title: Turku 1200-luvulla

text: Maan noustessa Aurajoki madaltui ja kaupankäynti siirtyi nykyisen Turun vanhan keskustan paikalle. Vuonna 1290 myös piispanistuin siirrettiin nykyisen Turun keskustaan, ja Unikankareen kummulle alettiin rakentaa Tuomiokirkkoa. Koroisten kirkko toimi vielä 1300-luvulla piispan toisena asuntona, kunnes vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396.


title: Turku 1200-luvulla

text: Arkeologiset kaivaukset Tuomiokirkon ympärillä ovat osoittaneet, että harvalukuiset varhaisimmat rakennukset ovat 1200-luvun lopulta ja vasta 1300-luvun ensimmäiset vuodet olivat voimakkaan rakentamisen aikaa. 1200-luvun rakennukset edustavat enemmän maaseutua kuin kaupunkimaista asutusta, ja arkeologisissa kerrostumissa Unikankareen kummun ympärillä onkin vain jälkiä peltoviljelystä.


title: Turku 1200-luvulla

text: Tuomiokirkon rakentaminen nykyiselle paikalleen aloitettiin 1280-luvulla ja se vihittiin käyttöönsä kesäkuussa 1300. Pyhälle Olaville pyhitetty dominikaanikonventti oli perustettu Turkuun jo vuonna 1249, ja se on saattanut sijaita alusta asti Kaskenmäessä. Keskiaikaisen kaupungin ulkopuolelle Aurajoen suulle perustettiin 1200-luvun lopulla Turun linna ruotsalaisten vallan tukikohdaksi lounaiselle rannikolle.


title: Turku 1200-luvulla

text: Vanhentuneen teorian mukaan Turussa olisi ollut jo 1200-luvulla saksalaisten kauppiaiden muodostamaa asutusta, joka olisi vuosisadan lopulla saanut kaupunkioikeudet. Tähän asutukseen olisi kuulunut myös Unikankareen kummulla ollut puukirkko, jonka tilalle Tuomiokirkko olisi rakennettu. Vanhan käsityksen mukaan asutus olisi myös ensin syntynyt Unikankareen ympärille, mistä se olisi 1300-luvulla levinnyt Suurtorin alueelle.


title: Turku 1300-luvulla

text: 1300-luvulla Turun asema kaupunkina vahvistui. Turun tuomiokirkko vihittiin käyttöön kesäkuussa 1300. On tosin epäselvää, missä määrin nykyisen kivi- ja tiilikirkon osia kuului tällöin vihittyyn rakennukseen, joka joidenkin tutkijoiden mielestä saattoi olla puuta. Turun kaupungin perustamisesta ei ole säilynyt varsinaista perustamiskirjaa, jossa kaupungille myönnettäisiin kaupunkioikeudet. Turun pormestareista, raadista ja raadinkokouksista on olemassa varmat todisteet vuodelta 1324. Turusta kaupunkina on myös maininta jo vuodelta 1309.


title: Turku 1300-luvulla

text: Ruotsi yritti 1300-luvun alkupuoliskolla ulottaa valtaansa suuremmalle alueelle ja ajanjakso sisälsikin jatkuvia sotia, ryöstöretkiä ja rajakahakoita, joissa osapuolet pyrkivät joko laajentamaan tai puolustamaan omaa nautinta-aluettaan ja valtapiiriään. Turkua tämä vaihe kosketti etenkin vuonna 1318, jolloin novgorodilaiset joidenkin tulkintojen mukaan polttivat kaupungin niin, että ainoastaan Turun linna säästyi tuholta. Pähkinäsaaren rauhassa vuonna 1323 määriteltiin Ruotsin ja Novgorodin välinen raja.


title: Turku 1300-luvulla

text: Turku oli pitkään Suomen merkittävin myös kaupankäynnin saralla. Se lukeutui keskiajalla Hansaliiton kaupan ja merenkulun piiriin. 1300-luvulla kaksi kolmasosaa kaupungin porvareista oli saksalaisia, mutta vähitellen kotimaisten porvarien osuus kasvoi. Kauppiailla oli useita yhteisöjä, kiltoja, joiden kiltataloissa juhlinta saattoi yltyä varsin riehakkaaksi. Vilkkaat kauppasuhteet kohdistuivat etenkin Tukholmaan ja Tallinnaan, mutta myös Pohjanmaalle, Novgorodiin ja Itämeren etelärannikon suurin hansakaupunkeihin. Hämeeseen kulki Turusta tunnettu maantie, Hämeen Härkätie. Viipuriin vei Suuri Rantatie, joka sittemmin tunnettiin Kuninkaantienä.


title: Turku 1400-luvulla

text: 1400-luvulla Turku oli selkeästi nykyisen Suomen alueen tärkein keskus. Suomen alueen suurimmassa kaupungissa sijaitsivat dominikaaniveljien luostari sekä tuomiokirkko piispanistuimineen, ja kaupungin lähellä oli Turun linna. Turun linna oli Kalmarin unionin aikana merkittävässä asemassa. Se sijaitsi lähellä Ruotsin pääkaupunkia Tukholmaa Suomenlahden, Pohjanlahden ja Itämeren yhtymäkohdassa, ja se oli osa linnojen ketjua, joka ulottui Örebrosta Viipuriin.


title: Turku 1400-luvulla

text: Keskiajalla suurin osa nykyisen Suomen alueesta kuului yhteen hiippakuntaan, Turun hiippakunnan. Turun piispa oli etenkin keskiajan loppupuolella myös merkittävä poliittinen toimija. Tuomiokirkon yhteydessä toimi myös katedraalikoulu ja kirkolla oli laaja kirjastokokoelma. Bero Balkista ja vuodesta 1385 lähtien kaikki Turun piispat olivat kotoisin Suomesta ja yhtä lukuun ottamatta Varsinais-Suomesta. Kirkollisen vallan lisäksi Turussa toimivat Suomen ainoat laamannit. 1400-luvulla kaupungissa kokoontui maan korkeinta tuomiovaltaa käyttävä tuomioistuin, Turun maaoikeus.


title: Turku 1400-luvulla

text: Keskiajan kaupungissa rakennukset olivat valtaosaltaan puuta, vaikka kivi- ja tiilitalojakin oli. Kadut olivat ahtaita ja tulipalot yleisiä. Keskiaikainen kaupunki oli keskittynyt suurin piirtein Tuomiokirkon, Kerttulinmäen ja Kaskenmäen väliselle alueelle Aurajoen eteläpuolelle. Joen pohjoispuolella keskiaikaista kaupunkiasutusta oli lähinnä Aninkaistenmäellä. Kaupungin asukasluku lienee keskiajalla noussut kahdentuhannen tienoille, mikä keskieurooppalaisella mittapuulla tarkoitti keskikokoista ja pohjoismaisella mittapuulla suurta kaupunkia. Useimmat Turun nykyisistä kaupunginosista olivat keskiajalla maalaiskyliä, jotka kuuluivat Kaarinan, Maarian ja Raision pitäjiin – Turun kaupungille ne siirtyivät vasta 1900-luvun alue- ja kuntaliitosten myötä.


title: Turku 1400-luvulla

text: Keskiajan Turun arkielämästä ja esimerkiksi sosiaalisista ongelmista on vain vähän tietoa. Useimpien keskiaikaisten kaupunkien tapaan Turkukin lienee ollut melko väkivaltainen paikka. Kuolemanrangaistuksia pantiin toimeen paljon vähemmän kuin on totuttu ajattelemaan, sillä kyseinen rangaistus yleistyi vasta 1600-luvulla Turussa. Tuolloinkin kuolemanrangaistuksia oli Turussa enimmillään noin kolme kertaa vuodessa. Köyhät, vanhukset ja sairaat saattoivat hakea apua kirkon ylläpitämistä pyhänhengentaloista. Spitaalitautisilla oli oma Pyhän Yrjänän hospitaalinsa, jonka arvellaan sijainneen jossain Puolalanmäen tienoilla, keskiaikaisen kaupunkialueen ulkopuolella.


title: Turku 1400-luvulla


title: Turku 1400-luvulla

text: Turun markkinoista erityisen suosittuja olivat tammikuiset Heikin päivän messut. Vuonna 1531 Turun molemmat Heikin markkinat, 19. tammikuuta ja 18. kesäkuuta olivat hyvässä suosiossa ja julistettiin vapaiksi markkinoiksi. Turku oli Suomessa kristinuskon kiistaton keskus, jonka varaan koko maata vallitseva ja selkeästi organisoitu kirkko rakentui. Kirkon vakiintuminen ja lujittuminen tapahtui keskiajalla paljolti Pyhän Henrikin kultin ympärillä. Pyhän Henrikin kultin kansanomainen propagointi tapahtui juuri Heikin markkinoiden eli -messujen yhteydessä.


title: Lännenvihermamba

text: Lännenvihermamba ("Dendroaspis viridis") on Afrikasta kotoisin oleva käärme. Lännenvihermamba on erittäin nopealiikkeinen ja tappavan myrkyllinen. Se kuuluu maailman kymmenen myrkyllisimmän käärmelajin joukkoon, mutta ei ole yhtä myrkyllinen kuin mustamamba. Lännenvihermamba syö ravinnokseen lintuja, nisäkkäitä ja liskoja. Se asuu yleensä puissa. Lännenvihermamba on kotoisin Länsi-Afrikasta mukaan lukien Liberian ja Norsunluurannikon. Se kasvaa noin kaksi metriä pitkäksi. Sillä on suuret vihreät suomut, joissa on musta reuna. Suomut sen pitkässä hännässä ovat keltaisia ja niissäkin on musta reuna. Se on pääasiassa päiväeläin, mutta voi saalistaa myös öisin. Sen luonnollista ravintoa ovat linnut, liskot ja nisäkkäät. Lännenvihermamballe hyvin läheistä sukua ovat vihermamba, jamesoninmamba ja mustamamba.


title: Attendo

text: Attendo on Ruotsissa vuonna 1985 perustettu Pohjoismaiden suurin terveydenhuolto- ja hoivapalveluyritys. 1990-luvun puolivälin jälkeen Attendo aloitti laajentamisen Norjaan ja Tanskaan.


title: Attendo

text: Attendon Pohjoismainen konserni perustettiin vuonna 2007. Yrityksellä on Pohjoismaissa 510 toimipaikkaa, joissa on yli 19 000 työntekijää. Attendo listautui Tukholman pörssiin marraskuussa 2015.


title: Attendo

text: Helmikuussa 2017 Attendo-konsernista noin 20 % oli Attendon johdon ja työntekijöiden omistuksessa. Nordstjernan AB omistaa noin 16 %. Suomalaisista omistajista Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo omistaa 3 % ja Ilmarinen 2,53 %.


title: Attendo

text: Omistuksista noin 57 % on Ruotsissa ja noin 23 % Suomessa.


title: Attendo

text: Attendo Suomi on Attendo-konsernin alaisuudessa toimivia yksityisiä sosiaali- ja terveyspalveluyrityksiä hallinnoiva yritysryhmä. Se toimii perusterveydenhuollon, hoivan, työterveyshuollon, suun terveydenhuollon, lastensuojelun ja erikoissairaanhoidon alalla.


title: Attendo

text: Suomessa Attendon edeltäjä MedOne aloitti toimintansa vuonna 2000. Sen toiminnot yhdistettiin Attendoon vuonna 2007. Yritys toimii Suomessa 65 paikkakunnalla. Vuonna 2016 Attendo Suomen liikevaihto oli 441 miljoonaa euroa ja se työllisti 7 500 työntekijää. Attendo Suomi oli liikevaihdolla mitattuna alansa suurin yritys vuonna 2015.


title: Attendo

text: Vuonna 2010 Attendo MedOne Oy oli liikevaihdolla mitattuna Suomen toiseksi suurin terveyspalvelualan yritys Suomen Terveystalo Oy:n jälkeen. Vuonna 2011 Attendo Oy oli Suomen suurin sosiaalipalveluyritys. Attendo pitää suurimpana kilpailijanaan julkisia palveluita ja kuntasektoria.


title: Attendo

text: Toukokuussa 2018 Terveystalo ilmoitti ostavansa Attendon terveyspalvelut Suomessa.


title: Attendo

text: Pyhtää ulkoisti sosiaali- ja terveyspalvelunsa Attendolle vuoden 2015 alusta. Attendo vastaa myös Rääkkylän, Tohmajärven, Puolangan ja Kärsämäen sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamisesta. Myös Sulkava ja Sysmä ulkoistavat palvelut Attendolle vuoden 2017 alusta alkaen.


title: Attendo

text: Attendon ulkoistuksia tutkineen Kuntamaisema Oy:n tutkija Laura Käsmä mukaan "Ulkoistaminen näyttää tuottavan kuntien kannalta kustannustehokkuutta ja myös palveluiden saatavuuden parantumista etenkin terveyspalveluissa."


title: Attendo

text: Etelä-Suomen sanomien mukaan nykyään yhtiö on "sosiaali- ja terveysalan suurin yhteisöveronmaksaja 6,8 miljoonalla eurollaan. Se maksaa kaikki Suomen liiketoiminnasta syntyneiden voittojen verot Suomeen." Yleisradio uutisoi 30.3.2016, että "Attendo maksoi 65. eniten yhteisöveroja kaikista suomalaisista yrityksistä. Attendon yhteisöverokertymä oli lähes yhtä suuri kuin hissejä ja liukuportaita valmistavan Koneen, jonka liikevaihto oli yli seitsemän miljardia euroa."


title: Attendo

text: Elokuussa 2017 yhtiö kertoi ostaneensa kahdeksaan hoivakotiin XL-kokoisen tablet-tietokoneen ikäihmisten ja omaisten yhteydenpitoa varten. Aiemmin yhtiön viihdekäyttöön hankkima hoivarobotti Lydia on ollut otsikoissa esimerkkinä hoitoalan digitalisoitumisesta.


title: Attendo

text: Yhtiö tiedotti 31.5.2017 ostaneensa hoivayhtiö Mikevan.


title: Attendo

text: Yhtiöllä on 370 hoivakotia eri puolilla Suomea (2019).


title: Attendo

text: Syksyllä 2009 Suomen Kuntaliitto vastusti perusteettomana Attendon edeltäjän MedOnen yksipuolista päätöstä vaatia korotusta kunnilta perimiinsä maksuihin vedoten sikainfluenssan mahdollisesti aiheuttamiin lisäkustannuksiin. Myöhemmin MedOne perääntyi vaatimuksissaan.


title: Attendo

text: Syksyllä 2012 paljastui, että Attendo houkuttelee lääkäreitä palvelukseensa tarjoamalla opastusta verosuunnittelussa. Yhtiön laskelmien mukaan lääkärit voivat välttää veroja jopa kymmeniä prosenttiyksikköjä, ja veroja kertyisi kolmessa vuodessa 100 000 euroa vähemmän lääkäriä kohti. Vuonna 2013 Finnwatch syytti Attendoa tulojen siirrosta veroparatiiseihin. Vuonna 2019 omistajapohjan muutosten myötä verovälttelyä ei yhtiön mukaan enää tapahdu.


title: Attendo

text: Tammikuussa 2019 uutisoitiin laajasti Attendon kilpailijan hoivakotimarkkinoilla, Esperin toiminnan ongelmista. 29. tammikuuta 2019 Yle uutisoi, että myös Attendon toiminnassa on ollut puutteita. Hoivakodeissa on ollut aliravittuja vanhuksia, vanhuksia on ulkoilutettu liian harvoin ja ongelmia on ollut myös vaippojen riittävässä vaihtamisessa.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Iisalmi)

text: Iisalmen Kustaa Adolfin kirkko eli Iisalmen vanha kirkko on 1780 käyttöön otettu puinen ristikirkko Iisalmessa. Museoviraston on luokitellut kirkon valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Ennen vuoden 1970 alussa tapahtunutta kunta- ja seurakuntaliitosta Kustaa Aadolfin kirkko oli Iisalmen maaseurakunnan kirkkona, kun taas kaupunkiseurakunta käytti vuonna 1934 valmistunutta uutta kirkkoa.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Iisalmi)

text: Iisalmen kirkkopitäjä on muodostettu 1620 Kuopion emäseurakunnan pohjoisosista. Aluksi se käsitti koko Ylä-Savon alueet, mutta myöhemmin siitä on erotettu kappeleiksi nykyiset Kiuruveden, Lapinlahden, Pielaveden, Sonkajärven ja Vieremän seurakunnat.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Iisalmi)

text: Iisalmen Kustaa Adolfin kirkko eli Iisalmen vanha kirkko on seurakunnan kolmas kirkkorakennus. Ensimmäinen tuhoutui tulipalossa 1700 ja toinen, muodoltaan ristikirkko, purettiin huonon kuntonsa vuoksi nykyisen kirkon valmistuttua.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Iisalmi)

text: Puista kirkkoa varten saatiin piirustukset Tukholman yli-intendentinvirastosta ja vuonna 1778 aloitetut rakennustyöt tehtiin kalajokelaisen kirkonrakentaja-rakennusmestari Simon Jylkkä-Silvénin johdolla vuosina 1779–1780. Kirkko vihittiin käyttöön 5. maaliskuuta 1780.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Iisalmi)

text: Kellotapuli on 1700-luvun puolivälistä, mutta tarkkaa rakentamisvuotta ei tiedetä. Vuonna 1752 tapuli tervattiin rakennusmestari Anders Brovallin johdolla, ja Mikael Toppelius maalasi sen vuonna 1756.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Iisalmi)

text: Kirkkoa on kunnostettu useaan otteeseen. Vuonna 1876 kirkkoa kunnostettiin sisä- ja ulkoarkkitehtuuriltaan ja sisustukseltaan arkkitehti F. A. Sjöströmin laatiman ehdotuksen mukaisesti, jolloin muun muassa sisäholvi purettiin. Vuonna 1927 kirkkoa muutettiin ja sisustusta uusittiin Rafael Blomstedtin suunnitelmien mukaan. Sen jälkeen kirkossa tehdyt muutokset ovat vähäiset.


title: Kustaa Aadolfin kirkko (Iisalmi)

text: Kirkon pohjoispuolella sijainnut kirkkoherranpappila siirrettiin Helsingin Seurasaaren ulkomuseoon. Pappilasta jäi jäljelle koivukuja ja suuri kivinavetta.


title: HMCS Bonaventure

text: HMCS Bonaventure oli Kanadan laivastossa palvellut Majestic-luokan lentotukialus. Kanada osti 1952 keskeneräisenä telakalla seisseen "HMS Powerfulin" Britannialta. Alus oli laskettu vesille helmikuussa 1945, minkä jälkeen se oli vain odotellut päätöstä kohtalostaan.


title: HMCS Bonaventure

text: Aluksen rakennetta muutettiin ja sille rakennettiin 8 asteen viistokansi, höyrykatapultit sekä vakautettu peililaskeutumisjärjestelmä. Alukselle asennettiin kaksiputkiset 3 tuuman 50 kaliiperin ilmatorjuntatykit neljälle runkoon valmistetulle hyllylle poiketen muista luokkansa aluksista. Hyllyt levensivät aluksen kokonaisleveyden 128 jalkaan. Kannelle asennettiin myös jarruvaijerit.


title: HMCS Bonaventure

text: Aluksen komentosilta suunniteltiin uudelleen, jolloin se samalla valmistui savuhormin ympärille aluksen oikealle puolelle. Sillan yläpuolelle rakennettiin korkea verkkorakenteinen masto alkuperäisen kolmijalkaisen tilalle. Mastoon asennettiin yhdysvalloista hankitut SPS-10-pintamaalitutka, SPS-12-ilmamaalitutka ja SPS-8-korkeudenilmaisututka..


title: HMCS Bonaventure

text: Alus otettiin 17. tammikuuta 1957 Kanadan laivaston palvelukseen "HMCS Bonaventurena". Kanada kääntyi ainoastaan Yhdysvaltojen puoleen hankkiessaan lentokaluston tukialukselleen. Lento-osastoksi hankittiin 30. marraskuuta 1955 -16. kesäkuuta 1958 Yhdysvaltain laivaston Quesant Pointin varikolta Rhode Islandilta 39 kpl McDonnell F2H-3 Banshee -suihkuhävittäjiä, jotka mahdollistivat rajallisen joka sään ilmapuolustuskyvyn lentotukialukselle. Lisäksi hankittiin laivue kaksimoottorisia Grumman Tracker -sukellusveneentorjuntalentokoneita sekä pieni määrä Sikorsky HO4S-3 -sukellusveneentorjuntahelikoptereita. Trackerit valmistettiin lisenssillä Kanadassa, jolloin ne saivat tyyppimerkinnäkseen CS2F-1 ja kehittyneempi versio CS2F-2. HO4S-3-helikopterit korvattiin 1960-luvun alussa American HSS-2 Sea Kingeillä, joista pari toimitettiin Yhdysvalloista ja loput koottiin Kanadassa.


title: HMCS Bonaventure

text: Viimeiset 11 Bansheeta poistettiin palveluskäytöstä 12. syyskuuta 1962, jolloin hankittiin lisää Trackereita. Alus muuttui samalla sukellusveneentorjunta-alukseksi.


title: HMCS Bonaventure

text: Aluksella toteutettiin modernisointi 1960-luvun lopulla, jolloin se oli Davies Shipbuildingin telakalla. Modernisoinnin yhteydessä sille asennetiin Fresnel-laskeutumisjärjestelmä sekä kanneltaputoamisverkot. Aluksen ilmatorjuntatykit korvattiin neljällä yksiputkisilla kolmituumaisilla ja etummaiset hyllyt poistettiin merenkulkuominaisuuksien parantamiseksi.


title: HMCS Bonaventure

text: Alus palveli, kunnes se poistettiin palveluksesta heinäkuussa 1970 hieman modernisoinnin jälkeen. Alus myytiin romutettavaksi.


title: INS Vikrant

text: INS Vikrant ()(aiemmin HMS "Hercules") oli Intian laivaston Majestic-luokan lentotukialus. Aluksen köli laskettiin 12. marraskuuta 1943 Vickers-Armstrongin Tynen telakalla, ja se laskettiin vesille 22. syyskuuta 1945.


title: INS Vikrant

text: Aluksen viimeistely suoritettiin Belfastissa, mutta rakentaminen keskeytettiin toisen maailmansodan päätyttyä, jolloin se jäi odottamaan tulevaa kohtaloaan. Aluksen viirinumero vaihdettiin R11:stä R49:ään.


title: INS Vikrant

text: Intian hallitus osti tammikuussa 1957 aluksen ja aluksen rakentamista jatkettiin Harland and Wolffin telakalla Belfastissa Pohjois-Irlannissa. Samalla alus modernisoitiin, jolloin sille rakennettiin viistokansi ja asennettiin höyrykatapultit. Samoin aluksen siltarakenteita muutettiin ja tehtiin runsaasti vähäisempiä muutoksia. Alukseen asennettiin täydellinen ilmastointi ja tutkat tyyppejä 277Q/293Q.


title: INS Vikrant

text: Intian Yhdistyneiden kuningaskuntien suurlähettiläs Vijayalakshmi Pandit vastaanotti 4. maaliskuuta 1961 aluksen ja nimesi sen INS "Vikrantiksi", vaikka alus oli edelleen Belfastissa. Aluksen ensimmäiseksi päälliköksi määrättiin kapteeni Pritam Singh.


title: INS Vikrant

text: INS "Vikrant" liitettiin 3. marraskuuta 1961 Bombayssa virallisesti Intian laivastoon, kun aluksella vierailivat pääministeri Jawaharlal Nehru sekä muita korkea-arvoisia vieraita.


title: INS Vikrant

text: Aluksen laivueiden kalustoksi hankittiin aluksi 24 Hawker Sea Hawk FGA.6 -hävittäjäpommittajaa 300. laivue muodostamiseksi heinäkuussa 1960 ja 12 Breguet Alize -sukellusveneentorjuntakonetta 310. laivueen muodostamiseksi.


title: INS Vikrant

text: Pakistan väitti vuonna 1965 upottaneensa "Vikrantin", vaikka alus oli tosiasiassa kuivatelakalla huollettavana.


title: INS Vikrant

text: "Vikrant" osallistui taisteluihin Pakistania vastaan 1971. Aluksen Sea Hawkit hyökkäsivät rannikkoliikennettä ja muita -kohteita Chittagongin alueella, ja Alizet suorittivat miinoitus- ja pommituslentoja.


title: INS Vikrant

text: "Vikrant" siirrettiin 1979 modernisoitavaksi, jonka aikana alukselle asennettiin uusi voimanlähde. Alus palasi palvelukseen 3. tammikuuta 1982. Alus oli uudelleen modernisoitavana joulukuusta 1982 helmikuuhun 1983, jolloin alus muutettiin operoimaan Sea Harrier -koneilla, jotka korvasivat Sea Hawkit. Aluksella palvelleet Alizet poistettiin vuonna 1989 palveluksesta, minkä jälkeen alukselle asennettiin hyppyri.


title: INS Vikrant

text: "Vikrant" oli Intian ainoa tukialus yli kahdenvuosikymmenen ajan, mutta 1990-luvun alussa alus todettiin auttamattomasti vanhentuneeksi sen heikon kunnon vuoksi. Aluksen huoltokaan ei mahdollistanut sen toimimista avomerellä. "Vikrant" poistettiin palveluksesta 31. tammikuuta 1997.


title: INS Vikrant

text: Alus huollettiin, ja se sijoitettiin museoalukseksi Mumbaihin. Se on ainoa säilynyt toisen maailmansodan aikainen brittiläinen lentotukialus.


title: Claudia Liliana González

text: Claudia Liliana González (s. 1969 Cali, Kolumbia) on kolumbialainen näyttelijä.


title: Claudia Liliana González

text: González opiskeli aluksi arkkitehtuuria, mutta päätti ryhtyä näyttelijäksi osallistuttuaan muutamille näyttelemisen kursseille. Vuoteen 1994 asti hän näytteli pienissä televisiorooleissa, kunnes hän sai Daniela Reyesin roolin menestyneessä telenovelassa "Café con aroma de mujer". Mentyään naimisiin González jätti näyttelemisen, mutta tauko jäi lyhyeksi sillä hän palasi vuonna 1998 telenovelaan "Amores como el nuestro". Vuodesta 2009 lähtien hän on näytellyt Lina Vargasin roolissa telenovelassa "Bermúdez".


title: Iisalmen uusikirkko

text: Iisalmen uusikirkko tai Pyhän Ristin kirkko on arkkitehti Eino Pitkäsen suunnittelema kirkko Iisalmessa. Vuonna 1933 aloitettiin rakennustyöt, ja kirkko vihittiin 14. lokakuuta 1934. Kirkko on päätytornillinen basilika. Tiilestä ja betonista rakennettu kirkko edustaa klassismiin perustuvaa uusasiallisuutta, joka jo muistuttaa funktionalismia vaaleine seinäpintoineen.


title: Iisalmen uusikirkko

text: Alttaritaulu on taiteilija Uuno Eskolan tekemä mosaiikkiteos ja esittää Ristiinnaulittua.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Australian kuninkaallinen laivasto () on Australian puolustusvoimien merellinen puolustushaara. Australian itsenäistyttyä 1901 aiemmat siirtomaalaivastot yhdistettiin muodostettaessa Brittiläisen kansainyhteisön laivastoa. Tästä varhaisesta laivastosta muodostettiin 1913 varsinainen Australian laivasto. Kuninkaallinen laivasto tuki edelleen sitä ja tarjosi Tyynellä valtamerellä lisäsuojaa läsnäolollaan toisen maailmansodan alkuvuosiin saakka, kunnes Japanin laajeneminen esti Kuninkaallisen laivaston toiminnan alueella.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Toisen maailmansodan aikana Australian laivasto laajeni voimakkaasti sen saadessa käyttöönsä lentotukialuksia, raskaita laivastoyksiköitä sekä rakennuttaessa useita sotalaivoja sekä keveitä partioaluksia.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Nykypäivän Australian laivasto on yksi suurimmista ja parhaiten varustetuista laivastoista Tyynenmeren alueella ja sillä on merkittävä rooli myös Intian valtamerellä sekä mahdollisuus toimia kaikkialla maailmassa tukemassa sotatoimia ja rauhanturvaoperaatioita.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Australian laivaston komentajana on vara-amiraali Russell Crane, joka vapautti 4. heinäkuuta 2008 edellisen komentajan vara-amiraali Russ Shaldersin tehtävästä.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Kansainliiton laivasto perustettiin 1. maaliskuuta 1901 ainoastaan kaksi kuukautta Australian tasavallan perustamisen jälkeen. Kuningas Yrjö V vahvisti 10. heinäkuuta 1911 nimen Kuninkaallinen Australian laivasto () käyttöönoton.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Ensimmäisen maailmansodan alussa Australian laivasto vastasi useiden Saksan eteläisen Tyynenmeren alueen siirtomaiden valtaamisesta sekä Australian kauppamerenkulun turvaamisesta Saksan Itä-Aasian laivastoa vastaan. Sodan edetessä pääosa laivaston aluksista liitettiin Kuninkaallisen laivaston yksiköihin Välimerellä ja Pohjanmerellä.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Sotien välillä laivaston koko pieneni rajusti, kunnes kansainvälisen politiikan kiristyessä aloitettiin modernisointi ja kasvaminen. Toisen maailmansodan alkaessa laivasto toimi osana Kuninkaallista laivastoa useiden alusten palvellessa Välimerellä. Tyynenmeren sodan syttyessä ja Kuninkaallisen laivaston alueella olleiden laivasto-osastojen tultua toimintakyvyttömiksi, Australian laivasto operoi entistä itsenäisemmin ja useammin liitettynä Yhdysvaltain laivastoon. Toisen maailmansodan päättyessä Australian laivasto oli viidenneksi suurin maailmassa.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Sodan päätyttyä laivaston kokoa leikattiin rajusti, mutta sen toimintamahdollisuudet laajenivat sen saadessa käyttöönsä muun muassa kaksi lentotukialusta. Laivasto osallistui alueen kriiseihin Koreassa, Vietnamissa ja Malesiassa osana joko Yhdysvaltain tai Britannian laivastoa. Kylmän sodan päättymisen jälkeen Australian laivasto on ollut osa laivastoyksiköitä Persianlahdella ja Intian valtamerellä, minkä lisäksi sillä on ollut merkittävä osuus Itä-Timorissa ja Salomonin saarilla tehdyissä sotilasoperaatioissa.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Australian laivaston esikunta sijaitsee Canberrassa ja sen komentajana on vara-amiraali. Esikunta vastaa Puolustusministeriön tekemien poliittisten päätösten toteuttamisesta sekä taktisten ja operationaalisten asioiden valvonnasta. Taktiset ja operationaaliset tehtävät kuuluvat Laivasto- ja Järjestelmäosastoille.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Laivasto-osasto () on hallinnollinen yksikkö, joka vastaa laivaston toiminnassa olevista yksiköistä sekä toiminnan suunnittelusta. Osaston komentajana on kontra-amiraali. Tämän viran edustaja periytyy Australian laivaston lippu-upseerin () tehtävästä, joka perustettiin 1911. Nimike vaihdettiin 1998 Australian merikomentajaksi () ja edelleen 1. helmikuuta 2007 Australian laivaston komentajaksi (). Merellä olevan laivaston komentajana toimii yhden tähden komentaja laivaston kommodori ().


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Järjestelmäosasto () on hallinnollinen yksikkö, joka valvoo koulutusta, ylläpitoa ja täydennyksiä. Osastoa perustettaessa 2000 osastonjohtajana oli kommodori, mutta virka on kesäkuussa 2008 muutettu kontra-amiraaliksi.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Osastojen lisäksi on seitsemän voimaryhmää (), jotka muodostavat varsinaisen toimivan osan. Näiden ryhmien johtajana toimivat joko kommodorit tai komentajat. Ryhmät ovat:


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Australian laivastolla on 2017 kaikkiaan 49 alusta, johon on laskettu mukaan fregatit, sukellusveneet, partioveneet sekä tukilaivat. Nykyaikaisen Australian laivaston tehtävänä on aluevesien puolustaminen sekä osallistua kansainvälisiin tehtäviin. Tällä hetkellä laivasto osallistuu monikansallisten joukkojen osana Irakin operaatioihin, tukee Yhdistyneitä Kansakuntia Itä-Timorissa sekä yhdessä Uuden-Seelannin laivaston kanssa Salomonin saarilla avustamassa alueella.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Laivastolla on kaksi varsinaista ja kolme pienempää tukikohtaa:


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Laivaston ilmavoimat tarjoaa laivastolle ilma-aseen. Australian laivaston ilmavoimien käytössä on ainoastaan helikoptereita, jotka on jaettu kolmeen laivueeseen. Laivaston ilmavoimat on sijoitettu HMAS Albatrossiin.


title: Australian kuninkaallinen laivasto

text: Australian laivastolla on kaksi raivaajasukeltajayksikköä, joiden tehtävänä on miinojen ja räjähteiden raivaus sekä erilaisesta taktiset operaatiot.


title: Pontema

text: Pontema on melko pieni järvi Utajärven kunnan Yli-Utoksen kylässä, joka on Sanginkylän sivukylä. Järvelle on yhteys myös Särkijärveltä ja Juorkunasta.


title: Pontema

text: Järvi sijaitsee Yli-Utokselta linnuntietä koilliseen noin viiden kilometrin päässä Utosjoen pohjoispuolella. Sinne menee metsäautotie sekä Yli-Utoksen että Särkijärven suunnalta. Järven laskujoki Pontemanoja laskee Utosjokea myöten Oulujokeen. Pienempi Montosenoja laskee lounaaseen suolle.


title: Pontema

text: Pontemaa ympäröivät joidenkin pienten rämeiden ohella kankaat ja se onkin ollut usean savottatyömaan ympäristönä. Metsäautotiet kiertävät lähes koko järven ympäri. Lähellä järveä, Kettusenkankaan laidalla Pontemanojan varrella on edelleen suuren kämppäkartanon alue päärakennuksineen ja vanhoine hevostalleineen.


title: Pontema

text: Järvi on melko matala ja rannoiltaan ruohottunut, mutta kirkasvetinen ja ympäröivien kangasmaiden takia osin hiekkarantainen. Järven kaloina ovat tyypilliset hauki, ahven ja särki. Pohjoispuolen Tulilahdessa on pieni luoto, etelälaidan niemet on kartassa nimetty Papinniemeksi, Kokkoniemeksi ja Saunaniemeksi. Entisaikojen metsäsaunoihin järven tienoilla viittaa myös järven länsirannan kankaan nimi Kestin Saunamaa ja siitä hieman luoteeseen oleva Lantonukonsaunamaa. Lantto-niminen talo sijaitsi Sanginkylässä Pontemasta kymmenisen kilometriä suoraan länteen. Pontemanhillikko-niminen suo samalla järven laidalla taas kertoo järveä ympäröivien rämeiden olleen hyviä hillan poimintapaikkoja.


title: William David Sanders

text: William David "Dave" Sanders (22. lokakuuta 1951 – 20. huhtikuuta 1999) oli yhdysvaltalainen tietotekniikan opettaja Columbinen lukiossa, Coloradossa. Hän toimi myös tyttöjen koripallo -ja softballjoukkueen valmentajana. Sanders tuli tunnetuksi evakuoidessaan yli 100 oppilasta koulussa sattuneessa verilöylyssä. Hän kuitenkin kuoli samana päivänä ehtimättä pelastaa itseään. Hän oli 47-vuotias.


title: William David Sanders

text: Kun ampujat saapuivat, kahvila oli melkein tyhjä. Sanders kiiruhti yläkertaan pelastamaan oppilaita piilottamalla heitä luokkahuoneisiin, kunnes Dylan Klebold ampui häntä takaaltapäin. Hän osui Sandersiä rintaan, olkapäihin, päähän ja kaulaan. Kaksi opettajaa raahasi hänet kemianluokkaan, missä hän kuoli verenhukaan ehtimättä saada apua.


title: William David Sanders

text: Sandersistä tuli kuolemansa jälkeen koulun sankari ja koulun koripallojoukkue nimettiin hänen mukaansa.


title: Jim (makeinen)

text: Jim on Fazerin valmistama täytesuklaapatukka, jota myydään 14 gramman kokoisena. Jim tuli myyntiin vuonna 1958. Se kuuluu siis Fazerin ensimmäisiin suklaapatukoihin. Jimin täyte sisältää vaahdotettua marmeladia ja munanvalkuaista.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan kuninkaallinen laivasto (, ) on Kanadan asevoimien merellinen osa. Kanadan kuninkaallinen laivasto perustettiin vuonna 1 helmikuuta 1968 jollein yhdistettiin 1968 maavoimien ja ilmavoimien kanssa, kun muodostettiin Kanadan asevoimat ). Ennen vuotta 1910 Britannian Kuninkaallinen laivasto vastasi alueen meripuolustuksesta.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan laivastoon kuului vuonna 2008 33 sotalaivaa, joista neljä sukellusvenettä. Sen palveluksessa oli 9 000 vakinaisessa palveluksessa olevaa merimiestä ja 4 000 reserviläistä. Laivaston päämaja sijaitsee Ottawassa, Ontariossa, mistä se johtaa kolmea osastoa:


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Canadian Forces Maritime Command eli MARCOM muodostettiin 1. helmikuuta 1968 yhdistettäessä Kanadan asevoimien puolustushaarat, jolloin sen päämaja sijoitettiin Atlantin merivoimien päämajan yhteyteen Halifaxiin. Yhdistymisen seurauksena laivaston univormut vaihdettiin vihreisiin kaikkien aselajien yhteiseen univormuun sekä otettiin käyttöön yhteiset arvoasteet maavoimien ja ilmavoimien kanssa. Yhdistymisen jälkeen ainoastaan olkamerkit ja lakit paljastivat merimiehet.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: MARCOM palasi 1970 perinteisiin laivaston arvoasteisiin. Kanadan asevoimat ottivat käyttöön 1987 kussakin aselajissa omat univormut, jolloin laivaston univormut palasivat vanhaan lukuun ottamatta upseereiden aiemman kahdeksannappisen takin vaihtumista kuusinappiseen ja huivin pois jättämistä. Lisäksi komentajan nauha jätettiin pois ja arvoasteet merkittiin samoin kuin maavoimissa.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan asevoimien järjestelmä oli ensimmäinen kerta, jolloin nykyaikaisiin asevoimiin luotiin yhdenmukainen komentohierarkia kaikkiin aselajeihin ja puolustushaaroihin. Luomisen yhteydessä myös laivaston ilmavoimista tehtiin laivaston lentorykmentti (), joka siirrettiin 1975 perustettujen Kanadan ilmavoimien ( alaisuuteen.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: MARCOMin päämaja sulautettiin 1990-luvun puolessa välissä osaksi Kansallista päämajaa ()Ottawassa samassa yhteydessä kuin AIRCOMin päämaja siirrettiin Winnipegistä ja maavoimien päämaja Saint-Hubertista Quebecista.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan hallitus ilmoitti 16. elokuuta vuonna 2011 että "Canadian Forces Maritime Commandin nimeksi tulee vanha Royal Canadian Navy"'.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan kuninkaallisen laivaston yksiköt perustettaessa kokivat joitakin muutoksia. Ainoa palveluksessa ollut lentotukialus HMCS Bonaventure (CVL 22) oli toisen maailmansodan lopulla valmistunut ja siten lähellä käyttöikänsä loppua, joten 1970-luvun alussa päätettiin alus poistaa palveluksesta ilman korvaavaa alusta ja keskittyä perinteisimpiin aluksiin.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Aluskannan kasvattaminen aloitettiin 1972 neljällä Iroquois-luokan hävittäjällä, jotka perustuivat Britannian Kuninkaallisen laivaston Tribal-luokan aluksiin. Vuosikymmenen puolessa välissä laivasto pyrki hankkimaan uuden helikopterein varustetun fregatti-luokan palvelukseen korvaamaan vanhentumassa olevat St. Laurent-, Restigouche-, Mackenzie- ja Annapolis-luokkien alukset. Alusluokaksi valittiin niin kutsuttu Kanadan partiofregatti () tyypin alukset, joiden hankinnalle saatiin hallituksen valtuutus 1980-luvun alussa. Luokan aluksista kuusi valmistettiin 1980-luvun lopulla, jolloin luokka nimettiin Halifax-luokaksi ja samalla ilmoitettiin kuuden samanlaisen aluksen tilaamisesta. Kaikki luokan alukset rakennettiin Kanadassa.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Iroquois-luokan alukset päätettiin 1980-luvun puolivälissä modernisoida ja samalla muuttaa ilmatorjuntahävittäjiksi, jolloin aluksiin asennettiin Standard SM-2 ilmatorjuntaohjukset. Ohjelma sai nimen TRUMP ().


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Uudet Kingston-luokan rannikkopuolustusalukset otettiin palvelukseen 1990-luvulla, jolloin Kanadan kuninkaallisen laivaston miinantorjunta ja valvontakyky parani merkittävästi. Luokan alusten miehistöinä käytetään reserviläisiä, jolloin ne toimivat samalla koulutusaluksina.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan kuninkaallisen laivaston alukset ottavat osaa Naton Atlantin joukkoihin (), osallistuvat harjoituksiin Norjan rannikolla tukien Kanadan sotilaallisia sitoumuksia Pohjois-Skandinavian alueella, partioivat Pohjois-Atlantilla ja Tyynellä valtamerellä valvoen Kanadan etuja ja suorittaa sukellusveneiden valvontaa Luoteis-Atlantilla osana Nato-joukkoja.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan kuninkaallinen laivaston kiirehti elo–syyskuussa 1990 Restigouche-luokan saattuehävittäjä HMCS Terra Novan, Iroquois-luokan hävittäjän HMCS Athabaskanin ja tukilaiva HMCS Protecteurin modernisointia Persianlahden sodan vuoksi. Alukset tukivat Persianlahden alueella olevia joukkoja operaatio Desert Shieldissä ja myöhemmin operaatio Desert Stormissa suojaten alueella olleita muita aluksia.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Kanadan kuninkaallinen laivaston osallistui 1990-luvun lopulla Adrianmerellä entisen Jugoslavian rannikon edustalla NATOn laivasto-osastoon Kosovon kriisin aikana. Se myös osallistui operaatio Apolloon eli Kanadan terrorisminvastaiseen operaatioon. Yhteensä 20 Kanadan kuninkaallisen laivaston alusta on palvellut Persianlahdella.


title: Kanadan kuninkaallinen laivasto

text: Palveluksessa olevaan laivastoon kuuluu 33 pinta-alusta ja sukellusvenettä sekä runsaasti erilaisia tukilaivoja. Kalusto on suurin piirtein jaettu tasan Atlantille ja Tyynelle valtamerelle, vaikka Atlantilla onkin hieman enemmän kalustoa. Laivastoon kuuluu lisäksi lentokalustoa, joka on kuitenkin hallinnollisesti liitetty osaksi 1 Canadian Air Divisionia:


title: Sally Pearson

text: Sally Pearson (o.s. McLellan, s. 19. syyskuuta 1986 Sydney) on australialainen yleisurheilija ja olympiavoittaja, jonka päälaji on 100 metrin aitajuoksu.


title: Sally Pearson

text: Pearson voitti vuonna 2003 alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa kultaa 100 metrin aitajuoksussa ja sijoittui 200 metrillä viidenneksi sekä juoksi Australian viestijoukkueessa, joka hylättiin alkuerissä. Pariisin MM-kilpailuissa hän oli myös mukana viestijoukkueessa, joka jäi alkueriin. Vuonna 2004 hän sijoittui alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa pronssille 100 metrillä ja neljänneksi 100 metrin aitajuoksussa sekä viidenneksi 4×100 metrin viestissä.


title: Sally Pearson

text: Pearson sai Melbournen Kansainyhteisön kisoissa 2006 pronssia 4×100 metrin viestissä, sijoittui seitsemänneksi 100 metrillä ja kaatui 100 metrin aitajuoksun loppukilpailussa. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän selviytyi sekä 100 metrillä että 100 metrin aitajuoksussa välieriin. Pikaviestissä Australian joukkue jäi alkueriin. Pekingin olympialaisissa 2008 Pearson juoksi 100 metrin aitajuoksussa hopealle. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui viidenneksi.


title: Sally Pearson

text: Pearson voitti maanosien cupissa 100 metrin aitajuoksun 2010. Saman vuoden Delhin Kansainyhteisön kisoissa hän sai kultaa 100 metrin aitajuoksussa ajalla 12,67. Hän voitti alun perin myös 100 metrin juoksun, mutta hylättiin englantilaisten tekemän protestin jälkeen varaslähdön takia. Daegun MM-kilpailuissa 2011 Pearson juoksi välierissä uuden Oseanian ennätyksen ja kautta aikain viidenneksi parhaan ajan 12,36. Samana päivänä loppukilpailussa hän paransi aikaansa toistamiseen voitettuaan maailmanmestaruuden kautta aikain neljänneksi parhaalla ajalla 12,28. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän voitti maailmanmestaruuden ajalla 7,73. Samana vuonna hän voitti Lontoon olympialaisissa kultaa olympiaennätyksellä 12,35.


title: Sally Pearson

text: Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Pearson sijoittui 100 metrin aitajuoksussa hopealle ajalla 12,50. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän sai hopeaa 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,85. Hän voitti 100 metrin aitajuoksun Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 ajalla 12,67. Pearson ei osallistunut Pekingin MM-kilpailuihin 2015 ja Rion olympialaisiin 2016 loukkaantumisten takia. Hän voitti 100 metrin aitajuoksun maailmanmestaruuden Lontoossa 2017 ajalla 12,59. Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018 hän karsiutui 60 metrin aitojen välierissä.


title: Sally Pearson

text: Pearson pitää hallussaan 100 metrin aitajuoksun Oseanian ennätystä 12,28 s. Hän on voittanut Australian-mestaruuden 100 metrillä vuosina 2005–2007, 2009, 2011 ja 2014, 200 metrillä vuonna 2011 sekä 100 metrin aitajuoksussa vuosina 2005–2007, 2009, 2011, 2014–2015 ja 2017–2018.


title: Sally Pearson

text: Sally McLellan avioitui vuonna 2010 Kieran Pearsonin kanssa ja vaihtoi sukunimekseen Pearson.


title: Paulão (jalkapalloilija, 1985)

text: Paulão (oik. Paulo Eduardo Rodrigues Lima, s. 16. lokakuuta 1985 Florianópolis, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa PoPaa. 187 senttimetriä pitkän Paulãon pelipaikka on keskuspuolustaja.


title: Paulão (jalkapalloilija, 1985)

text: Loukkaantuneen Juha Luoman korvaajaksi hankittu Paulão siirtyi PoPaan 30. heinäkuuta 2009 allekirjoittaen loppukauden kattavan sopimuksen, johon sisältyy optio seuraavasta kaudesta.


title: Turku 1500-luvulla

text:
1500-luvun alussa, unioniriitojen yhteydessä tanskalaiset hävittivät kaupunkia kahdesti, vuonna 1509 Otto Rudin johdolla ja 1522 amiraali Sören Norbyn johdolla.
Kalmarin unioniin liittynyt tanskalaisten valta päättyi ja Kustaa Vaasan valta alkoi Turussa syksyllä 1523, kun Eerik Flemingin johtamat joukot löivät tanskalaiset Kupittaalla ja kaupungin keskustassa käydyissä taisteluissa sekä myöhemmin Kuusiston linnassa.


title: Turku 1500-luvulla

text: Rauhan alettua Kustaa Vaasa tutustui perusteellisesti valtakuntansa eri osiin. Kesällä 1530 oli vuorossa Suomi, joka oli sotien jälkeen pysynyt uskollisena Kustaalle. Kuninkaan ensimmäisen Suomen vierailun keskipisteenä oli Turun linna, jossa hän asui käyntinsä ajan elokuusta syyskuun toiselle viikolle. Kustaalle linnasta näyttää jääneen varsin synkkä kuva, mikä ilmenee hänen myöhemmistä kirjeistään. Turun linna oli 1500-luvun alussa hyvin vanhanaikainen, sen viimeiset laajat korjaukset oli tehty lähes sata vuotta aikaisemmin.


title: Turku 1500-luvulla

text: Vanhanaikaisuutta lisäsi Kustaan mielestä myös se, että ruotsalaisia linnoja oli jo tuossa vaiheessa uudistettu renessanssi rakennusihanteita vastaaviksi.


title: Turku 1500-luvulla

text: Uusi kuningas toi mukanaan myös uskonpuhdistuksen. Ensimmäinen uutta oppia saarnannut oli Pietari Särkilahti. Pietari Särkilahden oppilas Mikael Agricola jatkoi uskonpuhdistusta ensin katedraalikoulun rehtorina ja sittemmin piispana. Reformaation myötä katosivat kirkkojen ylellisyys ja munkit. Samalla sairaiden ja köyhien hoito kuitenkin heikkeni kirkon menettäessä omaisuuttaan ja tulojaan.


title: Turku 1500-luvulla

text: Kaupan saralla suuri muutos oli saksalaisten vaikutusvallan väheneminen, johon Kustaa Vaasa aktiivisesti vaikutti. Alun ongelmien jälkeen ulkomaankauppa alkoi kuitenkin kasvaa voimakkaasti. Vuosina 1549–1563 kauppa kaksinkertaistui, mikä näkyi parantuneena elintasona ja ylellisyystavaroita tuottavien käsityöläisten määrän lisääntymisenä.


title: Turku 1500-luvulla

text: 4. kesäkuuta 1556 Juhana III sai käskyn isältään Kustaa Vaasalta "että hän kiiruusti lähtee Kuninkaallisen Majesteetin luo", joka tällöin oli vierailulla Turussa. Jo saman kuun lopulla, 27. kesäkuuta, muutamaa päivää ennen paluutaan Tukholmaan, Kustaa antoi Turun linnassa läänityskirjan, jonka mukaan Juhana sai hallittavakseen Suomen herttuakunnan joka sisälsi nykyiset Varsinais-Suomen, Satakunnan ja Ahvenanmaan alueet. Uutta Suomen herttuakuntaa alkoi johtamaan nyt Suomen herttuana vain 18-vuotias Juhana III. Nuori Juhana oli Turun linnassa ajoittain yksinäinen ja turhautunut. Ruotsalainen hovineiti Kaarina Hannuntytär oli nuoren Juhanan vihkimätön vaimo ja synnytti hänelle neljä lasta.


title: Turku 1500-luvulla

text: Vuonna 1562 Juhana avioitui Puolan kuninkaan sisaren, Katariina Jagellonican kanssa ja Turun linnassa alkoi loistelias renessanssielämä. Herttuan ja herttuattaren kautta Turkuun tulivat renessanssin ajan uudet ruokailutottumukset, taideharrastukset ja muoti. Turkulaiset saivat nähdä välähdyksiä keskieurooppalaisesta loistosta. Turun linnan salit koristeltiin kuvakudoksilla ja taide-esineillä, ja juhlat seurasivat toisiaan. Juhana III johti Suomea melko itsenäisin ottein, vaikka kyseessä olikin Ruotsin kuninkaan alaisuudessa ollut alue.


title: Turku 1500-luvulla

text: Linnan loistokaudesta ei tullut pitkäaikaista. Kustaa Vaasan kuoleman jälkeen vuonna 1560 valtaistuimelle nousseen Juhanan veljen Eerik XIV:n ja Juhanan välille syntyi erimielisyyksiä Juhanan itsenäisen ulkopolitiikan ja Eerikin epäluuloisuuden vuoksi. Kuningas antoi valloittaa Turun linnan kesällä 1563, ja vain yhdeksän kuukautta Katariina Jagellonican saapumisen jälkeen herttuapari vietiin vangittuna Ruotsiin. Samalla tyhjennettiin Turun linna kalustosta ja sisustuksesta.


title: Turku 1500-luvulla

text: Osat vaihtuivat myöhemmin, kun Eerik joutui luopumaan kruunustaan vuonna 1568. Hänet siirrettiin pari vuotta myöhemmin vangiksi Turun linnaan. Kun Eerik kuoli 1577, hänen puolisolleen ja lapsilleen lahjoitettiin Kangasalan Liuksialan kartano, jossa Kaarina Maununtytär vietti elämänsä loppuvuodet.


title: Turku 1600-luvulla

text: 1600-luvun Turku, oli aiempia vuosisatoja rauhallisempi. Vielä Ruotsin sisällissota 1590-luvulla toi rauhattomuutta Turkuun, mutta 1600-luvulla kaupunki ei enää joutunut taistelutantereeksi. 1600-luvulla Turun asema laajan alueen keskuksena korostui entisestään, kun sinne perustettiin lukuisia uusia hallinto- ja koululaitoksia. Lääninhallitus kaupunkiin perustettiin vuonna 1617, Turun hovioikeus 1623, lukio 1630 ja Turun akatemia, Suomen ensimmäinen yliopisto, vuonna 1640. Ruotsi sai Itämeren alueella itselleen suurvalta-aseman, kun muut valtiot olivat 1600-luvun alun aikana heikentyneet.


title: Turku 1600-luvulla

text: Valistunut hallitsija kuningatar Kristiina antoi käskyn perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen yliopisto, Turun akatemia, vuonna 1640. Hanketta tukivat vahvasti myös kenraalikuvernööri Pietari Brahe ja Turun piispa Isaacus Rothovius. Suurvaltakaudella koulutukseen ja sivistykseen alettiin kiinnittää Ruotsissa aiempaa enemmän huomiota.


title: Turku 1600-luvulla

text: Turun Akatemia oli Ruotsin kolmas yliopisto. Pohjoismaiden vanhinta, Uppsalan yliopistoa kehitettiin, ja kruunu perusti uusia yliopistoja Turun ohella Tarttoon (1632) ja Lundiin (1666). Turussa yliopiston perustaminen toteutettiin käytännössä muuttamalla Turun kymnaasi yliopistoksi ja nimittämällä useimmat sen opettajat professoreiksi. Uuden yliopiston avajaiset pidettiin 15. heinäkuuta 1640.


title: Turku 1600-luvulla

text: Turun noin 3 000 hengen väestöä eivät enää 1600-luvulla muodostaneet ainoastaan papit, kauppiaat, käsityöläiset ja palvelijat, vaan myös ensimmäistä kertaa suuri joukko virkamiehiä, opiskelijoita ja yliopiston henkilökuntaa. Ensimmäinen Suomeen nimitetty kenraalikuvernööri otti kaupungin asuinpaikakseen 1620-luvulla. Sittemmin kreivi Pietari Brahe toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637–1640 ja 1648–1654 tehtävänään alueen hallinnon hoitaminen. Tätä tehtävää varten Turun linnassa oli kenraalikuvernöörin virasto.


title: Leväsentie

text: Leväsentie on Kuopiossa kulkeva kulkuväylä. Tien pituus 4,3 kilometriä, ja se on osa seututietä 553. Tie on 1+1 kaistainen, mutta sillä on erittäin lyhyitä nelikaistaisia osuuksia: Tasavallankadun risteys, noin 100 metriä ja Kolmisopentien/Rauhalahdentien risteys, noin 100 metriä. Tiellä on kolme liikennevalo-ohjattua risteystä.


title: Leväsentie

text: Tiellä kulkevat seuraavat linja-autonumerot: 20, 21 ja 27.


title: Turku 1700-luvulla

text: 1700-luvun aikana Turussa tapahtui suuri teollisuuden nouseminen ja väkiluku lähti suureen nousuun. Toisaalta Itämeren alueen poliittisessa kehityksessä tapahtui 1600-luvun lopussa ja 1700-luvun alussa käänne Ruotsin suurvalta-asemaa vastaan. Ruotsin asema oli perustunut muiden Itämeren valtioiden tilapäiseen heikkouteen; Venäjällä oli ollut pahoja sisäisiä vaikeuksia, Puolan hallitus oli rakenteeltaan voimaton, Pohjois-Saksa heikkeni 30-vuotisessa sodassa kuten myös tuleva suurvalta Preussi. 1600-luvun lopulla syntyi vahva Ruotsia vastaan suunnattu liittoutuma, jossa menetettyjä maakuntiaan sureva Tanska oli innokkaana aloitteentekijänä. Ruotsin kuninkaaksi julistetun vain 15-vuotiaan Kaarle XII:n nuoruus ja kokemattomuus houkutteli naapurivaltoja liittoutumaan Ruotsia vastaan ja Suuri Pohjan sota aloitettiin vuonna 1700.


title: Turku 1700-luvulla

text: Turunkin 1600-luvun suotuisa kasvu tyrehtyi vuosina 1700 – 1721 sodan ja sitä seuranneen miehityksen vuoksi. Venäläisten Suomen miehityksestä ryhdyttiin myöhemmin käyttämään nimitystä isoviha. Kesällä 1713 venäläiset valtasivat koko Etelä-Suomen, ja 28. elokuuta 1713 he marssivat 4000 miehen joukolla Turkuun. Kaupunki oli joukkopaon jäljiltä lähes tyhjä, kun tsaari Pietari Suuri saapui sinne syyskuun alussa. Varsinais-Suomeen sijoitettiin venäläisiä joukkoja ja Turkuun kerättiin muonaa ja varusteita Ruotsiin aiottua hyökkäystä varten. Turku oli Isonvihan aikana venäläisen miehityshallinnon keskus, ensin vuosina 1714-1717 sotilashallinnon ja myöhemmin vuosina 1717-1721 siviilihallinnon.


title: Turku 1700-luvulla

text: Turun akatemian täytyi olla suljettuna vuoteen 1721 saakka, ja se toimi nimellisesti Uppsalan yliopiston yhteydessä, vaikkei varsinaista toimintaa ollutkaan. Myös akatemian kirjapaino sekä kaupungissa toiminut Gezeliusten kirjapaino evakuoitiin Tukholmaan ennen kaupungin miehittämistä. Miehitys ja sota-aika päättyivät Uudenkaupungin rauhaan 1721, mutta ajanjakso painui mieliin, ja sen tapahtumia puitiin muun muassa käräjillä pitkin 1720-lukua. Venäläisiä asettui jonkin verran myös asumaan Suomeen joukkojen vetäydyttyä, eikä maininta venäläissotilaasta lapsen isänä ole kovin harvinainen tuon ajan kirkonkirjoissa. Verisen miehityksen lisäksi suomalaisia verotti rutto, joka vei Helsingissä ja Turussa hautaan joka kolmannen asukkaan. Puolen miljoonan asukkaan kansasta oli jäljellä nälkävuosien, ruton ja isonvihan päättyessä noin 300 000.


title: Turku 1700-luvulla

text: Sodan päättymisen jälkeen kaupungissa koettiin rauhan aika, kunnes hattujen sodan aikana kaupunki miehitettiin jälleen vuosina 1742-1743 pikkuvihan myötä. Pikkuviha oli edelliseen miehitykseen verrattuna paljon verettömämpi ja rauhansopimus, Turun rauha, solmittiin Turussa 7. elokuuta 1743. 1700-luvun jälkipuolisko oli edeltäjäänsä sodattomampi, eikä kaupunki enää joutunut toimimaan taistelutantereena. Turkulaiset sotilaat kuitenkin osallistuivat muun muassa Seitsenvuotiseen sotaan vuosina 1756-1762 ja Kustaan sotaan vuosina 1788-1790.


title: Turku 1700-luvulla

text: 1700-lukua leimasi kaupungissa myös teollisuuden kasvu. Turussa toimi 1700-luvulla kaksi valtakunnan suurimpiin kuulunutta tupakkatehdasta. Laivojen rakentaminen alkoi Turussa vuonna 1732 perustetulla Åbo Gamla Skeppswarf -telakalla, ja telakkateollisuudesta kehittyi aikaa myöten kaupungin merkittävin teollisuudenhaara.


title: Turku 1700-luvulla

text: Myös asukasluku nousi ja oli vuosisadan vaihtuessa jo noin 11 000. 1700-luvun lopulla myös kulttuuri ja tiede kukoistivat kaupungissa. Tästä esimerkkeinä olivat esimerkiksi ensimmäisen kasvitieteellisen puutarhan ja laboratorioiden perustaminen, sekä Suomen vanhimman sanomalehden Tidningar Utgifne Af et Sällskap i Åbo ilmestyminen vuonna 1771. Vuonna 1790 Turussa perustettiin myös Suomen vanhin yhä toimiva yhdistys, Musikaliska Sällskapet i Åbo eli Turun Soitannollinen Seura.


title: S4 league

text: S4 League on Pentavisionin kehittämä kolmannen persoonan ammuntapeli, jota pelataan online-moninpelinä. Euroopassa S4 Leagueta isännöi Alaplaya (avoin myös Euroopan ulkopuolelle) ja Koreassa Pmang.


title: S4 league

text: Pelin nimen osa "S4" viittaa sanoihin Stylish, eSper, Shooting ja Sports. eSperillä viitataan "kykyihin", mitä hahmoilla on pelin virtuaalimaailmassa.


title: Käyttövapaus

text: Käyttövapaus tarkoittaa omistajan oikeutta käyttää esinettä ja oikeutta vaatia, etteivät sivulliset estä tai häiritse esineen käyttöä. Omistusoikeuteen kuuluu omistajan kompetenssi, dynaaminen suoja ja omistajanhallintaoikeus, joka muodostuu käyttövapaudesta ja staattisesta suojasta. Käyttövapaus ei voi olla samanaikaisesti usealla henkilöllä tai oikeushenkilöllä, paitsi jos kyseessä on yhteisomistus. Käsitettä käytetään myös muiden kuin esineen omistajan käyttöoikeudesta. Esimerkiksi käyttö- ja vuokraoikeuden haltija saa käyttää esinettä säädösten ja asianomaisten sopimusten määrittämin tavoin.


title: Käyttövapaus

text: Käyttövapauden suojaa voidaan saada omistajankanteella, vahingonkorvauskanteella, turvaamistoimilla, virka-avulla ja esittämällä rangaistusvaatimus. Käyttövapauden rajoitukset koskevat tavallisesti kiinteistöjä. Tällaisia rajoittavia säännöksiä sisältyy ympäristö-, kaavoitus- ja rakennuslainsäädäntöön. Kiinteistöjen käyttöä rajoittavat muun muassa maa-aineslaki, metsälainsäädäntö, jätelaki, terveydensuojelulaki, luonnonsuojelulaki ja muinaismuistolaki sekä jokamiehenoikeus.


title: Kiinteistön vaihto

text: Kiinteistön vaihto on kiinteistön luovutustoimi, jossa vastikkeen pääosan muodostaa toinen kiinteistö. Kiinteistön kauppa on vastikkeellinen luovutus, jossa muu kuin kiinteä omaisuus muodostaa vastikkeen pääosan. Kiinteistönvaihto on melko harvoin käytetty toimenpide, mutta sitä tarvitaan esimerkiksi maatilojen tilusjärjestelyissä ja toteutettaessa kaavajärjestelyjä. Kiinteistönvaihtoon sovelletaan soveltuvin osin kiinteistön kauppaa koskevia säännöksiä kaupan muodosta, saannonmoitteesta ja kaupanvastuusta. Vaihtoon ei kuitenkaan sovelleta etuosto-oikeutta. Pelkässä kiinteistönvaihdossa osapuolet yleensä edellyttävät, että kiinteistöt ovat samanarvoiset. Useimmiten toinen sopijapuoli joutuu maksamaan myös muuta vastiketta, kuten rahaa tai osakkeita, välirahana arvojen erotuksen verran.


title: Esirukous

text: Esirukous on rukous toisen ihmisen, ihmisryhmän tai asian puolesta. Kristillisten kirkkojen jumalanpalveluksissa on kirkon alkuajoista lähtien luettu esirukouksia kirkon, seurakunnan, papiston, valtakunnan ja sen hallitsijan, köyhien, sairaiden, leskien, orpojen, maailmanrauhan, sadon ja suotuisten ilmojen puolesta.


title: Esirukous

text: Raamatussa jo Abraham rukoili kuningas Abimelekin puolesta ja Jumala päästi tämän kirouksesta. Vanhassa testamentissa esirukous oli etenkin profeettojen tehtävä. Uudessa testamentissa kehotetaan pitämään esirukouksia kaikkien ihmisten ja kaikkien vallanpitäjien puolesta, jotta tyyni ja rauhallinen elämä mahdollistuisi.


title: Aksios

text: Aksios (, ) on ortodoksisessa kirkossa pappeuteen vihittäessä käytetty huudahdus.


title: Aksios

text: Kheirotonian ja kheirotesian toimittamiseen kuuluu oleellisena osana se, että vihkivä piispa varmistaa kohta kohdalta vihittävän otollisuuden: joka kerta kun vihittävää puetaan toimitusvaatteisiin, piispa näyttää kyseisen vaatteen kirkkokansalle ja papistolle sekä lausuu kysyvään sävyyn: "Aksios". Tähän vastataan: "Aksios, aksios, aksios!", jonka jälkeen kyseinen vaate puetaan. Koko toimituksen jälkeen sama toistetaan vielä kerran ja uusi vihitty on valmis tehtäviinsä. Igumeniaa vihittäessä sana kuuluu ""Aksia""


title: Aksios

text: Samoin silloin kun toimitetun piispan tai papin vaalin tulos luetaan julki, piispa tai vanhin läsnä olevista papeista lausuu: "Aksios", johon vastataan kolminkertaisesti.


title: Helene (nimi)

text: Helene on monissa maissa esiintyvä naisen etunimi, Helena-nimen muunnelma. Suomessa on heinäkuun 2017 loppuun mennessä ollut kirjoilla 2 090 Helene-nimistä naista ja alle viisi miestä Nimeä ei tässä muodossa esiinny suomalaisessa almanakassa, mutta Helenan nimipäivä on 31. heinäkuuta.


title: Helene (nimi)

text: Ranskassa nimi kirjoitetaan "Hélène", mutta sen loppu-e:tä ei lausuta.


title: Heinäperhoset

text: Heinäperhoset ("Satyrinae") on täpläperhosten ("Nymphalidae") alaheimo, joka joskus luetaan omaksi heimokseen. Heinäperhosia tunnetaan maailmanlaajuisesti yli 2400 lajia. Uusimpien tutkimusten mukaan ne eivät välttämättä muodosta monofyleettistä ryhmää.


title: Heinäperhoset

text: Heinäperhosilla on hyvin vähän koko ryhmää yhdistäviä ulkoisia tuntomerkkejä. Käytännössä tällaisia ovat etusiipien tyviosan voimakkaasti laajentuneet siipisuonet, takasiipien diskaalisaran sulkeutuminen sekä perhosen keskiruumiin sivujen anepisternum-levyn pieni koko. Toukkien peräpää on kaksihaarainen. Alaheimon lajit ovat yleensä pieniä tai keskikokoisia päiväperhosia, joiden siivet ovat ruskeansävyiset – vain harvoilla lajeilla siniset, valkoiset tai läpinäkyvät – ja siivissä on tyypillisiä silmätäpläkuvioita, joiden määrä vaihtelee suuresti lajista ja joskus yksilöstäkin riippuen. Heinäperhoset ovat yleensä melko hyviä lentäjiä, mutta ne eivät liitele lentonsa aikana, kuten monet muut täpläperhosten heimon lajit. Lento on usein poukkoilevaa ja tanssahtelevaa. Useimmat heinäperhoset vierailevat kukilla mettä imemässä.


title: Heinäperhoset

text: Monista muista täpläperhosryhmistä poiketen heinäperhosten lajimäärä on suuri sekä tropiikissa että lauhkeilla alueilla. Heimon levinneisyys on kosmopoliittinen ja joillakin eristyneillä alueilla, kuten Uudessa Seelannissa, Uudessa Kaledoniassa ja Fidžillä, tavataan alueille endeemisiä heinäperhossukuja.


title: Heinäperhoset

text: Nimensä mukaisesti monen lajin toukkien ravintokasveina ovat eri heinälajit, mutta joukkoon kuuluu myös joitakin kaksisirkkaisilla kasveilla eläviä lajeja. Joillakin lajeilla esiintymisrunsaus vaihtelee vuodesta riippuen erikoisella tavalla: esim. eräät lajit voivat puuttua lennosta kokonaan parillisina vuosina, ja parittomina vuosina ne taas ovat lennossa. Tämä johtuu siitä, että toukan kehitys vie kaksi vuotta aikaa.


title: Heinäperhoset

text: Suomesta on tavattu 22 heinäperhoslajia.


title: Nuoret siivet

text: Nuoret siivet on Reino & The Rhinos -yhtyeen huhtikuussa 2009 julkaistu EP. EP on julkaistu Backstage Alliance -levy-yhtiön kautta.


title: Tähän tyyliin

text: Tähän tyyliin on Reino & The Rhinos -yhtyeen ensimmäinen studioalbumi. Albumi on julkaistu Backstage Alliance -levy-yhtiön kautta 2. huhtikuuta 2008.


title: Tähän tyyliin

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 29, ja se pysyi listalla yhteensä neljä viikkoa.


title: Fabulous Four

text: Fabulous Four oli vuosina 1964–1968 toiminut ruotsalainen popyhtye. Yhtye sai alkunsa, kun kaksi The Sharks -yhtyeessä soittanutta kaveria, Ulf Arvidsson (kitara ja laulu) ja Björn Magnusson (kitara ja laulu), lyöttäytyivät yhteen kahden entisen The Beatmakers -yhtyeen jäsenen Lalla Hanssonin (basso ja laulu) ja Jan Sandelinin (rummut) kanssa. Levytyssopimus syntyi heti seuraavana vuonna Fontana-nimisen levy-yhtiön kanssa ja yhtye teki ensisinglen ”I still love you / Boom boom”, joka ei vielä kuitenkaan menestynyt. Yhtyeeltä ilmestyi vielä pikkuhitti ”After all”, jonka jälkeen alkoi yhtyeen menestyskausi, sillä tämän jälkeen Ruotsin listan ensimmäiseksi nousi ”Puff the Magic Dragon”, joka on alun perin Peter, Paul and Maryn menestyshitti. Levyllä kosketinsoitinta soittaa vierailevana jäsenenä Hep Starsin Benny Andersson. Tämän jälkeen Ruotsin listoille nousivat vielä ”Island in the sun” (viides lista), ”Rhythm of the rain” (seitsemäs lista) ja ”Don’t go out into the rain” (neljäs lista).


title: The Hounds

text: The Hounds oli vuosina 1965–1968 toiminut ruotsalainen popyhtye. Yhtyeen perusti Henrik Salander (kitara), joka tapasi Jan Ahlénin (laulu), joka ehdotti kavereitaan Lars Wallanderia (kitara ja laulu) ja Janne Önnerudia (rummut) mukaan. Mukaan saatiin vielä Jan Bråthe (basso ja laulu) ja The Hounds oli syntynyt. Vuoden kuluttua yhtye teki kaksi ensimmäistä levyään "Very last day" ja "Exodus". Vuonna 1967 yhtye levytti cover-kappaleen "The Lion Sleeps Tonight" joka nousi listan ensimmäiseksi. Tämän jälkeen ilmestyivät vielä coverit "Sealed with a kiss", "A Summer song", "I’ll take you where the music’s playin’" ja "The Gipsy cried".


title: The Shamrocks

text: The Shamrocks oli vuosina 1962 – 1968 toiminut ruotsalainen popyhtye. Yhtyeen perustivat Göran Andersson (kitara), Jan Granaht (kitara), Bernt Ek (basso) ja Björn Wrangert (rummut). Kun rautalanka vaihtui laulettavaan beat–musiikkiin, laulusolistiksi tuli Dick Emretzon. Muutaman vuoden kuluttua Andersson ja Ek jättivät yhtyeen ja heidän tilalleen saapuivat Jimmy Lindskog (kitara ja laulu) sekä itävaltalainen Dieter Feichtinger (basso ja laulu). Tämän myötä Granaht ja Wrangert alkoivat myös laulaa. Vaihdettuaan tyyliä yhtye teki ensimmäiset levytykset "We gonna make it" ja "A Lonely man". Käytyään Suomessa yhtye tapasi englantilaisen The Renegades -yhtyeen ja mieltyi "Cadillac"-hittiin, joka päätyi yhtyeen ohjelmistoon. Pian tämän jälkeen Lindskog erosi yhtyeestä ja hänet paikkasi Kent Risberg (kitara ja laulu), jonka kanssa alkoi yhtyeen nousukausi, sillä yhtye kävi esiintymässä Englannissa, Irlannissa, Saksassa, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Itävallassa, Italiassa, Suomessa, Norjassa ja Tanskassa. Yhtye oli myös todella suosittu Japanissa, jossa sen single "Don’t you know she’s mine / Day time, night time" oli suosittu. Granaht jätti yhtyeen 1968, minkä jälkeen Risberg, Feichtinger ja Wrangert esiintyivät vähän aikaa triona.


title: Inarinsaamelaiset

text: Inarinsaamelaiset ovat saamelaisryhmä, jonka perinteinen asuinalue on Inarijärven ympäristö Suomessa. Inarinsaamelaiselle kulttuurille ominaista ovat historialliset elinkeinot, suku, vaatetus sekä oma kieli, inarinsaame. Inarinsaamea puhui äidinkielenään vuonna 2004 yhteensä 258 henkilöä ja vuonna 2008 yhteensä 279 henkilöä. Inarinsaamelaisia on eri arvioiden mukaan 700–900.


title: Inarinsaamelaiset

text: Inarinsaamelaisten perinteinen asuinalue on Inarijärven ympäristö. Historiallisesti heidän asuttamansa alue on saattanut olla laajempikin. Etelässä historiallisen asuinalueen raja kulkee Saariselästä Ivalojoen latvoille, lännessä Lemmenjoelle ja sieltä Vaskojoen kautta Aksujärvelle. Luoteessa raja kulkee Syysjärven ja Säytsijärvien kautta Iijärvelle ja sieltä itään Inarijärven ympäri. Myös Norjan puolella Inarijoen alueella on asunut inarinsaamelaisia. Tähän viittaisivat paikannimet ja perimätieto. Monia inarinsaamelaisia asuu myös perinteisten asuinalueidensa ulkopuolella muualla Suomessa sekä ulkomailla.


title: Inarinsaamelaiset

text: Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Inarin alueelta ovat 7 000–8 000 vuotta vanhoja. Tuon ajan asukkaat kuuluivat ilmeisesti komsakulttuuriin, mikä viittaisi siihen että ensimmäiset asukkaat tulivat alueelle Ruijan rannikolta. Myöhemmin asukkaita on tullut myös muualta Norjan suunnalta sekä Pohjois-Ruotsista. Varhaisimmat asukkaat elivät pyynti- ja keräilytaloudessa, eivätkä he muodostaneet kiinteää asutusta. Asuinpaikkoja siirrettiin vuodenaikojen mukaan suotuisimmille kalastus- tai metsästysmaille. Kivikautiset löydökset Inarista käsittävät lähinnä kivisiä metsästykseen ja kalastukseen liittyvää esineistöä. Orgaanisista aineista, kuten esimerkiksi luusta tai puusta, tehdyt esineet, eivät säilyneet maaperän happamuuden vuoksi. Tärkeimpiä kivikautisia löydöspaikkoja alueella ovat Vuopajan ja Saamenmuseon asuinpaikat.


title: Inarinsaamelaiset

text: Kivikauden jälkeen alkoi varhaismetallikausi, joka kattaa pohjoismaisen pronssi- ja varhaisrautakauden. Pronssiesineitä tuli alueelle pienessä mittakaavassa kaupankäynnin kautta. Lusmansaaren kätkölöytö on ainut tunnettu pronssikautisten pronssiesineiden löytö Inarin alueelta. Sen esineistö on peräisin ajalta 900–700 eaa. Kirakkajoensuun asuinpaikalta löydetty 2 600 vuotta vanha kuonakakku on ainut raudan työstämisestä kertova löydös Inarista tuolta ajalta. Varhaismetallikaudelta ovat peräisin myös suuret peurakuoppajärjestelmät. Varhaismetallikauden lopulta alueelta ei ole selittämättömästä syystä rauta- tai keramiikka löydöksiä.


title: Inarinsaamelaiset

text: Varhaismetallikauteen kuuluneen varhaisrautakauden jälkeen tullutta keskirautakautta on vaikea hahmottaa Inarissa, koska tuolta ajalta puuttuvat omaleimaiset esinelöydökset. Tuolta ajalta peräisin olevia löydöksiä on vain muutama ja nekin oli ilmeisesti tuotu muualta. Keskirautakaudelta on löydetty vain yksi metalliesine, ilmeisesti Gotlannista peräisin oleva rautapuukko. Myöhäisrautakaudella ilmaantui suorakaiteen liesilatomus, jota pidetään ensimmäisenä saamelaisperäisenä jäännöksenä. Latomukset ovat olleet 2–3 tai 6–8 latomuksen ryhmissä ja niitä tunnetaan kaiken kaikkiaan Inarin alueelta yhteensä 30. Myöhäisrautakaudella (800–1300-luvut) esineistöistä voidaan päätellä kauppayhteyksien itään, länteen ja etelään olleen tiheät. Tuon aikaisia metallilöytöjä tunnetaan Inarin alueelta yhteensä 20.


title: Inarinsaamelaiset

text: Keskiajalla Ruotsi, Norja ja Novgorod alkoivat laajentua Lappiin. Ruotsi ja Novgorod solmivat Pähkinäsaaren rauha vuonna 1323 ja Norja solmi rajasopimuksen Novgorodin kanssa vuonna 1326. Näiden sopimusten myötä Lappiin syntyi suuria yhteisiä verotusalueita. Historiallisia lähteitä inarinsaamelaisista ei tuolta ajalta ole, vaan tämänkin ajan tiedot heistä perustuvat arkeologiaan. Tuolta ajalta ei kuitenkaan ole kovin paljon löydöksiä. Tuolloin Inarin alueella asui luultavasti useita erillisiä pyyntiyhteisöjä. Latomukset olivat edelleen yleisiä. Ensimmäiset historialliset lähteet inarinsaamelaisista ovat 1550-luvulta. Samoihin aikoihin tyypillinen asumus vaihtui kodasta turvekatteisiin hirsikotiin. 1500-luvulla vakiintuivat myös siitojen rajat. Vuotuiskiertoon liittyvä elämäntapa säilyi luultavasti 1600-luvulle saakka.


title: Inarinsaamelaiset

text: Kristinusko saapui Inarin alueelle 1620- ja 1630-luvuilla ja ensimmäinen kirkko rakennettiin Inarin Pielpajärvelle vuonna 1646. Kaikki inarinsaamelaiset olivat kääntyneet kristinuskoon vuoteen 1661 mennessä. Kirkon tulon myötä alettiin kirjata syntyneet, kastetut, vihityt ja kuolleet. Toisaalta pakanauskonto ja esimerkiksi joikuperinne ("livđe") hävisivät miltei kokonaan. Noitavainojen aikaan samanismia harjoittaneita saamelaisia tapettiin.


title: Inarinsaamelaiset

text: Vuonna 1852 Norjan ja Venäjän välinen raja suljettiin, mikä johti monen pohjoissaamelaisen muuttoon alueelle. Alueelle oli tullut myös suomalaisten uudisasukkaiden mailtaan karkottamia keminsaamelaisia, jotka sulautuivat paikallisiin. 1700-luvulla Inariin alettiin rakentaa uudistiloja, joista monet olivat inarinsaamelaisten itsensä rakentamia. Tilan perustamisesta sai verovapausvuosia. Inarinsaamelaiset tekivät tiloja ympäri Inaria ja niistä ensimmäinen rakennettiin 1740-luvulla. Uudistilojen myötä alueelle tunkeutuivat myös suomalaiset. Uudistilojen perustamisen tahti hiljeni 1800-luvun loppupuolella maan puutteen takia. Joulukuussa 1919 Inarissa puhkesi espanjantautiepidemia. Seuraavan parin kuukauden aikana kuoli 190 inarilaista, eli noin kymmenesosa sen aikaisesta väestöstä.


title: Inarinsaamelaiset

text: Vielä toisen maailmansodan jälkeenkin 1950-luvulle saakka inarinsaamelaiset elivät luontaistaloudessa. Kalastuselinkeino rupesi kuitenkin tyrehtymään Inarijärven liikakalastuksen takia. 1970-luvulla tärkeä kesälaidunalue katkaistiin Näätämön paliskunnaksi. Poronhoitajilla on ollut ongelmia myös poronlaidunnusmetsien hakkaamisen takia.


title: Inarinsaamelaiset

text: Inarinsaamelaisten saamenpuvussa on samankaltaisuuksia Varanginvuonon ja Sodankylän Vuotson alueiden saamenpukujen kanssa. Itä-Inarissa käytetään edelleen perinteisiä inarinsaamelaisia pukuja. Puku koristellaan eri tavoin riippuen sen käyttäjästä ja suvusta. Puku on ollut aikoinaan arkivaatetusta, mutta nykyisin sen käyttö on jäänyt lähinnä juhlatilaisuuksiin. Pukua pidetään kuitenkin kielen ohella tärkeimpänä inarinsaamelaisen identiteetin osatekijänä.


title: Inarinsaamelaiset

text: Naisten ja miesten käyttämät puvut ovat molemmat pohjaväriltään mustia tai tumman sinisiä. Koristeväreinä käytetään punaista, keltaista ja vihreää. Perinteisesti puku on verkaa. Talviasuna on käytetty peskiä, joka tehtiin vasannahoista. Se on nykyisin korvautunut kelkkahaalareilla.


title: Inarinsaamelaiset

text: Vuotuismuuttoa ("varriistâllâm") harjoitettiin laajamittaisesti toiseen maailmansotaan saakka. Tuolloin muutettiin lähinnä kesä- ja talvipaikkojen välillä, mutta aiemmin muutto on tehty useammankin kerran. Joidenkin inarinsaamelaisten tiedetään käyttäneen jopa kuusivaiheista muuttoa. Kesäpaikka sijaitsi usein Inarijärven rannoilla ja talvipaikka taas metsässä lähellä porolaitumia. Kesä- ja talvipaikkojen etäisyys toisistaan ei ollut useinkaan kovin suuri, se oli harvoin yli viisi kilometriä. Partakossa vuotuismuuttoa harjoitettiin vielä 1970-luvulla, viimeiset vuotuismuutot tehtiin 2000-luvulla.


title: Inarinsaamelaiset

text: Inarinsaamelaisen musiikin keskeiset osat ovat ihmisten livđet sekä eläinlivđet. Livđe on inarinsaamelainen nimitys suomeksi joiku-nimellä tunnetulle laulumuodolle. Lauluissa kuvataan tietyn alueen omaa elinympäristöä ja ihmisiä. Keskeistä lauluissa on se, että laulun kohde omistaa laulunsa. Vanhimmat tunnetut livđe-tekstit ovat 1880-luvulta. Inarinsaamelaista musiikkia arkistoitiin 1880-luvulta 1900-luvulle. Laajimman inarinsaamelaisen musiikin kokoelman on tehnyt Anna-Briitta Mattus.


title: Inarinsaamelaiset

text: Inarinsaamelainen ruokaperinne pohjautuu kalastukseen metsästykseen ja keräilyyn. Perinteisen kalastuselinkeinon takia kala on ollut erityisen tärkeässä asemassa. Kala säilöttiin suolaamalla, jäädyttämällä, hapattamalla tai kuivaamalla. Kalaruuista olennaisimpia oli kuivahauki. Kalojen lihan lisäksi hyödynnettiin mäti, sekä sellaiset sisäelimet kuten maksa ja suolet. Poronliha säilöttiin jäädyttämällä, kuivaamalla ja suolaamalla. Marjoista kerättiin hillaa, puolukkaa ja mustikkaa, joista viimeistä käytettiin myös vatsalääkkeenä. Petun käyttö oli yleistä, vaikka pulaa viljasta ei olisi ollutkaan.


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1976

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1976 Münchenissä, Länsi-Saksassa. Kisojen ajankohta oli 21.–22. helmikuuta. Kisapaikkana oli Olympiahalle, jonka juoksurata oli 179 metrin mittainen.


title: Ebookers

text: Oy Ebookers Finland Ltd. on vuonna 1999 perustettu nettimatkatoimisto. Ebookers on osa Orbitz Worldwide -matkailukonsernia.


title: Ebookers

text: Ebookers tarjoaa palveluja sekä vapaa-ajan matkustukseen että liikematkustukseen. Verkkosivuillaan Ebookers tarjoaa varausjärjestelmät lennoille, hotelleille, autonvuokraukselle ja matkapaketeille.


title: Ebookers

text: Ebookersilla on puhelinpalvelukeskus Helsingin ydinkeskustassa.


title: Ebookers

text: Ebookers Finlandin toimitusjohtaja on Didrik Von Seth. Suomen toimistossa on noin 40 työntekijää. Vuoden 2007 liikevaihto oli 65 miljoonaa euroa; kasvu oli 34 prosenttia verrattuna vuoteen 2006.


title: Ebookers

text: Ebookers kuuluu Orbitz Worldwide -matkailukonserniin, joka on listattu New Yorkin pörssissä (NYSE: OWW).


title: Ebookers

text: Orbitz Worldwide -konsernin omistamat brändit:


title: Herman Ross

text:
Herman Ross eli Herman Hermanninpoika Ross, myös Hermannus Ross, (n. 18. heinäkuuta 1672 Vaasa - 29. lokakuuta 1726 Turku) oli Turun akatemian teologian professori (1709 alkaen) ja akatemian rehtori 1722-1724. Valtiopäivämies 1719.
Hänen isänsä oli vaasalainen suurkauppias ja valtaporvari Herman Williaminpoika Ross, joka toimi myös Vaasan pormestarina, ja äitinsä Margaretha Jesenhaus. Alun perin Rossit tulivat Suomeen 1600-luvun alkupuoliskolla Skotlannista.


title: Herman Ross

text:
Herman Ross oli kaksi kertaa naimisissa, ensin Anna Schäferin, sitten yliopiston rehtori Isak Pihlmanin tyttären Margaretan kanssa. Lapsia hänellä oli 11. Aikuisiksi eläneet pojat saivat akateemisen koulutuksen. Isak Ross päätyi isänsä tapaan professoriksi. Herman Ross oli katedraalikoulun lehtori, Jacob Ross toimi Jomalan kappalaisena ja Wilhelm Ross oli tutkimusmatkailija, joka kuoli karavaanimatkalla lähellä Damaskosta.
Herman Ross, vaikka olikin arvostettu teologian 1. professori, oli merkittävämpi hallintomiehenä kuin tieteenharjoittajana. Venäläismiehityksen aikana hän oli tilapäisen kirkkohallituksen jäsen ja akatemian vararehtori. Hänet valittiin valtiopäiväedustajaksi vuonna 1726.


title: Everyday Soundtrack

text: Everyday Soundtrack on rap-artisti Redraman ensimmäinen studioalbumi. Albumi julkaistiin syyskuussa 2003. Albumin tuotannosta vastasa pääasiassa Redrama itse. Albumilla vierailee Alien Allies -ryhmä, johon kuuluivat Redraman lisäksi norjalaiset yhtyeet Madcon ja Paperboys.


title: Gaius Julius Caesar (preettori)

text: Gaius Julius Caesar (noin 135 eaa. – 85 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja diktaattori Julius Caesarin isä. Caesarin isä oli Sextus Julius Caesar ja hänen veljensä oli Sextus Julius Caesar. Hänen siskonsa Julia oli naimisissa Mariuksen kanssa.


title: Gaius Julius Caesar (preettori)

text: Caesar eteni urallaan aina preettoriksi asti vuonna 92 eaa. Hänen veljensä Sextus oli konsuli vuonna 91 eaa. Samana vuonna Caesar oli Aasian provinssin maaherrana. Kun Caesar palasi Roomaan syttyi Sullan ja Mariuksen välillä sisällissota. Marius joutui sodassa tappiolle ja tähän loppui myös Caesarin ura. Hän kuoli vuonna 85 eaa. Pisaessa.


title: Street Music

text: Street Music on rap-artisti Redraman toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin EMI-levy-yhtiön kautta syyskuussa 2005.


title: Street Music

text: Albumin nimikko kappale menestyi hyvin ja sai runsaasti radiosoittoja. Albumi voitti myös Emma-palkinnon vuoden hiphop/dance-albumista.


title: Julius Caesar (täsmennyssivu)

text: Julius Caesar voi viitata seuraaviin:


title: The Getaway (Redraman albumi)

text: The Getaway on rap-artisti Redraman kolmas studioalbumi. Albumi oli Redraman ensimmäinen, jonka julkaisi Rähinä Records -levy-yhtiö.


title: The Getaway (Redraman albumi)

text: Albumilta on julkaistu singlet "Music" ja "Rise". Niistä on julkaistu musiikkivideot.


title: ’Splosion Man

text: ’Splosion Man on Twisted Pixel Gamesin kehittämä toiminta- ja tasohyppelypeli. Se julkaistiin Xbox 360 -konsolin Live Arcade -latauspalveluun 22. heinäkuuta 2009 osana Microsoftin Summer of Arcade 2009 -kampanjaa.


title: ’Splosion Man

text: "’Splosion Man" on toteutettu 3D-pelimoottorilla, mutta pelitapahtumat on sijoitettu kaksiulotteiseen ympäristöön. Pelaajan on tarkoitus ohjata pelihahmo läpi erilaisia esteitä ja pulmia sisältävien kenttien. Hyppääminen on pelissä korvattu räjähdyksellä, joka voi myös tuhota esimerkiksi vihollisia tai osia peliympäristöstä. Pelissä on yhteensä 100 kenttää, joista 50 on yksinpelissä ja 50 moninpelissä. Peli sijoittuu samaan maailmaan Twisted Pixel Gamesin aiemman pelin, "The Maw’n" kanssa.


title: Birgitan yö

text: Birgitan yö on Naantalissa vuodesta 2004 lähtien, heinäkuun puolessavälissä järjestettävä Taiteiden yö -tapahtuma. Se järjestetään vuosittain vanhassakaupungissa ja se kerää tuhansia kävijöitä. Sen ohjelmistoon kuuluu muun muassa kuvataide, musiikki, teatteri, tanssi ja kirjallisuus. Paikalliset liikkeet, galleriat ja museot ovat auki koko illan. Illan viimeinen ohjelmanumero on historiallisten hahmojen, Birgitan kulkue, joka päättyy Naantalin kirkossa pidettävään konserttiin. Tapahtuma on saanut nimensä Pyhästä Birgitasta.


title: Preparoitu kitara

text: Preparoitu kitara on soitin, jossa tavallisen kitaran kieliin kiinnitetään erilaisia esineitä, jotka muuttavat soittimen ääntä.


title: Naisen raivo

text: Naisen raivo ("Rose Madder") on Stephen Kingin teos, joka valmistui vuonna 1995.


title: Naisen raivo

text: Rose Daniels on elännyt 14 vuotta kurjaa avioliittoaan sadistisen aviomiehensä väkivallan uhrina. Mutta eräänä päivänä, kun hän löytää vuoteestaan veripisaran, hän tajuaa heränneensä pitkästä horroksestaan, jonka myötä hän ottaa ja lähtee pakoon aloittaakseen uuden elämänsä jossakin muualla. Hän löytää Sisaret & Tyttäret -nimisen yhdistyksen, joka majoittaa apua tarvitsevia nuoria naisia, kunnes he ovat valmiita pääsemään omille jaloilleen. Kun Rose löytää eräästä puodista "Rose Madder" -nimisen taulun, hän joutuu siihen maalatun naisen lumoihin. Taulu antaa Roselle enemmän tahdonvoimia ja ennen pitkää hän on hyväpalkkaisessa työssä ja asuu omassa yksiössään.


title: Naisen raivo

text:
Hänet valtaa kumminkin tunne, että hänen miehensä – joka on ammatiltaan poliisi – löytää hänet ennen pitkää, sillä Norman Daniels tietää, kuinka ihmiset löydetään. Eikä tämä välttämättä halua enää vain rangaista Rosea vaan tuhota hänet. Voiko ainoa toivo olla hänen ostamansa mystinen taulu, joka tuntuu tarvitsevan yhtä lailla Rosea kuin Rose sitä?
Romaanille on ollut suunnitteilla pitkään elokuva. Vuonna 2000 HBO osti oikeudet elokuvan tekoon, mutta se ei saanut mitään aikaiseksi. Vasta vuonna 2011 kertoi Naomi Sheridan, joka tunnetaan yhtenä "In America" -draaman kirjoittajana, laatineen käsikirjoituksen "Naisen raivolle". Elokuvan ilmestymisvuodeksi on suunniteltu vuosi 2014.


title: Redrama EP

text: Redrama EP on rap-artisti Redraman vuonna 2001 julkaistu EP. Se julkaistiin Incredible Productionsin kautta.


title: Jim (täsmennyssivu)

text: Jim voi tarkoittaa seuraavia:


title: Nathalie Teppe

text: Nathalie Teppe (s. 22. toukokuuta 1972 Bourg-en-Bresse, Ain, Ranska) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli seitsenottelu, jonka yksittäisissä lajeissa hän oli vahvimmillaan keihäänheitossa.


title: Nathalie Teppe

text: Teppe sijoittui Splitin EM-kilpailuissa 1990 seitsenottelussa 15:nneksi 5 456 pisteellä. Barcelonan 1992 olympialaisissa hän oli 23:s 5 947 pisteellä ja Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 neljästoista 6 037 pisteellä. Helsingin EM-kilpailuissa 1994 hän sijoittui yhdeksänneksi sekä seitsenottelussa että keihäänheitossa. Hän heitti keihäänheiton loppukilpailussa tuloksen 57,52 metriä. Ottelussa hän kokosi 6 171 pistettä ja heitti ottelun yhteydessä keihästä 55,64 metriä. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui seitsenottelussa 11:nneksi 6 213 pisteellä ja heitti ottelun yhteydessä keihästä 56,04 metriä. Ateenan MM-kilpailuissa 1997 hän sijoittui ottelussa 11:nneksi 6 242 pisteellä ja Sydneyn 2000 olympialaisissa 19:nneksi 5 851 pisteellä.


title: Nathalie Teppe

text: Teppe sijoittui viisiottelussa Pariisin EM-hallikilpailuissa 1994 yhdeksänneksi 4 416 pisteellä, Tukholman EM-hallikilpailuissa 1996 seitsemänneksi 4 379 pisteellä sekä Maebashin MM-hallikilpailuissa 1999 kuudenneksi Ranskan ennätyksellä 4 472 pistettä.


title: Nathalie Teppe

text: Nathalie Teppe voitti Ranskan mestaruuden ulkoradoilla seitsenottelussa vuosina 1992, 1996 ja 2000 sekä sisäradoilla viisiottelussa vuonna 2002. Hän on pituudeltaan 183-senttinen ja painoi aktiivivuosinaan 61 kiloa.


title: Venäjän koripallon superliiga-kausi 2007–2008

text: Kausi 2007–2008 oli 17. kausi, jolloin pelattiin Venäjän koripallon superliigan mestaruudesta. Teemu Rannikko oli kauden aikana ainoa suomalainen, joka pelasi sarjaa. Hänen joukkueensa oli Himki BK. Kauden voitti CSKA Moskova.


title: First North

text: NASDAQ OMX First North on OMX:n omistukseen kuuluva vaihtoehtoinen osakepörssi, joka aloitti toimintansa Tanskassa vuonna 2005. First North on tarkoitettu Pohjoismaissa toimiville pienemmille yrityksille. Nykyinen pörssi sai alkunsa, kun markkinapaikkana toiminut Tukholman Nya Marknaden vaihtoi nimensä First Northiksi kesäkuussa 2006. Myöhemmin First North on laajentanut toimintaansa myös Islantiin tammikuussa 2007 ja Helsinkiin huhtikuussa 2007.


title: First North

text: First North eroaa tavallisesta osakepörssistä, esimerkiksi normaaleja pörssiyhtiöitä koskevat juridiset velvoitteet eivät koske First North -yhtiöitä. Muutenkin First North on säännöiltään ja vaatimuksiltaan lievempi kuin esimerkiksi Pohjoismainen lista. Yhtiöt jotka ovat listautuneet First Northiin eivät voi kutsua itseään pörssinoteeratuiksi tai pörssiyhtiöiksi.


title: First North

text: Jotta yritys voitaisiin ottaa kaupankäynnin kohteeksi, sen on täytettävä First Northin säännöt. Yleiset vaatimukset ovat, että yrityksellä on oltava riittävä tarjonta ja kysyntä. Yrityksen on julkaistava yhtiöesite ja sillä on oltava tiedottamisvaatimusten noudattamista varten tarvittava organisaatio ja henkilökunta. Lisäksi First North -yhtiöllä on oltava koko ajan voimassa oleva sopimus "Certified Adviserin" kanssa, joka valvoo että yhtiö noudattaa First Northin sääntöjä myös osakekaupan alkamisen jälkeen. Yhtiön on myös allekirjoitettava kaupankäyntiä First Northissa koskevat yleiset ehdot.


title: First North

text: Suomalaisyritykset:Pörssisäätiön vuoden 2007 kovista odotuksista huolimatta ensimmäinen First North -listautuminen oli Suomessa vasta vuonna 2012. Tällöin IT-konsultti Siili Solutions oli ensimmäinen uusi listayhtiö sen jälkeen, kun rakennusyhtiö SRV listautui päälistalle vuonna 2007. Tämän jälkeen yhtiöitä on tullut muutamia lisää, mutta esimerkiksi Ruotsiin verrattuna First North on Suomessa jäänyt pienemmälle huomiolle.


title: First North

text: Lainoituspalveluja tarjoava SAV-rahoitus poistui First North -listalta vuonna 2015.


title: First North

text: Yritysten valvojan rooli on First Northissa varattu hyväksytyille neuvonantajille (certified advisors, CA). Kaupankäynnin kohteeksi hyväksytyllä yhtiöllä on oltava sopimus neuvonantajan kanssa ja neuvonantajalla puolestaan sopimus pörssin kanssa. Hyväksytty neuvonantaja varmistaa, että yhtiö täyttää kauppapaikan vaatimukset ja voimassa olevat velvoitteet. Suomessa sertifioituja neuvonantajia ovat muun muassa Aalto Capital Partners Oy, ProMan Oy, Merasco Oy ja Mergertum Oy.


title: Piitimensaamelaiset

text: Piitimensaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Norjassa ja Ruotsissa. Ruotsissa heitä tavataan Arjeplogin ja Arvidsjaurin kunnissa Piitimenjoen varrella. Norjassa piitimensaame on jo kuollut, sitä puhuttiin Nordlandin läänissä. Piitimensaamella on vain 20 puhujaa ja se on kuoleva kieli.


title: Piitimensaamelaiset

text: Piitimensaamelaisten asuinseuduilla on ollut asutusta jo vuodesta 8000 eaa. Piitimensaamelaiset elivät metsästyksestä ja keräilystä ja säilyivät varsin koskemattomina aina 1600-luvulle saakka, jolloin Ruotsin kuningatar Kristiina määräsi, että alueen saamelaiset on käännytettävä kristinuskoon. Arjeplogiin rakennettiin ensimmäinen kirkko 1642. Alueelta löytyi hopeaa 1635, mikä johti ruotsalaisten massamuuttoon alueelle. Vuonna 1905 Norjan ja Ruotsin raja suljettiin eristäen maissa asuvat piitimensaamelaiset omiksi ryhmikseen.


title: Piitimensaamelaiset

text: Piitimensaamelaiset ovat uhanalainen etninen ryhmä. Kielen myötä myös kulttuuri kuolee kiihtyvää tahtia. Piitimensaamelaiset ovat pääosin sulautuneet ruotsalaiseen ja norjalaiseen kulttuuriin ja muista saamelaisista poiketen poronhoitoa ei juurikaan harjoiteta.


title: Kaya-metsät

text: Kaya-metsät ovat mijikendojen vanhoja asuinalueita, joissa he asuivat linnoitetuissa kylissä, "kayoissa". Ne ovat nykyään hylättyjä, mutta mijikendoille pyhiä alueita. Yksitoista näistä Keniassa sijaitsevista metsistä muodostaa Unescon maailmanperintökohteen.


title: Kaya-metsät

text: Suullisen perimätiedon mukaan mijikendat joutuivat muuttamaan asuinmailtaan Somaliasta Keniaan 1500-luvulla. Perimätiedon mukaan ensimmäinen kaya perustettiin 1560. Varmaa on, että monet kayoista olivat asuttuja 1600-luvun alkupuolella. Linnoitettujen kylien asutus alkoi vähetä 1800-luvulla, kun monet asukkaat muuttivat läheisille maatiloille tai rannikkokaupunkeihin. Muuttoliike oli voimakkainta 1900-luvun alussa, ja 1940-lukuun mennessä lähes kaikki kayat olivat asumattomia.


title: Kaya-metsät

text: Kayat muodostuivat normaalisti ympyränmuotoisesta paaluvarustuksesta, jossa oli portteja kylään sisään. Porteille johti polkuja tiheän metsän läpi. Rakennukset olivat yleensä varustusta vasten. Kylän keskellä sijaitsi joko metsikkö tai suuri olkikattoinen rakennus, "moro", jossa kylänvanhimmat kokoontuivat. Rakennukset ja varustukset ovat nykyisen lähes täysin hävinneet, mutta kylien pohjakaava on edelleen nähtävissä.


title: Kalevan kisat 2009

text: Kalevan kisat 2009 eli yleisurheilun Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin 31.7.–2.8.2009 Espoossa Leppävaaran stadionilla. Suomen-mestaruuksien lisäksi urheilijat tavoittelivat Suomen joukkueen kisapaikkoja Berliinin MM-kisoihin.


title: Kalevan kisat 2009

text: Yleisradion listaamia etukäteen mielenkiintoisimpia kilpailuja olivat 110 metrin aitajuoksu, jossa lähelle MM-rajaa 13,62 s päässyt Juha Sonck yritti alittaa sitä, miesten keihään keskustelua herättäneen viimeisen kisapaikan ratkeaminen, naisten keihäs, seiväshyppääjien kamppailu kisapaikasta, pikajuoksukilpailut ja tuplamestaruutta kestävyysjuoksuissa puolustavien Jussi Utriaisen ja Annemari Sandell-Hyvärisen kilpailut.


title: Kalevan kisat 2009

text: Viestijuoksun SM-kisat juostiin heinäkuussa.


title: Francine Landre

text: Francine Landre (s. 26. heinäkuuta 1970 Guadeloupe) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu ja hän voitti Euroopan mestaruuden 4 × 400 metrin viestijuoksussa.


title: Francine Landre

text: Landre sijoittui Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 kuudenneksi 4 × 400 metrin viestijuoksussa ajalla 3.27,08. Henkilökohtaisella 400 metrillä hän karsiutui välierissä ajalla 52,72; alkuerissä hän juoksi ajan 52,53. Helsingin EM-kilpailuissa 1994 hän juoksi 4 × 400 metrin viestissä ensimmäisen osuuden ja voitti kultaa Ranskan ennätyksellä 3.22,34. Hän ylsi myös 400 metrillä uransa parhaaseen arvokisasaavutukseen sijoittumalla kahdeksanneksi ajalla 52,57; alkuerissä hän juoksi ajan 51,92. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän keskeytti 400 metrin juoksun alkuerissä. Atlantan 1996 olympialaisissa hän sijoittui viestissä kahdeksanneksi ajalla 3.28,46. Budapestin EM-kilpailuissa 1998 hän sijoittui viestissä kuudenneksi 3.27,61. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 hän karsiutui 400 metrin puolivälierissä ajalla 52,07. Edmontonin MM-kilpailuissa 2001 hän sijoittui viestissä kuudenneksi ajalla 3.27,54 ja karsiutui 400 metrin alkuerissä ajalla 52,57.


title: Francine Landre

text: Francine Landre voitti 400 metrin juoksussa Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1993, 1994, 1999, 2001 ja 2002 sekä sisäradoilla vuonna 1992. Hän on pituudeltaan 164-senttinen ja painoi aktiivivuosinaan 50 kiloa.


title: Evelyne Élien

text: Evelyne Élien (s. 24. maaliskuuta 1964 Basse-Terre, Guadeloupe) on entinen ranskalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa oli 400 metrin juoksu ja hän voitti Euroopan mestaruuden 4 × 400 metrin viestijuoksussa.


title: Evelyne Élien

text: Élien sijoittui Soulin 1988 olympialaisissa seitsemänneksi 4 × 400 metrin viestijuoksussa ajalla 3.29,37 ja karsiutui 400 metrin juoksun puolivälierissä ajalla 53,36 (alkuerissä hän juoksi ajan 52,90). Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän sijoittui viestissä viidenneksi Ranskan ennätyksellä 3.25,16 ja karsiutui 400 metrin välierissä ajalla 53,05 (alkueräaika oli 52,95). Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 hän osallistui vain viestiin, jossa Ranskan joukkue sijoittui kuudenneksi ajalla 3.27,08. Helsingin EM-kilpailuissa 1994 hän juoksi 4 × 400 metrin viestissä kolmannen osuuden ja voitti kultaa Ranskan ennätyksellä 3.22,34. Henkilökohtaisella 400 metrillä hän karsiutui välierissä ajalla 53,05 (alkuerissä hän juoksi ajan 52,54). Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän karsiutui viestin välierissä ajalla 3.27,11 ja 400 metrin alkuerissä ajalla 53,34. Atlantan 1996 olympialaisissa hän sijoittui viestissä kahdeksanneksi ajalla 3.28,46.


title: Evelyne Élien

text: Sisäratojen MM-kilpailuihin Élien osallistui Sevillassa 1991 sijoittuen 4 × 400 metrin viestissä viidenneksi ajalla 3.34,05.


title: Evelyne Élien

text: Evelyne Élien voitti 400 metrin juoksussa Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1990 ja 1995. Hän on pituudeltaan 160-senttinen ja painoi aktiivivuosinaan 50 kiloa.


title: Rio Grande (elokuva)

text: Rio Grande on John Fordin ohjaama yhdysvaltalainen lännenelokuva vuodelta 1950. Pääosissa ovat John Wayne ja Maureen O’Hara.


title: Rio Grande (elokuva)

text: "Rio Grande" on Fordin ratsuväkitrilogiaksi kutsutun elokuvasarjan kolmas osa. Sitä edelsivät "Apassilinnake" (1948) ja "Keltainen nauha" (1949). Monet pitävät sitä ratsuväkitrilogian parhaimpana elokuvana, vaikka Ford itse ei edes halunnut tehdä koko elokuvaa.


title: Rio Grande (elokuva)

text:
Everstiluutnanni Yorke (John Wayne) on matkalla Rio Grandelle päin taistellakseen sotaisaa heimoa vastaan. Kuitenkin Yorke kohtaa vaikeimman vastuksen, kun hän sotaoikeudessa joutuu puolustautumaan epätavallista hyökkäystä pakenevia apasseja vastaan. Verisen yhteenoton tiimellyksessä hän taistelee palauttaakseen kunniansa ja pelastaakseen perheensä.
John Ford ei alun perin halunnut lainkaan ohjata "Rio Grandea". Republic Pictures oli suostunut vuonna 1950 rahoittamaan Fordin lempiprojektin "Vaitelias mies" (1952) vain sillä ehdolla, että Ford tekisi sitä ennen "Apassilinnakkeen" ja "Keltaisen nauhan" kaltaisen lännenelokuvan. Republic oli huolissaan "Vaiteliaan miehen" menestyksestä ja halusi suojautua mahdollisilta tappioilta takuuvarmalla menestyselokuvalla.


title: Rio Grande (elokuva)

text: Ford löysi sopivan aiheen nopeasti ja elokuva kuvattiin kesällä 1950 Utahin Moabissa. Se kuvattiin mustavalkoisena, sillä B-elokuvilla tunnetuksi tullut Republic halusi säästää kustannuksissa. Pääosia näyttelivät Fordin useasti käyttämät vakionäyttelijät John Wayne ja Maureen O’Hara, jotka hiukan myöhemmin näyttelivät myös "Vaiteliaan miehen" pääosia.


title: Darkstar

text: Darkstar on vuosina 1995–1999 toiminut saksalainen progressiivista metallia soittanut yhtye. Sen perustaja oli Psychotic Waltz -yhtyeen kitaristi Dan Rock, joka halusi soittaa Pink Floydin kaltaista musiikkia Psychotic Waltzin raskaudella.


title: Darkstar

text: Euroopankiertueella vuonna 1991 Psychotic Waltz -yhtyeen kitaristi Dan Rock ystävystyi saksalaisen muusikon Siggy Blaseyn kanssa pian syntyi idea yhteisestä projektista. Kuitenkin vasta vuonna 1995 idea alkoi saada tuulta alleen, ja Dan Rock sai mukaansa projektiin Blaseyn lisäksi saksalaisen Martin Lordaniuksen ja Oliver Wernerin. Yhtye nauhoitti materiaalia Danin makuuhuoneessa ja Siggyn mini-kotistudiossa he saattoivat myös huolitella albumin soundia ja äänimaailmaa. Lopullinen äänitys tapahtui II maailmansodan aikaisessa bunkkerissa Frankfurtissa. Albumi Marching into Oblivion julkaistiin vuonna 1995 ja se sai paljon myönteistä palautetta sekä Psychotic Waltzin faneilta että muiltakin. Julkaisu on täysin instrumentaalinen ja sen tunnelma ja satunnaiset ääniefektit ovat apeita ja Pink Floydmaisia.


title: Darkstar

text: Odotetun toisen albumin äänitysten aikana Dan Rock kävi läpi vaikeita aikoja henkilökohtaisessa elämässään, muun muassa isänsä kuoleman, mikä vaikuttikin tulevan levyn synkkyyteen. Albumi Heart of Darkness julkaistiin 1999. Se oli edeltäjäänsä kevyempi, space rock -vaikutteinen. Albumilla kuullaan myös toisen Psychotic Waltz -kitaristin Brian McAlpinin kitarasoolo sekä Sonny Hollis, Dominic Moscatella, Steve Summers vierailevinä ääninä. Yhtye hajosi pian albumin julkaisun jälkeen.


title: Varkaiden kuningas (sarjakuvahahmo)

text: Varkaiden kuningas () on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä velho. Kevin Eastmanin, Peter Lairdin ja Ryan Brownin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1987 "Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden kolmannessa numerossa.


title: Varkaiden kuningas (sarjakuvahahmo)

text: Sarjakuvissa hahmolle ei ole annettu nimeä vaan se tunnetaan pitkänä ja viiksekkäänä miehenä, joka pitää yllään tummaa kaapua. Vuoden 2003 Turtles-sarjassa hahmo oli nimitetty Varkaiden kuninkaaksi.


title: Varkaiden kuningas (sarjakuvahahmo)

text: Varkaiden kuningas saapui New Yorkin lentokoneella kuullessaan, että kaupungissa on hänen pitkään etsimänsä Idol-patsas. Hänen mukanaan pyöri lyhyt ja lihava mies Hadji, joka kysyy pariltaan aikooko hän ostaa patsaan. Varkaiden kuningas kuitenkin kertoo että patsas täytyy varastaa. Hadji kysyy sitten menevätkö he suoraan antiikkikauppaan, jolloin Varkaiden kuningas pistäytyy erään kodittoman miehen luona. Saapuessaan antiikkikauppaan Varkaiden kuningas pyytää Aprilia näyttämään jotain groteskia, jolloin hän näyttää pienen patsaan kuusikätisestä hirviöstä. Mies väittää Aprilille unohtaneensa lompakkonsa ja lähtee kaupasta pois. Samana yönä kolme varasta murtautuu antiikkikauppaan, ja he varastavat patsaan. Turtlet saavat kuitenkin yhden varkaista kiinni, ja hän paljastaa ennen kuolemaansa patsaan olevan matkalla kohti Blue Star Hotellia. Turtlet matkaavat tutkimaan tapausta hotellille, jossa Varkaiden kuningas on tyytyväinen saadessaan varastelevan epäjumalan patsaan. Yhtäkkiä patsaan tuoneet kaksi muuta varasta tukehtuvat kuoliaaksi edellisen tavoin, jotka hän myrkytti hidasvaikutteisella myrkyllä jottei jäisi mitään todisteita. Mies aloittaa taikaseremoniansa, juuri kun Turtlet ovat saapuneet paikalle ja vaativat patsaasta maksua. Mies huutaa että he ovat myöhässä ja saa loitsunsa päätökseen. Samassa satoja pieniä siivekkäitä hirviöitä pursuaa patsaan sisältä, jonka myötä häiriintyneet Turtlet eivät huomaa Varkaiden kuninkaan ja Hadjin pakenevan portaita pitkin alas kadulle.


title: Varkaiden kuningas (sarjakuvahahmo)

text: Kadulla mies käskee pikku demoneita varastamaan hänelle kaikkea arvokasta. Turtlet pääsevät lopulta kadulle ja huomaavat tapahtuman. Yrittäessään hyökätä Varkaiden kuninkaan kimppuun hänen apulaisensa Hadji varoittaa miestä, joka tekee toisen loitsun. Silloin patsas muuttuu eläväksi ja lähtee jahtaamaan Turtleja, sillä välin kun Varkaiden kuningas jatkaa varastelemista. Turtlet onnistuvat kuitenkin voittamaan patsaan houkuttelemalla sen katolle, josta he työntävät sen alas. Pudottuaan maahan se hajoaa palasiksi, ja kaikki pienet siivekkäät demonit häviävät. Poliisien saapuessa paikalle he pidättävät Varkaiden kuninkaan.


title: Varkaiden kuningas (sarjakuvahahmo)

text: Vuosia myöhemmin Varkaiden kuningas yritti jälleen aiheuttaa kaaosta dystopisessa tulevaisuudessa ihmissusilaumallaan, mutta vahingossa samaan aikakauteen joutunut Raphael esti miehen aikeet.


title: Varkaiden kuningas (sarjakuvahahmo)

text: Vuoden 2003 sarjassa Varkaiden kuninkaaksi nimitetty mies tekee ensiesiintymisensä jaksossa "Pyhät varkaat", 29. lokakuuta 2005. Hahmon tarina oli hyvin samankaltainen sarjakuvan nähden, mutta mies oli australialainen ja piti tummaa hattua päässä, eikä pitänyt epäilyttävän näköistä kaapua päällä. Varkaiden kuningas kävi samaan tapaan katsomassa patsasta ja lähetti myöhemmin yöllä kolme varasta hakemaan patsasta. Sarjassa varkaat eivät kuolleet ja saivat toimitettua patsaan Varkaiden kuninkaalle joka rituaalin päätteeksi sai siivekkäät demonit varastelemaan hänelle arvokkaita esineitä. Varkaiden kuningas toi loitsullaan patsaan henkiin, joka taisteli Turtleja vastaan. Sarjakuvan tavoin sen tuhoutuessa kaikki siivekkäät demonit katosivat ja lopuksi paikalle ehtineet poliisit pidättivät Varkaiden kuninkaan.


title: Erakkotuulihaukka

text: Erakkotuulihaukka ("Falco dickinsoni") on itäafrikkalainen jalohaukka. Se on saanut nimensä englantilaisen lääkärin ja lähetystyöntekijän John Dickinsonin kunniaksi, joka pyydysti ensimmäisen tyyppinäytteen eli holotyypin.


title: Erakkotuulihaukka

text: Linnun pituus on 27–30 cm, siipien kärkiväli 61–68 cm ja paino 167–246 g. Naaras on noin 4 % pitempi ja painaa 10–20 % enemmän kuin koiras. Erakkotuulihaukan höyhenpuku on pääosin tummanharmaa, pää ja yläperä ovat vaaleanharmaat, siivet ja pyrstö ovat alapuolelta vaalean- ja tummanharmaan poikkiraitaiset, sekä iso silmä, vahanahka ja koivet ovat keltaiset. Nuori lintu on ruskeanharmaa ja tummaraitainen.


title: Erakkotuulihaukka

text: Erakkotuulihaukat elävät Afrikassa päiväntasaajan eteläpuolella Kongon eteläosista ja Tansaniasta Etelä-Afrikan pohjoisosiin ja Namibian koillisosiin. Se on yleinen Sansibarin ja Pemban saarilla. Lajin elinympäristön ala on noin 3,6 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaatio on kooltaan 10 000–100 000 yksilöä.


title: Erakkotuulihaukka

text: Laji asustaa savanneilla, aukkoisissa metsissä ja soistuneilla alueilla, mielellään palmuja ja apinanleipäpuita ("Adansonia") kasvavilla alueilla.


title: Erakkotuulihaukka

text: Pesä on usein korkella kuolleen palmun latvassa tai apinanleipäpuun kolossa, joskus vasarapäähaikaran vanhassa pesässä. Naaras munii 1–4 munaa ja hautoo niitä noin kuukauden. Poikaset jättävät pesän lentokykyisinä 33–35 päivää vanhoina.


title: Erakkotuulihaukka

text: Ruokavalio koostuu liskoista, linnuista, sammakkoeläimistä, hyönteisistä ja nilviäisistä. Se seuraa mielellään maastopaloja ja saalistaa palon alta pakoon pyrkiviä eläimiä.


title: Koiranelämää (televisiosarja)

text: Koiranelämää () on ranskalainen piirrossarja, joka kertoo humoristisesti koirien asuttamasta talosta. Sarjan päähahmoina on kaksi sekarotuista koiraveljestä, joiden molempien nimi on Poju. Sarja on tehty vuosina 1996–1998. Suomessa sitä on esittänyt MTV Juniori.


title: Wild Child

text: Wild Child on Nick Mooren ohjaama komediaelokuva vuodelta 2008. Se kertoo Los Angelesissa kasvaneesta 16-vuotiaasta villistä ja huolettomasta Poppy Mooresta, jonka äiti on kuollut. Eräänä päivänä hänen isänsä saa tarpeekseen tyttärensä tempuista ja toteuttaa uhkauksensa lähettää Poppy englantilaiseen sisäoppilaitokseen. Elokuvan soundtrackilla kuullaan muun muassa Joan Jettin ”Real Wild Child” -kappale.


title: Wild Child

text: Elokuvan ensi-ilta oli eri maissa eri aikoihin – yleisömenestys oli Australiassa ja joissain muissakin maissa hyvä, toisissa hiukan huonompi.


title: Wild Child

text: Elokuva alkaa siitä, kun Poppyn isän uusi naisystävä on muuttamassa heille. Poppy ei halua naisystävän muuttavan heille, joten hän päättää ”auttaa” purkamaan tavaroita kavereidensa kanssa ja lopulta hän hyppää mereen mukanaan isänsä naisystävän vaatteita. Hänen isänsä on uhkaillut jo aiemmin lähettävänsä Poppyn englantilaiseen sisäoppilaitokseen ja Poppyn viimeisin temppu oli hänen isälleen liikaa, joten Poppy lähetetään Englantiin.


title: Wild Child

text: Englannissa Poppy on aluksi todella hankala, mutta saa pian uusia ystäviä, jotka yrittävät yhdessä saada hänet erotetuksi. He ajattelevat, että jos Poppy seurustelisi rehtorin pojan kanssa, hänet erotettaisiin varmasti. Suunnitelma lähtee etenemään hyvää tahtia, mutta sitten Poppy ihastuukin Freddieen. Lopulta Poppya ollaan jo erottamassa, mutta hän ei enää haluaisikaan lähteä. Poppy sai tietää, että hänen oikea äitinsäkin oli käynyt samaa koulua.


title: Koiran elämää

text: Koiran elämää () on Frontier Developmentsin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema toimintaseikkailupeli. Peli on julkaistu vuonna PlayStation 2:lle.


title: Koiran elämää

text: Pelin päähenkilö on sekarotuinen ja hieman ilkikurinen koira Jake. Hänen tehtävänään on pelastaa Daisy, jonka sieppasivat Neiti Peachesin kaksi apulaista, ilkeät koirarankkurit. Jaken on löydettävä Daisy nopeasti, sillä Neiti Peaches aikoo tehdä Daisysta ja monista muistakin koirista "kissanruokaa". Peliin sisältyy lisäksi useita minipelejä.


title: Koiran elämää

text: Pelissä voi Jaken lisäksi ohjata monia muitakin koiria. Siinä on kolme isoa mannerta. Jaken koti Clarksville, MinniWahWahin laskettelu-keskus ja Boom City, joissa voi vapaasti liikkua. Jake voi haistella hajuja, merkata reviiriä, kaivaa, kerjätä ruokaa, uida, leikkiä ja haastaa muita koiria leikkeihin; tehdä kaikkea, mitä koira voi. Jaken on suoritettava tehtäviä ja kerättävä luita, jotta hän voi pelastaa Daisyn.


title: Koiran elämää

text: Pelin lopussa, Jaken saavuttua Neiti Peachesin tehtaaseen, pelaajan on hajotettava suuri kone, johon Daisy on menossa muussattavaksi. Jake pelastaa Daisyn ja neiti Peaches tippuu itse kissanruokakoneeseen.


title: Koiran elämää

text: Kerry Shale ääninäytteli kaikkia hahmoja.


title: Adrianmeren liiga 2006–2007

text: Kausi 2006–2007 oli kuudes kausi, jolloin pelattiin Adrianmeren liigan mestaruudesta. Teemu Rannikko oli kauden aikana ainoa suomalainen, joka pelasi sarjaa. Hänen joukkueensa oli KK Union Olimpija. Kauden voitti KK Partizan.


title: Lyijymonarkki

text: Lyijymonarkki ("Myiagra rubecula") on Australian pohjois- ja itäosissa sekä Papua-Uudessa-Guineassa elävä monarkkeihin kuuluva varpuslintu.


title: Lyijymonarkki

text: Kooltaan lyijymonarkki on 14–16 cm. Koiras on rinnastaan, päästään, selästään ja siivistään väriltään tumman harmahtavan sininen. Vatsa on väritykseltään valkoinen. Naaraan pää on ja selkä ovat väriltään siniharmaat. Rinta on oranssin ruskehtava ja muuttuu vatsaa kohden asteittain vaaleammaksi ja lopulta valkoiseksi. Nuoret lyijymonarkit ovat selästään harmahtavan ruskeita ja siivet ovat raidalliset. Rinta on punertava.


title: Lyijymonarkki

text: Lyijymonarkkia tavataan Papua-Uudesta-Guineasta ja Australiasta. Australiassa lajin levinneisyys ulottuu pohjoisrannikolta Kimberleyn alueelta itärannikolle Victorian osavaltioon. Muuttoaikoina lajia tavataan myös Tasmaniassa Linnun elinympäristöä ovat korkeat ja puoliavoimet metsät rannikkoalueilla. Laji elää kuivemmissa metsissä kuin lähisukulainen samettimonarkki.


title: Lyijymonarkki

text: Lyijymonarkin pesimä kausi on Australian pohjoisosissa elokuusta helmikuulle ja etelämpänä syyskuusta marraskuulle. Pesä on kuppimainen ja se rakennetaan ruohoista, puunkuoresta ja sammalista. Naaras munii kahdesta kolmeen munaa, joita myös koiras hautoo. Koiras osallistuu myös pesän rakentamiseen ja poikasten ruokintaan.


title: Lyijymonarkki

text: Lyijymonarkin ravinto koostuu hyönteisistä. Niitä se pyydystää lentämällä ja puiden lehdiltä. Laji ruokailee lehvästön keskiosissa ja lentää sieltä puusta toiseen. Laji ruokailee pareittain tai yksin.