title: Jonas Edling

text: Jonas Edling on ollut Ruotsin jääpallomestaruuden viisi kertaa peräkkäin 2004–2008 voittaneessa Edsbyn IF:n joukkueessa. Ruotsin mestaruuksien voittoajanjaksoon mahtuu myös kaksi kansainvälistä seurajoukkuemenestystä. Kaudella 2007–2008 Jääpallon Champions Cupin isäntänä toiminut Edsbyn IF voitti turnauksen. Seuraavalla kaudella 2008–2009 Edling oli jääpallon maailmancupin voittaneessa Edsbyn joukkueessa. Edling on kautta aikain eniten maaleja tehnyt Edsbyn IF-pelaaja. Kauden 2012–2013 alussa hän oli tehnyt 368 maalia Ruotsin jääpallon pääsarjassa.


title: Jonas Edling

text: Maajoukkueessa


title: Jonas Edling

text: Seurajoukkueissa


title: Celebesinvuorirastas

text: Celebesinvuorirastas ("Geomalia heinrichi") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Celebesinvuorirastas

text: Celebesinvuorirastasta tavataan kotoperäisenä Sulawesin saarella Indonesiassa. Laji on ilmeisesti paikallisesti melko yleinen. Se on luokiteltu silmälläpidettäväksi lajiksi, koska sitä tavataan vain pienellä alueella ja sen kanta on pienenemässä. Lisäksi lajia uhkaavat vapaana kulkevat kissat.


title: Asteekkirastas

text: Asteekkirastas ("Ridgwayia pinicola") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Asteekkirastas

text: Asteekkirastasta tavataan Meksikossa. Lajin kannaksi arvioidaan 20 000–50 000 yksilöä ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Pokémon Black 2 ja White 2

text: Pokémon Black 2 ja White 2 ovat viidennen sukupolven Pokémon-tuotesarjan roolipelejä. Pelejä pelataan kuvittellisella Unova-alueella jonka tapahtumat sijoittuvat 2 vuotta myöhemmin Pokémon Black ja White-pelien tapahtumista. Pelit julkaistiin Euroopassa 12.10.2012. Nintendo 3DS:llä pelattaessa peleihin voi ladata Dream Radar-sovelluksen jolla voi saada legendaarisia pokémoneja.


title: Celebesinrastas

text: Celebesinrastas ("Cataponera turdoides") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Celebesinrastas

text: Celebesinrastasta tavataan kotoperäisenä Indonesiassa. Lajia on kuvattu epätavalliseksi, mutta se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Valtiokalenteri

text: Valtiokalenteri on useimmissa valtioissa julkaistava vuosittainen käsikirja. Siinä on kalenteriosa ja erilaisia hallinnon kannalta tärkeitä henkilöluetteloita ja luetteloita virastoista ja laitoksista.


title: Valtiokalenteri

text: Vanhin valtiokalenteri on Ranskassa vuodesta 1650 ilmestynyt "Etat de la France". Sitä täydellisempi on vuodesta 1679 ilmestynyt "Almanach Royal".


title: Valtiokalenteri

text: Ruotsissa valtiokalenterin edeltäjä oli A. J. von Henelin yksityisesti julkaisema kalenteri "Anno 1729 florerande Sverige", jonka hän julkaisi myös vuodelle 1735. Virallisen leiman saaneen valtiokalenterin on toimittanut alusta alkaen vuodesta 1738 Ruotsin tiedeakatemia, ja se on ilmestynyt eri nimillä, nykyisin "Sveriges Statskalender". Tästä alkaa myös vuodesta 1811 julkaistun Suomen Valtiokalenterin historia. Julkaisuoikeus siirtyi Ruotsin tiedeakatemialta vuonna 1809 Turun akatemialle..


title: Miss

text: Miss voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Cercopithecus solatus

text: Cercopithecus solatus on häntäapinoihin kuuluva nisäkäslaji.


title: Cercopithecus solatus

text: Lajia tavataan kotoperäisenä Gabonin keskiosissa ja sen levinneisyysalueen laajuus on 11 000–12 000 neliökilometriä. Se on luokiteltu vaarantuneeksi, koska sitä tavataan vain pienellä alueella. Lisäksi metsästys on lajille kasvava uhka.


title: Cercopithecus solatus

text: "Cercopithecus solatus" elää kosteissa alankometsissä. Se suosii ravintonaan hedelmiä ja elää ryhmissä, joissa on yksi koiras ja useita naaraita.


title: Maailmanmestaruus

text: Maailmanmestaruus (lyhenne MM) voi viitata seuraavien kisojen voittamiseen:


title: Pjotr Vannovski

text: Pjotr Semjonovitš Vannovski (6. joulukuuta 1822 Kiova – 1. maaliskuuta 1904 Pietari) oli venäläinen kenraali. Hän osallistui Turkin sotaan 1877–1878 perintöruhtinaan armeijan esikuntapäällikkönä. Myöhemmin hänestä tuli sotaministeri, jolloin hän vei vuosina 1881–1898 päätökseen asevelvollisuusarmejan luomisen. Hän käynnisti toimet, joilla oli tarkoitus Suomen sotalaitoksen organisointi Venäjän sotalaitoksen mukaan. Hän toimi opetusministerinä 1901–1902. Kenraali Vannovski nimitettiin opetusministeriksi sen jälkeen kun aiempi ministeri Nikolai Bogolepov oli joutunut vallankumouksellisen opiskelijan salamurhaamaksi.


title: Alcohol Is Free

text: Alcohol Is Free on kreikkalaisen rock-yhtyeen Koza Mostran ja Agáthonas (Agáthon) Iakovídiksen tekemä ja esittämä kappale. Kappale julkaistiin vuonna 2013 ja Koza Mostra ja Iakovídis edustivat sillä kotimaataan Kreikkaa Eurovision laulukilpailussa 2013.


title: Alcohol Is Free

text:
"Alcohol Is Free" kappaleen esittää kreikkalainen yhtye Koza Mostra yhdessä kreikkalaisen folk-laulajan Agáthonas Iakovídiksen kanssa. Kappale yhdistelee tyylissään rock-musiikkia, jota on säestetty mm. haitarilla ja trumpetilla, sekä perinteistä kreikkalaista ja balkanilaista musiikkia ja folkia. Enimmäkseen kappaleessa lauletaan kreikaksi, mutta sen kertosäe lauletaan englanniksi. "Alcohol Is Free"-kappale valmistui vuonna 2013 ja se löytyy Koza Mostran esikoisalbumilta, "Keep Up the Rhythm".
Kappaleen musiikkivideolla Koza Mostra-yhtyeen jäsenet kulkevat kaupungilla, jossa heitä "vainoaa" mystinen mies (kappaleella mukana oleva Iakovídis), joka ilmestyy aina täsmälleen samaan paikkaan minne yhtyeen jäsenet menevät. Musiikkivideolla nähdään myös yhtye esittämässä kappaletta hyvin energisesti, he mm. tanssivat rivitanssia videolla esittäessään kappaletta.


title: Alcohol Is Free

text:
Kappaleen ovat säveltäneet Koza Mostra sekä Iakovídis, ja sen on sanoittanut pääasiassa Státhis Pachídis.
Koza Mostra ja Agáthonas Iakovídis edustivat kotimaataan Kreikkaa vuoden 2013 Euroviisuissa "Alcohol Is Free" -kappaleella. Yhtyeellä oli kuitenkin pieni ongelma Euroviisu-esiintymisessään, sillä laulukilpailun säännöt sallivat, että lavalla on esityksen aikana korkeintaan kuusi ihmistä. Niinpä Koza Mostra joutui pudottamaan live-esityksestään Euroviisuissa pois basisti Dimítris Christóniksen.


title: Alcohol Is Free

text: "Alcohol Is Free" on nopeatempoinen ja iloinen kappale, ja ihmiset pitivät siitä, sillä se erottui myös selvästi joukosta. Koza Mostra ja Iakovídis saivat kilpailun semifinaalissa kappaleella 121 pistettä, sijoittuivat semifinaalin toiseksi ja pääsivät finaaliin. Myös siellä kappaleen menestys jatkui ja Kreikka sijoittui kappaleella sijalle 6. Se sai yhteensä 152 pistettä.


title: Erkki Varanko

text: Erkki Vilho Pertteli Varanko (15. helmikuuta 1904 Helsinki – 4. huhtikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen liikemies. Hän oli koulutukseltaan kauppatieteiden kandidaatti ja sai kauppaneuvoksen arvon 1964. Hän toimi Rautakauppojen Oy:n konttoripäällikkönä 1928–1943, oli yrityksen toinen johtaja 1943–1962 ja toimitusjohtaja vuodesta 1962. Hän oli Helsingin Tukkukauppiasyhdistyksen puheenjohtaja 1958–1962, Myynti- ja mainoskoulun johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1950.


title: Moisejevo

text: Moisejevo () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Marjovon piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 1,5 kilometriä Marjovosta pohjoiseen. Kylässä on 355 ja kunnassa 572 asukasta (vuonna 2009).


title: Moisejevo

text: Moisejevon kunnan pinta-ala on 590,38 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Marjovon piirin Molvotitsyn ja Marjovon kuntiin, kaakossa Tverin alueeseen, lounaassa Velilyn kuntaan, luoteessa Poddorjen piiriin sekä pohjoisessa Staraja Russan ja Parfinon piireihin. Pinta-alasta 87,9 % on metsää ja 11,0 % maatalousmaata.


title: Moisejevo

text: Seutu kuuluu Valdain ylängön reuna-alueeseen. Suurimmat joet ovat Pola ja sen sivujoki Runa. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, sora ja turve. Marjovkajoen kanjoni Odojevon kylän luona on suojeltu luonnonmuistomerkki.


title: Moisejevo

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 30 kylää: Bolšije Žabny, Borisovo, Brod, Dolmatovo, Dubrovo, Galitšeno, Gorjajevo, Izmailovo, Kazarovštšina, Krasnaja Niva, Krasnyi Bor, Ljoškino, Nagrivje, Namošje, Novaja Derevnja, Odojevo, Okoroki, Razdolnoje, Rodivanovštšina, Šiki, Šipulino, Trostjanka, Tšerenki, Tukovitši, Ust-Marjovo, Vlasovo, Vydomir-1, Vydomir-2, Vyšitino ja Zadorje. Toiseksi suurin asutuskeskus on 57 asukkaan Novaja Derevnja. Kahdeksassa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Moisejevo

text: Moisejevon historia liittyy läheisesti sen vieressä sijaitsevaan Marjovoon. 1400-luvulla mainittua Morevan (myöhemmin Marjovon) volostia alettiin 1800-luvulla nimittää Moisejevon volostiksi. Vuodesta 1824 lähtien se kuului Novgorodin läänin Demjanskin kihlakuntaan. Vuonna 1927 alue liitettiin Molvotitsyn piirin, jonka pohjalta vuonna 1966 muodostettiin Marjovon piiri. Moisejevon kylä on taantunut piirikeskuksen varjossa.


title: Moisejevo

text: Moisejevon vieressä sijaitsevasta Marjovosta on maantieyhteydet Novgorodiin, Ostaškoviin, Velilyn kautta Holmiin sekä Lytškovon rautatieasemalle. Linja-autoliikenne tapahtuu etupäässä Marjovon kautta.


title: Moisejevo

text: Kunnassa toimii pieniä puunhankinta- ja puunjalostusyrityksiä. Suuri osa asukkaista saa elantonsa palstaviljelmistään.


title: Moisejevo

text: Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja kauppa. Muut palvelut löytyvät Marjovosta.


title: Moisejevo

text: Polajoen rannalla Novaja Derevnjan länsipuolella sijaitsee kolmen kurgaanihaudan ryhmä. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu Odojevon kartanoalue. Seudulla on myös toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikkoja.


title: My Versions

text: My Versions on Robin Stjernbergin esikoisalbumi, joka julkaistiin 4. tammikuuta 2012. Albumin levy-yhtiönä toimii Lionheart Music Group. Albumi nauhoitettiin vuoden 2011 aikana.


title: Hovimestari (Venäjä)

text: Hovimestari () oli Venäjän keisarillisessa hovissa toisen luokan hoviarvo, joka vastasi virka-arvojärjestyksen kolmatta luokkaa.


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Gorki () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Soltsyn piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Šelonin sivujoen Lemenkan varrella 25 kilometriä Soltsysta lounaaseen. Kylässä on 266 ja kunnassa 1 500 asukasta (vuonna 2012).


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Gorkin kunnan pinta-ala on 281,4 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Soltsyn piirin Dubrovon ja idässä Vybitin kuntiin sekä etelässä ja lännessä Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta 44,9 % on maatalousmaata ja 35,0 % metsää.


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon. Huomattavin joki on Šelon. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, sora ja karbonaattimineraalit. Kunnan alueella sijaitsee Soltsyn rauhoitusalue ja kolme luonnonmuistomerkkiä.


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 40 kylää: Abramkovo, Boloto, Bolšije Lipitsy, Boltovo, Borovnja, Dorogostitsy, Glubokoje, Gorodištše, Gorodok, Grebnja, Gremok, Ilemno, Kamenka, Kazatši Ljutets, Klin, Krapivno, Kuklino, Kuznetsovo, Lemenka, Malyje Dubravy, Malyje Lipitsy, Mjatškovo, Naberežnaja, Nikolskoje, Niva, Petrovo, Petrovštšina, Poljany, Retno, Šelonsko, Sofijevka, Strokino, Veretje, Vjahorevo, Vjazištše, Vladimirovka, Volnyje Dubravy, Zamostje, Zapolje ja Zaretšje. Gorkin jälkeen suurimmat asutuskeskukset ovat sadan–kahdensadan asukkan Retno, Kuklino ja Krapivno. Kuklinon maalaiskunta liitettiin Gorkiin vuonna 2010.


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Gorkin kautta kulkee Staraja Russan, Soltsyn ja Dnon välinen R48-maantie. Pietarin, Dnon ja Vitebskin välisellä rautatiellä on Lemenkan ja Kuklinon asemat.


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Seudun pääelinkeino on maatalous. Kunnassa toimii neljä karjanhoitoon erikoistunutta maatalousyritystä. Lisäksi louhitaan hiekkaa ja soraa.


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Keskuskylän palveluihin kuuluu lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja lääkintäasema. Eräitä julkisia palveluja on myös Kuklinossa, Retnossa ja muissa kylissä. Vähittäiskaupasta vastaa piirin kulutusosuuskunta.


title: Gorki (Soltsyn piiri)

text: Seudulla on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Gorodokin lähellä sijaitseva 700–1200-lukujen muinaislinna on valtakunnallinen suojelukohde. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Ilmenon ja Retnon kirkot sekä Gorkin ja Kamenkan kartanoalueet.


title: Togod

text: Togod () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Holmin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Bolšoi Tuder -joen varrella 40 kilometriä Holmista itään. Kylässä on 146 ja kunnassa 810 asukasta (vuonna 2011).


title: Togod

text: Togodin kunnan pinta-ala on 609,32 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin alueen Poddorjen ja idässä Marjovon piireihin, kaakossa Tverin alueeseen, etelässä Holmin piirin Morhovon sekä lännessä Holmin ja Krasnyi Borin kuntiin. Suurimmat joet ovat Lovat sekä Bolšoi ja Malyi Tuder. Hyötykaivannaisiin kuuluvat turve ja sora.


title: Togod

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 48 kylää: Apolets, Bezzabotšaja, Bobovištše, Borisovo, Borok, Demidovo, Dol, Dolgije Nivy, Feduly, Filino, Gruzdiha, Hvoinovo, Hotino, Iljinskoje, Istrubištše, Jamištši, Jazovka, Kalinkino, Kamenka, Kliny, Korpovo, Kotitsy, Krasnyi Klin, Krušinskoje, Krutyje Rutšji, Losinaja Golova, Lytkino, Mamonovo, Nahod, Poljani, Ponomarevo, Radilovo, Ratno, Rjabovo, Rogozino, Seltso, Sidorovka, Sopki, Staroje, Stifonovka, Syrmoloty, Tšetovižnja, Udoby, Ustje, Vysokoje, Vystavka, Zalesje ja Zui. Suurimmat asutuskeskukset ovat 161 asukkaan Zalesje ja 147 asukkaan Nahod. Kahdessatoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Nahodin kunta liitettiin Togodiin vuonna 2010.


title: Togod

text: Togodin kautta kulkee Marjovon, Velilyn ja Holmin välinen maantie.


title: Togod

text: Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on kärsinyt suuresti Neuvostoliiton hajoamista seuranneesta talousromahduksesta. Kunnassa toimii neljä yksityistilaa. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa. Suuri osa työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella. Työttömiä on 16 % ja 13 % saa elantonsa palstaviljelmistään.


title: Togod

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema ja posti. Julkisia palveluja on myös Nahodissa ja eräissä muissa kylissä. Vähittäiskaupasta vastaa piirin kulutusosuuskunta.


title: Togod

text: Seudulla sijaitsee useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Zalesjen länsipuolella on muinaislinna ja Slepitšnon luoteispuolella uhrikivi. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Apoletsin kirkko ja Togodin kartanoalue.


title: You (Robin Stjernbergin kappale)

text: You on vuonna 2013 julkaistu Robin Stjernbergin esittämä musiikkikappale, jolla hän edusti Ruotsia . 26:n kappaleen joukossa ”You” sai 62 pistettä ja sijoittui sijalle 14. Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Stjernbergin lisäksi Linnea Deb, Joy Deb ja Joakim Harestad Haukaas. ”You” valittiin Ruotsin edustajaksi Melodifestivalen 2013  -kilpailussa, jonka Stjernberg voitti.


title: You (Robin Stjernbergin kappale)

text: Koska Ruotsi toimi kilpailun järjestäjänä, kappale pääsi suoraan finaaliin. Finaalissa kappale sijoittui 26. maan joukosta 14. sijalle.


title: Karl Fredrik Wasenius

text: Karl Fredrik Wasenius alias Bis (7. lokakuuta 1850 Helsinki – 10. lokakuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen musiikkikauppias ja -arvostelija. Hän perusti Helsinkiin vuonna 1888 musiikkikaupan ja musiikkikustantamon. Hän toimi nimimerkillä Bis "Hufvudstadsbladetin" musiikkiarvostelijana.


title: Karl Fredrik Wasenius

text: Karl Fredrik Waseniuksen isä, säveltäjä Carl Gustaf Wasenius (1821–1899), oli ensimmäisiä pätevän koulutuksen saaneita suomalaisia musiikkialan edustajia. Karl Fredrikin poika oli sellisti-kapellimestari Carl Wasenius (1883–1943) ja pojantytär tanssija Margaretha von Bahr (1921–2016).


title: Hovimestari

text: Hovimestari voi tarkoittaa seuraavia:


title: Venäjän tulli

text: Venäjän tulli eli Venäjän federaation tullilaitos () on Venäjän federaation hallituksen suorassa ohjauksessa oleva liittovaltion tulliviranomainen.


title: Venäjän tulli

text: Vuodesta 2006 lähtien Venäjän tullia on johtanut silovikkeihin kuuluva Andrei Belijaninov. Hänen aiempi työkokemuksensa on KGB:stä, pankki- ja rahoitusalalta sekä Venäjän aseviennistä vastaavan laitoksen johdosta.


title: Venäjän tulli

text: Venäjän tullilaitos on jaettu kahdeksaan alueelliseen tullihallintoon. Suomen lähialueista vastaa Venäjän tullin Luoteinen tullihallinto, jolla on vastuullaan tulliasiat Venäjän luoteisosien 11 federaatiosubjektissa ja sen hallinto sijaitsee Pietarissa. Luoteisella tullihallinnolla on kussakin Suomen ja Venäjän rajan rajanylityspaikalla oma tulliasemansa. Nämä ovat hallinnollisesti Luoteisen tullihallinnon Viipurin tullin, Karjalan tullin tai Murmanskin tullin alaisuudessa.


title: Esaias Wechter

text: Esaias Wechter (1701–1776) oli suomalainen kauppias ja valtiopäivämies. Wechteristä tuli Turkuun raatimies vuonna 1741. Hän perusti vuonna 1738 sinne villa- ja verkatehtaan ja Littoisiin värjäys- ja veranvanutuslaitoksen. Hän oli myssypuolueessa vuosien 1734, 1738–1739 ja 1742–1743 valtiopäivillä ja oli sekreettivaliokunnan jäsen, ja hän puolusti siinä asemassaan käsitystä, että suomea puhuville oli Suomessa annettava etusija virantäytössä.


title: Hovimarsalkka (Venäjä)

text: Hovimarsalkka () oli Venäjän keisarillisessa hovissa toisen luokan hoviarvo, joka vastasi virka-arvojärjestyksen kolmatta luokkaa.


Eurooppalaisen Oikeusturvan Keskusliitto ry (EOK ry) on suomalainen rekisteröity yhdistys, joka on perustettu vuonna 2004. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää ihmisoikeuksien ja oikeusturvan toteutumista eri oikeudenaloilla.


title: Andrei Morokov

text: Andrei Nikolajevits Morokov (s. 26. huhtikuuta 1975) on kazakstanilainen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Kazakstanin lisäksi hänellä on Venäjän kansalaisuus. Hän edustaa Kirovin Rodinaa. Hän on ollut myös Kazakstanin maajoukkueen monivuotinen vakiopelaaja.


title: Andrei Morokov

text: Morokovin kasvattajaseura on Kirovin Rodina, missä hän on pelanut koko uransa eli vuodesta 1992 lähtien. Välillä hän pelannut kauden Arkangelin Vodnikissa, kaksi kautta Dynamo Kazanissa ja kauden Vetlanda BK:ssa Ruotsissa. Vodnikissa hän saavutti Venäjän mestaruuden ja Dynamo Kazanissa Venäjän mestrauuspronssia. Rodinassa hän saavuttanut myös kerran Venäjän mestaruuspronssia.


title: Andrei Morokov

text: Kazakstanin maajoukkueessa Morokov debytoi kaudella 2005-06 ja osallistunut sen jälkeen kuusi kertaa MM-kisoihin. Niissä Kazakstan on saavuttanut kahdesti maailmanmestaruuspronssia.


title: Andrei Morokov

text:
Seurajoukkueessa
Maajoukkueessa


title: Igor Larionov (jääpalloilija)

text: Igor Aleksandrovits Larionov (s. 28. syyskuuta 1984) on venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Kirovin Rodinaa. Hän on ollut myös Venäjän maajoukkueen pelaaja vuodesta 2009.


title: Igor Larionov (jääpalloilija)

text: Larionovin kasvattajaseura on Syjtykkar Stroitel, missä hän pelasi kolme kautta. Pääosan urastaan hän on pelannut Dynamo Kazanissa, joka käytti alkuvaiheessa Raketa-.nimeä. Kaikkiaan Larionov oli Kazanissa kahdeksan kautta. Kaudella 2012 hän siirtyi Kirovin Rodinaan. Dynamo Kazanissa hän saavutti Venäjän mestaruuden ja enäjän mestaruuspronssia.


title: Igor Larionov (jääpalloilija)

text: Venäjän maajoukkueessa Larionov debytoi kaudella 2009-10 ja on osallistunut sen jälkeen kolme kertaa MM-kisoihin. Niissä Venäjä on saavuttanut kahdesti maailmanmestaruuden kausina 2011 ja 2013.


title: Igor Larionov (jääpalloilija)

text:
Seurajoukkueessa
Maajoukkueessa


title: Thomas Endres

text: Thomas Endres (s. 12. syyskuuta 1969 Würzburg) on saksalainen entinen miekkailija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa floretin joukkuekilpailussa.


title: David Laurin Ricken

text: David Laurin Ricken (s. 9. marraskuuta 1952 Dodge City) on yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Pueblon hiippakuntaan 12. syyskuuta 1980 ja nimitettiin Cheyennen koadjuuttoripiispaksi 14. joulukuuta 1999. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 2000. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Marcello Zago. 26. syyskuuta 2001 Rickenistä tuli Cheyennen piispa. 9. heinäkuuta 2008 hän sai nimityksen Green Bayn piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 28. elokuuta.


title: Alberto Bottari de Castello

text:
Alberto Bottari de Castello (s. 5. heinäkuuta 1942 Montebelluna) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kirkkonsa diplomaatti. Hänet vihittiin papiksi Trevison hiippakuntaan 11. syyskuuta 1966 ja nimitettiin 18. joulukuuta 1999 Foratianan titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi nuntiukseksi Gambiaan, Guineaan, Liberiaan ja Sierra Leoneen. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 2000. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Marcello Zago.
Bottari de Castello sai 1. huhtikuuta 2005 nimityksen apostoliseksi nuntiukseksi Japaniin ja 8. joulukuuta 2007 Opitergiumin titulaariarkkipiispaksi. 6. kesäkuuta 2011 hänet nimitettiin apostoliseksi nuntiukseksi Unkariin.


title: Kylie Hits

text: Kylie Hits on Kylie Minoguen kokoelmalevy julkaistiin Japanissa, Hongkongissa ja Filippiineillä levy-yhtiöltä EMI. Kokoelma sisältää kappaleita albumeita "Light Years" (2000), "Fever" (2001), "Body Language" (2003), "Ultimate Kylie" (2004), "Showgirl Homecoming Live" (2006), "X" (2007) ja "Aphrodite" (2010).


title: Maksim Iškeldin

text: Maksim Vitalovitš Iškeldin (s. 22. kesäkuuta 1990) on venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan keskikenttä. Hän edustaa Krasnogorskin Zorkia. Hän on ollut myös Venäjän maajoukkueen pelaaja vuodesta 2011.


title: Maksim Iškeldin

text: Iškeldinin kasvattajaseura on Novosibirskin Sibselmaš, missä hän pelasi vuoteen 2010. Sen jälkeen hän on pelannut Zorskissa, jossa hän on saavuttanut Venäjän mestaruushopeaa ja maailmancupin voiton kaudella 2012-2013. Ruotsissa pelatun Champions cupin Iškeldin on voittanut Zorkin reiveissä kolme kertaa.


title: Maksim Iškeldin

text: Venäjän maajoukkueessa Iškeldin debytoi kaudella 2011-12 ja on osallistunut sen jälkeen kaksi kertaa MM-kisoihin. Niissä Venäjä on saavuttanut kultaa 2013 ja hopaa 2012. Ennen vuoden 2013 MM-kisoja ruotsalaiset arvioivat Iškeldinin uudeksi huipputähdeksi.


title: Maksim Iškeldin

text:
Seurajoukkueessa
Maajoukkueessa


title: Leikkiviä lapsia

text: Leikkiviä lapsia on Into Saxelinin tekemä seinäreliefi, jonka Turun Kansallis-Osake-Pankki on lahjoittanut Turun kaupungille. Se sijaitsi alun perin Turun Kansallis-Osake-Pankin omistaman liike- ja asuintalon seinässä Linnankatu 13:ssa. Teos siirrettiin nykyiselle paikalleen Kuuvuoreen vuonna 1968.


title: Leikkiviä lapsia

text: Teos on ollut alttiina ilkivallalle. Vuonna 2008 teos siirrettiin Wäinö Aaltosen museon taidevarastoon korjauksia varten. Vuonna 2011 se palautettiin paikalleen konservoituna.


title: Leikkiviä lapsia

text: Teos muodostuu viidestä lapsiparista, jotka esittävät vertauskuvallisesti kulttuuri- ja elinkeinoelämän eri osa-alueita. Oikealta vasemmalle lähtien ensimmäisessä osassa toisella lapsista on kädessään vaaka ja lasten takana on rukki. Kolmannessa osassa ensimmäinen lapsista pitää kädessään laivaa ja toinen kalaa. Viides osa edustaa metsästystä ja maanviljelystä ja kuvan lapset pitävät käsissään jousipyssyä ja kuokkaa. Välissä olevat toinen ja neljäs osa ovat identtisiä ja ne sisältävät kumpikin kaksi lasta. Kuuvuoressa graniittinen veistosryhmä on kiinnitetty betonitukiseinään.


title: Leikkiviä lapsia

text: Teoksesta on käytetty aikaisemmin myös nimeä "Työskentelevää nuorisoa".


title: Ferdinando Meglio

text: Ferdinando Meglio (s. 27. kesäkuuta 1959 Napoli) on italialainen entinen miekkailija ja olympiavoittaja. Vuoden 1980 kesäolympialaisissa Moskovassa hän sai hopeaa säilän joukkuekilpailussa ja sijoittui seitsemänneksi sen yksilökilpailussa. Kesäolympialaisissa 1984 Los Angelesissa Meglio voitti säilän joukkuekilpailussa kultaa, ja Soulin kesäolympialaisissa 1988 hän sai siinä pronssia. Hän kilpaili vielä vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa, jossa hän sijoittui säilän yksilökilpailussa kuudenneksi ja joukkuekilpailussa kahdeksanneksi.


title: Hirvensalon Golf

text: Hirvensalon Golf on Turussa sijaitseva golfkenttä. Se on rakennettu historialliselle Hirvensalon Lauttarannan alueelle ja se sijaitsee Hirvensalon Laskettelukeskuksen takana. Hirvensalon Golf vuokrasi golfkentän 10 hehtaarin suuruisen maa-alueen Turun kaupungilta vuonna 2004.


title: Hirvensalon Golf

text: Pelit kentällä aloitettiin vuonna 2007, jolloin kenttä, range ja harjoitusgriinit valmistuivat. Kentän ja harjoitusalueiden lisäksi yrityksen palvelurepertuaariin kuuluvat golfopetus eri muodoissa, yritystapahtumat, golfkilpailut, sekä välinemyynti. Vuodesta 2013 alkaen kentän pienen klubitalon yhteydessä on toiminut pelaajia palveleva kahvila.


title: Pag

text: Pag on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Se on yhdistetty mantereeseen sillalla. Pinta-alaa saarella on 284,6 km² ja se on 63 kilometrin pituinen. Pag on Kroatian Adrianmeren saarista suurin. Se tunnetaan pitsistä ja juustostaan ("Paški sir").


title: Pag

text: Merkkejä ihmisasutuksesta Pagilla on jo kivikaudelta lähtien. 100-luvulla eaa. saarta asuttivat liburni-niminen illyyrien heimo. Rooman valtakunta alkoi vaikuttaa alueella ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Saaren nykyinen nimi on johdettu latinan kylää tarkoittavasta sanasta "pagus". 500- ja 600-lukujen jaa. aikana saaren asuttivat slaavit. Saaren eri alueet päätyivät Rabin ja Zadarin kirkkojen hallintaan.


title: Pag

text: Monien muiden Dalmatian saarien mukaan saari päätyi Venetsialle vuonna 1409. Valtaukseen johtaneissa taisteluissa pahoin kärsinyt tuolloin nimellä Cissa tunnettu saaren pääkaupunki siirrettiin 1400-luvulla vanhalta paikaltaan nykyiselle. Vuonna 1797 Dalmatia ja Pagin saari päätyivät osaksi Itävaltaa. Napoleonin sotien aikana saari oli jonkinaikaa Ranskan vallan alainen ja sen palauduttua Itävallalle sotien sen talous kasvoi suolan tuotannon myötä.


title: Pag

text: Vuonna 1918 saaresta tuli osa Jugoslavian kuningaskuntaa ja toisen maailmansodan aikana sitä miehittivät Italia ja Natsi-Saksa. Saari vapautettiin 5 huhtikuuta 1945 ja sodan jälkeen se oli jälleen osa Jugoslaviaa aina Kroatian itsenäistymiseen saakka vuonna 1991.


title: Organotitaaniyhdisteet

text: Organotitaaniyhdisteet ovat organometalliyhdisteitä, joissa on kovalenttinen sidos hiili- ja titaaniatomien välillä. Organotitaaniyhdisteet ovat tärkeitä orgaanisen kemian synteeseissä ja teollisissa prosesseissa katalyytteinä. Muun muassa polymeeriteollisuuden laajasti hyödyntämä Ziegler–Natta-katalyytti on organotitaaniyhdiste.


title: Organotitaaniyhdisteet

text: Organotitaaniyhdisteissä titaani esiintyy tyypillisesti hapetusluvulla +IV. Titaani voi muodostaa organometalliyhdisteitä myös hapetusluvuilla +II ja +III, mutta nämä ovat harvinaisempia ja hapetusluvulla +II vahvoja pelkistimiä. Monet organotitaaniyhdisteet hapettuvat helposti hapen vaikutuksesta ja vesi hajottaa ne.


title: Organotitaaniyhdisteet

text: Organotitaaniyhdisteet, joissa titaani on koordinoitunut pelkästään alkyyli- tai aryyliligandien kanssa, ovat termisesti erittäin epästabiileja. Esimerkiksi tetrametyylititaani hajoaa yli –20 °C:n lämpötilassa. Tämä johtuu titaanin matalaenergisistä täyttymättömistä 3d-orbitaaleista. Toinen merkittävä tekijä on alkyylititaanien taipumus hajota β-eliminaatiolla. Tämä voidaan kiertää käyttämällä alkyyliryhmiä, joissa ei ole sellaisia β-asemassa sijaitsevia vetyjä, jotka voisivat eliminoitua.


title: Organotitaaniyhdisteet

text: Tämän vuoksi alkyylititaaniyhdisteiden rakenne on usein RTiX. missä X on halogeeni-, alkoksi- tai amidoryhmä. Näitä organotitaaniyhdisteitä voidaan valmistaa organolitium-, organomagnesium- tai organonatriumyhdisteiden ja titaanitetrakloridin välisellä reaktiolla inertissä ilmakehässä käyttäen liuottimena eettereitä tai hiilivetyjä. Alkyylititaaniyhdisteet eivät reagoi Grignardin reagenssien tavoin aldehydien, nitriilien, epoksidien tai nitroalkaanien kanssa. Sen sijaan aldehydien kanssa ne muodostavat 1,2-additiotuotteen. Eräitä metallasykloalkaaneja muodostuu reaktioiden välituotteena. Tällainen on esimerkiksi titanasyklobutaani, joka muodostuu Tebben reagenssin reagoidessa alkeenien kanssa ja reagoi ketonien, estereiden ja amidien kanssa alkeeneiksi.


title: Organotitaaniyhdisteet

text: Stabiileimpia organotitaaniyhdisteitä ovat syklopentadienyylititaanikompleksit eli niin kutsutut titanoseenit. Toisin kuin monet muut metalloseenit titanoseeni ei ole niin kutsuttu sandwich-yhdiste vaan itse asiassa dimeeri. Monet titanoseenijohdannaiset jakavat rakenteellisen poikkeavuuden muihin metalloseeniyhdistesiin verrattuna ja niiden rakenne on vääntynyt sandwich-rakenne. Yksi stabiileimpia titanoseenijohdannaisia on titanoseenidikloridi, joka toimii lähtöaineena useille muille titanoseenijohdannaisille. Titanoseeneilla on merkitystä teollisten prosessien, muun muassa polymerointiprosessien, katalyytteinä.


title: Slavitino

text: Slavitino () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Volotin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 16 kilometriä Volotista etelään. Kylässä on 159 ja kunnassa 805 asukasta (vuonna 2010).


title: Slavitino

text: Slavitinon kunnan pinta-ala on 471,73 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Volotin piirin Gorskojen ja Volotin kuntiin, idässä Novgorodin alueen Staraja Russan ja kaakossa Poddorjen piireihin sekä lounaassa ja lännessä Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta 62,2 % on metsää, 25,1 % maatalousmaata ja 7,8 % luonnonsuojelualuetta.


title: Slavitino

text: Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon. Jokia ovat Ilmajärveen laskevat Psiža ja Perehda, Polistin sivujoki Sneža, Šelonin sivujoki Severka ja jälkimmäisen sivujoki Hmelka. Järviä ovat Dolžino ja Ustretšina. Kunnan alueella sijaitsee Dolžinskojesuon rauhoitusalue.


title: Slavitino

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 40 kylää: Dolžino, Gavrilkino, Gorodištše, Gorodok, Iljino, Kloptsy, Kolotilovo, Konotoptsy, Kovantsy, Koznobitsy, Krasnyi Lutš, Krivitsy, Luhino, Lužki, Melotševo, Menkovo, Mostištše, Nikulino, Nivki, Okrojevo, Ostrov, Retljo, Seltso, Šilova Gora, Snežka, Solovjovo, Srednjaja, Staro, Sutoki, Tjurikovo, Tokariha, Tšerentsovo, Verjohnovo, Voshod, Vydra, kaksi Zabolotjea, Zapolosje, Zaretšje ja Žizlino. Yli sadan asukkaan keskuksia ovat Slavitinon ohella Verjohnovo ja Solovjovo. Kahdeksassa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Slavitino

text: Slavitinosta on maantieyhteys Volotiin. Kylistä on linja-autoreitit Volotiin ja Novgorodiin.


title: Slavitino

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat julkiset palvelut. Kunnassa toimii kaksi pientä sahalaitosta. Työikäisistä 50 % ei käy ansiotöissä ja työssäkäyvistä 47 % työskentelee kunnan ulkopuolella.


title: Slavitino

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja posti. Eräitä julkisia palveluja on myös Verjohnovossa ja muissa kylissä.


title: Slavitino

text: Seudulla sijaitsee useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja sekä uhrikiviä. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvulla rakennetut Verjohnovon kirkko ja Ostrovin tsasouna. Historialliset kohteet liittyvät toiseen maailmansotaan.


title: Paul Goldschmidt

text: Paul Edward Goldschmidt (s. 10. syyskuuta 1987, Wilmington, Delaware) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hänen ulkopelipaikkansa on ykkösvahti.


title: Paul Goldschmidt

text: Goldschmidt edustaa tällä hetkellä MLB-liigan Arizona Diamondbacksiä.


title: Random Access Memories

text: Random Access Memories on Daft Punk -yhtyeen neljäs studioalbumi, joka julkaistiin Australiassa 17. toukokuuta 2013, Iso-Britanniassa 20. toukokuuta, Yhdysvalloissa 21. toukokuuta ja 22. toukokuuta Japanissa. Albumin musiikissa on vaikutteita 70- ja 80-luvun musiikista. Albumilla vierailevat Giorgio Moroder, Panda Bear, Julian Casablancas, Todd Edwards, DJ Falcon, Chilly Gonzales, Nile Rodgers, Paul Williams ja Pharrell Williams.


title: Random Access Memories

text: Albumi oli kaupallinen menestys ja se ylsi listaykköseksi 20 maassa. Vuoden 2014 Grammy-gaalassa se voitti viisi Grammy-palkintoa.


title: Stefano Bellone

text: Stefano Bellone (s. 23. huhtikuuta 1955 Milano) on italialainen entinen miekkailija ja olympiamitalisti. Hän sai kalvan joukkuekilpailussa pronssia vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa. Samoissa kisoissa hän sijoittui kalvan yksilökilpailussa neljänneksi.


title: Stefano Bellone

text: Moskovan kesäolympialaisissa 1980 Bellone jäi kalvan yksilökilpailussa 13. sijalle. Kesäolympialaisissa 1988 Soulissa hän osallistui kalvan joukkuekilpailuun ja sijoittui siinä neljänneksi.


title: Gerhard Heer

text: Gerhard Heer (s. 19. joulukuuta 1955 Tauberbischofsheim, Baden-Württemberg) on saksalainen entinen miekkailija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja oli siellä mukana voittamassa kultaa kalvan joukkuekilpailussa.


title: Dubrovo

text: Dubrovo () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Soltsyn piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Novgorodin ja Pihkovan välisen A116-maantien varrella 15 kilometriä Soltsysta länteen. Kunnassa on 2 000 asukasta (vuonna 2010).


title: Dubrovo

text: Dubrovon kunnan pinta-ala on 653,1 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin alueen Šimskin piiriin, idässä Soltsyn piirin Vybitin ja Soltsyn sekä etelässä Gorkin kuntiin ja lännessä Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta 66,9 % on metsää ja 22,9 % maatalousmaata.


title: Dubrovo

text: Seutu kuuluu Ilmajärven alankoon. Jokia ovat Šelon, Sitnja ja Sevnja. Hyötykaivannaisia ovat hiekka, sora, kivennäisvesi ja turve. Kunnan alueella sijaitsee viisi luonnonmuistomerkkiä.


title: Dubrovo

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 73 kylää: Baranovo, Bolotsko, Bolšoje Zaborovje, Bolšoje Zagorje, Borki, Borok, Bystersko, Izori, Jazvištše, Jazvištši, kaksi Kamenkaa, Kijevets, Klin, Koroljova Gruzomed, Krjukovo, Kuznetsovo, Lavrov Klin, Liški, Ljubitovo, Lubino, Lugi, Malahovo, Maloje Zaborovje, Maloje Zagorje, Masljoha, Molotškovo, Nemeny, Nevlino, Nizy, Nikandrova Gruzomed, Nikolsko, Novoselje, Novyje Datši, Ostrov, Ostrova, Pirogovo, Ploskovo, Podoklinje, Poljany, Poretšje, Porožki, Posohovo, Pribrežnaja, Raitsy, Ratškovo, Relbitsy, Sadovaja, Selištši, Seltso, Sitnja, Soikino, Sosnovka, Stepanovo, Stobolsko, Storonje, Strepilovo, Tepjanitsy, Terebuni, Toltšino, Tšeremenets, Uzki, Veretje, Vidoni, Vitebsko, Všeli, Vysokoje, Donets, Dubjonka, Dubrovo, Grivy, Grjadsko, Zalesnaja ja Žilsko. Sosnovkan ja Všelin maalaiskunnat yhdistettiin Dubrovoon vuonna 2010.


title: Dubrovo

text: Dubrovon kautta kulkee Novgorodin ja Pihkovan välinen maantie A116, joka on Ploskovon ja Raitsyn kylien välillä huonokuntoinen ja vaarallinen. Tieltä on yhteydet Šimskin piirin Gorodištšeen ja Utorgošiin.


title: Dubrovo

text: Seudun pääelinkeinot ovat maatalous ja puunjalostus. Kunnassa toimii kolme karjanhoitoon erikoistunutta maatalousyritystä sekä puunhankintaa ja -jalostusta harjoittavia yrityksiä.


title: Dubrovo

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat peruskoulu, kerhotalo, kirjasto ja lääkintäasema. Julkisia palveluja on myös Sosnovkassa, Všelissä ja eräissä muissa kylissä.


title: Dubrovo

text: Seudulla on useita muinaisia hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Molotškovon ja Všelin kirkot, Baranovon, Klinin, Malahovon ja Vitebskon tsasounat, Novoseljen ja Toltšinon kartanoalueet sekä vanhat talousrakennukset. Historialliset kohteet liittyvät Venäjän kansalaissotaan ja toiseen maailmansotaan.


title: Rafael Nickel

text: Rafael Nickel (s. 30. heinäkuuta 1958 Hampuri) on saksalainen entinen miekkailija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja oli siellä mukana voittamassa kultaa kalvan joukkuekilpailussa.


title: Harald Amundsen

text: Harald Amundsen (s. 30. marraskuuta 1962 Bærum) on norjalainen entinen meloja. Hän voitti ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailuissa kultaa 10 000 metrin kajakkinelikossa (1987) ja sai siinä lisäksi hopeaa (1983). Amundsen kilpaili 1 000 metrin kajakkikaksikossa kesäolympialaisissa 1984 Los Angelesissa ja 1988 Soulissa. Meloja Steinar Amundsen on Haraldin veli.


title: Zsigmondyn lause

text: Lukuteoriassa Karl Zsigmondyn mukaan nimetty Zsigmondyn lause sanoo, että jos "a" > "b" > 0 ovat keskenään jaottomia kokonaislukuja, niin kaikilla luonnollisilla luvuilla "n" > 1 on olemassa alkuluku "p" (kutsutaan "primitiiviseksi alkutekijäksi") joka jakaa luvun "a" − "b" ja ei jaa lukua "a" − "b" positiivisilla kokonaisluvuilla "k" 1 ja "n" ei ole kuusi, niin luvulla 2-1 on alkutekijä, joka ei jaa mitään lukua 2-1 kun "k"Wienissä vuodesta 1894 vuoteen 1925.


title: Ruskorastuli

text: Ruskorastuli ("Cichlopsis leucogenys") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Ruskorastuli

text: Ruskorastulia tavataan vain Brasilian itärannikolla Bahian ja Espírito Santon osavaltioissa. Laji on jakaantunut useaan osapopulaatioon. Vuonna 2015 lajin kokonaismääräksi arvioitiin alle 2 500 täysikasvuista yksilöä ja jokaisessa osapopulaatiossa arvioitiin olevan alle 250 yksilöä. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee ruskorastulin erittäin uhanalaiseksi.


title: Pöyhijärastas

text: Pöyhijärastas ("Psophocichla litsitsirupa") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Pöyhijärastas

text: Pöyhijärastasta tavataan Afrikan itä- ja eteläosissa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu harvinaisesta yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tristandacunhanrastas

text: Tristandacunhanrastas ("Turdus eremita") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tristandacunhanrastas

text: Tristandacunhanrastasta tavataan kotoperäisenä Tristan da Cunhalla. Sen kannaksi arvioidaan 2 500–10 000 yksilöä. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sitä tavataan vain pienellä alueella ja sen kanta on pieni.


title: Tristandacunhanrastas

text: Tristandacunhanrastas voi elää käytännössä missä tahansa mahdollisessa ympäristössä. Se käyttää ravinnokseen kuolleita lintuja, ruuantähteitä, muiden lintujen munia ja poikasia ja matoja ja muita selkärangattomia. Laji pesii syys-helmikuussa. Se munii 2–3 tai joskus 4 munaa. Poikaset pysyvät pesässä noin 20 päivää.


title: Samuel Webbe

text: Samuel Webbe (1740 Minorca – 25. toukokuuta 1816) oli englantilainen säveltäjä ja urkuri.


title: Samuel Webbe

text: Minorcalla syntynyt Webbe vietti lapsuutensa Lontoossa. Webben isä kuoli kun hän oli sylivauva, ja hänen äitinsä palasi Lontooseen, jossa hän kasvatti poikansa ankarissa oloissa. Webbe meni 11-vuotiaana oppipojaksi arvostetulle huonekalupuusepälle, ja ensimmäisen oppivuoden aikana hänen äitinsä kuoli. Webbe päätti hankkia itselleen koulutuksen. Hän huomasi kiinnostuksensa musiikkiin, kun häntä pyydettiin korjaamaan cembalon kaikukoppaa. Korjaustyön aikana hän opetteli soittamaan soitinta. Tämän jälkeen hän aloitti soitto-opinnot Carl Barbandtin oppilaana.


title: Samuel Webbe

text: Hän sai vuonna1766 Catch Clubin palkintomitalin sävellyksestään "O That I Had Wings". Kaikkiaan hän sai 27 mitalia sävellyksistään, joita ovat esimerkiksi "Discord, Dire Sister", "Glory Be To the Father", "Swiftly From the Mountain's Brow" ja "To Thee All Angels". Muita hänen sävellyksiään ovat "When Winds Breathe Soft", "Thy Voice, O Harmony", and "Would You Know My Celia's Charms".


title: Samuel Webbe

text: Webbe oli roomalaiskatolinen, ja vuonna 1776 hänestä tuli George Paxtonin seuraaja Sardinian suurlähetystön kappelin urkurina. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1795. Hän oli myös Portugalin suurlähetystön kappelin urkuri ja kuoronjohtaja Lincoln's Inn Fieldsissä, joka oli Lontoossa ainoa paikka, jossa voitiin julkisesti käyttää katolista liturgiaa. Webbe sävelsi teoksensa "An Essay On the Church Plain Chant" (1782) jälkeen kokoelmat "Collection of Motetts" (1792) ja "A Collection of Masses for Small Choirs" (1795), joita kumpaakin on käytetty laajalti Britannian katolisissa kirkoissa ja 1800-luvulla muuallakin. Hänen motettejaan ja virsiään lauletaan edelleenkin Britannian katolisissa ja anglikaanisissa kirkoissa. Anglikaanisen kirkon "English Hymnal" sisältää kahdeksan Webben sävellystä, samoin "Liturgical Hymns Old And New" (1999) jota käytetään laajasti Britannian katolisissa kirkoissa, sisältää kahdeksan hänen sävellystään, muun muassa suositut sovitukset sävellyksistä "O Salutaris Hostia" ja "Tantum Ergo for the Catholic service of Benediction". Hänen virsisävelmäänsä "Melcombe" lauletaan nykyisin usein niin anglikaanisissa kuin katolisissakin kirkoissa.


title: Samuel Webbe

text: Webbe julkaisi yhdeksän kirjaa sävellyksistään vuosina 1764–1798. Nykyisin arvostetaan erityisesti hänen kaanoneitaan, joskin kirkkomusiikilla on ollut merkittävä vaikutus. Hän sävelsi myös yhden oopperan, "The Speechless Wife", jonka ensiesitys oli Covent Gardenissa. 22. toukokuuta 1794.


title: Samuel Webbe

text: Suomessa monen kuoron ohjelmistossa on Webben sävellys "Agnus Dei".


title: Alessandro Staccioli

text: Alessandro Staccioli OMI (s. 13. marraskuuta 1931 Trieste) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 17. maaliskuuta 1956 ja nimitettiin Luang Prabangin apostoliseksi vikaariksi Laosiin sekä Taurianumin titulaaripiispaksi 26. syyskuuta 1968. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Etienne-Auguste-Germain Loosdregt, jota avustivat Joseph Khiamsun Nittayo ja Michael Kien Samophithak.


title: Alessandro Staccioli

text: Staccioli sai 29. marraskuuta 1975 nimityksen Sienan (myöhemmin Siena-Colle di Val d'Elsa-Montalcino) vihkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi 10. joulukuuta 1990.


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Nurmes

text: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Nurmes on ammattioppilaitos Nurmeksessa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Tällä hetkellä ammattiopistossa toimii toisella asteella 8 eri koulutusohjelmaa. Opiskelijoita on noin 300, Henkilökuntaa on kaikkiaan noin 45.


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Nurmes

text: Ammattiopiston juuret ulottuvat vuoteen 1967, jolloin sekä kaupallinen että ammattiopetus alkoi Nurmeksessa väliaikaisissa tiloissa. 1970- luvulla kauppakoulu ja ammattikoulu saivat omat rakennuksensa vierekkäisille tonteille Nurmesjärven rantaan.


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Nurmes

text:
1994 oppilaitokset yhdistyivät ja kahden vuoden aikana rakennukset yhdistettiin ja saneerattiin täysin. Näin käytössämme ovat hyvät, monipuoliset opiskelutilat kaikille oppilaitoksessa oleville koulutusohjelmille.
Opiskelu on käytännönläheistä. Työssäoppimisjaksoilla saa jo opiskeluaikana tuntuman oikeaan työelämään.


title: Jean-Michel Bazire

text: Jean-Michel Bazire (s. 16. huhtikuuta 1971 Le Mans) on ranskalainen raviohjastaja. Hän aloitti uransa jo 16-vuotiaana vuonna 1987 ja on toiminut myös montératsastajana.


title: Jean-Michel Bazire

text: Jean-Michel Bazire on yksi 2000-luvun menestyneimmistä raviohjastajista Euroopassa. Hän on voittanut muun muassa maailman arvostetuimpiin ravikilpailuihin kuuluvat Prix d'Amériquen ja Elitloppetin kahdesti. Suomessä Bazire on ohjastanut ykkössijat Finlandia-ajossa neljästi sekä Kymi Grand Prix'ssa kahdesti. Koko urallaan hän on ajanut noin 5 000 voittoa, vuonna 2012 Bazire ohjasti 214 ykköstilaa. Ranskan parhaaksi raviohjastajaksi ("Sulky d'or") hänet on valittu 14 kertaa, ensimmäisen kerran vuonna 1998 ja sen jälkeen 13 kertaa peräkkäin vuodesta 2000 lähtien.


title: Jean-Michel Bazire

text: Heinäkuussa 2012 Bazire sai vakavan sairauskohtauksen ohjastaessaan Enghien-les-Bainsin raviradalla. Aivoverenvuodon saanut Bazire vietiin sairaalaan kriittisessa tilassa, mutta hän toipui nopeasti ja palasi radoille jo lokakuussa.


title: Jean-Michel Bazire

text:
Ranska
Italia
Ruotsi
Suomi
Tanska
Norja
Belgia
Hollanti
Euroopan raviliitto UET


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Niittylahti

text: Pohjois-Karjalan opisto ja ammattiopisto Niittylahti on ammattioppilaitos Niittylahdessa Pyhäselän rannalla, 15 km Joensuun keskustasta. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää.


text: Pohjois-Karjalan opisto ja ammattiopisto Niittylahti järjestää ammatillista peruskoulutusta, ammatilliseen koulutukseen valmistavaa koulutusta ja vapaan sivistystyön kansanopisto-opintoja.


text: • Nuoriso- ja vapaa-ajanohjauksen perustutkinto


text: • Erä- ja luonto-opaskoulutus


text: • Ammatilliseen peruskoulutukseen valmentava koulutus


text: Näyttelijäntyön koulutus - Teatteri Rajarikko


text: Hyvinvointivalmentajan koulutus


text: Avoimen yliopiston psykologian linja


text: Vuonna 1895 perustettiin Kontiolahden Puhakan taloon ensimmäinen Pohjois-Karjalan kansanopisto. Ensimmäinen johtaja Johan Herman Hakulinen oli tutustunut Grundtvigin kansanopistoaatteeseen muualla Suomessa ja Skandinaviassa. Yhdessä vaimonsa Liekko Hakulisen (o.s. Ryynänen) kanssa hän johti opistoa vuoteen 1928 saakka.


text: Ensimmäisenä lukuvuonna opetusaineina olivat mm. uskonto, yleinen historia, Suomen historia, Kalevala, ainekirjoitus, laskento, sisäluku ja oikeinkirjoitus, laulu, voimistelu, piirustus, kunnallistieto ja kirjanpito. Opetus painottui alusta lähtien ns. humanistisiin aineisiin ja käytännöllisiin aineisiin eli käsitöihin ja ruoan valmistuksen harjoitteluun.


text:
1899 Johtaja Hakulisen vaikutuksesta opisto siirtyi Niittylahteen, josta hän osti opistolle tontin ja hankki henkilökohtaisella toiminnallaan rahoituksen uudisrakennuksille.
Vuonna 1991 Pohjois-Karjalan Koulutuskuntayhtymä osti opiston Pyhäselän kunnalta ja muilta osakkailta.


text: Pohjois-Karjalan Ammattiopisto Niittylahti Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymä


title: Guadeloupenrastas

text:
Guadeloupenrastas ("Turdus lherminieri") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Guadeloupenrastasta tavataan kotoperäisenä Pienillä Antilleilla. Lajin kannaksi arvioidaan 1 500–7 000 yksilöä. Se on luokiteltu vaarantuneeksi ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, pesäloisiva hohtoturpiaali, kilpaileva afrikanrillirastas ja nisäkäsvieraslajit sekä laiton metsästys.


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee

text:
Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee tarjosi ammatillista koulutusta Kiteellä Pohjois-Karjalan maakunnassa.
Oppilaitos toimi Kiteen keskustan tuntumassa Savikontiellä. Opiskelijoita on noin 300 ja henkilökuntaa noin 30. Opiskelu oppilaitoksessa on käytännön läheistä tekemällä oppimista.Oppilaitos tekee monipuolista yhteistyötä alueen yritysten ja koulutustoimijoiden kanssa. Kiteen lukion kanssa tehtävä yhteistyö mahdollistaa kaksoistutkinnon suorittamisen. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää.
1.1.2018 lähtien Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee on yksi Riverian koulutusyksiköistä.Oppilaitos kehittää jatkuvasti kansainvälistä toimintaa. Yhteistyökumppaneita on mm. Irlannissa, Ruotsissa ja Espanjassa. Työssäoppimisjaksoja voi suorittaa ulkomailla tai hakea opiskelijavaihtoon.


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee

text: Asuminen opiskelija-asuntolassa on ilmaista perustutkinto-opiskelijoille. Asuntolapaikkoja on tarjolla rajoitetusti. Etusijalla ovat pitkämatkalaiset ja alle 18-vuotiaat opiskelijat. Asuntolat sijaitsevat Kiteen keskustassa.


Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee


Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu tekniikka ja kulttuuri on ammattioppilaitos Joensuussa Otsolassa ja Peltolassa Pohjois-karjalan maakunnassa. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää.Opiskelu on käytännönläheistä. Ammatillisiin perustutkintoihin sisältyy vähintään 20 opintoviikkoa työssäoppimista. Työssäoppiminen on suunniteltua, ohjattua
ja arvioitua ammattitaidon opiskelua. Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu tarjoaa opiskelijoilleen mahdollisuuden suorittaa ylioppilastutkintoon tähtääviä opintoja. Ammatillista tutkintoa opiskeleva voi suorittaa osan perustutkintoon kuuluvista opinnoista lukiossa ja osallistua ylioppilaskirjoituksiin.


Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu tekniikka ja kulttuuri


title: Enghien-les-Bains

text: Enghien-les-Bains on kunta Ranskassa Val-d’Oisen departementissä. Se sijaitsee noin 13 kilometriä Pariisin keskustan pohjoispuolella ja kuuluu Pariisin esikaupunkialueeseen.


title: Enghien-les-Bains

text: Asukkaita Enghien-les-Bainsissa on 11 410 (2010). Se on syntynyt 1800-luvulla Enghien-järven rannoille. Nykyään paikkakunta tunnetaan muun muassa kylpylöistään. Enghien-les-Bainsissa sijaitsee myös muun muassa ravirata sekä Pariisin suurkaupunkialueen ainoa pelikasino.


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Lieksa

text: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Lieksa on ammattioppilaitos Lieksassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Pohjois-Karjalan ammattiopisto Lieksa on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää.


Pohjois-Karjalan ammattiopisto Outokumpu on ammattioppilaitos Outokummussa. Opiston aloja ovat kulttuuriala, sosiaali-, terveys-, ja liikunta-ala sekä tekniikan- ja liikenteenala. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Outokumpu

text: Media-alan perustutkinto:


text: Kone- ja tuotantotekniikan perustutkinto:


text: Sosiaali- ja terveysalan perustutkinto:


text: Käsi- ja taideteollisuusalan perustutkinto


text: Kuvallisen ilmaisun perustutkinto


text: Tanssialan perustutkinto


text: Oppilaitoksen perustana on mm. asiakaslähtöinen toiminta, hyvinvoivat opiskelijat ja henkilöstö, toimiva työelämäyhteistyö, talouden hallinta sekä monipuolinen koulutustarjonta.


Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu palvelut oli ammattioppilaitos Joensuussa, joka toimi kolmessa toimipisteessä Otsolassa, Niskalassa ja Peltolassa. Oppilaitoksessa opiskellaan kaupan- ja hallinnon-, sosiaali-, terveys-, liikunta- ja palvelualoja. Oppilaitos oli osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää.


title: Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu palvelut

text: Ammattiopisto Joensuu palveluissa oli vuosittain opiskelijoita noin 1200 ja henkilökuntaa noin 170 henkillöä.


text: 1.1.2018 alkaen Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu palvelut on osa Riveria -oppilaitosta. Muutoksen taustalla on Ammatillisen koulutuksen reformi.


text: Kaupan ja hallinnon ala


text: Palvelualat


text: Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala


text: Opiskelu on käytännönläheistä. Ammatillisiin perustutkintoihin sisältyy vähintään 20 opintoviikkoa työssäoppimista. Työssäoppiminen on suunniteltua, ohjattua ja arvioitua ammattitaidon opiskelua. Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu tarjoaa opiskelijoilleen mahdollisuuden suorittaa ylioppilastutkintoon tähtääviä opintoja (kaksoistutkinto). Ammatillista tutkintoa opiskeleva voi suorittaa osan perustutkintoon kuuluvista opinnoista lukiossa ja osallistua ylioppilaskirjoituksiin.


title: Borneonhedelmärastas

text: Borneonhedelmärastas ("Chlamydochaera jefferyi") on rastaiden heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Borneonhedelmärastas

text: Borneonhedelmärastasta tavataan Indonesiassa ja Malesiassa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Marco Cecchinato

text: Marco Cecchinato (s 30. syyskuuta 1992 Palermo) on italialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 18 tammikuussa 2019. Hän on voittanut urallaan kaksi ATP-turnausta kaksinpelissä.


title: Marco Cecchinato

text: Toukokuussa 2013 Cecchinato pääsi Nizzan ATP-turnauksen pääsarjaan selvitettyään karsinnat.


title: Pohjois-Karjalan opisto

text: Pohjois-Karjalan opisto on kansanopisto Pyhäselän Niittylahdessa, Joensuussa. Opisto on perustettu 1895 ja siellä järjestetään ammatillista sekä vapaan sivistystyön kansanopistokoulutusta. Elämyksellisyys, toiminnallisuus ja yhteisöllisyys ovat opetuksen perustana kaikilla linjoilla. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää.


title: Pohjois-Karjalan opisto

text: Opisto on perustettu vuonna 1895 Kontiolahteen, ja sen ensimmäisenä johtajana toimi Johan Herman Hakulinen vuoteen 1928. Hän tunsi pohjoismaisen Grundtvig-kansanopistoaatteen. Vuonna 1899 opisto siirtyi Niittylahteen, jossa uusi rakennus valmistui kolmen vuoden kuluttua. Opetus käsitti muun muassa Kalevalaa ja kunnallistietoa, mutta myös käden taitoja kuten ruoanlaittoa. Toinen pitkäaikainen johtaja – vuoteen 1970 – oli Olli Tuominen, jonka aikana opisto muuttui kansankorkeakouluksi. Sota-aikana opisto toimi Joensuun Niinivaaralla, kun Niittylahden rakennukset olivat sotasairaalakäytössä. Vuodesta 1991 opisto on ollut osa maakunnallista koulutuskuntayhtymää.


title: Pohjois-Karjalan Aikuisopisto

text: Pohjois-Karjalan aikuisopisto on aikuiskoulutukseen ja työelämän kehittämiseen erikoistunut maakunnallinen ja monialainen oppilaitos, joka järjestää aikuiskoulutusta ja näyttötutkintoja hyvinvoinnin, palvelujen ja tekniikan koulutusaloilla. Sen toimintaan kuuluvat työelämän kehittäminen ja palvelu. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää.Tekniikan koulutusalaHyvinvoinnin koulutusalaPalvelujen koulutusala


title: Celebesintöpörastas

text: Celebesintöpörastas ("Heinrichia calligyna") on sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Celebesintöpörastas

text: Celebesintöpörastasta tavataan kotoperäisenä Sulawesin saarella Indonesiassa. Lajia on kuvattu yleisesti ottaen harvinaiseksi. Korkeammalla sijaitsevilla alueilla se on kuitenkin yleisempi. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Afrikansinitiainen

text: Afrikansinitiainen ("Cyanistes tenerrifae") on tiaisten heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidettiin aiemmin sinitiaisen paikallisena ja eristäytyneenä muotona.


title: Afrikansinitiainen

text:
Afrikansinitiainen on 11–12 cm pitkä. Se on väreiltään sinitiaista tummempi. Päälaki on mustahkonsininen. Selkä on väriltään harmahtavansininen ja siitä puuttuu sinitiaisen vihertävä sävy. Siipi on sinitiaisen siipeä syvemmän sininen. Luoteis-Afrikassa pesivällä "ultramarinus"-alalajilla on siivessä valkoinen siipijuova. Kanariansaarilla pesivältä "teneriffae"-alalajilta siipijuova nuoria yksilöitä lukuun ottamatta puuttuu.
Afrikansinitiaista tavataan Pohjois-Afrikassa ja Kanariansaarilla. Se on paikkalintu ja pesii metsissä ja puutarhoissa.


title: Pohjois-Karjalan kesäyliopisto

text: Pohjois-Karjalan kesäyliopisto on Joensuussa toimiva kesäyliopisto, joka järjestää ammatillista, työelämän tarpeisiin vastaavaa täydennyskoulutusta yrityksille ja yhteisöille sekä avointa yliopisto-opetusta eri yliopistojen tutkintovaatimusten mukaan. Opetus on kaikille avointa pohjakoulutuksesta ja iästä riippumatta. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää


title: Pax (patsas)

text: Pax on kuvanveistäjä Walter Runebergin vuonna 1893 tekemä veistos. Nykyään veistos sijaitsee Turun vanhan kirjaston porrasaulassa. Pax-veistos sijoitettiin kirjastoon vuonna 1938.


title: Asia Pacific Activities Conference

text: Asia Pasific Activities Conference (Aasia-Tyynenmeren alueen aktiviteetti konferenssi) tai APAC on opetussuunnitelman ulkopuoleinen urheilu- ja taideohjelma kansainvälisille kouluille Aasia-Tyynenmeren alueella. APAC perustettiin 1995 tarkoituksena tarjota "kiinnostavaa, hyvin järjestettyä harrasteohjelmaa kansainvälisille kouluille Aasia-Tyynenmeren alueella.  APAC kannustaa laajaa oppilasosallistumista, kulttuurienvälistä ymmärrystä ja kunnioitusta sekä edellyttää reilua peliä ja itsekuria osallistujiltaan.  APAC:in 17 toimintavuoden aikana on järjestetty useita taidekokoontumisia sekä urheiluturnauksia. Niihin osallistuu kansainvälisiä kouluja Kiinasta, Hong-Kongista, Japanista, Etelä-Koreasta, Vietnamista ja Filippiineiltä. Jokaisena vuotena eri koulut eri puolilta Aasia-Tyynenmeren aluetta järjestävät eri APAC turnauksia. Näiden tarkoituksena on antaa koulujen oppilaille mahdollisuus matkustaa ja kilpailla eri urheilu- ja taidetapahtumissa sekä kerätä kokemuksia uusista kulttuureista ja kohteista.


title: Asia Pacific Activities Conference

text: Asia Pasific Activities Conferencen perusti vuonna 1995 "Association of the Board of International Schools" (Kansainvälisten koulujen hallitus yhteisö).Konferenssi sai alkunsa ja kehittyi Japanin "Kansai Liigasta" jonka osallistujina olivat Osaka International School (ei nykyisin mukana) ja Canadian Academy Kobe. Sittemmin se laajentui sisältämään kouluja Kiinasta (The International School of Beijing, Shanghai American School - Puxi) Etelä-Koreasta (Seoul Foreign School) ja Filippiineiltä. (Brent International School Manila) APAC on myöhempinä vuosina laajentunut vielä lisää,sisältäen uusia kouluja Kiinasta, Hong-Kongista, Etelä-Koreasta, sekä Vietnamista. Vaihdoista on tullut hyvin suosittuja jäsenkoulujen kesken. Koska APAC konferenssit ovat loistava tilaisuus taide ja urheilukokoontumisille koulujen kesken, APAC on saanut useiden kansainvälisten koulujen huomion Aasia-Tyynenmeren alueella.Perustamisvuodestaan lähtien koulut ovat kilpailleet virallisissa APAC-turnauksissa Varsity-tasolla. Useita kertoja vuodessa jokainen koulu joko lähettää tiimin toiseen kansainväliseen kouluun (tiettyä APAC kilpailua varten) tai isännöi APAC kilpailua. Isännöivä koulu tavallisesti tarjoaa majoituksen vieraileville APAC-joukkueille perhemajoituksessa. (Oppilaat osoitetaan isännöivän oppilaan perheeseen) Valmentajille tarjotaan tavallisesti hotellimajoitus.


title: Asia Pacific Activities Conference

text: Jokainen mainituista kansainvälisistä kouluista kilpailee useissa urheilu-, taide- ja musiikkikilpailuissa (kaikki nimellä APAC) läpi kouluvuoden. Kilpailun järjestää vuosittain eri koulu, ja koska tavallisesti kouluja on mukana useita, APAC jaetaan kahteen erilliseen turnaukseen, joissa kummassakin kilpailee kuusi joukkuetta.


title: Asia Pacific Activities Conference

text: Useimmat APAC tapahtumat järjestetään kahdessa divisioonassa: Asia ja Pacific. Koulut kilpailevat eri divisioonissa joka vuosi, joten osallistujilla on vuosittain tilaisuus tavata ihmisiä eri kouluista.  Kolmen vuoden välein järjestetään "Super APAC" jossa kilpailevat kaikki joukkueet jaetun turnauksen sijaan. Tämä järjestetään lajeille joissa on kaksi divisioonaa


title: Asia Pacific Activities Conference

text:
Nämä aktiviteetit ovat ei kilpailullisia, ja niihin ei sisälly erityistunnustukisa tai palkintoja merkittäville edustajille. Nämä lajit perustuvat kahden ja puolen päivän harjoittelulle sekä loppuesitykseen joka pidetään kolmantena päivänä. Teatterissa isäntäkoulu asettaa osallistujakouluille teeman johon perustetaan sekä loppuesitys että jokaisen koulun luomat esitykset jotka esitetään konferenssin ensimmäisenä harjoituspäivänä. Tanssilla on vastaava käsite, jossa osallistujakoulun ohjaaja luo teeman pohjalta koreografian. Jousiorkesterissa, orkesterissa ja kuorossa laaja valikoima musiikkia eri genreistä (tavallisimmin klassisesta) esitetään muiden osallistujakoulujen kanssa. Isännöitsijäkoulut kutsuvat kapellimestareita eri puolilta maailmaa johtamaan edustajia ohjelmistossaan.
Seuraavan vuoden APAC tapahtumat suunnitellaan vähintään vuosi etukäteen, täten vaikka APAC ei sijoittuisikaan tarkalleen samoille päiville, tapahtuma järjestetään samaan aikaan kuukautta. Listatut tapahtuma-ajat ovat kuukauden mukaan koska täten tietty päivämäärä puuttuu.


title: Andreas Westh

text: Andreas Westh (s. 22. toukokuuta 1977) on ruotsalainen jääpalloilija. Hän edustaa Ruotsin Elitserienissä pelaavaa Bollnäsiäa. Lisäksi hän on ollut vuodesta 2004 Ruotsin jääpallomaajoukkueen puolustuksen keskeisiä pelaajia.


title: Andreas Westh

text: Nilsson on pelannut 10 MM-kisat ja saavuttanut niissä kolme maailmanmestaruutta (2009, 2010, 2012). Niissä hän on pelannut kaikkiaan 69 ottelua ja tehnyt seitsemän maalia. Kaikkiaan Westh on pelannut 114 maaottelua. Hän on toiminut 2010-luvulla Ruotsin maajoukkueen kapteenina. Westh valittiin vuosina 2011, 2012 ja 2013 MM-kisoissa parhaaksi puolustuspelaajaksi.


title: Andreas Westh

text: Paras saavutus Westhin pelaamissa joukkueissa Ruotsin Elitserienissä ovat olleet kolme hopeasijaa – 2005 Sandvikenissä sekä 2010 ja 2011 Bollnäsissä. Champions Cup -voitto on tullut Sandvikenin riveissä kaudella 2005–2006.


title: Andreas Westh

text: Daniel Westh on valittu jääpallon vuoden pelaajaksi kaudella 2011. Lisäksi hän kuuluu Ruotsin jääpallon Hall of Fameen eli Stora Grabbareihin numerolla 227.


title: Andreas Westh

text: Maajoukkueessa


title: Andreas Westh

text: Seurajoukkueissa


title: Friedrich von Wieser

text: Friedrich von Wieser (s. 1851 Wien–1926) oli itävaltalainen taloustieteilijä ja sosiologi. Hänen tunnetuin saavutuksensa on rajahyödyn teorian kehittäminen. Hän opiskeli Heidelbergin, Jenan ja Leipzigin yliopistoissa ja sai professuurin Prahan saksalaisesta yliopistosta (1884-1903). Myös Wienissä hän toimi professorina (1903-17 ja 1919-22) ja Itävalta-Unkarin ulkomaankauppaministerinä (1917-18). Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Der natürliche Wert" (1889) ja "Theorie der gesellschaftlichen Wirtschaft" (1914). Myöhempinä vuosinaan Wieser julkaisi suuren sosiologisen tutkimuksen "Das Gesetz der Macht" (1926).


title: Believe in Me (Bonnie Tylerin kappale)

text: Believe in Me on Bonnie Tylerin esittämä kappale. Kappale edusti Yhdistynyttä kuningaskuntaa vuoden 2013 Eurovision laulukilpailussa. Kappale sijoittui kilpailussa 19. sijalle, ja sai yhteensä 23 pistettä.


title: Anne Mattila (albumi)

text: Anne Mattila on Anne Mattilan vuonna 2002 ilmestynyt studioalbumi. Sitä on myyty platinalevyyn oikeuttava määrä. Levyllä vierailevat Janne Tulkki sekä Annen sisko Anneli Mattila.


title: Anne Mattila (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Jori Sivonen sekä sanoittanut Vexi Salmi, ellei toisin mainittu.


title: Yksinäinen Yrjö

text: Yksinäinen Yrjö (eng. "Lonesome George") (ennen 1912 – 24. kesäkuuta 2012) oli yli satavuotiaana kuollut galápagoksenjättiläiskilpikonnakoiras ja oman alalajinsa "abingdoni" viimeinen tunnettu edustaja. Yrjö löydettiin Pintan saarelta 1. marraskuuta 1971 ja siirrettiin Galápagossaarten Santa Cruzin saarelle Charles Darwin Research Station -asemalle. Yrjöä yritettiin kahden vuosikymmenen ajan saada pariutumaan naaraskilpikonnien kanssa aikeena saada Yrjön geeniperimä talteen. Vuonna 2011 Yrjö pariutui kahden naaraskilpikonnan kanssa onnistuneesti, mutta yksikään syntyneistä kilpikonnanmunista ei kuoriutunut.


title: Yksinäinen Yrjö

text: Yrjö löydettiin häkistään kuolleena 24. kesäkuuta 2012 kello 8:n aikaan. Kuolinsyyksi epäiltiin sydänvikaa. Yrjön kuolema tarkoitti sitä, että sen oma "abingdoni"-alalaji kuoli mahdollisesti sukupuuttoon. Kuitenkin marraskuussa 2012 julkaistun tutkimuksen mukaan Yrjö ei välttämättä ollutkaan lajinsa viimeinen yksilö.


title: Yksinäinen Yrjö

text: Yrjön ruumis täytettiin New Yorkin luonnonhistoriallisessa museossa, ja se oli nähtävillä näyttelyssä American Museum of Natural Historyssa vuodesta 2014. Vuonna 2017 Yrjö siirrettin takaisin Galápagossaarille, jossa se on nykyisin nähtävillä osana näyttelyä luonnonpuistossa Charles Darwin Research Station -asemalla.


title: Yhteiskuntatieteiden historia

text: Yhteiskuntatieteiden historia koostuu kahdesta eri koulukunnasta, joilla on erilainen käsitys ihmisen ja yhteiskunnan perusluonteesta. Ne hahmottavat myös valtion tehtävän eri tavalla. Nämä yhteiskuntafilosofian suuntaukset ovat rationalismi ja liberalismi. Kumpikin suuntaus on omasta lähtökohdastaan pyrkinyt hahmottamaan ihanneyhteiskuntaa. Rationalistinen perinne korostaa järjen käytön ja ajattelun avulla saavutettavaa tietoa. Uuden ajan liberalistinen perinne on ottanut yhteiskuntajärjestyksen perustaksi yksilön kokemukset ja intressit sekä empiirisen tutkimuksen.


title: Yhteiskuntatieteiden historia

text: Ajan mittaan yhteiskuntatiede on jakautunut useisiin eri tieteenaloihin, kuten sosiologiaan, valtiotieteeseen eli politiikan tutkimukseen, taloustieteeseen ja psykologiaan. Laajasti tulkittuna yhteiskuntatieteet käsittävät kaikki ne tieteenalat, jotka tutkivat yhteisöjä ja niissä toimimista, ja tällöin käsitteen piiriin kuuluvat esimerkiksi antropologia, maantiede, historia ja kielitiede.


title: Yhteiskuntatieteiden historia

text: Rationalistisen yhteiskunta-ajattelun isiä ovat antiikin Kreikan Platon ja Aristoteles. He erottivat ihmisestä ajattelevan järkiosan ja haluista muodostuvan aistillisen osan. Järjen tulee heidän mielestään olla määräävänä. Ajattelun avulla voidaan saavuttaa totuuden ja oikeuden yleiset periaatteet. Niiden mukaan järjestettävä valtio on älyllisesti johdettu aristokratia. Uuden ajan rationalismia edustivat filosofit Baruch Spinoza, Immanuel Kant ja Friedrich Hegel.


title: Yhteiskuntatieteiden historia

text: Immanuel Kant oli 1700-luvun valistusajan saksalainen filosofi. Hän asetti inhimillisen hyödyn tavoittelun sijalle velvollisuuden ja moraalin. Hän pohti metafysiikkaa eli olemassaolon olemusta. Hän oli myös omaksunut aikakautensa yksilönvapauden aatteita ja piti ihmisiä tasa-arvoisina. Kantin pääteos on Puhtaan järjen kritiikki ("Kritik der reinen Vernunft", 1781).


title: Yhteiskuntatieteiden historia

text: Liberalistisen yhteiskuntafilosofian klassinen muoto sisältyy 1600-luvulla eläneen John Locken valtioteoriaan. Sen mukaan jokaisen ihmisen on voitava mahdollisimman laajasti käyttää kykyjään omaksi edukseen. Halujen ja tarpeiden tyydyttäminen on luonnollinen osa ihmisen elämää. Myös omaisuuden hankkiminen kuuluu ihmisen perusluontoon, ja Locken mielestä ihmisellä tulee olla oikeus rahataloudessa koota omaisuutta ilman rajoituksia. Jo ennen Lockea tätä ajatussuuntaa kehitti Thomas Hobbes. Jean-Jacques Rousseau lisäsi aatteeseen yhteiskuntasopimuksen, jonka mukaan vapaat yksilöt tekevät keskenään sopimuksia yhteiselämän perusperiaatteista. Näin muodostuisi kansan yhteistahto ja suvereenisuus.


title: Yhteiskuntatieteiden historia

text: Karl Marx toi tieteelliseen tarkasteluun käsitteen yhteiskuntaluokka ja luokkien muodossa ilmenevän eriarvoisuuden. Marx katsoi, että sortava ja sorrettu luokka ovat olleet vastakkain kautta historian. Luokaksi katsotaan sellainen yhteiskunnan ryhmä, jolla on yhteisiä etuja ja uhkia. Luokkien tarkastelun kautta ilmenevät yhteiskunnan eturistiriidat.


title: Yhteiskuntatieteiden historia

text: 1900-luvulla yksi liberalismin perillisten ryhmä oli Wienin piiri, joka edusti loogista empirismiä. Se piti tiedon hankkimisen ratkaisuna vain kokemusperäisyyttä ja päättelykeinona filosofista analyysiä. Ryhmä oli oppositiossa Immanuel Kantin metafysiikkaa vastaan. Wienin piirin ulkojäsenenä oli Karl Popper, joka vastusti loogista empirismiä ja loi oman tutkimustavan, hypoteettis-deduktiivisen tieteenkäsityksen ja falsifiointiperiaatteen, jolla voidaan testata teorioiden tieteellisyyttä.


title: Mauro Santambrogio

text: Mauro Santambrogio (s. 7. lokakuuta 1984 Erba) on italialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa LPR-Piacenza-tallissa 2004–2005, edusti Lampre-Fonditalia 2006–2009, BMC Racing Teamia 2010–2012 ja Vini Fantini-Selle Italiaa 2013. Hän voitti Italian ympäriajossa 2013 Bardonecchiaan päättyneen vuorietapin ennen Vincenzo Nibalia. Kansainvälinen pyöräilyliitto kertoi kuitenkin 3. kesäkuuta, että Santambrogio oli antanut EPO-hormonia sisältäneen dopingnäytteen kilpailun ensimmäisellä etapilla. Hän sai kahden vuoden kilpailukiellon.


title: Mauro Santambrogio

text: Santambrogion oli tarkoitus edustaa kaudella 2015 Amore & Vita-Selle SMP -joukkuetta. Hän jäi kuitenkin kilpailukieltonsa aikana, lokakuussa 2014 tehdyssä dopingtestissä kiinni testosteronin käytöstä, ja hänen kilpailukieltonsa pidennettiin 21. lokakuuta 2017 saakka. Hän ilmoitti lopettavansa pyöräilyuransa.


title: Mauro Santambrogio

text: Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives


title: Claire Feuerstein

text: Claire Feuerstein (s. 28. helmikuuta 1986) on ranskalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 116 heinäkuussa 2012.


title: Claire Feuerstein

text: Grand Slam -turnauksissa Feuerstein on päässyt parhaimmillaan toiselle kierrokselle Ranskan avoimissa 2012 ja Ranskan avoimissa 2014.


title: Jurassic Park: Rampage Edition

text: Jurassic Park: Rampage Edition on BlueSky Softwaren kehittämä ja Segan julkaisema jatko-osa pelille "Jurassic Park". Peli julkaistiin Sega Mega Drivelle vuonna 1994. Peli oli edeltäjänsä tavoin menestys. Peli sisältää kaksi vaihtoehtoista pelattavaa hahmoa (Dr. Alan Grant ja Velociraptor) sekä monta kenttää. Peli perustuu "Jurassic Park" -elokuvaan.


title: Gustav Fehn

text: Gustav Fehn (21. helmikuuta 1892 – 5. kesäkuuta 1945) oli saksalainen panssarivoimien kenraali ja Afrika Korpsin viimeinen komentaja toisessa maailmansodassa.


title: Gustav Fehn

text: Fehn oli 33. jalkaväkirykmentin komentaja vuodesta 1939 heinäkuuhun 1940 ja sitten 5. panssaridivisioonan komentajana. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1940 ja palkittiin rautaristin ritariristillä. Elokuussa 1942 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi, ja hän oli XXXX panssariarmeijakunnan komentajana marraskuuhun 1942, jolloin hänet ylennettiin kenraaliksi.


title: Gustav Fehn

text: Fehn nimitettiin Afrika Korpsin komentajaksi marraskuussa 1942 ja hän johti sitä 15. tammikuuta 1943 saakka. Taistelussa brittejä vastaan Fehn haavoittui. Siinä taistelussa hän lähetti esimiehilleen viestin: ”Ammukset lopussa. Välineet tuhottu. Käsky täytetty, Afrika Korps taistellut viimeiseen mieheen”.


title: Gustav Fehn

text: Päästyään sairaalasta Fehn johti LXXXVI panssariarmeijakuntaa heinä-elokuussa 1943, jonka jälkeen XXI armeijakuntaa lokakuusta 1943 heinäkuuhun 1944 ja sitten XXI vuoristoarmeijakuntaa Balkanilla. Fehn antautui Titon partisaaneille, jotka ampuivat hänet ilman oikeudenkäyntiä 5. kesäkuuta 1945.


title: Werner von Erdmannsdorf

text: Heinrich Werner Bernhard von Erdmannsdorff (27. heinäkuuta 1891 – 5. kesäkuuta 1945) oli monin kunniamerkein palkittu Saksan maavoimien jalkaväenkenraali toisessa maailmansodassa. Hänet palkittiin rautaristin ritariristillä. Hän jäi toukokuussa 1945 brittien sotavangiksi. Hänet luovutettiin Jugoslaviaan ja teloitettiin 1945 Ljubljanassa yhdessä panssarikenraali Gustav Fehnin, kenraaliluutnantti Friedrich Stephanin ja kenraalimajuri Heinz Kattnerin kanssa. Hän oli jalkaväenkenraali Gottfried von Erdmannsdorffin veli.


title: Bernhard Siebken

text: Bernhard Siebken (4. huhtikuuta 1910 – 20. tammikuuta 1949) oli SS-Obersturmbannführer (everstiluutnantti). Hänet palkittiin rautaristin ritariristillä 17. huhtikuuta 1945, kun hän komensi 2. SS-panssarikrenatöörirykmenttiä Leibstandarte SS Adolf Hitlerissä (LSSAH). Siebken kuului divisioonan alkuperäiseen miehistöön.


title: Bernhard Siebken

text: Hän otti osaa Puolan sotaretkeen 1939 ja palveli itärintamalla. 1944 Siebken komensi 26. SS-panssarikrenatöörirykmentin 2. pataljoonaa ja myöhemmin 25. SS-panssarikrenatöörirykmenttiä 12. SS-divisioona Hitler-Jugendissa. 21. kesäkuuta 1944 hänet ylennettiin Obersturmbannführeriksi.


title: Bernhard Siebken

text: Sodan jälkeen Siebkeniä syytettiin sotarikoksista. Hänet todettiin syylliseksi kanadalaisten sotavankien ampumiseen ja hirtettiin vuonna 1949.


title: Itä–Länsi-ottelu 1943

text: Vuoden 1943 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Seinäjoella. Tämä oli kaikkiaan kymmenes Itä-Länsi-ottelu, ja ensimmäinen, joka pelattiin muualla kuin Helsingissä ja ainoa sota-aikana pelattu kamppailu. Vuosina 1941 ja 1942 Itä-Länsi-ottelua ei järjestetty, kuten ei sittemmin myöskään 1944. Ottelun yleisömääräksi ilmoitettiin 1000 henkeä.Länsi aloitti sisällä.


title: Kaksivarvaslaiskiainen

text: Kaksivarvaslaiskiainen ("Choloepus didactylus") on Etelä-Amerikan pohjoisosissa elävä laiskiaislaji.


title: Kaksivarvaslaiskiainen

text: Elintavoiltaan kaksivarvaslaiskiaiset eivät poikkea kolmivarvaslaiskiaisista. Mutta niillä on vain kaksi kynttä eturaajoissa, kolmen sijaan. Niillä on myös etuhampaat hieman erillään ja ne muistuttavatkin kulmahampaita.


title: Vuoritapiiri

text: Vuoritapiiri ("Tapirus pinchaque") on sarvikuonojen sukuinen kavioeläin, vaikka se muistuttaakin enemmän sikaa ja norsua. Tapiirien heimon historia ulottuu yli 50 miljoonan vuoden päähän.


title: Vuoritapiiri

text: Vuoritapiiri elää Perun Andeilla. Se on Amerikantapiiria pienempi ja sen turkki on tumman ruskea. Kuonon kärjestä suupieleen sillä kulkee valkoinen täplä.


title: Rafał Majka

text: Rafał Majka (s. 12. syyskuuta 1989) on puolalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa 2011, ja edusti vuoteen 2016 saakka Saxo Bank / Tinkoff -tallia. Vuodesta 2017 hän on kilpaillut Bora-Hansgrohessa.


title: Rafał Majka

text: Majka voitti Carpathia Couriers Path -kilpailun aika-ajoetapin 2010. Hän voitti 2012 Pekingin ympäriajon nuorten kilpailun ja sijoittui Japan Cupissa kolmanneksi. Italian ympäriajossa 2013 hän sijoittui kokonaiskilpailussa seitsemänneksi ja nuorten kilpailussa toiseksi. Saman vuoden Puolan ympäriajossa hän voitti pistekilpailun ja oli kokonaiskilpailussa neljäs. Espanjan ympäriajossa hän sijoittui 19:nneksi ja Milano–Torino-kilpailussa toiseksi. Lombardian ympäriajossa hän oli kolmas.


title: Rafał Majka

text: Majka voitti 2014 Critérium Internationalin nuorten kilpailun. Italian ympäriajossa 2014 hän oli kokonaiskilpailussa kuudes ja nuorten kilpailussa kolmas. Saman vuoden Ranskan ympäriajossa hän voitti mäkikirikilpailun ja 14. sekä 17. etapin. Lisäksi hän oli 13. etapilla toinen sekä 18. etapilla kolmas. Puolan ympäriajossa hän voitti kokonaiskilpailun sekä viidennen ja kuudennen etapin.


title: Rafał Majka

text: Majka voitti Ranskan ympäriajossa 2015 11. etapin. Espanjan ympäriajossa hän sijoittui kokonaiskilpailussa kolmanneksi ja 15. etapilla toiseksi. Milano–Torino-kilpailussa hän oli toinen. Italian ympäriajossa 2016 hän sijoittui viidenneksi. Hän voitti samana vuonna maantieajon Puolan-mestaruuden. Ranskan ympäriajossa hän voitti mäkikirikilpailun, sijoittui 15:nnellä etapilla toiseksi sekä viidennellä, yhdeksännellä ja 17. etapilla kolmanneksi.


title: Rafał Majka

text: Majka saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia maantieajossa. Kalifornian ympäriajossa 2017 hän voitti toisen etapin ja sijoittui kokonaiskilpailussa toiseksi. Saman vuoden Slovenian ympäriajossa hän voitti kokonais- ja mäkikirikilpailun sekä kolmannen etapin. Puolan ympäriajossa 2017 hän sijoittui toiseksi. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän voitti 14. etapin ja oli kahdeksannella etapilla kolmas.


title: Rafał Majka

text: Majka sijoittui Ranskan ympäriajon 2018 kokonaiskilpailussa 19:nneksi ja mäkikirikilpailussa kolmanneksi. Saman vuoden Espanjan ympäriajossa hän oli kokonaiskilpailussa kolmastoista ja 13. etapilla toinen. Lombardian ympäriajossa hän sijoittui seitsemänneksi.


title: René Bauwens

text: René Bauwens (11. maaliskuuta 1894 – 1959) oli belgialainen vesipalloilija, uimari ja olympiamitalisti.


title: René Bauwens

text: Bauwens kuului vesipallossa hopeaa saaneeseen joukkueeseen Antwerpenin kesäolympialaisissa 1920. Samoissa kisoissa hän osallistui myös 4 × 200 metrin vapaauintiviestiin. Vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa Bauwens oli mukana sijoittumassa vesipallossa viidenneksi.


title: Jörg Fiedler

text: Jörg Fiedler (s. 21. helmikuuta 1978 Leipzig) on saksalainen miekkailija ja olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa kalvan joukkuekilpailussa pronssia vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa. Samoissa kisoissa hän jäi kalvan yksilökilpailussa 25. sijalle.


title: Jörg Fiedler

text: Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 Fiedler jäi kalvan yksilökilpailussa 18. sijalle ja joukkuekilpailussa viidenneksi. Vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa hän kilpaili vain kalvan yksilökilpailussa ja sijoittui siinä kahdeksanneksi.


title: Bill Peacock

text: William "Bill" Peacock (6. joulukuuta 1891 Poplar – 14. joulukuuta 1948 Sawtry) oli brittiläinen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja oli siellä mukana voittamassa lajissa kultaa. Hän teki Britannian ensimmäisen maalin olympiafinaalissa, jossa brittijoukkue voitti Belgian.


title: Albert Durant

text: Albert Paul Durant (1. heinäkuuta 1892 Bryssel – ?) oli belgialainen vesipalloilija ja kolminkertainen olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa lajissaan pronssia vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa ja sitten hopeaa sekä kesäolympialaisissa 1920 Antwerpenissä että 1924 Pariisissa.


title: Pierre Dewin

text: Pierre Dewin (1894–?) oli belgialainen vesipalloilija ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa lajissaan hopeaa sekä vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä että Pariisin kesäolympialaisissa 1924.


title: Kauppa, Teollisuus ja Säästäväisyys

text: Kauppa, Teollisuus ja Säästäväisyys ovat Emil Wikströmin Turun Säästöpankille tekemät kolme veistosta, jotka asetettiin paikalleen pankkirakennuksen julkisivuun vuonna 1891.


title: Kauppa, Teollisuus ja Säästäväisyys

text: Patsaat ovat tilaustyö, jonka Wikström sai itselleen tarjouskilpailun perusteella. Kuvanveistäjä asui tuolloin Pariisissa ja tuli Turkuun kesällä 1890 tekemään veistokset. Kipsimallit valmistuivat loppuvuodesta 1890. Sementtiin valetut veistokset olivat valmiit kesällä 1891.


title: Kauppa, Teollisuus ja Säästäväisyys

text: Vuonna 1822 perustettu Sparbanken i Åbo – Turun Säästöpankki rakennutti itselleen liikepalatsin Linnankadun ja Kristiinankadun kulmaan, rakennus valmistui vuonna 1891. Kolmikerroksisen, uusrenessanssityylisen talon suunnitteli arkkitehti Sebastian Gripenberg. Veistokset sijoitettiin julkisivussa olleisiin syvennyksiin toisen kerroksen korkeudelle. Talon laajennus vuodelta 1912 on Birger Brunilan ja Valter Jungin käsialaa.


title: Pierre Nijs

text: Léon Pierre Nijs (4. tammikuuta 1890 Antwerpen – 1939) oli belgialainen vesipalloilija ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa lajissaan hopeaa vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja pronssia vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa.


title: Maurice Blitz

text: Maurice Blitz (28. heinäkuuta 1891 Pariisi – 2. helmikuuta 1975) oli belgialainen vesipalloilija ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän kuului lajissaan hopeaa saaneeseen joukkueeseen sekä vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä että vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa. Mauricen veli Gérard Blitz oli vesipalloilija ja uimari.


title: Wieninpuna

text: Wieninpuna eli kromipunainen, viktorianpunainen, derbynpunainen, kiinanpunainen, on värijauhe joka on emäksistä lyijykromaattia. Sitä on käytetty liima-, öljy- ja lakkamaaleissa väriaineeja.


title: Wieninpuna

text: Myrkyllinen wieninpunainen keksittiin noin 1820.


title: Félicien Kempeneers

text: Félicien Kempeneers oli belgialainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä, jossa hän sai joukkuekilpailussa hopeaa ja lisäksi sijoittui moniottelun yksilökilpailussa neljänneksi.


title: Ambrogio Levati

text: Ambrogio Levati (14. maaliskuuta 1894 Milano – 8. toukokuuta 1963 Milano) oli italialainen voimistelija ja olympiavoittaja. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja oli siellä mukana voittamassa kultaa joukkuekilpailussa.


title: Keulasimput

text: Keulasimput (Pataecidae) on simppukaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Australian etelärannikolta.


title: Keulasimput

text: Keulasimppujen heimoon kuuluu 3 sukua ja 3 lajia. Lajit ovat jäkäläkeulasimppu ("Neopataceus waterhousii"), keulasimppu ("Pataecus fronto") ja "Aetapcus maculatus". Ruumiinrakenteeltaan keulasimmpulöajit ovat pitkänomaisia ja ruumis kapenee pyrstöä kohden. Kooltaan ne kasvavat suurimmillaan noin 30 cm pitkiksi. Tyypillisiä heimon lajien piirteitä ovat silmän etupuolelta alkava pitkä, ja korkea selkäevä, jyrkkä otsaprofiili, vatsaevien puuttuminen ja suomuton ruumis. Eräillä lajeilla ruumiissa on nystyjä.


title: Keulasimput

text: Keulasimmpuja tavataan matailsta lämpimistä vesistä Australian etelärannikolta. Ne elävät tyypillisesti lähellä pohjaa leväkasvuston tai sienieläinten joukossa.


title: Vihreä internationaali

text: Vihreä internationaali eli Kansainvälinen agraaritoimisto oli vuodesta 1923 1930-luvulle toiminnassa ollut talonpoikaspuolueiden kansainvälinen organisaatio. Sen toimipaikka oli Prahassa. Sen tarkoitus on toimia eri maiden talonpoikaispuolueiden yhdyselimenä. Siihen kuului puolueita Alankomaista, Jugoslaviasta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta, Ranskasta, Sveitsistä ja Tšekkoslovakiasta. Vuodesta 1928 mukana oli myös Suomen Maalaisliitto.


title: Vihreä internationaali

text: Järjestön toiminta hiipui 1930-luvun laman ja äärioikeiston nousun paineessa.


title: Ylähengitystiet

text: Ylähengitystiet muodostuvat ihmisen nenäontelosta, nenästä, nenänieluontelosta, suusta, kielestä, nielusta, kurkunkannesta ja äänihuulista.


title: Ylähengitystiet

text: Hengitettäessä nenän kautta nenäkarvat puhdistavat ilmaa. Lisäksi ilma lämpiää huomattavasti.


title: Hevonen Suomessa

text: Hevosia on Suomen alueella esiintynyt esihistoriallisista ajoista alkaen. Keskiseltä rautakauden haudoista on löydetty hevosvarusteita. Villihevoskantaa Suomen alueella ei tuskin ole koskaan ollut. Vuonna 2014 Suomessa oli 16 000 hevostallia ja 74 600 hevosta. Varsoja syntyi 3000, hevosia tuotiin 1300, ja hevosala työllisti 15 000 henkilöä. Hevoskannasta noin 20 000 oli suomenhevosia, 25 000 lämminverisiä ravureita, 20 000 ratsuhevosia ja 10 000 poneja. Hevosia käytetään Suomessa eniten raviurheiluun, seuraavaksi tärkein käyttö on ratsastus. Jonkin verran hevosia käytetään myös työajossa (esimerkiksi metsätöissä ja maanmuokkauksessa) ja terapiaeläimenä.


title: Hevonen Suomessa

text: Hevoset olivat Suomessa pitkään lähinnä ylimystön ja armeijan käytössä; tavallisen kansan tärkeimpänä ajo- ja työeläimenä oli härkä. Suomalaisen hevoskaupan vanhin tunnettu asiakirja on vuodelta 1299, jolloin paavi Gregorius IX moitti kirjeessään Gotlannin kauppiaille näiden tapaa myydä hevosia Suomen pakanoille. Myöhemmin hevoskauppa kääntyi vientivoittoiseksi. Esimerkiksi eräässä venäläisessä aikakirjassa mainitaan "Tamma-Karjala" ilmeisesti viitaten maineikkaaseen hevoskasvatusalueeseen. Myöhemmin 1500-luvulla Olaus Magnus mainitsi silloisten suomalaisten käyttämien hevosten hyvän laadun. Niinkin varhain kuin vuonna 1347 Ruotsin kuningas Maunu IV katsoi välttämättömäksi rajoittaa hevosten vientiä Karjalasta. Vuonna 1520 Kustaa Vaasa havaitsi suomalaisten vievän hevosia laivalasteittain Lyypekkiin, ja kielsi moisen kaupankäynnin sekä alle 7-vuotiaitten hevosten myynnin paikallista kantaa vahingoittavana.


title: Hevonen Suomessa

text: Suomen yleisin yksittäinen hevosrotu (noin kolmannes kannasta) ja ainoa kotoperäinen hevosrotu on yleishevostyyppiä edustava suomenhevonen. Lisäksi Suomessa on kehitetty ulkomaalaisista hevoskannoista suomenpuoliverinen ja suomalainen ratsuponi.


title: Hevonen Suomessa

text: Suomenhevonen polveutuu Suomeen ihmisten mukana kulkeutuneista hevosista, joihin aikojen saatossa on sekoittunut ja tarkoituksellisesti risteytetty monenlaisia rotuja ja hevostyyppejä. 1500-luvulta alkaen alkuperäisistä pienikokoisista suomalaismaatiaiskannoista ja sekalaisista risteytysvaikutteista alettiin jalostaa kookkaampaa ja voimakkaampaa hevosta. 1800-luvulla suomalaisesta hevosesta tunnettiin neljä erilaista tyyppiä, jotka myöhemmin sulautuivat toisiinsa. Risteytystoiminta jatkui hiipuen 1800-luvun lopulle asti, jolloin suomalaisen kansallistunteen kehityksen myötä myös Suomen symboliksi koettu suomalainen hevostyyppi haluttiin jalostaa roduksi ja vieraat piirteet karsia pois. Vuonna 1894 tehtävään perustettiin Suomen ensimmäinen hevosjalostusyhdistys "Hevoskasvatusyhdistys Hippos", nyttemmin valtakunnallinen alan keskusjärjestö Suomen Hippos. Jalostustyön tuloksena syntyi suomenhevonen, jonka kantakirja perustettiin vuonna 1907 ja joka julistettiin vuonna 2011 Suomen viralliseksi kansallissymboliksi.


title: Hevonen Suomessa

text: Suomalainen syö keskimäärin 0,5-0,6 kg hevosenlihaa vuosittain. Hevosia poistetaan vuosittain noin 4000, joista vuonna 2014 käytettiin elintarvikkeeksi noin 40 %. Suomessa on tuotettu hevosenlihaa 2010-luvulla enenevissä määrin, vuonna 2014 450 tonnia. Hevosenlihaa tuotiin Kanadasta, Meksikosta, Etelä-Amerikasta ja Euroopasta 2050 tonnia.


title: Hevonen Suomessa

text: Suomalaisen ajohevoskulttuurin tärkein lenkki on luokkavaljastus. Kustaa Vilkunan mukaan luokista löytyy ensimmäiset tiedot Suomesta ja Virosta. Muinaisrunoissa luokkavaljas on hyvin tavallinen ja ensimmäinen kirjallinen maininta on 1430-luvulta piispa Henrikin surmanrunossa. Virosta maininta löytyy vuodelta 1494. Venäjältä kirjallista tietoa luokasta löytyy huomattavasti myöhemmin. Ruotsissa siitä ei ole vanhojakaan tietoja, tutkimusmatkailija Carl von Linnékin näki luokan ensi kerran 1732 Suomessa. Vanhoissa verokirjoissa luokka oli talon omaisuutta, Lemun Nyynäisten taloon oli merkitty 1549 kaksi maalattua luokkaa. 1700-luvun verokirjoissa luokka oli yleinen koko maassa. Luokan käyttöalue on hyvin yhtenäinen, Suomen ja Viron lisäksi luokkaa käyttävät venäläiset sekä suomalais-ugrilaiset kansat. Läntinen raja kulkee Kuurinmaalla Latviassa. Suomessa yleisesti käytetty nimitys on luokka tai luokki, Karjalassa vemmel, vempele ja Vepsässä vembel. Sana luokki taasen on yhtenäinen suomessa, vatjassa, virossa ja liivissä.


title: Hevonen Suomessa

text: Vuonna 1587 Juhana III antoi määräyksen rakentaa maanteitä. Hämeen härkätie Turusta Hämeenlinnaan oli Suomen ensimmäinen valtatie. Suomen ensimmäinen hevosajoneuvoja valmistanut tehdas sijaitsi Varsinais-Suomessa Uskelassa. Vaunut tulivat pääasiassa ylhäisön käyttöön, rahvas ei saanut niitä käyttää tai valmistaa. Tavallinen kansa kulki kesäisin pääasiassa vesiteitse, talvisin ja myös kesäisin ajettiin rekiä.


title: Hevonen Suomessa

text: 1600-luvulla maantiet olivat pääasiassa ratsuteitä. Majatalot pitivät matkustajien varalta miehiä, hevosia ja vaunuja päivystämässä. 1600-luvulta asti talonpoikien velvollisuutena oli järjestää matkalaisille niin kutsuttu hollikyyti tarpeen tullen. Hollivuorot vaihtelivat taloittain ja niiden pituus riippui tilan suuruudesta.


title: Hevonen Suomessa

text: 1700-luvulla Suomen tiet oli rakennettu ja niillä voitiin ajaa kärryilläkin. Ranskassa rakennettiin Versaillesin kuninkaanlinna matkan päähän Pariisista ja palvelusväen kulkutarpeita varten kehitettiin kevyet kiesit. Ranskasta kiesit levisivät muualle Eurooppaan ja Ruotsin kautta Turkuun sekä sieltä edelleen maakuntiin. Ajoneuvojen valmistus keskittyi tietyille paikkakunnille. Hämeessä kärryjä valmistettiin Hauholla ja Tuulosessa, Karjalassa Valkjärvellä ja Liperissä, Pohjanmaalla ensin Närpiössä ja Ylimarkussa.


title: Hevonen Suomessa

text: 1780-luvulla hevosajoneuvoja alettiin valmistaa Ilmajoen Könnin tehtaalla. Tuotantoa kesti siellä vuoteen 1865 asti. Ajoneuvojen lisäksi valmistettiin myös muita sepäntöitä sekä kelloja. Tehdaslaitos oli laaja monine osastoineen, oppipoikia ja työntekijöitä oli runsaasti sekä alihankkijoita niinkin kaukana kuin Alajärvellä. Kurikan Kampinkylässä kärryjä alkoi valmistaa Juho Siltala. Juhon isä Kisko-Sameli oli jo aikaisemmin tehnyt kirkkorekiä myytäväksi. Taitonsa Juho oli perinyt isältään ja katsellessaan Könnin mestarien töitä.


title: Hevonen Suomessa

text: 1797 Kustaa Samelinpoika Könni-Ujanen syntyi sepän torpassa ja kävi kellosepän opin Tukholmassa. Kustaa Ujanen oli naimisissa Maria Simoonintytär Juvelin eli Talvitien kanssa. Hän tuli erityisen kuuluisaksi valmistamistaan vaunuista ja kieseistä.


title: Hevonen Suomessa

text: 1800-luvun alussa kaupunkien harvalukuiset vaununtekijät eivät enää pystyneet tyydyttämään kysyntää, ja kärryjen ja rekien valmistus alkoi kehittyä elinkeinoksi myös maaseudulla. Aluksi tuotanto oli säätyläisten ja porvariston hankintojen varassa. Teiden parantuessa kysyntä alkoi kasvaa yhä enemmän ja 1800-luvun puolivälissä alkoi lisäksi vaikuttaa kärryjen keveneminen. Raskaat kokolaitaiset kärrynkorit korvattiin pienalaitaisilla ja kärryjen jousitus parani huomattavasti. Vanhanmalliset kiesien jouset olivat järeitä rautaisia tai puisia jousia, joita täydennettiin notkuvilla nahkahihnoilla. Metalliteollisuuden kehittyessä alettiin tuottaa halvalla ohutta mutta joustavaa ja kestävää teräslistaa valmiiksi valssattuna. Siitä voitiin rakentaa kevyemmät mutta tehokkaammat kärrynjouset. Myös kirkkorekien valmistus helpottui teollisuuden pitkälle työstettyjen rautojen ansiosta ja työkalujen paranemisen vuoksi.


title: Hevonen Suomessa

text: 1850 jälkeen ajoneuvojen kysyntä lisääntyi nopeasti, kun kärryt levisivät talonpoikaissäädyn käyttöön. Ujaistenkylässä vanhan ajan komeita ja raskaita kiesejä alkoi valmistaa "Juuveli" poikineen ja hänen apunaan oli Ruotsissa syntynyt "fööriseppä".


title: Hevonen Suomessa

text: 1847 syntyneen Valentin Kuusiston sanotaan olleen ensimmäinen rekinikkari, joka pojankloppina alkoi tehdä reen puuosia 1860-luvun jälkipuolen katovuosina. Hän vei niitä Isoonkyröön raudoitettavaksi ja vaihtoi ne siellä jyviin. Tämä viittaa siihen, että Nopassa ei ollut vielä ajoneuvoihin erikoistuneita seppiä.


title: Hevonen Suomessa

text: 1860-luvulle mennessä Kurikan larvakylien ajoneuvoteollisuus ei ollut kovin laajaa. Päätuote oli reet ja niitäkään ei tehty vielä runsaasti. Tuotanto oli pääasiassa Kisko-Samelin suvun ammattimaisen yritteliäisyyden varassa. Kurikan ja Nopankylän ajokaluteollisuuden juuret ovat Kisko-Samelin suvun sekä Könnin mestarien työssä.


title: Hevonen Suomessa

text: Vuonna 1865 tuotanto loppui Könnillä viimeisen mestarin Jaakko Ala-Könnin kuoltua. Yli-Könnillä jälkeläiset olivat liian nuoria jatkaakseen tuotantoa, yrityksistä huolimatta se ei enää onnistunut. Ulkomailta alkoi tulla halpoja "kukkuukelloja", jotka syrjäyttvät Könnin jyhkeät mallit.


title: Hevonen Suomessa

text: Vuonna 1869 Ilmajoen larvakylät Noppa, Viitala, Kamppi ja Kurikka nousivat Pohjanmaan tärkeimmiksi ajoneuvojen valmistajiksi. Kiesien joukkotuotanto alkoi vasta sen jälkeen, kun oli opittu tuntemaan kevyt ja siro "turkulainen" kärrymalli. 1869 kirkkoherran apulaiseksi tuli G.A. Rydman Turusta, hän toi mukanaan linjaarirattaat. Niitä alettiin kilvan jäljitellä Nopassa, pian myös Kurikan Viitalankylässä, mistä malli levisi muualle Kurikkaan.


title: Hevonen Suomessa

text: Vuoteen 1875 mennessä Noppaan oli saatu suurisuuntaiseen ajokaluihin vaadittavaa erikoistaitoa. Nopan ajoneuvosepät ja nikkarit olivat tulleet sinne Kurikasta naapurikylistä. Mainittavasti sepät Jaakko Frigård ja Jaakko Saari, Nikkari Juhani Tuomela sekä maalari Matti Huhtasaari.


title: Hevonen Suomessa

text: 1880-luvulla ajoneuvojen valmistus oli hyvin laajamittaista koko Suomessa, kärryjä vietiin myös ulkomaille Ruotsiin ja Venäjälle. Valentin Kuusisto veisti ensimmäisen "turkulaasen" ja myi sen Juho Mahlamäelle Ilmajoen Huissille. Ajoneuvoteollisuus pääsi toden teolla vauhtiin vuoden 1880 juhannusmarkkinoilta, josta oli sanomalehdessä juttu: "Kärrynpyöriä ja verraten huonosti eli järkeästi tehtyjä häkkirattaita on ollut torilla joltisesti". Ilmeisesti pohjalaiset olivat muunnelleet turunmallia kirjoittajan mielestä sopimattomalla tavalla tai kärryt oli karkeasti ja alkeellisesti tehtyjä (T.Virrankoski).


title: Hevonen Suomessa

text: Alavudella hevosajokaluja alettiin tosissaan valmistaa 1880-luvulla jolloin seppä Matti Vihtori Pukkila palkkasi avukseen maalarin, sepän ja puusepän, joiden kanssa alkoi ajopelien valmistus myyntiä varten. Alavudella kärryjä valmisti myös kärrymestari Jussi Seppälä Kuivaskylältä, hän oli monitaituri joka hallitsi yhtä lailla raudan takomisen kuin puun veistämisen.


title: Hevonen Suomessa

text: 1890 Matti Kananoja, Pakan Matti oli huomattava liikemies ajokaluteollisuudessa. Hän harjoitti ajokaluteollisuutta Viitalankylässä ja rakennutti huomattavan suuren tehdasrakennuksen talonsa viereen.Parhaina aikoina hänellä oli töissä huomattava määrä miehiä "höyläämässä", myös pitkin Viitalan-, Kampin- ja Nopankylää hänelle tehtiin töitä. Pajarakennuksia rekien ja kärryjen rauroittamiseen oli kaksi, sen lisäksi ajokaluja rauroitettiin Nopan-, Kampin- ja Viitalankylien sepillä. Matilla oli myös sekatavara- kauppa jota hänen vaimonsa Amalia (o.s. Autio) hoiti pääasiassa isännän ollessa usein ”pyörien päällä” maailmalla. Kauppaan oli hankittu kylän ensimmäinen telefooni asiain hoitoa varten.Kärryteollisuuden lisäksi hän harjoitti verrattain suurta kärryjen ja rekien välitysliikettä. Hän osti 1908 jokseenkin kaikki Viitalan- ja Kampinkylän mestareiden tekemät työt valmiina ja puolivalmiina. Matin maksamiin hintoihin oltiin yleensä tyytyväisiä. Tuotteet hän myi pääasiassa markkinoilla aina Porista Rovaniemelle saakka, jopa Venäjälle ja Ruotsiin. Varsinkin Ruotsiin niitä alkoi mennä, kun Kananojan kärryt oli voittanut toisen palkinnon siellä pidetyissä maatalousnäyttelyissä.


title: Hevonen Suomessa

text: 1894 toukokuun 13 päivänä perustettiin Kurikan käsityöläisten yhdistys neuvoja Blunqvistin ehdotuksesta. Yhdistys ei heti lähtenyt liikkeelle mutta heräsi henkiin muutaman vuoden kuluttua uusin voimin. Erityisesti Blunqvist kiinnitti huomiota ajokaluteollisuuteen, jota hän ei ollut nähnyt missään muualla Suomea näin pitkälle kehittyneen ja kasvaneen. Blunqvist ehdotti kärrymestareille että heidän tulisi liittyä yhteen ja perustaa yhdistys.


title: Hevonen Suomessa

text: 1898 Nopankylään perustettiin ”topuperälle” Suomen ensimmäinen osuuskauppa Rehulan peräkamariin.


title: Hevonen Suomessa

text: 1899 Kurikan käsityöläisyhdistys heräsi henkiin puuseppä Emmanuel Johansonin luona 9 heinäkuuta. Kokouksen johdossa oli opettaja Kaarlo Saari, jonka johdolla yhdistyksestä kehittyi monipuolinen ja työkykyinen järjestö. Kurikan käsityöläisyhdistyksen tavoite oli laadun parantaminen ajokaluteollisuuden tuotteissa sekä kurikkalaisen teollisuuden monipuolistaminen. Seppä Oskari Hanka teki ehdotuksen tavaramerkin "suojelusmerkin" käyttöön otosta, joka lyötiin yhdistyksen jäsenten tuotteisiin laadun merkiksi. Lisäksi tuotteisiin tuli lyödä oma merkki. Tällä toimenpiteellä oli seurauksena ajokalujen laadun paraneminen merkittävästi.


title: Hevonen Suomessa

text: Seuraavan vuoden helmikuulla pidetyssä kokouksessa herätettiin kysymys käsityöläiskoulun perustamisesta. Opettaja Saari alkoi asiaa innokkaasti ajamaan ja sitä alettiin pitää iltakurssina kolme kertaa viikossa, oppiaineina oli piirustus, laskento ja mittausoppi. Erityisesti huomiota laitettiin piirustukseen ja sen kautta ajokalujen mallit tyylikkäiksi ja samalla käytännöllisiksi. Myös uusia ja kauniimpia ajokalumalleja pyrittiin synnyttämään. Opetusta pyrittiin antamaan myös käytännön ajokalutyössä.


title: Hevonen Suomessa

text: 1900 Kurikan ajokalukoulu aloitti toimintansa keväällä. Koulu käsitti kaikki ajokalutyötä koskevat alat: puu-, metalli-, maalaus- ja toppaustyöt. Oppiaika oli 3 vuotta talon ylöspidolla. Kurikkalaisten ajokalujen maine sai alkusysäyksen Jaakko Huhtasen saatua 1899 Vaasanläänin maanviljelysseuran apurahan vanhastaan toimineeseen Turun ajokalukouluun. Vuoden kestänyt koulu tuotti tulosta, Huhtanen pani heti käytäntöön sieltä saatuja tietoja ja oppeja. Hän ryhtyi hankkimaan ajokalukoulua Kurikkaan, vaikeuksia oli ja varoja tarvittiin yli sen 1500 mk valtionavun mitä hän sai. Suupohjan Kaiun kirjapainossa Kristiinassa painettiin kuvallinen hintaluettelo, Huhtanen oivalsi mainonnan voiman ja ilmoitteli lehdissä. Hän myös lopetti markkinoilla käynnin ja sen tilalle loi asiamiesverkoston sekä suoraanmyynnin.


title: Hevonen Suomessa

text: 1900-luvun alkukausi ensimmäiseen maailmansotaan asti oli Nopankylän kärryjen valmistuksen kannalta loistokautta. Parhaana aikoina kärryjä raudoitettiin pajassa 25 kpl. Teemun mäellä kuului kalkatus kahdestakymmenestä pajasta. Kärryjen valmistus oli Nopankylässä ja Kurikassa niin suuri teollisuudenala että yleisesti ajokaluja ruvettiin kutsumaan ”Kurikkalaisiksi”. Nopan, Kampin ja Viitalan kärryjä oli myytävänä Vaasassa mettumaarin markkinoilla 1800-luvun lopulta lähtien 300-350 kpl.


title: Hevonen Suomessa

text: 1901 kilpakärryjen kehitykseen antoi merkittävän panoksen Jaakko Huhtanen Kurikan ajokalukoulusta. Ensimmäinen malli oli ”kovapyöräinen kilpakärry”.


title: Hevonen Suomessa

text: 1902 Kurikan käsityöläisten hallitus oli myöntänyt 100 mk matka-apurahan edustajan lähettämiseksi Pietarin käsiteollisuusnäyttelyyn. Lähtijäksi valittiin ajokalukoulun johtaja J. Huhtanen, joka sieltä palattuaan antoi vaaditun selvityksen.


title: Hevonen Suomessa

text:
1904 Vuonna 1904 Kurikan käsityöläisten osuuskassa suunnitteli Könnin kelloteollisuuden henkiin herättämistä ja asiaa mietittiin ja tutkittiin useamman kerran. Lopullinen hanke ei kuitenkaan toteutunut.
1905 Nopankylän osuuskaupalle valmistui oma myymälä.
1906 Kuopiossa järjestettiin kokomaata käsittävä käsityönäyttely. Kurikan käsityöläisten osuuskassa ja Kurikan ajokalukoulu päättivät ottaa osaa näyttelyyn. Kummankin teokset palkittiin, mutta ensimmäistä palkintoa ei annettu kummallekaan. Arvostelu oli ankara, ajokalukoulussa visakoivusta valmistettu Tanskan mallinen kärry sai toisen palkinnon.
Pukkilan ajokaluliikkeen tuotteita palkittiin Kuopion näyttelyssä ensimmäisellä palkinnolla.


title: Hevonen Suomessa

text: 1907 Huhtasen kuoleman jälkeen vielä nykyisinkin käytössä olevan kilpakärryn mallin suunnitteli seppä Oskari Hanka. Oskari Palonen rakensi uusmallisen kilpakärryn Kurikan ajokalukoulun pajassa. Kantavana rakenteena oli metalliputkesta valmistettu runko, jonka haarukkoihin ilmakumi renkaiset pinnapyörät kiinnitettiin.


title: Hevonen Suomessa

text: 1908 Lauri Kuoppamäen tekemän tutkimuksen mukaan 1908 Kurikassa osallistui ajokalujen valmistamiseen 79 miestä, lukuun ottamatta avustavia perheenjäseniä. Kärryjen tekijöitä lienee ollut saman verran myös Nopankylässä.


title: Hevonen Suomessa

text: 1910 Nopassa oli ajokaluseppiä 20-30, puuseppiä tarvittiin kaksi kertaa enemmän. Lisäksi oli maalareita, toppareita, apupoikia ja myyntiinkin erikoistuneita. Ajokalutöihin osallistui n.90 miestä, 700 hengen kylästä 2/3 oli jollaintavalla tekemisissä ajokalujen kanssa. Nopankylä oli 1900-luvun alusta Ilmajoen merkittävin käsityöläisteollisuuden keskus vielä 1950-luvulle asti.


title: Hevonen Suomessa

text:
Mettumaarin markkinoille Vaasaan "kurikkalaisten" kerrotaan ajaneen puolitoista kilometriä pitkän Hoijakka "junan". Lehden markkina reportteri väsyi laskettuaan 250 kärryä. Ensi alkuun hevosella vedettiin
4-5 kärryä kerralla, myöhemmin jalostustyön tuottaessa suurempaa suomenhevosta, kärryjen lukumäärä kasvoi seitsemään joskus kahdeksaan.


title: Hevonen Suomessa

text: 1911 Kurikan käsityöläisten osuuskassa suunnitteli oskeyhtiön perustamista, mutta hanke ei edennyt pidemmälle ennen vuotta 1911 jolloin osuuskassa osti Huhtasen ajokalutehtaan hänen kuolemansa jälkeen. Juho Luhtasesta tuli Jaakko Huhtasen ”kakkosmies” ja hän johti ajokalukoulua Jaakon kuoleman jälkeen. Ajokalukoululla sattuneen ikävän tulipalon johdosta, Juho Luhtasesta tehtiin syntipukki tapahtuneeseen ja hän joutui kärsimään siitä linnatuomion. Myöhemmin todettiin ja jälkeläisten kertoman mukaan hän ei ollut tapahtuneeseen syyllinen.


title: Hevonen Suomessa

text: 1913 Pietarin yleisvenäläisessä kotiteollisuus näyttelyssä Pukkilan ajopelit saivat ensimmäisen palkinnon.