title: Suomen kalliomaalaukset (kirja)

text: Oppaan kirjoittajat FM Jukka Parkkinen ja FM toimittaja Tuija Wetterstrand ovat molemmat laaja-alaisia kirjailijoita, ja Wetterstrand myös koulutukseltaan arkeologi.


title: Himolanjärvi

text: Himolanjärvi () on Suunujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Mujejärven ja Suojärven piireissä Venäjällä.


title: Himolanjärvi

text: Himolanjärven pinta-ala on 80,5 neliökilometriä, keskisyvyys 3,3 metriä, suurin syvyys 30 metriä ja valuma-alueen laajuus 2 590 neliökilometriä. Järvessä on 83 saarta. Sen pohja on mutaa, hiekkaa ja soraa. Rannat ovat matalat.


title: Himolanjärvi

text: Järven rannalla sijaitsivat aikaisemmin Himolan ja Uskalin kylät. Nykyään sen kaakkoispuolella on Himolan taajama.


title: Aino Venna

text: Aino Venna (oikealta nimeltään Aino Ahokas, s. 1982 Helsinki) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä, joka esiintyy sekä englanniksi että ranskaksi. Taiteilijanimi Venna tulee hänen äitinsä tyttönimestä. Aino Venna on opiskellut myös elokuvantekoa Turun Taideakatemian elokuvalinjalla, josta hän valmistui vuonna 2009. Vuonna 2012 aikaisemmin soolona esiintyneen Vennan ympärille muodostui yhtye, joka kantaa hänen nimeään.


title: Aino Venna

text: Vennan musiikissa on vaikutteita muun muassa ranskalaisista chansoneista sekä vanhasta rock and roll -musiikista. Vaikuttajikseen hän mainitsee artisteja kuten Edith Piaf, Elvis Presley ja Billie Holiday. Yhtyeen esikoisalbumi "Marlene" julkaistiin syksyllä 2012. Levy oli arvostelumenestys ja teki Aino Vennasta kansainvälisesti indiepiireissä tunnetun artistin. Rumba-lehti antoi albumille täydet viisi tähteä. Lisäksi Aino Venna on julkaissut neljä singleä sekä omakustanteena kaksi EP-levyä. Vuonna 2013 julkaistu "Radio Ma Chérie" syntyi Vennan mukaan Radio Helsingin lakkautusuhan inspiroimana.


title: Doukkala-Abda

text: Doukkala-Abda () oli yksi Marokon 16 alueesta ().


title: Doukkala-Abda

text: Syyskuussa 2015 Doukkala-Abdan alueen maakunnat El Jadida ja Sidi Bennour liittyivät Casablanca-Settatin alueeseen ja Safi ja Youssoufia liittyivät Marrakesh-Safin alueeseen. Näin ollen Doukkala-Abdan alue lakkautettiin.


title: Doukkala-Abda

text: Asukkaita alueella oli vuoden 2004 väestönlaskennassa 1 984 039, joista ulkomaisia oli 767. Kotitalouksia oli 356 096. Vuoden 1994 väestönlaskennassa väkiluku oli 1 793 458. Doukkala-Abdan pääkaupunki on Safi, ja pinta-alaa alueella on 13 285 neliökilometriä.


title: Doukkala-Abda

text: Marokon keskiosassa sijainnut Doukkala-Abda oli jaettu El Jadidan, Sidi Bennourin, Safin ja Youssoufian maakuntiin eli provinsseihin. Provinssit on jaettu edelleen 87 kuntaan, joista 77 on maalaiskuntia () ja loput 10 kaupunkimaisempia ().


title: Doukkala-Abda

text: Doukkala-Abdan alueen Atlantin rannalla sijaitseva pääkaupunki Safi on tunnettu keramiikastaan ja tärkeästä satamastaan, joka on yksi maan suurimmista. Rannikolla sijaitsee myös El Jadidan kaupunki, jossa sijaitseva Mazaganin portugalilaiskaudella rakennettu kaupunki kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Doukkala-Abdan alue tunnetaan "tazota"-arkkitehtuuria edustavista kivirakennelmista. "Tazotan" arvellaan olevan jäänne Portugalin valtakaudelta.


title: Baden-Powell

text: Baden-Powell voi tarkoittaa seuraavia:


title: EPiServer

text: EPiServer on ohjelmistoyritys, jolla on monikanavaiseen sisällönhallintaan ja sähköiseen kaupankäyntiin liittyviä tuotteita. Yritys on perustettu Ruotsissa vuonna 1994 ja nykyään sillä on toimistot Ruotsin lisäksi Isossa-Britanniassa, Yhdysvalloissa, Tanskassa, Suomessa, Norjassa, Hollannissa ja Australiassa.


title: EPiServer

text: EPiServerin tuotteet ovat Microsoft .NET –pohjaisia ja ne tukevat sekä WebForms- että ja MVC-tekniikoita HTML5 / JavaScript tuella sekä REST-rajapinnalla. Tuoteperheen ohjelmistot ovat verkkoselainpohjaisia. Uusin versio EPiServerin sisällönhallintajärjestelmästä on EPiServer 7 CMS, joka julkaistiin 31.10.2012.


title: EPiServer

text: EPiServer on mukana visionäärinä vuoden 2014 Gartnerin “taikaneliössä” (Magic Quadrant for Web Content Management) .


title: EPiServer

text: EPiServerin omassa EPiServer World –yhteisössä on yli 25 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. Yhteisö toimii EPiServer-kehittäjien ja -ylläpitäjien tietopankkina ja materiaaliresurssina.


title: EPiServer

text: EPiServerin arkkitehtuuri tarjoaa tuen kolmansien osapuolien kehittämille lisäosille. Lisäosia löytyy muun muassa tuotetietojen ja digitaalisen pääoman hallintaan sekä hakukoneoptimointiin. Lisäosia kehitetään aktiivisesti ja niille on saatavissa myös ylläpitopalveluita.


title: EPiServer

text: Helmikuussa 2012 EPiServer osti amerikkalaisen verkkokaupparatkaisuihin erikoistuneen yrityksen, Mediachasen. Yritykset olivat toimineet tätä ennen pidemmän aikaa kumppaneina kehittäen EPiServerin Commerce-tuotetta. Mediachase sulautui osaksi EPiServerin Yhdysvaltojen toimintoja ja heidän kehittämänsä ratkaisut integroituivat EPiServerin tuoteperheeseen.


title: NHL-kausi 1965–1966

text: NHL-kausi 1965–1966 oli National Hockey Leaguen historian 49. kausi. Sen aikana kuusi NHL-joukkuetta pelasi kukin 70 runkosarjaottelua. Stanley Cupin voitti Toe Blaken valmentama Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa Detroit Red Wingsin otteluvoitoin 4–2. Kyseessä oli NHL:n olemassaolon aikana Canadiensin 13. ja seuran koko historian 14. Stanley Cup -mestaruus. Detroit Red Wingsin maalivahti Roger Crozier arvostettiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi, ja hänelle myönnettiin Conn Smythe Trophy. Canadiens-puolustaja Jean-Guy Talbot puolestaan juhli jo uransa seitsemättä Stanley Cup -voittoa.


title: NHL-kausi 1965–1966

text: Runkosarjan pistepörssin voitti Chicago Black Hawksin Bobby Hull, joka sai Art Ross Trophyn ohella Hart Memorial Trophyn. Hull keräsi 65 ottelussa 97 tehopistettä, joista 54 oli maaleja ja 43 syöttöpisteitä. Maalimäärä 54 oli tuolloin NHL:n uusi ennätys. Pudotuspelien pistepörssin ykkönen oli Detroit Red Wingsin Norm Ullman, joka teki 12 ottelussa 6 maalia ja antoi 9 maaliin johtanutta syöttöä eli keräsi yhteensä 15 tehopistettä. Parhaan tulokkaan palkinto Calder Memorial Trophy myönnettiin Toronto Maple Leafsissa pelanneelle Brit Selbylle.


title: NHL-kausi 1965–1966

text: NHL-palkinnoista kaudella 1965–1966 jaettiin ensimmäisen kerran Lester Patrick Trophy. Palkinnon ensimmäinen voittaja oli Jack Adams.


title: NHL-kausi 1965–1966

text: "Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, V = voitot, H = häviöt, T = tasapelit, Pist. = pisteet, + = tehdyt maalit, − = päästetyt maalit. Pudotuspeleihin päässeet joukkueet on lihavoitu."


title: NHL-kausi 1965–1966

text: "Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, RM = rangaistusminuutit"


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Murha, murha, päästäkää etsivät irti! () on vuonna 1976 julkaistu Robert Mooren ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Truman Capote, Alec Guinness, Nancy Walker, Peter Sellers, Richard Narita, David Niven, Maggie Smith, James Coco, James Cromwell, Peter Falk, Eileen Brennan, Elsa Lanchester ja Estelle Winwood. "Murha, murha, päästäkää etsivät irti!" parodioi salapoliisielokuvia. "Murha, murha, päästäkää etsivät irti!" kertoo salaperäisestä miljonääri Lionel Twainista, joka kutsuu viisi maailman kuuluisinta etsivää syrjäiseen kartanoonsa ratkomaan murhamysteeriä. Tätä mestarietsivää odottaa miljoona dollaria.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Näyttelijäkaarti koostuu yhdysvaltalaisista ja brittiläisistä näyttelijöistä, jotka parodioivat tunnettuja fiktiivisiä salapoliiseja ja etsiviä, joihin lukeutuvat Hercule Poirot, neiti Marple, Charlie Chan, Nick ja Nora Charles ja Sam Spade. "Kylmäverisesti" (1966) -romaanista tunnettu kirjailija Truman Capoten tekee harvinaisen roolisuorituksensa elokuvassa. "Murha, murha, päästäkää etsivät irti!" oli osallisena vuoden 1976 Venetsian elokuvajuhlilla.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: "Murha, murha, päästäkää etsivät irti!" -elokuvan käsikirjoitti Neil Simon ja tuotti Ray Stark. Elokuvaan musiikin sävelsi Dave Grusin.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Elokuva kuvattiin kokonaisuudessaan Warner Brothersin studioilla Burbankissa Kaliforniassa. Joitain ottoja kuvattiin myös Englannissa Oakley Greenin kylässä Berkshiressä. Elokuvan kuvaukset alkoivat 16. lokakuuta vuonna 1975 ja kestivät joulukuuhun asti.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Orson Wellesiä alun perin harkittiin komisario Wangin rooliin, mutta ei voinut ottaa roolia vastaan, koska oli Italiassa esiintymässä näytelmässä.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Myrna Loylle tarjottiin aluksi Dora Charlestonin roolia (Dora Charleston on parodia Nora Charles -nimisestä naisetsivästä, jota Loy näytteli "Pettävä varjo" -elokuvasarjassa 1930–1940-luvuilla). Loy kieltäytyi roolista ja myöhemmin hän totesi: "se olisi ollut naurettavaa Myrna Loyn näyttelevän Myrna Loyta". Hän oli myös todennut, ettei halunnut tulla David Nivenin kähmimäksi. Myös alun perin Katharine Hepburnin oli tarkoitus näytellä Dame Abigail Christian -nimistä hahmoa, mutta jätti projektin kesken kuultuaan, ettei Myrna Loy tulisikaan näyttelemään elokuvassa.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: "Murha, murha, päästäkää etsivät irti!" sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 23. kesäkuuta vuonna 1976. Suomessa elokuva julkaistiin 17. joulukuuta vuonna 1976. Elokuva tuotti Yhdysvalloissa 32 511 047 dollaria vuonna 1976. Columbia Pictures toimi elokuvan levittäjänä.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Truman Capote oli ehdokkaana vuonna 1977 Golden Globen kategoriassa "paras debyyttinäytteleminen elokuvassa" ja Neil Simon oli samana vuonna ehdokkaana Writers Guild of America -palkintoon parhaasta komediakäsikirjoituksesta.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 69 prosentin "tuore"-arvosana, joka perustuu kuuteentoista arvosteluun. Internet Movie Databasessa elokuvalla on 7,4 tähteä kymmenestä.


title: Murha, murha, päästäkää etsivät irti!

text: Columbia Tristar julkaisi elokuvan DVD:lle 18. joulukuuta vuonna 2001.


title: Viktors Arājs

text: Viktors Arājs (myös muodossa "Viktor Arajs" tai "Victor Arājs", 13. tammikuuta 1910 Baldone, Latvia, Venäjän keisarikunta – 13. tammikuuta 1988 Kassel, Länsi-Saksa) oli latvialainen SS-upseeri, jonka johtama latvialainen ryhmä (Arājn Kommando) murhasi kymmeniä tuhansia Latvian ja Valko-Venäjän juutalaisia natsi-Saksan miehityksen aikana vuosina 1941–1944 muun muassa Riian ghetossa, Liepājassa, Biķerniekissä ja Rumbulan metsässä. Ryhmään kuului noin 1 200 vapaaehtoista. Vuonna 1979 Arājs tuomittiin Hampurin maaoikeudessa 13 000 ihmisen joukkomurhan johtamisesta Rumbulassa 8. joulukuuta 1941 elinkautiseen vankeuteen.


title: Krista Guloien

text:
Krista Guloien (s. 20. maaliskuuta 1980 New Westminster, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen soutaja ja olympiamitalisti. Hän sai hopeaa naisten kahdeksikossa vuoden 2012 kesäolympialaisissa Lontoossa ja sijoittui kahdeksanneksi pariaironelikossa vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä.
Guloien on osallistunut myös soudun maailmanmestaruuskilpailuihin ja saanut siellä hopeamitalit kahdeksikossa vuosina 2010 ja 2011. Hän sai vuonna 2004 kandidaatin arvon Simon Fraser -yliopistosta, jossa hän opiskeli kriminologiaa.


title: Nina Rillstone

text: Nina Kathy Rillstone (s. 15. huhtikuuta 1975 Brentwood, Essex, Yhdistynyt kuningaskunta) on uusiseelantilainen kestävyysjuoksija. Hän kilpaili vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä ja jäi siellä naisten maratonissa 16. sijalle ajalla 2:31:16. Rillstonen ennätysaika maratonissa on 2:29:46, jonka hän savutti Naganossa 16. huhtikuuta 2006.


title: Bill McKerlich

text: William Alister M. "Bill" McKerlich (s. 2. joulukuuta 1936 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen entinen soutaja ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa hopeaa miesten kahdeksikossa vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa ja kesäolympialaisissa 1960 Roomassa. Myös hänen poikansa Ian McKerlich kilpaili olympialaisissa.


title: Ian McKerlich

text: Ian McKerlich (s. 3. tammikuuta 1965 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen entinen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa ja oli mukana sijoittumassa kymmenenneksi miesten kahdeksikossa. Hän on olympiamitalisti Bill McKerlichin poika.


title: Donald Pretty

text: Donald Wayne Pretty (s. 11. kesäkuuta 1936) on kanadalainen entinen soutaja ja olympiamitalisti. Hän oli mukana saamassa hopeaa miesten kahdeksikossa vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa. Hän kilpaili myös kesäolympialaisissa 1964 Tokiossa ja jäi kahdeksikossa yhdeksännelle sijalle.


title: Diane Nukuri

text: Diane Nukuri(-Johnson) (s. 1. joulukuuta 1984 Bujumbura) on burundilainen kestävyysjuoksija. Hän kilpaili kesäolympialaisissa 2012 Lontoossa ja sijoittui naisten maratonissa 31. sijalle ajalla 2.30.13. Hän oli tehnyt ensiesiintymisensä olympialaisissa jo vuoden 2000 kisoissa Sydneyssä. Siellä hän putosi 5 000 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä neljänneksitoista ajalla 16.38,30. Hänen henkilökohtainen ennätyksensä 5 000 metrin juoksumatkalla on 15.59,39 (2008).


title: Diane Nukuri

text: Vuonna 2001 Nukuri jäi Jeux de la Francophonien jälkeen Ontarioon serkkunsa kanssa. Hän menetti isänsä lisääntyneen väkivallan seurauksena Burundissa. Hän pääsi stipendillä Iowan yliopistoon, josta hän valmistui kandidaatin arvolla viestintätieteissä vuonna 2008.


title: Sikamainen juttu

text: Sikamainen juttu ("A Private Function") on Malcolm Mowbrayn ohjaama brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1984. Komedian pääosia esittävät Michael Palin ja Maggie Smith. Satiiri kertoo sodanjälkeisestä pikkukylästä Pohjois-Englannissa, jossa edelleen säännöstellään lihaa. Kun haluttiin järjestää kylässä juhlat ja teurastaa sitä varten laittomasti kasvatettu sika. Sikaa ei vain löydy enää...


title: Sikamainen juttu

text: "Sikamaisen jutun" käsikirjoittivat ohjaaja Mowbray ja Alan Bennett. Käsikirjoituksen laatimiseen meni kolme vuotta. Elokuvan tuotti Mark Shivas independent-yhtiö HandMade Filmsille. "Sikamainen juttu" kuvattiin pääosin West Yorkshiren Ilkleyssä ja Ben Rhyddingissä.


title: Sikamainen juttu

text: "Sikamainen juttu" sai ensi-iltansa kotimaassaan Isossa-Britanniassa marraskuussa vuonna 1984. Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 11. maaliskuuta vuonna 1985. "Sikamainen juttu" esitettiin myös vuoden 1985 Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa. "Sikamainen juttu" oli vuonna 1985 ehdolla muun muassa viiteen BAFTA-palkintoon, joista se voitti kolme.


title: Sikamainen juttu

text: Elokuvaan perustuva musikaali avattiin West Endillä Novello Theatressa huhtikuussa vuonna 2011 nimellä "Betty Blue Eyes". Musikaalin tuotti Cameron Mackintosh ja sen pääosissa ovat Reece Shearsmith Gilbertinä ja Sarah Lancashire Joycena.


title: Sikamainen juttu

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Ilkka Jauhiainen pitää "Sikamaista juttua" hallittuna mutta vähäverisenä komediana, jonka huumori on liian arkista mutta henkilöhahmot kiinnostavia. Hän antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Charles Buchwald

text: Charles von Buchwald (22. lokakuuta 1880 – 19. marraskuuta 1951) oli tanskalainen jalkapalloilija. Hän pelasi puolustajana. Buchwald kuului hopeaa saaneeseen Tanskan miesten joukkueeseen kesäolympialaisissa 1908 Lontoossa ja kesäolympialaisissa 1912 Tukholmassa. Lisäksi hän voitti joukkueensa kanssa kultaa vuoden 1906 välikisoissa Ateenassa.


title: Johnny Hellström

text: Ernst Johnny Hellström (9. joulukuuta 1941 Jönköping – 16. tammikuuta 1962 Jönköping) oli ruotsalainen uimahyppääjä. Hän kilpaili vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa ja jäi miesten ponnahduslautakilpailussa 13. sijalle. Hellström voitti viisi kansallista mestaruutta. Hän kuoli henkirikoksen uhrina.


title: Northern & Shell

text: Northern & Shell on brittiläinen kustannus- ja televisioyhtiö, jonka omistaa Richard Desmond. Se julkaisee Daily Expressiä, Daily Staria sekä juorulehtiä OK!, New! ja Star. Lisäksi yhtiö omistaa Portland TV:n, johon kuuluu mm. aikuisviihdekanavat Television X ja Red Hot TV. Se omisti aiemmin myös tv-kanavat Channel 5, 5* ja 5USA, mutta myi ne Viacomille toukokuussa 2014.


title: Eva Topelius

text:
Eva Maria Topelius, myöh. "Acke" (4. syyskuuta 1855 Uusikaarlepyy – 24. maaliskuuta 1929 Vaxholm, Ruotsi) oli suomalainen taidemaalari. Topelius opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1872–1873, Kööpenhaminassa 1883 ja Pietarissa 1884. Hän maalasi muutamana kesänä Ahvenanmaalla Victor Westerholmin vetämässä Önningebyn taiteilijasiirtokunnassa. Hän muutti Ruotsiin 1891.
Topeliuksen isä oli kirjailija Zacharias Topelius. Hänen puolisonsa oli ruotsalainen taiteilija J. A. G. Acke, joka myös työskenteli Önningebyssä.


title: Reino Castrén

text: Reino Jalmari Castrén (4. joulukuuta 1908 Helsinki – 2. joulukuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen rautatienrakentamiseen ja liikennesuunnitteluun erikoistunut insinööri, joka vaikutti varsinkin Helsingin metron rakentamispäätökseen 1960-luvulla. Hän toimi niin sanotun metrotoimiston päällikkönä vuosina 1956–1968. Nuorempana heimoaktivismia innokkaasti kannattanut Castrén oli jatkosodan aikana tärkeissä asemissa Suomen miehittämän Itä-Karjalan sotilashallinnossa.


title: Reino Castrén

text: Castrénin vanhemmat olivat Valtionrautateiden pääjohtaja Jalmar Castrén ja Elli Montell. Hänen veljensä oli professori Viljo Castrén. Castrén kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1926, valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun rakennusinsinööriosastolta 1931 ja väitteli tekniikan tohtoriksi 1939. Hän työskenteli Valtionrautateiden ratainsinöörinä 1931–1934, Rautatiehallituksen tutkijana 1934–1937 ja ratainsinöörinä 1937–1949. Hän oli myös Teknillisen korkeakoulun dosenttina vuosina 1941–1957. Castrénia ei kelpuutettu varusmiespalvelukseen vahvan likinäköisyyden vuoksi, mutta hän kouluttautui kadettikoulun erillisellä kurssilla insinööriupseeriksi ja yleni myöhemmin reservin insinöörimajuriksi. Hän suoritti myös yleisesikunnan tiedustelu-upseerikurssin vuonna 1935.


title: Reino Castrén

text: Heimotyöstä ja maanpuolustuksesta kiinnostunut Castrén liittyi opiskeluaikanaan Akateemiseen Karjala-Seuraan (AKS). Hän toimi sen hallituksen jäsenenä vuosina 1930–1931 ja 1937–1939, varapuheenjohtajana 1933–1935 ja 1944 sekä heimotyön johtajana 1936–1939. Hänestä tuli yksi AKS:n parhaimpia Itä-Karjala-asiantuntijoita, varsinkin talousmaantieteen alalla. Hän teki muun muassa vuonna 1933 tutkimuksen Vienanmeren kanavan rakentamisesta. Hän oli myös AKS:n yhteyshenkilö muihin heimojärjestöihin sekä Neuvostoliiton vähemmistökansallisuuksien vapautusta ajaneeseen kansainväliseen Prometheus-liikkeeseen. Castrén oli aktiivinen myös Isänmaallisessa kansanliikkeessä (IKL). Ennen talvisotaa hän toimi Maan Turva -yhdistyksen valmisteluosaston puheenjohtajana.


title: Reino Castrén

text: Talvisodan aikana Castrén palveli ensin päämajan tiedustelu- ja sitten propagandaosastolla. Jatkosodan alettua hän sai tehtäväkseen laatia suunnitelman miehitettävän Itä-Karjalan sotilashallintoesikunnan organisaatiosta, ja hänestä tuli kyseisen esikunnan tiedusteluosaston päällikkö. Hän oli puuhaamassa myös heinäkuussa 1941 järjestettyä Vuokkiniemen kokousta, jossa ”Karjalan kansan” nimissä julistettiin Itä-Karjala liittyneeksi Suomeen, ja avusti professori Jalmari Jaakkolaa tämän laatiessa valtiovallan tilauksesta teosta "Suomen idänkysymys", jonka tarkoituksena oli perustella tieteellisesti Itä-Karjalan kuuluminen Suomelle. Keväällä 1942 Castrén sai erikoistehtäväkseen tutkia Itä-Karjalan yhdistämistä Suomeen rautatieyhteyksillä. Rautatiehallituksen toimeksiannosta tehty yli 300-sivuinen selvitys valmistui seuraavana keväänä. Siinä esiteltiin 20 vaihtoehtoista ratalinjausta ja 8 rintamarataa. Suunnitelmasta toteutettiin Uuksusta Aunukseen rakennetun ratayhteyden lyhyt jatko Mäkriälle. Jatkosodan aikana Castrén kuului myös suomalaisen Waffen-SS-pataljoonan asioita kotimaassa hoitaneeseen SS-Vapaaehtoistoimikuntaan.


title: Reino Castrén

text: Sodan loppuvaiheessa 1944 Castrén palveli jälleen päämajan tiedusteluosastossa ja kotiuttamisen jälkeen avustajana Pääesikunnan ulkomaanosastossa. Marraskuussa 1944 Tilastolliseen päätoimistoon perustettiin Castrénin johtama ”kansainvälisen tilaston toimisto”, jonka todellinen tarkoitus oli päämajan tilauksesta tiedustella väestön mielialoja, vasemmiston järjestäytymistä ja venäläisten joukkojen toimintaa Suomessa. Toiminta oli yhteydessä samaan aikaan suoritettuun asekätkentään, ja asekätkijät toimittivat Castrénille mielialaraportteja ja muita tietoja. Tilastotoimiston harjoittama salainen tiedustelu paljastui asekätkentäjutun tutkimusten yhteydessä elokuussa 1945, jolloin toimisto jouduttiin lakkauttamaan. Punainen Valpo pidätti Castrénin vakoilusta epäiltynä syyskuun 1945 alussa. Hän oli pidätettynä, turvasäilössä sekä vangittuna yhteensä 27 kuukautta. Lopulta sotaylioikeus vapautti hänet syyttömänä huhtikuussa 1948. Castrén oli myöhempinä vuosinaan aktiivisesti mukana entisten AKS:läisten perustaman Kerho 22:n toiminnassa.


title: Reino Castrén

text: Castrén työskenteli Helsingin kaupungin liikennelaitoksen teknisenä apulaisjohtajana 1949–1956. Vuonna 1956 hänet nimitettiin esikaupunkiliikenteen suunnittelukomitean vastaperustetun toimiston suunnittelupäälliköksi. Kaupunginvaltuusto oli edellisenä syksynä kehottanut komiteaa tutkimaan maanalaisen liikenteen mahdollisuuksia ja kustannuksia. Kesäkuussa 1959 Castrén esitteli valtuustolle komitean 250-sivuisen mietinnön, jossa ehdotettiin maanalaisen rakentamista Helsinkiin. Raportissa käytettiin tällaisesta liikennemuodosta tiettävästi ensimmäisen kerran Suomessa termiä metro. Esitys ei johtanut vielä päätöksiin kaupungin taholta, mutta esikaupunkiliikenteen suunnittelukomitean nimi muutettiin metrokomiteaksi ja vuonna 1965 metrosuunnittelukomiteaksi. Castrén opittiin sittemmin tuntemaan Helsingin metron päättäväisenä kannattajana ja sitkeänä miehenä, joka toi jokaisessa kokouksessa esiin näkemyksensä metron rakentamisen välttämättömyydestä. Hän sai lempinimen Metro-Castrén.


title: Reino Castrén

text: Keväällä 1963 valmistui metrokomitean toinen mietintö, joka sisälsi periaate-esityksen metrosuunnitelman toteuttamisesta. Sen mukaan vuoteen 2000 mennessä olisi tullut rakentaa 90 kilometriä rataa ja 108 asemaa. Lehdistössä metroverkkosuunnitelmaa kutsuttiin ”Castrénin hämähäkiksi”. Ensimmäinen linja ehdotettiin rakennettavaksi keskustasta Puotinharjuun. Castrénin näkemyksessä metro olisi kulkenut hitaammin ja puolet lähempänä maanpintaa kuin myöhemmin toteutunut versio. Hänen suunnitelmissaan metrolinjat noudattelivat katulinjauksia ja lyhytvaunuinen metro olisi muistuttanut maanalaisia raitiovaunuja. Kun Castrén vuoden 1967 lopulla lähti puoleksi vuodeksi konsulttimatkalle Intiaan suunnittelemaan Kalkutan liikennejärjestelyjä, hänen tilapäiseksi seuraajakseen metrosuunnittelutoimiston päälliköksi tuli Unto Valtanen. Palattuaan Castrén ei saanut virkaansa takaisin ja siirtyi vuoden 1968 aikana eläkkeelle. Valtanen totesi nyt Castrénin mallin vanhentuneeksi, ja Helsingin metro päätettiin louhia syvemmälle peruskallioon. Lopullinen päätös metron rakentamisesta tehtiin kaupunginvaltuustossa vuonna 1969.


title: Reino Castrén

text: Castrén tuupertui vuonna 1981 Helsingissä kadulle ja kuoli. Helsingin metro aloitti liikenteen puoli vuotta myöhemmin.


title: Grigore Alexandrescu

text: Grigore Alexandrescu (22. helmikuuta 1810, Târgoviște, Dâmbovița, Valakia – 25. marraskuuta 1885, Bukarest, Romania) oli romanialainen runoilija ja kääntäminen.


title: Dikromitrioksidi

text: Dikromitrioksidi eli kromi(III)oksidi (CrO) on yksi kromin oksideista. Yhdistettä käytetään muun muassa väriaineena ja orgaanisessa synteesissä. Dikromitrioksidia esiintyy eskolaiitti-nimisessä mineraalissa.


title: Dikromitrioksidi

text: Dikromitrioksidi on huoneenlämpötilassa kiinteää, vaalean tai tumman oliivinvihreää jauhemaista tai kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen eikä suuressa määrin myöskään happo- tai emäsliuoksiin. Sulatettujen alkalimetallihydroksidien kanssa se reagoi hapettimien läsnä ollessa kromaateiksi. Dikromitrioksidi on hyvin kovaa ja sen kovuus Mohsin asteikolla on 9.


title: Dikromitrioksidi

text: Laboratoriossa erittäin puhdasta dikromitrioksidia saadaan ammoniumdikromaattia kuumentamalla. Teollisuudessa yhdistettä valmistetaan kuitenkin pelkistämällä natrium- tai kaliumdikromaattia rikin tai hiilen avulla.


title: Dikromitrioksidi

text: Dikromitrioksidia käytetään vihreänä väriaineena maaleissa ja keramiikan ja lasin värjäykseen. Muita käyttökohteita ovat aluminoterminen kromimetallin tuotanto ja hionta- ja kiillotusaineena käyttäminen metalliteollisuudessa ja katalyyttinä orgaanisen kemian reaktioissa.


title: Grigore Vieru

text: Grigore Vieru (14. helmikuuta 1935, Pererita, Hotin, Romania – 18. tammikuuta 2009, Chișinău, Moldova) oli moldovalainen runoilija ja kirjailija.


title: Frank Nigro

text: Frank Nigro (s. 11. helmikuuta 1960 Richmond Hill, Ontario, Kanada) on kanadalais-italialainen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL:n Toronto Maple Leafsissa 71 ottelua. Maaleja hän teki 8, ja syöttöpisteitä hän sai 18. Hän pelasi kaksi NHL-kautta ja pääsi kerran pudotuspeleihin. Pelipaikaltaan Nigro oli hyökkääjä.


title: Frank Nigro

text: Nigro pelasi urallaan kolmen kauden ajan myös Italian maajoukkueessa, jossa pelasi ensimmäisen ottelunsa 18. joulukuuta 1987 Tanskaa vastaan. Nigro teki ottelussa myös ensimmäisen maajoukkuemaalinsa.


title: Veikko Lavonen

text: Veikko Tapani "Veka" Lavonen (s. 1. helmikuuta 1945 Keuruu) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.


title: Veikko Lavonen

text: 68–74 kilogramman painoluokissa kilpaillut Lavonen paini Münchenin kesäolympialaisissa 1972 kaksi ottelua ja putosi toisen kierroksen jälkeen. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi Katowicessa 1974 ja EM-kilpailuissa viidenneksi Katowicessa 1972. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa Lavonen saavutti kultaa vuonna 1975 sekä hopeaa vuosina 1968, 1974 ja 1976. Junioreissa hän saavutti PM-kilpailuista hopeaa vuonna 1965 ja pronssia vuonna 1966.


title: Jorma Liimatainen

text: Jorma Tapio Liimatainen (s. 31. lokakuuta 1947 Suolahti) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut vapaapainija.


title: Jorma Liimatainen

text: 62 kilogramman painoluokassa kilpaillut Liimatainen paini Münchenin kesäolympialaisissa 1972, jossa karsiutui kolmen kierroksen jälkeen. EM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi Katowicessa 1972.


title: Mohamed Coulibaly

text: Mohamed Coulibaly (s. 19. syyskuuta 1989) on malilainen uimari. Hän kilpaili vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä miesten 50 metrin vapaauinnissa. Hän putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään kolmannessa erässä viidennelle sijalle ajalla 29,09. Coulibalyn kokonaissijoitus oli 86. paikka.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1902

text: Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 9. maaliskuuta 1902. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuteen vaadittiin kaksi matkavoittoa kolmesta mahdollisesta, mutta Franz Fredrik Wathén voitti kaikki matkat ja neljännen peräkkäisen Suomen-mestaruutensa. Kaikki matkat luisteltiin samana päivänä järjestyksessä lyhimmästä pisimpään. Jokaisella matkalla palkittiin kolme parasta luistelijaa.


text: Parhaat tulokset.


title: Abdourahamane Diawara

text: Abdourahamane Diawara (s. 30. syyskuuta 1978) on guinealainen uimari. Hän kilpaili vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa miesten 50 metrin vapaauinnissa. Hän putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään ensimmäisen erän viidenneksi ajalla 28,10. Hänen kokonaissijoituksensa oli 76. sija.


title: Gidraninhevonen

text: Gidraninhevonen on lämminverinen hevosrotu, joka on peräisin Unkarista. Se on kookas ja väriltään yleensä rautias. Rotu polveutuu lukuisista eri roduista, joista tärkeimmät ovat arabianhevonen ja englannintäysiverinen. Se jalostettiin alkujaan ratsuväen käyttöön, ja toimii nykyisin ratsuna ja ajohevosena.


title: Gidraninhevonen

text: Gidraninhevonen on kookas, ryhdikäs ja laadukas lämminverinen. Rodun säkäkorkeus on tyypillisesti 163–168 cm, mutta joskus jopa 173 cm.


title: Gidraninhevonen

text: Gidraninhevosen pää on hienopiirteinen, joskaan ei arabianhevosta vastaava. Kaula on lihaksikas ja hyvin kiinnittynyt, ja sen tulisi olla suhteellisen pituinen vartaloon verrattuna. Lapojen tulisi olla viistot. Rinta on syvä ja leveä. Runko on syvä, selkä vahva, joskus pitkä. Takaosa on lihaksikas, jalat vahvat. Kaviot ovat hyvänmuotoiset.


title: Gidraninhevonen

text: Gidraninhevoset ovat miltei poikkeuksetta rautiaita. Luonne tapaa olla arveluttava ja hankalasti käsiteltävä, mitä pidetään rodun kantaisän Siglavy Gidranin perintönä.


title: Gidraninhevonen

text: Gidraninhevonen kehitettiin unkarilaisessa Mezőhegyesin valtionsiittolassa 1800-luvulla. Rotu polveutuu vuonna 1816 Unkariin tuodusta arabialaisesta raudikko-oriista Siglavy Gidran. Vuonna 1820 sille syntyi espanjalais-napolilaisesta tammasta orivarsa Gidran II, josta tuli gidraninhevosen kantaisä. Rodun jalostus oli alkuvaiheessa sekalaista: tehtävään käytettiin ensin paikallisia, arabialaisia, transylvanialaisia ja espanjalais-napolilaisia tammoja. Vuoteen 1855 mennessä kantaoriitten emien suvuissa esiintyi noin kolmannes arabialaista, noin viidennes transyvanialaista ja pienemmissä määrin espanjalaista, unkarilaista, nonius- ja gidranverta. Jalostukseen lisättiin myös englannintäysiverisiä, vuonna 1893 jopa kolmessa perättäisessä polvessa. Lopulta arabialaista vaikutetta lisättiin ottamalla shagya-arabioriit Gazal III ja Siglavy II ensisijaisiksi siitosoriiksi, ja rodun tyyppi alkoi vakiintua angloarabimaiseksi ja erinomaiseksi hyppääjäksi.


title: Gidraninhevonen

text: Gidraninhevonen kehitettiin alun perin ratsuväen tarpeisiin, arabianhevosta kookkaammaksi ja vahvemmaksi. Siitä kehittyi kaksi jalostussuuntausta: raskaampi, kevyeeseen työhön soveltuva tyyppi, ja kevyempi ja nopeampi ratsuhevostyyppi. Ensimmäisessä maailmansodassa gidraninhevonen menetti suuren osan kannastaan. Jälkikäteen jalostuksessa lisättiin arabialaista ja uutena kisber felver -verta. 1970-luvulle tultaessa rodun tilanne oli taas huonontunut ja kaksi uutta oritta Bulgariasta otettiin laajentamaan kannan perimää.


title: Gidraninhevonen

text: Nykyisin gidraninhevonen on laadukas ratsu- ja ajohevonen, joka on menestynyt myös kansainvälisellä tasolla lajeissa, joissa sen nopeudesta, kestävyydestä, ketteryydestä ja rohkeudesta on etua.


title: Gidraninhevonen

text: Rodun jalostukseen hyväksytään yhä muita rotuja: hyväksytyt rodut ovat englannintäysiverinen, arabianhevonen ja angloarabi. Hyväksyttävällä hevosella on oltava neljänteen polveen ulottuva todistus polveutumisestaan, ja sen on oltava väriltään rautias ja vähintään 157 cm korkea. Oriiden on lisäksi läpäistävä jalostustoimikunnan tarkastus saadakseen siitosluvan.


title: Per Olav Wiken

text: Per Olav Wiken (23. maaliskuuta 1937 Oslo, Norja – 14. tammikuuta 2011 Puerto de la Duquesa, Málaga, Espanja) oli norjalainen purjehtija. Hän sai vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa hopeaa Star-luokassa Peder Lunde nuoremman kanssa.


title: Thee Headcoatees

text: Thee Headcoatees on englantilainen garage rock -yhtye, joka perustettiin Kentissä vuonna 1991. Billy Childish perusti sen taustayhtyeeksi omalle Thee Headcoats -yhtyeelleen ja hän kirjoittikin useimmat yhtyeen kappaleet.


title: Twickenham Film Studios

text: Twickenham Studios (aiemmin tunnettu nimellä Twickenham Film Studios) on Lontoon St Margaretsissa sijaitseva useiden elokuva- ja televisioyhtiöiden käyttämä elokuvastudio. Twickenham Film Studios oli aikanaan Britannian suurin elokuvastudio. Se avattiin vuonna 1913 luisteluradan paikalle.


title: Twickenham Film Studios

text: Helmikuussa 2012 tiedotettiin studion vararikosta ja sulkemisesta kesäkuuhun mennessä. Uusi omistaja kuitenkin osti studion elokuussa, mikä mahdollisti toiminnan jatkumisen.


title: Ford Fiesta RS WRC

text: Ford Fiesta RS WRC on Fordin ralliauto, joka teki debyyttinsä kauden 2011 MM-sarjan avanneessa Ruotsin MM-rallissa. Auto suunniteltiin vastaamaan MM-sarjan vuodeksi 2011 muuttuneita sääntöjä, ja korvaamaan aiemmin käytössä ollut Ford Focus WRC. Autossa on 1,6 litran turbomoottori ja aikaisempiin WRC-autoihin nähden vähemmän elektroniikkaa.


title: Ford Fiesta RS WRC

text: MM-tasolla Fiestaa on ajattanut Malcolm Wilsonin M-Sport, 2011 ja 2012 Fordin virallisena tehdastallina, ja tämän jälkeen yksityistallina tehtaan osittaisella tuella. Kaudella 2014 M-Sportin Fiestoilla täyden MM-sarjan ajavat Mikko Hirvonen, Elfyn Evans sekä entinen F1-kuljettaja Robert Kubica.


title: Minä ja kolme leskeäni

text: Minä ja kolme leskeäni (; myös "The Honeypot") on Joseph L. Mankiewiczin ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen rikoskomediaelokuva vuodelta 1967. Rikoskomedian pääosissa ovat Rex Harrison, Susan Hayward, Cliff Robertson, Capucine, Edie Adams, Maggie Smith ja Adolfo Celi.


title: Minä ja kolme leskeäni

text: Ohjaaja Mankiewicz laati käsikirjoituksen Frederick Knottin näytelmän "Mr. Fox of Venice", Ben Jonsonin näytelmän "Volpone" (1606) ja Thomas Sterlingin romaanin "The Evil of the Day" (1955) pohjalta.


title: Minä ja kolme leskeäni

text:
"Minä ja kolme leskeäni" kuvattiin työnimellä "Anyone for Venice?" Technicolor-menetelmällä Italian Venetsiassa ja Roomassa sijaitsevilla Cinecittà Studioseilla 6 miljoonan dollarin budjetilla. Kuvaukset alkoivat 20. syyskuuta vuonna 1965 ja kestivät helmikuun 26. päivään 1966 asti. Charles K. Feldman tuotti elokuvan Famous Artists Productionsille.
Anne Bancroftin alun perin olisi pitänyt näytellä Merle McGillin roolin, mutta kieltäytyi teatteriroolin takia.


title: Minä ja kolme leskeäni

text: "Minä ja kolme leskeäni" sai ensi-iltansa Lontoossa 21. maaliskuuta vuonna 1967. Valmistusmaassaan Yhdysvalloissa elokuva julkaistiin 22. toukokuuta 1967. Suomessa elokuva julkaistiin 19. tammikuuta vuonna 1968. United Artists toimi elokuvan levittäjänä.


title: Minä ja kolme leskeäni

text: "Minä ja kolme leskeäni" on julkaistu DVD:lle vuosina 2009 ja 2011.


title: Baluchit

text: Baluchit (muilta nimiltään balutšit tai belutšit) ovat etupäässä Belutšistanissa Afganistanin, Pakistanin ja Iranin alueella asuva kansa. Heitä asuu lisäksi muun muassa Turkmenistanissa, Arabian niemimaalla ja Itä-Afrikassa. Belutšin kieltä puhuu noin 5–10 miljoonaa ihmistä, mutta lisäksi osa belutšeista puhuu äidinkielenään muita kieliä.


title: Baluchit

text: Baluchien suuri valtaosa on hanafilaiseen koulukuntaan kuuluvia sunnalaisia muslimeja. Vähemmistö sunnalaisista kuuluu shafilaiseen koulukuntaan. Pakistanin Makranissa ja Sindhissä on myös šiialaisia balucheja.


title: Marlyse Nsourou

text: Marlyse Nsourou (s. 27. helmikuuta 1987) on gabonilainen keskipitkän matkan juoksija. Hän kilpaili vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa ja putosi naisten 800 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi. Hän teki henkilökohtaisen ennätyksensä ajalla 2:12.35.


title: Ihanat miljoonat

text: Ihanat miljoonat () on Eric Tillin ohjaama yhdysvaltalais-brittiläinen rikoskomediaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1968. Elokuvan pääosissa ovat Peter Ustinov, Maggie Smith ja Karl Malden.


title: Ihanat miljoonat

text: "Ihanat miljoonat" kuvattiin Lontoossa ja Hertfordshiren Borehamwoodissa sijaitsevilla Metro-Goldwyn-Mayerin studioilla. Elokuvan käsikirjoittivat Ira Wallach ja Peter Ustinov. Metro-Goldwyn-Mayer toimi elokuvan tuotantoyhtiönä ja jakelijana.


title: Ihanat miljoonat

text: "Ihanat miljoonat" sai ensi-iltansa New Yorkissa 19. syyskuuta vuonna 1968. Suomessa elokuva julkaistiin 17. tammikuuta vuonna 1969. Elokuva sai vuonna 1969 Oscar-ehdokkuuden parhaasta alkuperäisestä käsikirjoituksesta (Ira Wallach ja Peter Ustinov) ja Writers Guild of America -palkintoehdokkuuden parhaasta kirjoitetusta yhdysvaltalaisesta komediasta (Ira Wallach ja Peter Ustinov). Elokuva julkaistiin DVD:lle 18. elokuuta vuonna 2009.


title: Anaïs Oyembo

text: Anaïs Ntchaga Oyembo (s. 30. kesäkuuta 1980) on gabonilainen pikajuoksija. Hän kilpaili vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä naisten 100 metrin juoksussa, mutta putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi ajalla 12.19. Hänen henkilökohtainen ennätysaikansa 100 metrin juoksussa on 11.94 (1999).


title: Peter Turkson

text: Peter Turkson on ghanalainen kardinaali. Turkson on Vatikaanin Paavillisen oikeudenmukaisuuden ja rauhan neuvoston puheenjohtaja. Turkson syntyi 11.10.1948 Wassaw Nsutasassa Länsi-Ghanassa. Hänet vihittiin katoliseksi papiksi 20.7.1975 ja paavi Johannes Paavali II nimitti hänet Cape Coastin arkkipiispaksi 6.10.1992. Piispaksi hänet vihittiin 27.3.1993. Johannes Paavali II nimitti hänet kardinaaliksi konsistorissa 21.10.2003. Paavi Benedictus XVI nimitti hänet Paavillisen oikeudenmukaisuuden ja rauhan neuvoston puheenjohtajaksi 24.10.2009, ja paavin vaihtumisen jälkeen paavi Franciscus vahvisti hänen nimityksensä jatkumisen 16.3.2013.


title: Peter Turkson

text: Kardinaalina Peter Turkson on jäsen myös seuraavissa Rooman kuurian virastoissa: Uskonopin kongregaatio, Liturgian ja sakramenttijärjestyksen kongregaatio, Kansojen evankelioimisen kongregaatio ja Katolisen opetuksen kongregaatio sekä Kristittyjen ykseyden edistämisen neuvosto.


title: Peter Turkson

text: Turkson valmistui teologian maisteriksi Yhdysvalloissa 70-luvun puolivälissä ja jatkoi sittemmin lisensiaattiopintojaan Roomassa Paavillisessa raamattuinstituutissa valmistuen sieltä teologian lisensiaatiksi vuonna 1980. Hän jatkoi myöhemmin opintojaan Roomassa, mutta joutui keskeyttämään ne saatuaan nimityksen arkkipiispaksi. Hän on myös toiminut opettajana ja vararehtorina ghanalaisissa pappisseminaareissa.


title: Peter Turkson

text: Kardinaali Turkson kuuluu paavi Franciscuksen perustamaan neuvoa-antavaan kardinaalineuvostoon.


title: Peter Turkson

text: Turkson vieraili Suomessa toukokuussa 2016 osallistuakseen Ulkoasiainministeriön järjestämään "Religious Freedom  – Protecting Religious Minorities" -seminaariin.


title: Steeve Nguema Ndong

text: Steeve Wilfried ("Fhat") Nguema Ndong (11. joulukuuta 1971 Libreville, Gabon – 25. syyskuuta 2009 Johannesburg, Etelä-Afrikka) oli gabonilainen judoka. Hän kilpaili miesten yli 100 kg -luokassa vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä. Hän voitti vuonna 1998 luokkansa Afrikan-mestaruuden Dakarissa. Hän kuoli 37-vuotiaana sydänpysähdykseen silloisessa asuinmaassaan Etelä-Afrikassa.


title: Nuori Cassidy – kapinanlietsoja

text: Nuori Cassidy – kapinanlietsoja (myös pelkästään Nuori Cassidy; ) on vuonna 1965 ensi-iltansa saanut Jack Cardiffin ja John Fordin ohjaama brittiläinen elämäkertaelokuva, jonka pääosissa ovat Rod Taylor, Julie Christie ja Maggie Smith. Elokuva perustuu irlantilaisen näytelmäkirjailija Seán O’Caseyn elämään ja hänen kirjoittamaansa omaelämäkertaan "Mirror in My House", jonka pohjalta John Whiting laati käsikirjoituksen.


title: Nuori Cassidy – kapinanlietsoja

text: "Nuori Cassidy – kapinanlietsoja" kuvattiin Irlannin Wicklow’n kreivikunnassa ja Metro-Goldwyn-Mayerin studioilla Hertfordshiren Borehamwoodissa. "Nuori Cassidy" sai ensi-iltansa Lontoossa, kotimaassaan Isossa-Britanniassa helmikuussa vuonna 1965. Elokuvan Yhdysvaltain ensi-ilta pidettiin New Yorkissa 22. maaliskuuta 1965. Suomessa elokuva julkaistiin 20. tammikuuta vuonna 1967. Metro-Goldwyn-Mayer toimi elokuvan levittäjänä.


title: Nuori Cassidy – kapinanlietsoja

text: "Nuori Cassidy – kapinanlietsoja" oli ehdolla vuonna 1966 kahteen BAFTA-palkintoon: Maggie Smith sai roolisuorituksestaan "paras brittiläisnaisnäyttelijä" -ehdokkuuden ja Margaret Furse sai puvustuksestaan "paras puvustus värielokuvassa" -ehdokkuuden. Warner Bros. julkaisi elokuvan DVD:lle 7. elokuuta vuonna 2012.


title: Alassane Bah

text: Alassane, myös Alhassane Bah (s. 1960) on guinealainen kestävyysjuoksija. Hän kilpaili vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa ja sijoittui miesten maratonilla 96. sijalle ajalla 3.06.27. Hänen henkilökohtainen ennätysaikansa maratonilla on 2.56.20, jonka hän saavutti Warendorfissa 26. kesäkuuta 1987.


title: Linda Wallander

text: Linda Wallander on Henning Mankellin rikosromaaneissa ja niihin perustuvissa elokuvissa esiintyvä kuvitteellinen ruotsalainen poliisi, komisario Kurt Wallanderin tytär. Linda Wallander esiintyy sivuhahmona useissa Kurt Wallander -kirjoissa ja on pääosassa vuonna 2002 ilmestyneessä kirjassa "Ennen routaa". Hän on tässä kirjassa juuri valmistunut poliisiksi. Linda on myös yksi päähenkilöistä kirjojen juonta jatkavan Wallander-elokuvasarjan ensimmäisellä ja kolmannella tuotantokaudella.


title: Linda Wallander

text: Mankell oli suunnitellut tekevänsä kolmiosaisen kirjasarjan, jossa Linda olisi ollut pääosassa, mutta luopui suunnitelmasta hahmoa näytelleen Johanna Sällströmin tehtyä itsemurhan vuonna 2007. Sällström esitti Lindaa Wallander-elokuvasarjassa vuosina 2005–2006.


title: Linda Wallander

text: Vuonna 2012 filmatuissa uusissa ruotsalaisissa Wallander-filmeissä Lindaa näyttelee Charlotta Jonsson. Lindaa ovat esittäneet myös Cecilia Zwick Nash ja Jenny Rudell ruotsalaisissa elokuvissa, joissa Kurtia näyttelee Rolf Lassgård, sekä Jeanny Spark brittiversiossa. Brittiversioissa Linda ei kuitenkaan ole poliisi.


title: Linda Wallander

text: Hieman ennen kuolemaansa Mankell oli myös suunnitellut, että hän kirjoittaisi Linda Wallander -sarjan kaksi viimeistä romaania vuonna 2016, jolloin ensimmäisen Wallander-kirjan "Kasvoton kuolema" ilmestymisestä tulee kuluneeksi 25 vuotta.


title: Paavo Ilmola

text: Paavo Ilmola (21. toukokuuta 1911 Terijoki – 31. tammikuuta 1986 Helsinki) oli kenraaliluutnantti, joka jatkosodan aikaan toimi viestitehtävissä ja sodan jälkeen niin ikään eri tehtävissä erityisesti Pääesikunnassa. Hän oli aktiivisesti mukana käynnistämässä valtakunnallisia maanpuolustuskursseja 1960-luvulla.


title: Paavo Ilmola

text: Ilmola kävi Kadettikoulun 1938 sekä sodan jälkeen Sotakorkeakoulun 1948 ja nimitettiin yleisesikuntaupseeriksi 1950. Ennen sotaa Ilmola oli sijoitettuna mm. Pohjan sekä Karjalan kaartin rykmentteihin. Talvisodan hän aloitti joukkueenjohtajana mm. 2. Prikaatissa. Jatkosodassa vuosina 1941-1944 hän toimi Viestipataljoona 32:n komentajana sekä vuonna 1944 11. divisioonan esikunnan viestikomentajana.


title: Paavo Ilmola

text: Rauhan tultua Ilmola toimi ensiksi Savonlinnan sotilaspiirin esikunnassa toimistoupseerina. Sotakorkeakoulun käymisen jälkeen Ilmola oli Viestikoulun upseerilinjan johtajana 1949 ja tämän jälkeen hän siirtyi Pääesikuntaan. Siellä hän toimi vuosina 1949-1953 toimistoesiupseerina ja 1953-1957 toimistopäällikkönä. Vuosina 1957-1958 vuorossa oli Hämeen jääkäripataljoonan komentajuus. Tämän jälkeen hän toimi puolustusneuvoston yleissihteerinä 1958-1962 ja pääsihteerinä 1962-1966. Puolustusneuvoston yleissihteerinä hän kehitti ja käynnisti valtakunnalliset maanpuolustuskurssit. Vuosina 1962-1966 hän toimi myös pääesikunnassa päämajamestarina. Hän toimi 1966 Panssariprikaatin komentajana, minkä jälkeen hänestä tehtiin Etelä-Suomen sotilasläänin komentaja vuosiksi 1966-1969. Uransa lukuisten esikuntatehtävien huipentumana hänet nimitettiin 1969 pääesikunnan päälliköksi, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1971 asti eli eläkkeelle jäämiseen asti.


title: Paavo Ilmola

text: Ylennykset: Vänrikki 1938, luutnantti 1939, kapteeni 1941, majuri 1944, everstiluutnantti 1954, eversti 1958, kenraalimajuri 1963, kenraaliluutnantti 1966. Myös Paavo Ilmolan poika Ilkka Ilmola yleni kenraaliluutnantiksi.


title: Olavi Kaakinen

text: Olavi Kaakinen (17. lokakuuta 1916 Oulu – 21. tammikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti Suomen rajavartiolaitoksessa. Hän osallistui jatkosodassa muun muassa Ihantalan taisteluun ja toimi myöhemmin lukuisissa rajavartioston eri tehtävissä ja lopulta rajavartiolaitoksen päällikkönä.


title: Olavi Kaakinen

text: Kaakinen suoritti Kadettikoulun 1939 ja Sotakorkeakoulun sodan 1953. Jatkosodassa hän toimi mm. viestiupseerina sekä tykkikomppanianpäällikkönä. Ihantalan taisteluissa hän johti painopistesuunnan rykmentin panssarintorjuntaa ja osallistui myöhemmin vielä Lapin sotaankin. Sodan jälkeen hän toimi 1. divisioonan esikunnassa toimistopäällikkönä 1945–1947 ja sen jälkeen Oulussa Jalkaväkirykmentti 1:n panssarintorjuntakomppanianpäällikkönä 1948–1951. Sitten hän siirtyi rajavartiostojen esikuntaan jossa hän toimi toimistoesipuseerina ja toimistopäällikkönä 1953-1958. Seuraavaksi vuorossa oli jakso Lapin rajavartioston komentajan apulaisena 1958–1961, mistä hän jatkoi Pohjois-Karjalan rajavartioston komentajaksi 1961–1966. Paluu esikuntatehtäviin seurasi rajavartiostojen esikunnan osastopäällikkyytenä. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä Kaakinen toimi 1970–1975 ja päällikkönä 1975–1976.


title: Olavi Kaakinen

text: Ylennykset: Vänrikki 1939, luutnantti 1941, kapteeni 1942, majuri 1953, everstiluutnantti 1958, eversti 1966, kenraalimajuri 1970, kenraaliluutnantti 1975.


title: Travis Smith

text: Travis Smith on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:


title: John Welchli

text: John Russell Welchli (6. maaliskuuta 1929 Detroit, Michigan – 23. maaliskuuta 2018) oli yhdysvaltalainen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa ja oli mukana saamassa hopeaa miesten perämiehettömässä nelikossa.


title: Richard McClure

text: Richard Neil McClure (s. 20. tammikuuta 1935) on kanadalainen entinen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1956 kesäolympialaisissa Melbournessa ja oli mukana saamassa hopeaa miesten kahdeksikossa.


title: Danuta Kordaczuk

text: Danuta Kordaczuk(-Wagner) (2. syyskuuta 1939 Varsova – 10. huhtikuuta 1988 Varsova) oli puolalainen lentopalloilija. Hän kilpaili vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa ja kuului siellä pronssia saaneeseen Puolan naisten joukkueeseen. Hän avioitui lentopalloilija Hubert Wagnerin kanssa.


title: Risto Kare

text: Risto Ilmari Kare (vuoteen 1927 Karén) (3. syyskuuta 1905 Hattula – 20. marraskuuta 1982 Hattula) oli suomalainen kenraalimajuri, joka toimi puolustusvoimissa erityisesti viestitehtävissä uransa ajan.


title: Risto Kare

text: kare syntyi Hattulassa vuonna 1905. Hänen vanhempansa olivat agronomi Kustaa Adolf Karén ja Sigrid o.s. Karlsson. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta vuonna 1924 ja suoritti sitten varusmiespalveluksensa Kajaanin sissipataljoonassa 1924–1925. Kare kuului myös Hämeenlinnan suojeluskuntaan vuosina 1921–1924.


title: Risto Kare

text: Kare valmistui kadettikoulusta 1927 ja sotakorkeakoulusta sodan jälkeen 1947 ja nimitettiin ye-upseeriksi 1949. Ennen talvisotaa hän toimi mm. reserviupseerikoulun viestilinjan johtajana 1935-1939. Talvisodan aikana työskenteli päämajan viestiosastolla toimistopäällikkönä. Jatkosodan aikana hän toimi 14. Divisioonan viestikomentajana Rukajärven rintamalla. Sodan jälkeen hän toimi hetken Viestikoulun johtajana ja 1946-1951 pääesikunnassa toimistopäällikkönä, minkä jälkeen hän palasi uudelleen Viestikoulun johtoon. Uransa päätteeksi hän toimi viestitarkastajana 1963-1965.


title: Risto Kare

text: Vuosina 1946–1948 Kare oli yli 14 kuukautta pidätettynä asekätkentäjutun tutkimusten yhteydessä.


title: Tapani Klöf

text: Tapani Ensio Klöf (16. maaliskuuta 1916 Ikaalinen – 9. marraskuuta 1983) oli suomalainen tykistössä palvellut kenraalimajuri.


title: Tapani Klöf

text: Tapani Klöf syntyi maaliskuussa 1916 Ikaalisissa. Hänen vanhempansa olivat liikkeenharjoittaja Toivo Daniel Klöf ja Tyyne Maria o.s. Salmio. Klöf toimi Messukylän suojeluskunnassa vuosina 1932-1935 ja kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen Klassillisesta Lyseosta vuonna 1935 ja suoritti sen jälkeen varusmiespalveluksensa Kenttätykistörykmentti 3:ssa suorittaen myös Reserviupseerikoulun. Varusmiespalveluksen jälkeen Klöf jatkoi Kadettikouluun ja valmistui 21. kadettikurssilta 1939. Täämn jälkeen hän toimi KTR3:ssa nuorempana upseerina (vänrikkinä). Talvisodan sytyttyä hän toimi Kenttätykistörykmentti 12:ssa patterin päällikkönä Kollaalla ja Uomaalla. Välirauhan aikana hän toimi patterin päällikkönä RUK:ssa vuosina 1939–1941. Jatkosodassa 1941-1944 hän toimi KTR4:n patteristoupseerina Syvärillä, Kannaksella ja Tornion rintamalla. Lapin sodassa 1945 hän toimi KTR1:n patterinpäällikkönä Kilpisjärvellä.


title: Tapani Klöf

text: Klöd avioitui Kirsti Inkeri Ikosen (1913–2003) kanssa vuonna 1944 ja perheeseen syntyi kaksi lasta. Vuonna 1947 Klöf suoritti tykistön kapteenikurssin ja opiskeli 1948-1950 Sotakorkeakoulun aseteknillisellä linjalla. Sodan jälkeen Klöf toimi 1945–1946 patterinpäällikkönä KTR 1:ssa ja 1951–1959 opettajan ja upseeriosaston johtajana Tykistökoulussa. 1960-1962 Klöf toimi Tykistökoulun johtajana ja Karjalan tykistörykmentin komentajana 1963-1966. Seuraavaksi hänestä tehtiin kenttätykistön tarkastaja vuosiksi 1967-1973, minkä jälkeen hän toimi vielä sotavarustepäällikkönä.


title: Tapani Klöf

text: Upseerin uransa ohessa Klöf kuului Upseeriliiton Helsingin osaston hallitukseen 1952, Kenttätykistön säätiön hallitukseen 1960–1973. Hän oli Suomen Sotatieteellisen seuran selostaja 1954–1958 ja yleissotatieteteellisen jaoston arvostelulautakunnan jäsen 1962-1975.


title: Tapani Klöf

text: Ylennykset: Vänrikki 1939, luutnantti 1940, kapteeni 1942, majuri 1951, everstiluutnantti 1956, eversti 1961, kenraalimajuri 1973.


title: Denise Ouabangui

text: Denise Ouabangui (s. 8. kesäkuuta 1968) on keskiafrikkalainen pikajuoksija. Hän kilpaili vuoden 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa ja osallistui naisten 400 metrin juoksuun. Hän putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään seitsemännessä erässä seitsemännelle sijalle. Hänen aikansa oli 55,74.


title: Veikko Koppinen

text: Veikko William Koppinen, salanimi: "Viljami Korpi", (31. maaliskuuta 1910 Multia – 15. huhtikuuta 1993) oli suomalainen kenraaliluutnantti, joka palveli myös rajavartiolaitoksessa ja oli sissitoiminnan asiantuntija.


title: Veikko Koppinen

text: Koppinen valmistui kadettikoulusta 1932, kävi sodan jälkeen sotakorkeakoulun 1946 ja tuli nimitetyksi yleisesikuntaupseeriksi 1948. Koppisen sotilasuran alku sijoittui Karjalan kaartiin, jossa hän oli nuorempana upseerina 1932–1935. Vuodet 1935–1939 hän toimi yleisesikunnassa toimistoupseerina. Talvisodan alettua hänet sijoitettiin JR 33:een komppanianpäälliköksi. Välirauhan aikana hän työskenteli mm. 2. prikaatissa ja jatkosodan alettua JR 23:ssa. 11. divisioonan esikunnassa Koppinen työskenteli toimistopäällikkönä 1942–1943 sekä 1944 esikuntapäällikkönä.


title: Veikko Koppinen

text: Sodan jälkeen Koppinen toimi pääesikunnassa ja sotakorkeakoulun jälkeen hän myös opetti siellä 1947–1949. Vuosina 1949-1951 hän toimi pataljoonan komentajana JR 6:ssa. Lounais-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä hän työskenteli 1951–1952. Taistelukoulun johtajan apulaisena Koppinen toimi 1952–1957, ja vuodet 1957–1962 Sotakorkeakoulussa. Pääesikunnassa komentopäällikkönä hän työskenteli 1962–1965, mistä siirtyi rajavartiostojen päällikön apulaiseksi seuraavaan vuoteen asti. Vuonna 1966 hänet nimitettiin rajavartiostojen päälliköksi, mitä tehtävää hän hoiti vuoteen 1970 asti.


title: Veikko Koppinen

text: Ylennykset: Vänrikki 1930, luutnantti 1934, kapteeni 1940, majuri 1942, everstiluutnantti 1952, eversti 1957, kenraalimajuri 1962, kenraaliluutnantti 1966.


title: Veikko Koppinen

text: Koppinen kirjoitti sissisodankäyntiä Suomessa kuvaavan fiktiivisen teoksen "Räjähtävä tyhjyys", joka julkaistiin postuumisti vuonna 2012.


title: Richard Bella

text: Richard Felicié Bella (s. 3. huhtikuuta 1964) on keskiafrikkalainen entinen koripalloilija. Hän kilpaili vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa, jossa hän kuului kymmenenneksi sijoittuneeseen Keski-Afrikan tasavallan miesten joukkueeseen. Bella opiskeli St. Francis Xavier -yliopistossa Kanadassa ja pääsi vuonna 2008 sen Sports Hall of Fameen.


title: Travis Smith (taiteilija)

text: Travis Smith (s. 26. helmikuuta 1970) on yhdysvaltalainen graafinen suunnittelija ja taiteilija, joka tunnetaan parhaiten tekemistään heavy metal -albumeiden kansikuvista. Webzine "Chronicles of Chaos" on kutsunut Smithia metallimusiikin ylivoimaisesti lahjakkaimmaksi graafikoksi. Smith on työskennellyt useiden tunnettujen rock- ja metalliyhtyeiden kanssa, kuten Death, Devin Townsend, Katatonia, Nevermore, Opeth, Anathema, CKY, Soilwork, King Diamond, Novembre, Avenged Sevenfold, Amorphis, Barren Earth ja Strapping Young Lad.


title: Travis Smith (taiteilija)

text: Smithin työnkuvaan kuuluu ensisijaisesti albumeiden kansitaiteiden tekeminen metalliyhtyeille. Hänen taiteensa on pimeää ja introspektiivistä, joka perustuu pääasiassa valokuviin, joihin on digitaalisesti sisällytetty muuta mediaa.


title: Mira Bjedov

text: Mira Bjedov(-Nikolić) (s. 7. syyskuuta 1955 Mokro Polje, Kroatia) on Jugoslaviaa edustanut uransa lopettanut koripalloilija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili vuoden 1980 kesäolympialaisissa Moskovassa ja kuului siellä Jugoslavian pronssia saaneeseen naisten joukkueeseen.


title: Franka Magali

text: Franka Magali (s. 24. tammikuuta 1990 Lyon, Rhône, Ranska) on Kongon demokraattista tasavaltaa edustava pikajuoksija. Hän kilpaili naisten 100 metrin juoksussa vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä. Hän kuitenkin putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään erässään kahdeksannelle sijalle ajalla 12,57.


title: Franka Magali

text: 200 metrin juoksumatkalla Magalin henkilökohtainen ennätysaika on 25,30 (2005).


title: Olof Lindeman

text: Carl Olof Lindeman (4. syyskuuta 1911 Helsinki – 26. lokakuuta 1990 Turku) oli suomalainen ratsuväkitaustainen upseeri ja kenraaliluutnantti, joka toimi erityisesti useissa sotilaallisen aluehallinnon tehtävissä. Hän toimi myös marsalkka C. G. E. Mannerheimin viimeisenä adjutanttina tämän eläkevuosina 1946–1951.


title: Olof Lindeman

text: Lindeman valmistui Kadettikoulusta 1933 ja kävi Sotakorkeakoulun vasta huomattavasti sodan jälkeen vuonna 1958. Vuosina 1933–1939 hän toimi Uudenmaan rakuunarykmentissä kouluttajana. Talvisodan aikana vuosina 1940–1941 hän oli eskadroonan päällikkönä. Jatkosodassa 1941–1944 Lindeman toimi Ryhmä Oinosen esikunnassa osasto- ja toimistopäällikkönä ja Jääkäripataljoona 6:n komentajana.


title: Olof Lindeman

text: Sodan jälkeen hän oli toimistopäällikkönä Kevyen prikaatin esikunnassa ja Suomen marsalkka Mannerheimin adjutanttina. Etelä-Uudenmaan sotilaspiirin päällikkönä Lindeman toimi 1953–1956. Uudenmaan Prikaatia hän komensi 1958–1965. Uudenmaan sotilaslääniä hän komensi 1965–1966 ja Lounais-Suomen sotilaslääniä 1966–1971.


title: Olof Lindeman

text: Kornetti 1933, luutnantti 1935, ratsumestari 1940, majuri 1942, everstiluutnantti 1950, eversti 1958, kenraalimajuri 1965, kenraaliluutnantti 1969.


title: Claude Jameson

text: Claude Stanley Jameson (20. tammikuuta 1886 Missouri – 12. helmikuuta 1943 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Hän pelasi keskushyökkääjänä St. Rose -joukkueessa, joka sai pronssia miesten jalkapallossa vuoden 1904 kesäolympialaisissa St. Louisissa. Hänen veljensä Henry Jameson oli hänen joukkuetoverinsa.


title: Klaus Zähringer

text: Klaus Zähringer (s. 17. lokakuuta 1939 Kaliningrad) on Saksaa ja Länsi-Saksaa edustanut entinen ampuja. Hän kilpaili kolmissa perättäisissä kesäolympialaisissa vuosina 1960–1968. Kesäolympialaisissa 1960 Roomassa hän sai 50 metrin pienoiskiväärin asentokilpailussa pronssia pistemäärällä 1139.


title: Lajos Dunai

text: Lajos Dunai (29. marraskuuta 1942 Budapest – 18. joulukuuta 2000 Budapest) oli unkarilainen jalkapalloilija. Hän kilpaili vuoden 1968 kesäolympialaisissa Méxicossa ja kuului siellä kultaa voittaneeseen Unkarin miesten joukkueeseen.


title: Jack Dunn

text: John Edward Powell ”Jack” Dunn (28. maaliskuuta 1917 Royal Tunbridge Wells, Kent, Yhdistynyt kuningaskunta – 16. heinäkuuta 1938 Hollywood, Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli brittiläinen taitoluistelija. Hän kilpaili vuoden 1936 talviolympialaisissa Garmisch-Partenkirchenissä ja sijoittui siellä kuudenneksi miesten yksinluistelussa.


title: Jack Dunn

text: Dunn sai miesten yksinluistelussa hopeaa taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1935. Vuonna 1936 hän sijoittui neljänneksi. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Dunn saavutti vuonna 1934 kuudennen ja vuonna 1935 neljännen sijan.


title: Luettelo Norjan vaakunoista

text: Tämä artikkeli on luettelo Norjan kuntien vaakunoista. Luettelon alussa ovat myös Norjan valtion ja kuningashuoneen sekä läänien (norj. "fylke") vaakunat. Lopuksi on vielä lueteltu käytöstä poistuneita kuntien vaakunoita.


title: Clément Dupont

text: Clément Dupont (11. huhtikuuta 1899 Argelès-Gazost, Hautes-Pyrénées – 1. marraskuuta 1993 Mérignac, Gironde) oli ranskalainen rugby union -pelaaja. Hän kilpaili vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa ja kuului siellä hopeaa saaneeseen Ranskan miesten joukkueeseen.


title: Sisilian sotaretki

text: Sisilian sotaretki oli Ateenan Sisiliaan peloponnesolaissodan aikana vuosina 415–413 eaa. tekemä sotaretki, jonka kohteena oli erityisesti saaren tärkein kaupunki Syrakusa. Sotaretki päättyi Ateenan raskaaseen tappioon.


title: Sisilian sotaretki

text: Peloponnesolaissodassa olivat vastakkain Ateenan ja Spartan johtamat liittokunnat. Sodan ensimmäinen vaihe oli päättynyt 421 eaa. solmittuun rauhaan. Ateenan karismaattinen johtaja Alkibiades alkoi yllyttää Spartan liittolaisvaltioita kapinaan. Sodanlietsontaa vastusti toinen ateenalainen, Nikias. Historioitsija Thukydides on kuvannut, miten Ateena varustautui sodan jatkamiseen hyökkäyksellä Syrakusaan. Syrakusa oli Sisilian voimakkain valtio. Hyökkäyksessä oli mukana 90 sotalaivaa ja 40 kuormalaivaa. Spartalaiset taas valitsivat Gylippoksen johtamaan Sisiliaan lähetettävää retkikuntaa, jonka tarkoitus oli auttaa Spartan sisilialaisia liittolaisia Ateenan lähettämää armeijaa vastaan. Ateenan joukot piirittivät Syrakusaa kahden vuoden ajan 415–413 eaa., mutta tuloksetta. Sotaretki päättyi täydelliseen epäonnistumiseen: Ateena menetti suuren osan laivastostaan ja koko maa-armeijan. Nikias teloitettiin ja Alkibiades pakeni vastustajan puolelle Spartaan. Sotavangit joutuivat orjatyöhön Syrakusan kaivoksiin. Peloponnesolaissodan seuraava vaihe oli vuoden 406 meritaistelu Arginusaissa.


title: Puhkupillit

text: Jyväskylän yliopiston puhallinorkesteri Puhkupillit on vuonna 1983 perustettu, Jyväskylän yliopiston yhteydessä toimiva puhallinorkesteri. Kokoonpanotyypiltään se on laskettavissa sinfonisten puhallinorkesterien joukkoon, vaikkei olekaan täysikokoinen lajityypin edustaja. Soittajisto koostuu Jyväskylän korkeakoulujen, pääosin Jyväskylän yliopiston, opiskelijoista. Orkesterin tunnusväreinä ovat keltainen ja musta. Puhkupillit soittaa tilaisuudesta riippuen taidemusiikkia, populaarimusiikkia, elokuvamusiikkia, lastenmusiikkia sekä tanssimusiikkia.


title: Puhkupillit

text: Puhkupillit järjestäytyi rekisteröidyksi yhdistykseksi vuonna 1988. Samasta vuodesta lähtien orkesteri on julkaissut keskeytyksettä neljä kertaa vuodessa ilmestyvää "Puhkusika"-lehteä. Perinteistä marssiohjelmistoa oltiin tähän mennessä korvattu uudemmilla suomalaisilla puhallinsävellyksillä sekä popmusiikkisovituksilla. Useat jäsenet ovat myös säveltäneet teoksia orkesterille. Vuosien varrella orkesterin riveissä ovat soittaneet mm. Aki Sirkesalo, Antti Kleemola, Jukka Viitasaari, Nikke Isomöttönen ja Tuomas Eerola.


title: Puhkupillit

text: Puhkupillit soittaa pääosin Jyväskylässä sekä Keski-Suomen alueella. Vuosittain toistuvia perinteitä ovat olleet mm. Ravintola Popparin konsertti talvella, vappukonsertit Jyväskylässä, kevätkonsertti, osallistuminen opiskelijapuhallinorkesterifestivaali Puhallukseen sekä joulukonsertti. Orkesteri on myös tehnyt ulkomaankiertueita, viimeksi Puolassa keväällä 2012.


title: Puhkupillit

text: Vuonna 2014 Puhkupillit saavutti uuden virstanpylvään saatuaan A-sarjan SM-hopeaa puhallinorkesterien SM-kilpailuissa Pietarsaaressa.


title: Alankomaiden valtaus

text: Alankomaiden valtaus oli toisessa maailmansodassa osa Saksan armeijan operaatio Keltaista (), joka sisälsi hyökkäyksen Benelux-maihin ja Ranskaan. Hyökkäys alkoi 10. toukokuuta 1940. Alankomaiden asevoimien pääosa antautui 14. toukokuuta, mutta pieni osa jatkoi taistelua Zeelandissa vielä 17. toukokuuta saakka.


title: Alankomaiden valtaus

text: Hyökkäyksessä maahanlaskujoukot valtasivat etenemiselle tärkeät maastonkohdat ennen maajoukkojen saapumista alueelle. Saksan ilmavoimien tukemana maahanlaskujoukot valtasivat muun muassa lentokentät sekä keskeiset kaupungit, kuten Rotterdamin ja Haagin. Sotatoimet päättyivät pian Rotterdamin pommituksen jälkeen ja saksalaisten uhattua pommittaa muitakin kaupunkeja. Alankomaat pysyi saksalaisten miehittämänä vuoteen 1945.


title: Alankomaiden valtaus

text: Saksan hyökättyä Puolaan Britannia ja Ranska julistivat Saksalle sodan, mutta varsinaiset sotatoimet eivät länsirintamalla alkaneet. Talvi 1939–1940 tunnetaankin valesotana liittoutuneiden varustettua joukkojaan sotaan ja Saksan saatettua Puolan valtauksen päätökseen. Adolf Hitler antoi 9. lokakuuta määräyksen Alankomaiden valtaamisesta ja vallatun maan käyttämisestä tukikohtana hyökättäessä Britteinsaarille. Suunnitelmaan sisältyi ehkäisevä hyökkäys Ruhrin aluetta uhanneita liittoutuneiden joukkoja vastaan.


title: Alankomaiden valtaus

text: Alankomaiden asevoimat olivat valmistautuneet vastarintaan heikosti. Hitlerin noustua valtaan Alankomaat aloitti varustautumisen uudelleen mutta merkittävästi hitaammin kuin Ranska ja Belgia. Vasta vuonna 1936 Alankomaiden puolustusbudjettia alettiin kasvattaa merkittävästi. Alankomaiden hallitus kuitenkin vältti naapurimaansa provosoimista, eikä Saksa pitänyt sitä julkisesti akuuttina uhkana. Osasyynä tähän oli maiden välinen kauppa.


title: Alankomaiden valtaus

text: Alankomaiden maavoimiin kuului kahdeksan varustettua jalkaväkidivisioona, joista oli muodostettu neljä armeijakuntaa. Lisäksi oli yksi motorisoitudivisioona ja kaksi viisipataljoonaista erillistä prikaatia. Liikekannallepanossa perustettiin vielä keveitä jalkaväkipataljoonia, jotka oli hajautettu ympäri maata jarruttamaan hyökkääjän etenemistä. Kokonaisvahvuus oli 48 rykmenttiä ja rajanvartioinnissa 22 erillistä pataljoonaa.


title: Alankomaiden valtaus

text: Panssarijoukkoihin kuului yksi Renault FT 17, johon oli yksi kuljettaja. Vaunun ainoana tehtävänä oli testata erilaisten panssariesteiden toimivuutta. Lisäksi oli kaksi panssariautokomppaniaa, joissa kummassakin oli tusina Landsverk M36- tai M38-panssariautoja. Lisäksi oli hankinnassa kaksitoista DAF M39 -panssariautoa, mutta osa niistä oli edelleen aseistamatta. Alankomaiden panssariaseen täydensi tykistöön kuulunut viiden Carden-Lloyd Mark VI -tanketin muodostama joukkue.


title: Alankomaiden valtaus

text: Tykistöllä oli 676 haupitsia ja kenttätykkiä. Näistä 310 oli osittain Alankomaissa lisenssillä valmistettuja Kruppin 75 millimetrin kenttätykkejä, joita täydensi 52 kappaletta Boforsin 105 millimetrin haupitseja. Lisäksi oli 144 kappaletta Kruppin 125 millimetrin ja 40 kappaletta 150 millimetrin FH13 tykkiä sekä 72 kappaletta Kruppin 150 millimetrin L/24 ja 28 kappaletta Vickersin 152 millimetrin L/15 haupitseja. Panssarintorjuntaan oli 386 kappaletta tehokkaita Böhlerin 47 millimetrin L/39-tykkejä, mutta niitä oli liian vähän, vain noin kolmannes tarpeesta.


title: Alankomaiden valtaus

text:
Alankomaiden lentoyksiköt olivat osa maavoimia, ja niiden kalustona oli 10. toukokuuta kaikkiaan 155 lentokonetta. Ne olivat:
Koneista 74 oli kaksitasoisia. Koneista 125 oli operatiivisessa käytössä, loput koulutuskäytössä. Lisäksi nelisenkymmentä lentokonetta kuului laivastoon.


title: Unto Valtanen

text: Unto Aarne Valtanen (29. toukokuuta 1929 Helsinki – 28. helmikuuta 1989 Las Palmas, Kanarian saaret) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Helsingin metrotoimiston entinen toimitusjohtaja joka tuomittiin 1980-luvulla vankeuteen lahjusten ottamisesta.


title: Unto Valtanen

text: Valtasen vanhemmat olivat linjatarkastaja, teknikko Aarne Nikolai Valtanen ja Aune Elisabeth Väänänen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1948 ja valmistui insinööriksi 1951 sekä diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1959.


title: Unto Valtanen

text: Valtanen toimi Helsingin kaupungin liikennelaitoksen osastopäällikkönä 1959–1962 ja talousjohtajana 1963–1964. Hän oli kaupungin kanslian apulaistaiousarvio-päällikkönä 1965–1967, metrosuunnittelutoimiston johtajana 1968–1969 sekä Helsingin metron rakentamista varten perustetun metrotoimiston toimitusjohtajana vuodesta 1969. Valtanen erotettiin virasta elokuussa 1982 lahjusepäilyiden takia.


title: Unto Valtanen

text: Helsingin metrotoimikunta tilasi vuonna 1974 sarjajunan prototyypin ja antoi jatkotilauksesta takuun ohittaen kaupunginvaltuuston. Vuonna 1976 metrotoimikunta ja Strömbergin ja Valmetin perustama Metrovaunut-yhtiö allekirjoittivat sopimuksen 13 kuusivaunuisen metrojunan valmistamisesta. Kauppahinta oli 345 miljoonaa markkaa, ja kauppa tehtiin metrotoimikunnan päätöksellä ohi kaupunginvaltuuston, ilman tarjouskilpailua ja asiakirjat julistettiin salaisiksi. Helsingin kaupunginjohtaja Teuvo Aura myönsi Metrovaunut-yhtiölle lainan vaunuja varten, ja metrotoimiston johtaja Unto Valtanen lupasi metrotoimiston hoitavan korot, jolloin kaupunki maksoi ulkopuolisille myöntämänsä velan korkoja itselleen.Louhivuori 2007, s. 10 Aura oli ylittänyt valtuutensa, mutta menettelystä ei myöhemmissä selvityksissä kuitenkaan nähty koituneen kaupungille varsinaista haittaa.


title: Unto Valtanen

text: Lääninhallitus alkoi selvittää epäiltyjä toimivallan ylityksiä vuonna 1979. Poliisi ja kaupunginhallituksen asettama toimikunta selvittivät kaupunginjohtajan, kaupunginhallituksen, metrotoimikunnan sekä metrotoimiston johtajan osallisuutta päätöksiin ja rahankäyttöön liittyvissä epäselvyyksissä. Oikeudenkäyntisarjan lopputuloksena kaikki syytteet hylättiin. Metrotoimiston lahjusepäilyt johtivat erilliseen oikeuskäsittelyyn, jossa korkein oikeus totesi vuonna 1985 useiden henkilöiden syyllistyneen lahjusten ottoon. Metrotoimiston johtajan virasta pidätetty Unto Valtanen tuomittiin tuomittiin 23. lokakuuta 1987 lahjusten ottamisesta vuoden ja yhdeksän kuukauden ehdottomaan vankeuteen hänen otettuaan Siemens AG:ltä lahjuksina 80 000 Saksan markkaa ja moottoriveneen. Muiden kohdalla syytökset hylättiin vanhentuneina.


title: Unto Valtanen

text: Valtanen kuoli helmikuussa 1989 ilmeisesti ruokamyrkytykseen ollessaan lomamatkalla Kanarian saarilla.


title: Belgian valtaus

text: Belgian valtaus oli toisessa maailmansodassa osa Saksan armeijan operaatio Keltaista (), joka sisälsi hyökkäyksen Alankomaihin, Belgiaan ja Luxemburgiin sekä Ranskaan.


title: Belgian valtaus

text: Saksa aloitti 10. toukokuuta 1940 hyökkäyksen länteen. Liittoutuneet yrittivät pysäyttää hyökkääjän Belgiassa uskoen kyseessä olevan saksalaisten päähyökkäys. Ranskan siirrettyä joukkojensa parhaimmiston Belgiaan 10.–12. toukokuuta Saksa käynnisti operaationsa toisen vaiheen hyökkäämällä Ardenneilta kohti Englannin kanaalia, jonne saksalaisjoukot saapuivat viidessä vuorokaudessa. Tällöin liittoutuneiden joukot joutuivat saarroksiin. Belgia antautui 28. toukokuuta.


title: Belgian valtaus

text: Taisteluiden aikana käytiin sodan ensimmäinen panssaritaistelu Hannutissa, mikä oli siihen astisen historian suurin panssaritaistelu jääden kuitenkin myöhemmin useiden muiden taisteluiden varjoon. Belgian valtaukseen liittyi myös tunnettu Eben-Emaelin linnoituksen valtaus, jossa käytettiin laskuvarjojääkäreiden maahanlaskua suoraan linnoituksen katolle.


title: Belgian valtaus

text: Belgian antauduttua liittoutuneiden joukkojen joutuivat vetäytymään Belgiasta ja lopulta Euroopan mantereelta. Belgia oli saksalaisten miehittämä aina vuoteen 1945, jolloin länsiliittoutuneet vapauttivat alueen.


title: Belgian valtaus

text: Saksalaisten suunnitelman mukaan armeijaryhmä B etenisi Belgiaan ja se samalla vetäisi liittoutuneiden 1. armeijaryhmän Belgiaan. Saksan armeijaryhmä A aloittaisi sen jälkeen hyökkäyksen Ardennien läpi. Belgian jäädessä tois’arvoiseksi sotanäyttämöksi ja siten armeijaryhmä B:hen kuuluisi vain rajallinen määrä joukkoja ja pääosan niistä ollessa jalkaväkeä. Englannin kanaalille pääsyn jälkeen kaikki panssaridivisioonat ja pääosa motorisoidusta jalkaväestä siirrettäisiin armeijaryhmä B:stä armeijaryhmä A:lle vahvistamaan puolustusta ja estämään liittoutuneiden vastahyökkäystä. Suunnitelma saattaisi epäonnistua mikäli Belgiaa ei saataisi vallattua riittävän nopeasti ja siten pakotettua liittoutuneita jakamaan voimiaan kahden rintaman puolustamiseen.


title: Belgian valtaus

text: Kolme Albertin kanavan ylittävää siltaa olivat merkittävässä asemassa taattaessa armeijaryhmä B:n eteneminen. Veldwezeltin, Vroenhovenin ja Kannen sillat Belgiassa sekä Maastrichtin silta Alankomaiden rajalla olivat merkittäviä, koska niiden tuhoutuminen jättäisi Reichenaun Saksan 6. armeijan Maastrichtin ja Albertin kanavan väliseen pussiin ja Eben Emaelin linnoituksen tykkien tuleen. Linnoitus piti siten vallata ja sen tykistön toiminta estää.


title: Belgian valtaus

text: Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Belgia allekirjoitti puolustussopimuksen Britannian ja Ranskan kanssa ja se ylläpiti kohtuullista 12 divisioonan varusmiesarmeijaa aina vuoteen 1923 saakka. Tämän jälkeen maan puolustuskyky hitaasti rapautui, kunnes vuonna 1926 palveluksessa oli ainoastaan kaksi divisioonaa ja lisäksi oli kaksi reservidivisioonaa. Puolueettomuus oli avainasemassa kaikessa ja maa luotti siihen, että liittolaiset tulisivat apuun tarvittaessa. Kolmannen valtakunnan nousu ja sen aloittama varustautuminen johti Belgian uudelleen varustautumiseen ja varusmiespalveluksen uudelleen käyttöön ottoon. Vuonna 1935 maa asetti puolustusvoimien vahvuustavoitteeksi puoli miljoonaa sotilasta. Belgian maavoimiin kuului sodan alkaessa kuusi aktiivipalveluksessa olevaa ja kaksitoista reservidivisioonaa, joiden lisäksi kaksi divisioonainen armeijakunta Chasseurs Ardennais.


title: Belgian valtaus

text: Toukokuussa 1940 maavoimiin kuului viisi vakinaista ja kaksi reserviarmeijakuntaa sekä ratsuväkiarmeijakunta. Näissä oli yhteensä kuusi vakinaista ja kaksitoista reservijalkaväkidivisioonaa, joissa kussakin kolme jalkaväkirykmenttiä, kenttätykistörykmentti ja pioneeripataljoona. Ratsuväkiarmeijakuntaan kuului kaksi ratsuväkidivisioonaa. Näiden lisäksi oli viidessä armeijakunnassa tykistörykmentti ja pioneeripatataljoona. Vakinaisten joukkojen lisäksi oli kaksi rykmenttiä puolisotilaallisia joukkoja, kaksi rykmenttiä rajajoukkoja, linnoitusjoukkoja sekä kaksi ilmatorjuntarykmenttiä.


title: Belgian valtaus

text: Maavoimat oli ryhmitetty ja varustettu puolustusta silmällä pitäen. Aktiivipalveluksessa olevat joukot oli kuitenkin varustettu pääosin ajanmukaisin varustein. Jalkaväkidivisiooniin kuului 48 kappaletta 47 millimetrin panssarintorjuntatykkejä, 75 millimetrin kranaatinheittimiä. Ratsuväellä oli 150 kappaletta T-13 ja 45 kappaletta T-15 panssarivaunuja. T-13 vaunu oli todellisuudessa Belgiassa FN:n lisenssivalmistama Vickers Carden Lloyd type I tai type III kevyt panssarivaunu, jonka torniin oli asennettu 47 millimetrin panssarintorjuntatykki. T-15 vaunu oli raskaalla konekiväärillä tai 37 millimetrin tykillä aseistettu brittiläisvalmisteinen Carden Lloyd M1934.


title: Belgian valtaus

text: Ratsuväkidivisioona oli mekanisoitu vuonna 1937 varustamalla ne 23 kappaleella Renaultin valmistamia Auto-Mitrailleuses de Combat, joista osa varustettiin sodan alla 47 millimetrin tykkitornein. Reservidivisioonat olivat kuitenkin merkittävästi heikommin varustetut.


title: Belgian valtaus

text: Liikekannallepano alkoi 25. elokuuta 1939 ja toukokuuhun 1940 mennessä oli perustettu 18 jalkaväkidivisioonaa, kaksi osittain motorisoitua Chasseur Ardennais -yhtymää ja kaksi motorisoitua ratsuväkidivisoonaa. Palveluksessa oli kaikkiaan 600 000 miestä ja liikekannallepanoa jatkamalla oli vahvuus voitu nostaa noin 900 000 mieheen. Divisioonista muodostettiin viisi aktiivista ja kaksi reserviarmeijakuntaa, joihin kuului edellä mainittujen lisäksi viisi reservijalkaväkidivisioonaa, prikaati polkupyörin varustettuja rajajoukkoja. Ratsuväki muodosti yhden kaksi divisioonaisen ja prikaatilla vahvennetun armeijakunnan. Maavoimien tukena oli kaksi ilmatorjunta- ja neljä kenttätykistörykmenttiä sekä linnake-, pioneeri- ja viestijoukkoja.


title: Belgian valtaus

text: Laivasto oli vuonna 1939 merkityksetön ja siihen kuului 14 saksalaisten ensimmäisen maailmansodan lopulla hylkäämää moottoritorpedovenettä. Britanniasta vuonna 1920 ostettu "Zinnia" ei kuitenkaan parantanut laivaston kalustoa merkittävästi ja alus poistettiin palveluksesta.


title: Belgian valtaus

text: Ilmavoimien modernisointi oli juuri alkanut. Belgia oli tilannut Brewster Buffalo, Fiat CR.42, Hawker Hurricane, Koolhoven FK56, Fairey Battle ja Caproni Ca.312 sekä Ca.335 -koneita. Näistä ainoastaan Fiatit, Hurricanet ja Battlet oli vastaanotettu. Modernin kaluston puute pakotti käyttämään vanhentuneita Fairey Fox -pommittajia hävittäjinä. Ilmavoimilla oli kaikkiaan noin 250 lentokonetta, joista 90 hävittäjiä. Koneista kuitenkin vain viitisenkymmentä oli moderneja. Jos kalustoon lisätään kaikkien puolustushaarojen yhteys- ja kuljetuskalusto konevahvuus nousee 377 koneeseen, joista 10. toukokuuta 1940 oli 180 palveluskelpoisia. Ilmavoimienkomentajana oli Paul Hiernaux, joka muodosti ilmavoimista kolme lentorykmenttiä.


title: Belgian valtaus

text: I rykmentti oli sijoitettu Biersetiin, Deurneen ja Gossoncourtiin tehtävänään tukea maavoimien taistelua. Sen kalustona oli 40 Fairey Fox ja kymmenen Renard 31 lentokonetta. II rykmentti oli sijoitettu Schaffeniin ja Nijveliin. Kalustona rykmentillä oli 30 Fairey Fox, 25 Fiat CR.42, 15 Gloster Gladiator ja 11 Hawker Hurricanea. III rykmentti oli Everessä kalustonaan 27 Fairey Foxia ja 13 Fairey Battlea.


title: Belgian valtaus

text: Ranskan 1. armeijan, johon kuului 10 jalkaväkidivisioonaa ja kaksi kevyttä mekanisoitua divisioona, tehtävänä oli puolustaa 25 mailia leveää Gembloux'n aukkoa. Armeijaan kuuluva kenraali René Prioux'n komentama ratsuväkiarmeijakunta oli määrätty tukemaan Belgian asevoimia. Armeijakuntaan kuuluivat 2. ja 3. mekanisoidut divisioonat. Panssarijoukkoihin kuului kaikkiaan 176 Somua S35 ja 239 Hotchkiss H35 vaunua.


title: Belgian valtaus

text: Ranskan 7. armeija puolusti liittoutuneiden pohjoista siipeä. Armeijaan kuuluivat 1. mekanisoitu divisioona sekä 25. ja 9. motorisoidut divisioonat, joiden lisäksi siihen kuului vielä neljä jalkaväkidivisioonaa. Armeijan tehtävänä oli käskyn saatuaan edetä Alankomaiden Bredaan. Ranskan 9. armeija, johon kuului 5. motorisoidun divisioonan lisäksi ainoastaan jalkaväkiyksiköitä. Armeijan tehtävänä oli puolustaa liittoutuneiden eteläistä sivustaa Sambren eteläpuolella ja Sedanin pohjoispuolella. Ranskan rajan takana oli vielä Ranskan 2. armeija tehtävänään Ranskan ja Belgian välisen rajan suojaaminen Sedanista Montmédyyn.


title: Belgian valtaus

text: Lordi Gortin johtamaan brittiläiseen siirtoarmeijaan kuului kaksi kaksi divisioonaista armeijakuntaa, joissa oli yhteensä 152 000 miestä. Siirtoarmeija vastaanotti rintamavastuun Ranskan maavoimien joukoilta 3. lokakuuta 1939 alkaen Mauldesta Halluiniin tukeutuen Lys-jokeen Halluinista Armentièresiin. Joukkojen oikealla sivustalla oli Ranskan 1. armeija ja vasemmalla Ranskan 7. armeija. Armeijan esikunta oli Arrasissa. Maajoukkojen lisäksi oli 6 859 ilmavoimien miestä.


title: Belgian valtaus

text: Kenraaliluutnantti Sir Ronald F. Adamin komentama III armeijakunta perustettiin ja se oli valmis 9. huhtikuuta 1940. Huhtikuun loppuun mennessä siirtoarmeijan taistelujoukkojen vahvuus oli noussut kymmeneen divisioonaan eli 394 165 mieheen Lisäksi oli 18 347 territoriaalijoukkojen sotilasta lähetetty linnoitustehtäviin ja koulutettavaksi, 17 665 tukikohtiin sijoitettua reservimiestä, 78 864 yhteyksien rakentamiseen, 23 545 erilaisiin esikuntatehtäviin, sairaaloihin ja muihin tukitehtäviin. 9 051 miestä oli siirtymässä paikasta toiseen ja 2&515 sijoittamatonta miestä sekä 23&545 miestä selustassa toimiviin huolto- ja tukiyksiköihin. Taistelujoukkojen kalustona oli 1 280 tykistöasetta ja 310 panssarivaunua.


title: Belgian valtaus

text: Fedor von Bockin komentama Saksan armeijaryhmä B:hen kuului 26 jalkaväki- ja kolme panssaridivisioonaa, joiden tehtävänä oli vallata Alankomaat ja Belgia. Saksan 6. armeijan XVI armeijakuntaan kuuluivat 3. ja 4. panssaridivisioona osallistuivat Belgian valtaukseen. 18. armeijaan liitetty 9. panssaridivisioona osallistui ensin Alankomaiden valtaukseen ja sen päätyttyä kääntyisi armeijan mukana Belgiaan suojaten divisioonan suojatessa armeijan pohjoisen sivustan. Armeijanryhmällä oli kaikkiaan 808 panssarivaunua.


title: Belgian valtaus

text: Fort Eben-Emaelin rajalinnoituksen valtausta varten armeijaryhmän tueksi siirrettiin 7. laskuvarjodivisioonasta ja 22. maahanlaskudivisioonasta muodostettu taisteluryhmä Koch. Armeijaryhmän tukena oli 1 815 taistelulentokonetta, 487 kuljetuslentokonetta ja 50 liitokonetta. Ilmavoimien kenraalin Alfred Kellerin komentama IV ilma-armeijakunta vastasi ilmatuesta apunaan kenraalimajuri Wolfram von Richthofenin VIII ilma-armeijakunta. Näiden apuna oli vielä eversti Kurt-Bertram von Döringin 2. hävittäjäryhmä.


title: Belgian valtaus

text: Saksan ilmavoimat aloittivat 10. toukokuuta 1940 hyökkäyksen tuhoamalla Belgian ilmapuolustuksen, joka toteutui jo ensimmäisenä taistelupäivänä. Ensimmäiset ilmahyökkäykset lentokentille tehtiin noin kello 4 aamulla ja iltaan mennessä oli pääosa Belgian ilmavoimien koneista tuhottu.


title: Belgian valtaus

text:
Saksan sodanjohdon suunnitelmaan sisältyi maahanlasku etenemistä estävän Fort Eben-Emael valtaamiseksi. Linnakkeen valtauksen ja Belgian I armeijakunnan 7. jalkaväkidivisioonan puolustuksen murruttua. Saksan 18. armeijan joukot etenivät Belgiaan. Saksalaiset muodostivat sillanpään Albertin kanavan taakse ennen brittijoukkojen saapumista alueelle. Chasseurs Ardennais vetäytyi Maasin taakse tuhoten sillat takanaan.
Ranskan 2. armeija teki vastahyökkäyksen pakottaen etenevät saksalaisjoukot hetkeksi pysähtymään. Ratsuväkiarmeijakunta menetti 12.–14. toukokuuta Hannutin ja 14.–15. toukokuuta Gembloux’n taisteluissa taistelukykynsä menetettyään runsaasti kalustoa. Etelässä Saksan panssarijoukot murtautuivat Ardennien läpi murtaen liittoutuneiden puolustuksen.


title: NHL-kausi 1964–1965

text: NHL-kausi 1964–1965 oli National Hockey Leaguen historian 48. kausi. Sen aikana kuusi NHL-joukkuetta pelasi kukin 70 runkosarjaottelua. Stanley Cupin voitti Toe Blaken valmentama Montreal Canadiens, joka kukisti finaalisarjassa Chicago Black Hawksin otteluvoitoin 4–3. Kyseessä oli NHL:n olemassaolon aikana Canadiensin 12. ja seuran koko historian 13. Stanley Cup -mestaruus.


title: NHL-kausi 1964–1965

text: Kaudella 1964–1965 pudotuspelien arvokkaimmalle pelaajalla myönnettävä Conn Smythe Trophy jaettiin ensimmäisen kerran, ja sen sai Canadiensin keskushyökkääjä Jean Béliveau. Pudotuspeleissä Béliveau teki 13 ottelussa 8 maalia ja antoi 8 maalin johtanutta syöttöä. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun hän toimi joukkueensa kapteenina sen saavuttaessa Stanley Cup -mestaruuden.


title: NHL-kausi 1964–1965

text: Runkosarjan pistepörssin ja Art Ross Trophyn voitti Chicago Black Hawksin Stan Mikita. Hän keräsi 70 ottelussa yhteensä 87 tehopistettä, joista 28 oli maaleja ja 59 syöttöpisteitä. Hart Memorial Trophy puolestaan myönnettiin Mikitan tavoin Chicagoa edustaneelle Bobby Hullille. Pudotuspeleissä Hull sijoittui pistepörssin kärkipaikalle tehtyään 14 ottelussa 17 tehopistettä, joista 10 oli maaleja ja 7 maaliin johtaneita syöttöjä. Parhaan tulokkaan palkinnon Calder Memorial Trophyn sai Detroit Red Wings -maalivahti Roger Crozier.


title: NHL-kausi 1964–1965

text: "Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, V = voitot, H = häviöt, T = tasapelit, Pist. = pisteet, + = tehdyt maalit, − = päästetyt maalit. Pudotuspeleihin päässeet joukkueet on lihavoitu."


title: NHL-kausi 1964–1965

text:
"Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, RM = rangaistusminuutit"

"Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, RM = rangaistusminuutit"


title: Nicklas Grönholm

text: Nicklas Grönholm on laulaja-lauluntekijä. Grönholm perusti vuonna 2002 suomalaista ja ulkomaalaista pop/rockia soittavan ”cover” yhtyeen. Vuonna 2010 ohjelmistoon tuli myös omat suomipop-kappaleet.


title: Pietarinkalat (heimo)

text: Pietarinkalat (Zeidae) on pietarinkalojen lahkoon kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan kaikista valtameristä lämpimistä ja lauhkeista vesistä.


title: Pietarinkalat (heimo)

text: Varhaisimmat pietarinkalojen heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu oligoseenikaudelle. Nykyään heimoon kuuluu 2 sukua ja 5–6 lajia, muun muassa pietarinkala ("Zeus faber"), hopeapietarinkala ("Zenopsis conchifera") ja peilipietarinkala ("Zenopsis nebulosus"). Aikaisemmin tähän heimoon kuuluneita sukuja ja lajeja on sittemmin siirretty kuuluvaksi muihin heimoihin. Pietarinkalalajit ovat keskikokoisia kaloja, jotka voivat kasvaa tyypillisesti 22–90 cm pitkiksi. Tyypillisiä piirteitä ovat korkea ja litteä ruumis, suuret silmät ja suu ja piikikäs selkäevä. Heimon kalat ovat suomuttomia tai suomut ovat hyvin pienet ja alkeelliset. Väriltään pietarinkalalajit ovat usein hopeanharmaita tai punertavia.


title: Pietarinkalat (heimo)

text: Pietarinkaloihin kuuluvia lajeja elää Atlantissa, Intian valtameressä ja Tyynessämeressä lämpimissä ja lauhkeissa vesissä lähellä pohjaa tyypillisesti 100–400 metrin syvyydessä. Heimon lajien ravinto koostuu muista kaloista, äyriäisistä ja mustekaloista. Monet pietarinkalalajeista ovat hyviä ruokakaloja.


title: Janne Hakulinen

text: Johan Henrik (Janne Heikki) Viljo Hakulinen (26. syyskuuta 1906 Terijoki – 28. helmikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen sosialidemokraatteihin kuulunut ammattiyhdistysjohtaja ja liikemies. Hän oli 1950-luvulla uranuurtaja ottaessan käyttöön markkinointi- ja mielipidetutkimukset työväenliikkeen piirissä.


title: Janne Hakulinen

text: Janne Hakulisen vanhemmat olivat kirvesmies, myöhemmin kauppias Heikki Hakulinen ja ompelija Serafiina Lappalainen. Hakulinen liittyi Suomen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen (SDP) vuonna 1924 ja työskenteli vuodesta 1930 Suomen Liiketyöntekijäin liiton toimitsijana. Hän toimi liiton sihteerinä 1939–1946 ja puheenjohtajana 1946–1950. Hän oli SAK:n valtuuston jäsenenä vuodesta 1937, SAK:n työvaliokunnan jäsenenä 1942–1952 sekä toimi myös SAK:n tilintarkastajana. Hakulinen johti SDP:ssä 1950-luvun puolivälissä toiminutta ns. keskiluokkatoimikuntaa. Hakulisen toimistossa kokoontui 1950-luvulla "korkeat toverit" -niminen keskusteluryhmä, johon kuului SDP:n silloisen puheenjohtajan Emil Skogin ympärille ryhmittynitä poliitikkoja ja ammattiyhdistysjohtajia. Ryhmä perustettiin vastapainoksi puolueessa Väinö Leskisen johdolla toimieelle ns. "Bunkkeri"-ryhmälle.


title: Janne Hakulinen

text: Hakulinen perustamia yrityksiä olivat "mainostoimisto Yhteismainos", "Liikennemainos", "Kansan Elokuva", "Allotria-filmi", "Psykotyö"-nimellä toiminut mielipide- ja markkinatutkimuslaitos, "Kansan Pika-arpajaiset", "Työväentalojen Keskusliike" ja "Työväentalojen Keskusliitto" sekä "Ohjelmapalvelu". Nämä kaikki toimivat "Työväen Yhteisöjen Keskus" -nimisen yrityksen alla, ja yritysryhmää kutsuttiin epävirallisesti "Jannen konserniksi" tai "Jannen putiikiksi". Yritysten omistajiin kuuluivat SAK, TUL, SDP sekä Kulutusosuuskuntien Keskusliitto. Yritysryhmä joutui kuitenkin SDP:n puolueriidan takia konkurssiin 1962, ja tämän jälkeen Hakulinen perusti "Ohjelma-Apu"-nimisen yrityksen, joka välitti SEV-maista taiteilijoita esiintymään Suomeen.


title: Janne Hakulinen

text: Hakulinen oli Helsingissä SDP:n kaupunginvaltuutettuna 1948–1958, SDP:n opposition kaupunginvaltuutettuna 1959 ja TPSL:n kaupunginvaltuutettuna 1959–1968. Syksyllä 1955 Hakulinen oli mukana tekemässä aloitetta metron rakentamisesta Helsinkiin.


title: Janne Hakulinen

text: Hakulinen kuoli Helsingin lentoasemalla ollessaan palaamassa matkalta.


title: Ähtärin varikko

text: Ähtärin Varikko (lyhenne "ÄHTV"), entinen Ähtärin Asevarikko (ÄhtAseV), oli Puolustusvoimien itsenäinen varikko ja nykyinen Räjähdekeskuksen yksikkö Ähtärin Inhassa Etelä-Pohjanmaalla. Varikon päätehtävänä on hankkia, huoltaa, varastoida sekä jakaa räjähdemateriaalia. Varikko on nykyisin osa Puolustusvoimien Logistikkalaitokseen kuuluvaa Räjähdekeskusta tuotantotoiminnan ja 1. Logistiikkarykmenttiä varastoinnin osalta.


title: Ähtärin varikko

text: Varikosta tuli vuoden 2008 alussa Haapajärven Asevarikon sekä Parkanon ja Keuruun Pioneerivarikon tavoin Räjähdelaitoksen osasto . Räjähdelaitoksen esikunta sijoittui Inhaan.


title: Ähtärin varikko

text: Vuoden 2013 alusta lukien varikko on ollut osa uutta Räjähdekeskusta.


title: Ähtärin varikko

text: Varikkoon kuuluu myös Palolammen varastoalue ja sen yhteydessä toimiva massaräjäytysalue ammusten tuhoamiseksi.


title: Ähtärin varikko

text: Varikko työllistää yli 130 henkeä. Varikon päällikkö vuonna 2013 on insinöörimajuri Pentti Rinne. Aikaisempia päälliköitä ovat olleet mm.Varikko on perustettu 1.2.1940 nimellä Ampumatarvikevarikko 8 Ähtärin Inhan kylään, Myllymäelle menevän maantien ja Väliveden väliselle alueelle. Ensimmäisenä päällikkönä toimi sotilasvirkamies Arvo Rinta-Kanto


title: Ähtärin varikko

text: Varikon aikaisemmat nimet ovat olleet:Keskusvarikko 4:n aikakautena varikkoon kuului Elänlääkintävarikko, joka siirtyi Parkanoon 1949. Suurimmillaan 1945 varikon vahvuus oli yli 400 henkeä.


title: Ähtärin varikko

text: Varikon ensimmäinen tehtävä oli ampumatarvikkeiden varastointi ja huoltaminen.


title: Ähtärin varikko

text: Sodan jälkeen varikko teki myös asehuoltoja. Asehuoltola lakkautettiin 1976 ja varikon päätehtäväksi tulivat ampumatarvikkeiden huoltaminen ja tuotantotehtävät. Puolustusvoimien tarvitsemat savut tehtiin Inhassa vuosina 1969–1973. Varikosta muodostui koulutusampumatarvikkeiden jakotoiminnasta vastaava yksikkö.


title: Ähtärin varikko

text: Vuonna 1966 varikon alueeseen liitettiin Palolammen varastoalue, jonka käyttöönoton jälkeen varikon varastointikapasiteetti kasvoi huomattavasti. Patruunoiden ja muiden pienräjähteiden hävittämistä varten rakennettiin varikolle hävittämislaitos 1980-luvulla.


title: Ähtärin varikko

text: Puolustusvoimien Materiaalilaitoksen perustamisen 1993 jälkeen varikon päätehtäviksi muodostuivat edelleen koulutusampumatarvikkeiden jako joukoille, ampumatarvikkeiden huolto- ja tuotantotoiminta sekä räjähteiden hävittäminen.


title: NHL-kausi 1963–1964

text: NHL-kausi 1963–1964 oli National Hockey Leaguen historian 47. kausi. Sen aikana kuusi NHL-joukkuetta pelasi kukin 70 runkosarjaottelua. Stanley Cupin voitti kolmannen kerran peräkkäin Punch Imlachin valmentama Toronto Maple Leafs, joka kukisti finaalisarjassa Detroit Red Wingsin otteluvoitoin 4–3.


title: NHL-kausi 1963–1964

text: Runkosarjan pistepörssin ja Art Ross Trophyn voitti Chicago Black Hawksin Stan Mikita. Hän keräsi 70 ottelussa 89 tehopistettä, joista 39 oli maaleja ja 50 syöttöpisteitä. Hart Memorial Trophy puolestaan myönnettiin Montreal Canadiensia edustaneelle Jean Béliveaulle. Pudotuspelien pistepörssin ykkönen oli Detroit Red Wingsin Gordie Howe. Hän teki 14 pudotuspeliottelussa yhteensä 19 tehopistettä, joista 9 oli maaleja ja 10 maaliin johtaneita syöttöjä.


title: NHL-kausi 1963–1964

text: Parhaaksi puolustajaksi ja James Norris Memorial Trophyn saajaksi arvostettiin Chicago Black Hawksin Pierre Pilote. Parhaan tulokkaan palkinnon Calder Memorial Trophyn sai puolestaan Canadiensin Jacques Laperrière.


title: NHL-kausi 1963–1964

text: "Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, V = voitot, H = häviöt, T = tasapelit, Pist. = pisteet, + = tehdyt maalit, − = päästetyt maalit. Pudotuspeleihin päässeet joukkueet on lihavoitu."


title: NHL-kausi 1963–1964

text:
"Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, RM = rangaistusminuutit"

"Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, RM = rangaistusminuutit"


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset sijaitsevat vuono- ja tunturialueilla Pohjois-Trøndelagin lääneissä Norjassa. Trøndelag on Norjan myös perspektiivissä merkittävä kalliopiirrosten keskittymä, jossa runsaimat esiintymät sijaitsevat Trondheimin vuonon lähiympäristössä. Seutua on ilmeisesti asuttu jääkauden päättymisestä asti ja sieltä on löydetty kalliopiirroksia mesoliittiselta ja neoliittiselta kivikaudelta ja sekä pronssi- ja rautakaudelta. Näiden lisäksi tavataan myös kalliomaalauksia.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Maankohamisesta tehdyt tutkimukset Trondheiminvuonon ympäristössä osoittaa, että kivikauteen ajoitetut kalliokuvat sijoittuvat 20−50 metriä merenpinnan yläpuolelle. Kivikauden piirroskentät tehtiin olettamuksen mukaan varsin lähellä merenrantaa eikä korkeuseroa ollut silloin näin paljon.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Kalliokuvien runsaat esiintymät sijaitsevat molemmilla puolilla Keski-Norjan ja Ruotsin Norlannin rajaa. Tämä kertoo pitkäaikaisesta liikkumisesta tuntureiden yli näiden alueiden välillä aina kivikaudelta asti historialliseen aikaan saakka.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Reppen kalliopiirrokset (myös Reppan) ovat pyyntiyhteisön tekemiä kuvioita. Ne ajoitetaan kivi- ja pronssikaudelle.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text:
Evenhusin kalliopiirrokset piirrokset ajoittuvat kivikauden ja pronssikauden vaihteeseen.
Myös Frøstadin kalliopiirrokset ovat kivikaudelta. Muut kalliopiirrokset ovat pronssikaudelta tai rautakaudelta. Ne ovat Revlan , Ryggin , Logsteinin , Hellan , Steinen ja Moksnesin kalliopiirrokset. Logtun ja Lein


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Kvennavikan kalliopiirrokset sijaitsevat vuonon rannan olevan maatalon läheisyydessä. Silokalliolla olevat suuret kalankuviot ovat erikoisuutensa vuoksi kuuluisat. Kuvat ajoittuvat kivi- ja pronssikauden vaihteeseen.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text:
Klobergetin kalliopiirrokset on tehty pronssikaudella, mutta Kirknesin kuviot ovat vielä ajoittamatta.
Lekan kalliopiirroksia tavataan kahdessa kohteessa. Toinen on Solsemhulen ja toinen Klubenhulassa , joka arvellaan historiallisiksi.
Holtåsin kalliopiirrokset (myös Holte) ajoitetaan kivikaudelle. Niissä esitetään peuroja ja hirviä.
Myös Geiten , Skånesin , Gotaasin ja Nossanin kalliopiirrokset ovat kivikaudelta tai myöhemmin. Puhtaasti pronssikautisia piirroskohteita ovat Bye , Granaune , Solberget , Kjølen , Høyslo , Munkeby , Falstad , Heierås , Husby , Høyslo, Holberg , Finnsvik , Vedul ja Finnemarka . Pronssi- ja rautakaudelle ajoittuvat Okkenhaug , Myr , Vandsvik ja Veske . Rautakaudelle tai myöhäisemmäksi ajoittuu Kråkstad . Åsen , Hammerøya , Tynes , Granaunet , Liberg ja Moslinan .


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Nytjørnanin kalliopiirros löytyi pienen puron äärellä tasaisella silokalliolla, joka on noin 580 metriä merenpinnan yläpuolella, löytyi vuonna 2002 pieni hirveä esittävä kalliopiirros. Sen pituus on 30 ja leveys 20 senttimetriä ja piirretty käyttäen viisi lievästi kaarevaa linjaa. Vaikka kallio on ehjä ja sileä kuvion ympäriltä, on se jäänyt ainoaksi kuvioksi.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Kuvio on säilynyt hyvin ajan hampaissa, koska jokainen hakkausjälki pystytään edelleen erottamaan. Kallio ylipäätään on kestänyt pakkasrapautumista vastaan ja siksi piirroksen ikää on vaikea arvioida sen kulumisen perusteella. Kuvion tyylilajikin on lähes moderni, oten arkaainen se tuskin on. Nytjörnan hirvi muistuttaa Stjördalin Fordalin kalliopiirroksia, jotka nekin ajoitetaan pronssi- ja rautakauden vaihteeseen. Muiden ajoitusta helpottavien piirteiden puuttuessa kuvion ikä on sijoitettava pronssi- ja rautakauden vaihteeseen. Liernen Nytjörnan kalliopiirros on ensimmäinen pyyntikulttuurille kuuluva kalliopiirros tunturialueilla Ruotsin rajan läheisyydestä.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Mahdollisesti myös Vestgårdenissa on kivikauteen ajoitettu kalliopiirros.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Fingalshulenin kalliopiirrokset ovat kivi- ja pronssikauden vaihteesta.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Horjemin kalliopiirrokset ovat nuoremmalta kivikaudelta.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Bølan kalliopiirrokset ovat ehkä Norjan kuuluisimmat kalliopiirrokset. Sen tunnetuin kuvio "Bølareinen" on tunnettu jo 1800-luvulta asti ja hiljan löydetty "Bølamannen" esittää hiihtäjää. Näiden äärellä käy kymmeniä tuhansia ihmisiä vuosittain.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text:
Bardalin kalliopiirrokset ajoitetaan kivikauden loppupuolelle noin 4 000 eaa.. Suurin piirros esittää kuusimetrisä valasta ja muissa kuvissa on hirvi, peura, karhu ja lunni.
Kivikaudelta ajoitettavia kuvioita löytyy myös Hammerin , Homnesin , Helge med Byn ja Skjevikin kohteista. Vasta pronssikaudella alettiin tekemään piirroksia Tessemin , Benanin , Lagtun ja Skjevlon kohteissa. Sekä Hammerin että Tessemin kuvien teko jatkui rautakaudelle ja vielä myöhempäänkin. Kalliopiirroskohteita ovat myös Lillby , Elnan Midtre , Utgård ja Hammeren .


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Alueen ensimmäinen piirros löytyi vuonna 1863 Ystinesistä, jota tutki Oluf Rygh (myöhemmin professori). Hän, ja hänen veljensä Karl Rygh, joka toimi Trondheimissä opettajana, vastasivat alueen kalliopiirrosten tutkimisesta seuraavat 50 vuotta. Kaikki tämän jälkeen löydetyt piirrokset olivat Skatvalin seurakunnasta (sokn). 1920-luvun jälkeen Th. Petersen osallistui näihin tutkimuksiin, jotka julkaisi myöhemmin Gutorm Gjessing vuonna 1936. Harald E. Lund on tämän jälkeen tutkinut Skatvalin ja Edvard Bull Hegran piirroksia. Tutkimus oli varsin harastelijamaista, vaikka 1950-luvulla dokumentoitiin useita piirroskohteita. Vasta 1982 Kalle Sognnes tarttui asiaan uudelleen ja on esittänyt varsin suurta perehtyneisyyttä aiheeseen.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Piirroskohteet sijaitsevat korkeintaan 24 kilometriä toisistaan, mutta useimmat niistä ryhmittyvät kahteen tiiviimään ryhmittymään; Skatvaliin ja Hegraan. Yleisimmät kuviotyypit ovat uhrikupit, veneet, jalankuviot ja hevoset. Alueen harvat pronssikautiset löydöt voidaan ajoittaa pronssikauden vaiheisiin II-III ja IV-V eli keskiselle pronssikaudelle. Nämä piirroskohteet ovat sijainneet aivan asumusten lähettyvillä.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Hellin kohteessa, joka on selkeästi kivikautinen ja pyyntiväestön tekemä, on käytetty "viilaus"-tekniikkaa. Myös eräät argraariväestön kohteista, nimittäin Hagen I kaikki kuviot ja joitakin Rökke III jalankuvioita, on tehty samalla tekniikalla. Kaikki muut kohteet on piirretty pistehakkaamalla.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Seuraavat kalliopiirroskohteet on kuvattu seuraten Kalle Sognnesin tiiviisti esitystä.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Alsatdin kalliopiirros on ilmeisesti tuhoutut, sillä vuonna 1937 sitä ei etsinnöistä huolimatta löytynyt.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Arnstadin kalliopiirrokset löydettiin vuonna 1870. Se sijaitseen 90 metriä merenpinnan yläpuolella ja käsittää kaksi kuvakenttää. Ensimmäinen kohde on pellosta pilkistävä kallionkumpare ja toinen on kivi, johon on piirretty vene ja nykyaikainen puumerkki. Kuvakentissä on kuvioita kivikaudelta, pronssikaudelta ja rautakaudelta. Yleisin kuvio on vene.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Auranin kalliopiirrokset on löydetty vuonna 1872, mutta lisää kuviota on havaittu vuoteen 1937 asti. Auranin piirroksia löytyy yhteensä 11 kuvakentästä, jotka sijaitsevat 97−113 metriä merenpinnan yläpuolella. Kuviot ajoitetaan kivikauteen, pronssikauteen ja rautakauteen. Yleisimmät kuviot ovat vene, hevonen ja kengänpohja. Auranin kuvakentät ovat kuviomäärältään suurimpia Stjørdalin kohteita. Useimmat kuviot sijaitsevat harjanteella kallionsivussa pellon reunassa.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Bjørngårdin kalliopiirrokset on löydetty vuonna 1913, mutta kuvakenttään on tullut täydentäviä ilmoituksia vuoteen 1942 saakka. Piirrosalue käsittää 5 kuvakenttää, jotka sijaitsevat 63−97 metriä merenpinnan yläpuolella ja se sijaitsee laakson pohjoissivulla laidunmaan reinalla. Kivikauteen, pronssikauteen ja rautakauteen ajoitetut kuviot ovat pääasiassa veneitä ja kengänpohjia. Kohde on kuviomäärältään eräs Stjørdalin suurimpia.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Bremsetin kalliopiirrokset on löydetty vuonna 1882, mutta lisää kuvioita on ilmoitettu vuoteen 1937 saakka. Piirrosalue käsittää 3 pellon reunassa olevaa kuvakenttää, jotka sijaitsevat 84−87 metriä merenpinnan yläpuolella. Suosituimmat aiheet ovat veneet ja kengänpohjat. Ne ajoitetaan kivikaudelle, pronssikauteen ja rautakauteen


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Einangin kalliopiirrokset on löydetty vuonna 1927. Kuviot, joista yleisin esittää hevosta, on ajoitettu kivikauden ja rautakauden väliselle aikajaksolle. Täällä oli tien vieressä olevassa kivessä hevosen kuva, joka on nykyään siirrettynä läheiseen puutarhaan.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Fordalin kalliopiirrokset on löydetty 1908, mutta lisää kuvioita on ilmoitettu vielä 1980. Kohteessa on 6 kuvakenttää, joissa hevoset ovat yleisin motiivi. Eri kuvakentät sijaitsevat 40−131 metriä merenpinnan yläpuolella sisältäen kuvioita, jotka ovat olleet tyypillisiäaina kivikaudelta rautakaudelle saakka.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Gjevingin kalliopiirrokset on löydetty 1957 laakson eteläsivusta ja se sijaitsee 138 metriä merenpinnan yläpuolella. Yleisin kuvio esittää venettä, mutta tehdyt kuviot ovat olleet tyypillisiä kivikaudelta rautakaudelle asti.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Gråbrekkin kalliopiirrokset, jotka löydettiin 1918, sijaitsivat vain 15 metriä merenpinnan yläpuolella. Paikka oli Gråelvan lähettyvillä kalliossa, joka on nyttemmin räjäytetty. Se oli pääasiassa veneitä sisältänyt kuvakenttä.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Hagenin kalliopiirrokset, jotka löydettiin vuonna 1963, sijaitsevat 147 metrin korkeudella merenpinnasta erään pellon keskellä olevassa kalliossa. Kuvakentä yleisin kuvio on kengänpohja.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Hellin kalliopiirrokset on ajoitettu noin 6 000 eaa. eli mesoliittiselle kivikaudelle. Kuvakentässä huomiota herättävät suuret kuviot eli iso ja pieni peuraeläin.


title: Pohjois-Trøndelagin kalliopiirrokset

text: Hergen kalliopiirrokset on löydetty vuonna 1895, mutta viimeisimmät kuviot ilmoitettiin vuonna 1963. Tämäkin on kuviomäärältään eräs Stjørdalin suurimmista kuvakohteista. Siinä on 8 kuvakenttää noin 25−135 metriä merenpinnan yläpuolella kahden viljellyn terassipellon välissä. Veneet ja hevoset ovat kuvaston yleisimmät motiivit.