title: Ammattikasvatuksen historia Suomessa

text: 1980-luvun koulu-uudistusten johdosta koulutustaso nousi, mikä vaati lisää paikkoja jatkokoulutukseen. Tämä synnytti nuorisokoulukokeilun 1990-luvun alussa. Nuorisokoulun tavoitteena oli yhdistää koulutuksessa nuorten koulutustoiveita ja työelämän tarpeita. Vuonna 1991 alkoi ammattikorkeakoulukokeilu ja vuonna 1995 tuli voimaan ammattikorkeakoululaki. Ammattikorkeakoulukokeilulla pyrittiin hankkimaan kokemuksia, joiden avulla peruskoulun jälkeisiä koulutuksia voitaisiin kehittää. Työelämäyhteistyö sekä monipuoliset ja joustavat koulutusmahdollisuudet olivat erityisesti kehityksen alla. Tavoitteena oli luoda opiskelijoille resursseja kilpailla kansainvälisilläkin työmarkkinoilla.


title: Ammattikasvatuksen historia Suomessa

text: Sekä nuorisoasteen koulutuskokeilun että ammattikorkeakoulukokeilun tarkoituksena oli selvittää, miten peruskoulun ja lukion jälkeista opiskelua voitaisiin tasollisesti nostaa, tyydyttää työelämän ja yhteiskunnan tieto-taidollisia vaatimuksia, monipuolistaa koulutusmahdollisuuksia sekä parantaa muuten Suomen koulutusjärjestelmää. Nuorisokoulu oli ns. ammattilukion kokeilu, sillä siinä opiskelija pystyi yhdistelemään yhdestä tai useammasta oppilaitoksesta tarjottavia kursseja ja kokonaisuuksia. Opiskelija suorittin näin joko ammatillisen tutkinnon tai ylioppilastutkinnon sisältäen myös toisen oppilaitoksen oppeja. Ammattikorkeakoulukokeilu aloitettiin väliaikaisilla ammattikorkeakouluilla, joiden tarkoitus oli opistoasteen ja ammatillisen korkea-asteen yhteistyö korkeakoulututkinnon järjestämiseksi. Väliaikainen ammattikorkeakoulu sai myös järjestää aikuiskoulutusta sekä koulutusta tukevaa tutkimus-, palvelu- ja kehittämistoimintaa. Väliaikaisessa ammattikorkeakoulussa tutkintoajat säädettiin kestämään 3–4 vuotta ja opinnot suunniteltiin ammatillisen tutkinnon sekä lukion pohjalle, kuitenkin kohottamalla opintojen teoreettista tasoa.Ammatillinen koulutus ja ammattikorkeakouluopinnot. 1995. Lakikokoelma. Toim. Linhala, J. Laki 391/1991.


title: Ammattikasvatuksen historia Suomessa

text:
1990-luvulla ja Suomen liityttyä Euroopan unioniin koulutuspolitiika päätavoite EU:ssa on ollut elinikäisen oppimisen edistäminen. Käänne liittyi ylikansallisen koulutuspalveluklusterin rakentamiseen; ammatin ja kasvatuksen sijasta keskeisiksi tulevat työllistyvyys ja asiantuntijuus, elinikäinen ja työssäoppiminen tietoyhteiskunnassa .
Samalla koulutuspolitiikan luonne on muuttumassa, tietyille ammateille ominaisten taitojen ja osaamisen sijasta elinikäisen oppimisen tavoitteena ovat alati vaihtuviin työtehtäviin päivittymisen mahdollistavat taidot, kuten tiimityötaidot, sosiaaliset ja komminikointitaidot, oppimaan oppimisen sekä ongelmanratkaisu- ja monikulttuurisuustaidot . Tavoitteena on siis pyrkiä vastaamaan suoraan työelämän jatkuviin muutoksiin.
Uusi työelämään suoraan suuntautuva koulutuspolitiikka näkyy myös ammattikorkeakoulujen tavoitteissa. Vuonna 1997 Opetusministeriö aseitti tavoitteeksi, että suomalaiset ammattikorkeakoulut asettuisivat eurooppalaisen ammattikorkeakoulujen kärkeen vuosituhannen vaihteessa. Tämä tarkoitti laadun parantamista, niin että ammattikorkeakoulut ovat kansallisesti ja kansainvälisesti kilpailukykyisiä. Ammattikorkeakoulun laatutaso liittyy pitkälti sen yhteyksiin työ- ja elinkeinoelämään. Tarkoituksena oli, että työelämän ja koulutuksen välillä olisi mahdollisimman paljon yhtäläisyyksiä, kuitenkin siten, että koulutus samalla kehittäisi ja uudistaisi työelämää.


title: Ammattikasvatuksen historia Suomessa

text: Koulutuksen laajentaminen on jatkuvasti lisännyt koulutuksen mahdollisuuksia. Peruskoulun jälkeisen toisen asteen koulutuksen opiskelupaikka on periaatteessa ja yhä selvemmin myös käytännössä turvattu koko ikäluokalle. Lisäksi toisen asteen ammattillisen koulutuksen tasoa ja kilpailukykyä on pyritty nostamaan lukioon nähden. Vuoteen 2001 mennessä kaikki toisen asteen koulutus muuttui kolmivuotiseksi, kun aikasemmin oli mahdollisuus käydä ammatillinen koulutus kahdessa vuodessa.


title: Marijuana Anonymous

text: Marijuana Anonymous (MA) on AA-liikkeen lanseeraamaan Kahdentoista askeleen ohjelmaan toimintansa perustava ryhmä, joka on tarkoitettu kannabiksen käytön lopettamiseen pyrkiville henkilöille. Liike on perustettu vuonna 1989, jolloin sen perustajat olivat lähtöisin kolmesta eri Kaliforniassa toimineesta liikkeestä: Marijuana Smokers Anonymous (Orangen piirikunta), Marijuana Addicts Anonymous (San Franciscon lahden ympäristö) ja Marijuana Anonymous (Los Angelesin piirikunta).


title: Marijuana Anonymous

text: MA:han liitettiin myöhemmin myös Seattlessa ja New Yorkissa toimineita ryhmiä.


title: Luettelo Selim Palmgrenin sävellyksistä

text:
Tämä on luettelo Selim Palmgrenin sävellyksistä.Teokset on järjestetty teosluettelokoodin (SP) mukaiseen järjestyksee.
Seuraavaan on koottu teosten nimityksiä, jotka on liitetty Selim Palmgreniin ilman dokumentoitua perustetta. Tarkempia tietoja löytyy teosluettelosta.
Ai, ai, sorja sinisilmä – Caprice, a-molli – Caresse – Cavatina – Danza senza nome – En voi sua unhoittaa – Es war zur goldnen Frühlingszeit – Etude 13.12.1905 – Det gamla slottet – Gavott 1899 – Hanko marssi – Ilmavoimien kunniamarssi – Juhannustulilla – Juhlakantaatti – Karjalan polska – Kaunis toukokuu – Kesän viimeinen ruusu – Kesän viime kukka – Kevätilta – Klarinettikonsertto – Kuihtuu kukka – Kulkurirakkautta – Kun kävelin kesäillalla – Kun minä kotoa – Lapin musiikkia – Lapsuuden ystävälle – Loitsu –Mielikki – Monte Carlo – Myrsky – Mä näen on maailma kaunis – Nu måste jag resa – Nummisuutarit – När jag ser solen – Poika se ajoi – Preludi ja humoreski – Rapsodia – Romans för piano – Rosa lill nu solen far, natten kommer underbar – Ruotsalainen kansanlaulu – Saaristolaispolska – Sadun saari – Sai kevät kaunis – Seitsemän veljestä – Solsken genom tårar (mieskuorolle) – Sommardröm – Sotahahmoja – Soutelemme – Sulhasneuvo – Suomen virsi – Svärna i månsken – Talonpojan valssi – Tuhkimo-ooppera


title: Donatus Djagom

text: Donatus Djagom (10. toukokuuta 1919 – 29. marraskuuta 2011) oli indonesialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin Jumalan Sanan Seuran papiksi 28. elokuuta 1949 ja nimitettiin Endehin arkkihiippakunnan (sittemmin Ende) arkkipiispaksi 19. joulukuuta 1968. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. kesäkuuta 1969. Pääkonsekraattorina toimi Salvatore Pappalardo, jota avustivat Wilhelm van Bekkum ja Antoine Hubert Thijssen.


title: Donatus Djagom

text: Djagom jäi eläkkeelle 23. helmikuuta 1996.


title: AJK-Jatkokoulutus

text: AJK-Jatkokoulutus on visuaalisen markkinoinnin ja sisustussuunnittelun koulutukseen erikoistunut yksityinen aikuiskouluttaja Helsingissä. AJK-Jatkokoulutuksella on markkinointiviestinnän ammattitutkinnon, visuaalisen markkinoijan osaamisalan tutkinnonjärjestämisoikeudet.


title: AJK-Jatkokoulutus

text: AJK-Jatkokoulutus on toiminut vuodesta 1993 lähtien. Koulutusta järjestetään oppisopimuskoulutuksena, yrityskoulutuksena sekä kaikille avoimena maksullisena koulutuksena. Koulutus painottuu monimuoto-opiskeluun, joka koostuu lähiopetuksesta, ohjatusta etäopiskelusta ja itsenäisestä työskentelysttä. Opiskelijoita on vuosittain noin 200.


title: AJK-Jatkokoulutus

text: Koulutusohjelmat ovat 9-18 kuukauden pituisina.


title: HMS Klas Horn

text: HMS Klas Horn (runkonumerot 3) oli Ruotsin laivaston Klas Horn -luokan hävittäjä.


title: HMS Klas Horn

text: Alus upposi 17. syyskuuta 1941 Haarsfjardenin laivastotukikohdassa sattuneessa räjähdyksessä. Alus kuitenkin nostettiin ja kunnostettiin. Toisen maailmansodan jälkeen alus palveli staattisena koululaivana, kunnes se myytiin 14. marraskuuta 1967 romutettavaksi.


title: Maija Tammi

text: Maija Tammi (s. 1985 Lieto) on suomalainen valokuvaaja. Hän työskentelee kuvajournalistina, valokuva- ja videotaiteilijana New Yorkissa ja Suomessa.


title: Maija Tammi

text: Tammi valmistui vuonna 2010 maisteriksi Tampereen yliopistosta pääaineenaan kuvajournalismi. Lisäksi hän on opiskellut Kanadassa taidevalokuvausta ja elokuvaa sekä New Yorkissa Magnum Photos -kuvaaja Christopher Andersonin oppilaana. Vuonna 2014 Tammi aloitti jatko-opinnot Aalto-yliopistossa. Hän tutkii väitöskirjassaan sairauksien esittämistä valokuvataiteessa.


title: Maija Tammi

text: Vuonna 2010 Tammi valittiin Vuoden lehtikuvaajaksi. Vuonna 2009 hänen kuvansa nousivat samassa kilpailussa yleisön suosikiksi. Vuonna 2011 Tammi voitti Fotofinlandian kuvasarjallaan "Bingo". Voittajan valinnut elokuvaohjaaja Dome Karukoski korosti kuvien yhteiskunnallista merkitystä, sillä ne pakottavat katsomaan Suomesta sitä puolta, jota ei mielellään haluta nähdä. Vuonna 2011 Tammi oli myös finalisti Visa pour l’Image -kuvajournalismifestivaaleilla.


title: Maija Tammi

text: Bingon lisäksi Tammi on kuvannut grönlantilaisia perheitä, mormonien elämää ja newyorkilaisia lyhytkasvuisia. Hänen kuvasarjansa "Removals" käsittää leikkauksissa poistettuja kasvaimia ja kehonosia ja "Leftover"-sarja sädehoitomaskeja. Lokakuussa 2014 Kehrer Verlag julkaisi kuvasarjat kirjana, jonka ulkoasun on suunnitellut Ville Tietäväinen. Hänen kuviaan on ollut esillä myös useissa ulkomaisissa lehdissä kuten Slatessa, Wiredissa ja Italian Voguessa.


title: Maija Tammi

text: Vuonna 2015 Tammi oli toteuttamassa dokumentaaristen valokuvaajien 11-kollektiivin ja Long Play -verkkojulkaisun kanssa "Avaruus- ja seksimatka 2015" -näyttelyä Tiedekeskus Heurekaan.


title: Biréli Lagrène

text: Biréli Lagrène (s. 4. syyskuuta 1966) on ranskalainen kitaristi ja basisti. Hänen kykynsä tuli suuren yleisön tietoon 1980-luvulla hänen soittaessaan Django Reinhardt -tyylisesti klassisella kitaralla, ja hänet tunnetaan myös virtuoosimaisesta jazzin soitosta sähkökitaralla. Hän soittaa yleensä swingiä, fuusiojazzia tai post bopia.


title: Biréli Lagrène

text: Lagrène syntyi Soufflenheimissa, Ranskassa, tyypilliseen romaniperheeseen ja -yhteisöön ja kasvoi rakastavassa mutta rankassa ympäristössä. Hän aloitti kitaransoiton nelivuotiaana ja sai suurimmat vaikutteensa äidiltään, veljeltään, ja Fisso-isältään, joka oli erittäin taitava viulisti. Kahdeksanvuotiaana hän esitti Django Reinhardtin tuotantoa, ja hänen vanhempansa kutsuivat jo tuolloin ihmelapseksi. Hän voitti kilpailun romanimusikkifestivaaleilla Strasbourgissa kaksitoistavuotiaana, ja hän sai tilaisuuden alkaa kiertää Saksaa esiintyen ja myöhemmin äänitti levyn "Routes To Django - live At The Krokodil".


title: Biréli Lagrène

text: Lagrènelle tarjoutui myös tilaisuus päästä Yhdysvaltoihin, jossa hän tapasi eräitä kansainvälisellä tasolla tärkeimpia jazz-muusikoita kuten Stéphane Grappelli, Benny Goodman ja Benny Carter. Vuonna 1984 hän tapasi Larry Coryellin New Yorkissa. Myöhemmin hänet esiteltiin basisti Jaco Pastoriukselle, ja Lagrène uskaltautui mukaan fuusiojazziin, ja he kiersivät yhdessä Eurooppaa. Lagrène on myös esiintynyt kitaristi Al Di Meolan kanssa.


title: Biréli Lagrène

text: Siirtyessään perinteisempään tyyliin Lagrène äänitti "Gipsy Project" ja "Gipsy Project and Friends" -äänitteet vuonna 2002. Tyypillisten yhtyetovereidensa kanssa hänen yhtyeeseensä kuuluivat kontrabasisti Diego Imbert, rytmikitaristi Hono Winterstein ja viimeisimpään kokoonpanoon kuuluvat Henri Salvador ja Thomas Dutronc.


title: Victoria Milan

text: Victoria Milan on deittisivusto naimisissa ja parisuhteessa oleville naisille ja miehille, jotka etsivät suhdetta. Suomessa jäsenmääräksi on ilmoitettu yli 80 000 jäsentä. Ruotsissa jäseniä kertyi puolessa vuodessa 120 000. Koko Euroopassa jäsenmääräksi on ilmoitettu 800 000.


title: Victoria Milan

text: Ruotsissa yrityksen mainoskampanja maaliskuussa 2011 tuotti ennätysmäärän valituksia mainosasiamiehelle. Myös Suomessa sivuston suuresta seinämainoksesta ja nettimainoksesta valitettiin mainonnan eettiselle neuvostolle. Ulkomainos poistettiin tämän jälkeen talon seinästä. .


title: Victoria Milan

text: Maaliskuussa 2012 Keskuskauppakamarin eettinen neuvosto antoi huomautuksen em. ulkomainoksesta, todeten sen olevan hyvän tavan vastainen. He kuitenkin totesivat, että mainoksissa mainostetaan deittipalvelua vakituisessa parisuhteessa eläville ihmisille ja että tällaisen palvelun tarjoaminen on sallittua, minkä vuoksi myös sen mainostaminen on sallittua. Yhtiö pyrki ostamaan mainosaikaa keväällä 2012 Radio Nova -kanavalta, mutta kanavan johto kieltäytyi mainoksista viitaten moraalisyihin.


title: Victoria Milan

text: Mediassa on käyty keskustelua yrityksen tavasta opastaa käyttäjiään pettämään puolisoitaan.


title: Victoria Milan

text: Sivuston perusti Norjan radion entinen ohjelmajohtaja Sigurd Vedal vuonna 2010. Samantyyppisiä palveluita on ollut aikaisemmin Yhdysvalloissa.


title: Victoria Milan

text: Liikemies Timo Uusi-Kerttula nimettiin yhtiön Suomen maajohtajaksi marraskuussa 2011. Hän ilmoitti julkisesti, että ei halua palvelunsa saavan jäseniä, vaan toivoo kaikkien parisuhteen kestävän . Uusi-Kerttula erosi Victoria Milanin palveluksesta kesällä 2012 ja siirtyi kanadalaisen Ashley Madisonin Suomen maajohtajaksi 20.8.2012 .


title: Victoria Milan

text: Syyskuussa 2012 maajohtajaksi tuli Susanna Ingerttilä. Ingerttilä lopetti määräaikaisen työnsuhteensa toukokuun lopussa 2013..


title: Napoleon Orda

text:
Napoleon Orda (, ; 11. helmikuuta 1807 – 26. huhtikuuta 1883 Varsova) oli merkittävä valkovenäläinen, puolalaiseen aatelistaustaiseen insinööriperheeseen syntynyt kuvataiteilija, pianisti ja säveltäjä. Napoleon Orda tunnetaan nykyisin hänen lukuisista 1800-luvun puolivälin jälkeen tekemistään aiemman Puola-Liettuan eli nykyisen Valko-Venäjän, Puolan, Liettuan ja Ukrainan luoteisosien kaupunkeja, linnoja, kartanoita ja maisemia koskevista litografioistaan ja akvarelleistaan.
Napoleon Orda syntyi helmikuussa 1807 Pinskin piirin Varatsevitšyn kylässä, Minskin alueella Venäjän keisarikunnassa, nykyisen Ivanavan hallintopiirissä Valko-Venäjän Brestin alueella. Hän aloitti 1823 fysiikan ja matematiikan opinnot Vilnan yliopistossa. Hän liittyi kiellettyyn opiskelijajärjestöön, jossa toimimisen tuloksena hänet vuonna 1827 erotettiin yliopistosta ja hän joutui 15 kuukaudeksi vankilaan. Vuosina 1830–1831 hän osallistui tsaarinvaltaa aiemman Puola-Liettuan alueella vastustaneeseen marraskuun kansannousuun; tämän seurauksena hänen kotitalonsa takavarikoitiin ja hänet – Siperian vaihtoehtona – karkotettiin pois Venäjältä.


title: Napoleon Orda

text: Hän asui tämän jälkeen monissa maissa, muun muassa Itävallassa, Italiassa ja Sveitsissä. Vuonna 1833 hän sai emigrantin aseman Ranskasta ja asettautui Pariisiin. Hän tutustui moniin aikakauden johtaviin taiteilijoihin ja alkoi keskittyä musiikkiin ja kuvataiteen harrastamiseen. Hän esiintyi muun muassa yhdessä Frédéric Chopinin kanssa Pariisin juhlissa ja Adam Mickiewiczin runoimprovisaatioiden säestäjänä pianolla. Hän sai opetusta säveltämiseen esimerkiksi Franz Lisztiltä. Vuodesta 1847 lähtien hän oli Pariisin italialaisen oopperan johtaja ja sävelsi sekä opetti musiikkia itsekin. Kuvataiteita Napoleon Orda opiskeli maisema-arkkitehtuurin taiturin Pierre Girardin ohjauksessa. Ordan ensimmäiset piirrokset julkaistiin Ranskan ja Reininmaan matkan 1840–1842 jälkeen. Vuosina 1842–1844 oli Espanjan, Portugalin ja Algerian kuvien vuoro.


title: Napoleon Orda

text: Muutama vuosi keisari Aleksanteri II:n poliittisten pakolaisten armahtamisen (1856) jälkeen Orda muutti perheineen takaisin synnyinseudulleen, josta hän vuokrasi entisen kotitalonsa. Vuosina 1862–1863 perhe asui jonkin aikaa Hrodnassa.


title: Seiko Epson

text: Seiko Epson Corporation (), lyhemmin Epson on japanilainen elektroniikkavalmistaja, joka kuuluu Seiko Group -yhtymään. Epsonin tuotteisiin kuuluvat muun muassa tulostimet, projektorit sekä nestekidenäytöt.


title: Seiko Epson

text: Epson valmistaa kuluttaja- ja yritystuotteiden lisäksi komponentteja ja järjestelmiä myös teollisuudelle, kuten esimerkiksi kassajärjestelmät, robotit sekä teollisuuden komponentit.


title: Seiko Epson

text: Epsonin toiminta alkoi 1960-luvulla nimellä "Shinshu Seiki Co." joka toimitti varaosia Seikon rannekelloihin. Seiko Group valmisti ajanottolaitteita vuoden 1964 kesäolympialaisiin joka mahdollisti Shinshu Seikin siirtymisen elektronisten tulostimien kehittämisen. Vuonna 1968 Shinshu Seiki lanseerasi EP-101-tulostimen. Nimeä Epson aloitettiin käyttämään tulostimien niminä vuodesta 1975 lähtien.


title: Seiko Epson

text: Vuonna 1985 Suwa Seikosha Co., Ltd. ja Epson Corporation yhdistyivät muotoon "Seiko Epson Corporation".


title: Seiko Epson

text: Yhtiö listautui pörssiin vuonna 2003. Epson osti Orient Watch Companyn vuonna 2009, joka on japanin suurimpia kellojen valmistajia.


title: Francisco Bertrand

text: Francisco Bertrand Barahona (9. lokakuuta 1866 Juticalpa, Honduras – 15. heinäkuuta 1926) oli hondurasilainen poliitikko, joka toimi kahteen otteeseen maan presidenttinä, 1911–1912 ja 1913–1919.


title: Francisco Bertrand

text: Bertrand syntyi Juticalpassa 1866. Hänen vanhempansa olivat Pedro Bertrand ja Josefa Baraona. Hän opiskeli lääkäriksi ja kirurgiksi, kunnes siirtyi politiikkaan. Honduras oli ajautunut sisällissotaan 1910-luvun taitteessa. Manuel Bonillan johtamat oppositiojoukot kävivät taisteluja Miguel R. Dávilan hallitusta vastaan, ja Bonilla perusti oman hallintonsa La Ceibaan tammikuussa 1911. Yhdysvallat asettui sovittelemaan, ja se sai osapuolet suostumaan aselepoon. Yhdysvallat asetti Thomas Dawsonin valitsemaan väliaikaisen presidentin, joksi valittiin maaliskuussa 1911 Bertrand. Bertrand johti maata Dávilan loppukauden ajan, ja lokakuussa 1911 uudeksi presidentiksi valittiin Manuel Bonilla.


title: Francisco Bertrand

text: Bonillan varapresidentti Francisco Bográn erosi pian virkaan astumisen jälkeen, ja Bertrandista tuli uusi varapresidentti. Bonilla sairastui vakavasti ja joutui jättämään maaliskuussa presidentin tehtävät, joita Bertrand alkoi tämän jälkeen varapresidenttinä hoitaa. Bertrand oli Hondurasin johdossa pari vuotta varapresidenttinä. Uudet vaalit järjestettiin lokakuussa 1915, ja ne voittanut Bertrand astui virkaan virallisesti 1. helmikuuta 1916.


title: Francisco Bertrand

text: Bertrandin hallituskausi 1911–1919 oli suhteellisen rauhallista aikaa, mutta oppositio ja Yhdysvallat joutuivat syrjäyttämään Bertrandin 1919, kun tämä ei ollut suostumassa perustuslailliseen vallasta siirtymiseen. Bertrandin vastaisia joukkoja johti Tegucigalpan kuvernööri Rafael López Gutiérrez. Bertrand pytki asettamaan lankonsa seuraajakseen, mutta Yhdysvaltain väliintulo pakotti Bertrandin jättämään paikkansa. Väliintulon syyksi on epäilty sekä Bertrandin yritystä korottaa banaaniveroa että pelkoa opposition kapinasta, minkä takia Yhdysvallat olisi suositellut Bertrandille eroa.


title: Francisco Bertrand

text: Bertrand muutti eronsa jälkeen La Ceibaan. Hän kuoli heinäkuussa 1926.


title: Francisco Bográn

text: Francisco Bográn Barahona (1852 Pinalejo, Honduras – 7. joulukuuta 1926 New Orleans, Louisiana, Yhdysvallat) oli hondurasilainen poliitikko,


title: Francisco Bográn

text: Bográn syntyi Pinalejossa 1852. Hänen vanhempansa olivat Saturnino Bográn Bonilla ja Saturnina Baraona Leiva. Hän meni naimisiin entisen presidentin Ponciano Leivan tyttären Guillerminan kanssa. Bográn opiskeli lääkäriksi ennen siirtymistään politiikkaan.


title: Francisco Bográn

text: Presidentti Francisco Bertrand joutui jättämään virkansa 1919 opposition ja Yhdysvaltain painostuksesta. Maata johti hetken Salvador Aguirren johtama hallitus. Vicente Mejía Colindresista tuli uuden hallituksen johtaja 16. syyskuuta ja johti hetken myös maata. Hallitus kysyi ensimmäistä varapresidenttiä Alberto de Jesús Membreñoa ja toista varapresidenttiä Nazario Sorianoa maan tilapäiseksi päämieheksi, mutta kumpikin kieltäytyi. Bográn nousikin tilapäiseksi presidentiksi lokakuussa 1919. Hondurasissa järjestettiin hänen aikanaan vaalit, jotka voitti Rafael López Gutiérrez, joka astui virkaansa helmikuussa 1920.


title: The Possessed

text: The Possessed on vuonna 1977 kuvattu televisiokauhuelokuva. Elokuvan pääosia esittävät James Farentino, Claudette Nevins, Eugene Roche, Harrison Ford, Ann Dusenberry ja Diana Scarwid. Elokuvassa manaajaksi ryhtynyt pappi taistelee satanistisia voimia vastaan, jotka uhkaavat tyttökoulun oppilaita. Elokuvan on ohjannut Jerry Thorpe.


title: Godzilla kohtaa Destoroyahin

text: Godzilla kohtaa Destoroyahin on japanilainen elokuva vuodelta 1995.


title: Godzilla kohtaa Destoroyahin

text: Elokuva alkaa alkuperäisestä Godzillassa, jossa kerrataan Godzilla kuolema. Sitten monta vuotta myöhemmin Godzilla on saapunut Hongkongiin. Siellä hänelle syntyy arvoisensa vastus, nimeltään "Destoroyah!" Destoroyah muuttaa muotoaan joka kerta. Silloin Godzilla, Jr. -niminen Godzillan poika saapuu ja taistelee hetkellisesti Destoroyahia vastaan. Godzilla ja Godzilla, Jr. saapuvat yhdessä Hongkongiin, jolloin Destoroyah saapuu täydellisessä muodossaan. Destoroyah kaappaa Godzilla, Jr:in ja pudottaa sen ydinvoimalan päälle, jolloin tämä kuolee. Sitten Godzillaa taistelee Destoroyahia ja sen jälkeläisiä vastaan, mutta taistelun aikana Godzillasta alkaa pursuta magmaa. Sitten Kiinan liittoneuvosto päättää tuhota Godzillan ja Destoroyahin Hapentuhoajien avulla. Hapentuhoaja tuhoaa ensin Destoroyahin ja sitten Godzillan. Ennen lopputekstejä savun seasta näkyy Godzilla Jr. joka on kasvanut aikuiseksi ja tullut ottamaan isänsä paikan.


title: Reijo Kiskola

text: Reijo Kiskola (s. 1954) on suomalainen yritysjohtaja, joka on 1980-luvun alusta lähtien työskennellyt elintarviketeollisuudessa. Hän on koulutukseltaan meijeri-insinööri. Vuosina 2011–2017 hän toimi Arla Oy:n toimitusjohtajana. Marraskuussa 2018 hänet nimitettiin HKScanin hallituksen puheenjohtajaksi.


Kokemuksia suomalaisilta keskitysleireiltä on Allan Asplundin kirjoittama teos, jossa hän kuvaa kokemuksiaan jatkosodan aikaisilla suomalaisilla keskitysleireillä. Alkuteos ilmestyi Ruotsissa 1949, koska keskustelut suomalaisten kustantajien kanssa eivät johtaneet julkaisuun. Teoksen on suomentanut Asplundin pojanpoika, toimittaja Bubi Asplund, joka on kirjoittanut siihen myös alkusanat.


title: Kokemuksia suomalaisilta keskitysleireiltä

text: Teoksen suomentaja Bubi Asplund sai kirjan isältään jo koulupoikana. Hän luki sen ja yritti keskustella aiheesta historianopettajansa kanssa, mutta keskustelua ei syntynyt.


text: Kirjoittaja Allan Asplund toteaa vuonna 1949 alkusanoissaan, että kirja kuvaa hänen henkilökohtaisia kokemuksiaan ja niihin liittyviä tapahtumia, mutta hän uskoo, että ”aikanaan elinolosuhteista suomalaisilla keskitysleireillä julkaistaan täydellinen selvitys”. Aihetta eivät tutkijat vieläkään ole juuri käsitelleet jatkosotaa koskevissa tutkimuksissaan.


text: Alkuteoksesta "Upplevelser i finska koncentrationsläger" julkaistiin uusi painos alkuvuodesta 2012.


title: Etu-Töölön lukio

text: Etu-Töölön lukio on Helsingin keskustan tuntumassa Etu-Töölössä sijaitseva noin 650 opiskelijan yleislukio. Se on yrittäjyyspainotteinen. Koulun yleisesti käytetty lyhenne on TYLY, joka viittaa koulun historiaan ja aiempiin nimiin.


title: Etu-Töölön lukio

text: Nykyisen lukion edeltäjä, yksityinen Helsingin Koelyseo aloitti toimintansa 1919. Koulu muuttui vuoden 1952 koulu-uudistuksessa viisivuotisen keskikoulun ja kolmivuotisen lukion käsittäväksi valtion oppikouluksi, ja sai nimen Töölön yhteislyseo. Yhteislyseo jakautui vielä myöhemmin peruskoulu-uudistuksen yhteydessä vuonna 1977 Etu-Töölön lukioksi ja Etu-Töölön yläasteen kouluksi. Etu-Töölön yläasteen koulu yhdistyi Taivallahden peruskouluun lukukauden 2008–2009 päätteeksi. Koulun lempinimeksi tulee 1952 Tyly, joka tulee lukion silloisesta nimestä Töölön yhteislyseo.


title: Etu-Töölön lukio

text: Etu-Töölön lukion historia alkaa vuodesta 1919, jolloin perustettiin Helsingin Koelyseo. Tarkoituksena oli selvittää, onko nelivuotisen yläkansakoulun pohjalle rakentuvassa kuusivuotisessa oppikoulussa mahdollista saavuttaa valmiudet ylioppilastutkintoon ja edelleen menestykselliselle jatko-opiskelulle. Perinteisen viisiluokkaisen keskikoulun tilalle tuli kolmivuotinen. Kaksi vuotta pitempi kansakoulu korvasi siis supistuneen keskikouluajan.


title: Etu-Töölön lukio

text: Koulu aloitti toimintansa poikakouluna Helsingin Normaalilyseon laulusalissa, josta se seuraavana vuonna muutti osoitteeseen Vironkatu 3. Vuonna 1923 koulu muutti osoitteeseen Yrjönkatu 18 ja vuonna 1926 koulu muutti jälleen, nyt osoitteeseen Vuorikatu 22.


title: Etu-Töölön lukio

text: Vuonna 1930 koulu pääsi muuttamaan nykyiseen osoitteeseensa Arkadiankadulle. Talon piirustukset laati arkkitehti Hjalmar Åbergin johdolla arkkitehti Yrjö Sadeniemi, joka on piirtänyt myös viereisen Helsingin ruotsalaisen tyttökoulun (se on nykyään Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun käytössä). Koulun kalusteet pulpetteja, valaisimia ja ovenkahvoja myöten valmistettiin Helsingin keskusvankilassa arkkitehti Elli Ruuthin suunnitelmien mukaan. Nykyään rakennus on tietyiltä osin museoviraston suojeluksessa.


title: Etu-Töölön lukio

text: Syksyllä 1937 myös tytöille tuli mahdollisuus päästä opiskelemaan kouluun.


title: Etu-Töölön lukio

text: Sota-aikana koulurakennuksessa toimi sotasairaala, mikä aiheutti muutoksia ja katkoksia koulunkäyntiin. Koelyseolaisilla oli välillä käytössä osa koulurakennuksesta, ja välillä he olivat evakossa esimerkiksi Tyttönormaalilyseossa ja Suomalaisessa Tyttökoulussa, ja 1944 osa oppilaista ja opettajista evakuoitiin välikaisesti Somerolle suurpommitusten takia.


title: Etu-Töölön lukio

text: Vuonna 1952 tapahtui koulu-uudistus, jonka yhteydessä Koelyseo päätettiin muuttaa tavalliseksi viisivuotisen keskikoulun ja kolmivuotisen lukion käsittäväksi valtion oppikouluksi. Samalla koulun nimi muutettiin Töölön yhteislyseoksi. Tällöin syntyi myös koulun lempinimi TYLY, jona koulu edelleen tunnetaan. Helsingin Koelyseo siirtyi historiaan lopullisesti 1960, jolloin viimeiset koelyseolaiset ja ensimmäiset TYLY:ssä 1952 aloittaneet suorittivat ylioppilastutkinnon.


title: Etu-Töölön lukio

text: Koelyseon oppilasmäärä oli pysynyt pienenä koulun vaativan maineen vuoksi. Keskikouluhan oli suoritettava kolmessa vuodessa. Töölön yhteislyseon aloittaessa alkoi kouluun pyrkijöitä tulla tulvimalla, koska koulun hyvä maine oli tiedossa ja vanhemmat halusivat saada oppikouluun pyrkivät lapsensa juuri tähän kouluun. Tähän kannusti myös valtion oppikoulun edullinen lukukausimaksu, minkä lisäksi lahjakkailla vähävaraisilla oppilailla oli mahdollisuus päästä vapaaoppilaiksi. Kevätlukukauden 1956 päättyessä oppilasmäärä oli noussut viiteensataan. Samanaikaisesti ensimmäiset suuret ikäluokat tulivat oppikouluikään.


title: Etu-Töölön lukio

text:
Tämän seurauksena syksyllä 1956 koulun ensimmäisen luokan aloitti ennätysmäärä 209 oppilasta, minkä vuoksi silloisen Kouluhallituksen päätöksellä perustettiin kolme luokkaa opiskelemaan iltavuorossa. Sisäänpääsykokeen hyväksyttävästi läpäisseitä ohjailtiin myös muihin oppikouluihin. Aikaisemmin väljältä tuntunut koulutalo kävi äkkiä ahtaaksi,ja tämä aiheutti pulmia opetustyön järjestelyissä. Luokat olivat ylisuuria. Tavallisin oppilasmäärä luokalla oli 40 oppilasta, joissakin luokissa jopa 46. Oppilasmäärä oli suurimmillaan syyslukukauden 1958 alkaessa, jolloin koulussa oli 793 oppilasta.
Opettajien työmäärä lisääntyi valtavasti, koska esimerkiksi korjattavia kokeita oli paljon. Opettajat kuitenkin tiedostivat hyvin asemansa suurten ikäluokkien kasvattajina, ja oppilaiden vanhemmatkin ymmärsivät tilanteen ja suhtautuivat myönteisesti. Iltavuoron koulupäivä alkoi tavallisesti kello 11.00–13.00 välisenä aikana ja päättyi viimeistään kello 18.00. Myös lauantait olivat koulupäiviä. Iltavuoroa jatkui vuoteen 1961, jolloin ensimmäiset iltavuorossa 1956 aloittaneet olivat suorittaneet keskikoulun oppimäärän.


title: Etu-Töölön lukio

text: Koulurakennuksessa oli yksi luokkahuone ollut Kasvatusopillisen kirjaton hallussa, ja veistoluokka oli osittain Opettajakorkeakoulun käytössä. Tyttöoppilaiden kotitalousopiskelu tapahtui koulurakennuksen ulkopuolella Kotitalousopettajaopistossa. Kesällä 1958 koulurakennuksessa suoritettiin peruskorjaus, jonka tuloksena koululle saatiin oma opetuskeittiö, ja em. ”vuokralaiset” poistuivat talosta. Tämä helpotti tilanahtautta jonkin verran, koska juuri tuolloin oppilasmäärä oli suurimmillaan. Lisää tilaa tuli vuonna 1959, jolloin perustettiin Alppilan yhteislyseo. Sinne siirtyi 28 TYLY:n oppilasta.


title: Etu-Töölön lukio

text: Vuonna 1977 valtakunnallisen peruskoulu-uudistuksen yhteydessä Töölön yhteislyseo jakautui Etu-Töölön lukioksi ja Etu-Töölön yläasteen kouluksi.


title: Etu-Töölön lukio

text: Vuonna 2009 koulun perustamisesta tuli kuluneeksi 90 vuotta, minkä kunniaksi koulu järjesti juhlan Vanhalla ylioppilastalolla. Laajasalon lukio ja Etu-Töölön lukio yhdistettiin, ja Etu-Töölön yläasteen koulu yhdistyi Taivallahden peruskoulun kanssa lukukauden 2008–2009 päättyessä.


title: Etu-Töölön lukio

text: Lukiossa voi opiskella kymmentä yrittäjyyskurssia, joilla on mukana erilaisia yhteistyöyrityksiä. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun Pienyrityskeskus tarjosi yrittäjyyskursseja lukion kanssa vuosina 2009–2014. Pienyrityskeskuksen toiminnan loputtua Etu-Töölön lukiossa on jatkettu yrittäjyyspainotuksen kehittämistä. Opiskelijat voivat opiskella lukiossa koulukohtaisen yrittäjyysdiplomin. Etu-Töölön lukio on yksi innolukiohankkeeseen kuuluvista oppilaitoksista.


title: Etu-Töölön lukio

text: Helsingin kaupungin lukiokampus-hankkeessa Etu-Töölön lukio on kuulunut samaan kampukseen Ressun lukion, Sibelius-lukion ja Vuosaaren lukion kanssa. Samaan kampukseen kuuluvien lukioiden opiskelijat voivat halutessaan valita kursseja kampuksen muista lukioista. Lukiokampustoiminnan lisäksi Etu-Töölön lukio on tehnyt yhteistyötä Helsingin yliopiston kanssa, esimerkiksi fysiikan kursseilla.


title: Etu-Töölön lukio

text: Etu-Töölön lukio tarjosi yhdessä Helsingin kuvataidelukion, Kallion lukion, Helsingin luonnontiedelukion, Mäkelänrinteen lukion ja Ressun lukion kanssa Korkeammalle ja syvemmälle -kursseja, mutta tämä toiminta päättyi lukiokampustoiminnan myötä 2013.


title: Etu-Töölön lukio

text: Etu-Töölön lukion tiloissa on kuvattu vuosien aikana lukuisia televisiosarjoja, tiettyjä jaksoja ja elokuvia ja musiikkivideoita, esimerkiksi suosittu Kumman kaa -televisiosarja on kuvattu lukion tiloissa ja lukioon pääsee kurkistamaan esimerkiksi myös ykkösdokumentissa Sukupolvi.


title: Etu-Töölön lukio

text: Etu-Töölön lukiolla on kansainvälistä toimintaa, esimerkiksi kiinteä yhteistyö Saksan kanssa on alkanut jo 1987 ja jatkuu nykyään Münchenin kanssa. Moskovan kanssa jatkuvaa yhteistyötä on ollut vuodesta 2007 alkaen. Lisäksi lukiolla on yhteistyö Espanjan kanssa. Tukholmassa lukiolla on yrittäjyyskasvatuspainoitteinen ystävyyskoulu. Lisäksi lukio on saanut muun muassa seuraavia palkintoja:


title: Etu-Töölön lukio

text: Kestävässä kehityksessä ja ympäristökasvatuksessa Etu-Töölön lukio on mukana Vihreässä lipussa, joka on kansainvälinen kasvatuksenalan ympäristömerkki. Lukiolle on myönnetty vihreä lippu.


title: Etu-Töölön lukio

text: Senioriyhdistystoiminta perustettiin 1949. Yhdistyksen nimeksi vaihdettiin Tylyn alumnit vuonna 2013. Aikaisemmin yhdistys on tunnettu esimerkiksi nimellä Koelyseo-TYLY:n Seniorit ry.


title: Etu-Töölön lukio

text: Senioriyhdistys toimii edelleen aktiivisesti ja julkaisee muun muassa omaa lehteä, tekee yhteisiä matkoja ja juhlia sekä tukee lukion toimintaa merkittävästi esimerkiksi jakamalla ylioppilaille stipendejä.


title: Etu-Töölön lukio

text: Yhdistyksen jäseniksi pääsevät lukion entiset ja nykyiset opettajat ja toimihenkilöt sekä täysi-ikäiset opiskelijat.


title: Etu-Töölön lukio

text: Muun muassa seuraavat tunnetut henkilöt ovat olleet koulun oppilaina: Alumniyhdistys on mukana Erkki V. Söderströmin säätiössä, joka tukee Etu-Töölön lukion opiskelijoita stipendeillä. Erkki Valdemar Söderström (1933–2008) oli entinen Helsingin Koelyseon oppilas, joka oli vuonna 1981 määrännyt testamentissaan omaisuutensa säätiöitäväksi entisen koulunsa opiskelijoiden tukemista varten.


title: Vidar-luokka (hävittäjä)

text: Vidar-luokka eli Ragnar-luokka oli Ruotsin merivoimien hävittäjäluokka, johon kuului kolme alusta. Luokan alukset poistettiin palveluksesta pian toisen maailmansodan päätyttyä.


title: Vidar-luokka (hävittäjä)

text: Alukset aseistettiin uudelleen 1940 kolmella 75 millimetrin tykillä, kahdella 25 millimetrin 64 pituuskaliiperin M/32 ilmatorjuntatykillä sekä kahdella 8 millimetrin ilmatorjuntakonekiväärillä.


title: Vidar-luokka (hävittäjä)

text: Luokan kakden ensimmäistä alusta laskettiin vesille 1907


title: Nokia X2-01

text: Nokia X2-01 on marraskuussa 2010 julkaistu matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama QWERTY-näppäimistöllä varustettu matkapuhelin. Se tuli myyntiin tammikuussa 2011. Nokia X2-01:n hintaluokka oli noin 80 euroa ilman veroja.


title: Nokia X2

text: Nokia X2 on Nokian X-sarjaan vuonna 2014 julkaistu älypuhelin.


title: Nokia X2

text: Puhelin on seuraaja Nokia X-mallille ja käyttää Android-pohjaista Nokia X Platform -alustaa.


title: Nokia X2

text: Puhelimessa oli 1GB muistia ja 4,3 tuuman näyttö.


title: Nokia C2-01

text: Nokia C2-01 on marraskuussa 2010 julkaistu ja maaliskuussa 2011 myyntiin tullut matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama matkapuhelin. Sen hintaluokka on noin 70–80 euroa. Vuonna 2012 Nokia C2-01 oli käytetyin puhelin Suomessa 3,9 % käyttäjäosuudellaan.


title: Kaksi kunkkua

text: Kaksi kunkkua () on yhdysvaltalainen Disney XD-kanavan fantasiallinen nuorten komediasarja. Tropiikkiin sijoittuvan sarjan tekijät ovat Dan Cross ja David Hoge. Pääosia näyttelevät Mitchel Musso ja Doc Shaw. Sarjan tuotanto alkoi 15. helmikuuta 2010 ja päättyi vuonna 2013. Suomessa sarjaa on esitetty Disney XD- ja Disney Channel -kanavilla. Vierailevia näyttelijöitä ovat olleet mm. Jennifer Stone, Davis Cleveland ja Martin Klebba.


title: Kaksi kunkkua

text: Sarjan kolmannella tuotantokaudella poistuneen Mitchel Musson tilalle tuli kolmoisveli Bozia näyttelevä Adam Hicks.


title: Kaksi kunkkua

text: Sarjan päähenkilöt ovat tätinsä ja enonsa kasvattamat normaalisti elävät chicagolaiset kaksosveljekset Brady (Mitchel Musso) ja Boomer (Doc Shaw). Heidän elämänsä muuttaa kuninkaallisen neuvonantajan Masonin (Geno Segers) ilmestyminen heidän kouluunsa. Brady ja Boomer saavat tietää olevansa Kinkow-saaren valtaistuimen perijöitä ja he muuttavat saarelle kaksoismonarkeiksi. Kinkow on Tyynellämerellä sijaitseva kuvitteellinen pieni saarivaltio, jonka asukkaat ovat oudosti taikauskoisia.


title: Kaksi kunkkua

text: Kaksoset ovat huonokuntoisia, tumpeloita ja pelkureita, mutta jo alkumetreiltä lähtien he ovat ylittäneet itsensä pelastaessaan saaren esimerkiksi tulivuorelta tuomalla toisen saaren "sydämen" hajonneen tilalle. Saarella kaksosia auttaa Masonin viehättävä tytär ja Bradyn ihastuksen kohde Mikayla (Kelsey Chow) ja häiritsee heidän kavala serkkunsa Lanny (Ryan Ochoa), joka yrittää saada kruunun itselleen.


title: Kaksi kunkkua

text: Kolmannella kaudella Brady kuulee Candisin juoruavan Mikaylalle, että tämän mielestä Brady on liian epäkypsä poikaystäväksi. Brady jättää saaren lopullisesti taakseen ja samalla kuningassormuksensa sekä kirjeen, jossa hän kertoo että tullakseen mieheksi hän ei voi olla enää kuningas, ja aikovansa aikuistua muualla. Samaan aikaan hirmumyrskyssä uponneen Mindu-saaren asukkaat ja kuningas Boz tulevat evakkoon Kinkow'lle. Selviää, että Boz on itse asiassa Boomerin ja Bradyn kolmoisveli; hän katosi vauvana myrskyssä ja kasvoi viidakossa apinoiden keskuudessa 10-vuotiaaksi asti. Myöhemmin Mindu-saaren kuningaspari löysi hänet ja kasvatti omana poikanaan. Veljesten ohdakkeisen alkutapaamisen jälkeen Boz tulee Boomerin rinnalle johtamaan Kinkow'ta ja ottaa Bradyn paikan toisena kuninkaana.


title: Kaksi kunkkua

text: Tarantulat on vihollisheimo. Heidän tuntomerkkinsä ovat tummanharmaa tarantulamaski ja outo puhe. He eivät siis puhu kunnon kieltä, vaan outoa Ukahaba -tyylistä kieltä. Tarantuloiden valtias on muumio.


title: Bonus

text: Bonus voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Oksjärvi on Päijät-Hämeessä Lahden Nastolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järven pinta-ala on 250 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sillä on suuri järvenselkä, joka on 1,6 kilometriä pitkä. Selvin maamerkki on järven etelärannassa, mista työntyy järvelle 350 metriä pitkä niemi ja sen takana kohoaa Pitkänpohjanmäki lähes 40 metrin korkeuteen. Niemen länsipuolelle jää Pitkäpohjan lahti.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järvessä on kolme saarta, jotka sijaitsevat kaikki järven eteläpuolella. Suurin saari on Isosaari, jonka läntinen osa on nimeltään Vähäsaari. Saaren osia yhdistää matala kannas ja sen eteläosassa sijaitsee pieni luonnonsuojelualue. Saari on 400 metriä pitkä ja 170 metriä leveä. Sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Saaren kaakkoispuolella sijaitsee Paskosaari, jonka läpimitta on 40 metriä. Kolmas saari sijaitsee Pitkäpohjan matalikolla rannan tuntumassa. Kaikki saaret ovat autiot.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 14,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0142 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys on 14,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselällä Majaniemen ja Kaijankiven puolivälissä. Järven yli kymmenmetrinen syvänne kattaa lähes puolet järven pinta-alasta, se sijaitsee Isosaaren länsipuolella.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järven rantaviivan pituus on 11,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 1,3 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, sillä pohjoispuolella Pärnämäen pellot eivät ylety rantaan asti. Järven rantojen haja-asutus muodostuu seitsemästä taloudesta, joista viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu yli 130 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14085 (kulkee valtatien 4 suuntaisesti) haarautuvalta yhdystieltä 14103 ja 14089.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin 1980-luvulta asti. Tulosten perusteella järven tilaa pidetään lievästi rehevöityneenä. Veden näkösyvyys on heikentynyt vuoden 1984 arvosta 3,1 metriä arvoon 1,55 metriä vuonna 2004. Veden sameutuminen liittyy maatalouteen ja muun hajakuormituksen lisääntymiseen. Veden ravinnepitoisuudet vaihtelevat kokonaisfosforin osalta alusvedessä 10–35 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Päällysvedessä pitoisuuksien arvot ovat olleet vakaampia ja matalempia. Kokoaistypen pitoisuudet ovat vaihdelleet välillä 400–700 µg/l. Veden lämpötilakerrostuessa alkavat ravinteiden vaikutukset näkyä veden happipitoisuuden alenemisena. Alusvedessä ovat happipitoisuudet toisinaan laskeneet lähelle nollaa, jolloin järven sisäinen kuormitus on käynnistynyt. Tämä selittäisi ravinteiden pitoisuuksien heilahtelut.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Seestanjoen valuma-alueeseen (14.165) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järvi muodostaa Seestanjoen valuma-alueella oman pienemmän lähialueen, josta se saa vetensä. Siihen on johdettu joitakin pelto ja metsäojia, josta huomattava on länsirantaan laskeva Korvenoja. Se tuo soiden kuivatusvesiä Vierumäeltä, Härkälästä ja Pyhänsyrjänharjun takaa asti. Huomattava oja on myös Kihloja, joka on kokonaan ojitetun Kurensuon laskuoja.


title: Oksjärvi (Nastola)

text: Järven laskujoki Oksjoki lähtee kaakkoisrannasta ja se yhtyy 900 metrin päässä Seestaanjokeen eli Luhtaanjokeen sen puolivälissä. Joelle tulee pudotusta 1,9 metriä. Joki laskee Salajärveen, josta vesireitti jatkuu Ruuhijärven, Sylvöjärven kautta Arrajärveen ja Kymijokeen.


title: Dihydrokodeiini

text: Dihydrokodeiini on puolisynteettinen opioidijohdannainen, joka kehitettiin Saksassa 1908. Sitä käytetään kivun hoitoon, vakavaan hengenahdistukseen sekä yskänlääkkeenä joko yksinään tai yhdistettynä parasetamoliin tai aspiriiniin. Joissain maissa sitä käytetään huumeidenvieroitushoitoihin metadonin tilalla.


title: Dihydrokodeiini

text: Se on rakenteeltaan muuten samanlainen kodeiinin kanssa, paitsi että 7,8-kaksoissidoksen tilalla on yksinkertainen sidos.


title: Brother

text: Brother voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Kristopher Van Varenberg

text: Kristopher Van Varenberg (s. 20. toukokuuta 1987) on yhdysvaltalais-belgialainen näyttelijä, joka aloitti uransa lapsinäyttelijänä. Hänen isänsä on näyttelijä Jean-Claude Van Damme.


title: Kristopher Van Varenberg

text: Van Varenberg syntyi Yhdysvalloissa. Hänen isänsä Jean-Claude Van Damme on Belgiasta ja äitinsä yhdysvaltalainen entinen kehonrakentaja Gladys Portugues, jolla on puertoricolaiset sukujuuret. Van Varenbergilla on nuorempi sisar Bianca Van Varenberg ja velipuoli Nicholas Van Varenberg. Kristopher aloitti kamppailulajien harrastamisen viisivuotiaana. Hän on harjoitellut taekwondoa viisivuotiaasta lähtien ja viisi vuotta shotokania , josta hän omaa vihreän vyön. Lisäksi Van Varenberg harrastaa klassista balettia ja tanssia.


title: Kristopher Van Varenberg

text: Van Varenberg aloitti näyttelemisen vuonna 1992 "Täydellinen sotilas" -elokuvan myötä, jossa hänellä oli pieni rooli. Hänen nimeään ei kuitenkaan mainittu lopputeksteissä. Elokuvassa "Vaara kulkee kiskoilla" Van Varenbergilla oli hieman näkyvämpi rooli esittäessään elokuvan päähahmon poikaa Ethan Kristoffia. Vuoden 2009 elokuvassa "" Van Varenberg esitti tiedemiestä, joka oli yksi vastuu henkilöistä pitämään NGU-sotilasta toimintakykyisenä. Vuonna 2010 Van Varenberg kertoi "Assassination Games" elokuvan kuvausten aikana ettei aio seurata isänsä jalanjälkiä ja ryhtyä toimintanäyttelijäksi. Samaisessa elokuvassa "Assassination Gamesissa" Van Varenberg esitti Interpol-agenttia. Hän oli myös mukana elokuvan tuottajana. Van Varenberg teki sittemmin kaksi elokuvaroolia After Dark Filmsille. Hän esitti toistamiseen korruptoitunutta poliisia elokuvassa "Dragon Eyes" (2012) ja teki sittemmin lyhyen roolin draamaelokuvassa "The Philly Kid". Myöhemmin 2012 Van Varenberg uusi roolinsa tiedemies Milesina elokuvassa "".Van Varenberg seurustelee elokuvien meikkitaitelija Ilaria Zampriolin kanssa.


title: Brother Industries

text: Brother Industries, Ltd., tai pelkästään Brother, on japanilainen elektroniikka-alan yritys. Yrityksen pääkonttori on Nagoyassa Japanissa, ja 16 tuotantolaitosta sekä 51 myyntitoimistoa 44 eri maassa. Yrityksen tuotteisiin kuuluvat mm. erilaiset tulostimet, kirjoituskoneet ja ompelukoneet. Yritys on perustettu 1908.


title: Aki Kivelä

text: Aki Kivelä (s. 4. huhtikuuta 1992 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan kahdeksan SM-liigaottelua Helsingin IFK:ssa. HIFK:ssa hän voitti myös Suomenmestaruuden B- ja A-nuorten SM-liigassa. Kaudella 2011–2012 hän oli A-nuorten SM-liigan paras maalintekijä ja pudotuspelien paras pelaaja.


title: Aki Kivelä

text: Kivelä on Helsingin IFK:n oma kasvatti ja edustanut joukkuetta koko junioriuransa ajan. Hän voitti A-nuorten SM-hopeaa vuonna 2010 ja B-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2009. Kivelä oli HIFK:n toiseksi paras pistemies ja maalintekijä sekä kaudella 2009–2010 B-nuorissa tehoilla 11+17=28 että kaudella 2010–2011 A-nuorissa tehoilla 15+25=40.


title: Aki Kivelä

text: Kaudella 2011–2012 Kivelä teki SM-liigadebyyttinsä. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 30. marraskuuta 2011 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan ja sai siinä jääaikaa 5.42 minuuttia. Kivelän paikka kokoonpanossa aukesi, kun useat HIFK:n pelaajat olivat pelikiellossa 26. marraskuuta pelatussa vierasottelussa Pelicansia vastaan käytyjen joukkuetappeluiden johdosta. Hänen ensimmäinen SM-liigamaalinsa syntyi Kivelän liigauran neljännessä ottelussa 10. tammikuuta 2012 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Yhteensä Kivelä pelasi kauden aikana kahdeksan SM-liigaottelua. Toukokuussa 2012 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen HIFK:n kanssa.


title: Aki Kivelä

text: Suurimman osan kaudesta 2011–2012 Kivelä pelasi kuitenkin vielä HIFK:n A-nuorissa. Hän jakoi 33 osumallaan koko A-nuorten SM-liigan maalipörssin voiton sekä Arto Javanainen -palkinnon KalPan Toni Kallelan kanssa. Kivelä oli myös 53 tehopisteellään HIFK:n paras pistemies ja sijoittui runkosarjan pistepörssissä kuudenneksi Ässien Aki Juuselan kanssa. Hän voitti myös kevään 2012 pudotuspelien maalipörssin yhdeksällä osumallaan. Kivelä voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden ja palkittiin pudotuspelien parhaana pelaajana Ville Peltonen -palkinnolla.


title: Aki Kivelä

text: Kauden 2012–2013 Kivelä aloitti Mestiksessä. Hän pelasi kauden ensimmäiset pelinsä nousijajoukkue HC Keski-Uusimaan riveissä, mutta HIFK lainasi Kivelän kahden siellä pelatun ottelun jälkeen loppukaudeksi Vaasan Sportiin. Hän pelasi kauden aikana Mestiksessä lopulta vain yhteensä 12 runkosarjaottelua tehden yhden maalin. Kivelä vietti loppukautensa HIFK:n A-nuorissa. Hän ei pelannut kauden aikana otteluakaan SM-liigassa, mutta edusti HIFK:n miesten joukkuetta harjoituskaudella yhden European Trophy -ottelun verran.


title: Aki Kivelä

text: Kivelä aloitti lainalla Mestiksessä myös kauden 2013–2014, tällä kertaa Savonlinnan Pallokerhon paidassa. Hän pelasi siellä vain seitsemän ottelua, kunnes Kivelän lainasopimus purettiin yhteisymmärryksessä lokakuussa 2013. Itseluottamuksen puutteesta kärsinyt Kivelä pelasi loppukauden Suomi-sarjajoukkue Bewe TuusKissa.


title: Hugin-luokka (hävittäjä)

text: Hugin-luokka oli Ruotsin merivoimien hävittäjäluokka, johon kuului kaksi alusta.


title: Nizar Garbouj

text: Nizar Garbouj (s. 10. helmikuuta 1987) on tunisialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Tunisian pääsarjassa Olympique de Béjassa.


title: Nizar Garbouj

text: Garbouj aloitti ammattilaisuransa AS Arianan riveissä kaudella 2008–2009. Hän pelasi kauden aikana vain yhden ottelun ja siirtyi kesken kauden AS Kasserineen. Uudessa seurassaan Garbouj teki avausmaalinsa Tunisian pääsarjassa 9. huhtikuuta 2009 Stade Tunisienia vastaan.


title: Nizar Garbouj

text: Kesällä 2009 Garbouj siirtyi Olympique de Béjaan, jossa hän saavutti ensimmäisellä kaudellaan Tunisian cupin mestaruuden. Maalinteossa hän onnistui vain kahdesti Tunisian pääsarjassa. Kausi 2010–2011 meni maalinteon osalta kuitenkin vielä heikommin, sillä Garbouj ei tehnyt maaliaakaan pelaamassaan seitsemässätoista ottelussa.


title: Wrangel-luokka

text: Wrangel-luokka oli Ruotsin merivoimien hävittäjäluokka, johon kuului kaksi alusta. Luokka on parannettu versio edeltäneistä luokista.


title: Heikki Viinikainen

text: Heikki Viinikainen (s. 9. maaliskuuta 1984) on suomalainen kitaristi, joka soittaa yhtyeissä Bone5 ja Black Crows Break The Silence. Viinikainen on tunnettu kappaleiden säveltäjänä ja monipuolisena kitaristina. Viinikainen on syntynyt Leppävirralla ja on soittanut kitaraa lapsuudesta asti.


title: Tanskan maantiede

text: Tanska käsittää suurimman osan Jyllannin niemimaasta sekä noin 480 saarta, joista asutettuja on vajaa sata. Mistään kohdasta Tanskaa ei ole merelle matkaa yli 50 kilometriä. Jyllannin niemimaa rajoittuu lännessä Pohjanmereen, pohjoisessa Skagerrakiin, idässä Kattegatiin ja Itämereen. Pohjoisin osa niemimaasta kuuluu Tanskaan, eteläinen osa Saksaan. Tanskan saarista suurimpia ovat Fyn ja Sjælland, jotka sijaitsevat Itämeren ja Kattegatin välissä. Saaret erottavat salmet ovat Jyllannin niemimaan ja Fynin välinen Vähä-Belt, Fynin ja Sjællandin välinen Iso-Belt sekä Sjællandin ja Ruotsin-puoleisen mantereen välinen Juutinrauma. Salmien yli on nykyään sillat: Vähä-Beltin silta valmistui vuonna 1935, Ison-Beltin silta vuonna 1998 ja Juutinrauman silta vuonna 2000. Suunnitteilla on myös silta yli Femen-Beltin Saksan puolelle.


title: Tanskan maantiede

text: Vendsyssel-Thyin saari sijaitsee Jyllannin niemimaan pohjoispuolella, kapean Limvuonon erottamana. Bornholm sijaitsee muista Tanskan saarista erillään Itämeressä Ruotsin kaakkoispuolella. Muista isoja saaria ovat Lolland, Falster, Mors, Als, Langeland ja Møn.


title: Tanskan maantiede

text: Tanskan pääkaupunki on Sjællandin saarella, Juutinrauman länsipuolella sijaitseva Kööpenhamina. Kaupungissa ja sen lähiympäristössä asuu noin 1,5 miljoonaa ihmistä eli lähes kolmannes tanskalaisista. Juutinrauman itäpuolella sijaitsevaan Malmön kaupunkiin pääsee siltaa pitkin autolla tai junalla 25 minuutissa.


title: Tanskan maantiede

text: Tanskassa ei ole ylänköjä, ja korkein kohta, Møllehøj, on vain noin 171 metriä merenpinnan yläpuolella. Jyllannin matalat moreeniharjanteet jakavat niemimaan kahteen osaan. Lännessä on hiekkadyynien ja laguunien Pohjanmeren rannikkoalue ja idässä laaja savitasanko.


title: Tanskan maantiede

text: Suurin osa Tanskan pinta-alasta on laidunmaata, mutta myös pienialaisia istutettuja metsä-alueita löytyy. Niillä kasvaa muun muassa koivuja, pyökkejä, valkopyökkejä, tammia, jalavia, pähkinäpensaita, leppiä, lehmuksia ja saarnia. Lehtimetsävyöhykkeeseen kuuluvassa Tanskassa ei luonnostaan kasva juurikaan havupuita. Niitä kuitenkin viljellään joulukuusiksi; Tanska on maailman suurimpia viljeltyjen joulukuusien viejiä, ja maasta myydään vuosittain 8–10 miljoonaa joulupuuta ulkomaille.


title: Tanskan maantiede

text: Tanskassa on tavattu sata nisäkäslajia ja 738 lintulajia.


title: Tanskan maantiede

text: Tanskan pienen koon ja vähäisten korkeuserojen takia ilmastossa ei ole juuri alueellisia eroja. Talvisin on joskus kylmiä jaksoja, ja ankarina talvina Tanskan salmet saattavat jäätyä. Lumipeite on maassa keskimäärin 30 päivää. Kesällä sää on vaihtelevaa, mutta erittäin harvoin tukalan kuumaa.


title: Paini kesäolympialaisissa 1920 – kreikkalais-roomalaisen painin 60 kg

text: Kreikkalais-roomalaisen painin 60 kg sarjaan Antwerpenin olympiakisoissa osallistui 21 painijaa. Kukin maa sai asettaa enintään kaksi painijaa samaan sarjaan. Kreikkalais-roomalainen painittiin ns. Bergvallin karsintajärjestelmää käyttäen, jossa ensiksi käytiin yksinkertainen cup-kilpailu kultamitalista. Voittajalle hävinneet koottiin sitten otteluihin hopeamitalista, ja lopuksi hopeapainijalle hävinneet pääsivät tavoittelemaan pronssimitalia.


text: Itse otteluissa painittiin ensiksi 10 minuutin jakso, jonka aikana hyväksyttiin vain selkävoitto. Tarvittaessa jatkettiin pistepainilla 15 minuutin jaksoissa.


text: Ottelut hopeamitalista


text: Ottelut pronssimitalista


title: Bentso

text: Bentso voi viitata seuraaviin:


title: Tillander

text: Tillander viittaa muun muassa seuraaviin:


title: Tony Kaikkonen

text: Tony Kaikkonen on suomalainen laulaja, joka on tunnettu yhtyeistä Bone5, Dark Days Ahead ja Code for Silence. Hän toimii päälaulajana yhtyeissä Bone5 ja Dark Days Ahead, sekä toisena laulajana Antti Strömin kanssa Code for Silencessa. Kaikkonen asuu Jyväskylässä ja toimii myös tatuointitaiteilijana His Masters Tattoossa.


title: Dynasty (elokuva)

text: Dynasty on vuonna 1976 kuvattu televisiodraamaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät Sarah Miles, Stacy Keach, Harris Yulin, Harrison Ford, Amy Irving ja Granville Van Dusen. Elokuva kertoo 1800-luvulle sijoittuvasta Blackwoodin perheestä, jotka lähtevät etsimään omaisuutta Ohion seudulta. Elokuvan on ohjannut Lee Philips.


title: Ehrensköld-luokka

text: Ehrensköld-luokka oli Ruotsin merivoimien hävittäjäluokka, johon kuului kaksi alusta. Alukset luokiteltiin 1927 valmistuessaan hävittäjiksi ja ne olivat palveluksessa toisen maailmansodan aikana valvoen Ruotsin puolueettomuutta sekä suojaten kauppamerenkulkua. Vuosina 1951-1952 alukset muutettiin fregateiksi ja ne poistettiin palveluksesta 1. huhtikuuta 1963.


title: Ehrensköld-luokka

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana valmistivat merimahdit suurempia hävittäjiä kuin aiemmin jopa 1000-1500 tonnin aluksia.


title: Klas Horn -luokka

text: Klas Horn -luokka oli Ruotsin merivoimien hävittäjäluokka, johon kuului kaksi alusta.


title: HMS Klas Uggla

text: HMS Klas Uggla (runkonumero 4) oli Ruotsin laivaston Klas Horn -luokan hävittäjä.


title: HMS Klas Uggla

text: Alus upposi 17. syyskuuta 1941 Haarsfjardenin laivastotukikohdassa sattuneessa räjähdyksessä. Alus todettiin nostettaessa korjauskelvottomaksi ja se poistettiin alusluettelosta 30. heinäkuuta 1942 ja romutettiin.


title: Charles Walton

text: Charles Walton (1921 - 6. marraskuuta 2011) RFID:in ensimmäinen patentinhaltija. RFID:n kehittäjinä oli useita henkilöitä, mutta Waltonille myönnettiin patentit kymmenelle siihen liittyvälle laitteelle, muun muassa vuonna 1973 laitteen "kannettava RFID-lähetin" keskeiselle suunnittelulle. Patentti palkittiin 1983, ja se oli ensimmäinen, jossa luki lyhenne "RFID".


title: Pyhän Panteleimonin kirkko (Pietari)

text: Pyhän Panteleimonin kirkko (, viralliselta nimeltään церковь Святого великомученика Пантелеимона Целителя, "tserkov Sjatogo velikomutšenika Panteleimona Tselitelja") on barokkityyliä edustava rakennusmuistomerkki Pietarissa Venäjällä. Vuosina 1735–1739 pystytetyn kirkon on suunnitellut Ivan Korobov.


title: Pyhän Panteleimonin kirkko (Pietari)

text: Toskanalaisten pilasterien, kahdeksankulmaisen kupolitornin ja kellotapulin koristama kirkko on omistettu pyhälle Panteleimonille, jonka muistopäivänä Venäjän laivasto voitti ruotsalaiset kahdessa meritaistelussa, jotka käytiin Hangon ulkopuolella Riilahdessa vuonna 1714 sekä Granhamnin luona Ahvenanmaan saaristossa vuonna 1720. Niistä jälkimmäinen tunnetaan Ruotsi-Suomen merihistoriassa Ledsundin tai Flisön taisteluna. Rakennuksen alkuperäinen asu on säilynyt varsin hyvin myöhemmistä muutostöistä huolimatta. Julkisivun marmoriset kohokuvat ovat 1800-luvun puolivälistä ja meritaisteluihin osallistuneiden rykmenttien muistotaulut vuodelta 1914.


title: Pyhän Panteleimonin kirkko (Pietari)

text: Panteleimonin kirkko suljettiin vuonna 1935 ja myöhemmin sitä käytettiin varastona. Vuonna 1981 sinne avattiin Neuvostoliitolle talvisodan jälkeen vuokratun Hankoniemen puolustuksesta kertonut museo. Rakennus palautettiin Venäjän ortodoksiselle kirkolle vuonna 1994. Sen julkisivut restauroitiin vuosina 2002–2003.


title: Pyhän Panteleimonin kirkko (Pietari)

text: Kirkon osoite on "Soljanoi pereulok" 17 tai "ulitsa Pestelja" 2-a. Sen mukaan on nimetty lähellä sijaitseva Panteleimonin silta. Panteleimonin nimeä kantoi aikaisemmin myös kirkon ohi kulkeva Pestelinkatu. Vastapäisen talon päätyseinässä on vuonna 1946 laadittu Hankoniemen puolustajien muistomerkki. Lähistöllä sijaitsee myös Hangonkatu ("Gangutskaja ulitsa")


title: Guillermo O'Donnell

text: Guillermo O'Donnell (1936 Buenos Aires, Argentiina – 29. marraskuuta 2011 Buenos Aires, Argentiina) oli argentiinalainen valtiotieteilijä. Hänen aihepiirinsä oli erityisesti "byrokraattis-auktoritaarinen valtio" ja demokratian teoriat ja demokratisoitumisen ominaispiirteet.


title: HMS Göteborg (1935)

text: HMS Göteborg (runkonumerot J5) oli Ruotsin laivaston Göteborg-luokan hävittäjä. Alus valmistettiin Götaverkenillä Göteborgissa ja se valmistui 30. lokakuuta 1936 luokkansa ensimmäisenä aluksena.


title: HMS Göteborg (1935)

text: Alus upposi Horsfjärdin räjähdeonnettomuudessa 17. syyskuuta 1941, mutta se nostettiin ja kunnostettiin. Alus palasi palvelukseen 18. syyskuuta 1943, kunnes se poistettiin palveluksesta 15. elokuuta 1948. Alus upposi maalilaivana 14. elokuuta 1962 Hanöbukteniin.


title: Göteborg (täsmennyssivu)

text: Göteborg tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Euroalueen velkakriisi

text: Euroalueen velkakriisillä tarkoitetaan euron ajautumista syvään kriisiin 2010-luvulla.


title: Euroalueen velkakriisi

text: Kriisin syistä on erilaisia näkemyksiä. Yhden näkemyksen mukaan eurokriisin syynä on ollut jäsenvaltioiden pitkään jatkunut edesvastuuton velkaantuminen joka lisäsi alttiutta markkinahäiriöille. Tämä näkemys rinnastaa valtiot ylivelkaantuneisiin kotitalouksiin tai yrityksiin.


title: Euroalueen velkakriisi

text: Toisen näkemyksen mukaan kriisin taustalla on se että euron syntyvaiheessa jätettiin finanssipolitiikan harjoittaminen yksittäisten jäsenvaltioiden vastuulle, vaikka näillä ei enää euron tulon myötä ollutkaan riittävää talouspoliittista liikkumatilaa sen harjoittamiseen. Euron luomisvaiheessa uskottiin, että tarvittavat talouspoliittiset instituutiot, kuten finanssipolitiikan harteilleen ottava keskusauktoriteetti, perustettaisiin euron käyttöönoton jälkeen.


title: Euroalueen velkakriisi

text: Kriisi puhkesi samaan aikaan kuin Yhdysvalloista alkanut finanssikriisi. Taloudelliset vaikeudet levisivät Eurooppaan, mikä näkyi valtioiden menojen lisääntymisenä, verotulojen laskuna ja budjettivajeiden kasvuna. Jotkut valtiot velkaantuivat voimakkaasti pelastaessaan pankkejaan.


title: Euroalueen velkakriisi

text: Vuonna 2009 paljastui, että Kreikka oli vuosien ajan vääristellyt taloustilastojaan. Paljastus horjutti luottamusta Kreikan talouteen ja sen oli maksettava yhä korkeampaa korkoa lainoistaan. Kreikalla ei ollut mahdollisuuksia selvitä 360 miljardin euron velkojensa maksamisesta. Euromaat ja Kansainvälinen valuuttarahasto IMF tulivat sen vuoksi keväästä 2010 alkaen tukemaan Kreikkaa satojen miljardien eurojen takuilla (huhtikuun 2010 pelastusohjelma ja helmikuun 2012 Kreikka II -tukiohjelma). Kreikka puolestaan sitoutui tiukkaan säästöpakettiin. Kreikan poliitikot olivat kuitenkin haluttomia suuriin säästöhin. Vuodesta 2010 tukirahoja hallinnoi Euroopan rahoitusvakausväline ERVV.


title: Euroalueen velkakriisi

text: Vuonna 2011 kriisi johti epäluottamukseen koko euroaluetta kohtaan vaikeuttaen myös Saksan kaltaisten vahvojen eurotalouksien velkakirjojen myyntiä . Loppuvuonna 2011 euron hajoamista pidettiin mahdollisena skenaariona. Kriisi kuitenkin laantui kun Euroopan Keskuspankki vakuutti markkinat siitä ettei se päästä euroalueen jäsenvaltioita konkursseihin. Kriisin kiperin hetki oli vuoden 2012 puolivälissä. Silloin pääomaa pakeni euroalueelta ja valtionlainojen markkinakorot kohosivat voimakkaasti Espanjaa ja Italiaa myöten. Jopa EKP ja EU-komissio pelkäsivät tuolloin tosissaan euron hajoamista, vaikkakin tuomitsivat moiset pelot tuolloin perusteettomiksi tuomiopäivän profetioiksi.


title: Euroalueen velkakriisi

text: Kreikan velkakierteen jatkuessa vuonna 2014 europäättäjät vakuuttelivat, että euroalue on peruuttamaton ja Kreikka on sen pysyvä jäsen. Yhdysvaltain talouspäättäjät ja finanssimarkkinoiden analyysitalot alkoivat epäillä asiaa. He katsoivat, että Kreikan ero eli Grexit on mahdollinen, muttei riskitön. Yhdysvaltain hallituksen neuvonantaja varoitti huhtikuussa 2015, että Grexit ei olisi pahasta vain Kreikalle, vaan se aiheuttaisi erittäin suuren riskin koko maailman taloudelle. Se loisi viimeistään seuraavassa kriisissä epävarmuuden muidenkin euromaiden mukana pysymisestä.


title: Euroalueen velkakriisi

text: Pahiten kärsineissä maissa eläkejärjestelmä on tuhoutunut, eläkeikää ollaan nostamassa 70 ikävuoteen, koulutusta yksityistetään mikä tarkoittaa että valmistuessaan opiskelijoilla on niskassaan velkakuorma. Julkisia palveluita alasajetaan ja infrastruktuurihankkeita jäädytetään.


title: Andrei Blaier

text: Andrei Blaier (15. toukokuuta 1933 Bukarest, Romania – 1. joulukuuta 2011) oli romanialainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.


title: Andrei Blaier

text: Blaierin elokuvista on esitetty Suomessa "Apoi s-a nascut legenda" (1968, "Ja niin syntyi legenda"), esitetty 1972 TV1:llä; "Diminetile unui baiat cuminte" (1966, "Herkän nuoruuden aamut"), esitetty 1970 TV1:llä. Elokuvien "Padurea pierduta" (1972, "Kadotettu metsä") ja "Prin cenusa imperiului" (1975, "Leikki nimeltä sota") esityspaikoista ei ole tietoa.


title: HMS Stockholm (1936)

text: HMS Stockholm (runkonumerot J6) oli Ruotsin laivaston Göteborg-luokan hävittäjä. Alus valmistettiin Karlskronavarvetilla ja se valmistui 24. marraskuuta 1937.


title: HMS Stockholm (1936)

text: Alus muutettiin toisen maailmansodan jälkeen sukellusveneentorjuntafregatiksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. tammikuuta 1964.


title: Stockholm (täsmennyssivu)

text: Stockholm tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Christopher Isherwood

text: Christopher William Bradshaw Isherwood (26. elokuuta 1904 Disleys, Yhdistynyt kuningaskunta – 4. tammikuuta 1986 Santa Monica, Yhdysvallat) oli brittisyntyinen englanninkielinen kirjailija, joka sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 1946.


title: Christopher Isherwood

text:
Christopher Isherwood syntyi vuoden päästä vanhempiensa avioitumisesta. Hänen äitinsä oli Kathleen ja isänsä Frank, Britannian armeijan kenraaliluutnantti ja buurisodan veteraani. Lapsuudessaan Isherwood asui useilla paikkakunnilla, minne hänen isänsä armeijaura perheen vei.
Varhaisteinivuodet 1914–1918 Isherwood opiskeli St. Edmund Schoolissa Surreyssä, jossa hän tapasi sittemmin kirjailijana ja runoilijana tunnetun W. H. Audenin. Heistä tuli elinikäiset ystävät. Toukokuussa 1915 Isherwoodin isä kuoli johtaessaan epätoivoista hyökkäystä toisessa Ypresin taistelussa ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Christopher Isherwood

text: 14 ja 18 ikävuosien välillä 1919–1922 Isherwood opiskeli Repton Schoolissa, jossa hän tutustui Edward Upwardiin, jonka kanssa kirjoitti surrealistiset Mortmere-tarinat. Vuodesta 1923 vuoteen 1925 Isherwood opiskeli Cambridgen Corpus Christi Collegessa, muuta ei suorittanut loppututkintoa. Samanaikaisesti Auden, joka opiskeli Oxfordissa, tutustutti hänet Stephen Spenderiin. Cambridgen jälkeen Isherwood asui Ranskassa, jossa elätti itsensä antamalla englannin kielen yksityistunteja. 1920-luvun lopulla hän opiskeli lääketiedettä Lontoon King’s Collegessa, mutta lopetti jo kuuden kuukauden kuluttua ystävänsä W. H. Audenin neuvosta. Vuonna 1928 Isherwood julkaisi ensimmäisen kirjallisen tuotoksensa ”All the Conspirators”, joka oli pastissi ajankohdan modernistisesta kirjallisuudesta, sankarina äitinsä psykologisesti tukahduttama nuori mies.


title: Christopher Isherwood

text: Konservatiivinen brittiyläluokka hylkäsi Isherwoodin eikä hyväksynyt hänen homoseksuaalista viehtymystään. Vuonna 1929 Isherwood pakeni Berliiniin, jossa aikoi viettää muutaman viikon kirjailijaystävänsä Audenin kanssa. Hän kuitenkin viipyi kaupungissa aina vuoteen 1933 asti, kunnes valtaan tuli Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue joka ajoi hänet pois maasta.


title: Christopher Isherwood

text: Berliinissä 1931 Isherwood tapasi Jean Rossin, joka toimi esikuvana hänen romaanihenkilölleen "Sally Bowles", sekä Gerald Hamiltonin, jonka inspiroi nimihenkilön tarinaan "Mr Norris Changes Trains". Syyskuussa 1931 runoilija Willian Plomer esitteli Isherwoodin kirjailija E. M. Forsterille, josta tuli nopeasti hänen esikuvansa. Forster testamenttasi Isherwoodille kirjansa "Maurice" tekijänoikeudet.


title: Christopher Isherwood

text: Berliinin-vuosinaan Isherwood opetti englantia ja jatkoi komeisiin nuoriin miehiin kohdistuvaa mielenkiintoaan tässä sallivassa ympäristössä. Näin hän tuli tuntemaan myös esimmäisen suuren rakkautensa Heinz Neddermeyerin. Isherwoodin kirjoitukset Berliinin maanalaisesta seksielämästä oli myöhemmin pohjana John Henry Mackayn teokselle "The Hustler". Berliinissä Isherwood kirjoitti myös teoksensa "Goodbye to Berlin", jonka pohjalta John Van Druten kirjoitti vuosia myöhemmin näytelmän "I Am a Camera". Useiden eri teatteritulkintojen jälkeen siitä muodostui menestynyt musikaali "Cabaret" ja samanniminen elokuva.


title: Christopher Isherwood

text: 1930-luvun lopulla Isherwood matkusti ympäri Eurooppaa ja asui muun muassa Kööpenhaminassa ja Portugalin Sintrassa. Hän kirjoitti yhdessä W. H. Audenin kanssa kolme näytelmää: "The Dog Beneath the Skin" (1935), "The Ascent of F6" (1937) ja "On the Frontier" (1938). Tähän samaan aikaan hän kirjoitti kevyesti ironisen autobiografisen teoksen "Lions and Shadows" (1938). Audenin kanssa hän matkusti myös Kiinaan vuonna 1938 hankkiakseen materiaalia Kiinan ja Japanin sodasta heidän yhteiseen teokseena "Journey to a War" (1939).


title: Christopher Isherwood

text: Isherwood ja Auden palasivat Kiinasta Englantiin Yhdysvaltain kautta ja ihastuivat maahan niin, että päättivät tammikuussa 1939 muuttaa sinne pysyvästi. Yhdistynyt kuningaskunta oli juuri julistamassa sodan Saksaa vastaan, joten miehet saivat muuttonsa takia kritiikkiä epäisänmaallisuudesta. Vietettyään muutaman kuukauden Audenin kanssa New Yorkissa Isherwood asettui Kaliforniaaan, missä hän elätti itsensä kirjoittamalla elokuvakäsikirjoituksia Hollywoodissa ja antamalla kielenopetusta.


title: Kotikansainvälisyys

text: Kotikansainvälisyys tarkoittaa kansainvälistymistä kotimaassa. Se voi olla esimerkiksi tapahtumien järjestämistä ja ulkomaisten opiskelijoiden tutoreina toimimista, maahanmuuttajaopiskelijoihin tutustumista, kielten harrastamista ja vieraisiin kulttuureihin perehtymistä.


title: Kotikansainvälisyys

text: Koulussa kotikansainvälisyys tarkoittaa sellaisia kansainvälisiä oppimisympäristöjä ja oppimisen sisältöjä, joita voidaan hyödyntää oman koulun tiloissa ja lähiympäristössä, kuten tutustumalla oman koulun ja seudun kielelliseen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen (kuten oppilaan oman suvun kulttuuriset rakennusaineet, koulun ulkomaalaistaustaiset oppilaat ja opettajat), osallistumalla internet-pohjaisiin kansainvälisyyshankkeisiin tai tutustumalla oman alueen elinkeinoelämän kansainvälisyyteen.


title: Kotikansainvälisyys

text: Kotikansainvälisyyden merkitys on kasvussa yhä monimuotoisempana toteutuvan tieto- ja viestintäteknologian sekä yhteiskunnan lisääntyvän monikulttuuristumisen myötä. Suuren suosion saavuttanut työväline kotikansainvälisyyteen on verkkopohjainen hanke eTwinning, joka on innostanut kymmenet tuhannet eurooppalaiset koulut lähtemään mukaan kansainvälisyyteen.


title: Kotikansainvälisyys

text:
Kotikansainvälisyyttä toteutetaan oman koulun tiloissa ja lähiympäristössä, avaamalla silmät ja korvat läsnä olevalle monikulttuurisuudelle ja kansainvälisyydelle. Kotikansainvälisyys voi olla myös tieto- ja viestintäteknologian mahdollistamaa virtuaalista yhteistyötä toisen maan koulujen kanssa, jopa yhteisenä opetuksena maiden välillä. Kansallinen kansainvälisyys on käsitteenä uusi, mutta siihen liittyvä toiminta tuttua: tutustutaan autenttiseen kansainvälisyyteen tai parhaaseen kansainväliseen osaamiseen
kotimaassa. Voidaan esimerkiksi tehdä opettaja- ja oppilasvierailuja eri maiden lähetystöihin ja kulttuurikeskuksiin,
korkeakoulujen kansainvälisiin keskuksiin tai kielikouluihin tai tutustutaan kansallisesti merkittävien kansainvälisten yhteistyöverkostojen toimintaan.


title: Kotikansainvälisyys

text: Kotikansainvälisyyden käsitteen esittelivät alankomaalaiset korkeakoulujen kansainvälisyyden tutkijat 1990-luvun lopulla. Korkeakouluissa käsite otettiin ilolla vastaan: onhan tosiaan niin, että korkeakoulujen opiskelijoistakin vain pieni osa voi suorittaa opintoja ulkomailla. Valtaosa opiskelijoista suorittaa kaikki opintonsa kotimaassa, mutta heidänkin pitää voida oppia kansainvälisyyteen liittyviä tietoja, taitoja ja asenteita. Luotiin käsite Internationalisation at Home, IaH, joka oitis suomalaisten kv-koordinaattorien parissa käännettiin kotikansainvälisyydeksi. European Association for International Education, EAIE, pitää yllä kotikansainvälisyyteen perehdyttävää sivustoa sivustollaan www.eaie.org/iah.


title: Kotikansainvälisyys

text:
Koulujen kansainvälisyyttä voidaan määritellä ja kuvata sen mukaan, millaista osaamista sen avulla pyritään
synnyttämään ja vahvistamaan. Kansainvälisyys koulussa voi olla esim.:
1) kansainvälisyystaitojen omaksumista ja lisäämistä - sisältäen kielitaidon ja kulttuurien tunte-muksen
2) koulun oman osaamisen syventämistä tai lisäämistä jossain koululle tärkeässä asiassa
3) monikulttuuriseen toimintaympäristöön valmentautumista/ kulttuurienvälisyyttä
4) globaalin vastuun ymmärtämistä ja omaksumista/globaalikasvatusta.


title: Kotikansainvälisyys

text: Kansainvälinen toiminta mielletään usein edelleen ennen kaikkea liikkuvuudeksi. Se on kuitenkin paljon laajempi kokonaisuus. Opetushallituksessa hahmotetun kansainvälisen toiminnan tasojaottelun (kv-opas) mukaan voidaan hahmottaa kansainvälisen toiminnan monimuotoisuutta ja sitä, minkälaista yhteistyötä ja resursointia kullakin toiminnan tasolla tarvitaan. On selvä, että kussakin tasossa on toisten tasojen piirteitä, mutta osallistujien määrä erottanee ne selvästi toisistaan. Kun kansainvälisyyttä lähestytään asenteiden näkökulmasta, koulun kaikki toimijat voidaan ottaa tavalla tai toisella mukaan. Liikkuvuus ja hanketoiminta ulkomaille koskettavat useimmissa kouluissa vain osaa oppilaista ja henkilökunnasta ja edellyttävät onnistuakseen joka tapauksessa asenteiden ja kulttuurienvälisen osaamisen harjaannuttamista.


title: HMS Malmö (1938)

text: HMS Malmö (runkonumero J7) oli Ruotsin laivaston Göteborg-luokan hävittäjä.


title: HMS Malmö (1938)

text: Alus tilattiin Eriksbergs Mekaniska Verkstads AB:lta. Sen köli laskettiin 1937 ja alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1938. Alus valmistui 15. elokuuta 1939. Se poistettiin alusluettelosta 1. tammikuuta 1964.


title: HMS Karlskrona (1939)

text: HMS Karlskrona (runkonumerot J8 ja F79) oli Ruotsin laivaston Göteborg-luokan hävittäjä. Alus valmistettiin Örlogsvarvetilla ja se valmistui 12. syyskuuta 1940.


title: HMS Karlskrona (1939)

text: Alus osallistui toisen maailmansodan aikana Ruotsin aluevesien puolueettomuuden valvontaan. Sodan päätyttyä se muutettiin sukellusveneentorjuntafregatiksi. Alus poistettiin alusluettelosta 1. heinäkuuta 1974.


title: HMS Gävle (1940)

text: HMS Gävle (runkonumerot J9 ja F80) oli Ruotsin laivaston Göteborg-luokan hävittäjä. Alus valmistettiin Götaverkenillä Göteborgissa ja se valmistui 3. kesäkuuta 1941.


title: HMS Gävle (1940)

text: Toisen maailmansodan aikana alus osallistui Ruotsin aluevesien valvontaan. Se muutettiin sodan jälkeen sukellusveneentorjuntafregatiksi. Alus poistettiin alusluettelosta 6. joulukuuta 1968.


title: Tehtaanpuisto

text: Tehtaanpuisto (), jota usein kutsutaan myös "Sepänpuistoksi", on puisto Helsingin Punavuoren etelälaidalla, Mikael Agricolan kirkon ympärillä. Sitä rajoittavat etelässä Tehtaankatu, idässä Laivurinkatu ja luoteessa Sepänkatu. Kirkon tontti lähes jakaa puiston kahtia, mutta sen kohdalla Sepänkadun varressa oleva kapea puistovyöhyke yhdistää sen osat toisiinsa.


title: Tehtaanpuisto

text: Puiston itäosassa on jalkapallokenttä, jota talvisin käytetään myös luisteluratana. Sen länsipuolella kirkon vieressä lasten leikkipuisto. Näiden välitse johtaa puurivien reunustama jalankulkutie Laivurin- ja Tehtaankatujen risteyksestä Sepänkadulle lähelle Albertinkadun eteläpäätä.


title: Tehtaanpuisto

text: Nykyisen Tehtaanpuiston alueella oli 1800-luvun alkupuolella senaattori ja vapaaherra Otto Wilhelm Klinkowströmin puutarha kasvihuoneineen. Se oli myös yleisölle avoinna ja kesäiltoina suosittu kävelypaikka..


title: Tehtaanpuisto

text: Vuonna 1834 puutarhan alue luovutettiin Suomen kaartin käyttöön pääasiassa ampumarata-alueeksi vuoteen 1883 saakka. Ampumaradan ohella alueella oli kuitenkin edelleen myös vihannesistutuksia, ja sitä nimitettiinkin pitkään "Kaartin puutarhaksi". Koska laajalla alueella ampumaradan lähistölläkin oli vaarallista liikkua ja luodit lensivät tosinaan merelle saakka, sen lakkauttamisesta syntyi kaupungin ja kaartin välille pitkäaikainen kiista.. Joulukuussa 1866 alueella sijainnut ruutivarasto räjähti, minkä seurauksena monet lähistöllä sijainneet talot vaurioituivat asuinkelvottomiksi ja muuallakin kaupungissa monet ikkunat särkyivät. Tapaus vauhditti ampumaradan siirtoa, ja vuonna 1869 se poistettiinkin alueelta.


title: Tehtaanpuisto

text: Kaartin poistuttua alue siirtyi kaupungin hallintaan. Osaa siitä käytettiin myöhemmin kansakoululaisten viljelyspalstoina, mutta muutoin se oli vahvistetusta asemakaavasta huolimatta pitkään hoitamatonta varastoaluetta. Kasvihuoneet purettiin 1910-luvulla, mutta niiden kivijalat säilyivät 1930-luvulle saakka.


title: Tehtaanpuisto

text: Vuonna 1875 vahvistetun asemakaavan mukaan alueelle olisi tullut huomattavasti nykyistä laajempi puisto, joka olisi ulottunut pohjoisessa Pursimiehenkadulle saakka. Puistosta olisi johtanut leveä puistokatu, "Röddäldsesplanaden" (Punanotkon esplanadi) pohjoiseen nykyisen Koulupuistikon kautta Erottajalle sekä myös etelään meren rantaan.. Vuonna 1887 asemakaavaa kuitenkin muutettiin, ja puistoalue pieneni nykyiselleen. Samana vuonna puisto sai ruotsinkielisen nimen Fabriksparken, jonka suomenkielinen käännös vahvistettiin viralliseksi vuonna 1928. Puiston samoin kuin sen ohi kulkevan Tehtaankadun nimi johtuvat sen eteläpuolelle 1800-luvun lopulla suunnitellusta tehdasalueesta


title: Tehtaanpuisto

text: Vuonna 1920 Suomen ensimmäisten messujen aikana alueella toimi tivoli.


title: Tehtaanpuisto

text: Mikael Agricolan kirkko valmistui alueelle vuonna 1935.


title: Tehtaanpuisto

text: Puistoalue kuului Eiran kaupunginosaan vuoteen 1977 saakka, jolloin asemakaavan muutoksella kaupunginosien raja siirrettiin Sepänkadulta Tehtaankadulle.


title: HMS Norrköping (1940)

text: HMS Norrköping (runkonumero J10) oli Ruotsin laivaston Göteborg-luokan hävittäjä. Alus valmistettiin Eriksbergs Mekaniska Verkstads AB:lla ja se valmistui 9. huhtikuuta 1941.


title: HMS Norrköping (1940)

text: Alus osallistui toisen maailmansodan puolueettomuusvalvontaan Ruotsin aluevesillä. Se muutettiin sukellusveneentorjuntafregatiksi. Se tuhoutui maalilaivana 1962.


title: Malmö (täsmennyssivu)

text: Malmö tarkoittaa seuraavia asiotia:


title: T.E.H.D.A.S.

text: T.E.H.D.A.S. Ry (Tehdas Ry) on suomalainen taidejärjestö, joka tukee performanssi- ja muiden taiteiden kehitystä järjestämällä taidetapahtumia ja näyttelyitä. Yhdistys perustettiin Kankaanpäässä 2002 sittemmin sen toiminta on maanlaajuista. Järjestö tunnetaan parhaiten vuosittain Tampereella ja Porissa järjestämistään performanssitaidetapahtumista, joissa esiintyy suomalaisia ja kansainvälisiä huipputaiteilijoita. Yhdistyksen hallituksessa on monia Kankaanpään taidekoulusta valmistuneita kuvataiteilijoita.


title: HMS Gävle

text: HMS Gävle on ollut kahden Ruotsin laivaston aluksen nimenä.


title: Karlskrona (täsmennyssivu)

text: Karlskrona tai Carlskrona tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Norrköping (täsmennyssivu)

text: Norrköping tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Oksaliplatiini

text: Oksaliplatiini on solunsalpaajahoidossa käytettävä lääkeaine ja platinajohdos, jota käytetään paksunsuolensyövän hoitona varsinkin leikkaushoidon jälkeen. Oksaliplatiini on kompleksiyhdiste, jossa platina on keskusatomina ja ligandeina oksaalihappo ja sykloheksaani-1,2-diamiini. Lääke annetaan yleensä tiputuksena suoraan suoneen ja se sekoitetaan juuri ennen hoitoa. Tiputus kestää kolmisen tuntia. Annostus lasketaan potilaan pinta-alan mukaan, se saadaan pituuden ja painon mukaan laskettua.


title: Oksaliplatiini

text: Lääkkeellä on runsaasti sivuvaikutuksia, yleisimpänä hermonpäät tuntevat kylmän kipuna varsinkin käsissä ja nielussa, hoidon jatkuessa myös kasvoissa. Tiputuksen jälkeen kaikki kylmät ruoat ja juomat eivät oikein käy ja jäätelön syönti on lähes mahdotonta. Ulkoilussakin kylmässä säässä tarvitaan kunnon karvarukkaset ja kasvoillekin jotain suojaa. Arkuus helpottaa pikkuhiljaa reilussa viikossa. Joillekin potilaille hoito aiheuttaa mm. pahoinvointia, joka pahimmillaan voi keskeyttää hoidon.


title: Oksaliplatiini

text: Ennen tiputusta käydään verikokeessa laboratoriossa edellisenä aamuna. Erityisesti tarkkaillaan valkosoluja, munuaisia ja maksaa sekä tulehdusarvoja. Hoito on usein kolmen viikon jaksoissa ja alkaa tiputuksella, minkä jälkeen syödään tabletteina jotain muuta solunsalpaajaa kaksi viikkoa, kolmas viikko on palautusta varten. Jaksoja on tavallisesti n. puolen vuoden verran eli 8 x 3 viikkoa.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeippo ("Fringilla teydea") on Kanariansaarilla elävä peippojen suvun varpuslintu. Se elää Teneriffan ja Gran Canarian vuoristojen mäntymetsissä. Koiraat ovat väritykseltään lähinnä sinisiä, naaraat selkäpuolelta ruskeanharmaita, vatsapuolelta harmaanvalkoisia. Kanarianpeipon ravinto koostuu pääosin kanarianmännyn siemenistä.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeipon pituus on 16–18 senttiä. Koiraalla siiven pituus on 9,6–10,7 senttiä, naaraalla 8,9–9,7 senttiä. Se on suhteellisen kookas, pitkäjalkainen ja roteva peippolaji. Nokka on pitkä, vahva ja kartionmuotoinen. Koiraat ovat väritykseltään pääosin sinisiä. Pyrstö sekä siivet ovat kuitenkin mustat lukuun ottamatta siipijuovia. Niiden pää ja selkä ovat tumman siniharmaat. Kurkku, rinta ja kupeet ovat vaaleamman lyijynharmaat. Pyrstön alapeitinhöyhenet ovat valkoiset. Nokka on vaaleansininen. Lisääntymisaikaan nokankärki muuttuu mustaksi.


title: Kanarianpeippo

text: Naaraiden kuviointi on samanlainen kuin koirailla, mutta väri erilainen. Selkäpuoli on ruskeanharmaa, vatsapuoli harmaanvalkoinen. Nokka on harmaanruskea, ja alanokan kärjessä on vaaleanpinkkiä sävyä. Molemmilla sukupuolilla on harmaanvalkoinen, heikko, kapea siipijuova. Naarailla siipien kuvioinnit ovat kuitenkin erottuvemmat. Pyrstön yläpinnalta puuttuu valkoinen. Koiraiden jalat ovat liuskekivenharmaat ja niissä on vaaleanpunainen häivähdys. Naarailla jalat ovat pinkinruskeat. Molemmilla sukupuolilla on silmien ympärillä ohut valkea rengas, joka kuitenkin katkeaa silmän edessä. Nuoret linnut muistuttavat väritykseltään naaraita, mutta ovat hieman tummempia.


title: Kanarianpeippo

text: Gran Canarialla elävät kanarianpeipot ovat noin kymmenen prosenttia pienempiä kuin Teneriffan lajitoverit. Lisäksi niillä on hieman pienempi nokka ja laimeampi väritys. Kanarianpeippo on peippoa selvästi isompi ja etupainoisemman näköinen, koska sen rinta työntyy selvemmin esiin. Sen nokka ja pää ovat voimakkaammat ja pyrstö pidempi. Peipon väritys ei myöskään ole niin yhtenäinen kuin kanarianpeipolla ja sen siipikuvioinnit ovat paremmin erottuvat.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeippo elää luonnonvaraisena vain Kanariansaarten länsiosissa Teneriffalla ja Gran Canarialla. Sen levinneisyys kattaa noin 440 neliökilometriä. Kummallakin saarella elää oma alalajinsa, Teneriffalla nimialalaji "F. t. teydea" ja Gran Canarialla "F. t. polatzeki". Teneriffalla kanarianpeippo on kohtalaisen yleinen, mutta Gran Canarialla harvinainen. Lajin kokonaismääräksi arvioidaan 1 800–4 500 yksilöä, joista vain noin 250 Gran Canarialla, missä se elää vain pienillä metsälaikuilla, joiden pinta-ala on noin 3,6 neliökilometriä. Teneriffalla se elää lähes kaikkialla 1 000–2 000 metrin korkeudessa olevilla alueilla.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeippoja esiintyy lähinnä kanarianmäntyä kasvavissa metsissä. Sen esiintymistiheys on korkea runsaan aluskasvillisuuden alueilla, mutta elää myös paikoissa joissa aluskasvillisuutta on vähän. Lisääntymisaikaan ne liikkuvat 1 000–2 000 metrin korkeudessa kasvavissa mäntymetsissä, joiden aluskasvillisuudesta suuri osa on kanarianvalkovihmaa. Muina aikoina kanarianpeippoja liikkuu 300–2 300 metrin korkeudessa.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeipot liikkuvat yleensä yksin tai pieninä, alle kymmenen yksilön parvina. Ne ovat paikkalintuja, mutta niiden tiedetään talvella laskeutuvan alemmas mikäli olosuhteet ovat ankaria. Kanarianpeipot voivat liikkua myös pitkiä matkoja etsiessään vettä, etenkin kesällä. Lajin kutsuääni on kaksitavuinen, särkynyt ja hieman vaikeroivan kuuloinen ”struuit”, jonka se toistaa joskus kaksikin kertaa. Se voi päästää myös melko epäselvän ”che-wir” tai ”sdderrer”-huudon. Gran Canarian alalajin kerrotaan päästävän muita lajitovereita pehmeämpää, matalaa ”twee”-ääntä. Lennossa kanarianpeipot päästävät aika raakkuvaa ja terävää ”sipp”-huutoa. Kanarianpeipon laulu on peipon laulua lyhyempi, eikä ole yhtä naseva ja päättyy äkillisesti. Laulun lopussa on muutama toistettu, melko karhea ja laskeva ääni, joista viimeinen on painotetuin, esimerkiksi ”sitt-sitt-ryha-ryha, rryyAAH”.


title: Kanarianpeippo

text: Ravinto koostuu pääosin kanarianmännyn siemenistä, mutta voi satunnaisesti hankkia siemeniä myös hedelmistä ja kukista. Se ruokailee sekä maassa, että puussa. Kanarianpeippo käyttää voimakasta nokkaansa saadakseen kävyn suomuja auki ja siemeniä ulottuvilleen. Erityisesti pesintäaikaan, jolloin poikasia on pesässä, se nappaa usein myös männynkaarnan välistä löytyviä hyönteisiä saadakseen poikasille proteiinia. Poikasia ruokitaan lähinnä perhosentoukilla, kun taas aikuisten hyönteisravinto koostuu lähinnä aikuisia perhosista, koiperhosista ja kovakuoriaisia.


title: Kanarianpeippo

text:
Kanarianpeipot ovat myöhäisiä pesijöitä. Ne pariutuvat huhtikuussa ja pesintäkausi ulottuu toukokuusta heinäkuun lopulle tai elokuun alkuun asti. Pesänrakennus jää naaraan vastuulle. Se käyttää rakennusmateriaalina oksia ja männynneulasia. Vuoraus tehdään höyhenillä, sammalella, heinällä ja jopa kaniinin karvoilla. Kanarianpeippo pesii yleensä männyissä, mutta voi satunnaisesti tehdä pesänsä puukanervaan tai kanarianlaakeriin.
Naaras munii tavallisesti kaksi munaa. Muninta tapahtuu kullakin saarella eri aikaan. Gran Canarialla ne munivat huhtikuun loppupuolella ja kesäkuun alkupuolella, Teneriffalla kesäkuussa. Naaras hautoo munia 14–16 päivää. Poikaset ovat kuoriutuessaan untuvapeitteisiä ja sokeita. Sekä koiras että naaras ruokkivat poikasia. Poikaset viipyvät pesässä 17–18 päivää. Pesintäajan päätyttyä kanarianpeipot kerääntyvät perheryhmiksi.


title: Kanarianpeippo

text: Kanarianpeippo luokitellaan silmälläpidettäväksi lajiksi, koska se elää pienellä alueella ja sen populaatio on kohtalaisen pieni. Gran Canarian alalaji on uhattuna, mutta Teneriffalla sen elinalueet ovat laajentumassa ja kokonaismäärä kasvussa, eikä levinneisyys ole vakavasti sirpaloitunut. Gran Canarialla lajin lukumäärä kuitenkin laskee edelleen, ja se tarvitsee suojelutoimenpiteitä.


title: Kanarianpeippo

text: Yksi isoimmista uhista on elinalueiden tuhoutuminen ja sirpaloituminen. Lajin asuinmetsien kaupallinen hyödyntäminen on sirpaloittanut kantoja etenkin Gran Canarialla. Myös metsäpalot ovat suuri ja todennäköinen uhka kanarianpeipolle. Vuonden 2007 kesällä metsäpalot hävittivät monia tärkeitä alueita sen elinympäristöstä. Lisäksi Gran Canarian suojelualueiden runsas virkistyskäyttö saattaa aiheuttaa häiriötä lajille. Myös sisäsiittoisuus saattaa olla iso uhka saaren kanarianpeipoille. Kanarianpeippoja pyydystetään yhä laittomasti laittomasti ja pidetään laittomasti häkkilintuina. Niitä on viety tähän tarkoitukseen myös muihin Euroopan maihin kuten Italiaan, Belgiaan ja Saksaan. Saarten alkuperäisten petoeläinten ja tulokaspetojen, kuten kissojen saalistusta ei pidetä uhkana lajille. Kanarianpeippoja jää ainakin käpytikan, suopöllön ja variksen saaliiksi.


title: Kanarianpeippo

text: Vuodesta 1980 lähtien kanarianpeippojen pyydystäminen, metsästäminen, kauppaaminen, sekä munien ja poikasten keruu on ollut kiellettyä. Kanarianpeippo kuuluu Euroopan unionin lintudirektiivin liitteeseen I ja Bernin sopimuksen liitteeseen II, jonka mukaan kanarianpeippoa ja sen elinympäristöä pitäisi tiukasti suojella. Gran Canarialla sijaitsevat avainalueet ovat olleet suojeltuja vuodesta 1982. Lisäksi vuonna 1987 El Teiden metsä Tenefiffalla ja kuusi tärkeää aluetta Gran Canarialla suojeltiin kansallispuistona tai muuna suojelualueena.


title: Kanarianpeippo

text: Vuonna 1991 käynnistettiin kanarianpeipolle suunnattu suojeluohjelma, johon sisältyi suojelutoimenpiteitä sekä useita tutkimusprojekteja, joissa tutkittiin kanarianpeippoa sen luontaisessa elinympäristössä ja sen ulkopuolella. Seuraavana vuonna aloitettiin vankeudessa elävien peippojen kasvatusohjelma, joka uudistettiin vuonna 2005. Gran Canarialla ihmisten pääsyä kanarianpeipon elinalueille on rajoitettu. Parhaillaan on myös käynnissä projekti jolla pyritään kunnostamaan Gran Canarian metsäpaloissa vahingoittuneita metsiä. Vierasperäisten lajien määrää on pyritty rajoittamaan kummallakin saarella. Esimerkiksi Gran Canarialla villiintyneiden kissojen määrää on kontrolloitu vuodesta 1996.


title: Buflomediili

text: Buflomediili (CHNO) on verisuonia laajentava lääkeaine, jota on käytetty perifeerisen valtimotaudin aiheuttaman katkokävelyn hoitamiseen. Sen käytöstä on kuitenkin pääosin luovuttu sivuvaikutusten vuoksi.


title: Buflomediili

text: Buflomediili laajentaa verisuonia, mikä lisää veren virtausta elimistössä. Buflomediili on α-resepteoreiden toimintaa estävä aine eli niin kutsuttu α-salpaaja. Tämän lisäksi se estää myös heikosti kalsiumkanavien toimintaa sekä verihiutaleiden takertumista toisiinsa.


title: Buflomediili

text: Lievimpiä ja tyypillisimpiä buflomediilin aiheuttamia sivuvaikutuksia ovat päänsärky, heikkous ja huimaus sekä suolisto-oireet. Vanhoilla potilailla sekä munuaissairauksista kärsivillä lääkeaineen aiheuttamat sivuvaikutukset voivat olla voimakkaampia. Potilailla on ilmennyt oireita keskushermostossa, kuten kouristuksia ja jopa erittäin vakava status epilepticus. Lisäksi myös sydänoireet, kuten nopeutunut sydämen syke ja sydänhalvaus. Hoitoon käytettävät annokset ovat hyvin lähellä vaarallista annosta varsinkin, jos buflomediiliä käyttävällä potilaalla on munuaisten toimintahäiriö. Tämän vuoksi Euroopan lääkevirasto EMA suosittelee lokakuussa 2011 julkaisemassaan tiedotteessa buflomediilia sisältävien lääkkeiden käytön ja myynnin lopettamista Euroopan Unionin alueella.


title: Buflomediili

text: Bufloemediilin lähtöaineena ovat pyrrolidinobutyronitriili, jota saadaan pyrrolidiinin ja 4-klooributyronitriilin välisellä alkylointireaktiolla, ja 1,3,5-trimetoksibentseeni. 1,3,5-Trimetoksibentseeni reagoi pyrrolidinobutyronitriilin kanssa Friedel–Crafts-asylointireaktiolla muodostaen buflomediiliä.


title: Luettelo Songhain kuninkaista

text: Songhain kuningaskunta oli Länsi-Afrikassa keski-ajalla sijainnut valtakunta.


title: Nokia 5250

text: Nokia 5250 on elokuussa 2010 julkaistu ja syyskuussa 2010 myyntiin tullut matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama kosketusnäytöllä varustettu matkapuhelin.


title: Tanskan talous

text: Tanskan talous on teollistunut markkinatalous, jonka pohjana ovat ulkomailta tuodut raaka-aineet ja kansainvälinen kauppa. Maan valuuttakurssi on pysynyt vakaana 1980-luvulta, maan valuutta tanskan kruunu, oli aluksi sidoksissa Saksan markkaan ja nykyisin euroon. Niinpä Kreikan ongelmat, jotka alentavat euron arvoa, tuntuvat myös Tanskan kruunussa. Tanskan talous täyttää EMU:n kriteerit, mutta maa on päättänyt ainakin toistaiseksi olla käyttämättä euroa valuuttanaan.


title: Tanskan talous

text: Tanska on maailman korruptoitumattomin maa (2007 & 2008) ja taloudellinen vapaus on Tanskassa maailman 9. korkein. Tanskan omaisuudensuoja on erittäin vahva ja talous on avoin ulkomaankaupalle ja ylikansallisille sijoituksille. Työllistämisen sivukulut ovat vähäisiä ja irtisanominen on suhteellisen halpaa ja helppoa, mikä parantaa työllistymismahdollisuuksia ja talouskasvua. Pääoma- ja työmarkkinoiden sekä liiketoiminnan sääntely ovat poikkeuksellisen vähäisiä.


title: Tanskan talous

text: Työttömyysaste oli 1990-luvun lopusta vuosien 2008-2009 lamaan yksi Euroopan matalimmista, mutta sen jälkeen noussut, ja vuonna 2012 7 %, suurin piirtein yhtä korkea kuin Suomessa.


title: Tanskan talous

text: Elpyminen taloustaantumasta ei ole ollut yhtä nopeaa kuin esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa, vuonna 2010 bruttokansantuotteen kasvuprosentti oli 1,7 ja 2011 1,5. Tosin 2012 ensimmäisellä kvartaalilla kasvu on ollut odotettua nopeampaa. Syksyllä 2011 muodostetun Helle Thorning Schmidtin hallituksen talousohjelmaan kuuluu mm. työurien pidentäminen.


title: Tanskan talous

text: Maatalous on perinteisesti ollut Tanskan johtava elinkeino, mutta maa on myös hyvin pitkälle teollistunut. Tanska täyttää osan energiatarpeestaan Pohjanmeren öljy- ja kaasuesiintymillä. Maa on tunnettu tuulivoiman suosiosta.


title: Tanskan talous

text: Tanska on suuri sianlihan ja maidon tuottajamaa. 2000-luvulla sikojen osuus on noussut entisestään. Vuonna 2005 Tanskassa oli 1,6 miljoonaa nautaa ja 12,6 miljoonaa sikaa. Tanskan maatalous on pitkälti organisoitunut tuottajaosuuskunniksi, joilla on yli 90% markkinaosuus turkisten, voin, maidon ja perunatärkkelyksen tuotannosta.


title: Tanskan talous

text: Vuonna 2008 maan kotimaisesta sähköstä 26,7 % tuotettiin uusiutuvilla energiantuotantomenetelmillä. Tuulivoiman lisäksi maassa tuotetaan bioenergiaa oljesta, polttopuusta ja jätteistä. Vesivoiman osuus on laskenut vuodesta 1994.


title: Tanskan talous

text: Tanskan merkittävimmät luonnonvarat ovat öljy, maakaasu, ja kala. Merkittävimmät vientituotteet ovat koneet ja elintarvikkeet.


title: Tanskan talous

text: Tanskassa on 98 lentokenttää, joista kahdella on yli kolmen kilometrin kiitotie. Rautatietä on 2667 km ja maantietä 73 197 km. Satamakaupunkeja ovat Aalborg, Aarhus, Ensted, Esbjerg, Fredericia, Kalundborg ja Kööpenhamina.


title: Tanskan talous

text: Tanskassa on paljon keskisuuria yrityksiä, jotka ovat löytäneet maailmanmarkkinoilta oman erikoisalansa.


title: Näyttämötaiteen valtionpalkinto

text: Näyttämötaiteen valtionpalkinto on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa toimivan Taiteen edistämiskeskuksen valtion näyttämötaidetoimikunnan vuosittain myöntämä tunnustus ”kolmen edellisen vuoden aikana valmistuneesta ansiokkaasta työstä tai pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta toiminnasta (...) taiteenalan hyväksi”. Vuonna 2015 palkinnon arvo oli 13 500 euroa.


title: Leghorn

text: Kukko painaa noin 2,0–3,0 kilogrammaa ja kana puolestaan 1,75–2,0 kilogrammaa. Leghorn on siro mutta ryhdikäs ja voimakas kanarotu. Leghornia on useita eri värejä esimerkiksi valkoinen, musta ja sininen.


title: Leghorn

text: Leghorn munii noin 250 munaa vuodessa. Leghorn-hybrideillä voi tulla jopa yli 300 munaa vuodessa.


title: Nyt! Getting Straight

text: Nyt! Getting Straight on vuonna 1970 julkaistu draamakomedia. Elokuvan pääosia esittävät Elliott Gould, Candice Bergen, Jeff Corey, Harrison Ford, Robert F. Lyons, Max Julien ja Cecil Kellaway. Elokuvan juoni keskittyy opintopolitiikkaan yliopistoissa 1970-luvun. Elokuvan on ohjannut Richard Rush.


title: Sea FM Radio

text: Sea FM Radio (entinen Cmusic) on 3. elokuuta 2012 toimintansa aloittanut oululainen radiokanava. Sea FM Radio on Suomen Radio- ja Viestintäjärjestön perustajajäsen.


title: Sea FM Radio

text: Kanavan aikaisempi nimi oli C Music (tai Cmusic) 10. kesäkuuta 2011 - 2. elokuuta 2012 saakka.


title: Sea FM Radio

text: Sea FM Radiota voi kuunnella nettiradiona ja radiossa taajuudella 88,8 MHz (Oulu ja lähiseutu) sekä 100,9 MHz (Kemi, Tornio ja lähikunnat) Sea FM Radiolle on myönnetty toimilupalaajennus 5.11.2015 alkaen Rovaniemelle taajuudelle 98,3 MHz (Rovaniemi ja lähikunnat). Kanavan kohderyhmä on 20 - 45 -vuotiaat kuuntelijat. Kuuluvuuspeitto on noin 400 000 potentiaalista kuuntelijaa.


title: Sea FM Radio

text:
Aseman ohjelmaformaatti on CHR (Contemporary Hit Radio) eli ohjelmisto koostuu pääasiassa tuoreimmista hittikappaleista. Pääpaino on kansainvälisessä uudessa musiikissa sekä ennen julkaisemattomissa kappaleissa. Soitossa on lisäksi populäärimusiikin klassikkoja.
Taajuudella kuullaan paikallista juonnettua ohjelmaa muun muassa perjantai-iltapäivisin. Lisäksi taajuudella lähetetään viikonloppuisin musiikkilistaohjelmia ja DJ:n juontamia musiikkiohjelmia, kuten Tieston 'Clublife', Nicky Romero 'Protocol Radio', Sander Van Doorn 'Identity', Paul Oakenfold 'Planet Perfecto' ja Paul Van Dyk's VONYC SESSIONS.


title: Faycal Ben Ahmed

text: Fayçal Ben Ahmed (, s. 7. maaliskuuta 1973) on tunisialainen entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Faycal Ben Ahmed

text: Ben Ahmed pelasi koko uransa kotimaassaan Tunisiassa. Hän edusti muun muassa Espérancea vuosina 1997–2002, jonka aikana hän voitti viisi Tunisian mestaruutta.


title: Faycal Ben Ahmed

text: Maajoukkueessa Ben Ahmed edusti maataan yksissä MM-kisoissa vuonna 1998. Hän pelasi kisoissa yhden ottelun Kolumbiaa vastaan.


title: Suur-Helsingin seurakunta

text: Suur-Helsingin seurakuntayhteisö ry eli Suur-Helsingin seurakunta, lyhyesti Suhe Seurakunta on kristillinen seurakunta Helsingissä. Suhe perustettiin 1990 ja se on itsenäinen ja tunnustuskuntiin sitoutumaton yhteisö. Suhen visiona on avata 12 kampusta pääkaupunkiseudulle seuraavan 10 vuoden aikana. Suhe tunnetaan modernina seurakunta, jonka tavoitteena on olla palvella pääkaupunkiseutua, sekä toteuttaa kristittyjen yhteyttä ja toimintaa yli kirkkokuntarajojen. Seurakunnassa käy viikottain noin 500 kävijää. Seurakunnan on perustanut Rauno Kokkola, joka luovutti johtavan pastorin viran syksyllä 2015 Markus Lehtoselle. Suhe aloitti myös syksyllä 2015 toisen campuksensa Vantaan Tikkurilassa sijaitsevan ravintola Tulisuudelman tiloissa. Maaliskuussa 2017 Markus Lehtonen luovutti johtavan pastorin tehtävän Marko Martiskaiselle.


title: Suur-Helsingin seurakunta

text: Toimintamuotoina ovat viikoittaiset jumalanpalvelukset, Suhe Youth-nuortenillat, pienryhmät sekä Suhe Kids-lapsityö. Seurakunnan tilaisuudet pidetään Kalliossa, Pengerkuja 6:ssa ja Vantaan Tikkurilassa ravintola Tulisuudelmassa. Lisäksi Suhe on aloittanut Espoossa Team Night-illat, joiden tarkoituksena on luoda pohja Espoon lokaation avaamiseksi.


title: Suur-Helsingin seurakunta

text: Suur-Helsingin seurakunnan perustaja Rauno Kokkola toimi perustamansa Suomen Yhteiskristillisen Raamattukoulun johtajana vuodesta 1978 alkaen. 1980-luvun lopulla Kokkola perheineen muutti sapattivapaalle Yhdysvaltoihin. Oregonin Portlandissa hän osallistui City Bible -seurakunnan toimintaan. Heidän palattuaan Suomeen pidettiin ensimmäinen Suhen tilaisuus 26. elokuuta 1990. Alkuun seurakunta kokoontui Tikkurilassa, josta se siirtyi Leppävaaraan vuonna 1992.


title: Suur-Helsingin seurakunta

text: Vuonna 1995 Suur-Helsingin seurakunnassa puhkesi Toronton herätyksen tyylinen "nauruherätys", joka levisi myös muihin karismaattisiin seurakuntiin. Sitä ei kuitenkaan hyväksytty useimmissa perinteisemmissä seurakunnissa. Liikehdintä sai runsaasti huomiota myös tiedotusvälineissä ja se herätti kritiikkiä ev.lut. kirkossa ja vapaissa suunnissa, kuten helluntai- ja vapaaseurakunnissa. Nauruherätyksen kannattajat perustivat ensin omia rukouspiirejään ja sittemmin uusia seurakuntia. Kaikki uuskarismaatikot eivät irtautuneet omiksi seurakunnikseen, vaan jäivät vanhan emoseurakunnan sisälle, esimerkkeinä helluntaiherätykseen kuuluva Pakilan Risteyspaikka seurakunta ja Järvenpään vapaaseurakunta Arkki.


title: Suur-Helsingin seurakunta

text: Myöhemmin seurakunta on suhtautunut kriittisesti uuskarismaattiseen liikkeeseen.


title: Suur-Helsingin seurakunta

text: Vuodesta 2000 lähtien Suhe on kokoontunut Helsingissä Kalliossa. 2015 Suhe aloitti vakituiset jumalanpalvelukset Vantaan Tikkurilassa.


title: Parasta buddhaa 2

text: Parasta buddhaa 2 on Green Buddha Recordsin toinen kokoelma-albumi, jonka oli tarkoitus julkaista joulukuussa 2011, mutta myöhästyi vuoden 2012 puolelle. Albumin introsta on tehty musiikkivideo, joka julkaistiin 19. joulukuuta 2011. Samana päivänä julkaistiin myös ”Kukkuluuruu” ilman musiikkivideota.


title: Viimeinen mahdollisuus

text: Viimeinen mahdollisuus voi tarkoittaa:


title: Ruotsin maantiede

text: Ruotsi rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Ruotsin korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit (vanhalta nimeltään "Kölivuoristo") ulottuvat paikoin myös Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Ruotsin kolme suurinta jokea ovat Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, jotka laskevat Pohjanlahteen. Ruotsin suurin järvi Vänern on koko Pohjois-Euroopan suurin järvi.


title: Ruotsin maantiede

text: Ruotsin merialueilla ja sisävesissä on 221 800 saarta. Suurimmat saaret ovat Gotlanti, Öölanti, Orust, Hisingen ja Värmdö. Suurimmat järvet ovat Vänern, jonka vesipinta-ala on 5 585 km, Vättern 1 912 km, Mälaren 1 140 km ja Hjälmaren 484 km. Pisimpiin jokiin kuuluvat Klarjoki–Götajoki 720km (joista 520 km Ruotsin puolella), Muonionjoki-Tornionjoki 570 km, Daljoki 520 km, Uumajanjoki 460 km, Luulajanjoki 450 km ja Ångermanjoki 450 km.


title: Ruotsin maantiede

text: Ruotsin ilmastoon vaikuttavat sen pohjoinen sijainti ja Skandien antama suoja Atlantin lämpimiltä, kosteilta tuulilta. Tukholman Pohjoispuolella ilmasto on melko mantereinen ja kuivempi kuin Suomessa, Föhn-tuulet ovat tyypillisiä. Kesät ovat melko lämpimiä ja talvet kylmiä ja lumisia. Tukholman eteläpuolella sisämaassa vallitsee väli-ilmasto, jossa Atlantilta tulevat matalapaineet vallitsevat. Seudun kesät ovat lämpimiä, mutta talvet vaihtelevat lumisista lauhkeisiin. Göteborgin seudun länsirannikolla ja Skoonessa pimeät ja lumettomat talvet ovat enempi sääntö kuin poikkeus. Göteborgin seudun merellisessä Pohjois-Euroopan ilmastossa kesät ovat useammin mantereisempia seutuja koleampia, Skoone on kesäisin altis myös Keski-Euroopasta tuleville lämmönpurkauksille, joten siellä on kuitenkin kesäisin Länsirannikkoa lämpimämpää.


title: Ruotsin maantiede

text: Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Ruotsin eteläosissa ja rannikoilla vallitsee lämminkesäinen mannerilmasto, pohjoisosissa ja sisämaassa subarktinen mannerilmasto. Tuntureilla on paikoin myös tundraa.


title: Ruotsin maantiede

text: Ruotsi voidaan jakaa myös neljään vyöhykkeeseen: Skandit, Tukholman pohjois- ja eteläpuoli sekä Skåne ja lounaisrannikko.


title: Ruotsin maantiede

text: Skandeilla on vuoristoilmaston olosuhteita. Alueen ominaispiirre on föhn-tuuli, joka tuo mukanaan Skandien yli mereltä lämmintä ja kuivaa ilmaa. Kasvillisuus on Skandien pohjoisosassa tunturipaljakoilla pääosin alpiinista vuoristokasvillisuutta.


title: Ruotsin maantiede

text: Tukholman pohjoispuolinen Ruotsi muistuttaa ilmastoltaan Suomea, mutta on kuivempi ja aurinkoisempi. Alueella talvet ovat kylmiä ja lumipeite pysyy maassa 3–6 kuukautta vuodesta. Varsinkin pohjoisessa on talvisin hyvin kylmää. Kesäisin helteitä esiintyy epäsäännöllisesti kesä–elokuussa. Alueella sataa eniten loppukesästä ja syksyllä; keväät ja alkukesät ovat kuivia ja aurinkoisia ja myös talvisin on kuivaa. Sademäärä vähenee pohjoiseen mentäessä, jossa sää on yleensä sateeton ja leuto föhn-tuulen vuoksi. Vuotuinen sademäärä on tyypillisesti etelässä noin 700 mm, mutta vähenee pohjoiseen mentäessä nopeasti noin 500 milliin. Aivan pohjoisessa ja Skandien kupeessa sademäärä on enää noin 350–400 mm.


title: Ruotsin maantiede

text: Tukholman eteläpuolisessa Ruotsissa vallitsee leutotalvinen ja lämminkesäinen ilmasto lounaisrannikkoa ja Skånea lukuun ottamatta. Alue on lumen peitossa puolesta kahteen kuukautta vuosittain, mutta toisinaan talvet ovat lounaistuulten vallitessa hyvinkin lumettomia. Talvella säät ovat leutoja, sillä Itämeri lämmittää aluetta idässä ja Atlantin lauhkeat tuulet lännessä. Myöskään Siperian ja Venäjän kylmät ilmamassat eivät Itämeren takia pääse helposti leviämään alueelle idästä käsin. Erityisesti Gotlannin ja Öölannin saarilla talvet ovat hyvin leutoja, mutta toisaalta kesäisin ne ovat hieman manner-Ruotsia viileämpiä. Helteitä esiintyy kesäisin säännöllisesti toukokuulta syyskuulle. Sateet painottuvat loppukesään, syksyyn ja alkutalveen. Keväät ja alkukesät ovat kuivia ja aurinkoisia. Sademäärä vaihtelee noin 700–900 mm välillä.