title: Saattoporan kaivos

text: Saattoporan kultakaivos toimi Kittilässä vuosina 1988–1995. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana 2,14 miljoonaa tonnia malmia. Tonni malmia sisälsi keskimäärin 3,25 grammaa kultaa ja sen kuparipitoisuus oli 0.26%. Kaivos tuotti yhteensä 6 279 kiloa kultaa ja 5 177 tonnia kuparia. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Sinivalkoinen Rintama (SVR) on suomalainen nationalistinen puolue, joka poistettiin puoluerekisteristä vuonna 2015. SVR:n toiminnan loppuaikoina puoluetta johti Olavi Mäenpää. Yhdistys perustettiin vuonna 2009 nimellä Vapauspuolue – Suomen tulevaisuus. Puolueeseen liittyi tuolloin muutamia kunnanvaltuutettuja, mutta Vapauspuolue ei saanut paikkoja eduskuntavaaleissa 2011 eikä kunnallisvaaleissa 2012. Vapauspuolue vaihtoi nimensä Sinivalkoiseksi Rintamaksi vuonna 2013 johdon uudistuttua. Eduskuntavaalien 2015 jälkeen puolue poistettiin puoluerekisteristä sen jäätyä ilman kansanedustajia kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Puolueen rekisteröimispaperit vietiin Patentti- ja rekisterihallitukseen 6. huhtikuuta 2009 ja puolue merkittiin yhdistysrekisteriin 1. lokakuuta 2009. Puoluerekisteriin vaadittavien kannattajakorttien kerääminen aloitettiin 9. helmikuuta 2010. Syksyllä 2010 Vapauspuolue toimitti kortit oikeusministeriöön. Vapauspuolue lisättiin puoluerekisteriin 22. marraskuuta 2010. Yhdistyksen nimeen lisättiin VP-lyhenne 26. toukokuuta 2010.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Turkulainen kaupunginvaltuutettu ja Suomen Kansan Sinivalkoisten puheenjohtaja Olavi Mäenpää liittyi Vapauspuolueeseen syyskuussa 2010 ja hänestä tuli puolueen ensimmäinen kaupunginvaltuutettu. Myös sinivalkoisten entinen sihteeri Ari Laakso liittyi Vapauspuolueeseen. Marraskuussa puolueeseen loikkasivat kaupunginvaltuutetut Maarit Rostedt (kok., Turku) ja Kalevi Satopää (sit., Salo). Myös IKL:n Matti Järviharju siirtyi Vapauspuolueeseen.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Lokakuussa 2011 puoluevaltuuskunta valitsi kokouksessaan Vapauspuolueen uudeksi puheenjohtajaksi Lisbet Puttosen ja puoluesihteeriksi Anja-Liisa Kankaan. Marraskuussa puoluehallitus päätti erottaa puolueesta Olavi Mäenpään, koska hän oli arvostellut julkisesti uutta puoluejohtoa ja siten vahingoittanut puoluetta. Mäenpää piti erottamistaan laittomana ja jatkoi Vapauspuolueen valtuustoryhmässä ja kanteli asiasta oikeuteen. Mäenpää piti laittomana myös hänet erottaneen hallituksen valinnutta syyskokousta. Pirkanmaan käräjäoikeus kumosi puoluevaltuuskunnan kokouksen päätösvaltaisuuden maaliskuussa 2012. Toukokuun alussa Kangas toimitti puolueen konkurssihakemuksen Pirkanmaan käräjäoikeuteen. Mäenpää piti myöhemmin samalla viikolla ylimääräisen puoluekokouksen Ilmajoella ja ilmoitti olevansa uusi puheenjohtaja. Puttonen puolestaan ilmoitti olevansa edelleen puheenjohtaja ja valittavansa kokouksesta. Puttonen kertoi myös aikeesta järjestää elokuussa kokous, jossa puolueen nimi vaihdettaisiin Naisten puolueeksi. Konkurssihakemus jätettiin tutkimatta, koska puoluehallitus peruutti sen 11. toukokuuta 2012.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Kesäkuussa 2013 Patentti- ja rekisterihallitus merkitsi Vapauspuolueen puheenjohtajaksi Olavi Mäenpään, joka ilmoitti, että yhdistyksen nimi vaihdetaan "sinivalkoisuuteen viittaavaksi". Marraskuussa 2013 Kokkolassa pidetyssä puoluekokouksessa puolueen nimeksi vaihdettiin Sinivalkoinen Rintama.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Sinivalkoinen Rintama kuuluu Alliance of European National Movements -nimiseen eurooppalaiseen nationalistipuolueiden liittoumaan, johon kuuluvat lisäksi muun muassa Nationaldemokraterna Ruotsista, British National Party (BNP) Britanniasta, Front National Ranskasta ja Jobbik Unkarista. Sen pääaihe on kansallismielisyys.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Eduskuntavaaleissa 2011 Vapauspuolue asetti yhteensä 60 ehdokasta kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä, mutta se jäi ilman kansanedustajia. Puolueen kannatus oli suhteellisesti suurinta (0,6 %) Varsinais-Suomen vaalipiirissä. Eniten ääniä keräsi Olavi Mäenpää (1 026).


title: Sinivalkoinen Rintama

text:
Kunnallisvaaleissa 2012 Vapauspuolue asetti vain yhden ehdokkaan, puheenjohtaja Lisbet Puttosen, joka sai 15 ääntä Kaarinassa ja jäi valitsematta.
Olavi Mäenpää oli kunnallisvaaleissa ehdolla omalta yhteislistaltaan Turussa. Mäenpään päästyä puolueen puheenjohtajaksi hän alkoi edustaa Turun kaupunginvaltuustossa Sinivalkoista Rintamaa. 11. huhtikuuta 2016 Turun kaupunginvaltuuston Sinivalkoinen Rintama -valtuustoryhmä vaihtoi kuitenkin nimekseen Suomidemokraatit.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Europarlamenttivaaleissa 2014 Sinivalkoinen Rintama asetti viiden ehdokkaan listan, joka keräsi 0,07 %:n kannatuksen. Eniten ääniä sai Anu Palosaari, yhteensä 553 kappaletta, lähes puolet puolueen koko kannatuksesta. Puolueen puheenjohtaja Olavi Mäenpää ei ollut ehdokkaana.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Eduskuntavaaleissa 2015 Sinivalkoinen Rintama ei asettanut yhtäkään ehdokasta missään vaalipiirissä. Tämän vuoksi puolue jäi ilman paikkoja jo toisissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa, mikä johti varmuudella jo ennen vaaleja puolueen poistamiseen puoluerekisteristä.


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Puolueohjelmassa ajettiin muun muassa seuraavia asioita:


title: Sinivalkoinen Rintama

text: Puolue kieltäisi moskeijoiden, minareettien ja "näkyvien mahdinosoitusten" rakentamisen.


title: Pahtavuoman kaivos

text: Pahtavuoman kuparikaivos toimi Kittilässä vuosina 1974–1993. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana 0,294 miljoonaa tonnia malmia. Malmin kuparipitoisuus oli keskimäärin 1.07%. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.


title: Pahtavuoman kaivos

text: Pahtavuoman kaivosta louhittiin kahdessa vaiheessa 1974–1976 ja 1989–1993.


title: Elohopea(II)nitraatti

text: Elohopea(II)nitraatti eli merkurinitraatti tai elohopeadinitraatti (Hg(NO)) on elohopea- ja nitraatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Elohopea(II)nitraattia käytetään orgaanisessa ja epäorgaanisessa kemiallisessa synteesissä.


title: Elohopea(II)nitraatti

text: Elohopea(II)nitraatti on huoneenlämpötilassa kiinteä kiteinen aine. Se esiintyy useissa eri kidevedellisissä muodoissa, joita ovat muun muassa Hg(NO)·½HO, Hg(NO)·HO ja Hg(NO)·8HO. Oktahydraatti on kiderakenteeltaan rombinen.


title: Elohopea(II)nitraatti

text: Laimennettaessa elohopea(II)nitraattiliuosta muodostuu yhdisteitä, joissa on mukana elohopeaoksidia. Tällaisia yhdisteitä ovat muun muassa Hg(NO)·HgO·3HO ja Hg(NO)·2HgO·HO ja ne ovat tyypillisesti emäksisiä ja liukenevat veteen erittäin huonosti.


title: Elohopea(II)nitraatti

text: Elohopea(II)nitraattia tuotetaan metallisen elohopean ja väkevän kuumennetun typpihappoliuoksen välisellä reaktiolla. Jos happo on laimeaa muodostuu tuotteena elohopea(I)nitraattia. Yhdiste kiteytyy, kun liuosta jäähdytetään ja voidaan erottaa haihduttamalla vesi pois.


title: Elohopea(II)nitraatti

text: Elohopea(II)nitraattia voidaan käyttää orgaanisten yhdisteiden nitraukseen ja hapetukseen. Siitä tuotetaan myös monia eri elohopea(II)yhdisteitä. Huopahattujen valmistuksessa käytettiin aikaisemmin elohopea(II)nitraattia. Huovan valmistuksessa käytettiin kamelin ja myöhemmin 1700-luvulla ihmisten virtsaa. Elohopeapitoisen virtsan huomattiin tuottavan parempilaatuista huopaa ja niinpä hatuntekijät lisäsivät virtsaan elohopeanitraattia. Yhdisteen käyttö johti hattujen valmistajilla elohopeamyrkytykseen, mistä on peräisin sanonta ”hullu kuin hatuntekijä”.


title: Brian Downey

text: Brian Michael Downey (s. 27. tammikuuta 1951 Dublin, Irlanti) on irlantilainen Thin Lizzy -yhtyeen rumpali ja perustajajäsen.


title: Brian Downey

text: Ennen Thin Lizzyn perustamista Downey soitti monissa kouluyhtyeissä yhdessä basisti-laulaja Phil Lynottin kanssa. Thin Lizzy perustettiin vuonna 1969 kun tuolloin Orphanage-yhtyeessä soittaneet Downey ja Lynott tapasivat kitaristi Eric Bellin ja kosketinsoittaja Eric Wrixonin.


title: Brian Downey

text: Downey pysyi yhtyeessä koko sen ensimmäisen toimintakauden (1969–1983) ja oli mukana myös Phil Lynotin soololevyillä. Vuonna 1996 hän liittyi lyhyeksi aikaa John Sykesin uudelleenkokoamaan Thin Lizzyyn. 2000-luvulla Downey oli mukana myös entisen Thin Lizzy-kitaristin Gary Mooren yhtyeessä. Toukokuussa 2010 hän liittyi uudelleen Thin Lizzyyn.


title: Ruostesuon kaivos

text: Ruostesuon sinkkikaivos toimi Kiuruvedellä vuosina 1988–1990. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana 0,238 miljoonaa tonnia malmia. Malmi sisälsi keskimäärin 2,63% sinkkiä, 0,30% kuparia ja 31,09% rikkiä. Tonnissa malmia oli 0,34 grammaa kultaa.


title: Ruostesuon kaivos

text: Kaivos oli avolouhos.


title: Snowy White

text: Snowy White (oik. Terence Charles White, s. 3. maaliskuuta 1948 Barnstaple, Devon) on englantilainen kitaristi, joka on tullut tunnetuksi mm. Pink Floydin taustakitaristina sekä Thin Lizzyn jäsenenä. Hän on ollut mukana myös Pink Floydista tutun Roger Watersin soolokiertueilla. White on saanut menestystä myös sooloartistina, kun vuonna 1983 hänen "Birds of Paradise" -kappaleensa nousi top 10:een Ison-Britannian listalla. Vuonna 2010 hän oli mukana Roger Watersin "The Wall Live"-kiertueella. Lempinimi "Snowy" (suom. luminen) tulee hänen vaaleista hiuksistaan ja Lumikista (engl. Snow White).


title: Mullikkorämeen kaivos

text: Mullikkorämeen sinkkikaivos toimi Pyhäjärvellä vuosina 1989–2000. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana 1,2 miljoonaa tonnia malmia. Malmi sisälsi keskimäärin 6,08 % sinkkiä, 0,30 % kuparia ja 17,05 % rikkiä. Tonnissa malmia oli 1,01 grammaa kultaa.


title: Mullikkorämeen kaivos

text: Kaivoksen malmi kuljetettiin Pyhäsalmen kaivokselle rikastettavaksi. Malmia louhittiin 1990–1993 ja 1996–2000.


title: Vuorokkaan kaivos

text: Vuorokkaan rautakaivos toimi Vuolijoella vuosina 1965-1985. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana 1,348 miljoonaa tonnia malmia. Malmi sisälsi keskimäärin 34% rautaa, 7,5% titaania ja 0,2% vanadiinia.


title: Masan arkki

text: Masan arkki () on Mort Walkerin luoma sarjakuva. Sarja kertoo eläimistä, jotka joutuvat laivalle vedenpaisumuksen takia, ja viettävät elämäänsä siellä. Laivan kapteenina toimii Masa.


title: Masan arkki

text: Helsingin Sanomat alkoi julkaista Masan arkkia vuonna 1968 eli samana vuonna kuin se ilmestyi ensimmäisen kerran Yhdysvalloissakin.


title: Hannukaisen kaivos

text: Hannukaisen rautakaivos toimi Kolarissa vuosina 1978–1990. Kaivoksesta louhittiin sen toiminta-aikana 4,563 miljoonaa tonnia malmia. Malmi sisälsi keskimäärin 43 % rautaa ja 0,88 % kuparia. Tonnissa malmia oli 1 gramma kultaa. Kaivoksen omisti Rautaruukki Oy.


title: Hannukaisen kaivos

text: Kaivosyhtiö Northland Resources suunnitteli Hannukaisen kaivoksen uudelleenavausta ja teki alueella tutkimuksia vuodesta 2005 alkaen. Kaivoksesta oli tarkoitus louhia 5,4 miljoonaa tonnia rautamalmia vuodessa ja se tuottaisi vuodessa 2 miljoonaa tonnia rautarikastetta sekä sivutuotteena 60 000 tonnia kupari- ja kultarikastetta. Hannukaisen Laurinojan avolouhoksen arvioidut rautamalmivarat ovat 148 miljoonaa tonnia, mahdollisesti jopa 200 miljoonaa tonnia.


title: Hannukaisen kaivos

text: Northland Resources teki konkurssin 2014. Tapojärvi Oy osti Hannukaisen kaivosoikeudet 2015 ja perusti Hannukainen Mining Oy:n. Vuonna 2017 kaivossuunnitelmista valitettiin hallinto-oikeuteen.


title: Leningrad Cowboys Go America

text: Leningrad Cowboys Go America on Aki Kaurismäen ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 1989. Elokuvan tarinan ovat luoneet Sakke Järvenpää, Mato Valtonen ja Kaurismäki. Se kertoo Leningrad Cowboys -yhtyeen matkasta Yhdysvaltojen kautta Meksikoon managerinsa Vladimirin (Matti Pellonpää) johdolla. Leningrad Cowboys Go America oli ensimmäinen Kaurismäen elokuva, joka kuvattiin suurimmaksi osaksi ulkomailla. Elokuva menestyi ulkomailla paremmin kuin Suomessa: Saksassa se sai yli 200 000 katsojaa ja muodostui siellä suoranaiseksi kulttielokuvaksi. Elokuvan myötä myös Leningrad Cowboys -yhtye sai mainetta nimenomaan Saksassa. Elokuvan soundtrack-albumi julkaistiin vuonna 1989. Suomessa elokuvan näki 26 426 maksanutta katsojaa. Saksan lisäksi elokuva myytiin ulkomaille Ruotsiin, Britanniaan, Ranskaan ja Japaniin.


title: Leningrad Cowboys Go America

text: Tutkija Silja Partasen mukaan "Leningrad Cowboys Go America" on Aki Kaurismäelle tyypillinen road movie -elokuva, jossa autolla ja sillä matkustamisella on keskeinen osa.


title: Leningrad Cowboys Go America

text: Aki Kaurismäen tuotannossa "Leningrad Cowboys Go America" aloitti "Leningrad Cowboys -trilogian", joka jatkui Leningrad Cowboys -yhtyeen Helsingin Senaatintorilla syksyllä 1993 järjestämän suurkonsertin taltioinnilla (Total Balalaika Show) ja vuonna 1994 "Leningrad Cowboys Meet Moses" -elokuvalla.


title: Leningrad Cowboys Go America

text: Elokuvakriitikko Helena Ylänen kirjoitti "Helsingin Sanomissa", että "Leningrad Cowboys Go America" oli "Aki Kaurismäen hyvin omalaatuinen elokuva ja kaikista hänen filmeistään puhtaimmin vain sitä miltä näyttää, eikä mitään muuta". Yläsen mielestä elokuva oli kunnianosoitus Kaurismäen ja hänen luottokuvaajansa Timo Salmisen yhteistyölle. "Kalevan" Sauli Pesonen piti Kaurismäen uutuutta täysin sisäpiirin elokuvana: "Pieneen Suomenmaahamme mahtuu monia ihmeellisyyksiä, elokuvamaailmaankin. Yksi niistä on Kaurismäen veljesten nauttima suunnaton arvostus: tekevät veljekset miten huonoja elokuvia hyvänsä, aina niille löytyy ymmärtäjänsä. Kaurismäkien ymmärtämisestä ja ihailemisesta on tullut muoti-ilmiö."


title: Leningrad Cowboys Go America

text: Aki Kaurismäki sai "Leningrad Cowboys Go America"- ja "Tulitikkutehtaan tyttö" -elokuvista yhteisesti 400 000 markan arvoisen elokuvatuotannon laatutukipalkinnon.


title: Yasser Al-Habib

text: Yasser Al-Habib (s. 1979 Kuwait) on merkittävä kuwaitilainen shiiojen uskonnollinen johtaja. Hän muutti Englantiin vuonna 2004.


title: Yasser Al-Habib

text: Al-Habib pidätettiin marraskuussa 2003 hänen kritisoituaan islamin historian henkilöitä Abu Bakria, Umaria ja Aishaa. Kolmen kuukauden kuluttua hänet vapautettiin ja hän siirtyi Irakiin ja sitten Iraniin. Sitten hän lähti Iranista Englantiin, missä hän asuu nyt.


title: Yasser Al-Habib

text: Hän äänitti kaksi luentoa englanniksi:


title: Niinijoki (joki)

text: Niinijoki on 46 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Kokemäenjoen sivujoen Loimijoen vasemmanpuolinen sivujoki. Niinijoen suu sijaitsee 46 kilometriä ylävirtaan Loimijoen suulta. Niinijoen valuma-alueen pinta-ala on 226 km² ja se ulottuu pääasiassa vain Loimaan kaupungin alueelle. Joen valuma-alueella on vain kaksi pientä järveä, ja sen järvisyys on 0,03%.


title: Niinijoki (joki)

text: Joki yhtyy Loimijokeen heti Alastaron taajaman yläpuolella ja Vuolteen voimalaitoksen alapuolella. Joki virtaa viimeiset 9 kilometriä Lappijoen haarasta saakka kapeahkon valuma-alueen sisällä lähes pohjoiseen. Alajuoksulla joki meanderoi lievästi eikä sillä ole tällä osuudella suuria sivuhaaroja. Seututie 213 ylittää alajuoksulla joen.


title: Niinijoki (joki)

text: Lappijoen kylän kohdalla jokeen yhtyy vasemmalta Lappijoki, jonka nimi vaihtuu oian Kaltonojaksi. Tämä voimakkaasti meanderoiva joenhaaran valuma-alueen pinta-ala on 28 km² ja se saa vetensä Oripään taajaman itäpuolella olevalta hiekkakankaalta, jolla on Oripään lentokenttä.


title: Niinijoki (joki)

text: Vajaan kilometrin yläjuoksullapäin yhtyy Niinijokeen Sulajoki, jonka valuma-alue on myös 28 km² suuruinen. Se saa vetensä Krekilänkankaalta ja sen takaiselta Kontolanrahkalta. Krekilänkankaalta Sulajokeen laskee Oripään ja Loimaan rajapaikkana oleva, luonnonsuojelualueena rauhoitettu Isolähde. Oikealta yhtyvän Järvenojan lähteenä on Pappistenjärvi, jossa on uimaranta ja tanssilava. Läheinen Pikkujärvi on luonnollinen lampi, mutta muut järvien lähellä olevat vesialtaat ovat jäänteitä hiekanotosta.


title: Niinijoki (joki)

text: Sulajoen suulta ylöspäin on valuma-alueen suuruus 178 km² ja Niinijoen yläosa tästä ylöspäin on 36 kilometriä pitkä. Se kulkee nyt voimakkaasti meanderoiden ja muutamat joen kaaret ovat yhtyneet juoluoiksi. Valtatie 9 ylittää joen Mellilän alapuolella. Mellilän taajama sijaitsee Niinijoen ja Vihtonojan haarassa. Yläjuoksulla sivuhaarat ovat pieniä, koska joki jää lännessä harjumuodostuman ja idässä Petäjoen valuma-alueen väliin puristukseen.


title: Niinijoki (joki)

text: Eteläisiä sivuhaaroja joen latvalla ovat ojitetulta Linturahkalta Hevonlinnan harjun luona Kosken rajalta alkunsa saavat Hurstinoja ja Kärpänoja Mellilän Isoperän kylässä. Täällä Hevonlinnanharjun päällä supassa oleva, Suomen valuma-aluejaossa vuodelta 1993 Niinijoen valuma-alueeseen luettu laskujoeton Hevonlinnanjärvi on uudessa, valmisteilla olevassa tarkistetussa valuma-aluejaossa rajattu kuuluvaksi Paimionjoen vesistöön.


title: Niinijoki (joki)

text: Pohjoisesta jokeen laskevat Mellilän Vähäperän kylässä Myllyoja eli Krookinoja ja Loimaan Eksyssuolta alkunsa saava Lapinsuonoja. Joen päähaaran ylin latva Niinioja saa alkuunsa Penninkulmalta Loimaan ja Kosken rajalta.


title: Niinijoki (joki)

text: Joki virtaa ja sen valuma-alue sijaitsee Loimaalla pääosin entisten Alastaron, Loimaan kunnan ja Mellilän alueilla.


title: Niinijoki (joki)

text: Jokivarren kyliä Alastarolla ovat Niinijoensuu, Lauroinen, Pispala, Ämmäinen eli Ylhäinen, Mökköinen ja Auvainen. Lisäksi jokisuulla joen rantaan ulottuvat Alastaron Vammalan kylän maat. Joen suulla Niinijoensuun kylän vanha keskusalue on osa Alastaron kirkonkylän taajamaa.


title: Niinijoki (joki)

text: Entisessä Loimaan kunnassa Niinijoen kulmakunnalla jokivarren kyliä ovat Hartoinen, Haaroinen, Hurskala, Lappijoki, Vilvainen, Torkkala, Pahikainen, Krekilä ja Pappinen.


title: Niinijoki (joki)

text: Mellilässä joen varteen jäävät entisen kunnan kaikki kylät: Mellilä, jonka alueella sijaitsee entinen Mellilän rautatieasema, Pesänsuo, jonka alueella sijaitsee Mellilän kirkko sekä joen latvoilla Vähäperä ja Isoperä. Mellilän asemaseudun taajama jää pääosin Mellilän ja pienemmältä osin Pesänsuon kylien alueelle jokivarressa.


title: Niinijoki (joki)

text: Joen suulla Niinijoensuussa sen ylittävät paikallistietasoinen yhdystie Loimaantie ja Seututie 213. Joen länsirantaa seurailee Alastaron keskustasta Niinijoensuun ja Lauroisten kautta Haaroisiin seututielle 210 johtava yhdystie 2101. Siitä Ylhäisissä erkaneva paikallistietasoinen yhdystie Auvaistentie ylittää Niinijoen Mökköisten luona.


title: Niinijoki (joki)

text: Loimaalta Oripäähän johtava seututie 210 ylittää Niinijoen Hurskalan ja Lappijoen luona. Niinijoella siitä erkanee etelään yhdystie 2102. Tämä johtaa Niinijoen itärantaa seuraillen Torkkalan, Pahikaisten, Krekilän ja Pappisten kautta valtatielle 9 Mellilässä ja ylittää Niinijoen Krekilän ja Pappisten välillä. Yhdystiestä 2102 Pappisissa erkaneva paikallistietasoinen yhdystie Pappistentie ylittää Niinijoen Pappisten luona.


title: Niinijoki (joki)

text: Mellilässä Niinijoen ylittää valtatien 9, jolta erkanee Mellilän asemaseudun taajaman kautta Kosken Tl suuntaan Niinijoen länsirantaa noudatteleva yhdystie 2260. Entisen Mellilän rautatiesaseman luona siitä erkanee Niinijoen ylittävä paikallistietasoinen yhdystie Asemantie. Täällä myös Turku–Toijala-rataylittää joen. Pesänsuon kylän luona yhdystiestä 2260 erkanee Niinijoen ylittävä yhdystie 2262 Loimaan Karhulan suuntaan. Tästä erkanee Niinijoen itärantaa seuraileva paikallistietasoinen yhdystie Kirkkotie Mellilän kirkon ohi Vähäperän suuntaan. Isoperällä yhdystiestä 2260 erkanee Niinijoen ylitävä paikallistietasoinen yhdystie Penninkulmantie, johon Kirkkotie yhtyy.


title: Paratiisi (televisio-ohjelma)

text: Paratiisi on suomalainen kaksiosainen televisiodraamasarja, joka esitettiin Yle TV1 -kanavalla syksyllä 2010. Sarjaa kuvattiin muun muassa Helsingin Itäkeskuksessa.


title: Vyndin Ostrov

text: Vyndin Ostrov () on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Olhavan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Olhavajoen länsirannalla 15 kilometriä Olhavan kaupungista etelään. Kunnan pinta-ala on 330 neliökilometriä. Asukkaita on 1 700 henkeä (vuonna 2009).


title: Vyndin Ostrov

text: Kunta rajoittuu koillisessa Olhavan kaupunkiin, kaakossa Berežkin kuntaan, lännessä Kirišin piiriin ja luoteessa Kiselnjan kuntaan. Sen kautta kulkee Uuden Laatokan ja Zujevon välinen maantie sekä Olhavan ja Tšudovon välinen rautatie. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 16 kylää: Bolotovo, Bor, Borgino, Boronitševo, Gostinopolje, Hotovo, Kozarevo, Morozovo, Moršagino, Plotitšnoje, Pomjalovo, Terebotševo, Tšažešno, Volkovo, Zadnevo ja Zalesje.


title: Vyndin Ostrov

text: Seudulla on maidon tuotantoon erikoistunut maatalousyritys. Suuri osa väestöstä työskentelee rautatieliikenteen palveluksessa. Palveluihin kuuluvat koulu, lastentarha, ensiapuasema, posti ja pankki.


title: The Magellan Complex

text: The Magellan Complex on nu metal -yhtye Dry Kill Logicin tekemä EP/DVD, joka julkaistiin kesäkuussa 2006 Repossessionin kautta.


title: World Police and Fire Games

text: World Police and Fire Games (WPFG) järjestetään kahden vuoden välein. Kilpailuun voivat osallistua kaikki maailman poliisit, palomiehet, vanginvartijat ja tullimiehet. Vuoden 2011 kisat järjestettiin New Yorkissa elo-syyskuussa 2011. Vuoden 2009 kisat olivat Vancouverissa Kanadassa.


title: Marco Motta

text: Marco Motta (s. 14. toukokuuta 1986 Merate, Italia) on italialainen jalkapalloilija, joka pelaa lainalla Italian Serie A:ssa pelaavassa Cataniassa.


title: Marco Motta

text: Motta aloitti seurauransa Serie B:ssä pelaavassa Atalantassa, jossa hän pelasi 19 ottelua. Kaudet 2005-2009 hän pelasi Udinesessa, ja oli vuonna 2007-2008 lainalla Torinon joukkueessa. Vuonna 2009 hän siirtyi AS Romaan ja sieltä takaisin Udineseen. Vuonna 2011 Juventus osti hänet seuraan pysyvällä siirrolla. Kauden 2012 Motta pelasi lainalla Cataniassa.


title: Marco Motta

text: Vuosina 2005–2009 Motta pelasi Italian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Pekingin olympialaisissa hän pelasi kuudessa ottelussa. Italian maajoukkueessa Motta pelasi ensimmäisen ottelunsa elokuussa 2010.


title: Naisten 50 metrin pienoiskiväärin asentokilpailu ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

text: Naisten 50 metrin pienoiskiväärin asentojen maailmanmestaruudesta ammuttiin 5.-6. heinäkuuta 2010. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Saksan Barbara Lechner tuloksella 687,7 (589+98,7) ja joukkuekilpailun Yhdysvallat tuloksella 1758, joka on uusi maailmanennätys.


text: Ennen MM-kilpailuiden alkua voimassa olleet maailmanennätykset:


title: Oravala (Kouvola)

text: Oravala on kylä Kouvolassa Pyhäjärven eteläpuolella Kymijoen rannalla. Oravalan ohi kulkee kantatie 46 Kouvolasta Heinolan kirkonkylään. Vuoteen 2009 asti Oravala kuului Valkealan kuntaan.


title: Oravala (Kouvola)

text: Kylässä sijaitsee Oravalan kartano, joka on perimätiedon mukaan saanut nimensä paikalla 1300-luvulla asuneelta Matti Oravalta. Kartano rakennettiin vuonna 1671 säteritilaksi, ja 1680-luvulta 1740-luvulle se toimi Karjalan ratsuväkirykmentin virkatalona. Vuodesta 1753 lähtien kartano on ollut yksityisomistuksessa. Hornborgin suku on omistanut sen vuodesta 1869 lähtien. Kartano kuuluu Kymijoen yläjuoksun kartanoalueeseen.


title: Oravala (Kouvola)

text: Kylässä toimi Oravalan koulu, jossa annettiin 1.–6. luokan perusopetusta. Koulu lopetettiin vuonna 2012. Kyläläisten etujärjestö Oravalan kyläyhdistys ry järjestää talkoita ja harrastus- ja kulttuuritoimintaa.


title: Paul Réneau

text: Paul Réneau (s. 28. syyskuuta 1960) on belizeläinen entinen yleisurheilija ja ratapyöräilijä. Hän osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1984 ja 1988. Los Angelesin kisoissa 1984 Réneau oli mukana 100 metrin juoksussa, jossa hän sijoittui alkueränsä viimeiseksi ajalla 10,96 sekuntia. Neljä vuotta myöhemmin Soulin kisoissa hän kilpaili ratapyöräilyn sprintissä. Réneau putosi tuolloin ensimmäisellä kierroksella jäätyään erässään kolmanneksi.


title: Elasmotherium

text: Siperiansarvikuono ("Elasmotherium sibiricum") oli Elster-jääkaudella ja Cromer-kompleksiin aikana elänyt sarvikuonolaji.


title: Elasmotherium

text: "Elasmotherium" oli keskimäärin 2,7 metriä korkea ja 6 metriä pitkä. Sillä oli kaksi metriä pitkä sarvi otsassa. Se oli jopa 7 tonnia painava. Sen jalat olivat pidemmät kuin nykyisillä sarvikuonoilla, ja ne soveltuivat hyvin laukkaamiseen. Se oli luultavasti nopea juoksija, huolimatta suuresta koostaan. Sen hampaat olivat samanlaisia kuin hevosilla, ja se todennäköisesti söi ruohovartisia kasveja ja puiden lehtiä.


title: Miesten skeet ammunnan maailmanmestaruuskilpailuissa 2010

text: Miesten skeetin maailmanmestaruuskilpailut käytiin 9.–10. elokuuta 2010 Saksan Münchenissä. Henkilökohtaisen kilpailun voitti Venäjän Valeri Shomin tuloksella 149 (124+25) ja joukkuekilpailun Kypros tuloksella 364.


title: Ruuvikytkin

text: Ruuvikytkin on eurooppalainen rautatiekaluston standardikytkin. Kytkin on manuaalinen, eli se pitää kytkeä ja irrottaa käsin. Kytkin on laajassa käytössä kaikkialla Euroopassa, myös Suomessa.


title: Ruuvikytkin

text: Ruuvikytkin käsittää vetokoukun, siinä kiinni olevan vetotangon ja vetotangon päässä olevan lenkin. Kytkettäessä toisen kytkimen lenkki kiinnitetään vastakkaisen kytkimen vetokoukkuun. Jommankumman kytkimen lenkki roikkuu siten aina vapaana. Kytkentä voidaan kiristää tiukaksi vetotangossa olevan kiristysruuvin avulla. Irroitettaessa kytkentää eli poistettaessa lenkki vetokoukusta, täytyy kytkin löysätä. Usein esimerkiksi vaihtotöissä kytkintä ei kiristetä ollenkaan, jolloin se on valmiiksi löysä ja irrottaminen on nopeampaa.


title: Ruuvikytkin

text: Ruuvikytkin on mahdollista kytkeä SA-3 -kytkimeen niin sanotun "ystävyyssiteen" avulla, mutta tällainen kytkentä jää hieman löysäksi. Ruuvikytkimen etu onkin se, että niillä on mahdollista tehdä matkustusmukavuuden kannalta parempi välyksetön kytkentä. Ruuvikytkin ei kuitenkaan ole kovin kestävä, ja niille on täytynyt asettaa junapainorajoituksia. Suomessa ruuvikytkimillä suurin sallittu junapaino on 3100 tonnia, kun radan suurin nousu on 7,5 promillea.


title: Petäjoki

text: Petäjoki on 21 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen, ja se on Loimijoen eteläinen sivujoki. Petäjoki laskee Kokemäenjoen sivujokeen Loimijokeen 61 kilometriä tämän suun yläpuolella . Petäjoen valuma-alueen pinta-ala on 63 km², ja se virtaa pääasiassa Loimaan alueella. Valuma-alueen järvisyys on 0 % eikä siihen kuulu yhtään luontaista järveä.


title: Petäjoki

text: Joen valuma-aluuen vesistöjä ja sivuhaaroja kuvataan tässä lähtemällä liikkeelle joen suusta ja etenemällä yläjuoksulle päin.


title: Petäjoki

text: Petäjoki yhtyy Loimijokeen Hirvikosken taajaman kohdalla. Sen pääuoma alittaa valtatie 9 ja yhdystie 2262 seuraa sitä tiiviisti. Alin sivuhaara Pempunoja yhtyy pääuomaan 6 kilometriä suistosta, ja sen valuma-alueen suuruus on 10 km². Pempunoja virtaa Piltolan kylän läpi ja se on vain 3 kilometriä pitkä.


title: Petäjoki

text: Pääuoma luikertelee tasaisen savitasangon läpi voimakkaasti meanderoiden. Valuma-alue jää läheltä virtaavien Loimijoen ja Niinijoen väliin, joten sen sivuhaarat ovat lyhyitä. Tällaisia sivuhaaroja ovat esimerkiksi Hassinoja ja Kauriinoja. Joen latvat alkavat suuren, Loimaalla Joenperän kylässä sijaitsevan, Eksyssuon laitamalta, jossa suo-ojituksen kokoomaojat yhtyvät.


title: Petäjoki

text: Petäjoki virtaa ensin Hattulan ja Sieppalan kylien takamailla Petäjoen kulmakunnan alueella, sitten Piltolan, Karhulan ja Puujalkalan kylien sivuitse ennen kuin se laskee Loimijokeen Hirvikoskella.


title: Petäjoki

text: Huomattavia kohteita joen välittömässä läheisyydessä ovat Petäjoen pienviljelijäyhdistyksen ylläpitämä tanssilava Petäjoen paviljonki Petäjoen kulmakunnalla ja valtakunnallisena nähtyvyytenä tunnettu Suomen maatalousmuseo Sarka Puujalkalan kylässä.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: All-Star Superman on vuonna 2011 suoraan DVD:lle julkaistu animaatioelokuva. Se perustuu Grant Morrisonin ja Frank Quitelyn tekemään DC Comicsin 12-osaiseen All-Star Superman sarjakuvaan, jossa Teräsmies tekee kuolemaa Luthorin huijattua häntä omaksumaan liikaa auringon sädettä, jonka myötä hänen solurakenteensa on hajoamassa. Teräsmies päättää saavuttaa jäljellä olevan vuoden aikana pyrkimänsä tehtävät, kuten pelastaa eräs planeetta, opettaa Luthorille ihmisyydestä ja antaa Lois Lanelle päiväksi hänen supervoimansa.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: Elokuvan ohjaa Sam Liu ja käsikirjoituksesta vastaa Dwayne McDuffie. Pääosassa ääninäyttelevät muun muassa James Denton, Christina Hendricks ja Anthony LaPaglia.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: All-Star Superman on kymmenes peräkkäinen elokuva Warner Premieren ja Warner Bros. Animationin tuottamista DC universumin alkuperäisistä animaatioelokuvista, jonka aloitti vuonna 2007.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: Tohtori Leo Quintum ja hänen PROJECT ryhmänsä ovat matkalla avaruudessa tutkimaan aurinkoa, mutta kesken matkan eräs aluksen miehistöstä osoittautuukin olevan Lex Luthorin geneettisesti luotu klooni ja samalla kävelevä aikapommi. Teräsmies ennättää kuitenkin paikalle pelastamaan miehistön ja lähettää kloonin aurinkoon. Taistelun aikana hän kuitenkin saa yliannostuksen auringon säteilystä, joka lisää Teräsmiehen voimia ja antaa uusia kykyjä, mutta vähitellen tappaa hänet kuin syöpä. Luthor paljastuu olleen koko juonittelun takana työskennellessään kenraali Sam Lanelle. Clark Kentin julkaiseman uutisen myötä Luthor saa kuolemantuomion ja joutuu kärsimään sitä usean viikon ajan vankilassa.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: Teräsmies päättää olla kertomatta maailmalle tekevänsä kuolemaa ja päättää tehdä viimeiset hyvät tekonsa ihmiskunnalle ja muille olennoille. Aluksi hän paljastaa salaisen henkilöllisyytensä Lois Lanelle, jonka kanssa hän haluaa viettää lopun aikaa. Teräsmies vie Loisin yksinäisyyden linnakkeeseensa, jossa hän esittelee linnakkeensa. Samalla Teräsmies antaa Loisille syntymäpäivälahjaksi häntä varten räätälöidyn asun ja seerumin, joka sisältää samat supervoimat, kuten Teräsmiehellä 24 tunnin ajaksi, mutta ilman heikkouksia punaiselle auringolle ja kryptoniitille. Kaksikko lähtee viettämään aikaa Metropolisiin Loisin uusilla voimilla. Matkalla he kohtaavat Samsonin ja Atlasin, jotka estivät juuri Krullien hyökkäyksen Metropolisin kaduilla. Sankari kaksikko yrittää vietellä itselleen Loisin, joka vain huvin vuoksi kuuntelee miesten uhoiluja. Samson antaa Loisille varastetun jalokivikaulakorun, jonka hän myöhemmin myöntää varastaneensa Ultra-Sphinxiltä. Hetkeä myöhemmin Ultra-Sphinx saapuu paikalle ja vie Loisin energiakentän sisälle panttivangiksi ja vaatii Teräsmieheltä vastausta vastaamattomaan kysymykseen. Vastattuaan oikein Lois jäi henkiin ja Ultra-Sphinx sai jalokivensä takaisin. Samalla Teräsmies päättää päästä eroon Samsonista ja Atlasista haastamalla heidät kädenvääntöön. Voitettuaan molemmat yhellä kertaa Teräsmies jatkaa iltaansa Loisin kanssa. Supervoimien hiipuessa pois Teräsmies vieä Loisin takaisin kotiin.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: Myöhemmin Teräsmies tapaa Clark Kentin roolissa Lex Luthorin yksityishaastattelun merkeissä Strykerin saarella sijaitsevassa vankilassa. Kierreltyään Luthorin kanssa pitkin vankilaan haastattelun merkeissä he ohittavat Parasiitin vankilan, joka huomaa Clarkin Teräsmiehen energian ja murtautuu vapaaksi sellistään jahdatakseen Clarkia. Luthorin tietämättä Parasiitti jahtaa Clarkia ja kaksikko pakenee vartijoiden kanssa vankilan ruokalaan, jossa Parasiitti imee useiden vankien ja vartijoiden energiat. Clark auttaa Luthorin tietämättä kaksikkoa pakenemaan Parasiitilta, jonka päätteeksi Luthor vie Clarkin turvaan salareittiään pitkin. Reitin päässä hänen veljentyttärensä Nasthalthia auttaa Clarkin turvaan vesiteitse.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: Teräsmiehen viedessä Kandor kaupungin uudelle planeetalle turvaan hän paljastaa Loisille tekevänsä kuolemaa ja siksi tekee nämä viimeiset tekonsa. Teräsmies palaa Maahan kaksi kuukautta myöhemmin, vaikka oletti palaavansa noin kolme viikkoa myöhemmin. Sillä välin Metropolis on saanut uuden ilmeen, kun kaksi kryptonilaista Bar-El ja Lilo ovat vallanneet kaupungin ja rakentaneet sen muistuttamaan enemmän Kryptonia. Teräsmies on aluksi iloinen nähdessään hänen alkuperäiskansaansa, mutta huomaa pian kaksikolla olevan vain valta mielessä, kuin Maan asukkaiden hyvinvointi. Bar-El ja Lilo kuitenkin yhtäkkiä alkavat heikentyä ja menettävät auringon säteiden tuomat supervoimat. Teräsmies kertoo heidän altistuneen reitillään Maahan Kryptonin rippeisiin, jotka olivat kyllästettyjä kryptoniitillä. Vihamielisyydestä Teräsmiestä kohtaan huolimatta supersankari päättää pelastaa kaksikon ja lähettää heidät varjovyöhykkeelle, jotta he selviytyisivät hengissä siihen asti kunnes hän löytäisi parannuskeinon.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: Lähestyessään loppuaan Teräsmies viimeistelee päiväkirjaansa viimeisistä hetkistään. Samalla Luthor on joutumassa teloitettavaksi sähtötuolin kautta. Hän kuitenkin onnistuu huijaamaan vartijaa, joka tietämättään antaa hänelle virkistävän juoman sijasta samaa seerumia, joka antoi Loisille supervoimat 24 tunnin ajaksi. Luthor pakenee teloituksestaan ja suuntaa Nasthalthian luolaan, jossa hän viimeistelee suunnitelmansa. Teräsmies saa päiväkirjansa valmiiksi ja saa kuulla yhdeltä roboteistaan Luthorin tehneen yhteistyötä Solarisin kanssa, joka muutti auringon keltaiset säteen punaisiksi. Teräsmies pukee ylleen erikoisasun ja matkaa palvelija robottiensa kanssa tuhoamaan Solarisin, tyrannitähtitietokoneen. Luthorin tietämättä Solaris huijasi häntä ja väärensi auringon muuttumaan siniseksi. Teräsmiehen tuhottua Solarisin Sun-Eaterin osittaisella avustuksella.


title: All-Star Superman (elokuva)

text: Teräsmies palaa Daily Planetille Clark Kentinä hoiperrellen ja kertoo saaneensa vuosisadan tarinan valmiiksi. Juuri esiteltyään tietokoneellaan kirjoittamansa uutisen hän kaatuu maahan. Työkavereidensa yrittäessä herätellä Clarkia Luthor saapuu paikalle kertomaan olevansa uusi Maan puolustaja ja pelastaja. Lois ja lehden omistaja Perry White eivät kuitenkaan ota kuuleviin korviinsa Luthorin puheita ja syyttävät häntä typeryydestä tehdessään yhteistyötä Solarisin kanssa. Suutuspäissään Luthor yrittää tappaa työntekijät, kunnes Clark tulee tajuihinsa ja ampuu taskustaan ottamallaan painovoima-aseella Luthoria. Tarkoituksenaan hänellä oli muuttaa aikaa kulumaan nopeammin Luthorissa, jotta hän menettäisi voimansa nopeammin. Juuri ennen voimiensa ehtymistä Luthor näkee maailman, kuten Teräsmies näkee sen. Teräsmiehen kehon alkaessa muuttua puhtaaksi energiaksi hän pelastaa Maan viimeisen kerran lentämällä siniseksi muuttuneen auringon luokse pelastaakseen maailman viimeisen kerran.


title: All-Star Superman (elokuva)

text:
Vuotta myöhemmin Teräsmiehelle pidetään Metropolisissa muistotilaisuus. Lois ei aio osallistua vaan kertoo Jimmylle Teräsmiehen vielä palaavan ollessaan vain korjaamassa aurinkoa. Illemmalla tohtori Quintum vierailee Luthorin luona vankilassa, joka katuu tekosiaan koettuaan valaistuksen vuotta aiemmin. Hyväksyessään kuolemansa Luthor päättää hyvittää vuosien pahat teonsa antamalla Quintumille muistiinpanojaan, jotka sisältävät kaavakkeen, jolla luoda Teräsmiehen geneettinen rakenne terveen ihmissikiön avulla.
Elokuvan vastaavan tuottajan Bruce Timmin mukaan elokuvaan ei otettu kaikkia tarinapätkiä sarjakuvista, koska elokuvan piti kestää hieman yli 70 minuuttia, jonka vuoksi heidän piti lyhentää tarinaa. Sarjakuvan piirrostyyli oli liian hankala siirtää animaatioksi, jonka myötä he pyysivät mukaan alkuperäisen sarjakuvan piirtäneen Frank Quitely, jotta elokuvan hahmot saataisiin mahdollisimman lähelle piirtäjän alkuperäistä työtä.


title: Jaakko Turtiainen

text: Jaakko Turtiainen (s. 5. maaliskuuta 1991 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Puolan Polska Hokej Ligan Cracovia Krakówissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Jaakko Turtiainen

text: Turtiainen on Karhu-Kissojen kasvatti. Hän siirtyi 14-vuotiaana Helsingin IFK:hon, jossa Turtiainen voitti joukkuessa B-nuorten Suomenmestaruuden keväällä 2009 ja C-nuorten Suomenmestaruuden keväällä 2007. Hän siirtyi HIFK:n A-nuorista Hämeenlinnan Pallokerhoon kaksivuotisella sopimuksella heinäkuussa 2009. Turtiainen ei kuitenkaan tehnyt SM-liigadebyyttiään vielä kaudella 2009–2010, vaan hän pelasi sen kokonaan HPK:n A-nuorissa.


title: Jaakko Turtiainen

text: Kausi 2010–2011 oli Turtiaisen tulokaskausi SM-liigassa ja se toi hänelle 39 runkosarjaottelussa tehot 4+5=9. Turtiainen debytoi HPK:n liigamiehistössä jo kauden avausottelussa 16. syyskuuta 2010 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Hän teki liigauransa avausmaalin 5. lokakuuta 2010 vieraissa Saimaan Palloa vastaan. Turtiainen pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolmen Mestis-ottelun verran alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa. Helmikuussa 2011 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa.


title: Jaakko Turtiainen

text: Kaudella 2011–2012 Turtiainen jäi HPK:ssa pieneen rooliin ja pelasi kauden aikana vain 24 SM-liigaottelua. Hän oli syyskaudella myös parin viikon ajan sivussa loukkaantumisen vuoksi. Turtiainen seurasi myös useamman ottelun katsomosta, kunnes HPK lainasi hänet kolmen ottelun ajaksi Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin tammikuussa 2012. Turtiainen vahvisti myös HPK:n A-nuoria keväällä 2012, jolloin joukkue voitti SM-pronssia. Turtiaisen kautta 2012–2013 lyhensi tammikuussa 2013 tullut loukkaantuminen, kun hän heittäytyi Bluesin Harri Ilvosen lyöntilaukauksen eteen ja pelasi runkosarjan aikana vain 29 ottelua. Turtiainen pelasi myös yhden ottelun lainalla Peliitoissa. Huhtikuussa 2013 hän teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen HPK:n kanssa.


title: Jaakko Turtiainen

text: Turtiainen jäi kaudella 2013–2014 vähälle vastuulle HPK:ssa ja pelasi kokoonpanoon mahtuessaan lähinnä nelosketjussa tehden 13 runkosarjaottelussa yhden maalin. Hän pelasi kauden aikana kuusi ottelua lainalla Savonlinnan Pallokerhossa. Lopulta Turtiainen lainattiin siirtotakarajalla helmikuussa 2014 loppukaudeksi Mikkelin Jukureihin, jossa hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa. Elokuussa Turtiainen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Hän voitti kauden 2014–2015 päätteeksi Mestiksen mestaruuden.


title: Jaakko Turtiainen

text: Kaudella 2015–2016 Turtiainen oli Jukureiden kolmanneksi paras maalintekijä 22 osumallaan, joilla hän jakoi koko Mestiksen maalipörssin neljännen sijan TuTon Topi Taavitsaisen ja Hokin Tomi Wileniuksen kanssa. Turtiainen voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden. Hänet valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen.


title: Jaakko Turtiainen

text: Turtiainen palasi kaudeksi 2016–2017 kaksivuotisella sopimuksella Hämeenlinnan Pallokerhoon. Joukkuetta siirtyi myös valmentamaan hänelle Jukureista tuttu Antti Pennanen. Tammikuussa 2017 Turtiainen joutui ylävartalovamman vuoksi sivuun runkosarjan loppuun asti.


title: Jaakko Turtiainen

text: Kaudeksi 2018–2019 Turtiainen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella monikansallisen Erste Ligan unkarilaisjoukkue Dunaújvárosi Acélbikákiin. Hän oli tehoilla 12+16=28 joukkueen sisäisen pistepörssin jaetulla kolmossijalla Zsolt Azarin ja maanmiehensä Oula Uskin kanssa, kunnes tammikuussa 2019 Turtiainen siirtyi loppukauden sopimuksella Puolan Polska Hokej Ligan Cracovia Krakówiin.


title: Jaakko Turtiainen

text: Turtiainen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2009, jolloin hän voitti pronssia. Turtiainen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2008. Yhteensä hän on pelannut 20 nuorten ja 27 poikien maaottelua.


title: Jaakko Turtiainen

text: Myös Turtiaisen pikkuveljet Mikko ja Sakari ovat pelanneet jääkiekkoa. Heistä jälkimmäisenä mainittu pelaa nykyään Mestistä puolustajana KeuPa HT:ssä.


title: Of Vengeance and Violence

text: Of Vengeance and Violence on Dry Kill Logicin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 19. syyskuuta 2006.


title: Guineanmetsähuitti

text: Guineanmetsähuitti ("Canirallus oculeus") on keskiafrikkalainen rantakanalaji. Sen esiintymisalue käsittää mantereen päiväntasaajan seutua Sierra Leonesta itään Kongon demokraattisen tasavallan pohjoisosien kautta läntiseen Ugandaan ja etelässä Kongon tasavallan rannikolle. Esiintyminen Keski-Afrikan tasavallan pohjoisosassa on epävarmaa. Gustav Hartlaub kuvaili lajin holotyypin Ghanan Rio Butrilta vuonna 1855.


title: Madagaskarinmetsähuitti

text: Madagaskarinmetsähuitti ("Mentocrex kioloides") on Madagaskarin kotoperäinen rantakana. Nimialalaji "kioloides" elää saaren itäpuoliskossa, ja alalaji "berliozi" luoteisosan Sambiranossa. Jacques Pucheran kuvaili lajin holotyypin Madagaskarista vuonna 1845.


title: León Viejo

text: León Viejo eli Vanha León on rauniokaupunki Nicaraguassa, 68 kilometriä Managuasta. Kaupunki perustettiin vuonna 1524, ja se on Nicaraguan toiseksi vanhin kaupunki. Se oli alueensa merkittävin kaupunki, johon tuotiin myytäväksi kultaa lähialueilta ja kauempaakin. Kaupunki hylättiin vuonna 1610, kun läheinen Momotombon tulivuori alkoi purkautua. Uusi León perustettiin 30 kilometriä länteen, jossa se sijaitsee edelleen. Vanhan kaupungin rauniot valittiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 2000.


title: All-Star Superman

text: All-Star Superman on vuosina 2006–2008 ilmestynyt Grant Morrisonin ja Frank Quitelyn tekemä ja DC Comicsin julkaisema 12-osainen sarjakuva, joka seuraa Teräsmiehen viimeistä vuotta altistuttuaan liikaa auringon säteelle, joka on aiheuttanut hänen syöpämäisen sairauden. Solurakenteensa rappeutuessa Teräsmies ottaa tehtäväkseen suorittaa laatimansa tavoitteet ennen kuolemaansa.


title: All-Star Superman

text: Sarjakuva palkittiin muun muassa kahdesti Eisnerilla parhaana uutena sarjakuvana ja parhaana jatkuvana sarjakuvana.


title: All-Star Superman

text: Warner Bros. Animation tuotti sarjakuvaan perustuvan elokuvan All-Star Superman, jonka käsikirjoituksesta vastasi Dwayne McDuffie. Elokuva ilmestyi suoraan DVD:lle 22. helmikuuta 2011.


title: Merkki (täsmennyssivu)

text: Merkki voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Internationale Funkausstellung Berlin

text: Internationale Funkausstellung Berlin (IFA Berlin) eli Berliinin kansainvälinen radionäyttely, on yksi Saksan vanhimmista teollisuusnäyttelyistä. Vuosien 1926–1939 välisenä aikana tapahtuma oli vuotuinen, kunnes vuodesta 1950 lähtien se järjestettiin kahden vuoden välein. Aiempaan käytäntöön, vuosittaiseen näyttelyyn, palattiin 2005. Alussa näyttelyssä oli esillä nimensä mukaisesti radiovastaanottimia, kun nykyään se on laajentunut viihde-elektroniikkaa esitteleväksi suurtapahtumaksi.


title: Internationale Funkausstellung Berlin

text: Elektroniikkavalmistajat esittelevät tai julkistavat IFA Berlinissä yleensä viimeisimpiä uutuusmallejaan. Monet tunnetut aikansa uutuudet on julkaistu juuri IFA Berlinissä, kuten esimerkiksi CD-levy.


title: Kuusjoki (joki Ypäjällä)

text: Kuusjoki on 14 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Ypäjällä. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen eteläinen sivujoki. Kuusjoki laskee Kokemäenjokeen sivujokeen Loimijokeen 78 kilometriä Loimijoen suun yläpuolella. Kuusjoen valuma-alueen pinta-ala on 69 km² ja sen järvisyys on 0,00%. Valuma-alueella ei ole yhtään luontaista järveä.


title: Kuusjoki (joki Ypäjällä)

text: Joen latvahaarat saavat alkunsa Ypäjän Palikkalan kylän takamailta Vähänsuon ja Hyrsynkulman kulmakunnilta ja yhtyvät joeksi Ypäjän Levän kylän Saarikon kulmakunnalla. Sieltä joki virtaa Ypäjän Perttulan Kuusjoenkulman kautta Ypäjän Mannisten kylään, jossa se laskee Loimijokeen lähellä Loimaan Kauhanojan kylän rajaa. Seuraavassa joen kulku ja sivuhaarat kuvataan suulta latvalle päin.


title: Kuusjoki (joki Ypäjällä)

text: Kuusjoki laskee Loimijokeen peltoaukean keskellä Mannisen Myllykulman alapuolella. Mannisen kylän läpi kulkeva, Loimaan ja Ypäjän yhdistävä seututie 213 ylittää joen juuri Myllykulmalla, missä joessa on koski ja ja muutama suvanto. Joki virtaa tänne Ruokosuon kulmakunnalta Ypäjän Kuusjoenkulmalta suoraan etelästä. Ensimmäisen 12 kilometrin matkalla siihen laskee vain muutama sivuoja. Ne ovat pääasiassa pelto-ojia, mutta esimerkiksi Kaarnoja ja Kuusoja tuovat vettä myös Eksyssuolta Loimaan, Someron ja Kosken rajalta sekä Huhmassuolta ja Piilikankaan harjualueelta Someron Vilukselan Palojoen Nummikulman ja Ypäjän Perttulan Kuusjoenkulman rajoilta. Ypäjän Perttulan Kuusjoenkulmalla Yhdystie 2805 ylittää Kuusjoen.


title: Kuusjoki (joki Ypäjällä)

text: Yläjuoksulla Ruokosuolla Munitunoja tuo vettä Someron Pitkärven Isoniitulle asti ulottuvalta Munitun peltoaukealta. Ylempänä Kuusjokeen yhtyy lisää ojia idästä valtatien 10 alittavina latvahaaroina. Näitä ovat Ypäjän Levän kylän Saarikon kulmakunnalla Kuusjokeen laskevat Kaahinoja, Piilinoja ja Leppäsenoja. Kaahinoja saa alkunsa Ypäjän Palikkalan Hyrsynkulman kulmakunnalta. Siellä sen latvahaaroja ovat Someron Pitkäjärven Isoniitun kulmakunnan rajoilta alkunsa saavat Hyrsynoja ja Seetulanoja sekä Ypäjän Palikkalan Vähänsuon kulmakunnan kautta virtaava Muuskinoja, jonka latvat niin ikään ulottuvat Someron puolelle Lehtimäen kulmakunnalla. Myös Pillinoja saa alkunsa Someron Lehtimäenkulman rajoilta ja kulkee sitten Ypäjän Vähänsuon kulmakunnan kautta. Leppästenoja saa alkunsa Ypäjän Palikkalan Kottaanojan kulmakunnalta Levän kylän Saarikon kulmakunnan pohjoispuolelta.


title: ZIL-157

text: ZIL-157 on neuvostoliittolaisen ZIL:in vuosina 1958–1970 valmistama maastokuorma-auto. Se sai kunniamaininnan vuoden 1958 maailmannäyttelyssä. Se muistutti huomattavasti edeltäjänsä ZiS-151:n viimeisiä versioita, joissa oli kokometalliohjaamo.


title: ZIL-157

text: Ajoneuvon prototyyppi valmistettiin vuonna 1955 ja sarjavalmistuksen alettua sitä valmistettiin sekä siviili- että sotilaskäyttöön. Sotilaskäytössä ajoneuvoa käytettiin muun muassa tutka-asemien ja raketinheitinten alustana.


title: ZIL-157

text: Ural-375D korvasi ZIL-157:n Neuvostoliiton pääasiallisena kuorma-autona vuonna 1979. Neuvostoliiton lisäksi Kiina valmisti ZIL-157:n kopiota nimellä CA-30.


title: ZIL-157

text: Autossa oli voimanlähteenä kuusisylinterinen, nelitahtinen sivuventtiilimoottori. Vanhemmissa malleissa oli kuiva kaksilevyinen kytkin, joka korvattiin vuodesta 1962 alkaen yksilevyisellä. Autossa oli viisinopeuksinen vaihteisto, jonka jatkeena oli kaksinopeuksinen alennusvaihde. Auton rengaskoko oli 12,00-18". Polttoainesäiliön tilavuus oli 215 litraa.


title: ZIL-157

text: Autossa oli renkaiden keskustäyttöjärjestelmä, mikä teki sen maasto-ominaisuuksiltaan ylivoimaiseksi. Kun renkaiden paineet pudotettiin 3,5:stä 0,5:een baariin, auton etenemiskyky maastossa parani huomattavasti. Kunkin renkaan painetta voitiin säätää erikseen ohjaamosta käsin.


title: ZIL-157

text: Auton huippunopeus oli 65 km/h. Kääntösäde oli 11,2 metriä.


title: ZIL-157

text: Vuonna 1958 autosta alettiin valmistaa suurteholumilinkoautoja D-470. Valmistuksesta vastasi Rjenmontno-Mjehanitshjeskij Zavod. Vuoteen 1962 mennessä lumilinkoautoja oli valmistettu jo tuhat kappaletta. Linkopöydän korkeutta säädettiin hydraulisesti. Korkeudensäätöjärjestelmä sai käyttövoimansa auton omasta moottorista. Lingon pyörittämistä varten auton lavalla oli kuusisylinterinen, 24-venttiilinen, iskutilavuudeltaan 19 000-kuutioinen dieselmoottori, jonka teho oli noin 250 hevosvoimaa. Voima välittyi auton omaan jarrujärjestelmään kytketyn rengaskytkimen välityksellä. Aurausleveys oli 2,5 metriä, suurin lumen syvyys 1,2 metriä ja aurausnopeus 30–40 km/h. Edessä oli kaksi päällekkäin olevaa spiraalia, jotka syöttivät lumen kuusisiipiselle roottorille. Lumenheittoteho oli 625 tonnia tunnissa ja etäisyys 25 metriä. Ajoneuvon omamassa oli 8 820 kg. Niitä kulkeutui myös Suomeen.


title: ZIL-157

text: Kun auton seuraajan, ZIL-131:n tuotantoa jo valmisteltiin, kehitettiin muunnelma 157K, jossa oli yksilevykytkin, uudet vaihteisto ja seisontajarru, teleskooppi-iskunvaimentimet sekä voiman ulosotto. Erikoistilauksesta valmistettiin 157KG:tä, jonka sähkölaitteet oli suojattu. Puoliperävaunun veturiksi kehitettiin 157KV. Muunnelmassa 157KE oli kaksi 150 litran polttoainesäiliötä.


title: ZIL-157

text: Vuonna 1962 puolustusvoimat vastaanotti 86 kappaleen erän Zil-157:iä. Autoja käytettiin divisioonien tykistöjoukkojen vetäjinä. 26 autoa oli sijoitettu Satakunnan Tykistörykmenttiin ja loput Panssariprikaatiin. 1970-luvulla osaan autoista vaihdettiin Perkinsin dieselmoottorit. Malli KZ oli Suomessa T-55-panssarivaunujen mukana tulleena korjausautona vuodesta 1968 lähtien.


title: Haapajoki (Jokioinen)

text: Haapajoki on 14 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Jokioisissa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen eteläinen sivujoki. Haapajoki yhtyy Kokemäenjoen sivujokeen Loimijokeen 91 kilometriä tämän suulta. Haapajoen valuma-alueen pinta-ala on 57 km² ja sen järvisyys on 0 %. Valuma-alueella ei ole luontaisia järviä. Haapajoki virtaa Jokioisissa Luodesuon kulmakunnan läpi ja edelleen Niemen, Haapaniemen ja Vaulammin kylien sivuitse ja laskee Loimijokeen Vaulammin luona.


title: Haapajoki (Jokioinen)

text: Joki saa alkunsa Torronsuon länsipäästä Jokioisten ja Tammelan väliseltä rajalta Tammelan Torron kylästä. Torronsuon eteläpuolella Tammelan Torron kylässä joen pisimpänä latvahaarana on Äijänsuonoja, jonka nimi muuttuu ensin Jokioisten Luodesuolla Luodesuonojaksi (valuma-alue 21 km²) ja tämän jälkeen Haapajoeksi. Lännestä Haapajokeen yhtyy Peto-oja (myös "Petojoki" tai "Koisthuhdanoja", valuma-alue 17 km²), joka saa alkunsa Someron Koisthuhdan kulmakunnalta lähellä jokioisten rajaa.


title: Haapajoki (Jokioinen)

text: Haapajoen uoma virtaa tasaisella savikolla, ja se meanderoi laskiessaan kohti Loimijokea. Niemenkylän kohdalla siihen yhtyy idästä 6,4 kilometriä pitkä Haaranoja (valuma-alue 13 km²), joka on Hirvilähteen laskuoja.


title: Haapajoki (Jokioinen)

text: Haapajoen erikoisuus on sen leveä uoma. Vajaan 500 metriä Pelto-ojan yhtymäkohdasta alaspäin leviää Haapajoen uoma paikoin jopa Loimijokea leveämmäksi yli kahden kilometrin matkalta. Valtatie 10:n kohdalla joki kapenee, mutta leviää taas puolen kilometrin matkalla leveäksi. Se kapenee taas ennen laskemistaan Loimijokeen.


title: Haapajoki (Jokioinen)

text: Valtatie 10 ja yhdystie 2804 ylittävät Haapajoen Jokioisten Vaulammin kyläkeskuksen luona, ja Kantatie 52 ylittää Haapajoen sivuhaaran Peto-ojan kaksi kertaa tästä pari kilometriä etelään Someron ja Jokioisten rajan kummankin puolen.


title: Haapajoki (Jokioinen)

text: Joen latvoilla, lähellä Peto-ojan ja Äijänsuonojaan laskevan Pyölyksenojan välistä vedenjakajaa sijaitsee Jokioisten, Tammelan ja Someron rajapaikkana oleva, luonnonmuistomerkkinä rauhoitettu Satulinkivi eli Vahankivi. Toinen joen latvoille sijoittuva kolmen kunnan rajapaikka on Haaranojan lähteenä oleva Hirvilähde, joka erottaa toisistaan Jokioista, Tammelaa ja Forssaa. Kolmas kolmen kunnan rajapaikka joen latvoilla, Ypäjän, Jokioisten ja Someron välillä jää lähelle Haapajoen läntistä sivuhaaraa Peto-ojaa.


title: Darren Wharton

text: Darren Dean Wharton (s. 24. joulukuuta 1962 Failsworth, Greater Manchester, Iso-Britannia) on englantilainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Thin Lizzy -yhtyeen kosketinsoittajana.


title: Darren Wharton

text: Wharton liittyi Thin Lizzyyn 17-vuotiaana vuonna 1980 yhtyeen johtohahmon Phil Lynottin nähtyä hänet soittamassa cover-yhtyeessä. Hän oli mukana yhtyeen hajoamiseen asti vuoteen 1983. Wharton on säveltänyt myöhempien aikojen Thin Lizzy -klassikoita kuten "Angel of Death" ja "The Sun Goes Down". Hän oli mukana myös Phil Lynottin sooloalbumilla "The Philip Lynott Album" (1982).


title: Darren Wharton

text: Thin Lizzyn jälkeen Wharton perusti Dare-yhtyeen, joka on julkaissut seitsemän albumia vuoteen 2010 mennessä. Yhtyeen musiikki on melodista hard rockia kelttiläisillä vaikutteilla. Wharton on mukana myös uudelleenkasatussa Thin Lizzyssä.


title: Doom (yhtye)

text: Doom on birminghamilainen crust punk/grindcore -yhtye, jonka perustivat Jon Pickering, Brian Talbot ja Jason Hodges vuonna 1987, jäseniä vaihtui tiuhaan tahtiin perustamisvaiheen jälkeen. Yhtye aloitti crossover thrashilla ja parin keikan jälkeen vaihtoivat tyylinsä omanlaiseen tunnettuun Discharge-vaikutteiseen crust punkiin. Doom oli aktiivinen vuosina 1987-1990 ja 90-luvun puolestavälistä vuoteen 2005, mutta tekivät paluun 2010.


title: Haapajoki (täsmennyssivu)

text: Haapajoki on usean joen nimi Suomessa ja siirtynyt paikoin myös asutusnimeksi. Nimi voi viitata muun muassa seuraaviin:


title: Faux pas

text: Faux pas (äännetään , monikossa: "faux pas" ), on ranskalainen ilmaisu, jota käytetään suomessa sitaattilainana kuvaamaan kömpelöä tai kiusallista erehdystä esimerkiksi yhteisön sääntöjen, tapojen tai etiketin suhteen. Ranskan kielessä ilmaus tarkoittaa kirjaimellisesti "harha-askelta" ja sitä käytetään myös tässä merkityksessä.


title: Ohjausmerkki

text: Ohjaus- eli kontrollimerkki (myös "ohjaus-" tai "kontrollikoodi") on tietokonemerkistöön kuuluva tekninen merkki, jonka tarkoitus on käynnistää jokin laitteistoa tai tiedon käsittelyä ohjaava toimi. Ohjausmerkillä ei yleensä ole näkyvää esitysmuotoa, mutta esimerkiksi rivinvaihdon tai vaakasuuntaisen sarkauksen tuottava tulostumaton merkki voi erottua tyhjänä tilana tavallisten kirjoitusmerkkien lomassa. Myös välilyöntiä voidaan toisinaan pitää ohjausmerkkinä.


title: Ohjausmerkki

text: ASCII-perusmerkistöön sisältyy lukuisia ohjausmerkkejä, jotka ovat suoraan periytyneet Unicode-merkistönkin ensimmäiseen lohkoon, ja lisää ohjausmerkkejä on Latin 1 -täydennyslohkossa. Osa ohjausmerkeistä juontaa juurensa jo 1870-luvulla kaukokirjoittimia varten kehitetystä Baudot-koodista.


title: In War and Pieces

text: In War and Pieces on saksalaisen thrash metal-yhtye Sodomin kolmastoista albumi, joka julkaistiin Saksassa 19. marraskuuta 2010 ja Euroopassa 22. marraskuuta. Albumin julkaisi Steamhammer.


title: Druine Condor

text: Druine D.60 Condor oli ranskalainen Roger Druinen suunnittelema koulutuslentokone, jonka ensilento tehtiin vuonna 1955. Se oli kehitetty harrasterakenteiseksi tarkoitetusta Druine Turbi-koneesta. Koneessa oppilas ja opettaja istuivat rinnakkain, joka oli tuohon aikaan etenkin Euroopassa uusi asia. Koneita valmisti Borea Ranskassa ja Rollason Aircraft and Engines nimellä Rollason Condor Englannissa.


title: Hebe-säätiö

text: Hebe-säätiö on suomalainen säätiö, joka perustettiin vuonna 1993 tukemaan Suomen Demokraattista Nuorisoliittoa (SDNL), nykyisiä Vasemmistonuoria. Säätiön nimi viittaa antiikin kreikkalaisten nuoruuden jumalattareen.


title: Hebe-säätiö

text: Säätiö ei saa julkista tukea, vaan sen jakama tuki on peräisin realisoidusta SDNL:n omaisuudesta, joka säätiöitiin, jotta nuoriso ei pääsisi sitä tuhlaamaan ja sille kävisi kuten SKP:n omaisuudelle.


title: Hebe-säätiö

text: Lokakuussa 2009 Helsingin Sanomat nosti esiin Hebe-säätiön tuen Vasemmistonuorille. Lehden mukaan kyseessä ei ollut säätiön säännöissä sille määritelty tehtävä. Sääntöjen mukaan säätiön tehtävänä on tukea ja edistää nuorisotyötä ja nuorisotoimintaa, johon se on katsonut myös poliittisen osallistumisen kuuluvan.


title: Hebe-säätiö

text: Vuonna 2010 Patentti- ja rekisterihallitus (PRH) antoi Hebe-säätiölle huomautuksen koskien säätiön jakamaa yleisavustusta Vasemmistonuorille. PRH:n mukaan avustuksia ei pidä jakaa yleisavustuksina, vaan osoittaa myös avustuksen käyttötarkoituksen.


title: Boonoonoonoos

text:
Boonoonoonoos on Boney M. -yhtyeen syyskuussa 1981 julkaistu viides studioalbumi.
Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat singlejulkaisut ”We Kill the World (Don't Kill the World)” ja ”Malaika”. Lontoon filharmoninen orkesteri soittaa kappaleessa ”Ride to Agadir”.


title: Boonoonoonoos

text: Levyn ilmestymisen aikoihin suurin diskobuumi alkoi olla ohitse, ja "Boonoonoonoos" menestyi selvästi heikommin kuin yhtyeen aiemmat pitkäsoitot. Se ei muun muassa noussut Britanniassa listalle, vaikka yhtyeen kolme edellistä albumia, mukaan lukien kokoelma "The Magic of Boney M." (1980), olivat olleet siellä listaykkösiä.


title: Boonoonoonoos

text: Länsi-Saksassa, Britanniassa ja Ranskassa albumi julkaistiin yksivinyylisen version lisäksi kaksivinyylisenä versiona.


title: Boonoonoonoos

text:
A-puoli
B-puoli


title: Lentävä kalakukko (kappale)

text: Lentävä kalakukko on Toivo Kärjen säveltämä ja Reino Helismaan sanoittama kupletti, jonka levytti ensi kertaa Esa Pakarinen joulukuussa 1951. Kappale on Pakarisen tunnetuimpia kappaleita. Kappaleeseen liittyen tehtiin vuonna 1953 samanniminen elokuva "Lentävä kalakukko", jonka käsikirjoitti Reino Helismaa ja ohjasi Ville Salminen.


title: Tommy Eriksson

text: Tommy Kari Harry Eriksson on suomalainen, 27.3.1960 Vaasassa syntynyt muusikko ja säveltäjä. Eriksson on tunnettu ensisijaisesti yhtyeiden Ageness ja Androids voimahahmona sekä myös Wigwam-yhteistyöstään. Eriksson on myös säveltänyt musiikkia useisiin tanssi- ja teatteriproduktioihin.


title: Tommy Eriksson

text:
Teatteri- ja tanssiteatteriproduktiot:
1985 - "Burkpojken" (muusikko, säveltäjä, näyttelijä), Skolteatern, Espoo
1986 - "1892 En Rockopera" (muusikko, säveltäjä), Wasa Teatern, Vaasa
1986 - "Bodies", (säveltäjä, musiikintuottaja), Tanssiteatteri Rollo, Helsinki
1988 - "Viimeinen Marssi", (säveltäjä, musiikintuottaja), Tanssiteatteri Minimi, Helsinki
1989 - "Sankarit", (säveltäjä, musiikintuottaja), Tanssiteatteri Minimi, Helsinki
1999 - "Punainen Huone", (säveltäjä, musiikintuottaja), Aurinkobaletti, Turku


title: Tommy Eriksson

text:
Discografia (kokoelmat):
2009 - Tuonen Tytär 2 (Musea, France) "Cheap Evening Return" (Wigwam-cover)
2010 - Dante's Purgatory (Musea, France) "Stream Of Hope" (instrumental)
2011 - Dante's Paradiso (Musea, France) "Falling In To Bliss" (insrumental)
2012 - Decameron (Musea, France) "Abbotic Cure" (insrumental)
2013 - Family Snapshots (Mellow Records, Italy) "Red Rain" (Peter Gabriel-cover)


title: Tommy Eriksson

text: 2014 - Decameron Part 2 (Musea, France) "Cherchez La Femme" (insrumental)


title: Janis Rozentāls

text: Janis Rozentāls (18. maaliskuuta 1866 lähellä Saldusia – 26. joulukuuta 1916 Helsinki) oli merkittävä latvialainen taidemaalari ja Latvian kansallistaiteilija.


title: Janis Rozentāls

text: Rozentāls oli jo eläessään arvostettu ja suosittu taiteilija Latviassa. Hänen tuotantonsa on monimuotoista ja hän vaikutti laajasti maan taide-elämään. Muotokuvien ja mytologisten maalausten ohella hän loi Latvian kansallista tyyliä muun muassa lavastuksessa ja kuvitustaiteessa.


title: Janis Rozentāls

text: Rozentālsin vaimo oli suomalainen, ja pariskunta asui Suomessa kymmenisen vuotta.


title: Janis Rozentāls

text: Rozentālsin isä oli kyläseppä, joka toimi lähellä Saldusin kaupunkia Kuurinmaalla. Perheen köyhyyden vuoksi hän lähti jo nuorena etsimään töitä Riiasta. Rozentāls opiskeli seinämaalarin työn ohessa piirustusta Riian saksalaisen käsityöläisseuran koulussa. Opinnot jatkuivat 1888–1894 Pietarin taideakatemiassa, josta hän sai diplomin vuonna 1896. Monet muutkin latvialaiset opiskelivat tuohon aikaan Pietarin taideakatemiassa, ja ryhmä nuoria latvialaisia opiskelijoita perusti ryhmän nimeltä ”Rubis” (Uurastaja). Tavoitteena oli luoda latvialaista kulttuuria kansanperinteen ja muiden kansallisten piirteiden pohjalta. Kotiseudun luonto, maaseudun arki ja kansan elämä olivat taiteeseen sopivia aiheita, joita myös Rozentāls suosi.


title: Janis Rozentāls

text: Rozentālsin tyyli vapautui ajan tapaan akateemisesta kohti impressionismia, symbolismia ja jugend-tyyliä. Maalauksissa on vaikutteita myös jälki-impressionismista. Rozentāls sai virikkeitä myös Suomen kansallisromantiikasta ja häntä on sanottu Latvian Edelfeltiksi johtuen samansuuntaisesta tyylistä ja aiheista. Hän tutustui vuonna 1897 Suomessa käydessään Edelfeltin, Järnefeltin ja Gallen-Kallelan teoksiin – viimemainitun Kalevala-maalaukset innostivat häntä käsittelemään latvialaista tarustoa ja mytologiaa.


title: Janis Rozentāls

text: Rozentāls oli tärkeä henkilö kulttuurielämässä. Hänen ateljeensa Riiassa oli suosittu kohtauspaikka, jossa taiteilijoiden ohella kävi muusikoita ja kirjailijoita niin Suomesta kuin Latviasta. Rozentāls osallistui taide-elämään myös opettamalla Riian kaupungin taidekoulussa ja toimimalla latvialaisten taiteilijoiden yhdistyksessä "Rūķis" ("Peikko"). Hän kirjoitti myös säännöllisesti taidekritiikkejä.


title: Janis Rozentāls

text: Rozentāls oli eräs Latvian kansallisen maalaustyylin perustajista. Hänet tunnetaan muotokuvistaan, joita hän maalasi kulttuurielämän merkkihenkilöiden ohella talonpojista ja kaupunkilaisista. Rozentāls kuvasi maalauksissaan tavallista elämää muun muassa maaseudulla ja teki laatukuvia. Hänen tuotantoonsa kuuluu lisäksi mytologisia sekä symbolisia aiheita, maisemamaalauksia ja alttaritauluja. Monipuolisena taiteilijana hän teki myös grafiikkaa, lavastuksia, kuvituksia ja monumentteja.


title: Janis Rozentāls

text: Rozentals avioitui suomalaisen laulaja Elli Forsselin kanssa maaliskuussa 1903. Rozentālsit asuivat Suomessa vuosina 1905–1916. Viimeiset kaksi vuotta he asuivat Kulosaaressa huvilassa, joka on sittemmin purettu Itäväylän tieltä. Rozentāls sairastui näyttelymatkalla Moskovassa ja hän kuoli 26. joulukuuta 1916 Helsingissä 50-vuotiaana ollessaan vielä uransa huippuvaiheessa. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle, josta hänet siirrettiin Riian metsäkalmiston hautausmaalle vuonna 1920. Itäväylän varrella Kulosaaressa on Rozentālsien muistolaatta.


title: Janis Rozentāls

text: Suuri osa Rozentālsin tuotannosta on Latvian Valtion Taidemuseossa, ja lisäksi hänen nimellään on kaksi kotimuseota. Saldusissa, noin sata kilometriä Riiasta länteen, on "Janis Rozentalsin historian ja taiteen museo", joka toimii Rozentālsin suunnittelemassa talossa. Se valmistui vuonna 1900 Rozentālsin asunnoksi ja ateljeeksi, mutta hän asui siellä vain pari vuotta. Vuonna 1949 perustettiin museo, jossa on Rozentālsin teoksia ja muuta häneen liittyvää esineistöä.


title: Janis Rozentāls

text: Riiassa on toinen Rozentālsiin liittyvä museo eli "Janis Rozentalsin ja Rūdolfs Blaumanisin museo". Vuonna 1904 rakennettu jugend-talo oli Rozentālsin ja kirjailija Blaumaniksen asunto. Museossa on Rozentālsin ateljeen ja teosten ohella nähtävissä hänen olohuoneensa sekä huonekaluja ja taloustavaroita. Museo avattiin vuonna 1973. Talo oli 1900-luvun alun latvialaisen älymystön ja taiteilijapiirien kohtauspaikka.


title: Janis Rozentāls

text: Suomessa on ollut Rozentālsin maalausten näyttelyitä Porin taidemuseossa vuonna 1986 ja Sinebrychoffin taidemuseossa vuonna 2006.


title: Ari (jalkapalloilija)

text: Ariclenes da Silva Ferreira, pelaajanimeltään Ari, (s. 11. joulukuuta 1985 Fortaleza, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä Venäjän valioliigassa pelaavaa Spartak Moskovaa ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Ari (jalkapalloilija)

text: Ari siirtyi kotimaastaan Eurooppaan ja Ruotsiin vuonna 2005. Hän teki sopimuksen maan pääsarjassa Allsvenskanissa pelanneen Kalmarin kanssa. Kaudella 2006 hän oli sarjan paras maalintekijä 15 osumallaan.


title: Ari (jalkapalloilija)

text: Kesällä 2007 Ari siirtyi alankomaalaisseura AZ Alkmaariin 5 miljoonan euron siirtokorvauksella. Kolmen pelaamansa kauden aikana hän ei kuitenkaan onnistunut vakiinnuttamaan pelipaikkaansa joukkueen avauskokoonpanossa.


title: Ari (jalkapalloilija)

text: Tammikuussa 2010 hän teki sopimuksen venäläisseura Spartak Moskovan kanssa, joka maksoi hänestä 3 miljoonan euron siirtokorvauksen.


title: Ten Thousand Lightyears

text: Ten Thousand Lightyears on saksalaisen Boney M. -yhtyeen toukokuussa 1984 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Se oli samalla ensimmäinen, jolla oli mukana Bobby Farrellin korvannut uusi miesjäsen Reggie Tsiboe. Albumi oli myös yhtyeen ensimmäinen, joka julkaistiin CD:nä.


title: Ten Thousand Lightyears

text: Albumi oli tarkoitus julkaista jo syksyllä 1983 samoihin aikoihin ”Jambo Hakuna-Matata” -singlen kanssa, mutta sen heikko menestys siirsi julkaisun vuoden 1984 toukokuulle. Teemallisesti uuden albumin oli tarkoitus jatkaa edellislevy "Boonoonoonoosin" linjoilla, mutta tuottaja Frank Farian muokkasi levyn A-puolen uudelleen avaruusteemaiseksi. Siten albumi myös nimettiin "Ten Thousand Lightyearsiksi".


title: Ten Thousand Lightyears

text: "Ten Thousand Lightyears" ilmestyi toukokuussa 1984 yhtyeen esiintyessä samanaikaisesti ZDF-televisiokanavan ohjelmassa. Albumia promotoivaksi singleksi valittiin ”Somewhere in the World”, mutta siitä muodostui Boney M:n neljäs single, joka ei yltänyt Länsi-Saksan top 40:een. Itse albumi pääsi kuitenkin sijalle 23. Sen sijaan ulkomailla "Ten Thousand Lightyears" ei saavuttanut menestystä, minkä vuoksi toiseksi singleksi kaavailtu ”Living Like a Moviestar” jätettiin julkaisematta.


title: Ten Thousand Lightyears

text:
A-puoli
B-puoli


title: Madawaska Valley

text:
Madawaska Valley on kunta Renfrew aluekunnassa Ontariossa, Kanadassa.
Kunnan asukasluku vuoden 2006 väestönlaskennassa oli 4 381. Madawaska Valleyn kolme asutuskeskusta ovat Barry's Bay, Combermere ja Wilno. Pinta-alaltaan kunta on 670,11 km².


title: Humoreski

text: Humoreski (, ) on vapaamuotoinen ja lyhyt sävellys, jossa on yllättäviä ja oikullisia - humoristisia - piirteitä.


title: Humoreski

text: Ensimmäisenä humoreskina pidetään Robert Schumannin pianoteosta "Humoreske" (1839). Muita tunnettuja humoreskeja ovat esimerkiksi Antonín Dvořákin pianohumoreskit sekä Jean Sibeliuksen kuusi humoreskia viululle ja orkesterille.


title: Velipekka Nummikoski

text: Velipekka Nummikoski (s. 10. helmikuuta 1962) on ollut Raha-automaattiyhdistyksen toimitusjohtaja. Hän aloitti tehtävässä huhtikuussa 2012 edeltäjänsä Sinikka Mönkäreen jäätyä eläkkeelle. Nummikosken taival toimitusjohtajana päättyi vuoden 2016 lopussa, kun Raha-automaattiyhdistys yhdistettiin Veikkauksen ja Fintoton kanssa uudeksi rahapeliyritykseksi nimeltään Veikkaus Oy.


title: Velipekka Nummikoski

text: Ennen siirtymistään RAY:hyn Nummikoski toimi kesäkuusta 2011 pääministeri Jyrki Kataisen valtiosihteerinä. Hän oli Kataisen valtiosihteeri myös tämän valtiovarainministeriaikana vuosina 2007–2011. Nummikoski valmistui Turun yliopistosta vuonna 1987 valtiotieteen maisteriksi pääaineenaan sosiaalipolitiikka. Puoluetaustaltaan hän on kokoomuslainen.


title: Velipekka Nummikoski

text: Nummikoski on työskennellyt urallaan myös muun muassa Elisa Oyj:n ja Oy Radiolinja Ab:n viestintäjohtajana vuosina 2000–2007, kokoomuksen eduskuntaryhmän tiedotussihteerinä ja pääsihteerinä sekä monen ministerin erityisavustajana. Vuosina 1990–1994 hän avusti Ilkka Kanervaa tämän toimiessa ministerinä valtioneuvoston kansliassa, liikenneministerinä ja työministerinä, vuosina 1994–1995 Olli-Pekka Heinosta tämän toimiessa opetusministerinä ja vuosina 1997 sekä 1999–2000 Sauli Niinistöä tämän toimiessa valtiovarainministerinä.


title: Velipekka Nummikoski

text: Nummikosken luottamustehtäviin ovat kuuluneet muun muassa Kansaneläkelaitoksen hallituksen puheenjohtajuus, jossa tehtävässä hän toimi vuosina 2008–2012, ja Yleisradion hallituksen jäsenyys.


title: Novelty

text: Novelty tai novelty song on populaarimusiikin lajityyppi, jonka edustama kappale on joko tehty tai esitetty siten, että se poikkeaa kaikesta siihenastisesta populaarimusiikista. Kappaleesta voi tulla myös "novelty", mikäli se esitetään uudella tavalla irrallaan sen alkuperäisestä kontekstista. Kummassakin tapauksessa novelty-lajityypin kappaleen suosio perustuu sen uutuusarvoon, poikkeavuuteen siihenastisesta musiikista. Sen vuoksi kaikki novelty-hitit ovat uniikkeja, toista samantyylistä kappaletta ei voida enää kutsua noveltyksi.


title: Novelty

text: Novelty-hitit voivat kuitenkin myös muuttaa ihmisten musiikkitottumuksia ja jotkut levyteollisuuden silmissä noveltyiksi kategorisoidut kappaleet ovat voineet olla uusien viihdemusiikin lajityyppien edelläkävijöitä. Eräs esimerkki Novelty-hitistä on vuonna 1966 Yhdysvaltojen listakärkeen noussut Jerry Samuelsin tekemä ja nimellä "Napoleon XIV" esittämä "They're Coming To Take Me Away, Ha-Haaa".


title: Nummikoski (täsmennyssivu)

text: Nummikoski tarkoittaa seuraavia:


title: Richard Long

text: Richard Long (s. 1945) on englantilainen käsitetaiteilija ja maataiteen keskeisimpiä edustajia. Long käyttää usein geometrisia perusmuotoja, kuten muassa maagisia ympyröitä, spiraaleja, viivoja tai viivastoja.


title: Richard Long

text:
Longille keskeistä on käveleminen - metaforiset vaellukset ja muut karttaan liittyvät teokset. Long toteutti ensimmäisen viivakävelyn "A Line Made by Walking" vuonna 1967, minkä jälkeen hän on työskennellyt luonnossa systemaattisesti. Long matkustaa usein harvaanasutuilla seuduilla ja tekee luontoon teoksia kävelemällä ja veistoksia paikalla olevista materiaaleista.
Kokemuksen välittämisessä olennaisia ovat myös valokuvat ja tekstit.


title: Richard Long

text: Long on ainoa taiteilija, joka on ollut Turner Prize -ehdokkaana neljä kertaa. Hän kieltäytyi palkinnosta 1984 ja vastaanotti sen 1989 "White Water Line" -teoksestaan. Hän oli ehdolla myös 1987 ja 1988.


title: Richard Long

text: Porin taidemuseossa oli Richard Longin näyttely vuodenvaihteessa 1986–1987.


title: Lloydminster

text: Lloydminster on 24 028 asukkaan (2006) kaupunki Albertan ja Saskatchewanin provinssien rajalla, Kanadassa. Kaupunki sijaitsee osittain kummankin provinssin alueella. Se ei kuitenkaan ole, muiden samanlaisten rajakaupunkien tavoin, muodostunut kahdesta sisarkaupungista, vaan kaupunkia johtaa yksi pormestari ja kaupunginhallitus. Kaupungin asukkaista 15 910 (2006) asuu Albertassa ja 8 118 (2006) Saskatchewanissa. Kaupungin muodostamalla metropolialueella asuu kaikkiaan 27 023 asukasta (2006).


title: Lloydminster

text: Provinssien raja kulkee kaupungin keskellä 50. avenuella (Meridian Avenue), jonka länsipuolella asuvat albertalaiset ja itäpuolella saskatchewanilaiset. Albertan puolella käytetään kesäaikaa, ja Saskatchewan on vuoden ympäri samalla aikavyöhykkeellä. Lloydminsterissä käytetään Albertan aikaa, koska Albertan laissa määrätään kesäaikaa käytettäväksi koko provinssin alueella.


title: Lloydminster

text: Lloydminster sai alkunsa pastoreiden Isaac Montgomery Barrin ja George Exton Lloydin yhteisyrityksestä. Barr halusi perustaa läntiseen Kanadaan raittiudelle perustuvan ihanneyhteiskunnan. Alueen hyvin tuntenut Lloyd, joka oli jopa taistellut Saskatchewanin kapinassa vuonna 1885, lupautui auttamaan järjestelyissä. He onnistuivat houkuttelemaan lähes 2 700 siirtolaista Britteinsaarilta. Siirtolaiset ylittivät Atlantin laivalla, jonka matkustajakapasiteetti oli ainoastaan 900. He saapuivat turvallisesti Saint Johnin satamaan vuonna 1903 ja jatkoivat matkaansa junalla. Saskatooniin saapui ainoastaan noin 1 500 siirtolaista, sillä loput heistä olivat päättäneet asettua Manitobaan. Lopun matkaa siirtolaiset kulkivat härkävankkureilla ja perustivat Lloydminsterin 110. pituuspiirin kohdalle. Siirtokunnan nimeksi valittiin "Britannia Settlement", mutta se nimettiin uudelleen pastori George Exton Lloydin kunniaksi, Lloydminsteriksi.


title: Lloydminster

text: Vuonna 1905 Albertan ja Saskatchewanin provinssit perustettiin Luoteisterritorioista, ja niiden rajaksi määrättiin kaupungin halkonut 110. pituuspiiri. Siten myös kaupunki jaettiin molempien provinssien kesken. Albertan puoleinen osa rekisteröitiin 6. kesäkuuta 1906 Lloydminsterin kyläksi ja huhtikuussa 1907 Saskatchewanin puoleinen osa määteltiin Lloydminsterin kaupungiksi. Kahdeksi hallintoalueeksi jakautuminen vaikeutti kaupunginhallintoa, ja molempien alueiden oli pakko luoda omat poliisi- ja palolaitokset sekä aluehallinnot. Lloydministerin kaupunki (town) luotiin 20. toukokuuta 1930, kun paikkakuntien hallinnot olivat päättäneen yhdistymisestä. Tammikuun ensimmäisenä päivänä 1958 allekirjoitettiin Lloydminsterin sopimus (Lloydminster charter), jolla kaupunki määriteltiin virallisesti kaupungiksi (City) molemmissa provinsseissa.


title: Lloydminster

text: Kaupungin tärkein teollisuudenala on öljyteollisuus. Husky Oil aloitti öljynporauksen alueella 1946, ja seuraavana vuonna valmistui ensimmäinen öljynjalostamo. Lloydminsterin alueen maaöljy on niin sanottua raskasta öljyä, joka vaatii monimutkaisemman jalostusprosessin ja joka myös kuluttaa enemmän energiaa kuin tavanomainen öljy. Perinteisten öljyvarantojen vähentyessä raskaan öljyn tuotannon uskotaan kasvavan huomattavasti nykyisestä. Lloydminsterin jalostamo toimii nykyisin noin 110 % tehokkuudella. Sen kapasiteetti on noin 77 000 tynnyriä päivässä, mutta jalostamo tuottaa noin 82 000 tynnyriä. Kaupungissa järjestettiin 2010 suuri raskasöljytapahtuma. Seuraavan kerran tapahtuma järjestetään 12. syyskuuta 2012.


title: Lloydminster

text: Maatalous on kaupungin toiseksi tärkein tuotantoala. Noin 25 % kaikesta Albertassa ja Saskatchewanissa kasvatetusta nautakarjasta on peräisin 160 kilometrin säteeltä Lloydminsteristä. Tärkeimpiä maatalouden tuotteita ovat viljakasvit, öljykasvit, naudanliha, sianliha, muut lihatuotteet ja maitotuotteet.


title: Lloydminster

text: Palvelualat ovat kaupungin kolmanneksi tärkein sektori. Ne työllistävät noin 4000 asukasta.


title: Lloydminster

text: Kaupunki on tärkeä tieliikenteen solmukohta. Itä-länsi-suunnassa kaupungin läpi johtaa Yellowhead Highway, joka kulkee idästä Winnipegistä, Saskatoonin kautta Lloydminsteriin ja länteen Prince Georgen kautta aina länsirannikolla sijaitsevaan Prince Rupertiin. Tie on 2+2-kaistaista keskikaidetietä Albertan puolella, ja sitä on tarkoitus vähitellen leventää Saskatchewanin puolella keskikaidetieksi Saskatooniin saakka. Highway 17 yhdistää kaupungin pohjois-eteläsuunnassa ja kulkee Albertan puolella provinssien rajaa myötäillen. Hyvän tieverkon takia kaupungin kautta kuljetetaan runsaasti raskaita kuljetuksia.


title: Lloydminster

text: Kaupunkiin ei ole matkustajaliikennettä. Lähin matkustajaliikenteen pysäkki sijaitsee noin 102 kilometriä lounaaseen Wainwrightin kaupungissa, jossa pysähtyy VIA Railin The Canadian -juna. Tavaraliikennettä Lloydminsterissä hoitaa Canadian National Railway ja Canadian Pacific Railway.


title: Lloydminster

text: Lloydminsterin lentoasema sijaitsee kaupungin luoteispuolella, Albertan puolella. Asemalta Central Mountain Air lentää suoria, päivittäisiä vuoroja Calgaryyn.


title: Lloydminster

text: Greyhound-linja-autoyhtiö ajaa päivittäisiä vuoroja kaupungista muun muassa Torontoon, Winnipegiin, Saskatooniin, Calgaryyn, Edmontoniin ja Vancouveriin.


title: Lloydminster

text: Lloydminster sijaitsee lämminkesäisellä mannerilmastovyöhykkeellä (Köppenin ilmastoluokitus Dfb). Talvet ovat yleensä kylmiä ja kuiva ja kesät puolestaan lyhyitä, lämpimiä ja keskimääräistä kosteampia. Aurinkoisia tunteja kaupungissa on keskimäärin 2170 tuntia vuodessa, ja kasvukausi on noin 120 päivää vuodessa.


title: Keskusta-vasemmisto

text: Keskusta-vasemmisto on puoluekentässä poliittista keskustalaisuutta ja vasemmistolaisuutta yhdistelevä ja näiden välissä olevan määritelmä. Siihen voidaan luokitella sosiaaliliberalismi, sosiaalidemokratia ja monet vihreät puolueet.


title: Chenla

text: Chenla (kiinaksi) tai Kambuja tai Kambudža (khmeriksi) oli khmerien ensimmäinen kuningaskunta nykyisen Kambodžan ja Thaimaan kaakkoisosien alueilla. Chenla syntyi 400-luvulla, itsenäistyi 500-luvulla ja alkoi hajota pienempiin kuningaskuntiin 700-luvulta alkaen.


title: Chenla

text: Chenla mainitaan ensimmäisen kerran kiinalaisissa kronikoissa, joiden mukaan Chenlan kuninkaat olivat 400-luvulla Funanin kuningaskunnan vasalleja. Chenla itsenäistyi Funanista 500-luvun puolivälin tienoilla. 600-luvun puoliväliin mennessä Chenla valloittanut koko Funanin kuningaskunnan. Funan myötä Chenlaan tuli myös intialaistunut kulttuuri, uskonnot ja keinokastelutaito.


title: Chenla

text: 600-luvulla Chenlalla oli hyvät suhteet Champan kuningaskuntaan. Kuningas Ishanavarman (hallitsi 616-635) tytär avioitui cham-prinssin kanssa ja heidän poikansa hallitsi Champaa 653-683. Champalla oli suuri vaikutus Chenlan arkkitehtuuriin.


title: Chenla

text: Chenlan yhtenäisen kuningaskunnan viimeiseksi kuninkaaksi jäi Chenlassa Jayavarman I (hallitsi 657-681). Hänen kuoltuaan Chenla jakautui kahteen osaan, joille kiinalaiset kronikoitsijat antoivat nimet Maa-Chenla ja Vesi-Chenla. Maa-Chenla sijaitsi Laosin nykyisen Champasak-provinssin alueella ja Vesi-Chenla puolestaan käsitti suurin piirtein entisen Funanin alueen (nyk. Kambodža). 715 Chenla alkoi jakaantua useiksi pieniksi kuningaskunniksi, joista merkittävin oli Shambpupura.


title: Chenla

text: Vesi-Chenla joutui Jaavan, Sumatran ja Malakan niemimaan merirosvojen hyökkäysten kohteeksi 700-luvun lopulla. Noin 790 Sailendra valloitti Vesi-Chenlan ja hallitsi sitä 12 vuotta, kunnes Jayavarman II vapautti Vesi-Chenlan Sailendran vallasta 802 ja perusti Chenlan kuningaskunnan raunioille Khmerien valtakunnan.


title: Kambuja

text: Kambuja on khmerinkielinen sana, joka voi viitata johonkin seuraavista:


title: Manttaalikunta

text: Manttaalikunta on itsehallintoyhteisö, jonka muodostavat kunkin kunnan manttaaliin pannun maan omistajat ja haltijat. Aikoinaan manttaalikunnilla oli keskeinen asema maalaispitäjien kunnalliselämässä. Näin sääti vielä vuoden 1865 asetus kunnallishallituksesta maalla (4/1865, 11 §). Vuoden 1898 maalaiskuntain kunnallishallintoasetus (21/1898, 11 §) määräsi, että manttaalikunnan asiat käsitellään manttaalikokouksessa. Kokouksessa saatiin käsitellä vain manttaaliin pantua maata ja laitoksia koskevia asioita. Manttaalikokouksen määrättävissä olevia rahastoja nimitettiin manttaalimiesten rahastoiksi. Manttaalikokouksessa voitiin myös päättää, että manttaalikunnalle kerättiin veroa, manttaalikunnan veroa.Kokouksessa käytetty äänioikeus riippui jäsenen manttaalin suuruudesta. Aiemmin manttaalikunnan hoidettaviksi kuuluivat yleiset rasitukset kuten yleisten teiden teko ja kunnossapito, kyytitoimi, käräjähuoneiston kunnossapito ja vankeinkuljetus. Vuonna 1917 tapahtuneen kunnallisen äänioikeusuudistuksen ja valtuustojen pakolliseksi tulon jälkeen manttaalikunnan merkitys supistui lähinnä muodolliseksi.


title: Sardiiniöljy

text: Sardiiniöljy on sillin sukuisista kaloista, sardiineista, puristamalla tai uuttamalla erotettu rasvaöljy, joka kuuluu kuivuviin öljyihin. Se on toisaalta myös kalaöljy. Sardiiniöljyä käytetään raaka-aineena valmistettaessa maaliöljyjä, lahonsuoja-aineita, nahankäsittelyaineita, pinta-aktiivisia aineita ja margariinia. Sardiiniöljyssä on 3 prosenttia steariinihappoa, 5 prosenttia myristiinihappoa, 14 prosenttia palmitiinihappoa ja loppuosa on glyserolin estereinä olevia tyydyttymättömiä rasvahappoja.


title: Viherpikkuelenia

text: Viherpikkuelenia ("Myiopagis viridicata") on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava tyranneihin kuuluva varpuslintu.


title: Viherpikkuelenia

text: Kooltaan viherpikkuelenia on noin 14 cm. Selästään laji on väritykseltään oliivinvihreä ja siivet ovat harmahtavanruskeammat. Pää on linnulla harmaa ja päässä on valkoinen silmäkulmajuova ja valkeat renkaat silmien ympärillä. Viherpikkuelenian kurkku on harmaa ja rinta sekä vatsa ovat väriltään keltaiset. Ulkonäöltään viherpikkuelenia muistuttaa pikkueleniaa ("Myiopagis gaimardii"), jolla on kuitenkin selkeä siipijuova.


title: Viherpikkuelenia

text: Keski-Amerikassa viherpikkuelenian levinneisyysalue ulottuu Meksikosta Panamaan. Laji on muuttomatkoillaan harhautunut kerran Texasiin vuonna 1985. Etelä-Amerikassa lajia tavataan Kolumbiasta Venezuelaan. Ecuadorin länsiosista, Brasiliasta Paraguayn itäosiin, Pohjois-Argentiinaan, ja Perun ja Bolivian itäosiin. Suuresta osasta Amazoniaa laji kuitenkin puuttuu. Linnun elinympäristöä ovat kuivahkot lehtimetsät, metsien reunamaat ja pensaikot. Viherpikkuelenia liikkuu yleensä yksinään eikä liity sekaparviin. Viherpikkuelenian elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 1 300 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Karl Johan Hagfors

text: Karl Johan Hagfors (sukunimi aik. "Jacobsson"; 17. lokakuuta 1860 Alaveteli – 26. lokakuuta 1939 Helsinki) oli suomenruotsalainen filosofian tohtori, seminaarin johtaja ja kirjailija.


title: Karl Johan Hagfors

text: Hagforsin vanhemmat olivat talollinen Jakob Viittavesi ja Brita Katarina Kaino. Hän valmistui opettajaksi Uudenkaarlepyyn seminaarista, pääsi ylioppilaaksi 1885 Helsingin yksityislyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen 1889 filosofian kandidaatiksi, 1891 lisensiaatiksi ja 1894 tohtoriksi. Hagfors työskenteli opiskeluaikanaan kansakoulunopettajana Helsingissä.


title: Karl Johan Hagfors

text: Hagfors toimi Uudenkaarlepyyn seminaarin lehtorina 1895–1917 ja seminaarin johtajana 1917–1930. Eläkkeelle jäätyään hän muutti asumaan Helsinkiin. Vuosina 1905–1911 Hagfors oli myös Österbottniska Posten-lehden toimittaja ja hän kirjoitti lehteen myöhemminkin pakinoita nimimerkillä "Kurre".


title: Karl Johan Hagfors

text: Hagfors oli naimisissa 1896–1923 Alexandra Elisabet Karlssonin (k. 1923) kanssa ja vuodesta 1926 Johanna Olivia Berghin kanssa.


title: Betty Järnefelt-Rauanheimo

text: Elisabet (Betty) Josefina Järnefelt-Rauanheimo os. "Nylenius" (6. huhtikuuta 1879 Savonlinna – 6. helmikuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen suomeksi ja englanniksi kirjoittanut kirjailija.


title: Betty Järnefelt-Rauanheimo

text: Järnefelt-Rauanheimon vanhemmat olivat lehtori Carl Nylenius ja Olga Mathilda Roschier. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896 (Privata svenska reallyceum för gossar och flickor i Kuopio) ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1899 ja maisteriksi 1900. Järnefelt-Rauanheimo toimi kielten opettajana useissa suomalaisissa kouluissa 1900–1907. Hän muutti sitten Yhdysvaltoihin jossa hän toimi edelleen opettajana. Vuodesta 1923 hän oli Kanadassa Suomen pääkonsulaatin sihteerinä.


title: Betty Järnefelt-Rauanheimo

text: Betty Järnefelt-Rauanheimo oli naimisissa 1920–1932 toimittaja Akseli Rauanheimon kanssa. Akseli Rauanheimo (ent. Järnefelt) oli 1923–1932 Suomen konsulina Montrealissa Kanadassa.


title: Major League Baseball -kausi 1876

text:
Kausi 1876 oli ensimmäinen National Leaguen kausi. Liiga perustettiin 2. helmikuuta 1876. Kyseessä on vanhin edelleen olemassa oleva palloilun ammattilaissarja. Ensimmäinen mestaruus varmistui 26. syyskuuta,
jolloin Chicago voitti Hartfordin juoksuin 7-6.


title: Major League Baseball -kausi 1876

text: Mutuals ja Athletics kieltäytyivät pelaamasta loppukauden vierasotteluitaan vedoten taloudellisiin ongelmiin. 10. joulukuuta liiga erotti kyseiset joukkueet.


title: Major League Baseball -kausi 1876

text: Virallisesti erillisiä mestaruusotteluita ei ollut merkitty ohjelmaan, mutta koska St.Louisilla oli keskinäisistä otteluista enemmän voittoja kuin Chicagolla, se piti itseään todellisena mestarina. Joukkueet sopivat epävirallisesta viiden ottelun "postseasonista", ja sarjalle annettiin nimeksi Championship of The West. Chicago voitti ensimmäisen kamppailun 2-0, mutta St.Louis neljä seuraavaa: 4-0, 3-2, 21-18 ja 16-15.


title: Srivijaya

text: Srivijaya tai Shrivijaya, myös "Śrī Vijaya", kiinaksi "San-fo-t'si", oli malaijien hindulais-buddhalainen kuningaskunta Kaakkois-Aasiassa noin 600-luvulta 1300-luvulle asti. Laajimmillaan se käsitti nykyisestä Indonesiasta Sumatran ja osia Jaavasta ja Borneosta sekä lisäksi nykyiset Malesian, Singaporen ja Brunein sekä nykyisen Thaimaan eteläisimmät alueet Malakan niemimaalla.


title: Srivijaya

text: Srivijaya oli tuntematon kuningaskunta aina vuoteen 1918 asti, jolloin ranskalainen George Cœdès esitti ensimmäiset teoriat Srivijayan olemassaolosta. Vaikutusvallastaan ja alueellisesta laajuudestaan huolimatta Srivijaya unohtui hyvin pian valtakunnan romahdettua. Srivijayasta on jäänyt jäljelle vain kourallinen mainintoja kronikoissa ja muutamia arkeologisia löytöjä, mikä on vaikeuttanut tietojen saantia etenkin kuningaskunnan varhaisista vaiheista. Pääasiallisia lähteitä ovat kiinalaiset ja intialaiset aikakirjat, joiden kuva Srivijayasta on epätäydellinen ja suppea.


title: Srivijaya

text: Srivijaya oli thalassokratia eli merivalta. Sen hallussa olivat Malakansalmi ja Sundansalmi, jotka olivat alueen tärkeimmät merireitit. Niiden kautta kulkivat Kiinan ja Intian väliset kauppareitit sekä Malaijien saariston koko kaupankäynti.


title: Srivijaya

text: Srivijayan katsotaan syntyneen 600-luvulla, koska ensimmäiset laajemmat maininnat Srivijayasta löytyvät kiinalaisten kronikoista vuodelta 670. Srivijaya lienee todennäköisesti perustettu joskus 500-luvulla. Tätä tukee se, että kiinalaisen I-Tsingin vieraillessa Srivijayassa 600-luvun lopulla kuningaskunnan kulttuurin oli jo kehittynyt pitkälle. Lisäksi Srivijayaa oli edeltänyt Kantolin kuningaskunta. Kiinalaiset Ming-dynastian (1368-1644) aikaiset kronikat kertovat, että San-fo-t'si, jonka entinen nimi oli Kantoli, lähetti 454-464 ensimmäiset lähettiläänsä Kiinaan. 502-549 lähettiläitä epäsäännöllisesti ja 960-1279 säännöllisesti ja keskeytyksettä. Kronikat eivät kuitenkaan kerro, missä vaiheessa Kantolista on tullut Srivijaya.


title: Srivijaya

text: Srivijayan pääkaupunki oli Palembangin satamakaupunki Etelä-Sumatralla. Luonteeltaan Srivijayan kuningaskunta oli ennemminkin satamakaupunkien liitto, jota Palembang hallitsi, eikä niinkään yksi yhtenäinen valtakunta. Srivijaya käytti sekä diplomatiaa että valloituksia vaikutusvaltansa kasvattamiseen mutta ei kuitenkaan hävittänyt valloittamiaan kuningaskuntia vaan käytti niitä hyödynsi niitä kaupankäynnissä.


title: Srivijaya

text: Palembang oli kuningaskunnan pääkaupunki, mutta ilmeisesti valtakeskuksena tai pääkaupunkina on aina välillä ollut myös Jambi Palembangista pohjoiseen. Arabialaisten, intialaisten ja kiinalaisten lähteiden mukaan Srivijayalla olisi ollut myös pääkaupunki tai jonkinlainen valtakeskus pohjoisessa Malakan niemimaalla. Joidenkin mielestä se olisi ollut Kedah (tai Kataha) nykyisen Malesian Kedah-provinssissa ja toisten mielestä taas Chaiya nykyisessä Surat Thanin provinssissa Thaimaan eteläosassa.


title: Srivijaya

text: 600-luvulta peräisin olevassa kiinalaisessa kronikassa kerrotaan Sumatralla olleen kaksi kuningaskuntaa, Jambi ja Palembang, ja Jaavalla kolme.


title: Srivijaya

text: Ensimmäiset varmat merkinnät Srivijayasta ovat maininnat Srivijayan (kiinaksi Che-li-fo-che) lähettiläistä Kiinaan vuosien 670 ja 740 välillä.


title: Srivijaya

text: Kiinalainen munkki I-Tsing saapui Srivijayaan 671, kun hän oli matkalla Intiaan ja viipyi neljä kuukautta. Paluumatkalla Intiasta hän viipyi Srivijayassa neljä vuotta 685-689. I-Tsing palasi vielä kerran neljäksi vuodeksi Srivijayaan 689-693.


title: Srivijaya

text: I-Tsingin matkakertomuksessaan ilmoittamat matkaetappien kestot ovat herättäneet kysymyksen Srivijayan alkuperäisestä sijainnista. Matkakertomuksen tietojen perusteella on päätelty, että alkuperäisen Srivijayan on täytynyt sijaita Jaavalla ja että pääkaupunki on siirretty Palembangiin 600-luvun loppupuolella. Toisen teorian mukaan taas samalla matkustusajalla päädyttäisiin Malakan niemimaan itärannalle noin Kedahin korkeudelle ja sieltä Srivijaya olisi siirretty 683-686 Palembangiin.


title: Srivijaya

text: Srivijayan alkuperäisestä sijainnista ei ole yksimielisyyttä, mutta tosiasiana pidetään kuitenkin, että Srivijaya nousu alkoi vasta 683. Kiinalaisista aikakirjoista on päätelty, että Melayu ja Srivijaya ovat olleet kaksi erillistä kuningaskuntaa ja että Melayuun olisi Jambin lisäksi alun perin kuulunut myös Palembang. Vanhin säilynyt srivijayalainen piirtokirjoitus (Kedukan Bukitin piirtokirjoitus) kertoo, kuinka kuningas lähti 13. huhtikuuta 683 laivoineen ”siddhayātrā” -nimiseen paikkaan. 8. toukokuuta hän komensi 20 000 miehen vahvuista armeijaa, joka lähti jostain ja saapui jonnekin. Retki oli joka tapauksessa menestys. Piirtokirjoitus ei ole säilynyt täydellisenä, joten siitä ei ole täyttä varmuutta, mitä se koskee. I-Tsingin matkakertomuksen perusteella on kuitenkin päätelty tämän olevan kuvaus siitä, kuinka Srivijaya valloitti Melayun ja siirtyi sitten Palembangiin.


title: Srivijaya

text: Muita srivijayalaisia piirtokirjoituksia on säilynyt kolme. Säilyneitä piirtokirjoituksia on vain ajalta 683-686. Talang Tuwon piirtokirjoitus on päivätty vuodelle 684 ja kertoo, kuinka kuningas Śrī Jayanāśā perusti Śrīksetra-nimisen puiston. Kaksi viimeistä piirtokirjoitusta kertovat samasta tapahtumasta vuodelta 686: Srivijayan sotaretkestä Jaavan kuningaskuntia vastaan.


title: Srivijaya

text: Srivijaya alkoi laajentua 600-luvun loppupuolelta lähtien. Se valloitti Melayun (eli Jambin) kuningaskunnan noin 680 ja sai siten haltuunsa Malakansalmen. Samoihin aikoihin Srivijaya aloitti sotaretket länsijaavalaisia kuningaskuntia vastaan, jotka sen onnistui myöhemmin vallata. 700-luvulla seurasi joukko kuningaskuntia Malakan niemimaalla: Chitu, Pan-pan, Langkasuka ja Kataha (eli Kedah).


title: Srivijaya

text: Jaavan saarella sijainnut Mataramin kuningaskunta (valtakausi 732-1045) valloitti samalla saarella olleen Sailendran kuningaskunnan 852. Sailendran dynastian prinssi Balaputran onnistuu paeta Srivijayaan, jossa hän onnistuu pääsemään valtaan. Sailendra-dynastia pysyi vallassa kuningaskunnan loppuun asti. Sitä ennen Srivijayaa hallinnut Sanjaya-dynastia puolestaan kehittyi sittemmin voimakkaaksi Jaavalla, jossa he hallitsivat Mataramin kuningaskuntaa. Sanjaya- ja Sailendra-dynastioiden välinen suhde on epäselvä. Erään teorian mukaan Sanjaya olisi perustanut Sailendra-dynastian sen jälkeen kun se oli perustanut Mataramin kuningaskunnan, jota Sailendrat hallitsivat. Luontevimmaksi syyksi dynastian vaihtumiselle on ehdotettu, että Balaputran äiti olisi itse asiassa ollut Srivijayan kuninkaan tytär.


title: Srivijaya

text: 700-luvun lopulta 800-luvun lopulle asti Srivijaya on ilmeisesti ollut Jaavan Sailendrojen vallan alla. Tämä on päätelty siitä, että valtakunnan Kiinan-lähettiläät tulivat 670-742 vain Srivijayasta, 767-873 vain Jaavalta ja 904-1178 taas Srivijayasta. Tämä näkemys on kyseenalaistettu, sillä se edellyttää, että kiinalaiset lähteet olisivat säilyneet täydellisinä. Toiseksi lähettiläiden puutuminen on voinut johtua muista syistä, kuten jännittyneistä suhteista näiden kahden valtakunnan välillä. Lisäksi tuolta ajalta on löytynyt piirtokirjoituksia Ligorista (nykyinen Nakhon Si Thammarat Etelä-Thaimaassa) ja Nalandasta Intiassa. Todennäköisintä onkin, että nämä kaksi valtakuntaa ovat olleet olemassa samanaikaisesti ja että niiden välit ovat olleet hyvät. Lisäksi ne ovat yhdessä laajentaneet 700-luvun lopulla valtapiiriään Chenlaan ja Champaan asti.


title: Srivijaya

text: 900-luvulta lähtien Malaijien saariston itäosissa alkoi muodostua kuningaskuntia, jotka muodostuivat vakavaksi uhaksi Srivijayalle. Mataramin kuningas Dharmavamsa yritti valloittaa Srivijayan 990 mutta epäonnistui. Sotatila jatkui kuitenkin ainakin 990-992, sillä Srivijayan Kiina-lähettiläs ei näinä vuosina yrityksistään huolimatta pystynyt palaamaan kotiinsa. Mataramin hyökkäysten takia kuningas Chulamanivarmadeva lähetti 992 lähettiläänsä Kiinaan pyytämään suojelusta. Srivijaya teki kostoiskun Mataramiin 1007, jossa sen pääkaupunki tuhottiin ja Dharmavamsa tapettiin. Dharmavamsan 15-vuotias perillinen Airlangga onnistui kuitenkin pakenemaan. Pari vuotta myöhemmin Airlangga perusti Mataramin uudelleen Kahuripanin nimellä.


title: Srivijaya

text: 1000-luvun alkua voidaan pitää Srivijayan valtakunnan kukoistuksen huipentuma. Srivijaya oli onnistuneesti torjunut Jaava valloitusyrityksen ja rangaissut sitä. Sillä oli tiiviit poliittiset, kaupalliset ja uskonnolliset suhteet Kiinaan ja Intiaan, jotka olivat tuon ajan suurvaltoja Aasiassa. Srivijayan Kiinan-lähettiläs vei 1017 Kiinan keisarille kultaisin kirjaimin kirjoitetun kirjeen ja lisäksi helmiä, norsunluuta, sanskritinkielisiä kirjoja ja orjia. Keisarillisella käskyllä lähettiläs sai jopa tavata itse keisarin.


title: Srivijaya

text: 1000-luvun ensimmäisellä vuosisadalla suurimmaksi uhaksi Srivijayalle muodostui intialainen Cholan dynastia, kun Rajendra Chola hyökkäsi Srivijayaan 1017. Hyökkäyksen syitä ei tiedetä, sillä Cholan ja Srivijayan välit olivat sitä ennen olleet hyvät. Se on voinut johtua Cholan noususta Intian valtameren merivallaksi. Cholan onnistui saada Malakan niemimaa haltuunsa 1025 noin 20 vuoden ajaksi. Samaan aikaan Cholan joukot jatkoivat iskuja Sumatralle. 1068 Vira Rajendra, Cholan kuningas, valloitti Kedahin lopullisesti ja jatkoi hyökkäyksiä Sumatralle. Srivijayan kuningas on saattanut olla Cholan vasalli ainakin nimellisesti 1068-1077, sillä Srivijayan prinssi on ilmeisesti noussut kuninkaaksi Cholan avustuksella. Srivijayan ja Cholan suhteet normalisoituivat pian tämän jälkeen, sillä vuodelta 1088 peräisin olevan piirtokirjoituksen mukaan valtakuntien väliset kaikilla aloilla rauhalliset.


title: Srivijaya

text: Cholan hyökkäysten seurauksena Srivijayan ja Kahuripanin (entinen Mataram) kuningaskunnat suhteet alkoivat rapistua. Cholan kyökkäykset olivat heikentäneet Srivijayaa ja Kahuripanin kuningas Airlangga käytti tilannetta hyväkseen ja vihamielisyydet Srivijayan kanssa kestivät noin 1028-1835. Tämän jälkeen kuningaskuntien suhteet olivat kuitenkin normaalit. Kahuripan oli ilmeisesti tajunnut, että Chola voisi muodostua myös vakavaksi uhaksi sille.


title: Srivijaya

text: Maininnat Srivijayasta 1100-luvulla ovat vähäisiä. Kiinalaisten kronikoiden perusteella tiedetään, että Srivijayasta on tullut lähettiläitä Kiinaan ainakin 1156 ja 1172. 1100-luvulta löytyy myös monia arabialaisia mainintoja. Abu Abdillah Muhammad al-Idrisi kertoo 1154 Tabula Rogeriana -teoksessaan Srivijayan ja Afrikan itärannikon välisestä kaupankäynnistä. Al-Idrisi mainitsi myös, että näiden kahden alueen asukkaat ymmärsivät toistensa kieltä. Hän kertoi myös kuinka haluttua Sofalan rauta oli Intiassa ja Malaijien saaristossa. Lisäksi hän kertoi kiinalaisten kauppayhdyskunnasta Srivijayassa ja lukuisista ulkomaalaisista, joita Srivijayassa vieraili kaupankäynnin takia.


title: Srivijaya

text: Srivijaya alkoi hajota 1200-luvulla. Jambi itsenäistyi noin 1225. Sukhothain kuningaskunta alkoi vallata Malakan niemimaan alueita 1280-luvulla. Jaavalainen Singhasarin kuningaskunta valloitti 1290 Melayun kuningaskunnan, joka ympäröi Palembangia ja Jambia. Mongolit tuhosivat Singhasarin 1293 ja sen seuraajavaltio Majapahit sai Srivijayan kuningaskunnan rippeet Palembangin ympärillä hallintaansa 1300-luvun alussa.


title: Srivijaya

text: Srivijaya oli alun perin hindulainen. Buddhalaisuus saapui Srivijayaan 420-luvulla ja mahajana-buddhalaisuus 600-luvulla. Srivijayanasta tuli pian mahajanalaisuuden merkittävimpiä keskuksia, joka houkutteli pyhiinvaeltajia ja oppineita Aasian muista osista. Merkittävimpiä heistä olivat kiinalainen munkki I-Tsing 670-luvulla ja tiibetiläinen buddhalainen oppinut Atisha noin 1011-1033. Srivijayasta mahajana-buddhalaisuus alkoi levitä 750-luvulle Jaavalle.


title: Srivijaya

text: I-Tsing vietti useita vuosia Palembangissa 670-luvulla ja mainitsee kirjoituksissaan Palembangin erittäin korkealaatuisen sanskritin opetuksen. Hän myös suositteli vuoden tai parin oleskelua siellä kaikille, jotka halusivat mennä Nalandan yliopistoon Pohjois-Intiassa. I-Tsingin mukaan he oppisivat ”käyttäytymään kunnollisesti” siellä.


title: Srivijaya

text: Srivijayaan liittyviä buddhalaisia piirtokirjoituksia on löytynyt muualta Aasiasta ainakin Pohjois-Intian Nalandasta (n. 850-860), Kiinan Kantonista (1000-luku) ja Thaimaan Wiang Sasta (Surat Thanin provinssissa).


title: Srivijaya

text: 1200-luvun loppuun mennessä islamista oli tullut vallitseva uskonto Srivijayassa.


title: Srivijaya

text: Srivijayan katoaminen merkitsi myös hindulais-buddhalaisten kuningaskuntien loppua alueella. Uudet valtiot alueella olivat islamilaisia sulttaanikuntia. Srivijayan seuraajina voidaan pitää seuraavia sulttaanikuntia:


title: Srivijaya

text: Seuraajiksi luetaan joskus myös Pohjois-Sumatran sulttaanikunnat (esimerkiksi Acehin sulttaanikunta) ja Brunei.


title: Srivijaya

text: Srivijaya on Majapahitin ohella suuri kansallisen ylpeyden aihe indonesialaisille ja osoitus Indonesian entisestä suuruudesta. Srivijayan ja Majapahitin kuningaskuntien hallitsemaa aluetta käytetään myös usein perusteluna Indonesian nykyisille rajoille.


title: Maman-ti

text: Maman-ti oli 1800-luvun jälkimmäisellä puoliskolla vaikuttanut kiowa-intiaanien ylin henkimies, ja sotapäällikkö, jonka panos oli merkittävä monissa kiowien ja comanchien käymissä taisteluissa Yhdysvaltain sotilasyksiköitä vastaan Oklahoman ja Texasin rajaseuduilla.


title: Maman-ti

text: Ulkonäöltään Maman-ti oli aristokraattisen komea ja pitkä mies. Hänellä oli kaksi vaimoa ja useita lapsia, joista punatukkainen Tejan-poika oli adoptoitu. Oman sukunsa keskuudessa Maman-tia kutsuttiin nimellä Owl Prophet (Pöllöprofeetta). Hänet tunnettiin myös esimerkiksi nimillä "Sky Walker" ja "Swan". Vaikka hän pysytteli suurten päälliköiden Kicking Birdin, Lone Wolfin ja Satantan varjossa, eikä tullut historiallisesti niin tunnetuksi kuin edellä luetellut kiowien johtajat, oli hän suuresti arvostettu niin oman kansansa kuin comanchienkin keskuudessa. Cheyennet pitivät Maman-tia suurena sankarina. Vuonna 1868 Everstiluutnantti George Armstrong Custerin järjestämän Washitan verilöylyn aikana Maman-ti pelasti sotilaiden julmuuksilta useita cheyennien naisia ja lapsia.


title: Maman-ti

text: Maman-tin henkimiehen ominaisuudet kuvastuivat hänen sotamaalauksessaan. Valkoiseksi maalatun ylävartalon rintaan ja selkään oli kuvioitu sininen pöllö korostamaan hänen maagisia voimiaan. Hänen hevosensa ja hänen takanaan ratsastavat kolme soturia olivat maalattu samalla tavalla. He kuuluivat Maman-tin perustamaan "Owl Societyyn" ja kantoivat seuran tunnuksia. Maman-tin johdolla he kommunikoivat taikamenoissaan pöllöjen kanssa. Kiowien uskomuksen mukaan pöllöt olivat kuolleiden henkien ilmentymiä.


title: Maman-ti

text: Maman-ti johdatti soturinsa vuonna 1870 menestyksekkäille ryöstöretkille, minkä ansiosta hänen vaikutusvaltansa kasvoi, ja hänet nähtiin yhä useammin mukana kiowien sotapartioissa. Hän omasi kyvyn nähdä tulevaisuuteen. Kun comanchien kilpaileva henkimies Isa-tai epäonnistui Adobe Wallsin taistelussa, oli Maman-tilla riittävästi arvovaltaa ja uskallusta järjestää onnistunut kostohyökkäys samaan paikkaan. Lone Wolf ja Satanta eivät lähteneet sotaretkille ilman Maman-tin suosiollisia ennustuksia voittoisista taisteluista.


title: Maman-ti

text: Amerikkalaisten joukkojen voimaa oli kuitenkin hyödytön vastustaa ja Red Riverin monet taistelut vuonna 1874 saivat Maman-tin ja Lone Wolfin etsimään joukoilleen yhä uusia piilopaikkoja, ja suojautumaan musertavan ylivoiman alta. Palo Duron kanjoni pohjoisessa Texasissa osoittautui huonoksi valinnaksi talvileirille. Sotilaat löysivät paikan syksyllä samana vuonna, ja tekivät tuhoisan yllätyshyökkäyksen.