title: Dustin Tokarski

text: Tokarski pelasi toisen ammattilaiskautensa kokonaan Norfolkissa ja myös suurimman osan kolmannesta, jonka päätteeksi oli voittamassa AHL:n mestaruutta Calder Cupia. Admirals kohtasi loppuotteluissa Toronto Marliesin ja vei mestaruuden suoraan voitoin 4–0. Tokarski pelasi mestaruusvuoden 2012 pudotuspeleissä kolme nollapeliä, yhtä paljon kuin Marliesin Ben Scrivens, ja hänen torjuntaprosenttinsa (94,4) sekä päästettyjen maalien keskiarvonsa (1,46) olivat pudotuspelien parhaat. Hän pelasi kaudella 2011–2012 myös viisi NHL:n runkosarjaottelua.


title: Dustin Tokarski

text: Vuonna 2012 Lightning sai uuden AHL-farmijoukkueen, Syracuse Crunchin, jossa Tokarski jakoi torjuntavastuun Riku Heleniuksen kanssa. Tokarski ehti pelata Crunchissa 33 runkosarjaottelua, kunnes siirtyi helmikuussa 2013 kesken kauden Montreal Canadiensiin pelaajakaupassa, jossa Lightning sai vaihdossa maalivahti Cédrick Desjardinsin.


title: Dustin Tokarski

text: Tokarski edusti Canadiensia ja sen farmijoukkueita kuukautta vaille kolme vuotta. NHL:n runkosarjassa hän pelasi tänä aikana 26 ottelua ja AHL:n runkosarjassa 68 ottelua. Keväällä 2014 hän pääsi pelaamaan viisi ottelua NHL:n pudotuspeleissä, kun Montrealin ykkösmaalivahti Carey Price oli loukannut polvensa New York Rangersiä vastaan pelatun konferenssifinaalisarjan ensimmäisessä ottelussa. Rangers voitti ottelusarjan kuudessa ottelussa. Tammikuussa 2016 Tokarski siirtyi Anaheim Ducksiin pelaajakaupassa, jossa Canadiens sai vaihdossa laitahyökkääjä Max Fribergin.


title: Dustin Tokarski

text: Tokarski edusti Kanadan alle 20-vuotiaiden maajoukkuetta yksissä jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa, vuonna 2009. Hän oli voittamassa nuorten MM-kultaa joukkueensa ykkösmaalivahtina.


title: Georges Mélièsin filmografia

text: Tämä on luettelo ranskalaisen elokuvaohjaaja Georges Mélièsin filmituotannosta:


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Kauttuan ruukinpuisto on Euran Kauttualla sijaitseva entinen rautaruukki ja paperiteollisuusmiljöö.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Ruukinpuiston rakennukset ovat nykyään pääosin asuntoina. Lisäksi alueella toimii muun muassa Säkylän Pyhäjärven suojeluun ja tutkimukseen keskittynyt instituutti, kesäteatteri sekä tehdasmuseo. Ruukinkartanon vanha päärakennus tarjoaa hotelli- ja ravintolapalveluita "Kauttuan Klubin" nimellä.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Vuonna 1907 perustettu paperitehdas on edelleen toiminnassa käsittäen useita vuosikymmenten saatossa tehtyjä laajennuksia. Ruukinpuistossa järjestetään myös erilaisia markkinoita sekä vuosittainen "Kauttuan ruukkifestivaali"-kulttuuritapahtuma.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Kauttuan ruukinpuisto on yksi Suomen arvokkaimmista vanhoista ruukkimiljöistä. Alueella sijaitsee muun muassa useita arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemia arvorakennuksia. Ruukinpuisto kuuluu nykyään Museoviraston määrittelemiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Vanhimmat merkit asutuksesta ruukinpuiston alueella ovat jo esihistorialliselta ajalta. Alueen luoteisosasta Eurajoen rannasta löytyy useita kivi- ja rautakautisia muinaisjäännöksiä sekä isojaon yhteydessä autioitunut vanha Kauttuan kylän paikka.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Kauttuan ruukin perusti vuonna 1689 vapaaherra Lorentz Creutz Eurajoessa sijaitsevan Kauttuankosken rannalle. Hän oli jo aikaisemmin rakennuttanut paikalle vesisahan. Lisäksi Creutz oli ennen Kauttuan ruukkia perustanut Forsbyn ruukin Pernajaan sekä Teijon ruukin Perniöön.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Creutz onnistui lunastamaan itselleen Kauttualta ja ympäristöstä kahdeksan vanhaa kruununtilaa. Niiden maat takasivat hänelle riittävän hiilen saannin. Lisäksi tilat mahdollistivat ruukille omavaraistaloudessa elämisen maanviljelyksen ja karjankasvatuksen suhteen.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text:
Ruukissa oli aluksi kaksi ahjoa ja yksi kankivasara. Masuunia Kauttualle ei koskaan rakennettu, vaan takkirauta tuotiin aluksi Teijosta ja myöhemmin Ruotsista. Koska Eurajoki ei enää ruukin perustamisen aikoihin ollut purjehduskelpoinen, kuljetettiin raaka-aine talvisin reellä noin 40 kilometrin päästä meren rannalta joen suulta.
Lorentz Creutzin kuoleman aikoihin vuonna 1698 Kauttua oli maan neljänneksi suurin ruukki. Hänen poikansa Claes Creutz ei kuitenkaan ollut kiinnostunut ruukin hoitamisesta vaan palveli kuninkaan armeijassa eri puolilla Eurooppaa. Ajan tavan mukaan sotilaat joutuivat itse rahoittamaan sotimistaan ja Claes Creutzin piti kiinnittää ruukki tukholmalaiselle kauppiaalle Paul Timmille. Claesin kaaduttua taistelussa vuonna 1706 siirtyi Kauttuan ruukki hänen haltuunsa.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Paul Timmin kuoleman jälkeen omistajaksi tuli vuonna 1743 hänen poikansa Parmen Timm. Hän rakennutti muun muassa uuden nippuvasarapajan vuonna 1746 sekä ruukin ensimmäisen kartanorakennuksen. Hänen aikanaan ruukista tuli jälleen kannattava yritys ja se onnistui vakiinnuttamaan asemansa Suomen rautaruukkien joukossa. Parmen Timm kuoli 1750, minkä jälkeen hänen leskensä ja tämän uusi puoliso ja vuodesta 1766 Timmin poika Johan (k. 1801) johtivat ruukin toimintaa.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Kauttuan ruukin seuraava omistaja oli Savosta lähtöisin ollut Anders Henrik Falck, jonka puoliso oli Parmen Timmin pojantytär. Falck rakensi uuden uusklassisen kartanorakennuksen, joka valmistui vuonna 1802. Lisäksi hän rakennutti uuden kankivasarapajan sekä sahan. Myöhemmin Falckien aikana valmistui vielä työläisten asuntoja ruukkia halkovan Sepäntien varteen. Suvun hallinnoidessa ruukkia sen tuotanto kasvoi voimakkaasti.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Vuonna 1873 ruukki myytiin liikemies Antti Ahlströmille. Vuosisadan loppuun mennessä oli ruukin toiminta menettänyt kannattavuuttaan niin, että vuonna 1880 sen omistaman maatalouden tuotto ohitti rautaruukin tuoton. Toiminta lopetettiin vuosisadan vaihteeseen mennessä ja vuonna 1908 A. Ahlström Osakeyhtiö aloitti Kauttualla paperin valmistuksen.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Nykyäänkin toiminnassa oleva Kauttuan paperitehdas rakennettiin kartanoa vastapäätä joen varteen. Lisäksi ruukinpuistoon valmistui useita johtajien ja työntekijöiden asuntoja. Kauttualle rakennettiin myös Rauman radalta haarautuva rautatie sekä rautatieasema.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Kauttuan ruukinpuisto koostuu useista eri aikakausilla valmistuneista rakennuksista. Niistä vanhimpia ovat 1700-luvulta peräisin olevat työläisasunnot Sepäntien varrella. Ainoa rautaruukin ajoilta säilynyt tuotantorakennus on Eurajoen rannassa sijaitseva hiilen varastointiin tarkoitettu suuli. Vanha saharakennus on 1800-luvun jälkipuoliskolta. Vuonna 1907 valmistuneen tiilirakenteisen paperitehtaan on suunnitellut arkkitehti Torkel Nordmanin toimisto.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Suurin osa säilyneistä asuinrakennuksista on 1800-luvulta. Gabriel von Bonsdorffin suunnitteleman ruukinkartanon päärakennuksen lisäksi alueella on muun muassa kahdeksankulmainen kellotorni 1830-luvulta. Vuonna 1746 valmistuneen ruukinhoitajan asunnon kellariholvit toimivat kartanorakennuksen perustana. Päärakennusta on laajennettu vuonna 1824.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Vuonna 1911 valmistui "Villa Ahlström" arkkitehti Jarl Eklundin piirustusten mukaan. Paikallisjohtajan asunnoksi tarkoitetussa rakennuksessa toimii nykyään Pyhäjärvi-instituutti. Taloon liittyvän puiston suunnitteli puutarha-arkkitehti Paul Olsson.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Villa Ahlströmin lähistölle rakennettiin esimiesten asunnoiksi "Mäkelä"- ja "Mäntylä"-nimiset talot. Jälkimmäisen suunnittelusta vastasi arkkitehti Arvid Tollet. Jokirannassa on 1870-luvulla rakennettu asuin- ja konttorirakennus sekä Birger Federleyn suunnittelema ateljeerakennus vuodelta 1902.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Kauttuan paperitehdasta asuinalueineen laajennettiin huomattavasti 1930- ja 1940-luvuilla. Arkkitehti Alvar Aallon suunnitelmilla oli merkittävä osa niiden toteutumisessa. Hän teki ensimmäiset piirustuksensa vuonna 1936, laatien niitä samaan aikaan Kotkaan rakennetun Sunilan sellutehtaan suunnitelmien kanssa.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Aalto piirsi Kauttualle useita eri rakennuksia. Niistä merkittävimpänä pidetään nykyään vuonna 1938 valmistunutta Terassitaloa. Se kuuluu muun muassa kansainvälisen Docomomo-arkkitehtuurijärjestön suomalaisen arkkitehtuurin merkkiteosluetteloon.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Toinen huomattava Aallon suunnittelma rakennus on alun perin Ahlströmin työntekijöille tarkoitettu vuonna 1946 valmistunut "Jokisauna". Aalto suunnitteli sen yhdessä puolisonsa Ainon kanssa. Kunnostetussa rakennuksessa toimii nykyään kahvila, designmyymälä sekä tilaussauna.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Muita Aallon suunnittelemia rakennuksia ovat muun muassa toimihenkilöstön asunnoiksi rakennetut tyyppitalot, niin sanotut "A-talot". Vuonna 1942-1943 rakennettiin naistyöläisten ja naimattomien virkanaisten asuntola ""Tipula"," nykyinen Villa Aalto. Aallon suunnitelmiin perustuvat myös niin kutsutut Sähkötalot, jotka olivat A-tyyppitalojen tapaan elementeistä rakennettuja vaakalaudoitettuja rivitaloja. Ne rakennettiin vuonna 1944. Pakkaustehtaan, eli Euran Paperin johtajan asunto "yli-insinöörin talo" valmistui Lohiluomaan Pyhäjärven rannalle vuonna 1944. Työväestön sauna- ja pesularakennus rakennettiin ruukin alueen alimman kosken äärelle vuosina 1944-1946.


title: Kauttuan ruukinpuisto

text: Alvar Aalto teki Kauttuan ruukinpuistoon myös useita toteutumatta jääneitä suunnitelmia. Hän piirsi muun muassa koulun, urheilukentän sekä työntekijöiden yhteisen kokoontumistilan. Terassitaloja oli myös tarkoitus rakentaa enemmän kuin yksi. Sodan syttyminen ja siitä seurannut materiaalipula kuitenkin estivät niiden rakentamisen. Rakennusten lisäksi Aalto suunnitteli alueelle uutta toteutumatta jäänyttä katuverkkoa.


title: Terassitalo

text: Terassitalo on Euran Kauttualla sijaitseva Alvar Aallon suunnittelema funktionalistinen asuintalo, jota pidetään yhtenä hänen merkittävimmistä töistään. Vuonna 1938 valmistunut Terassitalo on alun perin suunniteltu A. Ahlström Oy:n Kauttuan tehtaiden ylemmille toimihenkilöille.


title: Terassitalo

text: Talo on rakennettu porrastetusti mäenrinteeseen niin, että tavallisista kerrotaloista poiketen jokaisen huoneiston sisäänkäynti on maanpinnan tasalla. Rakennuksessa on neljä kerrosta ja kuusi asuinhuoneistoa. Jokaisessa kerroksessa on iso terassi, jonka kolmessa ylimmässä muodostaa alemman kerroksen katto. Funktionalismin ohella talossa on vaikutteita myös eteläeurooppalaisesta arkkitehtuurista, joka näkyy erityisesti rakennuksen terasseissa.


title: Terassitalo

text: Ahlströmin edelleen omistama Terassitalo oli pitkään unohduksissa, kunnes Euran kunta vuokrasi tyhjäksi jääneen huoneiston kesällä 2015 ja avasi sen yleisölle vuotta myöhemmin. Huoneisto on remontoitu ja sisustettu Artekin kalusteilla. Nykyään se toimii näyttelytilana, jossa järjestetään vaihtuvia näyttelyitä. Niitä on pidetty yhteistyössä muun muassa Porin taidemuseon ja Alvar Aalto -museon kanssa.


title: Terassitalo

text: Rakennus on osa Kauttuan ruukinpuistoa, joka on yksi Museoviraston määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Terassitalo kuuluu myös kansainvälisen modernin arkkitehtuurin suojelujärjestön Docomomon laatimalle merkittävimpien suomalaisten arkkitehtuurikohteiden listalle.


title: Terassitalo

text: Terassitalon rakentaminen liittyy A. Ahlström Osakeyhtiön Kauttuan paperitehtaan 1930–1940-lukujen laajennuksiin, jolloin tehdasalueelle rakennettiin uusia tuotantotiloja. Niiden lisäksi Aalto suunnitteli Kauttualle yleiskaavan tammikuussa 1938. Yhtiön pääjohtajan Harry Gullichsenin ja hänen puolisonsa Maire Gullichsenin tarkoituksena oli Aallon johdolla luoda Kauttuasta modernin yhdyskuntasunnittelun ja uuden arkkitehtuurin näyttämö. Tarkoituksena oli rakentaa paperitehtaan viereiselle Kauttuanmäelle viisi viuhkamaisesti etelärinteelle levittyvää terassitaloa, sekä niiden taakse mäen päälle neljä tornitaloa. Suunnitelmaa ei kuitenkaan talvisodan vuoksi päästy toteuttamaan, vaan siitä valmistui ainoastaan yksi terassitalo. Talvisodan jälkeen Aalto päivitti yleiskaavaansa, ja sen rakennuksia toteutettiin vuosina 1942–1946.


title: Terassitalo

text: Aalto sai ajatuksen terassitalosta suunnitellessaan Ahlströmin tehdasaluetta Kotkan Sunilaan vuosina 1936–1937. Hän kehitti Sunilassa viettävään maastoon rakennettavan kolmikerroksisesen elementtitalon, josta Aalto käytti tyyppiniemeä ”ROT”. Siinä kahden alimman kerroksen sisäänkäynti oli maanpinnan tasalla ja ylimpään johti matalat portaat. Idean terasseihin Aalto oli saanut Välimeren maihin tekemiltä matkoiltaan. Terassitalo syntyi ROT:n pohjalta Kauttualle, jossa Aallon tarkoituksena oli monistaa se useiden tyyppitalojen muodossa. Hän aloitti terassitalon suunnittelun maaliskuussa 1937 ja lopulliset piirustukset valmistuivat vuoden kuluttua toukokuussa. Se on loogista jatkoa Sunilaan valmistuneille työnjohtajien ketjutalolle (ns. D-talo) sekä kolmikerroksiselle tyyppitalo ROT:lle.


title: Terassitalo

text:
Aalto sovitti rakennuksen mäenrinteeseen ympäröivää luontoa kunnioittaen, ja kävi itse rakennuspaikalla valvomassa, ettei esimerkiksi tontilla olleita puita vahingoitettu. Terassitaloa esiteltiin myös Aallon arkkitehtitoimiston osastolla Helsingin asuntomessuilla vuonna 1939.
Betonirunkoisessa tiilirakennuksessa on neljä kerrosta, joista kolmessa alimmassa on yksi isompi asunto ja ylimmässä kolme pienempää. Talo on rakennettu mäenrinteeseen niin, että kolmessa ylimmässä kerroksessa puolet alapuolisen huoneiston katosta toimii terassina, jonka pinta-ala on noin 30 m². Jokaiseen asuntoon on oma sisäänkäynti maanpinnan tasalta, jonka vuoksi tavallisille kerrostaloille ominaiset portaikot puuttuvat kokonaan.


title: Terassitalo

text: Suuremmat huoneistot ovat pinta-alaltaan 120 m². Niissä on laaja terassille aukeava olohuone, kolme makuuhuonetta, keittiö, pieni ruokailutila sekä palvelijanhuone. Keittiön ja ruokailutilan väliseen seinään on upotettu molemmin puolin avautuvat astiakaapit. Kolme ensimmäistä kerrosta jatkuvat keittiöstä rinteeseen maan alle, jossa on pieni pesutupa sekä kellari- ja varastotilaa. Huoneistojen ilmastointi on hoidettu seiniin ja vaatekomeroiden oviin asennettujen venttiilien avulla.


title: Terassitalo

text: Ylimmässä kerroksessa on kolme pienempää asuntoa, joista kahdesta on näköala talon takapihalle. Tässä kerroksessa Aalto kokeili myös erilaisia mahdollisuuksia erottaa rivitalohuoneistot toisistaan. Vuotta myöhemmin valmistuneen "Villa Mairean" tapaan portaikkojen kaiteet ja pergolat on valmistettu kuorimattomista puunrungoista.


title: Pyhäjärvi-instituutti

text: Pyhäjärvi-instituutti on vuonna 1989 perustettu tutkimuslaitos.


title: Pyhäjärvi-instituutti

text: Eurassa sijaitsevan instituutin tehtävänä on edistää elintarviketaloutta sekä ympäristöä koskevaa koulutusta, tutkimusta ja kehitystä. Sen tavoitteena on Satakunnan maakunnan elintarviketuotannon kilpailukyvyn turvaaminen sekä vesistöjen tilan parantaminen ja niiden suojelu.


title: Pyhäjärvi-instituutti

text: Pyhäjärvi-instituuttisäätiötä johtaa hallitus, jossa ovat edustettuna kuntien, yritysten sekä Helsingin ja Turun yliopistojen edustajat. Instituutilla on toiminnanjohtajan lisäksi noin 12-18 vakituista ja määräaikaista työntekijää työtilanteesta riippuen.


title: Pyhäjärvi-instituutti

text: Pyhäjärvi-instituutin toimitilat sijaitsevat Kauttuan ruukinpuistossa olevassa "Villa Bertel Ahlströmissä", joka on alun perin valmistunut 1900-luvun alussa A. Ahlström Osakeyhtiön paikallisjohtajan asunnoksi.


title: Vantaa (täsmennyssivu)

text: Vantaa voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Hamina (täsmennyssivu)

text: Hamina voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ylösnousemus (elokuva)

text: Ylösnousemus on Anssi Mänttärin ohjaama elokuva vuodelta 1985. Käsikirjoitus on Mänttärin oma. Mänttäri kertoi suunnittelevansa Kuolema-trilogiaa, josta tämän oli tarkoitus olla toinen osa. Kahta muuta ei kuitenkaan syntynyt, vaikka Mänttäri teki samana vuonna useita elokuvia.


title: Ylösnousemus (elokuva)

text: Pääosaa, ekonomi Ponsimaata, näyttelevä Ilkka Kylävaara on käynyt teatterikoulun mutta hänet tunnettiin tuolloin pikemminkin toimittajana ja kirjailijana ja myttyyn menneistä kiinteistösijoituksistaan Tarina kertoo, kuinka Ponsimaa lavastaa itsemurhansa ja jää seuraamaan ympäristön reaktioita.


title: Ylösnousemus (elokuva)

text: Kylävaaran valinta päärooliin sai kriitikot pohtimaan, oliko valinta osunut oikeaan: "Kylävaara on siis tavallaan määrännyt elokuvan luonteen." Kiitosta saa Mänttärin taito käyttää mustaa huumoria elämänmenon ja nykyihmisen kuvaamisessa.


title: Tapani (myrsky)

text: Tapani-myrsky (muissa Pohjoismaissa Dagmar-myrsky) eli Suomessa tapaninpäivän myrsky oli Pohjoismaissa 24.–27. joulukuuta 2011 riehunut myrsky. Tapani-myrsky saavutti Norjan joulupäivänä aiheuttaen siellä paljon lukuisia tuhoja, ja se jatkoi matkaa Ruotsiin ja Suomeen niin, että se saavutti Suomen 26. joulukuuta. Myrskyn oletettiin aiheuttavan 45 miljoonan dollarin vahingot Norjassa. Suomessa sähköyhtiöt maksoivat noin 30 miljoonaa euroa korvauksia, ja sähköverkon korjaus maksoi suunnilleen saman verran, kun taas vakuutusyhtiöiden oletettiin maksavan noin 70 miljoonaa euroa korvauksia muun muassa metsätuhoista.


title: Tapani (myrsky)

text: Tapani-myrskyn havaittiin 24. joulukuuta alkavan heikkona Newfoundlandin eteläpuolella. Myrsky liikkui Atlantin valtamerelle niin, että sen ilmanpaine oli matalimmillaan joulupäivän aikana. 26. joulukuuta myrsky saavutti Norjan. Myrsky jatkoi sen jälkeen matkaansa vauhdilla kohti itää, mutta koska se meni maitse, se oli heikentynyt merkittävästi varsinkin Venäjän saavuttaessaan. Seuraavana päivänä se oli jo liikkunut pois FU Berlinin kartoilta.


title: Tapani (myrsky)

text: Deutsche Bank arvioi, että puunhinta voi laskea myrskyn jäljiltä jopa 15 prosenttia.


title: Tapani (myrsky)

text: Myrsky aiheutti merkittävän määrän poikkeuksellisen pitkiä sähkökatkoksia. Esim. Fortum arvioi sille aiheutuneen Suomessa noin 35 miljoonan euron kustannukset ja Ruotsissa 10 miljoonan euron kustannukset. Korjauksia tekivät enimmillään noin 750 henkeä.


title: Tapani (myrsky)

text: Jälkiselvittelyissä eduskunta sääti vuonna 2013 voimaan tulleeseen Sähkömarkkinalakiin uudet toimitusvarmuustavoitteet. Niiden mukaan sähkökatko ei saa asemakaava-alueella kestää yli kuutta tuntia ja muualla yli 36 tuntia. Sähkönsiirtoyhtiöt joutuivat tekemään mittavat investoinnit, kun suuri osa pienjänniteverkon ilmajohdoista sijoitettiin maan alle. Tämän ennustettiin huomattavasti nostavan kuluttajien sähkölaskua.


title: Suomi paralympialaisissa

text: Suomi on osallistunut paralympialaisiin vuodesta 1960 lähtien, ainoastaan Tokion vuoden 1964 paralympialaisiin Suomi ei ole osallistunut.


title: Jalkapallon I divisioonan kausi 1978

text: Jalkapallon I divisioonassa 1978 pelattiin kahdentoista joukkueen kaksinkertainen sarja, jonka päätteeksi sarjan kaksi parasta joukkuetta nousi seuraavaksi kaudeksi mestaruussarjaan, ja kolme viimeistä vastaavasti putosi II divisioonaan.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2008 – miesten turnaus

text: Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2008 alkoi 10. elokuuta 2008 ja päättyi 24. elokuuta 2008. Olympiakultaa voitti Yhdysvallat.


title: Klas Moring

text: Klas Anders Moring (19. tammikuuta 1874 Helsinki – 10. tammikuuta 1928) oli suomalainen talousoikeuden professori.


title: Klas Moring

text: Moringin vanhemmat olivat insinöörimekaanikko Klas Matthias Moring ja Henrietta Charlotta Alrutz. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1897, lakitieteen kandidaatiksi 1903 ja lakitieteen lisensiaatiksi (tohtoriksi) 1908. Hänen väitöskirjansa aihe oli "Om vattenverk enligt finskt rätt I". Teoksen toinen osa ilmestyi samana vuonna. Moring toimi talousoikeuden professorina Helsingin yliopistossa vuodesta 1907 vuoteen 1927 saakka. Tutkijana hänet tunnettiin lähinnä teoreetikkona, mutta hänen eräissä tutkimuksissaan on myös historiallista ainesta. Moringin pääteos oli 1922–1927 julkaistu "Finlands skiftesrätt", jonka Juridiska Föreningen palkitsi. Hän julkaisi myös oppikirjoja, kuten "Finsk näringsrätt" (1904), "Arbetskivares och fartygsredares ansvar för kroppskada" (1914) ja "Jordlagstiftningen, vattenrätten samt lagstiftningen om jordbruket och dess bisysselsättningar" (1919), joista viimeksi mainittu myös suomennettiin.


title: Klas Moring

text: Moring oli Juridiska Föreningens Tidskrift -lehden päätoimittaja 1919–1927 ja samaan aikaan po. yhdistyksen hallituksen jäsen. Vuosina 1920–1925 hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen. Moring kuoli naimattomana.


title: Pikkuhaikarat

text: Pikkuhaikarat ("Ixobrychus") on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Pikkuhaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan yhdeksän lajia. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä.


title: Seija Vaaherkumpu

text: Seija Vaaherkumpu (ent. Rautio) on suomalainen toimittaja. Hänet tunnetaan muun muassa Ylen A-ohjelmien sekä Yle Radio 1:n Ykkösaamun juontajana.


title: Seija Vaaherkumpu

text: Seija Vaaherkumpu opiskeli Helsingin yliopistossa valtio-oppia, tiedotusoppia ja sosiaalipsykologiaa. Hän aloitti radiotoimittajan työt opiskeluvuosinaan hyvinkääläisessä Pikkupäkä-paikallisradiossa. 1980-luvun lopulta alkaen hän työskenteli Ylen Radiomafiassa, kunnes hänet valittiin yhdeksi neljästä ensimmäisestä Ylen Aamu-TV:n juontajasta lähetysten alkaessa 1997 (muut olivat Arto Nyberg, Päivi Storgård ja Seppo Toivonen).


title: Seija Vaaherkumpu

text: 2000-vuosikymmenen alussa Vaaherkumpu siirtyi Sanoma-konsernin Neloskanavalle, jossa hän työskenteli muun muassa EU-toimittajana Nelosen tv-uutisissa niiden alasajoon saakka vuoden 2014 alussa.


title: Seija Vaaherkumpu

text: 2010-luvun puolestavälistä Vaaherkumpu on toimittanut Yle 1:n Ykkösaamua sekä arkiaamuisin radiossa että lauantaiaamuisin television ykköskanavalla. Hän tekee silloin tällöin töitä myös A-studiolle.


title: Isak Inberg

text: Isak Johan Inberg (7. heinäkuuta 1835 Kalvola – 17. syyskuuta 1893 Hämeenlinna) oli maanmittari, kartantekijä ja runoilija.


title: Isak Inberg

text: Inbergin vanhemmat olivat vuokraaja Isak Juhonpoika ja Ulla Juhontytär. Hän kävi Hämeenlinnan ala-alkeiskoulun ja ryhtyi maanviljelijäksi, mutta jatkoi samalla lukemista ja harjoitti kartanpiirtämistaitoja. Maanmittausoppilaaksi hänet otettiin 1852 ja kymmenen vuoden päästä hän sai varamaanmittarin arvon. Inberg toimi 1866–1868 sekä 1877–1879 apulaisena geologisissa tutkimuksissa ja maanmittarina Oulun läänissä 1869–187. Siellä hän kartoitti yhteensä yli 2 miljoonaa hehtaaria maata ja vettä. Alueen geologisen kartan Inberg julkaisi 1872–1875 nimellä "Bidrag till Uleåborgs läns geognosi". Vuonna 1880 Inbergistä tuli nuorempi komissiomaanmittari Uudenmaan lääniin ja 1885 vanhempi komissiomaanmittari Turun ja Porin lääniiin.


title: Isak Inberg

text: Huomattavimmat Inbergin julkaisemista kartoista ovat "Suomen suuriruhtinaanmaan kartta" (1876), kahdeksanlehtinen "Suomenmaan kartasto" kouluja varten (1878) sekä Turun ja Porin läänin (1890) ja Uudenmaan läänin (1892) kartat. Lisäksi hän laati muun muassa kaksi rautatiekarttaa (1868 ja 1878), Suomen seinäkartan sekä Helsingin ja Turun ympäristön kartat. Hämeen läänin kartta ilmestyi vasta Inbergin kuoleman jälkeen. Ingbergin piirroksia on myös Hjalmar Appelgrenin vuonna 1891 julkaistussa kuuluisassa väitöskirjassa "Suomen muinaislinnat".


title: Isak Inberg

text:
Karttojen ohella Inberg julkaisi kuvitetun teoksen "Suomenmaan parhaat ruokasienet" (1884) ja "Iltanen" -nimimerkillä kaksi runovihkoa "Uusia huvilauluja Hämehestä" (1858) sekä toiset kaksi runovihkoa "Moniäänisiä lauluja nuorisolle" (1862). Viimeksi mainittu oli lajissaan ensimmäisiä suomen kielellä ilmestyneitä.
Inbergin puoliso vuodesta 1877 oli Vendla Sofia Seppén (k. 1899).


title: GP2-kausi 2013

text: GP2-kausi 2013 oli GP2-sarjan yhdeksäs kausi. Kaudella oli tarkoitus ajaa viimeistä kertaa GP2/11 autolla, kunnes sarjan organisaatio päätti, että sarjan nykyisellä autolla ajetaan vielä kolme seuraavaa vuotta.


title: GP2-kausi 2013

text: Sarjan mestaruuden voitti sveitsiläinen Fabio Leimer. Toiseksi sijoittui brittiläinen Sam Bird ja kolmanneksi brittiläinen James Calado.Uudet kuljettajatPaluun tekevät kuljettajat


title: GP2-kausi 2013

text: Poistuneet kuljettajat


title: GP2-kausi 2013

text: Tallia vaihtaneet kuljettajat


title: GP2-kausi 2013

text: Kesken kauden vaihtuneet kuljettajat


title: GP2-kausi 2013

text: Kaudella ajettiin yhteensä 22 kilpailua 11 eri radalla. Kausi alkoi 23. maaliskuuta Malesian Sepangin radalla ja päättyi 3. marraskuuta Abu Dhabin Yas Marinan radalle.


title: GP2-kausi 2013

text: (*) = Tarkoittaa paalupaikkaa, joka on saavutettu pitkän kilpailun kahdeksannesta sijasta.


title: Rääkkähaikarat

text: Rääkkähaikarat ("Ardeola") on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Rääkkähaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kuusi lajia.


title: Lehtopunikkitatti

text: Lehtopunikkitatti ("Leccinum populinum") on tattien heimoon kuuluva hyvä ruokasieni. Lehtopunikkitatti on haavan mykorritsasieni. Sienen lakki on kookas, tumman punaruskea, tukeva ja kuivapintainen.


title: Kyyryhaikarat

text: Kyyryhaikarat ("Butorides") on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Kyyryhaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia.


title: By a Thread – Live in London 2011

text: By a Thread – Live in London 2011 on kanadalaisen muusikon Devin Townsendin 9 levyn livekokoelma, joka on julkaistu 18. kesäkuuta 2012 Euroopassa. Kokoelma koostuu marraskuussa 2011 Devin Townsend Projectin konserteissa nauhoitetusta materiaalista Lontoossa, Englannissa.


title: Loic Vandeweghe

text: Loic Vandeweghe (s. 23. syyskuuta 1983 Gent) on belgialainen maahockeypelaaja. Hän on pelannut urallaan Gantoise Hockey Club -seurassa. Vandeweghe pelasi Pekingin olympialaisissa 2008, joissa Belgian joukkue sijoittui yhdeksänneksi. Samassa joukkueessa oli myös Loicin veli Charles.


title: Charles Vandeweghe

text: Charles Vandeweghe (s. 14. lokakuuta 1982 Gent) on belgialainen maahockeypelaaja. Hän pelasi kuusi ottelua Pekingin olympialaisissa 2008, joissa Belgia sijoittui yhdeksänneksi. Samaan joukkueeseen kuului myös Charlesin veli Loic.


title: Carl-Eric Thors

text: Carl-Eric Thors (8. kesäkuuta 1920 Oravainen – 4. lokakuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston apulaisprofessori 1958–1960, ruotsin kielen professori Jyväskylän yliopistossa 1960–1962, Helsingin yliopiston pohjoismaisen filologian professori vuodesta 1963. Hän julkaisi tutkimuksia muinaisruotsin ja suomenruotsin nimitutkimuksesta.


title: Carl-Eric Thors

text: Hänen tyttärensä on kansanedustaja Astrid Thors.


title: E. N. Tigerstedt

text: Eugène Napoleon Theodor Fredrik Gustaf (E. N.) Tigerstedt (28. toukokuuta 1907 Varsova, Puola – 27. kesäkuuta 1979 Kreikka) oli kirjallisuudentutkija, Helsingin yliopiston kirjallisuudenhistorian professori 1946–1948. Hän siirtyi Ruotsiin kustannusalalle ja oli Tukholman yliopiston professori 1956–1973.)


title: E. N. Tigerstedt

text: Tigerstedt väitteli filosofian tohtoriksi 1939. Hän toimi kirjallisuusarvostelijana Svenska Pressenissä 1938–1941 ja Hufvudstadsbladetissa 1941–1946. Ruotsissa hän toimi Bonnierlla neuvonantajana ja laati kustannusyhtiölle kirjallisuudenhistorian katsaukset "Ny svensk illustrerad litteraturhistoria" (5 osaa, 1955–1958) ja "Bonniers allmänna litteraturhistoria" (6 osaa, 1959–1962). Hänen tuotantonsa keskeisiä teoksia ovat myös "Dante. Tiden, mannen och verket" (1967) ja "The legend of Sparta in classical antiquity" (1974).


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Ruotsin prinssi Vilhelm (Carl Wilhelm Ludvig; 17. kesäkuuta 1884 – 5. kesäkuuta 1965), Södermanlandin herttua, oli Ruotsin kuningas Kustaa V:n ja kuningatar Viktorian toinen lapsi.


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Vilhelm palveli 1900-luvun alussa Ruotsin laivastossa, ensin kadettina vuosina 1898-1904 ja sen jälkeen upseerina saavuttaen kapteenin arvon.


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Vilhelm avioitui keväällä 1908 Pietarissa Venäjän Suuriruhtinatar Maria Pavlovnan kanssa. Lyhytaikaisesta avioliitossa syntyi poika Lennart. Loppuelämänsä Vilhelm asui Södermanlandissa Stenhammarin linnassa pitkässä parisuhteessa ranskalaisnaisen kanssa.


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Ensimmäisen maailmansodan aikaan Ruotsissa oli aktivistipiirejä, jotka olisivat halunneet Ruotsin osallistuvan sotaan Venäjää vastaan. Heidän toimintaansa Ruotsin silloinen kuningas Kustaa V suhtautui myönteisesti, kuten oheinen kuninkaan viesti kertoo:


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Myöhemmin kuningashuone tarkensi vielä, että:


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Seuraavan kerran vuoden 1918 Suomen kuningaskunta-ajatusten yhteydessä prinssi Vilhelm ja hänen yhdeksänvuotias Lennart-poikansa nostettiin keskusteluissa ja alustavissa tunnusteluissa mahdolliseksi ehdokkaaksi tulevana Suomen kuninkaana. Asia ei edennyt käytännön tasolla vaan ehdokkaat tulivatkin lopulta keisarillisesta Saksasta.


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Suomalaisille prinssi Vilhelm tuli tunnetuksi ensi kerran isänsä kuningas Kustaa V:n Suomeen vuonna 1925 tekemän valtiovierailun yhteydessä, jossa prinssi Vilhelm oli myös mukana. Sittemmin prinssi Vilhelmin toiminta tuli suomalaisille läheiseksi hänen johtaessaan talvisodan aikaan ja välittömästi sen jälkeen Välirauhan aikaan ruotsalaisten Suomeen antamaa sosiaalista apua. Olipa hän jonkun kerran mukana ottamassa talvisodan aikaan vastaan Ruotsiin siirrettyjä suomalaislapsia. Prinssi Vilhelm vieraili toukokuun lopulla 1940 henkilökohtaisesti Suomessa tarkastamassa Ruotsin antamaa apua. Ansioistaan hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan kunniamerkin.


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Vilhelm oli keskeinen hahmo myös Norjan jouduttua sodan uhriksi. Norjalaisille annetun ruotsalaisten sosiaalisen avun ansioista hän sai myös Norjan kuninkaalta korkean kunniamerkin.


title: Vilhelm (Ruotsin prinssi)

text: Prinssi Vilhelm tuli tunnetuksi vuosina 1920-1949 tuottamistaan elokuvista ja matkakirjoista, jotka käsittelivät kaukomaita, kuten Thaimaata, keskistä Afrikka ja Väli-Amerikkaa.


title: Robert Tigerstedt

text: Robert Adolf Armand Tigerstedt (28. helmikuuta 1853 Helsinki – 2. joulukuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen fysiologian tutkija ja lääkäri, joka toimi uransa aikana merkittävällä tavalla sekä Ruotsissa että Suomessa.


title: Robert Tigerstedt

text: Tigerstedt opiskeli Suomessa ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1881, mutta siirtyi sitten Tukholmaan, jossa hän oli Karoliinisen instituutin laboraattori 1882–1886, vt. professori 1884–1886 ja professori 1886–1900.


title: Robert Tigerstedt

text: Hänet kutsuttiin Helsingin yliopiston fysiologian professoriksi, missä virassa hän toimi 1900–1919. Hänen toimintaansa varten perustettiin Helsingin Siltavuoreen fysiologian laitos, yksi aikansa moderneimpia.


title: Robert Tigerstedt

text: Tigestedt oli maailmalla tunnetuimpia suomalaisen lääketieteen edustajia. Hänen tutkimuksensa kattoivat laajasti fysiologian eri aloja, mutta keskeisintä oli verenkierron fysiologian tutkimus. Hänen fysiologian oppikirjansa "Lehrbuch der Physiologie des Menschen" (2 osaa 1897–1898) oli käytössä monissa maissa. Merkittävimpänä saavutuksenaan hän piti monografiaa "Die Phsyiologie des Kreislaufes" (4 osaa 1921–1923). Hän oli myös laatimassa opetuksen uudelleen suunnittelua koskevia mietintöjä 1902 ja 1911.


title: Robert Tigerstedt

text: Myöhemmästä näkökulmasta hänen merkittävimpiin panoksiinsa alalla kuuluu reniini-hormonin löytäminen. Hän julkaisi myös yleistajuisia kirjoituksia sekä kirjoituksia lääketieteen historiasta.


title: Robert Tigerstedt

text: Sisällissodan jälkeen Tigerstedt työskenteli lääkärinä Tammisaaren vankileirillä ja raportoi sen tilasta, mikä johti vähitellen olojen kohenemiseen..


title: Robert Tigerstedt

text: Robert Tigerstedtin isä oli historioitsija Karl Tigerstedt ja hänen poikansa ravintofysiologi Carl Tigerstedt. Hän toimi aatelissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä vuosisadan alussa. "Robert Tigerstedt joutui erittäin monien kunnianosoitusten kohteeksi."


title: Carl Tigerstedt

text: Carl Christian Oskar Robert Tigerstedt (17. lokakuuta 1882 – 23. heinäkuuta 1930) oli Helsingin yliopiston fysiologian professori vuodesta 1920, isänsä Robert Tigerstedtin jälkeen.


title: Carl Tigerstedt

text: Tigerstedt valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1910. Hänen puolisonsa oli taiteilija Helny Toimi Kristiina Kalima. Myös perheen pojasta Lars Robert Tigerstedtistä (s. 1911) tuli lääkäri.


title: K. K. Tigerstedt

text: Karl Konstantin Tigerstedt (7. toukokuuta 1822 Kuopio – 5. maaliskuuta 1902 Turku.) oli suomalainen historioitsija. Hän valmistui filosofian lisensiaatiksi 1846 ja toimi Helsingin yliopiston dosenttina sekä ensin Turun lukion ja sen jälkeen ruotsinkielisen klassisen lyseon lehtorina 1859–1891. Nuorena Tigerstedt oli suomenmielinen mutta sittemmin etääntyi suomalaisuusliikkeestä. Hänen tutkimuskohteenaan oli 1600-luku ja Y. M. Sprengtporten, josta Yrjö-Koskisen esittämää näkemystä itsenäisyyden esitaistelijana hän vastusti. Hän julkaisi myös useita tutkimuksia Pietari Brahen kenraalikuvernöörin ajan hallinnosta. Tigerstedt sai professorin arvonimen 1880.


title: Torsten Tikanvaara

text: Karl Torsten Tikanvaara vuoteen 1936 "Wikman" (21. kesäkuuta 1909 Pietarsaari – 26. huhtikuuta 1993) oli suomalainen diplomaatti ja varatuomari. Hän oli Genevessä YK:ssa pysyvä edustaja 1955–1959, ulkoasiainministeriön hallinnollisen osasto päällikkö 1959–1961, kaupallinen edustaja Kölnissä 1961–1964 ja suurlähettiläs Kanadassa Ottawassa 1964–1967. ja Caracasissa ja Limassa 1967–1976.


title: Renberg

text: Renberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Tauno Tirkkonen

text: Tauno Juhani Uolevi Tirkkonen (2. elokuuta 1898 Tampere – 18. kesäkuuta 1976 Tampere) oli Helsingin yliopiston prosessioikeuden professori vuosina 1945–1967.


title: Tauno Tirkkonen

text: Tirkkonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1917, valmistui filosofian maisteriksi 1920 ja lakitieteen kandidaatiksi 1926, sai varatuomarin arvon 1928 ja väitteli tohtoriksi 1933. Hän toimi vuosina 1930–1934 eduskunnan oikeusasiamiehen sihteerinä ja 1934–1935 eduskunnan perustuslakivaliokunnan sihteerinä. Hän oli myös Yhteiskunnallisen korkeakoulun rikos- ja prosessioikeuden opettaja 1930–1946 sekä Helsingin yliopiston prosessioikeuden dosentti 1935–1938 ja prosessioikeuden apulainen 1938–1945 ennen nimitystään professoriksi. Yliopistouransa ohella Tirkkonen toimi "Lakimies"-lehden toimitussihteerinä 1936–1945 ja päätoimittajana 1951–1956. Hän oli Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen puheenjohtaja 1959–1963, Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1948 ja puheenjohtaja 1971–1972, valtakunnanoikeuden varajäsen 1954–1965 sekä jäsenenä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran johtokunnassa 1944–1960, eduskunnan kirjaston hallituksessa 1948–1966 ja Alfred Kordelinin säätiön hallituksessa 1964–1971. Hän oli puheenjohtajana myös prosessilakikomiteassa, jonka mietinnön pohjalta toteutettiin vuoden 1960 oikeudenkäymiskaaren uudistus.


title: Tauno Tirkkonen

text: Tauno Tirkkosen isä oli tamperelainen kauppias, kauppaneuvos Nikolai Tirkkonen.


title: Yöhaikarat

text: Yöhaikarat ("Nycticorax") on haikaroiden heimoon kuuluva haikaralintusuku. Yöhaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia. Suvun useita lajeja on kuollut sukupuuttoon.


title: Jean Gabriel Tjaeder

text: Jean Gabriel Tjaeder, alun perin "Tjäder", (23. toukokuuta 1760 Turku – 24. marraskuuta 1815 Turku) oli suomalainen kauppias. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1810. Hänellä oli Turussa kauppa- ja laivanvarustusliike. Hän vaikutti siihen, että Turussa avattiin diskonttolaitos 1806, ja toimi sen johdossa. Hänet valittiin vuonna 1808 Turun läänin kaupunkien edustajaksi Suomen lähetystöön, joka matkusti Pietariin tapaamaan keisari Aleksanteri I:ä. Hän oli myös vaikuttamassa Suomen talousseuran perustamiseen..


title: Osmo Toikka

text: Osmo Akseli Toikka (22. toukokuuta 1900 Pori – 2. maaliskuuta 1967 Helsinki) oli Pohjoismaiden Yhdyspankin toimitusjohtaja vuosina 1955–1966. Hän oli koulutukseltaan filosofian kandidaatti ja kauppatieteiden kandidaatti. Hänen työnsä pääpaino oli kotitalouksien ja keskisuurten yritysten pankkipalvelujen kehittämisessä.


title: Suso (jalkapalloilija)

text: Jesús Joaquín Fernández Sáez de la Torre eli Suso (s. 17. marraskuuta 1993 Algeciras, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa AC Milania. Vasenjalkainen Suso on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Suso (jalkapalloilija)

text: Suso on pelannut Espanjan juniorimaajoukkueissa, ja kuuluu tällä hetkellä Espanjan jalkapallomaajoukkueeseen. A-maajoukkueesa Suso on pelannut neljä ottelua. Maajoukkueessa hän debytoi 14. marraskuuta 2017 Venäjää vastaan pelatussa ystävyysottelussa. Suso pelasi ottelussa ensimmäisen puoliajan, jonka jälkeen hänen tilalleen vaihdettiin José María Callejón. Ottelu päättyi tasalukemiin 3-3.


title: N. J. Toivonen

text: Niilo Johannes Toivonen (7. helmikuuta 1888 Hämeenlinna – 11. syyskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopistossa kemian apulainen 1924–1928, professori 1928–1957. Hän oli kemian laitoksen esimies 1939–1957, Elannon laboratorioiden johtaja 1920–1927, lääketehdas Orionin apulaisjohtaja 1939–1940, 1941–1942. Hän kuului "Ison tietosanakirjan" toimituskuntaan. Hän julkaisi noin sata tieteellistä tutkimusta ja oppikirjan "Orgaaninen kemia" (1945, us. painoksia).


title: N. J. Toivonen

text: Toivonen oli kansainvälisesti tunnettu varsinkin kamferityypin terpeenien ja niiden isomerian tutkimuksista. Hänelle myönnettiin 1949 Gadolinin mitali.


title: Sulo Toivonen

text: Sulo Ilmari Toivonen (12. tammikuuta 1909 Somero – 6. toukokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen eläintieteilijä. Hän oli Helsingin yliopistossa ensin vuodesta 1945 ontogenian ja kehitysfysiologian dosentti ja sitten kokeellisen eläintieteen henkilökohtainen ylimääräinen professori 1952–1973. Hän tutki selkärankaisten yksilönkehitystä sääteleviä tekijöitä ja osoitti, että ne ovat kemiallisia yhdisteitä. Hänelle myönnettiin lääketieteen ja kirurgian kunniatohtorin arvo Helsingin yliopistosta vuonna 1966. Hänen johdollaan muodostui suomalainen kehitysbiologian koulukunta, joka ollut kansainvälisestikin erittäin merkittävä 2000-luvulle saakka. Hänen oppilaisiinsa kuuluvat Lauri Saxén ja Seppo Vainio.


title: Puerto Marina

text: Puerto Marina, eli Puerto Deportivo de Benalmádena on vierasvenesatama Benalmádenassa, Costa del Solilla.


title: Puerto Marina

text: Satama avattiin vuonna 1979 nimellä "Puerto Príncipe", mutta nimettiin vuonna 1982 Puerto Marinaksi. Satamalle on ominaista sen ainutlaatuinen arkkitehtuuri. Sataman yöelämää kehutaan jopa koko Costa del Solin parhaaksi.


title: Puerto Marina

text: Päivisin satamassa järjestetään muun muassa delfiininkatselu- ja kalastusretkiä. Satamasta on matkustajalaivayhteys Málagaan ja Fuengirolaaan.


title: Puerto Marina

text: Satamassa on noin 1000 venepaikkaa.


title: Tiikerihaikarat

text: Tiikerihaikarat ("Tigrisoma") on haikaroiden heimoon kuuluva pelikaanilintusuku. Tiikerihaikaroiden sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kolme lajia.


title: Suomi kesäparalympialaisissa 2008

text: Suomi osallistui Pekingin vuoden 2008 kesäparalympialaisissa 13 lajiin. Suomen lippua avajaisissa kantoi Minna Leinonen.


title: Bobrovytsja

text: Bobrovytsja () on pieni kaupunki Ukrainan Tšernihivin alueella, linnuntietä noin 69 kilometriä Kiovasta itäkoilliseen. Kaupunki toimii 35 308 asukkaan "Bobrovytsjan piiri"n hallintokeskuksena; piirin asukkaista kaupungissa asui 11 916 henkeä (2001).


title: Bobrovytsja

text: Kaupungissa on elintarviketeollisuutta ja sokerinvalmistusta. Bobrovytsjan pohjoisosan kautta kulkee Kiovasta koilliseen vievä päärata (esimerkiksi Moskovaan ja Gomeliin), kaupungissa on rautatieasema.


title: Evi Van Acker

text: Evi Van Acker (s. 23. syyskuuta 1985 Gent) on belgialainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hänen seuransa on Royal Belgian Sailing Club.


title: Evi Van Acker

text: Van Acker osallistui Europe-luokassa ensimmäisiin arvokisoihinsa 2001, jolloin hän oli MM-kilpailujen 62. Hän vaihtoi myöhemmin Laser Radialiin, jossa hän oli viides vuoden 2006 MM-kisoissa. Van Acker oli Pekingin olympialaisissa 2008 kahdeksas ja seuraavalla kaudella MM-kilpailujen kuudes. Hän voitti hopeaa Perthissä pidetyissä maailmanmestaruuskisoissa 2011 ja sai seuraavana vuonna pronssimitalin Lontoon olympiakisoista.


title: Walter Steiner (kilpapurjehtija)

text: Walter Steiner (s. 23. syyskuuta 1946) on sveitsiläinen entinen kilpapurjehtija. Hän purjehti maansa Tornado-venekunnassa Montréalin olympialaisissa 1976, joissa Sveitsi sijoittui kuudenneksi.


title: Walter Steiner (soutaja)

text: Walter Steiner (s. 10. syyskuuta 1946) on sveitsiläinen entinen soutaja. Hän edusti seuratasolla SC Richteswiliä. Steiner osallistui Münchenin olympialaisissa 1972 perämiehettömiin nelikkoihin, joissa Sveitsi sijoittui yhdenneksitoista.


title: Sergei Zaikov

text: Sergei Aleksandrovitš Zaikov (; s. 23. syyskuuta 1987 Potanino) on kazakstanilainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa.


title: Sergei Zaikov

text: Zaikov juoksi kesällä 2012 Almatyssä 400 metrillä ennätyksekseen ajan 45,67 sekuntia. Hän osallistui samalla kaudella Lontoon olympiakisoihin, joissa hän putosi matkalla alkuerissä.


title: Pes (Novgorodin alue)

text: Pes () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Hvoinajan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen joen varrella noin kymmenen kilometriä Hvoinajasta länteen. Kylässä on 1 600 ja kunnassa reilut 1 800 asukasta (vuonna 2012).


title: Pes (Novgorodin alue)

text: Pesin kunnan pinta-ala on 220,74 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Hvoinajan piirin Ostahnovon, kaakossa Borovskojen, etelässä Migološtšin sekä lännessä ja pohjoisessa Antsiferovon kuntiin. Pinta-alasta 86,9 % on metsää, 6,8 % maatalousmaata ja 2,9 % vesistöjä. Seudulla on lukuisia järviä. Huomattavin joki on Pes.


title: Pes (Novgorodin alue)

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Lesnoin asemataajama sekä 8 kylää: Griva, Isaiha, Jahnovo, Lopatino, toinen Pesin kylä, Rakitino, Safonovo ja Vasiljovo. Lesnoissa ja Rakitinossa on molemmissa noin sata asukasta. Viidessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Pes (Novgorodin alue)

text: Kylän nimi oli aikaisemmin Novoselitsy. Nykyisen nimensä se sai 1920-luvulla rautatien ja sahan rakentamisen yhteydessä. Vuosina 1962–2000 Pesillä oli kaupunkimaisen taajaman status.


title: Pes (Novgorodin alue)

text: Pesin kautta kulkee Sonkovon ja Pietarin välinen rautatie. Kylästä on paikallisjunayhteydet Budogoštšiin ja Hvoinajaan. Piirikeskukseen on myös linja-autoyhteys. Kunnan suurimmat työnantajat ovat puunhankintaa harjoittava Pesin metsäteollisuuspiiri, Transneftin öljyjohdon pumppuasema sekä hiekkaa ja soraa louhiva yritys.


title: Pes (Novgorodin alue)

text: Rautatie jakaa Pesin kylän kahteen osaan. Se koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, apteekki, vanhainkoti, posti sekä joukko kauppoja ja kahvila.


title: Pes

text: Pes (PES) tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Tulivalmuska

text: Tulivalmuska ("Tricholoma aurantium") on oranssinsävyinen helttasieni valmuskojen suvussa, joka ei sovellu ruoaksi epämiellyttävän makunsa vuoksi.


title: Tulivalmuska

text: Tulivalmuskan lakki on 5-10 cm, joskus jopa 15 cm leveä ja kupera. Se on reunoilta sisäänkiertynyt, vähän koholla, oranssi ja pikkusuomuinen. Sienen jalka on 5-10 cm pitkä, 1-3 cm paksu, alaosasta paksuuntunut, tyvestä suippo. Heltat ovat tiheässä ja kolotyviset, ensiksi vakoiset, myöhemmin täplikkäät. Malto on valkoista ja heikosti punertuvaa. Sieni tuoksuu voimakkaasti jauholle tai kurkulle. Maku on hyvin karvas.


title: Tulivalmuska

text: Tulivalmuska kasvaa kuusen tai männyn seurassa kalkkialustalla usein suurina kehinä tai ryhminä. Lajia esiintyy Etelä-Suomessa harvinaisena.


title: Luettelo televisiosarjan Glee kappaleista (4. tuotantokausi)

text: "Glee" on yhdysvaltalainen musikaalia, komediaa ja draamaa yhdistävä televisiosarja, jota esittää Yhdysvalloissa televisiokanava Fox ja Suomessa Sub. Se keskittyy glee-kerhoon Uudet Tuulet (engl. New Directions) kuvitteellisessa William McKinley High Schoolissa Limassa, Ohiossa. Sarjan loivat Ryan Murphy, Brad Falchuk ja Ian Brennan, ja se sisältää useita sarjan hahmojen laulamia coverversioita kappaleista ruudulla laulettuina. Murphy on vastuussa valitsemaan kaikki sarjassa käytettävät kappaleet ja pyrkii pitämään tasapainon näytelmäsävellysten ja listahittien välillä, kuten hän haluaa siellä olevan ”jokaiselle jotakin, jokaisessa jaksossa”. Kun Murphy valitsee kappaleen, sen oikeudet selvitetään kappaleen julkaisijalta musiikkitarkastaja P. J. Bloomin kautta, kun musiikkituottaja Adam Anders järjestää sen uudelleen "Gleen" näyttelijöille esitettäväksi. Ohjelmanumerot on äänitetty studiossa näyttelijöiden laulamina ennen niiden kuvaamista, kun taas koreografi Zach Woodlee rakentaa mukana olevat tanssiliikkeet, jotka sitten opetetaan näyttelijöille, minkä jälkeen kuvataan. Studiossa äänitetyt versiot kappaleista on sitten tehty. Prosessi alkaa kuusi kahdeksan viikkoa ennen jokaisen jakson kuvauksia ja voi loppua vasta päivää ennen kuvausten alkua.


title: Suomi talviparalympialaisissa 2002

text: Suomi saavutti Salt Lake Cityn talviparalympialaisista 2002 yhteensä kahdeksan mitalia, joista 4 oli kultaista.


title: Elektreettimikrofoni

text: Elektreettimikrofoni on mikrofonityyppi, joka on rakenteeltaan samantyyppinen kuin kondensaattorimikrofoni. Sähkövaraus siirretään pysyvästi kapselin takaelektrodin muovimateriaaliin lämpökäsittelyn avulla. Mikrofoni ei tarvitse ulkoista polarisaatiojännitettä, joten se tarvitsee vain 1-9 V jännitteen vahvistinta varten, joka on yleensä rakennettu mikrofonikapselin sisään. Siten muodostuva signaalin taso on millivolttiluokkaa ja tarvitaan lisävahvistusta, jos halutaan saada signaalista linjatasoista. Elektreettimikrofonit ovat edullisia valmistaa ja ne ovat yleensä pienikokoisia mutta äänenlaadultaan käyttökelpoisia useimpiin tarkoituksiin kuten matkapuhelimet ja tietokoneiden mikrofonit.


title: Yhdystie 5370

text: Seututie 5370 on seututie Kuopiossa. Se alkaa vanhalta viitostieltä Kuopion Hiltulanlahdessa ja päättyy Vehmersalmen Räsälään. Tiellä on lossi Puutossalmella. Yhdessä valtatie 5:en ja seututie 536:en kanssa se muodostaa vaihtoehtoisen reitin Vehmersalmelta Kuopioon. Tie on melko kapea, mutkainen ja mäkinen, mutta sen liikennemäärät ovat melko vähäiset. Tien pituus on 22 kilometriä.


title: Kondensaattorimikrofoni

text: Kondensaattorimikrofoni on eräs mikrofonityyppi.


title: Kondensaattorimikrofoni

text: Kondensaattorimikrofonissa on dynaamisen mikrofonin kalvon ja kelan sijasta kondensaattori, joka koostuu ohuen ohuesta metallisesta kalvosta, joka vastaanottaa ääniaallot, sekä rei'itetystä elektrodista. Kondensaattoriin synnytetään tasajännite ulkopuolisella jännitelähteellä, jonka jännite on useimmiten 48V. Tähän käytetään usein niin kutsuttua phantom-jännitettä (engl. phantom power). Kun äänenpaine saa metallikalvon liikkumaan kauemmas ja lähemmäs elektrodista, kondensaattorin kapasitanssi ja sitä kautta sähkövaraus muuttuu. Tämä muutos tuottaa heikon signaalin, joka on liian pieni, jotta se voitaisiin sellaisenaan käyttää. Sen takia mikrofonissa itsessään − tai sitä hyvin lähellä signaalitiellä – täytyy olla esivahvistin, joka vahvistaa signaalia. Kondensaattorimikrofoni on mikrofoneista herkin ja poimii suurimmat ja pienimmät taajuudet melko vaivattomasti. Äänimittauksissa kondensaattorimikrofoni on suosittu, koska sillä on hyvin tasainen taajuusvaste. Suurikalvoiset kondensaattorimikrofonit ovat kaikkein herkimpiä, mutta toisaalta ne eivät kestä yhtä suuria äänenpaineita kuin pienemmät ilman pysyviä herkkyyden muutoksia. Pienikalvoiset kestävät suurempaa painetta ja jonkin verran iskujakin. Pienten mikrofonien taajuusvaste on mahdollista ulottaa pitkälle ultraäänialueelle, yli 100 kilohertsiin, mutta suurempien mikrofonien taajuusvaste kattaa yleensä vain audioalueen eli enintään 20 kilohertsiä.


title: Dynaaminen mikrofoni

text: Dynaamisen mikrofoni on eräs mikrofonityyppi. Sen toimintaperiaate on vastakkainen dynaamiselle kaiuttimelle. Yksinkertaisimmillaan dynaaminen mikrofoni sisältää neljä osaa: kalvon, sähköä johtavan kelan, magneetin napakappaleineen, sekä johtimet. Kela on kiinnitetty kalvoon, joka kytkeytyy runkoon joustavilla ripustuksilla, samaan tapaan kuin kaiuttimen elementti. Ilman liike saa kalvon värähtelemään. Tällöin myös kalvoon kiinnitetty kela liikkuu magneettikentässä, ja siihen indusoituu vaihtojännite. Johtimet kuljettavat tämän heikon sähköisen signaalin vahvistimeen, joka vahvistaa signaalin esitys- tai tallennuskelpoiseksi. Dynaaminen mikrofoni toistaa sekä instrumentteja että laulua vaativissakin olosuhteissa melko laadukkaasti. Dynaamiset mikrofonit ovat erityisen suosittuja konserttikäytössä niiden kestävyyden, laadukkuuden ja hyvän toiston takia.


title: Kukkurukuu

text: Kukkurukuu on Mariska & Pahat Sudet -yhtyeen 14. syyskuuta 2012 julkaisema albumi. Se nousi heti julkaisuviikollaan Suomen Virallisen Albumilistan kolmannelle sijalle ja myi kultaa julkaisuvuonnaan 2012.


title: Kukkurukuu

text: Albumin ensimmäinen single "Liekki" julkaistiin 28. toukokuuta 2012 ja siitä julkaistiin myös albumin tuottaneen Jukka Immosen kuvaama ja ohjaama musiikkivideo. Levyn toinen single ja nimikkoraita Kukkurukuu kohosi Suomen radioiden soitetuimmaksi kappaleeksi 2012 viikolla 39. ja sijoittui Latauslistalla parhaimmillaan viidenneksi.


title: Kukkurukuu

text: Albumi on saanut nimensä meksikolaisen ”Tómas Méndezin” säveltämän klassikon ”Cucurrucucú paloman” mukaan, joka tunnetaan muun muassa Caetano Veloson esittämänä elokuvassa "Puhu hänelle". Kappaleesta kuuluisan version tehneen Pérez Pradon kuolinpäivä (14. syyskuuta) on sama kuin "Kukkurukuu"-albumin ilmestymispäivä.


title: Zumba Fitness

text: Zumba Fitness on Pipeworks Softwaren kehittämä ja Majesco Entertainmentin julkaisema videopeli, joka perustuu zumba-ohjelmaan. Se on saatavilla Wiille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Wii ja PlayStation 3 -versioiden mukana Zumba Belt, joissa Wii Remote- tai Move-ohjain työnnetään oikealle lonkalle. Peli julkaistiin marraskuussa 2010.


title: Zumba Fitness

text: Pelin onnistumisen seurauksena Majesco Entertainment julkaisi toisen pelin Wiille, joka julkaistiin 15. marraskuuta 2011. Toisessa pelissä on myös lisää musiikkikappaleita esimerkiksi Pitbullilta ja Nicole Scherzingeriltä.


title: Arlan Kokshetau

text: Arlan Kokshetau on kazakstanilainen jääkiekkojoukkue Kökşetawn kaupungista. Joukkue on perustettu vuonna 2009 ja se pelaa Kazakstanin mestaruussarjassa.


title: Zeno Clash II

text: Zeno Clash II on ACE Teamin kehittämä toimintapeli. Peli on julkaistu huhtikuussa 2013 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle.


title: Eemeli Lakkala

text: Juho Eemeli Lakkala (3. toukokuuta 1900 Kolari – 9. toukokuuta 1974 Pello) oli pientilallinen ja SKDL:ää edustanut kunnallispoliitikko ja kansanedustaja. Hän oli yksi tunnetuimpia ns. korpikommunismin edustajia.


title: Eemeli Lakkala

text: Eemeli Lakkalan vanhemmat olivat asutustilallinen Leander Lakkala ja Hilda Maria Holck. Hän kävi kiertokoulun ja kansakoulun ja oli sitten metsätyömiehenä ja pientilallisena Kolarissa.


title: Eemeli Lakkala

text: Lakkala osallistui kommunistien toimintaan Kolarissa jo 1920-luvulla ja oli silloin yhden kauden kunnanvaltuutettuna. Hän joutui poliittisen toimintansa takia Tammisaaren pakkotyölaitokseen vuosiksi 1930–1931. Vankilasta päästyään hän ei enää voinut osallistua Kolarin kunnallispolitiikkaan menetetyn kansalaisluottmuksen takia. Myöhemmin 1930-luvulla Lakkala yritti päästä sosialidemokraattien kunnallisvaaliehdokkaaksi, mutta nämä eivät ottaneet häntä listoilleen.


title: Eemeli Lakkala

text: Talvisodan aattona Lakkala joutui ensin turvasäilöön ja sitten uudelleen Tammisaaren pakkotyölaitokseen. Hän vapautui sieltä välirauhan aikana, mutta jatkosodan alla hänet vietiin aluksi Köyliön pakkotyölaitokseen ja sieltä rintamalle Itä-Karjalaan Nikke Pärmin pataljoonaan. Pataljoonassa tapahtuneiden rintaman yli loikkausten jälkeen Lakkala siirrettiin ensin pakkotyöleirille Itä-Karjalaan, ja vuonna 1942 hänet tuomittiin viideksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Lakkala pääsi vapaaksi jatkosodan päätyttyä.


title: Eemeli Lakkala

text: Sodan päätyttyä kommunistit saattoivat toimia laillisesti, ja heidän johtamansa SKDL menestyi vaaleissa niin, että suurimmillaan SKDL sai esimerkiksi Kolarissa yli 50 prosenttia äänistä. Lakkala valittiin Kolarin kunnanvaltuustoon vuoden 1945 kunnallisvaaleissa. Hänestä tuli Kolarin johtava kunnallispoliitikko, ja hän oli kunnanvaltuutettuna vuoteen 1972 saakka toimien myös kymmenen vuotta kunnanhallituksen ja viisi vuotta kunnanvaltuuston puheenjohtajana. "Kolarin keisariksi" luonnehdittu Lakkala onnistui luomaan myös toimivat suhteet paikkakunnan toiseen valtapuolueeseen Maalaisliittoon. SKP:n sisällä Lakkala kuului enemmistöläisiin, ja hän esitti kriittisiä arviota Neuvostoliitosta niin, että häneltä tämän vuoksi evättiin puolueen kultainen ansiomerkki.


title: Eemeli Lakkala

text: Valtakunnallisella tasolla Lakkala toimi SKDL:n kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1958–1962. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1950, 1956 ja 1962.


title: Tummarevonhäntä

text: Tummarevonhäntä ("Amaranthus hybridus" ssp. "powellii", syn. "A. powellii") on Etelä- ja Pohjois-Amerikassa kasvava revonhäntälaji. Aikaisemmin tummarevonhäntä luokiteltiin omaksi lajikseen, mutta nykyään sen katsotaan olevan yksi viljarevonhännän ("A. hybridus") alalajeista.


title: Tummarevonhäntä

text: Yksivuotinen tummarevonhäntä kasvaa 30–70 cm korkeaksi. Sen varsi on pysty, vankka, yläosasta haarova sekä kalju tai latvasta harvakarvainen. Pitkäruotiset lehdet ovat 5–11 cm pitkiä, ehyitä, ehytlaitaisia ja ovat varressa kierteisesti. Ne ovat otakärkisiä, lyhytsuippuisia, ainakin aivan kärjestä tylppiä ja vaihtelevat muodoltaan puikeista vinoneliömäisiin. Väriltään ne ovat tummanvihreitä ja alta korkeintaan hieman karvaisia.


title: Tummarevonhäntä

text: Tummarevonhännän yksineuvoiset, säteittäisest kukat sijaitsevat jopa yli 10 cm pitkässä, lehdettömässä latvakukinnossa. Kukinto on lyhyt, vankkahaarainen ja väriltään valkoisenvihreä tai joskus hieman punertava. Osakukinnot ovat tavallisesti enintään 5 cm pitkiä, hoikkia, usein kaarevia tai mutkaisia sekä kauttaaltaan myös emikukkaisia. Kukkien esilehdet ovat noin 2 kertaa emikukkien kehälehtien pituisia ja harittavia. Esilehtien kalvolaita on vähitellen kapeneva ja lähes otamaiseen kärkeen ulottuva. Emikukkien kehälehtiä on viisi kappaletta. Kehälehdet vaihtelevat nauhamaisista lusikkamaisiin ja ne ovat suippo- tai teräväkärkisiä, lyhytotaisia ja sijaitsevat vain hieman limittäin. Suomessa tummarevonhäntä kukkii heinä-lokakuussa. Hedelmänä on pähkylämäinen, kansiluomainen kota.


title: Tummarevonhäntä

text: Laji muistuttaa suuresti viherrevonhäntää ("A. retroflexus").


title: Tummarevonhäntä

text: Tummarevonhäntä on alun perin lähtöisin Pohjois- ja Etelä-Amerikasta, mutta on levinnyt ihmisen mukana muun muassa Pohjois-Eurooppaan. Suomessa tummarevonhäntä on satunnainen uustulokas, jota on tavattu Etelä-Suomesta sekä Raahen seudulta.


title: Tummarevonhäntä

text: Suomessa tummarevonhäntää on tavattu lastaus- ja kaatopaikoilla sekä lintujenruokintapaikoilla.


title: Tummarevonhäntä

text: Tummarevonhäntä sopii myös ihmisravinnoksi.


title: Hélène Dutrieu

text: Hélène Dutrieu (10. heinäkuuta 1877, Tournai, Belgia – 26. kesäkuuta 1961, Pariisi) oli belgialainen ratapyöräilyn maailmanmestari, temppupyöräilijä, moottoripyöräilijä, kilpa-autoilija, lentäjä ja sota-ajan ambulanssikuljettaja. Hän toimi myös sotilassairaalan johtajana.


title: Hélène Dutrieu

text: Dutrieu syntyi 10. heinäkuuta 1877 Tournaissa, Belgiassa. Hänen isänsä oli Belgian armeijan upseeri. Dutrieu lopetti koulun 14-vuotiaana ansaitakseen elantonsa.


title: Hélène Dutrieu

text: Dutrieu ryhtyi ammattilaispyöräilijäksi ja kilpaili Simpson Lever Chain-joukkueessa. Vuonna 1895 hän teki naisten tunnin ajon maailmanennätyksen. 1897 ja 1898 hän voitti naisten nopeusajon maailmanennätyksen Ostendissa, Belgiassa ja sai lempinimen ""La Fléche Humaine"" (""ihmisnuoli""). Elokuussa 1898 hän voitti "Grand Prix d'Europe" -kilpailun ja marraskuussa Course de 12 Jours -kilpailun Lontoossa. Belgian kuningas Leopold II myönsi Dutrieu'lle Pyhän Andreaksen ristin jalokivin. Myöhemmin hän ryhtyi tekemään erilaisia temppuja pyörällä ja esiintyi muun muassa lontoolaisessa messukeskuksessa Olympiassa.


title: Hélène Dutrieu

text:
Vuonna 1908 Clément Bayardin tehdas pyysi Dutrieu'ta toimimaan ensimmäisen rakentamansa ultrakevyen lentokoneen, Demoisellen koelentäjänä. Kone rikkoutui lähdössä. Dutrieu kuitenkin jatkoi lentämistä. 19. huhtikuuta 1910 hänestä tuli säilyneiden tietojen mukaan ensimmäinen nainen, joka oli lentänyt matkustaja mukanaan. 25. marraskuuta 1910 Dutrieu sai virallisen lentolupakirjan ja hänestä tuli maailman 4. naislentäjä ja ensimmäinen belgialainen nainen. Dutrieu esiintyi ilmailutapahtumissa ja hän sai lempinimekseen "tyttöhaukka". Hänen uraansa lentäjänä liittyy pienehkö skandaali kun Dutrieu paljasti, ettei hän käyttänyt korsettia lentäessään. Syyskuussa 1910 Dutrieu lensi välilaskutta Ostendista Bruggeen.
26. syyskuuta ja 1. lokakuuta välisenä aikana hän kuljetti matkustajia ilmailutapahtumassa Burton upon Trentissä, Englannissa. Dutrieu oli ensimmäinen nainen joka teki yli tunnin kestäneen lennon.


title: Hélène Dutrieu

text: Syyskuussa 1911 Dutrieu matkusti Yhdysvaltoihin, Henri Farmanin suunnittelemalla kaksitasokoneella. Dutrieu kilpaili naisten korkeusennätyksestä ja "Rodman-Wanamaker"-palkinnosta, jonka Matilde Moisant voitti useasti. 1913 hänet palkittiin ensimmäisenä naislentäjänä Kunnialegioonan arvomerkillä.


title: Hélène Dutrieu

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Dutrieu toimi ambulanssikuljettama. Hän oli vastuussa Messimin sairaalan ambulansseista. Myöhemmin hänestä tuli Campagne à Val-de Grâce -sotilassairaalan johtaja. Vuonna 1922 Dutrieu avioitui Pierre Mortierin kanssa ja otti Ranskan kansalaisuuden. Hänestä tuli Aéro-Club de Francen naisosaston varapuheenjohtaja.


title: Petrus Ragvaldi

text: Petrus Ragvaldi (k. n. 1567) oli Turun tuomiokapitulin viimeinen katolinen dekaani ja myöhemmin Kemiön luterilainen kirkkoherra.


title: Petrus Ragvaldi

text: Petrus Ragvaldi oli syntyään Siuntion Sjundbyn sukua ja hänen isänsä oli oli nimeltään Ragvald Jönsinpoika. Petrus Ragvaldi on mahdollisesti toiminut Helsingin kirkkoherrana 1533. Hän oli kaniikki sekä tuomiokapitulin dekaani ja sai Kustaa Vaasalta Pyhän Ruumiin prebendan 1536.


title: Petrus Ragvaldi

text: Paavali Juustenin piispainkronikassa kerrotaan: ""Herran vuonna 1554 ne, jotka vielä olivat jäljellä tuomiokapitulin vanhasta kokoonpanosta, nimittäin dekaani herra Petrus Ragvaldi, pyhän Lauritsan kanunki maisteri Mikael Agricola, Turun kirkkoherra maisteri Knuut sekä Turun koulun rehtori maisteri Paavali Juusten, jonka hallussa tuolloin oli Pappisalttarin prebenda, lähtivät kuuluisan ja lempeän herran kuningas Kustaan käskystä Tukholmaan toukokuun alussa. Kun kaikista muista asioista oli neuvoteltu, hänen Majesteettinsa kutsui heidät erilleen erääseen paikkaan Gripsholman linnan ulkopuolella olevalle tasangolle ja sanoi, ettei Ruotsin tuomiokirkkojen prelaattien enää ollut tarpeen käydä Rooman kuuriassa saadakseen vahvistuksen piispanvirkaan, koska tämä oikeus oli jo Hänen Majesteetillaan kotona Ruotsissa"".


title: Petrus Ragvaldi

text: Petrus Ragvaldi sai Kustaa Vaasalta 1554 nimityksen Kemiön kirkkoherran virkaan, minkä nimityksen myöhemmät kuninkaat vahvistivat.


title: Purjeveneluokat olympialaisissa

text:
Purjeveneluokat olympialaisissa ovat aikojen kuluessa muuttuneet. Vuoden 2016 Rio de Janeiron kisoissa on kahdeksan luokkaa. Taulukko osoittaa, milloin luokat ovat tulleet ensimmäistä kertaa olympialaisiin. Pitkä-ikäisin purjehduksen olympialuokka on Finnjolla, joka tuli Helsingin olympialaisiin vuonna 1952. Uusia luokkia on kolme kappaletta: 49er 49erFX, monirunko ja leijalautailu.
Poistuneita Lontoon olympialaisten jälkeen ovat: purjelautailu eli RS-X, jossa Suomen Tuuli Petäjä voitti hopeaa, ja Elliot 6m Match Race -vene, jossa Suomen tiimi Audi Match Race Team Finland – Silja Lehtinen, Silja Kanerva ja Mikaela Wulff – voitti pronssimitalin. Tippujista pisimmät perinteet on Starilla, joka on ollut olympialaisissa vuodesta 1948.


title: Purjeveneluokat olympialaisissa

text: Yli 112 vuoden aikana veneluokat ovat vaihdelleet. Purjehdusurheilu käyttää hyväkseen veneitä jotka ovat teknisesti edistyneitä, ja syyt luokkien vaihtoon toisiin ovat vaihdelleet taloudellisista ja teknologisista, emotionaalisiin ja poliittisiin. Jotkut entiset olympialuokat ovat edelleen kansainvälisesti hyvin aktiivisia kilpapurjehdusluokkia. Jotkut jatkavat esim. purjehduskoulukäytössä ja jotkut ovat kadonneet. Vanhoista olympialuokista atiivisimmin kilpailevat edelleen kansainvälisesti Louhet, Star-veneet ja niin sanotut metri-veneet kuten 5.5m, 6mR, 8mR ja 12mR. Entiset olympialuokat, miehistöineen, muodostavat tärkeän ja merkittävän osan yleisen purjehduksen ja olympiapurjehduksen historiaa. Oheiset taulukot ovat katsanto veneluokkiin ja siihen, milloin ne olivat käytössä Olympialuokkina.


title: Mikko Salmio

text: Mikko Salmio (s. 13. heinäkuuta 1991 Jämsä) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Porin Ässissä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Mikko Salmio

text: Salmio on JYPin kasvatti. Hän jakoi kaudella 2006–2007 Riku Pitkäsen kanssa kahdeksalla osumallaan joukkueen C-nuorten sisäisen maalipörssin voiton runkosarjassa. Kauden 2010–2011 päätteeksi Salmio voitti A-nuorten Suomenmestaruuden.


title: Mikko Salmio

text: Kaudeksi 2011–2012 Salmio teki vuoden mittaisen Mestis-sopimuksen D Teamin kanssa. Joukkueen nimi muuttui kuitenkin JYP-Akatemiaksi ennen kauden alkua. Hän jäi joukkueessa kuitenkin vielä pieneen rooliin ja pelasi 18 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Salmio pelasi myös kaksi ottelua JYPin A-nuorissa. Toukokuussa 2012 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYP-Akatemian kanssa.


title: Mikko Salmio

text:
Kaudella 2012–2013 Salmio nousi JYP-Akatemian varakapteeniksi. Hän teki SM-liigadebyyttinsä JYPissä 19. syyskuuta 2012 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Salmio sai ottelussa jääaikaa 6.08 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki 5. tammikuuta 2013 vieraissa Saimaan Palloa vastaan. NHL:n työsulun päätyttyä Salmio vakiinnutti loppukaudella paikkansa JYPissä, missä tulokaskausi toi lähinnä kolmosketjussa yhteensä 28 runkosarjaottelussa tehot 3+1=4 ja 11 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Helmikuussa 2013 Salmio teki 2+1-vuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.
Ensimmäisellä kokonaisella SM-liigakaudellaan 2013–2014 Salmio teki 56 runkosarjaottelussa tehot 7+7=14 sekä seitsemässä playoff-ottelussa yhden maalin. Hän voitti JYPissä European Trophyn mestaruuden. Marraskuussa 2014 JYP käytti Salmion sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Kauden 2014–2015 päätteeksi Salmio voitti SM-pronssia. Kaudella 2015–2016 hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 11+14=25. Salmio voitti JYPin sisäisen tehotilaston lukemalla +14. Marraskuussa 2015 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kaudella 2016–2017 Salmion tehopisteet runkosarjassa laskivat vain viiteen syöttöpisteeseen ja hän haki kahdeksan ottelun verran pelituntumaa JYP-Akatemian vahauudesta. Salmio voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.


title: Mikko Salmio

text: Kaudeksi 2017–2018 Salmio siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Porin Ässiin. Hänen kautensa päättyi kuitenkin loukkaantumiseen vain 37 ottelun jälkeen vuoden 2017 viimeisessä ottelussa.


title: Mikko Salmio

text: "Jatkoaika.comin" verkkolehden mukaan Salmio on pelityyliltään puolustava hyökkääjä, joka pelaa useimmiten rikkovassa roolissa alemmissa ketjuissa ja saa vastuuta alivoimalla. Ässien urheilutoimenjohtaja Jari Korpisalon mukaan hän on monipuolinen pelaaja, joka tuo kamppailuvoimaa etenkin maalinedustalle.


title: Nana Attakora

text: Nana Attakora (s. 27. maaliskuuta 1989 North York, Ontario, Kanada) on kanadalainen jalkapallopuolustaja, joka pelasi Veikkausliigaa kaudella 2012 Valkeakosken Hakassa. Kanadan juniorimaajoukkueiden vakiopelaaja on kuulunut vuodesta 2010 lähtien myös maansa A-maajoukkueeseen.


title: Otto Nevanlinna

text: Otto Wilhelm Nevanlinna (vuoteen 1906 saakka Neovius) (15. kesäkuuta 1867 Hamina – 15. syyskuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen matematiikanopettaja.


title: Otto Nevanlinna

text: Nevanlinnan vanhemmat olivat kenraalimajuri Edvard Engelbert Neovius ja Elise Gustafva Krogius. Otto Nevanlinna aloitti opinnot Haminan kadettikoulussa, mutta siirtyi sitten Böökin lyseoon Helsinkiin, josta hän valmistui ylioppilaaksi 1884. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1887 ja lisensiaatiksi (tohtoriksi) 1891. Spektroskopiaa käsitelleen fysiikan väitöskirjan aiheena oli "Om skiljandet af kväfvets och syrets linier i luftens emissionsspektrum". Nevanlinna teki tutkimustyötä Pulkovon observatoriossa Pietarissa, Tukholmassa ja Pariisissa.


title: Otto Nevanlinna

text: Varsinaisen elämäntyönsä Otto Nevanlinna teki matemaattisten aineiden, erityisesti fysiikan opettajana. Hän oli ensimmäisiä kokeellisten ainesten käyttöön ottajia fysiikan opetuksessa. Otto Nevanlinna oli matematiikan ja luonnonopin lehtorina Joensuun lyseossa 1892–1903, Helsingin ruotsalaisessa reaalilyseossa 1903–1910 ja suomalaisessa normaalilyseossa 1910–1912, missä hän oli sitten matemaattisten aineiden yliopettaja 1912–1927. Nevanlinnaa pidettiin ankarana, mutta taitavana opettajana. Hän julkaisi omalta alaltaan artikkeleita Kasvatusopillisen yhdistyksen aikakauskirjassa sekä vanhemman veljensä Lars Nevanlinnan sairastuttua ja kuoltua uusia painoksia tämän algebran ja geometrian oppikirjoista.


title: Otto Nevanlinna

text: Nevanlinnan puoliso vuodesta 1892 oli "Margarete Henriette Louise Romberg" (k. 1955), Pulkovon tähtitornissa Pietarissa työskenneleen saksalaisen tähtitieteilijän "Herman Rombergin" tytär. Matemaatikot Rolf Nevanlinna ja Frithiof Nevanlinna olivat heidän lapsiaan.


title: Roland Hemmo

text: Roland Hemmo (s. 25. helmikuuta 1946 Weißwasser) on saksalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä. Hän on ääninäytellyt lukuisissa elokuvissa.


title: Ledro

text: Ledro on kunta Trenton maakunnassa Trentino-Etelä-Tirolin alueella Italiassa.


title: Ledro

text: Ledron kunta syntyi kun 30. marraskuuta 2008 pidetyssä kansanäänestyksessä kuusi Ledro-laakson kuntaa, Pieve di Ledro, Bezzecca, Concei, Molina di Ledro, Tiarno di Sopra ja Tiarno di Sotto, päättivät yhdistyä.


title: Suoarkeologia

text: Suoarkeologia on arkeologista tutkimusta, joka tutkii erityisesti kosteikkojen tai satunnaisesti veden peittämien alueiden muinaisten ihmisten asutuksen kohteita tai hänen tekemiään esineitä. Tällaisia kohteita löytyy esimerkiksi vesiperäisistä ympäristöistä, kuten soista, vuorovesialueilta, vesijättömailta, maankohoamisalueilta, joista, järvistä ja merenrannikoilta. Kosteissa ja erityisesti hapettomissa ja happamissa oloissa eloperäiset materiaalit, kuten esimerkiksi puu, nahka, luu, sarvi, köysi, tekstiili, jätteet ja ruumiit, säilyvät hajoamatta jopa tuhansien vuosien ajan.


title: Suoarkeologia

text: Suoarkeologia eroaa vedenalaisesta arkeologiasta siten, että se keskittyy pääasiassa järvien pohjasedimenttien, maankohoamisrannikoiden tai sisämaan soiden tutkimiseen. Suokaivauksissa talteen saadut löydöt ovat usein kookkaita ja jopa hämmästyttävän hyvin säilyneitä. Joutuessaan kuivaan ympäristöön esineiden hajoaminen lahoamalla ja kuivumisella alkaa, joten ne tulee konversoida kestäviksi. Tutkimuksissa on löytynyt suoruumiita, erilaisia veneitä, suksia, ahkiota, kätköjä, veden peittämiä asuinpaikkoja tai pyyntipaikkoja. Koska kosteikot säilyttävät materiaalit paremmin kuin kuiva ympäristö, on niiden löytömateriaali monipuolisempaa ja rikkaampaa. Löytökontekstin avulla ihmisen toiminnasta saadaan rikkaampi ja monivivahteisempi kuva.


title: Suoarkeologia

text: Suoarkeologia eroa vedenalais- eli meriarkeologiasta siitä, ettei siinä työskennellä veden alla.


title: Suoarkeologia

text: Orgaaninen aines on herkeämättä pieneliöiden, kuten homeen, bakteerien ja virusten, hyökkäyksen kohteena. Myös kemiallinen ympäristö reagoi orgaanisen aineksen kanssa. Näiden seikkojen yhteisvaikutuksen vuoksi maahan jätetyn esineen tai olion kompostoituminen tuhoaa sen varsin lyhyessä aikaa.


title: Suoarkeologia

text: Mitä happamampi maa on, sitä nopeammin orgaaninen aines tuhoutuu. Suomen kallioperä koostuu happamista mineraaleista, joten pohjaveden siitä liuottamat aineet happamoittavat myös veden. Suomenlahden eteläpuolella maaperässä on runsaasti kalkkiperäisiä aineita, jotka muuttavat pohjaveden lievästi emäksiseksi. Tämä säilyttää orgaanisen aineksen huomattavasti pitempään. Suomen ainoat säilyneet kivikautiset ruumishautaukset ovat Ahvennanmaalta, jossa kalkkipitoinen maa säilöi luut hyvin.


title: Suoarkeologia

text: Vesi syrjäyttää hapen tehokkaasti, mutta ei kokonaan. Esimerkiksi puuesineet säilyvät veden alla huomattavan pitkään. Jos puuesine on lisäksi hautautunut mutaan tai turpeeseen, parantaa se säilyvyyttä lisää, koska hapettomuus rajoittaa hajoittavien eliöiden toimintaa merkittävästi. Myös lämpötilalla on suuri merkitys. Pysyvä pakastuminen voi säilyttää jopa lihan ja kudoksen tunnistettavana tuhansia vuosia. Siperian mammuttien ruhoja paljastuu jatkuvasti ikiroudan sulaessa jääden kosteaan maahan odottamaan löytäjäänsä.


title: Suoarkeologia

text: Suokaivauksia tehdään paljolti samoin menetelmin kuin kuivan maan arkeologisia kaivauksia, mutta veden runsaus asettaa joitakin käytännön rajoituksia. Kaivausalue ojitetaan tai kaivetaan vinoksi, jotta pinnalle suotuva vesi voidaan pumpata pois. Kaivausalueella liikkumeksi pehmeän maan tueksi rakennetaan telineitä, siltoja ja alustoja. Esineen rakenteen pehmeneminen voi vaikeuttaa sen talteenottoa, joten maa-aineksen poistamisessa esineen ympäriltä tulee olla varovainen. Hellimpiä menetelmiä on käyttää heikkoa vesisuihkua, jolla esinen huuhdellaan esiin.


title: Suoarkeologia

text: Löydökset dokumentoidaan ensin paikallaan ja siirrettäessä otetaan mukaan ympäröivää maata, jotka pakataan laatikkoon. Riippuen esineen hajoamisasteesta, löydöksen jatkotutkimukset voidaan tehdä paikan päällä tai myöhemmin paremmin soveltuvassa ympäristössä. Jos esine on löydettäessä jo hajoamispisteessä, voi kuiviminen tai hapelle altistuminen vahingoittaa sitä lisää. Tällaiset esineet upotetaan heti veteen, johon saatetaan lisätä konservointiaineita ja säilyvyyttä parantavia aineita. Herkästi hajoavien puurakenteiden muoto saadaan säilymään kyllästämällä se jäykistävällä polyetyleeniglykolilla (PEG) ja sitten pakastekuivaamalla ne.


title: Suoarkeologia

text: Ihmisen toimintaa tutkittaessa löydettyjen esineiden ajoittaminen on eräs tärkeimpiä toimia. Kaivauksen edistyessä maasta otetaan maanäytteitä, joista tutkitaan radiohiiliajoituksiaa ikää, siitepölytutkimuksiaa ympäristön flooraa. Puuesineistä saatetaan otta kairausnäytteitä dendrikologisia määrityksiä varten.


title: Suoarkeologia

text: Mikäli esinettä ei voida turvallisesti käsitellä tai säilöä, voidaan se haudata sijoillensa tai siirtää toiseen paikkaan haudattavaksi. Uudelleenhautaaminen on tehokas toimenpide, jos voidaan taata maan koskemattomuus jatkossa ja maan ja pohjaveden laatu hyväksyttäväksi. Esine voi vielä märkään maahan haudattunakin tuhoutua, jos maaperässä on väärä happamuus (pH), siihen imeytyy liikaa happea, se on liian lämmin tai sen kemialliset- ja elektrolyyttiset ominaisuudet vaikuttavat esineeseen.


title: Suoarkeologia

text: Laajempia suomalaisia asuinpaikkoja, joissa on sovellettu suoarkeologisia tutkimusmenetelmiä, ovat esimerkiksi "Järvensuon" kivi- ja varhaismetallikauden asuinpaikka (Humppila), "Silmäkenevan" muinaisjärven rannan asuinpaikat (Riihimäki), "Suojoen" historiallisen ajan tukikohta (Keuruu), Purkajasuon myöhäisneoliittisen kauden kalastuspaikka Kierikissä (Yli-Ii) sekä "Hiidenniemen" lahden varhaismetallikauden puurakenteet (Kesälahti).


title: Suoarkeologia

text: Koillis-Venäjän laajat joki- ja suoympäristöt Siperiaan asti ulottuvalla taigalla ovat otollisia alueita suoarkeologian kannalta. Länsimaissakin huomiota saaneet asuinpaikkojen Shigir, Vis I ja Veretje I kaivaukset ovat tuoneet arkeologiaan elävämmän kuvan mesoliittisen Venäjän kulttuurista. Myöhemmät suokaivaukset Volgan ja Okan jokilaaksoissa ovat lisänneet tietoutta Sungirin, Ienevon, Butovon, Ressetan ja Veretjen kulttuureista. Latvian Sārnaten suoasuinpaikka ja Lubāns- järven asuinpaikat sekä Liettuan Šventoji ovat Baltiassa tärkeitä suokaivauskohteita.


title: Suoarkeologia

text: Lounais-Engannissa Somersetin Levelsissa on tutkittu kauan laajaa suoaluetta, jonka orgaanisten aineiden talteenotossa on kehitetty talteenotto-, työskentely- ja säilytystapoja. Yhdysvalloissa paikkoja, joissa suoarkeologiaa dokumentoidaan, ovat esimerkiksi Hoko-joen kaivaukset (Washington, USA), Windover (Florida) ja Biderbostin kaivaus Snoqualmie-joella (Washington).


title: Suoarkeologia

text: Tanskasta turpeennoston yhteydessä löytynyt Tollundin mies oli esiroomalaisella rautakaudella hirttämällä surmatun ja suohon upotetun miehen hyvin säilyneen suoruumiin jäännökset. Ruumiin konservointi on onnistunut hyvin ja se on yleisölle nähtävänä. Suomesta ei aivan yhtä onnekkaita löytöjä tunneta, mutta Isonkyrön Levänluhdan ruumiinosien löydökset ovat kuitenkin mielenkiintoiset. Muinaiseen lampeen haudatuja luita ja pääkalloja on ajoitettu 300 - 700- luvuille.


title: Suoarkeologia

text: Suoruumiita on tavattu pääasiassa turpeenotossa ja löytöjä tunnetaan muun muassa Saksasta, Puolasta, Alankomaista, Tanskasta, Ruotsista, Norjasta, Irlannista, Englannista ja Yhdysvalloista. Kuuluisia tapauksia ovat myös Lindow’n mies ja Kennewickin mies, vaikka se löytyikin joesta.


title: Suoarkeologia

text: Suomessa on pellonraivauksen lapiotöissä löytynyt muinaisia suksia, sauvoja, meloja, veneitä, ahkioita ja muita puusta tai kaarnasta tehtyjä esineitä. Muinaiset veneet ovat usein jääneet lammen tai lahden pohjalle, missä niitä on säilötty talven yli suojassa kuivimiselta ja halkeamiselta. Omistajan unohdettua veneen, se on peittynyt mutaan tai sedimentteihin, jotka ovat säilöneet ne vuosisadoiksi eteenpäin. Muinaisia suksia tai reenjalaksia tavattiin säilöä suonsilmäkkeissä kesän ajan kuivimiselta suojassa. Talven tultua ne vedettiin suonsilmästä esiin. Muinaisia ahkioita on tavattu soista samoista syistä kuin veneet. Monet suoesineet on myös kansantieteessä tulkittu suo- tai vesiuhreiksi tärkeän haltijan mielyttämiseksi. Suomen tapaan näitä esineitä on tavattu suolöytöinä myös Venäjällä, Ruotsissa, Norjassa, Englannissa ja Irlannissa, joissa olosuhteet ovat hyvin samanlaisia.


title: Suoarkeologia

text: Suomesta löytyneitä muinaisia puuesineitä tunnetaan satoja, ellei jo tuhansia. Osa niistä on luetteloitu kansantieteellisen osaston kokoelmiin ja osa museoviraston kokoelmiin. Paikallismuseoiden kokoelmissa on lähes poikkeuksetta joitakin muinaisia puuesineitä, jotka paikalliset työmiehet ovat löytäneet töissänsä. Nämä ovat usein päättyneet Museoviraston kansatieteeliselle osastolle. Kuuluisimpia yksittäisiä suolöytöjä ovat esimerkiksi Antrean verkko, Kirkkonummen luutuura, Rovaniemen hirvenpää, Hansonin vene ja Novgorodin tuohikirjeet.


title: Adenin kansainvälinen lentoasema

text: Adenin kansainvälinen lentoasema (; IATA: ADE, ICAO: OYAA) on Adenia palveleva lentoasema Jemenissä. Se on sekä siviili- että sotilaskäytössä. Sen asfalttinen kiitotie on 3 100 metrin pituinen. Vuosina 1917–1967 paikalla toimi Royal Air Forcen asema ("Khormaksar").


title: Lyijyvalkoinen

text: Lyijyvalkoinen on emäksinen lyijykarbonaatti (PbCO)·Pb(OH). Se on lyijystä ja viinietikasta keinotekoisesti valmistettu valkoinen pigmentti.


title: Lyijyvalkoinen

text: Lyijyvalkoinen on yksi vanhimmista keinotekoisista pigmenteistä: se tunnettiin Kiinassa hyvin varhain, ja se oli 200-luvulla eaa. tunnettu myös Rooman valtakunnassa. Se oli suosittu peittävänä ja hyvin kuivuvana pigmenttinä. Taitelijavärinä se oli Euroopassa melkeinpä ainoa valkoinen öljyväri aina 1800-luvun puoliväliin asti, ja rakennusmaalinakin suosituin valkoinen, vaikka sen myrkyllisyys oli aina ollut hyvin tiedossa. Sitä käytettiin jopa kasvomaalina, mikä aiheuttikin kuolemantapauksia.


title: Lyijyvalkoinen

text: 1800-luvulta alkaen lyijyvalkoinen on maalikäytössä enimmäkseen korvattu myrkyttömillä vaihtoehdoilla kuten titaanivalkoisella, eikä sitä ole Suomessa saanut käyttää vuoden 1993 jälkeen muualla kuin joissain historiallisissa kohteissa.


title: Sticks and Stones

text: Sticks and Stones voi tarkoittaa:


title: Abbado

text: Abbado on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Gershom Scholem

text: Gershom Scholem (1897–1982) oli saksalaissyntyinen juutalainen historioitsija ja modernin tieteellisen kabbalan tutkimuksen perustaja. Hänen teoksiinsa kuuluvat vaikutusvaltainen luentokokoelma "Die jüdische Mystik in ihren Hauptströmungen" (1941) sekä sabbatealaisten mystisen messiaan Šabbetai Tsevin elämäkerta (1973). Scholemin näkemykset ovat hallinneet kabbalan tutkimusta ainakin Moshe Ideliin asti.


title: Gershom Scholem

text: Scholem oli, kuten läheinen ystävänsä Walter Benjamin, suuri Franz Kafkan kirjallisuuden ystävä.


title: Gershom Scholem

text: Scholem on vaikuttanut muun muassa Harold Bloomin luomaan runouden teoriaan. Myös kuuluisa argentiinalainen kirjailija Jorge Luis Borges on viitannut Scholemiin runoissaan.


title: Antti Lagerroos

text:
Antti Juhani Lagerroos (s. 1945) on suomalainen yritysjohtaja, joka nimitettiin Salora Oy:n
toimitusjohtajaksi vuonna 1981 ja Salora-Luxor-teollisuusryhmän toimitusjohtajaksi 1984.
Lagerroos oli myös Nokia Matkapuhelimien toimitusjohtajana 1989–1990 ja Finnlines Oyj:n toimitusjohtajana
vuosina 1990–2007..


title: Jyrki Salminen (Nokia)

text: Jyrki Salminen on suomalainen yritysjohtaja joka nimitettiin Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1984 ja sen jälkeen Salminen on toiminut eri johtotehtävissä Nokialla.


title: Jouko Nordell

text: Jouko Mauri Nordell (9. lokakuuta 1935 – 1. lokakuuta 2018) oli suomalainen yritysjohtaja, joka nimitettiin isänsä Fjalar Nordellin jälkeen Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1974. Vuonna 1981 hän jätti toimitusjohtajan tehtävät niin sanotun Salora-jutun seurauksena.


title: Reijo Lantto

text:
Reijo Johannes Lantto (s.1949) on suomalainen yritysjohtaja, joka meni töihin Saloraan vuonna 1971.. Siellä eri tehtävien jälkeen Lantto nimitettiin Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1988.
Lantto toimi Nokia Display Production toimitusjohtajana.


title: Reijo Lantto

text: Nykyisin Lantto johtaa matkailuyritystä Posiolla.


title: Reijo Lantto

text: Reijon lisäksi perheeseen kuuluvat vaimo Helvi ja lapset. Helvi Lantto muistetaan pitkästä opettajan urasta Ollikkalan koulussa Salossa.


title: Passmore

text: Passmore on muun muassa seuravien henkilöiden sukunimi:


title: Janssen

text: Janssen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Eero Tommila

text: Eero Akseli Tommila (5. maaliskuuta 1900 Merikarvia – 25. lokakuuta 1968 Lontoo, Britannia) oli suomalainen kemisti. Hän toimi Jyväskylän seminaarin ja Kasvatusopillisen korkeakoulun lehtorina 1930–1944; Helsingin yliopiston kemian dosentti hän oli 1938–1944 ja ensimmäinen fysikaalisen kemian professori vuodesta 1944 aina vuoteen 1967.


title: Eero Tommila

text: Tommila väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1932. Hän tutki kemian historiaa, orgaanisten yhdisteiden sähkökemiaa ja selvitti liuottimien vaikutusta reaktionopeuteen, ja tälle alalle syntyi hänen ympärilleen koulukunta. Tommila julkaisi 1950 ensimmäisen suomenkielisen fysikaalisen kemian yliopistollisen oppikirjan "Fysikaalinen kemia".


title: Eero Tommila

text: Hänen poikansa on akateemikko Päiviö Tommila.


title: The Mob Rules

text: The Mob Rules on Black Sabbath-yhtyeen kappale ja single-julkaisu vuodelta 1981. Se on myös samannimisen albumin nimikappale.


title: The Mob Rules

text: Kappale tehtiin alun perin "Heavy Metal"-nimisen scifi-animaatio-elokuvan soundtrackille. Tämä versio poikkesi hieman singlellä ja albumilla julkaistusta lopullisesta versiosta. Soundtrack-versio on julkaistu elokuvan soundtrack-levylle sekä "Mob Rules"-albumin deluxe edition-versiossa. Yhtye itse piti tätä ensimmäistä versiota parempana kuin varsinaista albumi- ja single-versiota, mutta tuottaja Martin Birch ei halunnut alkaa työstämään vanhoja, muiden tekemiä nauhoituksia, ja näin yhtye levytti kappaleesta uuden version.


title: The Mob Rules

text: Kappaleen aiheena on kapinallisten kansalaisten tekemä vallankumous, kuten kyseisen elokuvan kohtaus, jossa kappale soi, hyvin osoittaa. Musiikillisesti se on rock-henkisen riffin myötä kulkeva, nopea heavy rock-kappale, joka kuuluu yhtyeen tunnetuimpiin kappaleisiin.


title: The Mob Rules

text: Single nousi Brittein listoilla sijalle 46. ja sen b-puolena julkaistiin "Die Young"-kappaleen liveversio. Espanjassa julkaistun version b-puolena oli "Voodoo".


title: Kalastuskunta

text: Kalastuskunta tarkoittaa osakaskuntaa, joka muodostuu yhteisen kalaveden osakkaista. Kalastuskunnan tehtäviin kuuluu järjestää alueellaan kalastuksen harjoittaminen ja kalakannan hoito.


title: Kalastuskunta

text: Sana kalastuskunta esiintyy monen osakaskunnan nimessä.


title: Emil Tomula

text: Eemil Salomon Tomula (8. kesäkuuta 1889 Mouhijärvi – 1. helmikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja Helsingin yliopiston ylimääräinen professori vuodesta 1947. Sitä ennen hän toimi Valtion maanviljelyskemian laboratorion johtajana 1924–1947. Hän tutki epäorgaanista ja analyyttista kemiaa, maanviljelyskemiaa ja viljakemiaa ja julkaisi yhdessä Sulo Kilven kanssa vuonna 1939 "Kvantitatiivisen analyysin oppikirjan", jonka uusi painos oli käytössä vielä 1950-luvullakin.


title: Emil Tomula

text: Tomula kehitti niin sanotun kotkafosfaatin yhdessä Johannes Valmarin kanssa. Tomula sai professorin arvonimen vuonna 1939.


title: Mihkel Toomse

text: Mihkel Toomse (18. marraskuuta 1905 Lümanda, Saarenmaa, Viro – 21. helmikuuta 1986) oli virolainen kielitieteilijä. Hänestä tuli murretutkimuslaitoksen johtaja 1940, Tarton yliopiston ylimääräinen professori hän oli 1943–1944. Hän siirtyi 1944 Saksaan, sitten Englantiin. Vuodesta 1953 hän toimi Balttilaisen tutkimuslaitoksen tutkijajäsenenä Bonnissa.


title: Karl Torenberg

text: Karl Torenberg (1743 Pori – 1812) oli suomalainen urkujenrakentaja. Hän oleskeli vuosia ulkomailla, lähinnä Hollannissa, mutta palasi Suomeen 1793. Hänen tiedetään korjanneen muun muassa Porin ja Sauvon kirkkojen ja Turun tuomiokirkon urut.


title: Johannes Torenberg

text: Johannes Torenberg (1773–1809) oli suomalainen urkuri. Hän oli urkurina Turun tuomiokirkossa ja toimi Turun akatemian laulun- ja musiikinopettajana (director musices) ja Akateemisen kapellin musiikinjohtajana 1793–1809. Hänen sävellyksistään tunnetaan kantaatti Henrik Gabriel Porthanin hautajaisiin ja muutamia marsseja.


title: Johannes Torenberg

text: Torenbergin aikana Akatemian kapellin on luonnehdittu joutuneen alennustilaan, ja orkesterin soittajien määrä väheni. Torenbergin lukuisissa akateemisissa juhlatilaisuuksissa johtamien musiikkiesitysten huono taso aiheutti runsaasti tyytymättömyyttä ja valituksia yliopiston konsistorille. Elokuussa 1809 Torenberg hukkui Aurajokeen, alle 40 vuoden iässä.


title: Johannes Torenberg

text: Torenbergin isä oli urkujenrakentaja Karl Torenberg.


title: Catharina Torenberg

text: Catharina t. Katariina Torenberg-Annell (1787–1866) oli Suomen ensimmäinen naispuolinen viulutaiteilija. Hän esiintyi 1802–1805 Turussa useissa konserteissa, mutta siirtyi 1805 Ruotsiin, josta palasi 1865.


title: Catharina Torenberg

text: Hänen isänsä oli urkujenrakentaja Karl Torenberg.


title: Johannes Tornaeus

text: Johannes Jonae Tornaeus (k. 1681) oli suomalainen pappi, vuodesta 1640 Alatornion kirkkoherra. Hän järjesti opetusta Tornion Lapissa. Hän julkaisi saamenkielisen teoksen "Manuale Lapponicum", jossa on kirkkokäsikirja, osia Vanhasta testamentista, Lutherin vähä katekismus, evankeliumeja ja epistoloita, psalmeja. Hänen 1672 laatimansa kertomus Tornion ja Kemin Lapista on julkaista lyhennettynä 1772 nimellä "Beskifning öfver Torneå och Kemi Lappmarker" ja selvityksen Lapinmaasta "Berättelse om Lapmarckerna och deras tillstånd", julkaistu teoksessa K. B. Wiklund, "Svenska landsmålen" XVII, 3: 1900.


title: Turn Up the Night

text: Turn Up the Night on Black Sabbathin kappale ja single-julkaisu. Se on otettu vuoden 1981 "Mob Rules" -albumilta.


title: Turn Up the Night

text: Kappale on kyseisen albumin avauskappale ja musiikillisesti se on tyypillinen levyn avaava, nopea heavy rock -kappale. Sanoitus kertoo mitä ilmeisimmin "yöllä elämisestä ja siihen liittyvistä rituaaleista". Listoilla single menestyi kohtalaisesti nousten Britanniassa sijalle 37. ja Pohjois-Amerikassa sijalle 27. Mainstream Rock -listalla.


title: Turn Up the Night

text: Singlen b-puolella julkaistiin "Heaven and Hell" -albumilta otettu "Lonely is the Word". Ranskalaisessa promo-versiossa b-puolena oli "Country Girl".


title: Ivar Akselinpoika Tott

text: Iivar Akselinpoika Tott (k. 1487) oli tanskalainen ja ruotsalainen valtaneuvos. Hän kuului 1452 Tanskan valtaneuvostoon ja sai 1464 haltuunsa Gotlannin. Hänen puolisonsa oli 1466 lähtien Kaarle Knuutinpojan tytär Magdalena. Hän auttoi Kaarlen kuninkaaksi kolmannen kerran. 1470-luvulla hänellä läänityksenä oli Suomessa Korsholman lääni. Tott peri Viipurin, Savonlinnan ja Hämeenlinnan läänit mutta luovutti ne vuonna 1484 Sten Sturelle Raaseporin lääniä vastaan.


title: Klaus Åkenpoika Tott

text: Klaus Åkenpoika Tott (k. 1590) oli valtaneuvos ja Suomen käskynhaltija. Hän osallistui Venäjän sotaan 1555–1557. Pohjoismaiden seitsenvuotisessa sodassa hän joutui 1565 neljäksi vuodeksi tanskalaisten vangiksi. Hän oli pohjoismaisessa viisikolmattavuotisessa sodassa Virossa 1570–1574 ylipäällikkö ja vuodesta 1572 käskynhaltija. Hän oli koko Suomen käskynhaltija 1576–1577, Etelä-Suomen käskynhaltija 1577–1583, Itä-Suomen käskynhaltija 1587–1590. Hänellä oli useita kihlakunnantuomarin virkoja Suomessa. Karjalan laamanni hän oli 1578–1590. Hän menetti kaikki virat ja läänitykset jouduttuaan epäsuosioon vastustettuaan Juhana III:n suunnitelmia.


title: Åke Yrjänänpoika Tott

text: Åke Yrjänänpoika Tott (k. 1520) oli valtaneuvos ja Suomen sotilaskäskynhaltija.


title: Åke Yrjänänpoika Tott

text: Hän oli Hämeen linnan päällikkö sen jälkeen kun hänen tätinsä Ingeborg Åkentytär Tott kuoli. Tott toimi todennäköisesti vuodesta 1517 lähtien Suomen sotilaskäskynhaltija, jonka tehtävänä oli torjua tanskalaisten hyökkäykset. Hänet mestattiin tanskalaisten saatua vallan.


title: HMS Torbay

text: HMS Torbay oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1919 palvelukseenotettu Thornycroftin S -luokan hävittäjä.


title: HMS Torbay

text: Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companylta Woolstonista kesäkuussa 1917 ja sen köli laskettiin vielä saman vuoden marraskuussa. Alus laskettiin vesille 6. maaliskuuta 1918 ja se valmistui ensimmäisen maailmansodan päätyttyä heinäkuussa 1919.


title: HMS Torbay

text: "Torbay" siirrettiin Kanadan laivastolle maaliskuussa 1928 nimettynä "HMCS Champlainiksi". Alus romutettiin 1937.


title: HMS Toreador

text: HMS Toreador oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1919 palvelukseenotettu Thornycroftin S -luokan hävittäjä.


title: HMS Toreador

text: Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista kesäkuussa 1917 ja sen köli laskettiin vielä saman vuoden marraskuussa. Alus laskettiin vesille 7. joulukuuta 1918 ja se valmistui ensimmäisen maailmansodan päätyttyä huhtikuussa 1919.


title: HMS Toreador

text: "Toreador" siirrettiin Kanadan laivastolle maaliskuussa 1928 nimettynä "HMCS Vancouveriksi". Alus romutettiin 1937.


title: Bowenia spectabilis

text: Bowenia spectabilis on kuvernöörinkävykkien sukuun kuuluva käpypalmulaji, jota esiintyy Australian Queenslandissa. Se kasvaa Koillis-Queenslandissa sademetsissä ja märissä eukalyptusmetsissä merenpinnan tasolta 750 metrin korkeuteen. Laji on uhanalaisuusluokituksessa elinvoimainen.


title: Saagokruunukävykki

text: Saagokruunukävykki eli saagokäpypalmu ("Cycas circinalis") on käpypalmuihin kuuluva laji, jota esiintyy endeemisenä Intiassa Karnatakan, Keralan ja Tamil Nadun alueella. Se kasvaa tyypillisesti melko tiheissä kausikuivissa pensaikkometsissä. Saagokruunukävykki voi pudottaa lehtensä erityisen kuivina kausina. Laji on uhanalaisuusluokituksessa erittäin uhanalainen (EN).


title: Olli Koivistoinen

text: Olli Koivistoinen eli Kakkisen Olli (18. joulukuuta 1877 Suonenjoki – 4. huhtikuuta 1953) oli Suonenjoen ja Karttulan rajalla Kakkisen salon erämaa-alueella asunut sanavalmis savolaisukko josta on jäänyt elämään paljon tarinoita. Häntä kutsuttiin "Kakkisen salon muaherraksi". Kakkisen salo oli Ollin elinaikana tietön, louhikkoinen ja soinen erämaa-alue Suonenjoen keskustaajaman koillispuolella.


title: Olli Koivistoinen

text: Olli Koivistoinen syntyi Räsahon talon saunassa Loviisa Koivistoisen aviottomana lapsena, hänen isänsä oli tohmajärveläinen miilunpolttaja Olli Haara. Ollilla ja hänen vaimollaan Kustaavalla oli taas kaksi poikaa joista kumpikin kuoli isorokkoon. Jonkinlaisena metsänvartijana toiminut Olli Koivistoinen asui vaimoineen suon laidassa sijainneessa vanhassa mökissä joka saattoi olla peräisin 1700-luvulta.


title: Olli Koivistoinen

text: Kauko Vainion kirjassa kerrotaan että talvisodan aikana loppiaisena 1940 noin parikymmentä venäläistä pommikonetta pudotti Ollin mökin lähiympäristöön noin 60 suurta räjähdepommia. Mökille ja sen asukkaille ei koitunut vahinkoja, mökin seinältä vain putosi kello ja puntari.Epäselväksi jäi oliko pommitus tarkoituksellinen vai halusivatko lentäjät vain päästä eroon pommilastista. Pommituksesta jäivät muistoksi vain suolle syntyneet suuret pommikuopat.


title: Olli Koivistoinen

text: Kakkisen salolla olevaan suureen 5 metriä korkeaan siirtolohkareeseen, "Ollin kiveen", on hakattu Kakkisen Ollin muistokirjoitus. Ollin mökistä on säilynyt puolet ja se palvelee nykyisin syksyisin Jouhtenisen metsästysseuran hirvenlihan paloittelupaikkana.


title: Olli Koivistoinen

text: Kauko Vainio on julkaissut kaksi Olli Koivistoisesta kertovaa omakustannekirjaa:


title: Kauko Vainio

text: Kauko Kalervo Vainio (s. 23. maaliskuuta 1914 Kuopio) on suomalainen viulisti ja kirjailija.


title: Kauko Vainio

text: Vainion vanhemmat olivat kansanedustaja Ville Vainio ja Helmi Maria Halonen. Hän opiskeli Sibelius-akatemiassa ja toimi Radion Sinfoniaorkesterin viulistina.


title: Kauko Vainio

text: Vainio on julkaissut kaksi omakustannekirjaa Suonenjoen ja Karttulan rajamailla eläneestä Olli Koivistoisesta (1877–1953) eli Kakkisen Ollista


title: Kauko Vainio

text: Vainio oli naimisissa vuodesta 1944 Sylvi Maria Karjalaisen kanssa.


title: HMCS Crescent

text: HMCS Crescent (viirinumerot R16, D16 ja DDE 226) oli Kanadan laivaston C-luokan hävittäjä, joka muutettiin 1956 sukellusveneentorjuntafregatiksi.


title: HMCS Crescent

text: Britannian Amiraliteetti tilasi aluksen John Brown and Companyltä Clydebankistä nimellä "HMS Crescent". Sen köli laskettiin 16. syyskuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1944. Alus valmistui 21. syyskuuta 1945.


title: HMCS Crescent

text: "HMS Crescent" siirrettiin Kanadan laivastolle 1946 samalla nimellä. Kanadan hallitus lunasti aluksen 1951. Se muutettiin 1956 sukellusveneentorjuntafregatiksi. Alus romutettiin 1971.


title: Heikki Koskinen

text: Heikki Koskinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä


title: Heikki Koskinen (yritysjohtaja)

text: Heikki Juhani Koskinen (s. 1950) on suomalainen toimitusjohtaja. Hänet nimitettiin elektroniikkayritys Salora Oy:n toimitusjohtajaksi vuonna 1985. Sen jälkeen Koskinen on toiminut johtajana teknologiayritys Nokiassa eri tehtävissä.


title: Heikki Koskinen (säveltäjä)

text: Heikki Juhani ”Mike” Koskinen on suomalainen muusikko, säveltäjä ja musiikinopettaja, joka asuu San Franciscossa Yhdysvalloissa. Hänen pääinstrumenttinsa ovat trumpetti ja digitaalitrumpetti sekä piano. Varhaisissa levytyksissään Love Recordsille hän käytti nimeä Mike Koskinen, mutta myöhemmin hän on käyttänyt omaa nimeään.


title: Heikki Koskinen (säveltäjä)

text: Koskinen valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1971 ja opiskeli 1973–1975 sävellystä ja sovittamista Berklee College of Musicissä Yhdysvaltojen Bostonissa. 1980-luvun puolivälissä hän pätevöityi Yhdysvalloissa musiikinopettajaksi. Yksityisopetusta hän on saanut Henrik Otto Donnerilta, Charlie Banacosilta ja Jimmy Owensilta.


title: Heikki Koskinen (säveltäjä)

text: Rytmi-lehden lukijaäänestyksissä Koskinen valittiin 1976 ja 1977 vuoden parhaaksi jazztrumpetistiksi.


title: Heikki Koskinen (säveltäjä)

text: Asetuttuaan asumaan San Franciscoon hän veti KUSF-radioasemalla vuosina 1997–2008 ”Studio Finland” -ohjelmaa. Hän on opettanut musiikkia ja johtanut yhtyeitä monissa San Franciscon alueen kouluissa ja musiikkiopistoissa. Hän soittanut yhdessä muun muassa Hadley Calimanin, Steve Heckmanin, Mark Levinen, Joe Bonnerin, Benny Greenin, Larry Hancockin ja Michael Spiron kanssa. Esiintymisten ja opetustyön ohella Koskinen säveltää ja sovittaa musiikkia muun muassa elokuviin sekä video- ja multimediatuotantoihin.


title: HMS Constance (R71)

text: HMS Constance (viirinumero R71) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Co-luokan hävittäjä.


title: HMS Constance (R71)

text: Alus tilattiin 12. syyskuuta 1942 Vickers Armstrongilta Newcastlesta. Sen köli laskettiin 11. maaliskuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 22. kesäkuuta 1944. Alus valmistui 6. kesäkuuta 1945.


title: HMS Constance (R71)

text: "HMS Constance" oli toukokuussa 1945 valmistajan koeajoissa. Valmistuttuaan 6. kesäkuuta alus liitettiin 8. hävittäjälaivueeseen ja se aloitti vastaanottotestit, joiden päätyttyä alus varustettiin palvelusta varten. Alus oli koulutettavana Kotilaivastossa heinäkuusta elokuuhun, minkä päätyttyä se jatkoi palvelustaan kotivesillä miehistövajeen estäessä aluksen siirtymisen Kaukoitään.


title: HMS Constance (R71)

text: Alus lähti tammikuussa 1946 Hongkongiin liittyäkseen laivueeseensa, jonka muut alukset olivat "HMS Cossack", "HMS Comet", "HMS Comus", "HMS Concord", "HMS Consort", "HMS Contest" ja "HMS Cockade". Alus palveli laivueen mukana Kaukoidässä osallistuen muun muassa kommunistien liikehdinnän torjuntaan Malesiassa.


title: HMS Constance (R71)

text: Kesäkuussa 1950 alus aloitti Yhdistyneiden kansakuntien joukkojen sotatoimien tukemisen Korean niemimaalla. Tehtävän aikana aluksen kotisatamana oli Sasebo Japanissa, jossa se vietti lepo ja täydennysjaksot. Sotatoimien lisäksi alus partioi muun muassa Malesian rannikolla. Alus määrättiin 1954 palaamaan Britteinsaarille reserviin sijoitettavaksi.


title: HMS Constance (R71)

text: Alus lähti 1955 Chathamiin, jossa se poistettiin palveluksesta sekä sijoitettiin reserviin. Alus sijoitettiin poistolistalle vuotta myöhemmin ja se myytiin BISCOlle, joka siirsi sen edelleen T. W. Wardille romutettavaksi. Alus saapui Inverkeithingiin romutettavaksi 8. maaliskuuta 1956.


title: Friedel–Crafts-asylointi

text: Friedel-Crafts-asylointi on aromaattisen yhdisteen asylointireaktio. Reaktio on saanut nimensä kehittäjiensä ranskalaisen kemistin Charles Friedelin ja yhdysvaltalaisen kaivosinsinöörin ja kemistin James Craftsin mukaan.


title: Friedel–Crafts-asylointi

text: Tyypiltään Friedel-Crafts-asylointi on elektrofiilinen aromaattinen substituutioreaktio. Reaktiossa asyloivana yhdisteenä käytetään tyypillisimmin happokloridia, happoanhydridejä, karboksyylihappoja, estereitä, nitriilejä tai amideja. Reaktiossa käytetään katalyytteinä Lewis-happoja, jotka muodostavat asyloivan yhdisteen kanssa kompleksin.


title: Friedel–Crafts-asylointi

text:
Tämä kompleksi hajoaa muodostaen asyliumkationin, joka on voimakkaasti elektrofiilinen ja reagoi aromaattisen renkaan kanssa. Eräissä tapauksissa asyliumkationia ei muodostu vaan katalyytin ja asyloivan reagenssin muodostama kompleksi reagoi suoraan aromaattisen yhdisteen kanssa.
Tämän jälkeen muodostuneesta sykloheksadienyliumionista eliminoituu protoni ja renkaan aromaattisuus palautuu ja katalyytti regeneroituu.


title: Friedel–Crafts-asylointi

text: Friedel-Crafts-asyloinnissa helpoimmin reagoivat happokloridit, mutta myös anhydridejä tai karboksyylihappoja tai niiden estereitä voidaan käyttää. Reaktiossa katalyytteinä käytetään tyypillisimmin Lewis-hapopja, kuten alumiinikloridia, rauta(III)kloridia tai booritrifluoridia. Käytettäessä anhydridejä voidaan reaktiota katalysoida myös zeoliiteilla ja karboksyylihappojen kanssa katalyytteinä käytetään usein sulfonihappoja, kuten trifluorimetaanisulfonihappoa.


title: Friedel–Crafts-asylointi

text: Aromaattisten yhdisteiden reaktiivisuutta lisää, jos niissä on ryhmiä, jotka kykenevät luovuttamaan elektroneja, kuten alkyyli- tai hydroksyyliryhmiä.


title: Friedel–Crafts-asylointi

text: Friedel-Crafts-asylointi on tärkeä tapa valmistaa aromaattisia ketoneja, kuten bentsofenonia tai asetofenonia. Monia aromaattisia ketoneja käytetään muun muassa liuottimina ja hienokemikaalien valmistuksessa. Yksi tärkeä Friedel-Crafts-asyloinnin käyttökohde on bisyklisten aromaattisten ketonien synteesi. Tällöin asyloiva ryhmä on kiinni aromaattisen renkaan sivuketjussa. Näin muodostetaan parhaiten kuusirenkaita, mutta myös viisi- tai seitsenrenkaan sisältäviä yhdisteitä voidaan syntetisoida näin.


title: Juha T. Hakala

text: Juha Tapani Hakala (s. 1. elokuuta 1962 Tornio) on kasvatustieteilijä ja filosofi, Jyväskylän yliopiston professori Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksessa sekä Oulun yliopiston dosentti. Hakala tunnetaan opettajankouluttajana ja opinnäytetöiden ohjaamisen asiantuntijana. Viime vuosina Hakala on ollut esillä myös yhteiskuntaa, erityisesti työelämän muutosta ja tilaa koskevilla kannanotoillaan. Hakala on toiminut myös Alma Median ja Lännen Median kolumnistina.


title: Juha T. Hakala

text: Vuosina 1997–2006 Hakala keskittyi toiminnassaan erityisesti korkeakouluopintojen päättövaiheen ohjaamisen ongelmiin. Perustamansa Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksessa toimineen Maisterihautomon tavoitteena oli pureutua opintojen pitkittymisen ongelmaan ja erityisesti graduongelmaisten tukemiseen. Vuonna 2001 Maisterihautomo palkittiin opetusministeriön valtakunnallisella aikuiskoulutuksen laatupalkinnolla.