title: HMS Anthony (H40)

text:
Huhti-toukokuussa alus oli Intian valtamerellä, jossa se otti osaa Madagaskarin valtaukseen. Alus oli 24.–31. elokuuta Selbornen kuivatelakalla Simon’s Townissa Etelä-Afrikassa.
Alus oli tammi-helmikuun 1944 Gibraltarilla, jossa se osallistui Saksan laivaston sukellusveneen "U-761" tuhoamiseen.


title: HMS Anthony (H40)

text: Alus muutettiin toukokuussa sukellusveneentorjunta-alukseksi poistamalla muut paitsi A- ja X-tykit. Alus oli 24. joulukuuta suojaamassa yhdessä neljän muun aluksen kanssa saattuetta, jonka puolustuksen "U-486" läpäisi ja upotti joukkojenkuljetusalus "SS Leopoldin".


title: HMS Anthony (H40)

text: "Anthony" siirrettiin tammikuussa 1946 lentokoneiden maalialukseksi Forthiin korvaamaan "HMS Rapidin" ja reserviin 27. maaliskuuta. Pian sen jälkeen aluksen myynti romutettavaksi hyväksyttiin, mutta kuusi kuukautta myöhemmin alus sijoitettiin koeajoihin Ship Target Trials Committeelle. Alus luovutettiin 18. elokuuta 1947 BISColle ja se saapui toukokuussa 1948 hinattuna romutettavaksi Trooniin West of Scotland Shipbreaking Companylle.


title: HMS Anthony (H40)

text: Aluksen toisen maailmansodan aikaiset päälliköt olivat:


title: HMS Arrow (H42)

text: HMS Arrow (viirinumero H42) oli vuonna 1930 valmistunut Britannian Kuninkaallisen laivaston A-luokan hävittäjä. Alus palveli 1930-luvulla Välimeren laivaston 3. hävittäjälaivueessa, kunnes se vuonna 1937 sijoitettiin reserviin. Toisen maailmansodan alkaessa alus palautettiin palvelukseen 16. hävittäjälaivueeseen. Aluksi alus suojasi laivueen mukana saattueita ja osallistui muun muassa Kotilaivaston mukana Norjan taisteluihin. Norjassa tulleiden vaurioiden korjaamisen jälkeen alus siirrettiin Välimerelle, jossa se suojasi Maltalle matkaavia saattueita. Välimereltä alus siirrettiin Intian valtamerelle, missä se osallistui Madagaskarin valtaukseen. Alus määrättiin palaamaan Välimerelle tukemaan Sisilian maihinnousua. Ollessaan Algerin satamassa "Arrow" vaurioitui korjauskelvottomaksi, kun vieressä ollut ammuslaiva "Fort la Monten" räjähti 4. elokuuta 1943.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus tilattiin 6. maaliskuuta 1928 Vickers-Armstrongilta Barrow-in-Furnessista osana vuoden 1927 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 20. elokuuta 1928 telakkanumerolla 642. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta 1929 ja se valmistui 14. huhtikuuta 1930.


title: HMS Arrow (H42)

text: "Arrow" otettiin palvelukseen 23. huhtikuuta Chathamissa, jolloin se liitettiin Välimeren laivaston 3. hävittäjälaivueeseen. Alus oli Välimerellä, kunnes se lähti 5. maaliskuuta 1931 "HMS Activen" ja "HMS Codringtonin" kanssa paluumatkalle Britteinsaarille. Alus siirrettiin 18. maaliskuuta Chathamin telakalle turbiinihuoltoon, ja palvelukseen se palasi 11. heinäkuuta. Alus lähti Gibraltarille ja liittyi uudelleen 3. hävittäjälaivueeseen, jossa se palveli huhtikuuhun 1937 saakka. Tuona aikana alus oli huollettavana Chathamissa 30. elokuuta – 17. lokakuuta 1932, Maltalla 23. lokakuuta 1933 – 9. tammikuuta 1934 ja Sheernessissä 29. huhtikuuta – 29. kesäkuuta 1935. Viimeisen palvelusrupeamansa lopulla alus palveli Espanjan etelärannikolla elokuusta lokakuuhun ja marraskuusta joulukuuhun 1936 sekä tammikuusta huhtikuuhun 1937.


title: HMS Arrow (H42)

text: Sheernessissä 6. toukokuuta 1937 alkaneen huollon valmistuttua 17. heinäkuuta alukselle oli asennettu muun muassa kaikuluotain. Alus siirrettiin Sheernessissä reserviin risteilijä "HMS Cardiffin" majoitusalukseksi maaliskuuhun 1938 saakka. "Arrow" palautettiin palvelukseen 2. maaliskuuta Portsmouthin paikallislaivueeseen, mihin se kuului aina elokuuhun 1939 saakka. Tuosta ajasta alus oli telakalla Portsmouthissa 11. marraskuuta 1938 – 10. tammikuuta 1939. Münchenin kriisin aikaan alus oli täysin miehitetty ja se varjosti Englannin kanaalin läpi matkannutta Saksan laivaston taistelulaiva "Deutschlandia".


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus osallistui elokuussa 1939 resevilaivaston katselmukseen. Toisen maailmansodan syttyessä alus muodosti sisaraluksineen, lukuun ottamatta "HMS Activea", 18. hävittäjälaivueen Kanaalin läntisen kulkureitin alaisuuteen ().


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus siirrettiin 24. lokakuuta Devonportin telakalle turbiinivian vuoksi. Palvelukseen se palasi 10. tammikuuta 1940 Portsmouthin laivastotukikohtaan sijoitettussa 16. hävittäjälaivueessa. Alus suojasi seuraavana päivänä yhdessä sisaralustensa "HMS Achatesin" ja "HMS Anthonyn" kanssa taistelulaiva "HMS Royal Sovereignia", joka suojasi saattuetta matkalla Halifaxiin. Alus palasi 30. tammikuuta Devonportin telakalle turbiineissa edelleen esiintyvien ongelmien vuoksi ja palvelukseen 10. maaliskuuta.


title: HMS Arrow (H42)

text: 22. huhtikuuta alus siirrettiin Kotilaivaston Scapa Flow’hun sijoitettuun 12. hävittäjälaivueeseen osaksi operaatio Rupertia/R4 Norjan rannikolla. Sen tehtävänä oli laivueen mukana tukea joukkojen siirtoa Norjaan ja muutenkin Norjan taisteluita. Alus siirtyi operaatiossa Sicklessä Rosythiin. Neljään risteilijään sekä "Arrow’hun" ja "Acheroniin" nousi 16. huhtikuuta prikaatikenraali Morganin johtamat kaksi territoriaalipataljoonaa (5th Leicestershire ja 8th Sherwood Foresters) varusteineen, joihin kuului muun muassa neljä Boforsin 40 millimetrin ilmatorjuntakanuunaa, kuljetettavaksi Namsokseen. Seuraavana päivänä osasto lähti merelle, ja alukset laskivat 19. huhtikuuta kuljettamansa joukot maihin Åndalsnesissa, minkä jälkeen hävittäjät palasivat Rosythiin. Alus lähti 24. huhtikuuta kuljettamaan joukkoja ja materiaalia Rosythista Norjan rannikolle risteilijöiden "HMS Birminghamin" ja "HMS Yorkin" sekä hävittäjien "HMS Acheronin" ja "HMS Griffinin" kanssa. Joukot laskettiin seuraavana päivänä määränpäässä maihin.


title: HMS Arrow (H42)

text: 26. huhtikuuta alus lähti Moldesta "HMS Birminghamin", "HMS Manchesterin" ja "HMS Acheronin" kanssa etsimään havaittuja troolareita, joiden uskottiin kuljettavan täydennyksiä saksalaisjoukoille. Osasto kohtasi Åndalsnesin edustalla Saksan laivaston troolari "Schleswigin" (Schiff 37). Taistelun aikana "Birmingham" törmäsi "Arrow’hun", joka vaurioitui pahoin. Se palasi seuraavana päivänä Britteinsaarille "Acheronin" suojaamana. "Arrow" otettiin 29. huhtikuuta Middlesbroughissa telakalle, mistä se palasi 13. toukokuuta Norjan rannikolle avustamaan joukkojen evakuoinnissa. Norjan operaatioista vapauduttuaan "Arrow" jatkoi laivueensa mukana saattuepalveluksessa.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus oli 22. kesäkuuta 1941 alkaen Smith’s Docksin telakalla Middlesboroughissa. Siellä ollessaan se määrättiin ulkomaan palvelukseen. Alus vapautui telakalta ja aloitti koeajot 20. marraskuuta sekä valmistautumisen palvelukseen itäisellä Välimerellä.


title: HMS Arrow (H42)

text: "Arrow", "HMS Gurkha", "HMS Zulu", "HMAS Nestor" ja "HMS Foxhound" sekä niiden suojaama risteilijä "HMS Dido" lähtivät 18. joulukuuta Gibraltarille, jonne ne saapuivat 21. joulukuuta. Osasto jatkoi seuraavana päivänä matkaansa Maltalle, jonne se saapui 24. joulukuuta. Osasto liittyi "HMS Ajaxiin" ja sen suojana olleisiin "HMS Livelyyn" ja "HMS Lanceen", joiden mukana osasto suojasi operaatio MF1:n saattueen ME8 Aleksandriaan. Aleksandriaan 29. joulukuuta saavuttuaan "Arrow" liittyi muun osaston mukana Välimeren laivastoon.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus joutui 12. tammikuuta 1942 sukellusveneen laukaiseman torpedon maaliksi. Onnistuttuaan väistämään torpedon alus etsi "HMS Heron" kanssa tuloksetta sukellusvenettä. Alus suojasi 24. tammikuuta saattueen MF4 Maltalle. Se aloitti paluumatkan Aleksandriaan 26. tammikuuta luovutettuaan "HMS Breconshiren" suojaamistehtävän Force K:lle. Paluumatkalla alus suojasi Force B:n kanssa palaavaa saattuetta ME9, joka oli saapunut kohtaamispaikalle Force K:n suojaamana. Alus saapui saattueen mukana Aleksandriaan 28. tammikuuta.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus liitettiin 12. helmikuuta operaation MF5 Maltalle matkaavia saattueita MW9 ja MW9A suojaavaan osastoon. Seuraavana päivänä saattue joutui ilmahyökkäykseen, jolloin "SS Clan Campbell" vaurioitui pahoin ja se lähetettiin Tobrukiin. Ilmahyökkäykset jatkuivat 14. helmikuuta, jolloin "SS Clan Chattanin" miehistö joutui jättämään palavan aluksensa. Samana päivänä saattue luovutettiin Force K:lle Maltalle toimitettavaksi ja vastaanotettiin "HMS Breconshiren" ja kolmen rahtialuksen muodostama saattue ME10 toimitettavaksi Aleksandriaan, jonne saavuttiin 15. helmikuuta.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus siirrettiin maaliskuussa Intian valtamerelle Itäiseen laivastoon.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus saapui 4. huhtikuuta 1942 Malediiveille Addun atollin eteläisimmälle saarelle Ganille, jossa se määrättiin suojaamaan taistelulaivoja "HMS Ramillies", "HMS Royal Sovereign", "HMS Resolution" ja "HMS Revenge" sekä lentotukialus "HMS Hermestä" yhdessä risteilijöiden "HMS Caledon", '"HMS Dragon", Alankomaiden laivaston "Hr. Ms. Jakob van Heemskerckin" sekä hävittäjien "HMS Fortunen", "HMS Griffinin", "HMAS Normanin", "HMAS Vampiren", "HMS Decoyn", "HMS Scoutin" ja Alankomaiden laivaston "Hr. Ms. Isaac Sweersin" kanssa. Osasto muodosti Force B:n.


title: HMS Arrow (H42)

text: "Arrow" siirtyi 6. huhtikuuta Force B:n mukana Kilindiniin Brittiläiseen Itä-Afrikkaan Japanin laivaston ilmavoimien upotettua "HMS Hermeksen" Ceylonin vesillä. Alus määrättiin 15. huhtikuuta sukellusveneentorjuntatehtäviin Madagaskarin ja Hyväntoivonniemen väliselle reitille.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus määrättiin 20. toukokuuta telakalle toimintahäiriöiden vuoksi ja se otettiin Durbanissa telakalle seuraavana päivänä. Alus palasi palvelukseen 2. heinäkuuta, jolloin se jatkoi samoissa tehtävissä. Alus määrättiin syyskuussa tukemaan Madagaskarin valtauksen loppuun saattamista operaatiossa Stream. Alus kuului Force M:ään muodostettuun 3. hävittäjälaivueeseen yhdessä hävittäjien "HMS Active", "HMS Blackmore" ja "HMS Inconstant" kanssa. Laivue suojasi 9. syyskuuta Majungan maihinnousualuetta. Alus vapautettiin 30. syyskuuta operaatiosta, jolloin se purjehti Freetowniin suojaamaan Etelä-Atlantin saattueita.


title: HMS Arrow (H42)

text: Hyväntoivonniemen reitillä lisääntyneiden sukellusvenehavaintojen vuoksi "Arrow" siirrettiin 8. lokakuuta yhdessä "HMS Activen" ja "HMS Foxhoundin" kanssa Kapkaupunkiin. Alus poistettiin marraskuussa palveluskäytöstä jatkuvien turbiiniongelmien vuoksi ja se määrättiin telakalle Middlesbroughiin, jonne se saapui 18. marraskuuta.


title: HMS Arrow (H42)

text: Alus palasi palvelukseen 20. maaliskuuta, jonka jälkeen se purjehti Scapa Flow’hun koulutukseen. Alus osui 10. huhtikuuta sataman suojapuomiin, minkä seurauksena se siirrettiin Green and Silley Weirin telakalle Blackwalliin Lontooseen korjattavaksi.


title: HMS Arrow (H42)

text: Telakalta 30. toukokuuta palattuaan "Arrow" määrättiin Välimeren laivastoon. Alus oli aluksi koulutuksessa Scapa Flow’ssa, mistä se määrättiin 3. kesäkuuta aktiivipalvelukseen Gibraltarille sijoitettuun 3. hävittäjälaivueeseen. Alus oli 14. kesäkuuta valmis aloittamaan purjehduksen uuteen sijoituspaikkaansa, ja se liittyi 21. kesäkuuta Clydessä hävittäjäosastoon suojaamaan yhdistettyä saattuetta KMF17 Gibraltarille ja WS31 Lähi-itään ja Intiaan. Alus erkani saattueen KMF17 mukana osastosta Freetownista saapuneen suojueen saavuttua 26. kesäkuuta, jonka jälkeen se purjehti saattueen mukana Gibraltarille.


title: HMS Arrow (H42)

text: "Arrow" määrättiin heinäkuussa Itäiseen tukiryhmään () tukemaan Sisilian maihinnousua. Alus siirtyi 10. heinäkuuta alueelle huoltosaattueen mukana. Se vaurioitui 4. elokuuta 1943 Algerin satamassa, kun aluksen vieressä olleen ammuslaiva "Fort la Monte" räjähti. Alus hinattiin Gibraltarille tilapäiskorjauksia varten, ja sieltä se hinattiin 19. marraskuuta Tarantoon telakalle, jonne se saapui 27. marraskuuta.


title: HMS Arrow (H42)

text: Aluksen saamien vaurioiden korjaaminen aloitettiin tammikuussa, mutta syyskuuhun mennessä se todettiin korjauskelvottomaksi. Korjaustyö keskeytettiin 17. lokakuuta ja aluksen varusteiden purkaminen aloitettiin. Ase- ja viestijärjestelmät oli saatu poistettua tammikuuhun 1945 mennessä, minkä jälkeen aluksen hylky makasi Taranton satamassa. Se romutettiin toukokuussa 1949.


title: Elisha Levy

text: Elisha Levy (, s. 18. marraskuuta 1957) on israelilainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Kesäkuusta 2018 lähtien hän on toiminut Maccabi Petah Tikvan päävalmentajana.


title: Elisha Levy

text: Jerusalemissa syntynyt Levy muutti 1960-luvun alussa perheineen Beit She'anin kaupunkiin, jossa hän aloitti jalkapalloilijan uransa Hapoel Beit She'anin joukkueessa. Levy onnistui 17-vuotiaana 1974 murtautumaan seuran edustjoukkueen miehistöön. Kaiken kaikkiaan Levy edusti Beit She'ania kahdeksan vuotta Israelin 3. ja 2. divisioonissa.


title: Elisha Levy

text: 1982 Levy siirtyi Maccabi Haifaan, joka pelasi silloisessa pääsarjassa, Liga Leumitissa. Levy nousi seuran kapteeniksi ja kuului kaudella 1982/83 avainmiehistöön. Kauden lopulla Levy putosi kuitenkin avauksesta ja 1983 hän jätti seuran siirtyen Hapoel Petah Tikvaan. Neljän kauden jälkeen Levy jätti seuran ja palasi vielä uransa viimeisiksi kausiksi kasvattajaseuraansa Hapoel Beit She'aniin, jossa lopetti uransa 32-vuotiaana 1989.


title: Elisha Levy

text: Levy aloitti valmennusuransa Beit'Sheanissa 1989. Hän luotsasi seuraa kuuden vuoden ajan nostaen sen kaudella 1992/93 Israelin 2. divisioonaan. Seuraavana vuonna Levy teki seuran kanssa historiaa nostamalla sen ensi kertaa pääsarjatasolle. Debyyttikausi pääsarjatasolla oli vaikea, mutta seura onnistui säilyttämään sarjapaikkansa.


title: Elisha Levy

text: Levy jätti Beit'Sheanin kauden jälkeen ja siirtyi Maccabi Herzliyan päävalmentajaksi, mutta sai potkut kauden jälkeen huonojen tulosten vuoksi. Kauden 1996/97 hän valmensi Tzafirim Holonia, kunnes palasi takaisin Hapoel Beit'Sheaniin. Kausi loppui ikävissä tunnelmissa, kun Levyä joukkueineen syytettiin sopupelistä kauden päätösottelussa Beitar Jerusalemia vastaan. Tuossa ottelussa Beitar vei voiton ja varmisti samalla myös Israelin mestaruuden. Beit'Sheanin väitettiin hävinneen tuo ottelu tahallaan.


title: Elisha Levy

text: Levy jatkoi Beit'Sheanissa vielä yhden kauden kunnes siirtyi 1999 Hapoel Ironi Rishon LeZionin päävalmentajaksi. Hän luotsasi seuran kaudella 1999/2000 komeasti liigassa kuudenneksi, mikä oli seuran kautta aikain paras liigasijoitus. Levy jatkoi seurassa myös kaudella 2000/01, mutta seurajohdon vaihduttua hän sai potkut kauden lopulla. Potkujensa jälkeen Levy palkattiin Hapoel Kfar Saban peräsimeen, mutta hyvästä yrityksestä huolimatta hän ei onnistunut pelastamaan seuraa putoamiselta.


title: Elisha Levy

text: 2001 Levy jatkoi uraansa FC Ashdodin päävalmentajana. Debyyttikaudellaan hän luotsasi seuran komeasti liigassa neljänneksi ja Toto cupissa finaaliin. Levy sai potkut seurasta kauden 2003/04 puolivälissä.


title: Elisha Levy

text: 2005 hän palasi valmennustehtäviin ja luotsasi Hapoel Kfar Saban takaisin pääsarjaan. Vauhti pääsarjassa oli kuitenkin liikaa seuralle ja kauden puolivälissä Levy erosi tehtävistään.


title: Elisha Levy

text: 2006 Levy siirtyi Bnei Sakhninin päävalmentajaksi ja johdatti seuran kauden päätteeksi pääsarjaan. Kausi 2007/08 pääsarjatasolla sujui myös loistavasti ja seura sijoittui neljänneksi. Kauden jälkeen Levy jätti Sakhninin ja siirtyi Maccabi Haifan päävalmentajaksi.


title: Elisha Levy

text: Levyn debyyttikausi Maccabi Haifassa sujui menestyksekkäästi ja seura juhli keväällä 2009 Israelin mestaruutta kolmen vuoden tauon jälkeen. Elokuussa 2009 Levy teki seuroineen historiaa johdattamalla Maccabi Haifan Mestarien liigan lohkovaiheeseen toista kertaa seuran historiassa. Viimeisellä karsintakierroksella kaatui itävaltalainen Red Bull Salzburg yhteismaalein 5–1. Maccabi arvottiin vaikeaan lohkoon yhdessä FC Girondins de Bordeaux'n, FC Bayern Münchenin ja Juventuksen kanssa. Vauhti osoittautuikin Levyn miehistölle liian kovaksi ja seura putosi jatkosta lohkojumbona keräämättä pistettäkään. Israelin liigassa Levyn miehistö voitti runkosarjan, mutta hävisi mestaruuden playoffs-vaiheessa Hapoel Tel-Aviville.


title: Elisha Levy

text: Kauden 2011/12 jälkeen Levy jätti Maccabi Haifan ja siirtyi Hapoel Be'er Shevan päävalmentajaksi. Levyn johdolla Hapoel taisteli Ligat ha'Alin mestaruudesta kaudella 2013/14, mutta joutui lopulta tyytymään kakkossijaan Maccabi Tel Avivin vietyä mestaruuden. Kaudella 2014/15 hän johdatti Hapoelin State cupin finaaliin, jossa joukkue hävisi jälleen Maccabi Tel Aviville. Hän jätti seuran sopimuksen päätyttyä kauden 2014/15 jälleen.


title: Elisha Levy

text: Huhtikuussa 2016 Levystä tuli Israelin jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja. Levy ei onnistunut luotsaamaan Israelia MM-lopputurnaukseen 2018 ja maan jalkapalloliitto vapautti hänet tehtävistään lokakuun lopussa 2017.


title: Elisha Levy

text: Toukokuun lopussa 2018 Levy teki yksivuotisen sopimuksen Maccabi Petah Tikvan kanssa.


title: Anouk Hoogendijk

text: Anouk Hoogendijk (s. 6. toukokuuta 1985 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa ja Alankomaiden maajoukkuetta.


title: Anouk Hoogendijk

text: Hoogendijk on edustanut Utrechtia alkaen vuodesta 2007, jolloin seuran naisjoukkue ja naisten Eredivisie perustettiin. Sitä ennen hän edusti Saestumia, jonka kanssa hän voitti kahdesti Alankomaiden-mestaruuden ja ylsi kauden 2006–2007 UEFA Cupin puolivälieriin.


title: Anouk Hoogendijk

text: Alankomaiden maajoukkueissa Hoogendijk on pelannut 14-vuotiaasta lähtien. Hän pelasi alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 2003, mikä oli ensimmäinen kerta kun alankomaalainen naisjoukkue osallistui arvokilpailuihin. Naisten maajoukkueessa Hoogendijk debytoi 6. elokuuta 2004 ottelussa Japania vastaan. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2009 EM-kilpailuissa, joissa se ylsi välieriin. Hän oli avauskokoonpanossa joukkueensa kaikissa viidessä ottelussa ja teki ratkaisevan maalin rangaistuspotkukilpailussa Ranskaa vastaan turnauksen puolivälierissä.


title: Pajun taistelu

text: Pajun taistelu käytiin lähellä Valgan kaupunkia sijaitsevan Pajun kartanon hallinnasta 31. tammikuuta 1919. Suomalaisista vapaaehtoisista koostuneet Hans Kalmin johtamat Pohjan Pojat ja virolainen Julius Kuperjanovin pataljoona etenivät alueella kohti Valgaa, mikä edellytti Pajun kartanon hallintaa. Neuvosto-Latvian joukot valtasivat Pajun kartanon yöllä ja virolaiset joukot hyökkäsivät kartanolle kärjessä takaisinvaltausyrityksen yhteydessä seuraavan keskipäivänä. Virolaisten hyökkäys pysähtyi ja vuorossa olivat nyt Pohjan Pojat. Suomalaistenkin hyökkäys oli tyrehtyä, muta onnistui lopulta illan jo hämärtäessä. Pian taistelun jälkeen vallattiin myös Valga, josta punaiset olivat vetäytyneet.


title: Pajun taistelu

text: Punaiset olivat menettäneet noin 100 miestä. Suomalaiset menettivät kaatuneina noin 28 miestä ja haavoittuneina 39. Virolaisia kaatui 14 ja haavoittui 41–48. kaatuneiden joukossa oli virolaisia komentanut Kuperjanov. Taistelun jälkeen voittajat surmasivat noin 50 ottamaansa vankia ja 12 kartanon työntekijää.


title: Pajun taistelu

text: Viron vapaussota oli syttynyt vuoden 1918 lopulla. Saksan keisarikunta oli solminut aselevon 11. marraskuuta ja Virossa valtaan oli noussut Konstantin Pätsin väliaikainen hallitus. Sitä uhkasi kuitenkin nopeasti bolševikit ja puna-armeija idästä. Vladimir Leninin hallitus oli mitätöinyt Brest-Litovskin rauhansopimuksen 13. marraskuuta ja laajan rintaman hyökkäys kohti Viroa alkoi saman kuun lopussa. Narva menetettiin puna-armeijalle 28. marraskuuta, Võru 8., Valga 17. ja Tartto 22. joulukuuta. Viron työväenkommuuni oli julistettu perustetuksi Narvan valtauksen jälkeen 29. marraskuuta. Tammikuuhun 1919 mennessä punaiset hallitsivat noin puolta Viron alueesta. Käänne tapahtui Viron armeijan ryhtyessä vastahyökkäykseen 6. tammikuuta ja Narva vallattiin takaisin 19. tammikuuta. Virolaisten vastahyökkäys eteni myös Narvan eteläpuolella. Julius Kuperjanovin komentama pataljoona oli vallannut Tarton 14. tammikuuta ja virolaisten seuraava kohde oli liikenteen tärkeä solmukohta Valga. Suomalaisten vapaaehtoisten muodostama Pohjan Pojat siirrettiin yksikön komentaja Hans Kalmin toivomuksesta etelään tälle uudelle painopistesuunnalle Narvan valtauksen jälkeen. Kalm sai saapuessaan Tarttoon 27. tammikuuta laisuuteensa myös Kuperjanovin johtaman Tarton suojelupataljoonan. Muodollisesti operaatiota johti kenraalimajuri Martin Wetzer, mutta käytännössä ohjat olivat Kalmilla.


title: Pajun taistelu

text: Valgan kaupunki oli viidestä eri suunnasta saapuvien rautateiden yhtymäpiste. Valga sijaitsee nykyisen Latvian vastaisen rajan tuntumassa ja raja jakaa kaupungin Viron puoleiseen Valgaan ja Latvian puoleiseen Valkaan. Tiellä Valgaan sijaitsi Pajun kartano. Virolaisten hyökkäys kohti Valgaa oli alkanut 27. tammikuuta. Punaisten puolella taisteli yhteensä noin 1 800 miestä 1. ja 4. Latvian rykmentistä, 83. rykmentin pataljoonasta ja kolmesta eskadroonasta. Latvialaiset joukot irtaantuivat seuraavan päivänä ja virolaiset miehittivät Pajun kartanon 30 tammikuuta. Pajun kartanolta Kuperjanovin pataljoonan ja Pohjan Poikien oli tarkoitus jatkaa kohti Valgaa heti seuraavana päivänä.


title: Pajun taistelu

text: Yöllä noin 600:n miehen vahvuinen Latvian 1. rykmentti hyökkäsi virolaisia vastaan Pajun kartanolla ja ajoi sitä puolustaneet virolaiset tiehensä. Mukanaan heillä oli 20 konekivääriä. Menetys tajuttiin aamulla 31. tammikuuta. Kalm suunnitteli käyttävänsä kartanon takaisinvaltaamiseksi jääkäriluutnantti Erkki Hannulan pataljoonaa, mutta suunnitelmista kuulut Kuperjanov pyysi edetä joukkojen kärjessä kunniasyistä. Kalm myöntyi ja Hannulan pataljoona siirtyi reserviin. Kuperjanovin joukot aloittivat hyökkäyksensä keskipäivällä. Kuperjanovilla oli mukanaan 300 miestä ja heitä tuki kaksi tai kuusi tykkiä, sekä konekiväärejä. Malttamattomana Kuperjanov ei ollut odottanut tulitukea panssarijunilta. Kartano ja sen puisto sijaitsi kukkulalla, jonka edustalla oli peltoaukea. Latvialaiset odottivat virolaisten etenevän sopivalle edustalle, minkä jälkeen he avasivat tulen. Virolaisten hyökkäys hajosi. Kuperjanov itse haavoittui kuolettavasti. Virolaisten vetäydyttyä suojaan seurasi Hannulan Pohjan Poikien hyökkäys.


title: Pajun taistelu

text: Hannulan joukot hyökkäsivät kahdelta suunnalta vihollisensa selustaan. Luutnantti Antti Kärnä johti ensimmäistä komppaniaa ja luutnantti Einar Marttinen kolmatta. Kartanoa päin kuljettiin rivissä peltoaukean yli. Kärnän komppania eteni noin sadan metrin päähän vihollisen asemista, mutta eteneminen pysähtyi Kärnän kaatumiseen. Myös Marttisen johtama hyökkäys pysähtyi ja Kuperjanovin miehet alkoivat vetäytyä ilman lupaa. Apuun tuli vääpeli Yrjö Riikkosen komentama konekiväärijoukkue. Illan hämärtäessä taistelu ei ollut vieläkään ratkennut. Hannula lähetti taisteluun vielä reservissä olleen kolmannen komppanian joukkueen, jota Marttinen käytti uuteen hyökkäykseen. Hyökkääjät nousivat ylös ja rynnäköivät kartanoon, jossa käytiin lähitaisteluja pistimin, puukoin ja kiväärinperin. Vihollinen pakeni viimein, mutta hyökkääjillä ei riittänyt intoa sen takaa-ajamiseen.


title: Pajun taistelu

text: Pohjan Pojat olivat menettäneet kaatuneina upseerin, kuusi aliupseeria ja 21 sotilasta. Haavoittuneina meni viisi upseeria, kaksi aliupseeria ja 32 sotilasta. Virolaisten tappiot olivat olleet kaatuneina Kuperjanovin lisäksi kolme muuta upseeria ja 10 miestä. Haavoittuneita oli 41-48. Punaisten puolella tappiot olivat noin sata miestä. Latvialaisten taistelutahdolle tappio Pajussa oli huomattava kolaus. He vetäytyivät myös Valgasta 1. helmikuuta. Samana päivänä saapuivat Pohjan Pojat. Ympäröivä alue varmistettiin seuraavien parin päivän aikana ja rintamavastuu annettiin virolaisille. Suomessa levisi sittemmin liioiteltuja tietoja Pohjan Poikien tappioista ja joissain piireissä Kalmia syytettiin miestensä tapattamisesta.


title: Pajun taistelu

text: Kalm oli Valgan valtaamista koskevassaan operaatiokäskyssä kieltänyt miehiään ottamasta vankeja. Pajun valtaajat surmasivat taistelun jälkeen noin 50 vankia. Surmattuihin kuului myös muutama kiinalainen palkkasoturi. Vihollisen sotilaiden lisäksi tapettiin Pajun kartanon 12 työläistä, jotka olivat piiloutuneet kartanon kellariin.


title: Pajun taistelu

text: Taistelun pyramidin muotoinen kolmitasanteinen muistomerkki avattiin uudelleen taistelun 75-vuosipäivänä 31. tammikuuta 1994.


title: Erkki Kuujo

text: Erkki Kuujo (18. elokuuta 1921 Viipuri – 4. tammikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen historioitsija, professori ja tietokirjailija. Hän on tutkinut teoksissaan Suomen kansallisbiografiaa ja henkilöhistoriaa. Kuujo toimi paljon Viipurin Suomalaisen Kirjallisuusseuran kanssa. Hän vaikutti 1970-luvulla ylioppilastutkintolautakunnan puheenjohtajana.


title: HMCS Saguenay

text: HMCS Saguenay (viirinumero D79 vuodesta 1940 I79) oli toisessa maailmansodassa palvellut Kanadan kuninkaallisen laivaston River-luokan hävittäjä, joka perustui Britannian Kuninkaallisen laivaston A-luokan hävittäjiin. Alus oli sisaraluksensa "HMCS Skeenan" kanssa ensimmäiset varsinaisesti Kanadan laivastolle rakennetut alukset.


title: HMCS Saguenay

text: Alus palveli pääosan urastaan Atlantilla lukuun ottamatta ennen toisen maailmansodan syttymistä tehtyjä laivastovierailuita Etelä-Amerikkaan. Alus vaurioitui sodan aikana kahdesti, ensin torpedo-osumasta ja sitten kolaroituaan rahtialuksen kanssa. Jälkimmäisen onnettomuuden jälkeen alus sijoitettiin merikelvottomana koulutuskeskukseen, kunnes se poistettiin palveluksesta sodan päätyttyä.


title: HMCS Saguenay

text: Kanadan hallitus tilasi aluksen 29. helmikuuta 1929 John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista. Sen köli laskettiin 27. syyskuuta telakkanumerolla 1091 ja alus laskettiin vesille 11. heinäkuuta 1930. Alus valmistui vuotta myöhemmin 22. toukokuuta, ja sen jälkeen se liitettiin Kanadan laivastoon.


title: HMCS Saguenay

text: "Saguenay" palveli ennen toista maailmansotaa Kanadan itärannikolla kotisatamanaan Halifax. Alus osallistui 1930-luvulla vuosittain Britannian kuninkaallisen laivaston Kariabialla järjestämiin sotaharjoituksiin. Se teki 1938 yhdessä "Skeenan", "HMCS St. Laurentin" ja "HMCS Fraserin" kanssa purjehduksen Etelä-Amerikkaan, jolloin ne vierailivat muun muassa Callaossa Perussa.


title: HMCS Saguenay

text: Toisen maailmansodan puhjettua alus suojasi syyskuusta 1939 alkaen Newfoundlandista lähteviä ja sinne saapuvia Atlantin saattueita, kunnes se siirrettiin Kingstoniin Jamaikalle Amerikan ja Länsi-Intian asemalle. Aluksen tehtävänä oli etsiä saksalaisia saarronmurtajia yhdessä Britannian kuninkaallisen laivaston alusten kanssa. Lokakuussa se partioi risteilijöiden "HMS Orionin" ja "HMS Caradocin" kanssa. Alus oli "HMS Orionin" kanssa partiomatkalla, kun ne havaitsivat 22. lokakuuta Jukataninsalmessa saksalaisen tankkerin "SS Emmy Friederichin" (4372 grt), joka upottautui sotalaivojen lähestyessä.


title: HMCS Saguenay

text: Aluksen palvelus jatkui Länsi-Intian saaristossa, kunnes se joulukuussa palasi Halifaxiin Atlantin saattueiden suojaksi. Alus oli ollut lähes vuoden Atlantin saattueiden suojana, kun se siirrettiin lokakuussa 1940 Britteinsaarille luoteisen reitin alaisuuteen perustettuun saattajaryhmään. Alus pelasti 20. lokakuuta ainoan elonjääneen brittiläisen Elders and Fyffesin omistamalta rahtialukselta "SS Sulacolta", jonka Saksan laivaston sukellusvene "U-124" oli torpedoinut. Seuraavana päivänä se pelasti 29 saman sukellusveneen upottaman norjalaisen rahtialuksen "SS Cubanon" eloonjäänyttä.


title: HMCS Saguenay

text: "Saguenayn" suojasi saattuetta HG47:ää, kun siihen osui 1. joulukuuta 300 merimailia Irlannin rannikosta Italian laivaston sukellusvene "R.Smg. Argon" laukaisema torpedo, joka tuhosi aluksen keulan ja surmasi 21 miehistönjäsentä. Alus erkani saattueesta ja aloitti omin voimin paluumatkan Barrow-in-Furnessiin, jossa se siirrettiin Vickersin telakalle korjattavaksi. Alus oli vielä telakalla, kun se sai määräyksen huollon valmistuttua liittyä St. John’siin sijoitettuun Newfoundlandin saattajaosastoon. Se lähti 22. toukokuuta 1941 Greenockista uuteen osastoonsa.


title: HMCS Saguenay

text: Alus suojasi saattueita osastonsa mukana, kunnes se määrättiin elokuussa suojaamaan Winston Churchilliä kuljettanutta taistelulaiva "HMS Prince of Walesia". Alus liittyi 9. elokuuta taistelulaivan suojueeseen, josta se palasi 12. elokuuta Atlantin saattueiden suojaksi.


title: HMCS Saguenay

text:
"Saguenay" kärsi tammikuussa 1942 myrskyssä vaurioita suojatessaan saattuetta OS52. Se saapui saattuen mukana St. John’siin, missä se poistettiin palveluksesta ja siirrettiin edelleen telakalle korjattavaksi. Alus määrättiin huhtikuussa koeajojen ja koulutuksen päätyttyä 3. kanadalaiseen saattajaryhmään. Alus suojasi toukokuussa sisaraluksensa "Skeenan" ja korvettien "HMCS Wetaskiwinin", "HMCS Sackvillen", "HMCS Galtin" ja "HMCS Camrosen" kanssa saattuetta HX191. Alus suojasi heinäkuussa hävittäjien "Skeenan" ja "HMCS Hamiltonin" ja korvettien "HMCS Agassizin", "Sackvillen" ja "Wetaskiwin" kanssa saattuetta ON115.
Alus kolaroi 15. marraskuuta 1942 Panaman lipun alla purjehtineen "SS Azaran" kanssa Newfoundlandin edustalla. Aluksen perä vaurioitui pahoin kannella olleiden syvyyspommien räjähtäessä. Alus menetti liikuntakykynsä, ja se jouduttiin hinaamaan St. John’siin korjattavaksi. Vaurioiden tutkimisen jälkeen alus poistettiin palveluksesta suurten korjaamiskustannusten vuoksi. Aluksen runko tiivistettiin ja se hinattiin Halifaxiin proomuksi koulutuskeskus "HMCS Cornwallikseen", missä sitä käytettiin laivaston alokkaiden koulutuksessa.


title: HMCS Saguenay

text: Alus poistettiin laivaston palveluksesta 30. heinäkuuta 1945. Se myytiin 18. huhtikuuta 1946 War Assets Corporationille, joka siirsi romuttamisen International Iron and Metal Companylle Ontarioon. Alus romutettiin 17. heinäkuuta 1948.


title: HMCS Saguenay

text: Aluksen päällikkönä palvelivat:


title: Seksiorjuus

text: Seksiorjuus tai pakkoprostituutio on henkilön alistamista pitkäksi ajaksi erilaisia keinoja hyödyntämällä ja käyttäen tätä seksuaalisesti hyväkseen. Seksiorjuuteen liittyy usein ihmiskauppa.


title: Seksiorjuus

text: Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön mukaan "raiskaus, seksuaalinen orjuus, pakkoprostituutio, pakkoraskaus, pakkosterilisaatio tai muu yhtä törkeä seksuaalisen väkivallan muoto" on rikos ihmisyyttä vastaan silloin, kun se tehdään osana siviiliväestöön kohdistuvaa laajamittaista tai järjestelmällistä hyökkäystä ja hyökkäyksestä tietoisena.


title: Seksiorjuus

text: Poikkeusaikoina, kuten sodassa, valloitetun alueen naisväestöä saatetaan käyttää miehitysjoukkojen viihdytykseen. Japani perusti laajenemissotansa aikana eri puolille Aasiaa bordelleja, joissa harjoitettiin pakkoprostituutiota. Japanin miehityksen aikana seksiorjuuteen pakotettuja korealaisia naisia kutsutaan nimellä "chongshindae", ja muualla termillä "jugunianfu".


title: John Sholto Douglas

text: John Sholto Douglas, 9. Queensberryn markiisi (20. heinäkuuta 1844 – 31. tammikuuta 1900) oli skottilainen aatelismies, joka tunnetaan nimen antamisesta nykyaikaisen nyrkkeilyn säännöille sekä oikeusjutusta Oscar Wildeä vastaan.


title: John Sholto Douglas

text: Queensberry oli innokas nyrkkeily- ja urheilumies. Hän oli yksi Amateur Athletic Clubin perustajista. Kyseessä oli yksi Britannian ensimmäisiä urheiluseuroja, jotka hyväksyivät jäsenikseen muita kuin yläluokan edustajia. Seura kehitti 12 modernin nyrkkeilyn sääntöä. Säännöt laati John Graham Chambers, mutta ne on nimetty Chambersin tukijan mukaan Queensberryn säännöiksi.


title: John Sholto Douglas

text: Queensberry valittiin 1872 Ylähuoneeseen skottiaatelisten edustajana, mutta hän menetti myöhemmin paikkansa kieltäydyttyään ateistina vannomasta uskonnollista valaa kruunulle.


title: John Sholto Douglas

text: Oscar Wilde nosti Queensberryä vastaan kunnianloukkausjutun, kun tämä oli herjannut Wildeä sanalla "sondomite" (sodomite, sodomiitti). Queensberry ei hyväksynyt Wilden ja poikansa lordi Alfred Douglasin suhdetta. Kunnianloukkausjuttu kuivui pian kokoon, ja Wilde itse tuomittiin vankilaan törkeästä siveettömyydestä.


title: Uhrit 1918

text:
Uhrit 1918 () on vuonna 2008 valmistunut suomalainen dokumenttielokuva. Elokuva kertoo Suomen sisällissodasta ja sitä seuranneesta ajasta. Elokuvan on ohjannut Seppo Rustanius, joka
on myös aikaisemmissa elokuvissaan käsitellyt Suomen sisällissotaan liittyviä aiheita.


title: Uhrit 1918

text: Vuoden 1918 sisällissodan aikana ja varsinkin sodan jälkimainingeissa teloitettiin tuhansia suomalaisia. Elokuva kertoo tästä ajasta kahden ihmisen, teloittajan ja teloitetun tarinoiden kautta. Elokuvassa seurataan punaisia teloittaneen suomenruotsalaisen lehtimiehen Erik Grotenfeltin sekä Kemijärvellä ammutun maalarin Matti Ollankedon vaiheita sisällissodan aikana.


title: Buenos Aires -luokka

text: Buenos Aires -luokka oli Argentiinan laivaston hävittäjäluokka, johon kuului seitsemän alusta. Luokan alukset tilattiin Britanniasta Vickers Armstrongin, Cammell Lairdin ja John Brown and Companyn telakoilta.


title: Buenos Aires -luokka

text: Luokan alukset muistuttivat suuresti Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjää "HMS Glowwormia". Ne tarjosivat Argentiinan laivastolle modernin merikelpoisen hävittäjäluokan, joka yhdessä Veinticinco de Mayo -luokan risteilijöiden sekä risteilijä "La Argentinan" ja vanhempien viiden Mendoza- ja Cervantes -luokkien hävittäjien kanssa Etelä-Amerikan suurimman merimahdin.


title: Buenos Aires -luokka

text: Toisen maailmansodan päätyttyä alusten puolen tuuman konekiväärit korvattiin kahdella yksiputkisella 40 millimetrin Boforsin ilmatorjuntatykillä, jotka asennettiin savuhormien väliin. Taaemmat torpedoputket poistettiin 1956. Samassa yhteydessä taaempi etsintävaloteline laajennettiin ja sille asennettiin kaksi kaksiputkista 40 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Lisäksi aluksille asennettiin tutkat.


title: Buick Y-Job

text: Buick Y-Job on amerikkalaisen autovalmistajan Buickin vuonna 1938 julkaisema konseptiauto. Auton suunnitteli Harley Earl, ja sitä pidetään maailman ensimmäisenä konseptiautona. Autossa oli muun muassa sähkökäyttöiset piiloon kääntyvät etuvalot, tähtäinristikon mallinen nokkakoriste ja muita myös Buickin myöhemmistä tuotantomalleista löytyneitä yksityiskohtia.


title: Buick Y-Job

text: Vuonna 2001 Buick valmisti Buick Y-Jobista modernisoidun version, joka esiteltiin nimellä Buick Blackhawk.


title: Nokkakoriste

text: Nokkakoriste on tavallisesti auton konepellin etureunassa keskellä sijaitseva koriste. Nokkakoriste voi olla esimerkiksi auton valmistajan tunnus tai pienoisveistos. Tunnetuimpia nokkakoristeita ovat Rolls Roycen naishahmoinen Spirit of Ecstasy ja Mercedes-Benzin nokkakoristeena käyttämä kolmisakarainen tähti.


title: 52 (luku)

text: 52 (viisikymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 51 ja seuraa luku 53.


title: Little Nicky (elokuva)

text: Little Nicky on Steven Brillin ohjaama elokuva vuodelta 2000. Pääosaa esittää Adam Sandler, joka esittää Nickyä, yhtä Saatanan kolmesta pojasta. Elokuva sisältää huomattavia määriä mustaa- ja älyvapaata huumoria, sekä cameo-esiintymisiä, esimerkiksi Ozzy Osbourne ja Henry Winkler.


title: Heksis

text: Heksis (; ) on antiikin filosofian termi, joka tarkoittaa dispositiota, taipumusta tai toiminnallista valmiutta. Termi on merkittävä Aristoteleen ajattelussa. Sen on tulkittu merkitsevän samaa kuin toinen potentiaalisuus.


title: Heksis

text: Termin "heksis" lähtökohtana on kreikan kielen verbi "ekhein", joka viittaa jonkin omistamiseen tai jossain tilassa olemiseen. Termi käännetään usein ”valmiudeksi”, ”toimintavalmiudeksi” tai ”tilaksi”.


title: Heksis

text: Aristoteles määrittelee "heksiksen" hieman eri tavalla eri teoksissaan. Teoksessa "Metafysiikka" "heksis" määritellään kolmella tavalla: 1) omistamisen tilana tai toimintana; 2) dispositiona, osien tietynlaisena järjestäytymisenä; sekä 3) tällaisen disposition osana:


title: Heksis

text: Heksis on Aristoteleen mukaan siis eräänlainen dispositio ("diathesis"), jonka hän kuvaa samassa yhteydessä seuraavasti:


title: Heksis

text: Kyseessä on erityisesti sen tyyppinen dispositio, minkä perusteella se jolla dispositio on, on valmiudessa johonkin hyvin tai huonosti, ja joko itsenäisesti tai suhteessa johonkin muuhun. Aristoteleelle "heksis" on näin osien järjestäytymistä; siten, että ne oikein järjestäytyneinä voivat toimia hyvin, vaikka ne voivat olla myös huonosti järjestäytyneitä. Hyvästä järjestäytymisestä hän käyttää esimerkkinä terveyttä, joka on ruumiin hyvä "heksis"; sairaus puolestaan on ruumiin huono "heksis".


title: Heksis

text: Tilana "heksis" erotetaan Aristoteleen metafysiikassa toiseksi potentiaalisuudeksi, erotukseksi ensimmäisestä potentiaalisuudesta ("dynamis"). Esimerkiksi ihminen on luonnostaan oppiva, jolloin hänellä on ensimmäinen potentiaalisuus ("dynamis") oppia jotain; kun hän on oppinut, hänellä on toinen potentiaalisuus ("heksis") käyttää oppimaansa.


title: Heksis

text: "Kategorioissa" Aristoteles asettaa "heksiksen" toisenlaisia dispositioita ("diathesis") vastaan siinä, että se on luonteeltaan niitä pysyvämpää. Esimerkkinä annetaan tieto ("episteme").


title: Heksis

text: Eettisissä teoksissaan Aristoteles puolestaan tarkoittaa termillä luonteenpiirrettä. Hän asettaa "heksiksen" toista aktuaalisuutta eli "energeiaa" (toiminnan merkityksessä) vastaan käsitellessään "eudaimoniaa", ihmisen elämän oikeaa päämäärää. Tämä käännetään yleensä ”onnellisuudeksi”. "Heksiksen" vastakohdaksi asetetaan "energeia" samalla, kun Aristoteles pyrkii osoittamaan "eudaimonian" määritelmänsä — onnellisuus on hyveen mukaista toimintaa ("energeia") — oikeaksi.


title: Vihreät kuulat

text: Vihreät kuulat on Fazerin valmistama marmeladimakeinen, jota myydään rasioissa ja irtomakeisina. Finlandia-pakkauksessa on vihreiden kuulien lisäksi myös muunvärisiä kuulia. Tuote esiteltiin alun perin nimellä "Päärynäkuulat" vuonna 1908. Marmeladin reseptin Karl Fazer on tuonut Venäjältä. Vuonna 1929 Vihreitä kuulia alettiin valmistamaan Helsingissä Tehtaankatu 29:n tehtaassa. Valmistus siirtyi Fazerilaan Vantaalle, silloiseen Helsingin maalaiskuntaan, vuonna 1960. Vuosina 1987–1988 Ranualle rakennettiin uusi tehdas, jonne kuulien valmistus siirtyi. Ranualta tuotanto siirtyi Lappeenrantaan 1999 ja kuulien valmistus alkoi Lappeenrannassa vuonna 2000.


title: Vihreät kuulat

text: Vuosittain kuulia valmistetaan 25 miljoonaa kappaletta, joista 17 miljoonaa syödään jouluna.


title: Vihreät kuulat

text: Vuonna 2017 Fazer toi markkinoille Vihreiden kuulien marmeladilla täytetyt jaffakeksit. Keväällä 2018 Fazer kertoi lopettavansa niiden valmistuksen. Keksejä valmistettiin kahdeksan kuukauden aikana 1 400 000 pakkausta.


title: Itäslaavit

text: Itäslaavit ovat joukko slaavilaisia kansoja, jotka puhuvat itäslaavilaisia kieliä ja joiden kulttuurit muistuttavat toisiaan. Itäslaaveja ovat ukrainalaiset, valkovenäläiset ja venäläiset sekä näiden yhteyteen kuuluvat etniset ryhmät, kuten ruteenit. Nykyiset itäslaavilaiset kansat ovat eriytyneet keskiaikaisen Kiovan valtakunnan väestöstä.


title: Länsislaavit

text: Länsislaavit ovat joukko slaavilaisia kansoja, jotka puhuvat länsislaavilaisia kieliä. Länsislaaveja ovat puolalaiset, slovakit ja tšekit sekä näiden yhteyteen kuuluvat pienemmät kansallisuudet, kuten kašubit ja sorbit. Länsislaavien kulttuuriin ovat vaikuttaneet katolinen usko ja yhteydet Länsi-Eurooppaan, mikä on erottanut heidät ortodoksisista itäslaaveista.


title: Stenomaski

text: Stenomaski on suun edessä pidettävä suojus, jossa on mikrofoni. Sen käyttäjä voi puhua mikrofoniin ilman että muut kuulevat puhetta, ja se estää samalla taustamelun pääsyn mikrofoniin. Yhdysvalloissa stenomaskeja on ollut käytössä oikeusistuimissa käsi- ja konepikakirjoittajien rinnalla 1940-luvulta lähtien.


title: Stenomaski

text: Laitteen käyttäjä toistaa mikrofoniin kaiken salissa puhutun, ilmoittaa kenen puheesta on kyse, ja voi myös mainita muita tapahtumia. Aikaisemmin stenomaskit oli yhdistetty vain nauhuriin, mutta nykyisin puheentunnistusjärjestelmään yhdistettynä stenomaskin avulla voidaan saada esimerkiksi oikeusistuntojen tapahtumat reaaliaikaisesti tekstimuotoon.


title: 7. hetki

text: 7. hetki oli suomalainen VipVisionin tuottama ajankohtaisohjelma, jota esitettiin Kolmoskanavalla vuosien 1988–1991 aikana. Ohjelmaa esitettiin sunnuntai-iltaisin niin sanottuun prime time -aikaan. Ohjelmia tehtiin yhteensä 70. Vakiolähetysten lisäksi esitettiin myös ylimääräisiä ohjelmia.


title: 7. hetki

text: Ohjelman toimittajina toimivat alkuvuosina Lenita Airisto ja Tapani Ruokanen. Myöhemmin Ruokasen juontopaikan tilalle tuli Jörn Donner. Ohjelmassa käsiteltyjä aiheita olivat muun muassa Berliinin muurin murtuminen, Persianlahden sota, Neuvostoliiton romahtaminen ja Baltian maiden itsenäistyminen sekä Suomen 1990-luvun alun lama. Jokaisessa ohjelmassa oli mukana vieraita, joiden kanssa toimittajat keskustelivat.


title: 7. hetki

text: Ohjelmien osia on nähtävillä Lenita Airiston internetsivuilla.


title: 7. hetki

text: Lapinlahden Linnut ovat tehneet ohjelmasta parodisen sketsin, joka esitettiin heidän sketsisarjassaan "Maailman kahdeksan ihmettä". Markku Toikka esittää sketsissä toimittaja Ruokasta ja muut yhtyeen jäsenet ovat pukeutuneet Lenita Airistoiksi, jotka hokevat lausahdusta "Kyllä suomalainen mies haisee".


title: Kourulumijäkälä

text: Kourulumijäkälä ("Flavocetraria cucullata") on lumijäkälien sukuun kuuluva jäkälälaji. Ne ovat pensasmaisia 4–12 senttimetriä korkeita ja kasvavat tiiviinä tuppaina, joskus yksittäisinäkin. Väriltään kourulumijäkälä on keltaisa tai harmaa. Lajista on ennen valmistettu keittämällä värjäysainetta muun muassa Pohjois-Amerikassa.


title: Kourulumijäkälä

text: Lajia tavataan lähes koko Suomessa ravinnepitoisilla paikoilla sekä soraharjuilla Tunturi-Lappia myöten. Se on muodoltaan pensasmaiseksi kasvava ja sen liuskat ovat kapeita ja kourumaisia. Niissä saatetaan tavata piikkejä tai sivuliuskoja. Kotelomaljoja tavataan hyvin harvoin; silloin ne ovat yleensä liuskoja tummempia.


title: Eteläslaavit

text: Eteläslaavit ovat joukko slaavilaisia kansoja, jotka puhuvat eteläslaavilaisia kieliä. Eteläslaaveja ovat bosniakit, bulgarialaiset, kroaatit, makedonialaiset, montenegrolaiset, serbit ja sloveenit sekä näiden yhteyteen kuuluvat pienemmät kansallisuudet. Eteläslaavit asuttavat Balkanin niemimaata.


title: Lehväsammalet

text: Lehväsammalet ("Mniaceae") on hiirensammalten lahkoon kuuluva heimo, jonka taksonomia on muuttunut viime aikoina paljon. Siihen kuuluu Suomessa seuraavien sukujen lajeja. Heimoon aiemmin kuuluneet suvut "Cinclidium" - kilpisammalet ja "Rhizomnium" - lähdelehväsammalet on siirretty heimoon "Cinclidiaceae". "Mielichhoferia" - kiisusammalet kuuluu nykyään heimoon "Mielichhoferiaceae".


title: Kampasimpukat

text: Kampasimpukat ("Pectinidae") on nilviäisten heimo, jonka jäseniä tavataan kaikissa valtamerissä. Siihen kuuluu yli 350 lajia, jotka jaetaan noin 30 sukuun. Monia lajeja käytetään ruokana.


title: Kampasimpukat

text: Kampasimpukan kuori on poimullinen, viuhkamainen ja monen mielestä "perinteisen simpukankuoren muoto": Botticellin maalauksessa Venus syntyy kampasimpukan kuoresta, ja öljy-yhtiö Shellin logo on saman muotoinen.


title: Kampasimpukat

text: Kampasimpukoita viljellään ruoaksi; vuonna 2005 viljeltyjä kampasimpukoita tuotettiin 1 265 000 tonnia. Suurimpia tuottajamaita ovat Japani, Kiina, Chile ja Peru.


title: Kampasimpukat

text: Kampasimpukat voivat uida ja ohjata suuntaa kuorenpuoliskoja liikuttelemalla.Toisin kuin monet muut simpukat, kampasimpukat eivät kaivaudu hiekkaan vaan liikkuvat aktiivisesti merenpohjan pinnalla.


title: Tuomas Rousi

text: Tuomas Rousi (s. 1967) on suomalainen kapellimestari.


title: Tuomas Rousi

text: Tuomas Rousi on opiskellut Sibelius-Akatemiassa Jorma Panulan, Eri Klasin ja Leif Segerstamin johdolla. Hän on myös opiskellut viulunsoittoa Utrechtin konservatoriossa ja Sibelius-Akatemiassa. Hän sai vuonna 2000 kansainvälisessä Jean Sibelius -kapellimestarikilpailussa Yleisradion erikoispalkinnon.


title: Tuomas Rousi

text: Rousi oli Ylioppilaskunnan Soittajien kapellimestari vuosina 1996-2001. Hän on vieraillut johtamassa useita suomalaisia orkestereita, mm. Radion sinfoniaorkesteria Kanariansaarten musiikkifestivaalilla 2002. Ulkomailla Rousi on johtanut mm. Puolassa, Tanskassa, Etelä-Afrikassa, Libanonissa ja Itävallassa. Vuodesta 2005 lähtien hän on toiminut kamariorkesteri Refugium musicumin kapellimestarina ja Brinkhall soi -festivaalin taiteellisen suunnitteluryhmän jäsenenä. Syksystä 2010 Rousi toimii Seinäjoen kaupunginorkesterin taiteellisena johtajana.


title: Tuomas Rousi

text: Tuomas Rousin isä on Turun yliopiston kasvitieteen emeritusprofessori Arne Rousi ja hänen veljensä on sellisti Martti Rousi. Bassolaulaja Erik Rousi on Tuomas Rousin sisarenpoika.


title: Antti Rinne

text: Antti Juhani Rinne (s. 3. marraskuuta 1962 Helsinki) on suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistystoimija. Hän on toiminut SDP:n puheenjohtajana toukokuusta 2014 ja valtiovarainministerinä kesäkuusta 2014 toukokuuhun 2015, ensin lyhyesti Kataisen hallituksessa ja sitten Stubbin hallituksessa. Kansanedustajaksi hän nousi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.


title: Antti Rinne

text: Rinne on johtanut Ammattiliitto Prota (2011–2014), Toimihenkilöunionia (2005–2010) ja Erityisalojen Toimihenkilöliitto ERTOa (2002–2005). Koulutukseltaan hän on oikeustieteen kandidaatti.


title: Antti Rinne

text: Rinne on vuodesta 2013 lähtien toiminut Mäntsälän kunnanvaltuustossa, 9.6.2015 lähtien ulkoasiainvaliokunnassa ja 29.6.2015 lähtien Suomen Pankin tilintarkastajana. 9.–26.6.2015 hän toimi eduskunnan pankkivaltuustossa.


title: Antti Rinne

text: Rinteen molemmat vanhemmat olivat juristeja, ja hänen isänsä Juhani Rinne toimi kaupunginjohtajana Lohjalla. Lapsuudessaan Rinne harrasti muun muassa näytelmäkerhoa ja soitti klarinettia. Rinteen perhe asui ensin Loviisassa, mutta myöhemmin perhe muutti isän työn perässä Hyvinkäälle. Rinne on kertonut muuton olleen hänelle haastava, ja uuteen isoon kouluun sopeutumisen aluksi hankalaa. Rinne kertoo nousseensa myöhemmin usein puolustamaan koulukiusattuja uudessa koulussaan.


title: Antti Rinne

text: Valmistuttuaan ylioppilaaksi vuonna 1980 Rinne toimi sahatyömiehenä ja autonkuljettajana. Hän työskenteli kaksi vuotta näyttelijä Veikko Sinisalon autonkuljettajana ja näyttämömiehenä. Rinne pääsi opiskelemaan Helsingin yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan ja valmistui 1,5 vuodessa oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1987.


title: Antti Rinne

text: Vuodesta 1987 Rinne toimi lakimiehenä Mäntsälässä ja Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n järjestösihteerinä. Rinne joutui jättämään AKT:n lakimiehen paikan vuonna 1996, ja hänen ay-uransa keskeytyi vuosiksi. Suomen Kuvalehti kertoi 2005, että Rinne joutui eroamaan, koska hän oli laskuttanut samoista työmatkoista kahteen kertaan. Rinteen mukaan kyse oli huolimattomuudesta ja noin 1 000 markan summasta. AKT:n silloinen puheenjohtaja Kauko Lehikoinen muisteli, että kyse oli noin 10 000 markasta. Helsingin Sanomien haastattelussa toukokuussa 2014 Lehikoinen kertoi hahmottaneensa myöhemmin, että Rinteeseen kohdistuneet väitteet olivat keksittyjä ja mahdollisesti osa ajojahtia Rinteen poistamiseksi AKT:stä.


title: Antti Rinne

text: Toukokuussa 2002 Rinne valittiin Erityisalojen toimihenkilöliitto ERTOn puheenjohtajaksi. Rinteen puheenjohtajakaudella ERTOn jäsenmäärä nousi, ja vuonna 2005 liittoon kuului noin 30 000 jäsentä. Helmikuussa 2005 Rinne valittiin jatkokaudelle ilman vastaehdokkaita. Syyskuussa 2005 Rinne valittiin Toimihenkilöunionin johtoon. Joulukuussa 2010 hänet valittiin vuoden 2011 alussa toimintansa aloittaneen Ammattiliitto Pron puheenjohtajaksi. Hänet valittiin jatkokaudelle marraskuussa 2012.


title: Antti Rinne

text: Rinnettä on pidetty Suomen tunnetuimpana liittojohtajana, joka on usein uhkaillut lakolla ja rakentanut itselleen tietoisesti ”työmarkkinagangsterin” maineen. Rinteen on arvioitu omaksuneen räväkän lakkotaktiikkansa Risto Kuismalta AKT:ssa. Erton puheenjohtana Rinnettä pidettiin ärhäkkänä ja Toimihenkilöunionin puheenjohtajavaalivuonna monet Erton jäsenliitot käyttivät lakkouhkia neuvotteluaseena. Rinteen mukaan käsitys hänen kovaotteisuudestaan on paljolti median luoma kuva.


title: Antti Rinne

text: Vuonna 2007 Ylemmät Toimihenkilöt YTN tuomitsi Rinteen aggressiiviset puheet ”joilla hän järjestelmällisesti pyrkii hajottamaan toimihenkilökenttää”. YTN:n mukaan Rinne arvosteli heitä jatkuvasti ja heikensi hyökkäilyllään palkansaajien yhteistyötä. Rinnettä on julkisuudessa pidetty ”kestohäirikkönä”, joka riitelee muiden liittojen kanssa ja puhuu aggressiivisesti lakkoaseesta vähän väliä.


title: Antti Rinne

text: Helmikuussa 2009 Antti Rinne sai finanssivalvonnalta moitteet ilmaistuaan sisäpiiritietoa laittomasti puhelinkeskusteluissa. Rinne paljasti UPM:n ay-johtajille ilmoittamia luottamuksellisia tietoja paperitehtaiden sulkemisista tuntia ennen UPM:n pörssitiedotteen lähettämistä.


title: Antti Rinne

text: Toimihenkilöunionin (TU) ja Teknologiateollisuus ry:n välillä ei päästy syksyllä 2009 neuvottelutulokseen valtakunnallisesta teknologiateollisuuden toimihenkilöitä koskevasta työehtosopimuksesta. Parin viikon lakon jälkeen ala oli sopimuksettomassa tilassa, ja muutamissa yrityksissä haluttiin vauhdittaa sopimuksen syntyä niin kutsutuilla vauhdituslakoilla. Liitto halusi suojata lakkoihin osallistuvien jäsentensä aseman, ja lakkojen päätettiin olevan liiton lakkoja. Päätökset teki Rinne TU:n liittohallituksen antamin valtuuksin. Lakot koskettivat erityisesti teknologiateollisuuden yrityksiä, kuten teräsyhtiö Rautaruukkia, nostolaitevalmistaja Konecranesia ja kaivosteknologiayhtiö Outotecia.


title: Antti Rinne

text: Työnantajat saattoivat asian myöhemmin poliisin tutkittavaksi, ja sitä käsiteltiin syyskuussa 2011 Helsingin käräjäoikeudessa. Käräjäoikeus katsoi puheenjohtaja Rinteen henkilökohtaisesti syyllistyneen rangaistavaan tekoon, josta hänelle määrättiin 20 päiväsakkoa sekä 11 000 euron oikeudenkäyntikulujen korvausvelvollisuus. Yhtiöt vaativat rangaistukseen tuomitsemisen lisäksi Rinteeltä ja TU:lta yhteisvastuullisesti yhteensä noin 600 000 euron vahingonkorvauksia. Yksityisoikeudelliset vaatimukset erotettiin kuitenkin käsiteltäväksi omassa oikeudenkäynnissään. Rinne teki oikeudenkäyntikuluvaatimuksesta kantelun vastapuolen asianajajasta asianajajaliittoon ja ilmoitti tyytymättömyytensä käräjoikeuden tuomioon. Joulukuussa 2012 Helsingin hovioikeus kumosi Rinteen sakkotuomion laittomista lakoista.


title: Antti Rinne

text: Rinne toimi Mäntsälän kunnanvaltuutettuna vuosina 1997–2004. Vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Rinne oli ehdolla Uudenmaan vaalipiiristä, muttei 2389 äänellä tullut valituksi. Vuonna 2009 Rinne valittiin Mäntsälän sosiaalidemokraattien puheenjohtajaksi edellisen puheenjohtajan perustettua uuden demariyhdistyksen mukanaan muiden muassa Rinteen entinen vaimo. Rinne valittiin uudelleen Mäntsälän kunnanvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 107 äänellä.


title: Antti Rinne

text: Vuosina 1997–1998 Rinne avusti Paavo Lipposen I hallituksen toista valtiovarainministeriä Jouko Skinnaria.


title: Antti Rinne

text: Rinne pyrki SDP:n varapuheenjohtajaksi jo vuoden 2012 puoluekokouksessa, muttei tullut tuolloin valituksi. Syyskuussa 2013 Rinteen spekuloitiin mahdollisesti asettuvan ay-demarien ehdokkaaksi puheenjohtaja Jutta Urpilaista vastaan seuraavassa puoluekokouksessa. Ylen tammikuussa 2014 tekemän mielipidetiedustelun mukaan puoluevaltuutetuista- ja varavaltuutetuista Urpilaista kannatti puheenjohtajaksi 38 % ja Rinnettä 14 %.


title: Antti Rinne

text: Virallisesti Rinne asettui puheenjohtajaedokkaaksi helmikuussa 2014. Hän profiloitui ay-liikkeen ehdokkaana, ja Metalliliitto sekä Paperiliitto tukivat hänen kampanjaansa. Maaliskuussa "Helsingin Sanomat" teki selvityksen, jonka mukaan Rinteen kannatus puoluekokousedustajien keskuudessa oli noussut 44 prosenttiin, Urpilaisen taas pudonnut 31 prosenttiin. Huhtikuun lopulla "Helsingin Sanomien" kyselyyn vastanneista puoluekokousedustajista Rinteen tueksi asettui jo 54 %, Urpilaisen 34 %. Puoluekokouksessa 9. toukokuuta Rinne valittiin SDP:n uudeksi puheenjohtajaksi niukalla enemmistöllä. Hän sai 257 ääntä ja Urpilainen 243 ääntä.


title: Antti Rinne

text: Kaksi viikkoa Rinteen puheenjohtajaksi valinnan jälkeen järjestettiin europarlamenttivaalit, joissa SDP oli neljänneksi suurin puolue (12,3 % äänistä) ja säilytti kaksi europarlamentaarikkoaan. Kannatus oli kuitenkin 5,2 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin vuoden 2009 vaaleissa.


title: Antti Rinne

text: Rinne valittiin valtiovarainministeriksi toukokuussa 2014. Hän aloitti Kataisen hallituksen valtiovarainministerinä 6. kesäkuuta 2014 ja jatkoi tehtävässä Stubbin hallituksessa. Tärkeimmäksi tehtäväkseen hän kertoi työpaikkojen luomisen.


title: Antti Rinne

text: Kansanedustajaksi Rinne nousi vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, eli vajaa vuosi sen jälkeen, kun oli aloittanut valtiovarainministerinä. Hän sai 12 147 ääntä, mikä oli SDP:n ehdokkaista suurin äänimäärä.


title: Antti Rinne

text: Vuonna 2018 Rinteen kannatus pääministeriksi oli samat 22 % kuin puoluekannatus. Vain 3 %:n mielestä Sdp:n kannatus perustui edes toissijaisesti Rinteen esiintymiseen julkisuudessa, 8 %:n mielestä syynä oli "Sdp:n poliittisten avausten ja ehdotusten hyvyys", 61 %:n mielestä "yleinen kyllästyminen hallitusta kohtaan", 29 %:n mielestä "Hallituspuolueiden huonous".


title: Antti Rinne

text: Maaliskuussa 2012 Rinne syytti työnantajia työurien pidentymisen estämisestä. Hänen mukaansa työnantajilla on tapana irtisanoa ensimmäisenä joukossa eläkeikää lähestyvät työntekijät. Lausunnossaan Rinne sanoi, että työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sekä valtiovallan täytyisi kaikin keinoin pyrkiä työurien pidentämiseen. Rinne viittasi myös tuoreeseen tutkimukseen, jonka mukaan yli 50-vuotiaat ovat muita ikäryhmiä vähemmän poissa töistä sairauden vuoksi.


title: Antti Rinne

text: Huhtikuussa 2013 Rinne ehdotti Kataisen hallituksen kaavaileman yhteisöveron alennuksen perumista. Rinteen mukaan työnantajat eivät välitä lainkaan hallituksen toiveesta saada työllisyyden kehitys kasvuun, viitaten Stora Enson, Metson ja Kemiran suunnitelmiin vähentää henkilöstöä ja tehdä miljoonien eurojen säästöjä.


title: Antti Rinne

text: Rinne on ehdottanut pääomatulojen verotuksen liittämistä kunnallisveroon. Hänen mukaansa kuntien 10–20 eniten tienaavaa ovat pelkästään pääomatuloja saavia ihmisiä, jotka eivät maksa lainkaan kunnallisveroa, eivätkä näin ollen maksa kunnallisista palveluista. Rinne ehdotti veroasteeksi 10–15 prosenttia. Hän sai tukea SDP:n kansanedustaja Jouko Skinnarilta.


title: Antti Rinne

text: Maaliskuussa 2013 SDP:n puheenjohtajavaalin alla Rinne julkaisi noin 50-sivuisen Aate, liike ja tulevaisuus -ohjelman. Sen olivat kirjoittaneet 30 henkilöä, joiden nimiä ei haluttu paljastaa.


title: Antti Rinne

text: Rinne ilmoitti huhtikuussa 2016 ettei aio asettua SDP:n presidenttiehdokkaaksi vuoden 2018 vaaleissa.


title: Antti Rinne

text: Rinne on sanonut olevansa feministi, mikäli se määritellään siten, että sillä pyritään rakentamaan sukupuolten välistä tasa-arvoa.


title: Antti Rinne

text: Elokuussa 2017 SDP:n kesäkokouksessa Rinne ilmaisi huolensa suomalaisten syntyvyyden laskusta, ja ratkaisuksi kehotti suomalaisia ryhtymään ”uudelleen synnytystalkoisiin”. Lausunto aiheutti kohun sosiaalisessa mediassa, jossa esimerkiksi SDP:n europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaari kommentoi termin ”synnytystalkoot” tuovan mieleen kolmannen valtakunnan ja kansallissosialismin. Rinne pahoitteli puheitaan ja totesi, että sanavalinta oli huono, mutta piti itse asiaa tärkeänä.


title: Antti Rinne

text: Tammikuussa 2018 Rinne kritisoi "Aamulehden" haastattelussa voimakkaasti hallituksen ajamaa työttömyysturvan aktiivimallia. Rinteen mielestä hallituksella on väärä käsitys työttömistä ihmisistä ja se pitää kaikkia työttömiä ”laiskoina ja saamattomina”. Rinteen mielestä hallituksessa vallitseva ihmiskuvan vääristyneisyys johtaa aktiivimalliin ja pakkohakuun, joita hän pitää ”älyttömyyksinä”. Rinteen mielestä työvoimapalvelujen resursseja pitäsisi lisätä, ei hallinnollista byrokratiaa ja keppilinjaa sanktioineen ja karenssilla uhkaamisineen. Rinne sanoi, ettei kaikkialla Suomessa ole riittävästi tarjolla työvoimapalveluita ja työvoimapoliittista koulutusta. Haastattelussa Rinne siteerasi saamaansa palautetta, jonka mukaan ”hallituksen politiikka tuntuu siltä, että halutaan laittaa työttömät polvilleen ja antaa heille niskalaukaus”. Rinne kertoi palautteen tulleen Uudellamaalla asuvalta kahden vuoden ajan tuloksetta työtä hakeneelta koulutetulta työttömältä. Rinteen välittämä raju retoriikka herätti paheksuntaa ja kritiikkiä, mutta Rinne ei pahoitellut sanojaan: ”Millaista palautetta hallitus oikein odotti?", Rinne kysyi Twitterissä.Rinne on naimisissa kolmatta kertaa. Hänellä on kaksi tytärtä avioliitosta Merja Rinteen kanssa ja myös jo lapsenlapsia. Pariskunta erosi vuonna 2003. Rinteen nykyinen puoliso on Heta Ravolainen-Rinne.


title: Antti Rinne

text: Vuosina 1995–96 Rinne joutui maksamaan entiselle taloyhtiölleen 25 000 markan vahingonkorvaukset. Isännöidessään taloyhtiötä Rinne maksoi taloyhtiön rahoilla omat puhelinlaskunsa, ei toimittanut lainkaan vuoden 1991 tositteita, piti taloyhtiön rahaliikenteestä kirjaa puutteellisesti ja aiheutti yhtiölle taloudellisia vahinkoja.


title: Antti Rinne

text: Rinne harrastaa kirjallisuutta ja musiikkia sekä soittaa pianoa ja klarinettia. Sotilasarvoltaan hän on ylimatruusi.


title: Tunturilehväsammalet

text: Tunturilehväsammalet ("Cyrtomnium") on sammalten suku, johon kuuluu kaksi Suomessa kasvavaa lajia. Tunturilehväsammal on vaarantunut.


title: Tunturilehväsammalet

text: Lehväsammalilla on muihin sammaliin verrattuna isot lehdet. Tunturilehväsammalilla ei ole lehdissä punaista väriä, kuten monilla muilla lehväsammalilla.


title: Tunturilehväsammalet

text: Tunturilehväsammalet kasvavat Pohjois-Suomessa kalkkikallioilla.


title: Hans-Otto Ehrström

text: Hans-Otto Ehrström (s. 1972) on suomalainen pianisti, joka on erikoistunut lied- ja oopperamusiikkiin.


title: Hans-Otto Ehrström

text: Hans-Otto Ehrström on opiskellut Sibelius-Akatemiassa ja Lyonin konservatoriossa. Hän on voittanut kahdesti Kangasniemen liedpianistikilpailun ja saanut ensimmäisissä Pentti Koskimies -liedkilpailussa ensimmäisen palkinnon.


title: Hans-Otto Ehrström

text: Ehrström toimi 1998-2000 Zürichin oopperastudion korrepetiittorina, ja vuodesta 2000 lähtien hän on Suomen Kansallisoopperan korrepetiittori. Hän on työskennellyt myös Savonlinnan Oopperajuhlilla ja useiden laulukilpailujen omana pianistina.


title: Hans-Otto Ehrström

text: Ehrström on esiintynyt useimmissa Euroopan maissa ja tehnyt radio- ja televisionauhoituksia. Hän on levyttänyt muun muassa Kuulan, Schubertin, Musorgskin ja Sibeliuksen liedmusiikkia.


title: VASIMR

text: VASIMR eli Variable Specific Impulse Magnetoplasma Rocket () on sähkömagneettinen rakettimoottori. Sen toiminta perustuu radioaalloilla ionisoidun ajoaineen kiihdyttämiseen magneettikentällä.


title: VASIMR

text:
Costaricalaissyntyinen NASAn entinen astronautti Franklin Chang-Diaz loi VASIMRin konseptin ja on työskennellyt sen kehityksen parissa vuodesta 1977. NASA on suunnitellut testaavansa VASIMRia Kansainvälisellä avaruusasemalla, jossa tämän moottorin avulla korjataan aseman rataa.
VASIMR voisi myös lyhentää mahdollisten tulevien Mars-lentojen kestoa.. Tällöin moottorin sähkönlähteenä kannattaa käyttää ydinreaktoria.


title: VASIMR

text:
VASIMR on rakenteeltaan melko yksinkertainen. Rakenne muistuttaa jonkin verran sähköstaattista ionimoottoria. Sillä saadaan tätä suurempia työntövoimia. Näin VASIMR asettuu pienityöntövoimaisen, suuri-impulssimomenttisen ionimoottorin ja suurityöntövoimaisen, pieni-impulssimomenttisen kemiallisen raketin välimaastoon.
Varsinaisiin ionimoottoreihin verrattuna siinä ei ole plasman kanssa suoraan tekemisissä olevia elektrodeja tai hiloja eikä neutralointisuihkua.
VASIMR:n kehittäminen on ollut vaikeaa muun muassa sen takia, että se vaatii suprajohde-tekniikalla toteutettuja keveitä ja tehokkaita sähkömagneetteja.
Toisaalta VASIMR kehittää runsaasti lämpöä mikä asettaa rakenteille ja materiaaleille suuria vaatimuksia. Tämäntyyppinen moottori tulee vaatimaan pitkillä lennoilla tehokkaan voimanlähteen, joka on ydinreaktori.


title: VASIMR

text:
Pienitehoisemmat VASIMR:t saavat sähkönsä Auringon lähistöillä liikuttaessa aurinkopaneeleista.
VASIMR:n etuna on se, että se voi käyttää polttoaineenaan vetyä toisin kuin monet muut suunnitellut plasmarakettityypit. VASIMR:n kanssa kilpailevia ydinsähköisiä rakettiratkaisuja ovat muun muassa MPDT, PIT, PPT ja DS4G.


title: Toronton siunaus

text: Toronton siunaus joka tunnetaan myös nimillä Toronton herätys tai torontolaisuus on karismaattista liikehdintää, johon kuuluu muun muassa hallitsematonta naurua ja eläinten jäljittelyä, kuten haukkumista. Herätys käynnistyi tammikuussa 1994 Toronto Airport Vineyardissa, joka nykyisin tunnetaan Toronton lentokenttäseurakuntana (). Kyseinen seurakunta tuli poistetuksi Vineyard-liikkeen yhteydestä joulukuussa 1995 ja jatkoi toimintaansa itsenäisenä kirkkona. Toronton siunaus otettiin vastaan muutamissa suomalaisissakin seurakunnissa.


title: Rtveli

text: Rtveli () on perinteinen georgialainen viinin- ja sadonkorjuujuhla. Siihen kuuluu juhla-aterioita, musiikkia ja muita juhlallisuuksia. Sitä vietetään tavallisesti syyskuun lopussa maan itäosassa ja lokakuun puolivälissä Länsi-Georgiassa.


title: Rtveli

text: Georgiassa viinillä on ikoninen merkitys, ja rtveli-perinne ulottuu muinaisiin aikoihin saakka. Sen juuret ovat syksyn yltäkylläisyyden ja sadonkorjuun juhlinnassa. Rtveli kestää yleensä useita päiviä. Sen aikana juhlijat aloittavat työt varhain aamulla ja päättävät päivän juhla-ateriaan, joka nautitaan viininkorjuusta kertovien kansanlaulujen säestyksellä.


title: Johan riitti!

text: Johan Riitti! () on kolmas romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja ensimmäinen, jossa ei seikkaile velho Rincewind. Muori Säävirkku tavataan tässä kirjassa ensimmäistä kertaa.


title: Johan riitti!

text: Kirja kertoo Eskarina Sepästä, maailman ensimmäisestä naisvelhosta ja siitä miten hän pääsee opiskelemaan näkymättömään yliopistoon. Eskarina Seppä esiintyy myös mm. Keskiyö ylläni (engl. "I Shall wear midnight) "-kirjassa


title: Heikki Huhtamäki

text: Heikki Huhtamäki (29. marraskuuta 1900 Lapua – 14. syyskuuta 1970 Helsinki) oli vuorineuvos ja nimeään kantavan elintarviketeollisuuden yhtymän Huhtamäki Oyj:n perustaja.


title: Heikki Huhtamäki

text: Huhtamäki oli ”yhteiskunnallinen yrittäjä”, jolle yhteiskuntasuhde oli laajempi käsite kuin pelkkä suhde markkinoihin. Hänen yrittäjäkuvaansa kuuluivat monipuoliset kontaktit yhteiskunnan eri aloille.


title: Heikki Huhtamäki

text: Huhtamäki on haudattu Alavudelle, jossa sijaitsee hänen patsaansa järven rannalla.


title: David Rudisha

text: David Lekuta Rudisha (s. 17. joulukuuta 1988) on kenialainen 800 metrin juoksija, matkan maailmanennätyksen haltija, olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari.


title: David Rudisha

text: Rudisha voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden Pekingissä 2006 ajalla 1.47,40. Seuraavana vuonna hän voitti junioreiden Afrikan-mestaruuden Ouagadougoussa kilpailuennätyksellä 1.46,41. Addis Abeban Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2008 hän voitti kultaa ajalla 1.44,20. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui välierissä, mutta voitti samana vuonna ajalla 1.44,85.


title: David Rudisha

text: Rudisha juoksi uuden Afrikan ennätyksen 1.42,01 Rietissä 6. syyskuuta 2009 rikkoen Sammy Koskein ennätysajan 1.42,28 vuodelta 1984. 10. heinäkuuta 2010 hän paransi ennätystään Heusden-Zolderissa aikaan 1.41,51, joka oli kautta aikain toiseksi paras Wilson Kipketerin maailmanennätyksen 1.41,11 jälkeen. Myöhemmin samana vuonna, 22. elokuuta Berliinissä Rudisha rikkoi Kipketerin vuonna 1997 juokseman ennätyksen ajallaan 1.41,09, joka oli kaksi sadasosaa parempi kuin Kipketerin ennätysaika. Viikkoa myöhemmin, 29. elokuuta, Rudisha paransi ennätyksen Rietissä lukemiin 1.41,01.


title: David Rudisha

text: Rudisha voitti Nairobin Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2010 kultaa 800 metrillä ajalla 1.42,84. Hän voitti saman matkan myös Splitin maanosien cupissa. Hän voitti 800 metrin maailmanmestaruuden Daegussa 2011 ajalla 1.43,91.


title: David Rudisha

text: Rudisha voitti Lontoon olympialaisissa 2012 kultaa uudella maailmanennätysajalla 1.40,91. Hän johti juoksua alusta alkaen ja ratkaisi voiton noin 300 metrin ennen maalia.


title: David Rudisha

text: Rudisha sai hopeaa Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 ajalla 1.45,48. Hän voitti maailmanmestaruuden Pekingissä 2015 ajalla 1.45,84.


title: David Rudisha

text: Rudisha juoksi Birminghamin Timanttiliigan osakilpailussa 5. kesäkuuta 2016 kaikkien aikojen toiseksi kovimman ajan 600 metrillä, kun hän voitti kisan tuloksella 1.13,10. Rio de Janeiron olympialaisissa hän voitti toistamiseen olympiakultaa 800 metrillä ajalla 1.42,15. Hän ei osallistunut vuoden 2017 Lontoon MM-kisoihin loukkaantumisensa vuoksi.


title: David Rudisha

text: David Rudishan isä on Méxicon 1968 olympialaisten 4 × 400 metrin viestin hopeamitalisti Daniel Rudisha.


title: Mort

text: Mort () on neljäs romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja ensimmäinen kirja, jossa Kuolema on pääosassa.


title: LV 665

text:
LV 665 on HF-alueen kenttäradio. Radion valmistaja on Racal
ja radion kaupallinen tuotenimi on Racal BCC39. Radiota suunniteltiin 1984-1986 ja sitä valmistettiin ainakin lokakuuhun 1990 saakka, jonka jälkeen alettiin valmistaa seuraajatyyppiä, Panther-H:a.


title: LV 665

text: Radion lähetysteho on 50 W ja kanavaväli 100 Hz.


title: LV 450

text: LV 450 on HF-alueen kenttäradio. Radion valmistaja on Sunair Electronics ja radion kaupallinen tuotenimi on Sunair GSB-900.


title: Mont Blancin massiivi

text: Mont Blancin massiivi (; ) on Grajisiin Alppeihin kuuluva Mont Blancin ympärillä oleva vuoristoalue, joka sijaitsee Italian, Ranskan ja Sveitsin rajaseudulla.


title: Mont Blancin massiivi

text: Mont Blancin massiivin korkein huippu on Mont Blanc (4 811 m), joka on myös korkein Alppien vuoristoon kuuluvista huipuista.


title: Velhous verissä

text: Velhous Verissä () on viides romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa. Se on jatkoa Rincewind-velhon seikkailuista. Edelliset olivat Magian väri ja Valon tanssi.


title: Noitasiskokset

text: Noitasiskokset () on kuudes romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa.


title: LV 407

text: LV 407 on HF-alueen kenttäradio, joka luokitellaan kantamansa perusteella armeijakuntaradioksi. Sen valmistaja oli Southcom (nyk. Loral Terracom) ja radion kaupallinen tuotenimi on SC-130. Radio on ollut muun muassa Yhdysvaltojen merijalkaväen käytössä nimityksellä AN/URC-87. Radio on kannettavaa tyyppiä ja sen taajuusalue on 2 MHz - 12 MHz. Kanavaväli on 1 kHz eli kanavia on 9 999 kappaletta. Radion lähetyslajit ovat A1, A3H ja A3J joko alemmalla sivunauhalla LSB tai ylemmällä sivunauhalla USB. Lähetysteho on keskimäärin 20 W PEP. Kantama on noin 30 km, avaruusaalloilla jopa noin 100 km.


title: LV 407

text: Yhteistä radiossa LV 217:n kanssa on se, että siinä voidaan käyttää samoja virtalähdelippaita, 12 VDC ja samaa kuulopuhelinta.


title: Sotilaskomitea

text: Sotilaskomitea ("Militärkommittén") oli Suomen historiassa itsenäisyysaktivistien järjestö, jonka perustivat Haminan kadetit ensimmäisen maailmansodan aikana Suomen irrottamiseksi Venäjästä sotilaallisin keinoin Saksan armeijan avulla. Sotilaskomitea perustettiin helmikuussa 1915 ”aktiivisten itsenäisyyspyrkimyksien kannattamiseksi ja edistämiseksi”. Perustavassa kokouksessa olivat läsnä:


title: Sotilaskomitea

text: Sotilaskomitea sai pian vielä aktiiviseksi lisäjäsenekseen eversti Richard Beckerin vuoden 1915 alkupuolella. Vuoden 1916 aikana jäseniksi tuli luutnantti Aimo Hallberg ja eversti Otto Holmberg. Ratsumestari Hannes Ignatius toimi komitean näkyvänä hahmona aina joulukuuhun 1917. Alkuvaiheissa sotilaskomitean toiminta ei ollut merkittävää, mutta vuosien 1917 ja 1918 aikana komiteasta tuli itsenäisyysaktivistien johtava toimielin. Saksan sodanjohtoon komitea sai muodostettua yhteyksiä Tukholmassa ja Berliinissä, ja Suomessa sillä oli läheiset yhteistoimintasuhteet Suomen senaattiin.


title: Sotilaskomitea

text: Sotilaskomitea sai helmikuussa 1917 uuden arvovaltaisen jäsenen eversti Nikolai Mexmontanin liittyessä komiteaan. Maaliskuussa 1917 toiminta aktivoitui, kun eversti Mexmontan ja ratsumestari Ignatius matkustivat Tukholmaan solmiakseen yhteistyön Saksan armeijan johdon välille. Syksyn 1917 aikana porvarilliset suojeluskunnat siirtyivät Sotilaskomitean alaisuuteen. Komitea sai syksyllä 1917 uusia merkittäviä jäseniä. Komiteaan liittyivät everstiluutnantit Rafael Schauman, Bruno Jalander ja Adolf von Rehausen.


title: Sotilaskomitea

text: Komitean asema suhteessa valtiovaltaan virallistui syksyllä, kun ratsumestari Harald Åkerman kutsuttiin senaatin jäseneksi Tokoin senaatin hajottua porvarillisten jäädessä jatkamaan toimintaa Setälän senaatin nimissä. Sotilaskomitean jäsenet muodostivat sotilasvaliokunnan Åkermanin määräämänä. Sen tehtävänä oli laatia Suomelle asevelvollisuuslaki. Ensimmäisen 25. syyskuuta 1917 pidetyn istunnon nimi oli "Komitea suojeluskuntien perustamiseksi". Jäseniksi tulivat Sotilaskomiteasta Aimo Hallberg, Adolf von Rehausen, Rafael Schauman, Gustaf Silfverhjelm, ja puiheenjohtajaksi Hannes Ignatius.


title: Sotilaskomitea

text: Komitean puheenjohtajaksi kutsuttiin joulukuun 1917 puolivälissä kenraaliluutnantti Claes Charpentier.


title: Sotilaskomitea

text: Tammikuussa 1918 Sotilaskomiteasta muodostettiin senaatin joukkojen esikunta. Samalla Sotilaskomiten puheenjohtaja vaihtui, kun Charpentier siirtyi syrjään ja kenraaliluutnantti C. G. E. Mannerheimin otti puheenjohtajuuden ja samalla senaatin joukkojen ylipäällikkyyden.


title: Pyramidit (kirja)

text: Pyramidit () on seitsemäs romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa. Vuonna 1990 romaani voitti BSFA:n (British Science Fiction Association) vuoden kirja -palkinnon. Pyramidit on ensimmäinen yksittäinen tarina, joka sijoittuu kiekkomaailmaan.


title: Pyramidit (kirja)

text: Pyramidit on yksi kahdeksasta Kiekkomaailma-kirjasta, jotka on jaettu lukuihin. Muita lukuihin jaettuja teoksia ovat Magian väri, Going Postal, Making Money, sekä erityisesti nuoremmille lukijoille suunnatut Mahtava Morris ja sivistyneet siimahännät, Vapaat pikkumiehet, Tähtihattu ja Talventakoja.


title: Vartijat hoi!

text: Vartijat Hoi! () on kahdeksas romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja ensimmäinen, jossa esiintyy kaupunginvartija Porkkana.


title: Eric

text: Faust Eric! () on yhdeksäs romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa.


title: Eric

text: Nuori Eric haluaa tulla kuolemattomaksi, päästä maailman valtiaaksi ja saada maailman kauneimman naisen rakkauden. Päästäkseen tavoitteeseensa hän koittaa saada hallintaansa Kiekkomaailman taitavimman velhon, jotta tämä voisi täyttää hänen toiveensa. Taitavan loitsijan sijasta hän kohtaa Rincewindin, joka on velhoksi kovin taitamaton ja huono-onninen. Lisäksi Rincewindin kannoilla seuraa oikutteleva, omilla jaloillaan kulkeva Matkatavara.


title: Eric

text: On sikäli omituista, että kirjan takakannesta puhutaan Ericistä Kiekkomaailman ainoana velhoihin erikoistuneena hakkerina, kun hän itse asiassa on nuori demonologi eikä koeta kutsua velhoa vaan sen sijaan demonin.


title: Elävät kuvat

text: Elävät kuvat () on kymmenes Terry Pratchettin kirja Kiekkomaailma-sarjassa. Elävät kuvat on järjestyksessä toinen kiekkomaailmaan sijoittuva tarina. Kirjassa tavataan ensimmäisen kerran puhuva koira Gaspode.


title: Viikatemies (kirja)

text: Viikatemies () on yhdestoista romaani Terry Pratchettin Kiekkomaailma-sarjassa ja toinen kirja, jossa Kuolema on pääosassa.


title: Taimi (nimi)

text: Taimi on suomalainen naisen etunimi, joka on saanut aiheensa nuorta kasvia tarkoittavasta sanasta taimi. Nimi on ollut käytössä 1800-luvun lopulta lähtien.. Vuoden 2009 loppuun mennessä Taimi on annettu nimeksi 14 626 naiselle sekä ennen vuotta 1940 myös hieman alle 40 miehelle.


title: Ivan Jovanović

text: Ivan Jovanović (s. 8. heinäkuuta 1962) on serbialainen jalkapallovalmentaja ja entinen keskikenttäpelaaja.


title: Ivan Jovanović

text: Jovanović aloitti peliuransa kotikaupunkinsa seurassa Dojnicassa, jossa hän pelasi nuoruusvuotensa. Vuonna 1984 hän siirtyi FK Radiin, jossa pelasi 121 ottelua. Jugoslavian pääsarjassa hän edusti seuraa 1987–1989. Vuonna 1989 Jovanović siirtyi kreikkalaiseen Iraklis Thessalonikiin. Hän edusti seuraa uransa loppuun saakka kymmenen kauden ajan. Hän pelasi seurassa 271 liigaottelua tehden 52 maalia.


title: Ivan Jovanović

text: Lopetettuaan peliuransa Jovanović oli pari vuotta sivussa jalkapalloilusta, kunnes aloitti vuonna 2001 valmennusuransa kreikkalaisessa Niki Volosissa. Kesällä 2002 hän siirtyi Iraklis Thessalonikin päävalmentajaksi, mutta sai potkut joulukuussa kehnosti alkaneen kauden vuoksi.


title: Ivan Jovanović

text: Vuonna 2003 Jovanović palasi valmennustehtäviin siirtyen kyproslaisen APOEL FC:n päävalmentajaksi. Hän luotsasi Kyproksen suurseuran tuplamestariksi 2004. Seuraava kausi päättyi kuitenkin pettymykseen ja Jovanović jätti seuran palaten Kreikkaan.


title: Ivan Jovanović

text: Kaudella 2005–2006 Jovanović toimi kreikkalaisen Panachaikin päävalmentajana. Vuonna 2007 hän palasi Iraklisin päävalmentajaksi. Tammikuussa 2008 hän jätti Iraklisin ja palasi APOEL FC:n päävalmentajaksi. Hän johdatti seuran kauden päätteeksi Kyproksen cup-mestariksi. Seuraavalla kaudella APOEL juhli seurahistoriansa kahdettakymmenettä liigamestaruutta. Syksyllä 2009 se teki seurahistoriaa etenemällä Mestarien liigan lohkovaiheeseen pudotettuaan ratkaisevalla karsintakierroksella tanskalaisen FC Kööpenhaminan yhteismaalein 3–2. Kaudella 2011/12 Jovanović jatkoi seurahistorian tekemistä APOELin peräsimessä luotsaamalla joukkueensa ensimmäisenä kyproslaisena ryhmänä Mestarien liigassa alkulohkosta jatkoon. Toukokuussa 2013 Jovanović ilmoitti jättävänsä seuran kauden 2012/13 päätteeksi. Hän voitti APOELin peräsimessä kolme Kyproksen mestaruutta.


title: Ivan Jovanović

text: Kesäkuussa 2013 Jovanovićista tuli Al-Nasrin päävalmentaja. Hän luotsasi seuran President's Cupin mestariksi kaudella 2014/15 ja kaudella 2016 AFC Champions Leaguessa puolivälieriin. Kehnot tulokset Arabiemiirikuntien liigassa johtivat kuitenkin Jovanovićin potkuihin lokakuussa 2016.


title: Ian La Frenais

text: Ian La Frenais (s. 7. tammikuuta 1937) on brittiläinen televisiokäsikirjoittaja. Yhdessä Dick Clementin kanssa hän on kirjoittanut useita suosittuja televisiosarjoja.


title: Ian La Frenais

text: La Frenais'n ja Clementin ensimmäinen menestyssarja oli BBC:n esittämä "The Likely Lads" (1964–1966). Muihin heidän yhteistyössä kirjoittamiinsa sarjoihin kuuluvat muun muassa "Hilut kintuissa" (1974–1977) ja "Näkemiin vaan, muru!" Yhteistyönä he tekivät myös muun muassa käsikirjoitukset Alan Parkerin ohjaamaan elokuvaan "The Commitments", ja animaatioelokuvaan "Virran viemää".


title: Ian La Frenais

text: Yksin La Frenais on tehnyt "Lovejoyn" käsikirjoitukset John Grantin romaanien pohjalta, ja yhdessä Jimmy Nailin luonut "Spender " -televisiosarjan.


title: Poikkeuslaki

text: Poikkeuslaki on laki, joka syrjäyttää oikeusjärjestyksen yleisiä periaatteita tai puuttuu kansalaisten perusoikeuksiin, kuten tasa-arvoisuuteen lain edessä. Suomessa eduskunta säätää poikkeuslain perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Poikkeuslaille on tyypillistä, että se syrjäyttää perustuslain säännöksiä, mutta ei julista itseään perustuslaiksi. Normihierarkiassa poikkeuslaki sijoittuu tavallisen lain rinnalle ja se voidaan kumota tavallisen lain tavoin. Sitä voidaan myös muuttaa kuten tavallista lakia, ellei muutos poikkea perustuslaista enempää kuin alkuperäinen poikkeuslaki.


title: Poikkeuslaki

text: Saksan ruhtinaskunnissa kehittyi 1840-luvulta alkaen tapa muuttaa perustuslakia välillisesti perustuslainsäätämisjärjestyksessä, mutta nimeämättä lakia perustuslaiksi. Tapa jatkui Saksan keisarikunnassa ja siirtyi Weimarin tasavallan vuoden 1919 perustuslain mukaiseen valtiojärjestykseen. Ensi sijassa poikkeuslakeja käytettiin valtioelinten toimivallan ja hallintokoneiston organisaation muutoksiin. Esimerkiksi Adolf Hitlerin hallinnon näennäisesti laillisen perustan muodostanut valtuuslaki () hyväksyttiin perustuslain välillisenä muutoksena. Saksan liittotasavallan vuoden 1949 perustuslaki kielsi tällaisen välillisen muuttamisen.


title: Poikkeuslaki

text: Suomessa alettiin 1800-luvun loppupuolella syrjäyttää Ruotsin vallan aikaisten perustuslakien ja niihin vertautuvien säätyerioikeuksien säännöksiä niiden haitatessa talouselämän ja hallinnon uudistuksia. Tällöin ei aina kumottu perustuslakien ja erioikeuksien säännöksiä, eikä muutettu niiden tekstiä. Poikkeuslakien säätäminen vakiintui 1917–1921. Vanhojen perustuslakien ja vuoden 1919 hallitusmuodon vastaisina pidettiin esimerkiksi torpparien vapauttamista ja tavaroiden niukkuuden seurauksia lieventäviä lakeja. Käytännöstä tuli virallinen hallitusmuodon 95 pykälän nojalla, joka sääti että hallitusmuotoa sai muuttaa tai poikkeuksia siitä säätää vain perustuslainsäätämisjärjestyksessä. Vuoden 1919 hallitusmuodon aikana (1919–2000) hyväksyttiin yli 800 poikkeuslakia. Yli puolet niistä muutti perustuslain takaamaa omaisuudensuojaa, esimerkiksi monet talouselämän säännöstelemiseksi säädetyt lait sekä maanhankintalaki, mutta niillä lykättiin myös eduskuntavaaleja, valittiin tasavallan presidentti poikkeavassa järjestyksessä tai pidennettiin toimikautta sekä säädettiin sotaan syyllisten rankaisemisesta. Erityisen runsaassa käytössä menettely oli toisen maailmansodan aikana ja muutamana vuotena sen jälkeen.


title: Poikkeuslaki

text: Myös nykyisen, vuoden 2000 perustuslain mukaan rajattuja poikkeuksia perustuslain säännöksiin voidaan säätää perustuslain säätämisjärjestyksessä, mutta tätä mahdollisuutta on harvoin enää käytetty.


title: Johan Adolf Lindström

text: Johan Adolf Lindström (11. kesäkuuta 1819 Kauvatsa – 29. joulukuuta 1874 Vampula) oli suomalainen pappi, joka tunnettiin myös kielen- ja historiantutkijana.


title: Johan Adolf Lindström

text: Lindströmin vanhemmat olivat turkulainen maalari Erik Lindström ja Anna Magdalena Ollenqvist. Perhe asui aluksi Kauvatsan Sääkskoskella, missä Lindströmin äidinisä Johan Ollenqvist toimi sahan kirjanpitäjänä, mutta pian he muuttivat Turkuun. Lindström kävi Turun triviaalikoulua ja lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1844. Lindström vihittiin papiksi 1849.


title: Johan Adolf Lindström

text: Lindström oli Turun tyttöalkeiskoulun vt. opettajana 1846–1848. Sen jälkeen hän toimi pappina Hämeenlinnassa, Vanajassa, Somerolla, Lopella, Kokemäellä, Tenholassa, Huittisissa, Kuorevedellä ja Vähässäkyrössä. Hän sai varapastorin arvon 1860. Viimeksi Lindström oli kappalaisena Vampulassa 1864-1874.


title: Johan Adolf Lindström

text: Lindström tutki vapaa-aikoinaan suomen kieltä sekä suomensukuisten kansojen historiaa. Monia hänen kirjoituksiaan julkaistiin Suomi-aikakauslehdessä 1850- ja 1860-luvuilla.


title: Mahdottomuus

text: Mahdottomuus tarkoittaa sopimusoikeudellisena käsitteenä sitä, että sovittua suoritusta ei voida toteuttaa. Sen aiheuttamiin oikeusvaikutuksiin vaikuttavat mahdottomuuden syyt, jollainen on esimerkiksi ylivoimainen este. Sopimus voi raueta kokonaan vain silloin, kun velallisella ei ole velvollisuutta korvata mahdotonta suoritusta jollakin toisella, sijaan tulleella suorituksella. Mahdollinen vahingonkorvaus voi perustua esimerkiksi mahdottomuuden salaamiseen tai mahdottomuuden aiheuttamiseen. Ohimenevä mahdottomuus voi aiheuttaa suoritusvelvollisuuden lykkäämisen.


title: Mahdottomuus

text: Mahdottomuudet voidaan jaotella usealla eri tavalla. Mahdottomuus voi olla tosiasiallista eli fyysistä, kuten sopimuskohteen tuhoutuessa, tai oikeudellista, kuten silloin kun takavarikko tai tuontikielto estää suorituksen. Objektiivinen mahdottomuus estää kaikkien suoritukset, ei vain tietyn velallisen, ja subjektiivinen mahdottomuus koskee vain tiettyä velallista. Alkuperäinen mahdottomuus tarkoittaa, että mahdottomuus oli olemassa jo sopimusta tehtäessä, jälkiperäinen mahdottomuus puolestaan ilmenee vasta sopimuksen teon jälkeen. Mahdottomuus voi olla myös ohimenevää tai pysyvää sekä kokonaista tai osittaista.


title: Liikavaikeus

text: Liikavaikeus eli taloudellinen mahdottomuus on sopimusoikeudellinen tilanne, jossa sovittua suoritusta ei ole mahdotonta toteuttaa, mutta sen täyttäminen on taloudellisesti kohtuutonta. Pohjoismaissa kohtuuden rajoja on johdettu edellytysopista, jolloin on voitu kysyä mikä on sopimuksen osapuolen uhrausraja eli mihin hän on velvollinen. Liikavaikeus-käsitteen merkitystä on vähentänyt sopimusten sovittelun vakiintuminen yleisesti käytetyksi menetelmäksi. Rinnastettaessa liikavaikeus ylivoimaiseen esteeseen velallinen vapautuu suoritusvelvollisuudestaan tai sopimusvastuusta johtuvasta vahingonkorvauksesta tai tilannetta voidaan sovitella. Esimerkiksi öljykriiseistä johtuvia kustannusmuutoksia ei ole pidetty liikavaikeutena, joten liikavaikeuteen vetoamisen tulee perustua melko suuriin uhrauksiin.


title: Tähtisumua (romaani)

text: Tähtisumua ("Stardust") on Neil Gaimanin kirjoittama fantasiaromaani vuodelta 1998. Charles Vess on tehnyt kirjaan runsaan kuvituksen, jota ei kuitenkaan ole sisällytetty Otavan julkaisemaan suomennokseen. Ensimmäinen suomenkielinen painos julkaistiin vuonna 2000. Sen on suomentanut Mika Kivimäki.


title: Tähtisumua (romaani)

text: Tarina kertoo nuoresta englantilaisesta Tristran Thornesta, joka ylittää haltioiden maan rajan hakeakseen sinne pudonneen tähden ja todistaakseen siten rakkautensa Victoria-neidolle. Rajan tuolla puolen Myrskynpesän valtakunnassa pudonneesta tähdestä on kuitenkin kiinnostunut moni muukin.


title: Tähtisumua (romaani)

text: Vuonna 2007 kirjasta tehtiin samanniminen elokuvasovitus, jonka pääosissa ovat Charlie Cox ja Claire Danes.


title: Kuninkaanvaali

text: Kuninkaanvaali tarkoittaa kuninkaan valitsemista vaalilla, yleensä tilanteessa, jossa monarkian vanha hallitsijasuku on sammunut. Historiallisissa kuninkaanvaaleissa äänioikeutettuja olivat yleensä vain rajatut säätyjen edustajat. Ruotsin kuninkaanvaali tapahtui keskiaikana Moran kivillä Uppsalan lähellä ainakin vuosina 1275–1457, mahdollisesti aiemminkin.


title: Kuninkaanvaali

text: Tuolloin Itämaana tunnettu Suomi sai oikeuden lähettää edustajansa kuninkaanvaaliin vuonna 1362.


title: Kuninkaanvaali

text: Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa vastaavan keisarinvaalin suorittivat vaaliruhtinaat.


title: Isä lumiukkona

text: Isä lumiukkona on koko perheen elokuva vuodelta 1998. Se on lajityypiltään draamakomedia ja se sisältää myös fantasiaelementtejä.


title: Isä lumiukkona

text: Rockmuusikko Jack Frost viettää liian vähän tärkeää aikaa perheensä kanssa. Juuri ennen kuin hän tajuaa tekemänsä virheen, hän kuolee auto-onnettomuudessa. Vuoden päästä hän palaa takaisin elävien kirjoihin lumiukkona ja saa näin uuden tilaisuuden hyvittää menetetyn aikansa poikansa ja vaimonsa kanssa.


title: Rage (videopeli)

text: Rage on id Softwaren kehittämä ja Bethesda Softworksin julkaisema ensimmäisen persoonan ammunta- ja toimintaseikkailupeli. Peli käyttää id Softwaren id Tech 5 -pelimoottoria. Pelin julkaisuajankohdaksi ilmoitettiin alun perin syyskuu 2011, mutta alkusyksyn runsaan julkaisusuman välttämiseksi sen julkaisua lykättiin hieman alle kuukaudella.


title: Rage (videopeli)

text: Peli sijoittuu post-apokalyptiseen Maahan, asteroidin törmäyksen seuraamuksena aavikoituneeseen ympäristöön. Pelaaja ohjaa yhtä iskusta selviytynyttä, Ark-yhteisön jäsentä, joka taistelee maapallolla olevia mutantteja vastaan.


title: Rage (videopeli)

text: E3 2018 -tapahtumassa esiteltiin tulossa olevasta jatko-osasta "Rage 2" tietoja.


title: Rage (videopeli)

text: Vuonna 2004 tähtitieteilijät havaitsivat ulkoavaruudessa Manhattanin kokoisen asteroidin, jonka laskettiin kulkevan vaarallisen läheltä Maata noin vuonna 2029. Asteroidi nimettiin egyptiläisen kaaoksen jumalan mukaan 99941 Apophikseksi.


title: Rage (videopeli)

text: Apophisia tutkittiin vuosikymmenien ajan ja tultiin siihen tulokseen, että se tulee törmäämään Maahan. Vuonna 2024 sille asetettiin yksityisesti taso 7 Torinon asteikolla, vaikka media asetti tasoksi tason 4. Kuitenkin tiedemiehet NASA:ssa ja Euroopan avaruusvirastossa arvioivat, että taso tulee nousemaan tasolle 10 seuraavan 12 kuukauden aikana.


title: Rage (videopeli)

text: Vuonna 2025 aloitettiin ”Ark-projekti”. Projektin tavoitteena oli haudata kapseleita syvälle maan alle ja niissä tarkoitus säilyttää kaikki tieto ja genettinen materiaali, jotka ovat välttämättömiä ihmiskunnan selviytymiselle. Tuhanteen Arkkiin sisällytettiin asukkaita, joihin syötettiin Nanohämähäkkejä, joiden avulla asukkaat kykenivät selviytymään kylmäunessa.


title: Rage (videopeli)

text: Vuosien 2025–2027 aikana maailman hallitukset varastoivat suuria määriä aseita ja tarvikkeita maan uumenissa oleviin varastoihin.


title: Rage (videopeli)

text: Elokuussa 2029 uutiset Apophiksesta tulivat julki, kun pieniä meteoriitteja alkoi törmätä Maapalloon Apophiksen edellä. Ark-projekti käynnistettiin.


title: Rage (videopeli)

text: Joulukuussa 2029 Apophis osui ensin Kuuhun ja kimposi siitä Maahan, kantaen voimaa, joka vastasi yli miljoonaa megatonnia TNT:tä. Kokonaisia valtioita tuhoutui, kaupunkeja hävisi, järviä sekä jokia haihtui ja maanpinta joutui monivuotisen talven alle, koska törmäyksen aiheuttama roska- ja pölypilvi esti Auringon säteilyn maanpinnalle. Vuoden sisällä noin 80 prosenttia maapallon elämästä oli hävinnyt.


title: Rage (videopeli)

text: Vuonna 2035 pöly alkoi asettua, ja selviytyjät alkoivat kavuta ulos suojistaan, vain nähdäkseen maailman, jollaista ei ole ennen tunnettu: sivilisaatiosta ei ole merkkejäkään ja toivoa on vain vähän. Selviytyjät alkoivat kerääntyä yhteen, muodostaen näin omia yhteisöjään, klaaneja, jotta he voisivat selvitä autiomaassa, joksi Maa on muuttunut.


title: Rage (videopeli)

text: Peli itsessään alkaa 106 vuotta Apophiksen törmäyksen jälkeen. Pelaaja on oman Arkkinsa ainut eloonjäänyt. Muut Arkissa olleet olivat kuolleet. Pelaaja astuu ulos Arkista ja törmää Ghost-klaanin rosvoon. Hänet pelastaa Dan Hagar, joka auttaa pelaajaa pääsemään jyvälle Erämaasta (Wasteland). Pelaaja alkaa tehdä kaikenlaisia töitä Erämaassa asuville asukkaille, esim. hoidella erilaisia rosvoklaaneja pois päiviltä. Erämaata asuttavat rosvoklaanien lisäksi mutantit. Pelin edetessä esiin nousee Authority-niminen järjestö, jonka tavoitteena on uudenlaisen maailmanjärjestyksen luominen keinolla millä hyvänsä. Authoritya yleisesti vihataan enemmän kuin mitään muuta, mutta yksinkertaiset ihmiset eivät uskalla nousta heitä vastaan. Heitä vastaan toimii kuitenkin vastarintaliike, johon pelaaja lopulta liittyy.


title: Rage (videopeli)

text:
Työskennellessään vastarinnalle pelaajalle selviää että Erämaata asuttavat mutantit eivät syntyneet Apophiksen törmäyksen seurauksena, vaan Authorityn tekemien mutanttikokeiden tuloksena. Kun tämä selviää, selviää myös, että Authority on aikeissa rakentaa mutanttiarmeijaa, jota se voi hallita mielensä mukaan. Vastarinta päättää, että kaikki maailman Arkit on saatava esille. Juuri ennen Apophiksen törmäystä Authorityn johtaja ja eräs Ark-projektin pääideologeista sabotoi projektia siten, että hänen arkkinsa nousisi hyvissä ajoin ennen muita Arkkeja. Täten hän voisi pitää muut Arkit aisoissa ehtiäkseen perustaa Authorityn omia tarpeitaan varten. Mutta pelaajan esille tulo oli kuitenkin käänne. Pelaaja tunkeutuu Authorityn päämajaan ja onnistuu lähettämään jokaiselle Arkille signaalin, joka käynnistää niistä jokaisen ja nostaa ne esiin maanpinnalle.
Kehittävän pelitalon id Softwaren mukaan "Ragessa" on yhdistetty ensimmäisen persoonan ammuntapelin ja ajopelin vahvuuksia. Pelin ajokohtauksiin otettiin vaikutteita muun muassa "MotorStorm"- ja "Burnout"-pelisarjoista, jotka ovat kohderyhmän tunnetuimpia ja menestyneimpiä tuotoksia. Pelin käsikirjoittajana toimi muun muassa "Doom 3:n" käsikirjoittanut kirjailija Matthew J. Costello.


title: Rage (videopeli)

text: Vuoden 2007 "QuakeCon" -tapahtumassa 2. elokuuta id Software vahvisti "Rage"-projektin ja samana päivänä Gametrailers.com -sivusto julkaisi ensimmäisen trailerin pelistä.


title: Rage (videopeli)

text: John Carmack, yksi id Softwaren perustajista kertoi 5. marraskuuta 2009, ettei käytä lainkaan dedikoituja servereitä Microsoft Windows -julkaisussa, vaan yleistynyttä "Matchmaking" -järjestelmää, jossa pelaajat itse voivat hyödyntää omia moninpelipalvelimiaan.


title: Rage (videopeli)

text: 15. joulukuuta 2009 ZeniMax Media osti id Softwaren, ja näin "Ragen" julkaisijaksi muodostui ZeniMaxin tytäryhtiö, Bethesda Softworks, eikä aiemmin julkaisijaksi liitetty Electronic Arts.


title: Rage (videopeli)

text: 12. elokuuta 2010 "QuakeCon 2010" -tapahtuman aikana pelin teknillinen johtaja Carmack sanoi, että peli julkaistaan myös Applen iPhonen iOS-käyttöjärjestelmälle.


title: Soodapuhallus

text:
Soodapuhallus on menetelmä, jolla käsiteltävältä pinnalta voidaan poistaa likaa, vanhoja pintakäsittelyaineita sekä lähes mitä tahansa muita kerroksia ja kerrostumia. Soodapuhalluslaitteella ruiskutetaan natriumbikarbonaattikiteitä eli ruokasoodaa, puhdistettavalle pinnalle. Menetelmä on hellävarainen, eikä vahingoita puhdistettavaa pintaa. Tämä perustuu soodakiteen pehmeään rakenteeseen, mm. Mohsin kovuuteen perustuvaan luokitteluun, jossa soodan arvo on 2,4. Tämä mahdollistaa soodapuhalluksen käytön myös pinnoilla, joita hiominen voisi vahingoittaa. Esimerkiksi alumiini, ruostumaton teräs, tiili, kivi, lasi, lasikuitu, puu, muovit, laakerit ja tiivisteet voidaan käsitellä soodapuhaltamalla. Soodapuhalluksella ei ole materiaalista riippuen ollenkaan tai juurikaan vaikutusta metallurgiseen rakenteeseen. Tällöin voidaan puhaltaa ohuitakin kappaleita eikä kappaleessa tapahdu kylmämuovautumista.
Soodakiteet suihkutetaan käsiteltävään pintaan paineilman avulla. Soodakiteet räjähtävät iskeytyessään kappaleen pintaan ja tästä syntyvä energia irrottaa halutut kerrokset.


title: Soodapuhallus

text: Soodapuhalluksessa voidaan myös käyttää vettä. Vesi rajoittaa myös soodan pölyämistä puhallustapahtumassa. Soodapuhalluksessa käytettävän soodan ph- arvo on 8,6 (5 % liuos), eli sooda on emäksinen.


title: Erik Johan Längman

text: Erik Johan Längman (24. toukokuuta 1799 Porvoo – 16. lokakuuta 1863 Helsinki) oli suomalainen ruukinpatruuna, sahateollisuuden harjoittaja ja suurlahjoittaja.


title: Erik Johan Längman

text: Längmanin vanhemmat olivat porvoolainen kauppias Abraham Eerik Längman ja Eva Sofia Juselius. Abraham Längman oli huonosti menestynyt pikkukauppias joka kuoli 1810 ollessaan Sysmän talvimarkkinoilla. Kuolinpesän varat ylittivät velat vain niukasti eikä Eva Längman voinut jatkaa kauppaliikettä. Velkojat myivät Längmanin kauppatalon huutokaupalla 1814.


title: Erik Johan Längman

text: Erik Johan saattoi kuitenkin opiskella Porvoon pedagogion rehtorin Eric Wilhelm Winterin yksityisopetuksessa aina vuoteen 1813 saakka jolloin hän aloitti työn kauppias Adolf Fredrik Stjernbergin puotipoikana. Hän palveli täällä vuoteen 1820 jolloin hän siirtyi Helsinkiin kauppias Sven Anders Wathénin kirjanpitäjäksi. Tammikuussa 1824 Helsingin maistraatti myönsi Längmanille kauppiaan oikeudet. Längmanin sekatavaraliike sijaitsi Sederholmin talossa nykyisen Senaatintorin kulmassa ja siellä myytiin kaikkea elintarvikkeista ja kankaista rautatavaraan ja posliiniin saakka. Längman laajensi nopeasti liikettään velkarahan ja saksalaisten tavarantoimittajien myöntämien luottojen avulla. Hän alkoi myös harjoittaa transitokauppaa välittäen Pietarista ostettuja tuotteita Ruotsiin, Tanskaan ja Saksaan. Tätä liikennettä varten hän hankki kesällä 1825 pietarsaarelaiselta Petter Malmilta "Express"-nimisen sluupin. Längmanin liikkeen kannattavuus oli kuitenkin heikkoa ja hän kärsi luottotappiota asiakkaittensa konkurssien vuoksi. Hän myönsi muun muassa luottoa Arkangelista kotoisin olleille venäläisille kulkukauppiaille eikä onnistunut saamaan kuin pienen osan saatavistaan vaikka hän kävi niitä itse Arkangelissa saakka perimässä.


title: Erik Johan Längman

text: Vuonna 1826 Längman myi Express-sluuppinsa ja osti tilalle 62 lästin vetoisen kaljaasi "Flinckin" Haminasta. Kaljaasi lähti marraskuussa 1826 täydessä lastissa Helsingistä kohti Lyypekkiä mutta se joutui syysmyrskyn kynsiin lähellä Gotlantia. Lähes koko lasti kärsi vesivaurioita ja laiva joutui suuntaamaan Kööpenhaminaan jossa se myytiin ja miehistö palasi Suomeen. Tämä haveri vaikeutti edelleen Längmanin liikkeen taloudellista tilannetta. Seuraavan vuoden keväällä hän osti kuitenkin yli 25 vuotta vanhan "Freija"-prikin Uudestakaarelpyystä ja jatkoi sillä Itämeren-liikenenttä. Syksyllä 1827 Längmanin taloudellinen asema alkoi olla niin heikko että hänen velkojansa alkoivat periä saataviaan oikeusteitse. Längman luovutti helmikuussa 1828 omaisuuttansa liikkensä kirjanpitäjänä toimineelle kirjanpitäjä Sibeliukselle ja valtuutti tämän jatkamaan liikkeen toimintaa vuokraa vastaan. Längman itse poistui Helsingistä juuri kun hänelle oltiin tuomassa haastetta oikeuteen. Längman oli jo aiemmin täyttänyt priki Freijan tavaralla ja lähettänyt laivan talvehtimaan Tallinnaan pois velkojien ulottuvilta. Längman kiersi ensin Pietarissa ja sitten Kööpenhaminassa sekä Bremenissä selvittämässä velkojaan ja realisoimassa omaisuuttaan. Hän palasi Helsinkiin vasta heinäkuussa 1828 mutta hän siirtyi heti Sipooseen piileskelelssään velkojiaan. Längman joutui kuitenkin jättämään konkurssihakemuksen 1. syyskuuta 1828. Längmanin konkurssioikeudenkäynti alkoi huhtikuussa 1829 ja se päättyi vasta toukokuussa 1832, jolloin senaatin oikeusosasto vahvisti hovioikeuden päätöksen ja Längman velvoitettiin maksamaan yli 13 000 ruplaa velkojilleen.


title: Erik Johan Längman

text: Längman onnistui kuitenkin pääsemään jaloilleen sekalaisilla liiketoimilla ja vuonna 1834 hän oli maksanut jo puolet veloistaan. Näihin aikoihin hän aloitti myös yhteistyön viipurilaisen kauppaneuvos Paul Wahlin kanssa. Joulukuussa 1834 Längmanin valtuuttama asiamies tullivartija Johan Fredric Lannér osti Ylitorniolta Portimokosken vesisahan ja samoihin aikoihin Längman ja Wahl hankkivat omistukseensa Varkauden ruukin ja siihen kuuluvan sahan. Längmanista tuli samalla Varkauden ruukinjohtaja ja hän aloitti toimessa maaliskuun alussa 1835. Ruukin yhteydessä oleva saha tuotti voittoa mutta kokonaisuutena ruukki ei ollut kannattava sillä raudantuotanto oli tappiollista. Längman kokeli Varkaudessa halkojen käyttöä masuunin polttoaineena puuhiilen sijasta mutta nämä kokeilut epäonnistuivat. Varkaudessa aloitettiin myös pienimuotoinen konepaja- ja valimotoiminta. Ruukki toimitti rautatavaraa muun muassa läheisille Taipaleen ja Konnuksen kanavatyömaille. Varkauden ruukin ongelmana oli kaiken aikaa ettei sen käyttämästä järvimalmista pystynyt valmistamaan seanaikaisilla keinolla kelvollista takkirautaa kohtuullisin kustannuksin. Tämä johti siihen että ruukin täytyi ostaa ulkopuolelta romurautaa, muun muassa kruunun varikoilta tykinkuulia.


title: Erik Johan Längman

text: Vuodelta 1805 peräisin oleva metsälaki rajoitti monin tavoin sahojen perustamista ja laajentamista koska viranomaiset pelkäsivät metsien haaskaamista. Jokainen sahatavaraa myyntiin tuottava sahalaitos tarvitsi privilegion. Hakijalla tuli olla käytössään sahapaikka eikä rakennettava saha saanut häiritä muuta vesistön käyttöä ts. koko uomaa ei saanut padota vaan ns. kuninkaanväylä oli jätettävä vapaaksi eikä sahaa varten rakennettu pato saanut nostaa liikaa vesistön pintaa yläjuoksulla. Viranomaiset tekivät privilegion hakijan kustannuksella tulevan sahan tukkien hankinta-alueella katselmuksen jossa arvioitiin metsävarat ja niiden vuotuinen kasvu. Tämän arvioinnin ja sahan varaamien metsäalueiden koon perusteella laskettiin sitten sahalle vuotuinen sahauskiintiö jonka yläraja oli käytännössä 10 000 tukkia. Sahauskiintiö määräsi myös sahan verotuksen.


title: Erik Johan Längman

text: Sahauskiintiöiden noudattamista ei kuitenkaan valvottu. Pieni kiintiö ja puunhankinta-alue oli sahalle verotuksellisesti edullista mutta toisaalta suurempien metsäalueiden varaaminen suojasi sahaa uusilta kilpailijoilta; nämä saattoivat varata vain ennestään vapaita metsäalueita. Längman pyrki 1830-luvulla kasvattamaan Varkauden ruukin sahan sahauskiintiötä ja hän kilpaili Pohjis-Savon vielä vapaista metsistä ensin pohjoiskarjalaisen Nils Ludvig Arppen kanssa ja sitten Kuopion seudulle suunniteltujen uusien sahojen kanssa. Längman ei onnistunut saamaan Varkauden sahalle lisäkiintiöitä mutta todellisuudessa Varkaudessa sahattiin vuodessa 15 – 20 000 tukkia. Sahauskiintiöllä oli kuitenkin merkitystä jos haluttiin laajentaa sahaa.


title: Erik Johan Längman

text: Längmanin aikana Varkauden sahan tukkien hankinta laajeni Pohjois-Savoon Kuopion, Nilsiän ja Iisalmen seudulle. Längamn teki alueella metsien käyttöoikeudesta useampivuotisia vuokrasopimuksia ja tällä tavoin voitiin esimerkiksi tukkien hinta sopia pidemmäksi aikaa kerrallaan. Nämä vuokrasopimukset olivat yleensä 10–20 vuoden pituisia. Kun tukkien hankinta-alueet siirtyivät kauaksi metsätöiden arganisointi ja uittokuljetuksen järjestäminen siirtyi sahojen vastuulle kun se tähän asti oli ollut paljolti metsänomistajien hoidossa. Jo vuonna 1837 Varkauteen uitettiin tukkeja Iisalmesta saakka.


title: Erik Johan Längman

text: Ylitorniolla sijainneen Längmanin omistaman Portimokosken sahan ongelmana oli valmiin sahatavaran pitkä ja hankala kuljetusmatka Tornion Röyttään jossa sahalla oli oma lastauspaikka. Saha hankki suurimman osan tukeistaan ilmaiseksi kruununmetsistä ja vasta 1830-luvun lopulla viranomaiset vaativat sahaa esittämään privilegiokirjansa ja kesän 1840 saha oli jopa sahauskiellossa. Längman ja sahan hoitajana toiminut Malm joutuivat oikeuteen liikasahauksesta ja sahan luvattomasta käyttöönotosta syytettyinä. Heidät tuomittiin 1842 Vaasan hovioikeudessa sakkorangaistukseen jälkimmäisestä asiasta. Saman vuoden joulukuussa Längman myi osuutensa huonosti tuottaneesta sahasta.