title: Köylijärvi

text: Köylijärvi on Naantalissa, entisen Merimaskun kunnan alueella, Otavan saarella sijaitseva pieni 7,8 hehtaarin kokoinen järvi.


title: Köylijärvi

text: Järven ympärillä on paljon maataloutta. Itärannalla on korkeaa kalliota ja 800 metrin päässä sen rantaviivasta muinaishautoja. Järvestä lähtevä lasku-oja laskee vähän matkan päässä olevaan Tammisaarenlahteen mereen. Järven rannan läheisyydesä on muutamia maatalousrakennuksia.


title: Davide Anzaghi

text: Davide Anzaghi (29. marraskuuta 1936 Milano, Italia) on italialainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja muusikko.


title: Davide Anzaghi

text: Anzaghin isä, Luigi Oreste, oli muusikko, joka johti poikansa musiikin maailmaan jo varhain. Anzaghi opiskeli sävellystä, orkesterinjohtamista, koraalimusiikkia, kuoronjohtamista ja pianonsoittoa Giuseppe Verdi -konservatoriossa, Milanossa. Anzaghi voitti kaksi kertaa harmonikansoiton Coupe Mondiale -kilpailun vuosina 1950 ja 1952. Ennen säveltäjä-pedagogiuraansa Anzaghi toimi lyhyen aikaa konserttimuusikkona.


title: Davide Anzaghi

text: Anzaghi on opettanut Bergamon Instituto Musicale Donizetti:ssa sekä Brescian konservatoriossa, ennen kuin hänestä tuli sävellyksen professori Milanon konservatoriossa. Anzaghi on säveltänyt aktiivisesti vuodesta 1968 lähtien, ja hän on voittanut useita kansainvälisiä sävellyskilpailuja. 1970-luvulta lähtien Anzaghin sävellystuotanto on suuntautunut kokeilevaan uuteen musiikkiin. Hän perusti "Novurgia"-nimisen nykytaiteeseen keskittyvän yhdistyksen vuonna 1994. Yhdistys on järjestänyt useita kulttuuritapahtumia musiikin, runouden, maalaustaiteen ja kuvanveiston tiimoilta.


title: Davide Anzaghi

text: Mogens Ellegaard, pohjoismaisen taideharmonikan koulutuksen pioneeri, on kertonut vakuuttuneensa melodiabassoharmonikan tärkeydestä nähtyään Anzaghin esiintyvän Coupe Mondiale -kilpailussa, Hollannissa, 1952 ja hankkineensa oman ensimmäisen melodiabassoharmonikkansa kyseisen esiintymisen innoittamana.


title: Josef Rieder

text: Josef ”Josl” Rieder (s. 3. tammikuuta 1932, Lermoos, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä. Hän voitti vuonna 1958 Bad Gasteinissa, Itävallassa kultaa alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailujen pujottelussa ja sijoittui hopealle suurpujottelussa sekä alppiyhdistetyssä.


title: Teutori

text: Teutori on ollut seuraavien henkilöiden käyttämä nimimerkki:


title: Maitokahviläiskä

text: Maitokahviläiskä (myös "café au lait -läiskä") on iholla kohta, joka erottuu tummuneena ympäröivästä ihosta. Jos läiskiä on yli viisi, voi niiden aiheuttajana olla neurofibromatoosi. Neurofibromatoosissa läiskillä on tapana olla paitsi lukuisampia, myös suurempia. Muilla kuin neurofibromatoosia sairastavilla maitokahviläiskiä esiintyy noin kymmenellä prosentilla. Neurofibromatoosi 1:tä sairastavilla läiskien esiintyvyys on jopa noin 95 %.


title: Maitokahviläiskä

text: Maitokahviläiskät ovat vaaleanruskeita ja syntymämerkkien kaltaisia.


title: Kannuksen kirkko

text: Kannuksen kirkko on puinen ristikirkko Kannuksen keskustassa valtatien 28 ja Lestijoen läheisyydessä. Nykyinen vuonna 1817 Heikki Kuorikosken johdolla rakennettu kirkko on järjestyksessä Kannuksen kolmas.


title: Kannuksen kirkko

text: Seurakunnan muita tiloja ovat muun muassa hautausmaalla sijaitseva Mikaelin kappeli, seurakuntatalo ja sen yhteydessä Laurentius-sali, pappila ja Eskolan rukoushuone, Poleenharjun metsäkirkko ja Ruonan leirikeskus Pohjanlahden rannalla.


title: Kannuksen kirkko

text: Kannuksen toinen, Matti Hongan rakentama kirkko valmistui vuonna 1761. Siinä oli Mikael Toppeliuksen alttaritaulu vuodelta 1765. Kirkko paloi salaman sytyttämänä 30. tai 31. heinäkuuta 1813. Palosta onnistuttiin pelastamaan muun muassa alttaritaulut, ehtoollispikarit sekä puinen pienoislaiva.


title: Kannuksen kirkko

text: Nykyään Kannuksen kirkossa järjestetään joka sunnuntaina Jumalanpalvelus ja kirkko on kesäkautena tiekirkkona. Kannuksen nykyinen kirkko täytti 200 vuotta vuonna 2017, minkä johdosta Kannuksen seurakunta järjesti useita juhlavuoden tapahtumia.


title: Jerry Hardin

text: Jerry Hardin (s. 20. marraskuuta 1929 Dallas, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Jerry Hardin

text: Hardin opiskeli näyttelemistä texasilaisessa Southwestern Universityssa sekä Royal Academy of Dramatic Artissa Englannissa. Hän on esiintynyt useissa televisiosarjoissa, muun muassa "Salaisissa kansioissa", jossa hän esitti Syväkurkkua. Elokuvia, joissa hän on esiintynyt, ovat muun muassa "Punaiset" ja "Cujo – kauhun silmät".


title: Jerry Hardin

text: Näyttelijä Melora Hardin on Jerry Hardinin tytär.


title: Paskaperänjärvi

text: Paskaperänjärvi on Naantalissa, entisen Rymättylän kunnan alueella, Otavan saarella sijaitseva pieni 12,3 hehtaarin kokoinen järvi.


title: Paskaperänjärvi

text: Enimmillään kolme metriä syvä Paskaperänjärvi on itä-länsisuunnassa pitkulainen. Sen länsipäähän laskee ojan kautta Ylttistenjärvi, ja itäpäästä laskuoja mereen Nuikonlahteen. Järvi on luultavasti hyvin herkkä rehevöitymään. Järven rantaa reunustavat pellot ja metsä sekä muutama talo. Seututie 189 kulkee järven itäpäädyn vieritse.


title: Joseph Jongen

text: Marie-Alphonse-Nicolas-Joseph Jongen (14. joulukuuta 1873 Liège – 12. heinäkuuta 1953 Sart-lez-Spa) oli belgialainen urkuri, säveltäjä ja musiikkikasvattaja.


title: Joseph Jongen

text: Seitsemänvuotias Jongen ilmoitettiin synnyinkaupunkinsa Liègen konservatorioon, jossa alkoi opiskella urkujensoittoa ja sävellystä. 1890-luvulla Jongenista tuli Liègen St. Jacques -kirkon urkuri. 1900-luvun vaihteessa opintomatkallaan Berliinissä Jongen tapasi Max Bruchin sekä Richard Straussin, jolta otti muutamia sävellystunteja. Palattuaan kotimaahansa Joseph Jongen asui Brysselissä ja ensimmäisen maailmansodan aikana Isossa-Britanniassa. Palattuaan Belgiaan Jongenista tuli Brysselin konservatorion johtaja. Jongen valittiin kaksi kertaa Belgian kuninkaalliseen akatemiaan.


title: Joseph Jongen

text: Jongen voitti vuonna 1897 Belgian Prix de Rome -palkinnon. Säveltämisen ohessa Jongen toimi urkurina ja pianistina ja esiintyi muiden muassa Artur Rubinsteinin, John Irelandin ja Eugene Ysayen kanssa. Urkumusiikin lisäksi Jongen sävelsi varsin paljon orkesteriteoksia, yhden baletin, kamarimusiikkia, vokaaliteoksia ja pianosävellyksiä. Tärkeimmiksi vaikuttajiksi mainitaan ranskalaissäveltäjät Gabriel Fauré ja Claude Debussy. Jongea pidetään merkittävimpänä belgialaisena säveltäjänä César Franckin jälkeen.


title: Merceedees Tuotanto

text: Merceedees Tuotanto oli vuonna 1999 perustettu tamperelainen levy-yhtiö. Se yhdistyi Wolfgang Recordsin kanssa vuonna 2007 muodostaen Backstage Alliance -levy-yhtiön.


title: Merceedees Tuotanto

text: Yhtiöllä oli levymerkki Beemvees.


title: Huotra

text:
Huotra on pääosin nahkainen miekan säilytyssuoja, joka peittää terän. Huotran tarkoitus on helpottaa miekan mukana pitämistä, estää terää vahingoittamasta miekan kantajaa ja suojella terää turhilta kolhuilta, kosteudelta ja muulta vahingolta. Huotra on usein kiinnitetty vyötärölle vyöllä tai olkapäältä lantiolle vartalon yli kulkevalla hankkiluksella.
Usein huotra jättää kahvan näkyviin, jotta miekka olisi helpompi vetää esiin.


title: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjät

text: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjiksi nimitetään eräitä teknisesti edistyneitä sotilaslentokoneita. "Viidennen sukupolven" käsitettä ei kuitenkaan ole määritelty sellaisella tavalla, josta vallitsisi laaja yhteisymmärrys.


title: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjät

text: Esimerkiksi F-22:n voitaisiin laskea olevan pikemminkin kahdeksannen kuin viidennen sukupolven hävittäjälentokone. "Viidennen polven" käsite lienee peräisin Lockheed Martinin myyntiosastolta.


title: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjät

text: Lockheed Martin esittää käsitteen tarkoittavan kehittyneitä häiveominaisuuksia (jotka saadaan aikaan esimerkiksi sisäänrakennettujen mittaus- ja asejärjestelmien avulla), ketteryyttä taisteluissa (sisältää suihkuvirtauksen suuntauksen sekä "supercruisen" eli yliääninopeuden saavuttamisen ilman jälkipoltinta), yhdistettyjä tietojärjestelmiä (jotka esimerkiksi yhdistävät eri lähteistä saatavat mittaustiedot helposti ymmärrettäväksi näkymäksi, joka voidaan jakaa muiden toimijoiden kanssa) sekä etuja ylläpidossa (luotettavuuden, huollettavuuden, käyttöönoton ja kustannusten suhteen). Venäjän puolustusministeriön mukaan viidennen sukupolven hävittäjään kuuluvia ominaisuuksia ovat esimerkiksi häiveominaisuudet, supercruise ja yhdistetyt elektroniikka- ja palonsammutusjärjestelmät. Viidennen sukupolven ominaisuuksina pidetään toisinaan myös komposiittimateriaalien käyttöä ja AESA-mallin elektronisesti suunnattava tutkaa. Erään yhteenvedon mukaan viidennen sukupolven hävittäjien yhteiset piirteet ovat häiveominaisuudet, ketteryys, kehittynyt elektroniikka, tietoverkkoja hyödyntävä datafuusio sekä kyky toimia monenlaisissa tehtävissä.


title: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjät

text: Toistaiseksi ainoa käytössä oleva "viidennen sukupolven" hävittäjä on Yhdysvaltain Lockheed Martin F-22 Raptor, joka tuli käyttöön joulukuussa 2005.


title: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjät

text: Kehitysvaiheessa olevan Yhdysvaltain Lockheed Martin F-35 Lightning II:n, jonka ensilento tapahtui vuonna 2006, sanotaan edustavan viidettä sukupolvea – tosin koneen C-versio ei kykene yliääninopeuteen ilman jälkipoltinta, koska sen siipipinta-ala vähentää sen nopeutta, minkä vuoksi se joutuu saavuttamaan yliääninopeuden jälkipoltinta käyttämällä.


title: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjät

text:
Venäjän oman viidennen sukupolven hävittäjän Suhoi PAK FA:n prototyyppi T-50 lensi ensilentonsa tammikuussa 2010. Intian alan kehityshanke on "Medium Combat Aircraft" (ensilennon tavoiteajankohta on vuonna 2012), Etelä-Korea kehittää KFX-konetta (ensilento vuonna 2014). Venäjä kehittää Suhoi PAK FA:ia yksin ja Intian kanssa Suhoin ja HALin yhteistä FGFA-konetta (ensilento vuonna 2010).
Kiinan viidennen sukupolven hävittäjäprototyyppi Chengdu J-20 teki ensilentonsa tammikuussa 2011.


title: Viidennen sukupolven suihkuhävittäjät

text: Viidettä sukupolvea odotettaessa on alettu käyttää termiä 4.5-sukupolvi niistä 1990–2000-lukujen hävittäjistä, jotka täyttävät osan viidennen sukupolven ominaisuuksista, etenkin elektroniikan osalta. Nämä koneet perustuvat kuitenkin aikaisempaan suunnitteluun ja merkittävin niiden ominaisuuspuutteista on häiveominaisuuksien puute. 4.5-sukupolvea edustavat muun muassa F-18E/F Super Hornet, Suhoi Su-33, Suhoi Su-35, Eurofighter Typhoon, JAS 39 Gripen ja Dassault Rafale.


title: STOVL

text: STOVL (Short Take Off and Vertical Landing) tarkoittaa lentokonetta, joka pystyy nousemaan joko erittäin lyhyiltä kiitoteiltä (alle 500 m) ja laskeutumaan pystysuoraan helikopterin tapaan. Joskus nämä koneet pystyvät myös nousemaan pystysuoraan ilman aselastia tai kevyellä lastilla.


title: STOVL

text: NATO:n virallisen määritelmän mukaan STOVL-kone pystyy ylittämään 15 metrin (50 jalkaa) korkuisen esteen 450 metrin (1500 jalkaa) pitkän kiitotien päässä.


title: STOVL

text: Olemassa olevia STOVL-koneita ovat Harrier, joka on virallisesti VTOL-kone, mutta pystyy kiitotieltä noustessaan ottamaan enemmän lastia, ja F-35B, joka myös pystyy nousemaan pystysuoraan ilman aselastia.


title: Armin Shimerman

text: Armin Shimerman (s. 5. marraskuuta 1949 Lakewood, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "" ja "Buffy, vampyyrintappaja".


title: Armin Shimerman

text: Shimerman syntyi New Jerseyn Lakewoodissa. Hänen äitinsä Susan on kirjanpitäjä ja hänen isänsä Herbert maalari. Shimermanin ollessa 16-vuotias perhe muutti Los Angelesiin. Siellä hänen äitinsä laittoi hänet draamaryhmään, jotta hän tutustuisi uusiin ihmisiin. Hän valmistui Kalifornian yliopistosta Los Angelesista.


title: Armin Shimerman

text: Shimerman on naimisissa näyttelijä Kitty Swinkin kanssa. Swink on näytellyt kahdessa DS9-jaksossa: "Sanctuary" (1993, "Pyhä koti") ja "Tacking into the Wind" (1999). Lisäksi he ovat esiintyneet yhdessä elokuvissa "Like Father Like Son" (1987) ja "Just Ask My Children" (2001).


title: Armin Shimerman

text: Yliopistosta valmistumisen jälkeen Shimerman valittiin harjoittelijaksi arvostettuun sandiegolaiseen Old Globe Theateriin. Hän esiintyi lukuisissa näytelmissä ennen kuin muutti New Yorkiin. Hänen ensiesiintyminen Broadwayllä oli musikaalissa "Threepenny Opera" 1976–1977. Sen jälkeen hän oli näytelmässä "Saint Joan" (1977–1978) ja musikaalissa "I Remember Mama" (1979). Sitten hän palasi Los Angelesiin, jossa hän aloitti televisionäyttelijän uran.


title: Armin Shimerman

text: 1980- ja 1990-luvuilla Shimerman esiintyi vierailevana tähtenä lukuisissa televisiosarjoissa (esimerkiksi "Hill Street Blues", "Cagney & Lacey" ja "Pulmuset"). 1987–1990 hän näytteli Pascalia televisiosarjassa "Kaunotar ja hirviö".


title: Armin Shimerman

text: Shimermanin ensiesiintyminen Star Trekissä oli "Star Trek – uuden sukupolven" viidennessä jaksossa "Viimeinen etuvartio" ("The Last Outpost"), jossa hän esitti Star Trekin ensimmäistä ferengiä. Pari jaksoa myöhemmin hänet nähtiin lahjalaatikon kasvona (ilman nimeä lopputeksteissä) ja 1989 jälleen ferengin roolissa jaksossa "Huippusuoritus" ("Peak Performance"). Vuonna 1993 hän sai Quarkin roolin "ssa". Quark on ferengi ja omistaa DS9-avaruusasemalla olevan baarin. Shimerman näytteli Quarkia koko sarjan ajan (17. jaksoa lukuun ottamatta) ja kerran "Uuden sukupolvessa" ("Esikoispoika" ("The Firstborn" 1994)) ja "issa" ("Huoltaja, osa 1" ("Caretaker: Part 1" 1995)).


title: Armin Shimerman

text: DS9:n jälkeen Shimerman on näytellyt lukuisissa televisiosarjoissa. Suurimmat roolit ovat olleet rehtori Snyder "Buffy, vampyyrintappajassa" ja tuomari Brian Hooper "Boston Legalissa".


title: Armin Shimerman

text: Ääninäyttelijänä hän on esittänyt kenraalia Skarria animaatiosarjoissa "The Grim Adventures of Billy & Mandy" ja "Evil Con Carne" sekä niihin perustuvissa televisioelokuvissa "Billy & Mandy’s Big Boogey Adventure" ja "".


title: Armin Shimerman

text: Videopeleissä hän on esittänyt muun muassa Quarkia "Star Trek: Deep Space Nine" -peleissä "Star Trek: Deep Space Nine – Harbinger" (1996) ja "Star Trek Deep Space Nine – The Fallen" (2000) sekä Dr. Nefariousta Ratchet & Clank -pelisarjassa.


title: Armin Shimerman

text: Shimerman on kirjoittanut useita kirjoja yleensä yhteistyössä jonkun toisen kirjailijan kanssa. "The 34th Rule" (1998) kertoo DS9 Quarkista. "The Merchant Prince" -sarja kertoo scifin keinoin matemaatikko John Deestä (1527–1608).


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Tämä on luettelo hävittäjälentokoneista. Toisen maailmansodan aikana ensiesiintymisen Messerschmitt Me 262:n muodossa tehneet suihkuhävittäjät on jaoteltu ominaisuuksiensa perusteella eri kehityssukupolviin. 2000-luvun vaihteen jälkeen on alettu siirtyä neljännestä sukupolvesta viidenteen. Modernien suihkuhävittäjien jako tiettyihin kehityssukupolviin ei ole kiistaton – yksittäinen kone voi kuulua lähteistä riippuen eri sukupolviin. Joidenkin mallien eri kehitysversiot poikkeavat toisistaan myös niin paljon, että aikaisemmat kuuluvat edelliseen sukupolveen. Esimerkkinä F-16 Fighting Falcon ja F-16E/F Block 60.


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Katso myös:


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Nieuport 11, Nieuport 17, SPAD S.XIII, Nieuport 28


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Lukuun ottamatta keula-ampujallista Vickers F.B.5:tä, edellä mainitut olivat ns. tiedustelukonetyyppisiä ().


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Avia B.534


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Mitsubishi A5M, Nakajima Ki-27, Nakajima Type 91


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: CAC Boomerang


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Avia S-199


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Avro CF-100


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Dassault Étendard IV, Dassault Super Mystère, Dassault Mirage III


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Mirage F1


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Dassault Mirage 2000/2000N/2000D


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: / / / Eurofighter Typhoon


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: Shenyang J-XX Medium Combat Aircraft


title: Luettelo hävittäjälentokoneista

text: F-22 Raptor on toistaiseksi ainoa aktiivikäytössä oleva viidennen sukupolven suihkuhävittäjä. Yhdysvaltain ilmavoimat otti ensimmäisen F-22A:n palveluskäyttöön joulukuussa 2005. F-22 Raptoria ei saa myydä Yhdysvalloista ulkomaille.


title: Nils Lindberg

text: Nils Lindberg (s. 11. kesäkuuta 1933 Uppsala) on ruotsalainen säveltäjä ja pianisti.


title: Nils Lindberg

text: Lindberg tunnetaan niin jazzsäveltäjänä kuin -muusikkonakin, mutta hän liikkuu laajalti musiikillisessa maastossa. Useat hänen teoksistaan yhdistelevät jazzia, ruotsalaista kansanmusiikkia ja klassista musiikkia.


title: Nils Lindberg

text: Hän sai Jussi Björling -apurahan 1990 ja Litteris et Artibus -mitalin 2006.


title: Peeter Vähi

text: Peeter Vähi, joskus muodossa Peter Vähi tai Peeter Vahi, (s. 1955) on klassinen virolainen säveltäjä.


title: Peeter Vähi

text: Vähin 1992 valmistunut tiibetiläisten rukouslaulujen aasialaisten sävelkulkujen innoittama sävellys "Relaxatio" on arvioitu psykoterapeuttisen musiikin sähköiseksi mestariteokseksi .


title: Tom Virtue

text: Tom Virtue (s. 19. marraskuuta 1957 Sherman, Teksas) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on vieraillut muun muassa televisiosarjoissa "Muodon vuoksi", "Shark", "Seitsemäs taivas", "Veljemme on nero", "Täydelliset naiset" ja "Mullan alla".


title: Anders Paulsson

text: Anders Paulsson (s. 14. lokakuuta 1961) on ruotsalainen sopraanosaksofonisti.


title: Anders Paulsson

text: Carnegie Hallin ensikonsertin jälkeen 1992 on Anders Paulsson esiintynyt sadoissa solistikonserteissa ainakin 22 maassa.


title: Anders Paulsson

text: 47 säveltäjää eri puolita maailmaa on omistanut teoksia Anders Paulssonille, joka on onnistunut luomaan saksofonistille harvinaista uraa myös taidemusiikin puolella.


title: Pugatšovin kobra

text: Pugatšovin kobra on Viktor Pugatšovin 1989 Suhoi Su-27:llä aloittama taitolentoliike, joka kerää yleisön suosiota monissa lentonäytöksissä.


title: Suhoi Su-30

text:
Suhoi Su-30 on venäläinen hävittäjälentokone, joka kuuluu Suhoi Su-27 -perheeseen. Suhoi Su-30:n ensimmäinen tyyppimerkintä oli Suhoi Su-27PU. Se on kaksipaikkainen ilmaherruushävittäjä ja samalla harjoituskone.
Venäjän ilmavoimien 2009–2016 hankkimat koneet ovat tyyppejä Su-27SM (12 kpl), Su-30M2 (4+16), Su-30SM (60) ja Su-35S (48).Suhoi Su-30SM on Intialle toimitetusta Suhoi Su-30MKI:stä Venäjän omaan käyttöö muokattu versio. Suhoi Su-30SM:n ensilento tapahtui 21. syyskuuta 2012. Suhoiden nimeämisessä "M" tarkoittaa uudistettua, "modernoisoitua", mallia ja sen jälkeinen "K" kaupallista eli vientiin tarkoitettua mallia.


title: Wolfgang Rübsam

text: Wolfgang Friedrich Rübsam (s. 16. lokakuuta 1946, Gießen, Saksa) on saksalais-amerikkalainen urkuri, pianisti, säveltäjä ja opettaja.


Sotienjälkeiset suomalaiset ilmatorjuntayksiköt kuvaa luettelomaisesti Suomen puolustusvoimien ilmatorjuntajoukkojen organisaatiokehitystä jatkosodan päättymisestä alkaen. Kehityksessä voidaan havaita rauhanajan organisaation luominen, puolustusrevisiokomitean mietinnön aiheuttamat muutokset 1952, siirtyminen sotilasläänijakoon 1960-luvun alussa, 1980-luvun lopun rykmenttikokoonpanoon siirtyminen ja lopulta vuosina 2012-2015 toteutettu puolustusvoimauudistus.


title: Sotienjälkeiset suomalaiset ilmatorjuntayksiköt

text: Jatkosodan päätyttyä Suomen puolustusvoimien tuli siirtyä aselepoehtojen mukaisesti rauhan ajan kokoonpanoon 5. joulukuuta 1944 mennessä. Ilmatorjuntajoukot kuuluivat edelleen ilmavoimiin ja niitä johti ilmavoimien komentajan alaisena ilmatorjuntatykistön komentaja. Ilmavoimien esikuntaan kuului osastopäällikön johtama ilmatorjuntaosasto, johon kuuluivat komento- ja järjestelytoimisto, koulutustoimisto, ampumaopillis-ballistinen toimisto sekä teknillinen toimisto.


text: Ilmatorjuntajoukot olivat:


text: Näiden lisäksi ilmatorjuntajoukkoina olivat vuonna 1948 perustetut jalkaväkirykmenttien ilmatorjuntakomppaniat, jotka eivät olleet ilmatorjuntatykistön komentajan alaisuudessa. Samana vuonna aloitti Reserviupseerikoulussa jalkaväen ilmatorjuntalinja. Lisäksi merivoimiin ja rannikkotykistöön kuului ilmatorjuntajoukkoja ja pidettiin omaa koulutusta.


text: Valtioneuvoston asettaman puolustusrevisiokomitean mietintä julkistettiin 1949. Siihen tehtyjen muutosten jälkeen ilmatorjuntajoukkojen uusi kokoonpano astui voimaan 1. joulukuuta 1952. Ilmatorjuntajoukot siirrettiin ilmavoimista osaksi maavoimia.


text:
Kesällä 1954 Lahdessa olleesta 1. erillisestä ilmatorjuntapatteristosta tuli Ilmatorjuntarykmentin I patteristo ja entisestä Naarajärvellä olleesta rykmentin I patteristosta 1. erillinen patteristo, joka siirtyi vielä samana syksynä Kokkolaan.
Joukko-osastot saivat maakunnalliset nimensä 1. tammikuuta 1957 seuraavasti:


text: Helsingin ilmatorjuntarykmentin Santahaminassa olleet yksiköt siirtyivät Hyrylään kesällä 1957 ja loppuosa Lahdesta ja Vesivehmaalta vuosina 1958-1959. Ilmatorjuntatykistön koeosasto liitettiin perustettuun Koeampuma-asemaan, joka oli tykistön tarkastajan alaisuudessa. Jalkaväkirykmenteissä olleet ilmatorjuntakomppaniat lakkautettiin 1. joulukuuta 1952. Samalla perustettiin prikaatien tukipataljooniin ilmatorjuntakomppaniat.


text: Puolustuslaitosasetuksella, joka tuli voimaan 4. helmikuuta 1960, muutettiin ilmapuolustuksen tarkastajan virka ilmatorjunnan tarkastajan viraksi. Samalla aselajitarkastajan esikunnaksi määrättiin pääesikunnan ilmatorjuntaosasto, johon kuuluivat osastopäällikön alaisuudessa ilmatorjunta- ja ilmatorjuntateknillinen toimisto. Yhteensä osastolla palveli seitsemän upseeria.


text: Vuoden 1960 kesäkuussa lakkautettiin lisäksi prikaatien tukipataljoonien ilmatorjuntakomppaniat. Tällöin ilmatorjuntamiesten koulutus siirrettiin divisioonien ilmatorjuntapatteristoille. Pääesikunnan ilmatorjuntaosasto supistettiin 1. maaliskuuta 1968 neliupseeriseksi ilmatorjuntatoimistoksi.


text: Vuonna 1963 ilmatorjuntakoulu siirrettiin Santahaminasta Hyrylään. Salpausselän ilmatorjuntapatteristo siirrettiin 1968 Lahdesta Kouvolaan ja pari vuotta myöhemmin Pohjanmaan ilmatorjuntapatteristo Kokkolasta Rovaniemelle, jossa se sai vuonna 1974 nimekseen Rovaniemen ilmatorjuntapatteristo. Tampereen ilmatorjuntapatteristo siirrettiin 1980 Ouluun, jossa se sai uuden nimen Oulun ilmatorjuntapatteristo.


text: Itsenäinen Oulun ilmatorjuntapatteristo lakkautettiin vuoden 1988 lopulla ja vuoden 1989 alussa aloitti toimintansa kaksi patteristoinen Lapin ilmatorjuntarykmentti Rovaniemellä. Saman aikaisesti aloitti toimintansa Turkuun perustettu Varsinais-Suomen ilmatorjuntarykmentti. Vuotta myöhemmin aloitti toimintansa Haminassa perustettu Kymen ilmatorjuntarykmentti.


text: Pohjois-Suomen sotilasläänin alainen Lapin Ilmatorjuntarykmentti toimi Rovaniemen Someroharjun varuskunnassa itsenäisenä vuodesta 1989 lukien. Puolustusvoimauudistuksen seurauksena lakkautettiin viimeisenä Lapin ilmatorjuntarykmentti ja Rovaniemelle jäänyt patteristo liitettiin osaksi Sodankylään sijoitettua Jääkäriprikaatia.


text: Helsingin Ilmatorjuntarykmentti toimi itsenäisenä Tuusulan Hyrylässä vuoteen 2006, jonka jälkeen se perustettiin uudelleen Panssariprikaatin yhteyteen 1.1.2007.


text: Helsingin Ilmatorjuntarykmentin viestipatteri siirtyi huollollisesti 5. elokuuta 1959 Hyrylään. Vuoden 1966 alussa se siirrettiin Kaakkois-Suomen sotilaslääniin ja 23. elokuuta 1968 Kouvolaan.


text: Kaakkois-Suomen sotilasläänin alainen Salpausselän ilmatorjuntapatteristosta muodostettu Kymen Ilmatorjuntarykmentti aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1990. Rykmentti liitettiin 1. tammikuuta 1997 Reserviupseerikoulun joukkoyksiköksi. Rykmentti lakkautettiin 31. joulukuuta 2002. Seuraavana päivänä perustettiin uudelleen Salpausselän ilmatorjuntapatteristo, joka siirrettiin Vekaranjärvelle Karjalan prikaatin joukkoyksiköksi.


text: Vuonna 1989 perustettu Varsinais-Suomen Ilmatorjuntarykmentti (VSItR) oli Turussa, Heikkilän kasarmilla. Rykmentti lakkautettiin 31. joulukuuta 2002 ja se liitettiin Panssariprikaatiin.


title: Niina Lahtinen

text: Niina Lahtinen (s. 23. marraskuuta 1979 Riihimäki) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja. Teatterityön lisäksi hän työskennellyt myös televisiossa.


title: Niina Lahtinen

text: Lahtinen on koulutukseltaan teatteri-ilmaisun ohjaaja, joksi hän valmistui Turun ammattikorkeakoulun Taideakatemiasta. Hän on Improvisaatioryhmä VSOPin jäsen ja Riihimäen Nuorisoteatterin entinen toiminnanjohtaja. Vuonna 2008 hän toimi käsikirjoittajana, sketsinäyttelijänä ja tuottajana Subin "Big Brother Extrassa". Vuonna 2009 hän juonsi Ismo Leikolan kanssa Yle TV1 -kanavan esittämää seitsenosaista viihdesarjaa "Suomi myytävänä". Vuonna 2011 hän alkoi käsikirjoittaa saman kanavan poliittista satiiria YleLeaks. Syksystä 2012 alkaen hän toimi Nelosen "Hyvät ja huonot uutiset" -ohjelman vakiopanelistina.


title: Niina Lahtinen

text: Lahtinen on toiminut myös politiikassa. Vuonna 2008 hänet valittiin Riihimäen kaupunginvaltuustoon Vasemmistoliiton listalta. Hän jätti kunnallispolitiikan vuonna 2012.


title: Niina Lahtinen

text: Lahtinen oli avoliitossa näyttelijä Aku Hirviniemen kanssa vuoteen 2016 saakka. Heillä on kaksi tytärtä.


title: Ninja (albumi)

text: Ninja on suomalaislaulaja Dannyn vuonna 1986 julkaistu 11. studioalbumi. Levyllä on Dannyn yleisestä linjasta poikkeavaa elektronista soittoa ja sovitusta. Muutamassa kappaleessa vierailee Armi Aavikko.


title: Ninja (albumi)

text: Danny osallistui 1986 Euroviisujen karsintoihin kappaleella ”Ninja”. Menestystä ei kuitenkaan tullut, vaikka laulu oli kansansuosikki, sillä valinnan teki asiantuntijaraati. Kappaleella ”Pelkkää hyvää” Danny osallistui Kevään sävel 1986 -kilpailuun, jossa pääsi finaaliin asti.


title: Danny & Armi (albumi)

text: Danny & Armi on Dannyn ja Armi Aavikon ensimmäinen yhteinen levy. Sitä ennen Armi oli mukana kahdessa kappaleessa albumilla "Tahdon olla sulle hellä" (1977). Albumi oli Suomessa korkeimmillaan listan sijalla viisi ja sitä myytiin kultalevyyn oikeuttava määrä, yli 25 000 kappaletta.


title: Danny & Armi (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Veikko Samuli ja sanoittanut Juha Vainio. Englanninkieliset sanat Pertti Reponen.


title: Armi (albumi)

text: Armi on Armi Aavikon ensimmäinen sooloalbumi.


title: Armi (albumi)

text: Kaikki kappaleet sovittanut Veikko Samuli, ellei toisin mainittu.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Sunrise-yhtiö () on erityisesti animaatioon keskittynyt japanilainen tuotantoyhtiö. Se kuuluu Bandai Namco -konserniin.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Sunrise tunnetaan erityisesti alusta alkaen yhtiön sisällä suunniteltujen mecha-animaatioiden tekijänä, mutta niiden lisäksi yhtiö on tuottanut runsaasti myös mm. sarjakuviin pohjautuvia animaatioita. Viime vuosina näistä monet ovat olleet Keroro gunsōn ja Gintaman kaltaisia komedia- ja parodiasarjoja.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Yksi syy alkuperäissarjojen suuruuteen Sunrisen tuotannossa on se, ettei yhtiöllä toimintansa alkuvaiheissa ollut varaa sarjakuvien oikeuksiin. Lisäksi suuri osa yhtiön perustajista oli enemmän kaupallisesti kuin taiteellisesti suuntautuneita, minkä vuoksi tuotannot suunniteltiin alusta pitäen oheistuotemyyntiä, kuten leluja, ajatellen. Alkuperäisanimaatioiden suuren määrän vuoksi alan lehdet keskittyivät laajalti Sunrisen tuotantoon 1980-luvun puolivälissä.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Sunrisen perustivat Mushi Productionin entiset työntekijät. Osamu Tezukan luotsaama Mushi Production oli keskittynyt teosten tuottamiseen ja ajautunut konkurssiin huonojen taloudellisten päätösten vuoksi. Tästä viisastuneina Sunrisen perustajat pitivät johtoajatuksenaan, että taiteellista henkilöstöä ei päästettäisi osallistumaan yhtiön hallintoon. Tämän vuoksi Sunrisen tuotannot on ohjaajatasolle asti ulkoistettu alihankkijoille. Tämä oli vastakohta Mushi Productionin toimintamallille, jossa lähes koko tuotantohenkilöstö oli tuotantoyrityksen palkkalistoilla. Myös Sunrisen useiden menestysteosten tuotantoon osallistuneet ohjaajat Yoshiyuki Tomino ja Ryōsuke Takahashi olivat yrityksen ulkoisija toimijoita.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Sunrise on jaettu useisiin tuotantostudioihin, joista useat on numeroitu. Niiden työntekijät ovat edellä mainitusti etupäässä alihankkijoiden henkilöstöä. Bandai Namco -konserniin liitymisensä jälkeen Sunrise on hoitanut lisensointiasioita ja tuotteidensa ääninäyttelijöiden ja ohjaajien hallinnointia varsin ankarasti.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Talousvaikeuksiin ajatuneesta Mushi Productionista irtaantuneet työntekijät perustivat yrityksen vuonna 1972 nimellä Yūgenkaisha Sunrise Studio. Seitsemään perustajajäseneen kuuluivat Mushi Producitionin tuotanto- ja myyntiosaston Yoshikatsu Kishimoto, Masanori Itō, Eiji Yamaura, Yasuo Shibue, Masami Iwasaki ja Harumi Numamoto. Alussa yhtiö oli varaton, mutta samana vuonna Mushi Productionin äänipuolesta vastannut Tōhoku Shinsha saatiin sijoittamaan yritykseen, ja yhdessä Sunrisen perustajien panoksen kanssa perustettiin Kabushikigaisha Sōeisha. Työt jaettiin kahden yrityksen välillä niin, että Sōeisha hoitin myynnin ja toimintasuunnitelmat Sunrise Studion vastatessa varsinaisesta animaation valmistamisesta. Tuohon aikaan suunnittelu- ja kehityshenkilöstö oli kummankin yrityksen palkkalistoilla, mutta koska Sōeisha oli Tōhoku Shinshan tytäryhtiö, on tuon ajan Sunrise-tuotantojen tekijänoikeuksien haltijaksi merkitty Tōhoku Shinsha.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Sunrise oli alun alkaen hallintoportaan ympärille keskittynyt yritys. Mushi Production teki konkurssin vuonna 1973, ja tästä viisastuneen Sunrisen johtoporras kiinnitti erityistä huomiota ei vain animaation tuottamiseen, vaan myös kulujen alentamiseen alihankkijoita käyttämällä sekä lelumyyntiin tuoton maksimoimiseksi. Syynä oli myös se, että katsottiin, ettei köyhä tuotantoyhtiö voi selvitä suurista henkilöstökuluista. 1970-luvulla Sunrisen maksamia esiintymis- ja storyboard-korvauksia sanottiin alan matalimmiksi, eikä se siksi ollut erityisen hyvän työpaikan maineessa animaattorien keskuudessa.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Sunrisen tuottamien animaatioiden äärimmäisen heikon laadun vuoksi yhtiötä kutsuttiin ”Amatööri-Sunriseksi”. Yoshikazu Yasuhiko sanoi, että ”tuotteita valmistavana yrityksenä se oli hyvin leväperäinen.”


title: Sunrise (yhtiö)

text: Marraskuussa 1976 Sunrise irtaantui Tōhoku Shinshan alaisuudesta. Sunrisen Masao Iizukan mukaan "Zero Tester"in ja "Yūsha Raideen"in tuottamat voitot olivat menneet kokonaisuudessaan Tōhoku Shinshalle, ja tyytymättömyys kasvoi palkankorotuksitta jääneiden Sunrisen työntekijöiden keskuudessa. Lopulliseksi syyksi eroon voidaan katsoa riidat voittojen jakamisesta. Yrityksen nimeksi vaihtui Kabushikigaisha Nihon Sunrise, ja se hankki alihankintasopimuksen Tōein ja Tsuburaya Productionin animaatioiden tuottamisesta. Seuraavana vuonna 1977 yhtiö julkaisi ensimmäisen kokonaan itse alulle panemansa animaation, "Muteki chōjin Zambot 3":n. Vuonna 1979 Sunrise käynnisti japanilaisen animaation real robot -villityksen "Kidō senshi Gundam"illa.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Vuonna 1985 Sunrise alkoi valmistaa OVA-videoita. Täysin alkuperäisiä tuotantoja oli kuitenkin vähän: useimmat Sunrisen OVAt olivat "Sōkōkihei Votoms"in kaltaisia televisiosarjoina suosioon nousseiden teosten jatko-osia tai "Kikōryōhei Mellowlink"in kaltaisia spinoff-minisarjoja.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Kesäkuussa 1987 yhtiö vaihtoi toiminimensä muotoon "Kabushikigaisha Sunrise", ja Eiji Yamaurasta tuli yhtiön toimitusjohtaja. Samana vuonna Sunrise vaihtoi painopistettään alkuperäistuotannoista "Mister Ajikko"n, "City Hunter"in ja "Bats & Terry"n kaltaisiin sarjakuvien ja romaanien animaatioversiointeihin. "Kikō senki Dragonar"in myötä real robot -buumi alkoi hiipua, ja Sunrise laajensi repertuaariaan "Mashin eiyūden Wataru"n kaltaisiin animaatioihin, joissa lapset nousevat robotteihin tai ystävystyvät niiden kanssa taistellakseen vihollisia vastaan, ja "Yoroiden Samurai Trooper"in kaltaisiin teoksiin, joissa muodonmuutosvoimaiset, komeat nuorukaiset seikkailevat erikoishaarniskoissaan. Gundamia nuoremmalle katsojakunnalle suunnattu Yūsha-sarja osoittautui kaupalliseksi menestykseksi 90-luvun alkupuolella, mikä vahvisti myös Sunrisen alkuperäisanimaatiosuuntausta.


title: Sunrise (yhtiö)

text: 1. huhtikuuta 1994 Bandai sijoitti Sunriseen, joka siirtyi Bandai-konsernin alaisuuteen. Yhtiön hallinto uudistettiin, ja sinne siirtyi useita henkilöitä Bandailta, mm. Satoru Matsumoto.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Katsumi Kawaguchin mukaan Bandai on pyrkinyt keskittymään Gundam-sarjaan, eikä tuotteita, jotka eivät yllä sen tasolle myynnissä, pidetä onnistuneina. On myös esitetty mielipiteitä, että koko robottianimegenre on näivettynyt vain Gundamiksi yleisesti, ei vain Sunrisen sisällä. Tämän vuoksi viime vuodet ovat olleet alalla heikkoja pojille suunnattujen robottianimaatioiden suhteen. Erityisesti Sunrise on välttänyt kilpailemasta Bandain esikoulu- ja ala-asteikäisille suunnattujen Super Sentai (Tōei) -sarjojen kanssa.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Vuodesta 2000 alkaen Sunrisen pääteoksiin ovat kuuluneet bishōjo-animeen robotti- ja sankariaineksia yhdistelevä "Mai-HiME", "Keroro gunsō"n ja "Gintama"n kaltaiset parodiat, Crush Gear -sarja, "Onmyō taisenki"n ja "Dinosaur King"in kaltaiset pelien ja lelujen liitännäisanimaatiot sekä alkuperäiset robottisarjat, kuten "Zegapain" ja "Code Geass – hangyaku no Lelouch". Huolimatta sarjojen suuresta määrästä yli puolet Sunrisen liikevaihdosta on peräisin eri Gundam-tuotteista.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Keroro gunsōn jaksossa 33 Keroro-joukkue vieraili yhtiön (joka sarjassa oli nimetty ”Sunirase”ksi) toimistolla.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Vuonna 2007 Sunrise sulautettiin Bandai Namco Group -konserniin, ja Sunrise tuotti Namcon The Idolmaster -pelisarjaan liittyvän "" -animaation. Vuonna 2008 tehtiin "Tales of the Abyss" -pelin, joka myös on Namcon tuottama, animaatioversio.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Sunrisen animaatioita on tuotettu yhteensä 12 studiossa.


title: Sunrise (yhtiö)

text: Televisiosarjojen jaksoista koostuvia OVA-teoksia ei ole mainittu.


title: FLOSS Manuals

text: FLOSS Manuals on vuonna 2006 perustettu voittoa tuottamaton säätiö. Säätiö keskittyy avoimen lähdekoodin ohjelmien dokumentaatioon.


title: FLOSS Manuals

text: FLOSS Manualsin käyttämä kirjoitustyökalu on Booktype, joka on kehitetty kirjojen kollaboratiivista kirjoittamista varten. Useimmat käyttöoppaat on lisensoitu GNU GPL:en mukaan.


title: FLOSS Manuals

text: Lisäksi FLOSS Manualsin toiminta eroaa tavallisesta wikistä siinä mielessä, että uusia oppaita ei aina kirjoiteta verkossa tapahtuvana tuntemattomien ihmisten välisenä yhteistyönä, vaan booksprint-nimellä tunnetuissa kirjoitustapahtumissa, joissa joukko ihmisiä kokoontuu samaan huoneeseen muutamaksi päiväksi kirjoittamaan oppaan.


title: FLOSS Manuals

text: Kuka tahansa voi lisätä materiaalia FLOSS Manualsiin. Muokkaukset eivät ole reaaliaikaisia - ylläpitäjä julkaisee ne FLOSS Manualsin etusivulla, kun muokkaukset ovat valmiina. Näin lukijat eivät kohtaa 'puolivalmista' sisältöä.


title: FLOSS Manuals

text: Oppaita voi lukea verkkosivuilla ja ne voi ladata ilmaiseksi EPUB ja PDF -muodoissa. Lisäksi oppaiden painettuja versioita voi tilata Lulu-kirjakaupasta. Suomessa oppaita on jaeltu myös VALO-CD:llä.


title: FLOSS Manuals

text: FLOSS Manuals on alun perin ollut englanninkielinen. Vuonna 2009 FLOSS Manualsista julkaistiin suomenkielinen lokalisaatio.


title: FLOSS Manuals

text: Suomenkielisen sivuston toiminta jouduttiin lopettamaan vuonna 2015 vähäisen osallistujamäärän ja resurssipulan vuoksi.


title: FLOSS Manuals

text: Suomenkielisiä oppaita voi vielä lukea kansainvälisen FLOSS Manualsin sivuilla.


title: FLOSS Manuals

text: Suomenkielisessä FLOSS Manualsissa julkaistiin esimerkiksi seuraavat oppaat.


title: Urban Terror

text: Urban Terror (UrT) on moninpelattava nopeatempoinen FPS-peli, joka perustuu id Tech 3-pelimoottoriin. Peli on ladattavissa ilmaiseksi Microsoft Windows, Linux ja Mac OS X-järjestelmiin. Peli oli alkujaan modi Quake III Arenaan, mutta 2007 lähtien se on ollut saatavissa erillisenä pelinä, joka perustuu GNU GPL -lisensoituun ioquake3-pelimoottoriin. Tämän julkaisun tapahduttua pelin suosio nousi merkittävästi. Beta 4.2 -julkaisu oli syksyllä 2009 työn alla. Sen on kerrottu sisältävän huijauseston, kaksi uutta asetta ja lukuisia uusia karttoja. Tarkkaa julkaisupäivämäärää ei ole kerrottu.


title: Urban Terror

text:
Urban Terror painottuu verkkomoninpeliin. Pelissä on saatavilla useita pääaseita, vara-aseita ja varusteita, joista pelaaja voi valita itselleen sopivimmat. Jokaisella on omat vahvuutensa ja heikkoutensa. Pelialueelta voi myös poimia aseita tai kranaatteja. Perinteisin pelimuoto on Free for all, jossa kaikki ovat kaikkia vastaan. Team Deathmatchissa kaksi joukkuetta taistelee toisiaan vastaan ja eniten tappoja erän lopussa saanut joukkue voittaa. Lisäksi pelissä on myös kahden joukkueen välinen lipunryöstö ja pommin asettaminen / purku. Lisäksi on myös pelimuoto Team Survivor (TS)Pelissä on nykyisin myös Jump-pelimuoto,jossa pelaajat voivat hyppiä käyttäjien tekemillä kentillä.
Pelissä on verta ja väkivaltaa, eikä sitä suositella lapsille.


title: Janne Sinkkonen (täsmennyssivu)

text: Janne Sinkkoseen liittyviä artikkeleja:


title: Kodak-oppi

text: Kodak-oppi tarkoittaa erittäin hyvin tunnetulle tavaramerkille myönnettyä suojaa, joka on laajempi kuin tavallisen tavaran tai palvelun nimisuoja. Arvioitaessa tavaramerkin sekoitettavuutta muihin tavaramerkkeihin otetaan yleensä huomioon vain samat tai samankaltaiset tuotelajit. Kodak-suojan omaavan tavaramerkin suoja ei rajoitu samankaltaisiin tuotteisiin. Nimitys Kodak-oppi on peräisin Englannista, jossa tuomioistuin 1898 ratkaisi oikeusjutun "Eastman vastaan Griffiths Cycle Corporation (15 RPC 105)." Tuomioistuin kielsi vastaajaa käyttämästä kameroille rekisteröityä Kodak-merkkiä polkupyörien tunnusmerkkinä. Kodak-opin lähikäsite on rotanmyrkkyoppi.


title: Kodak-oppi

text: Suomen tavaramerkkilain (7/1964)   6 pykälän 1 momentti säätää, että tunnusmerkkien katsotaan olevan sekoitettavissa vain, jos ne tarkoittavat samoja tai samankaltaisia tavaralajeja. Pykälän 2 momentissa säädetään edelliseen pääsääntöön poikkeus. Tunnusmerkki saa kuitenkin laajemman suojan, jos se on laajalti tunnettu suojan myöntävässä valtiossa ja samankaltaisen merkin käyttö merkitsisi alkuperäismerkin maineen ja erottamiskyvyn epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä. On huomattava, että kyseessä ei ole arkikielen mukainen sekoittaminen, vaan tavaramerkkilain mukainen oikeudellinen käsite. Kodak-oppia sovelletaan myös toiminimilaissa (128/1979, 5 §), jonka mukaan vakiintunutta ja yleisesti tunnettua toiminimeä liiaksi muistuttavan nimen käyttö on sen liikearvon sopimatonta hyväksikäyttöä.


title: HMS Encounter

text: HMS Encounter on ollut kuuden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Pesäpallon suomensarja 2009

text: Kiiminki, Hamina, Helsinki ja Vaasa voittivat lohkonsa play off -otteluiden jälkeen. Nousukarsinnoissa Vaasa ja Hamina nousivat Ykköspesikseen.


title: Wild Turkey

text: Wild Turkey () on yhdysvaltalainen bourbonviski, jota valmistaa Austin, Nichols. Viskin Kentuckyn Lawrenceburgissa sijaitsevan tislaamon rakensivat 1900-luvun alussa Ripyn veljekset, ja itse merkki sai nimensä vuonna 1940. Suomen alkoissa myynnissä olleita Wild Turkey -viskejä ovat olleet ainakin Wild Turkey Rye ja Wild Turkeyn 12-vuotias, molemmat alkoholiprosentiltaan 50,5 (yhdysv. "101 proof").


title: Janne Sinkkonen (ralliautoilija)

text: Janne Sinkkonen (s. 29. heinäkuuta 1977 Kankaanpää) on Kankaanpääläinen kilpa-autonkuljettaja. Kaudella 2009 hän saavutti SJ-Racing -tiimissä pronssia SRC-luokasta. Ajoneuvona toimi 2.8 -litrainen Volvo S40. Kaudella 2008 Sinkkosen ajokkina oli BMW M3 kuin myös Volvo S40, joilla hän ajoi koko sarjan neljänneksi. Sinkkosella on lisäksi kokemusta SM-Jääradasta, Ralli-Sprintistä ja Jokamiesluokasta.


title: Rotanmyrkkyoppi

text: Rotanmyrkkyoppi on nimitys, jolla oikeustieteessä kuvataan laajalti tunnettua tavaramerkkiä muistuttavan tuotemerkin käyttämistä sellaisen tavaran yhteydessä, että alkuperäisen tuotemerkin mainosarvo vähenee. Esimerkiksi jos joku käyttää rotanmyrkyn tai wc-puhdistusaineen tunnuksena vanhempaa tunnettua suklaamerkkiä muistuttavaa tunnusta, vähenee suklaamerkin mainosarvo. Vaikka suklaan tavaramerkin suoja ulottuu sinänsä vain samankaltaisiin tuotteisiin, ulotetaan tavaramerkkioikeudellinen suoja tällaisissa tapauksissa pääsääntöä laajemmalle, koska merkinhaltijalle voi aiheutua merkittävää vahinkoa. Saadakseen rotanmyrkkyopin mukaisen suojan täytyy tavaran tai palvelun olla maassa yleisesti tunnettu. Tunnettuisuuden tulee olla verrattavissa Kodak-opin mukaiseen suojaan.


title: Rotanmyrkkyoppi

text: Nimitys on peräisin Ruotsin tavaramerkkilakia koskevasta komiteamietinnöstä, jossa asiaa havainnollistettiin esimerkillä elintarvikkeen tavaramerkin käyttämisestä rotanmyrkyn tuotemerkkinä.


title: Rotanmyrkkyoppi

text: Suomen tavaramerkkilaki (7/1964) säätää asiasta 6 pykälän 2 momentissa. Sen mukaan sekoitettavuuteen voidaan vedota, jos samankaltaisen tunnusmerkin käyttäminen merkitsisi vanhemman merkin erottamiskyvyn ja maineen epäoikeudenmukaista hyväksikäyttöä tai olisi haitaksi erottamiskyvylle tai maineelle.


title: Rotanmyrkkyoppi

text: Aiempaakin oikeuskäytäntöä voi käyttää voimassa olevan normiston tulkitsemiseen.


title: Rotanmyrkkyoppi

text: Rotanmyrkkyoppia sovelletaan myös toiminimioikeudessa. Korkein oikeus on ratkaissut, että yrityksen toiminimi "Someron Paljeovi, om. A. Tammisto" on sekoitettavissa nimeen "Someron Paljeovi ja Rakennusosa Oy," mutta nimi "Kehätien Autotalo Oy" ei ole sekoitettavissa nimeen "Kehätien Auto-valinta Oy." Korkein hallinto-oikeus on ratkaissut, että nimi "Turun Tavarapörssi" on sekoitettavissa nimeen "Helsingin Tavarapörssi Mikko Hietala."


title: Tietoturvapäivä

text: Tietoturvapäivä oli Suomessa vuosittain helmikuussa vietettävä teemapäivä, jonka tarkoituksena on lisätä viestinnän ja opastuksen keinoin kansalaisten tietoisuutta siitä, miten internetin ja muiden sähköisten medioiden käyttö olisi mahdollisimman turvallista. Tietoturvapäivän ja sen ympärille muodostuneen Tietoturvaviikon järjestää Suomessa Viestintäviraston koordinoima Tietoturvapäivä-hanke, johon osallistuu yli 30 yritystä, järjestöä ja viranomaista, mm. teleoperaattoreita, FiCom, Liikenne- ja viestintäministeriö, poliisi, Tieke, Tietoturva ry ja Viestintävirasto.


title: Tietoturvapäivä

text: Vuodesta 2013 lukien Tietoturvaviikko yhdistyi uuteen Mediataitoviikkoon.


title: Tietoturvapäivä

text: Tietoturvapäivällä on kolme kohderyhmää: peruskoululaiset opettajineen ja vanhempineen, pienet ja keskisuuret yritykset sekä internetin kotikäyttäjät.


title: Tietoturvapäivä

text: Peruskouluikäisille lapsille ja nuorille korostetaan fiksua käyttäytymistä internetissä. Myös heidän opettajiaan ja vanhempiaan tuetaan mediakasvatuksessa. Kouluja ja koteja kannustetaan käsittelemään tietoturvaan ja mediakasvatukseen liittyviä teemoja esimerkiksi tietoturvakoulu.fi:stä löytyvien materiaalien ja palveluiden avulla.


title: Tietoturvapäivä

text: Internetin kotikäyttäjille kerrotaan tietoturvasta kuluttajanäkökulmasta, johon liittyy mm. koneen tekninen suojaaminen, turvallinen verkkoasiointi ja mahdolliset tietoturvauhat. Kotikäyttäjien verkkoturvallisuuden tukena toimii tietoturvaopas.fi.


title: Tietoturvapäivä

text: Pienille ja keskisuurille yrityksille kerrotaan tietoturvan tärkeydestä liiketoiminnan kannalta. Viestin painopiste sähköisen tiedon turvaamisessa, mutta sen lisäksi käsitellään myös esimerkiksi inhimillisiä tekijöitä ja fyysistä tietoturvaa. Pk-yrityksille on tietoturvaopas.fi-sivuston yhteydessä oma osionsa Yrityksen tietoturvaopas.


title: Tietoturvapäivä

text: Tietoturvapäivää vietettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2004 ja se laajentui vuonna 2007 Tietoturvaviikoksi, jolloin järjestetään useita eri tapahtumia, kuten seminaareja, yleisötapahtumia ja konsertteja. Koulut ja hankkeessa mukana olevat organisaatiot järjestävät lisäksi omia tapahtumiaan.


title: Tietoturvapäivä

text: Tietoturvaviikolla aihe näkyy ja kuuluu myös eri medioissa. ""Turvallisesti netissä"" ja ""Nettifiksuuttaan voi aina hioa"" ovat hankkeen sloganeita. Vuonna 2010 teemana oli "Ajattele ennen kuin >kilkSafer Internet Plus -ohjelmasta. Rahoituksen myötä hanke kuuluu yhteiseurooppalaiseen Insafe-verkostoon, johon kuuluu turvallisempaa internetin käyttöä edistäviä hankkeita 27 Euroopan maasta. Suomen Tietoturvapäivä-hanke on verkostossa osana Viestintäviraston, Pelastakaa Lasten ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton muodostamaa Finnish Internet Awareness and Safety (FIAS) -projektia.


title: Jari Järvenpää

text: Jari Järvenpää (s. 9. tammikuuta 1979 Siikainen) on kankaanpääläinen kilpa-autonkuljettaja. Kaudella 2009 hän ajoi SJ-Racing-tiimissä viidennelle sijalle Rallicrossin SM-sarjan 1. Divisioonassa. Ajoneuvona oli Mitsubishi Lancer EVO. Kaudella 2008 Järvenpää kaasutti Autokrossi-luokan SM-hopealle ajokkinaan Toyota Starlet.


title: Jitterbug

text: Jitterbug on Yhdysvalloissa 1930-luvulla kehitetty paritanssi, jota tanssitaan yleensä swingin säestyksellä. Se sisältää rajuja, jopa akrobaattisia liikkeitä. Samantyylisiä tansseja ovat lindy hop ja jive. 1940-luvulla jitterbug tuli muotiin myös Euroopassa.


title: Viivästyskorko

text: Viivästyskorko on korko, jota velallinen joutuu suorittamaan maksun suorituksen viipyessä yli sopimuksen edellyttämän ajankohdan. Tämä rahavelvoitteen rikkomisesta johtuva seuraamus pyrkii ohjaamaan velallista oikea-aikaiseen suoritukseen ja toisaalta hyvittämään velkojaa viivästyksen johdosta.


title: Viivästyskorko

text: Vuoden 1734 lain kauppakaaren 9. luvun 8 §:n määrittelemä viiden prosentin (jos eräpäivää ei ollut) ja kuuden prosentin (jos eräpäivä oli määrätty) viivästyskorko oli käytössä pitkään, sillä sitä muutettiin vasta vuoden 1983 alussa voimaan tulleella korkolailla (633/1982). Korkolaki korotti vuotuisen viivästyskoron 16 prosenttiin. Vuonna 1995 viivästyskoron suurin määrä sidottiin Suomen Pankin vahvistamaan viitekorkoon (laki 284/1995).


title: Viivästyskorko

text: Nykyisin korkolain mukainen viivästyskoron määrä kuluttajavelallisille on 7 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Euroopan keskuspankin puolivuosittain määrittämä viitekorko (laki 340/2002). Mikäli korkolain (633/1982) 2 momentin mukaan määräytyvä viivästyskorko on alempi kuin velalle eräpäivää edeltäneeltä ajalta maksettava korko, viivästyskorkoa on maksettava saman perusteen mukaan kuin ennen eräpäivää. Jos velallisen sitoumus liittyy kulutusluottosopimukseen tai muuhun korkolain 2 §:n 2 momentissa tarkoitettuun sopimukseen, viivästyskorkoa on kuitenkin maksettava saman perusteen mukaan kuin ennen eräpäivää enintään 180 vuorokauden ajan siitä, kun velka on kokonaisuudessaan erääntynyt.


title: Viivästyskorko

text: Viivästyskoron maksamisen alkamispäivä on eräpäivää seuraava päivä sellaisille maksuille, joille eräpäivä on määrätty. Jos eräpäivää ei ole määrätty sitovasti, koron maksu alkaa 30 päivän kuluttua velkojan laskun lähettämispäivästä tai rahamäärän vaatimispäivästä.


title: Viivästyskorko

text: Kaupallisiin sopimuksiin sovellettavaksi tarkoitettu viivästyskorko on 16.3.2013 alkaen EKP:n viitekorko lisättynä korkolain 4 a §:n mukaisella 8 prosenttiyksikön lisäkorolla. Korkolain 4a §:ssä tarkoitettua korkeampaa viivästyskorkoa sovelletaan tavaran tai palvelun kaupassa yritykseltä toiselle tai viranomaiselta yritykselle suoritettaviin maksuihin. Viivästyskorko määräytyi 1.5.1995–16.3.2013 välillä samoin perustein kuin kuluttajavelallisille eli oli 7 prosenttiyksikköä korkeampi kuin viitekorko. Elinkeinonharjoittajien tai hankintayksikön ja elinkeinonharjoittajan välinen sopimusehto, jonka mukaan velkojalla ei ole oikeutta viivästyskorkoon, on tehoton.


title: Viivästyskorko

text: Viivästyskoron perusteena olevassa Euroopan keskuspankin viitekoron laskennassa käytetään ns. ranskalaista koronlaskentatapaa, jolloin todelliset päivät jaetaan käyttäen jakajana 360:tä. Korkolain mukaista viivästyskorkoa laskettaessa tulee jakajana kuitenkin käyttää todellisia kalenterinmukaisia päiviä (365 ja karkausvuosina 366), koska korkolaissa puhutaan yksiselitteisesti vuotuisesta korosta. Muun muassa prof. Erkki Aurejärvi on velvoiteoikeuden oppikirjoissaan tukenut todellisten päivien käyttöä jakajana. Myös Verohallinnon syventävän vero-ohjeen mukaan verotilillä suorittamatta olevalle velvoitteelle lasketaan viivästyskorko käyttäen jakajana todellisia päiviä eli 365:ttä ja karkausvuosina 366:tta, mutta verotilin ulkopuolisen menettelyn veroille viivekorko lasketaan siten, että kuukaudessa katsotaan olevan 30 päivää ja vuodessa 360 päivää (ns. saksalainen koronlaskenta). Verotusmenettelyyn liittyvää viivekorkoa ei tule sekoittaa korkolain mukaiseen viivästyskorkoon. Verojen viivekoroista säädetään laissa veronlisäyksestä ja viivekorosta. Normaalista viivästyskorosta säädetään korkolaissa.


title: Viivästyskorko

text: Viivästyskorkojen laskennassa käytetään kohtuussyistä ns. yksinkertaista korkolaskua, jolloin kunakin vuonna kertyneitä viivästyskorkoja ei pääomiteta kasvamaan korkoa korolle seuraavana vuonna. Viivästyskorkoja koskeva korkoa korolle -kielto (anatocismuksen kielto) periytyy jo antiikin ajan roomalaisten kahdentoista taulun laista "(lex duodecim tabularum)" noin vuodelta 450 ennen ajanlaskun alkua.


title: Fabian Klingendahl

text: Fabian Klingendahl (5. elokuuta 1852 Pori – 16. syyskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen teollisuusmies, joka perusti villalankaa ja villakankaita valmistaneen Klingendahl Oy:n Tampereelle.


title: Fabian Klingendahl

text: Klingendahl oli Porin yläalkeiskoulun venäjän kielen opettajan Fabian Ludvig Martinsonin ja piika Maria Christina Klingendahlin avioton lapsi. Hän syntyi muutamia kuukausia Porin tuhonneen tulipalon jälkeen ja muutti pian äitinsä kanssa Porista Turkuun. Turussa Fabian Klingendahl kävi yläalkeiskoulun ja meni sitten 1868 kauppa-apulaiseksi turkulaisen Gustaf Adolf Lindblomin tukku- ja vähittäisliikkeeseen. Klingendahl oli Lindblomin liikkeen palveluksessa aina vuoteen 1886 toimien prokuristina ja lopuksi liikkeen apulaisjohtajana. Hän teki myös 1875–1876 opintomatkan Englantiin, Ranskaan ja Saksaan tutustuen ulkomaankauppa- ja huolintaliikkeisiin.


title: Fabian Klingendahl

text: Vuonna 1882 Klingendahl osti yhdessä ruotsalaisen kutomateknikko John Algoth Dalbergin (1856–1936) kanssa vuonna 1859 perustetun Åbo Trikotfabriks Ab:n trikootehtaan. He perustivat uuden yhtiön nimeltä John Dalberg & Co, joka käynnisti heti tehtaan uudistamisen. Klingendahl vastasi yhtiön kaupallisista asioista ja Dahlberg puolestaan toimi teknillisenä johtajana. Klingendahl myi osuutensa yhtiössä Dahlbergille vuonna 1885 ja vuotta myöhemmin hän erosi Lindblomin tukku- ja vähittäisliikkeen palveluksesta. Hänellä oli vielä 1885–1887 trikootavarakauppa Helsingissä, mutta hän myi sen ja lähti pari vuotta kestäneelle opintomatkalle Keski-Eurooppaan tutustumaan tekstiiliteollisuuteen.


title: Fabian Klingendahl

text: Palattuaan Suomeen Klingendahl asettui 1890 asumaan Tampereelle, missä hän oli aluksi osakkaana Santalahden panimossa ja toimi myös rakennustarvikekauppiaana. Vuonna 1891 Klingendahl oli jonkin aikaa Suomen Vientiyhdistyksen toimitusjohtajana, mutta hän perusti samana vuonna Tampereen Puuvilla- ja Villatavaratehdas -nimisen kutomatehtaan, jossa valmistettiin kaula- ja hartialiinoja. Tehdas toimi aluksi Pispalassa, mutta 1894 Klingendahl siirsi sen Tampereelle Hallituskatu 25:een. Tampere oli tähän aikaan tullivapauksia nauttiva vapaakaupunki ja Klingendahl halusi hyötyä näistä eduista. Vuonna 1896 Klingendahl osti Tampereen kaupungilta tontin Hämeenpuiston eteläpäästä ja rakennutti tontille villakangaskutomon. Vuonna 1900 Klingendahl muodosti yrityksestä Ab F. Klingendahl & Co Oy -nimisen osakeyhtiön ja vuonna 1904 Hämeenpuiston varrelle valmistui Suomen suurin 10 700 värttinän villakehräämö.


title: Fabian Klingendahl

text: Klingendahl johti tehdasta aina vuoteen 1922 saakka, jolloin hän muutti Tampereelta Helsinkiin. Hän pysyi edelleen yhtiön toimitusjohtajana, mutta Tampereen tehtaan johto siirtyi tamperelaisen tehtailija Henrik Liljeroosin pojanpojalle Eino Henrik Liljeroosille. Tehdas alkoi 1920-luvulla kärsiä kannattavuusongelmista ja ajoittain myös villaraaka-aineen saannissa oli ongelmia. Vuonna 1933 tehtaalle valmistui oma villakampaamo ja tehdas saattoi nyt ostaa villansa käsittelemättömänä. Yhtiön nimeksi muuttui 1935 Klingendahl Oy ja Fabian Klingendahlin kuollessa 1937 yhtiön palveluksessa oli lähes tuhat henkilöä.


title: Fabian Klingendahl

text: 1950-luvulla suomalainen villateollisuus alkoi kärsiä liikakapasiteetista. Klingendahl Oy liitettiin 1960 osaksi Villayhtymä Oy:tä. Villayhtymä teki konkurssin 1968 ja sen toimintaa jatkoi ensin Hyvilla Oy ja vuodesta 1978 valtion omistama Valvilla Oy. Klingendahlin tehdaskiinteistö Tampereella siirtyi 1983 Rakentajien Ahti-osakeyhtiön ja Tampereen Hakan omistukseen. Kiinteistö saneerattiin 1984–1990 liike-, toimisto- ja asuinkäyttöön.


title: Fabian Klingendahl

text: Fabian Klingendahl oli perustamassa myös lähinnä paperiteollisuutta palvellutta Keskuslaboratorio Oy:tä 1918 ja omisti pitkään enemmistön sen osakkeista. Klingendal sai kauppaneuvoksen arvon 1910. Tampereella asuessaan hän oli ruotsinkielisen Konversationsklubbenin ja Kauppaseuran toiminnassa mukana. Kuvanveistäjä Yrjö Liipolan veistämä Fabian Klingendahlin pronssinen muotokuva paljastettiin 1952 Klingendahlin tehtaan pihamaalla. Patsas siirrettiin 1972 Eteläpuistoon vastapäätä Klingendahlin tehtaan eteläistä porttia.


title: Fabian Klingendahl

text: Fabian Klingendahl oli vuodesta 1892 lähtien naimisissa Gärda Josefina Laurénin kanssa. Heillä oli kolme lasta.


title: Saab-Scania

text: Saab-Scania Ab oli ruotsalainen autojen, lentokoneiden ja moottoreiden valmistaja, joka perustettiin vuonna 1968, kun ruotsalainen Saab Automobile AB ja Scania-Vabis Ab fuusioituivat samaksi yhtiöksi. Saab-Scania valmisti henkilöautoja ja lentokoneita Saab-tuotemerkillä, ja kuorma-autoja, linja-autoja ja laivojen moottoreita puolestaan Scania-tuotemerkillä. Saab-Scania oli varsin kannattava ja Saab sai paljon tietoa turboahdinteknologiasta Scanialta. Vuonna 1990 Saab-Scania hajosi osittain, kun Saabin henkilöautot siirtyivät Saab Automobile AB:n alaisuuteen, ja jonka osakkeista 50 prosenttia myytiin yhdysvaltalaiselle General Motorsille. Saab-Scania hajosi täysin vuonna 2008, kun saksalainen Volkswagen-konserni osti Scanian. Saab-Scanian tunnetuimpia valmisteita lienee ollut Saab 900.


title: Maltan raiteet

text: Maltan raiteet (Misrah Ghar il-Kbir) ovat Maltalta löytyneitä esihistoriallisia kiveen painuneita raiteita muistuttavia muodostumia.


title: Maltan raiteet

text:
Raiteita voi löytää useilta alueilta Maltalta ja Gozolta. Raiteet ovat jopa 60 cm syviä ja raiteiden väli vaihtelee 110 – 140 cm välillä. Jotkin risteävät muodostaen risteyksiä luoden illuusion ratapihasta.
Raiteiden synnystä on useita teorioita, joista tärkeimmät ovat:


title: Maltan raiteet

text: Tuoreiden tutkimusten mukaan raiteet ovat muodostuneet puisten kärrynrenkaiden kuluttaessa pehmeää kalkkikiveä. Professori Mottershead Portsmouthin yliopistosta on sanonut, että ""Maltan kallioperä on heikkoa ja märkänä se menettää 80 prosenttia lujuudestaan. Kärryt ovat ensin tehneet jäljet maaperään ja lopulta eroosion kautta kärryt alkoivat kuluttaa kallioperää tehden jäljet, joita on toisten kärryjen helppo seurata.""


title: Leonard Candelin

text: Leonard Candelin (7. lokakuuta 1822 Oulu – 10. maaliskuuta 1907 Helsinki) oli suomalainen Oulussa asunut kauppaneuvos, laivanvarustaja ja sahateollisuuden harjoittaja.


title: Leonard Candelin

text: Candelinin vanhemmat olivat kauppias, laivanvarustaja Johan Abraham Candelin (1796–1848) ja Gustafva Charlotta Fohman. Johan Abraham Candelin johti oululaista Candelinin kauppahuonetta, jonka oli perustanut 1700-luvulla Johan Candelin (1722–1789). Kauppahuone harjoitti tervakauppaa ja sillä oli useita purjealuksia maailman merillä.


title: Leonard Candelin

text: Leonard Candelin siirtyi kauppahuoneen johtoon isänsä kuoltua 1848. Hänen aikanaan kauppahuone hankki useita purjealuksia muun muassa fregatti "Amalian" 1857, parkki "Indian" 1858, parkki "Patrian" 1863, parkki "Emilian" 1867 ja parkki "Dagmarin" 1867. Candelinin kauppahuone vei tervaa, pikeä ja sahatavaraa kun taas liikkeen tuonti koostui viljasta, suolasta, kankaista ja erilaisista rauta- ja siirtomaatavaroista. Candelinin kauppahuone oli yksi Oulun merkittävimmistä kauppahuoneista yhdessä in ja G. & C. Bergbomin kauppahuoneiden kanssa.


title: Leonard Candelin

text: 1860-luvulla Candelinin kauppahuone alkoi hankkia omistukseensa sahalaitoksia Pohjois-Suomesta. Vuonna 1867 Candelin yhdessä Johan Gustav Bergbomin ja August Ekmanin kanssa osti vararikon tehneen Taivalkosken vesisahan, joka oli perustettu 1837. Candelinin isä oli jo 1843 hankkinut osuuden Pudasjärven Hirvaskosken kylässä toimineesta Timosen ruukista, jonka yhteydessä oli myös vesisaha. Timosen ruukki toimi vuoteen 1877 saakka ja saha oli käynnissä aina vuoteen 1887.


title: Leonard Candelin

text: Candelin ja Bergbom omistivat vuodesta 1871 Sahansaaren vesisahan Oulussa. Tämä saha toimi 1880-luvulle saakka. Vuonna 1879 Candelin, Bergbom ja August Ekman rakensivat Oulun Korkeasaareen uuden höyrysahan ja 1880-luvun alussa Candelin osti vararikon tehneen, vuonna 1878 perustetun Petäjäkankaan höyrysahan Pudasjärveltä.


title: Leonard Candelin

text: Leonard Candelin luovutti kauppahuoneen johdon 1882 pojilleen John Candelinille (1849–1924) ja Leonard Candelin nuoremmalle (1853–1913). John Candelin luopui osakkuudestaan jo viiden vuoden kuluttua ja siirtyi maanviljelijäksi Inkooseen. Leonard Candelin muutti 1890 Oulusta Helsinkiin, jonne myös kauppahuonetta johtanut Leonard Candelin nuorempi siirtyi 1898. Vuonna 1912 Snellmanin, Bergbomin ja Candelinin kauppahuoneiden sahat yhdistettiin Ab Uleå -nimiseksi osakeyhtiöksi.


title: Leonard Candelin

text: Leonard Candelin oli porvarissäädyn edustajana säätyvaltiopäivillä 1863–1864. Hän oli myös Oulun kaupunginvaltuuston jäsenenä 1874–1881 ja 1884–1889 sekä toimi valtuuston puheenjohtajana. Valtuustossa Candelin kuului ruotsinmielisten ryhmään. Candelin oli "Oulun Kauppiaitten Eläkelaitoksen" johtokunnan puheenjohtajana, Oulun Kauppaseuran puheenjohtajana sekä Ruotsin ja Norjan varakonsulina Oulussa. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1876.


title: Pesäpallon B-sarja 1937

text: Vuonna 1937 Valtakunnansarjan alueiden määrä oli edelleen 16. B-sarjan mestariksi selvisi Katajanokan Haukat.Seurojen 2-joukkueet eivät saaneet jatkaa loppupeleihin, Kiri 2:n tilalle Savonlinnan Riento.


title: Pesäpallon B-sarja 1937

text:
Itäisen alueen loppusarja Myllykoskella
Myllykoski ja Enso nousivat Suursarjaan 1938. Riento ja Kuopio saivat paikan Välisarjaan kesäksi 1938.


title: Pesäpallon B-sarja 1937

text: Läntisen alueen loppusarja Toijalassa


title: Pesäpallon B-sarja 1937

text: Haukat ja Vimpeli nousivat Suursarjaan 1938. Toijala ja Pori välisarjaan.


title: Bakkhylides

text: Bakkhylides (; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilija. Hellenistisenä aikana hänet luettiin yhdeksi yhdeksästä lyyrisestä runoilijasta. Mainittuun kaanoniin kuului myös hänen enonsa Simonides.


title: Bakkhylides

text: Bakkhylides oli kotoisin Keoksen saarelta ja eli Hieron Syrakusalaisen hovissa. Hän kirjoitti enonsa tavoin kuorolyriikkaa ja muita lauluja: epinikion-oodeja, hymnejä, paiaaneja ja hyporkhemata-oodeja jumalten kunniaksi, dityrambeja, prosodista ja eroottista runoutta sekä juomalauluja.


title: Bundesautobahn 4

text: Bundesautobahn 4 (BAB 4), lyhyemmin Autobahn 4 (A 4), on 616 kilometriä pitkä länsi–itäsuuntainen moottoritie Saksassa. BAB 4 jatkaa Alankomaiden kaakkoiskulman halki länsi–itäsuuntaisesti Saksan rajalle kulkevan moottoritie A 76:n (Rijksweg 76) reittiä. Bundesautobahn 4:n reitti kulkee Alankomaiden rajalta Puolan rajalle Dürenin, Kölnin ja Olpen kautta Kreuztalin Krombachin kaupunginosaan, jossa sen läntinen osa päättyy. Itäinen osa alkaa Bad Hersfeldistä Hessenin koillisosassa ja kulkee Eisenachin, Erfurtin, Weimarin, Jenan, Geran, Chemnitzin, Dresdenin ja Görlitzin kautta Puolan rajalle. Autostrada A4 jatkaa moottoritien reittiä edelleen Zgorzelecin, Wrocławin, Opolen ja Katowicen kautta Krakovaan.


title: Bundesautobahn 4

text: BAB 4 sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Hessenin, Thüringenin ja Saksin osavaltioissa. BAB 4:n läntisen osan (Vetschau/Alankomaat – Kreuztal-Krombach) pituus on 156 km. Itäisen osan (Kirchheimer Dreieck – Rajanylityspaikka Görlitz/Zgorzelec) pituus on puolestaan 460 km.


title: Bundesautobahn 4

text: Moottoritie A 4:n rakennustyö aloitettiin 22. maaliskuuta 1936. Vuoteen 1942 mennessä liikenteelle oli avattu osuus Aachen-Verlautenheidesta Düreniin. Osuus Aachen–Köln oli kokonaisuudessaan valmis joulukuussa 1960, kun osuus Düren–Kerpen avattiin liikenteelle. 1970-luvulla rakentamista jatkettiin Kölnistä Olpeen. Osuus Olpe-Süd – Kreuztal-Krombach rakennettiin 2002–2006.


title: Bundesautobahn 4

text: A 4 osuudella Bad Hersfeld – Eisenach oli viimeinen natsi-Saksassa rakennettu moottoritie (rakennettu 1934–1943). Weihetalin silta Richelsdorfissa ja Wommenin silta jäivät kuitenkin tuolloin rakentamatta. Werran jokilaakson sillan rakentamista ei edes aloitettu. Toisen maailmansodan jälkeen Saksojen välinen raja ylitti Obersuhlin ja Wommenin välisen 12-kilometrisen osuuden useassa kohdassa, ja moottoritie rappeutui vähitellen tuolla osuudella. Saksojen välinen Herleshausen-Warthan raja-asema uudistettiin vuosina 1983 ja 1984. Tuolloin myös A 4 rakennettiin Waltershausenin ja Eisenachin läntisen liittymän välille. Osuus Eisenach–Görlitz kunnostettiin Saksojen yhdistymisen jälkeen. Chemnitzissä sijaitsevan, vuosina 1868–1871 rakennetun Bahrebachmühlenmaasillan (Bahrebachmühlenviadukt) alle rakennettiin alikulku kuusikaistaiselle moottoritielle vuosina 2000–2002, niin että muistomerkiksi julistettu maasilta saattoi säilyttää alkuperäisen asunsa.


title: Bundesautobahn 4

text: Dresden-Nordin liittymän alueella moottoritietä A 4 käytettiin vuosina 1951–1971 ajoittain moottoripyörä- ja autokilpailuihin (Autobahnspinne Dresden). Moottoritien A 4 osuus Bautzen-Ostin liittymästä Weißenbergiin oli suljettu vuodesta 1972 vuoteen 1992. Tielle rakennettiin 66 hallia Saksan demokraattisen tasavallan viljavarastoiksi. Osuus oli liikenteellisesti mielenkiinnoton. Spreejoen ylittävä, sodassa tuhottu silta saatiin korjattua vasta 1977.


title: Bundesautobahn 4

text: A 4:n linjausta Görlitzistä Puolan rajalle muutettiin luonnonsuojelullisista syistä. Osuuteen kuuluu Saksan toiseksi pisin moottoritietunneli, 3,3-kilometrinen Tunnel Königshainer Berge, joka rakennettiin 1996–1999.


title: Bundesautobahn 4

text: Wiehtalin sillan (Wiehltalbrücke, pituus 705 m, leveys 30,25 m) onnettomuus sattui 26. elokuuta 2004. Henkilöauto kolaroi säiliöauton kanssa, jonka lastina oli 32 000 litraa polttoainetta. Säiliöauto suistui sillalta, syttyi tuleen ja sen kuljettaja sai surmansa. Wiehtalin sillan rakenteet vahingoittuivat tulipalon kuumuudessa niin pahoin, että se piti sulkea liikenteeltä. Taloudelliset vahingot olivat 30 miljoonaa euroa, joten onnettomuus on Saksan tieliikenteen kallein. Sillan korjauksen lisäksi piti siirtää 10 000 tonnia saastunutta maa-ainesta.


title: Bundesautobahn 4

text: BAB 4 on lähes koko matkaltaan Eurooppatietä 40, aivan läntisin osuus Vetschaun rajanylityspaikalta Aachenin risteykseen kuuluu Eurooppatiehen 314. Noin kuusikilometrinen osuus Kreuz Olpe-Süd – Kreuztal-Krombach ei kuulu lainkaan eurooppatiejärjestelmään. Osuus Dreieck Dresden-West – Dreieck Dresden-Nord on osa paitsi E 40:ää, myös Eurooppatietä 55 (E 55).


title: Tumannyi

text: Tumannyi () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Murmanskin alueen Kuolan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Voronjan sivujoen Tumannajan rannalla 136 kilometriä Kuolan kaupungista itään. Taajama on kunnan ainoa asutuskeskus. Asukkaita on 817 henkeä (vuonna 2012).


title: Tumannyi

text: Tumannyin kunnan pinta-ala on 2 464 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kuolan piirin Teriberkan kuntaan, idässä ja etelässä Lovozeron piiriin Lovozeron kuntaan ja lännessä Kuolan piirin Kildinstroin ja Kuolan kuntiin sekä Severomorskin suljettuun kaupunkialueeseen. Pinta-alasta suurin osa on tundraa ja 7,7 % metsää. Serebrjanskin voimalaitoksille johtavan maantien pohjoispuolinen alue on ulkomaalaisilta rajoitettua vyöhykettä.


title: Tumannyi

text: Seudulla on lukuisia pieniä jokia ja järviä. Suurimmat joet ovat Srednjaja (Štšutšja) ja Teriberka sekä lohijokina tunnetut Voronja ja Olenka. Voronjajoella on kaksi tekojärveä. Hyötykaivannaisiin kuuluvat verhoilu- ja rakennuskivi sekä hiekka ja sora.


title: Tumannyi

text: Taajama on saanut alkunsa 1960-luvun lopussa Voronjajoella sijaitsevien Serebrjanskin vesivoimalaitosten rakentamisen yhteydessä. Virallisesti se perustettiin vuonna 1971 ja vuonna 1978 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Voimalaitosten käyttöhenkilökunnan lisäksi paikkakunnalla asui sotilaita sekä rakennusmiehiä, jotka alkoivat muuttaa pois Teriberkan voimalaitosryhmän valmistuttua 1990-luvun alussa. Myöhemmin lakkautettiin myös osa varuskunnista.


title: Tumannyi

text: Tymannyin ja Serebrjanskin voimalaitoksille johtaa Pietarin ja Murmanskin väliseltä M18-valtatieltä Kuolassa haarautuva sepeli- ja sorapäällysteinen maantie. Taajamasta on linja-autoyhteys Murmanskiin.


title: Tumannyi

text: Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat energiantuotanto, julkiset palvelut ja maanpuolustus. Ainoat tuotantolaitokset ovat energiantuotantoyhtiö TGK-1:lle kuuluvat Ylä- ja Ala-Serebrjanskin vesivoimalat. Yli puolet voimalaitosten työntekijöistä asuu vakituisesti muualla ja viidesosa taajaman työvoimasta käy töissä kunnan ulkopuolella.


title: Tumannyi

text: Palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kerhotalo, kirjasto, kaupunginsairaala, posti ja muutama kauppa.


title: Tumannyi

text: Tumannyin tulevaisuudennäkymät ovat synkät. TGK-1 suunnittelee voimalaitosten nykyaikaistamista ja siirtymistä vuorotyömenetelmään, mikä käytännössä johtaisi taajaman lakkauttamiseen.


title: Pedaali

text: Pedaali on poljin, jota käytetään joissain soittimissa kuten pianossa tai harpussa esimerkiksi kielestä saatavan äänen sävelkorkeuden, voimakkuuden tai sointiajan muuttamiseksi tai kaikuefektin tuottamiseksi.


title: Pedaali

text: Pianossa on kaksi tai kolme jaloilla painettavaa pedaalia.


title: Pedaali

text: Oikanpuoleinen eli "kaikupedaali" (sustain-pedaali) on eniten käytetty pedaali, ja sitä kutsutaan usein lyhyesti pedaaliksi. Pedaalia painettaessa vipukoneisto nostaa kaikki sammuttimet irti kielistä. Kielet, joita vastaavaa kosketinta on painettu, jäävät värähtelemään vielä sen jälkeenkin, kun sormi on nostettu koskettimelta, kunnes jalka nostetaan pedaalilta. Pedaalin avulla sointuun kuuluvia voidaan jättää soimaan ja sitoa toisiinsa silloinkin, kun se ei olisi sormiteknisesti mahdollista. Kaiku saa äänen myös kuulostamaan täyteläisemmältä, sillä pianon kaikki kielet resonoivat soitettavien sävelten ohessa.


title: Pedaali

text: Kaikupedaalin käyttö voidaan osoittaa erityisellä merkillä nuottikirjoituksessa erityisellä merkillä (). Usein sitä ei kuitenkaan merkitä. Sen käytön hienosäätö onkin tärkeä osa taitavan pianistin tekniikkaa.


title: Pedaali

text: Vasemmanpuoleinen pedaali on "hiljennyspedaali" (una corda -pedaali) on vasemmanpuoleinen pedaali, joka hiljentää pianon ääntä ja muuttaa sen laatua. Flyygelissä hiljennyspedaali siirtää koskettimistoa ja koneistoa hiukan oikealle, minkä takia vasarat osuvat vain kahdelle kielelle kolmen (tai yhdelle kahden) sijasta. Tämä hiljentää ääntä ja muuttaa äänen laatua. Tästä juontuu myös pedaalin nimi "una corda" eli yksi kieli. Pystypianossa vasen pedaali sen sijaan joko siirtää vasarakoneistoa, mutta ei koskettimistoa, hieman oikealle, jolloin vasarat iskevät vain kahteen kieleen, tai nostaa koneiston lähemmäksi kieliä, niin että vasaran lyönti saa vähemmän iskuvoimaa ja ääni jää hiljaisemmaksi.


title: Pedaali

text: Muun muassa Stainway-flyygeleissä on edellä mainittujen välissä kolmaskin pedaali, "sostenuto-pedaali". Se on kehitetty viimeisimpänä, eikä sitä yleensä ole pystypianoissa eikä kaikissa flyygeleissäkään. Sostenuto-pedaalia painettaessa jäävät sillä hetkellä alas painettuina olevia koskettimia vastaavat sammuttajat ylös ja pysyvät ylhäällä siihen saakka, kunnes pedaali vapautetaan, riippumatta siitä, vapautetaanko kosketin. Näin voidaan jättää yksittäisiä säveliä, tyypillisesti urkupisteitä tai sointuja soimaan ja soittaa samalla muita säveliä lyhyinä.


title: Pedaali

text: Pystypianoissa keskimmäisen eli sostenuto-pedaalin paikalla on usein ala-asentoon lukittuva "harjoituspedaali", joka alas painettuna laskee huopakaistaleen vasaroiden ja kielien väliin. Se vaimentaa äänen aivan hiljaiseksi ns. yösoitoksi.


title: Pedaali

text: Nykyaikaisissa harpuissa on seitsemän pedaalia, yksi oktaavin kutakin säveltä kohti. Ne lyhentävät kieli ja nostavat siten sävelkorkeutta puoli sävelaskelta, jos ne on painettu puoliväliin, tai kokonaisen sävelaskelen, jos ne on painettu ala-asentoon saakka. Jos pedaaleja ei ole painettu, kielet soivat Ces-duuriasteikon sävelin, mutta esimerkiksi C-pedaalia painamalla kaikkien eri oktaavialojen Ces-kielten säveltaso nousee C:ksi, jos pedaali on painettu puoleenväliin, tai Cis:iksi, jos se on painettu alas.


title: Pedaali

text: Patarummuissa on pedaaleja, joiden avulla muutetaan rummun kalvon jännitystä ja samalla sävelkorkeutta.


title: Pedaali

text: Cembalossa on toisinaan pedaaleja, joilla eri äänikerrat kytketään päälle tai pois päältä.


title: Pedaali

text: Myös urkujen jalkiota sanotaan joskus pedaaleiksi.


title: Teriberka

text: Teriberka (, suomeksi myös "Turjanperä") on maalaiskunta ja sen keskuskylä Murmanskin alueen Kuolan piirissä Venäjällä. Kylä sijaitsee Barentsinmeren Teriberskaja-lahteen laskevan Teriberkajoen suussa noin 150 kilometriä piirikeskuksesta Kuolasta koilliseen. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Dalnije Zelentsyn asutus. Asukkaita on 1 400 henkeä (vuonna 2005).


title: Teriberka

text: Teriberka mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1523 tienoilla. Tuon ajan lähteet todistavat pysyvän venäläisasutuksen synnystä. 1800-luvun lopussa kylässä oli kirkko, majakka ja sääasema. 1900-luvun alussa norjalaisilla kalastajilla oli kylässä pyyntiasema ja kauppa. 1920-luvun lopussa perustettiin ensimmäinen kolhoosi, joka harjoitti kalastuksen lisäksi myös karjan- ja poronhoitoa. Ennen toista maailmansotaa Lodeinojen asutukseen alettiin rakentaa korjaustelakkaa.


title: Teriberka

text: Teriberkan kulta-aikaa olivat 1940–1960-luvut, jolloin siellä toimi kaksi kalastuskolhoosia ja karjatilaa, kanala, noin 2 000 pään porotalous, turkistarha, kaksi kalatehdasta ja telakka. Piirikeskuksena toimineeseen kylään rakennettiin asuintaloja ja palveluita, siellä oli urheilukenttä, kulttuuritalo, kerhoja, kaksi koulua, koululaisten asuntola, sairaala ja poliklinikka. 1960-luvulla piirikeskus siirtyi Severomorskiin ja rannikkokalastus menetti merkityksensä. Toinen kolhooseista ja sen turkistarha lakkautettiin, kalasatama ja kalatehdas lopettivat toimintansa ja porotalous siirrettiin Lovozeroon. Teriberkajoen lohikanta tuhottiin 1980-luvulla joen voimalaitoksia rakennettaessa. Jäljelle jäänyt kalastuskolhoosi ja sen karjatila olivat kuitenkin kannattavia vielä 1990-luvulle saakka.


title: Teriberka

text: Nykyään Teriberkassa toimii Murman-kalastuskolhoosi ja kalanjalostusta harjoittava yritys Deilar. Kylän palveluihin kuuluu kaksi lastentarhaa ja koulua (Teriberkassa ja Lodeinojessa), lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja sairaala. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Jelena Kožina ja kunnanhallituksen johtajana Valeri Jarantsev (kaudella 2009–2013).


title: Teriberka

text: Venäläinen kaasuyhtiö Gazprom suunnitteli Štokmanin esiintymän hyödyntämiseen liittyvän maakaasun nesteytyslaitoksen rakentamista kylän itäpuolelle. Suunnitelmaa ei kuitenkaan ryhdytty toteuttamaan.


title: Teriberka

text: Terberkassa on kuvattu Andrei Zvjagintsevin ohjaama venäläinen elokuva vuodelta 2014 "Leviathan", joka sai parhaan vieraskielisen elokuvan Golden Globe -palkinnon vuonna 2015 ja on ehdolla myös parhaan ulkomaisen elokuvan Oscarin saajaksi.


title: Teriberka

text: Elokuvan johdosta Teriberkasta tuli nähtävyys, josta turistit kiinnostuivat. Kylään rakennetaan parhaillaan (v. 2016) hotelleja ja muita turistipalveluita.


title: Dunderbergin konepaja

text: K. F. Dunderbergin konepaja oli suomalainen omana aikanaan keskisuuri metalliteollisuusyritys, joka toimi Tampereen Nalkalassa osoitteessa Näsilinnankatu 29 1800-luvun lopulta aina 1950-luvulle saakka.


title: Dunderbergin konepaja

text: Vuonna 1854 kupariseppämestari C. G. Dunderberg perusti Tampereelle oman kupari- ja levysepänliikkeensä. Liike siirtyi 1886 hänen pojalleen Karl Fredrik Dunderbergille (1861–1928), joka laajensi sen vähitellen konepajaksi ja valimoksi. 1900-luvun alussa Dunderbergin konepajassa oli noin sata työntekijää. Konepajan yhteydessä oli myös naulatehdas, joka kuitenkin lopetettiin 1930. K. F. Dunderbergin kuoltua liikettä johti hänen leskensä Maria Dunderberg (1873–1949).


title: Dunderbergin konepaja

text: Dunderbergin konepaja valmisti muun muassa höyrykoneita, lokomobiileja, höyrykattiloita, höyrylaivoja sekä erilaisia koneistoja sahoja, myllyjä, leipomoita ynnä muita varten. 1930-luvulla konepaja valmisti myös bensiini- ja petrolikäyttöistä K.F.D.-venemoottoria.


title: Eric Bina

text: Eric Bina (s. 1964) on yhdysvaltalainen ohjelmistosuunnittelija.


title: Eric Bina

text: Bina kehitti Marc Andreessenin kanssa ensimmäisen graafisen WWW-selaimen Mosaicin. Hän oli mukana myös Netscapessa.


title: Eric Bina

text: Bina opiskeli University of Illinois at Urbana-Champaignissa. Hän myös työskenteli yliopiston National Center for Supercomputing Applicationsissa.


title: Ville Oksanen (jalkapalloilija)

text: Ville Oksanen (s. 25. helmikuuta 1987 Anjalankoski) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC KTP:tä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitalinkki, mutta pystyy pelaamaan myös laitapuolustajana.


title: Ville Oksanen (jalkapalloilija)

text: Oksanen on Myllykosken Pallon kasvatti, mutta pelasi juniorivuosinaan myös lahtelaisessa Kuusysissä. Ensiesiintymisensä Veikkausliigassa hän teki 11. toukokuuta 2006 ottelussa Lahtea vastaan. Kauden 2008 hän pelasi liigaa KooTeePeessä, josta palasi takaisin MyPaan kaudeksi 2009. Hänen läpimurtokautensa oli 2010, jonka päätteeksi hänet valittiin seuran vuoden pelaajaksi.


title: Pervomaisk

text: Pervomaisk () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Mordvan tasavallan rajaa 189 kilometriä Nižni Novgorodista etelään. Kaupunki on Pervomaiskin piirin keskus. Siellä on Nižni Novgorodin ja Saranskin väliseltä rautatieltä haarautuvan sivuradan pääteasema. Asukkaita on 14 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Pervomaisk

text: Paikkakunta on saanut alkunsa terästehtaan yhteyteen 1800-luvun puolivälissä syntyneestä Tašinon työläisasutuksesta. Vuonna 1951 siitä tuli Pervomaiskin kaupunki. Nykyään siellä on mm. kone- ja laitetehdas.


title: Pesäpallon Välisarja 1938

text: Vuonna 1938 Pesäpallon Suursarjan ja B-sarjan eli ns. Valtakunnansarjan väliin perustettiin Välisarja. Sarjaan osanotto-oikeus oli 1937 Suursarjasta pudonneilla joukkueilla (4), sekä B-sarjan neljälle lähimmäksi mestaruussarja nousua päässeelle joukkueelle, joista Kuopion Kopparit ei kuitenkaan sarjaan lähtenyt. Loput paikat (yhteensä 14) täytettiin alueellisilla karsinnoilla. Ensimmäisen Välisarjan mestaruuden nappasi Tampereen Poliisi-Urheilijain joukkue. Suursarjasta pudonneen Lahden Mailaveikkojen syöksykierre sen sijaan jatkui joukkueen pudotessa Välisarjasta.Ylistaro ja Vaasa jatkoon.VKV ja Hamina nousivat Suursarjaan kesäksi 1939. Välisarjasta putosivat Lahti ja Savonlinna.


title: Pesäpallon Välisarja 1938

text: Poliisit ja Toijala nousivat Suursarjaan. Välisarjasta putosivat Pori ja Ylistaro.


title: Metla-talo

text: Metla-talo valmistui Metsäntutkimuslaitoksen (Metla) Joensuun toimintayksikön toimitilaksi vuonna 2004. Metla sulautui vuonna 2015 Luonnonvarakeskukseen (Luke) mutta talon nimi kuitenkin säilyi.


title: Metla-talo

text: Talossa on toiminut vuodesta 2015 Luonnonvarakeskus, Euroopan metsäinstituutti EFI, Itä-Suomen yliopiston hallintohenkilöstöä sekä Evira. Vuodesta 2018 kesäkuussa tiloihin muutti myös Verohallinto.


title: Metla-talo

text: Metla-talo oli vuonna 2004 valmistuessaan ensimmäinen suuri puusta valmistettu kolmikerroksinen puurunkoinen toimistotalo Suomessa. Joensuun yliopistokampukselle rakennetussa talossa on käytetty sekä uusia että perinteisiä puurakentamisen rakenteita. Talon rakentamista varten järjestetyn arkkitehtikilpailun voitti Arkkitehtitoimisto SARC Oy:n ehdotus, pääarkkitehtina Antti-Matti Siikala.


title: Metla-talo

text: Metla-talo oli puurakentamisen pilottihanke, jonka yhtenä tavoitteena oli nostaa puu vaihtoehdoksi muiden materiaalien rinnalle myös suuremman mittakaavan toimistorakentamisessa. Talon rakentamista varten järjestettiin arkkitehtikilpailu vuonna 2002. Kilpailun voitti Arkkitehtitoimisto SARC Oy:n laatima ehdotus "Puumerkki", pääarkkitehtina toimi Antti-Matti Siikala.


title: Metla-talo

text: Metla-talon malli on ikivanha oppilaitoksen arkkityyppi, jossa tilat kiertyvät yhteisen sisäpihan ympärille. 100 vuotta vanhoista purkuhirsistä verhottujen ulkoseinien rajaama esipiha toimii porttina rakennukseen ja sen sisäpihalle.


title: Metla-talo

text:
Kimppupilarit kannattelevat Metla-talon aulan kattoa. Aulan katseenvangitsijana on ylösalaisin käännetyn veneen muotoon suunniteltu, paanukattoinen luentosali. Työskentelytilat, toimistohuoneet ja laboratoriotilat, kiertyvät sisäpihan ja aulan ympärille.
Metla-talon rakenteissa ja sisustuksessa on käytetty miltei kaikkia 24 Suomessa kasvavaa puulajia. Rakenteissa hallitseva puulaji on kuusi, jota on kaikesta puumateriaalista noin 80 prosenttia. Rakennuksen kaikkien materiaalien massasta puuta on noin 40 prosenttia, yhteensä noin 2 000 kuutiometriä.
Myös kivellä on Metla-talossa merkittävä rooli. Ulkopiha on ladottu noppakivistä, Metla-talon aulan lattia on tehty Pohjois-Karjalan maakunnan ykköskivestä, Nunnanlahden harmaasta vuolukivestä.Metla-talosta on tullut merkittävä kansallinen ja kansainvälinen puurakentamisen referenssikohde ja vierailukohde erilaisille puurakentamisesta kiinnostuneita sidosryhmille.


title: Metla-talo

text: Metla-talo on saanut myös useita palkintoja, kuten Senaatti-kiinteistöjen Vuoden Rakennushanke 2004 -palkinnon, Puuinformaatio ry:n Puupalkinnon 2005, Suomen sähköteknillisen liiton Vuoden valaistuskohde 2005 -palkinnon ja IESNA:n (The Illumination Engineering Society of North America) kansainvälisen valaistuspalkinnon vuonna 2006.


title: Metla-talo

text: Metla-talo esitellään seikkaperäisesti vuonna 2009 ilmestyneessä kirjassa Metla-talo. Metla-talo on mukana taiteilija Pekka Piipon suunnittelemassa kuuden rakennusaiheisen postimerkin vihkosessa, jolla juhlistetaan valtion rakennustoiminnan 200-vuotisjuhlavuotta. Merkki julkistettiin 1. huhtikuuta 2011.


title: The Singles Collection (Britney Spearsin albumi)

text: The Singles Collection on Britney Spearsin toinen kokoelmalevy. Albumilla julkaistaan muun muassa Spearsin uusi single ”3”. Albumia on myyty Yhdysvalloissa 124 000 kappaletta ja maailmanlaajuisesti 500 000 kappaletta. Siitä on olemassa dvd-versio, jossa on videoina muut kappaleet paitsi ”Boys” ja ”3”.


title: Semjonov

text: Semjonov (), naisilla Semjonova (Семёнова) on yleinen venäläinen sukunimi. Se perustuu raamatulliseen "Semjon" (Семён) -etunimeen (suomessa Simeon tai "Simeoni"). Semjonov on myös Venäjällä sijaitseva kaupunki.


title: HMS Firedrake

text: HMS Firedrake on ollut kuuden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: HMS Foresight

text: HMS Foresight on ollut kolmen Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Semjonov (kaupunki)

text: Semjonov () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Sanahta-joen varrella 69 kilometriä Nižni Novgorodista koilliseen. Kaupunki on Semjonovin piirin keskus. Sen kautta kulkee Nižni Novgorodin ja Kotelnitšin välinen rautatie. Asukkaita on 25 000 henkeä (vuonna 2005).


title: Semjonov (kaupunki)

text: Semjonov mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1644. Vuonna 1779 siitä tuli Nižni Novgorodin lääniin kuulunut kihlakuntakaupunki. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa se oli yksi vanhauskoisuuden keskuksista. Kaupunki tunnetaan siellä valmistettavista hohlomalaisista käsityöesineistä. Siellä on myös metalli- ja puunjalostusteollisuutta. Keskustassa on säilynyt paljon koristeellisia puutaloja. Semjonovin itäpuolella sijaitsee Svetlojar-järvi, johon liittyy legenda näkymättömästä Kitežin kaupungista.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Juhani on Aleksis Kiven luoma kuvitteellinen henkilö ja yksi keskeisistä hahmoista Kiven 1870 julkaistussa romaanissa "Seitsemän veljestä". Hän on vanhin Jukolan veljeksistä: romaanin alussa 25-vuotias. Kuopus Eero on Juhania kahdeksisen vuotta nuorempi. Juhanin veljistä Tuomas ja Aapo sekä Timo ja Lauri ovat kaksosia.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Fyysisesti Juhani on kuten veljensä: tukeva ja harteikas sekä varsin ruskeaihoinen. Hänen hiuksensa ovat vielä enemmän hampunkarvaiset kuin hänen veljiensä. Hartioidensa leveyden suhteen hän häviää Tuomaalle, joka on veljeskatraan harteikkain. Juhani on hyvin äkkipikainen, määräilevä ja oppii hitaasti asioita. Toisaalta hän on verbaalisesti lahjakas ja yltää usein jopa runolliseen ilmaisuun - suuttuessaan hän vertaa itseään ladattuun kanuunaan, joka odottaa paukahtamistaan. Tyynnyttyään hän toteaa: "Sydämmeni verinen lammikko lainehtii vielä, lainehtii kauan."


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Juhani on myös ainoa veljeksistä, joka on kirjan alkaessa käynyt kotikylänsä Toukolan ulkopuolella. Hän on Turun-käynyt mies. Juhani on veljesten johtohahmo, mutta kuuntelee myös muiden mielipiteitä. Hänen auktoriteettinsa kuitenkin horjuu sikäli, että muut veljekset eivät myönnä hänelle kuritusoikeutta. Juhanin usein esiin ottama kurinpitomenetelmä on selkäsauna. Hänellä on niukalti omia ideoita ja hankalissa paikoissa johdon ottavat Tuomas ja Aapo. Juhani oppii lukemaan viimeisenä ja on myös toinen kahdesta veljeksestä, jotka seisoivat Lukkarin talon nurkassa.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Juhani on luonnonlapsi ja täynnä miehistä uhoa. Hän pohtii usein, millainen oikean miehen tulee olla ja päätyy toteamaan, että miehen sydämen on oltava "aina kova kuin valkoinen harakankivi". Miehekkyydestään huolimatta hänen tunne-elämänsä on ailahtelevaa: hänen mielialansa vaihtelee nopeaan tahtiin syvän surun ja suuren ilon välillä. Suuttuessaan hän päästää kaiken raivonsa valloilleen, mutta leppyy pian yhdestä sanasta ja alkaa osoittaa katumusta. "Seitsemän veljeksen" lopussa Juhani menee avioon "suulaan ja riitaisan" Männistön Venlan kanssa, johon tutustutaan jo romaanin alussa ja josta muutkin veljekset ovat jossain määrin kiinnostuneita. Juhani alkaa isännöidä Jukolan maatilan toista puoliskoa. Pariskunnalle syntyy useita lapsia ja liitosta muodostuu pienistä riidoista huolimatta onnellinen.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Eräissä "Seitsemän veljeksen" kohdissa Juhani nousee kuutta veljeään perusteellisempaan tarkasteluun. V. A. Koskenniemi vertasi Juhania kaikessa monimuotoisuudessaan William Shakespearen ja Miguel de Cervantesin luomiin rikkaisiin hahmoihin.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Aleksis Kiven itsensä on kerrottu olleen Juhanin kaltainen: aggressiivinen ja impulsiivinen. Hän kävi useita tappeluita ja suuttui äkkiarvaamatta.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Suomalainen Teatteri teki "Seitsemän veljeksen" ensimmäisen näyttämöversion vuonna 1898. Sen jälkeen se on ollut teattereiden kestosuosikki ja aiheesta on tehty myös uustulkintoja. Teattereissa Juhanin roolin ovat tulkinneet useat niin sanotut tähtinäyttelijät, kuten Tauno Palo, Veikko Sinisalo ja Yrjö Tuominen. Ritva Holmbergin dramatisoimassa ja Kalle Holmbergin ohjaamassa Turun kaupunginteatterin menestyksekkäässä "Seitsemässä veljeksessä" 1970-luvulla Juhania näytteli Esko Salminen. Niin ikään tunnettuja Juhani-näyttelijöitä ovat olleet Ossi Elstelä, Kauko Helovirta, Hugo Hytönen, Wilho Ilmari, Kalevi Kahra, Eino Kaipainen, Kalervo Nissilä, Helge Ranin, Axel Slangus ja Reino Valkama. Myös oopperalaulaja Eino Rautavaara on tehnyt Juhanin roolin.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: 2000-luvulla Jukolan esikoisen roolin ovat näytelleet muun muassa Pekka Räty Lahden kaupunginteatterissa ja Tommi Raitolehto Tampereen Työväen Teatterissa. Turun Linnateatterin "Seitsemässä veljeksessä" kesällä 2010 veljekset näyteltiin neljän miehen voimin. Jukka Rasila näytteli Juhanin ja Simeonin roolit.


title: Juhani (Seitsemän veljestä)

text: Wilho Ilmarin elokuva "Seitsemän veljestä" (1939) on romaanin toistaiseksi ainoa filmatisointi, siinä Juhania näyttelee Edvin Laine. Jouko Turkan televisiosarjassa "Seitsemän veljestä" (1989) Juhanin roolissa nähtiin Kai Lehtinen.


title: Irlannin suuri nälänhätä

text: Irlannin suuri nälänhätä (, ) oli perunaruton aiheuttama nälänhätä Irlannissa vuosina 1845–1852. Ruton vaikutukset olivat erittäin tuhoisat, sillä Irlannissa perunoita viljeltiin monokulttuurina. Seitsemän nälänhätävuoden aikana Irlannin väkiluku putosi 8 miljoonasta 5 miljoonaan. Miljoona ihmistä menehtyi nälkään ja tauteihin ja kaksi miljoonaa muutti siirtolaisiksi Englantiin, Australiaan, Yhdysvaltoihin ja muihin maihin. Irlannin suurta nälänhätää pidetään yhtenä Irlannin historian merkittävimmistä tapahtumista.


title: Irlannin suuri nälänhätä

text: Nälänhätää on pidetty joskus kansanmurhana (esimerkiksi New Jerseyn osavaltion kouluopetuksessa), sillä nälkävuosina Irlannista vietiin koko ajan ruokaa emämaa Britanniaan ja Eurooppaan. Täysin keinotekoinen nälänhätä ei kuitenkaan ollut: peruna vastasi 60% Irlannin ruoantarpeesta, eikä edes kaiken viedyn ruoan jättäminen Irlantiin olisi täyttänyt perunaruton aiheuttamaa aukkoa. Toisaalta viimeistään vuonna 1847 tuontivilja olisi kattanut saaren ruoantarpeen, mikäli ruokaa olisi jaettu tehokkaasti ja tasapuolisesti, joten siitä eteenpäin nälänhätää voidaan pitää keinotekoisena. Eräänä syynä whig-hallituksen puutteelliseen toimintaan oli laissez-faire -ideologia, jonka mukaan markkinoiden toimintaan ei saanut puuttua.


title: Mikkonen

text: Mikkonen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Mikkosia:


title: Sergatš

text: Sergatš () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Suran sivujoen Pjanan varrella 150 kilometriä Nižni Novgorodista kaakkoon. Kaupunki on Sergatšin piirin keskus. Sen kautta kulkee Arzamasin ja Kanašin välinen rautatie. Asukkaita on 26 400 henkeä (vuonna 2009).


title: Sergatš

text: Sergatš mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1674 kylänä, joka oli tunnettu potaskan tuotannosta. Vuonna 1779 siitä tuli kaupunki ja Nižni Novgorodin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. 1900-luvun alkuun saakka kaupunki oli kuuluisa myös seudulla kesytetyistä sirkuskarhuista. Nykyään Sergatšissa on rakennustarviketeollisuutta, sokeritehdas, ompelimo, optisia linssejä valmistava yritys ym.


title: HMS Foxhound

text: HMS Foxhound on ollut kuuden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.


title: Transkraniaalinen magneettistimulaatio

text: Transkraniaalinen magneettistimulaatio (TMS) on aivojen hermosolujen aktivointia kallon ulkopuolelta magneettikentän avulla. Tämä tapahtuu käytännössä niin, että potilaan pään päälle asetetaan kuparikela, johon johdetaan sykäyksittäin sähkövirtaa. Näin syntyy magneettikenttä, joka vaikuttaa ihon, pääkallon ja aivonesteen läpi aivokuoren hermosoluihin. Solun pinnan sähkövarauksen muutos vaikuttaa naapurisoluihin ja seurausvaikutus ulottuu lopulta aivosolujen aktiivisuuteen sekä niiden keskinäiseen viestintään. Tuottamalla magneettistimulaatiolla hermoimpulsseja eri alueille aivoissa ja seuraamalla niiden etenemistä voidaan kartoittaa eri aivoalueiden tehtäviä ja mahdollisten vaurioiden laajuutta. Aivojen magneettistimulaatiosta tavoitellaan uutta hoitovaihtoehtoa Parkinsonin- ja Alzheimerin tauteihin sekä masennukseen.


title: Transkraniaalinen magneettistimulaatio

text: TMS:ää käytetään myös neurotieteessä perustutkimukseen.


title: Katyn (elokuva)

text: Katyn on puolalaisen Andrzej Wajdan vuonna 2007 ohjaama draamaelokuva noin 20 000 puolalaisen upseerin joukkomurhasta Katynin metsässä alkuvuonna 1940. Wajdan isä murhattiin Katynissa, ja hän on omistanut elokuvan vanhemmilleen. Elokuvan keskeisiä hahmoja ovat muun muassa ylpeä kenraalinleski (Stenka) ja lentäjäveljensä muistoa uhmakkaasti vaaliva Agnieszka (Cielecka). Tarina kerrotaan epäkronologisesti ja se kuvaa Puolan poliittista todellisuutta sodan aikana ja sen jälkeen.


title: Katyn (elokuva)

text: Elokuvan ensi-ilta oli 17. syyskuuta 2007, jolloin oli kulunut 68 vuotta neuvostojoukkojen hyökkäyksestä Puolaan.


title: Katyn (elokuva)

text: "Katyn" oli parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkintoehdokkaana helmikuussa 2008, mutta palkinnon sai Stefan Ruzowitzkyn itävaltalainen elokuva "Väärentäjä".


title: Katyn (elokuva)

text: "Katyn" liittyy aiheeltaan Wajdan toisesta maailmansodasta kertoviin töihin kuten "Sukupolvi" (1954), "Kanal – kirottujen tie" (1957), "Tuhkaa ja timanttia" (1958) ja "Lotna – uhrimielen sankaruus" (1959). "Katyn" sulkee yhden ympyrän ohjaajan uralla samalla kun se on voitu tuottaa täysin uudenlaisissa olosuhteissa, länsimielisessä nyky-Puolassa. Tulos on väkevä elokuva ilman haparointia ja kompromisseja. Helsingin Sanomiin kirjoittaneen Petri Immosen mukaan ”Katynia kannattelee moraalinen tarve repiä kitkerät valheet rikki”.


title: Paul Harrison

text: Paul Douglas Harrison (s. 11. helmikuuta 1955, Timmins, Ontario, Kanada) on entinen jääkiekkomaalivahti. Hänet varattiin NHL:ään kolmannella kierroksella varausnumerolla 40 Minnesota North Starseihin. Hän pelasi urallaan Minnesotan lisäksi Toronto Maple Leafsissa, Pittsburgh Penguinsissa Buffalo Sabresissa.


title: Paul Harrison

text: Paul varattiin myös WHA:han, mutta hän ei koskaan pelannut liigassa. Lopetettuaan uransa hän siirtyi poliisiksi Ontarioon. Nykyisin hän on mukana D.A.R.E -ohjelmassa opettamassa nuoria.


title: Suomu

text: Suomu on verinahan luutuma, joka yhdessä orvaskeden kanssa muodostaa kalojen sekä matelijoiden ihon. Suomujen lukumäärä pysyy kaloilla samana koko elämän ajan. Siihen kasvaa vuosirenkaita eli -lustoja, joiden perusteella kalan ikä voidaan määrittää.


title: Suomu

text:
Kalojen suomut jaetaan neljään päätyyppiin:
Pinnaltaan karkeita. Esiintyy luukaloilla.
Pinnaltaan sileitä. Esiintyy myös luukaloilla.
Haarniskamaisia, joillakin alkeellisilla luukaloilla.
Haiden ontot kiillepintaiset suomut.


title: Joutsen Media

text: Joutsen Media on suomalainen Pohjois-Pohjanmaalla ja valtakunnallisesti toimiva media-alan konserni. Konsernin palveluksessa on noin 100 työntekijää. Konsernin osakkuusyhtiö tarjoaa lisäksi jakelupalveluita. Joutsen Media –konsernin muodostavat emoyhtiö Joutsen Media Oy sekä 50-prosenttisesti omistettu osakkuusyhtiö Oulu-Suorajakelu Oy. Tytäryhtiö Kolmiokirja Oy on aikakauslehtien kustantamiseen erikoistunut yhtiö.


title: Joutsen Media

text: Joutsen Media Oy:llä on yli 3600 osakkeenomistajaa. Suurimmat yksittäiset omistukset ovat muutaman prosentin luokkaa osakepääomasta. Varsinainen yhtiökokous pidetään kerran vuodessa keväällä.


title: Joutsen Media

text: Konsernin vuoden 2015 liikevaihto ja muut tuotot olivat yhteensä 14,6 milj. €.


title: Joutsen Media

text: Konsernin johtoryhmään 2017 kuuluvat toimitusjohtaja Sauli Huikuri, talousjohtaja Juha-Pekka Jormakka, markkinointi- ja myyntijohtaja Matti Kontio, päätoimittaja Petri Karjalainen, päätoimittaja Juha Määttä ja julkaisujohtaja Miikka Vuontisjärvi.


title: Joutsen Media

text:
Joutsen Median hallituksen 2017 muodostavat puheenjohtaja KHT Seppo Laine, varapuheenjohtaja kansanedustaja Markus Lohi, kansanedustaja Mirja Vehkaperä, puoluesihteeri Jouni Ovaska, toimitusjohtaja Jari Laakso ja toimitusjohtaja Juha Haapakoski.
Konsernin hallitus vaihdettiin yllättäen toukokuussa 2010 kokonaan, ja puheenjohtajaksi nousi suuri omistaja Sakari Hakola. Hallitusvaihdoksen taustavaikuttajaksi on julkisuudessa epäilty puoluesihteeri Jarmo Korhosta. Keskustassa Korhosen katsottiin vaihdattaneen hallituksen omaan väkeensä kostoksi lehden päätoimittaja Timo Laaniselle siitä, että tämä asettui hänen vastaehdokkaakseen puoluesihteerikilvassa. Hallituksen puheenjohtajaksi tuli Korhosen tukija, keskustan hallintopäällikkö Aki Haaro. Keskustan puheenjohtaja, pääministeri Matti Vanhanen erosi hallituksesta vastalauseena Korhosen toimille.


title: Joutsen Media

text: Korhonen väitti ensin, ettei ole ollut missään tekemisissä asian kanssa. Sitten paljastui, että hän oli allekirjoittanut Maaseudun säätiön valtakirjoja vastoin säätiön sääntöjä ja että näiden tuella yhtiökokouksessa vaihdettiin yllättäen hallitus toisenlaiseksi kuin osakkeenomistajien kokouksessa oli sovittu.


title: Joutsen Media

text: Joutsen Media valitsi 13.8.2010 ylimääräisessä yhtiökokouksessa uuden hallituksen. Hallitukseen valittiin Perttu Nousiainen, Markus Lohi, Raili Myllylä, Esko Järvenpää, Pertti Tarvainen ja Timo Laaninen. Kokouksessa oli edustettuna ennätykselliset yli 70 000 osaketta ja paikalla oli 84 osakkeenomistajaa joko henkilökohtaisesti tai valtakirjalla.


title: Ylttistenjärvi

text: Ylttistenjärvi on Naantalissa, entisen Rymättylän kunnan alueella, Otavan saarella sijaitseva pieni 38,1 hehtaarin kokoinen rehevöitynyt järvi. Järven syvyys on keskinmäärin noin kolme metriä, valuma-alue 156 hehtaaria, arvioitu tilavuus 1 170 000 m³, saapuvan veden määrä 405 600 m³/vuosi ja viipymä 2,9 vuotta. Järvi on kärsinyt runsaista ravinnepitoisuuksista ja happikadoista.


title: Ylttistenjärvi

text: Ylttistenjärvi on itä-länsisuunnassa pitkulainen ja sen lasku-oja virtaa itään, läheiseen Paskaperänjärveen. Järvessä on yksi parikymmentä metriä kanttiinsa oleva saari, Järvikari. Järven ympärillä on peltoja ja asutusta, sekä pohjoispuolella muutamia puutarhalohkoja. Etelärannalla on suuri noin 5 500 omenapuuta käsittävä tila. Järven rannasta yli puolet on metsää, mutta silti laskelmien perusteella huomattavin typpi- ja fosforikuormitus tulee pelloilta. Ylttistenjärvellä on tehty levä- ja sinilevähavaintoja, sekä järven vedenpinnan on huomattu laskevan.


title: Ylttistenjärvi

text: Järvellä on tehty ilmastusta ja hoitokalastusta vuosina 1990–1991.


title: Pelorus

text: Pelorus () on maailman neljänneksitoista suurin moottorijahti. Pituutta sillä on 115 metriä ja sen hinnaksi tuli noin 250 miljoonaa euroa. Tim Heywoodin suunnitteleman teräsrunkoisen aluksen rakensi Lürssenin telakka Bremenissä Saksassa. Alus otettiin käyttöön 2003.


title: Pelorus

text: Aluksen omisti aikaisemmin saudiarabialainen liikemies joka myi sen venäläiselle miljardööri Roman Abramovitšille. Abramovitš teetti alukseen haluamansa muutostyöt Blohm & Voss -telakalla. Muutostöissä lisättiin yksi helikopterikansi lisää, vakaimia ja muutoksia pakoputkiin, mastoon sekä perään. Runkoa lukuun ottamatta aluksen rakenteet ovat alumiinia.


title: Pelorus

text: Peloruksen pääkoneina ovat kaksi Wärtsilän 5 300 hevosvoimaista 12V 26 -dieselmoottoria joilla se saavuttaa 19 solmun (35 km/h) nopeuden, mutta normaaliajossa matkavauhtia on noin 12–14 solmua. Aluksesta sisätiloista on saatavilla rajoitetusti yksityiskohtaista tietoa, sillä Abramovitš haluaa suojata perheensä yksityisyyttä.


title: Pelorus

text: Jahdin 46-henkinen miehistö asuu aluksessa ja pitää sen jatkuvassa purjehdusvalmiudessa.


title: Pelorus

text: Peloruksen on nähty useimmiten purjehtivan kesäisin läntisellä Välimerellä ja siirtyneen talvikaudella Suezin kanavan kautta etelään.


title: Salinkallion koulu

text: Salinkallion koulu on Lahdessa Launeen kaupunginosassa sijaitseva peruskoulun 7–9 luokkien koulu. Koulussa opiskelee 310 oppilasta ja opettajia siellä on 33. Koulusta käytetään myös nimitystä "Salin koulu".


title: Salinkallion koulu

text: Koulu aloitti toimintansa vuonna 1942 keskikouluna Lahdenpohjassa Laatokan rannalla. Vuonna 1944 koulu lopetti toimintansa Lahdenpohjassa sotatoimien takia ja muutti Lahteen jatkaen toimintaansa Lahden lyseon rakennuksessa, jolloin nimi muuttui Lahden Keskikouluksi. Vuonna 1953 valtio siirsi Lahden keskikoulun ja Kannaksen lyseon erilliseen koulurakennukseen.


title: Salinkallion koulu

text: Koulu sai kuitenkin oman rakennuksensa vuonna 1958 Salinkallion puistosta. Nimi muutettiin Launeen yhteislyseoksi. Vuonna 1975 koulu jaettiin kahdeksi kouluksi: Salinkallion yläasteeksi ja lukioksi. Lukio Salinkalliossa lopetettiin vuonna 2007.


title: Uren

text: Uren () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Usta-joen varrella 183 kilometriä Nižni Novgorodista koilliseen. Kaupunki on Urenin piirin keskus. Sen kautta kulkee Nižni Novgorodin ja Kirovin välinen rautatie. Asukkaita on 12 200 henkeä (vuonna 2005).


title: Uren

text: Urenin ovat perustaneet 1700-luvun alussa vainoja paenneet vanhauskoiset. Vuonna 1973 siitä tuli kaupunki. Nykyään siellä on mm. puunjalostusteollisuutta, pellavankäsittelylaitos ja ompelimo.


title: Sumatra PDF

text: Sumatra PDF on ilmainen avoimen koodin PDF-tiedostojen lukuohjelma Windowsille. Sen ensimmäinen 0.1-versio julkaistiin 1. kesäkuuta 2006. Ohjelma toimii Windows XP:llä ja sitä uudemmilla Windows-käyttöjärjestelmillä. Tuettuja kieliä on yli 50.


title: Sumatra PDF

text: Käyttöliittymältään Sumatra PDF on yksinkertainen ja ominaisuuksiltaan pelkistetty, mikä tekee siitä nopean ja kevyen käyttää. Ohjelmasta on myös siirrettävä versio, jolloin sen voi suorittaa esimerkiksi muistitikulta ilman tarvetta asentaa ohjelmaa. Ohjelma tulisi ladata kehittäjän verkkosivulta.


title: Tškalovsk

text: Tškalovsk () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan muodostaman Gorkin tekojärven rannalla 95 kilometriä Nižni Novgorodista luoteeseen. Kaupunki on Tškalovskin piirin keskus. Asukkaita on 13 400 henkeä (vuonna 2005).


title: Tškalovsk

text: Paikalla sijainnut Vasiljova sloboda -niminen kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1405. Myöhemmin siitä kehittyi huomattava kaupan ja käsityöammattien keskus. Vuonna 1883 rakennettiin valtion konepaja. Vuonna 1937 Vasiljovon taajama nimettiin Tškalovskiksi siellä syntyneen lentäjäsankari Valeri Tškalovin mukaan. Kaupunginoikeudet Tškalovsk sai vuonna 1955. Nykyään siellä on mm. telakka, konepaja ja tekstiiliteollisuutta. Kaupungissa toimii Valeri Tškaloville omistettu museo.