title: Cumae

text: Augustus asutti Cumaeen entisiä sotilaita, ja myöhemmin saman teki myös Claudius. Ei ole kuitenkaan varmaa, tehtiinkö kaupungista roomalainen kolonia ja missä vaiheessa; Plinius ei mainitse sitä koloniana, mutta joissakin keisarikauden piirtokirjoituksissa se mainitaan. Agrippa rakennutti kaupungin sataman uudelleen Portus Juliukseksi Avernus- ja Lucrinus-järvistä vuosina 37–36 eaa. Seutu sai lisää suosiota lomakohteena keisarikaudella, mutta ympäröivien kaupunkien kasvessa Cumae itsessään vaikuttaa silti ainakin jossain määrin taantuneen. Muun muassa Juvenalis ja Statius mainitsevat sen autiona ja hiljaisena, mutta tällä saatettiin lähinnä viitata suhteelliseen rauhallisuuteen Roomaan ja lähikaupunkeihin verrattuna.


title: Cumae

text: Cumae tunnettiin roomalaisella ajalla erityisesti tietynlaisen punaisen keramiikan tuotannosta sekä pellavasta, joka sopi hyvin käytettäväksi verkkojen valmistuksessa.


title: Cumae

text: Cumae vaikuttaa säilyneen olemassa ainakin keisarikauden lopulle. Belisariuksen ja Narseen 500-luvulla jaa. käymän goottisodan aikaan kaupunki mainitaan vielä tärkeänä paikkana, mutta vaikuttaa taantuneen käsittämään lähinnä linnoituksensa eli entisen akropoliinsa. Linnoitus oli goottien viimeinen tukikohta alueella Narsesta vastaan, ja kärsi sodassa suuria tuhoja. Linnoitus säilyi käytössä aina 1200-luvulle, mutta tuhottiin vuonna 1207, koska siitä oli tullut rosvojen tukikohta. Tämän jälkeen paikka autioitui lopullisesti.


title: Cumae

text: Cumaen alueella suoritettiin ryöstökaivauksia ja muita sekalaisia kaivauksia 1800-luvulla. Järjestelmällisiä arkeologisia kaivauksia on suoritettu 1900-luvulta lähtien.


title: Cumae

text: Cumae tunnettiin ennen kaikkea sibyllastaan eli naispuolisesta oraakkelistaan. Oraakkeli-instituutio oli toiminnassa viimeistään 600-luvulla eaa., ja se oli alun perin ktoonisen Heran ja myöhemmin Apollonin oraakkeli. Näin oraakkeli oli selvästi kreikkalaista alkuperää.


title: Cumae

text: Sibylla kytkeytyi siihen, että Cumaen Avernus-järven uskottiin olevan Haadeen sisäänkäynti. Sibylla tunnetaan muun muassa siitä, että tämä teki kauppaa "Sibyllan kirjoista" kuningas Tarquinius Superbuksen (kuninkaana 616–579 eaa.) kanssa. Vergilius kuvaa sibyllaa ja Aineiaan käyntiä tämän luona "Aeneis"-eepoksessaan. Keisari Augustus herätti ennustusinstituution uudelleen henkiin, mutta sen toiminta päättyi jälleen ensimmäisellä vuosisadalla jaa.


title: Cumae

text: Sibylla toimi maanalaisessa ”luolassa”, joka oli louhittu kaupungin akropoliin rinteeseen. Ylhäällä akropoliilla oli oraakkeliin liittynyt Apollonille omistettu temppeli. Vergiliuksen mukaan sibyllan ennustukset kirjoitettiin sana sanalta lehdille, jotka jätettiin tuulen vietäväksi. Ennustusta pyytäneen oli itse kerättävä ja järjestettävä ne.


title: Cumae

text: Akropolis eli yläkaupunki


title: Cumae

text: Kymen keskus oli sen akropolis eli linnavuori. Akropoliina toimi kukkula, joka nykyisin tunnetaan nimellä Rocca di Cuma. Se on alun perin ollut osa tulivuoren kraatteria ja muodostuu tuffikivestä. Kukkula on jyrkkäseinäinen ja hankalapääsyinen, ja on muodostanut hyvän linnoituksen. Se oli antiikin aikana meren ympäröimä kallioniemeke, mutta nykyisin etäämmällä rannasta. Sen helpoin sisäänkäynti oli eteläsivulla eli alakaupungin puolella. Akropolis oli kreikkalaisella ajalla linnoitettu muurein, ja siellä oli kaksi temppeliä. Roomalaisella ajalla kukkulalla oli asuinrakennuksia.


title: Cumae

text: Toinen akropoliin temppeleistä oli omistettu Apollonille (roomalaisittain Apollolle). Se oli rakennettu alun perin 600-luvulla eaa. Alkuperäisen temppelin koko oli noin 34,6 x 18,3 metriä ja se oli rakennettu pohjois-eteläsuunnassa. Augustuksen aikana temppeli korvattiin uudella, itä-länsisuunnassa rakennetulla temppelillä. Kristillisellä ajalla 400-luvulla (tai viimeistään 500- tai 600-luvulla) se muutettiin basilikakirkoksi, nyt jälleen pohjois-eteläsuunnassa.


title: Cumae

text: Toinen temppeli oli omistettu Zeukselle (roomalaisittain Juppiterille) tai Demeterille. Sen koko oli alun perin noin 39,6 x 24,6 metriä ja se oli rakennettu itä-länsisuunnassa. Myös tämä temppeli uusittiin roomalaisella kaudella ja muutettiin basilikakirkoksi 400- tai 500-luvulla.


title: Cumae

text: Alakaupunki


title: Cumae

text: Alakaupunki ja satama sijaitsivat akropoliin eteläpuolella. Alakaupungissa sijaitsi roomalaisella kaudella forum, jonka koko oli noin 120 x 50 metriä. Sen sivuilla oli pylväshalleja ja kylpylöitä. Kaupungin eteläosassa oli amfiteatteri, jonka pituus oli noin 90 metriä.


title: Cumae

text: Alakaupungin temppeleihin kuuluivat Juppiter Flazzuksen (Flagiuksen) temppeli eli myöhempi Capitolium sekä Divus Vespasianuksen temppeli. Kaupungin hautausmaita on löydetty erityisesti sen koillispuolelta. Hautoja on kaupungin kaikilta asutusvaiheilta. Osa haudoista on ollut koristeltu maalauksin.


title: Cumae

text: Pääosa kaupungin esinelöydöistä on Napolin arkeologisessa museossa.


title: Cumae

text:
Sibyllan luola
Sibyllan luolaksi kutsuttu paikka on läpileikkaukseltaan puolisuunnikkaan muotoinen käytävä, jonka pituus on 131,5 metriä, leveys 2,4 metriä ja korkeus keskimäärin viisi metriä. Se on kaivettu pohjois-eteläsuunnassa akropoliin tuffikiveen. Siinä on kuusi pienempää, samoin puolisuunnikkaan muotoista syvennystä, kolme myöhemmin vesisäiliöiksi muutettua rituaalikylpypaikkaa ja yhteensä yhdeksän sisäänkäyntiä. Luvuissa vaikuttavat toistuvan kolmen kerrannaiset, mikä on liitetty siihen, että sibylla kytkeytyi Hekateen (roomalaisittain Trivia).


title: Cumae

text: Käytävän päässä on kammio, jonka on oletettu toimineen adytonina ja sibyllan ”vastaanottohuoneena”. Sen itäpuolella on holvattu kammio, joka saattoi olla sibyllan asuinpaikka, ja länsipuolella pienempi kammio, joka oli mahdollisesti valoa ja ilmastointia varten. Luolan sisäänkäynniltä oli yhteys ylös Apollonin temppelille ja alas niin kutsuttuun roomalaiseen kryptaan.


title: Cumae

text: Käytävärakennelma on ajoitettu kreikkalaiselle kaudelle 400-luvulle eaa. tai sen jälkeiselle ajalle 300-luvulle eaa. Se muistuttaa jossakin määrin mykeneläisten ja etruskien vastaavia rakenteita. Käytävän on ehdotettu myös olleen sibyllan luolan sijasta ennemmin osa sotilaallisia rakenteita (katso alla). Rooman keisarikaudella luola muutettiin vesisäiliöksi, kun taas kristillisellä ajalla osaa siitä käytettiin hautauksiin. Luola löydettiin vuonna 1932.


title: Cumae

text:
Roomalainen krypta
Roomalainen krypta on nimitys, jota käytetään sibyllan luolan ja koko akropoliin alla kulkevasta itä-länsisuuntaisesta tunnelista. Se koostuu 26 metriä pitkästä ja viisi metriä korkeasta tynnyriholvatusta käytävästä, joka johtaa 23 metriä korkeaan ”saliin”. Tila oli valaistu valokuiluilla.


title: Cumae

text: Krypta on ajoitettu Augustuksen ajalle, ja sen rakennuttajana pidetään tämän arkkitehtia Cocceiusta, joka suunnitteli myös Monte Grillon kryptan (katso alla) sekä Crypta Neapolitanan Puteolin ja Neapoliin välille. Kryptan alkuperäinen tarkoitus on mitä ilmeisimmin ollut sotilaallinen. Kristillisellä ajalla myös kryptaa käytettiin hautauksiin.


title: Cumae

text: Monte Grillon krypta


title: Cumae

text: Monte Grillon krypta sijaitsee tällä nimellä nykyisin tunnetun vuoren alla. Se koostuu noin kilometrin pituisesta tunnelista, joka johti Cumaesta Avernus-järvestä tehtyyn sotasatamaan, joten myös sen tarkoitus oli selvästä sotilaallinen. Tunneli oli tarpeeksi suuri, jotta siitä saattoi kulkea hevoskärryillä. Tunnelissa kulki myös akvedukti. Myös tämä krypta oli valaistu valokuiluilla, joista korkein on 30 metriä.


title: Ninon de l’Enclos

text: Anne "Ninon" de l'Enclos (myös "Ninon de Lenclos" tai "Ninon de Lanclos") (10. marraskuuta 1620 – 17. lokakuuta 1705) oli ranskalainen kirjailija, kurtisaani ja taiteiden suosija.


title: Ninon de l’Enclos

text: Anne de Lenclos syntyi ja eli Pariisissa. Hän sai lempinimen "Ninon" isältään lapsena. Vuonna 1632 hänen isänsä ajettiin maanpakoon, ja kun hänen äitinsä kuoli kymmenen vuotta myöhemmin, hän muutti luostariin. Ninon kuitenkin jätti paikan seuraavana vuonna. Hän päätti kuitenkin pysyä koko ikänsä naimattomana ja itsenäisenä. Hän sai vaikutteita epikurolaisuudesta ja Michel de Montaignen ajattelusta, ja päätti omistaa elämänsä sekä henkisille että ruumiillisille nautinnoille.


title: Ninon de l’Enclos

text: Pariisiin palattuaan hänestä tuli suosittu hahmo kaupungin salongeissa. Noin kolmikymmenvuotiaana hän ryhtyi kurtisaaniksi. Hänen rakastajiensa joukkoon kuuluivat muun muassa Louis II Condé, Gaspard de Coligny ja François de La Rochefoucauld. Elämäntapa ei ollut vielä tuolloin yhtä hyväksyttyä kuin myöhemmin, ja vuonna 1656 hänet vangittiin Madelonnettesin luostariin Anna Itävaltalaisen käskystä. Vähän ajan päästä Ruotsin aiempi kuningatar Kristiina kävi hänen vieraanaan, ja hyvän vaikutuksen saatuaan kirjoitti kardinaali Mazarinille, joka järjesti Ninonin vapaaksi.


title: Ninon de l’Enclos

text: 1660-luvun lopulla Ninon luopui kurtisaanin elämäntavastaan ja keskittyi kirjailijaystäviinsä. Vuodesta 1667 hän emännöi kokoontumisia "l'hôtel Sagonnessa". Ninonin tuesta saivat nauttia muun muassa Molière sekä Voltaire, joka oli tuolloin vielä lapsi.


title: Ninon de l’Enclos

text: Ninon kuoli 82-vuotiaana hyvin varakkaana.


title: HMS Hermes (95)

text: HMS Hermes oli Britannian Kuninkaallisen laivaston lentotukialus toisessa maailmansodassa. Se otettiin käyttöön 1923 ja upposi huhtikuussa 1942 Ceylonin edustalla.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermeksen" tilaaminen heinäkuussa 1917 oli merkkipaalu Kuninkaallisen laivaston historiassa, koska se oli ensimmäinen kerta kuin lentotukialuksen tekeminen aloitettiin aivan alusta. Seuraava vastaavanlainen tilaus tehtiin vasta viisitoista vuotta myöhemmin. Aluksen tuli kyetä operoimaan yhdessä risteilijöiden kanssa ainoana erona suurempi tiedustelukyky johtuen aluksella olevista 25 lentokoneesta. Suunnittelussa päädyttiin rakentamaan kevyen risteilijän kaltainen alus, jos verrataan kokoa, tehoa, panssarointia, moottoreita tai nopeutta.


title: HMS Hermes (95)

text: Runko oli risteilijän runko, jonka päälle rakennettiin vahvistettu kansi. Kannen päälle rakennettiin 400 jalkaa pitkä, 50 jalkaa leveä ja 16 jalkaa korkea lentokonehangaari, jonka katoksi rakennettiin yhtenäinen aluksen mittainen lentokansi. Alukselle rakennettiin kaksi nelikulmaista hissiä koneiden siirtämiseksi hangaarista kannelle.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" laskettiin vesille torstaina 11. syyskuuta 1919 ja sen kummina toimi rouva A Cooper, Lloyd Georgen yhteishallituksessa Amiraliteetin ensimmäisenä lordina olleen herra Walter Longin tytär. Vesillelaskun jälkeen alus lojui Elswickissä ankkurissa seuraavat neljä kuukautta. Telakan sulkemisen jälkeen alus hinattiin tammikuussa 1920 Devonportiin, jossa se uudelleen ankkuroitiin Hamoazeen odottamaan päätöstä kohtalostaan. Amiraliteetti hyväksyi aluksen piirustukset maaliskuussa.


title: HMS Hermes (95)

text: Aluksen rakennustyöt jatkuivat 1920 Devonportin telakalla ja aluksen ensimmäinen päällikkö kapteeni Kunnianarvoisa Arthur Stopford, CMG määrättiin alukselle helmikuussa 1923. Alus oli maanantaina 6. elokuuta valmis koeajoihin ja se hinattiin kaksi päivää myöhemmin kuivatelakalta numero 8 Hamoazeen poijuun numero 8 ja seuraavana päivänä edelleen Plymouth Soundiin. Alus suoritti perjantaina 10. elokuuta ensimmäisen koeajonsa. Koeajot saatiin päätökseen 27. elokuuta, jonka jälkeen alus palasi Devonportiin viimeistelytöitä varten.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermeksen" miehistö siirtyi alukselle tiistaina 19. helmikuuta 1924 ja samana päivänä kapteeni Stopford määräsi aluksen palvelukseen otettavaksi. Alus aloitti 25. helmikuuta koulutus- ja koeajot. Plymouthin laivastoaseman komentaja vara-amiraali Sir R. Phillimore tarkasti aluksen miehistöineen 2. maaliskuuta ja hän oli tyytyväinen näkemäänsä. Alus jatkoi koulutuspurjehdusta ja se saapui 9. maaliskuuta Rosythiin, jolloin se samalla liitettiin Atlantin laivastoon.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" lähti merelle 17. maaliskuuta ja alus siirtyi vastaanottamaan kaksi Fairey IIID:tä, jotka olivat juuri astuneet palvelukseen. Seuraavat kahdeksantoista päivää alus oli yöt ankkurissa Rosythissä ja päivät purjehti merellä kouluttamassa miehistöään ja laivueiden henkilöstöä. Alus siirrettiin huoltoon 7. huhtikuuta Portsmouthiin, mistä se palasi palvelukseen toukokuun puolessa välissä. Palvelukseen palattuaan aluksella jatkettiin koulutusta.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" osallistui kesäkuun koulutuspurjehdukseen, jonka aikana alus operoi muun muassa taistelulaiva "HMS Queen Elizabethin" kanssa. Koulutuspurjehduksen aikana alus kiersi laivaston kotisaarten merkittävimmät tukikohdat kuten Scapa Flow, Oban, Firth of Clyde, Devonport. Koulutuspurjehdus päättyi 11. heinäkuuta, kun "HMS Hermes" liittyi Atlantin laivaston aluksiin, jotka olivat ankkurissa Torbayssa.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" lähti 23. heinäkuuta liittyäkseen 1. Taistelulaivaviirikköön ja matkaten sen mukana Spitheadiin, jossa se ankkuroitui ja aloitti valmistautumisen kuningas Yrjö V:n laivastokatselmukseen (). Katselmus pidettiin osana Wembleyllä pidettävää Brittiläisen Imperiumin esittelyä (), mikä oli samalla edellisen suuren laivastonkatselmuksen kymmenvuotismuistojuhla. Alusmäärä oli esittelyiden välillä laskenut kuitenkin merkittävästi määrärahojen supistuessa.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" palveli pääosan ajasta ennen toista maailmansotaa Kiinan laivastoasemalla.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" aloitti 7. elokuuta 1930 purjehduksensa Hong Kongista Singaporen, Colombon ja Adenin kautta Englantiin. Suezin kanavan läpi alus matkasi 7. syyskuuta ja se oli kaksi päivää myöhemmin Port Saidissa. Alus jatkoi matkaansa 9. syyskuuta kohti Maltaa ja Gibraltaria ja aluksen komentosillalta havaittiin 23. syyskuuta kello 8.10 Isle of Wightin St. Catherinen majakan valo. Myöhemmin samana päivänä aluksen lentokoneet lensivät RAF Gosportiin ja se itse ankkuroitui Portsmouthiin Pitch House Jettyyn.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" purjehti 29. syyskuuta Chathamiin ja se kiinnitettiin vielä samana iltana poijuun Sheernessissä. E. J. G. Mackinnon otti aluksen päällikön tehtävät vastaan 2. lokakuuta Campbellilta ja alus kolme tuntia päällikkyyden vaihtamisesta aluksen miehistö siirtyi maihin aluksen poistuessa palveluksesta.


title: HMS Hermes (95)

text: RFA "Nimble" kuljetti 3. lokakuuta aamupäivällä "HMS Hermekselle" uuden miehistön ja tuntia myöhemmin alus palasi palvelukseen. Alus määrättiin uudelleen Kauko-Itään, mutta ennen lähtöään se siirtyi huollettavaksi Chathamin telakalle. Alus aloitti huollon jälkeiset kaksipäiväiset koeajot 3. marraskuuta ennen purjehdustaan Spitheadiä ja Portsmouthin telakkaa.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" nosti kannelleen 403 lentueen Fairey Flycatcherit ja 440 lentueen Fairey IIIF:t ollessaan kiinnittyneenä Pitch House Jettyyn. Lisäksi alukselle siirrettiin kuusi Blackburn Ripon torpedokonetta "HMS Eaglelle", jonka palveluspaikkana oli Välimeren laivasto Maltalla. Alus aloitti matkansa Portsmouthista Välimeren kautta Kauko-itään 12. marraskuuta. Alukselta nousi kahdeksan päivää myöhemmin "HMS Eaglen" Riponit siirtyäkseen omalle alukselleen.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" purjehti 1. joulukuuta Suezin kanavan läpi suunnaten Adeniin. Adenissa viivyttiin ainoastaan alle vuorokausi, minkä jälkeen purjehdusta jatkettiin Colomboon ja Singaporeen, jossa alus miehistöineen vietti joulun. Alus jatkoi joulun jälkeen matkaansa ollen vuoden vaihteessa Etelä-Kiinan merellä ja se saapui 2. tammikuuta 1931 Hong Kongiin.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" aloitti 4. tammikuuta 1937 purjehduksensa Hong Kongista risteilijä "HMS Dorsetshiren" ja hävittäjien " HMS Dianan" ja "HMS Duncanin" kanssa kohti Hollannin Itä-Intiaa, josta matka jatkui kohti Singaporea. Alus vietti helmikuun Singaporessa, kunnes jatkoi matkaansa 17. maaliskuuta Penangin, Colombon ja Adenin kautta. Alus purjehti 16. huhtikuuta Suezin kanavan lävitse ja miehistö lepäsi kolme päivää Maltalla. Alus saapui 3. toukokuuta Plymouthiin.


title: HMS Hermes (95)

text: Alus osallistui kuninkaalliseen katselmukseen 21. toukokuuta. Alus siirrettiin 24. toukokuuta Hamoazeen, jossa sen kattilat sammutettiin. Alus hinattiin laituriin, jossa sen varastot tyhjennettiin ja ammukset poistettiin. Aluksen miehistö poistui 11. kesäkuuta ja alukselle siirrettiin osasto laivaston reservistä. Reservimiehistön saavuttua ja vastaanotettua aluksen, se poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin.


title: HMS Hermes (95)

text: Toisen maailmansodan puhjetessa alus siirrettiin Englantiin. Aluksen lentokoneina oli tällöin 9 Fairey Swordfish torpedopommittajaa. Alus oli aluksi reservialuksena ja osallistui sukellusveneiden torjuntapartioon, kunnes "HMS Courageous" upotettiin. Alus siirrettiin Etelä-Atlantille hakemaan "Admiral Graf Speetä", mutta se sai käskyn siirtyä Dakariin ja toimia yhdessä ranskalaisen laivasto-osaston kanssa.


title: HMS Hermes (95)

text: Ranskan antauduttua 21. kesäkuuta Saksalle ja lopetettua sotatoimet, Senegalin kuvernööri ilmoitti siirtomaan pysyvän uskollisena marsalkka Petainin Vichyn Ranskan hallinnolle, jolloin satama muuttui turvattomaksi brittiläisille sotalaivoille. "HMS Hermeksen" uudeksi kotisatamaksi määrättiin Freetown.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" oli laivasto-osaston lippulaivana 8. heinäkuuta Dakarin edustalla esitettäessä brittien uhkavaatimus ranskalaisen taistelulaivan "Richelieun" kapteenille. "Richelieun" kapteeni kieltäytyi kaikista esitetyistä vaihtoehdoista, minkä jälkeen britit yrittivät upottaa taistelulaivan syvyyspommein lastatulla veneellä. Yritys epäonnistui ja seuraavaksi "HMS Hermekseltä" nousi kuusi Fairey Swordfish torpedokonetta, joista yhden laukaisema torpedo vaurioitti "Richelieuta". Taistelulaiva kykeni kuitenkin murtautumaan avomerelle.


title: HMS Hermes (95)

text: Alus kolaroi vuoden 1940 puolessa välissä "AMC Corfun" kanssa. Törmäyksessä aluksen etuosa vaurioitui pahoin.


title: HMS Hermes (95)

text: Etelä-Afrikassa tehtyjen korjausten jälkeen alus palveli Afrikan itärannikolla.


title: HMS Hermes (95)

text: Britannian maahyökkäys aloitettiin alkuvuodesta 1941 Italian Itä-Afrikkaan ja tukialukset toimivat lähesisessä yhteistyössä hyökkäävien maavoimien kanssa. Ennen Italian Somalimaassa sijaitsevan Kismayan valtausta laivasto antoi tulitukea kahdelle hyökkäysrivistölle, jotka etenivät kohti kaupunkia.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermekseltä" noussut lentokone toimi Shropshiren rykmentin tykistön tulenjohtajana sekä suoritti kuvaustiedustelua. Samoin "HMS Hermeksen" lentokoneet pakottivat 10.-19. helmikuuta useita akselivaltojen aluksia pysähtymään ja pudottivat niille pussin, jossa oli "HMS Hawkinsin" luo ohjaava viesti. "HMS Hawkins" asetti aluksiin valtausmiehistöt. Yhden saksalaisen aluksen miehistö hylkäsi aluksensa nähtyään lähestyvän lentokoneen ja toista, joka kuljetti valkoihoisia joukkoja, pommitettiin. Ainoastaan yksi akselivaltojen kauppa-aluksista pääsi pakenemaan.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" osallistui myös Lähi-idän tapahtumiin.


title: HMS Hermes (95)

text: Japanilaiselta taistelulaivalta "Harunalta" lähtenyt tiedustelulentokone havaitsi 9. huhtikuuta "HMS Hermeksen" sekä sitä saattavan hävittäjän, joka olivat lähteneet Trincomaleen laivastotukikohdasta edellisenä päivänä väistäessään odotettua japanilaisten ilmahyökkäystä. Tukialuksella oli ainoastaan kaksi huollettavana olevaa Fairey Swordfishia.


title: HMS Hermes (95)

text: Japanilaisilta tukialuksilta nousi 63 Val syöksypommitajaa sekä niitä saattamaan yhdeksän Zeroa. Lentotukialus "Shokakulta" lähtenyt komentajakapteeni Kakuichi Takahashi johti hyökkäävää osastoa. Alus tavoittivat "HMS Hermeksen" kello 10.35. Alus lähetti hätäkutsua saadakseen hävittäjäsuojaa, mutta turhaan.


title: HMS Hermes (95)

text: "HMS Hermes" ja sitä saattanut hävittäjä upposivat 9. huhtikuuta 1942 noin kello 11.00 Ceylonin edustalla. "HMS Hermekseen" osui ainakin 20 pommia, jotka repivät sen palasiksi. Sairaalalaiva pelasti henkiinjääneet noin kuusi tuntia myöhemmin. Alusten mukana hukkui 315 miehistönjäsentä sekä "HMS Hermeksen" komentava upseeri kapteeni R F J Onslow.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Helsingin poliisilaitos (vuosina 1996–2008 Helsingin kihlakunnan poliisilaitos) on vuonna 1826 perustettu Suomen suurin poliisiyksikkö. Henkilökuntaa poliisilaitoksessa on noin 1 600, joista poliiseja suunnilleen 1 250. Poliisilaitoksen toimintaa johtaa poliisipäällikkö Lasse Aapio. Vuoteen 2013 asti poliisilaitoksen alue oli väkiluvultaan myös Suomen suurin, nykyisin suurin laitos alueensa väkiluvultaan on Sisä-Suomen poliisilaitos.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Helsingin poliisilaitos vastaa Helsingin kaupungin yleisestä järjestyksestä ja turvallisuudesta, rikosten ennalta estämisestä, kattavasta rikostutkinnasta kaupungin alueella sekä poliisin lupapalveluiden tuottamisesta. Perustehtävien lisäksi poliisilaitoksella on runsaasti valtakunnallisia ja alueellisia poliisin erityistehtäviä.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Laitoksen yksiköt ovat Esikunta, Hälytys- ja valvontayksikkö, Erityistoimintojen yksikkö, Rikostorjunnan yksikkö, Vakavan rikollisuuden tutkintayksikkö, Henkilösuojauksenyksikkö, sekä lupapalveluyksikkö.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Helsingin poliisilaitoksella on poliisiasemia kolme; Pasilassa kaksi (Poliisitalo 1 ja 2) sekä Malmilla yksi. Aiemmin poliisiasemia on ollut myös Punanotkonkadulla (Kaartin poliisitalo), Pienellä Roobertinkadulla (Keskustan poliisitalo) ja Itäkeskuksessa.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Valvonta- ja hälytystoiminnan partiot vastaavat yleisen järjestyksen ja turvallisuuden valvonnasta ja ylläpidosta sekä hälytystehtävien hoitamisesta Helsingin kaupungin alueella. Järjestyspoliisin partiot aloittavat työvuoronsa Pasilan ja Malmin poliisiasemilta. Poliisipartiot toimivat aluevastuullisesti vanhojen poliisipiirien alueella. 100 -sarjan poliisipartiot entisen Eteläisen poliisipiirin alueella, 200 -sarjan partiot entisen Pohjoisen poliisipiirin alueella ja 300 -sarjan partiot entisen Itäisen poliisipiirin alueella.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Hälytys ja valvontayksikössä toimii myös lähipoliisiryhmät, jotka vastaavat alueellaan mm. koulupoliisitoiminnasta.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Rikostorjunnan toimintayksikössä tutkitaan kaikki Helsingin kaupungin alueella tehdyt rikokset. Helsingin rikospoliisi poikkeaa muista maan paikallispoliisin tutkintayksiköistä siinä, että se tutkii vastuualueellaan kaikki törkeimmätkin rikokset. Muut tutkintayksiköt yleensä siirtävät nämä rikokset keskusrikospoliisin tutkittaviksi. Rikospoliisi tekee myös muuta erityistä ammattitaitoa vaativaa tutkintaa, kuten palonsyyntutkintaa tapauksissa, joissa on syntynyt vakavia henkilövahinkoja tai suuria omaisuusvahinkoja.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Rikospoliisi on jaettu itsenäisiin päivittäisrikos-, huumerikos-, väkivaltarikos-, talous- ja omaisuusrikosyksikköön sekä teknisen tutkinnan yksikköön ja rikostutkinnan esikäsittely-yksikköön. Rikospoliisin toimipaikka on Pasilan poliisitalo 1. Rikospoliisin tunnetun väkivaltarikosyksikön (murharyhmän) johtajana toimii vuonna 2015 aloittanut Jonna Turunen.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Lupapalveluyksikkö hoitaa kaikki poliisilaitoksen passi, ajokortti ja arpajaislupa-asiat. Lisäksi yksikkö vastaa ampuma-aseiden lupamenettelyistä. Lupapalveluyksikön toimipaikka on Pasilan poliisitalo 2.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Lupapalveluyksikön alaisuuteen kuuluva Ulkomaalaispoliisi vastaa ulkomaalaishallinnon lupa- ja tutkinta-asioiden hoitamisesta Helsingin alueella. Sille kuuluvat siis ulkomaalaislainsäädännössä paikalliselle poliisille säädetyt tehtävät. Sisäasiainministeriö on erikseen määrännyt turvapaikkatutkinnan ja maasta poistamisen osalta ulkomaalaispoliisille laajempia alueellisia ja valtakunnallisia tehtäviä. Ulkomaalaispoliisin toimipaikka on Pasilan poliisitalo 2.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Helsingin poliisilaitoksen johtokeskus mm. johtaa ja valvoo hälytyspartioiden toimintaa ja tarkoituksenmukaista sijoittumista yhdessä kenttäjohtajan kanssa. Johtokeskuksessa valvotaan yleistä järjestystä ja turvallisuutta ympäri Helsinkiä sijoitettujen valvontakameroiden avulla. Johtokeskus ylläpitää myös valtakunnallisesti poliisin operatiivista tilannekuvaa ja tiedottaa poliisin ylijohtoa merkittävistä tapahtumista.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Ratsupoliisi on Helsingin poliisilaitoksen vanhin toiminnassa oleva yksikkö, perustettu vuonna 1882. Ratsupoliisi valvoo järjestystä yleensä Pohjoisen piirin alueella, mutta tarvittaessa muuallakin Helsingissä. Ratsupoliisi näkyy usein esim. yleisötilaisuuksissa, konserteissa ja urheilukilpailuissa. Noin 80 % työajasta on partiointia ratsain, mutta partiointia tehdään tarvittaessa myös poliisiautolla. Ratsupoliisin tallit sijaitsevat Ruskeasuon ratsastushallin yhteydessä.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Valmiusyksikkö eli ns. Karhu-ryhmä perustettiin vastaamaan vuoden 1975 Ety-kokouksen turvallisuudesta.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Yksikkö on olemassa koko maata varten. Se palvelee kaikkia poliisilaitoksia Suomessa mm. panttivanki- ja linnoittautumistilanteissa sekä erilaisissa vartioimis- ja turvaamistehtävissä. Valmiusyksikkö toimii paikallisen poliisijohdon / kenttäjohdon alaisuudessa.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Yksikkö lähtee hälytystehtävään vain pyynnöstä. Pyyntö tulee aina paikalliselta tai valtakunnalliselta poliisiyksiköltä tai –alueelta. Pyyntö tehdään Helsingin poliisilaitokselle, jonka päällikkö tai hänen sijaisensa tekee päätöksen asiasta.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Venepoliisi valvoo yleistä järjestystä ja turvallisuutta saaristossa ja vesialueilla. Vastuualueena on Helsingin kaupungin merialue ja saaristo, mutta tarvittaessa partioidaan myös Espoon, Vantaan ja Sipoon merialueilla. Venepoliisin toimipiste on Katajanokalla.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Liikenne- ja erityispoliisin alaisuuteen kuuluu koko Helsingin alueella partioiva koirapoliisiyuksikkö. Koirapoliisipartioon kuuluu poliisikoira, koiranohjaaja ja partiomies. Partiot ovat normaalin työaikansa järjestyspoliisin tehtävissä valvomassa yleistä järjestystä ja turvallisuutta Helsingin eri poliisipiirien alueella. Helsingissä on tällä hetkellä 17 partiokoiraa, joista suurin osa on saksanpaimenkoiria, sekä 2 erikoiskoiraa (1 pommikoira ja 1 huumekoira). Tämän lisäksi osa partiokoirista on saanut jonkin erikoiskoulutuksen (pommi, huume tai vainajan etsintä).


title: Helsingin poliisilaitos

text: Töölön kisahallissa toimii päihtyneiden ja poliisilain mukaan kiinniotettujen henkilöiden säilytystilat. Tilojen yhteydessä toimii myös Helsingin kaupungin selviämishoitoasema.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Pasilan poliisitalossa sijaitsevassa poliisivankilassa säilytetään muun muassa rikosperusteisesti kiinniotettuja henkilöitä.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Erityistoimintayksikkö vastaa liikenneturvallisuudesta koko kaupungin alueella suorittamalla liikenteenvalvontaa.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Liikenneturvallisuusyksikkö vastaa koko valtakunnan automaattisesta kameravalvonnasta. Lisäksi Helsingissä on käytössä kolme autoyksikköä, joissa on automaattinen nopeudenmittausjärjestelmä ja puoliautomaattinen kaistanvalvontajärjestelmä. Kameravalvontayksiköt soveltuvat hyvin suurten liikennemäärien valvontaan.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Liikenneturvallisuusyksiköllä on seurantajärjestelmä, jonka avulla liikenneturvallisuustilanne kaupunginosittain on aina tiedossa. Näin voidaan valvontaa suunnataan niihin kohteisiin, joissa onnettomuusriski on suurin.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Liikenneturvallisuusyksikkö vastaa Helsingissä järjestettävien valtionvierailujen sekä muiden liikenteenohjaus- ja saattuetehtävien hoidosta.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Pääkaupunkiseudun liikennevalojen ohjaus on keskitetty Pääkaupunkiseudun liikenteenhallintakeskukseen, joka sijaitsee Tiehallinnon liikennekeskuksessa Pasilassa. Liikenteenhallintakeskuksessa toimiva Helsingin poliisilaitoksen liikenneturvallisuusyksikön henkilöstö ohjaa Helsingin liikennevalojen ohella myös Espoon ja Vantaan liikennevaloja.


title: Helsingin poliisilaitos

text: Helsingin poliisisoittokunta on valtakunnallisesti toimiva puhallinorkesteri, joka on sijoitettu Helsingin poliisilaitoksen liikenneturvallisuusyksikköön. Soittajat mukana myös liikenneturvallisuustyössä. Noin puolet työajasta käytetään liikennepoliisin työhön.


title: Jefremov

text: Jefremov () on kaupunki Tulan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donin sivujoen Krasivaja Metšan varrella 169 kilometriä Tulasta etelään. Kaupunki on Jefremovin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Donbassin välinen rautatie (Jefremovin asema) sekä M4-valtatie. Asukkaita on 42 500 henkeä (vuonna 2008).


title: Jefremov

text: Vuonna 1637 paikalle perustettiin Moskovan etelärajaa puolustanut linnoitus. Vuonna 1777 Jefremovista tuli kaupunki ja Tulan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä. Nykyään kaupungissa on kemian ja elintarviketeollisuutta.


title: Zoon politikon

text: Zoon politikon tai politikon zoon () eli ”poliittinen eläin” oli Aristoteleen ihmisestä käyttämä nimitys. Termillä on kuvattu ihmisen ominaislaatua sosiaalisena, yhteisöjä muodostavana eliönä.


title: Oppimisvaikeus

text: Oppimisvaikeus on sellainen yksilöön liittyvä ominaisuus, joka aiheuttaa hankaluuksia esimerkiksi kielellisessä kehityksessä, tarkkaavaisuudessa tai tilan, suunnan ja/tai ajan hahmottamisessa.


title: Oppimisvaikeus

text: Joka neljäs suomalainen kärsii tilastojen mukaan jonkinasteisesta oppimisvaikeudesta. Oppimisvaikeus voi johtua muistitoiminnan häiriöistä, keskittymishäiriöstä tai erilaisesta tavasta oppia, hahmottaa tai käsitellä tietoa. Oppimisvaikeuteen voi liittyä vaikeuksia hahmottaa tilaa tai arvioida ajan kulkua. Oppimisvaikeus on usein perinnöllinen.


title: Oppimisvaikeus

text:
Laaja-alaiset oppimisvaikeudet ovat oppimiseen liittyviä vaikeuksia, jotka ovat erityisiä oppimisvaikeuksia laajempia. Arviolta seitsemän prosenttia väestöstä kärsii laaja-alaisista oppimisvaikeuksista. Laaja-alaiset oppimisvaikeudet eivät ole niin suuria kuin älylliseen kehitysvammaisuuteen liittyvät oppimisvaikeudet, mutta vaikeuttavat usein merkittävästi ihmisen kykyä suoriutua peruskoulun oppimäärästä, opiskella itselleen ammatti sekä suoriutua työelämän vaatimuksista
ja selviytyä arkielämän perusasioista, minkä vuoksi monet tarvitsevat yksilöllistä ohjausta ja räätälöityjä tukipalveluita.


title: Oppimisvaikeus

text: Tieto- ja viestintäteknologian opetuskäytöllä on huomattu olevan sekä myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia oppimisvaikeuksiin. TVT saattaa auttaa ehkäisemään syrjäytymistä koulutuspolulta erilaisten pitkäaikaista kiinnostumista ja myönteistä sitoutumista synnyttävien harjoitusten avulla. Lisäksi "kasvoton" viestintä voi auttaa vuorovaikutusongelmista kärsiviä. Verkkoympäristö antaa oppilaalle aikaa rakentaa ajatuksiaan, jolloin suorituspaineet eivät ole kovin suuret. Ongelmia voivat tuottaa sopeutumisongelmat uudenlaisiin oppimisympäristöihin, sillä ne vaativat erilaista toimintaa ja ajattelun joustavuutta.


title: Oppimisvaikeus

text: Oppimisvaikeuksien kannalta on hyvin tärkeää, että oppijat tutustutetaan kunnolla käytettäviin ohjelmistoihin. Tällöin käytetystä teknologiasta saadaan suurin mahdollinen hyöty, eikä oppijan osaaminen ole kiinni teknisistä vaikeuksista.


title: Oppimisvaikeus

text: Oppimisvaikeuksista kärsivien oppilaisen auttamiseksi olisi räätälöitävä oppimisympäristöjä entistä mukautuvammiksi. Oppilaiden itseohjautuvuuden ja itsesäätelytaitojen eritasoisuus voitaisiin tunnistaa ohjelmissa, jolloin se vastaisi "tarkoituksenmukaisesti kunkin yksilön kehitystarpeisiin".


title: Jessentuki

text: Jessentuki () on kylpyläkaupunki Stavropolin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kaukasuksen juurella Podkumok-joen laaksossa 213 kilometriä Stavropolista kaakkoon. Kaupungin kautta kulkee Mineralnyje Vodyn ja Kislovodskin välinen rautatie (Jessentukin asema). Asukkaita on 102 370 henkeä (vuonna 2013).


title: Jessentuki

text: Vuonna 1798 venäläiset rakensivat paikalle pienen linnakkeen. Seudun kivennäisvesilähteet löydettiin 1800-luvun alussa. Ensimmäinen kylpylä perustettiin vuonna 1839. Paikkakunta sai mainetta yhtenä parhaista ruoansulatuselimistön parantoloista. 1840-luvulla Jessentukin vettä alettiin pullottaa ja toimittaa myytäväksi eri puolille Venäjää. Kävijämäärä lisääntyi rautatien (1875) ja maantien rakentamisen jälkeen. 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettiin uusia kylpylöitä, hotelleja ja huviloita.


title: Jessentuki

text: Vuonna 1917 Jessentuki sai kaupungin aseman. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä ja kärsi huomattavia vaurioita. Neuvostoaikana parantoloiden määrä kohosi 25:een.


title: Brother Ali

text: Ali Newman (synt. Jason Newman), paremmin tunnettu nimellä Brother Ali, on yhdysvaltalainen rap-artisti ja tuottaja. Hän syntyi Madisonin kaupungissa Wisconsinin osavaltiossa ja muutti 15 vuoden ikäisenä Michiganiin. Hän vaihtoi uskontonsa kristitystä muslimiksi, ja samalla nimensä Ali Newmaniksi. Hän kuuluu nykyään Rhymesayers Entertainment -levy-yhtiöön. Hänellä on poika nimeltä Faheem, josta hän kertoo levyllään "The Undisputed Truth".


title: Brother Ali

text: Brother Alin ensimmäinen albumi, omakustanteinen kasetti "Rites of Passage" ilmestyi vuonna 2000. Sen jälkeen hänen albuminsa "Shadows on the Sun", "Champion EP" ja "The Undisputed Truth" ovat Ant:in tuottamia CD-levyjä.


title: Daniele Massaro

text: Daniele Massaro (s. 23. toukokuuta 1961 Monza, Italia) on italialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pystyi pelaamaan myös keskikentällä.


title: Daniele Massaro

text: Massaro edusti uransa parhaan jakson eli vuodet 1986–1988 ja 1989–1995 Milania. Hän edusti lisäksi vuosina 1978–1986, 1988–1989 ja 1995–1996 Monzaa, Fiorentinaa ja Romaa sekä japanilaista Shimizu S-Pulsea. Massaro saavutti Milanin riveissä muun muassa neljä Italian-mestaruutta sekä kaksi Euroopan cupin/Mestarien liigan ja Intercontinental Cupin voittoa. Hän teki kaksi maalia vuoden 1994 Mestarien liigan loppuottelussa Barcelonaa vastaan.


title: Daniele Massaro

text: Italian maajoukkueessa Massaro pelasi vuosina 1982–1994 15 ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän saavutti Italian riveissä MM-kilpailuissa kultaa vuonna 1982 ja hopeaa vuonna 1994. Massaro ei kuitenkaan pelannut minuuttiakaan vuoden 1982 kilpailuissa. Vuoden 1994 kilpailuissa hän oli yksi rangaistuspotkukilpailun epäonnistujista loppuottelussa Brasiliaa vastaan.


title: Vladimir Megre

text: Vladimir Megre (Влади́мир Никола́евич Мегре́) (23. heinäkuuta 1950 Ukraina) on venäläinen kirjailija, jonka yhdeksänosainen "Anastasia"- ja "Venäjän helisevät sembramännyt" -kirjasarja on käännetty yli kymmenelle kielelle. Ekofantasiaan lukeutuvat kirjat ovat innoittaneet lukijoita suhtautumaan uudella tavalla luontoon ja edistykseen, ja aktiivisimmat ovat perustaneet ekokyliä.


title: Abitreenit

text: Abitreenit on Yleisradion tarjoama internet-palvelu lukiolaisille ja ylioppilaskirjoituksiin valmistautuville abiturienteille. Sivusto kuuluu Yle Oppiminen ja ympäristö palveluun. Internetsivusto avattiin vuonna 2000.


title: Abitreenit

text: Abitreenit oli myös tv-ohjelma, jossa Ylioppilastutkintolautakunnan asiantuntijat vastasivat kokelaiden kysymyksiin suorassa lähetyksessä Yle Teema -kanavalla. Televisio-ohjelma tunnettiin aiemmin nimillä Älliä vai ei ja Abifarmi.


title: Abitreenit

text: Abitreenit-sivustolla on tarjolla audiovisuaalista harjoittelumateriaalia lukion eri oppiaineisiin. Materiaalit on jaoteltu lukion kurssien mukaan, vieraissa kielissä kielenhallinnan osa-alueen ja taitotason mukaan. Kevään ja syksyn ylioppilaskirjoitusten aikaan Abitreenien sivuilla julkaistaan uudet ylioppilaskokeet ja monivalintatehtävien oikeat vastaukset. Tarjolla on myös Ylioppilastutkintolautakunnan asiantuntijoiden vastauspalvelu valikoituihin oppiaineisiin.


title: Abitreenit

text: Abitreenien keskustelupalstalla keskustellaan lukio-opiskeluun, ylioppilaskirjoituksiin ja pääsykokeisiin liittyvistä asioista.


title: Abitreenit

text: Abitreenit-palvelulle myönnettiin koulutusrahasto KOURAn Lapset ja nuoret -sarjan kunniamaininta vuonna 2007.


title: Tapestry

text: Tapestry on laulaja-lauluntekijä Carole Kingin popalbumi vuodelta 1971. Sen tuottajana toimi Lou Adler. "Tapestry" oli Yhdysvaltain albumilistan ykkösenä 15 viikkoa ja se pysyi listoilla yli kuusi vuotta. Albumia myytiin maailmanlaajuisesti yli 15 miljoonaa kappaletta. Albumi sai myös neljä Grammy-palkintoa (vuoden albumi, paras naispoplaulajan esitys, vuoden levytys ”It's Too Latesta” ja vuoden laulu ”You've Got a Friendistä”).


title: Tapestry

text: Carole King kirjoitti kaikki levyn kappaleet. Useat niistä olivat olleet jo hittejä aiemmin toisten esittäjien laulamina (Aretha Franklinin ”(You Make Me Feel Like) A Natural Woman” ja The Shirellesin ”Will You Love Me Tomorrow”). Kolme albumin kappaleista on kirjoitettu yhdessä Kingin entisen aviomiehen Gerry Goffinin kanssa. James Taylor, joka rohkaisi Kingiä sooloalbumin tekoon ja joka myös soittaa Tapestrylla, sai ykköshitin ja Grammy-palkinnon versioituaan Kingin ”You've Got a Friendiä”.


title: Tapestry

text: Vuonna 2003 Tapestry oli sijalla 36 "Rolling Stone" -lehden 500 kaikkien aikojen albumin listalla. Samana vuonna Yhdysvaltain kongressin kirjasto valitsi albumin kansalliseen ääniterekisteriin (National Recording Registry).


title: Tapestry

text: Ellei toisin mainita sävel ja sanat Carol King. Tämä on alkuperäisen vinyylijulkaisun kappalelistaus.


title: Tatjana Goldobina

text: Tatjana Vladimirovna Goldobina (, s. 4. marraskuuta 1975 Biškek) on venäläinen kivääriampuja ja olympiamitalisti.


title: Tatjana Goldobina

text: Goldobina on saavuttanut olympialaisissa hopeaa naisten 50 m pienoiskiväärin asentokilpailusta. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut joukkuekilpailuissa tyttöjen sarjassa kullan ja pronssin, sekä naisten sarjassa kaksi kultaa ja kaksi pronssia.


title: Philo Romayne Hoy

text: Philo Romayne Hoy (3. marraskuuta 1816 Mansfield (Ohio), Ohio, Yhdysvallat – 8. joulukuuta 1892 Racine) oli yhdysvaltalainen lääkäri ja luonnontutkija.


title: Philo Romayne Hoy

text: Hoy syntyi uudisasukasperheeseen. Hän valmistui lääketieteen tohtoriksi Ohion lääketieteellisestä koulusta Cincinnatista 1841. Vuosina 1841–1846 hän piti lääkärin praktiikkaa New Havenissa Ohiossa. Sitten hän teki kanoottiretken Michiganjärven länsirantaa seuraten, ja havaitsi Racinen pikkukaupungin viehättäväksi paikaksi asua. Vuonna 1846 hän muutti sinne vaimonsa ja pienen poikansa kanssa, osti palan maata ja rakensi talon, tallin ja vastaanottohuoneen. Käydessään asiakkaidensa luona kaupungin ulkopuolella hän kuljetti aina mukanaan perhoshaavia, suurennuslasia ja kasvikirjaa, ja tutki kaikkea mahdollista luonnosta.


title: Philo Romayne Hoy

text: Hoy toimi kolme vuotta Wisconsinin Taide- ja tiedeakatemian puheenjohtajana. Hän keräsi huomattavan määrän lintuja, myös joitakin sellaisia, jotka ovat jo hävinneet. Hän keräsi myös muita eläimiä. Hän kirjoitti suuren määrän tieteellisiä artikkeleita, varsinkin lintujen muutosta, ja etenkin Racinen kautta tapahtuvasta muutosta. Hän tutki ensimmäisenä Michiganjärven syvänteiden eliöstöä.


title: Philo Romayne Hoy

text: Vuonna 1964 perustettiin Racineen "The Hoy Bird Club". 1970 kerhon nimeksi muutettiin "The Hoy Nature Club, Inc.". Vuonna 1999 kerho yhdistettiin Kansalliseen Audubon seuraan, ja sen nimeksi tuli "Hoy Audubon Society, Inc."


title: Philo Romayne Hoy

text: Hoy nimesi linnuista amerikanhuuhkajan ("Bubo virginianus") alalajin "subarcticus".


title: Keijo Kuntola

text: Keijo Ilmari Kuntola (s. 28. helmikuuta 1954 Kurikka) on entinen suomalainen ampumahiihtäjä.


title: Keijo Kuntola

text: Kuntola voitti nuorten MM-kilpailuissa kaksi kultaa, kolme hopeaa ja kaksi pronssia vuosina 1972–1975. Lake Placidin 1980 olympialaisissa hän sijoittui 10 kilometrin kilpailussa 35:nneksi ja viestissä seitsemänneksi. Aikuisten MM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi viestissä Lahdessa 1981 sekä 33:nneksi 10 kilometrillä Anterselvassa 1983. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti 20 kilometrillä vuonna 1976 ja viestissä vuonna 1980.


title: Keijo Kuntola

text: Keijo Kuntola edusti seuratasolla Kurikan Ryhtiä. Hän voitti Suomen mestaruuden 20 kilometrillä vuosina 1980 ja 1983 sekä 10 kilometrillä vuonna 1983. Hänen veljensä Ismo Kuntola ja poikansa Tuomo Kuntola ovat myös kilpailleet ampumahiihtäjinä. Hänen pikkuserkkunsa Hilkka Riihivuori on maastohiihdon olympiamitalisti ja maailmanmestari.


title: Master P

text: Percy Miller, paremmin tunnettu taiteilijanimellään Master P, on yhdysvaltalainen hip hop -artisti, viihdetaiteilija ja yrittäjä. Hän on P. Miller Enterprisesin perustaja ja johtaja. Hän on räpännyt jo vuodesta 1991 ja on myynyt maailmanlaajuisesti yli viisi miljoonaa levyä.


title: Master P

text: Percy Miller syntyi New Orleansissa 1967, vanhimpana perheensä viidestä lapsesta. Myöhemmin hän muutti Richmondiin ja perusti pienen levykaupan. Hän aloitti räppäämisen TRU-yhtyeessä kahden veljensä, Silkk the Shockerin ja C-Murderin kanssa. Sen jälkeen hän jätti levy-yhtiönsä ja perusti oman No Limit Records -yhtiön. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa "Get Away Clean" ilmestyi vuonna 1991.


title: Raimo Seppänen

text: Raimo Kalevi Seppänen (s. 21. lokakuuta 1950 Suomussalmi) on entinen suomalainen ampumahiihtäjä.


title: Raimo Seppänen

text: Seppänen oli Suomen ampumahiihtojoukkueen varamies Innsbruckin 1976 olympialaisissa. Lillehammerin MM-kilpailuissa 1977 hän saavutti viestissä hopeaa. Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 1979 hän saavutti toistamiseen viestihopeaa ja sijoittui 20 kilometrillä viidenneksi. Lake Placidin 1980 olympialaisissa hän sijoittui 20 kilometrin kilpailussa 32:nneksi ja viestissä seitsemänneksi. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti viestissä vuonna 1977.


title: Raimo Seppänen

text: Raimo Seppänen edusti seuratasolla Suomussalmen Rastia. Hän voitti Suomen mestaruuden 20 kilometrillä vuosina 1975 ja 1977 sekä 10 kilometrillä vuonna 1977. Ammatiltaan hän oli rajavartija.


title: Kari Saarela

text: Kari Juho Antero Saarela (s. 17. tammikuuta 1952 Jurva) on entinen suomalainen ampumahiihtäjä.


title: Kari Saarela

text: Saarela edusti Suomea Lake Placidin 1980 olympialaisissa ja sijoittui viestissä seitsemänneksi. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti kultaa viestissä vuonna 1980 ja pronssia 20 kilometrillä vuonna 1979. Maailmancupissa hän sijoittui kymmenenneksi Sodankylän osakilpailussa vuonna 1978.


title: Kari Saarela

text: Kari Saarela edusti seuratasolla Jurvan Voimaa, Jurvan Urheilijoita ja Punkalaitumen Kuntoa. Hän voitti Suomen mestaruuden viestissä vuosina 1976 ja 1981.


title: Martti Meinilä

text: Martti Henrikki Meinilä (s. 10. marraskuuta 1927 Salla) on entinen suomalainen ampumahiihtäjä.


title: Martti Meinilä

text: Meinilä voitti kansainvälisen sotilasurheiluliiton (CISM) mestaruuden partiohiihdossa vuonna 1954. Toisissa ampumahiihdon MM-kilpailuissa Courmayeurissa 1959 hän sijoittui 20 kilometrillä neljänneksi. Squaw Valleyn 1960 olympialaisissa hän oli 20 kilometrillä toiseksi parhaana suomalaisena kahdeksas.


title: Martti Meinilä

text: Martti Meinilä edusti seuratasolla Kemijärven Hiihtäjiä, Sallan Karhuja ja Ounasvaaran Hiihtoseuraa. Hän saavutti SM-kilpailuissa hopeaa 20 kilometrillä vuosina 1959 ja 1960.


title: Slovakian piirit

text: Piiri () on Slovakian aluehallinnon yksikkö. Piiriä korkeampi yksikkö on alue () ja piirit on edelleen jaettu kuntiin (). Slovakiassa on 79 piiriä. Maan pääkaupunki Bratislava on muodostunut viidestä ja toiseksi suurin kaupunki Košice neljästä piiristä.


title: Slovakian piirit

text: Piirit ovat nykyään Slovakiassa enemmän tilastollisia yksiköitä kuin varsinaisia hallinnollisia alueita. Vielä 1900-luvun loppupuolella piireillä oli oma hallinto. Piirienvirastot lakkautettiin kuitenkin 2004 ja ne korvattiin virastoilla, jotka yhtä lukuun ottamatta vastaavat useammasta piiristä.


title: Konstantin Stoitzner

text: Konstantin Stoitzner (20. heinäkuuta 1863 Busau, Määri, Itävalta – 6. tammikuuta 1934 Wien) oli itävaltalainen taidemaalari. Hän maalasi asetelmia ja maisemia. Hän on signeerannut töitään myös nimillä Ch. Fournier ja Constantin Stoitzner. Hänen poikansa Josef Stoitzner oli myös taidemaalari.


title: Konstantin Stoitzner

text: Hän aloitti uransa matkustelemalla Alpeilla, jossa hän maalasi maisemia ja ihmishahmoja. Hän hyödynsi myöhemmin näillä retkillään tekemiään luonnoksia. Hän teki miniatyyrimaalauksia, joissa hän kuvasi mallia hyvin pikkutarkasti. Hänen teoksiaan on runsaasti Wienin museossa.


title: Konstantin Stoitzner

text: Stoitzner opiskeli Wienin Akatemiassa Christian Griepenkerlin ja August Eisenmengerin oppilaana.


title: TLK

text: Lyhenne Tlk tai TLK voi viitata ainakin seuraaviin:


title: Rasvahäntäpussihiiri

text: Rasvahäntäpussihiiri ("Sminthopsis crassicaudata") on pussipetoihin ("Dasyuridae") kuuluva pienikokoinen nisäkäslaji.


title: Rasvahäntäpussihiiri

text: Rasvahäntäpussihiiri on hyvin siro eläin, jolla on isot silmät ja korvat, leveä pää ja pitkänomainen kuono. Täysikasvuisena sen paino on 15–25 g ja pituus 7,5–8,5 cm. Häntä on ruumista lyhyempi ja tyvestään selvästi paksuuntunut.


title: Rasvahäntäpussihiiri

text:
Rasvahäntäpussihiiri elää suurimmassa osassa Itä-Australiaa ja sitä tavataan myös mantereen lounaisosassa.
Sitä tavataan kuivilla metsä- ja pensaikkoalueilla, lisäksi myös niityillä, heinikoilla ja kalliolla.


title: Rasvahäntäpussihiiri

text: Kantoaika on 13–16 päivää, ja naaras saa poikueen kuuden kuukauden aikana monta kertaa noin 80 päivän välein. Pesueessa on noin 10 poikasta, jotka tulevat ulos pussista 40–43 päivän jälkeen ja ovat 61–69 päivässä täysin riippumattomia emostaan. Naaraat ovat lisääntymiskykyisiä jo 4 kuukauden ikäisinä.


title: Josef Stoitzner

text: Josef Stoitzner (1884 Wien Itävalta – 1951 Bramberg im Pinzgau) oli itävaltalainen taidemaalari ja opettaja.


title: Josef Stoitzner

text: Stoitzner aloitti taideopinnot Wiener Kunstgewerbeschulessa, jossa hänen opettajanaan oli Anton Ritter von Kenner, ja sen jälkeen hän opiskeli Wienin taideakatemiassa Franz Rumplerin oppilaana. Hän opetti myös itse maalaamista vuodesta 1905 ja valmistui opettajaksi 1909. Vuodesta 1922 hän toimi piirustuksen opetuksen tarkastajana Itävallan oppilaitoksissa ja vuodesta 1937 Wienin poikakouluissa. 1916–1919 hän opetti Wiener Frauenakademiessa. Wienin taideakatemiassa hän toimi piirustuksen opetuksen metodologian professorina 1932–1934. Sen jälkeen hän muutti Pinzgauhun Salzburgiin.


title: Josef Stoitzner

text: Stoitzner kuului moniin taideyhdistyksiin, esimerkiksi Der Kreis, Wiener Secession ja Künstlerhaus. Hänelle myönnettiin kultamitali Bugrassa Leipzigissa 1914 ja Grazin kaupungin mitalin. Toiseen maailmansotaan saakka hän maalasi maisemia, asetelmia ja interiöörejä perinteiseen impressionistiseen tyyliin. Hänen maalauksilleen on luonteenomaista muodon ja värin harmonia.


title: Josef Stoitzner

text: Graafikkona Joseph Stoitzner suosi värillistä puuleikkausta ja litografiaa ja noudatti ihanteellista realismia.


title: Josef Stoitzner

text: Stoitznerin isä oli maisemamaalari Konstantin Stoitzner.


title: Karjalan kannaksen suojajoukkotaistelut talvisodassa

text: Suojajoukkotaistelut olivat talvisodan alussa käytyjä viivytystaisteluita, joissa suomalaiset joukot hidastivat Neuvostoliiton etenemistä. Ne alkoivat 30. marraskuuta 1939, ja niiden katsotaan päättyneen 5.–6. joulukuuta 1939, Kannaksella, kun suojajoukot vetäytyivät kenttäarmeijan pääasemien taakse lepoon reserviin.


text: Suojajoukkojen viivytystaistelun tuloksena pääpuolustusasemiksi vakiintui lounaasta kaakkoon lueteltuna linja: Kyrönniemi, Kuolemajärvi, Hatjakanlahdenjärvi, Muojaanjärvi, Salmenkaita ja Vuoksi II armeijakunnan rintamavastuualueella ja Vuoksi, Suvanto ja Taipaleenjoki III armeijakunnan osalta.


text: Suojajoukkotaisteluiden tuloksena Kannakselle oli ehditty ryhmittää Suomen II ja III armeijakunta puolustusasemiin torjuntataisteluita varten siten, että II armeijakunta komentopaikkanaan Viipuri vastasi puolustuksesta Vuoksen etelä- ja kaakkoispuolella etelästä pohjoiseen päin katsottuna 4., 5. ja 11. divisioonan voimin ja III armeijakunta Vuoksen pohjoispuolella 8. ja 10. divisioonan voimin Laatokkaan saakka pitäen komentopaikkanaan Räisälää.


text: Vajaan viikon viivytystaisteluista muodostui suomalaisille joukoille tappiota noin 400 sotilasta, joista 133 kaatui ja 79 katosi. Tappiot olivat 1,4 % joukkojen kokonaismäärästä, mitä on pidettävä verrattain vähäisenä.


text: Puna-armeijan Karjalankannaksella toimineiden joukkojen tavoitteena oli talvisodan aikana lyödä Suomen puolustusvoimat taistelualueellaan. Hyökkäyksen painopisteeksi oli määrätty Viipurin ja Leningradin välisen rautatien suunta.


text: Talvisodan alkaessa Karjalan kannaksella hyökkäsi Suomen alueelle 2. luokan armeijakomentaja V. Jakovlev komentama Neuvostoliiton 7. armeija, johon kuului sodan alkaessa yhteensä yhdeksän divisioonaa ja panssariarmeijakunta. Alueelle oli siis ilmeisesti keskitetty lähes 200 000 miestä, noin 1500 panssaroitua ajoneuvoa sekä noin 900 tykkiä ja kranaatinheitintä.


text: Suomalaisten suojajoukkojen alkuperäisenä tehtävänä oli viivyttää neuvostojoukkojen etenemistä valtakunnan alueelle niin kauan, että liikekannallepanon myötä perustetuilla kenttäarmeijan joukoilla olisi ollut riittävästi aikaa keskittää joukkonsa pääpuolustusasemaan.


text: Suomessa toteutettiin kuitenkin yleinen liikekannallepano ylimääräisten harjoitusten nimellä jo viikkoja ennen talvisodan alkua, joten alkuperäinen tehtävä ei ollut enää ajankohtainen. Päämajan näkemyksen mukaan suojajoukkojen olisi kuitenkin omalla aktiivisella viivyttämisellään kulutettava neuvostoliiton hyökkääviä joukkoja ennen pääpuolustusasemassa käytäviä taisteluita. Pääpuolustusasemaa ryhdyttiin myöhemmin kutsumaan nimellä Mannerheim-linja.


text: Suomalaiset suojajoukot oli jaettu neljään eri ryhmään, jotka olivat:


text: Uudenkirkon ryhmä oli alistettu II armeijakunnan esikunnan alaisuuteen. Ryhmään kuulunut osasto Karhu vastasi pääasiassa viivytystaistelusta Viipurin ja Leningradin välisen maantien suunnassa ja osasto Alfthanin vastuulla oli mainittujen kaupunkien välisen rautatien suunta. Lähimmäksi rajaa olivat ryhmittyneenä 1.RajaK, 2.RajaK ja JP 1.


text: Muolaan ryhmä keskitettiin 14. syyskuuta – 9. lokakuuta 1939 Karjalan kannaksen Polviselän (Kivennapa), Kekrolan, Kivennavan, Joutselän alueelle ja asettui siellä rakentamaan viivytysasemaa. Sodan alettua 30. marraskuuta ryhmä viivytti viiden päivän ajan Puna-armeijaa, minkä jälkeen se vetäytyi päävastarinta-aseman taakse Perkjärven, Muolajärven ja Punnusjärven välisellä alueella.


text: Lipolan ryhmä oli alistettu 11. divisioonan esikunnalle ja oli keskitetty Pulkkisen, Lipolaan ja Valkjärven kaakkoispuolelle.


text: Raudun ryhmä oli alistettu suoraan III armeijakunnan esikunnalle. Sen vastuualueena oli Raudun ja Metsäpirtin alue rajalta Vuokselle asti.


text: Suomalaisten tappioista suojajoukkotaisteluiden aikana ei ole olemassa täysin luotettavaa tilastointia, koska eräiden joukkojen osalta tilastot ovat puutteellisia. Kokonaistappioiden voidaan laskea olevan kuitenkin noin 400 miestä, joista yli 130 lasketaan kaatuneisiin. Kadonneita lasketaan olevan noin 80, joiden suhteellisen suureen määrään vaikuttivat noin 20 miestä, jotka loikkasivat neuvostojoukkojen puolelle Er.P 4:stä sodan alkupäivinä. Haavoittuneiden lukumääräksi muodostuu näin noin 250 miestä.


title: Pozsonyn maakunta

text: Pozsonyn maakunta oli hallinnollinen alue Unkarin kuningaskunnassa. Se sijaitsi nykyisen Slovakian alueella.


title: Pozsonyn maakunta

text:
Pozsonyn maakunta rajoittui Ala-Itävaltaan ja Unkarin Nyitran, Komáromin, Győrin ja Mosonin maakuntiin. Morava virtasi Pozsonyn maakunnan länsipuolella, Tonava eteläpuolella ja Váh itäpuolella. Pikku-Karpaattien vuoristo jakoi maakunnan kahteen osaan.
Maakunnan pääkaupunkina toimivat aluksi Bratislavan linna ja Šamorínin kaupunki sekä myöhemmin nykyinen Bratislava.


title: Pozsonyn maakunta

text: Pozsonyn maakunnan edeltäjä oli olemassa jo 800-luvulla Suur-Määrin valtakunnassa. Unkarin valtakunnassa maakunta oli ensimmäisiä muodostettuja maakuntia. Se oli Unkarin historian ajan yksi sen vauraimmista alueista. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Poszsonystä tuli osa Tšekkoslovakiaa, jossa se säilyi Bratislavan maakuntana hieman muuttunein rajoin. Osa alueesta jäi Unkariin Győr-Moson-Sopronin lääniin.


title: Happosadetta

text: Happosadetta on Verenpisara-yhtyeen elokuussa 2003 julkaistu toinen albumi.


title: Happosadetta

text: Sävellykset Santeri Kallio ja Rami Raski, sanoitukset Rami Raski, sovitukset Verenpisara.


title: Eduard Friedrich Eversmann

text: Alexander Eduard Friedrich Eversmann (23. tammikuuta 1794 Wehringhausen Hagen Westfalen – 14. huhtikuuta 1860 Kazan) oli saksalainen biologi ja tutkimusmatkailija.


title: Eduard Friedrich Eversmann

text: Eversmann opiskeli Marburgin, Hallen, Berliinin ja Tarton yliopistoissa. Hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Tartossa 1817. Seuraavien kolmen vuoden ajan hän matkusteli Etelä-Uralilla keräten eläin- ja kasvinäytteitä, jotka hän lähetti Martin Lichtensteinille Berliinin yliopistoon.


title: Eduard Friedrich Eversmann

text: Eversmann suunnitteli huolella pitkään hautomaansa toivetta päästä keräämään luonnonhistoriallisia näytteitä Keski-Aasiasta. Hän opiskeli alueen kieliä, tapoja ja islamia. Vuonna 1820 hän asettui Buharaan tekeytyen kauppiaaksi. Hän kirjoitti matkastaan kirjan "Reise Orenburg nach Buchara" (1823), johon luonnonhistoriallisen liitteen laati Lichtenstein. Vuonna 1825 hän matkusti sotilaalliselle tiedusteluretkelle Hivaan.


title: Eduard Friedrich Eversmann

text: Vuonna 1828 Eversmann nimitettiin Kazanin yliopiston eläin- ja kasvitieteen professoriksi. Seuraavien 30 vuoden aikana hän kirjoitti useita teoksia. Häntä pidetään Volgan ja Uralin välisten Venäjän kaakkoisten arojen pioneeritutkijana.


title: Eduard Friedrich Eversmann

text: Eversmann nimesi suuren joukon uusia eläinlajeja, muun muassa isoviiksisiipan ("Myotis brandtii"), mongolianarosopulin ("Eolagurus luteus") ja huuhkajan ("Bubo bubo") alalajin "turcomanus". Hänen kunniakseen on nimetty aasianuuttukyyhky ("Columba eversmanni").


title: Putaan seisake

text: Putaan seisake oli rautatien seisake Haukiputaan Putaankylässä Martinniemen radalla. Liikennepaikalla pysähtyivät Oulun ja Martinniemen välillä liikennöineet paikallisjunavuorot. Liikennepaikka sijaitsi Putaankylän koulun ja Putaankyläntien tasoristeyksen tuntumassa, hieman yli kilometrin päässä Martinniemen rautatieasemalta.


title: Putaan seisake

text: Henkilöliikenne Putaalle ja Martinniemeen lakkautettiin 25. kesäkuuta 1956, ja Putaan seisake lakkautettiin lopullisesti 1. huhtikuuta 1957.


title: Lemin vaakuna

text: Lemin kunnanvaakuna on saanut aiheensa Lemin sijainnista ja maataloudesta. Kilven aaltokoroinen vastalohkoisuus kuvastaa kunnan sijaintia järvitasangolla. Kunta on myös kuuluisa perunaviljelmistään, joihin perunankukka viittaa.


title: Lemin vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 16. toukokuuta 1962. Vaakunan selitys on ”kilpi aaltokoroisesti vastalohkoinen, puna-hopeinen; punaisessa kentässä hopeinen, kultaemiöinen perunankukka”.


title: Somjit Jongjohor

text: Somjit Jongjohor (, s. 19. tammikuuta 1975) on thaimaalainen amatöörinyrkkeilijä, olympiavoittaja ja maailmanmestari.


title: Somjit Jongjohor

text: Jongjohor voitti kärpässarjan (51 kg) kultamitalin Pekingin kesäolympialaisista 2008. Amatöörinyrkkeilyn maailmanmestaruuden Jongjohor voitti samassa sarjassa Bangkokin kotikisoista 2003. Vuonna 2007 hän voitti MM-hopeaa Chicagosta.


title: Somjit Jongjohor

text: Aasian kisoista Jongjohor voitti mestaruuden jo vuonna 2002 Busanista, ja seuraavissa, vuoden 2006 kisoissa Dohassa hän voitti hopeaa.


title: Kaarlo Viitanen

text: Kaarlo Samuli Viitanen () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli Saksassa ensimmäisen maailmansodan aikana sotilaskoulutuksensa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Misse-joella Saksan itärintamalla. Hän osallistui myöhemmin myös Suomen sisällissotaan nuorena joukkueen varajohtajana ja komppanianpäällikkönä talvi-, jatko- ja Lapinsotaan.


title: Kaarlo Viitanen

text: Viitasen vanhemmat olivat talonomistaja Antti Viitanen ja Maria Tapio. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1930 Aini Alli Alice Oulasvirran kanssa. Hänen veljensä oli jääkäriluutnantti Lauri Abram Viitanen. Viitanen kävi ainoastaan kansakoulun.


title: Kaarlo Viitanen

text: Viitanen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 7. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Kaarlo Viitanen

text: Viitanen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajaksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan Lempäälässä ja Kämärällä sekä Viipurissa.


title: Kaarlo Viitanen

text: Viitanen palveli sisällissodan jälkeen koulutusaliupseerina edelleen 1. jääkärirykmentissä, mutta vapautettiin alaikäisenä tehtävästä 23. elokuuta 1918. Hän liittyi vuonna 1919 Karjalan (Aunuksen) retkelle, missä hän kuului ensin jääkärikapteeni Erkki Hannulan osastoon, josta hänet siirrettiin myöhemmin 1. rykmentin I pataljoonaan. Hän otti osaa retkikunnalla taisteluihin muun muassa Aunuksen kaupungissa, Alavoistella ja Tuuluksen rintamalla. Sotaretkeltä palattuaan hän astui armeijan palvelukseen 1. elokuuta 1920 koulutusaliupseeriksi Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 15. huhtikuuta 1921 Suomen valkoisen kaartin 1. konekiväärikomppaniaan. Armeijasta hän erosi 21. tammikuuta 1922 ja astui rajavartiolaitoksen palvelukseen 17. maaliskuuta 1922 ja hänet sijoitettiin komppanianpäälliköksi ja kenttävartiostojen tarkastajaksi Lapin rajavartioston Sallan, Rovaniemen ja Ivalon komppanioihin, missä tehtävissä hän toimi 31. joulukuuta 1924 saakka. Vuodesta 1925 alkaen hän toimi liikemiehenä Oulussa. Vuonna 1928 hän siirtyi Veljekset Åström oy:n palvelukseen Ouluun edustajaksi ja työskenteli yrityksessä vuoteen 1932, jolloin siirtyi saman yrityksen palvelukseen Tampereelle, missä työskenteli vuoteen 1934 saakka.


title: Kaarlo Viitanen

text: Viitanen osallistui talvisodan komppanianpäällikkönä 6. divisioonan panssarintorjuntakomppaniassa ja toimi samalla divisioonan panssarintorjuntaupseerina. Hän osallistui talvisodassa taisteluihin Kuolemajärvellä, Summassa ja Viipurissa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 27:n panssarintorjuntakomppaniaan ja osallistui taisteluihin Ilmeessä, Kirvussa, Antreassa, Hopeasalmella, Äyräpäässä, missä hän haavoittui Salmenkaidassa 22. heinäkuuta 1941. Haavoista parannuttuaan hänet sijoitettiin seuraavana vuonna kiväärikomppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 56:n III pataljoonaan ja osallistui taisteluihin Hiisjärvellä ja Nausjärvellä. Vuonna 1944 hänet siirrettiin komppanianpäälliköksi 3. divisioonan 27. kaasunsuojelukomppaniaan ja otti osaa taisteluihin Karjalankannaksen länsiosissa ja Lapin sodassa Torniossa, Rovaniemellä ja Muoniossa. Lapin sodan jälkeen hän työskenteli perustamansa Kenava Oy:n toimitusjohtajana aina kuolemaansa saakka. Hänet haudattiin Ouluun.


title: Suomenniemen vaakuna

text: Suomenniemen kunnanvaakuna on saanut aiheensa Suomenniemen nimestä ja sijainnista. Vaakunan kärki kuvastaa kunnan nimessä esiintyvää niemeä, ja käki viittaa lauluun ”""” kertoen samalla kunnan sijainnin.


title: Suomenniemen vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 21. huhtikuuta 1961. Vaakunan selitys on ”hopeakentässä oikealle suunnatussa sinisessä kärjessä kultainen käki”. Vaakuna siirtyi kotiseutuvaakunaksi Suomenniemen liittyessä Ristiinan kanssa Mikkelin kaupunkiin.


title: SMS Szent István

text: SMS Szent István oli Itävalta-Unkarin laivaston Tegetthoff-luokan dreadnought-taistelulaiva.


title: SMS Szent István

text: Alus tilattiin Ganz vállalatokin Rijekan telakalta, missä köli laskettiin 29. tammikuuta 1912. Alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1914, minkä jälkeen se hinattiin Polan laivastontelakalle viimeisteltäväksi. Alus otettiin palvelukseen 13. joulukuuta 1915. Aluksen valmistuskustannukset olivat noin 60 000 000 kruunua.


title: SMS Szent István

text: "Szent István" osallistui yhdessä sisaralustensa "SMS Viribus Unitiksen", "SMS Tegetthoffin" ja "SMS Prinz Eugenin" kanssa Otranton sulun murto yritykseen, jonka aikana alukseen osui kaksi Regia Marinan moottoritorpedoveneen "MAS 15" laukaisemaa torpedoa. Osumien seurauksena alus upposi 10. kesäkuuta 1918 klo 18.05 Premudan saaren edustalle. Laivaa kyettiin pitämään noin 3 tuntia pinnalla, jona aikana noin tuhat merimiestä kykeni pelastautumaan ja ainoastaan neljä upseeria ja 85 merisotilasta kuoli. Aluksen upottua operaatio keskeytettiin.


title: SMS Szent István

text: Hylky löydettiin 1970-luvulla ylösalaisin kääntyneenä Premudan saaren edustalta. Kroatian kulttuuriministeriö on julistanut sen suojelluksi kohteeksi ja sukeltaminen ilman lupaa on kielletty.


title: Lauri Viitanen

text: Lauri Abram Viitanen () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa veljensä kanssa Saksan itärintamalla Misse-joella. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan ja talvi- ja jatkosotaan, missä hän kaatui taistelussa Aunuksen Karjalassa.


title: Lauri Viitanen

text: Viitasen vanhemmat olivat talonomistaja Antti Viitanen ja Maria Tapio. Hänen veljensä oli jääkäriluutnantti Kaarlo Samuli Viitanen.


title: Lauri Viitanen

text: Viitanen kävi neljä luokkaa Oulun lyseota ja Suomen sahateollisuuskoulun vuosina 1924–1925 sekä Oulun teollisuuskoulun huonerakennusosaston vuosina 1929–1931. Hän kävi Haminan taistelukoulun vuonna 1918 ja taktiikan soveltamiskurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1928.


title: Lauri Viitanen

text: Viitanen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. konekiväärikomppaniaan 14. helmikuuta 1916, josta hänet siirrettiin 11. maaliskuuta 1916 pataljoonan täydennysjoukkoon ja edelleen 20. heinäkuuta 1916 pataljoonan 4. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Lauri Viitanen

text: Viitanen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa, missä hän haavoittui Kolikkoinmäellä 28. huhtikuuta 1918.


title: Lauri Viitanen

text: Viitanen palveli sisällissodan edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin aluksi Savon jääkärirykmentti 3 ja myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä nuorempana upseerina muun muassa 3. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 24. syyskuuta 1919 ja astui suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja sijoitettiin 1. tammikuuta 1920 alkaen paikallispäälliköksi Kiuruveden suojeluskuntaan, missä hän palveli 19. huhtikuuta 1920 saakka. Kiuruvedeltä hän siirtyi 1. joulukuuta 1920 alkaen paikallispäälliköksi Kosken suojeluskuntaan ja palveli koskella 6. kesäkuuta 1921 saakka. Koskelta hän siirtyi 7. kesäkuuta 1921 niin ikään paikallispäälliköksi Auran suojeluskuntaan ja palveli Auralalla 1. joulukuuta 1921 saakka. Pienen tauon jälkeen hän palasi suojeluskuntaan ja otti vastaan 1. helmikuuta 1922 alkaen paikallispäällikön tehtävät Vanajan suojeluskunnassa, missä tehtävässä hän palveli 1. marraskuuta 1922 saakka. Vanajalta hän matkusti Ouluun missä hän toimi komppanianpäällikkönä Oulun suojeluskunnassa vuosina 1923 – 1924. Myöhemmin hän työskenteli vuodesta 1931 alkaen rakennusmestarina Oulussa.


title: Lauri Viitanen

text: Viitanen osallistui talvisotaan aluksi konekiväärikomppaniassa Erillisessä Pataljoona 23:ssa ja myöhemmin tukikohdan päällikkönä Lunkulansaarella. Hän osallistui talvisodassa taisteluihin Laatokan koillisrannikolla. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 53:een ja osallistui taisteluihin Vienan Karjalassa, missä hän kaatui taistelussa Sohjanassa. Hänet haudattiin Ouluun.


title: Tuhkimotarina (vuoden 2004 elokuva)

text: Tuhkimotarina ("A Cinderella Story") on romanttinen komediaelokuva vuodelta 2004. Elokuva on nykyaikaistettu versio "Tuhkimo"-kansansadusta. Elokuvan pääosia näyttelevät Hilary Duff, Chad Michael Murray ja Jennifer Coolidge.


title: Tuhkimotarina (vuoden 2004 elokuva)

text: Sam Montgomery asuu äitipuolensa Fionan ja tämän kahden kaksostyttären, Briannan ja Gabriellan, kanssa. Hänen isänsä kuoli maanjäristyksessä kahdeksan vuotta sitten ja koska isä ei ollut tehnyt testamenttia, äitipuoli peri kaiken – perheen talon, ravintolan ja Samin huoltajuuden. Nyt Sam joutuu tekemään perheen ravintolassa pitkää päivää ja palvelemaan perhettä.


title: Tuhkimotarina (vuoden 2004 elokuva)

text: Sam viestittelee netissä salaisen ystävän kanssa, jota hän ei ole koskaan nähnyt. Lopulta he päättävät tavata koulun Halloween-tanssiaisissa. Sam pukeutuu tanssiaisissa prinsessaksi ja hänen salainen ystävänsä, joka osoittautuu koulun suosituimmaksi oppilaaksi Austiniksi, prinssiksi. Sam joutuu poistumaan juhlista ehtimättä kertoa Austinille todellista henkilöllisyyttään. Austin päättää selvittää, kuka tämä salaperäinen Tuhkimo on.


title: Lutroforos

text: Lutroforos () on antiikin Kreikassa käytetty erikoislaatuinen amfora, jossa korkean ja kapean kaulan molemmin puolin oli pystysuuntaiset kädensija päättyen leveään suuosaan. Lutroforoksia käytettiin veden noutamiseen hää- ja hautajaisseremonioiden yhteydessä.


title: Lutroforos

text: Lutroforosta kuvattiin reliefinä myös hautamuistomerkeissä, tai marmorisena pelkästään sellaisenaan hautakivenä.


title: Hyvinkään Sveitsin lukio

text: Hyvinkään Sveitsin lukio on Hyvinkään Sveitsin kaupunginosassa toimiva lukio, yksi kaupungin kolmesta lukiosta. Sen läheisyydestä löytyvät esimerkiksi Hyvinkään Sveitsin uimala, Sveitsin ulkoilupuisto ja Härkävehmaan koulu.


title: Hyvinkään Sveitsin lukio

text: Lukion noin 430 oppilaista noin puolet on yleislinjalla ja puolet luonnontiedelinjalla. Monipuolinen koulu tarjoaa oppilailleen myös verkkokursseja ja huippu-urheiluvalmennusta. Rehtori on Jaakko Rainio.


title: Hyvinkään Sveitsin lukio

text: Lukion nykyisen toimirakennuksen suunnitteli loppuun Raimo Valjakka alkuperäisen suunnittelijan arkkitehti Jorma Järven kuoltua 1962. Oppilaitosta kutsutaan yhä joskus "Sveitsinrinteen lukioksi" koulun entisen nimen mukaan.


title: HD 20367

text: HD 20367 on Oinaan tähdistössä 88 valovuoden päässä Maasta sijaitseva keltainen kääpiötähti, joka muistuttaa meidän Aurinkoamme. Sillä on yksi eksoplaneetta.


title: Erik Wikström

text: Erik Henning Wikström () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli ensimmäisen maailmansodan aikana sotilaskoulutuksensa Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Misse-joelle Saksan itärintamalla vuonna 1916. Suomen sisällissotaan hän osallistui joukkueenjohtajana Valkoisen Armeijan riveissä.


title: Erik Wikström

text: Wikströmin vanhemmat olivat sahanhoitaja Erik Anton Wikström ja Anna Maria Forsten. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Elsa Vilhelmina Ytterströmin kanssa.


title: Erik Wikström

text: Wikström kävi kolme luokkaa Porvoon ruotsalaista lyseota. Hän suoritti väestönsuojelukurssit Virkkalassa ja Helsingissä vuonna 1939 sekä Karjaalla vuonna 1943.


title: Erik Wikström

text: Wikström työskenteli harjoittelijana sähköasennusalalla Helsingissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 24. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Missä hän palellutti 17. tammikuuta 1917 jalkansa ja joutui hoidettavaksi Mitaun sotilassairaalaan. Parannuttuaan hänet siirrettiin 20. maaliskuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon, mistä hänet palautettiin takaisin pioneerikomppaniaan 20. toukokuuta 1917. Pioneerikomppaniasta hänet siirrettiin 23. syyskuuta 1917 pataljoonan 3. komppaniaan.


title: Erik Wikström

text: Wikström saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan ensin koulutusaliupseeriksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla Tampereella, missä hän haavoittui pahasti 3. huhtikuuta 1918. Hänet siirrettiin Tampereelta hoidettavaksi aluksi Vaasan sotilassairaalaan, mistä hänet siirrettiin edelleen Helsingin kirurgiseen sairaalaan.


title: Erik Wikström

text: Wikström palveli sisällissodan jälkeen edelleen 2. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Porin jalkaväkirykmentt2. Rykmentissä hän toimi koulutusaliupseerina eri komppanioissa. Armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. huhtikuuta 1919 alkaen ja hänet sijoitettiin harjoituspäälliköksi Someron suojeluskuntaan. Somerolla hän palveli 1. lokakuuta 1919 asti.


title: Erik Wikström

text: Myöhemmin hän työskenteli konttoristina ja työnjohtajana muun muassa Nikkilän sahalla Sipoon pitäjässä sekä 16. tammikuuta 1922 alkaen konttoristina Lohjan kalkkitehdas oy:ssä. Nikkilän sahalla työskentelynsä ohella hän toimi myös Sipoon suojeluskunnassa komppanian- ja harjoituspäällikkönä 23. maaliskuuta 1921 saakka. Lohjalle muuttonsa jälkeen hän toimi Etelä-Lohjan suojeluskunnan paikallisesikunnan jäsenenä vuosina 1925–1927.


title: Erik Wikström

text: Wikström osallistui talvisotaan päällikkönä Etelä-Uudenmaan suojeluskuntapiirin II alueella. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin päälliköksi 38. Talouskeskuksen alaiseen Elintarvikkeidentäydennyspaikkaan. Hän otti osaa jatkosodassa sotatoimiin Hangon rintamalla ja Syvärillä. Hänet kotiutettiin vuonna 1942, jonka jälkeen hän työskenteli konttoristina Lohjan Kalkkitehdas Oy:ssä vuosina 1942–1943 ja kassanhoitajana August Eklöf Ab:n Porvoon Höyrysahalla vuodesta 1943 alkaen. Hänet haudattiin Porvooseen.


title: Jacques Cloutier

text: Jacques Cloutier (3. tammikuuta 1960, Royn-Noranda, Quebec, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti.


title: Jacques Cloutier

text: Buffalo Sabres varasi Cloutierin vuoden 1979 NHL:n varaustilaisuudessa. Sabresin lisäksi hän pelasi myös Chicago Blackhawksissa sekä Quebec Nordiquesissa. Cloutier käytti numeroa 31 koko uransa. Pelaajauransa Cloutier päätti vuonna 1994 ja siirtyi Nordiquesin maalivahtivalmentajaksi. Hän on voittanut Coloradossa valmentajana Stanley Cupin vuosina 1996 sekä 2001. Cloutier sai potkut Coloradosta kauden 2008–2009 jälkeen.


title: Pippurivireot

text: Pippurivireot ("Cyclarhis") on vireojen heimoon kuuluva varpuslintusuku.


title: Grigol Mgaloblišvili

text: Grigol Zurabis dze Mgaloblišvili (, s. 7. lokakuuta 1973 Tbilisi, Georgian SNT, Neuvostoliitto) on georgialainen poliitikko ja diplomaatti, suurlähettiläs Turkissa 2006–2008 ja pääministeri 1. marraskuuta 2008 – 30. tammikuuta 2009.


title: Grigol Mgaloblišvili

text: Mgaloblišvili on syntynyt Tbilisissä. Hän valmistui Tbilisin valtionyliopistolta 1995. Mgaloblišvili opiskeli myös vuoden Istanbulin yliopistolla. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli Georgian Turkin suurlähetystössä, kunnes palasi 2003 ulkoministeriön palvelukseen.


title: Grigol Mgaloblišvili

text:
Presidentti Saakašvili nimitti hänet elokuun 2008 konfliktin jälkimainingeissa 28. lokakuuta 2008 pääministeriksi, jonka parlamentti vahvisti 1. marraskuuta. Mgaloblišvili nimitti Zurab Adeišvilin oikeusministeriksi, Koba Subelianin ympäristöministeriksi ja Grigol Vashadzen hallituksensa kulttuuriministeriksi.
5. joulukuuta 2008 hän vaihtoi ulko-, puolustus- ja opetusministerit. Nimitykset tulivat yllättäen, sillä ulkoministeri Eka Tkešelašvili oli vielä edellisenä päivänä osallistunut ETYJin kokoukseen Helsingissä.


title: Grigol Mgaloblišvili

text: Joulukuun 2008 lopussa tabloidilehti Alia kertoi Saakašvilin lyöneen Mgaloblišvilia kasvoihin ja heittäneen häntä sen jälkeen puhelimella. Lehden mukaan hän pyysi tämän jälkeen eroa, mistä presidentti kieltäytyi.


title: Grigol Mgaloblišvili

text: Mgaloblišvili kertoi 30. tammikuuta 2009 eroavansa tehtävästään terveyssyiden vuoksi. Hän on ollut Saksassa saamassa hoitoa munuaissairauteensa. Hänen seuraajakseen tuli aiempi talousministeri Nikoloz Gilauri.


title: Nikoloz Gilauri

text: Nikoloz "Nika" Zurabis dze Gilauri (, s. 14. helmikuuta 1975 Tbilisi, Georgian SNT, Neuvostoliitto) on georgialainen poliitikko. Hän toimi maansa pääministerinä 6. helmikuuta 2009 lähtien, kunnes puoli vuotta ennen uusia vaaleja hän tilalleen vaihdettiin silloinen sisäministeri Vano Merabišvili. Gilauri on aiemmin ollut energia- ja valtiovarainministerinä.


title: Nikoloz Gilauri

text: Gilauri opiskeli kansainvälistä taloutta Tbilisin valtionyliopistolla, sekä Limerick Universitylla Irlannissa ja suoritti korkeamman tutkinnon Temple Universityssä Philadelphiassa Yhdysvalloissa.


title: Nikoloz Gilauri

text: Gilauri liittyi Mikheil Saakašvilin hallintoon ns. ruusuvallankumouksen jälkeen helmikuussa 2004 energiaministeriksi.


title: Lepinkäisvireot

text: Lepinkäisvireot ("Vireolanius") on vireojen heimoon kuuluva varpuslintusuku.


title: Bratislavan eläintarha

text: Bratislavan eläintarha on Slovakian pääkaupungin Bratislavan eläintarha. Se sijaitsee Karlova Vesin osa-alueella Pienten Karpaattien metsässä. Eläintarha on avattu vuonna 1960.


title: Bratislavan eläintarha

text: Vuonna 2008 eläintarhassa oli 983 eläintä, jotka kuuluivat 157 lajiin. Niistä tunnetuimpia ovat kissaeläimet, jotka ovat myös lisääntyneet tarhassa: eteläafrikkalaiset leijonat, valkoiset bengalintiikerit, jaguaarit ja Sri Lankasta tuodut leopardit. Tarhassa on myös sarvikuonoja, seeproja, kirahveja ja kenguruita sekä terraarioita ja akvaarioita. Vuonna 2008 eläintarhassa kävi 203 000 vierasta.


title: Karlova Ves

text: Karlova Ves on Bratislavan osa-alue, joka kuuluu Bratislava IV -piiriin. Se sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Bratislavan ydinkeskustasta länteen ja on lähellä Pienten Karpaattien eteläkärkeä. Se oli viininviljelyyn erikoistunut pikkukylä ennen kuin se vuonna 1943 liitettiin Bratislavaan. 1960-luvulla alueelle alettiin rakentaa kerrosaloja, jotka peittivät alleen alkuperäisen kylän keskustan.


title: Karlova Ves

text: Bratislavan eläintarha ja Slovakian television päärakennus sijaitsevat tällä osa-alueella.


title: Nigerin lippu

text: Nigerin lippu on Nigerin symboli yhdessä kansallislaulun (La Nigérienne), vaakunan ja moton ("Fraternité, Travail, Progrès (Veljeys, työ, edistys)" kanssa. Lippu on vahvistettu maan tunnukseksi 23. marraskuuta 1959. Lippu on vaakaraitanen trikolori, jonka värit ovat oranssi, valkoinen ja vihreä. Valkoisessa kentässä on keskellä myös oranssi pallo. Yleisen selityksen mukaan oranssi raita symboloi Saharan autiomaata maan pohjoisosassa tai savannien ruohikkoja, valkoinen puhtautta (joidenkin mukaan Niger-jokea), vihreä sekä toivoa että maan eteläosan metsiä ja oranssi pallo joko aurinkoa tai itsenäisyyttä.


title: Despite

text: Despite on ruotsalainen metallia soittava yhtye. Vuonna 1998 perustettu yhtye julkaisi ensimmäisen albuminsa "In Your Despite" maaliskuussa 2009.


title: Despite

text: Albumi "In Your Despite" lanseerattiin koko Euroopassa 11 elokuuta 2009.


title: Despite

text: Despite teki ensimmäisen ulkomaankeikkansa Suomessa, Loimaan Heimolinnassa 7 marraskuuta 2009 konserttitapahtumassa "Heviä isänpäivää".


title: Vihervireot

text: Vihervireot ("Hylophilus") on vireojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Sukuun kuuluu 15 lajia.


title: Samettiero

text: Samettieroksi (, ) kutsutaan vuonna 1993 väkivallattomasti tapahtunutta Tšekkoslovakian jakautumista itsenäisiksi Tšekin ja Slovakian valtioiksi. Prosessi oli huomattavasti rauhallisempi kuin Jugoslavian tai Neuvostoliiton hajoaminen.


title: Samettiero

text: Kolme vuotta samettivallankumouksen jälkeen Slovakiassa koettiin, että alue oli jäänyt Tšekin varjoon. Teollistuminen oli tuottanut maahan lähinnä sotilasteollisuutta, joka kärsi poliittisen tilanteen muutoksista. Slovakian puolella oli paljon työttömyyttä, kun taas Tšekin puolella yksityistäminen näytti tuottoisalta.


title: Samettiero

text: Samettivallankumouksen jälkeen keskusteltiin kolmesta vaihtoehdosta: entisenlainen tiivis liitto, löyhempi valtioliitto tai täysin itsenäiset valtiot. Heinäkuussa 1992 Slovakian osavaltioparlamentti hyväksyi itsenäisyysjulistuksen. Tšekkoslovakian viimeinen presidentti Václav Havel erosi vapaaehtoisesti. Marraskuussa kansalliskokous sääti kaksi perustuslakia, joissa sovittiin valtion jakamisesta kahtia vuoden lopussa. Ero tuli voimaan 1. tammikuuta 1993.


title: Aryballos

text: Aryballos () on antiikin Kreikassa käytetty pieni kapeakaulainen pyöreä tai ovaalinmuotoinen pullo, jota käytettiin hajusteiden tai voiteiden säilytykseen. Aryballoksen lyhyt kaula päättyi leveään kiekonmuotoiseen huuleen.


title: Aryballos

text: Attikalaisessa aryballoksessa esiintyi myös kahta kädensijaa.


title: ITIL

text: ITIL eli Information Technology Infrastructure Library on kokoelma käytäntöjä IT-palveluiden hallintaan ja johtamiseen. ITIL on prosessikehys, jota on käytetty ja kehitetty 20 vuotta. Mallin kehitys alkoi Englannissa valtionhallinnon hankkeena 1980-luvulla ja sitä kehittämään ja edistämään on perustettu käyttäjäyhdistys itSMF – IT Service Management Forum.


title: ITIL

text: ITIL-konseptia täydentävät muut IT-johtamisen mallit, kuten Information Services Procurement Library (ISPL), the Application Services Library (ASL), Dynamic Systems Development Method (DSDM) ja Control Objectives for Information and related Technology (COBIT). Näiden yhteyksiä ja suhdetta ITILiin on tarkasteltu nykyisissä ITIL-kirjoissa.


title: ITIL

text: ITIListä on saatavana viisi peruskirjaa ja erilaisia lyhennelmiä. Kirjat ovat lähinnä englanninkielisiä. Suomeksi löytyy nyt yksi taskukirja. ITIL Foundation -taskuopas on käännettävänä (09/2012).


title: ITIL

text: ITIL® on Britannian OGC:n (Office of Government Commerce) rekisteröimä tavaramerkki ja oli aiemmin lyhenne sanoista Information Technology Infrastructure Library - Tietotekniikan infrastruktuurikirjasto. Nykyisin malliin viitataan vain ITILinä.


title: ITIL

text: ITILin nykyinen kokonaisuus julkistettiin kesäkuussa 2007 ja päivitettiin kesällä 2011. Nykyiseen versioon viitataan versiona kolme tai yleisesti ITILv3.


title: ITIL

text: Malli on ryhmitelty viiteen kirjaan. Aiemmat versiot 2 (julkistettu n. 2000, 8 kirjaa) ja 1 (julkistettu 90-luvun aikana, n. 34 kirjaa) ovat kehittyneet versiossa kolme palvelun elinkaaren kattavaksi prosessikirjastoksi.


title: ITIL

text: ITIL versio 3 on kokoelma IT-tuotannon käytäntöjä ja ohjeistuksia. ITIL sisältää formaalit koulutus- ja sertifiointimallit. ITIL tukee ja auttaa täyttämään IT-palvelunhallinnan laatustandardin ISO20000 vaatimukset. Nykyaikaiset palvelunhallinnan johtamisen ja tuotannon työkalut ("ITSM-työkalut") noudattavat ITIL-mallia.


title: ITIL

text: ITIL-kehys on koottu kattamaan IT-palveluiden elinkaari. Mallin ydin on palvelustrategia, joka on pohjana palvelun suunnittelulle, transitiolle ja tuotannolle. Kaikkia näitä ympäröi jatkuva palveluiden kehittäminen. Elinkaarimalli on rakennettu käytännön IT-palvelutuotannon kokemuksista.


title: ITIL

text: Kirjat sisältävät ohjeistuksia ja malleja prosessien määrittelyyn, organisointiin ja käyttöön ihmisten, prosessien ja teknologioiden kannalta. Palvelutuotannon organisoinnissa otetaan kantaa eri tuotantomalleihin myös partnerien avulla. Vuoden 2011 päivityksessä kirjoihin lisättiin valmiita malleja, dokumenttipohjia ja roolikuvauksia.


title: ITIL

text: ITIL muodostuu kirjasarjasta, jotka kuvaavat ohjeistusta erilaisiin tilanteisiin ja tarjoaa käytäntöjä IT-palveluiden hallintaan. Versiossa kolme siirryttiin tarkastelemaan palvelun elinkaarta.


title: ITIL

text: ITIL-kirjat ovatVersio kaksi julkaistiin vuodesta 2000 lähtien. Se keskittyi tuki- ja toimitusprosesseihin. Kirjasarja käsitti käytännössä samat asiat kuin nykyinenkin versio, mutta muut osa-alueet jätettiin yleisesti huomioimatta. Jokainen kuvan palanen kuvastaa yhtä kirjaa.


title: ITIL

text: Versio yksi oli nimenomaan kirjasto, kokoelma yksittäisiä kirjoja eri osa-alueilta. Kirjoja alettiin julkaista 1989 lähtien niitä julkaistiin vuosien mittaan kymmeniä.


title: ITIL

text: Alusta asti ITIL-konsepti on ollut vapaasti saatavilla, mutta se on tekijänoikeudella suojattu. Tämä ei estä ITIL-konseptin käyttämistä. ITILin tekijänoikeuden omistaa Britannicna Cabinet Office.


title: ITIL

text: ITIListä on esitetty alusta asti paljon mm. seuraavanlaista kritiikkiä:


title: Adam Carolla

text: Adam Carolla (s. 27. toukokuuta 1964, Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen radio- ja televisiopersoona sekä koomikko. Carolla on saavuttanut kotimaassaan paljon mainetta esimerkiksi radio-ohjelmasta "Loveline" sekä television puolella ohjelmasta "The Man Show", jota hän teki yhdessä hyvän ystävänsä Jimmy Kimmelin kanssa.


title: Adam Carolla

text: Vuonna 2006 Carolla työsti independent-elokuvan "The Hammer", jota hän oli mukana kirjoittamassa ja tuottamassa. Hän myös näytteli elokuvan pääosan.


title: Adam Carolla

text: Adam Carolla syntyi Pennsylvanian osavaltiossa italialais-amerikkaiseen perheeseen. Perhe muutti kuitenkin pian North Hollywoodiin Kaliforniaan, missä hän varttui aikuiseksi. Carollan isä on psykologi ja äiti seksiterapeutti. Vanhemmat ovat sittemmin eronneet.


title: Adam Carolla

text: Carolla puhuu ohjelmassaan paljon perheestään ja siitä, kuinka hänen vanhempansa eivät olleet kiinnostuneita hänen kasvattamisestaan tai hänen elämästään ylipäätään. Hän sanookin saavuttaneensa asemansa ”vanhemmistaan huolimatta” eikä heidän avullaan. Hän muutti pois kotoaan 18-vuotiaana.


title: Adam Carolla

text: Carolla nai vaimonsa Lynette Paradisen 28. syyskuuta 2002 ja 7. kesäkuuta 2006 parille syntyi kaksoset. Vapaa ajallaan Carolla on muun muassa innokas autoharrastaja.


title: Adam Carolla

text:
Carollan radio-ura käynnistyi hänen kuultuaan että tuolloin radiossa urheilutoimittajana toiminut Jimmy Kimmel etsi itselleen nyrkkeilyvalmentajaa. Innokkaana radion puheohjelmien kuuntelijana Carolla päätti käyttää tilaisuutta hyväkseen ja yrittää päästä radioon töihin. Hän meni tapaamaan Kimmeliä henkilökohtaisesti ja miehistä tulikin hyvät ystävät. Kimmeliltä saamiensa ohjeiden mukaisesti Carolla suunnitteli itselleen roolihahmon
ja pääsikin lopulta mukaan radiotyöhön.


title: Adam Carolla

text: Vuonna 1995 Carolla sai paikan nuorille suunnatun päihde- ja seksineuvontaohjelman "Loveline" juontajana Dr. Drew Pinskyn parina. Parivaljakko juonsi ohjelmaa marraskuuhun 2005 saakka, jolloin Carolla jätti ohjelman saatuaan paikan aamuohjelman juontajana. Carollan huumori yhdistettynä Pinskyn asiantuntemukseen keräsi ohjelmalle laajan kuuntelijakunnan. Heistä tuli myös hyviä ystäviä, ja Pinsky onkin vieraillut Carollan aamuohjelmassa useita kertoja.


title: Adam Carolla

text: Carollan juontama aamuohjelma "The Adam Carolla Show" starttasi 3. tammikuuta 2006. Hyvästä menestyksestä huolimatta ohjelman lähetykset keskeytettiin 20. helmikuuta 2009 aseman formaattimuutoksen vuoksi. Carolla jatkaa kuitenkin oman ohjelman tekemistä podcast-muodossa.


title: Adam Carolla

text: Vuodesta 1999 vuoteen 2003 Carolla teki Jimmy Kimmelin kanssa "The Man Show" -ohjelmaa Comedy Centralilla. Hän on ollut mukana myös ohjelmassa "Crank Yankers" ja vuonna 2005 hän juonsi lyhytaikaiseksi jäänyttä omaa talk show -ohjelmaansa "Too Late with Adam Carolla". Vuonna 2008 Carolla oli mukana Yhdysvaltain "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelmassa, mutta hän karsiutui jo neljännellä kierroksella.


title: Adam Carolla

text: Kesäkuussa 2008 NBC ilmoitti, että se oli valinnut Carollan juontamaan yhdysvaltalaista versiota BBC:n "Top Gear" -ohjelmasta. NBC ei kuitenkaan lopulta ottanut sarjaa ohjelmistoonsa, ja nyt sitä yritetään markkinoida kaapelikanaville.


title: Pertti Alaja

text: Pertti Johannes Alaja (18. helmikuuta 1952 Helsinki – 18. elokuuta 2017 Espoo) oli jalkapalloilija ja valmentaja, joka toimi 2012–2017 Suomen Palloliiton puheenjohtajana.


title: Pertti Alaja

text: Alaja pelasi maalivahtina SM-sarjassa Valkeakosken Hakassa, Oulun Työväen Palloilijoissa ja Helsingin Jalkapalloklubissa, jossa hän voitti Suomen-mestaruuden 1973. Kaikkiaan hän ehti pelata 110 Mestaruussarjan ottelua vuosina 1971–1977 ennen kuin siirtyi Tanskaan Ikastiin. Hän pelasi myös Kanadassa Edmonton Drillersissä ja Ruotsissa Malmössä. Maajoukkuetta Alaja edusti ensimmäisen kerran vuonna 1973 ja pelasi uransa aikana yhteensä 29 maaottelua. Alaja pelasi myös käsipalloa SM-sarjatasolla.


title: Pertti Alaja

text: Pelaajauransa jälkeen Alaja siirtyi valmennukseen ja järjestötehtäviin. Hän toimi valmentajana HIFK:ssa ja Pallo-Pojissa ja maalivahtivalmentajana Suomen maajoukkueessa. Alaja toimi Palloliiton pääsihteerinä 1991–2000 sekä varapuheenjohtajana 2004–2006. Vuonna 1998 Alaja tuomittiin sakkoihin opetusministeriön ylijohtajan Harri Syväsalmen lahjonnasta. Palloliitto oli maksanut Syväsalmelle kolme urheilumatkaa. Vuonna 2012 Nelosen uutiset kertoi, että Alajan varapuheenjohtajakaudella hänen luottokorttilaskuissaan oli epäselvyyksiä.


title: Pertti Alaja

text: Alaja oli pohjoismaisen EM2008-kisaprojektin johtaja, mutta kisat myönnettiin Sveitsille ja Itävallalle. Vuonna 2008 Alaja valittiin 2010 MM-kisojen turnausjohtajaksi.


title: Pertti Alaja

text: Urheilutoiminnan lisäksi Alaja työskenteli SOS-Lapsikylän toiminnanjohtajana ja kirjoitti runoja. Hänen esikoisteoksensa "Hyvää yötä, Kleopatra" ilmestyi vuonna 2007.


title: Pertti Alaja

text: Alajalla diagnosoitiin tammikuussa 2017 syöpä, ja hän kuoli sairauteen elokuussa.


title: Pertti Alaja

text: Marraskuussa 2017 Alajan nimettiin Captain’s Ballin saajaksi tunnustuksena merkittävästä ja positiivisesta työstä jalkapallon hyväksi. Samassa yhteydessä hänet nimettiin suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fameen.


title: Pertti Alaja

text: Alajan identtinen kaksoisveli Erkki Alaja on entinen pääsarjatason jalkapalloilija. Myös hänen isänsä Martti ja veljensä Risto ovat pelanneet SM-sarjatasolla käsipalloa.


title: Hjalmar Kelin

text: Hjalmar Kelin () oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Hjalmar Kelin

text: Kelin pelasi Helsingin Jalkapalloklubissa ja Suomen maajoukkueessa vuosina 1919–1928. Hän voitti kolme Suomen mestaruutta 1919, 1923 ja 1925. HJK:ssa Kelin pelasi puolustajana, mutta maajoukkueessa hän oli vasen laitahyökkääjä. Kelin edusti Suomea yhteensä 42 maaottelussa, joissa hän teki 7 maalia. Lopettaessaan uransa Kelin oli eniten maaotteluita pelannut pelaaja. Keliniä pidettiin taitavana harhauttelijana. Tästä juontuukin vanha harhauttelua tarkoittava sana "jallittaminen".


title: Hjalmar Kelin

text: Jalkapallon ohella Kelin pelasi myös jääpalloa SM-sarjatasolla.


title: Alive II (Ville Leinosen & Valumon albumi)

text: Alive II on taltiointi Ville Leinonen & Valumo -yhtyeen viimeisestä konsertista 15. lokakuuta 2005 Jyväskylän Tanssisali Lutakosta. Levy julkaistiin tuplavinyylinä.


title: Pablo Pinillos

text: Pablo Pinillos Caro (s. 9. heinäkuuta 1974 Murillo de Río Leza, Espanja) on entinen espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän päätti pelaajauransa Racing Santanderissa kesällä 2011.


title: Pablo Pinillos

text: Pinillos edusti ammattilaisuransa aikana useaa eri joukkuetta. Hän edusti muun muassa Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita CD Toledoa, SD Compostelaa ja Levantea.


title: Pablo Pinillos

text: Vuonna 2005 Pinillos siirtyi Racing Santanderiin. Siitymisestään lähtien hän oli joukkueen luottopelaajia. Kaudella 2008–2009 Pinillos pääsi pelaamaan UEFA Cupin otteluita, kun Racing Santander selviytyi ensimmäistä kertaa historiassaan Euroopan cup-kilpailuun.


title: Parabolinen peiliantenni

text: Parabolinen peiliantenni tai paraabeliheijastinantenni on käytännöllinen silloin, kun halutaan kapea antennin suuntakuvio ja suuri antennivahvistus. Antennin heijastimen koko on oltava sitä suurempi mitä suurempi on käytetty aallonpituus. Siksi se on käytännöllisin pienillä aallonpituuksilla, siis suurilla taajuuksilla, yleensä mikroaalloilla. Käyttötarkoituksia ovat tutka, radioteleskooppi, radiolinkki ja satelliittiantenni, josta kansanomaisesti käytetään myös nimeä lautasantenni.


title: Parabolinen peiliantenni

text: Heijastin rakennetaan paraabelin muotoiseksi taivuttamalla pinta joko yhdessä tasossa, paraabelisylinteri, tai kahdessa tasossa, pyörähdysparaabeli. Materiaali on yleensä alumiini, mutta myös terästä käytetään. Heijastinpinta voi olla yhtenäinen, verkkomainen tai rei'itetty, mutta reikien halkaisijan on oltava selvästi puolta aallonpituutta pienempi, mielellään kymmenesosa aaltopituudesta. Muovista tai lujitemuovista valmistettuihin heijastimiin valmistetaan sähköä johtava pinnoitus. Varsinainen antennielementti, eli säteilijä, sijoitetaan paraabelin polttopisteeseen. Säteilijä on mikroaalloilla yleensä torvisäteilijä (torviantenni). Myös erilaisia jagiantenni- ja helixantennisovelluksia käytetään. Paraabelisylinteriantennissa on yleensä rakosäteilijä (rakoantenni) koko heijastimen pituudella.


title: Parabolinen peiliantenni

text: Säteilijän malli valitaan siten, että sen säteilykuvio täyttää paraabeliheijastimen pinta-alan hyvin, mutta ei säteile paljon sen ohi. Heijastinpeili on siten paraabelin osa eli leikkale. Kaikki materiaali heijastimen edessä: säteilijä, apuheijastin ja niiden tukirakenteet, haittaavat keilan muodostumista optimaalisesti. Antennin edessä pitäisi olla, "peukalosäännön" mukaan, ainakin 10 mieluummin useita kymmeniä aallonpituuksia vapaata tilaa, jotta säteilykuvioon ei tulisi oleellista häiriötä. Jos säteilijää kallistetaan sopivasti ja heijastimesta tehdään säteilijän kattaman alueen leikkale, saadaan säteilijä tukirakenteineen pois pääkeilan alueelta. Sellainen on off-set-antenni. Säteilijä voi olla myös heijastimen keskellä eteenpäin osoittaen, ja sen apuna apuheijastin (toisiosäteilijä) polttopisteen edessä, cassegrainantenni, tai polttopisteen takana, gregorianantenni. Polarisaatiojärjestelyillä saadaan apuheijastin pääheijastimelle läpinäkyväksi. Käytännöllisyys ratkaisee, mikä rakenne on käyttötarkoitukseen paras.


title: Parabolinen peiliantenni

text: Heijastuslakien mukaisesti radioaaltorintama heijastuu sileästä pinnasta siten, että sen tulokulma ja lähtökulma ovat yhtä suuret. Siksi paraabeliheijastimeen tulevat samansuuntaiset aaltorintaman osat heijastuvat polttopisteeseen. Vastaavasti kaikki polttopisteestä paraabelin pinnalle tulevat aaltorintaman osat heijastuvat samansuuntaiseksi kapeaksi keilaksi.


title: Parabolinen peiliantenni

text: Koska jokainen aaltorintaman osa kulkee yhtä pitkän matkan polttopisteestä heijastimen kautta edelleen keilan suuntaan, aaltorintaman kaikki rinnakkaiset osat ovat samavaiheisia jokaisella keilan kohtisuoralla poikkileikkauspinnalla.


title: Parabolinen peiliantenni

text: Yleensä on käytännöllistä puhua maksimiantennivahvistuksesta häviöt huomioiden. Myöskin on käytännöllistä olettaa, että antenni käyttäytyy samoilla ehdoilla sekä lähettävänä että vastaanottavana. Maksimivahvistuksella tarkoitetaan pääkeilaan saatavaa tehoa verrattuna samaan suuntaan ja samalle pinta-alalle ideaalisesta ympärisäteilevästä, isotrooppisesta, antennista samalla syöttöteholla saatavaan tehoon. (Isotrooppinen antenni on täysin teoreettinen, eikä sitä voi mittauksilla todentaa, joten matemaattisessa käsittelyssä oletetaan kaiken syöttötehon säteilevän tasaisesti pallopinnalle.) Sitä sanotaan myös tehoantennivahvistukseksi, ja se on laskentaperusteena useimmissa laskutoimituksissa, kuten tutkayhtälössä. Se voidaan laskea seuraavasti:


title: Parabolinen peiliantenni

text: jossa


title: Parabolinen peiliantenni

text: Mitä suurempi on antennivahvistus, sitä kapeampi on keilan leveys ja sitä vähemmän saadaan tehoa muissa suunnissa. Keilanleveys tarkoittaa yleensä puolen tehon leveyttä, eli miinus kolmen desibelin (-3 dB) keilanleveyttä. Se on keilan avauskulma, jossa keilan molemmilla reunoilla on 50 % keskikohdan maksimitehosta. Kirjallisuus käyttää myös vastaavanlaista 90 %:n keilanleveyttä ja nollasta nollaan -leveyttä, joka tarkoittaa pienintä avauskulmaa, jolloin keilan reunoilla teho on lähimpänä nollaa ennen ensimmäisiä sivukeiloja. Keilanleveys on erilainen eri tasoissa, horisontaalisessa, vertikaalisessa ja kaikissa siltä väliltä. Käytännössä kaikki antennit muodostavat myös sivukeiloja ja takakeilan. Kaikki niiden teho on pois pääkeilan tehosta. Sivukeilat yritetäänkin rakenneratkaisuilla saada mahdollisimman pieniksi. Aika hyvä lopputulos on esimerkiksi -40 dB pääkeilasta. Se tarkoittaa, että sivukeilan voimakkuus on 10 000 kertaa pienempi kuin pääkeila. Keilanleveyttä tarvitaan määriteltäessä antennin peittoaluetta ja suuntausta ja esimerkiksi tutkan resoluutiota. Pääkeilan ja sivukeilojen tarkka määrittely vaatii monimutkaisia kenttävoimakkuusmittauksia.


title: Parabolinen peiliantenni

text: Keilanleveys (-3 dB) horisontaalisuunnassa formula_7 ja vertikaalisuunnassa formula_8 voidaan myös laskea "peukalosäännöllä" antennin peilin leveyden tai korkeuden ja aallonpituuden mukaan radiaaneina:


title: Parabolinen peiliantenni

text: Kun keilan leveys ja korkeus voidaan näin laskea likiarvona, voidaan "peukalosäännöllä" laskea myös antennin suuntaavuuden eli suuntavahvistuksen formula_14 likiarvo. Se ei ole sama kuin häviöt huomioiva maksimivahvistus. Se tarkoittaa pääkeilan tehoa verrattuna, ei isotrooppiseen, vaan antennin omaan ympäristöönsä keskimäärin säteilemään tehoon. Suuntavahvistusarvoa tarkasti määriteltäessä olisi voitava mitata suuri määrä samalla etäisyydellä olevia pisteitä tehoineen antennin ympäristöstä, jotta voitaisiin laskea niiden keskiarvo. Usein tyydytään oheisen "peukalosäännön" likiarvoon. Se voidaan laskea seuraavasti:


title: Parabolinen peiliantenni

text: Tulos on hiukan suurempi kuin edellisessä esimerkissä laskettu G, koska siitä puuttuu aina syntyvät häviöt. Niitä aiheutuu valmistustoleransseista, materiaalien ominaisuuksista, metallipintojen syöpymisestä, lumesta, jäästä ja luonnonvoimien ja ihmisen kovakouraisessa käsittelyssä syntyneistä muodonmuutoksista.


title: Radioharrastus

text: Radioharrastus on radiovastaanotinten ja radiolähettimien, joskus myös televisiovastaanotinten avulla harjoittavat harrastus, jolla on useita muotoja. Radioamatööritoiminta edellyttää amatööriradioasemalupaa sekä siihen liittyvää tutkintoa, kun taas pelkkä DX-kuuntelu yleisradiolähetysten tai televisiolähetysten vastaanottaminen ei edellytä. Hyötyradioliikennettä vastaanottava kuunteluradioamatööritoimintakaan ei edellytä lupaa, koska siinä ei lähetetä, vaan ainoastaan vastaanotetaan radioaaltoja. Hyötyradioliikenteen kuuntelun sotilaallinen sovellus on radiotiedustelu.


title: Radioharrastus

text: Kuunteluradioamatööritoiminnan ja DX-kuuntelun väliin sijoittuu radioskannerointi, jossa ei lähetetä mitään, minkä vuoksi se ei ole radioamatööritoimintaa. Siinä kuunnellaan hyötyradioliikennettä ja mahdollisesti myös yleisradiolähetyksiä.


title: Radioharrastus

text: Osa radiolähettimistä ei edellytä radioasemalupaa. Näitä ovat mm. CB-radiopuhelin ja PMR446 radiolaitteet. CB-harrastus on luvasta vapaata 27 MHz taajuusalueella tapahtuvaa radiotoimintaa.


title: Extremely low frequency

text: Extremely low frequency (ELF) on 3–300 Hz:n alueella etenevä radioaalto. Ilmakehän tutkimuksessa ELF-aaltojen määritelmä on usein myös 3 Hz – 3 kHz. ELF-aallot voivat edetä pinta-aaltoina tuhansia kilometrejä. Usein ELF-aaltojen luetaan olevan alaradiotaajuuksia ("subradio frequencies").


title: Low frequency

text: Low frequency (LF) on 30–300 kHz:n alueella etenevä radioaalto. Taajuusalue tunnetaan myös nimellä pitkät aallot koska aallonpituus on 1–10 km. Ne etenevät pääosin pinta-aaltona 900–1 700 kilometriä ja vain harvoin, silloinkin yleensä yöaikaan, avaruusaaltona. Maaperän, tai suolaisen meren, sähkönjohtavuudella onkin suuri merkitys välivaimennukselle. Antennit ovat suuria suuresta aallonpituudesta johtuen, mutta antennin korkeudella ei ole suurta merkitystä pinta-aaltoetenemisestä johtuen. Tästä syystä ne soveltuvat muun muassa yhteyksiin kauaksi merialueille, kuten kalastusaluksiin, sekä sotilastarkoituksiin ydinpommittajiin ja alusyksiköihin, sekä yli-horisontin tutkalle. Tällä alueella on myös yleisradiolähetyksiä – AM-pitkäaaltolähetykset (148,5–283,5 kHz).


title: Very high frequency

text: Very high frequency (VHF) on radiotaajuusalue 30 MHz:stä 300 MHz:iin saakka.VHF-alueella radioaallot etenevät pääosin suoran säteilyn perusteella enintään 8–30 km. Maksimietenemisetäisyyttä voi arvioida laskemalla radiohorisontti. Muita etenemistapoja tällä alueella ovat pinta-aalto, lyhyt avaruusaalto ja meteorisironta, kaikki aaltoalueen alapäässä.


title: Very high frequency

text: Alustenvälinen kommunikointi hoidetaan rannikoalueilla pääosin VHF-taajuuksilla, kuten myös laivojen kommunikointi satamien, viranomaisten ja muiden rannikkoradioasemien kanssa. Meri-VHF:n taajuuksia (156–174 MHz) saa käyttää rannikkolaivurin radiotodistuksen hankkinut lähetysluvan saaneen radioaseman kautta. Liikenne on pääosin salassa pidettävää. Hätäradioliikenteessä kuitenkin on sallittua poiketa määräyksistä heitteillepanon tai heitteillejätön ehkäisemiseksi, ihmishengen pelastamiseksi.


title: Very high frequency

text: Meri-VHF on osa merenkulun turvallisuusjärjestelmää GMDSS.


title: Very high frequency

text: Taajuudet on jaettu kanaviin 25 kHz välein ja eri kanavia määrätty erilaiseen käyttöön. Tärkeimpiä kanavia ovat kutsu-, turvallisuus- ja hätäliikennekanava 16 (156,800 MHz) ja digitaalinen selektiivikutsukanava 70 (156,525 MHz). Vapaa-ajan alukset saavat käyttää alusten väliseen liikenteeseen varattuja kanavia, mutta lisäksi muutama kanava on varattu erityisesti niiden käyttöön, Pohjoismaissa ja Virossa L1 ja L2 (155,500 ja 155,525 MHz), Suomessa ja Norjassa myös L3 (155,650 MHz).


title: Very high frequency

text: Alue mahdollistaa suuren tiedonsiirtokapasiteetin (teoreettisesti esimerkiksi 10 800 kappaletta 25 kHz:n puheradiokanavia), ja antenni on kohtuullisen kokoinen liikkuvaankin käyttöön (aallonpituus 10 m–1 m). Ongelmia ovat lähinnä maaston vaikutus maavoimien ja merivoimien toiminnassa. Tyypilliset puheradioiden sotilastaajuudet sijoittuvat aallonpituuksille 30 MHz – 80 MHz, joilta on poistumassa yleisradiotaajuus UKV Itä-Euroopassa.