title: Sharewood

text: Sharewoodissa voi tukea 57 eri avustusjärjestöä. Järjestöja ovat muun muassa Agran koululaiset, Allergia- ja Astmaliitto, Elämä On Parasta Huumetta, Icehearts, Interpedia, Järjestökeskus Majakka, Kansalaisareena, Luonto-Liitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Pelastakaa Lapset, Plan Suomi, Punainen Risti, Rikosuhripäivystys, Sairaalaklovnit, Solidaarisuus, SOS-Lapsikylä, Suomen 4H-liitto , Suomen Eläinsuojeluyhdistysten Liitto, Suomen Kilpirauhasliitto, Suomen Lähetysseura, Suomen Meripelastusseura, Suomen Mielenterveysseura, Suomen Sotaveteraaniliitto, Suomen Pakolaisapu, Suomen Sydänliitto, Suomen UN Women, Syöpäsäätiö, World Vision, WWF ja Yhteisvastuukeräys.


title: Sharewood

text: Sharewood avattiin kesäkuussa 2010. Palvelussa on yli 28 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. Käyttäjiä ovat muun muassa vihreiden puheenjohtaja Anni Sinnemäki, oikeushammaslääkäri Helena Ranta, näyttelijä Mikko Leppilampi, viestintäjohtaja Jussi Lähde, ekovaikuttaja Leo Stranius ja vuoden urheilija 2010 Minna Kauppi.


title: Desmond Fa'aiuaso

text: Desmond Richmond Fa'aiuaso (s. 24. helmikuuta 1984 Apia) on samoalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa seuratasolla uusiseelantilaista Team Taranakia. Fa'aiuaso on pelannut Samoan maajoukkueessa kahdeksan ottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Hän oli joukkueen kokoonpanossa muun muassa , joissa hän pelasi neljä ottelua ja teki kaksi maalia.


title: Nesthorn

text: Nesthorn on Bernin Alpeilla, Sveitsissä sijaitseva 3 824 metriä korkea vuorenhuippu.


title: Geoffrey Mutai

text: Geoffrey Kiprono Mutai (s. 7. lokakuuta 1981) on kenialainen kestävyysjuoksija.


title: Geoffrey Mutai

text: Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2010 hän sijoittui 10 000 metrillä kolmanneksi. Vuonna 2011 hän voitti Kenian maastojuoksumestaruuden 45 sekunnin erolla toiseksi tulleeseen. Myöhemmin saman vuoden maastojuoksun MM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi edellään kolme maanmiestään sekä kilpailun voittanut Etiopian Imane Merga. Joukkuekilpailussa Mutai voitti kultaa Kenian joukkueessa.


title: Geoffrey Mutai

text: Vuonna 2008 Mutai voitti Monacon maratonin ajalla 2.12.40. Eindhovenin maratonin hän voitti reittiennätyksellä vuosina 2008 (ajalla 2.07.50) ja 2009 (2.07.01). Vuonna 2010 hän sijoittui toiseksi sekä Rotterdamin (2.04.55) että Berliinin maratonilla (2.05.10). Molemmilla kerroilla hän hävisi maanmiehelleen Patrick Makaulle. 18. huhtikuuta 2011 Mutai voitti Bostonin maratonin maailmanennätyksen (2.03.59) alittavalla ajalla 2.03.02. Bostonin maratonin alamäkivoittoinen ja yhdensuuntainen reitti ei kuitenkaan ole IAAF:n sääntöjen mukaan maailmanennätyskelpoinen, joten aikaa ei hyväksytty maailmanennätykseksi. Lisäksi kilpailun aikana vallitsi voimakas myötätuuli, joka paransi selvästi juoksijoiden aikoja. Marraskuussa 2011 Mutai voitti New Yorkin maratonin reittiennätysajalla 2.05.06. Hän paransi aikaisempaa reittiennätystä yli kaksi ja puoli minuuttia. Vuoden 2012 Berliinin maratonin Mutai voitti ajalla 2.04.15 voittaen toiseksi tulleen harjoituskaverinsa Dennis Kimetton yhdellä sekunnilla.


title: Geoffrey Mutai

text: World Marathon Majors -kilpailusarjan Mutai voitti kaudella 2011–2012 ja sijoittui toiseksi kaudella 2010–2011.


title: Geoffrey Mutai

text: Mutai valmentaa itse itseään.


title: Aiguille du Tacul

text: Aiguille du Tacul on Grajisilla Alpeilla, Ranskassa sijaitseva 3 438 metriä korkea vuori.


title: Aiguille du Tour

text: Aiguille du Tour on Grajisilla Alpeilla, Ranskan ja Sveitsin rajalla sijaitseva 3 540 metriä korkea vuori.


title: Chris O’Neil

text: Chris O'Neil (s. 19. maaliskuuta 1956 Newcastle, Australia) on australialainen entinen tennispelaaja.


title: Chris O’Neil

text: O'Neil voitti Australian avointen kaksinpelin vuonna 1978. Finaalissa hän voitti Betsy Nagelsenin luvuin 6–3, 7–6. Hän on viimeisin australialainen pelaaja, joka on voittanut turnauksen. Hän oli ensimmäinen naistennispelaaja, joka voitti turnauksen sijoittamattomana pelaajana. Hänen jälkeensä turnauksen on voittanut sijoittamattomista pelaajista vain Serena Williams, joka voitti turnauksen vuonna 2007 ollessaan maailmanlistan sijalla 81.


title: Chris O’Neil

text: O'Neil on yksi harvoista pelaajista, joka on voittanut Australian avoimissa sekä junioreiden että aikuisten kaksinpeliturnauksen. WTA:n maailmanlistalla O'Neil oli parhaimmillaan sijalla 80 vuonna 1978.


title: Päiväni Margueritten kanssa

text: Päiväni Margueritten kanssa ("La Tête en Friche") on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut ranskalainen komedia- ja draamaelokuva, jonka on ohjannut Jean Becker.


title: Päiväni Margueritten kanssa

text: Elokuva perustuu Marie-Sabine Rogerin samannimiseen romaaniin.


title: Päiväni Margueritten kanssa

text: Elokuvaa kuvattiin Ranskassa vuoden 2009 aikana Ponsin kylässä Charente-Maritimen departementissa.


title: Päiväni Margueritten kanssa

text: Germain Chazes (Gérard Depardieu) on keski-ikäinen ja ylipainoinen hanttihommia tekevä mies, joka asuu ranskalaisessa pikkukaupungissa. Hyväsydäminen mutta kielellisesti lahjaton Germain ei ole koskaan pärjännyt kavereilleen sanailuissa. Lapsuuden koulukiusaamisen ohella kotona oman äidin ymmärtämätön suhtautuminen "vahinkona" alkunsa saaneeseen poikaansa ei ole sekään tukenut miehen itsetuntoa. Lohtuna on kaunis bussikuskina toimiva tyttöystävä.


title: Päiväni Margueritten kanssa

text: Eräänä päivänä, kun Germain istahtaa tavalliseen tapaansa puistoon laskemaan kyyhkysiä, hän tutustuu 95-vuotiaaseen Margueritteen, joka alkaa lukea miehelle ääneen kirjallisuuden klassikoita: Albert Camus'ta, Romain Garya ja Louis Sepulvedaa. Auditiivisen muistin omaava Germain avaa kuulemansa ansiosta oven sanataiteen maailmaan. Ilta Sanomien Tarmo Poussun mukaan elokuvan heikkoudet on helppo unohtaa, kun katsoo Depardieun ja haurasta vanhuuden valoa säteilevän Gisèle Casadesusin hienoa näyttelijäntyötä.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta (TeYo) oli Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta vuodesta 1998 Taideyliopiston perustamiseen eli vuoden 2012 loppuun asti. Ylioppilaskunta toimi jäsentensä edunvalvojana ja vastasi opiskelijoiden hyvinvoinnista muun muassa vapaa-ajan tapahtumia järjestämällä. Sen johtoeliminä toimivat hallitus ja edustajisto, joiden uusi kokoonpano valittiin joka vuosi aina marraskuun lopulla. Toimintaa jatkaa Taideyliopiston ylioppilaskunta.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Helsingissä toimineen TeYo:n lähimmät yhteistyöylioppilaskunnat olivat Sibelius-Akatemian ylioppilaskunta (SAY) ja Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaat (TOKYO ry). Se muodosti taideyliopiopistojen yhteistyöelimen ArsYO:n yhdessä TOKYO:n, SAY:n, Kuvataideakatemian ylioppilaskunnan (KUVYO) ja Snellman-korkeakoulun ylioppilaskunnan (SKY) kanssa. ArsYO:hon kuului näiden jäsenylioppilaskuntiensa kautta yli 4000 jäsentä.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Teoy kuului luonnollisesti myös Suomen ylioppilaskuntien liittoon, jonka liittokokoukseen sillä oli oikeus lähettää jäsenmääränsä perusteella yksi edustaja.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunnan jäsenmaksu lukuvuonna 2008–2009 oli 58,87 euroa ja 2010-2011 se oli 70 euroa. Jäsenmaksu oli tuohon aikaan Suomen ylioppilaskunnista summaltaan pienin, mutta jäsenmäärään suhteutettuna suuri.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Suomen Teatterikoulu perustettiin 1943 ja ensimmäiset kymmenen toimintavuotta oppilaskunta oli yhtä kuin oppilaskurssi, joita koulussa oli kerrallaan vain yksi. Alkuvuodet olivat vahvasti naisvaltaisia, mutta 1950-luvun puolivälissä oli myös miesvaltaisia kursseja.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Vuonna 1962 Suomen Teatterikoulun yhteyteen perustettiin yliopistolliseksi teatterityön studioksi kolmivuotinen korkeakouluosasto, joka toimi itsenäisenä vuoteen 1971 asti, kunnes siitä muodostettiin Teatterikoulun ohjaaja- ja dramaturgilinja. Hanke oli lähtenyt Ylioppilasteatterin parista ja korkeakouluosaston ensimmäisen vuosikurssin aikana yhteistyö Ylioppilasteatterin kanssa oli läheistä. Korkeakouluosaston teoreettiset tentit tehtiin Helsingin yliopistossa, jonka kanssa muutenkin tehtiin yhteistyötä.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Vuonna 1966 perustettiin opetuksen ja tilojen vakiintumisen myötä korkeakouluosaston oppilaskunta, joka alkoi muun muassa laatia järjestyssääntöjä, käyttäytymistavoitteita ja koulun tehostamistavoitteita. Yhdistys merkittiin PRH:n rekisteriin 22. elokuuta 1967 nimellä "Teatterikorkeakoulun oppilaskunta ry". Tarkoituksena oli oppilaskunnan tiivistäminen, ja 1960-luvun lopulla se toimikin jo tehokkaasti vaatiessaan yleiskokouksessaan 21.3.1968 yksimielisesti korkeakouluosaston esimiehen, maisteri Ritva Laaton erottamista ja korvaamista teatterinjohtaja Jack Witikalla, jonka varamieheksi ehdotettiin Ralf Långbackaa. Mitään konkreettista viranhoidollista syytä ei tälle vaatimukselle ollut, mutta oppilaskunnan tiukan linjan myötä Laatto ilmoitti kesällä 1968 eroavansa syyslukukauden loputtua.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Vuosi 1968 oli ensimmäinen kuohuntavuosi ja henki vaatimuksia "opintodemokratiasta". Oppilaskunta oli voimansa tunnossa ja kuohunta kertoi yleisestä laajemmasta opiskelijamaailman radikalisoitumisesta. Samana vuonna oppilaskunta teki opettajien kanssa ensimmäiset opintomatkansa ulkomaille Tukholmaan ja Leningradiin.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Korkeakouluosaston toiminta loppui juuri vasemmistoradikalismin huippuvuosien alkaessa. "Teatterikoulun oppilaskunta" politisoitui 1970-luvun alusta alkaen ja ajautui lopulta taistolaisten haltuun. Samoin myös korkeakouluosaston opettajisto muuttui kokoonpanoltaan nuoriksi taistolaisiksi.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Korkeakouluosaston päättymisen jälkeen TeYo:n edeltäjänä toimi yksi yhtenäinen Teatterikoulun oppilaskunta kuten ennen vuotta 1962. Suomen Teatterikoulu ja Svenska Teaterskolan yhdistyivät kaksikieliseksi Teatterikorkeakouluksi vuonna 1979.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Teatterikorkeakoulussa 1980-luku oli Jouko Turkan aikaa, joka huipentui Jumalan teatteri-kohuun 17. tammikuuta 1987, jolloin TeaK:in opiskelijat heittivät yleisöä siansonnalla. Tuona aikakautena oppilaskunta nousi vahvasti tukemaan professoriaan ja Jumalan teatteria. Tätä vuosien 1979-1989 TeaKin oppilaskuntaa on luonnehdittu myös "turkkalaiseksi". "Jumalanteatterilaiset" perustivat ohjaajatyön professori Jouko Turkkaa ja näyttelijäntyön professori Jussi Parviaista tukevan oman avoimen oppilaskuntansa, jonka jäsenet nousivat kapinaan 4. helmikuuta 1987 ja hajottivat Teatterikorkeakoulun tiloja Helsingin Eirassa.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Kesäkuussa 1997 voimaan tuli uusi yliopistolaki. Tämän pohjalta annettiin helmikuussa 1998 uusi asetus, joka kumosi kaikki aiemmat yksittäisiä ylioppilaskuntia koskevat erilliset asetukset. Tämä vuoden 1998 asetus oli ensimmäinen, jossa mainittiin Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Uuden asetuksen pohjalta nykyinen Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta aktivoitui 2000-luvun alussa. Kun Teatterikorkeakoulu aloitti uusissa tiloissaan Haapaniemenkadulla vuonna 2000, ongelmat kärjistyivät ja syntyi tarve organisoidulle ylioppilaskunnalle.. Ensimmäinen puheenjohtaja Jarkko Nyman organisoi kaikkia koulutusohjelmia edustavan ylioppilaskunnan hallituksen syksyllä 2000. Ensimmäisiksi haasteiksi listattiin opiskelijoiden tiedottaminen ja aktivoiminen. Hallinnon ja opiskelijoiden välistä kuilua päätettiin kaventaa. Tiedonkulun suhteen oli siis ongelmia.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Vanhan "Teatterikorkeakoulun oppilaskunta ry":n rekisteröinti vahvistettiin uudelleen 20. marraskuuta 2001. Y-tunnus tuli voimaan 19. syyskuuta 2001 ja verohallinnon tietoon ylioppilaskunta merkittiin 23. tammikuuta 2002. Ainakin vuodesta 2002 lähtien ylioppilaskunnan hallitus on ollut toiminnassa ja seuraavana vuonna TeYo:lle luotiin omat kotisivunsa.


title: Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta

text: Syksyllä 2007 järjestettiin Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunnan ensimmäiset edustajistovaalit. Ennen näitä vaaleja toiminnassa oli vain ylioppilaskunnan hallitus, joka täydensi itse itseään syyskokouksissa. Enimmillään ylioppilaskunnan hallituksessa oli 19 jäsentä vuonna 2004. Vuonna 2007 Jasmin Hamidin toimiessa puheenjohtajana päätettiin, että hallitus koostuu 5-8 jäsenestä ja edustajisto 12 jäsenestä.Lyhenteet:


title: William Adams (merimies)

text: William Adams (24. syyskuuta 1564 – 16. toukokuuta 1620) oli englantilainen merenkävijä. Hän astui ensimmäisenä englantilaisena Japaniin, kun hänen luotsaamansa laiva "Liefde" haaksirikkoutui Kyūshūun huhtikuussa 1600. Japanissa hän päätyi shōgun Tokugawa Ieyasun neuvonantajaksi, ja avusti tätä valmistamaan länsimaalaisia purjealuksia. Myöhemmin hän oli merkittävä tekijä kauppayhteyksien kehittämisessä Japanin ja Englannin sekä Alankomaiden välille. Adams myös toimi useiden alusten luotsina ja kapteenina Kaakkois-Aasiassa.


title: William Adams (merimies)

text: Japanissa Adamsille annettiin nimet Anjin-sama, joka tarkoittaa luotsia, sekä Miura Anjin (, Miuran luotsi).


title: William Adams (merimies)

text: Adamsin elämä on toiminut innoittajana James Clavellin romaanille Shōgun.


title: Jari Lindström

text: Jari Tapani Lindström (s. 28. kesäkuuta 1965 Kuusankoski) on sinistä tulevaisuutta edustava poliitikko. Hänet valittiin ensimmäistä kertaa eduskuntaan vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Kymen vaalipiiristä. Hän oli Perussuomalaisten jäsen vuosina 2011–2017. Vuodesta 2015 Lindström on Sipilän hallituksen työministeri. Hän toimi perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajana 2014–2015 ja ryhmän toisena varapuheenjohtajana 2011–2014. Hän on sinisen tulevaisuuden ensimmäinen varapuheenjohtaja joulukuusta 2017.


title: Jari Lindström

text: Lindström työskenteli Voikkaan paperitehtaalla 1984–2006, Stora Enson Anjalankosken tehtailla 2007–2008 ja Kymin paperitehtaalla 2008 ja 2010. Hän on opiskellut laborantiksi.


title: Jari Lindström

text: Lindström liittyi perussuomalaisiin vuonna 2006. Hän on kertonut "simppelisti" maahanmuutosta puhuneen Tony Halmeen ajatusten ratkaisseen puoluevalintansa. Hän oli ehdolla vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, joissa sai 920 ääntä eikä tullut valituksi. Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Lindström valittiin Kouvolan kaupunginvaltuustoon. Vuoteen 2008 saakka Lindström toimi Pohjois-Kymen Perussuomalaiset ry:n puheenjohtajana. Lindström toimi myös Perussuomalaisten Kymen piirin puheenjohtajana vuoteen 2012 asti Juho Eerolan jälkeen. Eduskunnassa Lindström on ollut työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan ja ympäristövaliokunnan jäsen.


title: Jari Lindström

text: Lindström uhkasi työnantajia KELA-maksun palautuksella, jos ne eivät lähde mukaan Juha Sipilän yhteiskuntasopimukseen. Hallitusta oli kritisoitu siitä, että kaikki painostustoimet yhteiskuntasopimusta koskien kohdistuivat työntekijäpuoleen, minkä johdosta Lindström kirjoitti lausunnossaan: "On synnytetty kuva siitä, että työnantajien ei tarvitse muuta kuin odotella, että Sipilän hallitus hoitaisi heidän puolestaan kilpailukyvyn palauttamisen." Elinkeinoelämän Keskusliiton toimitusjohtaja Jyri Häkämies syytti heti lausunnon jälkeen työministeriä sooloilusta, minkä jälkeen pääministeri otti Lindströmin puhutteluun. Keskustelun jälkeen Lindström myönsi, ettei asia kuulunut hallitusohjelmaan, vaan se oli hänen oma "ulostulonsa".


title: Jari Lindström

text: Lindström on kertonut voivansa harkita kuolemanrangaistusta joissain tapauksissa.


title: Jari Lindström

text: Lindström asuu Kuusankoskella yhdessä vaimonsa Outin kanssa. Hän harrastaa kuntosalia ja lukemista. Sotilasarvoltaan Lindström on korpraali.


The Presidents of the United States of America, yleensä lyhennetty Pot USA tai "PUSA" tai The Presidents, on kahdesti Grammy-ehdokkuuden saanut yhdysvaltalainen vaihtoehtorockia soittava yhtye.


title: Laila Koskela

text: Laila Margit Koskela (s. 3. maaliskuuta 1949 Kuusamo) on suomalainen poliitikko ja sairaanhoitaja. Hänet valittiin perussuomalaisten kansanedustajaksi kevään 2011 eduskuntavaaleissa. Marraskuussa 2014 hän erosi perussuomalaisista ja siirtyi keskustan kansanedustajaksi. Koskela on ollut myös Tampereen kaupunginvaltuutettu ja Pirkanmaan maakuntavaltuutettu. Vuoden 2015 vaaleissa hän ei tullut enää valituksi eduskuntaan keskustan riveistä.


title: Laila Koskela

text: Koskela nousi julkisuuteen, kun hän nosti Koukkuniemen vanhainkodin vanhustenhoidon tilan puheenaiheeksi Tampereella. Koukkuniemessä hoitajana työskennellyt Koskela kanteli vanhainkodista Länsi-Suomen lääninhallitukseen ja sai kaupungin täyttämään lääninhallituksen edellyttämät hoitajan vakanssit. Lääninhallitus huomautti vanhainkotia liian vähäisestä henkilökunnan määrästä vuonna 2006 ja hoitajia palkattiin yli sata lisää.


title: Laila Koskela

text: Koskela oli vuoden 2007 eduskuntavaaleissa senioripuolueen ehdokas ja hän sai 5 761 ääntä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Koskela valittiin perussuomalaisten listalta eduskuntaan 9 172 äänellä. Koskela valittiin perussuomalaisten listalta Tampereen kaupunginvaltuustoon vuoden 2008 kunnallisvaaleissa 2 191 äänellä ja vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 1 231 äänellä.


title: Laila Koskela

text: Maaliskuussa 2014 Tampereen Perussuomalaiset ry erotti Koskelan paikallisyhdistyksestä luottamuspulaan vedoten. Koskelan epäiltiin kannelleen kaupunginlakimiehelle perussuomalaisten Rantaväylän tunneliin liittyvästä Aamulehdessä julkaistusta ilmoituksesta. Koskela kertoi myöhemmin erottamisen vaikuttaneen hänen päätökseensä lähteä perussuomalaisista. Koskela erosi puolueesta marraskuun alussa 2014 ja liittyi Suomen Keskustaan. Samalla hän ilmoitti olevansa käytettävissä keskustan ehdokkaaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Koskelan loikkauksen jälkeen keskustalla oli 36 ja perussuomalaisilla 37 kansanedustajaa. Koskelaa ei valittu eduskuntaan 2015 vaaleissa.


title: Thor (elokuva)

text: Thor on vuonna 2011 ilmestynyt yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comics -kustantamon samannimiseen sarjakuvahahmoon. Se on Marvel Cinematic Universen (MCU) neljäs elokuva. Elokuvan ohjasi Kenneth Branagh ja sen käsikirjoittivat Ashley Edward Miller, Zack Stentz ja Don Payne. Pääosissa ovat Chris Hemsworth, Natalie Portman, Tom Hiddleston, Stellan Skarsgård, Colm Feore, Ray Stevenson, Idris Elba, Kat Dennings, Rene Russo ja Anthony Hopkins. Elokuva kertoo Asgardin kruununprinssistä Thorista, joka karkoitetaan kodistaan Maahan. Siellä hänelle kehittyy suhde tutkija Jane Fosterin kanssa. Thorin on kuitenkin pysäytettävä adoptioveljensä Loki, joka pyrkii Asgardin uudeksi kuninkaaksi.


title: Thor (elokuva)

text: Elokuva sai ensiesityksensä Sydneyssä 21. huhtikuuta 2011. Suomessa elokuva sai ensi-iltansa 4. toukokuuta 2011 ja Yhdysvalloissa 6. toukokuuta 2011. Elokuva julkaistiin myös 3D-versiona. Jatko-osa, "", sai ensi-iltansa 8. lokakuuta 2013 ja kolmas elokuva, "", sai ensi-iltansa 3. marraskuuta 2017.


title: Thor (elokuva)

text: Vuonna 965 Odin, Asgardin kuningas, kävi sotaan Jotunheimin jääjättiläisiä ja näiden kuningasta, Laufeya, vastaan estääkseen näitä valloittamasta yhdeksää maailmaa, Maasta aloittaen. Asgardilaiset voittivat jääjättiläiset ja veivät heidän voimanlähteensä, Muinaisten talvien lippaan.


title: Thor (elokuva)

text: Nykyhetkessä Thor, Odinin poika, valmistautuu nousemaan Asgardin valtaistuimelle. Mutta kruunajaiset keskeytyvät, kun jääjättiläiset tunkeutuvat Asgardiin yrittäen saada lippaan takaisin. Vastoin Odinin käskyä Thor lähtee veljensä Lokin, lapsuudenystävänsä Sifin, sekä Soturikolmikon (Volstagg, Fandral ja Hogun) kanssa kohtaamaan Laufeyn. Tämä johtaa taisteluun, jonka Odin myöhemmin pysäyttää viemällä asgardilaiset turvaan. Mutta hauras aselepo kahden maailman välillä oli nyt mennyttä. Thorin röyhkeän käytöksen vuoksi, Odin poisti poikansa voimat ja oikeudet sekä karkotti tämän Maahan elämään kuolevaisena. Thorin vasara Mjolnir lähetettiin sinne myös, mutta nyt sitä suojasi loitsu, joka sallii vain arvoisensa kantavan sitä.


title: Thor (elokuva)

text: Thor päätyy New Mexicoon, mistä astrofyysikko Jane Foster, hänen assistenttinsa Darcy Lewis, ja mentorinsa tohtori Erik Selvig löytävät hänet. Paikalliset ihmiset löytävät Mjolnirin, minkä luokse saapuu Phil Coulsonin johtama joukko S.H.I.E.L.D.:n agentteja, jotka takavarikoivat Janen tiedot madonreiästä, josta Thor oli tullut. Thor murtautuu laitokseen, jonka S.H.I.E.L.D. oli rakentanut Mjolnirin ympärille ja yrittää nostaa vasaran, joka ei liikahdakaan. Hän joutuu vangiksi, mutta Selvigin avulla hän pääsee vapaaksi. Hän alkaa vähitellen totuttautua Maahan ja rakastua Janeen.


title: Thor (elokuva)

text: Sillä välin jääjättiläisten aiemmasta saapumisesta Asgardiin vastuussa ollut Loki saa selville olevansa Laufeyn poika, jonka Odin oli adoptoinut sodan jälkeen. Loki raivostuminen saa stressaantuneen Odinin vaipumaan "Odinuneen". Loki ottaa valtaistuimen haltuunsa ja tarjoaa Laufeylle mahdollisuuden tappaa Odin sekä saada lipas takaisin. Sif sekä kolme soturia suhtautuvat Lokiin epäilyttävästi ja suostuttelevat Heimdallin, joka vartioi maailmojen välistä siltaa Bifröstiä, päästämään heidät Maahan. Loki huomaa heidät ja lähettää näiden perään Tuhoajan. Soturit löytävät Thorin, mutta Tuhoaja hyökkää ja lyö heidät kaikki. Thor tarjoaa Tuhoajalle itsensä näiden sijasta ja saa tältä iskun, joka koituu melkein hänen kuolemakseen. Mutta tämä tekee hänestä Mjolnirin arvoisen ja vasara lentää hänen luokseen antaen Thorille mahdollisuuden tuhota Tuhoaja. Thor suutelee Janea ja lähtee sotureiden kanssa takaisin Asgardiin luvaten palata vielä.


title: Thor (elokuva)

text: Asgardissa Loki pettää Laufeyn ja tappaa tämän, paljastaen aikovansa käyttää Laufeyn hyökkäystä syynä tuhota Jotunheim ja todistaa arvoisuutensa adoptioisälleen. Thor saapuu ja taistelee Lokia vastaan, kunnes tuhoaa Bifröstin estääkseen Lokin aikeet. Odin herää ja yrittää estää veljeksiä putoamasta avaruuden syvyyksiin. Mutta Loki antaa itsensä pudota, kun ei saa Odinilta siunausta teoilleen. Thor tekee sovinnon isänsä kanssa ja myöntää, ettei ole valmis kuninkaaksi. Sillä välin Maassa Jane yrittää etsiä keinoa avata portaalia Asgardiin.


title: Thor (elokuva)

text:
Lopputekstien jälkeisessä kohtauksessa Selvig viedään S.H.I.E.L.D.:n laitokseen, jossa Nick Fury pyytää häntä tutkimaan salaperäistä kuution muotoista esinettä. Näkymätön Loki suostuttelee Selvigiä suostumaan tähän.
Elokuvan tuotanto lähti käyntiin huhtikuussa 2006, kun Thor-hahmon fani Mark Protosevich palkattiin elokuvan käsikirjoittajaksi.


title: Thor (elokuva)

text: Kenneth Branagh palkattiin elokuvan ohjaajaksi loppuvuodesta 2008, ja elokuvan pääosien näyttelijät palkattiin vuoden 2009 aikana.


title: Thor (elokuva)

text: Jatko-osa, "Thor: The Dark World", jonka ohjasi Alan Taylor, sai ensi-iltansa Suomessa 30. lokakuuta 2013 ja Yhdysvalloissa 8. marraskuuta 2013. Hemsworth ja Hiddleston palasivat Thorin ja Lokin rooleihin, muutaman muun aiemmasta elokuvasta tutun näyttelijän mukana. Christopher Eccleston liittyi näyttelijäkaartiin pimeän haltijan Malekithin roolissa.


title: Thor (elokuva)

text: "Thor: Ragnarök" sai ensi-iltansa 3. marraskuuta 2017. Elokuvaan ohjaa Taika Waititi ja käsikirjoittaa Stephany Folsom, Kevin Feigen jatkaessa tuottajana. Hemsworth, Hiddleston ja Alexander jatkavat yhä Thorin, Lokin ja Sifin rooleissa, ja Mark Ruffalo esiintyy Bruce Bannerin / Hulkin roolissa. Cate Blanchett, Tessa Thompson, Jeff Goldblum ja Karl Urban liittyvät näyttelijäkaartiin Helan, Valkyyrian, Suurmestarin, ja Skurgen rooleissa.


title: Dinojuna

text: Dinojuna () on The Jim Henson Companyn tuottama lastenohjelma. Sarjaa kertoo Pteranodon-perheeseen adoptoidusta Kamu nimisestä Tyrannosaurus rexistä ja hänen seikkailuistaan perheensä kanssa tutustuessaan eri dinosauruslajeihin. Suomessa sarjaa esittää Yle TV2.Extra: Dinojuna meren alla. Ei suomeksi.


title: Lorenzo Mathiot

text: Lorenzo Mathiot (s. 13. kesäkuuta 1977) on seychelliläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa seuratasolla maansa pääsarjassa pelaavaa St. Michel United FC:tä. Mathiot on pelannut Seychellien maajoukkueessa 12 ottelua, muttei ole tehnyt nissä yhtäkään maalia. Hän oli mukana joukkueen kokoonpanossa muun muassa , joissa hän pelasi kolmessa ottelussa.


title: Maria Tolppanen

text: Eeva Maria Tolppanen (o.s. "Leinonen", s. 24. marraskuuta 1952 Kemi) on suomalainen poliitikko ja toimittaja. Hän on perussuomalaisten kansanedustaja Vaasan vaalipiiristä vuodesta 2011 ja Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2013 alkaen. Hän siirtyi SDP:hen kesäkuussa 2016.


title: Maria Tolppanen

text: Tolppanen työskenteli 30 vuoden ajan freelancetoimittajana Ylellä.


title: Maria Tolppanen

text: Tolppanen valmistui nuorisotyöntekijäksi ja nuorisosihteeriksi vuonna 1973 ja sosionomiksi vuonna 1974. Hän työskenteli nuorisosihteerinä Sievissä 1973–1974, ohjaajana Lapin Nuorison Liitossa 1974–1975 ja lastentarhanopettajana Rovaniemellä 1976.


title: Maria Tolppanen

text: Vuonna 1980 Tolppanen valmistui toimittajaksi Yleisradion ammattiopistosta. Hän työskenteli Ylen Rovaniemen toimituksessa 1977–1983 ja Vaasan toimituksessa 1986–2011. Vuodet 1983–1986 Tolppanen oli toimittajana Pohjolan Työ -lehdessä. Vuosina 1991–2011 hän oli oman yrityksensä, Lappia Media Oy:n, toimitusjohtaja ja toimittaja.


title: Maria Tolppanen

text: Tolppanen kuului aiemmin SDP:hen, mutta erosi puolueesta 1990-luvulla työskennellessään toimittajana. Hänet valittiin eduskuntaan perussuomalaisten ehdokkaana ensimmäisen kerran vuoden 2011 vaaleissa 2 855 äänellä. Kunnallisvaaleissa 2012 Tolppanen valittiin Vaasan kaupunginvaltuustoon. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin toiselle kansanedustajakaudelle. Hän on ollut eduskunnassa muun muassa valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja (2015–) ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen (2011–2015). Vuodesta 2011 hän on ollut myös Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.


title: Maria Tolppanen

text: Tolppanen oli naimisissa toimittaja Juhani Tolppasen kanssa 1975–2000 tämän kuolemaan saakka. Hänellä on kolme lasta.


title: Maria Tolppanen

text: Huhtikuussa 2016 Blogaaja.fi -sivusto sulki Tolppasen blogin väittäen sen lietsovan vihaa ihmisryhmiä kohtaan. Kesäkuussa 2016 Tolppanen siirtyi perussuomalaisista SDP:hen, ja siirtymisen yhteydessä hän ilmoitti sitoutuvansa sosiaalidemokraattisen puolueen arvoihin ja puolueen rasisminvastaiseen julistukseen. Aiemmin Tolppasen maahanmuuttoa koskevat lausunnot olivat herättäneet keskustelua. Tolppanen jättää eduskunnan vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.


title: Martti Mölsä

text: Martti Kullervo Mölsä (s. 2. huhtikuuta 1952 Kihniö) on sinisen eduskuntaryhmän kansanedustaja Pirkanmaan vaalipiiristä vuodesta 2011.


title: Martti Mölsä

text: Martti Mölsä muutti vanhempiensa kanssa Kihniöstä Punkalaitumelle vuonna 1961 hänen kauppiasisänsä avattua siellä sekatavarakaupan.


title: Martti Mölsä

text: Ennen eduskuntaa Mölsä työskenteli yrittäjänä vuodesta 1983 lähtien. Hän valmistui rakennusmestariksi vuonna 1977 Tampereen teknillisestä oppilaitoksesta ja sai rakennusvalvojan pätevyyden vuonna 1987. Vuosina 1987–1990 hän toimi rakennustarkastajana.


title: Martti Mölsä

text: Mölsä oli jo perussuomalaisten edeltäjän, Suomen Maaseudun Puolueen puolue-edustajiston jäsenenä vuosina 1985–1995. Hän toimi SMP:n Satakunnan piirin puheenjohtajana vuosina 1992–1995 ja Perussuomalaisten Satakunnan piirin puheenjohtajana vuosina 1996–2001. Punkalaitumen kunnanvaltuustossa hän on ollut vuodesta 1985. Vuosina 1993–1996 ja 2009–2012 Mölsä toimi toisena varapuheenjohtajana ja vuodesta 2013 ensimmäisenä varapuheenjohtajana. Kunnanhallituksen jäsen hän oli vuosina 2001–2004.


title: Martti Mölsä

text: Eduskuntaan Mölsä valittiin vuoden 2011 vaaleissa 4 423 äänellä. Hän on ympäristövaliokunnan jäsen vuodesta 2011 ja talousvaliokunnan jäsen vuodesta 2013 ja puheenjohtaja 2. toukokuuta 2018 alkaen. Vuosina 2011–2013 hän oli hallintovaliokunnan varajäsen. Mölsä on kertonut aikovansa jättää eduskunnan vuoden 2019 vaaleissa.


title: Martti Mölsä

text: Mölsä on kertonut harrastavansa muun muassa öljyvärimaalausta ja avantouintia ja olevansa kiinnostunut tähtitieteestä.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit olivat muun muassa lohen pyynnillä eläneitä intiaaneja Kalliovuorilla, Kolumbian ylätasangolla. He myös metsästivät muun muassa peuraa ja hirveä ja keräilivät juureksia. Alueen intiaanit kävivät kauppaa rannikon heimojen kanssa. Tunnettuja heimoja muun muassa nez percet, spokanet, yakimat, shuswapit, kutenait ja salishit. Ylätasangon intiaaneja ei pidä sekoittaa tasankointiaaneihin. Kolumbian ylätasangon kulttuuria määrittelivät pitkälle vanhat uskomukset. Valkoisten tulo muutti intiaanien elämän täällä verraten myöhään. Hevonen tuli tänne etelästä 1700-luvulla. Valkoisia alkoi retkeillä täällä 1800-luvun alussa. Saatuaan hevosen, aiemmin kanooteilla joissa liikkuneet intiaanit tekivät nyt tekivät sota-, kauppa,- ja metästysretkiä lyhytheinäpreerialle. Tällöin ylätasangon intiaanit alkoivat muistuttaa preeriaintiaaneja. Valkoisten lähetyssaarnaajien vaikutus käännytti intiaanieja kristinuskoon ja osaltaan jakoi heimojen jäsenet valkoisten kannattajiin ja vastustajiin. Toisaalta monia intiaaneja kuoli samoihin aikoihin sekä valkoisten tuomiin epidemioihin että 1850-luvulla alkaneissa intiaanisodissa, jotka olivat intiaaneille tappiollisia. Tästä huolimatta tämänkin alueen intiaaniväestö on kasvanut 1900- ja 2000-luvuilla.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Kolumbian ylätasangon kulttuuripiiriksi katsottu intiaanien alue oli Kordillieereilla Yhdysvaltain ja Kanadan rajaseudulla. Tämä noin 200 000 km2 alue oli Rannikkovuorten ja Kalliovuorten välissä olevaa matalavuoristoista ylätasankoa, jota halkovat joet. Se kattoi muun muassa miltei koko Columbiajoen laakson ja Fraserjoen seudun eteläiset osat, jotka olivat asutuksen pääaluetta. Kanadasta alueeseen kuului eteläinen Brittiläinen Kolumbia, Yhdysvalloista suurin osa Washingtonia sekä Oregonin ja Idahon pohjoiset osat. Kolumbian ylätasangolla on mannerilmasto kuumine kesineen ja kylmine talvineen.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Vuorilla on havumetsää jossa kasvaa suuria puita, ja niiden välissä syviä kanjoneita. Jokien vesi on yleensä kirkasta, kylmää ja runsashappista, joka on hyvä kaloille. Lohi nousee jokiin mm. Tyynestä merestä. Riistaeläimiä ovat vuorilammas, peura, hirvi, majava ja saukko. Etelässä ja alueen keskiosissa on heinää kasvava aroa. Oregonissa ja kaakkois-Washingtonissa on runsaasti kuivaa pensasaroa, jopa puoliaavikkoa sillä alue on kuivan Suuren altaan pohjoisraunalla. Seutu on rannikon ja preerian välissä, ja näiden seutujen kulttuurin muutokset vaikuttivat alueen elintapoihin.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Kolumbian ylätasangolla Kalliovuorilla eli monia intiaaniheimoja mm. salishaneja ja pääosin lohen pyynnillä liikkuvaa elämää mm. spokane-intiaaneja. Pääosin syksyllä jokiin noussutta lohta pyydettiin mm. verkoin, harppuunoin tuulastamalla, merroin, onkimalla koukuilla, tai ajamalla kalat ansaan kalapatoihin. Kalapadot tehtiin mm. pajuista ja kivenlohkareista. Veden ylle tehtiin lavamaisia rakennelmia kalojen harppuunointia varten. Harppuunat olivat puisia, mutta luukärkisiä, pitkiä ja leveitä. Harppunoitaessa kala houkuteltiin soihdulla pintaan, ja valmiiksi veden alla ollut harppuunan kärki iskettiin loheen. Toisenlaisessa harppunassa oli irtoava, varteen sidottu kärki. Talvella kaloja pyydettiin avannosta keihästämällä. Nykyään lohi ei enää nouse Columbia-jokeen, koska sinne on rakennettu pato. Lohta kuivattiin ja savustettiin talven varelle. Lohenpyynti oli tarkoin järjestetty, jotta saatasiin mahdollisimman paljon lohta kiinni. Lohestuspaikat olivat monesti kauppapaikkoja ja niissä oli suuria talvikyliä.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Lohen lisäksi pyydettiin muitakin kaloja, varsinkin ankeriasta. Metsästys ja kasvien keräily olivat tietenkin myös merkittävä elatuksen hankintatapa. Lohen lisäksi toiseksi merkittävin ravinto oli kamasmukula, joka on hyvin ravintopitoinen ja makea. Suurimukulaista ulkoisesti sipulia muistuttava kamasta "Camassia leichtlinii" kasvaa Kolumbian ylätasangon niityillä sinisesti kukkien. Mukulat ovat noin 15 cm syvyydessä. Naiset kaivoivat ne esiin kepeillä. Kamasmukula kypsytettiin mm. puulaatikkoon tai vesitiiviisiin koreihin veteen laitetuilla kuumilla kivillä. Toinen tapa oli paistaa mukula maauunissa, kuivata se auringossa ja varastoida. Kamsmukulan lisäksi intiaanien ravintona oli lisäksi mm. portulakkoihin kuuluva Lewisia "bitterroot" ja villit porkkanat ja sipulit. Luonnonvaraista tupakkaa kerättiin ja idässä joskus viljeltiinkin. Kamasliljan juurimukulan lisäksi kerättiin muita juuria, pähkinöitä ja siemeniä.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Biisoni oli harvinainen, mutta hirvi ja vuorilammas yleisempiä. Riistana oli lisäksi karibu, paksusarvilammas, iso hirvi ja kanadanhirvi sekä joskus pystyttiin kaatamaan harmaakarhu tai mustakarhu. Yleensä riistana oli vuoristossa vuorilammas tai pohjoisessa kanadanhirvi. Vapitihirvi oli merkittävä riista, samoin vuoristossa lumivuohi josta saatiin pitkäkasvuista villaa. Valkohäntäpeura ja muulipeura olivat yleisiä metsästyskohteita. Biisonia eli vain jonkin verran Idahossa.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Seudun keskiosien intiaanien muun muassa suswapien ja spokanien elämä noudatti vuodenaikakiertoa, jossa talvella asuttiin suurissa jokilaaksojen lohestusleireissä ja keväällä ihmiset hajaantuivat keräämään juurakoita ja muita kasveja, metsästämään jäniksiä, kalastamaan jne.. Talvipäivänseisaukseen liittyi juhla tansseineen. Elämälle tärkeiden lohen ja kamasmukulan pyyntiin liittyi kunnioittavia uskonnollisia menoja, koska intiaanit uskoivat jumalien antavan nämä ihmisille, jos ihmiset ovat jumalille suosiollisia. Niinpä esimerkiksi aurinkoa ja maata oli rukoiltava, jotta ne antaisivat kasvun kamasmukulalle. Ensimmäisen saaliin juhla oli suuri tapahtuma. Ruoka-aineiden varastoinnilla oli mm kamasmukulan käytön takia suuri merkitys. Kamasmukula varastoitiin paalujen varaan tai syviin tuohella vuorattuihin maakuoppiin.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Uskomusten mukaan maailma oli suuri puu, jonka latvassa asuu Suuri Salaisuus, joka on hyvä henki. Mutta suuren puun juuristossa asuu pahoja henkiä. Näitä "kiusanhenkiä" oli intiaaniuskomusten mukaan mm. vuorissa, joissa ja järvissä. Kasvomaalukset liittyivät mm. pahojen henkien torjuntaan. Sotamaalaus oli punamusta, punainen elämän, musta kuoleman väri. Harmaakarhun pyyntiin liittyi metsästysonnea luova tulipunainen väri. Maailman luoja oli eläimeltä näyttävä sankari, joka oli etevänä pidetty eläin, mm. kojootti, sininen närhi jne. Yleensä viljelyyn liittyvä maaäidin kunnioitus lienee täällä johtunut ravintokasvien keruusta.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Vaatteet tehtiin alkujaan puunkuorisuikaleista, mutta hevosen mahdollistaman kulttuurimuutoksen jälkeen yleensä nahasta ja turkiksista. Varinkin pohjoisessa osattiin tehdä taitavasti koreja pääosin kuusenjuurista.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Sisämaa-salisheja johti vanhojen neuvosto. Päällikkön virka oli tilapäinen. Päällikkö valittiin usein lohenpyyntiä varten. Sodan syttyessä valittiin sotapäällikkö. Mutta toisaalla päällikön virka saattoi periytyä ja hänellä olla hyvin paljon valtaa. Monesti ratkaisuhin tarvittiin kylän miesten lupa. Preeriaintiaaneilta vaikutteita saaneilla heimoilla sotapäälliköiden ja menestyneiden soturien arvostus oli korkea. Luoteisintiaanien vaikutuspiirissä olleilla intiaaneilla oli taas juhlia, joissa isäntä ja vieraat vaihtoivat lahjoja keskenäänn, mikä tapa muistutti luoteisintiaanien potlatchjuhlia. Tietäjillä oli merkitystä, joskus tietäjät olivat shamaaneja, jotka omien sanojensa mukaan kykenivät tekemään haamusielullaan matkoja henkimaailmaan. Shamanismin vaikutus oli suurempi pohjoisessa, jossa yleisemmin uskottiin vainajan kykenevän ottamaan ihmisen haamusielun, ja vain vahvan shamaanin pystyvän tuon sielun palauttamaan. Yleensä vainajat haudattiin kivikasaan tai maakuoppaan.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Yleensä kylä oli suurin poliittinen yksikkö, joskus monesta kylästä koostuvalla samankielisellä heimolla oli kiinteämpääkin yhteistyötä. Suku luettiin vanhempien puolelta, eikä klaaneja tai vastakkaisryhmiä ollut. Riittiseurat olivat 1800-luvulla harvinaisia ja nekin muiden alueiden tuoretta vaikutusta. Naisen asema oli yleensä arvostettu.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Ylätasangon intiaanien jouset olivat niin hyviä, että ne kelpasivat preeriaintiaaneillekin. Ylätasangon intiaanit eivät yleensä sotineet keskenään, mutta olivat sotureina sitkeitä. Joukossa oli kuitenkin keskenään kahakoivia sotaisempia heimoja. Kuitenkin jos joku tunkeutui ilman lupaa kamasniitylle, sota syttyi ja mehdollisesti kiinni saadut ryöstelijät tapettiin. Aseina käytettiin yleensä jousta ja kivipäistä nuijaa. Yleensä suojauduttiin nahkaisella puukilvellä, pohjoisessa oli yleisempi puunsäleistä ja vapitin nahasta tehty panssari.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Ylätasangon intiaanit eivät yleensä käyttäneet koiria ja purilaita kuljetusvälineinä. Koska asutus keskittyi yleensä virtojen lähelle, kanootti oli tärkeä kulkuväline. Shushwapien, thompsonien ja okanaganien kanootti oli pystykeulainen setrikuorinen "sammennokkakanootti" jollaista käyttivät myös kootenait ja coeur d'alenet. Kutenaiden kanootti muistuttaa Itä-Siperiassa Amurin varrella käytettyä, sen nokka ja perä eivät nousseet ylös vedestä niin kuin algonkineilla. Tällöin kanootin on pidempi kuin laidat. Idässä tehtiin hieman irokeesien kanootteja muistuttavia tasakeulaisia kanootteja. Nez percet taas tekivät yksitukkisia pitkiä veneitä, jotka oli koverrettu polttamalla. Oli myös teräväkeulaisia ja -peräisiä lauttoja, jotka tehtiin telttoihin käytetyistä ruokomatoista. Hevonen kulkuvälineenä oli vasta eurooppalaisten vaikutusta.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Alueen eri heimoilla oli kullakin erilainen elannon hankkimistapa, ja heimot kävivät kauppaa tuottamillaan tavaroilla. Kauppaa käytiin ylätasangolta esimerkiksi rannikon chinookien ja salishien kanssa. Kauppaa tekemään kokoonnuttiin muun muassa Dallesin, Kattlen ja Celilon suurille putouksille wishramin ja wascoein alueelle. Putouksille tultiin kanootein, jotka kannettiin putousten ohi. Kesäisin ja syksyisin tällä paikalla rannikon ja sisämaan heimot vaihtoivat tuottamiaan tavaroita. Mm. Klamathit veivät camas-sipuleita, wishramit ja wascot Tyynen meren kotiloita ja nez percet ylätasangolla muuten vaikeasti saatavia puhvelin taljoja. Kaupan oli myös yksipuisia kanootteja, villivuohen villaa, orjia, marjoja ja puunkuorikuituja.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text:
Pohjoisen ylätasangon intiaanit asuivat monesti puoliksi maanalaisissa taloissa, joita oli Fraserjoen rannalla kaivausten mukaan tuhansia vuosia. Näitä asumuksia käyttivät mm shuswapit, thompsonit ja okanaganit. Tyypillisesti majan läpimitta oli 3–12 m. Katto oli keskipaalujen tukevien seipäiden varassa oleva tasaisehko tai matala kartio. Katon peite oli kaislamattoja ja multaa. Katon keskellä oli aukko, joka toimi sekä savuaukkona että kulkutienä. Majaan sisään ja ulos pääsemiseen tarvittiin yleensä lovettu tukki tai muunlaiset tikkaat. Yleisempi asumus oli kotamainen kartioteltta joka sekin saattoi olla osittain maan sisään kaivettu.
Oli myös vajamaisia muun muassa oljilla ja ruo'oilla peitettyjä pitkätaloja.
Näitä monesti kaislamatoille peitettyjä hieman idän wigwamia muistuttavia taloja tehtiin lähinnä etelässä. Niissä oli salkojen varassa peitteinä ruohoista, kaisloista ja osmankäämeistä tehtyjä mattoja. Kylmällä varsinkin pienet asumukset saatettiin vuorata nahoilla. Pitkissä taloissa ei eri perheiden osastoissa ollut väliseiniä. Näitä tekivät mm. nez percet. Pohjoisessakin mm. okanaganit tekivät isoja kaislataloja, mutta ne olivat yleensä tilapääissuojia kokouksiin ja kalapaikoille tulleita ihmisä varten.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Kesäasuntona saattoi olla pieni kaislamatoilla peitetty kartiokota, mutta yleensä kesällä asuttiin pelkässä laavussa joka suojasi tuulelta. Tiipii yleistyi ylätasangollakin eurooppalaisten tulon jälkeen 1700-luvulla.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Ylätasangon 25 intiaanikansaa ja vuonna 1800 noin 90 000 intiaania. jakautuivat kolmeen suureen ryhmään. Nämä ovat "salishan", "sahaptin-penuti" ja "na-dene". Suurin osa ylätasankoa oli shuswapin ja spokanen sukuisten sisämaan salishan-kieliryhmän asuttamia. Salishanit asuivat alueen keski- ja pohjoisosissa. Salishaneita asui myös luoteisrannikolla. Salishaneita ovat mm shuswapit, lilloeetit, thompsonit, spokanet, thompsonit, sanpoilit jne..


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Etelässä asui sahaptineita intiaaneja, jotka lienevät sukua Kalifornian penuteille. Näitä olivat mm. wallawallat, yakimat, calusat ja nez percet.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Pohjoisella ja itäisellä ylätasangolla asui myös athabascan/na denen sukuisia heimoja, mm. koillisen kootenait.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Alueen muinainen historia ulottuu kivikauteen, jolta ei ole säilynyt perimätietoa tai kirjoitettuja lähteitä. Mikroteräperinne levittäytyi Fraserjoelekin, jolta on mikroterien seasta löydetty myös lehman- ja Lohnore-tyyppisiä kärkiä. Ylätasangolta mm. Fraserjoen laaksosta löytyy matalia kuoppia, jotka ovat vanhojen maanalaisten rakennelmien jäänteitä. Näitä alettiin luultavasti rakentaa jo Shuswap-kaudella 4800–2400 BP eli 2800–400 eaa. päätellen keihäänkärkien tyylistä. Mutta fraserjoen löytöpaikan tiivein asutus osui Plateau-kauteen 2400–1200 BP ja varhaiseen Kamloops-kauteen 1200–1000 BP päättyen ehkä 1100 BP eli noin vuonna 900 jaa. Lohestuksen ja muun elämisen kannalta parhailla paikoilla olleet rakennelmat lienevät olleet asuntoja. Myöhemmin alueen kansat käyttyvät maanalaisia rakennelmia mm. saunoina. Samanlasia rakennelmia on löydetty myös Brittiläisen Kolumbian rannikolta ja Pugetin salmesta.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Ylänköintiaanit omaksuivat hevosen 1700-luvun alussa muilta intiaaneilta, joille hevonen oli siirtynyt eurooppalaisilta mm. ryöstämällä ja kaupan kautta. Hevonen siirtyi ylätasangoille ensiksi lattapäille ja nez perceille shoshoneita. Tämä korvasi laajoilla alueilla aikaa myöten kanootit liikkumisvälineenä ja toi vapautta. Nez percet ja cayusat olivat varsinkin niitä, jotka käyttivät paljon hevosia. Mm. lattapäät ja colvillet lähtivät tällöin metsästämään biisoneita tasangoille ja ryöstämäänkin, koska pitivät vanhastaan joitain lyhytheinäpreerian alueita heimonsa biisonimaina. Monta eri heimoa lähti yhdessä, koska vastassa olivat mustajalat ja crowt, jotka tosin usein sotivat keskenään. Monesti sotimisen jälkeen solmittiin pian rauha, jotta voitaisiin käydä kauppaa. Aselepo kuitenkin särkyi helposti. Näillä kauppa- ja metsästysretkillä kävivät mm. spokanet ja nez percetkin. Vastapainoksi preeriaintiaanit tekivät sotaretkiä Idahoon. Ylätasangon intiaanit ostivat preerialta tuolloin mm. mokkasiineja ja nahkalaukkuja. Ylätasangon intiaanitkin omaksuivat muilta intiaaneilta hevosen vuosina 1690-1730, lopullisesti noin v. 1800, mutta samalla erilaiset taudit tulivat intiaanien niskaan. Vuonna 1782 noin puolet sanpoil-heimosta kuoli isorokkoon. Columbiajoen laakso sopi hyvin villihevosille. Niinpä yakimat ja sahaptinit alkoivat pitää hevosia, ja cayuset levittivät edelleen hevosiaan, mm appaloosa-hevosta. Ylätasangon intiaanien elämä oli ennen valkoisten tuloa ollut melko rauhallista eikä keskinäisiä sotia ollut. Heimojen väliset sodat eivät myöskään alkaneet ylätasangolla hevosen tulon jälkeen tosin kuin preerialla. Valkoiset Lewis ja Clark tekivät alueelle retken ensi kertaa 1805, ja turkiskauppa levisi rannikolta ja idästä käsin 1810-luvulla. 1830-luvulla jesuiitat tekivät lähetystyötä ja onnistuivat ajan kuluessa käännyttämään suuren osan intiaaneja katoliseen uskoon. Mutta 1830-luvun alussa myös intiaanien omat uskonnollis-poliittiset hurmosliikkeet alkoivat nousta täällä. Näissä liikkeissä oli perinteisiä intiaanien uskomuksia ja myöhemmin myös kristinuskosta lainattuja vaikutteita. Nämä liikkeet pyrkivät rituaaleillaan eroon valkoisista ja lienevät vaikuttaneet joitakin intiaanisotia edistävästi. 1840-luvulla amerikkalaiset uudisasukkaat ja kullanetsijät tulivat Idahoon ja Oregoniin. Ylätasangon intiaanit sotivat valkoisten kanssa 1840- ja 1850-luvuilla ja myöhemminkin. Esimerkiksi sahaptinit eli nez percet vastustivat valkoisia turkismetsästäjiä 1830-luvulla. Vuoden 1853 isorokko oli intiaanien mielestä valkoisten tahallaan aiheuttama. Vuonna 1855 valkoiset määräsivät alueen intiaanit reservaatteihin, ja moni päällikkö taipui pakon edessä, mutta pian puhkesi kapina. Yakimojen päällikkö Kamamaiakin oli vuosia koettanut saada intiaanit taisteluun vastaan, mutta monet olivat ajatusta vastustaneet. Intiaanisota alkoi siitä, kun yakimat ja wallawallat tappoivat joitakin kullanetsijöitä. Monet heimot olivat nyt sotapolulla yakimoiden selvästi johtaessa, mutta tavallisesti vain osa kustakin heimosta lähti taisteluun valkoisia vastaan. Intiaaneilla oli vain vähän tuliaseita, mutta toisella puolen valkoisten armeijan ja paikallisen miliisin välinen huono yhteistyö heikensi pitkän aikaa valkoisten sotilaallista iskukykyä. Intiaanit pelkäsivät valkoisten harvoja tykkejä. Yleensä valkoiset voittivat vuosina 1855–1856 Washingtonin länsi- ja keksiosissa käydyt taistelut, jotka jatkuivat seuraavina vuosina enää pelkkinä kahakoina. Vuonna 1858 sota voimistui Itä-Washingtonissa ja Oregonin koillisoissa, kun paikalliset heimot liittyivät siihen. Tämä uusi taistelujen aalto vei intiaanit tappioon, mutta toisaalta melko vähän intiaaneja kuoli. Sodassa hirtettiin 24 intiaania.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Muun muassa walalwallat ja yakimat olivat mukana preerian intiaanisodassa 1853–1898. Vuonna 1896 sahaptinien alueelta löytyi kultaa, ja he menettivät 7/8 vuonna 1955 sovitusta alueestaan valkoisille.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: 1870-luvulla alueen eteläosissa wanapameihin kuuluva profeetta Smohalla loi uneksijoiden liikkeen, joka väitti saavansa sanomia unista ja herättävänsä kuolleet henkiin tanssien ja riittien avulla. Liike vastusti alkoholia ja maanviljelyä. Liike aiheutti intiaaneissa vuosina 1870–1885 kansalaistottelemattomuuden aallon, muttei liene vaikuttanut intiaanisotiin siinä määrin kuin on väitetty. Sen sijaan liike luultavasti toimi sysäyksenä Suuressa Altaassa syntyneeseen Wowokan henkitanssiin. Vuonna 1872 näkyi esim. nez perce-heimon jakautumien valkoisia vaikutteita kannattaviin ja niitä vastustaviin ryhmiin jotka olivat suunnilleen yhtä suuria. Valkoisia vastustavat asuivat reservaatin ulkopuolella. Intiaanien piti muuttaa hyvin pieneen, käytännössä elinkelvottomaan reservaattiin. Kun lisäksi valkoiset uudisraivaatjat kyntivät Koillis-Oragonin Wallowan laakson intiaanien arvokkaana pitämät kamasniityt pois, nez perce-intiaanien päällikkö Joseph eli Hinmaton Yalakit "vesiltä lähestyvä ukkonen" vihastui. Sahaptinien kapina vuonna 1877 valkoisia vastaan oli pitkälle valkoisia eniten vastustavien päälliköiden ajama. Se alkoi siitä, kun muutamat sahaptinit tappoivat päälliköiden tietämättä muutaman valkoisen. Esimerkiksi Big Holessa valkoiset tappoivat 80 nez perceä, joista 50 naisia ja lapsia. Leirissä satoi luoteja kuin rakeita, eräässä teltassa sotilas tappoi viisi lasta, mutta sotilaiden riehuessa leirissä kaksi päällikköä kokosi soturinsa vastahyökkäykseen ja valtasi leirin takaisin. Nyt miehet näkivät tapetut ja vammauteut vaimonsa ja lapsensa. Valkoiset ottivat noin 3000 Josephin johtamaa sahaptinia vangiksi pitkän takaa-ajon jälkeen, kun nämä yrittivät turvaan Kanadan puolelle dakota-intiaanien luokse. Joseph antautui, kun monet intiaaniheimon johtajista olivat kuolleet. Suurin osa pakoon yrittävistä intiaaneista jäi valkoisten vangeiksi, mutta 300 ehätti silti rajan yli Kanadaan onnistumalla murtautumaan pois saarrosta. Jopa intiaanien vastustaja kenraali Miles ylisti päällikkö Josephia viisaimmaksi ja älykkäimmäksi intiaaniksi, jonka tunsi. Moni noin 4/5 Missourin soille siirretystä intiaanista kuoli tauteihin. Kun sahaptinit sitten saivat 1885 palata Luoteisvuoristoon, heitä oli vain 257, kun vuonna 1875 oli ollut 3300.


title: Pohjois-Amerikan ylätasangon intiaanit

text: Tästä huolimatta monia ylätasangon intiaaneja elää vieläkin reservaateissa.


title: Hennijoki

text: Hennijoki on kylä Alastarolla Loimaalla.


title: Hennijoki

text: Kylä sijaitsee Alastaron pohjoisosassa seututien 231 varrella.


title: Hennijoki

text: Kylän halki virtaa Loimijokeen laskevan Kourajoen eli Palojoen sivuhaara Murronjoki eli Alainenjoki, josta klylän kohdalla käytetään myös nimeä Hennijoki.


title: Hennijoki

text: Historiallisesti kylä on ollut samaa jakokuntaa läheisten Ilolan ja Vännilän kylien kanssa.


title: Hennijoki

text: Kylän vanhoja kantataloja ovat olleet Isotalo ja Vähätalo. Kylän tontti, jolla molemmat talot sijaitsivat vielä isonjaon ajankohtana 1792 on sijainnut myöhemmän Hennijoen koulun paikalla Hennijoen pohjoisrannalla. Kylän kantataloista Vähätalo sijaitsee nykyään entistä koulua vastapäätä joen etelärannalla. Vielä 1900-luvun alussa Isotalo sijaitsi myöhemmän koulun tontilla. Vuonna 1925 Isostatalosta erotettiin sen talouskeskus Hennijoen kansakoulu -nimiseksi tilaksi.


title: Hennijoki

text: Hennijoen kansakoulu oli toiminnassa vielä vuonna 1963. Vuonna 1982 sen toiminta oli jo loppunut.


title: Hennijoki

text: Tunnettuihin hennijokelaisiin kuuluu sieltä kotoisin oleva poliitikko ja aiempi Suomen keskustan varapuheenjohtaja Timo Kaunisto.


title: Ribuloosi-1,5-bisfosfaatti

text: Ribuloosi-1,5-bisfosfaatti eli RuBP (CHOP) on ribuloosisokerin johdos, jossa 1- ja 5-asemiin on esterisidoksella liittynyt fosfaattiryhmä. Yhdiste on tärkeä fotosynteesissä.


title: Ribuloosi-1,5-bisfosfaatti

text: Fotosynteesin pimeäreaktioissa eli Calvinin syklissä ribuloosi-1,5-bisfosfaatti reagoi hiilidioksidin kanssa. Reaktiota katalysoi rubiscoentsyymi eli ribuloosi-1,5-karboksylaasioksygenaasi. Välivaiheena muodostuu erittäin epästabiili 2-karboksi-3-arabinitoli-1,5-bisfosfaatti, joka hajoaa hydrolyyttisesti kahdeksi 3-fosfoglyseriinihappomolekyyliksi, jotka muokataan glyseraldehydi-3-fosfaatiksi. Jos happikonsentraatio on solussa huomattavasti suurempi kuin hiilidioksidipitoisuus muodostuu ribuloosi-5-fosfaatista kahden 3-fosfoglyseriinihappomolekyylin sijasta yksi 3-fosfoglyseriinihappomolekyyli ja fosfoglykolihappoa.


title: Ribuloosi-1,5-bisfosfaatti

text: Osa näin muodostuneesta glyseraldehydi-3-fosfaatista päätyy glukoneogeneesin ja useiden muiden reaktioiden kautta ribuloosi-5-fosfaatiksi, josta fosforibuloosikinaasi muokkaa ribuloosi-1,5-bisfosfaattia.


title: David Firisua

text: David Firisua (s. 12. heinäkuuta 1981) on salomonsaarelainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa seuratasolla uusiseelantilaista Mangere Unitedia. Firisua on pelannut Salomonsaarten maajoukkueessa viisi ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Hän oli mukana muun muassa vuoden 2002 MM-kisojen karsinnoissa, joissa hän pelasi kolme ottelua ja teki maalin Cookinsaaria vastaan.


title: Stephen Jelley

text: Stephen Jelley (s. 12. toukokuuta 1982 Leicester) on brittiläinen moottoriurheilija. Hän kilpaili Formula Ford sarjoissa vuosina 2002-03. Vuonna 2004 hän siirtyi Britannian F3-sarjaan voittaen oman luokkansa kolme kertaa. Hän jatkoi sarjassa vuoteen 2007 saakka, jolloin hän sijoittui kolmanneksi. Vuonna 2008 Jelley kilpaili Aasian GP2-sarjassa ART-tallissa saavuttamatta pisteitä. Hän kilpaili myös Britannian Touring Car mestaruussarjassa saavuttaen muutamia pistesijoja. Seuraavana vuonna hän saavutti sarjassa kaksi voittoa ja useita palkintosijoja. Vuonna 2010 Jelley kilpaili Britannian Porsche Carrera Cupissa sijoittuen kolmanneksi. Jelley jatkaa sarjassa vuonna 2011.


title: Gd (autovaunu)

text:
Gd (aikaisemmin Hccmqqr) on VR:n omistama katettu autovaunutyyppi. Vaunussa on 12 katettua paikkaa autoille, joista 6 sijaitsee yläkerroksessa ja 6 alakerroksessa.
Vaunun kummallakin tasolla voi kuljettaa henkilöautoja, tila-autoja, maastureita, pakettiautoja ja keveitä perävaunuja. Lisäksi ylätasolla voi kuljettaa moottoripyöriä, moottorikelkkoja ja mönkijöitä. VR on akaisemmin antanut myös Gd-tunnuksen tavaravaunulle.


title: Ismo Soukola

text: Ismo Olavi Soukola (s. 8. syyskuuta 1960 Tampere) on suomalainen poliisi ja poliitikko. Hän toimi perussuomalaisten kansanedustajana vuosina 2011–2015. Hänet valittiin Hämeen vaalipiiristä äänimäärällä 5 059. Soukola toimi kansanedustaja-aikanaan muun muassa puolustusvaliokunnan jäsenenä ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan varapuheenjohtajana. Eduskuntavaaleissa 2015 hän putosi eduskunnasta ja on palannut poliisityöhön.


title: Ismo Soukola

text: Soukola kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseon lukiosta vuonna 1980. Vuonna 2002 hän suoritti poliisin perustutkinnon Poliisiammattikorkeakoulussa. Soukola toimi vuosina 2001–2011 vanhempana konstaapelina Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksella. Ennen poliisin uraa hän työskenteli vartijana (1996–2000) ja kokouspäällikkönä, -isäntänä ja -järjestäjänä (1982–1993).


title: Ismo Soukola

text: Soukola valittiin Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäseneksi vuoden 2008 vaaleissa ja uudelleen vuonna 2012.


title: Cristeen Fernando

text: Cristeen Fernando Medianslig (s. 7. elokuuta 1982) on srilankalainen entinen jalkapalloilija, joka pelasi puolustajana. Hän edusti seuratasolla muun muassa maansa pääsarjassa pelannutta Jupiters SC:tä. Fernando pelasi Sri Lankan maajoukkueessa neljä ottelua, muttei tehnyt niissä yhtäkään maalia. Hän osallistui mm. vuoden 2006 MM-kisojen karsintoihin, joissa hän pelasi Laosia ja Turkmenistania vastaan.


title: Teen Mom

text: Teen Mom tai Teen Mom OG on yhdysvaltalainen tositelevisiosarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin Music Television -kanavalla 8. joulukuuta 2009. Sarja on spin-off samalla kanavalla esitetylle "16 and Pregnant" –televisiosarjan ensimmäiselle tuotantokaudelle. Sarjassa seurataan nuorten elämää äiteinä. Sarjalle on tehty kaksi jatko-osaa "Teen Mom 2" ja "Teen Mom 3". Kakkos- ja kolmososissa seikkailevat muilta "16 and Pregnant" -kausilta tutut tytöt perheineen.


title: Mika Niikko

text: Mika Ilari Niikko (s. 20. tammikuuta 1967 Lahti) on vantaalainen kansanedustaja perussuomalaisten ryhmässä vuodesta 2011 lähtien. Hänet valittiin Uudenmaan vaalipiiristä vuonna 2011 äänimäärällä 2 703 ja vuonna 2015 äänimäärällä 4 273.


title: Mika Niikko

text: Niikko on nuorisojärjestöjohtaja, musiikkikustantaja ja entinen parvekelasialan yrittäjä. Juuriltaan karjalainen Niikko asuu Korsossa, ja hänellä on sähköasentajan koulutus. Helluntailainen Niikko on myös lukenut kolme vuotta teologiaa Iso Kirja -opistolla. Hän on Vantaan kaupunginvaltuuston ja Uudenmaan maakuntavaltuuston jäsen.


title: Mika Niikko

text: Vuonna 2000 hän lopetti aktiivisen yrittäjätoiminnan ja perusti erityisnuorisojärjestö Takaisin Elämään ry:n auttaakseen päihdeongelmissa ja kriiseissä olevia nuoria ja toimi yhdistyksen toiminnanjohtajana vuoteen 2011 saakka.


title: Mika Niikko

text: Vuonna 2011 Niikko valittiin eduskuntaan perussuomalaisten kansanedustajaksi ja samana vuonna hänestä tuli sivistysvaliokunnan jäsen. Lakivaliokunnan jäsen hänestä tuli vuonna 2014.


title: Mika Niikko

text: Vuoden 2014 joulukuussa Niikko kirjoitti, että uuden avioliittolain muutos ei ole vielä lopullinen, koska sen esteenä saattaa olla vielä tuleva kansalaisaloite. "On huolestuttavaa, miten kansanedustajat yksi toisensa jälkeen antavat avioliittolain – eli yhteiskuntamme peruspilarin – valua pois käsistään", Niikko kirjoitti. Hänen mukaan on harhaa väittää, ettei sukupuolineutraalista avioliittolaista seuraa mitään sen enempää vaan se tulisi toteutuessaan muuttamaan koko yhteiskuntarakenteemme, opetussuunnitelmia ja sananvapautta myöten. Avioliittolaki haluttiin Niikon mukaan muuttaa mielikuviin vetoamalla, johon vaikuttivat puoluejohtajien vetoomukset, gallupit, pappien peukutukset ja median yksimielisyys.


title: Mika Niikko

text: Kansalaisaloitteen "Ruotsin kieli valinnaiseksi oppiaineeksi kaikilla kouluasteilla", oli allekirjoittanut 62 158 suomalaista ja asia päätyi sivistysvaliokunnan käsittelyyn. Niikko kritisoi valiokunnan mietintöä, joka kuvasi pakollista ruotsin kielen opiskelua "kulttuurisena, yleissivistävänä ja yhdenvertaisuutta edistävänä ihanteena". Niikon mukaan kaikki isot asiat on päätetty ennalta hallitusneuvotteluissa. Hänen mukaan valiokunnan olisi pitänyt tuoda ilmi tosiasiat, muun muassa miten paljon pakkoruotsi maksaa. Hänen mukaan kansaa hämättiin uskottelemalla, että demokratia toteutuu kansalaisaloitteiden käsittelyssä, sillä todellisuudessa aloitteet ajetaan läpi sellaisessa muodossa, jonka hallitus on etukäteen päättänyt. Niikko haluaisi Suomeen suorat kansanäänestykset yhteiskunnallisesti merkittävistä asioista.


title: Mika Niikko

text: Niikko on neljän lapsen isä ja on ollut naimisissa vuodesta 2001.


title: Mika Niikko

text: Niikko on itse kertonut julkisuudessa avoimesti ankeasta lapsuudestaan alkoholistikodissa ja lastenkodissa, varhaisesta omasta alkoholinkäytöstään kouluaikana, osallisuudestaan rikolliseen jengiin ja viimein tulostaan uskoon vuonna 1991, jolloin hän lopetti myös päihteiden käytön ja rötökset. Hän tapasi helluntaiseurakunnassa vaimonsa Saritan ja heillä on kolme yhteistä lasta. Yksi lapsi on Niikon nuoruuden suhteesta.


title: Mika Niikko

text: Niikolla on vuosilta 1982–1990 neljä rikostuomiota: luvattomasta työkoneella ajelusta, käsilaukkuvarkaudesta, katteettomalla pankkikortilla ostelusta sekä suojatiellä kävelleen naisen päälleajosta varastetulla autolla.


title: Vine (albumi)

text: Vine on suomalaisen metalliyhtye The Man-Eating Treen ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2010.


title: Sauli Ahvenjärvi

text: Sauli Sakari Ahvenjärvi (s. 18. elokuuta 1957 Jämijärvi) suomalainen kristillisdemokraattien poliitikko. Hän oli kansanedustaja Satakunnan vaalipiiristä kaudella 2011–2015. Ahvenjärvi on ollut Rauman kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2004 ja kaupunginhallituksessa vuosina 2006–2010.


title: Sauli Ahvenjärvi

text: Vuonna 1982 Ahvenjärvi valmistui diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä yliopistosta ja väitteli tekniikan tohtoriksi Tampereen teknillisessä yliopistossa vuonna 2009. Hän työskenteli vuosina 1983–1986 ohjelmistosuunnittelijana Kymi-Strömberg Oy:ssä ja 1986–1991 Hollmingin pääsuunnittelijana. Vuosina 1991–1995 hän työskenteli Rauman merenkulkuoppilaitoksen yliopettajana, 1995–2001 Silja Linen sivutoimisena elektroniikkatarkastajana ja vuosina 1996–2011 Satakunnan ammattikorkeakoulun yliopettajana. Hän on myös gospelmuusikko.


title: Sauli Ahvenjärvi

text: Ahvenjärvi valittiin kansanedustajaksi vuoden 2011 vaaleissa Satakunnan vaalipiiristä 3 880 äänellä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa hän siirtyi Pirkanmaan vaalipiiriin eikä häntä valittu jatkokaudelle. Hän oli ehdolla myös vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Hän sai 1 541 ääntä eikä tullut valituksi.


title: Sauli Ahvenjärvi

text: Heinäkuussa 2014 Ahvenjärvi ilmoitti pyrkivänsä kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi seuraavassa puoluekokouksessa kesällä 2015. Kesäkuussa 2015 Ahvenjärvi kuitenkin ilmoitti, ettei aio olla mukana puheenjohtajakisassa, vaan että seuraava puheenjohtaja on valittava eduskuntaryhmän sisältä. Puoluekokouksessa hänet valittiin jatkamaan puolueen puheenjohtajistossa toisena varapuheenjohtajana.


title: Jake Gardiner

text: Jake Gardiner (s. 4. heinäkuuta 1990 Deephaven, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Toronto Maple Leafsissa. Anaheim Ducks varasi hänet liigaan vuonna 2008 numerolla 17. Ennen lukiota Gardiner pelasi hyökkääjänä. Hänen vahvuutensa ovat luistelussa.


title: Jake Gardiner

text: Gardiner toimi jälkimmäisellä kaudellaan 2007–2008 Minnetonka High Schoolin joukkueen kapteenina. Anaheim Ducks varasi hänet koko varaustilaisuuden 17. pelaajana kesällä .


title: Jake Gardiner

text: Kaudeksi 2008–2009 Gardiner siirtyi Wisconsinin yliopistojoukkueeseen. Hänet valittiin ensimmäisen kautensa päätteeksi WCHA:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Kaudella 2010–2011 joukkueensa varakapteenina toiminut Gardiner jakoi RIT:n Tyler Brennerin kanssa tehoilla 10+31=41 koko NCAA:n puolustajien pistepörssin toisen sijan. Heidän edellään oli vain Gardinerin joukkuetoveri Justin Schultz. Kauden päätteeksi Gardiner valittiin WCHA:n toiseen tähdistökentälliseen.


title: Jake Gardiner

text: Helmikuussa 2011 Anaheim Ducks kauppasi Gardinerin oikeudet Toronto Maple Leafsiin. Kaupassa hänen lisäkseen Torontoon menivät Joffrey Lupul ja neljännen kierroksen varausvuoro kesälle . Vaihdossa Ducks sai François Beaucheminin. Maaliskuussa 2011 Gardiner teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Maple Leafsin kanssa. Hän siirtyi samalla loppukaudeksi sen farmijoukkue Toronto Marliesiin.


title: Jake Gardiner

text: Gardiner on pelannut Yhdysvaltain maajoukkueessa MM-kisoissa 2014 ja 2015, joista jälkimmäisissä joukkue saavutti pronssia. Gardiner voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2010.


title: Sven Sumelius

text: Sven Åke Sumelius () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan muun muassa komppanian päällikkönä Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa. Myöhemmin hän osallistui vielä talvi- ja jatkosotaan muun muassa pataljoonan komentajana


title: Sven Sumelius

text: Sumeliuksen vanhennat olivat tilanomistaja August Wilhelm Sumelius ja Hedvig Matilda Rosberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Margit Frömanin kanssa. Hän kävi seitsemän luokkaa Läroverket för gossar och flickor-nimistä oppikoulua Helsingissä ja suoritti yksityisesti kahdeksannen luokan samassa koulussa vuonna 1923. Lisäksi hän kävi ruotsalaisen kauppaopiston (Högre svenska handelsläroverkets handelsinstitut). Opintojaan hän jatkoi syksyllä vuonna 1915 Kööpenhaminan eläinlääkintä- ja maatalouskorkeakoulussa. Sotilaskoulutustaan hän täydensi osallistumalla useisiin lyhytaikaisiin täydennys- ja harjoituskursseihin.


title: Sven Sumelius

text: Sumelius liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 27. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän sai pataljoonassa myös viestikoulutuksen.


title: Sven Sumelius

text: Sumelius palasi takaisin Suomeen 30. tammikuuta 1918 oberzugführer Jacobsonin komennuskunnan mukana Tornioon. Hän osallistui sisällissodan puhjettua joukkueenjohtajana taisteluihin Tervolassa ja Torniossa. Tornion taisteluiden jälkeen hänet määrättiin 10. helmikuuta 1918 alkaen Ouluun, jossa hänet määrättiin Oulun suojeluskunnan päälliköksi. Myöhemmin hänet määrättiin 1. huhtikuuta 1918 alkaen komppanianpäälliköksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kuokkalassa ja etenemiseen Rajajoelle.


title: Sven Sumelius

text: Sumelius jatkoi palvelustaan sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti 4. Hän toimi komppanian päällikkönä rykmentin 2. komppaniassa sekä 8.heinäkuuta – 8. elokuuta 1918 välisen ajan I pataljoonan komentajana, jonka komentajaksi hänet nimitettiin 21. elokuuta alkaen. Hän erosi armeijasta 21. syyskuuta 1918 ja viljeli sen jälkeen kotitilaansa. Hän toimi siviilitoimiensa ohella 1. tammikuuta 1919 – 28. huhtikuuta 1920 välisen ajan Sipoon suojeluskunnan päällikkönä. Sumelius astui 28. huhtikuuta 1920 uudelleen armeijan palvelukseen ja hänet määrättiin komppanian päälliköksi Suomen valkoisen kaartin 1. komppaniaan. Hänet siirrettiin 19. elokuuta 1921 alkaen yleisesikuntaupseeriksi 1. Divisioonan esikuntaan, josta hän oli komennettuna 4. maaliskuuta - 1. toukokuuta 1922 välisen ajan 3. Divisioonan väliaikaiseksi esikuntapäälliköksi. Hänet siirrettiin 24. lokakuuta 1923 alkaen esikuntapäälliköksi Jääkäriprikaatin esikuntaan. Tänä aikana hän toimi 10. helmikuuta 1925 – 1. syyskuuta 1926 välisenä aikana Kaartin Jääkäripataljoonan komentajan viransijaisena. Jääkäriprikaatista hänet siirrettiin 13. heinäkuuta 1926 pataljoonan komentajaksi Keski-Suomen rykmentin II pataljoonaan. Hän erosi toistamiseen armeijasta 10. marraskuuta 1926 ja työskenteli sen jälkeen 1. joulukuuta 1926 alkaen Maanviljelijäin maitokeskus oy:n myymäläin tarkastajana ja oli sen ohella 14. helmikuuta 1927 alkaen Helsingin suojeluskuntapiirin Valkoisen rykmentin 1. Jääkäripataljoonan komentajana.


title: Sven Sumelius

text: Sumelius osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti l0:ssä ja intendenttinä 4. Divisioonan esikunnassa. Jatkosotaan hän osallistui intendenttinä 8. Divisioonan esikunnassa ja myöhemmin intendenttinä Raaseporin suojeluskuntapiirissä. Vuonna 1942 hänet siirrettiin toimistoupseeriksi Kotijoukkojen esikuntaan. Hänet on haudattu Helsinkiin.


title: Pikkuapila

text: Pikkuapila ("Trifolium dubium", syn. "T. filiforme", "T. minus", "T. procumbens" ssp. "filiforme", "Chryaspis dubia") on pienikokoinen, eurooppalainen apilalaji.


title: Pikkuapila

text: Yksivuotinen pikkupila kasvaa 5–20 cm korkeaksi. Ohut varsi on rento tai pysty ja karvainen. Lehdet ovat kolmisormisia. Lehdykät ovat 0,6–1 cm pitkiä ja vastapuikeita, ainoastaan keskilehdykkä on ruodillinen. Korvakkeet ovat lehtiruodin pituisia ja pitkälti ruodin kanssa yhdiskasvuisia. Pienikokoinen kukinto on harsuhko ja 3–15-kukkainen. Kukinnon perä on sen tukilehteä pitempi. Vaaleankeltaisesta kellanruskeaksi muuttuva teriö on tyveltä yhdislehtinen. Kukan purje on poimuton. Pikkuapila kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Siemenet kypsyvät verhiön sisään jäävässä palossa.


title: Pikkuapila

text: Pikkuapila muistuttaa jonkin verran toista pienikokoista apilalajia, rentoapilaa ("T. campestre").


title: Pikkuapila

text: Pikkuapilan päälevinneisyysalue ulottuu Pyreneiden niemimaalta Länsi-Romaniaan ja -Ukrainaan, etelässä Keski-Italiaan ja Pohjois-Kreikkaan sekä pohjoisessa Britteinsaarille sekä Etelä-Norjaan ja -Ruotsiin. Satunnaisemmin lajia tavataan Turkissa, Keski-Ruotsissa, Etelä- ja Keski-Suomessa, Etelä-Baltiassa, Länsi-Venäjällä ja Marokossa. Laji on levinnyt ihmisen mukana laajalle alueelle Pohjois-Amerikkaan, varsinkin mantereen itärannikolle. Suomessa pikkuapila on uustulokas joka on Suomessa vakiintunut ainoastaan Ahvenanmaalle. Muualta maasta lajia tavattiin aikaisemmin lähinnä satamakaupungeissa laivojen mukana tulleena tulokkaana. Nykyään sitä saattaa tavata nurmikoilta varsinkin eteläisimmästä Suomesta.


title: Pikkuapila

text: Pikkuapilaa tavataan Suomessa satamien lastaus- ja painolastipaikoilla sekä kylvönurmikoilla. Päälevinneisyysalueellaan laji kasvaa avoimilla paikoilla kuten niityillä, laidunmailla, rinteillä ja pientareilla.


title: Aimo Laiho

text: Aimo Aleksi Laiho (6. tammikuuta 1914 Laitila – 29. syyskuuta 2014 Laitila) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1962–1970.


title: Aimo Laiho

text: Laiho aloitti työnteon 12-vuotiaana rakennustöissä. Hän oli pienviljelijä ja työskenteli uransa aikana myös muun muassa kanalanpitäjänä ja kirvesmiehenä. Laiho valittiin eduskuntaan Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuoden 1962 vaaleissa. Hän toimi myös Laitilan kunnanvaltuustossa ja -hallituksessa. Vuonna 1983 hänelle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.


title: Mucor

text: Mucor on homesienisuku (Phycomycetes), joka sisältää noin 3000 eri lajia. Ne lisääntyvät itiöiden kautta, joita syntyy pallomaisissa itiöpesäkkeissä. Mucor-sukuun kuuluvat kykenevät kasvamaan hyvin monenlaisissa paikoissa, ollen siten yleisiä elinatrvikkeiden pilaajia. Eräillä on kyky hajottaa tärkkelys sokeriksi ja käytää sokeri alkoholiksi. Erästä lajia ("M. rouxii") käytetään alkoholin valmistukseen.


title: Mucor

text: Pesäkkeet ovat tyypillisesti vaaleita, joko täysin valkoisia tai sitten vaalean harmaita. Vanhetessaan homepesäkkeet muuttuvat tummemmiksi. Optimaalisessa ympäristössä pesäkkeet voivat kasvaa jopa useiden senttimetrien korkuiseksi.


title: Pältsan

text: Pältsan (saameksi Bealčán, ) on tunturi Ruotsin pohjoiskärjessä. Se on osa Moskkugáisin (, 1 516 m merenpinnasta) vuorimassiivia, johon kuuluu lisäksi muun muassa Juoksavátnjunni (1 450 m). Norjan ja Ruotsin raja kulkee Moskkugáisin huipun kautta. Pältsan etäisyys Suomeen on lyhimmillään noin 12,5 km ja Kilpisjärven kylään on etäisyyttä noin 22 km.


title: Pältsan

text: Tunturin terävä ja matalampi huippu on 1 404 metriä merenpinnasta, ja laakea, korkeampi huippu on 1 442 m korkea. Pohjoispuolella tunturia, Njearrejávrin tuntumassa, aukeaa mahtava maisema Signaldalenin laaksoon. Signaldalenin kaakkoispäässä sijaitseva Bárrás-tunturi (suom. Paras) on hieno kohde päiväreissuille. Lähtöpaikaksi kelpaa esimerkiksi Gappohytta.


title: Pältsan

text: Kilpisjärven luontokeskukselta on hyvät vaellusreitit Pältsalle ja muillekin lähialueen tuntureille. Matkaa kertyy noin 24 kilometriä. Lisäksi ihan tunturin tuntumassa on autiotupa, ja vain kymmenisen kilometriä Kilpisjärvelle päin Bealčánjohkassa (Pältsajoessa) on komea, 20-metrinen vesiputous. Myös putouksen tuntumassa on tupa.


title: Pältsan

text: Kilpisjärven synnystä kertovassa tarinassa "Tarujen tunturit" Pältsa kuvataan jörön Saanan kilpakosijana. Kumpikin jättiläinen tavoittelee kauniin Malla-neidon kättä. Saana voittaa Mallan omakseen, mutta Pältsa tulee kutsumattomana häihin mukanaan häijyt pohjanakat, Jäämeren velhot. Näiden taika riistäytyy käsistä aikaansaaden valtavan jäävyöryn, joka peittää lopulta kaikki jättiläiset. Hääväki pakenee, ja Mallan ja hänen äitinsä kyynelistä syntyy Kilpisjärvi. Häät keskeyttänyt Pältsakin pakenee takaisin kotikonnuilleen, mutta ei pääse jäävyöryä pakoon. Hän peittyy korviaan myöten jäähän vain päälaen jäädessä näkyville. Lopulta vuosituhansia myöhemmin jäämassat sulivat paljastaen paikoilleen jähmettyneet jättiläiset.


title: Pältsan

text: Häistä aikoinaan paenneen lapinväen vaatteet repeilivät tuiverruksessa ja verhosivat rinteet, laet ja laaksot. Joka syksy sama väriloisto tulvehtii tunturiin ruskan muodossa ja muistuttaa näin kauan sitten dramaattisesti päättyneistä hääjuhlista.


title: Ja sitten syödään

text: Ja sitten syödään on japanilainen Juzo Itamin ohjaama elokuva vuodelta 1985. Se kertoo naisesta, joka on sitkeä kuin voikukka (japaniksi "tampopo"). Hän pyörittää nuudelikeitto-kojua, ja saa apua myynninedistämisessä kahdelta karskilta rekkakuskilta. Pääjuonen lomassa on pieniä episodeja, jotka kertovat ruoan merkityksestä eri ihmisille.


title: Ja sitten syödään

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.


title: Itä-Karjalan sotasaalisarkisto

text: Itä-Karjalan sotasaalisarkisto (SSlArk) oli jatkosodan aikana Suomen miehittämässä Äänislinnassa eli Petroskoissa toiminut valtion arkistolaitos, jonka tehtävänä oli tallettaa Itä-Karjalassa eli Karjalan autonomisessa neuvostotasavallassa ja Karjalais-suomalaisessa neuvostotasavallassa, mutta myös muualla Neuvostoliitossa painettu suomenkielinen materiaali. Sotasaalisarkisto perustettiin heinäkuussa 1942, kun Äänislinnassa ollut ItäKarSE:n TiedOS:n keskuskirjasto ja arkisto muutti nimensä. Arkiston päällikkönä toimi Pentti Renvall. Muuta henkilökuntaa arkistolla oli noin 50 henkilöä. Sotasaalisarkisto leimasi materiaalinsa omalla leimallaan ja sittemmin myyntiin ilmestyneistä kirjoista löytyy myös luovutettu leima.


title: Itä-Karjalan sotasaalisarkisto

text: Petroskoin yliopiston päärakennuksessa sijainnut sotasaalisarkisto paloi materiaaleineen vuoden 1942 lopulla. Palossa tuhoutui 700 000 nidettä arkistomateriaalia. Palon jälkeen jäljelle jäänyttä materiaalia siirrettiin pois Itä-Karjalasta. Jatkosodan päätyttyä arkisto lakkautettiin ja materiaali oli palautettava junalla Neuvostoliittoon.


title: Antti Lindtman

text: Antti Ilmari Lindtman (s. 11. elokuuta 1982 Vantaa) on suomalainen poliitikko. Hän on ollut SDP:n kansanedustaja vuodesta 2011 lähtien. Lindtman on ollut vuodesta 2009 Vantaan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.


title: Antti Lindtman

text: Betoniauton kuljettajana työuransa aloittanut Lindtman valmistui ylioppilaaksi Koivukylän lukiosta vuonna 2002. Vuosina 2000–2001 Lindtman toimi Vantaan nuorisovaltuuston puheenjohtajana, vuodesta 2000 demarinuorten hallituksessa, vuosina 2002–2003 Varusmiesliiton varapuheenjohtajana ja vuosina 2002–2006 Uudenmaan Sosiaalidemokraatit ry:n piirihallituksessa. Ennen valintaansa kansanedustajaksi hän työskenteli SAK:ssa projektisihteerinä (2003–2007) ja nuorisosihteerinä (2007–2011). Vuodesta 2008 hän on toiminut Koivukylän Sosiaalidemokraatit ry:n puheenjohtajana. Kansanedustajan työnsä ohella hän valmistui valtiotietieden kandidaatiksi Helsingin yliopistossa vuonna 2016.


title: Antti Lindtman

text: Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Lindtman valittiin kolmannella yrittämällään eduskuntaan. Toukokuussa 2012 Lindtman valittiin SDP:n toiseksi varapuheenjohtajaksi ja toukokuussa 2014 ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hän luopui puolueen johtotehtävistä sen jälkeen, kun tuli eduskuntavaalien 2015 jälkeen valituksi sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Hän on ollut eduskunnassa muun muassa hallintovaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsen.


title: Antti Lindtman

text: Lindtmanin muihin luottamustehtäviin kuuluvat muun muassa Kuntaliiton hallituksen puheenjohtajuus ja Nuorisoasiain neuvottelukunta Nuoran puheenjohtajuus.


title: Antti Lindtman

text: Syksyllä 2016 SDP:n eduskuntaryhmä sai selville, että Lindtman oli toimittanut eduskunnan puhemiehille listoja, joissa suositeltiin puheenvuorojen jakamista kulloistakin asiaa parhaiten tunteville kansanedustajille. Osa kansanedustajista oli jo ehtinyt ihmetellä puheenvuorojen omituista jakautumista.


title: Antti Lindtman

text: Listakohu lienee vaikuttanut siihen, että Lindtman ei vastoin odotuksia haastanut Antti Rinnettä SDP:n puheenjohtajan paikasta talvella 2017.


title: Antti Lindtman

text: Lintman avioitui vuonna 2011 Kaija Stormbomin kanssa ja marraskuussa 2017 he saivat tyttären.


title: Sunil Dutt

text: Sunil Dutt (hindiksi सुनील दत्त, pandžabiksi ਸੁਨੀਲ ਦੱਤ, oik. Balraj Dutt, 6. kesäkuuta 1929 – 25. toukokuuta 2005) oli intialainen elokuvanäyttelijä, -tuottaja, -ohjaaja ja poliitikko. Hänen roolinsa vuoden 1957 elokuvassa "Mother India" teki hänestä tähden. Hänelle myönnettiin Padma Shri -palkinto vuonna 1968.


title: Sunil Dutt

text: Vuonna 1958 Dutt meni naimisiin näyttelijä Nargisin kanssa. Nargis kuoli vuonna 1981. Heillä oli kolme lasta: näyttelijä Sanjay Dutt, poliitikko Priya Dutt ja Namrata Dutt.


title: Sunil Dutt

text: Sunil Dutt kuoli sydänkohtaukseen 75-vuotiaana.


title: Arto Pirttilahti

text: Arto Väinö Uolevi Pirttilahti (s. 4. huhtikuuta 1963 Pohjaslahti) on keskustan nykyinen kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa, joissa hän sai yhteensä 5516 ääntä. Pirttilahti on koulutukseltaan agrologi ja valmistunut 1988. Ennen kansanedustajuuttaan hän on työskennellyt maataloussihteerinä, maaseutuasiamiehenä, seutuasiamiehenä, kansanedustajan avustajana ja toiminnanjohtajana.


title: Arto Pirttilahti

text: Hän asuu Mänttä-Vilppulassa. Pirttilahden perheeseen kuuluvat vaimo ja kolme lasta.


title: Eeva-Maria Maijala

text: Eeva-Maria Kustaava Maijala (ent. "Eeva Maria Maijala"; s. 23. joulukuuta 1967 Sodankylä) on suomalainen keskustan kansanedustaja Lapin vaalipiiristä. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2011 vaaleissa.


title: Eeva-Maria Maijala

text: Eduskunnassa Maijala on työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan ja ympäristövaliokunnan jäsen. Hän kuuluu myös Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskuntaan sekä tulevaisuusvaliokunnan kestävän kasvun jaostoon. Maijala on Lapin Keskustanaisten puheenjohtaja ja keskustan Lapin piirin varapuheenjohtaja vuodesta 2013.


title: Eeva-Maria Maijala

text: Syksyllä 2015 Eeva-Maria Maijala valittiin Kalatalouden Keskusliiton puheenjohtajaksi.


title: Eeva-Maria Maijala

text: Koulutukseltaan Maijala on agrologi ja varatuomari. Ennen kansanedustajaksi valintaa hän toimi Savukosken maaseutu- ja ympäristösihteerinä, elinkeinoasiamiehenä ja kunnansihteerinä. Lisäksi hänellä on puolisonsa kanssa lammastila ja poroja.


title: Eeva-Maria Maijala

text: Maijalalla on puoliso ja neljä lasta.


title: Françoise Durr

text: Françoise Durr (s. 25. joulukuuta 1942 Alger, Ranskan Algeria) on ranskalainen entinen tennispelaaja.


title: Françoise Durr

text: Durr voitti vuonna 1967 Ranskan avoimissa sekä kaksinpelin että nelinpelin. Ranskan avointen nelinpelin hän voitti myös vuosina 1968–1971. Wimbledonissa hän voitti nelinpelin vuonna 1976 ja Yhdysvaltain avointen nelinpelin vuosina 1969 ja 1972. Sekanelinpelin hän voitti Australiassa 1968, 1971 ja 1973. Yhteensä hän voitti urallaan 26 kaksinpeliturnausta. WTA:n maailmanlistalla Durr oli parhaimmillaan kolmantena. Hänet valittiin Tennis Hall of Fameen vuonna 2003.


title: Françoise Durr

text: Ranskan Fed Cup -joukkueessa Durr pelasi ensimmäisen kerran vuonna 1963. Yhteensä hän pelasi 27 maaottelussa. Vuonna 1988 Durr valittiin WTA-kiertueen kunniajäsen -palkinnon saajaksi.


title: Françoise Durr

text: Urheilu-uransa päätettyään Durr on toiminut Ranskassa naistenniksen teknisenä johtajana. Hän on naimisissa entisen tennispelaajan, Boyd Browningin kanssa.


title: Juha Sipilä

text: Juha Petri Sipilä (s. 25. huhtikuuta 1961 Veteli) on suomalainen liikemies, yritysjohtaja ja poliitikko, joka on toiminut Suomen pääministerinä 29. toukokuuta 2015 lähtien. Sipilä toimii Suomen Keskustan puheenjohtajana. Hän on ollut Oulun vaalipiirin kansanedustaja vuodesta 2011. Sipilä valittiin puolueen puheenjohtajaksi kesäkuussa 2012. Hän oli myös Kempeleen kunnanvaltuuston jäsen vuosina 2013–2017. Koulutukseltaan Sipilä on diplomi-insinööri.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1980 Puolangan lukiosta ja valmistui diplomi-insinööriksi Oulun yliopistosta vuonna 1986. Sipilän opinnäytetyön aihe on 900 MHz:n duplexsuodatin.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä on ollut noin 40 yrityksen johtotehtävissä. Työuransa hän aloitti Kempeleessä Lauri Kuokkanen Oy:ssä, ensin diplomityöntekijänä ja myöhemmin tuotekehityspäälikkönä. Vuonna 1992 Sipilästä tuli Lauri Kuokkasen omistaman, radiotaajuuskomponentteja valmistavan Solitra Oy:n toimitusjohtaja. Vuonna 1994 valtionyhtiö Rautaruukki myi Sipilän holdingyhtiölle enemmistöomistuksensa Solitra Oy:stä, juuri Rautaruukin lainatessa Sipilän holdingyhtiölle tähän kauppaan tarvittavat rahat, jolloin Sipilästä tuli yhtiön uusi pääomistaja. 1990-luvun IT-alan huippuvuosina yritys kasvoi sadan prosentin vuositahdissa. Sipilä ja muut avainhenkilöt myivät yhtiön amerikkalaiselle ADC Telecommunicationsille vuonna 1996. Yrityskaupan johdosta Sipilä oli ensimmäisiä Oulun IT-miljonäärejä. Hän sai kaupassa yli 73 miljoonaa markkaa (noin 12 miljoonaa euroa), ja oli eniten Suomessa vuonna 1996 ansainnut henkilö.


title: Juha Sipilä

text: Vuonna 1995 Sipilä perusti Fortel Invest Oy:n, joka on teknologiayritysten pääomarahoitukseen keskittynyt yritys. Yhtiö oli voitollinen vain neljänä vuonna vuosien 1995–2012 aikana. Vuonna 2012 yhtiö teki 2,9 miljoonan euron tappion. Vuosina 2002–2005 Sipilä toimi Elektrobit Oyj:n toimitusjohtajana, minkä jälkeen hän palasi johtamaan Fortel Investiä, kunnes tuli valituksi eduskuntaan.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä kiinnostui puukaasusta pyydettyään tarjousta sähköliittymästä mökilleen. Sipilä päätti pitää mökkinsä irrallaan valtakunnallisesta sähköverkosta. Aluksi sähkö tuotettiin tuulivoimalla ja dieselkäyttöisellä aggregaatilla. Tämän jälkeen Sipilä korvasi dieselin ympäristöystävällisemmällä ja edullisemmalla puuhakkeella, mikä johti lopulta Volter Oy:n perustamiseen.


title: Juha Sipilä

text: Yritys kehittää ja valmistaa puukaasuvoimaloita. Volterin tekemää tuotekehitystä puukaasun alalla toteutetaan Kempeleen ekokorttelissa. Se toimi vuoteen 2015 asti itsenäisenä asuintalosaarekkeena erillään valtakunnallisesta sähköverkosta. Keväällä 2015 ekokylä liittyi paikalliseen sähköverkkoon tasoittaakseen kulutuksen ja oman tuotannon epätasapainon.


title: Juha Sipilä

text: Juha Sipilä on myös esiintynyt kansainvälisessä mediassa Chevrolet El Camino ”El Kamina” -puukaasuauton tiimoilta. Mekaanisesti ahdetun moottorin on kerrottu toimivan puukaasun lisäksi bensiinillä.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä nousi kansanedustajaksi ensiyrittämällään eduskuntavaaleissa 2011, joissa hän sai 5 543 ääntä. Hänet valittiin samana keväänä keskustan eduskuntaryhmän toiseksi varapuheenjohtajaksi.


title: Juha Sipilä

text: Huhtikuussa 2012 Sipilä ilmoitti pyrkivänsä keskustan puheenjohtajaksi kesän puoluekokouksessa. Puoluekokous valitsi Sipilän puheenjohtaksi 9. kesäkuuta 2012. Hän sai puheenjohtajavaalin toisella kierroksella 1 251 ääntä toiseksi tulleen Tuomo Puumalan saadessa 872 ääntä. Sipilä piti ensimmäisen puheenjohtajan linjapuheensa puoluekokouksessa 10. kesäkuuta 2012. Hän ilmaisi vahvaksi visiokseen ja haaveekseen hajautetun yhteiskunnan, jossa on rooli kasvukeskuksilla, maaseutukeskuksilla ja maaseudulla. Puoluekokous otti vahvasti kantaa nuorten ja perheiden auttamisen puolesta. Sipilän mukaan Suomeen olisi mahdollista luoda 200 000 uutta työpaikkaa biotalouteen.


title: Juha Sipilä

text: Sipilän noustessa keskustan johtoon puolue oli perussuomalaisten jälkeen opposition toiseksi suurin puolue 35 kansanedustajallaan. Ensimmäiset Sipilän johdolla käydyt vaalit olivat vuoden 2012 kunnallisvaalit, joissa keskustan kannatus oli 18,7 prosenttia. Sipilä valittiin vaaleissa kotikuntansa Kempeleen valtuustoon 755 äänellä. Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa keskusta oli 19,7 prosentin kannatuksella toiseksi suurin puolue ja säilytti kolme edustajaansa Euroopan parlamentissa.


title: Juha Sipilä

text: Juha Sipilän vaalikampanjaa leimasi hänen asemansa keskustan puheenjohtajana. Kannatusmittauksissa ennen vaalia oppositiopuolue keskusta oli suurin puolue, joten Sipilällä oli vahva asema nousta seuraavaksi pääministeriksi. Sipilän linjana vaaleissa oli rajata tulevat leikkaukset 2,3 miljardiin euroon, mikä oli suurista puolueista pienin leikkauslupaus. Sipilä väläytti myös mahdollisuutta, että vaalien jälkeen toteutettavat leikkaukset olisivat tätä pienempiä. Eläkeläisten, lapsiperheiden, opiskelijoiden ja muiden yhteiskunnan tukia saavien tukitasosta Sipilä lupasi olla leikkaamatta lainkaan. Erityisesti opiskelun ja koulutuksen resursoinnin puolesta Sipilä kampanjoi näyttävästi Ylioppilaskuntien liiton kanssa yhdessä otetuissa promokuvissa, joissa Sipilä puolusti koulutuksen ja opintotuen rajaamista kokonaan leikkausten ulkopuolelle (ns. Koulutuslupaus-kampanja). Lapsen oikeutta varhaiskasvatukseen Sipilä puolusti Ylen pääministeritentissä lupaamalla, ettei pääsyä julkiseen päivähoitoon tulla rajaamaan.


title: Juha Sipilä

text: Kevään 2015 eduskuntavaaleissa Sipilä oli koko maan ääniharava saaden 30 758 ääntä. Keskustan kannatus oli 21,1 prosenttia ja se nousi 49 kansanedustajalla Suomen suurimmaksi puolueeksi. Vaalien jälkeen Sipilä valittiin eduskunnan puhemieheksi sekä hallitustunnustelijaksi. Hän pyrki samanaikaisesti luomaan myös niin sanotun yhteiskuntasopimuksen, johon hallituspuolueet ja muut osapuolet kuten työmarkkinajärjestöt sitoutuisivat. Hallitustunnustelut etenivät Sipilän luomassa aikataulussa ja hän sai kiitosta hallituskumppaneiltaan. Hallituksen ulkopuolelle jätetyt SDP ja Vasemmistoliitto kritisoivat hallitusneuvotteluja näytelmäksi. Sen sijaan yhteiskuntasopimusneuvottelut päättyivät tuloksettomina.


title: Juha Sipilä

text: Eduskunta valitsi Sipilän pääministeriksi 28. toukokuuta 2015 äänin 128 puolesta, 62 vastaan. Sipilän hallituksessa keskustalla on kuusi paikkaa, perussuomalaisilla ja kokoomuksella kummallakin neljä.


title: Juha Sipilä

text:
Oltuaan pääministerinä noin puoli vuotta Sipilä antoi YLEn A-studiossa 2.12.2015 lausunnon, jonka monet tulkitsivat vähättelevän akateemista oppineisuutta. Sipilän lausuma oli seuraava:
Uusi Suomi katsoi otsikossaan oppineiden joutuneen “yleisen vitsin kohteiksi”. Artikkelissa vihreiden Ville Niinistö kritisoi Sipilää seuraavasti: “Mitä maallemme on tapahtunut, kun tiedon pilkkaaminen on ihan pääministeritason viisautta? Tällä viisaudella Sipilän hallitus leikkaa eniten korkeakouluilta, tutkimuksesta ja varhaiskasvatuksesta.”


title: Juha Sipilä

text: Ilmaus “kaiken maailman dosentit” jäi osaksi suomalaista poliittista diskurssia. Vielä melkein puolitoista vuotta myöhemmin YLE:n tv-uutiset nosti tämän kohun esiin. Silloin historiantutkija, dosentti Mika Tervonen kommentoi tätä seuraavasti:


title: Juha Sipilä

text: Etelä-Saimaa esitti Sipilän lausunnon yhtä haitalliseksi kuin valeuutiset sekä Ison-Britannian Brexit-äänestyksen yhteydessä esiityneen mediakampanjoinnin samoin kuin Donald Trumpin esiintymiset julkisuudessa:


title: Juha Sipilä

text: Marraskuussa 2016 Kansan Uutiset kertoi, että Juha Sipilän sukulaisten omistama konepajayritys on saanut valtionyhtiö Terrafamelta merkittävän kuljetintilauksen. Uutinen herätti kysymyksen Sipilän jääviydestä, koska hallitus oli aiemmin myöntänyt Terrafamen omistamalle Talvivaaran kaivokselle sadan miljoonan euron lisärahoituksen. Uutisen jälkeen Sipilä pyysi oikeuskansleria selvittämään, olisiko hänen pitänyt jäävätä itsensä rahoituspäätöksessä. Myöhemmin julkisuuteen nousi tieto, että Yleisradion johto olisi suitsinut uutisointia jääviysepäilyistä Sipilän otettua heihin yhteyttä, mikä herätti epäilyjä Ylen poliittisesta painostamisesta. Ylen päätoimittaja Atte Jääskeläinen on kuvaillut Sipilän toimintaa suhteessa mediaan omituiseksi ja harkitsemattomaksi. Jääskeläisen mukaan Sipilä ei ole antanut palautetta politiikkaa koskevista uutisista, vaan yhteydenotot ovat koskeneet uutisia, jotka ovat käsitelleet Sipilän henkilökohtaista varallisuutta, uskonnollista vakaumusta ja yrittäjätaustaa.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä ei ollut ehdolla vuoden 2017 kuntavaaleissa.


title: Juha Sipilä

text: Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa keskustan kannatus oli ollut 18,7 % ja vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 21,1 %, mutta kuntavaaleissa 2017 puolueen kannatus laski 17,5 prosenttiin.


title: Juha Sipilä

text: Vuoden 2015 vaalien alla keskusta asetti tavoitteikseen, että vuoteen 2025 mennessä Suomeen olisi saatava 200 000 työpaikkaa lisää, talous kahden prosentin kasvu-uralle ja lisäksi velkaantuminen olisi pysäytettävä. Hallitusohjelmassa tavoitteiksi kirjattiin, että hallituskauden loppuun mennessä työllisyysaste nousisi 72 prosenttiin, työllisten määrä kasvaisi 110 000 henkilöllä ja velkaantuminen suhteessa bruttokansantuotteeseen taittuisi.


title: Juha Sipilä

text: Suomen Pankin tekemän ennusteen mukaan kokonaistuotanto kasvaa 3,1 % vuonna 2017 ja seuraavana vuonna 2,5 %. Vuosina 2019–2020 talous kasvaisi noin 1,5 prosentin vauhtia.


title: Juha Sipilä

text: Suomen bruttokansantuote kasvaa vuonna 2018 Danske Bankin mukaan 2,4 prosenttia, Aktian mukaan 2,6 prosenttia ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen mukaan 2,8 prosenttia.


title: Juha Sipilä

text: Talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan vuoden 2018 alun nopea kasvuvauhti on suhdannesyklin normaali ilmiö, ja kasvun odotetaan hidastuvan vuoden 2018 jälkeen 1–1,5 prosenttiin.


title: Juha Sipilä

text: Sipilän hallituksen aloittaessa keväällä 2015 työllisyysaste oli alle 68 prosenttia. Marraskuussa 2018 työllisyysasteen kausi- ja satunnaisvaihtelusta tasoitettu trendi nousi 72 prosenttiin.


title: Juha Sipilä

text: Suotuisan kehityksen taustalla ovat pitkälti kansainväliset suhdanteet, mutta myös poliittisilla toimilla, kuten vuonna 2016 solmitulla, palkkojen nousua hillinneellä kilpailukykysopimuksella (kiky), on asiantuntijoiden mielestä ollut merkitystä . Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan mukaan kilpailukykysopimus ja hallituksen työn tarjontaa lisäävät uudistukset selittävät noin puolet työpaikkojen lisäyksestä hallituskauden aikana.


title: Juha Sipilä

text: Suomen Pankin neuvonantaja Juuso Vanhala, PTT:n ennustepäällikkö Janne Huovari ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan ennustepäällikkö Markku Kotilainen kuitenkin pitävät 72 prosentin tavoitetta riittämättömänä.


title: Juha Sipilä

text: Vuonna 2017 valtio velkaantuu 4,5 miljardia lisää ja seuraavana vuonna 3,1 miljardia lisää.


title: Juha Sipilä

text: Elinkeinoelämän valtuuskunnan arvo- ja asennetutkimuksessa marraskuussa 2018 Juha Sipilän hallitus kokonaisuutena sai 31 prosentilta erittäin hyvän tai melko hyvän arvosanan. Enemmistö (61 %) antoi hallitukselle huonon arvosanan.


title: Juha Sipilä

text: Juha Sipilän sijoitusomaisuus on salattu kapitalisaatiosopimuksen avulla vakuutuskuoreen, jonka käytön ammattisijoittajat Kim Lindström ja Tom Lindström arvioivat johtuvan sen sallimista verosuunnittelumahdollisuuksista. Vakuutuskuoressa olevan sijoitusomaisuuden määrä ja laatu ovat tuntemattomia, sillä ministerin sidonnaisilmoituksessa Juha Sipilä ilmoitti vain omistavansa ”merkittävän” sijoitusomaisuuden. Sipilän menettely poikkeaa muiden ministerien ilmoituksista, jotka sisälsivät tarkat määrät omaisuudesta ja velasta. Vaikka sijoitusomaisuuden tarkka määrä on tuntematon, tutkiva journalisti Jarno Liski on arvioinut sen olevan todennäköisesti noin 15 miljoonaa euroa. Liski huomauttaa, että Sipilän omaisuus on salattu huomattavasti paksumman salaisuuden verhon taakse, kuin mitä sijoittajajärjestöt ja valtiovarainministeriö ovat toistuvasti esittäneet.


title: Juha Sipilä

text: Valtioneuvoston kanslian alivaltiosihteeri Timo Lankisen mukaan Sipilä on pääministerinä toimiessaan kustantanut itse virkamatkojaan satojen tuhansien eurojen arvosta.


title: Juha Sipilä

text: Vuonna 2016 Juha Sipilän verotettavat tulot olivat yhteensä 375 802 €, josta ansiotuloja 162 023 € ja pääomatuloja 213 779 €. Hänen veroprosenttinsa oli 38,6.


title: Juha Sipilä

text: Vuonna 2017 Sipilän verotettavat tulot olivat yhteensä 159 364 €, ja ne koostuivat pelkästään ansiotuloista. Hänen veroprosenttinsa oli tuolloin 44,3.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä omistaa mm. Mooney m20r Ovation 2 -pienkoneen, arvoltaan n. 200 000–300 000 euroa, sekä osuudet toisesta lentokoneesta ja helikopterista.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä ei kannata perustuloa. Sipilän mielestä sosiaaliturvan uudistamisen ydin on aktiivisuudessa. Sipilän mukaan Suomella ei ole varaa passivoiviin perustulomalleihin.


title: Juha Sipilä

text: Sipilällä on vaimonsa Minna-Maarian kanssa viisi lasta sekä kuusi lastenlasta. Hänen nuorin, vuonna 1993 syntynyt poikansa Tuomo kuoli 18. helmikuuta 2015. Juha ja Minna-Maaria Sipilällä on yksityinen hyväntekeväisyyssäätiö. Vero-oikeuden professori Heikki Niskakangas on Sipilän serkku.


title: Juha Sipilä

text: Sipilä kuuluu Rauhan sana -nimiseen herätysliikkeeseen, jonka juuret ovat vanhoillislestadiolaisuudessa. Sipilä kuitenkin kielsi Keskustan puheenjohtajuutta tavoitellessaan olevansa lestadiolainen.


title: Markku Eestilä

text: Markku Yrjö Eestilä (s. 23. heinäkuuta 1956 Iisalmi) on kokoomuksen toisen kauden kansanedustaja. Hän sai vuoden 2011 vaaleissa 3 428 ääntä silloisessa Pohjois-Savon vaalipiirissä ja vuoden 2015 vaaleissa 4 578 ääntä kahden vaalipiirin yhdistämisen myötä syntyneessä Savo-Karjalan vaalipiirissä. Ammatiltaan Eestilä on eläinlääkäri.


title: Markku Eestilä

text: Eestilä kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1976. Hän valmistui Helsingin yliopiston eläinlääketieteellistä korkeakoulusta eläinlääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1982.


title: Markku Eestilä

text: Eestilä on toiminut Iisalmen kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1996. Hän oli valtuuston puheenjohtaja vuosina 2001–2006, varapuheenjohtaja 2006–2009 ja kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja 2009–2013. Hän oli Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin valtuuston puheenjohtaja vuosina 2009–2013. Eestilä valittiin kaupunginvaltuustoon alun perin keskustan ehdokkaana. Hän siirtyi kokoomukseen maaliskuussa 2006.


title: Markku Eestilä

text: Eduskunnassa Eestilä on jäsen maa- ja metsätalousvaliokunnassa sekä liikenne- ja viestintävaliokunnassa (vuodesta 2012). Huhtikuussa 2011 uuden eduskunnan ensimmäinen täysistuntokeskustelu käytiin Eestilän tekemästä lakialoitteesta, jossa hän esitti numeron seitsemän poistamista vaalien ehdokaslistoilta.


title: Markku Eestilä

text: Eestilä jäi kiinni 16. syyskuuta 2016 ajettuaan 80 kilometrin nopeusrajoitusalueella 123 kilometriä tunnissa. Hän menetti ajokorttinsa ja sai 3000 euron sakot.


title: Markku Eestilä

text: Eestilä avioitui Suvi Mikkosen kanssa vuonna 1991. Heillä on kolme lasta.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Sanni Kaisa Grahn-Laasonen (s. 4. toukokuuta 1983 Forssa) on suomalainen poliitikko. Hän on kokoomuksen kansanedustaja vuodesta 2011 ja Sipilän hallituksen opetusministeri toukokuusta 2015. Grahn-Laasonen toimi myös kulttuuriministerinä vuosina 2015–2017 mutta menetti tämän aseman perussuomalaisten Sampo Terholle. Grahn-Laasonen oli Stubbin hallituksen ympäristöministeri 2014–2015.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Grahn-Laasonen on Forssan kaupunginvaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja ja Hämeen maakuntavaltuuston puheenjohtaja. Hän on myös kokoomuksen varapuheenjohtaja.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Grahn-Laasonen valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2011. Hän on työskennellyt toimittajana, uutispäällikkönä ja Tukholman-kirjeenvaihtajana "Iltalehdessä". Hän toimi Alexander Stubbin lehdistöavustajana tämän ulkoministerikaudella.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Eduskuntaan Grahn-Laasonen valittiin 5 866 äänellä Hämeen vaalipiiristä vuoden 2011 vaaleissa. Ennen ministeriyttä hän oli työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen ja Kelan valtuutettu. Joulukuussa 2012 Grahn-Laasonen jätti Ylen ja Veikkauksen välisestä yhteistyöstä kirjallisen kysymyksen, mistä syntynyt keskustelu johti toukokuussa 2013 Viestintäviraston päätökseen kieltää lottoarvonnan esittäminen Ylen kanavilla.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Grahn-Laasonen valittiin Forssan kaupunginvaltuustoon 378 äänellä. Kaudella 2013–2016 hän on kaupunginvaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja ja Hämeen maakuntavaltuuston puheenjohtaja.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Keväällä 2014 Grahn-Laasonen toimi Henna Virkkusen kampanjapäällikkönä eurovaaleissa. Kesäkuun 2014 puoluekokouksessa hänet valittiin kokoomuksen kolmanneksi varapuheenjohtaksi. Syyskuussa 2014 Grahn-Laasonen nousi ympäristöministeriksi vihreiden erottua hallituksesta. Kevään 2015 eduskuntavaaleissa Grahn-Laasonen valittiin jatkokaudelle 7 556 äänellä. Hänet valittiin Sipilän hallituksen opetus- ja kulttuuriministeriksi. Hänen kaudellaan keskustelua ovat herättäneet erityisesti koulutusleikkaukset.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Grahn-Laasonen on kritisoinut valtion harjoittamaa liiallista sääntelyä. Elokuussa 2013 hän julkaisi kokoomuksen kansanedustaja Lasse Männistön kanssa pamfletin, jossa listattiin 46 turhaa lakia tai sääntöä. "Helsingin Sanomat" kuitenkin uutisoi, että Grahn-Laasonen ja Männistö olivat itse äänestäneet eduskuntaryhmänsä mukana joidenkin sellaisten lakien puolesta, joita moittivat turhiksi. Syksyllä 2014 Grahn-Laasonen alkoi johtaa puolueiden välistä sääntelynpurkutyöryhmää.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Ympäristöministerinä Grahn-Laasonen kertoi olevansa valmis harkitsemaan vesivoiman lisäämistä ja turpeen verotuksen keventämistä. Ennen valintaansa ministeriksi Grahn-Laasonen toimi vesivoimayhtiö Kemijoki Oy:n hallintoneuvostossa vuosina 2012–2014, mikä herätti keskustelua intressiristiriidoista. Lokakuussa 2014 Grahn-Laasonen keskeytti pitkään vireillä olleen soidensuojeluohjelman pyrkimyksenään selvittää vapaaehtoisen suojelun painottamisen mahdollisuutta.


title: Sanni Grahn-Laasonen

text: Grahn-Laasosen isä on "Forssan Lehden" entinen päätoimittaja Kari Grahn. Sanni Grahn avioitui Arttu Laasosen kanssa 2009. Heillä on vuonna 2013 syntynyt tytär.


title: Pia Kauma

text: Pia Liisa Kauma (s. 20. lokakuuta 1966 Joensuu) on suomalainen kokoomusta edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä vuosina 2011–2015 ja jälleen 30. heinäkuuta 2017 alkaen. Kauma on ollut Espoon kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2005 ja vuodesta 2013 myös kaupunginhallituksen jäsen.


title: Pia Kauma

text: Kauma valmistui ylioppilaaksi Joensuun lyseon lukiosta vuonna 1985 ja kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1990. Pääaineena hän opiskeli laskentatoimea ja sivuaineena vero-oikeutta.


title: Pia Kauma

text: Urallaan Kauma on työskennellyt Pohjola-yhtiöiden account managerina 1990–1992, Pauligin ylimmän johdon assistenttina 1992–1993, Vaisalan myyntipäällikkönä 1995–1999, Suunto-yhtiön myyntijohtajana 1999–2002 ja Laatukeskus Excellence Finlandin toimitusjohtajana vuosina 2006–2011. Kauma on myös käynyt Yleisradion toimittajakurssin kesällä 2003 ja työskennellyt Ylen toimittajana 2003–2004.


title: Pia Kauma

text: Kauma on ollut HOK-Elannon hallintoneuvoston jäsen vuodesta 2011. Hän on toiminut myös Nesteen neuvottelukunnan puheenjohtajana vuodesta 2012.


title: Pia Kauma

text: Eduskuntaan Kauma valittiin vuoden 2011 vaaleissa, joissa hän sai yhteensä 3 551 ääntä. Hän oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta jäi ensimmäiselle varasijalle saatuaan vaaleissa yhteensä 4 111 ääntä. Kauma oli ehdolla myös vuosien 2009 ja 2014 europarlamenttivaaleissa.


title: Pia Kauma

text: Eduskunnassa Kauma oli perustuslakivaliokunnan, talousvaliokunnan ja Etyjin parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsen. Hänet valittiin kesällä 2013 Etyjin yleiskokouksen poliittisen ja turvallisuuskomitean raportoijaksi ensimmäisenä suomalaisena yleiskokouksen historiassa.


title: Pia Kauma

text: Kauma nousi Alexander Stubbin tilalle eduskuntaan 30. heinäkuuta 2017 Stubbin siirryttyä Euroopan investointipankin varapääjohtajaksi Jan Vapaavuoren seuraajana.


title: Markku Mäntymaa

text: Markku Antero ”Mape” Mäntymaa (17. huhtikuuta 1954 Vaasa – 9. toukokuuta 2015 Vaasa) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Vaasan vaalipiiristä vuosina 2011–2015. Hän oli hallintovaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsen sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnan ja Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsen. Ennen valintaansa kansanedustajaksi hän toimi komisariona.


title: Markku Mäntymaa

text: Mäntymaa oli Vaasan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1997 ja 2. varapuheenjohtaja vuodesta 2005. Lisäksi hän oli Vaasan Sähkö Oy:n hallituksen jäsen.