title: Sauvaparisto

text: Pariston halkaisija on 13,5 mm - 14,5 mm ja pituus 50,5 mm. Paristotyyppi esiteltiin 1907. Muita nykyään nimityksiä ovat MN1500, MX1500, Pencil-sized. Penlight ja Mignon.


title: Sauvaparisto

text: Sama sauvaparistoa voi olla kaupan useilla nimillä. Esimerkiksi Energizer MAX AA voi olla myös Duracell MN1500, Varta 4106, Kodak KAA K6A, Toshiba LR6N, Varta 4006, Rayovac 815, Panasonic AM3 tai Energizer Ever Ready E91.


title: Sauvaparisto

text: AA-alkalipariston varaus voi olla 2 600 mAh.


title: Sauvaparisto

text: Pariston halkaisija on 26,2 mm ja pituus 50,0 mm. Nimityksiä ovat MN1400, MX1400 ja Baby.


title: Sauvaparisto

text: Pariston halkaisija on 34,2 mm ja pituus 61,5 mm. Paristotyyppi esiteltiin 1898 ensimmäisenä taskulamppuihin sopivana paristona. Muita nimityksiä ovat MN1300, MX1300, Mono ja BA-30.


title: The Family Tree

text: The Family Tree on Vivi Friedmanin ohjaama Yhdysvalloissa independent-tuotantona 2010 valmistunut pitkä elokuva. Elokuvaa on esitetty elokuvajuhlilla eri puolilla maailmaa, muun muassa Suomessa Rakkautta ja Anarkiaa -elokuvajuhlilla. Elokuvan näyttelijöitä ovat Hope Davis, Keith Carradine, Dermot Mulroney ja Selma Blair. Tuotanto käynnistyi alkuvuodesta 2007.


title: The Family Tree

text: Elokuva kertoo nykyajan yhdysvaltalaisen esikaupunkilaisperheen elämästä ja ongelmista, ja ohjaaja Friedman on luonnehtinut sitä mustaksi komediaksi. Elokuvan työnimi oli "Driving Lessons")


title: Toivo Pohjonen

text: Toivo Pohjonen (11. heinäkuuta 1925 Helsinki – 7. syyskuuta 2010 Helsinki) oli poliittinen vaikuttaja, joka toimi SKP:ssä ja sen lähijärjestöissä vuodesta 1947. Hän muotoili Erkki Kauppilan kanssa SKP:n julkilausuman, jossa tuomittiin Neuvostoliiton tekemä Tšekkoslovakian miehitys.


title: Toivo Pohjonen

text: Pohjosen isä oli suutari, ja hän itse oppi viilarin ammatin. Vuonna 1947 hän aloitti SDNL:n työntekijänä, ja vuodesta 1951 hän työskenteli SKP:n Helsingin-piirissä. SKP:n toimitsija hänestä tuli 1953, ja samalla hän oli myös SKP:n tiedotussihteeri vuodesta 1963. Hänet valittiin 1960-luvulla Yleisradion hallintoneuvostoon, ja Ylen ohjelmaneuvoston puheenjohtaja hän oli 1967–1970. Pohjosen ansiota on että SKP:n edustajakokousta pääsivät seuraamaan 1966 alkaen kaikki viestimet. Historiantutkimus on hyötynyt muistiinpanoista, joita hän teki SKP:n ja Neuvostoliiton johtajien tapaamisissa.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Paukkajanvaaran uraanikaivos sijaitsi Enossa Pohjois-Karjalassa ja se oli toiminnassa 1958–1961. Kaivos löytyi 1957 lähetetyn kansannäytteen perusteella. Malmia louhittiin toiminta-aikana 40 325 tonnia ja sen uraanipitoisuus oli keskimäärin 0,14%. Uraania tuotettiin yhteensä 40 tonnia. Kaivoksen omisti "Atomienergia Oy" 1957–1973. Paukkajanvaaran kaivos jäi pilottivaiheeseen ja niinpä myös louhitut malmimäärät olivat pieniä.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Kaivoksen toiminta kuitenkin lopetettiin ennen aikojaan jolloin radioaktiivisia aineita levisi laajalle ympäristöön, kun kukaan ei hoitanut kaivoksen siivoustöitä.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: STUK vuonna 1984 tekemässä selvityksessä säteilyarvot olivat alueella vielä yli 20 vuotta kaivoksen sulkemisen jälkeen 0.9 - 9-3 µSv/h. Luonnollinen taustasäteily Suomessa vaihtelee välillä 0,04-0,30 µSv/h.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Paukkajanvaara oli Suomen ensimmäinen sisäinen radiologisen saastumisen tapahtuma uraanikaivostoiminnassa. Talvivaaran kaivoksen onnettomuustilanteen tarkka kartoitus on vielä kesken. Radionuklidien viimeiset seurannat tehdään oletettavasti myös Talvivaaran kaivoksessa vasta muutaman kymmenen vuoden kuluttua radiologisen tapahtuman primaarista vuodosta ympäristöön kuten Paukkajanvaarankin tilanteessa toimittiin.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Tällöin kontaminaatio ja biologinen jakautuminen ympäristöön ovat selventyneet riittävästi, jotta voidaan arvioida jatkotoimenpiteet..


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Malmia louhittiin kahdesta paikasta. "Kunnansuon" esiintymän yläosa louhittiin avolouhoksena 1958–1959 ja "Mårtenssonin" esiintymä louhittiin ensin avolouhoksena 1958-1959 ja sitten maan alla aina 40 metrin syvyyteen saakka 1960–1961. Loppuvaiheessa kaivoskuilu oli 96 metriä syvä, ja siitä lähti louhintatunneleita ainakin 40 ja 60 metrin syvyyksistä. Uraanimalmin alkurikastus tehtiin kaivoksella ja rikaste kuljetettiin sitten tynnyreissä pääasiassa Ruotsiin. Kaivos suljettiin kesällä 1961. Tuotantorakennukset purettiin 1970-luvun lopulla.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Suljettu kaivosalue kunnostettiin 1993 Säteilyturvakeskuksen aloitteesta. Mårtenssonin esiintymän kaivoskuilu räjäytettiin umpeen ja jätealue tasattiin sekä peitettiin 1,5–2 metrin paksuisella moreeni- ja savikerroksella.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Näiden avulla luodaan biologis-mekaaninen filtteri joka estää uusien, keinoitekoisesti luotujen aktivoitumis- ja hajoamistuotteiden tytärnuklidisarjojen leviämisen luontoon. Saven ollessa luonnostaan raskasmetalleja sitova, voidaan luoda myös kemiallis-mekaaninen sidosmekanismi aineiden biologisen ja kemiallisen leviämisen hidastamiseksi.


title: Paukkajanvaaran kaivos

text: Itse säteilyä ei voida sitoa pois ekosysteemistä edes huomattavan kivimassan avulla, säteilyn eri muotojen ja Ionisaation ollessa itsessään uutta säteilyä lisäävä ns. kumuloituva. Varsinkin käytetty ydinpolttoaine vaatii erityistä jäähdytystä useita kymmeniä vuosia, jolloin säteily on vaimentunut siedettävälle tasolle ja säteilyn vuorovaikutus hidastuu, jolloin uusien aktivoitumistuotteiden välitön kontaminaatio (säteily & kemiallinen) luontoon vähenee.


title: Metsämontun kaivos

text: Metsämontun sinkkikaivos sijaitsi Kiskossa Varsinais-Suomessa ja se oli toiminnassa 1951–1974. Kaivos tuotti sinkin ohella myös kuparia, lyijyä ja jonkin verran kultaa ja hopeaa. Malmia louhittiin toiminta-aikana 1,51 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 3,34% sinkkiä, 0,28% kuparia, 0.74% lyijyä ja 14,1% rikkiä. Hopeaa oli 24,8 grammaa tonnissa ja kultaa 1,43 grammaa tonnissa.


title: Metsämontun kaivos

text: Metsämontun esiintymä löydettiin 1946. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.


title: Aijalan kaivos

text: Aijalan kuparikaivos sijaitsi Aijalassa Kiskossa Varsinais-Suomessa ja se oli toiminnassa 1948–1961. Kaivos tuotti kuparin ohella myös sinkkiä, rikkiä ja pieniä määriä kultaa ja hopeaa. Malmia louhittiin toiminta-aikana 0,84 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 1,59 % kuparia, 0,66 % sinkkiä ja 13,98 % rikkiä. Kultapitoisuus oli 0,7 grammaa/tonni ja hopeaa oli 14 grammaa tonnissa.


title: Aijalan kaivos

text: Oman malmin ehdyttyä Aijala toimi 1950–70-luvuilla läheisestä Metsämontun kaivoksesta tuotetun malmin jalostuspaikkana.


title: Aijalan kaivos

text: Aijalassa oli ollut jo aiemminkin pienimuotoista kaivostoimintaa. Lyijymalmia louhittiin Hopeamäessä 500 tonnia vuosina 1677–1916 ja Aurumsissa 20 tonnia vuosina 1684–1957, lisäksi rautamalmia on louhittu Helbomsissa 40 tonnia vuosina 1688–1831.


title: Aijalan kaivos

text: Helmikuussa 2017 kaivoskuilu romahti tehden maahan suurehkon aukon. Tapahtuman yhteydessä kaivosvesiä pääsi muun muassa Kiskonjokeen.


title: Nollapiste (runokokoelma)

text: Nollapiste on Osmo Jokisen ainoaksi jäänyt runokokoelma vuodelta 1964. Julkaisun aikaan runoteos sai huomiota haastamalla kirjoituksen merkityksen runoudessa. Siitä otettiin kaksi lisäpainosta vuonna 1965. Teosta on luonnehdittu neo- eli uusdadaksi.


title: Nollapiste (runokokoelma)

text: Jokisen 64-sivuinen teos sisältää pääosin tyhjiä sivuja. Ne on jäsennelty osastoiksi, joillekin sivuille on painettu isokokoisia typografisia merkkejä, jotka on yleensä tulkittu pisteiksi. Teosta on luettu hiljaisuuden, taukojen ja tyhjien tilojen kollaasina.


title: Nollapiste (runokokoelma)

text: Nollapiste on vuonna 2004 julkaistu Hollannissa Hubert van den Bergin käännöksenä "Nulpunt".


title: Jaakko Saari

text: Jaakko Sakari Saari (s. 3. marraskuuta 1957 Jyväskylän maalaiskunta) on suomalainen judoka, joka kilpaili 1970–1980-luvuilla.


title: Jaakko Saari

text: Saari ei voinut osallistua Helsingin EM-kilpailuihin 1978 kuumeen vuoksi. Moskovan olympialaisissa 1980 hänen oli tarkoitus otella alle 95 kg:n sarjassa, mutta olympiakomitea oli ilmoittanut hänet vahingossa yli 95-kiloisiin. Hän osallistui avoimeen luokkaan sijoittuen jaetulle 15. sijalle. Pariisin EM-kilpailuissa 1983 hän oli alle 95 kg:n sarjassa seitsemäs. Sotilaiden MM-kilpailuissa hän sai hopeaa alle 95-kiloisissa 1984 sekä pronssia alle 86-kiloisissa 1978 ja alle 95 kg:n painoluokassa 1980 ja 1985.


title: Jaakko Saari

text: Saari edusti seuratasolla jyväskyläläistä Jigotaita ja Helsingin Chikaraa. Hän voitti Suomen-mestaruuden alle 86 kg:n painoluokassa 1978 sekä alle 95-kiloisissa 1979, 1980, 1981 ja 1983. SM-hopeaa hän sai 80 kg:n sarjassa 1976 ja alle 95-kiloisissa 1985.


title: Jaakko Saari

text: Syyskuussa 2015 Saari aloitti Suomen judomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Sky & Telescope

text: Sky & Telescope on kuukausittain ilmestyvä tähtitieteen harrastukseen keskittyvä yhdysvaltalainen aikakauslehti. Lehti syntyi vuonna 1941, kun The Sky ja The Telescope fuusioituivat samaksi lehdeksi.


title: Ylöjärven kaivos

text: Ylöjärven (Parosjärven) kuparikaivos sijaitsi Ylöjärvellä Takamaan kylässä ja se oli toiminnassa 1943–1966. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy. Kaivos tuotti kuparin ohella myös wolframia ja pieniä määriä kultaa ja arseenia. Malmia louhittiin toiminta-aikana 4,01 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 0,75% kuparia ja 0,11% wolframia. Kultapitoisuus oli 0,04 grammaa/tonni. Enimmillään kaivos työllisti lähes 300 henkilöä.


title: Ylöjärven kaivos

text: Kaivos löydettiin maanviljelijä Kalle Leppäsen 1937 lähettämän näytteen perusteella ja varsinainen malmiesiintymä löytyi 1939. Kuparikiisun vuosituotanto oli aluksi noin 100 000 tonnia mutta se kohosi myöhemmin jopa 300 000 tonniin. Malmin rikastuksessa syntyi jätteenä runsaasti arseenipitoista rikastushiekkaa. Tätä hiekkaa pumpattiin aluksi Parosjärven eteläosaan ja tämän alueen täytyttyä sitä varastoitiin 17 hehtaarin kokoiselle jätealueelle noin 3 miljoonaa tonnia 9 metrin paksuiseksi hiekkapatjaksi. Kaivoksen toiminnan lakattua läheisissä järvissä ja soissa sekä Näsijärveen laskevassa Vahantajoessa on havaittu kohonneita arseeni- ja metallipitoisuuksia. Kaivostoiminnan aikana Parosjärvi oli pumpattu tyhjäksi ja se toimi kaivoksen avolouhoksena. Järvi alkaa vähitellen palautua ennalleen kaivoksen lopetettua toimintansa.


title: Ylöjärven kaivos

text: Entisellä kaivosalueella toimii nykyisin Puolustusvoimien tutkimuslaitos joka siirtyi sinne vaiheittain 1967–1974 Helsingistä. Puolustusvoimien tutkimuslaitoksen koekenttä on entisellä rikastushiekka-alueella. Kaivosalueelle on rakennettu uusia rakennuksia mutta myös vanhat kaivosrakennukset on säilytetty.


title: Ibiza (kaupunki)

text: Ibiza () on kaupunki ja kunta samannimisellä saarella Espanjan Baleaareilla. Vuonna 2016 kunnan väkiluku oli 49 549 asukasta. Se on väkiluvultaan Pityuusien (Ibiza ja Formentera) suurin ja koko Baleaarien kolmanneksi suurin kunta.


title: Markku Airio

text: Markku Erkki Airio (s. 25. huhtikuuta 1952 Helsinki) on suomalainen judoka, joka kilpaili kansainvälisellä tasolla 1970–1980-luvuilla.


title: Markku Airio

text: Airio sijoittui Montrealin olympialaisissa 1976 avoimessa luokassa jaetulle 16:nnelle ja raskaassa sarjassa jaetulle 17. sijalle. EM-kilpailuissa hän oli viides yli 93 kg:n painoluokassa 1976 sekä yli 95-kiloisissa 1978 ja 1980. Avoimessa luokassa hän oli seitsemäs 1984.


title: Markku Airio

text: Airio edusti seuratasolla helsinkiläistä Chikaraa. Hän voitti Suomen-mestaruuden alle 93 kg:n painoluokassa 1974, alle 95-kiloisissa 1977 sekä yli 95 kg:n sarjassa 1978, 1979 ja 1987. SM-hopeaa hän sai yli 93-kiloisissa 1973, alle 93-kiloisissa 1975 sekä yli 95 kg:n painoluokassa 1980, 1983–1986 ja 1990, yhteensä kahdeksan kertaa. SM-pronssia hän sai yli 95-kiloisissa 1982 ja 1988.


title: Baleaarien yliopisto

text: Baleaarien yliopisto on julkinen yliopisto Baleaareilla Espanjassa. Yliopisto on perustettu vuonna 1978, ja sillä on kampuksia Ibizassa ja Alayorissa. Opiskelijoita yliopistossa on yli 13 000.


title: Salisyylihappo

text: Salisyylihappo on orgaaninen yhdiste, joka on palavaa ja huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä kiteistä ainetta, neulamaisia kiteitä. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava HOCHCOOH. Salisyylihaposta käytetään myös nimityksiä "2-hydroksibentsoehappo", "o-hydroksibentsoehappo" ja "fenolihappo". Salisyylihapon suolat ja esterit ovat "salisylaatteja".


title: Salisyylihappo

text: Salisyylihapon moolimassa on 138,1 g/mol, härmistymispiste 76 °C, sulamispiste 159 °C, suhteellinen tiheys 1,4 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), liukoisuus veteen 20 °C lämpötilassa 0,2 g/100 ml, leimahduspiste 157 °C, itsesyttymislämpötila 540 °C ja CAS-numero 69-72-7.


title: Salisyylihappo

text: Kasveissa salisyylihappo toimii kasvihormonin kaltaisesti.


title: Salisyylihappo

text: Salisyylihappoa voidaan eristää muun muassa poppeleista, pajuista ja koivuista. Usein se esiintyy glykosidina, joka voidaan hydrolysoida. Ensimmäinen synteettinen menetelmä, Kolbe–Smith-menetelmä, julkaistiin vuonna 1859 ja on edelleen käytössä. Siinä natriumfenoksidi reagoi hiilidioksidin kanssa 180–200 °C:n lämpötilassa ja korkeassa paineessa. Muita menetelmiä ovat o-kresolaatin ja kuparibentsoaatin kuumennus. Myös bioteknisiä tuotantoprosesseja on tutkittu. Salisyylihappoa käytetään erityisesti asetyylisalisyylihapon eli aspiriinin valmistamiseen sekä värien valmistuksessa. Sillä on myös fungisidisia ja desinfioivia ominaisuuksia. Sitä voidaan käyttää myös kopiopapereiden valmistuksessa.


title: Salisyylihappo

text: Lyhytaikainen altistus aineelle ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.


title: Salisyylihappo

text: Salisyylihappoa käytetään sen keratolyyttisen eli sarveisainetta syövyttävän ominaisuuden takia syylien ja känsien paikallishoitoon. Salisyylihapon johdokset, salisylaatit, ovat tärkeä tulehduskipulääkeryhmä, joka tosin on korvautunut vähemmän haittoja aiheuttavilla aineilla (ks. asetyylisalisyylihappo). Sen johdos on myös käytöstä pois jäänyt tuberkuloosilääke aminosalyyli eli p-aminosalisyylihappo.


title: Korsnäsin kaivos

text: Korsnäsin lyijykaivos sijaitsi Korsnäsissä Pohjanmaalla noin 40 kilometrin päässä Vaasasta ja se oli toiminnassa 1958–1972. Kaivos tuotti lyijyn ohella myös aparitiittirikastetta, joka sisälsi runsaasti harvinaisia maametalleja. Malmia louhittiin toiminta-aikana 0,87 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 3,56 % lyijyä ja 0,83 % LaO.


title: Korsnäsin kaivos

text: Korsnäsin lyijyhohde-esiintymä löydettiin 1955. Kaivoksen tuotanto alkoi 1958 mutta se oli keskeytyksissä 1962–1964 alhaisen lyijyn hinnan vuoksi.


title: Korsnäsin kaivos

text: Korsnäsin kaivos oli Suomen ainoa varsinainen lyijykaivos. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.


title: Korsnäsin kaivos

text: Kaivoksen 45 metriä korkea kaivostorni on säilynyt.


title: Korsnäsin kaivos

text: Maametallien kysynnän lisäännyttyä kanadalaisen kaivoskonsernin Tasman Metalsin tytäryhtiö "Tasmet" on hakenut 2010 valtauslupaa 268 hehtaarin alueelle Korsnäsissa. Entinen lyijykaivos kuuluu tähän alueeseen.


title: Talisman-luokka

text: Talisman-luokka oli Turkin laivaston Britanniasta tilaama hävittäjäluokka, jonka Britannian Kuninkaallinen laivasto lunasti marraskuussa 1914 itselleen ensimmäisen maailmansodan puhjettua. Alukset viimeisteltiin Amiraliteetin ohjeiden mukaisesti sodan ajan palvelusta varten.


title: Talisman-luokka

text: Luokan alukset olivat Hawthorn Leslie and Companyn asiakkaalle suunnittelemia, jolloin ne olivat pidempiä ja leveämpiä kuin Kuninkaalliselle laivastolle rakenteilla olleet alukset. Alusten ollessa suurehkoja ne palvelivat normaalisti laivueenjohtajina. Alusten runkorakenne oli niin onnistunut, että se otettiin myöhemmin käyttöön V- ja W-luokkien aluksissa 1917.


title: Talisman-luokka

text: Ne oli raskaasti aseistettuja viidellä nelituumaisella QF tykillä, joista kaksi oli asennettu ruorihytin eteen rinnakkain. Loput tykit olivat kahden ensimmäisen savuhormin välissä, valonheitinkorokkeen takana sekä puolikannella. Kaikissa tykeissä oli puolikilpi.


title: Talisman-luokka

text: Alusten nimiksi allokoitiin aluksi "HMS Napier", "HMS Narborough", "HMS Offa" ja "HMS Ogre", mutta ne muutettiin T:llä alkaviksi helmikuussa 1915.


title: Stormin kaivos

text: Stormin nikkelikaivos sijaitsi Vammalan (osa nykyistä Sastamalaa) Stormissa ja se oli toiminnassa vuosina 1974–1995. Kaivos tuotti nikkelin ohella myös kuparia. Malmia louhittiin toiminta-aikana 4,57 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 0,68 prosenttia nikkeliä ja 0,42 prosenttia kuparia. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy ja nykyisin sen omistaja on Polar Mining Oy.


title: Stormin kaivos

text: Malmiesiintymä löytyi vuonna 1960 lähetetyn kansannäytteen perusteella. Näyte löydettiin nykyisen valtatien 12 rakennustöiden yhteydessä kallioleikkauksesta.


title: Stormin kaivos

text: Stormin kaivos on suljettu mutta sen rikastamossa käsitellään nykyisin Oriveden Kutemajärven kultakaivoksesta ja Huittisten Jokisivun kultakaivokselta tuotua malmia. Myös marraskuussa 2018 avattavan Valkeakosken Kaapelinkulman kultakaivoksen malmi rikastetaan täällä.


title: Silmu

text: Silmu () on versokasvien kehityksensä alussa oleva verso. Sen keskellä sijaitsevaa kasvupistettä ympäröivät lehtien aiheet, jotka ovat painuneet tiiviisti toisiaan vasten. Useilla lajeilla silmun ja siitä kehittyvän verson välillä ei ole yksiselitteistä kasvullista rajakohtaa. Selvin ero niiden välillä on viileiden ja kuivien vyöhykkeiden puihin kasvukauden lopulla muodostuvissa talvisilmuissa. Niissäkin on usein verraten kehittyneitä verson osia, kuten kukkasilmuissa kukkien aiheita. Lehdettömän puuvartisen kasvin voi tunnistaa silmuista.


title: Silmu

text: "Silmuasento" eli "vernaatio" tarkoittaa yksittäisen lehden asentoa silmussa. Silmuasento voi olla esimerkiksi vastalaskuinen, poimuinen tai kääryinen. Se on eri taksonomisilla ryhmillä niille luonteenomaisella tavalla erilainen. "Silmulimitys" tarkoittaa silmun lehtien sijaintia toisiinsa nähden. Se voi olla vaikkapa avoin, limikierteinen, laskevasti limittäinen, sisäpoimuinen tai ulkopoimuinen.


title: Silmu

text: Silmun uloin kerros koostuu usein lavattomista ja kovapintaisista silmusuomuista, jotka verson kasvun aiheuttaman silmun puhkeamisen jälkeen varisevat pois. Alkeissilmu (lat. "plumula") on siemenen alkiossa. Sijainnin perusteella on nimetty varren latvassa tai verson kärjessä oleva kärkisilmu (nimenä myös päätesilmu tai terminaalisilmu), koppisiemenisten jokaisessa lehtihangassa oleva hankasilmu ja juurien juurisilmut. Hankasilmu muuttuu kehittyessään joko kukkaversoksi tai varren haaraksi eli se ylläpitää kasvin haarautumista. Jono- eli seriaalisilmuja on esimerkiksi kuusamilla ja rivi- eli kollateraalisilmuja kasvaa sahramien mukulassa. Itusilmut eli bulbillit kasvavat kukkien tilalle tai kasvulehtien laitaan ja irtoavat emokasvista itsenäistyen uusiksi kasviyksilöiksi. Tällaisia lisääntymiselimiä on muun muassa ruskoliljalla ja nurmitattarella. Monilla vedessä kasvavilla versokasveilla on talvehtimissilmuja eli hibernaakkeleita eli turioita. Tällainen kylmää kestävä silmu kehittyy vedenpinnan alla ja irtoaa emoyksilöstä talvehtiakseen pohjassa. Seuraavana vuonna talvehtimissilmusta kasvaa tytäryksilö. Talvehtimissilmuja kehittyy esimerkiksi kilpukkaan, vitaan ja isovesiherneeseen.


title: Silmu

text: Jos silmun syntymispaikka on jo jokseenkin erilaistunut, nimitetään silmua jälkisilmuksi eli adventiivisilmuksi. Esimerkiksi itulehdellä niitä on lehdissä ja pelto-ohdakkeella juurissa. Sellaisia kasvaa myös usein haavoihin ja muunlaisiin vioittumiin. Trooppisissa puissa on usein leposilmuja. Niiden kasvun jatkuminen tapahtuu vasta vuosien kuluttua, kun esimerkiksi latva tuhoutuu tai vesat alkavat kasvaa kannosta. Muun muassa kaakaopuun kukat kehittyvät rungon leposilmuista. Tällaista ilmiötä nimitetään runkokukinnaksi eli kaulifloriaksi.


title: Parker-luokka

text: Parker-luokka (paranneltu Marksman-luokka) oli Britannian kuninkaallisen laivaston kuuden aluksen muodostama laivueenjohtajaluokka ensimmäisessä maailmansodassa. Alukset romutettiin pian sodan päätyttyä lukuun ottamatta Australian laivastolle luovutettua "HMS Anzacia". Luokkaa on osassa lähteistä kutsuttu myös Anzac-luokaksi.


title: Parker-luokka

text: Luokka pohjautui edeltäneeseen Marksman-luokkaan. Niillä oli samankaltainen runko, mutta komentosiltaa oli siirretty taaemmas, jolloin savuhormien määrä laski neljästä kolmeen. Siirto mahdollisti etukannelle yliampuvan tykin asentamisen, jolloin molemmat tykit kykenivät tulittamaan koko ampumasektorille, ja lisäksi ylösnostettua B-tykkiä voitiin käyttää kovassakin merenkäynnissä. Muutos paransi merkittävästi alusten taistelukelpoisuutta. Toinen muutos oli keskitetyn tulenjohdon lisääminen aluksille, eikä tykkikohtaisia tulenjohtajia tarvittu. Tulenjohtojärjestelmä koostui keskitetystä tulenjohtotasosta, joka käsitteli maalitiedot tähystäjiltä ja etäisyysmittarilta. Tulenjohtajana toimiva tykistöupseerin johtaman tulen tarkkuus ja vaikutus oli merkittävästi parempi kuin aiemmin. Järjestelmästä tuli normaaliosa hävittäjien varustusta V- ja W-luokista alkaen vuonna 1917.


title: Parker-luokka

text: Aluksista kaksi ensimmäistä tilattiin helmikuussa 1915 osana vuoden 1915 hätäohjelmaa. Seuraavat kolme tilattiin heinäkuussa 1915 ja viimeinen joulukuussa 1915.


title: Luikonlahden kaivos

text: Luikonlahden kuparikaivos sijaitsi Kaavin kunnassa Pohjois-Savossa, ja se oli toiminnassa vuosina 1968–1983. Nykyisin Luikonlahden kaivosalueella rikastetaan Kylylahden kaivoksen malmia.


title: Luikonlahden kaivos

text: Malminrikastus käynnistyi Luikonlahdessa vuonna 2012. Luikonlahden rikastamo oli tuolloin osa australialaisen Altona Mining Ltd:n ja sen suomalaisen tytäryhtiön Kylylahti Copper Oy:n kaivostoimintaa. Lokakuussa 2014 Kylylahti Copper Oy:n omistajaksi vaihtui ruotsalainen Boliden-konserni. Kauppahinta on 95 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Luikonlahden kaivos

text: Luikonlahden rikastamolla tehdään töitä kolmessa vuorossa. Työntekijävahvuus on vajaat 140. Rikastamo on toiminut täydellä teholla syyskuusta 2012 lähtien.


title: Luikonlahden kaivos

text: Vuosittain Luikonlahteen kuljetetaan rikastettavaksi arviolta 550 000 tonnia malmia Kylylahden kaivoksesta Polvijärveltä. Malmi sisältää mm. kuparia, kobolttia, nikkeliä, kultaa ja sinkkiä. Muutaman vuoden aikana kultaa on rikastettu Luikonlahdessa yhteensä noin tuhat kilogrammaa.


title: Luikonlahden kaivos

text: Luikonlahdesta rikaste viedään rekoilla Harjavaltaan, jossa on Bolidenin kuparisulattamo. Harjavallassa valmistetaan kuparimetallia.


title: Luikonlahden kaivos

text: Joulukuussa 2012 Kylylahti Copper Oy ilmoitti, että se pyrkii jatkossa nostamaan Luikonlahden rikastamon tuotantokapasiteettia 800 000 tonniin malmia. Kylylahti Copper Oy kaavailee, että Luikonlahdessa voitaisiin prosessoida yhtiön muiden malmioiden malmia. Kylylahti Copper Oy:llä on malmioita muun muassa Outokummun Hautalammilla sekä Leppävirran Valkeisenrannalla.


title: Luikonlahden kaivos

text: Jos tuotantokapasiteetin nosto toteutuu tavoitteiden mukaisesti, Luikonlahden rikastamossa tuotetaan vuosittain kupari-kultarikastetta 47 000 tonnia, sinkkirikastetta 5 000 tonnia ja koboltti-nikkelirikastetta 98 000 tonnia.


title: Luikonlahden kaivos

text: Tuotannon kasvaessa rikastamolle syntyy aiempaa enemmän rikastehiekkaa. Nykyistä 27 hehtaarin allasta ei aiota laajentaa. Sen sijaan rikastamo aikoo korottaa rikastehiekka-altaita ja patorakennelmia. Jos tuotanto tuplaantuu, myös rikastuksen yhteydessä tarvittavien prosessivesien ja käytettyjen kemikaalien määrä kasvaa. Luikonlahden rikastamo pyrkii ottamaan käyttöön veden kierrätyksen vuoden 2013 loppuun mennessä.


title: Luikonlahden kaivos

text: Rikastamon tuotannon kasvusuunnitelmat ovat herättäneet huolta sekä alueen vakituisissa että vapaa-ajan asukkaissa. Jos rikastamon tuotantoa lisätään suunnitellulla tavalla, se lisäisi päästöjen määrää vesistöön. Myös liikennemäärän kasvunäkymät (noin 44 % verrattuna nykyiseen) huolestuttavat paikallisia. Kylylahdesta kuljetetaan 60–70 kuormallista malmia Luikonlahden rikastamolle joka arkipäivä.


title: Luikonlahden kaivos

text: Kaavin Luikonlahdessa toimi vuosina 1968–1983 kuparikaivos. Se tuotti kuparin ohella myös sinkkiä, kobolttia ja rikkiä. Malmia louhittiin toiminta-aikana 6,87 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 0,99 prosenttia kuparia, 0,61 % sinkkiä, 0,14 % kobolttia ja 17,22 % rikkiä. Kaivoksen omisti Myllykoski Oy.


title: Luikonlahden kaivos

text: Luikonlahteen rakennettiin rautatieyhteys yhtä aikaa kaivostoiminnan käynnistymisen kanssa. Kaivoksen kuparirikaste kuljetettiin Harjavallan tehtaille ja rikkirikaste Siilinjärvelle. Kokkolaan kuljetettiin sinkkirikaste sekä pienempiä määriä myös koboltti- ja nikkelirikastetta.


title: Luikonlahden kaivos

text: Kaivostoiminta alkoi suurimman ns. "Asuntotalon" esiintymän avolouhintana 1968–1971. Louhinta jatkui täällä sitten maan alla aina vuoteen 1983 saakka. Vuosina 1980–1983 louhittiin myös "Kunttisuon" ja "Pajamalmin" malmiesiintymät.


title: Luikonlahden kaivos

text: Kaivostoiminta päättyi Luikonlahdessa vuonna 1983. Sen jälkeen kaivosalueella ovat toimineet Malmikaivos Oy (malminetsintää, geologisia tutkimus- ja erikoislouhintapalveluja), Partek Oy ja Finnminerals Oy. Malmikaivos Oy löysi Kaavilta Suomen ensimmäisen kimberliittiesiintymän vuonna 1964.


title: Luikonlahden kaivos

text: Kaivosalueella on toiminut myös Mondo Minerals Oy:n talkkimalmin rikastamo. Kaivoksen osti sitten kanadalaisomisteinen kaivosyhtiö Finn Nickel Oy joka aikoi avata kaivoksen rikastamon ja haki jo sitä varten lupia. Hanke kaatui kuitenkin yhtiön konkurssiin heinäkuussa 2009.


title: Luettelo kristityistä ajattelijoista tieteen piirissä

text: Tämä on luettelo uskonnon ja tieteen välisestä suhteesta, erityisesti kristillisistä lähtökohdista toteutetun luonnontieteellisen tutkimuksen historiasta. Luettelo ei ole tyhjentävä, ja se rajoittuu vain niihin luonnontieteilijöihin, jotka ovat antaneet panoksensa myös kristillisen ajattelun kehittämiseen.


text: Oxfordin yliopiston tieteen ja uskonnon professori Peter Harrison kiinnittää huomiota siihen, että monet merkittävistä luonnontieteilijöistä tieteen historiassa ovat olleet kristittyjä. Heidän kristillinen vakaumuksensa ei ole ollut pelkästään heidän yksityinen mielipiteensä, vaan se on vaikuttanut heidän tieteelliseen tutkimukseensa.


text: Oxfordin yliopiston matematiikan professorin John Lennoxin mukaan länsimaisen luonnontieteen parissa on ollut erityisen suuri merkitys kristinuskosta saadulla perusvakaumuksella, jonka mukaan maailmankaikkeuden on luonut älykäs ja kaikkitietävä persoona, niin että maailmasta on syytä etsiä järjestystä, jopa matemaattista kauneutta ja yksinkertaisuutta. Jotkut tieteelliset löydöt on tehty, koska tieteentekijä on edeltä ollut vakuuttunut siitä, että oikeiden yhtälöiden täytyy olla matemaattisesti kauniita ja elegantteja. Leibniz (1646–1716) johti optiikan alaan kuuluvan Snellin lain, koska hän uskoi, että luonto aina valitsee helpoimman ja suorimman tien vaihtoehtojen väliltä. Tämän metafyysisen periaatteen hän puolestaan johti teologisesta vakaumuksestaan, että Jumala on luonut maailman sellaiseksi, että siinä toteutuu maksimaalinen yksinkertaisuus ja täydellisyys. Carl von Linnéä (1707–1778) ohjasi luokittelutyössään teologinen näkemys, jonka mukaan Jumala on luonut organismit erillisiksi, luokiteltaviksi tyypeiksi ja lajeiksi. James Clerk Maxwell (1831–1879) johti valon kenttäteoriansa osittain teologisesta vakaumuksestaan, että Jumala on kolminaisuus ja että Jumala on tullut ihmiseksi.


text: Lähes kaikki tiedemiehet Newtonia myöten kertoivat olevansa uskonnollisia aina 1800-luvulle asti. Richard Dawkinsin mukaan 1800-luvulta lähtien oli aikaisempia vuosisatoja vähemmän sosiaalista ja lainsäädännöllistä painetta harjoittaa uskontoa ja toisaalta enemmän tieteellistä tukea sen hylkäämiseksi. Poikkeuksia on ollut molempiin suuntiin. Jopa ennen Darwinia kaikki eivät olleet uskonnollisia, ja jotkut merkittävät luonnontieteilijät ovat olleet uskonnollisia Darwinin jälkeenkin. Uskonnollisten osuus johtavien tieteilijöiden piirissä on jatkuvasti vähentynyt, ja vuonna 1998 Yhdysvaltain johtavista tieteilijöistä persoonalliseen Jumalaan ilmoitti uskovansa enää seitsemän prosenttia.


title: Make-A-Wish Foundation

text: Make-A-Wish Foundation on Yhdysvalloissa perustettu yleishyödyllinen järjestö, joka toteuttaa sellaisten lasten (2,5–18-vuotiaiden) toiveita, joilla on henkeä uhkaava sairaus.


title: Make-A-Wish Foundation

text: Idea Make-A-Wish Foundationiin syntyi, kun leukemiaa sairastaneen 7-vuotiaan pojan Chris Greiciuksen toive toteutettiin vuonna 1980. Hän halusi olla poliisi, ja hänen äitinsä, useat ystävät ja ryhmä poliiseja Arizonan turvallisuuslaitoksen avulla teettivät Chrisille univormun, kypärän ja virkamerkin sekä veivät hänet helikopteriajelulle.


title: Make-A-Wish Foundation

text: Järjestö perustettiin Yhdysvalloissa, mutta se on sen jälkeen levinnyt kansainväliseksi. Make-A-Wish Foundation International perustettiin virallisesti 1993 palvelemaan kaikkia maita, joissa toiveiden toteuttaminen oli jo aloitettu. Kansainvälisellä järjestöllä oli alkujaan viisi toimistoa Yhdysvaltojen ulkopuolella. Nykyään se toimii yli 35 maassa viidessä maanosassa.


title: Ystävällinen lukupari

text:
Ystävällinen lukupari on lukupari ("n" ja "m"), jossa "n" on "m":n tekijöiden summa ja "m" "n":n tekijöiden summa.
Pari "m" = 284, "n" = 220 on esimerkki tällaisista luvuista.


title: Ystävällinen lukupari

text: 284 = 1+2+4+5+10+11+20+22+44+55+110,


title: Ystävällinen lukupari

text: 220 = 1+2+4+71+142


title: Ystävällinen lukupari

text: On olemassa erilaisia konstruktioita löytää ystävälukupareja.Yhden yksinkertaisen tavan kehitti Thabit ibn Qurrah (n. 836–901).


title: Ystävällinen lukupari

text: Kun "n" ≥ 1 ja jos "p, q, r" ovat alkulukuja ja ne ovat muotoa


title: Ystävällinen lukupari

text: p = 3 · 2 − 1, q = 3 · 2 − 1, r = 3 · 2 − 1, niin luvut 2 pq ja 2 r ovat ystävällisiä.


title: Ystävällinen lukupari

text:
Esimerkki:
kun n = 2, saadaan että p = 3 · 2 − 1,= 11, q = 3 • 2 − 1 = 5 ja r = 3 · 2 − 1 = 71, mitkä kaikki ovat alkulukuja.
Ja 2 pq = 2 • 11 • 5 = 220 ja 2 r = 2 • 71 = 284, mitkä ovat ystävälukupareja. Samalla tavalla saamme kun n = 4 parin (17296, 18416).


title: Ystävällinen lukupari

text: Ongelma Thabit ibn Qurrah'n kaavassa on se, että se toimii vain kun "n" = 2, 4, 7. Ei voida sanoa, toimiiko se millään muilla n:n arvoilla, mutta ei ainakaan muilla "n" < 20 000.


title: Ystävällinen lukupari

text:
Ensimmäinen ystävälukupari (220, 284) on tunnettu jo antiikin ajoista saakka. Yleisen kaavan, jolla voi osan numeropareista selvittää, keksi Thabit ibn Qurrah vuoden 850 tienoilla. Samoja lukupareja tutki myös muita arabialaisia matemaatikoita, mm. Al-Baghdadi (980–1037), Kamal Al-Din Farisi (1260–1320) ja Ibn al-Banna al-Marrakushi al-Azdi (1256–1321).
Al Banna löysi seuraavan parin (17 296, 18 416) käyttämällä Thabitin teoreemaa ("n" = 4), joskin lukuparin löytäjiksi on merkitty Pierre de Fermat ja Marin Mersenne vuonna 1636. Al-Fārisī löysi seuraavan parin (9363584, 9437056) Thabit:n teoreeman mukaisen ("n" = 7). Iranilainen matemaatikko Muhammad Baqir Yazdi 1500-luvulla löysi saman parin, kuten myös Descartes 1638, jonka nimiin löytö yleisesti on merkitty. Kuten huomataan, monet itäeurooppalaisten matemaatikkojen työt tästä aiheesta on unohdettu.


title: Ystävällinen lukupari

text: Seuraavat 27 paria löysi Leonhard Euler 1747. Hän julkaisi pienen paperin, jossa oli 3 jo ennestään löytynyttä ja 27 uutta paria. Tosin yksi pari ei ollut ystävällinen. Myöhemmin Euler täydensi listaansa hämmästyttävällä 61 parilla, joista myöhemmin hylättiin 2 paria. Euler ei jättänyt jälkipolville paljoakaan tietoa siitä, kuinka hän löysi parit. Hän käytti samaa metodia kuin Descartes ja Fermat, jossa luvut ovat muotoa 2 xy ja 2 z, missä x, y ja z ovat kaikki alkulukuja. Jotta luvut muodostaisivat ystävällisen parin, pitäisi olla z = xy + x + y. Fermat ja Descartes olivat tutkineet alkulukuja x, y ja z nähdäkseen, mitkä niistä muodostavat ystävällisen lukuparin.


title: Ystävällinen lukupari

text: Tällä tavoin Euler ei voinut löytää kaikkia pareja, koska vain kolmella ensimmäisellä lukuparilla on tämä muoto. Yksitoista seuraavaa lukua ovat muotoa 2 xy ja 2 zw, missä x, y, z ja w ovat kaikki alkulukuja, mutta muut sisältävät niinkin monta kuin seitsemän erilaista alkutekijää, ja kymmenen pareista on parittomien lukujen pareja. B. Nicolò I. Paganini järisytti matematiikan maailmaa 16-vuotiaana löytämällä v. 1866 parin (1 184, 1 210), joka on toiseksi pienin ystävälukupari.


title: Ystävällinen lukupari

text: E. Escott julkaisi 1946 listan, jossa oli 390 paria. P. Poulet löysi 43 lukuparia jo vuonna 1941, mutta ne julkaistiin vasta 1948 postuumisti. Carcia ja hänen oppilaansa julkaisivat 160 uutta paria. Tietokoneiden kehittyessä löydettyjen parien lukumäärä on kasvanut huimasti.


title: Ystävällinen lukupari

text: Vuoteen 2010 mennessä on löydetty n. 11 994 387 ystävälukuparia. Ensimmäiset 13 lukuparia ovat:


title: Yarrow’n M-luokka

text: Yarrow’n M-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjäluokka, johon kuului kolme vuosien 1913–1914 laivasto-ohjelmiin kuulunutta alusta sekä seitsemän hätäohjelmissa tilattua alusta. Alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa ja ne myytiin romutettavaksi pian sodan päätyttyä.


title: Yarrow’n M-luokka

text: Alukset muistuttivat Amiraliteetin M-luokan aluksia, mutta ne valmistuivat Yarrow’n telakan muokkaamien suunnitelmien mukaisina. Aluksilla oli ainoastaan kaksi akselia kolmen sijasta, kaksi savuhormia sekä suoraperä. Samoin alusten komentosiltaa oli siirretty taaemmas. Ennen sotaa tilatut alukset olivat kaksi solmua nopeampia kuin vastaavat Amiraliteetin suunnitelmien pohjalta toimitetut alukset, vaikka niiden voimanlähde oli heikompi. Myöhemmissä Yarrow’n toimittamissa aluksissa koneiston tehoa kasvatettiin.


title: Yarrow’n M-luokka

text: Hätäohjelmiin kuuluneista aluksista neljä tilattiin syyskuussa, yksi marraskuun alussa 1914 ja loput kaksi toukokuussa 1915. Yarrow’lta tilattiin vielä seitsemän alusta elokuussa jota toisinaan kutsutaan parannelluksi Yarrow’n M-luokaksi, mutta on liitetty myös R-luokkaan.


title: San Fermín

text: San Fermín on Espanjan Pamplonassa vuosittain järjestettävä festivaali. Se alkaa 6. heinäkuuta kello 12:00 ja loppuu keskiyöllä 14. heinäkuuta. San Fermínin tunnetuin tapahtuma on härkäjuoksu, mutta sen aikana kaupungissa on sen aikana useita perinnetapahtumia. Festivaali järjestetään Navarran suojelupyhimyksen Ferminin muistoksi.


title: San Fermín

text: San Fermínin juuret ulottuvat keskiajalle saakka. Se voidaan yhdistää kolmeen erilliseen juhlaan: 1100-luvulta lähtien kasvaneelle uskonnolliselle Ferminin muistojuhlaan, markkinoihin ja härkätaisteluihin. Alkujaan San Fermín järjestettiin 10. lokakuuta, mutta kun kaupunkilaiset kyllästyivät huonoon säähän, se siirrettiin alkavaksi heinäkuulle. Samaan aikaan järjestettiin aina markkinat. Festivaali kesti alkujaan kaksi päivää.


title: San Fermín

text: Festivaalin suosio kasvoi huippuunsa 1900-luvulla. Ernest Hemingwayn vuonna 1926 julkaisema romaani "Ja aurinko nousee" houkutteli ihmisiä ympäri maailmaa osallistumaan festivaalille. Hemingway osallistui San Fermínille ensimmäisen kerran vuonna 1923, ja hän sijoitti romaaninsa festivaalille. Hemingwayn ansiosta San Fermín sai kansainvälistä mainetta, ja siitä kasvoi laajalti tunnettu festivaali. Aikaisemmin se oli tunnettu lähinnä paikallisesti.


title: Grenada olympialaisissa

text: Grenada osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Los Angelesissa 1984, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut.


title: Grenada olympialaisissa

text: Grenada on saavuttanut kaksi olympiamitalia. Maan ainoa olympiamitalisti on yleisurheilija Kirani James, joka voitti olympiakultaa miesten 400 metrin juoksussa Lontoossa 2012 ja saavutti hopeaa Rio de Janeirossa 2016. Häntä ennen ainoa pistesijalle, eli kahdeksan parhaan joukkoon, yltänyt grenadalainen oli yleisurheilija Alleyne Francique, joka oli neljäs miesten 400 metrin juoksussa Ateenassa 2004.


title: Rautuvaaran kaivos

text: Rautuvaaran rautamalmikaivos toimi Kolarissa Lapissa vuosina 1962–1989. Kaivoksen omisti Rautaruukki Oy ja sieltä louhittiin kaivoksen toiminta-aikana yhteensä 11,6 miljoonaa tonnia rautamalmia, jonka keskipitoisuudet olivat 46,78% rautaa ja 0,32% kuparia. Kaivos työllisti enimmillään 250 henkilöä.


title: Rautuvaaran kaivos

text: Vuodesta 1989 vuoteen 1996 kaivosalue oli vuokrattuna Outokumpu Oy:lle rikastuskäyttöön. Kaivoksen alueen rakennukset ovat tällä hetkellä muussa käytössä ja omistuksessa.


title: Rautuvaaran kaivos

text: Rautaruukki Oy omistaa vielä Rautuvaarassa suuren maa-alueen, jonka moreenivarantoja yhtiö käyttää rikastushiekka- ja sivukivialueen lopullisessa sulkemisessa myönnettyjen lupien mukaisesti vuoden 2018 loppuun mennessä. Suljettavat alueet muun muassa peitetään betonimatoilla, jotka peitetään moreenirakenteella.


title: Rautuvaaran kaivos

text: Rautuvaaran kaivos ja Äkäsjoella sijainnut Partekin sementtitehdas suljettiin puolen vuoden sisällä vuosina 1988-1989. Kolarin kunnasta hävisi samalla 270 teollista työpaikkaa.


title: Rautuvaaran kaivos

text: Rautuvaaran kaivosrata avattiin 1973. Rautuvaara oli Äkäsjoen liikennepaikan kanssa pohjoisin osa Kolarin rataa ja samalla Suomen rataverkon pohjoisin liikennepaikka vuoteen 2004 saakka, jolloin se lakkautettiin yhdessä Kolarin kalkkitehtaalle vieneen Äkäsjoen radan kanssa.


title: Kartaly

text: Kartaly () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Etelä-Uralin itäpuolella Tobolin sivujoen Kartaly-Ajatin varrella 260 kilometriä Tšeljabinskista lounaaseen. Kaupunki on Kartalyn piirin keskus. Siellä haarautuvat Magnitogorskiin, Tšeljabinskiin, Orskiin ja Kazakstanin Astanaan johtavat rautatiet. Asukkaita on 28 700 henkeä (vuonna 2009).


title: Kartaly

text: Paikkakunta on syntynyt 1900-luvun alussa rautatieaseman yhteyteen. Vuonna 1944 siitä tuli kaupunki. Nykyään Kartaly on maatalousalueen keskus, jossa on lähinnä rautatieliikennettä palvelevia yrityksiä.


title: Mihály Mayer

text: Mihály Mayer (27. joulukuuta 1933 Budapest – 4. syyskuuta 2000 Budapest) oli unkarilainen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän edusti Újpesti TE -seuraa. Mayer voitti urallaan yhteensä neljä olympiamitalia, joista kaksi oli kultaisia ja kaksi pronssisia. Hän teki olympialaisissa yhteensä kaksi maalia, yhden vuoden 1956 kisat Unkarin eduksi ratkaisseessa ottelussa ja yhden vuoden 1960 kisoissa.


title: Lone Wolf (intiaanijohtaja)

text: Lone Wolf (vanhempi, s. 1820 - 1879), omakieliseltä nimeltään Guipago, oli kiowa-intiaanien ylin päällikkö vuosina 1868-1875 Hän seurasi edeltäjänsä Dohasanin jälkiä jakaen ylipäällikön paikan yhdessä Kicking Birdin kanssa, joka oli rauhanajan johtaja.


title: Lone Wolf (intiaanijohtaja)

text: Yhdysvaltoja vastaan Texasissa käydyn Red riverin sodan (1874) jälkeen Lone Wolf pakoili armeijan joukkoja kuukausien ajan kunnes hän helmikuussa 1875 antautui Fort Sillissä Oklahomassa tuoden 252 soturia mukanaan. Lone Wolf lähetettiin 25 muun päällikön kanssa vankeuteen Floridaan. Päästyään vuonna 1879 vankilasta hän malarian heikentämänä kuoli saman vuoden aikana.


title: Vuonoksen kaivos

text: Vuonoksen kaivos sijaitsee Outokummussa Pohjois-Karjalassa. Maanalaisesta kaivoksesta louhittiin pääasiassa kuparia ja se oli toiminnassa vuosina 1972–1985. Avolouhoksen pääasiallinen tuote oli nikkeli ja se toimi vuosina 1971-1977. Malmin pitoisuudet olivat 2-2,5 % kuparia, 1-1,5 % sinkkiä, 22% rautaa, 0,3% nikkeliä ja 15 % rikkiä. Kummastakin louhittiin malmia noin 5,5 miljoonaa tonnia. Vuonoksen esiintymä löytyi Outokumpu Oy:n Malminetsinnän työn tuloksena vuonna 1965 noin 5 kilometrin päästä Outokummun keskustasta. Kaivoksen rakentaminen alkoi vuonna 1967 ja rikastamo käynnistyi vuonna 1971. Hallinnollisesti Vuonoksen kaivos kuului Outokummun kaivoksen alaisuuteen.


title: Vuonoksen kaivos

text: Kaivokseen perustettiin vuonna 1985 Vuonos Oy -niminen yritys, joka viljeli herkkusieniä ja jalosti niitä. Toiminnasta ei tullut kannattavaa, ja se päättyi parin vuoden kuluttua. Outokumpu Oyj myi alueen Finnminerals Oy:lle talkin tuotantoa varten ja osittain Pielisen Betoni Oy:lle, joka perusti sinne elementtitehtaan.


title: Vuonoksen kaivos

text: Vuonoksen rikastamolla käsitellään nykyään Polvijärveltä louhittavaa talkkimalmia, joka jalostetaan rikastamon viereen rakennetulla talkkitehtaalla pääasiassa paperiteollisuuden käyttämiksi talkkituotteiksi. Rikastamon ja talkkitehtaan omistaa Mondo Minerals B.V.


title: Amiraliteetin M-luokka

text: Amiraliteetin M-luokka (toisinaan lyhyesti vain M-luokka) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston hävittäjäluokka, johon kuului 85 vuosina 1914-1916 valmistettua alusta. Alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa ja pääosa sodasta selvinneistä aluksista myytiin romutettavaksi pian sodan päätyttyä.


title: Amiraliteetin M-luokka

text: Luokan alukset pohjautuivat edeltäneeseen Laforey-luokkaan ja kaikilla näillä aluksilla oli kolme pyöreää savuhormia.


title: Amiraliteetin M-luokka

text: Luokan aluksista kuusi tilattiin osana vuosien 1913-1914 laivasto-ohjelmaa. Nämä alukset poikkesivat sodan ajan hätäohjelmissa tilatuista 1010 tonnin uppoumallaan sekä hieman pienempinä.


title: Amiraliteetin M-luokka

text: Näiden lisäksi oli valmistumassa kolme alusta Yarrowilla, kaksi Thornycroftilla ja kaksi Hawthorn Lesliellä telakoiden omien suunnitelmien mukaisina. Lisäksi kolme alusta - "HMS Marksman", "HMS Menace" ja "HMS Monitor" - oli tarkoitus tilata osana vuosien 1914-1915 laivasto-ohjelmaa, mutta niiden tilaus peruutettiin jo ennen kuin tilauksia oli allokoitu telakoille. Alusten tilaus muutettiin kahdeksi Marksman-luokan laivueenjohtajaksi.


title: Amiraliteetin M-luokka

text: Hätäohjelmissa valmistuneet alukset sisältyivät viiteen tilaukseen. Aluksilta poistettiin risteilyturbiinit, jotka oli asennettu ennen sotia valmistuneisiin aluksiin. Savuhormit korotettiin saatujen kokemusten mukaisesti ja toinen nelituumainen asennettiin puolikannelle kuten Laforey-luokan aluksissa.


title: Amiraliteetin M-luokka

text: Ensimmäiset kuusitoista alusta tilattiin syyskuussa 1914 samoin kuin neljä Yarrowin telakan suunnittelemaa alusta. Osa varoista vapautui käytettäessä jo ennen sotaa vuosien 1914-1915 kymmenen hävittäjän hankintaan varattuja varoja.


title: Amiraliteetin M-luokka

text: Seuraavat yhdeksän alusta tilattiin marraskuun alussa samoin kuin Yarrowin suunnittelema "HMS Nerissa".


title: Amiraliteetin M-luokka

text:
Marraskuun lopulla tilattiin vielä 22 alusta.
Helmikuussa 1915 tilattiin kuusitoista alusta, joiden lisäksi tehtiin tilaus kahdesta Thornycroftin M-luokan hävittäjästä. Kahdeksan aluksista toimitettiin hieman muista poikkeavana. Alusten savuhormit olivat kallistettuja ja niiden keularakennetta parannettu.
Toukokuussa tilattiin vielä kuusitoista paranneltua alusta sekä kaksi kummaltakin Thornycroftilta ja Yarrowilta telakoiden suunnittelemaa M-luokan alusta.


title: Pasi Hirvonen (kirjailija)

text: Pasi Hirvonen (s. 1970 Polvijärvi) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut mm. seuraavat teokset: Mies sinulle, Luudaksen sinfonia C-molli, Mies joka rakasti liikaa, Iljan kivet, Sinisen rakastelun yöt ovat taivaan ja helvetin väliltä, Joenneidon kuolema, Mies ja linnut.


title: Paavo Aho

text: Paavo Aho alk. Golovatscheff (22. joulukuuta 1891 Helsinki – 19. huhtikuuta 1918 Kouvola) oli suomalainen yleisurheilija.


title: Paavo Aho

text: Aho sijoittui vuoden 1912 olympialaisissa kuudenneksi kuulantyönnön kahden käden yhteistuloskilpailussa tuloksella 23,30 (12,72 + 10,58) ja kymmenenneksi tavallisessa kuulantyönnössä tuloksella 12,40.


title: Paavo Aho

text: Aho oli juoksemassa Suomen ennätystä 4 x 100 metrillä kesällä 1908 Tampereen SLU:n joukkueessa ja Tampereen Pyrinnössä seuraavana vuonna. Aho saavutti kaikki SM-mitalinsa Tampereen Pyrinnössä. Hän oli voittamassa jo 17-vuotiaana vuonna 1909 4 x 100 metrin juoksun ensimmäistä Suomen mestaruutta. Aho sai molempien käsien kuulantyönnön yhteistuloksissa kultaa 1911, hopeaa 1910 ja 1912. Antiikin kiekonheitosta tuli SM-pronssia 1911 ja 1912. Balttilaisissa kisoissa Malmössä 1914 Aho sijoittui kuulantyönnössä toiseksi.


title: Paavo Aho

text: Paavo Aho kirjoittautui ylioppilastutkinnon jälkeen opiskelijaksi Helsingin yliopistoon, mutta isänsä kuoltua joutui jättämään opiskelut ja siirtyi työelämään. Hän aloitti tamperelaisen "Aamulehden" toimitusharjoittelijana, mutta siirtyi 1912 "Haminan Lehteen" ja 1918 "Kouvolan Sanomiin". Hän oli perustamassa syksyllä 1917 suojeluskuntaa Haminaan ja valittiin sen päälliköksi.


title: Paavo Aho

text: Punaiset vangitsivat Ahon Kotkassa 29. maaliskuuta 1918. Hän menetti henkensä Kouvolassa, jossa surmattiin vuonna 1918 valkoisia enemmän kuin millään muulla paikkakunnalla. Aho haudattiin Kouvolan "veripeltoon".


title: Paavo Aho

text: Aho kuoli Suomen sisällissodassa 1918.


title: Saint Kitts ja Nevis olympialaisissa

text: Saint Kitts ja Nevis osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Atlantassa 1996, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut.


title: Saint Kitts ja Nevis olympialaisissa

text: Saint Kitts ja Nevis on osallistunut olympialaisissa ainoastaan yleisurheiluun. Maa ei ole saavuttanut yhtään olympiamitalia. Pistesijalle, eli kahdeksan parhaan joukkoon, on yltänyt pikajuoksija Kim Collins, joka oli kuudes miesten 100 metrillä Ateenassa 2004 ja 200 metrillä Pekingissä 2008 sekä seitsemäs 100 metrillä Sydneyssä 2000.


title: Kasli

text: Kasli () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Keski-Uralin itärinteellä 138 kilometriä Tšeljabinskista luoteeseen. Kaupunki on Kaslin piirin keskus. Asukkaita on 18 000 henkeä (vuonna 2009).


title: Kasli

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1747 rautatehtaan yhteyteen. 1800-luvun puolivälistä lähtien tehdas tunnettiin metallista valetuista korkeatasoisista taide-esineistään. Vuonna 1942 Kaslista tuli kaupunki. Nykyään siellä toimii mm. metalli- ja elektroniikkateollisuutta.


title: Kasli

text: Kaupungissa on metallista valettuja taide-esineitä esittelevä museo. Nähtävyyksiin kuuluvat 1700-luvulla rakennettu tehtaanjohtajan talo, sairaala (1780), 1800-luvun tehdasrakennukset sekä koristeelliset puiset asuintalot.


title: Ottó Boros

text: Ottó Boros (5. elokuuta 1929 Békéscsaba – 18. joulukuuta 1988 Szolnok) oli unkarilainen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän edusti seuratasolla Szolnoki Dózsaa ja pelasi maalivahtina. Boros voitti urallaan kolme olympiamitalia, kultaa vuosina 1956 ja 1964 sekä pronssia vuonna 1960.


title: Viktor Agejev

text: Viktor Ivanovitš Agejev (; s. 29. huhtikuuta 1936 Moskova) on Neuvostoliittoa edustanut entinen vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Torpedo Moskovaa. Agejev voitti urallaan kolme olympiamitalia, hopeaa vuonna 1960 ja pronssia sekä vuonna 1956 että 1964. Hän teki olympialaisissa kaksi maalia, molemmat vuoden 1964 turnauksessa.


title: Purjehdus olympialaisissa

text: Purjehdus on ollut olympialaisten ohjelmassa vuoden 1900 kesäolympialaisista lähtien. Alun perin purjehduksen piti olla olympiaohjelmassa jo vuoden 1896 olympialaisissa, mutta epäsuotuisat sääolosuhteet pakottivat perumaan purjehdustapahtumat. Olympialaisten purjeveneluokat ovat vaihdelleet, ja olympialaisissa on kilpailtu monilla erityyppisillä kilpapurjehdusveneillä. Olympialaisten purjehdusta hallitsee lajin kattojärjestö, Kansainvälinen Purjehtijaliitto. Menestyneimmät maat olympialaisten purjehduksessa ovat Iso-Britannia ja Yhdysvallat.


title: Purjehdus olympialaisissa

text: Olympiahistorian aikana purjehduksen veneluokat ovat vaihdelleet. Ensimmäisissä olympialaisissa purjehdittiin isoilla veneillä, joissa saattoi olla 10–12 hengen miehistö. Vuodesta 1924 alkaen ja kiihtyvästi 1950-luvulta lähtien olympiapurjehduksessa on suuntauduttu yhä pienempiin veneisiin. Naiset ja miehet kilpailivat samassa luokassa aina vuoden 1988 olympialaisiin asti, mistä lähtien naisille ja miehille on järjestetty omat kilpailunsa avoimen luokan kilpailujen lisäksi. Nykyään olympialuokassa on kymmenen kilpailutapahtumaa. Näistä viisi miehille, neljä naisille ja yksi sekakilpailu.


title: Purjehdus olympialaisissa

text:
* XX = Vuonna 1900 osassa lajeissa oli kaksi eri kilpailua. Vuonna 1920 kilpailtiin joissakin lajeissa kahtena eri kilpailuna, vuosien 1907 ja 1919 säännöillä.
* "(n)" = ei virallisena olympiatapahtumana.


title: Présumé coupable

text: Présumé coupable on Mister Youn neljäs sooloalbumi, jonka julkaisi No Time Records vuonna 2010. Levyllä vieraili muita rap-artistit, kuten Nessbeal, Mokless, Brulé ja Gor Safara.


title: Pjotr Breus

text: Pjotr Pavlovitš Breus (; 2. joulukuuta 1927 – 2000) oli neuvostoliittolainen vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla TsSKA Moskovaa. Breus oli mukana maansa pronssia voittaneessa joukkueessa Melbournen olympialaisissa 1956. Hän pelasi turnauksessa seitsemän ottelua ja teki niissä yhteensä kaksi maalia.


title: Sentinel-luokka (risteilijä)

text: Sentinel-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tiedusteluristeilijäluokka, jonka kaksi alusta Vickersin telakka rakensi 1903-1905. Luokan alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Sentinel-luokka (risteilijä)

text: Luokan alukset olivat osa kahdeksan tiedusteluristeilijän tilauksesta, joka jaettiin pareittain neljän telakan toimitettavaksi. Kukin telakka toteutti oman suunnitelmansa mukaan alukset tiettyjen Amiraliteetin toimittamien vaatimusten perusteella. Vaatimuksina oli 25 solmun nopeus, 1,5 tuuman panssaroitu kansi sekä vastaava kylkipanssarointi, matala kulkuisuus rannikkovesillä toimimiseksi sekä aseistukseksi määrättiin 10 kaksitoista naulaista ja 8 kolminaulaista tykkiä sekä kaksi torpedoputkea.


title: Sentinel-luokka (risteilijä)

text: "HMS Sentinel" oli tilauksen ensimmäinen valmistunut ja siten toisinaan kaikista kahdeksasta käytetään nimitystä Sentinel-luokka.


title: Sentinel-luokka (risteilijä)

text: Luokan alukset oli suunniteltu hävittäjälaivueiden johtoaluksiksi sekä tiedustelutehtäviin. Niiden tuli samalla kyetä johtamaan taistelua että tuhoamaan vihollisen hävittäjiä. Kuitenkin uudet turbiinein varustetut hävittäjät olivat selvästi nopeampia kuin tiedusteluristeilijät, joten niiden oli erittäin vaikea toteuttaa tehtäväänsä.


title: Sentinel-luokka (risteilijä)

text: Alusten palvelusaikana niille lisättiin kaksi kaksitoistanaulaista tykkiä ja niiden kolminaulaiset vaihdettiin kuusinaulaisiin. Alusten kaksitoistanaulaiset vaihdettiin 1911/1912 yhdeksään nelituumaiseen QF tykkiin.


title: Boris Goihman

text: Boris Abramovitš Goihman (; 28. huhtikuuta 1919 Voznesensk – 28. lokakuuta 2005) oli Neuvostoliittoa edustanut vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla TsSK VMF Moskovaa ja pelasi maalivahtina. Goihman osallistui olympialaisiin kolmesti vuosina 1952–1960. Hän voitti kaksi olympiamitalia, hopeaa Rooman olympialaisista 1960 ja pronssia Melbournen olympialaisista 1956.


title: Kätevä & Tekevä & Lukeva

text: Kätevä & Tekevä & Lukeva on Taito Häme ry:n järjestämä valtakunnallinen käsityömessu. Aikaisemmin tapahtuman nimi oli Kätevä & Tekevä. Vuoden 2009 messutapahtumaan osallistui noin 10 000 kävijää ja messuilla oli noin 200 näytteilleasettajaa.


title: Kätevä & Tekevä & Lukeva

text: Vuosien 2009-2012 Kätevä & Tekevä -käsityömessut olivat Lahden messukeskuksessa Lahti Hallissa.


title: Nodar Gvakharia

text: Nodar Gvakharia (; 16. huhtikuuta 1932 Tbilisi, Georgian SNT, Neuvostoliitto – 14. marraskuuta 1996 Tbilisi, Georgia) oli Neuvostoliittoa edustanut vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Tbilisin Dynamoa. Gvakharia oli mukana maansa pronssia voittaneessa joukkueessa Melbournen olympialaisissa 1956. Hän pelasi turnauksessa neljä ottelua, joissa hän teki yhteensä neljä maalia.


title: Dante Rossi

text: Dante Rossi (28. elokuuta 1936 Bologna – 15. maaliskuuta 2013 Lavagna) oli italialainen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän edusti seuratasolla genovalaista SS Nerviä ja pelasi maalivahtina. Rossi osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1960 ja 1964. Hän voitti yhden olympiamitalin, kultaa Rooman kisoista 1960. Rossi pelasi vuoden 1960 kisoissa viisi ja vuoden 1964 kisoissa kuusi ottelua.


title: Eraldo Pizzo

text: Eraldo Pizzo (s. 21. huhtikuuta 1938 Rivarolo) on italialainen entinen vesipalloilija ja olympiavoittaja. Hän edusti seuratasolla Pro Reccoa. Pizzo osallistui yhteensä neljiin olympialaisiin ja sai yhden mitalin, kultaa Rooman kisoista 1960. Hän teki olympialaisissa peräti 53 maalia, joista 29 vuoden 1968 kisoissa.


title: Katav-Ivanovsk

text: Katav-Ivanovsk () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Etelä-Uralin länsirinteellä Katavjoen varrella 321 kilometriä Tšeljabinskista lounaaseen. Kaupunki on Katav-Ivanovskin piirin keskus. Siellä on Ufan ja Tšeljabinskin väliseltä rautatieltä haarautuvan sivuradan pääteasema. Asukkaita on 18 800 henkeä (vuonna 2009).


title: Katav-Ivanovsk

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1755 perustetun rautatehtaan yhteyteen. Vuonna 1937 siitä tuli kaupunki. Nykyään Katav-Ivanovskissa on metalli- ja laiteteollisuutta sekä sementtitehdas. Nähtävyyksiin kuuluvat kotiseutumuseo, 1700-luvun teollisuusrakennukset sekä vuonna 1824 pystytetty uusgoottilainen Johannes Kastajan kirkko.


title: Karviainen (Halikko)

text: Karviainen on kylä Salon kaupungin alueella Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee Halikonlahden rannalla ja oli aikoinaan Angelniemen kunnan itäisin kylä. Mannerosan lisäksi kylään kuuluu itäpuoli Luotsisaaresta. Saaren ja mannerosan väliin jäävää vesialuetta kutsutaan Karviaistensalmeksi.


title: Karviainen (Halikko)

text: Karviainen sijatsee Vartsalantien varrella ja Kaninkolan ekslaavin Syrjänkulman ja Valttilan kylän välissä. Valttilan ja Karviaisen rajalla virtaa Halikonlahteen laskeva Karviastenoja. Tien ja meren välinen kaistale on käännetty viljelysmaaksi. Kylän pohjoisosa on korkeaa ja metsäistä kalliomaastoa.


title: Karviainen (Halikko)

text: Karviainen on pysyvästi asutettu viimeistään varhaiskeskiajalla. 1560-luvulla kylässä oli kaksi kantatilaa. Kylän historiallinen kylätontti on edelleen asutuskäytössä, joskin kantatilat ovat sulautuneet yhteen. Nykyisen asutuksen painopiste sijaitsee tien varressa kylän itärajalla, jossa se muodostaa yhteenkasvaneen omakotialueen Syrjänkulman ja Vartsalan kanssa.


title: Pekka Oinonen

text: Pekka Oinonen (s. 23. tammikuuta 1944 Helsinki) on suomalainen ulkoasiainneuvos, joka on työskennellyt suurlähettiläänä Sofiassa vuosina 1990–1992, Tallinnassa vuosina 1996–2001 ja Dublinissa vuosina 2001–2005. Vuodesta 2007 hän on ollut ulkoministeriön oikeudellisen osaston apulaisosastopäällikkö.


title: Pekka Oinonen

text: Oinonen aloitti 1969 työskentelyn ulkoministeriössä, jossa hän on työskennellyt oikeudellisen osaston lisäksi hallinnollisella osastolla, kehitysyhteistyöosastolla ja kauppapoliittisella osastolla. Ulkoasiainhallinnon tarkastajana hän toimi 1992–1996. Vuosina 1982–1985 hän oli vs. hallitusneuvoksena kauppa- ja teollisuusministeriössä.


title: Qatar Open (tennis)

text: Qatar Open (viralliselta nimeltään "Qatar ExxonMobil Open") on tammikuussa Dohassa, Qatarissa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1993. Turnaus pelataan Khalifa International Tennis and Squash Complexissa ja se kuuluu ATP World Tour 250 -sarjaan.


title: Lentolaivue 15

text: Lentolaivue 15 (LLv 15) oli Suomen ilmavoimien lentolaivue, joka perustettiin jatkosodan alkuvaiheessa. Laivue osallistui jatkosodan hyökkäysvaiheeseen suorittamalla lähinnä III armeijakunnan ja 14. divisioonan hyväksi tiedustelu-, valvonta-, huolto- ja propagandalentoja eri tukikohtiin tukeutuen. Hyökkäysvaiheen muututtua asemasodaksi, väliaikaiseksi perustettu laivue lakkautettiin ilmavoimien komentajan käskyllä 26. helmikuuta 1942.


title: Lentolaivue 15

text: Ilmavoimien komentajan käskyllä muodostettiin Vaasaan 20. kesäkuuta 1941 Ilmavoimien esikunnan alainen Erillinen Lentue X, jonka päälliköksi määrättiin kapteeni Osmo Malinen. Se sai tehtäväkseen tiedustelulla päivittäin Rauma-Tornio välin Pohjanlahdella. Lentueen kalustona oli aluksi kaksi merivartiolaitokselta käyttöön saatua Junkers W 34 -konetta, joiden lisäksi lentue sai 27. kesäkuuta Lentovarikolta Heinkel He 115 -kellukekoneen. Lentueen pohjalta muodostettiin 30. kesäkuuta Lentolaivue 15, jonka komentajana jatkoi kapteeni Malinen. Laivueen muodosti alkuvaiheessa kaksi lentuetta: 1. lentue, päällikkönä luutnantti Erkki Jauri ja kalustonaan He 115 -kone sekä JU-lentue, päällikkönä kapteeni Kosti Lehmus ja kalustonaan Junkers-koneet.


title: Lentolaivue 15

text: Valvontalennot Pohjanlahdella lopetettiin heinäkuun alussa, ja laivueen JU-lentue siirtyi 2. heinäkuuta Paltamoon, tehtävänään haavoittuneiden kuljetus ja kaukopartioiden kuljetus- ja huoltolennot rintamalinjan taakse III armeijakunnan ja 14. divisioonan lohkoilla. 1. lentue ja laivueen esikunta siirtyi 5. heinäkuuta Höytiäisen Hirvirantaan. Karjalan armeijalle alistettu lentue aloitti tiedustelulennot sekä lentolehtisten levittämisen 10. heinäkuuta alkaen Laatokan ja Maaselän alueilla. Lisää kalustoa lentue sai, kun viisi Blackburn Ripon -konetta saapui Lentovarikolta Tampereelta 8. heinäkuuta alkaen. Myöhemmin lentue sai Lentovarikolta vielä kaksi Høver M.F. 11 -konetta, ensimmäisen 15. elokuuta ja toisen 25. elokuuta. Lisäksi lentueen kalustovahvuuteen liitettiin kaksi sotasaaliiksi saatua Berijev MBR-2 -lentovenettä, ensimmäinen 17. heinäkuuta ja toinen 11. elokuuta. Koneet olivat kuitenkin niin huonossa kunnossa, että niillä lennettiin yhteensä vain kolme sotalentoa.


title: Lentolaivue 15

text: 1. elokuuta laivueeseen perustettiin 2. lentue, jonka päälliköksi tuli kapteeni Alpo Parviainen. Kalustonaan kolme Ripon-konetta, Repolaan tukeutunut lentue sai tehtäväkseen tiedustelun ja sissien huoltolennot 14. divisioonan alueella. Lentue siirrettiin 20. elokuuta väliaikaisesti Lentolaivue 10:een. Lentueen henkilökunta ja kalusto palautettiin takaisin LLv 15:lle lokakuun puolivälissä. Maajoukkojen hyökkäyksen edetessä laivueen esikunta ja 1. lentue siirtyivät lähemmäksi rintamalinjoja Sortavalaan, johon tukeutuen lentueen koneet suorittivat Laatokan alueen valvontaa ja tiedustelua sekä huoltolentoja. Marraskuun alussa, sisävesistöjen jäädyttyä, laivueen kellukekoneet varastoitiin talven ajaksi.


title: Lentolaivue 15

text:
Paltamoon tukeutunut JU-lentue nimettiin 16. marraskuuta 3. lentueeksi, tehtävien pysyessä samoina.
16. joulukuuta 1941 laivueen lentueet järjesteltiin uudelleen siten, että Sortavalassa ollut 1. lentue jaettiin kahtia, jolloin muodostui edelleen 1. lentue ja uudelleenperustettava 2. lentue. Molemmilla lentueilla oli kalustonaan neljä Ripon-konetta.


title: Lentolaivue 15

text: Vuoden 1942 alussa 3. lentue tukeutui edelleen Paltamoon, 1. ja 2. lentueen tukeutuessa Sortavalan Kasinhäntään. Talvikauden ja sotatoimien hiljentymisen takia ei toimintaa alkuvuonna juurikaan ollut. Laivueen ainut sotatoimitappio ajoittui tälle ajanjaksolle, kun tiedustelulennolla ollut 1. lentueen Ripon-kone tuhoutui tiedustelulennolta palatessa moottorivian takia. Hyökkäysvaiheen muuttuessa asemasodaksi, huolto- ja tiedustelutehtäviä varten väliaikaiseksi perustettu laivue lakkautettiin ilmavoimien komentajan 26. helmikuuta 1942 antamalla käskyllä, lentojen jatkuessa kuitenkin vielä 8. maaliskuuta asti. Laivue lensi toimintansa aikana 2 087 lentotuntia, pudotti 3 953 000 lentolehtistä ja kuljetti sairaalahoitoon 1 593 haavoittunutta.


title: Lentolaivue 15

text: Laivueen lakkauttamisen jälkeen varastoituna olleet Høver-koneet siirrettiin kunnostettavaksi Lentovarikolle Tampereelle. Lentokelpoinen kalusto siirrettiin muihin yksiköihin, Ripon-koneet Lentolaivue 12:lle, Junkers-koneet Lentolaivue 48:lle ja Heinkel-kone Lentolaivue 46:lle.


title: Mark Bright

text: Mark Bright (s. 1962) on entinen englantilainen jalkapalloilija. Nykyään Bright on BBC:n juontaja.


title: Mark Bright

text: Brightin isä oli gambialainen ja äiti englantilainen. Brightin vaimo oli näyttelijä Michelle Gayle. He menivät naimisiin 2001, mutta erosivat 2007. Heillä on poika nimeltä Islah. Brightin harrastuksia on golf, ratsastus ja moottoripyörät.


title: James Coco

text: James Coco (21. maaliskuuta 1930 – 25. helmikuuta 1987) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: James Coco

text: New Yorkissa syntynyt Coco aloitti näyttelemisen lapsena. Broadway-debyyttinsä hän teki "Hotel Paradisossa" vuonna 1957. Hänen ensimmäinen suuri esiintymisensä oli kuitenkin "The Moon in Yellow Riverissä", josta hän voitti Obie-palkinnon. Seuraavina vuosina hän esiintyi lähinnä mainoksissa ja teatterinlavalla.


title: James Coco

text: Cocon ensimmäinen yhteistyö Terrence McNallyn kanssa oli vuoden 1968 "Sweet Eros/Witness", jota seurasi "Here's Where I Belong". Esitys oli katastrofaalinen, ja se suljettiin avausiltana. Heillä oli parempi menestys seuraavan näytelmänsä "Nextin" kanssa, sillä sitä esitettiin yli 700 kertaa ja Coco voitti siitä Drama Desk Awardin. Kuusitoista vuotta myöhemmin kaksikko teki taas yhteistyötä "It's Only a Play" -produktion parissa Manhattan Theatre Clubilla.


title: James Coco

text: Coco menestyi myös vuoden 1969 näytelmän "The Last of the Red Hot Lovers" erityisesti häntä varten kirjoittaneen Neil Simonin kanssa. Coco voitti näytelmästä parhaan näyttelijän Tony-palkinnon.


title: James Coco

text: Coco on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Ensign Pulver", "Tell Me That You Love Me, Junie Moon", "Man of La Mancha", "Such Good Friends", "A New Leaf", "Villit juhlat" ja "The Muppets Take Manhattan". Lisäksi elokuvat "The Chair" ja "That's Adequate" julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen.


title: James Coco

text: Televisiossa Coco esiintyi kahdessa 1970-luvun menestymättömässä sarjassa, "Calucci's Department" ja "The Dumplings". Hän myös vieraili monissa ohjelmissa, kuten "ABC Stage 67", "The Edge of Night", "Marcus Welby, M.D.", "Trapper John, M.D.", "Medical Center", "Maude", "Fantasy Island", "Alice", "Murhasta tuli totta", "The Muppet Show", "Lemmenlaiva" ja "Sairaalan syke", joista viimeksi mainitusta hän voitti Emmy-palkinnon.


title: James Coco

text: Coco kuoli vuonna 1987 sydänkohtaukseen New Yorkissa 56-vuotiaana. Hänet on haudattu St. Gertrude’s Roman Catholic Cemeteryyn New Jerseyn Coloniaan.


title: Teemu Hartikainen (koripalloilija)

text: Teemu Hartikainen (s. 2. toukokuuta 1991) on suomalainen koripalloilija. Hänen pelipaikkansa on takamies. Hartikaisen seura on Porvoon Tarmo.


title: Kusa

text: Kusa () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Etelä-Uralin länsirinteellä Kusajoen varrella 244 kilometriä Tšeljabinskista länteen. Kaupunki on Kusan piirin keskus. Sen kautta kulkee Njazepetrovskin ja Berdjaušin välinen rautatie. Asukkaita on 18 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Kusa

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1778 perustetusta rautatehtaasta. Myöhemmin siitä kehittyi tunnettu metallista valettujen taide-esineiden valmistaja. Vuonna 1943 Kusasta tuli kaupunki. Nykyään siellä toimii konepaja sekä kellojen ja laitteiden kiviä valmistava tehdas. Lähistöllä louhitaan rautamalmia ja marmoria. Kaupungissa on metallista valettuja taide-esineitä esittelevä museo.


title: Kansainyhteisön kisat 2010

text: Kansainyhteisön kisat 2010, järjestyksessään 19. Kansainyhteisön kisat, järjestettiin New Delhissä, Intiassa 3.–14. lokakuuta 2010. Avajaisseremonia järjestettiin Jawaharlal Nehru -stadionilla Delhissä. Kilpailut järjestetään ensimmäistä kertaa Intiassa ja toista kertaa Aasiassa (vuoden 1998 kilpailut järjestettiin Kuala Lumpurissa, Malesiassa).


title: Kansainyhteisön kisat 2010

text: Kilpailujen järjestelyjä arvosteltiin ennen kilpailujen alkua puutteellisiksi ja urheilijoita jäi kilpailuista pois turva- ja terveysriskien takia. Kilpailuihin osallistui kaikkiaan 6 081 urheilijaa 71 maasta. Urheilumuotoja oli ohjelmassa 17.


title: Kansainyhteisön kisat 2010

text: Lähde: cwgdelhi2010.org


title: Greg Mottola

text: Gregory J. "Greg" Mottola (s. 11. heinäkuuta 1964) on yhdysvaltalainen elokuva- ja televisio-ohjaaja. Elokuvien lisäksi Mottola on ohjannut muutamia jaksoja muun muassa televisiosarjoihin "Sukuvika" ja "Undeclared".


title: Ust-Katav

text: Ust-Katav () on kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Etelä-Uralin länsirinteellä Jurjuzaniin laskevan Katavjoen suussa 300 kilometriä Tšeljabinskista länteen. Kaupungin kautta kulkee Ufan ja Tšeljabinskin välinen rautatie. Sen ohittaa myös Moskovan ja Tšeljabinskin välinen M5-valtatie. Asukkaita on 28 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Ust-Katav

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1758 perustetun rautatehtaan yhteyteen. Vuonna 1942 siitä tuli kaupunki. Vuoteen 1943 saakka nimenä oli "Ust-Katavski zavod". Nykyisin Ust-Katavissa toimii raitiovaunutehdas ja elintarviketeollisuutta.


title: Automaattinen rekisterikilven tunnistus

text: Automaattinen rekisterikilven tunnistus on joukkovalvonnan menetelmä, jossa sovellus hyödyntää tekstintunnistusta lukiessaan ajoneuvojen rekisterikilvistä otettuja valokuvia. Tunnistusta käytetään muun muassa tienkäyttömaksujen perimisessä sekä poliisitoimessa esimerkiksi katsastamattomia ajoneuvoja etsittäessä. Lisäksi voidaan hakea muun muassa varastettuja ajoneuvoja tai ajoneuvoja, joissa on maksamattomia ajoneuvoveroja.


title: Automaattinen rekisterikilven tunnistus

text: Suomessa automaattinen lukulaite tuli testikäyttöön 2014 keväällä. Noin vuoteen 2020 mennessä laitteisto on käytössä kaikissa liikenne- ja valvontasektorin poliisiautoissa. Laitteisto tunnistaa automaattisella luentasovelluksella rekisteritunnukset liikennevirrasta. Videolle voidaan kuvata esimerkiksi vaaralliset ohitukset ja punaista päin ajamiset.


title: Automaattinen rekisterikilven tunnistus

text: Kajaanilaisyhtiö Sunitin Suomen poliisille kehittämä REVIKA-laitteisto tunnistaa 30 maan rekisterikilvet.


title: Automaattinen rekisterikilven tunnistus

text: Laitteistossa on tavallinen videokamera, joka on sijoitettu ohjaamon etukulmaan. Jos rekisterinumero paljastaa, että auto on esimerkiksi katsastamaton, siitä ilmestyy hälytys ohjaamon oikeassa reunassa olevaan näyttöön. Tämän lisäksi autossa on myös infrapunakamera, joka toimii täysin pimeässäkin.


title: Vatan

text: Vatan (Ватан, ”Isänmaa”) on Dagestanissa Venäjällä ilmestyvä tatin- ja venäjänkielinen sanomalehti.


title: Vatan

text: Lehti on perustettu vuonna 1928 nimellä "Zahmetkeš" (”Raataja”). Aluksi sitä julkaistiin heprealaisella kirjaimistolla. Vuosina 1929–1930 otettiin käyttöön latinalainen ns. uusi kirjaimisto. Vuonna 1938 lehti siirtyi kyrilliseen kirjaimistoon. Samalla se sai uuden nimen "Girmizine Astara" (”Punainen tähti”). Lehti lakkautettiin 1940-luvun lopun juutalaisvastaisen kampanjan aikana. Uudelleen se perustettiin vuonna 1975. Nykyisellä nimellään se ilmestyy vuodesta 1991 lähtien.


title: Vatan

text: Aikaisemmin Derbentissä julkaistu Vatan ilmestyy nykyään kerran viikossa Mahatškalassa. Sen teemoja ovat Dagestanin tapahtumat ja yhteiskunta sekä vuoristojuutalaisten historia ja kulttuuri.


title: Gamzat Tsadasa

text: Gamzat Tsadasa (, avaariksi ЦIадаса ХIамзат, "Tsadasa Hamzat", 21. elokuuta 1877 nykyisen Hunzahin piirin Tsadan kylä – 11. kesäkuuta 1951 Mahatškala) oli avaarilainen runoilija.


title: Gamzat Tsadasa

text: Gamzat Tsadasa syntyi köyhän dagestanilaisen talonpojan perheeseen ja jäi varhain orvoksi. Hän opiskeli madrasassa ja toimi kolmen vuoden ajan kotikylässään muslimipappina ja tuomarina. Myöhemmin hän luopui virasta ja työskenteli maanviljelijänä. Vuonna 1891 hän alkoi sepittää satiirisia runoja.


title: Gamzat Tsadasa

text: Lokakuun vallankumouksen jälkeen Tsadasa työskenteli Hunzahin piirin toimeenpanevassa komiteassa sekä avaarinkielisessä sanomalehdessä, jossa hän julkaisi ajankohtaista kansalaislyriikkaa. Ensimmäinen runokokoelma "Gadatazul žul" (”Lakien luuta”) ilmestyi vuonna 1934. Samana vuonna Tsadasalle myönnettiin Dagestanin kansanrunoilijan arvonimi.


title: Gamzat Tsadasa

text: 1930-luvun lopulla Tsadasa kirjoitti omaelämäkerrallisen runoelman ”Elämäni”. Toisen maailmansodan aikana hän sepitti isänmaallisia lauluja. Runoelma ”Tarina paimenesta” (1949–1950) kuvaa realistisesti vuoristokansojen elämässä neuvostoaikana tapahtuneita muutoksia. Sen sisältävä runokokoelma sai Stalin-palkinnon vuonna 1951.


title: Gamzat Tsadasa

text: Tsadasa oli yksi avaarinkielisen näytelmäkirjallisuuden uranuurtajista. Hän oli myös ensimmäinen avaarilainen lastenkirjailija. Hänen tuotantonsa on lähellä suullista kansanperinnettä, ja monista hänen runoistaan on muodostunut kansanlauluja ja lentäviä lauseita.


title: Gamzat Tsadasa

text: 1950-luvun alussa Tsadasa toimi Neuvostoliiton korkeimman neuvoston edustajana. Hänen mukaansa on nimetty Venäjän tiedeakatemian Dagestanin tiedekeskuksen kielen, historian ja kirjallisuuden instituutti, avaarinkielinen musiikki- ja draamateatteri, opettajakoulutuslaitos sekä Dagestanin näytelmäkirjallisuuden palkinto. Tsadan kylässä toimii runoilijalle omistettu museo.


title: Gamzat Tsadasa

text: Dagestanilainen runoilija Rasul Gamzatov oli Gamzat Tsadasan poika.


title: Pineapple Express – ohutta yläpilveä

text: Pineapple Express – ohutta yläpilveä on vuonna 2008 julkaistu yhdysvaltalainen toimintakomedia, jonka ohjasi David Gordon Green. Elokuvan käsikirjoittivat Seth Rogen ja Evan Goldberg, joista ensimmäinen myös näyttelee elokuvassa. Tuottajana toimi Judd Apatow, joka on ollut Rogenin ja Goldbergin mukana tekemässä elokuvia "Paksuna" ja "Superbad".


title: Pineapple Express – ohutta yläpilveä

text: Elokuvateattereissa "Pineapple Express" tuotti maailmanlaajuisesti 100 941 380 Yhdysvaltain dollaria.


title: Brasil Open

text: Brasil Open on helmi-maaliskuussa São Paulossa, São Paulon osavaltiossa, Brasiliassa järjestettävä miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001. Turnaus kuuluu ATP World Tour 250 -sarjaan. Turnaus järjestettiin vuoteen 2011 asti Costa do Sauípessa. Naisten turnaus kuului Brasil Openiin viimeksi vuonna 2002.


title: Veikko Rantanen

text: Toivo Veikko Rantanen (5. tammikuuta 1933 Sysmä – 28. helmikuuta 2014 Heinola) oli suomalainen painija, joka kilpaili sekä kreikkalais-roomalaisessa painissa että vapaapainissa ja edusti Suomea kaksissa olympialaisissa.


title: Veikko Rantanen

text: Rantanen sijoittui Melbournen kesäolympialaisissa 1956 kreikkalais-roomalaisen painin alle 73 kilon sarjassa neljänneksi. Samojen kisojen vapaapainikilpailuissa hän karsiutui alkukierroksella. Rooman olympialaisissa 1960 hän osallistui vain vapaapainiin ja karsiutui toisella kierroksella oltuaan punnituksessa ylipainoinen. Vuonna 1955 kreikkalais-roomalaisen painin MM-kilpailuissa hän sijoittui 73-kiloisissa viidenneksi voitettuaan neljä ottelua ja hävittyään kaksi.


title: Veikko Rantanen

text: Rantanen edusti seuratasolla Heinolan Iskua ja voitti vapaapainissa ja kreikkalais-roomalaisessa painissa yhteensä 12 Suomen mestaruutta vuosina 1956–1966.


title: Veikko Rantanen

text: Veikko Rantasen nimikkopainit on kilpailtu Heinolassa vuodesta 1996. Hänen poikansa Risto Rantanen (s. 1957) saavutti painissa poikien ja juniorien SM-mitaleja.


title: Veikko Rantanen

text: Rantanen menehtyi 81 vuoden ikäisenä sikainfluenssan jälkiseurauksiin helmikuussa 2014.


title: Keski-Böömin lääni

text: Keski-Böömin lääni () on yksi Tšekin kolmestatoista läänistä. Lääni jakautuu kahteentoista piirikuntaan, jotka jakautuvat edelleen kuntiin. Prahan pääkaupunkialue () sijaitsee läänin sisällä ja on hallinnollisesti oma alueensa.


title: Keski-Böömin lääni

text: Vuonna 2014 läänissä oli 1,3 miljoonaa asukasta.


title: Åke Hellman

text: Åke Fredrik Hellman (19. heinäkuuta 1915 Helsinki – 18. joulukuuta 2017 Porvoo) oli suomalainen taidemaalari ja professori. Hänen töitään oli ensi kerran esillä Helsingissä Suomen taiteilijain vuosinäyttelyssä vuonna 1939.


title: Åke Hellman

text: Hellman opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa vuosina 1934–1938. Maalarina hän on tunnettu erityisesti asetelmistaan sekä muotokuva- ja henkilömaalauksistaan, mutta maalausten lisäksi hän teki herkkiä piirustuksia muun muassa punaliidulla. Hellmanin henkilötutkielmissa näkyy terävä psykologinen silmä ja ihmishahmojen kuvauksessa sommittelun harmonisuutta. Hän maalasi muun muassa lukuisia akateemisia muotokuvia Helsingin yliopistolle ja Åbo Akademille. Hellmanista kehittyikin yksi Suomen huomattavimmista muotokuvamaalareista, joka on maalannut yli kolmesataa muotokuvaa. Hän jatkoi maalaustyötä 93-vuotiaaksi saakka.


title: Åke Hellman

text: Ollessaan Etelä-Ranskassa 1960-luvun alussa Hellman teki myös suuren määrän maisemamaalauksia, joissa oli toisinaan surrealistisia aineksia. Sen jälkeen hänellä oli lyhyt kokeileva vaihe, jonka aikana hän maalasi aivan abstraktejakin töitä. Hellman ei kuitenkaan luopunut esittävästä taiteesta.


title: Åke Hellman

text: Hellman toimi kuvaamataidon opettajana vuosina 1938–1962 eri ruotsinkielisissä kouluissa, ja vuosina 1964–1978 opettajana Helsingin yliopiston piirustussalissa. Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1963 ja professorin arvon 1990.


title: Åke Hellman

text: Hellmanin puoliso oli taidemaalari Karin Hellman (s. Wisuri, 1915–2004). Perheeseen syntyi kaksi lasta, arkkitehti Karl-Johan (s. 1944) ja keraamikko Åsa (s. 1947). Pariskunnalla oli 1960-luvulta lähtien Lacostessa Provencessa oma ateljeetalo, jossa taiteilijat viettivät toisinaan pitkiäkin työntäyteisiä jaksoja. Myöhemmin myös Porvooseen valmistui taiteilijoille oma ateljeetalo, joka toimii sekä asuin- että työtiloina; rakennuksen suunnittelivat Åke Hellman ja Erik Kråkström. Hellman osallistui talvi- ja jatkosotaan lääkintämiehenä.


title: Åke Hellman

text: Hellman järjesti syksyllä 2017 Helsingin Taidehallissa puolisoiden retrospektiivisen yhteisnäyttelyn.


title: Pathfinder-luokka (risteilijä)

text: Pathfinder-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tiedusteluristeilijäluokka, jonka kaksi alusta Cammell Lairdin telakka Birkenheadissä rakensi 1903-1905. Luokan alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Pathfinder-luokka (risteilijä)

text: Luokan alukset olivat osa kahdeksan tiedusteluristeilijän tilauksesta, joka jaettiin pareittain neljän telakan toimitettavaksi. Kukin telakka toteutti oman suunnitelmansa mukaan alukset tiettyjen Amiraliteetin toimittamien vaatimusten perusteella. Vaatimuksina oli 25 solmun nopeus, 1,5 tuuman panssaroitu kansi sekä vastaava kylkipanssarointi, matala kulkuisuus rannikkovesillä toimimiseksi sekä aseistukseksi määrättiin 10 kaksitoista naulaista ja 8 kolminaulaista tykkiä sekä kaksi torpedoputkea.


title: Pathfinder-luokka (risteilijä)

text: Luokan alukset oli suunniteltu hävittäjälaivueiden johtoaluksiksi sekä tiedustelutehtäviin. Niiden tuli samalla kyetä johtamaan taistelua että tuhoamaan vihollisen hävittäjiä. Kuitenkin uudet turbiinein varustetut hävittäjät olivat selvästi nopeampia kuin tiedusteluristeilijät, joten niiden oli erittäin vaikea toteuttaa tehtäväänsä.


title: Pathfinder-luokka (risteilijä)

text: Alusten palvelusaikana niille lisättiin kaksi kaksitoistanaulaista tykkiä ja niiden kolminaulaiset vaihdettiin kuusinaulaisiin. Alusten kaksitoistanaulaiset vaihdettiin 1911/1912 yhdeksään nelituumaiseen QF tykkiin.


title: Forward-luokka (risteilijä)

text: Forward-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tiedusteluristeilijäluokka, jonka kaksi alusta Fairfield Shipbuilding and Engineering Company valmisti 1903-1905. Luokan alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Forward-luokka (risteilijä)


title: Forward-luokka (risteilijä)


title: Forward-luokka (risteilijä)


title: Adventure-luokka (risteilijä)

text: Adventure-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tiedusteluristeilijäluokka, jonka kaksi alusta Armstrongin tehtaalla Elswickssä rakensi 1903-1905. Luokan alukset palvelivat ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Adventure-luokka (risteilijä)

text: Vara-amiraali C. C. P. Fitzgerald valmisteli keväällä 1901 aloitteen "A Design for a Fast Scout" ennen sen toimittamista laivaston suunnittelutoimistolle. Esitystä voidaan pitää tiedusteluristeilijöiden suunnittelun perustana. Sen mukaan tarvittaisiin laivastolle nopea, kaikissa olosuhteissa hyvät merenkulkuominaisuudet omaava täydennettynä riittävällä toimintasäteellä alus. Suunnitelmaa täydensi Philipps Watts, joka oli tällöin Armstrongilla pääsuunnittelijana.


title: Adventure-luokka (risteilijä)


title: Adventure-luokka (risteilijä)

text: Alukset poikkesivat muiden valmistajien aluksista, koska niissä oli neljä savuhormia kolmen sijasta.


title: Adventure-luokka (risteilijä)


title: Adventure-luokka (risteilijä)


title: Sven Ehrström

text: Sven Erik Olof Ehrström (19. helmikuuta 1909 Turku – 4. lokakuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Ehrström opiskeli Svenska Teaternin oppilaskoulussa vuosina 1931–1933, ja sai sen jälkeen kiinnityksen Ruotsalaiseen teatteriin vuosiksi 1933–1974. Ehrström oli herkkä tulkitsija ja hienovarainen luonnenäyttelijä. Hänen puolisonsa oli näyttelijä May Pihlgren.


title: HMS Boadicea (1908)

text: HMS Boadicea oli Britannian kuninkaallisen laivaston Boadicea-luokan tiedusteluristeilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Boadicea (1908)

text: Luokan alukset poistettiin 1912 hävittäjälaivueiden johtoalusten paikalta, kun Acorn-luokan hävittäjät osoittautuivat nopeammiksi.


title: HMS Boadicea (1908)

text: "HMS Boadicea" palveli 1909-1912 1. Hävittäjälaivueen johtoaluksensa, minkä jälkeen se liitettiin Suuren laivaston taistelulaivaosastoon. Alus taisteli Skagerrakin taistelussa.


title: HMS Boadicea (1908)

text: Alus muutettiin joulukuussa 1917 nopeaksi miinalaivaksi ja se laski kaikkiaan 186 miinaa kolmella miinoitusmatkalla.


title: HMS Boadicea (1908)

text: "HMS Boadicea" todettiin sodan päättyessä vanhentuneeksi, jolloin se sijoitettiin Dartmouthiin satamapalvelukseen. Se nimettiin huhtikuussa 1920 "HMS Pomoneksi", mutta se peruutettiin ennen virallistamista. Alus myytiin romutettavaksi 13. heinäkuuta 1926 Alloalle Rosythiin.


title: HMS Blanche (1909)

text: HMS Blanche oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Blonde-luokan tiedusteluristeilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Blanche (1909)

text: "HMS Blanche" palveli 1911-1912 Välimeren 1. Hävittäjälaivueen johtoaluksena, mutta se oli jo 1912 vähintään 2,5 solmua hitaampi kuin johdettavansa.


title: HMS Blanche (1909)

text: Alus liitettiin elokuussa 1914 Suureen laivaston taistelulaivaosastoon, jonka mukana se oli Skagerrakin taistelussa. Se muutettiin maaliskuussa 1917 nopeaksi miinalaivaksi, joka kykeni kuljettamaan 66 miinaa. Alus teki kaikkiaan 16 miinoitusmatkaa, joiden aikan se laski yhteensä 1238 miinaa.


title: HMS Blanche (1909)

text: "HMS Blanche" myytiin 27. heinäkuuta 1921 romutettavaksi Fryerille Sunderlandiin.


title: HMS Sentinel (1904)

text: HMS Sentinel oli Britannian kuninkaallisen laivaston Sentinel-luokan tiedusteluristeilijä, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Sentinel (1904)


title: HMS Sentinel (1904)

text: "HMS Sentinel" palveli 1906 Välimeren laivastossa 3. Risteilijälaivueessa, kun se määrättiin palaamaan Devonportiin Kanaalinlaivastoon. Alus palveli 1907 Kotilaivastossa. Alus oli telakalla vuoden 1909, mistä se palasi palvelukseen toukokuussa. Se aloitti palveluksensa helmikuussa 1910 Devonportissa Kotilaivaston 5. Hävittäjälaivueen johtoaluksena.


title: HMS Sentinel (1904)

text: Alus oli huollettavana kesäkuussa 1910 Chathamin telakalla, josta huhtikuussa seuraavana vuonna se liitettiin Devonportiin. Se oli uudelleen huollettavana 1912 Portsmouthissa, mistä palatessa alus liitettiin 3. Risteilijälaivueeseen vuoden 1913 sotaharjoitusten ajaksi. Harjoitusten päätyttyä alus liitettiin Portsmouthissa 9. Hävittäjälaivueen johtoalukseksi, mistä se siirrettiin vielä samana vuonna Doveriin 6. Hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Sentinel (1904)

text: Ensimmäisen maailmansodan syttyessä "HMS Sentinel" siirrettiin Forthiin 8. Hävittäjälaivueeseen, josta se siirtyi hetkeksi Humberiin 6. Risteilijälaivueeseen ennen siirtoaan Välimeren laivastoon. Alus liitettiin 1918 Aegeanmerenlaivueeseen ja edelleen 12. marraskuuta samana vuonna Dardanelleille ja edelleen Mustallemerelle.


title: HMS Sentinel (1904)

text: "HMS Sentinel" palasi huhtikuussa 1919 Sheernessiin, jossa se poistettiin palveluksesta. Aluksen palvelus jatkui heinäkuusta 1920 vuoden 1922 loppuun mekaanikkojen koululaivana Chathamissa.


title: Vampyyripäiväkirjat (2. tuotantokausi)

text: Vampyyripäiväkirjat on amerikkalainen fantasia- ja kauhutelevisiosarja. "Vampyyripäiväkirjojen" toista tuotantokautta alettiin esittää Yhdysvalloissa 9. syyskuuta 2010. Kausi jatkuu suoraan ensimmäisen tuotantokauden tapahtumista.


title: Vampyyripäiväkirjat (2. tuotantokausi)

text: "Vampyyripäiväkirjat" on tarina kahdesta vampyyriveljeksestä, jotka ovat rakastuneet samaan kauniiseen naiseen ja kamppailevat koko kaupungin kohtalosta. Ensimmäisen kauden aikana Stefan ja Damon Salvatore palasivat kotikaupunkiinsa Mystic Fallsiin erittäin erilaisista syistä - Stefan halusi tutustua Elena Gilbertiin, joka on kuin Katherine Piercen, veljesten vuonna 1864 rakastaman naisen, kaksoisolento; kun taas Damonin aie oli vapauttaa Katherine haudasta, jonne hän uskoi tämän joutuneen haudatuksi. Ensimmäisen kauden lopussa Elenan setä oli laittanut asiat järjestykseen, jotta Perustajien päivän juhlinta päättyisi valtavaan kaaokseen, tuhoon ja kuolemaan, ja joutui todistamaan samalla Katherine Piercen paluun.


title: Vampyyripäiväkirjat (2. tuotantokausi)

text:
Toisella kaudella Katherine Piercen paluu Mystic Fallsiin aiheuttaa kolmiodraaman Stefanin, Damonin ja Elenan välillä, muiden Mystic Fallsin asukkaiden valitessa puolensa jouduttuaan uudenlaisen vaaran uhreiksi. Uusia ja odottamattomia ystävyyksiä muodostuu, liittolaisista tulee vihollisia ja sydämiä särkyy. Stefan ja Damon joutuvat kohtaamaan raa'emman ja pirullisemman vihollisen kuin he ovat koskaan kuvitelleetkaan. Ja he riisuvat paitansa... lopulta.
Pääroolit


title: Vampyyripäiväkirjat (2. tuotantokausi)

text: Vierailevat


title: Vampyyripäiväkirjat (2. tuotantokausi)

text: Sarjan julkistettiin jatkuvan ainakin toisen 22 jaksoa sisältävän tuotantokauden verran 16. helmikuuta 2010. "TV Guide" kertoi Ian Somerhalderin olevan sarjan parhaiten palkattu näyttelijä, tähden ansaitessa 40,000 dollaria per jakso.


title: Eltville

text: Eltville on kaupunki Saksassa Hessenin osavaltiossa. Kaupungissa asui 16 999 ihmistä vuoden 2016 lopussa.


title: Lucia Recchia

text: Lucia Recchia (s. 8. tammikuuta 1980) on italialainen alppihiihtäjä. Hän edustaa G.S. Fiamme Gialle -seuraa.


title: Lucia Recchia

text: Ensimmäisen kerran hän kilpaili maailmancupissa Val d'Iseressa vuonna 1998. Ensimmäisen pistesijansa Recchia sai oltuaan 27:s Veysonnazin syöksylaskussa joulukuussa 1998. Maailmancupissa hän on sijoittunut kaksi kertaa kolmen parhaan joukkoon. Santa Caterinan MM-kilpailuissa 2005 hän saavutti supersuurpujottelussa hopeaa.


title: Monthey

text: Monthey on kaupunki ja samannimisen hallintoalueen keskus Valais'n kantonin ranskankielisessä osassa, Lounais-Sveitsissä. Vuoden 2011 lopussa kaupungin väkiluku oli 16 628.


title: Monthey

text: Maantieteellisesti kaupunki sijaitsee Martignyn ja Genevejärven puolivälissä, kohdassa, jossa Vièze-joki yhdistyy Rhôneen.


title: Monthey

text: Monthey on teollisuuskaupunki, jossa on erityisesti kemianteollisuutta.


title: Monthey

text: Monthey sijaitsee A9-moottoritien (eurooppatie E62) varrella sekä SBB-CFF-FFS:n Saint Maurice - Saint Gingolph -radan ja TPC:n Aigle-Champéry-rautatien risteyskohdassa.


title: Monthey

text: Montheyn karnevaalit on laajalti tunnettu tapahtuma, jota on vietetty jo vuodesta 1872.


title: Ryan Kwanten

text: Ryan Christian Kwanten (28. marraskuuta 1976 Sydney, Uusi Etelä-Wales, Australia) on australialainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa saippuaoopperassa "Home and Away" ja nuorten televisiosarjassa "Summerland". Vuodet 2008-2014 Kwanten näytteli Jason Stackhousea televisiosarjassa "True Blood".


title: Ryan Kwanten

text: Ryan Kwanten syntyi Eddie ja Kris Kwantenin perheeseen. Hän on isänsä puolelta hollantilaista syntyperää. Kwantenilla on kaksi veljeä, Mitchell ja Lloyd. Ensin mainittu on ammatiltaan muusikko ja jälkimmäinen puolestaan lääkäri. Kwanten kävi lapsuudessaan katolista koulua. Nuoruudessaan hän harrasti useita urheilulajeja, muun muassa nyrkkeilyä. Näyttelijän ammattiin hän päätyi sattumalta.


title: Ryan Kwanten

text: Kwanten aloitti näyttelijänuransa sivuosalla australialaisessa television draamasarjassa "A Country Practice" vuonna 1992. Ensimmäinen pääosa hänellä lankesi nuorille suunnatussa tieteissarjassa "Spellbinder" ("Spellbinder 2: Land of the Dragon Lord") vuonna 1997. Hänen roolihenkilönsä oli Josh Morgan. Samana vuonna hänet kiinnitettiin australialaisen saippuaoopperan "Home and Away" näyttelijäkaartiin. Hänen roolinsa oli hengenpelastaja Vinnie Patterson. Kwanten jätti sarjan vuonna 2002, hieman sen jälkeen kun hänen roolihahmonsa oli avioitunut ja tullut isäksi. Kwanten muutti Yhdysvaltoihin. Hän sai Jay Robertsonin osan Lori Loughlinin tähdittämästä draamasarjasta "Summerland", jota esitettiin vuosina 2004 ja 2005.


title: Ryan Kwanten

text: Vuonna 2008 Kwanten sai keskeisen miesosan televisiokanava HBO:n draamasarjassa "True Blood", joka perustuu Charlaine Harrisin "Sookie Stackhouse" -fantasiakirjasarjaan ("The Southern Vampire Mysteries"). Kwantenin näyttelemä Jason Stackhouse on sarjan keskushenkilön Sookie Stackhousen (Anna Paquin) veli.


title: Ryan Kwanten

text: Vuonna 2006 Ryan Kwantenilla oli isohko rooli Michael Mayerin ohjaamassa elokuvassa "Flicka". James Wanin kauhuelokuvassa "Dead Silence" (2007) hänellä oli päärooli. Vuonna 2009 Kwanten oli draamaelokuvan "Don't Fade Away" protagonisti. Hänen vastanäyttelijänsä olivat Mischa Barton ja Beau Bridges. Patrick Hughesin psykologisessa trillerissä "Red Hill" (2010) Kwantenilla oli pääosa poliisi Shane Cooperina. Joe Lynchin kauhukomediassa "The Knights of Badassdom" (2011) Kwanten tulkitsee Joen roolin.


title: Mengarinin avaus

text: Mengarinin avaus on shakkiavaus, joka alkaa siirroilla


title: Mengarinin avaus

text: Avaus on saanut nimensä amerikkalaisen mestarin Ariel Mengarinin mukaan. Avaus on erittäin harvinainen, koska passiivisella siirrolla 2. a3 valkea ei oikeastaan tee mitään. Valkea vain menettää tempon. Ainoa idea on siinä, että se toimii odotussiirtona, jolla valkea voi halutessaan katsoa, miten musta vastaa. Hieman parempi tapa on pelata siirto a3 vasta kolmannessa siirrossa eli esimerkiksi 1. e4 e5 2. Rf3 Rc6 3. a3 tai wieniläinen peli siirroilla 1. e4 e5 2. Rc3, jonka jälkeen esimerkiksi 2...Rf6 3. a3. Näihin jatkoihin voidaan tosin päätyä siirtovaihdolla, vaikka peli alkaisi siirtojärjestyksessä 1. e4 e5 2. a3.


title: Mengarinin avaus

text: Mengarinin avaukseen mustan yleisin jatko on 2…Rf6, joka vahvistaa mustan otetta keskustasta. Jonkin verran on pelattu myös jatkoja 2…Rc6 ja 2…Lc5.


title: Mengarinin avaus

text: Musta voi halutessaan pelata myös eräänlaista käännettyä kuningasgambiittia siirrolla 2…f5!?


title: Mengarinin avaus

text: Mengarinin avauksen perusasemaan voidaan päästä siirtovaihdolla myös Anderssenin avauksesta pelaamalla siirrot järjestyksessä 1. a3 e5 2. e4. Mestaritasolla näin on pelattu esimerkiksi vuonna 1933 Hastingsin turnauksessa, jossa englantilainen mestari Conel Hugh Alexander voitti valkeilla Philip Stuart MiIner-Barryn.


title: Kaukokartoituspäivät

text: Kaukokartoituspäivät on vuosittain Suomessa järjestettävä kaukokartoituksen seminaari ja alan kokoontuminen. Sen järjestää Kaukokartoituskerho.


title: Dohasan

text:
Dohasan (n. 1790 - 1866) oli kiowa-intiaanien kaikkien ryhmien yhteinen ylipäällikkö. Hänet tunnettiin englanninkielisellä nimellä Little Bluff (Pieni Jyrkänne).
Dohosan ehti olla kansansa ylimpänä päällikkönä vuodesta 1833, jolloin hänen edeltäjänsä A'date syrjäytettiin epäkelpoisuuden vuoksi osagein tekemän massamurhan jälkeen.


title: Dohasan

text: Dohasan oli johtotehtäviensä lisäksi kansansa pääkirjanpitäjä, joka lisäsi monet kuvat heidän kuuluisaan kiowa-kalenteriinsa. Hieman ennen kuolemaansa hän ehti kirjoittaa Little Arkansasin sopimuksen, jossa hän suostui luovuttamaan kiowien maat Yhdysvalloille. Hänen paikkansa täytti päällikkö nimeltä Lone Wolf.


title: PlayStation Move

text: PlayStation Move on liikeohjain PlayStation 3 ja PlayStation 4 -pelikonsoleille, ja se julkaistiin 17. syyskuuta 2010. PlayStation Moven liikkeiden seuraamiseen tarvitaan PlayStation Eye -kamera, joka tarkkailee ohjaimen sijaintia. PS Move on langaton ja sen voi ladata PS3-järjestelmän USB-liitännän kautta. Ohjaimen virtalähteenä on litiumioniakku. Liikeohjaimen päässä on pallo, jonka väri vaihtuu pelitapahtumien myötä.


title: Ruskosuokana

text: Ruskosuokana ("Amaurornis akool") on eteläaasialainen rantakana. Nimialalaji "akool" elää Intiassa, Bangladeshissa ja Myanmarin länsiosissa, alalaji "coccineipes" Kaakkois-Kiinasta Koillis-Vietnamiin. William Henry Sykes kuvaili lajin holotyypin Deccanista vuonna 1832.


title: Vaa’ankieliasema

text: Vaa’ankieliasema on kielikuva herkkään tasapainotilaan vaikuttamaan kykenevän tilanteesta, roolista tai vaikutusmahdollisuuksista. Vaa’ankieliasemassa on esimerkiksi päätöksenteossa henkilö tai ryhmä, jonka valinta ratkaisee, mikä vaihtoehto saa taakseen ratkaisevan enemmistön. Sanalla vaa'ankieli onkin suomennettu esimerkiksi englannin sana "decider".


title: Vaa’ankieliasema

text:
Käsitettä käytetään erityisesti politiikassa puolueesta
, vaalipiiristä tai kansanedustajasta, joka nousee päätöksen tai vaalien tuloksen kannalta ratkaisevaan asemaan, kun esimerkiksi mikään puolue ei ole saanut yksin enemmistöä. Vaa'ankielenä oleva puolue voi tällöin valita, kenen kanssa se liittoutuu ja muodostaa enemmistön. Näin pienikin puolue
, yksi vaalipiiri tai yksi henkilö saa kannatustaan suuremman vaikutusvallan, erityisesti mikäli on viime hetkille saakka kannastaan tai valinnastaan epävarma. Tätä taktisesti vahvaa asemaa voi henkilö tai ryhmä käyttää hyväkseen laittamalla suuret ryhmät kilpailemaan suosiostaan, ja siten saavuttaa etuja.


title: Vaa’ankieliasema

text: Esimerkiksi vuoden 2000 Yhdysvaltain presidentinvaaleissa Floridan osavaltio nousi vaa'ankielen asemaan, sillä sen kiistelty vaalitulos valmistui viimeisenä ja ratkaisi vaalit George W. Bushin hyväksi. Ruotsin valtiopäivävaaleissa 2014 Ruotsidemokraatit nousi ratkaisevaan asemaan, sillä kumpikaan kahdesta suuresta puolueryhmittymästä ei saanut muodostettua enemmistöhallitusta, ja Ruotsidemokraatit onnistuivat kaatamaan hallituksen äänestämällä oikeiston budjettiesitystä. Suomessa katsottiin Maalaisliiton olleen vaa'ankieliasemassa laillisuusrintamassa Lapuanliikkeen vaikutusvaltaan nähden vuonna 1930 vastustaessaan IKL:ää yhdessä SDP:n ja Edistyspuolueen kanssa. Maalaisliiton siirtyminen oikealle olisi voimistanut oikeistosuuntausta Lapuanliikkeen eduksi. Suomen Maaseudun Puolueesta eronnut, Suomen kansan yhtenäisyyden puolueen 12 kansanedustajan ryhmä oli vastaavassa asemassa, kun eduskunta hyväksyi vaaditulla 5/6 enemmistöllä vuonna 1973 poikkeuslain presidentti Urho Kekkosen virkakauden pidentämiseksi ilman vaaleja neljällä vuodella vuoteen 1978 saakka.


title: Mustahuitti

text: Mustahuitti ("Amaurornis flavirostra", myös "A. flavirostris") on afrikkalainen rantakanalaji. Sen esiintymisalue käsittää Saharan eteläpuolisen Afrikan Sahelin pohjoisosista aina Kapmaahan saakka. Se kuitenkin puuttuu mantereen koillis- ja lounaisosien aavikoilta. William John Swainson kuvaili lajin holotyypin Senegalista vuonna 1837.


title: Madagaskarinhuitti

text: Madagaskarinhuitti ("Amaurornis olivieri") on Madagaskarin kotoperäinen rantakana. Se elää saaren läntisessä keskiosassa. Alfred Grandidier ja Jacques Berliozkuvailivat lajin holotyypin Antsalovasta vuonna 1929.


title: Sirocco

text: Sirocco, scirocco tai harvemmin siroc, on Välimeren alueella puhaltava tuuli. Se saa alkunsa Saharan alueelta ja tuulen nopeus voi yltää hirmumyrskyn lukemiin Pohjois-Afrikan tai Etelä-Euroopan yllä. Sirocco tai scirocco on italiankielinen nimitys, kreikankielinen muoto on σιρόκος (sirokos). Italian kieleen nimi on saattanut johtua arabian kielen sanasta شرقي sharqī, "itäinen", "idästä puhaltava tuuli".


title: Sirocco

text: Sirocco on lämmin ja kostea tuuli, joka puhaltaa pohjoisen Välimeren ja eteläisen Euroopan yli, missä se puhaltaa etelästä tai kaakosta ja tuo kosteaa ilmaa mukanaan. Sirocco syntyy kun lämmin ja kuiva, trooppinen ilmamassa työntyy Saharan alueelta pohjoiseen. Kuiva mannerilma sekoittuu meren yllä kylmemmän ja kosteamman ilmamassan kanssa. Sirocco aiheuttaa kuivia hiekkamyrskyjä Pohjois-Afrikan rannikolla, myrskyjä Välimerellä sekä kylmiä ja sateisia säitä Euroopassa. Siroccon vaikutus voi kestää puolesta vuorokaudesta useampaan vuorokauteen. Sen mukanaan tuoma kuumuus ja pöly voivat aiheuttaa ihmisille terveyshaittoja. Tuuli saattaa yltyä maaliskuun ja marraskuun huippukausina puuskissa 100 km/h nopeuteen.


title: Sirocco

text: Siroccon mukana kulkeutuu pölyä joka laskeutuu maan pinnalle jopa tuhansien kilometrien päässä Saharasta. Esimerkiksi Ukrainassa, Venäjällä, Bulgariassa ja Romaniassa on lumi joskus värjääntynyt punaiseksi Saharan pölyn vuoksi. Pölyä myös kulkeutuu Amazonin sademetsiin asti jossa kasvit saavat siitä merkittävästi ravinteita. Sirocco-tuulet työntävät Adrianmeren vettä myös kohti pohjoista.


title: Sirocco

text: Siroccosta käytetään eri nimiä eri maissa:


title: Rossi X-ray Timing Explorer

text: Rossi X-ray Timing Explorer (RXTE) on NASAn röntgensatelliitti, joka laukaistiin avaruuteen 30. joulukuuta 1995 Delta II -raketilla.


title: Rossi X-ray Timing Explorer

text: Sen massa on 3 200 kg. Se lentää 600 km korkealla kiertoradalla.


title: Rossi X-ray Timing Explorer

text: Sen istrumentit ovat


title: Gefion-ryhmä

text: Gefion-ryhmä on pikkuplaneettaryhmä Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä. Ryhmän kappaleet ovat siis päävyöhykkeen asteroideja. Ryhmä on saanut nimensä 1272 Gefion-nimisen asteroidin mukaan. Ryhmän pikkuplaneettojen etäisyys Auringosta on noin 2,8 AU. Ryhmä on syntynyt suuremman pikkuplaneetan hajotessa törmäyksessä palasiksi.


title: Gefion-ryhmä

text: Ryhmää kutsuttiin aluksi nimellä "Ceres-ryhmä" kääpiöplaneetta 1 Cereksen mukaan, mutta kun sen tajuttiin olevan eri alkuperää ryhmän kanssa, niin ryhmä nimettiin Gefionin mukaan. Ceres sijaitsee lähellä Gefion-ryhmää, ja sen aiheuttamat painovoimahäiriöt vaikuttavat ryhmän jäsenten ratoihin. Monien Gefion-ryhmän jäsenten ratojen inklinaatiot muistuttavat Cereksen vastaavia.


title: Black & White (pelisarja)

text: Black & White on Lionhead Studiosin kehittämä videopelisarja.


title: Black & White (pelisarja)

text: "Black & Whitessa" pelihahmona itse Jumala, eli pelaaja saa tehdä kaiken kuin itse haluaa. "Black & White" on rakennettu Karma-pelityyppiin.


title: Black & White (pelisarja)

text:
Pelien aikana saa itselleen eläimen. Ensimmäisessä "Black & Whitessa" aluksi valittavat eläimet ovat lehmä, apina ja tiikeri.
"Black & White 2":n aluksi valittavat eläimet ovat leijona, susi, lehmä ja apina.


title: Luonnollinen päättely

text: Luonnollinen päättely on matemaattisen logiikan menetelmä tehdä johtopäätöksiä todeksi oletetusta tiedosta. Sitä käytetään erityisesti propositiologiikassa ja predikaattilogiikassa päättelemään oletuksista uuden lauseen todeksi käsittelemällä lauseita sekä niiden välisiä ja sisäisiä suhteita. Luonnollinen päättely tunnetaan myös Gentzenin päättelysääntöjärjestelmänä matemaatikko Gerhard Gentzenin mukaan.


title: Luonnollinen päättely

text: Luonnollisessa päättelyssä johdetaan johtopäätös formula_1 todeksi oletetuista lauseista formula_2. Jos kyseinen päätös on mahdollinen, kirjoitetaan tehtävä formula_3. Johtopäätös saadaan tuomalla ja eliminoimalla oletuksissa esiintyviä konnektiivejä ja kvanttoreita tietyillä säännöillä.


title: Luonnollinen päättely

text: Oletukset kirjoitetaan viivan ylle, säännöllä saatu johtopäätös viivan alle. Viivan viereen merkitään sääntö, jota käytetään, kirjoittamalla merkin jota sääntö käsittelee ja kirjaimen formula_4 tai formula_5 riippuen, onko käytössä tuonti- vai eliminointisääntö. Päättelyä voi jatkaa ja tulokseen soveltaa lisää sääntöjä, jos johtopäätös ei seuraa heti oletuksista.


title: Luonnollinen päättely

text: Hakasuluissa merkitty oletus on väliaikainen oletus, jonka ei tarvitse kuulua tunnettuihin oletuksiin, mutta ehtona sen käytölle täytyy hylätä oletus päättelyn aikana. Hylkääminen tapahtuu säännön soveltamisen aikana, ja hylätessä väliaikainen oletus ja sen sääntö numeroidaan merkitsemään, koska hylkääminen tapahtuu.


title: Luonnollinen päättely

text: Propositiologiikassa on ainoastaan konnektiiveja lauseiden välillä. Luonnollisessa päättelyssä ovat konjunktio, disjunktio, implikaatio, ekvivalenssi ja negaatio. Jokaiselle on olemassa oma tuontisääntönsä ja eliminointisääntönsä:


Luonnollinen päättely


title: Luonnollinen päättely

text:
formula_9
formula_10


title: Luonnollinen päättely

text: Predikaattilogiikassa edellisten konnektiivien lisäksi on mallin alkioita ja kvanttoreita vaikuttamassa kaavoihin. Kummallekin kvanttorille, universaalikvanttorille ja eksistenssikvanttorille on myös omat tuonti- ja eliminointisääntönsä, ja toisin kuin konnektiivien säännöissä, niiden käyttöihin liittyy tiettyjä alkion ehtoja:


title: Luonnollinen päättely

text: Ehdot: *) formula_13 EI saa olla vapaa hylkäämättömissä oletuksissa, joista on johdettu formula_14. **) formula_15 on vapaa lauseessa formula_14. ***) formula_13 EI saa olla vapaa lauseessa formula_1 EIKÄ hylkäämättömissä oletuksissa, paitsi lauseessa formula_14.


title: Luonnollinen päättely

text: Jos päättelysysteemiin halutaan tuoda uusia konnektiiveja, niiden päättelysääntöjä koskevat tietyt rajoitukset, joita kutsutaan loogisen harmonian vaatimukseksi.


title: Luonnollinen päättely

text: Luonnollisen päättelyn formula_3 sanotaan olevan eheä, jos johtopäätöksen kyetään päättelemään oletuksista. Propositiologiikalle ja predikaattilogiikalle on omat eheyslauseensa, jotka kertovat luonnollisen päättelyn olevan eheä.


title: Luonnollinen päättely

text: Propositiologiikassa eheyslause sanoo, että jos lauseen formula_1 voi johtaa oletuksista formula_22 ja kaikkien oletusten totuusarvot ovat 1, myös johtopäätöksen totuusarvo on 1.


title: Luonnollinen päättely

text: Predikaattilogiikassa eheyslause sanoo, että jos lauseen formula_1 voi johtaa oletuksista formula_22 ja tulkintajono formula_25 toteuttaa kaikki oletukset mallissa formula_26, formula_25 toteuttaa myös johtopäätöksen mallissa formula_26.


title: Luonnollinen päättely

text: Väänänen, Jouko, "Logiikka I", luentomonisteet, Helsingin yliopisto, kevät 2010.