title: Konakovo

text: Kaupungin kautta kulkee Moskovan ja Pietarin väliseltä pääradalta Rešetnikovossa haarautuva sivurata (Konakovon asema).


title: Somorsun

text: Somorsun () on kyläalue Amman uluusissa Sahan tasavallassa. Se sijaitsee aivan uluusin koillisimmassa osassa Amgajoen varrella Tšuraptšyn uluusin vastaisella rajalla. Kyläalueen keskuskylä on Mixailovka, joka sijaitsee 107 kilometriä uluusin keskuksesta Amgan kylästä koilliseen.


title: Somorsun

text: Asukasluvun kehitys:


title: Somorsun

text: Mixailovkan kylässä on terveyskeskus, koulu, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan nautakarjanhoitoa ja hevostaloutta. Nautakarja tuottaa maitotaloustuotteita ja hevostalous lihaa.


title: Gun-Mari Lindholm

text: Gun-Mari Lindholm (s. 29. maaliskuuta 1962) on ahvenanmaalainen poliitikko. Hän on sitoutumattoman kokoomuksen puoluejohtaja ja vuodesta 1999 maakuntapäivien jäsen. 1. marraskuuta 2007 hänestä tuli maakuntapäivien toinen varapuhemies. Vuosina 2003–2005 hän oli Ahvenanmaan hallituksessa sosiaali- ja ympäristöministerinä.


title: Gun-Mari Lindholm

text: Lindholm on varsinaiselta ammatiltaan sairaanhoitaja ja asuu Lemlandissa.


title: Cam Gigandet

text: Cam Joslin Gigandet (s. 16. elokuuta 1982) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan kenties parhaiten televisiosarjasta "O.C.", jossa hän näytteli Kevin Volchokia. Hänet tunnetaan myös elokuvista "Never Back Down" ja "Twilight – Houkutus" (2008).


title: Cam Gigandet

text: Gigandet syntyi Tacomassa, Washingtonissa Jay ja Kim Gigandetille. Hänellä on sisko nimeltään Kelsie. Valmistuttuaan Auburn Senior High Schoolista vuonna 2001 hän muutti Kaliforniaan. Kaliforniassa hän kävi Santa Monica Community Collegea, jossa hän osallistui ensimmäiselle näytelmäkurssilleen. Gigandet seurustelee Dominique Geisendorffin kanssa. Heillä on kaksi yhteistä lasta, huhtikuussa 2009 syntynyt tytär ja 23. tammikuuta 2013 syntynyt poika. Cam harrastaa Krav Magaa, jossa hänellä on musta vyö.


title: Cam Gigandet

text: Gigandet'n sukunimi on ranskankielinen. Hänen iso-iso-iso-isovanhempansa Francis Vincent Gigandet ja Mary Humbert olivat maahanmuuttajia Ranskasta. Gigandet'lla on myös suomalaiset, ruotsalaiset, englantilaiset, saksalaiset sekä alankomaalaiset sukujuuret.


title: Cam Gigandet

text: Vuonna 2003 Gigandet teki televisiodebyyttinsä Mark Youngina "C.S.I."-rikossarjan neljännellä tuotantokaudella. Tämän jälkeen hän näytteli sarjassa "Jack & Bobby" sekä kenties tunnetuimmassa roolissaan Kevin Volchokina sarjassa "O.C.".


title: Cam Gigandet

text: Vuonna 2004 Gigandet oli mukana elokuvassa "Mistaken", vuonna 2007 elokuvassa "Who's Your Caddy?" ja vuonna 2008 elokuvassa "Never Back Down", josta hän voitti vuoden 2008 MTV Movie Awardin yhdessä Sean Farisin kanssa kategoriassa "Paras taistelu". Samana vuonna hän näytteli James-nimistä vampyyrijäljittäjää elokuvassa "Twilight – Houkutus", josta hän voittikin seuraavan, vuoden 2009 MTV Movie Awardin samassa kategoriassa, mutta tällä kertaa Robert Pattinsonin kanssa. Gigandet muihin rooleihin lukeutuvat muun muassa "The Unborn" ja "Making Change".


title: Cam Gigandet

text: Gigandet näyttelee elokuvan "Burleski" pääosassa yhdessä Christina Aguileran, Eric Danen ja Cherin kanssa. Elokuvaa ryhdyttiin kuvaamaan marraskuussa 2009. Elokuva oli Aguileran debyyttielokuva.


title: Kuvšinovo

text: Kuvšinovo () on kaupunki Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä Volgan vesistöön kuuluvan Osugajoen varrella 133 Tveristä länteen. Kaupunki on Kuvšinovon piirin keskus. Sen kautta kulkee Lihoslavlin ja Velikije Lukin välinen rautatie (Kuvšinovon asema) sekä Ostaškovin ja Toržokin välinen maantie. Asukkaita on 10 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Kuvšinovo

text: Kaupunki on saanut alkunsa Kamennojen kylästä, johon vuonna 1799 perustettiin paperitehdas. Vuonna 1910 sinne rakennettiin rautatie, jonka asema sai tehtaan omistajasuvun mukaan nimen Kuvšinovo. Vuonna 1938 kylä ja asemataajama yhdistettiin Kamenkan kaupungiksi, jonka nimi muutettiin vuonna 1965 Kuvšinovoksi.


title: Kuvšinovo

text: Kaupungin tärkein yritys on paperi- ja kartonkitehdas. Siellä on syntynyt tunnettu sanakirjantekijä Sergei Ožegov, jonka vanhempien luona Maksim Gorki asui vuosina 1897–1898.


title: Henry Lindström

text: Henry Lindström (s. 20. kesäkuuta 1956) on Ahvenanmaan keskustan poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2003. Vuoden 2011 vaaleissa häntä ei valittu uudelleen. Hän on varsinaiselta ammatiltaan maanviljelijä sekä toimitusjohtaja ja asuu Saltvikissä.


title: Noiduttu sydän

text: Noiduttu sydän ("Angel Heart") on Alan Parkerin vuonna 1987 käsikirjoittama ja ohjaama trilleri joka perustuu William Hjortsbergin romaaniin "Falling Angel". Pääosia näyttelevät Mickey Rourke, Robert De Niro, Charlotte Rampling ja Lisa Bonet.


title: Noiduttu sydän

text: Elokuvassa Yhdysvaltojen pohjoisvaltioista tullut etsivä törmää syvän etelän New Orleansissa tutkittavaan tapaukseen, joka etenee painajaisunen oudolla logiikalla ja alkaa saada yhä kummallisempia ja maagisempia piirteitä voodoo-rituaaleineen ja saatananpalvontoineen.


title: Noiduttu sydän

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen kutsuu "Noiduttua sydäntä" katsojan odotuksilla leikitteleväksi fantasiatrilleriksi ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Suvereniteetti

text: Suvereniteetti tarkoittaa täydellisen, ehdottoman ja riippumattoman vallan omaamista jollain maantieteellisellä alueella. Suvereeni on toisin sanoen taho: joko konkreettinen (kuten ”keisari”) tai abstrakti, (kuten ”valtio”), jolla on ehdoton valta päättää alueen laista ja hallinnosta. Ulkoinen suvereniteetti tarkoittaa valtion riippumattomuutta toisista valtioista ja sisäinen suvereniteetti oikeutta käyttää omaa valtiovaltaa omalla alueellaan. Etymologisesti sana juontaa juurensa latinankielen sanasta ”super”.


title: Suvereniteetti

text: Kansainvälisessä oikeudessa on olemassa kaksi suvereniteetin käsitettä: todelliseen valtaan viittaava de facto -suvereniteetti ja de jure -suvereniteetti, mikä viittaa tämän vallan oikeutukseen. Suvereniteetti "de jure" on jotain, minkä valtio voi myöntää toiselle tunnustamalla sen itsenäisyyden mutta yhtä hyvin kiistää sen. Suvereniteetti tässä merkityksessä on vain symbolista. "De facto" kytkeytyy oleellisesti väkivallan monopoliasemaan, sekä sotilaalliseen että taloudelliseen valtaan. Valtiollinen suvereniteetti on "de jure" kansainvälisen oikeuden näkökulmasta suhteellista, sillä sitä rajoittavat kaikkia valtioita sitovat yleiset kansainvälisen oikeuden normit sekä valtion käyttämä sopimuksenteko-oikeus. "De facto" -suvereniteetti ei kuitenkaan voi olla suhteellista, vaan suvereniteetin voi "de facto" kyseenalaistaa vain toinen sen sijalle asettuva suvereeni valta. Esimerkiksi kansainyhteisö voi toimia tällaisena yksittäisten valtioiden yläpuolelle asettuvana tahona.


title: Suvereniteetti

text: Roomalainen Domitius Ulpianus totesi, että laki ei koske keisaria, koska keisarin sana on laki.


title: Suvereniteetti

text:
Keskiajalla suvereniteetti koski aatelia ja kuninkaallisia, joiden oikeudet oli määritelty "de jure". Noin vuosina 1380–1400 julkaisu naisten suvereniteetista oli osoitettu Geoffrey Chaucerin keskienglantilaisessa kokoelmassa Canterburyn tarinoita, erityisesti "The Wife of Bath’s Tale". Myöhemmin englantilaisen artturilaisessa romaanissa "The Wedding of Sir Gawain and Dame Ragnell" (noin 1450), käytettiin paljon samoja elementtejä kuin "Wife of Bath Talessa", muutokset on osoitettu kuningas Arthurin ja Pyöreän pöydän ritarien oikeudelle.
Eri näkemyksiä:


title: Suvereniteetti

text: Kuninkaiden jumalallisen oikeuden kannattajat pitävät monarkin oikeutta suvereeniin valtaansa Jumalalta, ei kansalta saatuna. Tätä näkemystä kannatti esim. Jean Bodin. Tästä on seurauksena absoluuttinen monarkia


title: Suvereniteetti

text: Demokraatit perustavat näkemyksensä kansan suvereniteettiin. Edustukselliset demokraatit (vastoin Rousseuan ajatusta) kannattavat harjoitetun suvereniteetin siirtämisestä kansalta parlamentille tai hallitukselle.


title: Suvereniteetti

text: Anarkistit ja jotkut libertalismin kannattajat kiistävät hallitusten ja valtioiden "de jure" -suvereniteetin.


title: Suvereniteetti

text: Imperialistit pitävät suvereniteettia näkemyksenä, jossa itsenäiset valtiot käyttävät erilaisia toimenpiteitä kuten sanallisia tai kirjallisia kannanottoja, julkilausumia, sanktioita, nootteja tai aseellista voimaa valtion omien tavoitteiden saavuttamiseksi.


title: Suvereniteetti

text: Internationalistit uskovat kansallisen suvereniteetin olevan tarpeetonta ja vanhentunutta rauhan saavuttamiseksi, heidän tavoitteenaan on globaalin yhteisön luominen.


title: Suvereniteetti

text: Realistien näkemys suvereniteetista on, että vakuuksien saaminen laillistaa kansallisvaltiot.


title: Suvereniteetti

text: Rationalistien näkemys että kansallisvaltion suvereniteetin turvaamiseksi voi käyttää väkivaltaa äärimmäisissä olosuhteissa, kuten ihmisoikeuksien rajoittamisessa.


title: Suvereniteetti

text: Käsitettä itsemääräämisoikeus käytetään kansallisessa oikeudessa ja oikeustieteessä määrittämään valtion korkeimman toimielimen vallankäyttöä. Kun valtiossa toimivalta on vain yhdellä henkilöllä, puhutaan "suvereenista", kun taas demokraattisessa valtiossa on kyseessä "itsemääräämisoikeus". Valtion suvereniteetti luo perustan sille, että kansansuvereenisuus toteutuu valtion puitteissa.


title: Suvereniteetti

text:
Valtiosuvereniteetti on kansainvälisestä oikeudesta valtiosääntöoikeuteen omaksuttu käsite, jolla tarkoitetaan valtion itsenäistä ja tasa-arvoista asemaa suhteessa muihin valtioihin.
Valtion suvereniteetti on yleistetty yksilön itsemääräämisoikeudesta.


title: Margaret Lundberg

text: Margaret Lundberg (s. 6. toukokuuta 1955) on Ahvenanmaan liberaalien poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2007. Hän ei tullut valituksi uudelleen 2011. Hän on varsinaiselta ammatiltaan sairaanhoitaja ja asuu Brändössä.


title: Åke Mattsson

text: Ylikonstaapeli Åke Mattsson (s. 14. toukokuuta 1955) on Ahvenanmaan Maltillisten (aikaisemmin Ahvenanmaan liberaalien) poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2003 aluksi Liberaalien edustajana, mutta vuoden 2011 maakuntapäivävaaleissa hän siirtyi Maltillisten ehdokkaaksi ja tuli valituksi uudelleen.


title: Mika Nordberg

text: Mika Nordberg (s. 9. kesäkuuta 1973 Jomala) on ahvenanmaalainen maltillisia (Moderat Samling för Åland, MSÅ) edustava poliitikko. Hän on ollut maakuntapäivien jäsen vuodesta 2007 ja Ahvenanmaan infrastruktuuriministeri vuodesta 2015.


title: Mika Nordberg

text: Nordberg on varsinaiselta ammatiltaan yrittäjä.


title: Nelidovo

text:
Nelidovo () on kaupunki Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Valdain ylängön eteläosassa Väinäjoen vesistöön kuuluvan Meža-joen varrella 276 kilometriä Tveristä lounaaseen. Nelidovon kautta kulkee Rževin ja Velikije Lukin välinen rautatie.
Kaupunki on Nelidovon piirin keskus. Venäjän vuoden 2010 väestönlaskun mukaan kaupungissa asui 22 886 ja koko piirissä 30 724 henkeä (vuonna 2010).


title: Nelidovo

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1949. Nykyään siellä on lähinnä muovi-, koneenrakennus- ja puunjalostusteollisuutta. 1990-luvulle saakka seudulla louhittiin ruskohiiltä.


title: Aikia Aikianpoika

text: Aikia Aikianpoika (noin 1591–1671 Kemi) oli Kemin Lapissa elänyt saamelainen šamaani ja noita, joka tuomittiin kuolemaan noituudesta. Hänen nimensä esiintyy myös muodossa "Aikio Aikionpoika".


title: Aikia Aikianpoika

text: Kuusamon Kitkan seudulla asunut Aikia joutui syytteeseen noitumalla tehdystä murhasta. Hän oli noitunut Kemijoen varren talonpojalle Tobias Mordulalle lohionnen, mutta palkka oli jäänyt saamatta. Hän noitui, ja myöhemmin tämä vihamies oli sitten hukkunut. Käräjät pidettiin 8.3.1671 Kuolajärvellä.


title: Aikia Aikianpoika

text: Aikia myönsi oikeudessa, että miehen hukkuminen oli johtunut hänen asettamastaan kirouksesta, ja oikeus tuomitsi hänet kuolemaan. Kemissä vangittuna olleen Aikian väitettiin noituneen itsensä hengiltä välttyäkseen tuomion täytäntöönpanolta.


title: Aikia Aikianpoika

text: Aikian oikeudenkäynnistä tehdyissä käräjäpöytäkirjoissa kuvattiin myös noitarummun käyttötapoja.


title: Jan Salmén

text: Jan Salmén (s. 29. maaliskuuta 1952) on Ahvenanmaan keskustan poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2007 vuoteen 2011, jolloin hän putosi. Hän on varsinaiselta ammatiltaan talonpoika ja asuu Saltvikissä.


title: Folke Sjölund

text: Folke Sjölund () oli Ahvenanmaan liberaalien poliitikko. Hän istui maakuntapäivien jäsenenä vuosina 1991–1999 ja 2001–2003 sekä jälleen vuodesta 2007 vuoteen 2011, jolloin hän putosi maakuntapäiviltä.


title: Folke Sjölund

text: Folke kuoli 13. joulukuuta 2013.


title: Leo Sjöstrand

text: Leo Sjöstrand (s. 28. kesäkuuta 1944) on Ahvenanmaan liberaalien poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuosina 1991–2003 ja uudelleen 2007–2011. Hän on varsinaiselta ammatiltaan sähköasentaja ja asuu Kökarilla.


title: Roger Slotte

text: Roger Slotte (s. 1. helmikuuta 1944) on Ahvenanmaan keskustan poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 2007 vuoteen 2011, jolloin hän jäi valitsematta uudelleen. Hän istuu maakuntapäivillä varaedustajana. Hän on varsinaiselta ammatiltaan metsätalousinsinööri ja asuu Maarianhaminassa.


title: Narimanov

text: Narimanov () on kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan rannalla 48 kilometriä Astrahanista luoteeseen. Kaupunki on Narimanovin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Astrahanin välinen M6-valtatie. Asukkaita on 11 100 henkeä (vuonna 2008).


title: Narimanov

text: Kaupunki on saanut alkunsa Nižnevolžskin taajamasta. Vuonna 1984 siitä tuli kaupunki, joka sai nimen Narimanov azerbaidžanilaisen kirjailijan ja poliitikon Nariman Narimanovin mukaan. Kaupungin suurin yritys on Lotosin telakka. Narimanovissa sijaitsee myös öljyterminaali.


title: Cinderella (yhtye)

text: Cinderella on yhdysvaltalainen glam metal-yhtye, joka perustettiin vuonna 1982. Cinderellan laulajakitaristi Tom Keifer perusti yhtyeen hyvän ystävänsä Eric Brittinghamin kanssa. Cinderellan albumeita on myyty maailmanlaajuisesti yli 15 miljoonaa kappaletta.


title: Cinderella (yhtye)

text: Tom Keifer aloitti uransa soittamalla kitaraa yhtyeissä Saints in Hell, Telepath ja Diamons. Hän söi selviytyäkseen yleensä ravintoloiden roskapöntöistä ja nukkui autossaan. Tom Keiferillä oli huume- ja alkoholiongelma, jonka voitettuaan hän alkoi keskittyä musiikkiuraansa. Keifer perusti hard rock-yhtyeen nimeltä Cinderella kaverinsa Eric Brittinghamin kanssa. Myöhemmin mukaan liittyivät kitaristi Michael Smerick ja rumpali Tony Destra. Keifer otti kitaransoiton ohelle laulajan roolin, sillä ketään muuta ei saatu laulajaksi.


title: Cinderella (yhtye)

text: Vuonna 1985 Jeff LaBar korvasi Michael Smerickin kitarassa ja Jim Drnec korvasi Tony Destran rummuissa. Noin vuoden päästä Fred Coury korvasi Jim Drnecin ja näin syntyi Cinderellan niin sanottu klassinen kokoonpano. Cinderellan ensimmäinen levy, "Night Songs", ilmestyi 1986 ja oli heti suosittu nousten Yhdysvaltojen albumilistalla kolmanneksi. 1988 ilmestyi "Long Cold Winter", joka jatkoi Cinderellan menestystä. 1990 ilmestynyt "Heartbreak Station" ei noussut aivan edeltäjiensä listasijoituksiin. Seuraavana vuonna Fred Coury erosi yhtyeestä ongelmiensa takia. Hänet korvasi Kevin Valentine, joka kuitenkin erotettiin ennen uuden levyn nauhoituksia. Vuonna 1994 julkaistiin yhtyeen neljäs ja toistaiseksi viimeinen studioalbumi, "Still Climbing". Levyllä rumpuosuudet soitti Valentinen tilalle tullut Kenny Aronoff. Vuonna 1997 Fred Coury palasi takaisin Cinderellaan. Yhtye on ollut tauolla vuodesta 2013, virallisesti hajoaminen tapahtui 2016.


title: Kamyzjak

text: Kamyzjak () on kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan suuhaaran Kamyzjakin rannalla 35 kilometriä Astrahanista etelään. Kaupunki on Kamyzjakin piirin keskus. Asukkaita on 16 100 henkeä (vuonna 2008).


title: Kamyzjak

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1973. Se on maatalousalueen keskus, jossa on lähinnä elintarviketeollisuutta.


title: Luettelo Turkin singlelistan ykkösistä 2009

text:
Tämä on luettelo Turkin singlelistan ykkösistä 2009.
Se on koottu Billboardin verkkosivujen top20-listoista.


title: Emma-hoo

text: Emma-hoo on nelihenkinen suomalainen popyhtye, jonka nimi juontaa juurensa japanilaisesta jumaltarustosta. Laulaja Tiia Tamminen ja kosketinsoittaja Janne Teuronen perustivat vuosituhannen vaihteessa Inezz-nimisen bändin, jonka perustoille Emma-hoo syntyi vuonna 2003. Ensimmäiset singlet, "Auringonkukka" ja "Tyttö matkalla tähtiin", saivat hyvin radiosoittoa, ja keväällä 2006 julkaistiin yhtyeen debyyttialbumi "Kaikki on hyvin".


title: Znamensk

text: Znamensk () on suljettu kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee alueen pohjoisosassa Volgogradin ja Astrahanin välisen rautatien varrella. Kaupunki toimii Kapustin Jarin rakettitukikohdan hallinnollisena keskuksena ja asuinalueena. Asukkaita on 32 400 henkeä (vuonna 2008).


title: Znamensk

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1946 perustetusta rakettitukikohdasta. Vuonna 1962 siitä tuli kaupunki. Vuoteen 1992 saakka nimenä oli Kapustin Jar-1.


title: Valencia (Venezuela)

text: Valencia on yksi Venezuelan suurimmista kaupungeista. Se on Carabobon osavaltion pääkaupunki.


title: Valencia (Venezuela)

text: Valencia sijaitsee ylänköalueella Cabriales-joen varrella, noin 100 kilometriä Caracasista länteen, lähellä Karibianmeren rannikkoa.


title: Valencia (Venezuela)

text: Se perustettiin vuonna 1555, silloin nimellä "Nueva Valencia" (uusi Valencia) perustajan kotikaupungin, Espanjan Valencian mukaan. Se kilpaili pitkään Caracasin kanssa alueen tärkeimmän kaupungin asemasta.


title: Valencia (Venezuela)

text: Vuonna 2011 Valencian kunnassa oli 829 856 asukasta, mutta koko taajama-alueella, jonka muodostavat Libertador, Los Guayos, Naguanagua, San Diego ja itse Valencia, asukkaita oli 1,4 miljoonaa.


title: Valencia (Venezuela)

text: Kaupungin tärkeimpiin tuotteisiin kuuluvat autot, elintarvikkeet, olut, eläinten rehu ja erilaiset lasitavarat.


title: Jörgen Strand

text: Jörgen Strand (s. 15. maaliskuuta 1962) on ahvenanmaalainen vapaamielinen yhteistoiminta -puolueen poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivien jäsenenä vuodesta 1999 vuoden 2011 vaaleihin. Hän oli myös Ahvenanmaan maakuntahallituksessa vuosina 2003–2007 ensin talous-, sitten elinkeinoministerinä. Hän toimi samalla varamaaneuvoksena.


title: Ahtubinsk

text: Ahtubinsk () on kaupunki Astrahanin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan haaran Ahtuban rannalla 292 kilometriä Astrahanista pohjoiseen. Kaupunki on Ahtubinskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Volgogradin ja Astrahanin välinen rautatie (Vladimirovkan ja Ahtuban asemat). Asukkaita on 42 600 henkeä (vuonna 2008).


title: Ahtubinsk

text: Kaupunki syntyi vuonna 1959, kun Vladimirovkan, Petropavlovkan ja Ahtuban taajamat liitettiin toisiinsa. Nykyisin Ahtubinskissa on laivanrakennus- ja elintarviketeollisuutta sekä ilmavoimien koulutuskeskus. Kaupunki on Baskuntšak-järvellä tuotettavan suolan välilastauspaikka.


title: Zvenigovo

text: Zvenigovo () on kaupunki Marin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Volgan vasemmalla rannalla 90 kilometriä Joškar-Olasta etelään. Kaupunki on Zvenigovon piirin keskus. Asukkaita on 12 300 henkeä (vuonna 2008).


title: Zvenigovo

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1974. Siellä on mm. laivanrakennus- ja puunjalostusteollisuutta.


title: Song Qingling

text: Song Qingling tai Soong Ching-ling (per.: 宋慶齡; yks.: 宋庆龄; pinyin: Sòng Qìnglíng; Wade-Giles: Sung Ch'ing-ling, s. 27. tammikuuta 1893, Shanghai - k. 29. toukokuuta 1981, Peking) oli kiinalainen poliitikko. Hän oli Kiinan tasavallan perustajan Sun Yat-senin toinen vaimo ja myöhemmin Sunin perustamassa Kuomintang-puolueessa vaikuttanut poliitikko. Hän jatkoi uraansa Kiinan kansantasavallassa Kiinan sisällissodan jälkeen kuollen leukemiaan vuonna 1981.


title: Song Qingling

text: Song Qingling syntyi kristittyyn perheeseen vuonna 1893. Hänen äitinsä oli opiskellut länsimaissa ja hänen isänsä Charlie Song (Charlie Soong, Song Jiashu, 宋嘉樹) oli shanghailainen liikemies, joka oli viettänyt aikaa Yhdysvalloissa ja tullut vihityksi metodistipapiksi. Qinglingin sisko Song Ailing (Soong Eling) meni naimisiin hongkongilaisen liikemies ja hallituksen ministeri Kong Xiangxin kanssa vaurastuen myös itse liiketoiminnalla. Qinglingin muita merkittäviin asemiin nousseita sisaruksia olivat sisko Soong Mei-ling ja veli  T.V. Soong. Qingling kävi koulua ensin lähetyskoulussa Shanghaissa ja 15-vuotiaana hän lähti opiskelemaan Wesleyan Collegeen Yhdysvaltojen Georgiaan.


title: Song Qingling

text: Qinglingin isä Charlie Songilla oli läheiset yhteydet Sun Yat-seniin ja perhe muutti Sunin mukana Japaniin tämän lähtiessä maanpakoon vuonna 1913. Vuonna 1915 Qingling ilmoitti vanhemmilleen aikovansa avioitua Sunin kanssa. Aie tuli šokkina, Sun oli tuolloin 49-vuotias ja edelleen avioliitossa vaimonsa kanssa, minkä lisäksi parilla oli kolme lasta. Qingling oli vasta 22-vuotias ja nykyaikaisten tapojen mukaisesti eläneet vanhemmat eivät aikoneet järjestää hänen avioliittoaan, kuten Kiinassa oli perinteisesti tehty. Vaikka avioeroihin suhtauduttiin tuolloin kielteisesti Sun otti lopulta eron entisestä vaimostaan ja meni naimisiin Qinglingin kanssa.


title: Song Qingling

text: Sun Yat-sen ja Qingling palasivat Kiinaan vuonna 1917, jossa Sun johti seuranneiden kuuden vuoden ajan kuutta eri tasavaltalaishallitusta Kantonista käsin. Neuvostoliitontuella hän perusti Kuomintang-puolueen Neuvostoliiton kommunistisen puolueen mukaisesti ja liittoutui Kiinan kommunistisen puolueen kanssa. Qingling matkasi miehensä mukana ja hän oli näyttävästi julkisuudessa, mikä oli Kiinan mittakaavassa uusi ilmiö. Hänestä tuli myös Kuomintang-puolueen naistenosaston johtaja. Tammikuussa 1925 Sun matkusti Pekingiin neuvotteluihin sotilashallituksen kanssa. Saman vuoden maaliskuussa hän menehtyi syöpään. Poliittisessa testamentissaan hän toivoi puolueen jatkavan radikaaleja uudistuksia ja Qingling om istuatui miehensä perinnön vaalimiselle. Hän toimi myös puolueen vasemmistosiiven hallitseman hallituksen jäsenenä Wuhanissa.


title: Song Qingling

text: Kuomintang jakautui vuonna 1926 Tšiang Kai-šekin johtaman oikeistosiiven päästessä lopulta valtaan. Vasemmiston edustajia surmattiin ja Qingling pakeni Moskovaan syyskuussa 1927. Samassa kuussa Tšiang Kai-šek meni näyttävää julkisuutta saaneissa menoissa naimisiin Song Meilingin kanssa. Qingling vastusti parin avioliittoa kiivaasti ja hän rikkoi poliittiset välinsä perheensä kanssa. Vuonna 1929 hän palasi Kiinaan osallistuakseen Sun Yat-senin virallisiin hautajaisiin Nanjingissa ja vuodesta 1931 hän asui Shanghain ranskalaisessa osassa. Shanghaista käsin Qingling kamppanijoi Kuomintangia vastaan etenkin puolueen Japanin uhatessa ajaman myönnytyslinjan takia. Hän keräsi myös rahaa eri hyväntekeväisyysprojekteihin ja perusti kiinalaisen kansalaisoikeusjärjestön. Vuodesta 1932 lähtien hän johti kansallista pelastusyhdistystä, joka pyrki luomaan Kuomintangin ja kommunistisen puolueen yhteisen rintaman Japania vastaan. Yhdistyksestä tuli nopeasti Kiinan kolmanneksi suurin poliittinen järjestö, jota valtiovalta myös vainosi. Monien muiden radikaaleja uudistuksia ajaneiden aktivistien joutuessa vankilaan tai tullessa murhatuiksi Qinglingia suojeli kuitenkin hänen maineensa Sun Yat-senin leskenä. Kuomintangin ja kommunistien yhteistyö Japania vastaan toteutui lopulta Xi’anin välikohtauksen jälkeen vuonna 1936.


title: Song Qingling

text: Vuonna 1937 syttyi Kiinan–Japanin sota. Japanin joukkojen edetessä kohti Shanghaita Qingling pakeni Hongkongiin, jossa hän työskenteli lääketarvikkeiden lähettämisessä Kiinan kommunistien hallitsemille alueille. Vain hieman ennen Hongkongin kukistumista vuonna 1941 hän matkusti puolestaan lentokoneella Chongqingiin, jossa hän toimi Kuomintangin pakolaishallituksen jäsenenä. Chongqingissa hän sovitteli myös välejään siskojensa kanssa tehden esimerkiksi yhteistyötä esimerkiksi eri sotaan ja sosiaaliavustuksiin liittyneissä hankkeissa. Sodan jälkeen Qingling ajoi kommunistisen puolueen ja Kuomintangin koalitiohallituksen perustamista, mutta sodan jälkeen syttyi koalition sijaan sisällissota. Vuodesta 1948 Qingling toimi Kuomintangista irtautuneen Kuomintangin vallankumouskomitean kunniapuheenjohtajana. Qinglingin perhe pakeni maasta vuonna 1949, mutta hän itse jäi kommunistien vuonna 1949 perustamaan uuteen kansantasavaltaan.


title: Song Qingling

text: Kansantasavallassa hän sai muodollisen virallisen aseman varapuheenjohtajana, minkä lisäksi hän teki edelleen töitä sosiaaliavustusten parissa. Hän julkaisi myös englanninkielistä lehteä "China Reconstructs" ja johti Kiinan naistenliittoa. Shanghain asuntonsa lisäksi Qinglingin käyttöön luovutettiin kartano Pekingistä, joka toimii nykyisin museona. Kulttuurivallankumouksen melskeissä kartano ryöstettiin ja hänen vanhempiensa haudat häpäistiin. Zhou Enlai antoi lopulta määräyksen hänen suojelustaan. Mao Zedongin kuoltua Qingling tuki uudistusliikettä. Vuonna 1981 hän kuoli 20-vuotta aikaisemmin todettuun leukemiaan.


title: Very Short Introductions

text: Very Short Introductions (VSI) on Oxford University Pressin kustantama kirjasarja, jonka aihealueisiin kuuluvat taide, kulttuuri, politiikka, oikeustiede, historia, luonnontieteet, filosofia ja uskonnot. Ensimmäiset kirjat ilmestyivät vuoden 2000 alussa ja vuoden 2008 loppuun mennessä kirjasarja oli laajentunut 199 osaan. Kirjasarjan julkaisut ovat laajuudeltaan korkeintaan 200 sivun mittaisia. Kirjojen tarkoituksena on esitellä aihe lyhyesti olennaisin osin. Kirjoja on käännetty 25 eri kielelle ja niitä on käytetty runsaasti yliopistojen alkeiskursseilla oppimateriaalina.


title: Very Short Introductions

text: Art House -kirjankustantamo aloitti vuonna 2017 sarjan julkaisemisen suomeksi nimellä "Lyhyet johdatukset". Vuonna 2017 ilmestyy kolme käännöskirjaa.


title: Bushwick Bill

text: Richard Shaw (s. 8. joulukuuta 1966 Kingston, Jamaika), tunnetaan paremmin taiteilijanimillään Bushwick Bill ja Dr. Wolfgang Von Bushwickin the Barbarian Mother-Funky Stay High Dollar Billstirs on yhdysvaltalaisen rap-yhtye Geto Boysin jäsen.


title: Bushwick Bill

text: Buswick Bill syntyi Jamaikalla 1. joulukuuta 1966. Hänen isänsä oli töissä kauppalaivastossa ja äitinsä oli palvelustyttö. Houston Chroniclen mukaan Billillä jäi kesken lukio. Bushwick Bill on lyhytkasvuinen, vain 112 senttimetriä pitkä. Taiteilijanimen Bushwick Bill sai New Yorkin Brooklynissä, missä hän asui nuoruudessaan.


title: Bushwick Bill

text: Billin elämän käännekohta tapahtui toukokuussa 1991. Humalassa ja masentuneena Bill pyysi tyttöystäväänsä ampumaan häntä, mutta sai kieltävän vastauksen. Hän uhkasi satuttaa heidän lastaan ja välikohtauksen aikana ase laukesi vahingossa ja Bill sai luodin silmäänsä. Hän selvisi hengissä, mutta menetti silmänsä.


title: Bushwick Bill

text: Vuonna 1995 hän vaihtoi virallisen nimensä Wolfgang Von Bushwickin the Barbarian Mother-Funky Stay High Dollar Billstirsiksi. Vuonna 1998 ilmestyneen albumin "No Surrender…No Retreat" hän omisti tyttöystävänsä Gil Epstein muistolle, joka ammuttiin Houstonissa 1996.


title: Bushwick Bill

text: MySpace-sivustolla Bushwick Bill ilmoitti, että hän on tullut uskoon uudestaan ja vuonna 2009 hän julkaisi albumin My Testimony of Redemption, joka luokitellaan kristilliseksi rap-musiikiksi.


title: Pehr Gustaf Lindroth

text: Pehr Gustaf Lindroth (1758 – 1809) oli ruotsalainen kasvi- ja lintutieteilijä.


title: Pehr Gustaf Lindroth

text: Lindroth oli rykmentinvälskäri ja toimi ruukinlääkärinä Söderforsin ruukissa. Lintuja hän tutki pääasiassa harrastusmielessä.


title: Pehr Gustaf Lindroth

text: Lindroth teki keväällä 1786 retken Ahvenanmaan saaristoon ja laati matkasta kirjoituksen "En resa uti åländska skärgården vårtiden år 1786" (Abacus, 1999, kommentit ja toimitus: Ragnar Insulander). 1788 hän matkusti Lontooseen tutustuakseen Levers Museumiin ja vei lahjaksi täytetyn hirven. Vastalahjana hän toi Söderforsiin kuutisenkymmentä harvinaista täytettyä lintua, jotka sijoitettiin luontokabinettiin. Hän keräsi luontokabinettiin suuret määrät lintuja Ruotsista ja Norjasta.


title: Pehr Gustaf Lindroth

text: Lindroth nimesi linnuista viirupöllön ("Strix uralensis") alalajin "liturata" 1788.


title: Huutjärven koulu

text: Huutjärven koulu on Pyhtäällä toimiva peruskoulu, johon kuuluvat ala- ja yläaste. Huutjärven koulussa on 500–600 oppilasta. Vanha koulu purettiin homeongelman takia ja nykyinen uusi koulu valmistui vuonna 2007. Myös uudessa koulussa lapset ja heidän vanhempansa ovat kokeneet olevan sisäilmaongelmia. Vanhempien painostuksesta Pyhtään kunta teetätti Insinööri Studio Oy:lla sisäilmatutkimuksen talvella 2016-17.


title: Rhizaria

text: Rhizaria on lajirikas kunta, johon kuuluu erilaisia yksisoluisia aitotumaisia eliöitä, jotka aikaisemmin luokiteltiin alkueliöiksi ja alkueläimiksi niiden yleensä toisenvaraisen elintavan vuoksi. Joillakin lajeilla tosin voi olla soluissaan endosymbionttisia yksisoluisia leviä tai niistä evoluution kuluessa surkastuneita viherhiukkasia. Useat niistä ovat ulkomuodoltaan amebamaisia eliöitä, joilla on säiemäisiä, verkkomaisia tai mikrotubuluksiin liittyviä valejalkoja. Monilla lajiryhmillä on lisäksi erilaisia solunulkoisia tukirankoja ja kuoria. Melkein kaikilla on yhteisenä rakennepiirteenä mitokondrioiden putkimaiset kristat eli sisäkalvon poimut.


title: Rhizaria

text: Rhizaria-kunta käsittää kolme pääryhmää:


title: Rhizaria

text: Fylogeneettisesti yhtenäisen Rhizaria-kunnan olemassaolo on selvinnyt 1990-lopulla tehtyjen molekyylisystemaattisten tutkimusten tuloksena. Käsitykset kunnan pääryhmien välisistä sukulaisuuksista perustuvat niin ikään lajiryhmien geneettisten ominaisuuksien vertailuun. Kunta kuvattiin vuonna 2002. Kunta kuuluu aitotumaisten "Bikonta"-päähaaraan yhdessä kasvit, punalevät ja glaukofyytit käsittävän Archaeplastida-suurkunnan sekä kromalveolaattien ja ekskavaattien kanssa. Joissakin uusissa tutkimuksissa on lisäksi otaksuttu, että Rhizaria-kunta voisi sukulaisuussuhteidensa perusteella kuulua tässä esitettyä läheisemmin kromalveolaattien kehityslinjaan. On mahdollista, että nämä luokittelut muuttuvat ja tarkentuvat tutkimustiedon karttuessa.


title: Rhizaria

text: Vaikka eräät kuntaan kuuluvat lajit ovat ulkomuodoltaan amebamaisia, niitä ei pidä sekoittaa varsinaiseen amebojen kuntaan "Amoebozoa".


title: Rhizaria

text: Kaikkien kuntaan kuuluvien taksonien keskinäinen sukulaisuus ei tutkimustiedon uutuudesta johtuen ole vielä selkeä, ja nämä luokittelut voivat tämän vuoksi tulevaisuudessa muuttua ja tarkentua. Esimerkiksi möhösienten on otaksuttu kuuluvan joko "Cercozoa"-pääjaksoon tai joissakin lähteissä niiden katsotaan olevan lähempänä huokoseläinten pääjaksoa.


title: KLR

text: Lyhenne Klr tai KLR voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Rubiinikoruahven

text: Rubiinikoruahven ("Pseudanthias rubrizonatus") on koralliriuttojen parvikala, jota pidetään myös riutta-akvaarioissa. Sitä pidetään yhtenä kymmenestä parhaiten akvaarioon sopivasta Anthiinae -alaheimon meriahvenesta.


title: Rubiinikoruahven

text:
Rubiinikoruahven kasvaa enimmillään 12 cm pitkäksi. Se on pohjaväriltään oranssinsävyinen, ja kalan "vyötärön" kohdalla kulkee tiilenpunainen raita. Nuorten ykilöiden selkäevien kärjetä ovat vaalean violetit.
Rubiinikoruahvenia tavataan Tyynenmeren länsiosassa.


title: Rubiinikoruahven

text: Rubiinikoruahvenet ovat parvikaloja, joita suositellaan akvaarioissakin pidettävän vähintään viiden kalan parvina.


title: Rubiinikoruahven

text: Rubiinikoruahven syö lähinnä eläinplanktonia.


title: Ruuhikoski (Salo)

text: Ruuhikoski on kylä Salossa entisen Halikon kunnan pohjoisosassa Vaskiolla. Kylä sijaitsee Vaskion keskustaajamasta lounaaseen Vaskionjoen toisella puolella.


title: Ruuhikoski (Salo)

text: Ruuhikoski asutettu pysyvästi 1300- ja 1400-lukujen aikana. Ruuhikosken nelitilaisesta kylästä on maininta 1500-luvun puolivälin maakirjassa. Vuoden 1586 maakirjassa on maininta, että Ruotsin kuningas on luovuttanut Ruuhikosken metsien käyttöoikeudet Turun linnan herralle, joka on hakkauttanut metsät tyystin laivojen rakennustarpeiksi. Isojako toteuttiin kylässä vuonna 1770. Ruuhikoskessa on ollut kaksi myllyä Vaskionjoessa, joista toisen rakennus on edelleen paikallaan. Pääasiassa kylän rakennuskanta on toista maailmansotaa edeltävältä ajalta.


title: Ruuhikoski (Salo)

text: Ruuhikosken aluetta hallitsevat metsäiset mäet. Mäkien väliset tasaiset alueet on otettu viljelykäyttöön. Kylän pohjois- ja itärajana on Vaskionjoki, jonka uomassa on kylän alueella kolme koskea: Pitkäkoski, Vähäkoski ja Ruuhikoski, jonka yli kulkee silta vanhan myllyn vierestä.


title: Leväsienet

text: Leväsienet on yhteisnimitys ruskeiden levien kaareen kuuluville ulkoisesti sieniä muistuttaville eliöille, joihin lukeutuvat munasienet, labyrinttisienet ja ripsisiimasienet.


title: Leväsienet

text: Leväsieniksi kutsuttiin aiemmin kaikkia sellaisia sienimäisiä eliöitä, joiden lisääntymiseen kuuluvat uintisiimalliset liikuntakykyiset parveiluitiöt, ja joilla ei ole elinkierrossaan amebamaista elämänvaihetta. Otaksuttiin, että nämä eliöryhmät kuuluivat erillisenä kaarena (Archemycota) tai alakaarena (Mastigomycotina) sienikuntaan. 1990-luvulla selvisi kuitenkin näiden eliöryhmien kuuluminen Chromalveolata-kuntaan ja ruskeiden levien kaareen.


title: Luumukoruahven

text: Luumukoruahven ("Pseudanthias pleurotaenia") on koralliriuttojen parvikala, jota pidetään myös riutta-akvaarioissa. Sitä pidetään yhtenä kymmenestä parhaiten akvaarioon sopivasta "Anthiinae" -alaheimon meriahvenesta.


title: Luumukoruahven

text: Luumukoruahven kasvaa enimmillään 20 cm pitkäksi. Naaras on keltasävyinen, vatsapuolelta ja evistään vihertävä. Koiras on punertavan vuoletti, ja sen evät ovat siniset. Sen kyljessä on erikoinen, postimerkin muotoinen kuvio.


title: Luumukoruahven

text: Luumukoruahvenia tavataan Tyynellämerellä ja Intian valtameren itäosassa. Se elää yleensä yli 20 metrin syvyydessä.


title: Luumukoruahven

text: Luumukoruahven voi olla melko aggressiivinen. Kirkkaassa valossa niiden värit haalistuvat.


title: Luumukoruahven

text: Luumukoruahven syö lähinnä eläinplanktonia.


title: Bloomin taksonomia

text: Bloomin taksonomia auttaa määrittelemään osaamisen tason. Jaottelun on esittänyt 1956 yhdysvaltalainen Benjamin Bloom. Bloomin taksonomiassa osaaminen jaetaan seuraaviin kuuteen tasoon.Tietämisen tasolla asia ainoastaan muistetaan, mutta sitä ei vielä ymmärretä. Ymmärtämisen tasolla asia myös ymmärretään. Soveltamisen tasolla opittua asiaa osataan jo soveltaa, ja vastaavasti analysoimisen tasolla opittua pystytään jo analysoimaan. Syntetisoimisen tasolla opittu osataan yhdistää aiemmin opittuun tietoon ja arvioinnissa opittua asiaa pystytään arvioimaan.


title: Bloomin taksonomia

text: Woolfolk, Anita. Educational Psychology. 2007. Allyn & Bacon


title: Kissan kuolema

text: Kissan kuolema on Raimo O. Niemen ohjaama suomalainen nuorten draamaelokuva, joka on valmistunut vuonna 1994. Elokuva kertoo koulukodin asukkaista ja henkilökunnasta.


title: Kissan kuolema

text: Elokuva perustuu kirjailija Taru Väyrysen samannimiseen romaaniin. Se oli monia televisioelokuvia tehneen Raimo O. Niemen ensimmäinen teatterilevityksen saanut elokuva.


title: Kissan kuolema

text: Rehtorin tytär raiskataan, ja koulukodin tytöt tuntuvat tietävän asiasta enemmän kuin kertovat. Muuan koulukotipoika aloittaa omat tutkimuksensa ja rakastuu raiskauksen kokeneeseen tyttöön.


title: Kissan kuolema

text: Paljolti amatöörinäyttelijöiden avulla toteutettu "Kissan kuolema" sai melko nihkeät ensi-ilta-arvostelut suomalaiskriitikoilta. Sen tuoreudesta, arkisesta konstailemattomuudesta ja spontaaniudesta pidettiin, mutta asetelmallista tarinaa ja melko kömpelöä tuotantojälkeä pidettiin monelta osaltaan pikemminkin televisioelokuvan kuin teatterielokuvan kaltaisena. Nuoret pääosien esittäjät Marja Pyykkö ja Kalle Ahola saivat melko rohkaisevia arvioita.


title: Käenkoski

text: Käenkoski on kylä Ilomantsissa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Käenkoskelta on Ilomantsiin matkaa 32 kilometriä. Käenkosken kylän alue on laaja, ja sen asutuskeskittymät sijaitsevat etäällä toisistaan. Käenkoskella on vielä muita pienempiä kyliä, kuten Kontiovaara, Sammakkovaara ja Lapiovaara.


title: Käenkoski

text: Ahvenjärvellä sijaitsi aiemmin Ilomantsin riistantutkimusasema, mutta nyt se on siirtynyt Mekrijärven tutkimusasemalle.


title: Käenkoski

text: Käenkosken alue on vaara- ja mäkimaastoista ja niiden väliin jäävien soiden lisäksi maisemaa hallitsevat laajat mäntyvaltaiset metsät. Käenkoski sijaitsee pinta-alaltaan Suomen 12. suurimman järven, Koitereen, rannalla.


title: Käenkoski

text: Alueella on hyvät eräharrastusmahdollisuudet, kuten Hattujärvestä alkava melontareitti ja 90 kilometrin pituinen patikointireitti.


title: Johannislund

text: Johannislund on kylä, kulmakunta ja entinen tehdasyhdyskunta Kiikalassa Salossa. Kulmakunnalla, joka koostuu Johannislundin, Lasikylän ja Säräjärven kylistä sekä eräitten lähikylien takamaista, toimi vuosina 1813–1960 sittemmin valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määritelty Johannislundin lasitehdas. Luonnonympäristöä alueella hallitsee Kolmas Salpausselkä ja sinne ulottuu arvokasta harjuluontoa sisältävä Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualue.


title: Johannislund

text: Maisemia Johannislundin ympäristössä hallitsee Kolmanteen Salpausselkään kuuluva, Salon, Someron ja Lohjan alueille ulottuva, Natura 2000 -suojeluohjelmassa suojeltu Hyyppärän harjualue. Siihen kuuluu harjuja, raviineja, lähteitä, puroja järviä, lampia, soita ja kallioita, joita kaikkia esiintyy myös Johannislundin ympäristössä.


title: Johannislund

text: Kallioista merkittävä on Säräjärven luona kohoava, 163,9 metrin korkeuteen nouseva Särämäki, joka on luonnoltaan monipuolinen ja on myös koko Varsinais-Suomen maakunnan korkein kohta.


title: Johannislund

text: Myös monet alueen lähteet ja lähteiköt, puronotkot ja paikoin tavattavat vanhat metsät ovat luonnonarvoiltaan merkittäviä. Lähimmäs tehdasaluetta näistä ulottuu harjumaastoon jyrkkäreunaisen laakson uurtanut Varesjoen puronotko Saaren kylässä tehdasalueen lounaispuolella. Harvinaisempia luontotyyppejä ovat lehto-, harmaaleppä- ja lähdekorvet. Harvinaista kasvillisuutta liittyy myös Särämäen kalliojaksoon ja Hyyppärän harjualueen reunamuodostuman harjumaastoon. Samoin linnusto on luonnon monipuolisuudesta johtuen edustavaa.


title: Johannislund

text: Kolmannen Salpausselän vedenjakajalta vedet virtaavat eri suuntiin. Uskelanjoen vesistöalueeseen kuuluvat luoteen suunnalla Uskelanjoen latvahaaraan Terttilänjoen vesistöalue Somerniemellä Somerolla ja lännessä Uskelanjoen toisen latvahaaran Hitolanjokeen vesistöalue Kiikalassa Salossa. Idässä Lohjan puolella Nummella ja koillisessa Someron puolella Somerniemellä vedet virtaavat Karjaanjoen vesistöön kuuluvan Nummenjoen latvahaaraan Pitkiönjokeen. Etelässä vesien laskunsuuntana on Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Aneriojoen latvahaara Varesjoki Kiikalassa ja Suomusjärvellä.


title: Johannislund

text: Vanhoina pitäjien ja kylien rajapaikkoina ovat harjualueella lähteet. Nämä ovat rajanneet etenkin kokonaan harjualueella sijaitsevaa historiallista Hidoisenpyöliä lähes joka suunnasta. Lännessä Uskelanjoen vesistöön kuuluvan Hitolanjoen latvahaaraan Satakoskenojaan Kultalähteenojan kautta laskeva Kultalähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Komisuon, Saaren (nykyään Kiikalan Pappilan) ja Hidoisenpyölin (nykyisen Lasikylän) välillä. Länsiluoteessa Satakoskenojaan Huhdinojan kautta laskeva Lamminlähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Komisuon ja Hidoisenpyölin sekä Somerniemen Kaskiston välillä. Pohjoisessa Uskelanjoen sivujoen Terttilänjoen lähdejärveen Halkjärveen Myllyojan kautta laskeva Herakkaanlähde on ollut rajapaikkana Kiikalan Hidoisenpyölin sekä Somerniemen Kaskiston, Mäyrämäen ja Oinasjärven välillä. Koillisessa Karjaanjoen vesistöön kuuluvaan Oinasjärveen Somerniemellä laskevat Hossojanlähteet ovat olleet rajana Kiikalan Hidoisenpyölin, Somerniemen Oinasjärven sekä Nummen Leppäkorven välillä. Paitsi historiallista mielenkiintoa rajapaikkoina näihin lähteisiin ja niistä alkunsa saaviin puroihin liittyy merkittäviä luonnonarvoja sekä kasviston että eläimistön suhteen.


title: Johannislund

text: Lukuun ottamatta rajapaikkoina vedenjakajilla pohjoisessa, koillisessa ja lännessä olevia lähteitä Johannislundin ympäristö kuuluu pääosin Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön laskevan Varesjoen valuma-alueeseen. Suurimpia järviä ovat Säräjärvi ja Ruukinjärvi Johannislundin lasitehtaan luona sekä etelässä Suomusjärven rajalla sijaitseva Varesjärvi. Säräjärveä ja Ruukinjärveä ympäröiviä lampia ovat alueen pohjoisosassa Tervakas, Kolmperänen ja Suolammi. Lähellä Ruukinjärveä alueen eteläosassa sijaitsevat Iso-, Pikku- ja Musta Kolosin, Sakarjärvi, Mustalammi, Iso-Jouhtena, Kakarlammi, Immenjärvi ja Tasku. Huomattavin jokiuoma on Varesjärvestä alkunsa saava Varesjoki, johon yhtyy pohjoisesta Ruukinjärven ja Säräjärven lasku-uomana oleva Huhdanoja eli Tampinjoki. Muut purouomat suuntautuvat alueen länsi- ja pohjoisrajojen lähteiltä naapurivesistöjen suuntiin.


title: Johannislund

text: Kiikalassa sijainneelle Hidoisenpyölin ulkoveromaalle vuonna 1813 perustetun Johannislundin lasitehtaan ympärille syntyi jo 1800-luvulla tehdasyhdyskunta, joka jatkoi olemassaoloaan tehtaan lopettamiseen saakka vuonna 1960. Tehtaan ympärille muodostunut Johannislundin kulmakunta on käsittänyt nykyiset Lasikylän (vanhalta nimeltään Hidoisenpyöli), Säräjärven ja Johannislundin kylät sekä takamaita näihin rajautuvista Kiikalan puoleisista naapurikylistä Saaresta ja Yltäkylästä. Kylistä Johannislund muodostettiin yksinäistaloluonteiseksi maarekisterikyläksi osista Hidoisenpyölin ja Säräjärven maarekisterikyliä vasta lasitehtaan lopettamisen jälkeen vuonna 1963.


title: Johannislund

text: Kulmakunnalla toimi aluksi vuodesta 1904 yksityisenä ja sitten vuodesta 1911 Kiikalan kunnan ylläpitämänä Johannislundin kansakoulu lasitehtaan lopettamisen asti vuonna 1960, jolloin myös koulu lopetettiin. Johannislundin koulupiiriin kuului Hidoisenpyölin ulkoveromalla sijainneen tehdasalueen ohella viereinen Särämäen eli Säräjärven yksinäistalo, joka myös oli tullut 1860-luvulla tehtaan omistukseen. Lisäksi siihen kuului Kiikalan puoleisten lähikylien takamaita, joilla sijaitsi myös vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin asti yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut Varesjoen saha. Koulun ohella Johannislundissa oli tehtaan ollessa toiminnassa myös oma kauppa.


title: Johannislund

text: Toinen samanlainen teollisuusyhdyskunta samalla suunnalla oli vuosina 1864–1918 toiminnassa olleen Ariman lasitehtaan ympärille syntynyt Arimaa Pusulan Hyrkkölässä linnuntietä vain noin viidentoista kilometrin päässä Johannislundista; 1800-luvulla tehtailla olikin välillä sama omistaja. Kuten Johannislundin, myös Arimaan synty perustui runsaisiin metsävaroihin harvaan asutulla alueella. Samoin kuin Arimaalta, metsän keskeltä olevasta Johannislundista oli pitkä matka lähimpään kylään ja kirkolle, 7–10 kilometriä. Silti Johannislundissa tehtaan väki, sekä johtajat että työläiset, aikalaiskertojan mukaan erottuivat muista paikkakuntalaisista tavallista "hienompina" ihmisinä.


title: Johannislund

text: Kulmakunnan kylistä Lasikylä, vanhalta nimeltään Hidoisenpyöli, ja Säräjärvi, vanhalta nimeltään Haitonpyöli tai Säräkoskenmaa, ovat molemmat alun perin todennäköisesti jo keskiajalla muodostuneita autiopyölejä eli ulkoveromaita, jotka pitkään esiintyivät verolle pantuina mutta asumattomina maakappaleina erillään varsinaisista kylistä, mutta tulivat 1700- ja 1800-lukujen aikana asutuiksi erilaisten kehityskulkujen kautta. Tehtaan mukaan nimetty Johannislund erotettiin omaksi kyläkseen vasta tehtaan lakattua vuonna 1963. Lisäksi Johannislundin kulmakuntaan koulupiirinä on 1900-luettu takamaita Kiikalan Saaren ja Yltäkylän kylistä.


title: Johannislund

text: Lasitehtaan sijoituspaikaksi vuonna 1813 tulleen Hidoisenpyölin ulkoveromaan omistajana oli ennen Johannislundin lasitehtaan perustamista ollut Perniössä sijaitseva Viipurin kartano, jolta sen hankki hallintaansa alueelle nykyisen Ruukinjärveen rantaan vuonna 1813 Johannislundiksi nimeämänsä lasitehtaan perustanut vänrikki Johan Berndt von Torcken.


title: Johannislund

text: Vuoteen 1964 tämä entinen ulkoveromaa esiintyi maanmittausasiakirjoissa nimellä "Hidoisenböle". Kylän nykyinen virallinen nimi "Lasikylä" otettiin käyttöön Maanmittaushallituksen päätöksellä vuonna 1964.


title: Johannislund

text: Nykyiset rajansa kylä sai kolme vuotta lasitehtaan toiminnan lakkaamisen jälkeen vuonna 1963, kun varsinainen lasitehdasalue sekä siihen kuuluvia alueita viereisestä Säräjärven kylästä erotettiin siihenastisista Hidoisenpyölin ja Säräjärven kylistä uudeksi, Johannislund-nimiseksi kyläksi. Tässä toimituksessa historiallisen Hidoisenpyölin alueesta jäi muodostuneeseen Lasikylän kylään kuulumaan entisen tehdasalueen ulkopuolinen laaja metsäalue, joka vielä 1960-luvun alussa oli täysin rakentamaton lukuun ottamatta talvisodan aikana rakennettua Kiikalan lentokenttää, joka jo ainakin vuonna 1996 oli purjelentokäytössä.


title: Johannislund

text: Lähellä lasitehtaan tonttia sijainnut Säräjärven yksinäistalo Ruukinjärveen laskevan Säräjärven rannalla oli muodostunut alun perin Haitonpyölin eli Säräkoskenmaan autiopyölistä. Sen omistajana oli alkujaan Kiikalan Saaren kylä, ja sittemmin palsta oli Kiikalan Rekijoen kylän Perttulin ratsutilan hallussa. 1750-luvulla pyölin alueelle syntyi Säräjärven torppa, ja vuonna 1826 siitä muodostettiin viereisen Nummen Leppäkorven kylän isossajaossa Säräjärven eli Särämäen uudistalo. Tehtaan välittömässä läheisyydessä sijainneen Särämäen talon Johannislundin lasitehdas hankki omistukseensa 1850-luvulla etenkin sen viljelysmaiden takia.


title: Johannislund

text: Kun Johannislundin lasitehdas oli lopettanut toimintansa vuonna 1960, erotettiin pian tämän jälkeen toteutetussa maanmittaustoimituksessa silloisessa Hidoisenpyölin kylässä sijainnut varsinaisen tehdasalueen pääosa omaksi Johannislund-nimiseksi kyläkseen. Johannislundinn kylään liitettiin myös Säräjärven kylässä sijainnut pienempi osa tehdassalueesta. Tämän seurauksena Säräjärven kylän historiallisesta alueesta pääosa tuli kuulumaan Johannislundin yksinäistaloon ja vain pieni osa jäljelle jääneeseen Säräjärven kylään.


title: Johannislund

text: Kahta edellä mainittua nuorempi on vuonna 1963 eräistä Hidoisenpyölin ja Säräjärven maarekisterikylien tiloista yksinäistaloksi muodostettu Johannislundin kylä, joka käsittää vuonna 1960 lopetetun Johannislundin lasitehtaan tehdasalueen lähiympäristöineen. Sen muodostumiseen johtaneet maanmittaustoimitukset olivat ajallisesti samanaikaisia vuonna 1960 tapahtuneen lasitehtaan lopettamisen kanssa. Ruukinjärven rannalla sijaitsevan tehdasalueen ohella Johannislundin kylän alueelle jää myös välittömästi Ruukinjärven pohjoispuolella kohoava Varsinais-Suomen korkein kohta Särämäki.


title: Johannislund

text: Kiikalan Saaren ja Yltäkylän kylistä on Johannislundin kulmakuntaan koulupiirinä 1900-luvulla luettu vain kylien takamaita Varesjoen ja Varesjärven suunnalla. Varesjoen varressa toimi 1700-luvulta 1900-luvun loppuvuosikymmeniin Varesjoen saha, jonka läheisyydessä oli jonkin verran myös muuta asutusta. Varesjärven suunnassa vanhin asutus on muodostunut torpista, joista 1900-luvulla muodostui itsenäisiä pientiloja.


title: Johannislund

text: Vanhaa teollista perinnettä alueella on edustanut vuosina 1813–1960 toimineen Johannislundin lasitehtaan ohella myös vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin toiminnassa ollut Varesjoen saha. Näiden kummankin sijoittumiseen vaikuttivat alueen metsävarat, ja lasitehtaan osalta myös kvartsihiekan saatavuus.


title: Johannislund

text: Vuonna 1969 Paraisten Kalkki käynnisti kulmakunnan liepeillä Kiikalan Saaren kylän alueella, lähellä Kiikalan keskustaajamaa niin ikään alueen soravaroja hyödyntävän tiilitehtaan, joka on toiminnassa edelleen. 2010-luvulla se oli kahtena tehdasyksikkönä osa kansainvälistä Saint-Gobain-konsernia tuotemerkillä Saint-Gobain Weber.


title: Johannislund

text: Kulmakunnan tärkein liikenneväylä on Kiikalasta Somerniemen Oinasjärvelle johtava paikallistietasoinen kestopäällysteinen yhdystie Oinasjärventie. Nummen Leppäkorven suuntaan johtaa paikallistietasoinen sorapäällysteinen yhdystie Johanneslundintie ja Johannislundista Oinasjärventielle sorapäällysteinen yksityistie Lasikyläntie. Oinasjärventien varressa Lasikylässä sijaitsee nykyisin pääasiassa purjelentoa palveleva Kiikalan lentokenttä. Alun perin lentokenttä rakennettiin talvisodan aikana ruotsalaisin vapaaehtoisvoimin.


title: Johannislund

text: Johannislundin lasitehtaan alue on yksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Alueen vanhimpia rakennuksia ovat hirsiset asuinrakennukset Yli- ja Alipykninki 1860-luvulta sekä kartanon päärakennus 1870-luvulta. Lisäksi alueella on useita arkkitehti Toivo Paatelan suunnittelemia rakennuksia 1930-luvulta, ennen vuotta 1911 rakennettu koulu ja työväenrakennus noin vuodelta 1890.


title: Johannislund

text: Johannislundin teollisuusmiljöötä on kuvannut maalauksissaan kuvataiteilija Oskari Paatela, jonka veli, arkkitehti Toivo Paatela suunnitteli lasitehtaan rakennuksia. Lisäksi Paatela maalasi muotokuvia myös tehtaan omistajaperheen jäsenistä.


title: Johannislund

text: Kirjailija Kaari Utrio kertoo käyttäneensä Johasnnislundin lasitehtaan miljöötä esikuvana romaanissaan "Vaitelias perillinen" (2009) esiintyvälle "Rautialan" lasiruukille, joka sijaitsee kuvitteellisessa "Nummijärven" pitäjässä "Pusulan ja Kiikalan välissä" lounaisessa Suomessa.


title: Nikolai Severtsov

text: Nikolai Aleksejevitš Severtsov (; 5. marraskuuta 1827 Voronežin alue − 7. helmikuuta 1885 Don) oli venäläinen tutkimusmatkailija ja lintutieteilijä.


title: Nikolai Severtsov

text: Severtsov opiskeli luonnontieteitä Moskovan yliopistossa. Hän teki tutkimusmatkat Tienšaniin ja Issyk Kulille 1865–1868, Amudarjalle 1874 ja Pamirvuoristoon 1877–1878. Syrdarjalla rosvot sieppasivat hänet ja vapauttivat vasta kuukauden päästä.


title: Nikolai Severtsov

text: Severtsov ja Mihail Menzbier julkaisivat teoksen Turkestanin eläimistöstä 1873, jossa he kuvailivat joukon uusia eläinlajeja, linnuista ainakin minervanpöllön alalajin "Athene noctua orientalis" ja rakkavuoripeipon alalajin "Leucosticte brandti pamirensis". Hänen kunniakseen on nimetty kiinanpyy "Tetrastes sewerzowi" ja argaalin alalaji "Ovis ammon severtzovi".


title: Nikolai Severtsov

text: Severtsov hukkui Doniin pudottuaan avantoon.


title: Georges-Eugène Haussmann

text: Georges-Eugène Haussmann (27. maaliskuuta 1809 – 11. tammikuuta 1891) oli ranskalainen kaupunkisuunnittelija, jonka nimi yhdistetään Pariisin kaupunkikuvan uusimiseen keisari Napoleon III:n tilauksesta. Haussmann johti uudistustöitä 1852–1870, mutta ne jatkuivat vuoden 1870 jälkeenkin.


title: Georges-Eugène Haussmann

text: Haussmann oli syntyisin Alsacesta protestanttisesta kauppiasperheestä. Hän käytti paronin titteliä, koska oli paroni-äidinisänsä ainoa miespuolinen jälkeläinen, mutta virallisesti arvonimi ei periytynyt hänelle koskaan.


title: Georges-Eugène Haussmann

text: 1840-luvulla Pariisi oli edelleen keskiaikaisen kaupungin näköinen, ja Napoleon III:lla oli suuri into uudistaa kaupunkia. Hän nimitti Haussmannin Seinen departementin prefektiksi saadakseen liittolaisen uudistustöihin. Kummallakaan ei ollut taide- tai kaupunkisuunnittelualan koulutusta. Keisaria viehätti uusi teknologia, Haussmannia estetiikka.


title: Georges-Eugène Haussmann

text: Vuonna 1853 Haussmann määräsi rakennustyöt aloitettaviksi. Rakennustyöt aloitettiin Palais Garnierin ympäristöstä ja uloimpien esikaupunkien kunnostuksesta ja viemäröinnistä. Vuonna 1860 Pariisi sai nykyiset rajat, kun siihen liitettiin useita sen läheisyydessä sijainneita kuntia (nykyiset 13.–20. arrondissementit). Nämä liitosalueet, jotka jo sitä ennen olivat joutuneet 1840-luvulla rakennettujen puolustusmuurien sisäpuolelle, rakennettiin suurelta osin Haussmannin suunnitelmien mukaan. Myös Pariisin vanhoissa kaupunginosissa suoritettiin runsaasti purku- ja uudelleenrakennustöitä ja alueelle rakennettiin joukko uusia leveitä katuja ja bulevardeja. Uudet kadut olivat myös selvästi leveämpiä kuin keskiaikaiset kujat, minkä oli tarkoitus tehdä liikenteestä sujuvampaa, elämästä terveellisempää ja tulipaloista harvinaisempia.


title: Georges-Eugène Haussmann

text: Haussmannin suunnitelmien mukaisesti rakennettuja katuja ovat muun muassa Boulevard Saint-Germain, Boulevard Saint-Michel ja Rue de Rivoli.


title: Indus-vaihe

text:
Indus-vaihe (lyhenne "Trias t1") oli maapallon historian ajanjakso, joka aloitti triaskauden ja samalla mesotsooisen maailmankauden. Kausi oli noin 251 ± 0,4 - 249,7 ± 0,7 miljoonaa vuotta sitten. Maapallo oli silloin kuuma, aavikoitunut, varsin eloton. Ilmakehässä oli vähän happea, ja meri ja suurin osa makeasta vedestä hapettomia. Silloin maapallon eliölajisto oli harventunut permikauden suuren joukkotuhon jäljiltä, ja maa pysyi pitkään miltei elinkelvottoman kuumana vielä Industa seuranneen Olenjok-vaiheenkin aikana, joka päättyi vasta 247 miljoonaa vuotta sitten.
Indus-vaihe aloitti maapallon historiassa suuren permikauden joukkotuhon jälkeen triaskauden ja mesotsooisen maailmankauden, joka oli matelijoiden valta-aikaa. Se oli alatriaskauden ensimmäinen vaihe. Euroopan kerrostumiassa kauden alkupuolelle osuu Griesbach-alavaihe, ja loppujaksolle Diener-vaihe.


title: Indus-vaihe

text:
Maapallon maa-ala oli suureksi osaksi yhtenä Pangaia-jättimantereena, jota ympäröi valtava Panthalassa-valtameri.
Siperia lienee ollut Pangaian lähellä matalahkon salmen erottamana. Pangaian itäpuolella oli joukko saarikaaria joissa oli suuria saaria, muun muassa Japani ja Kiinan ja Indoneasian osia.


title: Indus-vaihe

text: Indus-vaiheen aikana maailma oli omituinen, jokin oli ehkä tehnyt sen myrkylliseksi. Maapallo oli epätavallisen kuiva, kuuma. Ehkä se oli jatkuvasti kuuma, ehkä lämmin ja hyvin kuuma tai hyvin kylmä ja hyvin kuuma vaihtelivat . Se oli aavikoitunut laajalti. Aavikot ulottuivat päiväntasaajan seuduilta 30-50 leveysasteelle asti, tosin jättimanner Pangaian itäosissa oli päiväntasaajan lähellä kosteata. Maapallo oli "superkasvihuonetilassa" ja luultavasti lämpeni tai oli lämpimimmillään kauden alussa. Merenpinta oli hyvin alhaalla. Kuumuudesta huolimatta jäätiköitä. Merten happipitoisuus oli pieni. Ilmakehässä oli niukasti happea ja runsaasti hiilidioksidia, johtuen luultavasti tulivuoritoiminnasta. Säteilytaso lienee ollut korkea.


title: Indus-vaihe

text: Indus-kaudella tai pian sen jälkeen näkyi hiilen isotooppimäärän hidas palautuminen kohti normaalia. Kerran tai muutaman kerran hiilen ja hapen isotooppisuhteet poikkesivat normaalista.


title: Indus-vaihe

text: Indus-vaiheen aikana koppisiemeniset kasvit etenivät maalla.


title: Indus-vaihe

text: Monet eläimet, ammoniitit, hyönteiset, kalat sammakkoeläimet, nisäkäsmäiset ja kehittyneemmät matelijat olivat nykytiedon mukaan harvinaisia, ja lajien kokonaismäärä yhä pieni, mutta kauden lopulla nopeassa kasvussa.


title: Indus-vaihe

text: Maalla eli lähinnä virtahepomaisia lystrosaurideja ja arkosaureihin kuuluvia proterosuchideja, jotka muistuttivat jaloilla kävelevän krokotiilin ja liskon risteytystä. Indus-kaudelle luonteenomaisia ovat pitkulaiset krokotiilia muistuttavat sammakkoeläimet, mm. Labyrintodontit.


title: Indus-vaihe

text: Stromatoliitit ja bakteerimadot palasivat indus-vaiheen alussa. Stromatoliitithan syötiin viimeistään kambrikaudella, mikä viittaa siihen, että meren lajisto olisi harventunut. Pian stromatoliitit katosivat fossiilisarjoista.


title: Baby Bash

text: Baby Bash (oikealta nimeltään Ronnie Ray Bryant, s. 18. lokakuuta 1975 Vallejo, Kalifornia) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Vuodesta 1995 vuoteen 1998 hän esiintyi nimellä "Baby Beesh", mutta myöhemmin hän vaihtoi sen "Baby Bashiksi", nykyiseksi taiteilijanimekseen. 10. syyskuuta 2011 Bash pidätettiin Paul Wallin kanssa epäiltynä marihuanan hallussapidosta.


title: Baby Bash

text: Baby Beeshinä


title: Baby Bash

text: Baby Bashina


title: Rujoa taidetta

text: Rujoa taidetta on Klamydian 25. helmikuuta 2009 ilmestynyt pitkäsoitto. Levyltä julkaistiin aluksi singlenä kappaleet ”Rujoa taidetta” sekä ”Ajolähtö”, joista on myös tehty musiikkivideot. Kolmas single ”Miljoonan kilsan tennarit” julkaistiin CD- ja vinyylisinglenä.


title: Rujoa taidetta

text: Albumi debytoi Suomen virallisen albumilistan ensimmäisellä sijalla, ja pysyi listalla yhteensä yksitoista viikkoa.


title: The Mothers of Invention

text: The Mothers of Invention oli rock-yhtye, jonka musiikillisena johtajana toimi vuoteen 1975 saakka Frank Zappa. Zappan johtama yhtye aloitti vuonna 1964 ja ensimmäinen albumi, haastavan rockin perusteoksena pidetty Freak Out! ilmestyi kesäkuussa 1966. The Mothers of Invention oli yksi merkittävimmistä psykedeelisen rockin ja progressiivisen rockin edustajista. Vuonna 1975 Frank Zappa lähti yhtyeestä ja The Mothers of Invention jatkoi uraa ilman johtajaa tehden vielä kolme levyä.


title: Kaliksareenit

text: Kaliksareenit on ryhmä maljamaisia makrosyklisiä orgaanisia molekyylejä. Kaliksareenit muodostuvat erilaisten fenolien ja formaldehydin tai muiden aldehydien muodostamista yksiköistä. Kaliksareenit kykenevät sitoutumaan muun muassa maa-alkalimetallien ioneihin ja toimimaan niiden isäntämolekyyleinä. Kaliksareenien määrää ja ominaisuuksia saadaan muutettua lisäämällä perusrakenteeseen erilaisia substituentteja.


title: Kaliksareenit

text: Kaliksareenien fenoliset yksiköt ovat usein fenoli-, resorsinoli- ja pyrogallolipohjaisia Synteesireaktio kuuluu niin sanottuihin elektrofiilisiin aromaattisiin korvautumisreaktioihin, jotka voidaan katalysoida niin happojen kuin emästenkin kanssa. Erilaisten kaliksareenien valmistuksessa voidaan käyttää lukuisia määriä erilaisia fenoli- ja aldehydijohdannaisia. Käytettyjä ovat muun muassa 1-naftoli, 2-naftoli ja p-fenyylifenoli. Aldehydeinä käytetään formaldehydin lisäksi asetaldehydiä, undekanaldehydiä, 5-klooripentanaldehydiä, 4-hydroksibutanaldehydiä ja fenyyliasetaldehydiä. Myös syano- (-CN) ja amino- (-NH) ryhmiä sisältäviä aldehydejä käytetään. Molekyylin rakenne on jäykkä johtuen fenolien bentseenirenkaasta.


title: Kaliksareenit

text: Kaliksareeneihin liittyviä vierasmolekyylejä voidaan säädellä perusrakenteen muunnoksilla. Kun molekyyliin liitetään negatiivisesti varautunut ryhmä, kuten sulfonaattiryhmä (-SO), positiivisten ionien sitotuminen kaliksareeniin lisääntyy. Kaliksareeneista voidaan myös tehdä kotelomaisia liittämällä kahteen molekyyliin varaukseltaan erimerkkiset ryhmät ja yhdistämällä ne. tällaisilla molekyyleillä voisi olla käyttöä lääkeaineiden kuljetuksessa ihmiskehossa. On kehitetty myös metallokaliksareenejä, joiden rakenteeseen on liittynyt metalliatomi, kuten koboltti tai rutenium.


title: Hayes (joki)

text:
Hayes on 483 kilometrin pituinen erämaajoki Manitoban provinssissa Kanadassa. Se saa alkunsa Winnipegjärven koillispuolelta ja laskee Hudsoninlahteen. Joki on tärkeä kulkuväylä ja elinkeinon lähde seudulla asuville alkuperäiskansoille ja kanadalaisten suosima melonta-, retkeily- ja kalastuskohde. Se on nimetty Sir James Hayesin mukaan, joka oli Hudson's Bay Companyn perustajajäseniä.
Hayes muodostaa Echimamishjoen (67 km) ja Nelsonjoen yläjuoksun (43 km) kanssa 600 kilometrin mittaisen "Hayesjoen vesitien" York Factorysta Hudsoninlahden rannalla Norway Houseen Winnipegjärven pohjoispuolella. Se oli Kanadan sisäosien tärkein turkisten kauppatie lähes kaksisataa vuotta, kunnes kaupankäynnistä Yhdysvaltojen kautta tuli kannattavampaa 1870-luvulla. Vesitie on säilynyt rakentamattomana nykypäiviin saakka ja on ollut vuodesta 2006 asti luonnonperintökohde Kanadassa ().
Hayes saa alkunsa Molsonjärvestä (391 km²) Kanadan havumetsävyöhykkeeltä. Noin 20 kilometrin päässä järven alajuoksulla siihen yhtyy ainutlaatuinen Echimamisjoki. Echimamiksella on kaksi erillistä haaraa, joista toinen virtaa itään Hayesjoen valuma-alueelle ja toinen länteen Nelsonjoen valuma-alueelle. Jokihaarojen lähteitä erottaa toisistaan vain matala Painted Stonen kallionnyppylä, joka sijaitsee kymmenen kilometrin päässä Hayesjoen uomasta.
Yläjuoksullaan Hayes virtaa sankkojen kuusimetsien halki Kanadan kilvellä, valtavalla prekambrisella graniittilaakiolla. Joki on uurtanut kallioon syviä laaksoja ja rotkoja, joihin se muodostaa paikoitellen koskia ja järviä – suurin rotko on 17 kilometriä pitkä Hell Gates ja suurimmat järvet ovat Oxford- ja Kneejärvi.
Kanadan kilven reunalla Hayesjoessa on Whitemudin putoukset, joiden alapuolella levittäytyy Hudsoninlahden alanko. Maasto muuttuu soiseksi ja valtapuulajeiksi vaihtuvat kitukasvuinen mustakuusi "(Picea mariana)" ja kanadanlehtikuusi "(Larix laricina)". Alangolla on suuria savikerrostumia, jotka syntyivät tuhansia vuosia sitten Laurentian mannerjäätikön vetäytyessä pohjoiseen. Joki on kovertanut saviseen maahan paikoitellen jopa 30 metrin syvyisen uoman. Täällä siihen laskee myös kaksi sivujokea, Fox- ja Godsjoki, jotka keräävät vettä lukemattomista pienistä erämaajärvistä.
Hayesjoen alajuoksulla maisema muuttuu vähitellen puuttomaksi tundraksi, jonka pohjoisreunalla joki laskee Hudsoninlahteen York Factoryn aavekaupungin kohdalla aivan Nelsonjoen tuntumassa. Jokien suulta työntyy kauas merelle vuorovesiaaltojen huuhtoma vattialue.


title: Hayes (joki)

text:
Hayesjoen vedessä elää monia arvokaloja, kuten puronieriä ("Salvelinus fontinalis"), valkosilmäkuha ("Sander vitreus"), hauki ("Esox lucius") ja sampi ("Acipenser sturio"). Tyypillisiä nisäkäslajeja ovat susi ("Canis lupus"), länsikanadanhirvi ("Alces alces andersoni"), ahma ("Gulo gulo") ja metsäkaribu ("Rangifer tarandus caribou"). York Factoryn ympäristössä elää myös jääkarhuja ("Ursus maritimus") ja Hayesjoen suulla Hudsoninlahden rantavesissä maitovalaita ("Delphinapterus leucas"). Linnuista ovat yleisiä valkopäämerikotka ("Haliaeetus leucocephalus"), sääksi ("Pandion haliaetus"), kanadanhanhi ("Branta canadensis"), törmäpääsky ("Riparia riparia") ja jäälokki ("Pagophila eburnea").
Joen valuma-alueella esiintyy yli kolmekymmentä kasvia, jotka luokitellaan harvinaisiksi Manitobassa, kuten rahkasara ("Carex pauciflora") ja sukassara ("Carex microglochin") Kanadan kilven alueella, heinäkasvi "Poa tolmatchewii" ja maruna "Artemisia tilesii" Hudsoninlahden alangolla ja mähkä ("Selaginella selaginoides") Hudsoninlahden rannikolla.


title: Hayes (joki)

text:
Hayesjoen varrelta on löydetty lukuisia muinaisjäännöksiä ja kalliomaalauksia, jotka osoittavat, että se oli merkittävä liikenneväylä alkuperäiskansoille jo kauan ennen eurooppalaisten saapumista.
Ranskalainen tutkimusmatkailija Pierre-Esprit Radisson löysi joen 1650-luvulla ja aloitti turkisten kaupankäynnin Kanadasta Eurooppaan. Turkiksista tuli nopeasti Kanadan tärkein vientituote ja seudulle virtasi idästä kauppiaita, tutkimusmatkailijoita ja uudisasukkaita. Hudson's Bay Company perusti Hayesjoen vesitien varrelle useita kauppa-asemia, ja yhtiön päämaja oli lähes kahdensadan vuoden ajan York Factoryssa Hudsoninlahden rannalla. Turkiskaupan lisäksi Hayesjokea hyödynnettiin Kanadan sisäosien kartoituksessa, ja joella liikkui monia kuuluisia tutkimusmatkailijoita, kuten Henry Kelsey, David Thompson ja Samuel Hearne.
Hayesjoella liikennöitiin suurilla Yorkin veneillä, jotka kuljettivat uudisasukkaita, rahtia ja turkiksia syrjäisten kauppa-asemien ja York Factoryn välillä. Joen rannoilla on säilynyt nykypäiviin saakka hautoja, turkismetsästäjien mökkejä, hylättyjä kauppa-asemia ja patoja, jotka ovat peräisin tältä aikakaudelta.
Nykyään Hayesjoen ympäristössä elää lähinnä suocreeintiaaneja, alkuperäisväestön jälkeläisiä. Heidän suurimmat yhteisönsä ovat Norway Housessa ja Oxford Housessa Oxfordjärven rannalla. Creet saavat elantonsa metsästyksestä, kalastuksesta ja polttopuiden hakkuusta ja harjoittavat jonkin verran turismia ja turkiskauppaa.


title: Hayes (joki)

text: Joella käy vuosittain lukuisia matkailijoita melonnan, erämaavaelluksen ja urheilukalastuksen merkeissä ja ihailemassa koskematonta luontoa ja historiallisia nähtävyyksiä. Joen varrelle on rakennettu useita matkailukyliä, ja York Factory ja Norway House on suojeltu historiallisesti merkittävinä rakennusperintökohteina. Kaivosyhtiöt tutkivat mahdollisuuksia hyödyntää alueen mineraalivaroja, joista lupaavimmiksi ovat osoittautuneet vihreäkivi ja timantit.


title: Barbro Sundback

text: Barbro Sundback (s. 22. joulukuuta 1945) on Ahvenanmaan sosiaalidemokraattien poliitikko, joka istui pitkään maakuntapäivillä vuodesta 1979 lähtien. Hän putosi sieltä vuoden 2015 vaaleissa. Hän on myös Maarianhaminan kaupunginvaltuutettu.


title: Barbro Sundback

text: Sundback toimi maakuntapäivien puhemiehenä vuosina 2005–2007 oltuaan jo vuodesta 2003 sen ensimmäisenä varapuhemiehenä. Hän oli vuosina 1979–2006 kirkkovaltuuston jäsenenä Maarianhaminan seurakunnassa. Hän on varsinaiselta ammatiltaan psykologi ja asuu Maarianhaminassa. Hän kannattaa Ahvenanmaalle omaa edustajaa Euroopan parlamenttiin.


title: Barbro Sundback

text: Sundback oli kansanedustajaehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007 ja sai 756 ääntä.


title: Barbro Sundback

text: Sundback on työskennellyt Ahvenanmaan rauhaninstituutissa ja Emmauksessa. Hän oli vuonna 2005 yksi ehdokkaista Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.


title: Lapplandsender

text: Lapplandsender (virallisesti "Soldatensender Lappland") oli saksalaisten radioasema Suomen Lapissa jatkosodan aikana.


title: Lapplandsender

text: Asemaa ylläpiti Wehrmachtin "Propagandakomppania nro 680" (PK 680), joka perustettiin toukokuussa 1941 Saksassa Potsdamissa ja siirrettiin lokakuussa 1942 Tanskan ja Ruotsin kautta ensin Tornioon ja sieltä Rovaniemelle. Radioasema aloitti toimintansa virallisesti Rovaniemellä joulukuussa 1942. Aseman päällikkönä toimi luutnantti Detleff Neumann-Neurode.


title: Lapplandsender

text: Soldatensender Lapplandin studio sijaitsi Korvanniemellä Rovaniemen kauppalan lähellä ja lähetysasema saksalaisten varuskunta-alueella Ranualle johtavan tien varrella Kursunkijärven pohjoispuolella noin kymmenen kilometriä kauppalasta kaakkoon. Lähetysmaston lähialue oli erittäin tarkasti vartioitu. Radiolaitteet olivat seitsemässä kuorma-autossa kytkettynä toisiinsa, puiset radiomastot oli ankkuroitu betonianturoilla maahan. Asema lähetti ohjelmansa 20kW:n lähetysteholla taajuudella 297 kHz..


title: Lapplandsender

text: Ohjelmisto oli viihteellistä, pääasiassa kevyttä musiikkia, mutta myös kuunnelmia, uutisia ja suomen kielen harjoituksia. Varsinaista natsipropagandaa kanavalla ei lähetetty. Aseman resurssit musiikkilähetyksiin olivat erinomaiset; käytössä oli Luftwaffen 25-miehinen orkesteri ja mittava äänilevyarkisto. Aseman omalla uutistoimituksella oli käytössään kaksi kaukokirjoitinta ja yhdysmies Helsingissä. Ohjelmisto oli monipuolista ja runsasta, joskus lähetettiin 18 tuntia vuorokaudessa.


title: Lapplandsender

text: Lähetyksillä oli runsaasti myös suomalaisia kuuntelijoita, musiikin lisäksi erityisen suosittuja olivat päivittäin kello 15 suomeksi luetut Saksan sodanjohdon kuulutukset. Myös kanavan välikuulutukset annettiin saksan lisäksi suomeksi. Radion ohjelmaa ei julkaistu suomalaisille suunnatuissa lehdissä, mutta aseman ohjelmatiedot ilmoitettiin Suomen ja Norjan alueella palvelevien saksalaisjoukkojen rintamalehdessä Lappland-Kurierissa. Asema aloitti suomenkielisten uutisten lähettämisen syyskuussa 1944 Suomen irtautuessa Saksan aseveljeydestä.


title: Lapplandsender

text: Radioasema evakuoitiin Rovaniemeltä ennen kauppalan tuhoamista lokakuun puolivälissä ja siirrettiin Bergeniin Norjaan. Saksalaisten vetäytyessä Bergenistä asema ei mahtunut laivaan, vaan lähetyslaitteet ja kuljetusautot jätettiin Bergeniin, ja ne ovat nykyisin museoituina Bergenin sotamuseossa.


title: Kuluminen

text: Kuluminen on materiaalin vähittäistä irtoamista kiinteästä pinnasta toisen pinnan liikkeen ansiosta. Kulumisen tutkiminen on tribologian osa-alue. Kitka aiheuttaa kulumista. Kulumisen määritelmä ei sisällä plastisesta muokkautumisesta aiheutuvaa mittojen muuttumista vaikka kulumista voi esiintyä ilman materiaalin poistumista. Määritelmään ei myöskään sisälly kuluminen ilman hankausta, kavitaatio vastinpinnan ollessa neste ja korroosio, jossa pinnan tuhoutumiseen vaikuttaa enemmän kemialliset syyt kuin mekaaniset.


title: Kuluminen

text: Kulumisen mekanismeja ovatPintojen kovuuserot vaikuttavat kulumismekanismeihin. Kova kappale kyntää tai leikkaa pehmää pintaa, mutta kova vastinpinta kantaa toisen kovan tai sitten tapahtuu muokkautumista. Pintojen karheus vaikuttaa siten, että pehmeällä vastinpinnalla tapahtuu naarmuuntumista ja pinnoitteen läpäisyä, ja kovalla vastinpinnalla epäkarheudet lukkiutuvat ja ulokkeet väsyvät. Pintojen välissä olevat partikkelit petautuvat pehmeään pintaan ja kovalla vastinpinnalla partikkelit jauhautuvat ja voivat piiloutua pinnankarheuden koloihin.


title: Luettelo televisiosarjan Digimon Zero Two jaksoista

text: Tämä on luettelo japanilaisen Digimon-sarjan animesarjan toisen tuotantokauden, Digimon Zero Twon jaksoista. Jaksoista on lueteltu suomenkieliset, englanninkieliset ja japaninkieliset nimet.


text: Kauden ensimmäinen puolisko jaksoon 26 asti on dubattu suomeksi, toinen puolikas on jätetty alkuperäiseen japaninkieliseen asuun ja siihen on lisätty suomenkieliset tekstitykset. Ensimmäisen puolikkaan on dubannut Tuotantotalo Werne. Toisen puolikkaan tekstitettyjen jaksojen tekstitykset teki Janne Mökkönen Broadcast Text International Oy:stä. Nelonen aikoi alun perin lopettaa sarjan esittämisen kokonaan ensimmäisen puoliskon päätyttyä, mutta päätyi lopulta esittämään toisen puoliskon tekstitettynä sarjan fanien vuonna 2003 lähettämän yli 500 nimeä käsittäneen adressin ansiosta.


text:
Jaksot 1–14 esitettiin 20.2.–22.5.2002, jaksot 15–26 27.11.2002–19.2.2003, jaksot 27–34 31.3.–19.5.2004 ja loput jaksot 35–50 1.9.2004–19.1.2005 (syyskuussa oli pieni tauko, koska Nelonen esitti tuolloin jääkiekon maailmancupin otteluita, lisäksi jouluna oli kolmen viikon tauko). Jaksojen ensiesitykset olivat keskiviikkoisin ja ne uusittiin seuraavana lauantaina. Jaksojen 1–14 ensimmäinen uusintakierros oli syksyllä 2002 ennen kuin uudet jaksot alkoivat jaksosta 15 alkaen. Suomeksi dubattu ensimmäinen puolisko esitettiin uusintana syyskuusta 2003 maaliskuuhun 2004, jolloin alkoivat tekstitetyt jaksot. Jaksot 35–50 uusittiin kesäkuussa 2006 joka arkipäivä. Viimeisin uusinta on marraskuusta 2007 kesäkuuhun 2008, jolloin Nelonen esitti koko kauden.
Nimien perässä on jaksojen ensimmäiset esityspäivät Suomessa.


title: Velkuan vaakuna

text: Velkuan vaakuna toimii soveliaana vertauskuvana kunnan korostetulle saaristolaisluonteelle – kunta koostui yksinomaan saarista, joita oli yli 300 kappaletta.


title: Velkuan vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kultainen veneen peräsin varsineen”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 19. maaliskuuta 1968. Vaakuna muuttui epäviralliseksi 2009, kun Velkua liittyi Naantalin kaupunkiin.


title: Don Stroud

text: Don Lee Stroud (1. syyskuuta 1942 Honolulu, Havaiji) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Don Stroud

text: Stroud on näytellyt kahdessa elokuvassa, joissa pääosaa näyttelee Clint Eastwood, ensin "Rautainen Coogan" -elokuvassa vuonna 1968 ja sitten "Joe Kidd" -elokuvassa vuonna 1972. Lisäksi hän on näytellyt pienessä roolissa James Bond -elokuvassa "007 ja lupa tappaa", "Luojan tähden, paetkaa!" -elokuvan pastorina sekä televisiosarja Ihmemies MacGyverin kahdesta jaksossa: "Renegade (Luopio)"- jaksossa tiukkana komentaja Hilliardina ja "High Control (Valvontatehtävä)"- jaksossa Jerry Kluge -nimisenä moottoripyöräjengin armottomana johtajana. Jaksossa näyttelee myös jalkapalloilija Dick Butkus. Muita televisiorooleja muun muassa sarjoissa "Murhasta tuli totta", "Ritari Ässä", "Charlien enkelit", "Gunsmoke", "Cannon", "Virginialainen", "Seikkailujen saari" ja "Walker, Texas Ranger".


title: Don Stroud

text: Vuonna 2012 Stroud nähtiin pienessä osassa Quentin Tarantinon ohjaamassa elokuvassa "Django Unchained". Hän esitti elokuvassa sheriffiä nimeltä Bill Sharp.


title: Don Stroud

text: Stroud joutui vuonna 1990 puukotetuksi, kun hän puuttui erääseen kahakkaan. Hän sai kymmenen iskua, joista osa osui oikeaan silmään niin että hän sokeutui pysyvästi ja sai näkyvän vamman.


title: Don Stroud

text: Vapaa-aikanaan Stroud harrastaa surffausta. Hänellä on musta vyö karatessa.


title: Don Stroud

text: Don Stroudin veli Duke Stroud on niin ikään näyttelijä ja on esiintynyt muun muassa menestyselokuvassa "Top Gun – lentäjistä parhaat".


title: Don Stroud

text: Stroud muutti vuonna 2005 asumaan Havaijille Kain saarelle vaimonsa Terin kanssa.


title: Torsten Sundblom

text: Torsten Sundblom (s. 15. syyskuuta 1951) on Ahvenanmaan liberaalien poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivillä vuodesta 2007. Hän on varsinaiselta ammatiltaan matruusi ja asuu Föglössä.


title: Danne Sundman

text: Dan-Anders "Danne" Sundman (s. 6. joulukuuta 1973) on ahvenanmaalainen sitoutumattoman kokoomuksen poliitikko. Hän on istunut maakuntapäivillä vuonna 1999 ja jälleen vuodesta 2001. Hän oli vuosina 1999–2001 maakuntahallituksessa kanslia- ja tietotekniikkaministerinä.


title: Danne Sundman

text: Sundman on varsinaiselta ammatiltaan yrittäjä ja asuu Lemlandissa.


title: Veronica Thörnroos

text: Veronica Thörnroos (s. 16. heinäkuuta 1962) on ahvenanmaalainen poliitikko. Hän toimi Ahvenanmaan keskustan puoluejohtajana vuosina 2007–2010 ja istui maakuntapäivillä vuosina 2003–2009. Vuodesta 2009 hän on ollut Ahvenanmaan maakuntahallituksen jäsen, aluksi liikenneministeri ja vuodesta 2011 infrastruktuuriministeri. Hänen varsinainen ammattinsa on terveydenhoitaja.


title: Irni

text: Irni on kylä Kuusamossa. Se sijaitsee noin 40 kilometrin päässä Kuusamon keskustasta kaakkoon Polojärven ja Irnijärven välissä.


title: Irni

text: Irnin nimi liittyy vesistöön ja tulee todennäköisesti saamesta. Inarinsaamen "jorɳa" tarkoittaa "vedenselkää". Kylä on poronhoitoaluetta ja kuuluu Hossa-Irnin paliskuntaan. Koillis-Suomen strategisen yleiskaavan (Kuusamo, Posio, Salla, Taivalkoski 2005) mukaan Irni on yksi alueen keskuskylistä. Irnin postinumero on 93790. Siellä toimi Ilmatieteen laitoksen sademäärän mittausasema vuosina 1970-1976.


title: Irni

text: Irnin kylällä on tiedettävästi ollut elämää jo 1800-luvulla. Irnijärven länsirannalta on löydetty vanha puinen mela, sekä kirveen terä ja sirppi. Irnin järvellä liikennöi ennen toista maailmansotaa myös laiva. Se kulki järven pohjoisosasta eteläosaan. Saksalaiset räjäyttivät laivan perääntyessään Lapista.


title: Täsmäkieli

text: Täsmäkieli on ohjelmointikieli, joka on suunniteltu tietylle sovellusalueelle.


title: Budžak

text: Budžak (, ) on historiallinen alue Bessarabian eteläosassa, Mustanmeren rannalla. Valtiollisesti alue kuuluu nykyisin suurimmaksi osaksi Ukrainaan ja siellä Odessan alueeseen, mutta historiallisesti se on ollut osa Moldavian ruhtinaskuntaa. Ukrainan yhteyteen alue tuli vasta toisen maailmansodan yhteydessä, kun se Molotov–Ribbentrop-sopimuksen nojalla joutui Neuvostoliiton etupiiriin ja liitettiin 1940 Romaniasta Ukrainan neuvostotasavaltaan.


title: Budžak

text: Alueen nimi tulee tataarin ja turkin kielistä, joissa sana "Bucak" merkitsee kulmaa tai kolmiota. Nimi viittaa alueen kolmiomaiseen muotoon, jonka kulmina toimivat Akkermanin, Ismailin ja Benderin kaupungit.


title: Budžak

text: Ukrainassa vuonna 2001 suoritetun väestönlaskennan mukaan Budžakissa on 617 200 asukasta, joista 40 % ukrainalaisia, 21 % bulgaareja, 20 % venäläisiä ja 13 % moldovalaisia (romanialaisia).


title: Oriol Lozano

text: Oriol Lozano Farrán, yleensä vain Oriol (s. 23. toukokuuta 1981 Sudanell, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä kreikkalaista Arista ja on pelipaikaltaan puolustaja.


title: Oriol Lozano

text: Kaudella 2004–2005 Oriol liittyi Racing Santanderin reservijoukkueeseen. Edustusjoukkueessa hän teki ensiesiintymisensä 19. syyskuuta 2004 kotiottelussa Villarrealia vastaan. Seuraavina kausina Oriol kuului puolustuspään luottopelaajiin.


title: Oriol Lozano

text: Kesällä 2010 hän siirtyi kreikkalaiseen Arisiin.


title: Ottawan yliopisto

text: Ottawan yliopisto on julkinen kaksikielinen yliopisto Kanadan pääkaupungissa Ottawassa. Se on Pohjois-Amerikan suurin kaksikielinen yliopisto; opetusta annetaan sekä englannin että ranskan kielellä. Yliopisto on yksi Kanadan vanhimmista, sillä se on alkujaan perustettu vuonna 1848 nimellä "College of Bytown". Oppilaitoksen nimi muutettiin muotoon "College of Ottawa" 1861. Yliopistoksi se nimettiin vuonna 1866.


title: Ottawan yliopisto

text: Yliopistossa oli syksyllä 2015 kirjoilla runsas 41 000 opiskelijaa. Heistä 35 311 opiskeli alempaa korkeakoulututkintoa, 4 286 maisteritutkintoa, 1 916 tohtoritutkintoa ja muuta 241 alemman korkeakoulututkinnon jälkeistä tutkintoa varten.


title: Ottawan yliopisto

text: Ottawan yliopiston sijoitus kansainvälisissä yliopistorankingeissa on melko hyvä. Esimerkiksi Times Higher Educationin yliopistolistalla se sai vuonna 2017 maailmanlaajuisesti sijan 251—300.


title: Atheist Alliance International

text: Atheist Alliance International (AAI) on ateismia kannattavien järjestöjen liittouma. Siihen kuuluu 58 järjestöä, joista 46 sijaitsee Yhdysvalloissa. AAI julkaisee neljännesvuosittain "Secular Nation" -lehteä ja järjestää vuosittain jäsentapaamisia.


title: Atheist Alliance International

text: Suomessa Atheist Alliance Internationaliin kuuluu Suomen ateistiyhdistys, jonka puheenjohtaja on Erkki Hartikainen.


title: Andokides (savenvalaja)

text: Andokides () oli Ateenassa vaikuttanut savenvalaja, jonka aktiivinen kausi osui noin 540–510 eaa.


title: Andokides (savenvalaja)

text: Andokides tunnetaan yhdeksästä säilyneestä ja häneen nimiinsä signeeratusta työstä: kuusi näistä on vatsa-amforaa, yksi kaula-amfora, yksi kyliks ja yksi kalykskrateeri. Näiden lisäksi on vielä joitakin töitä, joita pidetään tyylin perusteella hänen tekeminään. Andokides luultavasti opiskeli taitonsa Eksekiaan oppilaana. Hänen kautensa ajoittuu vaiheeseen, jossa siirryttiin mustakuviotekniikasta punakuviotekniikkaan, ja hänen vaasejaan onkin maalattu molemmilla tekniikoilla. Erityisen tyypillisiä olivat bilingvistit, vaasit, joissa toinen puoli on mustakuvio- ja toinen punakuviotekniikalla koristeltu.


title: Andokides (savenvalaja)

text: Andokides suosi aiheenaan Heraklesta.


title: Romanian kehittämisalueet

text: Romanian kehittämisalueet () luotiin vuonna 1998 Romanian valmistautuessa Euroopan unionin jäsenyyteen. Kehittämisalueet muodostavat Romaniassa EU:n alueluokitusjärjestelmän NUTS 2-tason.


title: Romanian kehittämisalueet

text: Kehittämisalueita on kahdeksan, ja ne on nimetty niiden maantieteellisen sijainnin perusteella (lukuun ottamatta Bucureşti-Ilfovia). Aina kaksi kehittämisaluetta muodostaa yhden suuralueen (NUTS 1-taso).


title: Isetta

text: Isetta on nelipyöräinen (myöhemmin myös kolmipyöräinen) kääpiöauto, jota kehitti italialainen Iso-moottoripyörätehdas 1950-luvulla halvaksi "oikean" auton korvikkeeksi kaupunkiliikenteeseen ja lyhyille matkoille. Se oli ketterä ruuhkissa ja helppo pysäköidä pieneenkin tilaan. Isettan suosio jäi lyhytaikaiseksi, sillä ulkomitoiltaan lähes yhtä pieni, mutta tilavampi Mini tuli markkinoille vuonna 1959.


title: Isetta

text: Isettaa on valmistanut lisensseillä muun muassa BMW, joka kehitti siitä myös kaksiovisen ja nelipaikkaisen version. Kaikkiaan BMW tuotti 161 728 Isettaa, ennen kuin sen valmistus vuonna 1962 lopetettiin.


title: Isetta

text: Auto on esiintynyt muun muassa "Sydämen asialla" -sarjassa Gina Wardin ajossa. Elvis Presley osti Isettan joululahjaksi managerilleen "Tom Parkerille".


title: Vöyrin vaakuna

text: Vöyrin vaakuna on alun perin Maksamaan kunnalle 19. kesäkuuta 1954 vahvistettu vaakuna, jonka Vöyri-Maksamaan kunta otti kunnanvaakunakseen Vöyrin ja Maksamaan kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 2007. Vaakunasta tuli 2011 uudelleen perustetun Vöyrin kunnan vaakuna, kun Oravainen ja Vöyri-Maksamaa yhdistyivät Vöyrin kunnaksi.


title: Vöyrin vaakuna

text:
Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä vedenhaltia pitäen oikeassa kädessään kalaa ja vasemmassa apilanlehteä; kaikki hopeaa.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja sen pääaihe on sama kuin von Numersin suvun, jonka juuret ovat Maksamaalla, vaakunassa. Vaakunan muut tunnukset viittaavat kalastukseen ja maanviljelyyn.
Vuonna 2007 lakkautetun Vöyrin kunnan vaakuna oli saanut aiheensa vanhasta pitäjänsinetistä, johon oli kuvattu karhunkäpälä kahden ristin välissä. Tämän vaakunan selitys on ”kultakentässä palkeittainen, musta karhunkäpälä, jonka kynnetkin mustat, saatteena molemmin puolin vihreä apilaristi”. Myös sen oli suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 28. joulukuuta 1955. Vaakuna muuttui epäviralliseksi 2007, kun Vöyri yhdistyi Maksamaan kanssa Vöyri-Maksamaan kunnaksi.


title: Rein Aidma

text: Rein Aidma (s. 28. syyskuuta 1950) on virolainen reformipuolueen poliitikko. Hän edusti Itä-Virumaan vaalipiiriä. Hän syntyi Itä-Virumaalla ja toimi sen kuvernöörinäkin vuosina 1994–2003 oltuaan jo lääninhallituksessa vuosina 1989–1991. Aidma on ollut maansa parlamentin Riigikogun jäsen vuosina 2003-2015.


title: Rein Aidma

text: Aidma opiskeli fysiikkaa Tarton yliopistossa. Hän on sittemmin luonut uran paitsi politiikassa, myös opettajana.


title: Rein Aidma

text: Aidma on saanut Valkoisen tähden ritarikunnan kolmannen luokan ansiomerkin. Hän on saanut myös muita kunnianosoituksia mm. Viron puolustusvoimilta.


title: Kalle Palling

text: Kalle Palling (s. 27. helmikuuta 1985 Käru, Raplamaa) on virolainen reformipuolueen poliitikko. Hän valmistui Türin lukiosta vuonna 2003 ja aloitti ympäristötieteen opinnot Tarton yliopiston Türi Kolledžissa. Hänet valittiin 11. Riigikoguun vuonna 2007. Hän on lisäksi toiminut mm. Kärun kunnanvaltuustossa.


title: Kalle Palling

text: Palling palveli Viron puolustusvoimissa vuosina 2003–2004.


title: Hong Kong, Baby

text: Hong Kong, Baby on Pintandwefallin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 21. tammikuuta 2009. Se julkaistiin kokonaisuudessaan MySpace-sivustolla muutama päivä ennen virallista julkaisupäivää. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 36 sekä Rumban levyihin erikoistuneiden liikkeiden myyntilistalla sijalle 4.


title: Hong Kong, Baby

text: Levyn kappaleet ”Jail” ja ”Okto” on julkaistu myös vuonna 2008 ilmestyneellä "Maxi Baby" -maxi-singlellä. Kappaleesta ”Hero Sounds” on kuvatti musiikkivideo.


title: Gwen Mahlangu-Nkabinde

text: Gwendoline Lindiwe "Gwen" Mahlangu-Nkabinde (s. 16. elokuuta 1955) on eteläafrikkalainen poliitikko. Hän on ollut maansa parlamentin jäsenenä vuodesta 1994. Hän nousi sen puheenjohtajaksi 25. syyskuuta 2008 toimittuaan jo vuodesta 2004 varapuheenjohtajana.


title: DuMont Television Network

text: DuMont Television Network (tunnetaan myös nimillä DuMont Network, DuMont, Du Mont, tai virheellisesti Dumont) oli maailman ensimmäinen kaupallinen televisioverkko, ja se aloitti toimintansa Yhdysvalloissa vuonna 1946. Sen perusti kuvaputki- ja televisiovalmistaja DuMont Laboratories tarkoituksenaan lisätä televisiovastaanottimien myyntiä.


title: DuMont Television Network

text: Tunnetuimpiin verkossa esitettyihin ohjelmiin kuuluivat muun muassa "Original Amateur Hour" ja nuorten avaruusseikkailu "Captain Video and His Video Rangers", jota tehtiin kaikkiaan yli 1 500 jaksoa vuosien 1949 ja 1955 välillä.


title: DuMont Television Network

text: Television alkuaikoina FCC rajoitti verkon suoraan omistamien asemien lukumäärän viiteen. Koska DuMontin yhteistyökumppani Paramount Pictures omisti yhden aseman, ei DuMontilla ollut oikeus omistaa kuin ainoastaan neljä. Dumont Network ei onnistunut hankkimaan riittävän paljon itsenäisiä jäsenasemia pystyäkseen kilpailemaan kolmen muun (ABC, NBC ja CBS) valtakunnallisen verkon kanssa, ja verkko lakkautettiin 1955.


title: DuMont Television Network

text: Verkkoon kuuluneet asemat jatkoivat itsenäisinä uudessa omistuksessa Metromedia nimellä. Vuonna 1985 asemat osti australialainen liikemies Rupert Murdoch, ja ne muodostivat pohjan Fox Broadcasting Companylle.


title: Khalid Mahmood

text: Khalid Mahmood (s. 13. heinäkuuta 1961) on brittiläinen Labour-puolueen poliitikko. Hän on istunut vuodesta 2001 parlamentissa, jossa hän edustaa Birmingham Perry Barrin vaalipiiriä. Hän oli vuosina 1990–1993 Birminghamin kaupunginvaltuuston jäsen.


title: Khalid Mahmood

text: Mahmood on syntyjään pakistanilainen.


title: Maxi Baby

text: Maxi Baby on Pintandwefallin ensimmäinen vinyylijulkaisu, joka julkaistiin 15. lokakuuta 2008. Kaksitoistatuumainen maksisingle sisältää neljä kappaletta, joista A-puolen kappaleet julkaistiin myös yhtyeen toisella albumilla "Hong Kong, Baby".


title: Maxi Baby

text: Yhtye juhlisti levyä Mambo Nordico -kiertueella, joka alkoi Helsingistä singlen julkaisupäivänä 15. lokakuuta 2008 ja päättyi Tampereen ja Jyväskylän jälkeen Turkuun. Yhtyeen jäsenet värittivät itse muutamia muuten mustavalkoisia kansia ja näitä erikoisversioita myytiin vain kyseisellä kiertueella.


title: HAARP (albumi)

text: HAARP on brittiläisen vaihtoehtorockyhtye Musen livealbumi, joka julkaistiin 17. maaliskuuta 2008. Albumin CD-osa sisältää yhtyeen esiintymisen Wembley Stadiumilla 16. kesäkuuta 2007, ja DVD-osa esiintymisen 17. kesäkuuta.


title: HAARP (albumi)

text: Ennen albumin julkaisua yhtye julkaisi osan DVD:llä olevista kappaleista verkossa. Kappaleen "Unintended" täysi esitys julkaistiin yhtyeen virallisilla sivuilla jouluaattona, 24. joulukuuta 2007. Julkaisun kerrottiin olevan "pientä esimakua tulevasta DVD:sta". 11. tammikuuta 2008 ilmoitettiin uudesta minisivustosta osoitteessa www.he-3.mu, jolla näytettiin kuusi pikkukuvaa lyhyistä videopätkistä DVD:ltä. 17. maaliskuuta mennessä kaikki kuusi videopätkää lisättiin sivustolle. Videoissa olivat kappaleet "Knights of Cydonia", "Supermassive Black Hole", "Feeling Good", "New Born", "Blackout" ja kappaleen "Stockholm Syndrome" loppuriffi. Hieman myöhemmin "Feeling Good" julkaistiin kokonaisena radio- ja televisioasemilla. Näitä julkaisuja ei kuitenkaan mainostettu virallisella sivulla. Brittiläiset Vue-elokuvateatterit järjestivät erikoisnäytöksiä konsertista teräväpiirtona.


title: HAARP (albumi)

text: Erikoisversio "HAARP":sta sisältää tavallisen julkaisun lisäksi backstage-materiaalia ja postikortteja, joissa on kuvat yhtyeen kolmesta jäsenestä.


title: Ilta venäläisessä ravintolassa

text: Ilta venäläisessä ravintolassa on Reijo Viidan ensimmäinen albumi vuodelta 1977. Kappaleet on sovittanut Seppo Rannikko.


title: Maailman matkamies

text: Maailman matkamies on Reijo Viidan toinen albumi vuodelta 1980. Osan kappaleista on sovittanut Seppo Rannikko ja osan nimimerkki Erkki Toi.


title: Sirppikipuaja

text: Sirppikipuaja ("Campylorhamphus trochilirostris") on laajalla alueella Etelä-Amerikassa tavattava kipuajiin kuuluva varpuslintu.


title: Sirppikipuaja

text: Kooltaan sirppikipuaja on 24–28 cm. Lajin tunnistaa parhaiten sen hyvin pitkästä ja kapeasta ja voimakkaasti alaspäin kaartuvasta nokasta, joka on väriltään punertava tai punaruskea. Lajin musta pää ja ruskea selkä ovat erityisesti päässä tiheästi vaaleajuovaiset. Linnun siivet ja perä ovat väritykseltään punaruskeat. Vatsa on ruskea. Sirppikipuaja eroaa käyräsirppikipuajasta ("Campylorhamphus procurvoides") viirutuksensa perusteella. Lajin höyhenpuvussa ja nokan pituudessa on vaihtelua alalajeittain.


title: Sirppikipuaja

text: Sirppikipuajaa tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia tavataan alankomailla yleensä alle 1 300 metrin korkeudella. Elinympäristöä ovat metsien reunat, valoisat metsämaat ja myös soisemmat seudut. Laji tulee toimeen myös talousmetsissä.


title: Sirppikipuaja

text: Sirppikipuajat elävät yleensä yksin tai pareittain liittyneinä sekaparviksi muiden lintulajien kanssa. Laji liikkuu puiden rungoilla ja päällyskasvien, kuten ananaskasvien, joukossa. Pesä rakennetaan vanhaan tikankoloon tai johonkin muuhun puussa olevaan onkaloon. Naaras munii kahdesta kolmeen munaa ja myös koiras auttaa munien hautomisessa ja poikasten ruokkimisessa.


title: Sirppikipuaja

text: Ravintonaan sirppikipuaja käyttää hyönteisiä, joita se etsii rungoilta ja kaivaa pitkän nokkansa avulla puiden kuorten alta.


title: HMS Engadine

text: HMS Engadine oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuosina 1914-1919 palveluksessaollut vesilentokoneiden emälaiva, joka palveli ensimmäisessä maailmansodassa.


title: HMS Engadine

text: "Engadine" oli alun perin South Eastern and Chatham Railway Companyn Folkestone–Boulogne -reitille tarkoitettu höyryalus, joka oli laskettu vesille 23. syyskuuta 1911 William Denny and Brothersin telakalla. Alus oli nimetty Sveitsin Engadine-laakson mukaan. Amiraliteetti otti aluksen käyttöönsä 11. elokuuta 1914 ja muutti sen Chathamin telakalla kolmen lentokoneen emälaivaksi.


title: HMS Engadine

text: Muutostöissä aluksesta poistettiin takakannen rakenteet, jotka korvattiin lentokonesuojalla, työpajalla sekä kahdella nosturilla. Aluksen lentokoneiksi oli suunniteltu Shorts 184 -vesilentokoneita, mutta aluksi sille oli sijoitettuna kolme Short Folders -konetta (numerot 120, 121, 122). Koneet laskettiin nosturilla veteen nousua varten ja nosturilla takaisin alukseen laskun jälkeen.


title: HMS Engadine

text: Muutostöiden valmistuttua Chathamin telakalla 13. elokuuta "Engadine" siirrettiin Harwichiin, jonne oli jo sijoitettu vesilentokoneiden emälaivat "HMS Empress" ja "HMS Riviera". Kaikki Harwichiin sijoitetut vesilentokoneiden emälaivat osallistuivat 25. joulukuuta 1914 hyökkäykseen zeppeliinitukikohta Cuxhaveniin.


title: HMS Engadine

text: "Engadine" muutettiin vuonna 1915 Cunardin telakalla toimimaan neljän koneen emälaivana. Samalla aluksen aseistusta lisättiin kahdella 3 naulan ja yhdellä 2 naulan ilmatorjuntatykillä.


title: HMS Engadine

text: Luutnantti Frederick S. Rutlandin ja G. S. Trewinin miehittämä Short-vesilentokone teki vuonna 1916 ensimmäisen havainnon Saksan Avomerilaivastosta Skagerrakin taistelussa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun ilmaa raskaampi lentävä esine oli tiedustelutehtävissä meritaistelun aikana. Koneen miehistö ei kuitenkaan kyennyt ilmoittamaan Suurelle laivastolle havainnoistaan. Taistelun loputtua "Engadine" pelasti vaurioituneen panssariristeilijä "HMS Warriorin" miehistöä ja otti sitten alukseen hinaukseen. "Warriorin" upotessa "Engadine" pelasti uppoavasta aluksesta 600 miestä. Aluksen lentokoneina olivat Skagerrakin taistelun aikana Shorts 184 -koneet 8050, 8065, 9073, N2822, N2944, N9000 ja 8359.


title: HMS Engadine

text: "Engadine" teki 4. toukokuuta 1916 hyökkäyksen Tondernin zeppeliinitukikohtaa vastaan. Tondernin hyökkäyksen aikoihin aluksen koneina olivat Short 827, Short 830, Sopwith Schneider ja Sopwith Baby.


title: HMS Engadine

text: Vuonna 1918 "Engadine" siirrettiin Välimerelle.


title: HMS Engadine

text: Alus palautettiin omistajilleen joulukuussa 1919. Se oli vuonna 1941 nimetty uudelleen SS "Corregidoriksi" sen palvellessa Filippiineillä. Alus osui miinaan 17. joulukuuta 1941 ollessaan matkalla Manilaan. Aluksella olleista noin 1 200 matkustajasta amerikkalaiset PT-veneet "PT-32", "PT-34" ja "PT-35" pelastivat 282 matkustajaa, joista seitsemän kuoli sairaalassa vammoihinsa. Miina oli todennäköisesti japanilaisen sukellusveneen "I-124" asentama.


title: Keittämöalus

text: Keittämöalus on valaanpyyntiin liittyvä tuotantoyksikkö. Yhteen sellaiseen tukeutuu 6–10 pyyntialusta ja 4–5 apualuksina toimivaa valaanhinausalusta. Lisäksi laivueeseen kuului 1–2 jäähdytysalusta lihan varastointia varten ja erillisiä huoltoaluksia.


title: Keittämöalus

text: Alustyyppi otettiin käyttöön 1920-luvulla, kun havaittiin sellaisen olevan taloudellisempi kuin siihenastiset maa-asemat: laiva saattoi mennä sinne missä valaita esiintyi ja pitkistä valaanhinausmatkoista, joiden aikana ammuttu riista pilaantui pahasti, päästiin eroon. Näin erityisesti siksi, että hygieniamääräysten johdosta ammuttu valas on käsiteltävä 48 tunnin sisällä ampumisesta.


title: Keittämöalus

text: Alustyypin erityisominaisuuksiin kuuluu että siinä on poikkeuksellisesti kaksi kapteenia: alusta ohjaileva merikapteeni ja yleensä myös saman pätevyyden omaava pyyntipäällikkö, joka johtaa valaanpyyntiä ja jalostustoimintaa. Pyyntipäällikkö saattaa useinkin siirtyä keittämöltä johonkin pyyntialukseen harppuunatykkimieheksi eli "skytteriksi" tai joskus harvoin hinausalukseen tarkkailemaan yleisesti toimintaa. Jotkut pyyntipäälliköt saattavat lähteä erityisesti etsimään valasparvia jollain tarkoitukseen varatulla apualuksella tai sittemmin helikopterilla.


title: Keittämöalus

text: Jako on tehty siksi, että kumpikin ala on – näennäisestä päällekkäisyydestään huolimatta – niin erikoistunut, että niiden hoitamiseen tarvitaan erikoistuneet miehet. Pyyntipäälliköltä edellytetään kuitenkin myös taitoa merenkulkupäällikkönä toimimiseen sairauden tai tapaturman varalta. Nämä miehet ovatkin poikkeuksetta merikapteenin pätevyyksisiä.


title: Keittämöalus

text: Miehistöön kuuluu aina tapaturmakirurgin pätevyyden omaava lääkäri, jolla on käytössään täydellisesti varustettu leikkausyksikkö avustajineen, koska valaanpyynti on hyvin tapaturma-altista työtä.


title: Keittämöalus

text: Aluksessa on myös keskivertoa suuremmat polttoainesäiliöt, koska käytännön syistä keittämöalus toimii myös muiden kyseisen valaslaivueen alusten yhteisenä emälaivana josta harppuunaveneet ja hinausalukset käyvät tankkaamassa samalla kun hakevat valaista irrotetut harppuunat ja merkkiliput kiinnittimineen.


title: Keittämöalus

text: Keittämöalukset ovat suuria noin 15–26 000 tonnin aluksia. Niiden kansitila on suunniteltu valaiden käsittelyyn ja perässä on luiska nostoa varten. Luiskan kyljessä on mitta-asteikko, josta näkee valaan mitat. Valaiden paino arvioidaan vetovinssin voimamittarin avulla.


title: Keittämöalus

text: Kannen alla on suuret kannelta käsin täytettävät kattilat öljyn keittoa ja teurastamolaitteet lihan käsittelyä varten. Aluksissa on suuret säiliöt valasöljyn välivarastointiin ja pakastamot valaanlihalle. Säiliöt puhdistetaan edellisen käytön jälkeen pitkien siirtoajojen aikana Norjasta tai Japanista Eteläiselle Jäämerelle. Säiliöt pestään ensin höyryllä ja sitten ne puhdistetaan vielä käsin ja maalataan sisältä erityisellä maalilla. Nyt ne ovat valmiita tuoreelle valasöljylle.


title: Keittämöalus

text: Puhdistus- ja maalaustyön tekee valaskansimiehistö eli leikkurit, paloittelijat sekä koukku- ja vinssipojat jotka pitkän siirtoajon aikana ovat vapaita varsinaisesta työstään ja tekevät tällaista yleistä laivatyötä. Varsinaisesti he ovat tavallisten merimiesten asemassa: leikkurit ja paloittelijat saavat siirtoajolla normaalia matruusin ja vinssi- ja koukkupojat puolimatruusin tai jungmannin palkkaa. Sekä leikkurien että paloittelijoiden johdossa on ykkösmies, joka toimii osionsa työnjohtajana yleensä pursimiehen vakanssilla.


title: Keittämöalus

text: Luonnollisesti aluksilla on myös erillinen kuljetusmiehistö, jolla on omat pursi- ja kirvesmiehensä, koska alushan on liikenteessä koko ajan. Sijoituspaikkoja saatetaan vaihtaa useinkin sen mukaan, kuinka valaita esiintyy koska lyhyet siirtohinaukset pyyntipaikoilta ovat eduksi.


title: Keittämöalus

text: Pyyntikauden alkaessa valaskansimiehistön palkka muuttuu urakkapalkaksi eli he saavat määräosuuden jokaisen käsitellyn valaan tuottaman öljyn, lihan tai muun tuotteen arvosta. Osuuden suuruus riippuu työtehtävästä eli leikkurit ja paloittelijat saavat suuremman osuuden kuin koukkupojat. Pieni osuus liikenee joka miehelle, myös keittiöväelle. 1950-luvulle sijoittuvassa kirjallisuudessa tällainen pohjaosuus oli noin puoli Norjan äyriä valasöljybarrelia kohti.


title: Keittämöalus

text: Kotimatkaa varten säiliöt saavat jäädä täyteen, joskin pääosan valasöljystä vie erillinen säiliöalus. Valaanliha kuljetetaan jäähdytysaluksilla.


title: Keittämöalus

text: Valaat kiskotaan peräluiskan kautta kannelle ja rasvakerros poistetaan leikkaamalla se pitkävartisilla, hyvin suuresti jääkiekkomailaa muistuttavilla rasvaveitsillä, joita käyttävät leikkurit eli viileksijät. Irrotetut rasvasuikaleet leikellään parinkymmenen kilon kappaleiksi jotka siirretään vinssien avulla kattiloihin.


title: Keittämöalus

text: Seuraavaksi ruho siirretään edemmäs ja paloittelijat leikkaavat sen samanlaisilla veitsillä noin parikymmenkiloisiksi kappaleiksi jotka siirretään yleensä käsivoimin edelleen käsiteltäviksi. Siirron tekevät käsikoukkujen avulla koukkupojiksi kutsutut kansityöntekijät. Raskaimmat kappaleet kuten kylkiluut ja selkärangat siirretään vinssien ja nostopuomien avulla.


title: Keittämöalus

text:
Valasta paloiteltaessa irrotetaan ruhossa kiinni olleet harppuunat ja merkkilipun kiinnitin, itse merkkilipun tanko on irrotettu jo kannelle tuonnin jälkeen, kun yliperämies kirjaa muistiin tuonnin: millainen valas, mikä kokoluokka ja minkä aluksen pyydystämä. Aluksen numero on merkitty lippuun, lisäksi pyrstön tyveen on leikattu niin monta lovea kuin mikä on pyyntialuksen numero.
Harppuunat ja merkkiliput viedään nyt aluksen korjaamolle missä ne käydään läpi ja mahdolliset vauriot korjataan. Varusteet palautetaan pyyntialuksille aina kun ne säännöllisin välein tulevat hakemaan keittämöltä muonaa ja polttoainetta tai mahdollisesti tuomaan jonkun työtapaturmassa loukkaantuneen lääkärin käsiteltäväksi.


title: Keittämöalus

text: Yliperämies myös yhdessä tehtävään erityisesti nimitetyn ulkopuolisen valvojan kanssa vastasi siitä, että jos valas oli ollut käsittelemättä liian kauan pyynnin jälkeen – sitä oli esimerkiksi käytetty kylkisuojana alusten välissä – ruhosta leikattiin irti jo rasvakannella kaikki pilaantunut rasva ja liha joka ajettiin mereen.


title: Keittämöalus

text: Kun ruhon yläpuoli on käsitelty se käännetään ympäri höyryvinssillä ja toinen puoli käsitellään samoin. Leukaluut heitetään yleensä mereen ellei pyyntipäällikkö tai joku vanhemmista "skyttereistä" halua niitä itselleen – mikä on suhteellisen harvinaista. Kuuluisalla pyyntipäällikkö C.A. Larsenilla kerrotaan olleen sinivalaan leukaluista tehty pihaportti kodissaan. Samoin valaan silmiä tyhjennetään ja puhdistetaan jonkin verran lähinnä lampunvarjostimiksi tai muiksi koristeiksi.


title: Keittämöalus

text: Valaan luuranko sahataan kattiloihin sopiviksi kappaleiksi sähkökäyttöisillä moottorisahoilla, joiden laipat ovat noin kolmemetrisiä. Sahat on asennettu telineisiin ja niitä käytetään vivuilla.