title: Hedaredin sauvakirkko

text: Hedaredin kirkko () on Ruotsissa Boråsin kunnassa sijaitseva sauvakirkko. Se on Ruotsin ainoa säilynyt keskiaikainen sauvakirkko. Vuosirengasajoitusten perusteella on päätelty, että kirkko on rakennettu noin vuonna 1500, kun aikaisemmin oletettiin sen olevan vanhempi. Todennäköisesti samalla paikalla on sijainnut samantyyppinen kirkko jo aikaisemmin, kun osa nykyisestä kirkosta on peräisin 1100-luvulta. Rakennusta on restauroitu useamman kerran. Se on nykyisin säännöllisessä ympärivuotisessa jumalanpalveluskäytössä.


title: Vesihuolto

text: Vesihuolto kattaa veden ottamisen pinta- tai pohjavesistä, vedenkäsittelyn ja veden johtamisen verkostossa vedenkäyttäjille sekä viemäröinnin eli jäteveden poisjohtamisen ja käsittelyn. Hulevedet eivät ole enää vesihuoltoa.


title: Vesihuolto

text: Vesihuolto on välttämätön palvelu jokapäiväisen elämän sujuvuuden kannalta. Puhdas talousvesi, kattava verkosto ja tehokas jätevesien käsittely turvaavat terveytemme ja elintasomme sekä minimoivat haitalliset ympäristövaikutukset. Organisoitu vesihuolto ja sen jatkuva kehittäminen tuovat toimintavarmuutta yhdessä toiminnan tarkkailun ja valvonnan kanssa. Lainsäädännöllä taataan vesihuoltolaitoksen vastuu turvallisten ja tasapuolisten palvelujen tuottajana.


title: Vesihuolto

text: Vesihuollon kehitys Suomessa on ollut valtavaa ja se on tuonut suuria kansantaloudellisia säästöjä. Vesihuolto on parantanut hygieniaa, säästänyt aikaa veden kantamiselta, vähentänyt tulipaloja ja lisännyt tuotantoa. Kansainvälisesti vertailtuna Suomen vesihuolto on korkeatasoista. UNESCOn vuonna 2003 julkaiseman raportin World Water Development Report mukaan Suomessa on maailman paras veden laatu. Veden laadun arvioinnissa huomioitiin mm. vesivarat ja laatu, jätevesien puhdistaminen sekä lainsäädäntö.. Maailman vesineuvosto (World Water Council) ja Britannian Centre for Ecology and Hydrology totesi vuoden 2002 selvityksessään, että Suomessa on paras vesihuolto. Tutkimukseen osallistui 147 maata, joiden vesivarojen määrää ja laatua sekä veden saatavuutta, käyttöä ja muun muassa ympäristövaikutuksia arvioitiin.


title: Vesihuolto

text: Suomalaisten kotitalouksien vedenkulutus oli keskimäärin 128 litraa/asukas/vuorokausi vuonna 2010 . Tästä suurin osa kuluu henkilökohtaiseen hygieniaan ja WC:n huuhteluun. Litra vettä kotiin toimitettuna, pois johdettuna ja puhdistettuna maksaa noin 0,5 senttiä. Pullotettu vesi maksoi litralta noin 50-300 senttiä vuonna 2012. Talousveden ympäristövaikutus on hyvin pieni. Vesihuoltolaitosten hiilidioksidipäästöjen määrä on noin 20 kgCO henkilöä kohti vuodessa. Talousveden mikrobiologinen laatu on todettu paremmaksi kuin pullotettujen tai lähdevesiautomaattien vesien laatu.


title: Vesihuolto

text: Perinteiset kaivot ja käymälät juontavat juurensa Suomessa keskiajalle. Vettä otettiin pihakaivoista tai kuljetettiin hevosella puutynnyreissä yleisistä kaivoista. Pyykkiä pestiin talvisaikaan joen tai järven rannalla avannossa. Puurakenteisissa kaupungeissa oli usein tulipaloja, ja palopaikoille vesi tuotiin tynnyreissä tai ämpäreissä. 1800-luvulla vaivasivat kaupunkeja usein lavantauti- ja koleraepidemiat, jotka johtuivat huonosta hygieniasta ja viemäreiden puutteesta. Varhaisimpina viemäreinä toimivat luonnon purot ja uomat, avoviemärit tai esimerkiksi puukannella peitetyt kivillä vahvistetut ojat. Yleiseen käyttöön puuseet tai vastaavat tulivat vasta 1800-luvun lopulla. Ennen varsinaisen viemärilaitoksen syntyä käytettiin Turussa 1830-luvun alkupuolella puisia viemäreitä lähinnä sade- ja maavesien johtamiseen.


title: Vesihuolto

text: Suomen teollistumisen ja kaupunkien kasvun myötä lisääntyi tarve järjestää vedenhankintaa ja viemäröintiä asutuskeskuksiin 1800-luvun loppupuolella. Vesihuollon kehittämiseen ryhdyttiinkin kolmesta syystä: ”palo, jano ja terveys”. 1870 luvulla aloi-tettiin Helsingin kaupungin vesijohdon rakentaminen ja vuonna 1875 rakennettiin ensimmäinen yleinen viemäri. Suomen ensimmäinen kaupunkien vesilaitos aloitti toiminnan Helsingissä vuonna 1876. 1800-luvun lopulla vesilaitosten rakentamisen ja laajenemisen myötä menettivät kuolinsyynä merkitystään monet veden välityksellä leviävät tartuntataudit. Myös imeväiskuolleisuus laski kaupungeissa. Lahden kaupunki ryhtyi ensimmäisenä puhdistamaan laajamittaisesti jätevesiään vuonna 1910.


title: Vesihuolto

text: “Maaseudulla vesihuollon kehittyminen on perustunut erityisesti karjatalouden tarpeisiin: sähkön jälkeen maatiloille tuli vesijohto ensin navettaan, sitten viemäröinti asuntoon ja viimeksi vesijohto asuntoon.” 1950-luvulta lähtien muoviputkien tultua markkinoille oli taloudellisesti mahdollista rakentaa vesijohtoverkostoja.


title: Vesihuolto

text: 1970- ja 1980-luvuilla jätevedenpuhdistus kehittyi merkittävästi, kun ravinteiden poisto yleistyi koko Suomessa. Myös vedenhankinta kehittyi voimakkaasti 1960-1980-luvuilla.


title: Vesihuolto

text: Vesihuollon järjestämisestä alueellaan vastaa kunta, varsinaisista vesihuoltopalveluista huolehtii vesihuoltolaitos kunnan hyväksymällä toiminta-alueellaan. Kunta osallistuu alueelliseen vesihuollon yleissuunnitteluun. Kunnalla on lisäksi vastuu vesihuollon yleisestä kehittämisestä, ja käytännössä kunta ja vesihuoltolaitokset laativat yhteistyössä kunnan vesihuollon kehittämissuunnitelman. Kehittämissuunnitelmasta ilmenee, mitkä kunnan alueet ovat tulossa ja millä aikataululla vesihuoltopalvelujen piiriin. Kiinteistön omistaja tai haltija vastaa kiinteistönsä vesihuollosta ja -laitteistosta liittämiskohtaan saakka. Vesihuoltolaitoksen toiminta-alueella oleva kiinteistö on pääsääntöisesti liitettävä laitoksen vesijohtoon ja viemäriin. Laissa säädetyin perustein kiinteistö voi saada kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselta liittämisvelvollisuudesta vapautuksen. Noin 90 % väestöstä kuului järjestetyn talousvesihuollon piiriin vuonna 2007 ja noin 80 % talouksista järjestetyn jätevesihuollon piiriin. Haja-asutusalueilla jätevesihuolto on järjestetty yksittäisten kiinteistöjen omilla ratkaisuilla.


title: Vesihuolto

text: Suomessa on sovellettu useita erilaisia vesihuollon organisointimalleja. 1980-luvulta lähtien on toiminnan muuttamisessa ollut suuntaus kunnan virastoina toimivista laitoksista kuntien omistamiin liikelaitoksiin ja osakeyhtiömuotoisiin vesihuoltolaitoksiin. Vesihuoltolaitoksen toimintamuotona voi olla kunnallinen liikelaitos, kunnan kirjanpidollisesti eriytetty yksikkö, vesiosuuskunta ja -yhtymä, kuntayhtymä ja osakeyhtiö sekä tukkuyhtiö ja usean kunnan muodostamia alueellinen vesihuoltolaitos. Kunnallisen vesihuoltolaitoksen kirjanpito tulee eriyttää kunnan kirjanpidossa, ja laitoksen on laadittava erillinen tilinpäätös. Tällä varmistetaan maksujen muodostumisen valvonta.


title: Vesihuolto

text: Maaseudulla yhteisesti järjestetystä vesihuoltopalvelusta huolehtivat usein asiakkaiden omistamat osuuskunnat. Myös vesiosuuskunnat vastaavat laadukkaan talousveden toimittamisesta ja jätevesihuollosta, ja niitä koskevat samat velvollisuudet ja laatuvaatimukset kuin kunnallisia laitoksia. Myös vesiosuuskunnan toiminta-alueella kiinteistöllä on pääsääntöisesti velvollisuus liittyä verkostoon.


title: Vesihuolto

text: Vuonna 2007 toimi Suomessa noin 1500 vesihuoltolaitosta, joista noin 400 oli kuntien laitoksia ja loput asiakkaiden omistamia osuuskuntia. Viemärilaitoksia oli puolestaan noin 650, joista suurin osa oli kuntien laitoksia. Vesiosuuskuntien määrä on kasvanut nopeaan tahtiin, sillä vuonna 2012 oli vesiosuuskuntien määrä jo noin 1400.


title: Vesihuolto

text: Vesihuollon alueellista yhteistyötä tehdään runsaasti kuntien välillä. Esimerkiksi vesihuollon alueellinen yleissuunnitelma kattaa usean kunnan vaihtoehtoja järjestää vedenhankinta, verkosto ja jätevesien käsittely parhaalla mahdollisella tavalla, sekä mm. huomioi toimintavarmuuden ja kriisivalmiuden tarpeet.


title: Vesihuolto

text: Vesihuoltolaissa säädetään vesihuollon kehittämisestä, järjestämisestä, hoitamisesta ja asiakassuhteisiin liittyvistä asioista. Vesihuoltolakiin koskee kaikkia yhdyskunnan vesihuollosta huolehtivia laitoksia, myös pieniä vesiosuuskuntia. Lakia sovelletaan asutuksen vesihuoltoon ja siihen rinnastettavaan elinkeino- ja vapaa-ajantoiminnan vesihuoltoon. Muita vesihuoltoa koskevia lakeja ovat mm. terveydensuojelulaki, ympäristönsuojelulaki, vesilaki sekä maankäyttö- ja rakennuslaki ja näiden lakien nojalla annetut asetukset (talousvesiasetus, vesityökorttiasetus, yhdyskuntajätevesiasetus).


title: Vesihuolto

text: Vesihuoltolain mukaan vesihuoltopalveluiden kustannukset on katettava maksuilla pitkällä aikavälillä ja omistajalle voidaan tulouttaa kohtuullinen tuotto. Maksujen tulee olla myös kohtuulliset ja tasapuoliset. Vesihuoltolaitoksen kustannukset muodostuvat käyttö- ja ylläpitokustannuksista sekä investointikustannuksista sisältäen vesihuoltotoiminnan kustannukset raakaveden hankinnasta jäteveden käsittelyyn, ylläpidon ja tarkkailun sekä henkilöstö- ja hallintokulut. Näiden lisäksi vesihuoltolaitoksilla on rahoituskuluja (korot, lyhennykset). Asiakkailta perittävät vesihuoltomaksut koostuvat :


title: Vesihuolto

text: Vesihuoltolaitoksen asiakas eli liittyjä laatii vesihuoltolaitoksen kanssa liittymis- ja käyttösopimuksen. Sopimus kattaa laitokseen liittymisen, liittymisehdot ja palvelujen käytön, ja siinä viitataan laitoksen yleisiin toimitusehtoihin. Vesihuoltolaitoksien yleisissä toimitusehdoissa on määräyksiä vesihuoltolaitoksen verkostoon liittämisestä sekä laitoksen palvelujen toimittamisesta ja käyttämisestä, vastuista ja velvollisuuksista sekä maksuista. Yleiset toimitusehdot tulee olla lain mukaan tasapuolisia.


title: Vesihuolto

text: Vesihuoltolaitoksen tulee huolehtia, että laitoksen toimittama talousvesi täyttää terveydensuojelulaissa säädetyt laatuvaatimukset. Lisäksi vesihuoltolaitoksen tulee tarkkailla käyttämänsä raakaveden määrää ja laatua, laitteiston kuntoa sekä veden hävikkiä laitoksen verkostossa. Laitoksen tekemä jatkuva oma käyttötarkkailu ja viranomaisten valvontatarkkailu on kuvattu valvontatutkimusohjelmassa, jonka laativat vesihuoltolaitos ja kunnan terveydensuojeluviranomainen. Vesihuoltolaitokset raportoivat toimittamansa veden laadusta kuluttajille esimerkiksi alueella ilmestyvissä lehdissä ja verkkosivuillaan. Talousveden laatua valvovat kuntien terveydensuojeluviranomaiset.


title: Vesihuolto

text: Jäteveden puhdistaminen ja vesistöön laskeminen edellyttävät ympäristölupaa, jossa toiminnan ehdot määritellään. Lupaehdoissa määrätään mm. vesistöön laskettavan jäteveden laadusta, kirjanpidosta ja raportoinnista, melu- ja hajuhaittojen rajoittamisesta ja mahdollisista toiminnan aiheuttamien haittojen korvauksista. Ympäristönsuojeluasetuksessa on määritetty tarkemmin ympäristöluvan antava viranomainen ja mahdollisen YVA-selvityksen tarve perustuen puhdistamon kokoon. Puhdistamoiden toimintaa valvovat alueelliset ELY-keskukset. Puhdistustuloksen ja puhdistamotarkkailun vähimmäisvaatimukset on määritelty valtioneuvoston asetuksessa yhdyskuntajätevesistä mutta puhdistamoiden omien lupaehtojen vaatimukset puhdistustuloksesta ovat pääsääntöisesti tätä ankarammat. Tiedot jätevedenpuhdistamoille tulevasta ja vesistöön lasketusta kuormituksesta ovat saatavilla ympäristöhallinnon OIVA-tietokannasta ja useat vesihuoltolaitokset julkaisevat lisäksi verkossa vuosiraporttejaan. Myös jäteveden puhdistuksessa muodostuvan puhdistamolietteen käsittelyä, hyödyntämistä ja laadunvalvontaa säännellään tarkasti.


title: Vesihuolto

text: Vesihuoltolain mukaisia valvontaviranomaisia ovat elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset sekä kunnan terveydensuojeluviranomainen ja kunnan ympäristönsuojeluviranomainen. Viranomaiset valvovat vesihuoltolaitosten ja kuntien toimintaa. Lisäksi kuluttaja-asiamies valvoo kuluttajansuojasäännösten noudattamista kuten oikeutta veden toimittamisen tai jäteveden poisjohtamisen keskeyttämiseen, ja kilpailuviranomaiset valvovat mahdollisia kilpailunrajoituksia.


title: Vesihuolto

text: Vesihuollon toiminnan ja talousveden laadun turvaamiseksi on monia työkaluja. Avainasemassa ovat vedenjakelun ja viemäröinnin keskeytymättömyys, talousveden riittävyys ja terveellisyys sekä varautuminen poikkeaviin olosuhteisiin. Vesihuoltolaitosten jakeluvarmuus on Suomessa keskimäärin hyvä, sillä jakelukatkosten kesto oli noin 10 min asiakasta kohden vuonna 2010.


title: Vesihuolto

text:
Jo vesihuoltopalvelujen suunnitteluvaiheessa on tavoitteena rakentaa varmatoiminen järjestelmä. Lisäksi toimintaa kehitetään ja turvataan, toiminnan riskejä kartoitetaan ja haittoja ehkäistään erilaisilla suunnitelmilla ja toimenpiteillä. Lakisääteisiä suunnitelmia ovat:
sekä vapaaehtoisia suunnitelmia ovat:
Vesityökortin suorittaminen on myös osaltaan lisännyt vesilaitoksilla toimivien henkilöiden tietoa riskeistä ja vesihygieniasta.


title: Hietatuhatjalkainen

text: Hietatuhatjalkainen ("Ommatoiulus sabulosus") on yleinen kaksoisjalkaislaji ja Pohjoismaiden kookkain tuhatjalkainen.


title: Hietatuhatjalkainen

text: Hietatuhatjalkaisen pituus on 14–47 mm ja leveys 1,4–4 mm. Ruumis on poikkileikkaukseltaan lieriömäinen, väriltään tummanruskeasta mustaan ja eläimen selkäpuolella on kaksi keltaista pitkittäisjuovaa. Ruumis muodostuu koiraalla 44–53 ja naaraalla 45–54 jaokkeesta ja raajaparien lukumäärä vaihtelee koiraalla 73–97 ja naaraalla 79–101. Peräpäässä preanaalirenkaan yläreunassa on läpikuultava uloke, joka kaartuu ylöspäin.


title: Hietatuhatjalkainen

text: Hietatuhatjalkaista tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa Pohjois-Espanjasta Venäjälle ja Skandinavian eteläisempiin osiin. Suomessa sitä tavataan yleisenä maan etelä- ja keskiosissa. Runsain se on etelässä.


title: Hietatuhatjalkainen

text: Laji viihtyy varsin monenlaisissa ympäristöissä, kuten metsissä, soilla, rannoilla ja puistoissa. Elinympäristön ei tarvitse olla erityisen kalkkipitoinen. Eläimet viihtyvät maassa kivien alla tai karikkeen joukossa, mutta nousevat joskus myös puihin tai muuhun kasvillisuuteen. Joskus tuhatjalkainen saattaa esiintyä varsin runsaslukuisena. Ravinnokseen tuhatjalkaiset käyttävät lahoavaa kasvillisuutta.


title: Junkkari

text: Junkkari (saksasta: "Junker", jossa se tarkoittaa nuorta herraa) tarkoitti Venäjän keisarikunnassa aatelissäätyistä upseeria. Venäjän vallan aikana Suomessa junkkari oli henkilö, joka oli käynyt jonkin junkkarikoulun, esimerkiksi Helsingin jalkaväen junkkariopiston.


title: Junkkari

text: Saksan "Fahnjunker" tarkoitti alkujaan lipunkantaja-aliupseeria, mutta myöhemmin on nimitystä käytetty joissakin maissa upseerikokelaasta. Keisariajan Venäjällä upseeriksi aikovia koulutettiin junkkarikouluissa.


title: Junkkari

text: Junkkari on ollut myös hoviarvonimen osa, kuten arvonimissä hovijunkkari, kamarijunkkari.


title: Aleksi Rutanen

text: Aleksi Elias Rutanen (s. 19. heinäkuuta 1994 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue JYPiä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Aleksi Rutanen

text: Rutanen on Espoon Kiekkoseuran kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin kaudeksi 2009–2010. Hän oli kevään 2010 pudotuspeleissä Bluesin C-nuorten paras maalintekijä tehtyään kolmessa ottelussa yhtä monta osumaa. Seuraavan kauden 2010–2011 päätteeksi Rutanen voitti B-nuorten Suomenmestaruuden. Keväällä 2012 hän voitti A-nuorten SM-hopeaa.


title: Aleksi Rutanen

text: Kaudella 2012–2013 Rutanen debytoi SM-liigassa pelaten siellä kaksi ottelua. Hän pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 10. tammikuuta 2013 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Rutanen sai siinä jääaikaa 8.21 minuuttia. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin Bluesin A-nuorissa, joiden varakapteenina Rutanen toimi. Hän oli tehoilla 24+21=45 joukkueen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Peter Tiivolan kanssa. Rutanen sijoittui koko A-nuorten SM-liigan maalipörssissä toiseksi edellään vain Kärppien Ville Leskinen ja jakoi pistepörssin seitsemännen sijan Tiivolan kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.


title: Aleksi Rutanen

text: Huhtikuussa 2013 Rutanen teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen Bluesin kanssa. Elokuussa joukkue lainasi hänet syyskauden 2013–2014 ajaksi lainalle Mestis-joukkue TuToon. Tammikuun 2014 lopulla Rutasen lainasopimusta jatkettiin aina kauden loppuun. Yhteensä hänen Mestiksen tulokaskautensa toi 54 runkosarjaottelussa tehot 16+13=29 ja 13 playoff-ottelussa tehot 4+4=8. Rutanen valittiin Mestiksen syyskuun 2013 kuukauden tulokaspelaajaksi. Hän voitti kauden päätteeksi pronssia. Alkukauden 2014–2015 Rutanen pelasi Bluesista lainalla Kiekko-Vantaassa, eikä saanut tililleen otteluakaan SM-liigassa, kunnes hän siirtyi tammikuussa 2015 loppukaudeksi takaisin lainalle TuToon. Rutanen voitti pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +2.


title: Aleksi Rutanen

text: Tammikuussa 2016 Rutanen liittyi TuTon harjoitusvahvuuteen oltuaan kesällä 2015 tehdyn leikkauksen jälkeisen kuntoutumisen vuoksi ilman sopimusta alkukauden 2015–2016. Hän ei kuitenkaan kuntoutunut kauden aikana pelikuntoon. Kaudeksi 2016–2017 Rutanen teki TuTon kanssa taas uuden, vuoden mittaisen sopimuksen. Hän oli pudotuspeleissä joukkueen paras maalintekijä viidellä osumallaan. Rutanen jakoi myös TuTon sisäisen tehotilaston voiton Kristian Tuohilammen kanssa lukemalla +5.


title: Aleksi Rutanen

text: Kaudeksi 2017–2018 Rutanen siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Espoo Unitedin Mestis-joukkueeseen. Hän oli tehoilla 15+17=32 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Aleksi Järvisen jälkeen. Rutanen voitti myös Espoo Unitedin sisäisen tehotilaston lukemalla +13.


title: Aleksi Rutanen

text: Rutanen siirtyi kaudeksi 2018–2019 2+1-vuotisella sopimuksella JYPin SM-liigajoukkueeseen.


title: Aleksi Rutanen

text: Rutanen edusti Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2011, jolloin joukkue voitti hopeaa. Hän myös putosi alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmästä viimeisten joukossa vuoden 2014 turnaukseen.


title: Aleksi Rutanen

text: Rutanen valmistui ylioppilaaksi Kauniaisten lukiosta keväällä 2013.


title: Libanoninvuoret

text: Libanoninvuoret on vuoristo Libanonissa. Vuoristo on Välimeren suuntainen. Korkein huippu on 3085 metriä korkea.


title: Príncipenrilli

text: Príncipenrilli ("Zosterops leucophaeus") on silmälläpidettävä varpuslintulaji. Laji on Afrikan länsirannikon edustalla päiväntasaajan pohjoispuolella sijaitsevan Príncipen saaren kotoperäinen laji.


title: Príncipenrilli

text: Príncipenrilli on pieni kerttuja muistuttava lintu, joka kasvaa 12 cm pitkäksi. Lajin ylemmät osat ovat väriltään harmaat. Pää sen sijaan on poikkeuksellisesti vaaleanharmaa, paikoin jopa valkoinen. Alaosat ovat vaaleanharmaita. Príncipenrillin pyrstö ja siivet ovat tummemman harmaat. Muuten harmaassa höyhenpuvussa saattaa olla häivähdyksiä sinistä väriä.


title: Príncipenrilli

text: Príncipenrilli on kotoperäinen laji Atlantin valtameressä sijaitsevalla pienellä São Tomé ja Príncipen saarivaltioon kuuluvalla Príncipen saarella. Príncipenrilli on luokiteltu silmälläpidettäväksi siksi, että sitä tavataan hyvin pienellä alueella. Lisäksi populaation koko saattaa olla pieni, joten meneillään olevat muutokset maankäytössä voivat aiheuttaa populaation koon pienenemistä. Populaation kokoa ei ole laskettu, mutta sen on arvioitu olevan pienenemässä. Populaation koko pieneni 1970- ja 1990-lukujen välillä mahdollisesti torjunta-aineiden käytön seurauksena.


title: Príncipenrilli

text: Príncipenrilli elinympäristöä ovat kaikki metsähabitaatit aina 800 metrin korkeuteen saakka merenpinnasta sisältäen esimerkiksi plantaasit. Kaikkein runsaimmin laji esiintyy maanviljelykäytössä olevan maan pensaissa ja puissa, ”uudistuneissa metsissä” () sekä kahvi- ja kaakaoplantaaseilla kasvavien korallipuiden siimeksessä. Aarniometsissä elävät principenrillit tavallisesti asuvat metsän keskikerroksessa. Príncipenrilli rakentaa pesänsä risuista, sammalista, ruohoista ja lehtiruodoista.


title: Príncipenrilli

text: Príncipenrilli ravintoon kuuluvat siemenet, marjat, muut kasvin osat sekä hyönteiset ja hämähäkit.


title: Junkkari (täsmennyssivu)

text: Junkkari voi viitata johonkin seuraavista:


title: Notes from the Underground

text: Notes from the Underground on yhdysvaltalaisen Hollywood Undeadin 8. tammikuuta 2013 julkaistu kolmas studioalbumi. Albumista julkaistiin myös Unabridged-versio, joka sisältää kolme lisäkappaletta. "Notes from the Underground" oli alun perin tarkoitus julkaista kesällä 2012.Unabridged Edition


title: Notes from the Underground

text: iTunes bonus track


title: Feylinia polylepis

text: Feylinia polylepis on skinkkien heimoon kuuluva liskolaji. Laji on Afrikan länsirannikon edustalla päiväntasaajan pohjoispuolella sijaitsevan Príncipen saaren kotoperäinen laji.


title: Feylinia polylepis

text: "Feylinia polylepis" on jalaton skinkkilaji. Siitä on olemassa kahta värimuunnosta, vaaleanharmaata ja ruskeaa. Väri riippuu yksilön sukupuolesta tai koosta.


title: Feylinia polylepis

text: Laji on hyvin yleinen Príncipen saaren kuivemmassa pohjoisosassa. Skinkin esiintymistiheys on suuri sille suotuisissa elinympäristöissä, minkä vuoksi lajilla ei mahdollisesti ole juurikaan saalistajia esiintymisalueellaan. Ne elävät miltei minkä tahansa alla, kunhan maa on vain hiemankin kostea. "Feylinia polylepis" elää esimerkiksi karisseiden lehtien alla.


title: Life?

text: Life? on suomalaisen black metal -yhtyeen Gloomy Grimin toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2000 levymerkillä Holy Records.


title: Facebookissa

text: Facebookissa on Dingon single, joka julkaistiin 7. joulukuuta 2012. Kappale sai ristiriitaisen vastaanoton erityisesti sosiaalisessa mediassa. Kohua herätti myös se, ettei suunnitellulla Dingon tulevalla albumilla soitakaan Dingon jäsenet, vaan musiikki on pääosin elektronisesti tehty. Myöhemmin levy-yhtiö ilmoittikin, että tuleva albumi julkaistaankin Neumannin soololevynä eikä Dingon albumina.


title: Written in Blood

text: Written in Blood on suomalaisen metalliyhtyeen Gloomy Grimin kolmas studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2001 levymerkillä Holy Records.


title: The Grand Hammering

text: The Grand Hammering on suomalaisen metalliyhtyeen Gloomy Grimin neljäs studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2004 levymerkillä Holy Records.


title: Grammitis nigrocincta

text: Grammitis nigrocincta on kallioimarrekasvien heimoon kuuluva saniaiskasvi.


title: Grammitis nigrocincta

text: Kasvia tavataan ainoastaan Guineanlahdella sijaitsevan ja São Tomé ja Príncipen saarivaltioon kuuluvan Príncipen saaren korkeimmalla vuorella Pico de Príncipellä sekä Madagaskarin saarella. Príncipellä kasvia on kerätty talteen kahdesti: vuonna 1956 ja 2001.


title: Jessica Pegula

text: Jessica Pegula (s. 24. helmikuuta 1994) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalla 104 tammikuussa 2019 ja nelinpelissä sijalla 92 helmikuussa 2013. Hän on voittanut urallaan kolme ITF-turnausta nelinpelissä.


title: Jessica Pegula

text: Vuonna 2015 Pegula pääsi toiselle kierrokselle Yhdysvaltain avoimissa.


title: Jessica Pegula

text: Pegulan isä on jääkiekkoseura Buffalo Sabresin omistaja Terrence Pegula.


title: Under the Spell of the Unlight

text: Under the Spell of the Unlight on suomalaisen metalliyhtyeen Gloomy Grimin viides studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008 levymerkillä Anticulture Records.


title: Reborn Through Hate

text: Reborn Through Hate on suomalaisen metalliyhtyeen Gloomy Grimin kokoelma-albumi. Se on julkaistu vuonna 1998 levymerkillä Holy Records.


title: Reborn Through Hate

text: Albumin kappaleet 1–2 on otettu yhtyeen albumilta "Blood, Monsters, Darkness", kappaleet 3–6 demolta "Friendship is Friendship, War is War" sekä 7–10 demolta "Fuck the World, Kill the Jehova". Albumista julkaistiin myös 3000 kappaleen rajoitettu musiikkiboksi, joka sisälsi VHS:n.


title: Toni Näykki

text: Toni Näykki on suomalainen muusikko, joka toimii tällä hetkellä hard rock- ja popyhtye The Ragged Saints ja V A L On kitaristina. Hän on myös soittanut yhtyeissä Gandalf, Soulgrind, Million Dollar Beggars, Twilight Ophera sekä Shaman.


title: Toni Näykki

text: Näykki on toiminut myös äänittäjänä, tuottajana ja miksaajana.


title: Johan Holst

text: Johan Martin Holst (23. kesäkuuta 1892 Kristiania, Norja - 1953) oli norjalainen lääkäri ja professori.


title: Johan Holst

text:
Johan Holst kiinnostui opiskeluissaan kirurgiasta aikaisessa vaiheessa. Hänen työpaikkansa olivat Ullevålin sairaala ja Rikshospitalet Norjan pääkaupungissa. Hänen tieteellinen tuotantonsa kohdistui patologisiin muutoksiin ￼￼kilpirauhasessa ja sen kirurgiseen parantamiseen.
Vuonna 1930 hänestä tuli professori.


title: Johan Holst

text: Suomen sisällissodassa hän oli Vaasan krenatööripataljoonan lääkärinä. Hän osallistui myös talvisotaan, ja Saksan hyökättyä Norjaan oli lääkäri Norjan puolustusvoimissa. Antautumisen jälkeen Holst oli Nasjonalhjelpenin johtajana. Hän oli Milorgin jäsen sodan aikana. Vuonna 1941 Holst siirtyi Iso-Britanniaan, missä hän jatkoi työtään Norjan vapauden puolesta.


title: Johan Holst

text: Hän oli professori Peter Holstin poika.


title: Peter Holst

text: "Peter" Fredrik Holst (s. 23. joulukuuta 1861 Trondheim - k. 5. tammikuuta 1935), oli norjalainen lääkäri ja professori.


title: Peter Holst

text: Holst nimitettiin professoriksi 1902, ja hänen tieteellinen tuotantonsa on kohdistunut mikrobiologiaan. Varsinkin sydän ja munuaissairauksista hän oli kiinnostunut ja näistä aiheista hän on myös kirjoittanut.


title: Peter Holst

text: Hän oli Johan Holstin isä.


title: Iser

text: Iser (saksaksi), Jizera (tšekiksi) eli Izera (puolaksi) on 171 kilometriä pitkä Elben sivujoki. Se alkaa Tšekin ja Puolan rajalta Krkonoševuorilta, virtaa etelään mm. Turnovin ja Mladá Boleslavin kautta ja yhtyy Elbeen Prahan koillispuolella.


title: Henrik L’Abée-Lund

text: Henrik L’Abée-Lund (s. 26. maaliskuuta 1986) on norjalainen ampumahiihtäjä.


title: Henrik L’Abée-Lund

text:
Nuorten MM-kilpailuissa 2007 L’Abée-Lund saavutti hopeaa viestissä ja pronssia pikakilpailussa. EM-kilpailujen nuorten sarjassa hän oli kolmas normaalimatkalla 2007. Miesten EM-viestissä hän sai kultaa 2009 ja hopeaa 2012. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 hän hiihti toisen osuuden kultaa voittaneessa Norjan viestijoukkueessa. Normaalimatkalla hän oli yhdeksäs. EM-kilpailuissa 2016 hän sai pikakilpailussa hopeaa ja sekaviestissä pronssia.
Ampumahiihdon maailmancupissa L’Abée-Lund sijoittui kolmanneksi Sotšin pikakilpailussa kaudella 2012–2013 ja Anterselvan takaa-ajossa kaudella 2013–2014. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Oslon pikakilpailussa kaudella 2017–2018. Norjan viestijoukkueen mukana hän on voittanut MM-kullan lisäksi muitakin maailmancupin viestikilpailuja.


title: Alfred Mjøen

text: Jon Alfred Mjøen (12. heinäkuuta 1860 Oppdal - 30. kesäkuuta 1939 Vestre Aker, Oslo) oli norjalainen rotubiologi ja lääkäri.


title: Alfred Mjøen

text: Vuonna 1894 Mjøen valmistui filosofian tohtoriksi Leipzigissä pääaineista biologia ja kemia. Hän oli Norjan apteekkien ylitarkastaja vuosina 1901-10. Vuonna 1905 hän perusti Vinderens biologiske laboratoriumin. Mjøen valmisti muutamia kokaiinivalmisteita lääkekäyttöön. Tämän jälkeen hän kohdisti kiinnostuksensa rotubiologiaan.


title: Alfred Mjøen

text: Mjøenillä oli alusta alkaen hyvät yhteydet Alfred Ploetziin. Molemmat olivat kulttuuripessimistisen aatteen kannattajia väestöbiologien joukossa ja paheksuivat teollistumisen seurauksia.


title: Sacred Crucifix

text: Sacred Crucifix on suomalainen death/thrash metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 1987. Alun perin Criminal Assault -niminen yhtye julkaisi ensimmäisen demonsa vuonna 1988, jonka jälkeen yhtyeen nimi vakiintui nykyiseen muotoonsa.


title: Sacred Crucifix

text: Yhtye on suomen vanhimpia death metal -yhtyeitä.


title: Sacred Crucifix

text: EP:t


title: Suomen tulli

text: Suomen tulli () on suomalainen viranomainen, joka valvoo rajan yli kulkevaa tavaraliikennettä sekä kerää tullimaksut ja muut maahantuontiverot. Tullin tehtävänä on kansainvälisten tavaravirtojen valvonta ja hallinta laillisen ulkomaankaupan edistämiseksi ja laittoman estämiseksi. Tullitoimipaikoissa rajoilla tarkistetaan myös matkustajaliikennettä sekä ajoneuvojen ajokuntoa. Matkustajaliikennettä valvoo rajavartiolaitos ja ajoneuvojen ajokunnon tarkistavat katsastusmiehet, mutta käytännön syistä viranomaiset tekevät tässä yhteistyötä.


title: Suomen tulli

text: "Tullilaitos" on koko maan kattava EU:n sisä- ja ulkokaupan verotus-, valvonta- ja palveluorganisaatio, joka toteuttaa EU:n yhteistä tullipolitiikkaa. Tulli kantaa EU:n ulkopuolisten maiden eli kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa tullit, tuontimaksut ja arvonlisäveron. Verohallinnon tehtäväksi siirrettiin autoverotus ja valmisteverotus 1.1.2017 ja maahantuonnin arvonlisävero 1.1.2018. Tulli kantoi vuonna 2017 veroja ja maksuja noin 2,9 miljardia euroa. Tullin palveluksessa on noin 1 900 henkilöä.


title: Suomen tulli

text: Suomen tullilaitoksen johtoon asetettiin 18. helmikuuta 1812 päätullijohtokunta, jonka tehtäviin kuului kruunulle kuuluvien tullien periminen ja tilitys, tullikamarien valvonta, salakuljetuksen ehkäisy, maan kauppataseen laskeminen sekä merihylkyjä koskevien tietojen kerääminen. Päätullijohtokunta muutettiin Tullihallitukseksi keisarillisella asetuksella vuonna 1885. Itsenäisyyden aikana tullihallituksen tehtäväkenttä laajeni: se huolehti valmisteverojen kannosta vuosina 1919–1936 ja uudelleen 1991–2016 sekä auto- ja moottoripyöräveron kannosta 1958–2016.


title: Suomen tulli

text: Tullimaksut olivat 1930-luvulle saakka valtion suurin tulonlähde: 1830-luvun lopulla niiden osuus valtion veronluontoisista tuloista oli alle 20 %, mutta 1850-luvulla jo yli 40 % ja 1900-luvun alussa jo 70 %. Ulkomaankaupan vapauttaminen asteittain tulleista on 1950-luvulta alkaen alentanut niiden merkitystä valtion tulonlähteenä.


title: Suomen tulli

text: Tullihallitus ja tullipiirit lakkautettiin vuoden 2013 alusta ja yhdistettiin uudeksi Tulli-nimiseksi viranomaiseksi.


title: Suomen tulli

text: Suomen tulli on valtiovarainministeriön alainen. Keskushallinnon muodostaa esikunta, sisäinen tarkastus ja valtion edun- ja oikeudenvalvonta. Valtakunnallisia tullin toimintoja suorittavat ulkomaankauppa- ja verotusosasto, valvontaosasto ja hallinto-osasto. Toimipaikkaosastoon kuuluu 9 tullia: Helsingin, Kotkan, Vaalimaan, Nuijamaan, Imatran, Turun, Tornion ja Maarianhaminan tullit sekä Lentotulli. Tulliin kuuluu myös Espoon Otaniemessä sijaitseva "Tullilaboratorio".


title: Suomen tulli

text: Maaliskuussa 2012 tullin pääjohtajaksi nimitettiin seitsemän vuoden määräajaksi Antti Hartikainen 1. toukokuuta 2012 alkaen. Vuonna 2013 Hartikainen siirtyi EU:n Libyan siviilikriisinhallintaoperaation johtoon. 1. syyskuuta 2013 lähtien tilapäisenä pääjohtajana on toiminut Leo Nissinen.


title: Suomen tulli

text: Suomen tullin tehtävänä on paitsi tullimaksujen ja verojen kerääminen, myös huumeiden ja muiden vaarallisten aineiden salakuljetuksen ja talousrikollisuuden torjuminen. Tullivalvonta kohdistuu tavara-, kulkuneuvo- ja matkustajaliikenteeseen. Tullivalvontaa suoritetaan EU:n ulko- ja sisärajoilla sekä sisämaassa. Valvonnassa tärkeintä on estää huumeiden, ampuma-aseiden ja -tarvikkeiden, vaarallisten teräaseiden, uhanalaisten eläin- ja kasvilajien sekä niistä saatavien tuotteiden tuonti, eläin- ja kasvitautien leviäminen, kansallisten kulttuuriaarteiden vienti ja rikollisen rahan pesu. Lisäksi Tulli valvoo, että tuonti- ja vientirajoituksia noudatetaan ja tavarat ilmoitetaan tulliverotuksen kannalta oikein, ja että erilaisia tukia maksetaan oikein perustein.


title: Suomen tulli

text: Tehtäviensä suorittamiseksi tullilaitoksella on esitutkintaviranomaisen valtuudet ja tähän sisältyvä oikeus pakkokeinojen käyttöön. Tulli tutkii itse tullirikokset, joita ovat mm. tuontiin ja vientiin liittyvät huume- ja talousrikokset. Tulli keskittyy erityisesti ammattimaisen ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan.


title: Suomen tulli

text: Tulli on käyttänyt huumekoiria vuodesta 1969 alkaen. Aluksi koirat koulutettiin opaskoirakoulun tiloissa Helsingissä. Haminassa koirakoulu toimi 1970- ja 1980-luvuilla. Vuodesta 1990 alkaen se on toiminut Kirkkonummella. Koulussa on rehtori ja yksi päätoiminen kouluttaja. Koira tulee kouluun vuoden ikäisenä ja koulutus kestää kolme kuukautta.


title: Suomen tulli

text: Suomen tullilla on tällä hetkellä palveluksessaan huume-, savuke- ja rahakoiria. Rahakoiria on palveluksessa Helsinki-Vantaan lentokentällä ja itärajan rajanylityspaikoilla. Tullikoiria työskentelee lähes kaikilla Suomen rajoilla. Vilkkaimmilla ylityspaikoilla on useampia koiria. Lisäksi niitä työskentelee Postitullissa. Tullilla on noin 40 koiraa. Suurin osa tullin koirista on rodultaan labradorinnoutajia, mutta myös käytössä on englanninspringer- ja cockerspanieleja sekä noutaja-seisojasekoituksia. Pennut, joista koulutetaan tullikoiria, valitaan yksityisiltä kasvattajilta. Tullikoiran työpäivän kesto on 8–12 tuntia, josta tehokasta työaikaa on 2–3 tuntia 10–20 minuutin mittaisissa jaksoissa.


title: Suomen tulli

text: Suomen tullin toimintaa esittelevä 8-osainen sarja Tulli alkoi Yleltä 7.7.2011. Suomen Tulli -ohjelmaa on näytetty Jim-kanavalla neljä tuotantokautta. Kotimaisen dokumentaarisen sarjan ensimmäinen tuotantokausi alkoi elokuussa 2012, toinen tuotantokausi syyskuussa 2013, kolmas tuotantokausi syyskuussa 2014 ja neljäs tuotantokausi syyskuussa 2015. Yhdessä tuotantokaudessa jaksoja on 12. Lisäksi tullin toimintaa on dokumentoitu Lentokenttä-sarjassa.


title: Sennan seuraajat

text: Sennan seuraajat () on K. A. Applegaten kirjoittaman Everworld-kirjasarjan ensimmäinen osa. Se julkaistiin suomeksi vuonna 2001 ja englanniksi 1999.


title: Sennan seuraajat

text: Kirjan alussa David joutuu Cristopherin joukkion kanssa tappeluun oltuaan treffeillä Sennan kanssa. Seuraavana aamuna David, Cristopher, Jalil sekä Sennan sisarpuoli April tapaavat järven rannalla. Suuri susi avaa portin ja nielaisee Sennan. Muut lähtevät perään.


title: Sennan seuraajat

text: David, Cristopher, Jalil ja April heräävät roikkuen ketjuista linnanmuurilla. Heidät toimitetaan muinaisen Pohjolan jumalan Lokin eteen, joka utelee heiltä, missä hänen velhoksi kutsumansa Senna on. He saavat tietää olevansa Everworldissa, eräänlaisessa rinnakkaisulottuvuudessa. He karkaavat Lokin linnassa veneellä ja joutuvat viikinkikylään, jossa esittävät trubaduureja. Kun Lokin peikot tulevat kyselemään kadonneista vieraista, kylän päällikkö suojelee heitä vierainaan. Nelikko lähtee viikinkien mukana sotaretkellä atsteekkeja vastaan. Kirja loppuu kohtaukseen, jossa viikingit rantautuvat atsteekkien kaupunkiin.


title: Pelattavuus

text: Pelattavuus on pelitutkimuksessa käytettävä käsite, jota hyödynnetään pelien arvioimisessa ja suunnittelun apuna. Pelattavuutta on lähestytty eri lähtökohdista, ja näin ollen käsitettä on myös määritelty eri tavoin. Pelattavuuden tarkasta määritelmästä tai pelattavuuden osa-alueista ei ole vielä päästy yhteisymmärrykseen. Tässä yhteydessä pelattavuus ei ole sama asia kuin gameplay, vaikka molemmat usein suomennetaan samalla sanalla. Gameplay voidaan kääntää esimerkiksi pelin toimintana. Huomattavaa kuitenkin on erottaa myös game play, joka taas viittaa pelaajan toimintaan.


title: Pelattavuus

text: Pelattavuuden tutkimuksessa voidaan käyttää apuna käytettävyyden määritelmiä, mutta pelattavuus ja käytettävyys ovat kuitenkin kaksi eri asiaa. Pelattavuuden arviointi sisältää käytettävyyteen liittyvien ominaisuuksien arviointia, mutta lisäksi sen arviointiin kuuluu pelaamisen mielekkyyteen ja toiminnallisuuteen liittyviä näkökohtia. Muun muassa Hannu Korhosen mukaan ainakin kaksi tekijää pitää ottaa huomioon pelattavuuden arvioinnissa. Ensinnäkin käyttöliittymän pitää olla intuitiivisesti ymmärrettävissä eikä se saa häiritä pelikokemusta, ja toisaalta gameplayn pitää olla ymmärrettävä, tasapainoinen, tarpeeksi haastava ja miellyttävä. Lisäksi voidaan huomioida muita tekijöitä, esimerkiksi sosiaalinen vuorovaikutus moninpeleissä.


title: Pelattavuus

text: Pelattavuutta on lähdetty tutkimaan monen eri teorian kautta ja esimerkiksi "Ote informaatiosta" -kirjassa kirjoittajat Frans Mäyrä et al. ovat esitelleet neljä erilaista teoriaa: flow-teoria, käytettävyys, psykofysiologiset mittaukset ja käyttäjatestaus.


title: Pelattavuus

text: Mihály Csíkszentmihályin kehittämää flow-teoriaa ollaan käytetty paljon tutkittaessa pelattavuutta ja pelisuunnittelua ja esimerkiksi Sweetser ja Wyeth ovat käyttäneet sitä hyväksi GameFlow-mallissaan. Myös Ermi et al.:in luoma SCI-malli, jossa erotetaan aistimellinen, toiminnallinen ja mielikuvitukseen liittyvä immersio eli uppoutuminen pohjaa flow-teoriaan.


title: Pelattavuus

text: Varsinkin pelattavuuden arviointimenetelmien luomiseen ollaan käytetty avuksi käytettävyystutkimusta. Näin on luotu asiantuntijamenetelmiä, joissa käytetään heuristiikkoja. Pelattavuutta on lähestytty myös psykofysiologisten mittausten kautta, mikä on pelaajakeskeisempi lähestymistapa kuin edellä mainitut vaihtoehdot. Yleisimpiä menetelmiä ovat ihon sähkönjohtavuuden mittaaminen sekä esimerkiksi elektromyografia ja elektroenkefalografia. Myös katseen seuraamista voidaan käyttää hyödyksi. Varsinkin peliteollisuudessa on perinteisesti käytetty erityisiä pelitestaajia eli käyttäjiä, jotka testaavat ja arvioivat tekeillä olevaa peliä. Käyttäjätestausta on käytetty vähemmän tutkimuksen puolella.


title: Pelattavuus

text: Asiantuntijamenetelmissä ryhmä asiantuntijoita arvioi pelattavuutta. Asiantuntijametodin yleiseen käytettävyyden arviointiin kehittivät Nielsen ja Molich vuonna 1990. Asiantuntijamenetelmissä käytettävyyden asiantuntijat arvioivat peliä ja omaa ammattitaitoaan sekä pelisuunnittelun tuntemusta avuksi käyttäen tunnistavat siitä mahdollisia loppukäyttäjälle ongelmallisia kohtia. Asiantuntijamenetelmät eivät kuitenkaan kerro, miten pelaajat kokevat pelaamisen.


title: Pelattavuus

text: Heuristiikat kehitettiin alun perin erilaisten sovellusten käytettävyyden arviointiin. Heuristiikat ovat suuntaviivoja, esimerkiksi lista erilaisia ominaisuuksia, sille, millainen hyvän pelin pitäisi olla. Heuristiikat tukevat asiantuntijoiden tekemää pelattavuuden arviointia ja auttavat kiinnittämään huomiota pelattavuuteen keskeisesti vaikuttaviin tekijöihin. Analyyttiset arviointimenetelmät, kuten heuristiikat, mahdollistavat kustannustehokkaan tavan arvioida pelin designiä jo prototyyppivaiheessa ja saada pelisuunnittelijoilta palautetta ennen pelin testaamista varsinaisilla testipelaajilla. Heuristiikkoja voidaan käyttää pelin arviointiin missä tahansa pelin kehityksen vaiheessa.


title: Pelattavuus

text: Perinteiset käytettävyyden arviointiin tarkoitetut heuristiikat eivät sovellu sellaisinaan pelattavuuden arviointiin, vaan pelattavuudelle on kehitetty omia heuristiikkoja. Esimerkiksi Desurvire et al. ja Federoff ovat kehittäneet omansa. Erityyppisille peleille, esimerkiksi mobiilipeleille ja sosiaalisille peleille, on kehitetty omia heuristiikkoja ja useat yritykset ovat kehittäneet heuristiikkoja omille peleilleen. Esimerkiksi Nokia on julkaissut viitekehyksen mobiilipelien pelattavuuden arvioinnille. Se on jaoteltu kolmeen moduuliin, jotka ovat gameplay, pelin käytettävyys ja mobiliteetti.


title: Pelattavuus

text: Yksi mahdollinen luokittelu pelattavuuden arviointiin käytetyille heuristiikoille on niiden jakaminen neljään luokkaan. Gameplay sisältää ne ongelmat ja haasteet, jotka pelaajan on ratkaistava läpäistäkseen pelin. Pelin tarinaan kuuluvat pelin juoni ja henkilöhahmojen kehitys. Pelimekaniikkaan kuuluvat ne ohjelmoinnin ratkaisut, jotka muodostavat pelin rakenteen, jossa vuorovaikutus yksiköiden välillä tapahtuu. Pelin käytettävyys liittyy käyttöliittymän toimivuuteen ja kattaa ne välineet, joiden avulla pelaajan ja pelin välinen vuorovaikutus tapahtuu.


title: Pelattavuus

text: Pelisuunnittelussa käytetään testipelaajien palautetta pelien arviointiin. Pelitestausta käytetään pelisuunnittelun aikana pelin ongelmakohtien löytämiseen ja palautteen saamiseen. Tämän avulla saadaan tietoa siitä, miten hyvin peli täyttää kohdeyleisön odotukset ja toiveet. Testauksen vahvuus arviointimenetelmänä on käyttäjiltä suoraan saatava palaute. Pelitestauksessa voidaan käyttää ääneenajattelutekniikkaa, pelin jälkeisiä haastatteluita tai pelaaminen voidaan tallentaa, jolloin tallenteesta näkyvät pelimallit ja esimerkiksi aika, joka pelaamiseen on kulunut. Palautetta ja muuta pelitestauksesta saatua materiaalia käytetään sen määrittämiseen, mitä ongelmia pelaajat kohtasivat. Pelitestaus mahdollistaa myös sen, että pelisuunnittelijat näkevät testipelaajien olevan vuorovaikutuksessa pelin kanssa. Saatavassa palautteessa on kuitenkin harvoin sellaisia seikkoja, joita pelisuunnittelijat eivät ole ennakoineet.


title: Pelattavuus

text: Pelattavuuden arviointi psykofysiologisilla menetelmillä tapahtuu kahdella tapaa. Tooninen mittaustapa viittaa pitkällä aikavälillä tapahtuvaan pelaamisen seurantaan ja faasinen viittaa tapahtumakeskeiseen pelikokemuksen analyysiin.


title: Pelattavuus

text: Pelattavuuden arviointiin voidaan käyttää useita biometrisiä signaaleita. Esimerkiksi kasvojen lihasten liikkeitä, ihon sähkönjohtavuuden vaihteluita ja aivosähkökäyrää voidaan käyttää pelikokemuksen arviointiin. Biometristen menetelmien etu on se, että niiden avulla voidaan seurata automaattisesti pelaajan toimintaa häiritsemättä tai keskeyttämättä pelaamista.


title: Pelattavuus

text: Järvinen et al. lähestyvät pelattavuutta gameflow’n kautta, joka perustuu Mihály Csíkszentmihályin teoriaan flow’sta. He ovat erottaneet pelattavuuden neljä eri osa-aluetta, joista kaikista he tutkivat muodollista näkökulmaa eli esimerkiksi sääntöjä sekä epämuodollista näkökulmaa, johon kuuluu esimerkiksi käyttäjäkokemus.


title: Pelattavuus

text: Toiminnallinen pelattavuus (Functional playability) tarkastelee sitä, kuinka peliä ohjataan ja onkin lähimpänä perinteistä käytettävyyttä. Gameflow’n saavuttamiseksi peliohjaimen on syytä olla hyvä. Niiden kirjo onkin laaja ja se ulottuu kännyköistä konsoliohjainten kautta tanssimattoihin.


title: Pelattavuus

text: Rakenteellinen pelattavuus (Structural playability) liittyy pelin sääntöihin ja siihen, kuinka peleissä on erilaisia pelaamiskaavoja, jotka syntyvät pelaajan ja sääntöjen vuorovaikutuksesta. Tähän liittyy myös se, kuinka aika kuluu pelissä. Esimerkiksi Järvinen et al. esittävät, että esim. action-peleissä tyypillisin rakennemalli on konflikti-etsintä-konflikti. Rakennemalli toistuu pelin aikana useaan kertaan.


title: Pelattavuus

text: Audiovisuaalinen pelattavuus (Audiovisual playability) keskittyy pelin ulkonäköön. Se voi olla abstrakti tai realistinen ja kaikkea siltä väliltä. Myös pelin ulottuvuus, siis onko se kaksiulotteinen vai kolmiulotteinen ja se, mikä perspektiivi pelaajalla on tilanteeseen (ensimmäisen persoonan näkökulma vai kolmannen perspektiivin näkökulma) kuuluvat audiovisuaaliseen pelattavuuteen. Audiovisuaalisella pelattavuudella voidaan myös kohdentaa peli jollekin tietylle kuluttajakunnalle, esimerkiksi lapsille.


title: Pelattavuus

text: Sosiaalinen pelattavuus (Social playability) tarkastelee pelin sosiaalisia ulottuvuuksia eli pelin käyttäjäkulttuureita ja yhteisöjä. Pelin ulkopuolella keskustelua tapahtuu esimerkiksi nettisivuilla ja keskustelufoorumeilla. Pelin sisällä tapahtuu sekä pelaajien itsensä välisiä keskusteluja että pelaamiensa hahmojen välisiä keskusteluja. Yksinpeleissä korostuvat usein pelin ulkopuoliset keskustelumuodot, kun taas moninpeleissä sekä pelin sisällä että ulkopuolella keskustellaan.


title: Pelattavuus

text: González Sánchez et al. lähestyvät pelattavuutta käytettävyyden kautta ja pitävät pelaajalähtöistä pelattavuuden tutkimusta tärkeänä. He ovat erotelleet pelattavuuden seitsemän eri ominaisuutta: tyydytys, opittavuus, tehokkuus, immersio, motivaatio, tunne ja sosiaalistuminen.


title: Pelattavuus

text: Tyydytys (Satisfaction) tai mielihyvä on tunne, jonka pelaaja kokee pelattaessa jotain peliä. Tätä kuvaavat hauskuus, pettymys ja viehättävyys. Opittavuus (Learnability) tarkoittaa pelaajan kykyä ymmärtää ja hallita pelisysteemiä ja -mekaniikkaa. Tätä kuvaavat tietämys pelistä, taito, vaikeus, turhautuminen, nopeus ja löytäminen. Tehokkuus (Effectiveness) kuvaa aikaa ja resursseja, jotka vaaditaan, jotta pelaaja kokee tavoitteiden saavuttamisen hauskaksi ja viihdyttäväksi koko pelin ajan. Tähän liittyvät pelin täydellisyys ja rakenne. Immersio (Immersion) tarkoittaa uppoutumista, eli kuinka pelaaja imeytyy pelimaailmaan ja kuinka uskottavana hän sitä pitää. Tätä kuvaavat pelaajan tietoisuus, uppoutuminen, realismi, kätevyys ja pelaajan sosiokulttuurinen läheisyys peliin.


title: Pelattavuus

text: Motivaatio (Motivation) eli joukko pelin ominaispiirteitä, jotka kannustavat pelaajaa toteuttamaan tiettyjä toimintoja ja jatkamaan niitä, kunnes ne ovat valmiit. Tätä kuvaavat kannustus, uteliaisuus, pelaajan edistyminen ja pelin erilaisuus. Tunne (Emotion) käsittelee sitä, kuinka pelaaja tahtomattaan reagoi peliin. Tähän kuuluvat pelaajan reaktio, käytös sekä pelin aistillinen viehätys. Sosiaalistuminen (Socialization) kuvaa pelissä olevia ominaisuuksia, jotka tukevat sosiaalistumista. Sosiaalistuminen kuvaa myös pelaajan yhteyden tunnetta pelihahmoihin. Tähän liittyvät sosiaalinen havainto, ryhmätietoisuus, henkilökohtainen osallistuminen, jakaminen, kommunikaatio ja vuorovaikutus.


title: Haimonnit

text: Haimonnit ("Pangasiidae") on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Etelä-Aasiasta. Toisinaan eräitä heimon lajeja pidetään akvaariokaloina.


title: Haimonnit

text: Varhaisimmat haimonnien heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu tertiäärikaudelle. Nykyään heimoon kuuluu lähteestä riippuen 2–4 sukua ja 21–28 lajia. Haimonnit ovat melko suurikokoisia kaloja ja kookkaimmat heimon lajeista jättihaimonni ("Pangasiodon gigas") ja paronihaimonni ("Pangasius sanitwongsei") voivat saavuttaa jopa 3 metrin pituuden ja jättihaimonni 300 kg:n painon. Tyypillisiä piirteitä haimonnilajeille ovat pitkulainen ruumis, suurehkot silmät, lähellä eturuumista sijaitseva selkäevä, hyvin pieni rasvaevä ja kuonon 2 viiksisäieparia. Pyrstöevä on voimakkaasti haarautunut.


title: Haimonnit

text: Haimonnilajeja tavataan makkeista vesistä Etelä-Aasiasta alueelta, joka ulottuu Pakistanista Borneolle. Ne ovat suurten jokien lajeja ja nuoret yksilöt voivat elää myös murtovesissä. Haimonnilajien ravinto vaihtelee vesinilviäisistä, kaloihin, haaskoihin ja kasviravintoon. Monet heimon kaloista, kuten haimonni ("Pangasiodon hypothalmus") ja intianhaimonni ("Pangasius pangasius") ovat tärkeitä ruokakaloja.


title: Menetyksen maa

text: Menetyksen maa () on Katherine Applegaten kirjoittaman Everworld-kirjasarjan toinen osa. Se julkaistiin suomeksi vuonna 2001 ja englanniksi 1999.


title: Menetyksen maa

text: Viikinkilaivan rantauduttua atsteekkien kaupunkiin viikingit lähtevät taistelemaan. David, Cristopher ja Jalil liittyvät taisteluun, mutta April jää pois, koska on nainen. Viikingit menestyvät taistelussa aluksi hyvin, kunnes atsteekkien jumala Huitzilopochtli liittyy taisteluun. Viikinkien päämäärä on tappaa Huitzilopochtli Thorin kirveellä Mjölnerillä. Ensimmäisen Huitzilopochtlia vahingoittaneen heiton jälkeen Huitzilopochtli tappaa viikinkien päällikön. Loput viikingit yrittävät paeta, mutta jäävät vangeiksi.


title: Menetyksen maa

text: David, Cristopher ja Jalil saavat kuulla, että kaikki viikingit ja heidät tapetaan suuren porraspyramidin päällä ja heidän sydämensä syötetään Huitzilopochtlille. He eivät pääse pakoon vankilasta, mutta karkaavat uhrimenoja edeltävän juhlan aikana. He jäävät kiinni karkumatkaltaan ja joutuvat tarkemmin vartioituina uhrattaviksi. Juuri ennen omia vuorojaan he näkevät pyramidin päällä kaapuihin pukeutuneen Aprilin, joka toimittaa heille aseita. Mjölnerillä he tekevät Huitzilopochtlin vaarattomaksi. Viikingit karkaavat atsteekeilta ja aloittavat kapinan. Kaupunki joutuu kaaokseen, jonka aikana David, Cristopher, Jalil ja April pakenevat joenvartta läheiseen viidakkoon.


title: Menetyksen maa

text: Viidakossa he tapaavat koo-hakkeja, pienikokoista kansaa, jotka osaavat valmistaa todella edistyneesti terästä. He vaihtavat koulun kemiankirjansa siihen, että koo-hakit vaihtavat heidän linkkuveitsensä terän koo-hakkien omaan teräkseen. Viidakossa harhaillessaan he tapaavat Sennan, joka lähtee heidän mukaansa. He poistuvat viidakosta joenvartta pitkin kaupunkiin, joka on viikinkien jäljiltä kaaoksessa.


title: Erie Otters

text: Erie Otters on yhdysvaltalainen juniorijääkiekkojoukkue, joka pelaa OHL-junioriliigassa. Joukkueen kotipaikka on vuodesta 1996 lähtien ollut Erien kaupunki, joka sijaitsee Pennsylvanian osavaltiossa.


title: Erie Otters

text: Otters on yksi kahdeksasta Yhdysvalloissa sijaitsevasta joukkueesta, jotka pelaavat Kanadan pääjunioriliigoissa, Canadian Hockey Leaguen alaisuudessa.


title: Mats Frøshaug

text: Mats Josten Frøshaug (s. 31. heinäkuuta 1988 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Tingsryds AIF:ssä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Elite Prospects -sivuston mukaan Frøshaug on vahva ja taitava kahden suunnan hyökkääjä, joka on erittäin monipuolinen ja kokonaisvaltainen pelaaja. Hän on myös hyvä karvaamaan, pelaamaan alivoimaa ja nopea luistelemaan. Sivuston mukaan Frøshaug on myös hyvä kiekonkäsittelijä ja hänelle hyvä pelikäsitys. EP:n mukaan Frøshaugilla on myös johtajuutta.


title: Mats Frøshaug

text: Frøshaug on Manglerud Starin kasvatti. Hän siirtyi 16-vuotiaana Ruotsiin ja Sunne IK:n junioreihin kaudeksi 2004–2005. Kaudella 2005–2006 Frøshaug debytoi miesten peleissä pelattuaan joukkueessa 14 ottelua Ruotsin I-divisioonassa. Kaudeksi 2006–2007 hän siirtyi Linköpings HC:n J20-joukkueeseen. Seuraavalla kaudella 2007–2008 Frøshaug teki siellä Elitserien-debyyttinsä, jolloin hän pelasi kaksi Elitserien-ottelua. Frøshaug pelasi kauden aikana saman verran miesten pelejä myös lainalla HockeyAllsvenskan-joukkue Nyköpings Hockeyssa. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin Linköpingin J20-joukkueessa, jonka paras pistemies ja maalintekijä Frøshaug oli tehoilla 18+18=36, kuten myös kevään 2008 pudotuspeleissä tehoilla 3+4=7.


title: Mats Frøshaug

text: NHL-joukkue Vancouver Canucks varasi Frøshaugin kuudennella kierroksella 161. pelaajana kesällä . Hänen kautensa 2008–2009 eteni suurimmaksi osaksi Elitserienissä. Frøshaug edusti Linköpingiä kauden aikana myös kolmen Mestarien liigan ottelun verran. Marraskuussa 2008 Linköping lainasi hänet Luleå HF:ään, jossa Frøshaug pelasi 14 ottelua. Yhteensä hän pelasi Elitserienissä kauden aikana 34 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä, kunnes Frøshaug palasi tammikuussa 2009 kotimaahansa ja siirtyi Sparta Warriorsin riveihin. Kauden 2009–2010 hän aloitti taas Linköpingissä. Tammikuussa 2010 joukkue lainasi Frøshaugin loppukaudeksi taas kotimaahansa, tällä kertaa hänen kasvattajaseuransa Manglerud Starin joukkueeseen.


title: Mats Frøshaug

text: Kaudeksi 2010–2011 Frøshaug siirtyi Lørenskog IK:hon. Hän oli 15 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudella 2011–2012 Frøshaug teki GET-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 26+27=53, joilla hän oli Lørenskogin paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Frøshaug jakoi koko liigan maalipörssin neljännen sijan Lillehammer IK:n Justin Bostromin kanssa sekä pistepörssin seitsemännen sijan Lillehammerin R.J. Andersonin ja joukkuetoverinsa Lars Erik Spetsin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa ja Frøshaug valittiin GET-ligaenin tähdistökentälliseen. Kaudella 2012–2013 Frøshaug oli Lørenskogin kolmanneksi paras maalintekijä ja jakoi 23 osumallaan liigan maalipörssin kymmenennen sijan Lillehammer IK:n Johan Nilssonin kanssa. Toukokuussa 2013 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueensa kanssa. Kaudella 2013–2014 Frøshaug oli 20 osumallaan Lørenskogin kolmanneksi paras maalintekijä. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti GET-ligaenin hopeaa.


title: Mats Frøshaug

text: Frøshaug palasi kaudeksi 2016–2017 Ruotsiin ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Allsvenskanin nousijajoukkue Västerviks IK:hon. Hän oli 13 osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudeksi 2017–2018 Frøshaug siirtyi jatkamaan Allsvenskan-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Tingsryds AIF:ään.


title: Mats Frøshaug

text: Frøshaug edusti Norjaa jo 19-vuotiaana MM-kilpailuissa vuonna 2008. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2007 ja 2008. Frøshaug oli jälkimmäisessä turnauksessa tehoilla 4+3=7 Norjan paras maalintekijä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Ken André Olimbin kanssa. Turnaus päättyi A-lohkon pronssiin.


title: Mats Frøshaug

text: Frøshaug pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2006. Ensimmäisenä mainittu turnaus eteni I-divisioonassa. Hän oli kolmella osumallaan Norjan paras maalintekijä Jonas Holøsin ja Per Ferdinand Stensundin kanssa. Joukkueen turnaus päättyi B-lohkon kultaan ja sarjanousuun pääsarjatasolle.


title: Arado Ar 196

text: Arado Ar 196 oli saksalainen meritiedusteluun, sukellusveneiden torjuntaan ja huoltokuljetusten suojaamiseen tarkoitettu yksimoottorinen vesitaso. Kone voitiin tarvittaessa laukaista alukselta katapultilla. Kone suunniteltiin yhtenä vaihtoehtona Saksan ilmailuministeriön toimeksiannosta korvaamaan epäonnistunut Heinkel He 114. Arado Ar 196:n viimeinen prototyyppi lensi ensilentonsa 1938 ja tuotanto alkoi samana vuonna. Prototyyppeinä toteutettiin sekä yksikellukkeinen lentovene- että kaksikellukkeinen vesitasoversio. Yhteensä tuotantoversioita valmistettiin 526 kappaletta. Aradoa käyttivät Saksan ohella Bulgaria ja Suomi.


title: Arado Ar 196

text: Suomessa Saksasta saatua konetta käytti Osasto Jauri mm. kaukopartioiden täydennyskuljetuksiin ja haavoittuneiden noutamiseen partioiden toiminta-alueilta.


title: Ronald Gamarra

text: Ronald Álex Gamarra Herrera (s. 10. joulukuuta 1958, Lima) on perulainen juristi ja poliitikko. Herrera valmistui Universidad Nacional Mayor de San Marcos -yliopistosta.


title: East Is East

text: East is east ("East Is East") on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Damien O’Donnellin ohjaama elokuva. Draamakomedia kertoo Manchesterin liepeillä asuvan brittiläis-pakistanilaisen avioparin ja heidän aikuistuvien lastensa ristiriidoista läntisen kulttuurin ja perinteisten pakistanilaisten arvojen puristuksessa. Elokuva sai jatko-osan "West Is West" 2010.


title: Diamonds (Rihannan kappale)

text: Diamonds on barbadoslaisen Rihannan ensimmäinen single hänen seitsemänneltä studioalbumiltaan "Unapologetic". Kappaleen sanoittivat Sia Furler, Benny Blanco, Mikkel S. Eriksen sekä Tor Erik Hermansen. Kappaleen tuottivat Blanco, Eriksen ja Hermansen Stargate -nimen alla. "Diamonds" näytettiin ensimmäisen kerran 26. syyskuuta 2012 Elvis Duran and the Morning Shown aikana, ja se julkaistiin ladattavana versiona päivää myöhemmin.


title: Diamonds (Rihannan kappale)

text: Kriitikoista jotkut kehuivat kappaletta sen uudesta tyylisuunnasta, kun taas jotkut kritisoivat sen tuotantoa. Single on saavuttanut musiikkilistan ensimmäisen sijan kuudessatoista eri maassa, joihin kuuluvat mm. Itävalta, Kanada, Ranska, Saksa, sekä Iso-Britannia, ja se pääsi kymmenen parhaan joukkoon yli kolmessakymmenessä maassa. Se saavutti myös Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan ensimmäisen sijan ja siitä tuli Rihannan 12. ensimmäiselle sijalle yltänyt single. Täten Rihanna saavutti Madonnan sekä The Supremesin ollen näiden kanssa viidenneksi eniten ensimmäisiä sijoja saavuttanut artisti kyseisen listan historiassa. "Diamonds" on saavuttanut myös ensimmäisen sijan Hot Dance Club Songs ja Hot R&B /Hip Hop Songs -listoilla sekä toisen sijan Pop Songs -listalla.


title: Diamonds (Rihannan kappale)

text: Rihannan säännöllisen yhteistyökumppanin Anthony Mandlerin kuvaama musiikkivideo näyttää Rihannan neljässä erilaisessa ympäristössä, jotka näyttävät maa-, ilma-, vesi- ja tulielementit. Se sisältää unenomaisia sekä epätodellisia kohtauksia laulajasta, kuten yksikseen makoilemisen vapailla vesillä, autosta ulos ryntäämistä autiolla moottoritiellä, seisomista vapaasti juoksevien hevosten keskellä sekä keskellä katutappelua olemista. Video sai positiivista palautetta kriitikoilta, jotka yllättyivät käytetystä mielikuvituksesta. Joidenkin kriitikoiden mielestä videolla esiintyvä tatuoitu mies muistuttaa laulajan ex-poikaystävää Chris Brownia. "Diamondsin" virallinen remix-versio Kanye Westin rap-versioilla julkaistiin 16. marraskuuta 2012.


title: Diamonds (Rihannan kappale)

text: Digital download


title: Diamonds (Rihannan kappale)

text: CD single


title: Diamonds (Rihannan kappale)

text:
Digital remix single
Digital US remixes


title: Älä jätä minua

text:
Älä jätä minua () on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen
romanttinen komediaelokuva, jonka on ohjannut Tommy O’Haver.


title: Seksi, toivo ja rakkaus

text: Seksi, toivo ja rakkaus ("Sex, hopp & kärlek") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Lisa Ohlinin ohjaama elokuva.


title: Seksi, toivo ja rakkaus

text: Birgit elää tavallista ruotsalaiselämää miehensä Lennartin ja teini-ikäisen Marie-tyttärensä kanssa. Kaikki menee päälaelleen, kun Birgit tapaa uudelleen nuoruudenrakkautensa Bertilin, joka toimii television treffiohjelman juontajana.


title: Typhlops elegans

text: Typhlops elegans on aitosokkokäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji. Laji on Afrikan länsirannikon edustalla päiväntasaajan pohjoispuolella sijaitsevan ja São Tomé ja Príncipen saarivaltioon kuuluvan Príncipen saaren kotoperäinen laji.


title: Typhlops elegans

text: Väriltään laji on oranssi, ja siinä on pitkittäisiä mustia viivoja. Vatsan kohdalla viivat muuttuvat epäselvemmiksi. Lajin kuono on muodoltaan pyöreä, ja sen alapuolella ovat sieraimet. "Typhlops elegans" kasvaa 390 millimetriä pitkäksi.


title: Eretmoptera murphyi

text: Eretmoptera murphyi on surviaissääskiin kuuluva hyönteislaji ja yksi kolmesta Etelämantereella tai aivan sen tuntumassa sijaitsevilla saarilla tavattavasta hyönteisestä. Se on noin 4,3 millimetrin pituinen lentokyvytön sääski. Siitä on tavattu vain naaraita, ja sen arvellaan lisääntyvän partenogeneettisesti.


title: Eretmoptera murphyi

text: Aikuinen hyönteinen on keskimäärin 4,3 mm pituinen vaalean harmaanruskea sääski, jonka ruumiissa on hieman tummempia pitkittäisjuovia. Siivet ovat surkastuneet noin 0,8 mm pituisiksi liuskoiksi, ja eläin on lentokyvytön. Pää on muuhun ruumiiseen nähden pieni ja siinä on viisijaokkeiset tuntosarvet sekä kaksi verkkosilmää. Jalat ovat hyvin kehittyneet. Keskiruumis on lyhyt ja takaruumis sylinterimäinen. Takaruumiin jaokkeet ovat takaosastaan kaljut, mutta edempää hienokarvaiset. Genitaalien tuntomerkit ovat lajinmäärityksessä olennaisia.


title: Eretmoptera murphyi

text: Täysikasvuinen toukka on 4,4 mm pitkä ja väriltään kellertävä.


title: Eretmoptera murphyi

text: "E. murphyi" kuvattiin tieteelle vuonna 1914 kahdesta naarasyksilöstä, jotka löydettiin subantarktiselta Etelä-Georgian saarelta. Seuraavan kerran laji tavattiin 1980-luvulla, kun sen todettiin vieraslajina levinneen 1967 tehtyjen kasvinsiirtokokeilujen seurauksena Eteläisiin Orkeneysaariin kuuluvalle Signy Islandille. "E. murphyi" on Eteläisten Orkneysaarten ainoa hyönteislaji, ja lajin pelätään leviävän tulevaisuudessa myös Antarktiksen niemimaalle.


title: Eretmoptera murphyi

text: Laji elää Etelä-Georgian saarella "Racomitrium austro-georgicum" -sammallajin kasvustoissa. Aikuiset yksilöt liikkuvat sammaleen pinnalla ja toukat elävät parin senttimetrin syvyydellä kostean sammaleen joukossa ja syövät lahoavaa kasviainesta. Signy Islandilla laji elää nykyisin noin 35 000 m laajuisella alueella tutkimusaseman ympäristössä, ja populaatiotiheys on keskimäärin 21 000 yksilöä neliömetrillä.


title: Eretmoptera murphyi

text: Aikuisia sääskiä tavataan lyhyenä aikana joulukuun loppupuolelta helmikuun alkuun ja yksittäinen yksilö elää vain muutaman päivän. Kaikki havaitut "E. murphyi" -yksilöt ovat naaraita ja laji lisääntyy mitä ilmeisimmin neitseellisesti. Kukin naaras tuottaa neljän vuorokauden aikana noin 85 munaa, jotka ovat kosteutta imevän hyytelön ympäröimiä. Munahyytelön paino voi olla lopulta yli kaksinkertainen naaraan elopainoon nähden. Labooratoriossa kukin naaras tuottaa vain yhden munarykelmän, ja munat kuoriutuvat noin 40 vuorokautta munimisen jälkeen. Luonnossa talvehtiva vaihe on pieni toukka tai muna. Muninta ja munien kehittyminen kuoriutumisvalmiiksi tapahtuu noin +2 °C lämpötilassa, eikä lämpötilan nousu näytä nopeuttavan kehitystä. Toukkakehitys kestää ainakin kaksi vuotta. Toukkien ruumiinneste jäätyy −5 °C lämpötilassa, ja suurin osa toukista kestää jäätymistä ainakin −13 °C asti. Lajin kyky kestää karuja olosuhteita mahdollistaisi sen leviämisen huomattavasti nykyistä levinneisyyttään etelämmäksi, mikäli sopiva leviämistapa olisi tarjolla.


title: Eretmoptera murphyi

text: Kokeellisesti on havaittu, että sääsken toukat kykenevät vapauttamaan tehokkaasti karikkeeseen sitoutuneita ravinteita takaisin kiertoon. Tämä voi aiheuttaa merkittäviä ympäristöongelmia, jos laji leviää Antarktiksen niemimaalle tai muille antarktisille alueille, joilla esiintyvät eliöt eivät ole sopeutunut ravinteiden nopeaan palautumiseen.


title: Gonna Take a Miracle

text: Gonna Take a Miracle on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Laura Nyron vuonna 1971 ilmestynyt studioalbumi.


title: Gonna Take a Miracle

text: Vuonna 2010 albumin on julkaissut Sony Music Entertainment sarjassa 5xCD "Original Album Classics" luettelonumerolla 88697646992. Osallisia ovat myös Columbia ja Legacy. Alkuperäisten kappaleiden lisäksi levyllä on kappaleet


title: Twilight Ophera

text: Twilight Ophera on suomalainen sinfonisen black metalin yhtye, joka on perustettu vuonna 1996 Vantaalla.


title: Shadows Embrace the Dark

text: Shadows Embrace the Dark on Twilight Opheran esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1998 levymerkillä Cacophonous Records.


title: Uinti Tampere

text: Uinti Tampere (UiTa) on tamperelainen uintilajien erikoisseura, joka perustettiin vuonna 2013 Tampereen Uimaseuran ja Kooveen kilpauintijaoston yhdistyttyä. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat uinti ja muut Suomen Uimaliiton urheilulajit. Seuran urheilijat harjoittelevat pääasiassa Tampereen uintikeskuksessa ja Hervannan uimahallissa.


title: Uinti Tampere

text: Tampereen kolme kilpauintiseuraa, TaUs, Koovee ja Tampereen Työväen Uimarit tekivät ennen UiTa:n perustamista yhteistyötä Tampereen Uinnin Tuki ry:n kautta. Kesällä 2012 seurat aloittivat yhdistymiseen tähdänneet neuvottelut, jotka päättyivät kuitenkin saman vuoden joulukuussa tuloksettomina, mutta hyvässä hengessä.


title: Uinti Tampere

text: TaUs ja Koovee tiedottivat 4. tammikuuta 2013 yhdistävänsä kilpauintitoimintansa uuteen seuraan, jonka nimeksi annettiin Uinti Tampere. Kooveen valmennus- ja kilpauintitoiminta siirtyivät uuteen seuraan, samoin TaUs:n kilpaurheilutoiminta kokonaisuudessaan. TaUs keskittyy nykyisin tukemaan UiTa:ta.


title: Uinti Tampere

text: Tammikuun lopulla UiTa lähetti nuorten lyhyen radan SM-kilpailuihin kisojen suurimman joukkueen, 44 uimaria. Seura oli kilpailujen neljänneksi menestynein. Ensimmäisissä aikuisten lyhyen radan SM-kilpailuissaan UiTa:n uimarit saavuttivat seurapisteissä viidennen sijan. Seuran uimareista Anton Herrala saavutti neljä mitalia. 13. huhtikuuta pitkän radan 4×50 metrin naisten sekaviestijoukkue teki seuran ensimmäisen Suomen ennätyksen. Ensimmäisissä pitkän radan SM-kilpailuissaan UiTa:n edustajat saavuttivat kahdeksan mitalia (1–4–3), joista kultaisen ja seuran ensimmäisen aikuisten Suomen mestaruuden saavutti Eetu Karvonen 100 metrin rintauinnissa.


title: Uinti Tampere

text: 2013 (Aikuisten pitkän ja lyhyen radan SM-mitalistit. Lähteet: )Vesipallossa UiTa järjestää toimintaa naisille ja junioreille.


title: Midnight Horror

text: Midnight Horror on Twilight Opheran toinen studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1999 levymerkillä Cacophonous Records.


title: The End of Halcyon Age

text: The End of Halcyon Age on Twilight Opheran kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003 levymerkillä Sagittarius.


title: Descension

text: Descension on Twilight Opheran ja Order of the Sanguine Diademin studioalbumi, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2006.


title: Kahjokatti

text: Kahjokatti (engl. "Bonkers") on Disneyn vuosina 1993–1994 valmistunut 65-osainen piirrossarja.


title: Suomen Painiliitto

text: Suomen Painiliitto ry. on painia Suomessa hallinnoiva urheilujärjestö. Se on Kansainvälisen painiliiton jäsen. Järjestön toimisto sijaitsee Helsingissä, Radiokadulla. Toiminnanjohtajana toimii tällä hetkellä Pertti Vehviläinen ja hallituksen puheenjohtajana kaudella 2018–2020 Tuomo Karila.


title: Suomen Painiliitto

text: SVUL:in painijaosto eriytyi omaksi erikoisliitokseen, Suomen Painiliitoksi, 11. lokakuuta 1931.


title: Suomen Painiliitto

text: Toimintavuoden 2012 lopussa Suomen Painiliiton rekisteröityjen lisenssien määrä oli 4 582. Lajin harrastajamäärä Suomessa oli vuonna 2010 seurojen ilmoitusten mukaan 12 765 henkilöä.


title: Fleshred

text: Fleshred on suomalainen death metal -yhtye, joka on perustettu vuonna 2008.


title: Fleshred

text: Yhtye on julkaissut yhden studioalbumin sekä kaksi demo-EP:tä, joista "When All Fades" oli ehdolla Infernon kuukauden demona. Yhtyeen musiikillisiin vaikuttajiin lukeutuvat Entombed, Unleashed, Grave, Morbid Angel, Xysma, Abhorrence, Pestilence, Hail of Bullets sekä Asphyx.


title: Bloodtorn

text: Bloodtorn on suomalaisen death metal -yhtyeen Fleshredin ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2011 levymerkillä Violent Journey Records.


title: Stemmaus

text: Stemmaus (stemming) eli karsinta tai ”typistäminen” on tiedonhakuun liittyvä luonnollisen kielen käsittelyn menetelmä, jossa sanoista poistetaan niiden sanaliitteet (affixes) ja/tai johtimet (derivatives). Käytännössä stemmaus tapahtuu ns. stemmereiden eli karsintaohjelmien avulla, algoritmeja tai sanakirjaa (usein myös molempia) hyödyntäen. Saadut vartalot (stems) indeksoidaan hakuavaimiksi tietokantaan, ja tarvittaessa myös hakukyselyt stemmataan. Menetelmän tavoitteena on kyselyjen ja tekstitietokantojen indeksin keskinäinen yhdenmukaistaminen, mikä edesauttaa relevanttien dokumenttien löytymistä täsmäytysvaiheessa.


title: Stemmaus

text: 1950- ja 1960-lukujen ensimmäiset automaattiset tekstitiedonhakujärjestelmät olivat ns. viitehakujärjestelmiä, jotka painottuivat tieteellisiin artikkeli- ja kirjallisuusviitteisiin. Englanti oli tieteen kielenä tiedonhaun keskiössä, ja vaikka sen morfologia onkin melko yksinkertainen, hakutermeinä käytettyjen yksittäisten sanojen muodonvaihtelut hankaloittivat usein relevanttien dokumenttien löytämistä. Kielellisen kattavuuden ja tulosten parantamiseksi ryhdyttiin siksi kehittämään erilaisia tietokoneohjelmia.


title: Stemmaus

text: Varhaisin tällainen menetelmä oli hakutermien katkaiseminen. Se jätti kuitenkin vastuun käyttäjälle, mikä ei ollut kovin luotettava ratkaisu. 1960-luvun lopulla alettiin suunnitella hakutermien ja teksteissä esiintyvien sanojen yhdenmukaistamiseen omaa ohjelmaansa. Ensimmäisen tähän tarkoitukseen soveltuvan stemmerin eli karsintaohjelman kehitti Julie Beth Lovins MIT:ssä vuonna 1968. Ohjelma oli aikaiseen julkaisuajankohtaansa nähden varsin edistynyt ja myöhemmälle tutkimukselle uraauurtava. Muutama vuosi myöhemmin John Dawson kehitteli oman, Lovinsin stemmeriä muistuttavan versionsa (Dawson Stemmer) Cambridgen yliopiston kirjallisuus- ja kielitieteiden keskuksessa. Hän julkaisi algoritminsa 1974.


title: Stemmaus

text: Myöhemmistä stemmereistä suosituin on varmasti Porterin algoritmi, jonka Martin Porter sai valmiiksi 1980 – niin ikään Cambridgessä. Alkuperäinen ohjelma oli kirjoitettu BCPL-kielellä, mutta se on sittemmin käännetty myös useille muille ohjelmointikielille. Porterin itsensä kehittämän Snowball-ohjelmointikielen myötä algoritmista on muokattu versioita myös muille kuin englannin kielelle.


title: Stemmaus

text: Tunnettuja karsintaohjelmia ovat lisäksi Paice/Husk ja Krovetz. Ensin mainitun julkaisivat Chris Paice ja Gareth Husk Lancasterin yliopistossa 1990. Ohjelma toteutettiin Pascal-ohjelmointikielellä; käännöksiä on myöhemmin tehty esimerkiksi C-, Java- ja Perl-kielille. Krovetzin karsintaohjelma oli puolestaan Robert Krovetzin käsialaa. Hän esitteli kyseisen, englannin kielen sanakirjaa hyödyntävän karsintaohjelmansa vuonna 1993.


title: Stemmaus

text: Stemmausmenetelmät voidaan jakaa algoritmisiin, sanakirjallisiin ja tilastollisiin. Kaikilla menetelmillä on tiedonhaun kannalta omat hyvät ja huonot puolensa, ja niiden merkitys relevanttien dokumenttien löytämisessä vaihtelee kielikohtaisesti.


title: Stemmaus

text: Algoritmiset stemmerit ovat pieniä ja kevyitä ohjelmia, jotka soveltuvat hyvin morfologisesti suppeampien kielien – kuten englannin – nopeaan ja automaattiseen käsittelyyn tiedonhakujärjestelmissä. Ensimmäiset stemmausalgoritmit suunniteltiin nimenomaan englannin kielen tarpeisiin, ja niissä on keskitytty poistamaan sanojen etu- ja/tai loppuliitteitä. Tunnetuimmat algoritmiset karsintaohjelmat lienevät Porterin, Lovinsin ja Paicen/Huskin stemmerit.


title: Stemmaus

text: Martin Porterin vuonna 1980 julkaisema stemmausalgoritmi on karsintaohjelmista tunnetuin ja suosituin, ja sen pohjalta on myöhemmin kehitelty lukuisia paranneltuja versioita. Alkuperäinen ohjelma koostuu viidestä vaiheesta, jotka sisältävät sääntöjä englannin sanojen päätteiden (suffixes) poistamiseksi. Ensimmäinen vaihe – joka itsessään pitää sisällään kolme eri vaihetta (1a, 1b ja 1c) – käsittelee monikkoja ja menneen ajan partisiippimuotoja; loput neljä vaihetta (2, 3, 4, 5a ja 5b) ovat suoraviivaisempia.


title: Stemmaus

text: Koska englannissa monimutkaisemmat päätteet koostuvat usein lyhyemmistä ja yksinkertaisemmista päätteistä, ohjelma karsii ne askel kerrallaan. Kun ehdot toteutuvat jonkin sanan kohdalla, pääte poistetaan kyseisen säännön määrittelemällä tavalla, minkä jälkeen siirrytään seuraavaan vaiheeseen. Näin edetään aina viimeisen, viidennen vaiheen loppuun.


title: Stemmaus

text: Sääntöjä on yhteensä noin 60, ja ne ovat muodoltaan varsin yksinkertaisia:


title: Stemmaus

text: (condition) S1 -> S2


title: Stemmaus

text: Toisin sanoen, jos sanan pääte on S1, ja päätettä S1 edeltävä sanan osa täyttää sille suluissa annetut ehdot, pääte S1 korvataan päätteellä S2.


title: Stemmaus

text: Esimerkiksi sana "generalizations" typistyisi seuraavasti:


title: Stemmaus

text: Porterin algoritmi tuotti kuitenkin myös virheitä. Se saattoi palauttaa eri vartalon samaa tarkoittaville sanoille (false negative) tai saman vartalon eri asiaa tarkoittaville sanoille (false positive). Uudemmassa versiossa ("Porter2") näiden virheiden määrää on saatu alennettua.


title: Stemmaus

text: Julie Beth Lovinsin 1960-luvun lopulla julkaisema englannin kielen stemmausalgoritmi oli järjestyksessä ensimmäinen karsintaohjelma, ja sillä on ollut huomattava merkitys automaattisen sananmuotojen käsittelyn kehityksessä. Ohjelma tukeutuu listaan, joka sisältää 294 päätettä (järjestettynä pituuden mukaan laskevasti), 29 kyseisiin päätteisiin liittyvää ehtoa sekä 35 muunnossääntöä. Se on kooltaan Porterin algoritmia suurempi – mutta myös erittäin nopea, sillä se tarvitsee vain 1-2 vaihetta päätteen poistamiseksi.


title: Stemmaus

text: Ensimmäisessä vaiheessa "pisin" ehdot täyttävä loppuliite poistetaan. Esimerkiksi päätteeseen "-ionate" liittyy ehto "D", jonka mukaan päätettä edeltävän vartalon täytyy koostua vähintään viidestä kirjaimesta, jotta poisto suoritetaan. Näin ollen "pass-ionate" ei läpäise ehtoa ("pass" sisältää vain neljä kirjainta), mutta sen sijaan "passion-ate" toteuttaa lyhyempään päätteeseen "-ate" liittyvän ehdon "A", jossa edeltävän vartalon pituutta ei ole rajoitettu. Vartaloksi tulee siten "passion".


title: Stemmaus

text: Toisessa vaiheessa sovelletaan edellä mainittuja muunnossääntöjä, joilla voidaan poistaa muun muassa vartaloon jääneiden tuplakirjainten toinen esiintymä (esim. "rubb(ing) » rub"), epäsäännöllisiä monikkomuotoja ym. poikkeuksia.


title: Stemmaus

text: Lovinsin karsintaohjelman ongelmana on, että jokaiseen päätteeseen liittyy stemmausvirheitä aiheuttavia, usein ainutkertaisia poikkeuksia, joiden kaikkien huomioon ottaminen uusien sääntöjen muodossa veisi paljon aikaa ja resursseja, eikä lopputulos olisi pitkällä aikavälillä silti juurikaan parempi. Tämän vuoksi kehityksessä onkin keskitytty lähinnä yleisimpiin poikkeuksiin.


title: Stemmaus

text:
Paice/Husk -karsintaohjelma on Chris Paicen ja Gareth Huskin vuonna 1990 julkaisema stemmeri englannin kielelle. Algoritmi koostuu neljästä päävaiheesta, joiden välillä ohjelma liikkuu iteratiivisesti. Mukaan kuuluu vain yksi taulukko sääntöjä, jotka on esitetty seuraavassa muodossa:Stemmattavan termin viimeinen kirjain tunnistetaan, ja sen loppuliitettä verrataan kyseisellä kirjaimella alkaviin sääntöihin. Jos säännön ehdot täyttyvät, pääte muutetaan (tai poistetaan) ja palataan joko alkuun tai lopetetaan. Jos ehdot eivät täyty, siirrytään seuraavaan sääntöön niin kauan, kunnes alkukirjain vaihtuu; tällöin ohjelma lopettaa tarkistamisen.
Esimerkiksi sana "dependency" typistyisi seuraavasti:


title: Stemmaus

text: Paice/Husk -algoritmi on osoittautunut varsin tehokkaaksi, ja se on yksinkertainen ja helposti toteutettavissa. Korvaamalla liitteet pelkän poistamisen sijasta vältetään myös ylimääräinen vaihe poikkeusten määrittelyssä. Toisaalta ohjelma poistaa päätteitä hyvin aggressiivisesti ja voi siksi aiheuttaa ylistemmausvirheitä.


title: Stemmaus

text: Muoto-opiltaan monimutkaisempien kielien kohdalla pelkällä päätteiden automaattisella karsinnalla ei yleensä saavuteta parasta tulosta (ks. Stemmaus suomen kielen käsittelyssä), minkä vuoksi apuna on käytetty laajoja, etukäteen määriteltyjä listoja termien välisten suhteiden määrittämiseksi. Ongelmaksi muodostuu tällöin sanakirjan koko: kielet kehittyvät ja niihin ilmestyy jatkuvasti uusia sanoja, mutta sanaston pituus ei voi olla rajaton. Niinpä sanakirjallistenkin menetelmien rinnalla käytetään usein algoritmeja.


title: Stemmaus

text: Yksi tunnetuimmista sanakirjaan ja algoritmiin perustuvista hybridikarsintaohjelmista on Bob Krovetzin vuonna 1993 kehittämä stemmeri. Vaikka tämäkin menetelmä oli tarkoitettu alun perin englannin kielelle, sen idea on ehkä käytännöllisempi laajan morfologian kielissä (esim. arabia, unkari, heprea). Ohjelma on huomattavasti monimutkaisempi kuin puhtaasti algoritmiset ratkaisut, mutta yksinkertaistaen sen toiminta voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen:Ohjelma tarkistaa ennen jokaista vaihetta sanakirjasta, onko kyseinen sana olemassa. Jos on – eikä siihen liity poikkeuksia – sana jää stemmaamatta. Mikäli taas sanaa ei löydy, sen päätettä verrataan erilliseen, yleisten taivutus- ja johdospäätteiden listaan. Jos vastaava pääte löytyy, se poistetaan, minkä jälkeen tarkastetaan jälleen sanakirjasta sanan olemassaolo. Jos se löydetään, vartalo hyväksytään; muutoin sanan loppua muokataan poistetun päätteen perusteella. Esimerkiksi monikon sanasta "dairies" loppuliite "-ies" korvattaisiin ensin päätteellä "-ie", mutta koska "dairie" ei ole englannin sanakirjassa, suffiksiksi vaihtuu "-y".


title: Stemmaus

text: Krovetzin karsintaohjelman etuna Porterin algoritmiin verrattuna on, että vartalot voidaan useimmiten indeksoida kokonaisina sanoina. Se myös palauttaa harvemmin saman vartalon eri asiaa tarkoittaville sanoille (false positive), mutta toisaalta myös useammin eri vartalon samaa tarkoittaville (false negative). Tuloksellisesti Krovetzin ja Porterin karsintaohjelmat ovat olleet melko lähellä toisiaan.


title: Stemmaus

text: Krovetz itse ehdotti ohjelmansa käyttämistä eräänlaisena esikäsittelijänä jonkin toisen, varsinaisen stemmausalgoritmin rinnalla tarkkuuden lisäämiseksi.


title: Stemmaus

text: Tilastolliset karsintaohjelmat käyttävät sanamuotojen käsittelyn apuna tilastollisia tekniikoita ja analyyseja. Esimerkiksi n-grammien jakaumaa koko tietokannan dokumenteissa voidaan hyödyntää etu- ja loppuliitteiden tunnistamisessa ja erottamisessa, sillä sanojen taipuneet muodot esiintyvät kantamuotoja huomattavasti useammin. Markovin piilomalliin (Hidden Markov Model, HMM) perustuvassa stemmauksessa puolestaan etsitään todennäköisyysfunktioiden avulla vartaloiden ja päätteiden katkaisupisteitä.


title: Stemmaus

text: Useimpien tilastollisten menetelmien etuna on niiden riippumattomuus tiedonhaun kohteena olevasta kielestä, mikä säästää aikaa ja vaivaa. Toisaalta ongelmia tuottavat esimerkiksi muistin ja tallennustilan tarve (n-grammit) sekä ylistemmaus (HMM).


title: Stemmaus

text: Snowball on Martin Porterin kehittämä merkkijonojen käsittelyyn perustuva kieli karsintaohjelmien eli stemmereiden ohjelmointiin. Sen syntaksi on verrattaen suppeahko ja yksinkertainen, tarkoituksena mahdollistaa erilaisten stemmausalgoritmien sujuva soveltaminen ja kehittäminen. Datatyyppeinä Snowball käyttää merkkijonoja, kokonaislukuja ja Boolen muuttujia, ja se tukee sekä laajennettua ASCII-merkistöä että 16-bittistä Unicode-merkistöä.


title: Stemmaus

text: Kaikki Snowball-karsintaohjelmat ovat puhtaasti algoritmisia. Vaikka tulokset voivatkin jäädä jälkeen sanakirjaan perustuvista karsintaohjelmista (etenkin morfologisesti rikkaissa kielissä), Snowball-algoritmien etuna on keveys ja nopeus. Helppouteensa nähden ne ovat myös tuottaneet yllättävän hyviä tuloksia, eivätkä ne tarvitse jatkuvaa, kielen muuttumisesta johtuvaa sanakirjan päivittämistä. Toisaalta Snowball-stemmereitä voidaan hyödyntää osana sanakirjaan perustuvia ratkaisuja.


title: Stemmaus

text: Porterin idean taustalla oli paitsi edesauttaa helposti sovellettavien, ei-englanninkieliseen tiedonhakuun tarkoitettujen stemmausalgoritmien yleistymistä myös hälventää väärinymmärryksiä, joita ohjelmoijilla syntyi hänen vuonna 1980 julkaisemansa algoritminsa käytössä ja jotka johtivat usein virheellisiin toteutuksiin.


title: Stemmaus

text: Myös suomen kielelle on kehitetty oma Snowball-algoritmi. Esimerikiksi sanan "aarniometsä" eri taivutusmuodoista päätteet karsittaisiin sillä seuraavasti:


title: Stemmaus

text:
"aarniomets-ien"
"aarniomets-istä"
"aarniomets-iä"
"aarniomets-än"
"aarniomets-ää"


title: Stemmaus

text: Karsintaohjelmat palauttavat sanavariantteja automaattisesti yhteisiin vartalomuotoihin, mikä mahdollistaa paitsi kyselyn laajentamisen myös pienemmät hakemistot. Stemmauksesta on hyötyä ennen kaikkea hakijalle, jonka ei tarvitse välittää hakusanojen taivutuksista tai katkaisemisista.


title: Stemmaus

text: Alistemmaus (understemming) tarkoittaa, että karsintaohjelma poistaa liian vähän sanasta: esimerkiksi poistetaan vain kirjain "s" sanasta "babies".. Alistemmaus vähentää haun saantia.


title: Stemmaus

text: Ylistemmauksessa (overstemming) ongelma on päinvastainen, eli poistetaan liikaa: esimerkiksi stemmataan sana "probably" muotoon "prob". Ylistemmaus vähentää haun tarkkuutta.


title: Stemmaus

text: Väärinstemmaus (mis-stemming) tarkoittaa, että karsintaohjelma erehtyy luulemaan sanan loppua liitteeksi. Esimerkiksi päätteen "-ly" poistaminen englannin kielen sanasta on yleensä oikein (mm. "cheap-ly"), mutta joidenkin sanojen kohdalla se tuottaa virheellisen vartalon (mm. "rep-ly").


title: Stemmaus

text: Kevyet karsintaohjelmat (light stemmers) välttävät ylistemmausvirheitä poistamalla loppuliitteitä varovaisesti, mutta ne jättävät tämän seurauksena alistemmausvirheitä. Raskaat karsintaohjelmat (heavy stemmers) taas eivät arkaile poistaa mitään päätteitä, mikä johtaa helposti ylistemmausvirheisiin.


title: Stemmaus

text: Edellä kuvatut piirteet muodostavat karsintaohjelmien perimmäisen ongelman: samaa asiaa merkitseville sanoille saatetaan palauttaa eri vartalo (false positive), ja toisaalta eri asiaa merkitsevät sanat voivat typistyä samaan vartaloon (false negative), jolloin myös monitulkintaisuus lisääntyy. Joskus myös saman sanan eri muodot saattavat saada eri vartalon (esim. suomen kielessä "mies", "mieh", "mie").


title: Stemmaus

text: Kaikesta huolimatta algoritmiset karsintaohjelmat toimivat – kohdekielestä riippuen – melko hyvin. Alistemmaus ei varsinaisesti huononna tiedonhakujärjestelmän suorituskykyä, mutta ei parannakaan sitä (stemmauksen hyödyt jäävät siis toteutumatta). Väärinstemmauksessa taas päätteettömien sanojen karsitut vartalot (esim. "deliber-ate") ani harvoin sekoittuvat muihin sanamuotoihin, joten haun kannalta virhe ei läheskään aina konkretisoidu. Ylistemmaus on vakavin ongelma, mutta edes virheellisesti muihin sanoihin yhdistyvällä vartalolla ei ole merkitystä, mikäli siihen ei törmätä tiedonhakujärjestelmässä, josta haku tehdään. Ylistemmausvirheitä voidaan myös vähentää sanakirjan avulla.


title: Stemmaus

text: Suomen kielen käsittelyyn tiedonhakujärjestelmissä on käytetty 1980-luvulta lähtien pääasiassa erilaisia perusmuoto- ja taivutusvartalo-ohjelmia. Perinteistä, päätteiden karsintaan perustuvaa stemmausta ei sen sijaan käytännön syistä ole suosittu , vaikka sitä varten on kehitetty mm. oma Snowball-algoritmi. Syyt liittyvät suomen kielen laajaan morfologiaan: substantiiveilla voi teoriassa olla noin 2000, adjektiiveilla 6000 ja verbeillä 12 000 eri taivutusmuotoa. Johdoksineen määrät olisivat vielä moninkertaiset. Toisin kuin englannissa, suomen kielessä pelkkä taivutusmuotojen tai päätteiden karsiminen ei siten ole paras mahdollinen ratkaisu. Poistamalla esimerkiksi adjektiiveista päätteet "-sti" menetettäisiin substantiivit "posti" ja "viesti".


title: Stemmaus

text: Käytännössä tavallisessa tekstissä sanojen taipuminen on huomattavasti vähäisempää, minkä vuoksi päätteiden automaattisella poistamisella voidaan toisinaan yltää yllättävänkin hyviin tuloksiin – joskaan ei silti perusmuoto-ohjelmien (kuten "FINTWOL") tasolle. Stemmauksen suhteen parhaat tulokset on saatu toistaiseksi sanakirjaa hyödyntämällä. Käsitteellinen ero täysimittaista sanakirjaa käyttävään perusmuotoistamiseen eli lemmaukseen alkaa kuitenkin tällöin olla häilyvä.


title: Stemmaus

text: Perusmuotoistamisen lisäksi toinen suomen kielen käsittelyyn paremmin soveltunut keino on ollut taivutusvartaloiden tuottaminen (inflectional stem generation). Kyseessä on tavallaan lemmauksen ja stemmauksen käänteinen toiminto: ensin mainituissa vartalot tuotetaan "reduktiivisesti" palauttamalla taivutetut sanat perus- tai vartalomuotoonsa; taivutusvartalo-ohjelmat (esim. "Finstems", "Hahmotin") puolestaan tuottavat vartalot "generatiivisesti" perusmuotoisista sanoista.


title: Kantava kasvualusta

text: Kantava kasvualusta on erityinen kasvualusta, jota käytetään lähinnä kaupunkialueilla katupuille. Sen ideana on toimia samaan aikaan sekä kadun kantavana rakenteena että puiden kasvualustana. Kantavana eli tukirakenteena toimii järeä lohkottu kiviseos, joka tiivistetään painumattomaksi ja jonka väliin sekoitetaan puita varten kasvualustaseosta.


title: Kantava kasvualusta

text: Puut tarvitsevat riittävästi tilaa juurilleen, jotta ne kasvaisivat hyvin ja katualueilla tilaa on usein käytettävissä vähän. Lisäksi ongelmana on katurakenteen pinnoitteen laadun ja tasaisuuden turvaaminen, jotta kasvualustarakenne palvelisi myös puiden tarpeita. Näistä lähtökohdissa Euroopassa on kehitetty kasvualustatekniikoita, joita Suomessa nimitetään kantaviksi kasvualustoiksi. Suomessa kantavia kasvualustoja alettiin rakentaa 1990-luvun puolivälissä.


title: Yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut 2014

text: Vuoden 2014 yleisurheilun sisäratojen MM-kilpailut järjestettiin 7.–9. maaliskuuta 2014 Puolan Sopotissa. Kilpailut olivat järjestyksessään 16. sisäratojen MM-kisat.


text: Sopot oli ainut ehdokas isäntäkaupungiksi, kun Kroatian Zagreb päätti vetäytyä.


text: (*) juoksivat alkuerissä


title: Dasavathaaram

text: Dasavathaaram on vuonna 2008 ilmestynyt intialainen tamilinkielinen katastrofielokuva, jonka on ohjannut K. S. Ravikumar. Elokuvan pääosarooleissa nähdään ”universaali sankari” Kamal Haasan, joka on myös käsikirjoittanut tarinan. Naispääosissa esiintyvät kaksoisroolin tekevä Asin Thottumkal sekä Mallika Sherawat.


title: Dasavathaaram

text: Elokuva kertoo vaarallisen biologisen aseen kehittäneestä tiedemies Balram Naidusta, joka yrittää estää luomuksensa joutumista terroristien käsiin, ja siitä kuinka Haasanin esittämien eri aikakausilta ja eri puolilta maailmaa kotoisin olevien kymmenen henkilön elämät liittyvät toisiinsa.


title: Dasavathaaram

text: Elokuva menestyi hyvin. Se sai vuoden 2008 parhaan elokuvan Tamil Nadu State Film Awards -palkinnon. Kamal Haasan palkittiin parhaan miesnäyttelijän roolisuorituksesta, Vaali parhaasta sanoituksesta ja Michael Westmore ja Kothandapani parhaasta maskeerauksesta.


title: Dasavathaaram

text: Vijay Awards -palkintogaalassa "Dasavathaaram" toi Kamal Haasanille vuoden parhaan sankarin, parhaan konnan, parhaan koomikon ja parhaan käsikirjoittajan palkinnot. Gautami Tadimalla palkittiin parhaasta puvustuksesta.


title: Robert Crais

text: Robert Crais (s. 20. kesäkuuta 1953 Independence, Louisiana) on yhdysvaltalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hän asuu Kaliforniassa ja kirjoittaa dekkarityyppisiä kirjoja.


title: Robert Crais

text: Joe Pike on päähenkilö viimeisemmissä kirjoissa, joista suomeksi ovat ilmestyneet "Varkaiden Laki" (Karisto 2012) ja "Vartija" (Karisto 2013). "Panttivangit"-kirjan pohjalta on tehty elokuva "Panttivanki" (2005), jossa pääosaa näyttelee Bruce Willis.


title: Ahti Pelttari

text: Ahti Kalervo "Zapa" Pelttari (s. 1961) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä, joka aloitti uransa punkin ja uuden aallon saralla. Hänet tunnetaan parhaiten 1970-luvun lopulla perustetusta yhtyeestä Kadotetut, jossa hän myös soittaa bassoa. Pelttari on esiintynyt myös nimillä Ahti, Zapa ja Zapa Punaparta. Levytyksiä hän on tehnyt Johanna Kustannuksen eri levymerkeille, ja myös pienkustantamoille sekä omakustanteita.


title: Tolocirio

text: Tolocirio on Espanjan kunta Kastilia ja Leónin itsehallitoalueella Segovian maakunnassa. Se sijaitsee maakunnan länsiosassa Segovian luoteispuolella. Kunnassa on arviolta 56 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 9,44 neliökilometriä.


title: Musa Silver

text: Elli Elisabeth "Musa" Silver (16. helmikuuta 1907 Pori – 2000 Milano ) oli suomalainen oopperalaulaja sekä diplomaatti. Hänen laulajanuransa kesti vain muutamia vuosia 1930-luvulla, jonka jälkeen Silver toimi kolmen vuosikymmenen ajan Suomen vara- ja pääkonsulina Milanossa. Hän oli Suomen ensimmäinen konsulin tehtävään nimitetty nainen.


title: Musa Silver

text: Porin viidennessä kaupunginosassa syntynyt Musa Silver kirjoitti ylioppilaaksi Porin tyttölyseosta vuonna 1930, jonka jälkeen hän aloitti lääketieteen opinnot Helsingin yliopistossa. Silver jatkoi myös Porissa aloittamaansa musiikkiharrastusta opiskelemalla laulua kansalaisopistossa. Ensikonserttinsa hän teki Helsingissä vuonna 1933.


title: Musa Silver

text: Silver jatkoi lauluopintojaan Milanossa, jossa hän opiskeli muun muassa tunnetun italialaisen sopraanon Giannina Arangi-Lombardin johdolla. Vuonna 1936 Silver voitti Wienissä järjestetyn kansainvälisen laulukilpailun. Hän lauloi 1930-luvulla muun muassa Rooman oopperatalossa ja Zürichin Tonhallessa sekä konsertoi eri puolilla Keski-Eurooppaa. Suomen, Italian ja Sveitsin lisäksi Silver esiintyi Saksassa, Unkarissa ja Tšekkoslovakiassa.


title: Musa Silver

text: Musa Silver ei tiettävästi tehnyt yhtään levytystä, mutta hän lauloi useissa eri radioissa. Yleisradion lisäksi Silver esiintyi ainakin Italian, Saksan, Itävallan ja Sveitsin radioissa. Yleisradion arkistossa häneltä on säilynyt ainoastaan yksi nauhoitus vuodelta 1935.


title: Musa Silver

text: Toisen maailmansodan sytyttyä Silver jätti oopperalavat ja alkoi vuonna 1941 työskentelemään sihteerinä Suomen Milanon pääkonsulaatissa. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 1951 saakka, ollen vuodet 1944–1945 Bernin suurlähetystön sihteerinä.


title: Musa Silver

text: Vuonna 1952 Musa Silver nimitettiin Suomen Milanon varakonsuliksi. Hän oli ensimmäinen konsulin tehtäviä hoitanut suomalainen nainen. Vuonna 1961 Silveristä tehtiin pääkonsuli, jona hän toimi aina vuoteen 1979 saakka.


title: Musa Silver

text: Silverin ystäväpiiri Italiassa käsitti vuosikymmenten aikana suuren joukon maassa vaikuttaneita suomalaisia eri alojen taiteilijoita sekä Italiassa vierailleita poliitikkoja ja yhteiskunnallisia vaikuttajia. Hän ystävystyi muun muassa kirjailija Mika Waltarin kanssa, jonka Silver järjesti hoitoon tämän sairastuttua uupumukseen Italian matkallaan vuonna 1953.


title: Musa Silver

text: Musa Silver sai ansioistaan useita kunnimerkkejä. Hänelle myönnettiin muun muassa Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan suurristi ja Suomen Leijonan ritarimerkki. Lisäksi Silver sai korkeimman italialaisen kunniamerkin Italian tasavallan ansioritarikunnan suurristin.


title: Musa Silver

text: Musa Silver kuoli kotikaupungissaan Milanossa 93-vuotiaana vuonna 2000.


title: 100 Greatest Britons

text: 100 Greatest Britons oli Britannian yleisradioyhtiö BBC:n syksyllä 2002 järjestämä kilpailu, jossa katsojat saivat valita äänestämällä ”historian merkittävimmät britit”. Kymmenen eniten ääntä saanutta henkilöä esiteltiin sen jälkeen Great Britons -nimisessä television dokumenttisarjassa. Ohjelman formaatti kopioitiin seuraavina vuosina useisiin maihin. Suomessa Yleisradio järjesti vuonna 2004 vastaavan äänestyksen nimellä Suuret suomalaiset.


title: 100 Greatest Britons

text: 100 Greatest Britons -äänestyksen loppukilpailussa annettiin kaksi miljoonaa ääntä ja sen voitti pääministeri Winston Churchill (1874–1965). Kymmenen kärkeen sijoittuivat myös insinööri Isambard Kingdom Brunel, Walesin prinsessa Diana, luonnontieteilijä Charles Darwin, näytelmäkirjailija William Shakespeare, tiedemies Isaac Newton, kuningatar Elisabet I, muusikko John Lennon, amiraali Horatio Nelson ja lordiprotektori Oliver Cromwell.


title: Riaza

text: Riaza on kunta Segovian maakunnassa Espanjassa. Riazan pinta-ala on 149 neliökilometriä. Asukkaita oli 2187 vuonna 2016. Etäisyyttä Segoviaan on 73 kilometriä. Postinumero on 40500.


title: Purppuranätkelmä

text: Purppuranätkelmä ("Lathyrus cicera") nätkelmiin kuuluva hernekasvilaji. Sitä käytetään rehukasvina.


title: Purppuranätkelmä

text: Laji esiintyy Euroopassa ja Aasiassa: Etelä-Euroopassa Portugalista Kreikkaan, Sveitsissä, Ukrainassa, Makaronesiassa, Pohjois-Afrikassa, Aasiassa länsiosasta Keski-Aasiaan sisäosaan. Purppuranätkelmä on löydetty Suomen alueella kerran, Helsingin Lauttasaaressa vuonna 1940, Marokosta tuodun korkkikaarnan mukana levinneenä tulokaskasvina.


title: Janne Ojala

text: Janne Ojala on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten metalliyhtyeiden Gloomy Grimin ja Twilight Opheran rumpalina. Vuosina 1999–2004 hän soitti myös goottimetallin yhtyeessä Silentiumissa.


title: Ruunarinteet

text: Ruunarinteet on vuonna 1965 avattu laskettelukeskus Savonlinnassa. Keskus sijaitsee 9 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Rinteitä on kuusi, joista neljä on valaistu, ja rinteiden pituudet ovat 200-630 metriä ja korkeusero on enimmillään 85 metriä. Ruunarinteillä on lasten rinne, pulkkamäki ja lumilautailijoille Snow Park, välinevuokraamo, rinnekahvio ja laavu. Ankkurihiihtohissin kapasiteetti on 1400 henkilöä tunnissa. Ruunarinteen huipulta aukeaa maisema Pihlajavedelle


title: Fritz ter Meer

text:
Fritz ter Meer (4. heinäkuuta 1884 – 27. lokakuuta 1967) oli saksalainen kemisti ja natsisotarikollinen.
Fritz ter Meer oli 1925–1945 IG Farbenin johtokunnassa, jossa osallistui keskitysleirisuunnitteluun. Fritz ter Meer tuomittiin 1948 Nürnbergin oikeudenkäynnissä seitsemäksi vuodeksi vankilaan. Päästyään vapaaksi 1951 hänestä tuli lääketeollisuus-yhtiö Bayerin johtokunnan puheenjohtaja (Aufsichtsratsvorsitzender).


title: Pierre McGuire

text: Pierre McGuire (s. 8. elokuuta 1961, Englewood, New Jersey) on yhdysvaltalainen jääkiekkoasiantuntija ja entinen valmentaja. Hän on toiminut vuodesta 2011 lähtien NBC-kanavan kommentaattorina, ja on työskennellyt myös TSN-kanavalla kommentaattorina.


title: Pierre McGuire

text: Valmennusurallaan McGuire on voittanut Stanley Cupin kahdesti, toimiessaan Pittsburgh Penguinsin apuvalmentajana 1990-luvun alussa. Lisäksi McGuire toimi Hartford Whalersin päävalmentajana 67 ottelun ajan kaudella 1993–1994.


title: Geoffrey Unsworth

text: Geoffrey Unsworth (1914 Lancashire, Englanti – 29. lokakuuta 1978 Bretagne, Ranska) oli brittiläinen elokuvaaja.


title: Geoffrey Unsworth

text: Vuosina 1932–1937 Unsworth työskenteli Gaumont British Picture Corporationilla ja siirtyi myöhemmin Technicolorin palvelukseen. Hän voitti uransa aikana kaksi Oscaria ja viisi BAFTA-palkintoa. Lisäksi Unsworth sai Brittiläisen imperiumin upseerin (OBE) arvonimen vuonna 1976. Hän kuoli "Tess – viattomuuden tarinan" kuvausten aikana.


title: Nokkosverbena

text: Nokkosverbena eli nokkosrautayrtti ("Verbena urticifolia") on verbenakasveihin kuuluva laji, jota kasvaa Pohjois-Amerikassa. Se on monivuotinen ruoho, jolla on isonokkosta ("Urtica dioica") muistuttavat sahalaitaiset lehdet ja pienet valkoiset kukat.


title: Nokkosverbena

text: Nokkosverbena esiintyy Yhdysvaltojen ja Kanadan itä- ja keskiosissa länsisuunnassa Teksasiin ja Saskatchewaniin asti. Laji on löydetty Suomen alueella kerran, Helsingin Pasilan kaatopaikalta vuonna 1965.


title: Altum

text: Altum on suomalaisen metalliyhtyeen Silentiumin toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2001 levymerkillä Spikefarm Records.


title: Mychael Danna

text: Mychael Danna (s. 20. syyskuuta 1958) on kanadalainen elokuvamusiikin säveltäjä.


title: Fasettiluokitus

text:
Fasettiluokitus on luokittelujärjestelmä, jossa tiedonalaa kuvaillaan eri näkökulmista . Fasetit ovat toisistaan riippumattomia, toisensa poissulkevia kategorioita , esimerkiksi luokittelu muodon, värin, materiaalin ja iän perusteella. Fasettiluokitusta sovelletaan käytännössä esimerkiksi verkkosivustojen sisällön järjestämisessä. Sivuston eri alasivut ovat fasetteja. Fasettiluokituksen teoreettisempi käyttötarkoitus on tiedon luokittaminen ja erikoisalojen tesaurusten rakentaminen. Fasettiluokituksen fasetit muodostetaan fasettianalyysin avulla (katso alla).
Hyvä esimerkki fasettiluokituksesta on intialaisen S. R. Ranganathanin (1892-1972) vuonna 1933 kehittämä Kaksoispisteluokitus (Colon Classification). Ranganathanin luomista faseteista eli käsitekategorioista käytetään lyhennettä PMEST, jossa P (Personality) tarkoittaa henkilöä, toimijaa tai aihetta, M (Matter) materiaalia tai ominaisuutta, E (Energy) toimintaa, S (Space) paikkaa ja T (Time) aikaa.
Esimerkki fasettiluokituksesta:


title: Fasettiluokitus

text:
Puisten huonekalujen suunnittelu 1800-luvun Suomessa
P huonekalut


title: Fasettiluokitus

text: M puu


title: Fasettiluokitus

text: E suunnittelu


title: Fasettiluokitus

text: S Suomi


title: Fasettiluokitus

text:
T 1800-luku
Aikaisemmat luokitusjärjestelmät olivat enumeratiivisia eli luettelevia. Enumeratiivisiksi kutsutaan luokitusjärjestelmiä, joissa on valmiiksi pyritty luomaan luokka kaikille yleisille ja spesifeille asioiden tai sisällöllisten piirteiden yhdistelmille, joita dokumenteilla voi olla. Luokkia on vaikea lisätä jälkeenpäin, koska kaikki käytettävissä olevat luokat on jo lueteltu. Ongelmallista on luokitella aineistoa, joka käsittelee kahta tai useampaa aihepiiriä tai aihepiiriä, jota luokitusjärjestelmä ei tunne.
Näihin ongelmiin Ranganathan pyrki löytämään ratkaisun kehittämällä Kaksoispisteluokituksen, joka hyödyntää fasetointia eri aiheiden organisoinnissa. Alun perin järjestelmä oli tarkoitettu kirjojen luokitteluun. Järjestelmä mahdollistaa tarkan sisällönkuvailun, mutta kirjojen fyysiseen järjestämiseen hyllyissä siitä ei ollut apua, koska yksittäinen kirja voi olla vain yhdessä paikassa kerrallaan. Digitaalisten aineistojen määrän kasvaessa fasettiluokituksen hyödyt tulivat paremmin esiin. Sen avulla on mahdollista järjestää laajoja, erityyppisiä aineistoja sisältäviä sivustoja, joiden sisältö muuttuu usein. Fasettiluokitus sopii hyvin kuvailemaan aineistoa, jota on vaikea sovittaa yhden otsikon alle.
Fasettiluokituksen etu on kuitenkin joustavuus. Se on helposti muokattavissa, jos sisältö laajenee tai muuttuu. Luokitus tarjoaa helposti ymmärrettävän ja yksinkertaisen rakenteen suurten aineistojen hallintaan.
Fasettiluokitusta voidaan hyödyntää verkkosivujen sisällön järjestämisen lisäksi myös tiedonhaussa. Esimerkiksi Helsingin kaupunginkirjaston ylläpitämässä fiktiivisen aineiston asiasanasto Verkko-Kaunokissa asiasanoja on mahdollista hakea esimerkiksi 1. genren, lajin tai tyylin, 2. teeman, 3. henkilön tai toimijan, 4. paikan tai 5. ajan perusteella. Palveluissa voidaan hakea millä tahansa fasetilla, jolloin käyttäjä voi valita oman lähestymistapansa. Ongelmaksi voi tosin muodostua, että jos hakupyyntö on liian tarkkaan rajattu hyvin monen fasetin yhdistelmä, pyyntö ei täsmää mihinkään aineiston dokumenttiin.


title: Fasettiluokitus

text: Fasettianalyysia hyödynnetään tesaurusten laadinnassa. Sen avulla voidaan selvittää tietyn aihepiirin keskeiset käsitteet ja niiden suhteet. Ennen fasettianalyysin tekoa voidaan valita valmiit peruskategoriat, esimerkiksi PMEST, joita voidaan soveltaa ja muokata myöhemmin tarpeen mukaan. Fasettianalyysi aloitetaan tutustumalla aihealueeseen. Aihepiiriin liittyviä yleis- ja erikoistermejä poimitaan alan kirjallisuudesta, hakukysymyksistä tai itse ideoiden. Erikoisalan tesaurusta luotaessa alan erikoistermit pyritään keräämään kattavasti asiantuntijoilta ja kirjallisuudesta. Näitä valittuja termejä kutsutaan isolaateiksi. Synonyymit poistetaan valitsemalla vain yksi käsitettä parhaiten kuvaava termi.


title: Fasettiluokitus

text: Isolaatit ryhmitellään fasettien alle. Fasettien alle liitettyjä isolaatteja kutsutaan fokuksiksi. Tässä vaiheessa fasetteja voidaan muokata tai jättää pois, jos kaikkia ei tarvita. Muodostuneiden fasettien sisällä voidaan fokukset lajitella edelleen pienempiin ryhmiin eli alafasetteihin. Lopuksi fokukset järjestetään fasettien sisällä semanttisten suhteiden perusteella hierarkioiksi tai niistä voidaan muodostaa kronologinen tai aakkosellinen luettelo. Käyttäjän näkökulma on tärkeä huomioida eli miten tietoa todennäköisesti haetaan. Tätä voidaan selvittää tutkimalla tehtyjä tiedonhakupyyntöjä tai kysymällä ihmisiltä, millä perusteilla he hakisivat tietoa.


title: Seducia

text: Seducia on Silentiumin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 25. tammikuuta 2006.


title: Åhus

text: Åhus on taajama Kristianstadin kunnassa Etelä-Ruotsissa. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen maakunnassa Itämeren Hanöbuktenin rannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 423 asukasta.


title: Åhus

text: Åhus on aikaisemmin ollut kauppala. Sillä oli käytössään oma vaakuna. Åhus on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon.


title: Åhus

text: Åhusissa sijaitsee Absolut Companyn vodkatislaamo.


title: SI.VM E.T A.V.VM

text: SI.VM E.T A.V.VM on suomalaisen goottimetallin yhtyeen Silentiumin EP-levy. Se on julkaistu vuonna 2001 levymerkillä Spikefarm Records.