1992 Aprilia korjasi taas Futuran puutteita ja ulkomuotoa Sport Pro -mallistolla jossa olikin jo paranneltu malli 123 -koneesta ja siitä irtosikin hulpeat 35hv. Myös ulkomuotoa muutettiin lähinnä takapään osalta. Sport Prohon sitten päättyikin AF1 malliston valmistus, jonka tilalle tuli Aprilia rs.


title: Bertil Tallberg

text: Bertil Tallberg (17. syyskuuta 1883 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 20. huhtikuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos, liikkeenjohtaja, kilpapurjehtija ja olympiamitalisti.


title: Bertil Tallberg

text: Purjehtijasukuun syntynyt Tallberg kuului suomalaisen Lucky Girl -veneen miehistöön sen voittaessa 8mR-luokan pronssia Tukholman kesäolympialaisissa 1912.. Hänen Gunnar-veljensä kuului samaan miehistöön.


title: Bertil Tallberg

text: Tallbergin isän, kauppaneuvos Julius Tallbergin kuoltua hän ja Gunnar-veli ottivat hoitaakseen Ab Julius Tallberg Oy:n. Aluksi Tallberg hoiti liikkeen kauppatoimintaa ja rauta- ja rakennustarvikekauppaa, mutta Gunnarin siirryttyä syrjään terveydellisistä syistä hänet nimettiin liikkeen toimitusjohtajaksi vuonna 1929. Sota-aika lähivuosien rajoitteineen vaikeutti yhtiön toimintaa. Tallberg nimettiin kauppaneuvokseksi vuonna 1936. Hän siirtyi syrjään toimitusjohtajan paikalta vuonna 1949, 65-vuotiaana, mutta toimi yhtiön hallituksen puheenjohtajana aina vuoteen 1963 ja kuolemaansa asti. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä.


title: Bertil Tallberg

text: Tallbergin ja hänen puolisonsa Greta Helena Stråhlen poika, arkkitehtiylioppilas ja reservin kornetti Georg Bertil Tallberg (s. 1917) menehtyi talvisodassa Äyräpäässä maaliskuussa 1940 saamiinsa vammoihin.


title: KTM SX

text: KTM SX on motocross-moottoripyörä, jota valmistaa itävaltalainen KTM. SX-mallisto jakautuu 2- ja 4-tahtisiin pyöriin, vaihtelevilla moottorin kuutiotilavuuksilla. Tästä syystä SX-nimike on vain kaksitahtisilla kun nelitahtisille on luotu nimike SX-F, jossa F merkitsee nelitahtimoottoria(tulee englannin sanasta four, eli neljä).


title: Kruunupyyn vaakuna

text:
Kruunupyyn kunnanvaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kruunattu apilaristi, jonka alasakara muodostaa kaateisen aurankärjen, kaikki kultaa”, ja se vahvistettiin käyttöön 14. kesäkuuta 1974. Vaakuna on saanut aiheensa 1969 Kruunupyyn kuntaliitokseen osallistuneiden kuntien vanhoista vaakunoista: aurankärki on peräisin Alavetelin, apilaristi Teerijärven ja kruunu Kruunupyyn vaakunasta.
Alkuperäinen Kruunupyylle 15. helmikuuta 1955 vahvistettu vaakuna oli myös Gustaf von Numersin suunnittelema. Vaakuna perustuu vanhaan pitäjänsinettiin vuodelta 1607, jolloin Kaarle IX antoi pitäjän perustamista koskevan kuulutuksen. Sinetin aihe – kuten pitäjän nimenkin – on aiemmin samana vuonna tapahtuneet Kaarlen kruunajaiset. Kruunu teki vaakunasta puhuvan. Vaakunan selitys oli ”kultakentässä punainen hirsi, jossa kultakruunu”, se muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi sen jälkeen, kun uusi vaakuna vahvistettiin käyttöön.


title: Aigiale

text: Aigiale () tai Aigialeia () oli kreikkalaisessa mytologiassa Argoksen kuninkaan Diomedeen puoliso ja Adrastoksen tytär.


title: Aigiale

text: Palattuaan takaisin Troijan sodasta kuningas huomasi kuningattaren elävän aviorikoksessa Kometeen kanssa. Kun Aigiale yritti myrkyttää miehensä, tämä pakeni Etelä-Italiaan Apulian kaupunkiin. Uskottomuuden kerrotaan olleen Nauplioksen syytä, joka oli ajanut Aigialen rikokseen valheellisilla väitteillään siitä, että Diomedes olisi palaamassa takaisin sodasta mukanaan troijalainen rakastajatar. Tämän version mukaan Aigiale olisi karkottanut Diomedeen Argoksesta. Diomedes itse uskoi syynä onnettomuuteen olevan Afroditen vihan, jonka hän oli saanut päälleen haavoitettuaan tätä taistelujen aikana.


title: Virmajärvi (Savitaipale)

text: Virmajärvi on järvi ja sen rantamilla sijaitseva kylä Savitaipaleella Etelä-Karjalassa. Järven pinta-ala on 10,57 km², ja se on pinta-alaltaan Suomen 296. suurin järvi. Vedenpinnan korkeustaso on 90,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven suurin syvyys on 28 metriä. Virmajärven kylästä tunnetaan kirjallinen maininta jo vuodelta 1543 ("Wirmaierffi"). Nimen etymologiasta ei ole selvyyttä.


title: Virmajärvi (Savitaipale)

text: Virmajärvi laskee läntisimmästä lahdestaan lähtevän, muutaman kilometrin pituisen Virmajoen kautta Mäntyharjun Korpijärvestä alkavaan vesireittiin, joka edelleen laskee Savitaipaleella Kuolimon kautta Saimaaseen. Järvessä on yli 20 saarta tai luotoa sekä useita niemiä, jotka jakavat sen pieniksi seliksi. Virmajärveä rajaa etelässä sisempi Salpausselkä. Järven eteläpäässä sijaitsee Heituinlahden kylä. 1800-luvun lopulla Virmajärven vedenpintaa laskettiin yli metri ympäröivän viljelysmaan lisäämiseksi, mistä järven ekologia ei kuitenkaan sen syvyyden ja runsasvetisyyden vuoksi juurikaan kärsinyt.


title: Dan Bain

text: Donald Henderson ”Dan” Bain (14. helmikuuta 1874 – 15. elokuuta 1962) oli kanadalainen urheilija ja liikemies. Bain oli todella monipuolinen urheilija ja kilpaili niin jääkiekossa, rullaluistelussa, voimistelussa, taitoluistelussa, golfissa kuin ammunnassakin. Kenties parhaiten hänet muistetaan jääkiekkoilijana voittamiensa kahden Stanley Cupin ansiosta, jotka hän saavutti Winnipeg Victoriasin riveissä 1896 ja 1901.


title: Dan Bain

text: Hänen lyhyt mutta intensiivinen kiekkouransa alkoi kaudella 1894/95 ja päättyi kaudella 1901/02. National Hockey League ei tuolloin ollut vielä olemassa, vaan kanadalaista huippukiekkoa pelattiin alueellisissa sarjoissa. Bainin winnipegiläisjoukkue pelasi Manitoba Hockey Leaguessa.


title: Dan Bain

text: Hänen saldokseen kaikkiaan 27 ottelussa muodostui 73 tehopistettä,jotka kertyivät 66 maalista ja 7 syötöstä. Play off -otteluissa hän esiintyi 11 kertaa ja jäi syötöittä, mutta teki pudotuspeleissä sen sijaan 10 maalia.


title: M/S Pallas

text: M/S Pallas on 1909 Kailan Höyrysaha Oy:lle rakennettu höyryhinaaja, alkujaan S/S Puuha. 1911 aluksen omistajaksi tuli Kailaniemen Puutavaraliike Oy, 1915 Pyhäniemen Pyörätehdas Oy ja 1918 Pyörä- ja Puuteollisuus Oy. 1920-luvulla aluksen omisti Oy Hinaaja ja 1925 Oy Pallas Ab.


title: M/S Pallas

text: Aluksen miehistö koostui kuudesta henkilöstä ja alun perin sitä käytettiin kahden proomun hinaamiseen Kärkisistä Vesijärveä pitkin Lahteen.


title: Paimensaari

text: Paimensaari on saari Kuolimojärvessä Savitaipaleella ja 2000-luvun alussa rakennettu Savitaipaleen kirkonkylän osa. Saari oli ennen luonnontilainen, pinnanmuodostukseltaan ja kasvillisuudeltaan kaunis alue. Se on noin kaksi kilometriä pitkä ja keskimäärin puoli kilometriä leveä, ja tie sinne kaartaa Savitaipaleen vanhan hautausmaan ja Hakamäen luonnonsuojelualueen taitse. Matkaa Savitaipaleen kirkolta on kilometrin verran.


title: Paimensaari

text: Saaressa oli ennestään 7–8 kesäasumusta ja pari venäläisten ennen ensimmäistä maailmansotaa rakentamaa huvilaa. Vuosisadan alkupuolella saaressa paimennettiin pappilan karjaa, mistä saari sai nimensäkin. Sotien muistona siellä on vielä nähtävissä juoksuhaudanpohjia. Toisen maailmansodan aikana kaukopartiomiehillä oli siellä sijaitsevassa kanttorilassa rintamantakainen tukipiste.


title: Paimensaari

text: Vuodesta 1935 Paimensaaressa alkoi viettää kesiään viipurilaissyntyinen taidemaalari Väinö Rautio, joka rakensi sinne vuonna 1948 ateljeen, missä vuodesta 1970 järjesti kesänäyttelyitä poikansa taiteilija Matti J. Raution kanssa. Väinö Raution kuoltua näyttelyperinnettä jatkoi viimeksi mainittu puolisonsa taidegraafikko Eeva Jokipellon kanssa kaikkiaan 36 vuoden ajan. Näyttelyissä vieraili kymmeniä taiteilijoita eri puolilta Suomea ja ulkomailtakin.


title: Tv1 (höyryveturi)

text: Tv1 (K3 vuoteen 1942 saakka), kutsumanimeltä "”Jumbo”" oli Valtionrautateiden vuodesta 1917 alkaen 1970-luvulle saakka käyttämä väliraskas höyryveturi. Vetureita valmistettiin vuosina 1917–1945 kaikkiaan 142 kappaletta.


title: Tv1 (höyryveturi)

text: Useimmat veturit valmisti Tampella, mutta myös toinen tamperelainen veturinvalmistaja Lokomo sai tehdäkseen 25 veturia, ja 1920-luvulla tilattiin saksalaiselta Hanomagilta ja ruotsalaiselta Nohabilta 10 kpl kummaltakin.


title: Tv1 (höyryveturi)

text: Tv1:llä oli ominaisuuksiensa ja suuren lukumääränsä vuoksi merkittävä rooli raskaassa tavaraliikenteessä 1920-luvulta aina 1940-luvun lopulle. Vielä raskaammat Tr1- ja Tr2-veturit syrjäyttivät Tv1-vetureita pääradoilta, mutta koko sarja pysyi tehokkaassa käytössä 1960-luvulle saakka kunnes Dv15-, Dv16- ja Dv12-dieselveturit nopeasti korvasivat ne. Noin sata vanhinta veturia hylättiin vuoteen 1969 mennessä ja loput vuonna 1977. Niidenkin käyttö oli tosin loppunut useita vuosia aikaisemmin. Neljä yksilöä on säilynyt. Niistä numero 933 (Tampella 1938) Toijalan veturimuseossa on varustimiltaan täydellinen, ulkonäöltään autenttisessa kunnossa ja syyskuusta 2013 lähtien jälleen myös käyttökunnossa.


title: Tv1 (höyryveturi)

text: Tv1:n pyöräjärjestys on 1’D, eli siinä on yksi johtoakseli ja neljä yhteenkytkettyä vetoakselia. Kansainvälisesti tällaisella pyöräjärjestyksellä varustetusta veturista käytetään nimitystä "Consolidation", ja amerikkalaisen tavan mukaan pyöräjärjestys merkitään 2-8-0. Lisäksi veturiin kuuluu 3-akselinen tenderi, jossa on 16 m vesisäiliö ja polttoainetila 5 tonnille kivihiiliä tai 13 m polttopuita. Veturin massa ilman tenderiä on 61,5 tonnia, josta 52,4 tonnia vetopyörillä. Tenderin kanssa kokonaismassa on 97,5 tonnia ja kokonaispituus 17,8 metriä.


title: Tv1 (höyryveturi)

text: Tv1:ssä on levykehys, jota voidaan pitää vanhahtavana piirteenä, sillä kaikki myöhemmät VR:n höyryveturisarjat suunniteltiin käyttäen kankikehystä. Koska äärimmäisten vetävien akselien välimatka (pyörästön pituus) on suuri, pyörästön mukautumista kaarteisiin parannettiin kytkemällä johtoakseli ja ensimmäinen vetoakseli ns. Kraussin teliksi. Kattilan työpaine oli 11,8 baaria (12 kp/cm), mutta 1938 ja sen jälkeen rakennetut 35 veturia varustettiin 12,8 baarin (13 kp/cm) kattilalla. Adheesiolla 0,2 (vetopyörien ja kiskon välinen kitkakerroin) Tv1:n vetovoimaksi liikkeelle lähdössä voidaan laskea 103 kN (10,5 Mp).


title: Tv1 (höyryveturi)

text: Kattila voitiin suhteellisen pienin muutoksin varustaa polttamaan joko kivihiiltä tai puuta. Polttoaineen laadulla ei sinänsä ollut vaikutusta höyrykoneen suurimpaan lyhytaikaiseen konetehoon eikä vetovoimaan liikkeellelähdössä. Kivihiiltä poltettaessa kattilan höyryntuotto (kattilateho) oli kuitenkin suurempi. Tämän vuoksi hiiltä polttava veturi pystyi junan nopeuden noustessa pitämään yllä suurempaa vetovoimaa ilman että kattilan paine olisi alkanut laskea. Näin hiiltä polttava Tv1-veturi kehitti 845 kilowatin (1 150 hv) jatkuvasti ylläpidettävissä olevan indikoidun tehon 55 kilometrin tuntinopeudella ja puuta polttava 625 kilowattia (850 hv) nopeudella 45 km/h. Veturille määrätty suurin nopeus oli 60 km/h. Se perustui (kuten höyryvetureilla yleensäkin) taloudellisuusnäkökohtiin eikä ollut veturin suurin mahdollinen nopeus.


title: ABC-valtiot

text: ABC-valtiot on yhteisnimitys, jota joskus käytetään kolmesta Etelä-Amerikan valtiosta: Argentiinasta, Brasiliasta ja Chilestä. Nämä kolme maata ovat taloudeltaan maanosansa vahvimmat valtiot ja ne tekevätkin keskenään yhteistyötä monissa kehitys- ja aluekysymyksissä.


title: ABC-valtiot

text: ABC-valtiot esiintyi käsitteenä ensimmäisen kerran 20. toukokuuta 1914, kun maat tapasivat Kanadassa Meksikon ja Yhdysvaltojen tulehtuneiden välien takia. Vuonna 1915 kolmen maan välille laadittiin sopimus, jolla oli tarkoitus vastustaa Yhdysvaltojen vaikutusvaltaa alueella. Vuonna 1942 ABC-maat olivat yhdessä Yhdysvaltojen kanssa merkittävässä asemassa ratkaisemassa Perun ja Ecuadorin välistä sotaa.


title: Free State Stadium

text: Free State Stadium (myös Vodacom Park) on vuonna 1952 avattu urheilustadion, joka sijaitsee Etelä-Afrikan keskiosan suurimmassa kaupungissa, Bloemfonteininissa. Stadion on uudelleenrakennettu vuonna 1995 ja se sijaitsee 1400 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Free State Stadium

text: Stadion on rugby unionin ja jalkapallon käytössä, ja toimii kaupungin kahden suositun urheilujoukkueen kotikenttänä. Stadionia käyttävät Bloemfonteinin kelttiläisen jalkapallon joukkue sekä Free State Cheetah-rugbyjoukkue. Stadionin katsojakapasiteetti on 45 000 katsojaa.


title: Free State Stadium

text: Stadion on yksi Etelä-Afrikan jalkapallon MM-kisojen stadioneista.


title: Free State Stadium

text: Free State Stadiumille tehtiin MM-kisoja varten useita korjaustöitä. Stadionin toiseen kerrokseen tehtiin lisää katsojapaikkoja joidenka myötä stadionin katsojakapasiteetti nousi 45 000 katsojaan. Stadionille uusittiin samalla myös uudet valot, sisääntuloportit, uusi tulostaulu sekä äänentoistojärjestelmä.


title: Free State Stadium

text: Free State Stadium isännöi MM-kisoissa viittä alkulohkon ottelua sekä yhtä toisen kierroksen ottelua.


title: Albert Rosenholm

text: Albert William Rosenholm () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa pioneerijoukoissa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä.


title: Albert Rosenholm

text: Rosenholmin vanhemmat olivat työnjohtaja Konrad Rosenholm ja Charlotta Klindt. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Elin Dagmar Liljan kanssa. Hän kävi viidennen luokan Karjaan ruotsalaista yhteiskoulua ja suoritti yksityisesti yhdeksännen luokan Nya svenska läroverket i Helsingfors-nimisessä oppilaitoksessa vuonna 1924. Hän suoritti Suojeluskuntain sotilashallinnollisen kurssin ensimmäisen jakson vuonna 1934 ja toisen jakson vuonna 1935.


title: Albert Rosenholm

text: Rosenholm työskenteli laivoissa konemestarina ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 23. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Rosenholm siirrettiin pataljoonan rintamalta paluun jälkeen 10. heinäkuuta 1917 alkaen pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).


title: Albert Rosenholm

text: Rosenholm komennettiin Saksasta Suomeen 2. joulukuuta 1917, jonne hän saapui 8. joulukuuta 1917 aselaiva S/S Equityn toisella retkellä. Aspuskäriin Merikarvialle. Merikarvialta hän matkusti Vaasaan. mistä hänet komennettiin kouluttamaan Vöyrin, Oravaisten ja Maksamaan suojeluskuntajoukkoja. Tehtävät täytettyään hänet komennettiin sen jälkeen 18. tammikuuta 1918 alkaen päälliköksi Vöyrin pataljoonan konekiväärikomppaniaan (pataljoona oli muodostettu Vöyrin koulun komppanioista)) . Rosenholm osallistui komppanianpäällikkönä venäläisten aseistariisumiseen Ylistarossa ja Raahessa sekä sisällissodan taisteluihin Oulussa, Vaskivedellä, Kurussa, Teiskossa, Messukylässä, Sorilassa ja Lapinniemessä sekä Tampereella.


title: Albert Rosenholm

text: Rosenholm palveli sisällissodan jälkeen edelleen Vöyrin sotakoulun konekiväärikomppanian päällikkönä, mistä tehtävästä hänet siirrettiin 22. heinäkuuta 1918 alkaen Vaasan konekivääriaseseppäkoulun opetusupseeriksi. Aseseppäkoulusta hänet siirrettiin 17. maaliskuuta 1919 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Jääkäriprikaatin polkupyöräosastoon, josta hänet siirrettiin edelleen 1. toukokuuta 1919 Keski-Suomen rykmenttiin. Keski-Suomen rykmentistä hänet tosin komennettiin välittömästi edelleen päälliköksi Terijoen rajavartiopataljoonan 3. komppaniaan. Terijoelta hän palasi takaisin Keski-Suomen rykmenttiin 11. heinäkuuta 1919, missä hänet sijoitettiin rykmentin aseupseeriksi ja 1. tammikuuta 1920 alkaen 1. konekiväärikomppanian päälliköksi ja 25. tammikuuta 1925 uudelleen rykmentin aseupseeriks1. Rosenholm erosi armeijasta 2. helmikuuta 1926 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. maaliskuuta 1926 ja hänet sijoitettiin Suojeluskuntain päällystökoulun talouspäälliköksi ja adjutantiksi ja toimi tehtävissä aina kuolemaansa saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: We Don’t Wanna Put In

text: We Don’t Wanna Put In on Stephane & 3G:n esittämä laulu, joka valittiin Georgian edustuskappaleeksi Eurovision laulukilpailuun 2009. Stephane & 3G voitti 18. helmikuuta 2009 maansa euroviisukarsinnat, mutta myöhemmin Euroopan yleisradiounioni ilmoitti laulun rikkoneen Eurovision laulukilpailun sääntöjä, sillä sen katsottiin piikittelevän Venäjän silloista pääministeriä Vladimir Putinia. EBU pyysi Georgiaa muuttamaan laulun sanoitusta tai vaihtamaan edustajaa, mutta Georgia ei tähän suostunut, vaan vetäytyi kisasta pois.


title: Viron tanssijuhlat

text: Viron tanssijuhlia (yks. "tantsupidu", mon. "tantsupeod") pidetään yhdessä Viron laulujuhlien kanssa joka viides vuosi. Yhdessä ne ovat suurin ja merkittävin virolainen kulttuuritapahtuma. Vuonna 2009 laulujuhlat järjestettiin 25. kerran ja tanssijuhlat 18. kerran. Tanssijuhlien historia alkaa vuoden 1934 voimistelujuhlista.


title: Viron tanssijuhlat

text: Tanssijuhlat pidetään Kalevin stadionilla. Osallistujia on Viron lisäksi kaikista naapurimaista. Tanssijuhlien osanottajien määrä on 7 - 10 tuhatta tanssijaa. Tapahtumat järjestää Viron Laulu- ja Tanssijuhlat Säätiö.


title: Viron tanssijuhlat

text: Vuoden 2009 tanssijuhlien (2.-5. heinäkuuta) teemana oli meri. Tanssikonsertteja Kalevin stadionilla oli kolme, lisäksi tanssijat osallistuivat suureen kulkueeseen, joka päättyi Tallinnan laululavalle.


title: Viron tanssijuhlat

text: Valtakunnallisiin tapahtumiin lisäksi järjestetään alueellisia kansanperinnettä juhlia. Vuodesta 1962 järjestetään neljän vuoden välein koululaisten juhlat. Seuraava koululaisten laulu- ja tanssijuhla järjestetään Tallinnassa 2011 1-3. heinäkuuta yhdessä muiden EU kulttuuripääkaupungin tapahtumiin. 2006 ja 2010 järjestettiin Rakveressa valtakunnalliset miesten ja 2011 Jõgevalla valtakunnallinen naisten tanssijuhlat.


title: Viron tanssijuhlat

text: Vuonna 2000 Helsingin olympiastadionilla ja 2005 Tartossa pidettiin Suomen ja Viron yhteiset tanssipidot.


title: Viron tanssijuhlat

text: Tanssipidot järjestettiin seuraavan kerran Tampereen stadionilla Ratinassa. Tanssipidot 2012 Tampere -tapahtuman Velisinfonia-tanssiteokseen osallistui 4500 ihmistä Virosta ja Suomesta. Raikkaan ja energisen teoksen teemoina olivat mm. veljeys, meri, rakastuminen ja intohimo. ”Velisinfonian” keskiössä oli kahden nuoren miehen tarina, mutta mitäpä olisivat miehet ilman ihania naisia ja suomalaisuus ilman tangoa ja saunaa. Tanssiteoksen ohjauksesta ja konseptista vastasivat Petri Kauppinen, Kalev Järvela ja työryhmä. Tanssipitoja Tampereella vietettiin 13.-17.6.2012 ja Velisinfonia esitettiin Tampereen Stadionilla 17.6.2012 klo 13.00.


title: Kalevin stadion

text: Kalevin stadion () on urheilustadion Tallinnassa. Se valmistui vuonna 1955. Stadionin alkuperäinen nimi on "Komsomoli staadion". Kalevin stadion on maan tärkeimpiä jalkapallokenttiä. Se toimii JK Tallinna Kalev -seuran kotikenttäna.


title: Kalevin stadion

text: Stadioni on myös joka viides vuosi järjestettävien Viron tanssijuhlien pitopaikka. Siellä järjestetään myös muun muassa suuria voimisteluesityksiä ja koiranäyttelyitä.


title: Kalevin stadion

text: Samanniminen stadion toimi Tallinnassa jo 1900-luvun alkupuolella. Se oli muun muassa Viron jalkapallomaajoukkueen kotikenttänä joissakin otteluissa 1920–1930 -luvuilla.


title: Kustannusliike Kirja

text: Kustannusliike Kirja () oli Neuvostoliitossa vuosina 1923–1937 toiminut suomenkielinen kirja- ja lehtikustantamo.


title: Kustannusliike Kirja

text: Kustantamo perustettiin Pietarissa kesäkuussa 1923 nimellä "Suomalainen Kustannusosuuskunta Kirja". Sen tehtäväksi asetettiin kirjallisuuden julkaiseminen Inkerin ja Neuvosto-Karjalan suomenkielistä väestöä varten. Osuuskunnan hallintoon kuuluivat Teemu Törmälä, Kustaa Rovio, Jalo Kohonen ja Juho Kustaa Lehtinen Pietarista sekä Edvard Gylling, Jaakko Rahja ja Joel Järnstedt Petroskoista.


title: Kustannusliike Kirja

text: Alkuvaikeuksien ja varojen puutteen takia kustantamo julkaisi vuonna 1923 vain yhden merkittävän julkaisun: "Työläisen ja talonpojan kalenterin vuodelle 1924". Kustannustoiminta rajoittui aluksi vain kirjoihin, mutta myöhemmin alettiin julkaista myös lehtiä. Vuonna 1925 perustettiin teoreettinen aikakauslehti "Kommunisti" ja seuraavana vuonna alettiin julkaista nuorisoliittolaislehteä "Nuori kaarti". Toukokuussa 1927 Kirjan kustannettavaksi siirtyi Leningradissa ilmestynyt sanomalehti "Vapaus".


title: Kustannusliike Kirja

text: Vuonna 1927 Kirjan johtajaksi Toivo Alavirran tilalle tuli Teemu Törmälä. Samana vuonna avattiin Kirjan myymälät Leningradissa ja Petroskoissa. Tuotanto laajeni poliittisesta kirjallisuudesta oppikirjallisuuteen ja maatalouden ammattikirjallisuuteen. 1920-luvun loppuvuosina alkoi ilmestyä näkyvämmin myös kaunokirjallisuutta. Vuonna 1929 kustantamo sai oman kirjapainon ”Kirjapajan” Leningradista.


title: Kustannusliike Kirja

text: Vuonna 1931 Kirjan osuuskuntajärjestely purettiin ja sen toimintaa kehitettiin. Kustantamo otettiin valtion haltuun, ja sen nimeksi tuli "Valtion kustannusliike Kirja". Toiminta laajeni Petroskoihin, josta Kirjalle luovutettiin Anohinin kirjapaino. Samalla kustantamo sai uuden tavaramerkin, jonka piirsi taiteilija Leevi Aalto. Kirjan isäntinä toimivat Karjalan toimeenpaneva keskuskomitea ja Leningradin alueen toimeenpaneva komitea.


title: Kustannusliike Kirja

text: 1930-luvun alussa Kirjan toiminta laajeni voimakkaasti. Eri kirjanimikkeitä julkaistiin 176 kappaletta vuosina 1923–1927, 768 kappaletta vuosina 1928–1932 ja vuosiksi 1933–1937 suunniteltiin 1 850 nimekettä. Vuoden 1932 lopussa Kirjalla oli seuraavat liikeyksiköt: kustannusliikkeet Leningradissa ja Petroskoissa, kirjapainot Leningradissa, Petroskoissa ja Kontupohjassa, laskukone- ja pahvitehtaat Leningradissa, valokuvaamo Leningradissa sekä kauppaliikkeet Leningradissa ja Petroskoissa. Vakituista työvoimaa oli vuonna 1927 vain 23, mutta vuonna 1932 peräti 900 henkeä. Toiminnan painopiste siirtyi vähitellen Neuvosto-Karjalaan. Kirja oli Venäjän autonomisten tasavaltojen neljänneksi suurin kustannusliike Tatarstanin, Dagestanin ja Krimin kustantamojen jälkeen.


title: Kustannusliike Kirja

text: Kustannustoiminnan kehityksestä kertoo taulukko, joka käsittää vuosina 1928–1936 julkaistut kirja- ja aikakauslehtinimikkeet:


title: Kustannusliike Kirja

text: Kirjan tuotanto jakautui yhteiskuntapoliittiseen, tekniseen ja maatalouskirjallisuuteen, oppikirjallisuuteen sekä kauno- ja lastenkirjallisuuteen. Yhteiskunnallinen kirjallisuus käsitti Marxin, Engelsin ja Leninin teoksien käännöksiä, NKP(b):n puoluekokousten ja konferenssien sekä SKP:n ja Kominternin aineistoja, Stalinin ja Neuvostoliiton muiden johtajien teoksia ja puheita. Näkyvällä sijalla olivat myös Suomen ja Venäjän sisällissotia käsittelevät teokset ja muistelmat.


title: Kustannusliike Kirja

text: Alkuperäistä kaunokirjallisuutta edustivat muun muassa Jalmari Virtasen, Lea Helon, Oskar Johanssonin, Allan Visasen, Hilda Tihlän ja Eemeli Parraksen runokokoelmat, kertomukset ja romaanit. Venäjästä käännettiin muun muassa Nikolai Gogolin, Ivan Gontšarovin, Ivan Krylovin, Nikolai Nekrasovin, Aleksandr Puškinin, Leo Tolstoin ja Anton Tšehovin klassisia teoksia sekä neuvostokirjallisuudesta muun muassa Maksim Gorkia, Vladimir Majakovskia, Nikolai Ostrovskia, Fjodor Panfjorovia, Aleksandr Serafimovitšia, Aleksei Tolstoita, Konstantin Fediniä, Dmitri Furmanovia, Aleksandr Fadejevia, Mihail Šolohovia ja Ilja Ehrenburgia. Eurooppalaista kirjallisuutta edustivat Honoré de Balzac, Jules Verne, Jaroslav Hašek, Johann Wolfgang von Goethe, Daniel Defoe, Jonathan Swift, William Shakespeare ja Friedrich Schiller. Lapsille julkaistiin Andersenin ja Grimmin veljesten satuja sekä Agnija Barton, Boris Žitkovin, Lev Kassilin, Samuil Maršakin ja Kornei Tšukovskin teoksia. Kustantamo julkaisi myös muutamien suomalaisten kirjailijoiden kuten Aleksis Kiven ja Maiju Lassilan kirjoja.


title: Kustannusliike Kirja

text: Tekninen ja maataloutta käsittelevä kirjallisuus koostui etupäässä tiedettä, uutta tekniikkaa ja työtapoja kansantajuistavista kirjasista. Koulukirjat oli äidinkielen oppikirjoja lukuun ottamatta käännetty venäjästä. Suomenkielisten teosten ohella kustantamo julkaisi jonkin verran venäjänkielistä kotiseutu- ja tietokirjallisuutta. Karjalan puolue- ja hallintoelinten aineistot sekä tilastot ja hakuteokset painettiin molemmilla kielillä.


title: Kustannusliike Kirja

text: Koulujen oppikirjoja lukuun ottamatta kirjojen painosmäärä oli yleensä 2 000–2 500 kappaletta. Pienten painosten ja kirjoille tietoisesti asetettujen halpojen hintojen takia kustannustoiminta oli tappiollista. Kirjan talous pysyi tasapainossa valokuvalaboratorion ja muiden sivutoimintojen tuottamien tulojen ansiosta.


title: Kustannusliike Kirja

text: Kirjan tuotanto levisi etupäässä inkeriläisten sekä Suomesta, Yhdysvalloista ja Kanadasta muuttaneiden suomalaisemigranttien keskuuteen. Vuonna 1934 esitetyn arvostelun mukaan kustantamo ei ottanut huomioon suomen kieltä heikosti taitavan karjalaisväestön tarpeita. Kirjan väitettiin tehneen myös vakavia poliittisia virheitä julkaisemalla nationalistisia teoksia. Esimerkkeinä mainittiin Heino Raution pamfletti "Suomenkielen runtelijoita vastaan! " sekä Lauri Luodon romaani "Lakeuksien Aunus", jossa ihannoitiin ”maatalouden uudistamista suomalais-amerikkalaisessa porvarillisessa farmarihengessä”.


title: Kustannusliike Kirja

text: Karjalan suomalaisjohdon syrjäyttämisen jälkeen vuonna 1935 Kirjan pitkäaikainen johtaja Teemu Törmälä ja sen muu johtajisto erotettiin nationalisteina. Syytökset ”kansallisuuspolitiikan vääristelyistä” kohdistuivat suomenkielisiin kirjailijoihin, lehtien toimittajiin ja Kirjan koko henkilökuntaan. Puhdistusten myötä Kirjan tuotanto supistui ja sen Leningradin osasto lakkautettiin. Kustantamon nimi piteni "Karjalan valtion kustannusliike Kirjaksi". Suomenkielisten julkaisujen ohella pyrittiin laajentamaan myös venäjän- ja karjalankielistä toimintaa. Syksyllä 1937 lähes kaikki suomen kielellä kirjoittaneet kirjailijat vangittiin ja heidän teoksensa julistettiin kielletyiksi. Monet Kirjan ja suomenkielisten lehtien työntekijät teloitettiin kansanvihollisina.


title: Kustannusliike Kirja

text: Marraskuussa 1937 Kirja muutettiin Karjalan valtion kustannusliikkeeksi (lyhenne "Kargosizdat"). Vuoden lopussa suomen kielen käyttö lakkautettiin ja se korvattiin uudella karjalan kirjakielellä. Kirjan julkaisut julistettiin ideologisesti vahingollisiksi. Tuotannossa olleet teokset ja käsikirjoitukset sekä kustantamon 1 250 000 ruplan arvoinen kirjavarasto hävitettiin. Suomenkielinen kirjallisuus vedettiin pois kirjastoista.


title: Opettaja.tv

text: Opettaja.tv oli Internetiä ja tv:tä hyödyntävä palvelukokonaisuus opettajille ja kasvatusalan ammattilaisille. Opettaja.tv tarjosi sisältöjä, jotka liittyvät opettajien päivittäiseen työhön, itsensä ammatilliseen kehittämiseen sekä vuoropuheluun muiden opettajien kanssa. Yle on tehnyt Opettaja.tv:tä yhteistyössä opetushallituksen kanssa.


title: Opettaja.tv

text: Oppitunneille ja opettajien ammatilliseen kehittymiseen suunnatut tv-ohjelmat poistuivat Yle Teeman ohjelmistosta vuoden 2012 alussa, jolloin Yle uudisti ohjelmistoaan ja siirsi resursseja verkkoon. Kaikki Opettaja.tv:n ohjelmat, joihin on nettioikeudet, ovat kuitenkin nähtävissä Opettaja.tv:n verkkopalvelussa ja oppimisen verkkopalvelussa. Televisio-ohjelmista osa on tarkoitettu katsottavaksi oppilaiden kanssa, osa taas on suunnattu opettajille ja muille kasvattajille ammatillisen kehittymisen tueksi.


title: Opettaja.tv

text: Opettaja.tv:n verkkopalvelu tarjosi oppimateriaalia, työkaluja, vertaistukea sekä maksutonta täydennyskoulutusta. Täydennyskoulutuskurssit ovat pohjautuneet Opettaja.tv:n ohjelmiin, ja koulutuksen sisällöistä ovat vastanneet viralliset täydennyskoulutuskeskukset. Opiskelu on ollut yhteisöllistä verkko-opiskelua.


title: Opettaja.tv

text: Opettaja.tv:n verkkopalvelun korvasi vuoden 2013 alussa avattu uusi oppimisen verkkopalvelu. Palvelun kohderyhmiä ovat koululaiset, opettajat ja aikuisopiskelijat – erityisesti kieltenopiskelijat. Kaikki Opettaja.tv:n aikaa kestävät ja käyttökelpoiset materiaalit siirretään uuteen palveluun, jossa ne ovat edelleen käytettävissä opetukseen ja oppimiseen.


title: Opettaja.tv

text: Yle aloitti radion opetusohjelmat 1920-luvulla. Vuonna 1963 aloittanut Koulu-tv tuli osaksi Opettaja.tv:n palvelukokonaisuutta. Opettaja.tv:n televisio-ohjelmien tuotanto käynnistyi syksyllä 2006 ja verkkopalvelu avattiin keväällä 2007.


title: Opettaja.tv

text: Opettaja.tv:n edeltäjä oli vuosina 2001-2006 toiminut Opinportti ja sen alainen Kouluportti-verkkopalvelu. Keväällä 2004 Opinportissa julkaistiin Suomen suurin video- ja audioklippejä sekä verkkotehtäviä sisältävä oppimisaihiopankki. Opettaja.tv:n oppimateriaalihaussa on mukana tuhansia videoita, ääniklippejä ja tehtäviä. Tuntityökalun avulla materiaaleista voi koostaa esityksiä oppitunneille. Opettajat ovat voineet jakaa koostamansa esitykset muiden opettajien kanssa.


title: Pispalan uittotunneli

text:
Pispalan uittotunneli sijaitsee Tampereella. Se kulkee Hyhkyn, Ala-Pispalan ja Santalahden kaupunginosien ali. Sitä alettiin rakentaa syksyllä 1966, ja se valmistui vuonna 1968. Tunnelia pitkin oli tarkoitus uittaa puutavaraa nippuina Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tukinuittoon sitä ei kuitenkaan tarvittu, vaan se säilyi käyttämättömänä yli 40 vuotta, kunnes se otettiin vuonna 2013 käyttöön veneiden kuljetustunnelina sekä kävelijöiden ja pyöräilijöiden kulkuväylänä.
Uittoväylän tunneliosuuden pituus on noin 280 metriä. Tunneliaukon halkaisija on 5,2 metriä. Vastavalmistuneessa tunnelissa tehtiin muutamia koeuittoja, mutta se jäi lopulta käyttämättömäksi, koska tukkien kuljetus siirtyi samoihin aikoihin kuorma-autoilla tehtäväksi. Tunneli oli suljettu aina kesäkuuhun 2013 saakka. 2000-luvun alussa tunnelin Pyhäjärven puolella sijainnut tukkienkäsittelylaitteisto purettiin, niin että jäljelle jäivät vain veteen vievät kiskot ja vanha tukkien kuljetusvaunu.


title: Pispalan uittotunneli

text: Tunnelin avaamisesta kevyelle liikenteelle tehtiin valtuustoaloitteita. Tunnelia suunniteltiin muutettavaksi veneiden kuljetuskanavaksi, ja sitä varten tunnelin Näsijärven puoleiseen päähän valmistui vuonna 2008 ajoluiska. Veneet on tarkoitus kuljettaa tunnelissa traktorin vetämässä trailerissa. Tampereen kaupungin yhdyskuntalautakunta päätti 19. joulukuuta 2012, että kanava rakennetaan. Uittotunnelin uuden toiminnan avajaiset pidettiin 4. kesäkuuta 2013.


title: Pispalan uittotunneli

text: Aikoinaan tunnelin rakentaminen vaurioitti sen päällä sijainneiden rakennusten perustuksia, ja Pispalan vanhan kirkon tuhonneen tulipalon uskotaan myös aiheutuneen tästä syystä.


title: Pispalan uittotunneli

text: Ensimmäinen maanpinnalla kulkenut tukkienkuljetustie, ”punainen tukkitie”, rakennettiin Pispalanharjun yli 1863–1864. Rosenlewin omistama Porin Höyrysaha rakensi tien siirtääkseen puutavaraa Näsijärvestä Pyhäjärveen ja edelleen Kokemäenjoelle. Punainen tukkitie ylitti Pispalan valtatien siltaa pitkin suunnilleen nykyisen Pispalan kirkon kohdalla, ja tukkien siirto tapahtui hevosten avulla. Tukkitie sai nimensä siksi, että se oli maalattu punaiseksi ja tukkitien rakenteisiin oli kiinnitetty myös mainoksia. Kokemäenjoen Lauttausyhdistys rakensi punaisen tukkitien viereen työnjohtajien asunnoksi Uittoyhdistyksen talon 1892. Tämä talo toimi 1960-luvulle saakka tukinuittajien tukikohtana. Joitakin punaisen tukkitien betonisten perustusten jäänteitä on näkyvissä Pispalan valtatien alapuolella Pyhäjärven rantaan viettävällä rinteellä.


title: Pispalan uittotunneli

text: Vuonna 1873 valmistui vielä toinenkin, niin sanottu harmaa tukkitie. Tämän tukkitien rakensi Reposaaren saha, ja se alitti Pispalan valtatien nykyisen Ahjolan kohdalla. Harmaalla tukkitiellä tukit nostettiin Näsijärvestä höyrykoneen voimalla harjun päälle, josta ne vierivät omalla painollaan Pyhäjärveen. Harmaan tukkitien rakenteet olivat maalaamattomia, ja siitä se sai nimensä. Pyhäjärven puoleisella rinteellä tukkitie oli korkean puisen telineistön varassa. Harmaan tukkitien entinen ura näkyy vielä nykyisinkin rakentamattomana alueena, joka ulottuu Ahjolasta Pyhäjärven rantaan.


title: Pispalan uittotunneli

text: Vanhoille pispalalaisille tukkiteiden käynnistyminen oli jokavuotinen merkki kesän tulosta, ja tukkitiet olivat pikkupoikien suosimia leikkipaikkoja kielloista huolimatta. Molemmat tukkitiet purettiin 1930-luvun alussa, jolloin ne olivat jääneet tarpeettomiksi uittotunnelin valmistuttua.


title: Pispalan uittotunneli

text: Ensimmäinen uittotunneli Pispalanharjulle valmistui 1930. Tämä tunneli oli vain kaksi metriä korkea, ja sen kapasiteetti oli 2 000 tukkia tunnissa ja 3,5 miljoonaa tukkia kesän uittokauden aikana. Vanha uittotunneli palveli sotavuosina myös pommisuojana. Tukinuitto vanhassa tunnelissa jatkui 1960-luvulle saakka, ja se oli tarkoitus korvata uudella 1968 valmistuneella tunnelilla. Vanha uittotunneli on edelleen olemassa, mutta sen molemmat päät on tukittu.


title: Pispalan uittotunneli

text: Pyhäjärven puoleinen pää sijaitsee Pispalan valtatien vieressä Uittotunnelinkadun päässä. Pyhäjärven puoleiseen päähän pääsee helposti linja-autolla. Pispalan valtatietä kulkevat monet Tampereen seudun joukkoliikenteen linja-autot. Keskustasta tultaessa kannattaa jäädä pois Pispalantorilla (pysäkki 1510). Autoille ei ole merkittyjä pysäköintipaikkoja.


title: Pispalan uittotunneli

text: Näsijärven puoleiseen päähän pääsee autolla Paasikiventieltä. Pysäköintipaikkoja on muutamia. Näsijärven puoleisessa päässä on ollut kesästä 2013 lähtien kesäkahvila.


title: Cameron Cartio

text: Cameron Cartio (; s. 9. huhtikuuta 1978 Teheran) on iranilaissyntyinen laulaja. Hän muutti lapsena Espanjaan, josta siirtyi pian nykyiseen kotimaahansa Ruotsiin. Hän osallistui vuoden 2005 Melodifestivaleniin hitillään "Roma". Hänen muiden tunnettujen kappaleidensa joukossa ovat "Ni Na Nay" ja "Henna". Jälkimmäisessä Cartio teki yhteistyötä Khaledin kanssa.


title: Cameron Cartio

text: Cartio julkaisi debyyttialbuminsa ("Borderless") vuonna 2006.


title: Koiranelämää

text: Koiranelämää on Thomas Brezinan Seitsemän tassua ja Penny -kirjasarjan ensimmäinen. Kirja käsittelee Pennyn, ja tämän koirien, pienen temppelikoira Millin ja elokuvatähti Robinin elämää ja seikkailuja. Millin oli joku heittänyt ulos liikkuvasta autosta, ja Robinin kouluttaja-emäntä oli halvaantunut vakavasti kuvauksissa, joten Robin oli jäänyt Pennyn luokse.


title: Crustit

text: Crustit ovat eräs punkin pohjalta kehittynyt alakulttuuri. Ennen crust punk -aikaa termi saattoi tarkoittaa street-punkkaria tai talonvaltaajaa. Termiä käytettiin Britanniassa 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa.. Myöhemmin se kansainvälistyi. Crustin tunnistaa hoitamattomasta ulkonäöstä. Termi yhdistetään nykyään usein crust punkiin.


title: Crustit

text: Tyypilliseen pukeutumistyyliin kuuluvat likaiset vaatteet, lävistykset, takkuinen ja sotkuinen tukka (rastatukka) ja luonnollinen hygienisyys. Crustit ovat tyypillisesti nuoria, asunnottomia ja työttömiä. Tatuoinnit ovat myös yleisiä.


title: Crustit

text: Crustit määritellään yleensä löyhästi poliittisiksi, ja he voivat olla anarkisteja tai anarko-primitivistejä. Jätteet käytetään uudelleen, ja elanto kerätään roskalaatikoista. Monet crustit vaeltavat, elävät terveellisesti ja tekevät kausiluonteista työtä, kuten sadonkorjuuta.


title: Crustit

text: Valtaosa Suomen punkskenestä 2010-luvulla kuuluu crust punk -kategoriaan.


title: Crustit

text: Termi "crusti" tarkoittaa myös tietynlaista lävistystä.


title: Crustit

text: Sanaa "crusti" voidaan käyttää myös Lidl-päivittäistavarakauppaketjun oman tuotemerkin sipseistä.


title: James Caird (vene)

text: James Caird oli 23 jalkaa (6,86 m) pitkä pelastusvene. Se oli yksi "Endurance"-laivan pelastusveneitä, ja sillä tutkimusmatkailija Ernest Shackleton ja viisi muuta retkikunnan jäsentä onnistuivat purjehtimaan 800 mailia (1300 km) Elefanttisaarelta Etelä-Georgian saarelle 24. huhtikuuta – 10. toukokuuta 1916. Pelastusvene sai nimensä tutkimusretkeä rahoittaneen James Cairdin mukaan.


title: James Caird (vene)

text: Norjalaiset merimiehet ottivat veneen talteen ja nykyisin sitä säilytetään Dulwich Collegessa, Ernest Shackletonin vanhassa koulussa Lontoossa.


title: Alfred Olofsson

text: Alfred Olofsson () oli suomalainen suojeluskuntaupseeri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui myös länsirintaman taisteluihin saksalaisessa joukko-osastossa. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Ruotsalaisen prikaatin riveissä.


title: Alfred Olofsson

text: Olofssonin äiti oli ruotsalainen Kristina Pettersson. Olofsson kävi kansakoulun ja suoritti asevelvollisuutensa ja kävi aliupseerikoulun Ruotsin armeijan Västerbottenin rykmentissä vuosina 1914–1916. Hän kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918.


title: Alfred Olofsson

text: Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 1. toukokuuta 1916, josta hänet siirrettiin 3. komppaniaan 21. elokuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Olofsson siirtyi jatkamaan palvelustaan 10. toukokuuta 1917 alkaen saksalaiseen joukko-osastoon (Fösilier-Regiment Königin Victoria von Schweden n:o 34) ja osallistui sen mukana taisteluihin Saksan länsirintamalla Saint-Quentinin seuduilla ja Flanderissa vuonna 1917 sekä Elsassissa talvella vuonna 1918.


title: Alfred Olofsson

text: Olofsson saapui Saksasta sisällissotaa käyvään Suomeen huhtikuussa vuonna 1918 ja liittyi sotamiehenä Ruotsalaiseen prikaatiin riveihin heti Tampereen valloituksen jälkeen. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja oli mukana Ruotsalaisen prikaatin etenemisessä Hämeenlinnaan.


title: Alfred Olofsson

text: Olofsson astui Suomen armeijan palvelukseen vääpeliksi ylennettynä Ruotsalaisen prikaatin hajotuksen jälkeen 27. heinäkuuta 1918. Hänet sijoitettiin Valkoisen kaartin rykmentin 7. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 8. huhtikuuta 1919 alkaen 2. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 10. heinäkuuta 1919. Olofsson työskenteli varastonhoitajana Medica Oy:n palveluksessa vuosina 1922 - 1939. Siviilitöidensä ohella hän toimi kouluttajana Helsingin suojeluskunnan Oldboys-rykmentissä, missä hän toimi vuodesta 1919 vuoteen 1930 saakka, jonka jälkeen hän toimi kaksi vuotta suojeluskunnan upseeri- ja viestiosaston ampumaupseerina. Olofsson toimi myöhemmin Helsingin suojeluskunnassa vielä talvi- ja jatkosodankin aikana.


title: Fylkesvei 91

text: Fylkesvei 91 tai Fylkesveg 91 (lyhennettynä Fv91; aiemmin "Riksvei 91" tai "Riksveg 91", lyhennettynä "Rv91") on tie, joka sijaitsee Tromssan läänissä, Pohjois-Norjassa. Tie kulkee Kaivuonossa sijaitsevan Olderdalenin ja Tromssan kunnassa sijaitsevan Fagernesin välillä. Tien pituus on 45,9 kilometriä, kun lauttavälejä ei lasketa mukaan.


title: Nefrostomia

text: Nefrostomia on munuaisen ja ihon väliin tehtävä avanne, jonka avulla virtsaa voidaan laskea suoraan virtsajärjestelmästä (munuaisaltaasta).


title: Nefrostomia

text: Nefrostomiaa käytetään tapauksissa, joissa virtsa karkailee munuaisista virtsanjohtimen läpi virtsarakkoon. Jos virtsa ei pääse virtaamaan ulos, virtsajärjestelmän sisäinen paine nousee ja munuaiset voivat vaurioitua.


title: Nefrostomia

text: Yleisin nefrostomiaa vaativa tukos on syöpä, varsinkin munasarjasyöpä ja paksusuolen syöpä. Nefrostomiaa voidaan myös tarvita pyonefroosin ja virtsakivitaudin hoitamiseen.


title: Nefrostomia

text: Nefrostomian suorittaa kirurgi tai interventionaalinen radiologi, ja se koostuu tavallisesti ihon läpäisevästä ja virtsatiessä sijaitsevasta katetrista. Nefrostomia suoritetaan ultraääniohjauksella, CT-fluoroskopialla tai valonvahvistimella. Imeytyvää puudutusta käytetään puuduttamaan alue, jonka neula läpäisee puhkaistakseen munuaisen.


title: Nefrostomia

text: Virtsa kerätään erilliseen pussiin, joka voidaan tyhjentää tarvittaessa.


title: BitLocker

text: BitLocker on kiintolevyn tai ulkoisen muistilaitteen salausohjelma, joka kuuluu Windows Vistan ja Windows 7:n Enterprise- ja Ultimate-versioihin sekä Windows 8:n Pro- ja Enterprise-versioihin. Windows 10:ssä se sisältyy edellä mainittujen lisäksi myös Education-versioon . Se kysyy asetettua salasanaa ennen tiedostojen avaamista. Salaamisen voi asettaa myös siten, että tiedostot aukeavat vain, kun tietty laite on kytketty tietokoneeseen. BitLocker-ohjelmaa voi käyttää myös Vistassa, sillä ohjelma siirtyy massamuistilaitteen mukana.


title: Gorgonopsia

text: Gorgonopsia on sukupuuttoon kuollut terapsidien alalahko, jonka edustajat olivat permikaudella eläneitä lihansyöjiä. Nimitys ”Gorgonopsia” tulee kreikkalaisen mytologian gorgoista.


title: Gorgonopsia

text: Gorgonopsia ilmestyi keskisellä permikaudella. Lahkon ensimmäiset edustajat olivat korkeintaan koiran kokoisia, mutta kun Dinocephalia-alalahkon terapsidit hävisivät, Gorgonopsian edustajista tuli hallitsevia petoja. Permikauden loppuvaiheessa oli kehittynyt jo sarvikuonon kokoisia lihansyöjiä. Kaikki Gorgonopsian jäsenet kuolivat sukupuuttoon permikauden päättäneessä suuressa joukkosukupuutossa. Ne ovat Theriodontian pääkehityslinjoista ainoa, joka hävisi tuolloin kokonaisuudessaan.


title: Gorgonopsia

text: Gorgonopsiaan kuuluneilla lajeilla oli monia nisäkäsmäisiä piirteitä, kuten esimerkiksi erilaistunut hampaisto, johon kuuluivat muun muassa sapelimaiset kulmahampaat. Suurin Gorgonopsian jäsen on "Inostrancevia", joka kasvoi suunnilleen nykyisen karhun kokoiseksi. Sillä oli 51–60 cm pitkä kallo ja 15 cm pitkät kulmahampaat.


title: Gorgonopsia

text: Gorgonopsia luokitellaan Theriodontiaan yhdessä Therocephalian ja kynodonttien ("Cynodontia") kanssa, joihin myös nykyiset nisäkkäät kuuluvat.


title: Gorgonopsia

text: Gebauer (2007):


title: Silja Borgarsdóttir Sandelin

text: Silja Borgarsdóttir Sandelin (s. 4. tammikuuta 1985 Helsinki) on suomenruotsalainen SM-tason käsipallopelaaja ja Ruotsalaisen kansanpuolueen poliitikko.


title: Silja Borgarsdóttir Sandelin

text: Sandelinilla on Suomen ja Islannin kansalaisuus. Äiti, filosofian maisteri Ann Sandelin, on toiminut Yleisradion ruotsinkielisen ohjelmatoiminnan johtajana ja isä, Borgar Garðarsson, on näyttelijä.


title: Silja Borgarsdóttir Sandelin

text: Sandelin on valmistunut valtiotieteiden kandidaatiksi Åbo Akademissa ja on myös istunut Åbo Akademin hallituksessa. Hän on toiminut Åbo Akademis Studentkårin luottamustehtävissä useina vuosina, muun muassa puheenjohtajana.


title: Silja Borgarsdóttir Sandelin

text: Ylioppilaaksi hän valmistui vuonna 2003 Borgå Gymnasiumista. Hän on pelannut käsipalloa SM-sarjatasolla vuodesta 2002 ja Suomen naisten maajoukkueessa vuodesta 2005. Hän on Helsingin kaupungin liikuntalautakunnan jäsen 2013–2016 ja hänet valittiin RKP:n Helsingin piirin varapuheenjohtajaksi vuonna 2012 .


title: Silja Borgarsdóttir Sandelin

text: Borgarsdóttir Sandelin on RKP:n ehdokas eduskuntavaaleissa 2015 Helsingin vaalipiirissä. Hän oli ehdokkaana myös europarlamenttivaaleissa 2014, äänimäärä oli 3 867. Hän oli myös ehdolla europarlamenttivaaleissa 2009, eduskuntavaaleissa 2011 ja kunnallisvaaleissa 2012. Hän toimi RKP:n nuorisojärjestön Svensk Ungdomin pääsihteerinä vuosina 2009–2012. Hän oli Nuorten Pohjoismaiden Neuvoston presidentti 2012.


title: Powerviolence

text: Powerviolence (joskus myös power violence) on raivokas ja epäsointuinen hardcore punkin alalaji. Powerviolence toimii läheisesti thrashcoren ja grindcoren kanssa.


title: Powerviolence

text: Powerviolence-termi syntyi powerviolencen pioneerin, Man Is The Bastardin kappaleen nimestä "Hispanic Small Man Power (H.S.M.P.)". Lopullisen muodon powerviolencelle muodosti hardcore punk-yhtye Infest, joka sekoitti nuoren hardcore punkin elementtejä noiseen ja sludgeen ja otti vaikutteita yhtyeiltä Lärm ja Siege. Tyylilajin kehityksessä vaikuttivat merkittävästi 1990-luvun alulla yhtyeet Man Is The Bastard, Crossed Out, No Comment, Capitalist Casualties ja Manpig. Powerviolence-yhtyeet ottivat inspiraatiota yhtyeiltä Siege, Deep Wound, Cryptic Slaughter, Septic Death, Dirty Rotten Imbeciles ja aikaisemmalta Corrosion of Conformityltä. Nämä yhtyeet soittavat enemmän tai vähemmän crossover thrashia, thrash metallia ja/tai thrashcorea.


title: Powerviolence

text: Spazz-yhtyeen vokalisti ja basisti Chris Dodgen levy-yhtiö Slap-a-Ham Records on keskittynyt vahvasti powerviolenceen. Levy-yhtiöllä ovat käyneet esimerkiksi yhtyeet Neanderthal, No Comment, Crossed Out, Infest ja Spazz. Levy-yhtiö Fiesta Grande järjesti powerviolence-festivaaleja vuosina 1992-2000. Spazzin rumpali Max Wardin levy-yhtiö 625 Thrashcore aloitti myös omat festivaalinsa, Super Sabado Gigantet. Vaikka powerviolence-festivaaleilla oli paljon thrashcore-yhtyeitä, myös thrash metal-yhtyeille löytyi omat tilansa.


title: Jón Arnór Stefánsson

text: Jón Arnór Stefánsson (s. 21. syyskuuta 1982, Reykjavik) on islantilainen koripalloilija, joka pelaa nykyisin CB Málagassa.


title: Jón Arnór Stefánsson

text: Jón pelasi juniorikoripalloa Artesia HS:ssa. Vuonna 2000 hän siirtyi ammattilaiseksi KR:iin, jossa hän voitti Islannin mestaruuden kaudella 2001–2002. Jónin ensimmäinen ammattilaisjoukkue Islannin ulkopuolella oli saksalainen TBB Trier. Hänen piti osallistua vuoden 2003 NBA:n varaustilaisuuteen, mutta hän vetäytyi viime hetkellä.


title: Jón Arnór Stefánsson

text: Kaudeksi 2003–2004 Jón liittyi Dallas Mavericksiin. NBA-ura ei kuitenkaan auennut ja hän lähti Dynamo Saint Petersburgiin, jossa hän voitti EuroCupin. Seuraavaksi kaudeksi hän meni Basket Napoliin ja yhden kauden jälkeen Pamesa Valenciaan. Helmikuussa 2007 Jón siirtyi Lottomatica Roomaan sopimuksella, jolla hän pelaisi seurassa kesään 2008 saakka. Lottomatican paidassa hän pelasi myös ensimmäistä kertaa urallaan Euroliigaa.


title: Jón Arnór Stefánsson

text: Kaudeksi 2008–2009 Jón liittyi takaisin KR:iin, mutta siirtyi kesken kauden Benetton Trevisoon. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi espanjalaiseen CB Granadaan. Kesällä 2011 Jón siirtyi Basket Zaragozaan. ja kesällä 2014 CB Málagaan.


title: Tähkä-ärviä

text: Tähkä-ärviä ("Myriophyllum spicatum") on ärviäkasvien heimoon kuuluva vesikasvi. Se kasvaa noin 20–200 cm korkeaksi. Ärviät kasvavat vesistön pohjalla ja eivät tavallisesti kasva vedenpinnan yläpuolelle. Lehdet ovat kiehkuroina ja ne ovat kiinnittyneet kasvin varteen. Tähkä-ärviän kukat ovat pieniä, muutaman millimetrin leveitä. Kukat ovat punertavia ja ne sijaitsevat tähkänä kasvin varren yläpäässä. Tähkä-ärviää kasvaa järvissä, joissa sekä murtovedessä, tosin Suomessa tähkä-ärviää kasvaa lähinnä ainoastaan murtovedessä, mutta järvissä tavataan jonkin verran tähkä-ärviälle läheistä sukua olevaa kalvasärviää.


title: Syysmyrkkylilja

text: Syysmyrkkylilja eli alastonimpi ("Colchicum autumnale") on myrkkyliljakasvien heimoon kuuluva kasvilaji.


title: Syysmyrkkylilja

text: Syysmyrkkylilja kasvaa tavallisesti noin 5–30 cm korkeaksi kasviksi. Sen tyven luona olevat lehdet ovat leveänsuikeita, noin 15 cm:n pituisia ja muutaman sentin levyisiä. Kehälehtiä on kuusi kappaletta ja ne ovat yhtyneet tyveltä pitkähköksi putkeksi. Syksyisin, kukinta-aikaan syysmyrkkyliljan lehdet kuolevat pois ja jäljelle jää ainoastaan kukkavana.


title: Syysmyrkkylilja

text: Syysmyrkkyliljaa tavataan Keski-Euroopassa kosteilla niityillä, mutta Suomessa sitä kasvaa vain koristekasvina ja harvoin satunnaisena viljelykarkulaisena. Syysmyrkkylilja on myrkyllinen kasvi ja siitä voidaan eristää myrkyllistä kolkisiinia.


title: Julkaisuarkisto

text:
Julkaisuarkisto () on vakiintunut yleistermiksi, jolla tarkoitetaan tieteellisten julkaisujen tallentamiseen ja avoimeen verkkojulkaisemiseen soveltuvaa teknistä järjestelmää ja sen ympärille rakennettuja palveluita. Teknisen kehitystyön ja ylläpitotyön lisäksi julkaisuarkiston olemassaolo edellyttää mm. aineistojen tallentamiseen, kokoelmien hallinnointiin ja asiakaspalveluun liittyvien prosessien ja palvelujen järjestämistä. Julkaisuarkistot voivat olla
joko organisaatio- tai tieteenalakohtaisia.


title: Julkaisuarkisto

text: Vaikka julkaisuarkiston kaltaisia palveluita on ollut olemassa jo aiemmin, niiden rakentaminen ja toimintakonseptin muotoutuminen sai vauhtia kansainvälisen open access -liikkeen 2000-luvun alkuvuosina esittämien tavoitteiden myötä. Taustalla olivat tieteellisen julkaisemisen kustannuskriisi ja toiveet tieteellisten julkaisujen nykyistä vapaammasta saatavuudesta, joka tehostaisi sekä tutkijoiden että kansalaisten tiedonsaantia. Tätä päämäärää edistämään kehiteltiin ajatus tieteellisissä lehdissä julkaistujen artikkelien rinnakkaistallennuksesta. Alkuvaiheessa julkaisuarkistojen uskottiin rakentuvan tutkijoiden vapaaehtoisesti tekemän itsearkistoinnin myötä, mutta vähitellen havaittiin, että toiminnan yleistyminen edellyttää velvoittavampia ohjeita. Monet korkeakoulut ovat antaneet tutkijoilleen velvoitteen tallentaa tutkimusjulkaisunsa organisaation avoimeen julkaisuarkistoon. Käytännössä tallentamisen yleistyminen on kuitenkin edellyttänyt velvoitteiden lisäksi myös toimivien tukipalveluiden luomista.


title: Julkaisuarkisto

text: Tieteellisten artikkelien lisäksi julkaisuarkistoihin on tallennettu mm. opinnäytteitä, sarjajulkaisuja, konferenssijulkaisuja, tutkimusdataa, digitoituja historiallisia aineistoja ja erilaisia kuva-aineistoja. Julkaisuarkistoilla on monissa korkeakouluissa ja tutkimuslaitoksissa yhteyksiä tutkimustietojärjestelmiin, joihin pyritään kokoamaan viitetiedot kaikista organisaation henkilökunnan tuottamista julkaisuista.


title: Julkaisuarkisto

text: Kaikilla suomalaisilla korkeakouluilla ja monilla muilla organisaatioilla on julkaisuarkisto. Suurin osa julkaisuarkistoista sijaitsee Kansalliskirjaston keskitetysti ylläpitämässä infrastruktuurissa, mutta osa yliopistoista ylläpitää itsenäisesti omia palveluitaan.


title: Julkaisuarkisto

text: Julkaisuarkistojen tarpeisiin on kehitetty useita avoimen lähdekoodin ohjelmistoja, joista tunnetuimpia ovat DSpace, EPrints, Invenio ja Fedora. DSpace on näistä maailmanlaajuisesti laajimmassa käytössä. Myös lähes kaikki suomalaiset julkaisuarkistot perustuvat siihen.


title: Mäkiapila

text: Mäkiapila ("Trifolium montanum", syn. "Amoria montana") on suuressa osassa Eurooppaa tavattava hernekasvien heimoon kuuluva apilalaji.


title: Mäkiapila

text: Monivuotinen mäkiapila kasvaa noin 20–50 cm korkeaksi. Kasvin varsi on pysty ja karvainen. Lehdet ovat kolmisormisia ja niiden lehdykät ovat suikeita tai suippoja, nirhalaitaisia ja alta karvaisia. Aluslehtien lehdykät ovat 3–7 cm pitkiä. Lehtien korvakkeet ovat pitkälti ruodin kanssa yhdiskasvuisia. Pallomaiset ja pitkäperäiset kukinnot sijaitsevat varsien päissä ja niitä on usein kaksi yhdessä. Kukat ovat perällisiä ja väriltään aluksi kellanvalkoisia, kukinnan jälkeen kellanruskeita. Kukan verhiö on karvainen, kellanvalkoinen teriö tyveltä yhdislehtinen ja 7–9 mm pitkä. Mäkiapila kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävässä palossa.


title: Mäkiapila

text: Mäkiapila muistuttaa Suomessa tavattavista muista apiloista eniten yleistä alsikeapilaa ("T. hybridum").


title: Mäkiapila

text: Mäkiapilaa tavataan Pohjois-Espanjasta läpi Keski- ja Itä-Euroopan Keski-Venäjälle saakka. Etelässä lajin levinneisyysalue ulottuu Keski-Italiaan, Pohjois-Balkanille ja Kaukasukselle, pohjoisessa Baltiaan, Keski-Ruotsiin ja Etelä-Suomeen. Norjassa ja Tanskassa laji on harvinainen. Suomessa mäkiapila on Ahvenanmaalla ja Lounais-Suomessa muinaistulokas. Samoilla alueilla lajia voi myös varmimmin tavata Suomessa, joskin harvinaisena. Muualla Suomessa laji satunnainen tulokaslaji, jota on harvakseltaan tavattu Kemin korkeudelle saakka. Viime vuosikymmeninä laji on suuresti harvinaistunut kaikkialla Suomessa. Se on muun muassa hävinnyt kokonaan Satakunnasta.


title: Mäkiapila

text: Mäkiapila kasvaa kuivilla kasvupaikoilla, kuten kallioilla, pientareilla ja kedoilla. Toisinaan sitä saattaa tavata tulokkaana satamissa ja rautateillä.


title: Dimetyyliallyylipyrofosfaatti

text: Dimetyyliallyylipyrofosfaatti (CHOP) on orgaaninen fosforiyhdiste, joka esiintyy kaikissa elämänmuodoissa. Se on tärkeä osa terpeenien synteesiä yhdessä isomeerinsä isopentenyylipyrofosfaatin kanssa.


title: Dimetyyliallyylipyrofosfaatti

text: Dimetyyliallyylipyrofosfaattia syntyy kahdella tavalla. Mevalonaattireitissä muodostuu ensin isopentenyylipyrofosfaattia, joka muunnetaan isopentenyylipyrofosfaatti-isomeraasin avulla dimetyyliallyylipyrofosfaatiksi. Dimetyyliallyylipyrofosfaatin ja isopentenyylipyrofosfaatin reagoidessa syntyy geranyylipyrofosfaattia, josta eliöt voivat muokata uusia terpeenejä.


title: Dimetyyliallyylipyrofosfaatti

text: Dimeyyliallyylipyrofosfaattia syntyy myös niin sanotulla ei-mevalonaattireitillä eli 1-deoksi-D-ksyluloosi-5-fosfaatti-reitillä. Siinä (E)-4-hydroksi-3-metyyli-but-2-enyylipyrofosfaatista muodostetaan dimetyyliallyylipyrofosfaattia ja isopentenyylipyrofosfaatin. Nämä kaksi reittiä ovat yhteydessä toisiinsa dimetyyliallyylipyrofosfaattimolekyylin kautta.


title: Jarmo Eskelinen (nyrkkeilijä)

text: Jarmo Johannes Eskelinen (s. 17. toukokuuta 1962 Kajaani) on suomalainen nyrkkeilijä. Hänen seuransa on Kajaanin Kuohu.


title: Jarmo Eskelinen (nyrkkeilijä)

text: Eskelinen on edustanut Suomea kaksissa olympialaisissa: vuonna 1984 Los Angelesissa 54 kg:n sarjassa ja vuonna 1988 Soulissa 57 kg:n sarjassa. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Eskelinen on saavuttanut kolme pronssimitalia: Tampereella 1981 (sarja 51 kg), Budapestissa 1985 (54 kg) sekä Torinossa 1987 (57 kg). Hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden Bergenissä vuonna 1984 sekä seitsemän Suomen-mestaruutta vuosina 1981 sekä 1983–1988 sarjoissa 51–57 kg.


title: Jarmo Eskelinen (nyrkkeilijä)

text: Jarmo Eskelinen toimii edelleen aktiivisesti nyrkkeilyn parissa valmentajana, muun muassa Suomen Nyrkkeilyliiton pohjoisen alueen valmentajakouluttajana, sekä myös lajin tuomaritehtävissä.


title: Dettifoss

text: Dettifoss on vesiputous Jökulsárgljúfurin kansallispuistossa Pohjois-Islannissa. Putous on Jökulsá á Fjöllum joessa, joka virtaa Vatnajökullista merelle. Putoukset ovat yli 100 metriä leveitä ja 44 metriä korkeita. Sen virtausmäärä on Euroopan vesiputouksista suurin sillä vettä virtaa 500 m/s. Dettifoss on myös sävelmä jonka Jón Leifs nimesi putousten mukaan. Elokuvassa Prometheus putous kuvaa esihistoriallista maailmaa.


title: Vuoden I-divisioonapelaaja (koripallo)

text: Vuoden I-divisioonapelaajan valitsevat vuosittain I-divisioonajoukkueiden päävalmentajat ja kapteenit.


title: Erilaisuus

text: Erilaisuus on tamperelaisten kulttuurintutkijoiden Mikko Lehtosen ja Olli Löytyn toimittama artikkelivalikoima, jonka on kustantanut Vastapaino vuonna 2003. Artikkeleissa käsitellään erilaisuutta ja monikulttuurisuutta.


title: Erilaisuus

text: Esipuheessa kirjan toimittajat toteavat, että mitkään kulttuurit eivät ole ”puhtaita” vaan ne ovat syntyneet vuorovaikutuksessa toisten kulttuurien kanssa. Kaikki kulttuurit ovat tässä mielessä ”monikulttuureja”. Monikulttuurisuuspuheessa nojataan yleensä ajatukseen erilaisuuden suvaitsemisesta. Suomessa ei ole ollut kulttuuria moniarvoistavaa vahvaa keskiluokkaa ja sivistyneistöä. Kaupunkien myöhäinen kehitys Suomessa piti kauppaa harjoittavan keskiluokan merkitykseltään vähäisenä talonpoikaisväestöön tai työläisiin verrattuna.


title: David Gray (laulaja)

text: David Gray (s. 13. kesäkuuta 1968 Sale, Suur-Manchester) on brittiläinen laulaja-lauluntekijä. Hän levytti ensimmäisen studioalbuminsa vuonna 1993. Maailmanlaajuista huomiota hän sai kuusi vuotta myöhemmin julkaistuaan neljännen albuminsa "White Ladder".


title: David Gray (laulaja)

text: StudioalbumitKokoelma-albumitDavid Grayn musiikkia on esiintynyt muun muassa seuraavissa televisio-ohjelmissa ja elokuvissa:


title: Pandemian vakavuusasteikko

text: Pandemian vakavuusasteikko ("Pandemic Severity Index", PSI) on Yhdysvalloissa kehitetty luokitus influenssapandemioiden vakavuudelle. Asteikon otti käyttöön Yhdysvaltain terveysministeriö vuonna 2007.


title: Silvia Richards

text: Silvia Richards (1916 – 1999) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja.


title: Silvia Richards

text: Richards pääsi koesopimuksen kautta Warner Brothersille. Sitä ennen hän oli toiminut Hollywoodissa radiokäsikirjoittajana. Richards käsikirjoitti uransa aikana muutamia elokuvia. Hän teki yhteistyötä muun muassa Fritz Langin kanssa.


title: George Constantine

text: George Constantine (22. helmikuuta 1918 Southbridge, Massachusetts – 7. tammikuuta 1968 Southbridge) oli yhdysvaltalainen F1-kuljettaja. Hän osallistui yhteen F1-osakilpailuun kaudella 1959, Yhdysvaltain GP:hen. Hän keskeytti kilpailussa, eikä saavuttanut pisteitä urallaan.


title: John Cordts

text: John Cordts (s. 23. heinäkuuta 1935 Hampuri, Saksa ) on kanadalainen entinen F1-kuljettaja. Hän osallistui yhteen F1-osakilpailuun kaudella 1969, Kanadan GP:hen. Hän keskeytti kilpailussa, eikä saavuttanut pisteitä.


title: John Cordts

text: Cordts syntyi Saksassa ja asui Ruotsissa ennen kuin muutti Kanadaan. Hänet valittiin Kanadan Moottoriurheilun Hall of Fameen vuonna 2003. Ennen F1-uraa Cordts oli menestynyt Kanadan ja Yhdysvaltojen urheiluautokilpailuissa ja Can-Am -sarjoissa.


title: Gnuplot

text: gnuplot on komentoriviohjelma 2- ja 3-ulotteisten kuvaajien luomiseen funktioista tai annetuista pisteistä. Gnuplot toimii useimmissa käyttöjärjestelmissä, kuten Linuxissa, Windowsissa ja OS X:ssä. Ohjelmiston kehityksen aloittivat Thomas Williams ja Colin Kelley vuonna 1986. Myöhemmin kehittäjiä on tullut lisää.


title: Gnuplot

text: gnuplot osaa tulostaa kuvaajia monissa tiedostomuodoissa (PNG, EPS, SVG jne.). Lisäksi gnuplotilla voidaan tuottaa Latex-kuvauskieltä. Tällöin se tulostaa kuvaajan tex-tyyppisenä tiedostona, jonka voi yhdistää suoraan LaTeX-dokumenttiin.


title: Gnuplot

text: Nimen alkuosasta huolimatta gnuplotia ei ole nimetty GNUn mukaan, minkä takia "gnuplot" alkaa tavanomaisesta erisnimen kirjoitustavasta poiketen pienellä g-kirjaimella. gnuplotin kopiosuoja sallii sen, että käyttäjä voi kopioida ohjelmistoa ilmaiseksi ja muokata lähdekoodia. Muokattua koodia saa kuitenkin jakaa vain "patchina".


title: Harry Cohn

text: Harry Cohn (23. heinäkuuta 1891 New York, New York Yhdysvallat – 27. helmikuuta 1958 Phoenix, Arizona, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja ja Columbia Picturesin johtaja.


title: Harry Cohn

text: Vuonna 1920 Harry Cohn perusti veljensä Jackin ja Joe Brandtin kanssa CBC-tuotantoyhtiön. Yritys tunnettiin alkuaikoina todella pienistä tuotantobudjeteista. Vuonna 1924 he muuttivat CBC:n nimeksi Columbia Picturesin, ja vuonna 1929 Cohnin veljekset ostivat Brandtin ulos yrityksestä. Jatkossa Jack Cohn vastasi myynnistä ja jakelusta, kun Harry tuotti elokuvat.


title: Harry Cohn

text: Harry Cohn valitsi nuoren Frank Capran ohjaamaan vuoden 1928 draamakomedian "That Certain Thing". Columbia Picturesin ja Capran yhteistyö jatkui tämän jälkeen hedelmällisenä. Capran ohjaama "Tapahtui eräänä yönä" (1934) nosti Columbian merkittävimpien elokuvayhtiöiden joukkoon. Samoihin aikoihin Harry taisteli yrityksen vallasta veljensä kanssa. Harry Cohn nousi lopulta Columbia Picturesin presidentiksi ja tuotantojohtajaksi. Millään muulla yritysjohtajalla ei ollut aiemmin ollut samaa asemaa.


title: Harry Cohn

text: Harry Cohn toi 1940- ja 1950-lukujen aikana useita merkittäviä näyttelijöitä ja ohjaajia Columbialle. Yrityksen alaisuudessa näyttelijät Rita Hayworth, Jack Lemmon, Glenn Ford ja Kim Novak nousivat tähteyteen ja Cohn palkkasi Columbian elokuvaohjaajaksi huippunimiä, kuten George Cukorin, Howard Hawksin, Nicholas Rayn, Otto Premingerin ja Orson Wellesin. Columbia kukoisti Cohnin johdossa 1950-luvulla, ja se tuotti tuona aikaina esimerkiksi klassikkoelokuvat "Täältä ikuisuuteen", "Alaston satama", "Kwai-joen silta" ja "Erään murhan anatomia". Cohn oli Columbian johdossa aina kuolemaansa asti.


title: Harry Cohn

text: Cohn tunnettiin itsevaltaisena ja pahasuisena johtajana. Häntä kutsuttiinkin "Hollywoodin julmimmaksi mieheksi".


title: Aarno Kahma

text: Aarno Assar Kahma (6. toukokuuta 1914 Kuopio – 15. maaliskuuta 2004 Espoo) oli suomalainen geologi, professori ja malminetsintämenetelmien kehittäjä. Hän toimi Geologian tutkimuskeskuksen malmiosaston johtajana vuosina 1946–1977. Hänen johdollaan Suomesta löydettiin lukuisia uusia kaivoksia, joista merkittävin on Elijärven kaivos eli Kemin kromikaivos. 1940-luvulla Kahma yhdessä kollegansa kanssa kehitti ja patentoi sähkömagneettiseen induktioon ja pyörrevirtoihin perustuvan, lentokoneesta suoritettavan malminetsintämenetelmän, joka käänteentekevänä menetelmänä otettiin sittemmin käyttöön kaikkialla maailmassa.


title: Aarno Kahma

text: Kahman vanhemmat olivat Kuopion kuuromykkäinkoulun rehtori Uuno Kahma ja Maria Häll. Kahma väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1951. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1962. Hänen poikansa on professori Kimmo Kahma.


title: Nummimatara

text: Nummimatara ("Galium saxatile", syn. "G. hercynicum") on pienikokoinen matarakasveihin kuuluva eurooppalainen kasvi. Suomessa laji on erittäin uhanalainen ja rauhoitettu.


title: Nummimatara

text: Monivuotinen nummimatara kasvaa 10–30 cm korkeaksi ja se muodostaa kukattomia rönsyjä. Kasvin varsi on hento, kalju ja nivelvälit ovat lyhyitä. Lehdet ovat vastapuikeita, hyvin kapeatyvisiä ja lyhytotaisia. Alemmissa kiehkuroissa lehtiä on 4, ylemmissä 6 kappaletta. Nummimataran kukinnot ovat harvakukkaisia. Valkoiset kukat ovat pitkäperäisiä, teriö neliliuskainen. Nummimatara kukkii heinä-elokuussa. Nummimataran sekoittaa helposti samoilla kasvupaikoilla tavattavaan yleiseen luhtamataraan ("G. uliginosum").


title: Nummimatara

text: Nummimataran päälevinneisyysalue ulottuu Pyreneiden niemimaalta Länsi-Ukrainaan, pohjoisessa Britteinsaarille, Tanskaan, Länsi-Norjaan ja Etelä-Ruotsiin. Suomesta nummimatarasta tunnetaan vain hajanaisia kasvustoja lähinnä rannikolta, ja sen arvellaankin levinneen maahan meriliikenteen tai heinänsiementen mukana. Laji on vakiintunut ainakin Raumalla ja Pohjassa.


title: Nummimatara

text: Päälevinneisyysalueellaan nummimatara kasvaa valoisissa metsissä ja metsänreunoissa, aurinkoisilla mäenrinteillä, nummilla ja hakkuu-aukioilla sekä laitumilla. Suomessa kasvupaikat ovat lähinnä laidun- ja hakamaita ja katajikkorinteitä. Nummimatara karttaa kalkkista maaperää. Lajin uhkana Suomessa ovat laiduntamisen loppumisesta seurannut kasvupaikkojen umpeenkasvu.


title: Rhätische Bahn

text: Rhätische Bahn AG (RhB, , , , ) on Sveitsin suurin ei-valtiollinen rautatieyhtiö. Yhtiön suurimmat omistajat ovat Graubündenin kantoni (51 %) ja Sveitsin valaliitto eli valtio (43 %). RhB:n rautatieverkosto käsittää suurimman osan Graubündenin rautateistä. Yhtiö on sekä radan omistaja että operaattori. Yhtiön junat palvelevat monia matkailukeskuksia kuten Arosaa, Davosia, Pontresinaa ja Sankt Moritzia.


title: Rhätische Bahn

text: Schmalspurbahn Landquart–Davos AG (LD) avasi vuonna 1889 kapearaiteisen radan välillä Landquart–Davos. Vuonna 1895 LD muutti nimensä RhB:ksi. Graubündenin rataverkkoa laajennettiin seuraavan 25 vuoden aikana niin, että verkon laajuus oli lähes nykyinen jo vuonna 1914. Ainoa merkittävä laajennus tapahtui vuonna 1999, kun Vereinan tunneli välillä Klosters–Sagliains avattiin. Osan alkuvaiheen rataosuuksista on rakentanut yhtiö, joka myöhemmin on yhdistetty RhB:hen. Näitä ovat St. Moritz–Tirano (Berninan rautatie eli Berninabahn), Chur–Arosa ja Bellinzona–Mesocco, jonka säännöllinen liikenne päättyi vuonna 2003.


title: Rhätische Bahn

text: RhB:n rataverkon pituus on 384 kilometriä. Rataverkko on sähköistetty ja kapearaiteinen (1 000 mm). Verkon korkein kohta on Berninasolassa (Ospizio Bernina 2 253 m) ja matalin kohta Tiranossa (429 m). Radan suurin jyrkkyys on 70 ‰. Suurista korkeuseroista huolimatta kaikki radat on toteutettu ilman hammasrataosuuksia.


title: Rhätische Bahn

text: Teknisesti RhB:n rata liittyy vain MGI:n (Matterhorn Gotthard Bahn) rataan Disentiksessä. Vaihtomahdollisuus valtiollisten rautatieyhtiöiden junaverkkoon on Churissa ja Landquartissa (Sveitsin SBB-CFF-FFS) ja Tiranossa (Italian FS). Sähköteknisesti RhB:n rata koostuu kahdesta osasta: Berninabahn (1 kV, tasavirta) ja muu osa (11 kV, 16,7 Hz).


title: Rhätische Bahn

text: RhB:n matkustaja- ja tavaraliikenteellä on tärkeä merkitys vaikeakulkuisessa kantonissa. RhB:n radoilla on 103 asemaa tai seisaketta. Yhtiöllä on 1 130 vaunua, joista 325 on matkustajavaunuja.


title: Rhätische Bahn

text: Tärkeimmät matkailureitit kulkevat korkeiden solien yli. Bernina Express on nimitys reitille, joka kulkee Churista Pontresinan ja Poschiavon kautta Tiranoon. Suuri osa tästä reitistä, joka kulkee Albulatunnelin sekä Berninasolan kautta Italiaan on Unescon maailmanperintökohdetta. Albulan rautatie täytti 100 vuotta kesällä 2003, Berninan rautatie vastaavasti vuonna 2010.


title: Rhätische Bahn

text: Glacier Express on RhB:n ja MGB:n yhteistyössä toteuttama junareitti. "Jäätikkölinja" kulkee St. Moritzista Churin, Andermattin, Brigin ja Vispin kautta Zermattiin. Ensimmäinen Glacier Express kulki vuonna 1930.


title: Rhätische Bahn

text: Vuonna 2014 RhB:n liikevaihto oli 349 milj. Sfr. Liikevaihdosta 98 milj. Sfr on lipputuloja ja 28 milj. Sfr auton- ja tavarankuljetusmaksuja. Palvelumaksut ja muut tulot ovat yhteensä 51 % liikevaihdosta. Loppuosa (49 %) on erilaisia korvauksia ja tukia. RhB:n henkilöstömenot olivat vuonna 2014 150 milj. frangia. Henkilöstön määrä oli 1 329.


title: Rhätische Bahn

text: Yhtiön junilla tehtiin vuonna 2014 10,1 miljoonaa matkaa ja kuljetetun tavaran määrä oli 0,5 milj.tonnia. RhB kuljetti vuoden aikana 473 000 autoa.


title: Pallacanestro Treviso

text: Pallacanestro Treviso oli italialainen koripalloseura Trevisossa. Sponsorointisyistä seura tunnettiin nimillä Benetton Basket ja Benetton Treviso.


title: Pallacanestro Treviso

text: Seura perustettiin vuonna 1952, mutta menestys ei ollut suurta vielä moneen vuoteen. Asiat muuttuivat vuonna 1982, kun Benetton ryhtyi seuran sponsoriksi. Seura voitti ensimmäisen Italian mestaruuden vuonna 1992 kun Toni Kukoč liittyi joukkueeseen. Seuraavana vuonna joukkue venyi Euroliigan finaaliin, mutta CSP Limoges oli joukkueelle liian kova vastus. Vuonna 1995 joukkue voitti ensimmäisen kansainvälisen mestaruutensa kun se voitti Saporta Cupin.


title: Pallacanestro Treviso

text: Seuraava esiintyminen Euroliigan finaalissa oli kaudella 2002-2003, jolloin voiton vei FC Barcelona. Viimeisimmän Italian mestaruuden seura voitti vuonna 2006, jolloin se voitti finaaleissa Climamio Bolognan.


title: Pallacanestro Treviso

text: Kauden 2011–2012 päätteeksi seura suljettiin pois pääsarjasta.


title: Kansalaistaito

text: Kansalaistaito on yleisnimitys kaikkien kansalaisten jokapäiväisessä elämässä tarvitsemille taidoille. Se liittyy toimimiseen yhteiskunnan jäsenenä, omien asioiden hoitamiseen ja jopa eloonjäämiseen ja elämänsuojeluun. Kansalaistaito oli Suomessa kansakoulun ja sen seuraajan peruskoulun oppiaine vuoteen 2000 asti. Kansalaistaitoihin voidaan lukea monenlaisia taitoja, uimataidosta tietotekniikkaan ja mediaan liittyvään osaamiseen.


title: Sini Ihamäki

text: Sini Ihamäki (s. 9. helmikuuta 1991 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Ihamäki edustaa HJK:ta Naisten Liigassa. Ihamäen vahvuus on kovat kaukolaukaukset. Hän on pelannut 16 kertaa Suomen nuorisomaajoukkueissa (25.9.2009).


title: Sini Ihamäki

text: Sini "Rooney" Ihamäki on fyysinen keskushyökkääjä, joka on kotoisin Itä-Helsingistä.


title: Yhteisöllisyys

text: Yhteisöllisyys tarkoittaa ihmisten sosiaalisten suhteiden muodostamaa kokonaisuutta.


title: Yhteisöllisyys

text: Yhteisöllisyyden kantavia teemoja ovat luottamus, osallisuus, sitoutuminen, motivaatio ja läheisyys.


title: Yhteisöllisyys

text: Yhteisöllisyys, yhteisöt ja yhteisöllinen elämä ovat ihmisen olemassaololle ja toiminnalle välttämättömiä prosesseja ja rakenteita. Sosiologian keskeisen tieteilijän Émile Durkheimin mukaan yhteisyyden tunne pitää yhteiskunnat koossa ja on yksilön ja yhteiskunnan välisen suhteen pohjana. Durkheimin ajattelua kehittelevä Michel Maffesoli toteaa lähes runollisesti, että yhteisöjen ja yhteisöllisyyden läsnäolo kaikkialla ja samanaikainen näkymättömyys tekevät niistä yhden ihmisen arvoituksellisimmista luomuksista.


title: Yhteisöllisyys

text: Sosiaalisen koheesion käsite määrittää yhteisöllisyyden laatua, "yhteenkuuluvuutta".


title: Yhteisöllisyys

text:
Perinteisiä yhteisökäsitteitä ovat perhe, suku, kylä ja heimo. Suomen sanat miero ja mierolainen kuvaavat näiden vastakohtaa, ulkopuolisuutta. Kansallisvaltion myötä ovat kehittyneet kansalaisuus ja kansallisuus yhteisöllisyyden perustoina. Yhteiskunnan kerrostuneisuuteen liittyvää yhteisöllisyyttä edustavat sääty ja yhteiskuntaluokka.
Työyhteisöihin liittyviä yhteisökäsitteitä ovat mm. työvuoro, työryhmä, tiimi ja projektiryhmä. Yhteisöä koossapitävää voimaa, yhteenkuuluvuutta ja sitoutumista voidaan kuvata esimerkiksi sanalla ryhmähenki.


title: Yhteisöllisyys

text: Ferdinand Tönnies (1974) on jakanut yhteisöllisyyden kahtia käsitteillä "Gemeinschaft" ja "Gesellschaft". Gemeinschaft (yhdessäoloyhteisö) kuvaa perinteistä yhteisöä, jonka jäsenten välillä on läheisiä suhteita ja joita pitävät koossa perinne ja sisäiset normit. Gesellschaft (asiayhteisö) on yhteisöllisyyden moderni muoto, joka perustuu niihin hyötyihin, joita yhteisön jäsenet toistensa kautta tavoittelevat.


title: Yhteisöllisyys

text: Perinteisten yhteisöjen murtuminen liittyy tekniseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen, joka mahdollistaa ja suosii liikkuvuutta sekä fyysisessä, henkisessä että sosiaalisessa mielessä. Tapahtuu yksilön elämän irtautumista totunnaisista ajan, paikan ja traditioiden rajaamista kehyksistä. Arvot erilaistuvat ja yksilöllistyvät.


title: Yhteisöllisyys

text: Kultalahti (1990) toteaa, että kaupungistumiskehityksen myötä maaseudun yhdessäolo-organisaatiot korvautuvat asiaorganisaatioilla, kuten virastoilla, laitoksilla ja yrityksillä; persoonattomuus lisääntyy.


title: Yhteisöllisyys

text:
Perinteisten yhteisörakenteiden katoaminen voi joidenkin käsitysten mukaan merkitä yhteisöllisyyden katoamista, yksilöllisyyden ylikorostumista. Toisen näkemyksen mukaan kyse on siitä, että yhteisöjen muoto muuttuu, mutta yhteisöllisyys säilyy.
Wilenius (1991) uskoo, että kokiessaan vieraantuneensa, muuttuneensa pelkästään "yhteiskuntakoneiston osaksi", ihminen lähentyy jälleen perhettään, työ- ja asumisyhteisöään, hakee niistä turvaa ja "veljeyden" kokemusta.Tämä kehitys voi kertoa siitä, että yhteiskunnassa 'naisinen elementti' on tullut 'miehisen' rinnalle.


title: Yhteisöllisyys

text: Yhteisöllisen oppimisen idea korostaa sitä, että oppimisyhteisön jäsenet jakavat oppimistapahtuman eri älyllisiä osa-alueita ja niihin liittyviä tehtäviä. Yhteisöllisen oppimisen ihannetapauksesa tulos on enemmän kuin osiensa summa. Tämä eroaa perinteisemmästä yhteistoiminnallisen oppimisen ajatuksesta, jossa painottuu ulkonaisempi työnjako.


title: Yhteisöllisyys

text: Tietoverkoissa toteutuva yhteisöllisyys merkitsee sitä, että teknisen tietoverkon mahdollistamana syntyy ja toimii sosiaalisia verkostoja, mahdollistuu sosiaalinen muutos, uudenlainen yhteisöllisyys.


title: Yhteisöllisyys

text:
Tietoverkkojen mahdollistama yhteisöllisyys voi olla perinteisen toimintamuodon uudenlainen ilmentymä: blogi on päiväkirja verkossa, Facebook siirtää ystäväkirjan edustaman yhteisöllisyyden verkkoon. Kuitenkaan nämä siirtymät eivät tapahdu sellaisinaan, vaan internetin toiminnallisuudet ja sosiaalinen luonne sekä palveluiden kehittäjien tavoitteet muotoilevat lähtökohtina olevia ilmiöitä.
Toisaalta uudenlainen yhteisöllisyys voi rakentua tietoverkon ominaisuuksista käsin: kirjanmerkkien jakopalveluilla (Delicious jne.) ei ole suoranaista vastinetta, koska "kirjanmerkki" tässä merkityksessään on tietoverkkoon liittyvä ominaisuus.


title: Oinopion

text: Oinopion () oli kreikkalaisessa mytologiassa Dionysoksen – joidenkin lähteiden mukaan Theseuksen ja Ariadnen poika. Hän oli Khioksen myyttinen hallitsija, jonka kerrottiin tuoden viinintekotaidon saarelle. Puolisonsa nymfi Heliken kanssa heillä oli tytär Merope, johon Orion rakastui. Humaltuneena hänelle tarjoillusta viinistä hän yritti maata Meropen väkisin, jolloin Oinopion puhkaisi kostoksi Orionin silmät tämän nukahdettua ja karkotti pois saarelta.


title: Oinopion

text: Auringon parannettua myöhemmin Orionin sokeuden tämä ryhtäsi kiireesti takaisin Khiokseen tarkoituksenaan kostaa Oinopionille, mutta saaren asukkaat kätkivät tämän maan alle. Oinopionin hauta oli nähtävissä Khioksella vielä Pausaniaan aikana.


title: Porkkalan rannikkopataljoona

text: Porkkalan rannikkopataljoona (PORKRP) on Rannikkoprikaatin joukkoyksikkö, joka toimii Kirkkonummella Upinniemen tukikohdassa. Pataljoona vastaa Rannikkoprikaatin huollon järjestelyistä. Sen tehtäviin kuuluvat maa- ja merikuljetukset, materiaalin varastointi ja kunnossapito sekä sotilaskohteiden vartiointi. Yksikkö antaa myös varusmieskoulutusta.


title: Porkkalan rannikkopataljoona

text: Porkkalan rannikkopataljoona koostuu huoltokomppaniasta, kuljetuskomppaniasta, sotilaspoliisikomppaniasta ja materiaalikeskuksesta.


title: Porkkalan rannikkopataljoona

text: Rannikkopataljoona kuului aikaisemmin Suomenlahden meripuolustusalueeseen, joka lakkautettiin vuoden 2014 lopussa.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota (helmikuu 1919 − maaliskuu 1921) oli aseellinen konflikti yhtäältä Neuvosto-Venäjän ja Neuvosto-Ukrainan ja toisaalta Puolan ja Ukrainan kansantasavallan välillä. Sodan syyt olivat ekspansionismissa. Kysymys siitä, missä vasta itsenäistyneen Puolan itärajan tulisi kulkea, herätti paljon kiistoja. Ison-Britannian ulkoasiansihteeri George N. Curzon ehdotti jo vuonna 1918 suunnilleen nykyistä rajalinjaa, Curzonin linjaa. Puola kuitenkin halusi vallata takaisin alueet, jotka se oli menettänyt Puolan jaoissa 1700-luvulla, kun taas Neuvosto-Venäjä pyrki valtaamaan takaisin Venäjän ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa menettämät alueet.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Yleistilanteeseen eli venäläisten, ukrainalaisten ja puolalaisten suhteisiin vaikutti vielä Länsi-Ukrainan kansantasavalta, joka oli sotinut sekä puolalaisia vastaan Galitsiassa että romanialaisia vastaan Pohjois-Bukovinassa. Länsi-Ukrainan kansantasavalta haki suojaa Ukrainan kansantasavallalta liittyen siihen, mutta hintana sille, että Puola olisi tukenut Ukrainan kansantasavaltaa Neuvosto-Venäjää vastaan oli se, että sen alue sovittiin luovutettavaksi Puolalle.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text:
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Euroopan kartta muuttui dramaattisesti. Venäjän keisarikunta romahti ja ajautui sisällissotaan. Monet Venäjän vallan alla olleet maat hyödynsivät tilannetta ja itsenäistyivät. Puola sai itsenäisyytensä 11. marraskuuta 1918. Puolan länsiraja muodostui entisillä Saksaan kuuluneilla alueilla tapahtuneen onnistuneen kapinan jälkeen 1918.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeiset rajat osoittautuivat erittäin epävakaiksi ja lähes kaikki uudet valtiot ajautuivat rajaselkkauksiin toistensa kanssa. Puola joutui ongelmiin Saksan ja Tšekkoslovakian kanssa, lisäksi Länsi-Ukraina kapinoi Puolaa vastaan.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Puolan itärajaa ei sovittu Versailles’n rauhassa. Ententen valtiot eivät uskoneet että neuvostovalta Venäjällä olisi pysyvä, vaan raja sovittaisiin valkoisten noustua jälleen valtaan. Saksan joukot vetäytyivät Itä-Euroopasta 11. marraskuuta 1918 solmitun aselevon jälkeen. Tässä uskossa myös valtionhoitaja Mannerheim halusi, että Suomi olisi osallistunut Judenitsin hyökkäykseen Virosta Petrogradia vastaan vuonna 1919, mihin presidentiksi valittu K. J. Ståhlberg ja eduskunta eivät kuitenkaan suostuneet lähinnä Edistyspuolueen ja Maalaisliiton vaikutuksesta.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Vielä alkuvuodesta 1919 neuvostovallan merkittävin uhka oli kenraali Anton Denikin. Denikin oli kuitenkin venäläinen nationalisti ja piti Itä-Galitsiaa osana Venäjän valtiota. Anton Denikinin luovuttua Etelä-Venäjän armeijan johdosta, hänen seuraajakseen tuli Pjotr Wrangel samankaltaisella ohjelmalla.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Puolan johtaja Józef Piłsudski ei suostunut liittoutumaan länsivaltojen kanssa näiden tehtyä interventionsa Venäjällä. Britit ja ranskalaiset osallistuivat taisteluihin kaukana Galitsian itäpuolella Ukrainassa, Georgiassa ja Azerbaidžanissa, jolloin puolalaisten sitoutuminen poliittisin päämäärin ententeen liittolaisina olisi voinut rajoittaa puolalaisten omia vapaita käsiä Galitsian suhteen. Yleinen periaate Venäjän väliaikaisen hallituksen korvanneella Venäjän valkoisilla armeijoilla oli se, että keisarikunta pidetään yhtenäisenä. Monarkistiset kenraalit saattoivat kannattaa keisarin palauttamista, kun taas valkoista armeijaa kannattaneilla oikeistolaisilla liberaaleilla oli ajatuksena se, että sisällissodan ja ententen sekä muiden maiden, muun muassa Yhdysvaltain ja Japanin intervention päätyttyä Venäjän valtiorakenne ratkaistaisiin perustuslakia säätävässä kansalliskokouksessa. Neuvosto-Venäjä sen sijaan edellisen viivyttelyn vastustamiseksi myönsi bolševikien kansallisuuspolitiikan mukaisesti itsenäisyyksiä reunavaltioille, mutta huolehti myös siitä, että porvarillisille ja sosialidemokraattisille itsenäisille valtiolle oli olemassa Neuvosto-Venäjälle ystävällismielinen samaa valtioaluetta tarkoittava neuvostohallitus, joka voisi vallankumouksen tultua tapahtuneeksi liittyä vapaaehtoisesti jälleen Venäjään, Neuvosto-Venäjään.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Saksan ja Itävalta-Unkarin vetäytyminen Venäjältä, Valko-Venäjältä ja Ukrainasta tappioon päättyneen I maailmansodan jälkeen oli johtanut avoimeen tilanteeseen virallisen rauhansopimuksen puuttuessa. Tällöin otti bolševikit vallan Valko-Venäjällä, Ukrainassa ja Vilnan alueen Liettuassa. Puolassa valtaannoussut kenraali Piłsudskin mielestä puolalaisten olisi vallattava mahdollisimman paljon alueita ja kukistettava alueella valtaa pitävän bolševikien joukot. Piłsudski koki käynnissä olleen Venäjän sisällissodan antavan Puolalle mahdollisuuden tunkeutua bolševikien valtaamille läntisille alueille.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Puolan hyökkäys alkoi huhtikuussa 1919, ja Piłsudskin joukot valtasivat Vilnan 21. huhtikuuta ja Valko-Venäjän Minskin elokuussa. Puolalaiset eivät luovuttaneet liettualaisille kiistanalaisia alueita ml. Vilnan kaupunki.,


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Latvialaisten joukkojen kanssa puolalaiset valtasivat tammikuussa 1920 Daugavpilsin, joka palautettiin Latvialle. Ukrainan kansallisen tasavallan Symon Petljura liittoutui Puolan kanssa huhtikuussa 1920, ja yhdessä liittolaiset valtasivat Kiovan 7. toukokuuta 1920, mutta joutuivat pian peräytymään Tuhatševskin ja Budjonnyin ylivoimaisten joukkojen edessä. Puna-armeijan vastahyökkäys käynnistyi toukokuun puolivälissä 1920. Tällöin puna-armeija oli selvittänyt tilanteen edukseen Venäjän sisällissodan muilla rintamilla. Kiev siirtyi puna-armeijan valtaan 13. kesäkuuta 1920 ja Vilna 14. heinäkuuta 1920. Neuvosto-Venäjä perusti valtaamassaan Białystokin kaupungissa Väliaikaisen Puolan vallankumouskomitean puheenjohtajanaan Julian Marchlewski luodakseen kommunistisen hallinnon puna-armeijan valtaamille puolalaisalueilla. Kommunistinen puolalaishallinto ei kuitenkaan saanut laajaa Puolan kansan tukea, ja sen kausi päättyikin 22. elokuuta 1920.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Heinäkuussa Iso-Britannia ehdotti aselepoa ja Puolan itärajan Curzonin linjaa, joka olisi jättänyt Ukrainan ja Valko-Venäjän bolševikeille. Ehdot eivät miellyttäneet Puolaa. Puna-armeijan hyökkäys, erityisesti Budjonnyin ratsuväki, aiheutti puolalaisten joukkojen keskuudessa paniikkia. Tässä tilanteessa puolalaiset pyysivät Iso-Britannialta ja Ranskalta sotilaallista tukea. Ranskasta puolalaiset saivat rahaa ja aseita. Lisäksi ranskalainen kenraali Maxime Weygand tuli neuvonantajaksi. Muitakin ranskalaisupseereja tuli puolalaisten avuksi. Heidän joukossaan oli tuleva ranskalaiskenraali Charles de Gaulle. Puolalaiset saivat rivinsä järjestykseen, vaikka joutuivatkin perääntymään. Puna-armeija teki edetessään virheen jakaessaan joukkonsa kahteen pääsuuntaan eli kenraali Tuhatševskin edetessä joukkoineen kohti Varsovaa ja kenraali Budjonnyin etelämpää kohti Lwówia. Tässä ahdistavassa tilanteessa puolalaiset muodostivat kansallisen kokoomushallituksen pääministerinä galitsialainen talonpoikaisjohtaja Wincenty Witos.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text:
Puna-armeija saartoi elokuussa Varsovan. Puolaisten joukkojen komentaja kenraali Piłsudski oli laatinut suunnitelman tilanteen pelastamiseksi. Varsovan puolustuslinja jätettäisiin heikon kenraali Józef Hallen johtaman joukon haltuun, kun taas rintaman eteläosan puolalaiset tekisivät hyökkäyksen kohti pohjoista ja venäläisten selustaa. Puolustuksen heikentäminen hyökkäystä varten merkitsisi Varsovan menetystä suunnitelman epäonnistuessa, mutta Piłsudski piti kaupungin menetystä muutenkin väistämättömänä, ellei venäläisistä saavutettaisi voittoa.
Puolalaiset saivat tietää puna-armeijan joukkojen hajanaisuudesta kapteeni Jan Kowalewskin murrettua puna-armeijan salakoodit, jolloin puolalaiset saattoivat kuunnella puna-armeijan radioliikennettä. Puolalaisten 5. armeija puolustautui kuitenkin kiivaasti venäläisiä vastaan Wkrajoen varrella kenraali Władysław Sikorskin johdolla, mikä edesauttoi sittempää Piłsudskin hyökkäystä venäläisiä vastaan. Taistelujen aikana Sikorskin ratsujoukkojen onnistui vallata puna-armeijan 4. armeijan komentopaikka, josta vankien lisäksi puolalaiset saivat haltuunsa radiolaitteet ja tärkeitä dokumentteja. Näistä tiedoista oli puolalaisille Varsovan torjuntataistelussa.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text:
Piłsudski suunnitteli kuitenkin uskaliaan vastahyökkäyksen, joka pysäytti puna-armeijan Veikseljoella. Varsovan taistelussa puolalaiset iskivät neuvostovenäläisten joukkojen keskustaan. Neuvostoarmeijan organisaatio romahti ja venäläiset lähtivät perääntymään.
Elokuun lopulla 1920 kuusi puolalaista ratsuväkirykmenttiä kukisti Budjonnyin ratsuväkiarmeijan Zamoscin itäpuolella käydyssä Komarówin taistelussa. Kuukautta myöhemmin jalkaväkidivisioonat taistelivat Grodnon lähellä. Puolalaiset voittivat taistelun ja valloittivat Grodnon 25. syyskuuta. Sen jälkeen puolalaiset valloittivat Vilnan ja 12. lokakuuta Minskin.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Sota ei tämän jälkeen jatkunut, vaan se päättyi Puolalle edullisen rauhansopimuksen solmimiseen. Neuvosto-Venäjän ja Puolan raja sovittiin Riian rauhassa 18. maaliskuuta 1921, jossa suuri osa Ukrainaan jäi Venäjän yhteyteen. Neuvostohallitus saattoi lohduttautua sillä, että Neuvosto-Venäjä menetti vain 100 kilometriä leveän vyöhykkeen länsirajalta Valko-Venäjän ja Ukrainan alueista, joka ei ollut kohtalokasta neuvostotaloudelle.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Sodan lopputuloksesta ei olla yksimielisiä. Sekä puolalaiset että venäläiset väittävät voittaneensa sodan. Puolalaisten mielestä sota oli vastasaavutetun itsenäisyyden onnistunut puolustaminen, venäläisten mielestä taas ulkomaisen intervention onnistunut torjuminen. Voitokas taistelu puna-armeijaa vastaan kohotti Puolan Euroopassa nauttimaa arvonantoa.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Puolalaisten lähteiden mukaan puolalaisilla leireillä oli vuonna 1920 80 000–85 000 venäläistä sotavankia, joista kuoli leireillä 16 000–17 000. Irina Mihutina arvioi 1995 vankeja olleen 165 550, joista 70 000 olisi saanut surmansa. Suurempiakin lukuja on esitetty.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Sotatoimet päättyivät aselepoon lokakuussa 1920, ja muodollisesti rauha solmittiin maaliskuussa 1921 Riian rauhassa. Nykyisten Valko-Venäjän ja Ukrainan länsiosat joutuivat tällöin Puolalle. Bolševikeille jääneelle puolelle perustettiin autonomisia piirikuntia puolalaisille. Sota vaikutti myös Neuvosto-Venäjän ja Liettuan suhteisiin, kun ne tunnustivat toisensa Moskovan rauhassa 12. heinäkuuta 1920 ja sopivat rajansa. Elokuussa 1920 puolalaiset hyökkäsivät Liettuaan ja miehittivät Puolan-Liettuan sodassa Vilnan alueen, jonka perääntyvät venäläiset olivat luovuttaneet Liettualle. Vilnassa muodostettiin puolalaisten hallussa ollut Keski-Liettuan komitea (Komisja Rządząca Litwy Środkowej), joka järjesti kansanäänestyksen ja äänesti helmikuussa 1922 liittymisestä Puolaan. Toisaalta puolalaiset eivät onnistuneet luomaan Piłsudskin haaveilemaa niin sanottua Międzymorzen liittovaltiota eli puolalais-ukrainalais-liettualaista liittokuntaa.


title: Puolan–Neuvosto-Venäjän sota

text: Suomen ja Neuvosto-Venäjän rauhanneuvottelujen eteneminen liittyi vahvasti Puolan ja Venäjän väliseen sotaan. Puolan armeijan eteneminen Neuvosto-Venäjälle keväällä 1920 pakotti bolševikit etsimään rauhaa Suomen suunnalla. Rauhanneuvottelut käynnistyivätkin Tartossa 12. kesäkuuta 1920. Puna-armeijan sotaonnen käännyttyä bolševikeille edulliseksi Tarton neuvottelujen alkuvaiheessa väheni venäläisten halu myönnytyksiin Suomelle. Suomalaisten kannalta Puolan voitto elokuussa 1920 Varsovan edustalla ja edelleen koko Puolan takaisinvalloitus mahdollisti Suomelle paremmat asemat Neuvosto-Venäjän kanssa käydyissä Tarton rauhanneuvotteluissa. Rauhanneuvottelut päättyivät allekirjoitukseen lokakuussa 1920.


title: Katri Ylanderin diskografia

text: Tämä on Katri Ylanderin diskografia. Listasijoitukset albumeissa viittaavat Suomen viralliseen albumilistaan ja singleissä latauslistaan.


title: Gangesinhai

text: Gangesinhai ("Glyphis gangeticus") on "Glyphis"-sukuun kuuluva harvinainen jokihailaji, joka tunnetaan vain Ganges-joen alajuoksulta. Se on äärimmäisen uhanalainen laji. Samassa joessa esiintyy myös härkähai, johon laji toisinaan sekoitetaan. Haista ei tiedetä paljoakaan, mutta todennäköisesti se voi kasvaa kaksimetriseksi.


title: Kivikausikeskus Rira

text: Kivikausikeskus Rira oli Suomusjärvellä Salossa valtatien 1 varrella vuosina 2008–2009 toiminut arkeologiakeskus.


title: Kivikausikeskus Rira

text: Riran perusti Suomusjärven kunta vuonna 2008 juuri ennen liitymistään Saloon vuoden 2009 alusta. Keskus perustettiin kahdella maaseudun kehityshankkeella ja se aloitti toimintansa marraskuussa 2008. Keskuksen toimitusjohtajaksi valittiin aiemmin Yli-Iin Kierikkikeskuksen johtajana kahdeksan vuotta toiminut arkeologi Leena Lehtinen, joka aloitti työnsä Suomusjärvellä helmikuussa 2009.


title: Kivikausikeskus Rira

text: 12. toukokuuta 2009 Salon kaupunginhallitus päätti lakkauttaa keskuksen. Keskus suljettiin 13. toukokuuta 2009 mutta näyttelyn ilmoitettiin olevan pystyssä vielä 5. kesäkuuta 2009 asti tilattuja opastuksia ja muita varauksia varten, jonka jälkeen näyttely oli tarkoitus purkaa.


title: Kivikausikeskus Rira

text: "Salo sai kymmenen kunnan liitoksessan Suomen suurimman kuntaliitosrahan 17,5 miljoonaa. Vajaat kaksi miljoonaa siitä oli määrää käyttää matkailun kehittämiseen alueella. Kas kummaa, kun sitäkään rahaa ei voitu käyttää", kommentoi Leena Lehtinen keskuksen lopettamista.


title: Chiharu Ichō

text: Chiharu Ichō (, s. 6. lokakuuta 1981 Hachinohe, Aomorin prefektuuri) on japanilainen naispainija, maailmanmestari ja kaksinkertainen olympiamitalisti.


title: Chiharu Ichō

text: Ichō voitti olympiahopeaa 48 kilogramman sarjassa sekä Ateenan kesäolympialaisissa 2004 että Pekingissä neljä vuotta myöhemmin. Lisäksi hän on voittanut sarjassaan kolme maailmanmestaruutta ja yhden Aasian kisojen kultamitalin.


title: Chiharu Ichō

text: Ichōn pikkusisko Kaori Ichō on kaksinkertainen naispainin olympiavoittaja ja viisinkertainen maailmanmestari.


title: Alain de Benoist

text: Alain de Benoist (s. 11. joulukuuta 1943 Saint-Symphorienissä Toursin lähellä) on ranskalainen filosofi. Hän on Ranskan niin sanotun uuden oikeiston ("Nouvelle droite") keskeisiä ajattelijoita ja etnonationalistisen GRECE-ajatushautomon johtaja. Benoist on tuotannossaan arvostellut liberalismia, vapaita markkinoita ja egalitarismia.


title: Alain de Benoist

text: Alain de Benoist syntyi Toursin lähellä Saint-Symphorienissa Indre-et-Loiren departementissa Ranskassa. Hän opiskeli Sorbonnen yliopistossa oikeustiedettä, filosofiaa, sosiologiaa ja uskontojen historiaa. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Alain de Benoist

text: Benoist oli vuonna 1968 perustamassa GRECE-ajatushautumoa. GRECE ("Groupement de recherche et d'études pour la civilisation européenne", suomeksi "Eurooppalaisen sivilisaation tutkimus- ja opintoryhmä") keräsi yhteen oikeistolaisia aktivisteja, jotka pyrkivät vaikuttamaan ranskalaiseen konservatiiviseen politiikkaan.


title: Alain de Benoist

text: Benoist on toimittanut "Nouvelle Ecole"- ja "Krisis"-nimisiä lehtiä. Hänen kirjoituksiaan on julkaistu muun muassa "Le Figarossa", "Telos"-lehdessä ja "Junge Freiheit" -lehdessä. Yhteensä hän on julkaissut yli 50 kirjaa ja noin 3 000 artikkelia. Hänen kirjoituksiaan on käännetty noin 15 kielelle.


title: Alain de Benoist

text: Benoist on kirjoituksissaan arvostellut liberalismia, globalisaatiota, kapitalismia, joukkomuotoista maahanmuuttoa ja amerikkalaisen kulttuurin suurta vaikutusvaltaa. Hän kannattaa etnopluralismiksi kutsumaansa näkemystä, jonka mukaan etnisten ryhmien ja kansojen tulisi erottautua toisistaan. Benoist on myös arvostellut voimakkaasti kristinuskoa ja kannattanut esikristillisten, pakanallisten perinteiden henkiinherättämistä Euroopassa. Hän on ehdottanut kansallisvaltioiden heikentämistä ja paikallisyhteisöjen vahvistamista.


title: Alain de Benoist

text: Benoist katsoo näkemyksiinsä vaikuttaneen muun muassa sellaisten ajattelijoiden kuin Friedrich Nietzsche, Martin Heidegger, Antonio Gramsci, Ernst Jünger, Jean Baudrillard, Helmut Schelsky ja Konrad Lorenz.


title: Alain de Benoist

text: Kriitikot ovat nähneet Benoistin ajatuksissa rasistisia ja fasistisia elementtejä.


title: Lauritsalan kirkko

text: Lauritsalan kirkko on Lappeenrannassa, Lauritsalan kaupunginosassa sijaitseva kirkko. Se on rakennettu vuonna 1969, kaksi vuotta sen jälkeen kun Lauritsalan kauppala liitettiin Lappeenrantaan.


title: Lauritsalan kirkko

text: Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Toivo Korhonen ja Jaakko Laapotti. He voittivat arkkitehtikilpailun ehdotuksellaan ”Taivaan valo”. Arkkitehtuuriltaan modernin kirkon pohjamuoto on suorakulmainen kolmio. Maalaamaton betonikatto on tehty liukuvalumenetelmällä. Katossa on suuri lasikate. Alttariseinän ikkunat ulottuvat kirkon ”torniin” saakka. Valo tulvii kirkkoon päätyseinän ja katon ikkunoiden kautta.


title: Lauritsalan kirkko

text: Kirkkosalin katossa riippuu lappeenrantalaisen venepuusepän Juha Niemisen rakentama keluvene. Veneen nimi on ”Totuus” ja se ripustettiin kirkkoon lappeenrantalaisen puunjalostusteollisuuden kunniaksi.


title: Lauritsalan kirkko

text: Lauritsalan kirkon kastetaulu on paikallisen taiteilijan Kira Pesosen tekemä. Taulun suunnitteli ja ideoi seurakunta.


title: Lauritsalan kirkko

text: Kirkko on 47 metriä korkea ja sen salissa on istumapaikat 670 henkilölle.


title: Lauritsalan kirkko

text: Museovirasto on määritellyt Lauritsalan kirkon ja seurakuntakeskuksen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Parkkarila

text: Parkkarila on kaupunginosa Lappeenrannan keskustan lähistöllä.


title: Parkkarila

text: Parkkarilan asutus on pääosin omakotitalopainotteista, mutta alueella on myös runsaasti kerrostaloja.