text: Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkauksen kronologia vuonna 2010:Lokakuussa 2010, Ármann Höskuldsson (University of Iceland Institute of Earth Sciences) sanoi purkauksen olevan virallisesti ohi, vaikkakin alue on yhä aktiivinen ja voi purkautua uudestaan.


title: Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkaus 2010

text: Islannin rajuin purkaus oli Lakin laavavyöry vuonna 1783. Neljäsosa väestöstä kuoli nälänhätään, joka johtui tulivuorenpurkausta seuranneesta karjan fluorimyrkytyksestä ja joukkokuolemista. Jäätikön purkaus jatkui joulukuusta 1821 tammikuuhun 1823 eli 14 kk. Se johti myös Katlan purkaukseen.


text: Ilmatieteen laitoksen professori Veli-Matti Kermisen mukaan purkauksella ei ole Pinatubon (1991) 35 km:n korkeuteen purkautunutta tuhkaa vastaavaa ilmastovaikutusta. Pinatubon tulivuorenpurkaus laski pohjoisen pallonpuoliskon lämpötilaa ½°C useita kuukausia. Ilmastovaikutus edellyttää voimakasta yli 10 km:n korkeuteen yltävää purkausta, jolloin stratosfäärin lisääntyneet rikkiyhdisteet heijastavat valoa.


title: Piste.

text: Piste. on suomalaisen rap-duo Ideaali & Jay Who?:n albumi, joka julkaistiin 21. huhtikuuta 2009. Yhtye laittoi albumin myöhemmin ilmaiseen levitykseen.


title: Gerhard Prautzsch

text: Gerhard Prautzsch (s. 25. syyskuuta 1941 Rochlitz Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen entinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.


title: Gerhard Prautzsch

text: Prautzsch aloitti jalkapalloilun BSC Motor Rochlitzissa vuonna 1952, ja pelasi seuran paidassa neljä kautta. Tämän jälkeen Prautzsch siirtyi Aufbau Klingenthaliin ja vuonna 1959 Dynamo Dresdeniin. Hän onnistui nostamaan Dynamon DDR-Oberligaan vuonna 1962 oltuaan joukkueen nuorimpia pelaajia. Hän pelasi seurassa aina vuoteen 1969 saakka, jonka jälkeen hän lopetti uransa. Vuonna 1973 Prautzsch aloitti Dredenin apuvalmentajana ja nousi päävalmentajaksi viisi vuotta myöhemmin. Toimiessaan seuran valmentajana hän voitti FDGB-Pokalin vuonna 1982. Myöhemmin Prautzsch valmensi Dynamo Eislebenin edustusjoukkuetta kaudella 1984–1985 ja mosambikilaista Club Estrela Vermelhaa vuosina 1985–1989. Viimeisimmän kerran Prautzsch toimi FC Eintracht Schwerinin päävalmentajana, mutta lopetti tehtävät vuonna 2000.


title: American Airlinesin lento 444

text: American Airlinesin lento 444 oli 15. marraskuuta 1979 Chicagosta Washington D.C:hen matkalla ollut lento, jonka "Unabomberina" tunnettu teknologian kehitystä vastustava kirjepommittaja Theodore Kaczynski yritti räjäyttää alas koneen tavaratilaan kätketyllä räjähteellä. Pommi ei kuitenkaan räjähtänyt odotetusti, mutta vapautti koneen matkustamoon niin paljon savua, että 12 henkilöä hoidettiin savun hengittämisen vuoksi. Myöhemmin on arvioitu, että pommi olisi räjähtäessään ollut tarpeeksi voimakas tiputtamaan koko koneen.


title: American Airlinesin lento 444

text: American Airlinesin lento ei ollut Unabomberin ensimmäinen pommi-isku, mutta sen jälkeen hänen rikoksensa siirtyivät liittovaltion poliisin FBI:n käsittelyyn, sillä lentokoneen pommittaminen määritellään liittovaltion rikokseksi.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Raunkiaerin elomuodot kuuluvat tanskalaisen kasvitieteilijä Christen C. Raunkiærin 1900-luvun alussa kehittämään kasvien ulkomuotoon perustuvaan ekologiseen luokittelujärjestelmään.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Elomuotojärjestelmässä luokittelun perusteena on se, mitkä kasviosat säilyvät elossa epäedullisen vuodenajan yli. Järjestelmä toimii niin pohjoisessa, missä talven kylmyys rajoittaa kasvien kasvua ja ne joutuvat talvehtimaan, kuin myös kuuman ilmaston aavikoilla, missä kuiva kausi on kasvien kasvua rajoittava tekijä. Tarkalleen jako tapahtuu sen mukaan, missä kasvin kasvua jatkavat silmut sijaitsevat.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Fanerofyytit eli ilmitalvehtijat. Puut sekä useimmat pensaat ja puuvartiset köynnökset, kasvua jatkavat silmut sijaitsevat yli 0,3 metrin korkeudella.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Kamefyytit eli matalatalvehtijat. Silmut sijaitsevat matalalla, alle 0,3 metrissä. Useimmat kamefyytit ovat puuvartisia, kuten varpuja ja patjakasveja. Sisältää myös esimerkiksi tyveltä sukkulenttisia ruohovartisia kasveja.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Hemikryptofyytit eli puolipiilijät. Talvehtivat silmut ovat maanpinnassa. Kasvin maanpäälliset osa kuolevat lukuun ottamatta alimpia ruusukelehtiä. Ravinto varastoituu juurakkoon ja alimpiin varren osiin. Puolipiilijöitä ovat monet kaksi- ja monivuotisista ruohovartisista kasveista.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Geofyytit eli piilotalvehtijat. Säilyvät elossa monivuotisten, maanalaisten osiensa turvin. Maanalainen osa voi olla maavarsi, sipuli tai mukula. Esimerkiksi kaikki keväisin kukkivat sipulikasvit ovat piilotalvehtijoita.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Helofyytit. Talvehtivat osat sijaitsevat mudassa.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Hydrofyytit. Talvehtivat osat sijaitsevat vedessä.


title: Raunkiaerin elomuoto

text: Terofyytit. Yksivuotiset kasvit, joilla ainoastaan siemenet säilyvät epäsuotuisan jakson yli. Esimerkiksi kaikki kevätyksivuotiset kasvit ovat terofyyttejä. Toisaalta syysyksivuotiset kasvit kuuluvat puolipiilijöihin.


title: Ritarikatu

text: Ritarikatu () on lyhyehkö katu Helsingin Kruununhaassa. Se johtaa Aleksanterinkadulta pohjoiseen Rauhankadulle hieman Mariankadun länsipuolella. Kadun pohjoisin osa Säätytalon puistikon kohdalla on nykyisin kävelykatu, muu osa katua on yksisuuntainen pohjoisesta etelään päin.


title: Ritarikatu

text: Nykyisen Ritarikadun paikalla oli katu jo 1600-luvulla. Se tunnettiin tuolloin nimellä "Residenshusgatan" sen varrella sijainneen virastotalon mukaan. Myöhemmin kadun nimenä oli myös "Berggatan" (Vuorikatu). Nykyisen ruotsinkielisen nimensä (aluksi kirjoitettuna Riddare Gatan) katu sai vuonna 1820, koska jo silloin kadun varrelle suunniteltiin rakennusta säätyvaltiopäiviä varten.. Ritarihuone valmistui kuitenkin tämän kadun ja Mariankadun väliin vasta vuonna 1864. Suomenkielinen nimi Ritarikatu vahvistettiin virallisesti vuonna 1909, mutta se oli ollut käytössä jo sitä ennen.


title: Ritarikatu

text: Vuonna 1812 vahvistetun asemakaavan mukaan katua olisi jatkettu Liisankadulle saakka, mutta myöhemmässä kaavamuutoksessa se lyhennettiin nykyiseen pituuteensa.


title: Ritarikatu

text: Valtioneuvoston linnan tontti rajoittuu itäsivultaan Ritarikatuun. Rakennuksen itäinen, Ritarikadun puoleinen siipirakennus oli vuosikymmeniä Ulkoasiainministeriön käytössä, kunnes ministeriö muutti 1980-luvulla Katajanokan Merikasarmiin. Tämän vuoksi Ritarikatu tuli tunnetuksi myös poliittisena käsitteenä, jolla tarkoitettiin Ulkoasiainministeriötä.


title: Georgi Gapon

text: Georgi Apollonovitš Gapon (, 17. helmikuuta 1870 Pultavan läänin Belikin kylä – 10. huhtikuuta 1906 Ozerki Pietarin lähellä) oli venäläinen ortodoksipappi, kristillisen "Sobranije russkih fabritšno-zavodskih rabotših Sankt-Peterburga" -ammattiliiton johtaja ja Pietarin verisunnuntaina tunnetun mielenosoituksen järjestäjä tammikuussa 1905.


title: Georgi Gapon

text: Georgi Gapon syntyi talonpojan perheeseen. Sukunimi "Gapon" perustuu ristimänimen Agathon ukrainalaiseen muunnokseen. Perimätiedon mukaan suvun esi-isät olivat Zaporižžjan kasakoita. Perheen isä työskenteli kirjurina. Lapsena Georgi oli hyvin uskonnollinen ja taipuvainen mystiikkaan. Vanhemmat antoivat Georgin Pultavan hengelliseen opistoon, jossa häntä pidettiin yhtenä parhaimmista oppilaista. Koulun opettaja Ivan Tregubov, joka oli tunnettu tolstoilainen, antoi Georgille luettavaksi Leo Tolstoin kiellettyjä teoksia, jotka tekivät tähän suuren vaikutuksen. Opistosta valmistuttuaan Gapon opiskeli Pultavan hengellisessä seminaarissa, jossa häneen vaikutti toinen tolstoilainen Isaak Feinerman. Vuonna 1893 Gapon valmistui seminaarista, mutta sen johdon kanssa syntyneen riidan takia hän ei saanut ensimmäisen asteen diplomia, joka olisi antanut mahdollisuuden päästä yliopistoon. Jonkin aikaa hän työskenteli zemstvon tilastohallinnossa ja ansaitsi lisätuloja antamalla yksityistunteja.


title: Georgi Gapon

text: Vuonna 1894 Gapon nai kauppiaan tyttären, jonka vaatimuksesta hän päätti ryhtyä papiksi. Samana vuonna hän sai papin viran Pultavan Kaikkien pyhien -hautausmaakirkosta. Gaponin saarnat houkuttelivat kirkkoon paljon uskovaisia, minkä johdosta hän joutui riitoihin lähiseudun muiden kirkkojen pappien kanssa. Vaimon kuoltua vuonna 1898 Gapon muutti Pietariin pyrkiäkseen Pietarin hengelliseen akatemiaan. Pultavan piispan Ilarionin suosituskirje mukanaan hän otti yhteyttä pyhän synodin yliprokuraattoriin Konstantin Pobedonostsevin, jonka ansioista hänet otettiin akatemian ensimmäiselle vuosikurssille. Pian Gapon kuitenkin menetti kiinnostuksen opiskeluun ja matkusti Krimille hoitamaan terveyttään. Siellä hän tutustui taiteilija Vasili Vereštšaginiin, joka neuvoi häntä luopumaan pappeudesta ja palvelemaan kansaa.


title: Georgi Gapon

text: Palattuaan Pietariin Gapon alkoi osallistua hyväntekeväisyystapahtumiin ja saarnata kristinuskoa työläisille ja köyhälistölle. Vuonna 1900 hänet nimitettiin pyhän Olgan orpokodin esimieheksi ja Sinisen ristin orpokodin uskonnon opettaaksi. Vuonna 1902 Gapon laati keisarinnalle ehdotuksen hyväntekeväisyyslaitosten perustamiseksi. Ehdotus sai kaupunginpäällikkö Nikolai Kleigelsin hyväksynnän, mutta ei johtanut konkreettisiin tuloksiin. Samaan aikaan Gapon sai mainetta Pietarin hovissa ja hänet kutsuttiin suorittamaan juhlajumalanpalveluksia yhdessä Johannes Kronstadtilaisen kanssa. Vuoden 1902 kesällä hänet kuitenkin erotettiin Sinisen ristin orpokodin esimiehen tehtävästä johtokunnan kanssa syntyneen riidan takia. Lähtiessään orpokodista Gapon otti mukaansa sen kasvatin Aleksandra Uzdaljovan, josta tuli hänen avovaimonsa. Samana vuonna Gapon erotettiin hengellisen akatemian kolmannelta kurssilta välikokeiden suorittamatta jättämisen takia, mutta otettiin takaisin metropoliitta Antonin suosituksesta. Vuonna 1903 hän valmistui akatemiasta ja sai papin viran Mikael Tšernigovilaisen vankilakirkosta.


title: Georgi Gapon

text: Vuonna 1902 Pietarin poliisin erikoisosaston johtaja Sergei Zubatov kiinnostui Gaponin toiminnasta. Zubatov oli perustamassa poliisin valvomia työläisten ammattiliittoja ja ehdotti Gaponille tähän toimintaan liittymistä. Jonkin aikaa emmittyään Gapon suostui ehdotukseen, mutta vaati ettei poliisi osallistuisi ammattiliittojen työhön. Zubatov piti tällaista näkemystä vaarallisena. Vuonna 1903 Zubatov erotettiin yllättäen tehtävistään, ja hänen perustamansa Pietarin työläisten ammattiliitto jäi käytännössä Gaponin käsiin. Tilannetta hyväkseen käyttäen hän erotti Zubatovin suosikit ja nimitti johtotehtäviin omat miehensä. Helmikuussa 1904 sisäministeri Vjatšeslav von Plehwe vahvisti Gaponin laatimat, "Sobranije russkih fabritšno-zavodskih rabotših Sankt-Peterburga" (”Pietarin venäläisten tehdastyöläisten kokous”) -ammattiliiton säännöt. Järjestön perustamisseremoniaan osallistui sen toimintaa tukenut kaupunginpäällikkö Ivan Fullon.


title: Georgi Gapon

text: Ammattiliiton johtajana Gapon ryhtyi toimimaan aktiivisesti. Virallisesti järjestön toimenkuvaan kuului keskinäinen apu ja valistustyö, mutta Gapon antoi sen toiminnalle toisen suunnan. Hän perusti järjestön sisälle salaisen kerhon, joka käsitteli sosiaalireformeja ja poliittisia kysymyksiä. Gaponin luona pidetyissä kerhon kokouksissa suunniteltiin työläisten avointa kamppailua oikeuksiensa puolesta. Gaponin avustajat levittivät näitä ajatuksia työläisten keskuuteen. Järjestön jäsenmäärä alkoi kasvaa nopeasti. Joulukuussa 1904 jäseniä oli jo 9 000 ja tammikuussa 1905 luku oli noussut 20 000:een. Järjestön osastoja perustettiin Pietarin kaikkiin suuriin tehtaisiin ja niitä alkoi syntyä myös muualle Venäjälle. Moskovassa ja Kiovassa paikallinen hallinto esti Gaponin yritykset toiminnan laajentamiseksi. Marraskuussa 1904 Gaponin avustajat alkoivat levittää työläisten keskuuteen ajatusta taloudellisia vaatimuksia sisältävän anomuksen esittämisestä viranomaisille. Gaponin kerhon laatima anomus sisälti myös poliittisia vaatimuksia.


title: Georgi Gapon

text: Neljän työläisen erottaminen Putilovin tehtaalta joulukuussa 1904 johti laajoihin levottomuuksiin. Gapon ilmoitti, että erottamisen syynä oli työläisten kuuluminen ammattiliittoon, ja vaati tehtaan johtoa ottamaan heidät uudelleen töihin. Kielteisen vastauksen saatuaan Gapon kehotti työläisiä yleislakkoon. Tammikuun 7. päivään mennessä Pietarin kaikki tehtaat olivat lakossa. Samaan aikaan laadittiin tsaarille osoitettu anomuskirjelmä, jonka allekirjoittivat kymmenet tuhannet työläiset. Anomusta käsiteltiin ammattiliiton kaikissa osastoissa, joissa tärkeimpänä pidettiin vaatimusta parlamentin perustamisesta. Gapon ehdotti, että työläiset lähtisivät joukolla viemään anomusta tsaarille. Mielenosoitusta edeltävänä päivänä Gapon lähetti sisäministeri Pjotr Svjatopolk-Mirskille ja tsaari Nikolai II:lle kirjeen, jossa hän vetosi verenvuodatuksen välttämisen puolesta. Samana päivänä hän ilmestyi oikeusnimisteri Nikolai Muravjovin luokse ja pyysi turhaan tätä vaikuttamaan tsaariin. Tammikuun 9. päivänä (juliaanisen kalenterin mukaan) Gaponin johtama monituhatpäinen työläisten mielenosoitus lähti kulkemaan kohti Talvipalatsia. Palatsin lähistöllä vastassa olleet sotilaat ampuivat mielenosoittajia. Tapahtuma on jäänyt historiaan "Verisunnuntain" nimellä.


title: Georgi Gapon

text: Ampumisen jälkeen sosialistivallankumouksellinen Pjotr Rutenberg piilotti Gaponin kirjailija Maksim Gorkin asuntoon. Siellä Gapon saneli julistuksen, jossa hän kehotti Pietarin työläisiä ryhtymään aseelliseen taisteluun yksinvaltiutta vastaan. Jonkin ajan kuluttua hän matkusti sosialistivallankumouksellisten avulla pois Pietarista ja ylitti salaa Venäjän ja Saksan välisen rajan. Ulkomailla Gapon tutustui Georgi Plehanoviin, Leniniin, Viktor Tšernoviin, Boris Savinkoviin, Jean Jaurèsiin, Georges Clemenceau’hon ja muihiin tunnetuihin vallankumouksellisiin. Helmikuussa 1905 hän esitti aloitteen Venäjän kaikkien vallankumouksellisten puolueiden yhdistymisestä aseellista kapinaa varten. Huhtikuussa 1905 hän kutsui koolle Venäjän vallankumouksellsiten puolueiden yhteisen Geneven konferenssin, jonka puheenjohtajaksi hänet valittiin. Konferenssissa saavutettiin yhteisymmärrys kapinan valmistelua johtavan yhteisen taistelukomitean perustamisesta. Gaponin lisäksi komitean jäseniksi valittiin Jekaterina Breško-Breškovskaja ja Dmitri Hilkov. Toukokuussa 1905 Gapon liittyi vähäksi aikaa Sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen, mutta kunnianhimonsa takia riitautui pian sen johdon kanssa. Elokuussa 1905 hän valmisteli bolševikkien, sosialistivallankumouksellisten ja suomalaisten aktivistien kanssa aseellista kapinaa Pietarissa. Aseiden salakuljetus Pietariin epäonnistui John Grafton -laivan ajettua karille.


title: Georgi Gapon

text: Riitaannuttuaan vallankumouksellisten puolueiden johtajien kanssa Gapon päätti perustaa oman järjestön ja värvätä siihen jäseniä pietarilaisista työläisistä ja muiden puolueiden jäsenistä. Elokuussa 1905 hänen aloitteestaan perustettiin ”Venäjän työväenliitto”, jonka tarkoitus oli yhdistää koko Venäjän työläisiä. Helsingissä syyskuussa 1905 järjestetyssä kokouksessa valittiin liiton keskuskomitea ja päätettiin ryhtyä julkaisemaan omaa lehteä. Gaponin mukaan Maksim Gorki lupasi lahjoittaa työväenliitolle sata tuhatta ruplaa., mutta luopui ajatuksesta bolševikkien neuvosta. Lontoossa Gapon tapasi Pjotr Kropotkinin, joka näki hänessä ”suuren vallankumouksellisen voiman”. Kropotkinin vaikutuksesta Gapon kiinnostui anarkosyndikalismista. Ulkomailla hän kirjoitti useita vallankumouksellisia julistuksia ja juutalaisvainoja vastaan suunnatun lehtisen, joita toimitettiin salaa Venäjälle. Journalisti David Soskisin avulla Gapon laati omaelämäkerran, joka ilmestyi englanniksi nimellä "The story of my life" (”Elämäntarinani”). Teoksesta ansaitsemansa rahat hän lahjoitti työväenliikkeelle.


title: Georgi Gapon

text: Lokakuun manifestin jälkeen Gapon palasi salaa Venäjälle ja ryhtyi neuvottelemaan kreivi Sergei Witten kanssa ”Pietarin venäläisten tehdastyöläisten kokouksen” uudelleen perustamisesta. Witten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti hän kirjoitti julistuksen, jossa kehotti työläisiä luopumaan aseellisesta taistelusta ja lujittamaan saavutetut asemat. Järjestön osastoja alettiin perustaa marraskuussa, mutta Gapon itse joutui Witten vaatimuksesta siirtymään ulkomaille. Samalla Gaponin avustajat saivat Witten hallitukselta 30 000 ruplaa järjestön toimintaa varten. Pian kävi ilmi, että järjestön sihteeri oli kavaltanut nämä rahat, ja tiedot ”Witten rahoista” tulivat julkisuuteen. Palattuaan Venäjälle Gapon yritti tuloksetta järjestää itselleen armahdusta. Vuoden 1906 alussa sisäministeri Pjotr Durnovo kirjoitti keisarille raportin, jossa kerrottiin Witten ja Gaponin yhteyksistä ja varoitettiin laillisen työväenliikkeen sallimisen vaaroista. Tämän seurauksena Gaponin yhteydet Witteen katkesivat ja helmikuussa 1906 järjestön osastot lakkautettiin lopullisesti. Saman aikaisesti lehdistössä aloitettiin Gaponin vastainen parjauskampanja..


title: Georgi Gapon

text: Tammikuussa 1906 sisäministeri Durnovo ehdotti Gaponille tapaamista poliisin varajohtajan Pjotr Ratškovskin kanssa. Ratškovski vaati Gaponilta todisteita vallankumouksellisesta toiminnasta luopumisesta ja pyysi tätä paljastamaan sosialistivallankumouksellisten taistelujärjestön. Vastineeksi Gaponille luvattiin täydellinen armahdus ja 100 000 ruplan rahasumma. Tarkoituksena oli, että Gapon esittelee Ratškovskille taistelujärjestön johtajana pidetyn Pjotr Rutenbergin. Suostuttuaan kauppaan Gapon alkoi järjestää Rutenbergin ja Ratškovskin tapaamista. Rutenbergin mukaan Gapon ehdotti hänelle salaa muodollista suostumista yhteistyöhön poliisin kanssa ja saatujen rahojen käyttämistä uuden aseellisen kapinan ja terroritekojen valmistelua varten.


title: Georgi Gapon

text: Rutenberg ilmoitti ehdotuksesta sosialistivallankumouksellisten keskuskomitealle, jonka jäsenet Jevno Azef, Viktor Tšernov ja Boris Savinkov päättivät tappaa Gaponin vallankumouksen petturina. Päätöksen toimeenpano uskottiin Rutenbergille, jonka oli määrä surmata Gapon ja Ratškovski heidän yhteisen tapaamisensa aikana. Ratškovski lakkasi kuitenkin pian tapaamasta Gaponia, jolloin Azef omissa nimissään antoi Rutenbergin tehtäväksi Gaponin tappamisen. Rutenberg houkutteli Gaponin Ozerkissa sijaitsevaan tyhjään huvilaan, jossa tätä odotti joukko sosialistivallankumouksellisten taistelujärjestön jäseniä. Rutenbergin komennosta he tulivat esiin piiloistaan ja tappoivat Gaponin kuristamalla tämän takaapäin köydellä. Gaponin ruumis ripustettiin seinään lyötyyn koukkuun, mistä poliisi löysi se vasta kuukauden kuluttua. Murhan osallistujat pakenivat ulkomaille eikä ketään heistä saatu kiinni. Poliisin agenttina toimineen Azefin avainrooli murhassa on saanut eräät historioitsijat olettamaan, että hän suoritti Ratškovskin antamaa tehtävää. Suoria todisteita tästä ei kuitenkaan ole olemassa.


title: Georgi Gapon

text: Gapon haudattiin 3. toukokuuta 1906 Pietarin pohjoiselle hautausmaalle suuren väkijoukon läsnä ollessa. Hautajaisten jälkeen pidetyssä työläisten joukkokouksessa pidettiin puheita, vaadittiin kostoa ja laulettiin vallankumouksellisia lauluja. Haudalle pystytettiin puinen risti, jossa oli teksti ”Vuoden 1905 tammikuun 9. päivän sankari Georgi Gapon”. Myöhemmin haudalle asetettiin muistomerkki, johon oli kirjoitettu ”Nuku rauhassa, kavalien ystävien tappama ja huijaama. Vuosien päästä kansa ymmärtää ansiosi ja maineesi tulee olemaan ikuinen”. Gaponin kannattajista kukaan ei uskonut hänen olevan petturi. Useimmat olivat vakuuttuneita, että murhan takana oli tsaarin salainen poliisi. Gaponia lähellä olleet työläiset kertoivat muistelmissaan, että hän valmisteli viimeisen elinkuukautensa aikana uutta aseellista kapinaa ja kokosi taisteluryhmää Witten ja Ratškovskin murhaa varten."Muistelmia"


title: Georgi Gapon

text: "Artikkeleita ja tutkimuksia"


title: Niclas Hävelid

text:
Anders Niclas Hävelid (s. 12. huhtikuuta 1973 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hävelid pelasi urallaan 628 NHL-ottelua tehoin 34+137=171.
Hävelid on Enköpings SK:n kasvatti. Hän pelasi joukkueessa ensimmäiset miesten pelinsä kausina 1988–1989 ja 1989–1990, jolloin joukkue pelasi Ruotsin II-divisioonaa. Kauden 1990–1991 Hävelid pelasi I-divisioonaa Wings HC Arlandassa. Kaudeksi 1991–1992 hän siirtyi Elitserieniin ja AIK IF:n riveihin. Hävelid pelasi tuolla kyseisellä kaudella 13 ottelua, mutta hän murtautui joukkueen kokoonpanoon seuraavalla kaudella. Kaudeksi 1993–1994 AIK putosi I-divisioonaan, mutta se nousi taas kaudeksi 1994–1995 Elitserieniin. Hävelid pelasi AIK:ssa kevääseen 1998 asti. Samana keväänä hän pelasi MM-kilpailuissa ja voitti maailmanmestaruuden.


title: Niclas Hävelid

text: Kauden 1998–1999 Hävelid pelasi Malmö IF:ssä. Hän teki 22 pistettä ja varattiin kesällä yli-ikäisenä Mighty Ducks of Anaheimiin. Hävelid siirtyi joukkueeseen heti seuraavaksi kaudeksi ja murtautui heti tulokaskaudellaan joukkueen kokoonpanoon. Hän edusti farmijoukkue Cincinnati Mighty Ducksia kahden ottelun verran. Hävelid teki ensimmäisen NHL-maalinsa 19. marraskuuta 1999 Chicago Blackhawksin Jocelyn Thibaultin selän taakse. Kausi NHL:n puolella jäi 50 ottelun mittaiseksi käsivamman takia ja seuraava kausi 2000–2001 47 ottelun mittaiseksi polvivamman takia. Polvivamma pilasi vielä kautta 2001–2002. Hävelid pelasi ehjän, täyden kauden 2002–2003 ja teki 82 ottelussa tehot 11+22=33. Hän pääsi taistelemaan myös Stanley Cupin voitosta keväällä 2003, mutta New Jersey Devils vei sen seitsemännessä finaaliottelussa. Hävelid teki elokuussa 2003 kolmivuotisen jatkosopimuksen Mighty Ducksin kanssa, mutta hänet kaupattiin kesäkuussa 2004 Atlanta Thrashersiin vaihdossa Kurtis Fosteriin.


title: Niclas Hävelid

text: Työsulkukauden Hävelid pelasi kotimaassaan edustaen Södertälje SK:ta. Hän siirtyi Thrashersiin kaudeksi 2005–2006 ja teki kauden aikana 32 pistettä. Kauden päätteeksi Hävelid palkittiin Dan Snyder Memorial Awardilla, joka annetaan vuoden Thrashers-pelaajalle. Hävelid teki kesäkuussa 2006 kolmivuotisen jatkosopimuksen. Maaliskuussa 2009 hänet kaupattiin Myles Stoeszin kanssa New Jersey Devilsiin vaihdossa Anssi Salmelaan.


title: Niclas Hävelid

text: Hävelid palasi kaudeksi 2009–2010 Ruotsiin ja siirtyi Linköpings HC:n riveihin 1+1-vuotisella sopimuksella. Hän käytti optionsa maaliskuussa 2010 ja teki jatkosopimuksen kaudeksi 2010–2011. Vuotta myöhemmin maaliskuussa 2011 Hävelid jatkoi sopistaan taas vuodella.


title: Niclas Hävelid

text:
Hävelid oli voittamassa olympiakultaa Torinossa vuonna 2006. MM-kilpailuista hän on voittanut MM-kullan 1998 lisäksi myös MM-hopeaa vuonna 2004. Hävelid edusti Ruotsia myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1993, joista tuli hopeaa sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1991.
Hävelidin isoveli Magnus on entinen puolustaja, joka toimii nykyään Linköpings HC:n apuvalmentajana.


title: Aliisa (elokuva)

text: Aliisa on Aulikki Oksasen kirjoittama ja Jukka Sipilän  Yleisradiolle ohjaama televisioelokuva vuodelta 1970. Pääosaa elokuvassa näytteli Siiri Angerkoski.


title: Aliisa (elokuva)

text: "Aliisa" jäi Siiri Angerkosken viimeiseksi elokuvaksi, hän kuoli maaliskuussa 1971 muutama kuukausi elokuvan valmistumisen jälkeen. Elokuva kertoo koskettavasti köyhästä kansaneläkkeen varassa elävästä vanhuksesta. Rooli on jyrkässä vastakohdassa Angerkosken aiemmille lupsakan kotiapulaisen ja koomisen pirttihirmun rooleille. Elokuvaa pidetään televisioteatterin klassikkona. Angerkoskelle myönnettiin Aliisan roolista postuumisti Jussi-patsas.


title: Aliisa (elokuva)

text: Elokuva kertoo Jenny Aliisa Härkönen -nimisestä vanhasta mummosta, joka asuu Helsingissä. Kaupunkia koetteli 1970-luvun taitteessa niin sanottu "moderni aalto", jonka johdosta useita vanhoja kiinteistöjä purettiin ja peruskorjattiin. Elokuvassa Aliisa asuu yksin asunnossaan ja saa kirjeen, jossa vaaditaan asukkaan poistumista asunnosta tiettyyn päivämäärään mennessä kiinteistön remontoinnin vuoksi. Aliisa elää pienellä kansaneläkkeellä eikä löydä uutta asuntoa kyseiseen päivämäärään mennessä. Hän muuttaa väliaikaisesti asumaan ystävättärensä luokse mutta tämä ei asuntopolitiikan johdosta ole oikeutettu majoittamaan muita henkilöitä asunnossaan. Asiaa selvitettäessä käy ilmi, että Aliisan ei olisi lain mukaan tarvinnut muuttaa pois asunnostaan vielä vaadittuna päivämääränä vaan noin puoli vuotta myöhemmin. Elokuva kertoo hyvin 1970-luvun ajankuvasta sekä asunto- ja eläkepolitiikasta.


Sveitsin alle 17-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue on Sveitsin jalkapalloliiton hallinnoima joukkue, joka edustaa Sveitsiä kansainvälisissä jalkapallon alle 17-vuotiaiden maajoukkuekilpailuissa. Sveitsi selvisi ensimmäisen kerran alle 17-vuotiaiden MM-kisoihin vuonna 2009, jolloin se myös voitti ensimmäisen maailmanmestaruuden.


title: Harpejji

text: Harpejji on Marcodi Musical Productsin valmistama kielisoitin. Harpejjia soitettaessa käytettävä tapping-tekniikka mahdollistaa kymmenen sormen käytön, mikä on harvinaista kielisoittimille. Harpejjin kehitti Tim Meeks halutessaan yhdistää pianon ja kitaran hyvät puolet. Jokainen Harpejji tilataan Marcodilta erikseen custom-työnä, ja ne valmistetaan Marylandissa, Yhdysvalloissa.


title: Harpejji

text: Harpejjin kehitti Tim Meeks turhautuessaan pianon soiton rajoitteellisuuteen. Meeks piti enemmän kielisoitinten kuin pianon soitinväristä, mutta piti kielisoittimien soittamista hankalampana. Etsiessään ratkaisua hän törmäsi Chapman Stickiin – kitaran tyyliseen soittimeen, jota soitettiin tapping-tekniikalla ja näin mahdollisti kahdeksan sormen käytön. Meeks piti Chapman Stickin soittamisen opettelua liian vaikeana. Hän kuitenkin piti soitinta kiinnostavana ja pyysi soittimen kehittäjää Emmet Chapmania valmistamaan hänelle Chapman Stickin, jonka voisi asettaa vaakatasoon ja jossa olisi useita uusia ominaisuuksia. Chapman ei kiireiltään ehtinyt tehdä tätä, mutta kertoi John Starretista, jolla oli samankaltainen idea, StarrBoard. Meeks osti häneltä StarrBoardin prototyypin ja kehitti ideaa eteenpäin. Kuuden vuoden työskentelyn jälkeen Meeks sai valmiiksi ensimmäisen mallin, jota tultiin myöhemmin kutsumaan nimellä Harpejji d1, vuonna 2007. Ensimmäisen patentin soittimelleen hän haki keväällä 2007. Meeks rupesi työskentelemään ystävänsä Jason Melanin kanssa, ja he perustivat Marcodi Musical Products, LLC - yhtiön 4. huhtikuuta 2007 Marylandiin.


title: Harpejji

text:
Tammikuussa 2010 esiteltiin uusi malli Harpejji k24. Edelliseen malliin d1:een verrattuna siinä oli uusia soittoa helpottavia ominaisuuksia.
Harpejjissa on 24 kieltä, jotka on viritetty kokosävelaskeleen päähän toisistaan. Virityksen ansiosta Harpejjin soittaminen on hyvin loogista – esimerkiksi duuriskaalojen muoto pysyy aina samanlaisena, vaikka sen aloittaa eri sävelestä. Harpejjin matalin ääni on pieni a ja korkein viisiviivainen a, joten sen ääniala käsittää viisi oktaavia.


title: Paul Harding

text: Paul Harding (s. 1967) on yhdysvaltalainen muusikko ja kirjailija, jonka esikoisromaani "Tinkers" (2009) on palkittu vuoden 2010 Pulitzerin kirjallisuuspalkinnolla. Harding oli kaksi albumia julkaisseen Cold Water Flat -nimisen yhtyeen rumpali lähes sen perustamisesta 1990 sen hajoamiseen, vuoteen 1997. Harding on suorittanut BA-tutkinnon englannin kielessä ja kirjallisuudessa Massachusettsin yliopistossa Amherstissa ja MFA:n Iowa Writers' Workshopissa sekä opettanut kirjoittamista Harvardin yliopistossa ja Iowan yliopistossa.


title: Paul Harding

text: Harding vietti lapsuutensa Wenhamin kaupungissa Massachusettsin rannikolla Bostonista pohjoiseen. Lapsena hän kuljeskeli paljon metsissä, millä hän viittaa luonnonrakkauteen. Hänen isoisänsä korjasi kelloja, ja hän harjoitteli tämän apuna, ja sitä kokemusta hän on kuvannut romaanissaan "Tinkers". Valmistuttuaan Massachusettsin yliopistosta hän kierteli yhtyeensä Cold Water Flatin kanssa Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Hän oli aina ollut ahkera lukija ja lukiessaan Carlos Fuentesin teosta "Terra Nostra" hän muisti laskeneensa sen pöydälle ja ajatelleensa, että "tätä minä haluan tehdä". Siinä kirjassa Harding näki koko maailman, koko historian. Kun hänellä sitten jäi kiertueilta aikaa, hän ilmoittautui New Yorkiin Skidmore Collegen kirjoittamisen kesäkurssille. Aivan sattumalta hänen opettajakseen osui Marilynne Robinson, ja tämän kautta hän kuuli Iowa Writers' Workshopin kirjoittamisohjelmasta, jonne hän haki ja jonne hänet hyväksyttiin. Siellä hän opiskeli opettajinaan Barry Unsworth, Elizabeth McCracken ja myöhemmin Marilynne Robinson. Jossakin vaiheessa hän huomasi että jotkut hänen eniten ihailemistaan ihmisistä olivat ”syvästi uskonnollisia”, ja hän käytti vuoden teologian lukuihin ja hän sai merkittävästi vaikutteita Karl Barthilta ja John Calvinilta. Hän pitää itseään "itseoppineena nykyaikaisena Uuden-Englannin transkendentalistina".


title: Paul Harding

text: Hänen musiikillisia ihanteitaan ovat jazzrumpalit ja suurimpana heistä hän pitää John Coltranen rumpalia Elvin Jonesia.


title: Paul Harding

text: Harding asuu lähellä Bostonia vaimonsa ja kahden poikansa kanssa.


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Montrealin olympialaisten jalkapalloturnaukseen selviytyi 16 maata, mutta Nigeria, Ghana ja Sambia luopuivat turnauksesta juuri ennen olympialaisia osana yleisafrikkalaista olympiaboikottia, joka koski Uuden-Seelannin osallistumista olympiakisoihin. Uuden-Seelannin rugbymaajoukkue oli järjestänyt kesäkiertueen Etelä-Afrikkaan huolimatta Soweton joukkomurhasta kesäkuussa 1976.


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Aiemmin Uruguay oli luopunut osanotostaan ja sen tilalle otettiin Kuuba, Argentiinan kieltäydyttyä osallistumasta.


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Kisoihin osallistui lopulta 13 joukkuetta jotka, jaettiin neljään alkulohkoon, joiden kaksi parasta jatkoivat otteluita olympiavoitosta. Olympialaisten jalkapalloa hallitsivat totuttuun tapaan Itä-Euroopan maat. Turnauksen voitti Itä-Saksa, Puola saavutti hopeaa ja Neuvostoliitto pronssia.


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Vuoden 1976 olympialaisten jalkapalloturnaukseen selviytyi karsintojen kautta 14 maata. Isäntämaa Kanada ja hallitseva olympiavoittaja Puola pääsivät kisoihin ilman karsintoja. Muut paikat jakaantuivat siten että Euroopan karsinnoista kisoihin selviytyi 4 maata, Etelä-Amerikasta 2, Pohjois- ja Keski-Amerikasta 2, Afrikasta 3 ja Aasiasta 3. Kaikki Afrikan karsinnoista selviytyneet maat, Ghana, Nigeria ja Sambia, luopuivat turnauksesta.


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Lohko 1


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Lohko 2


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Lohko 3


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Lohko 4


title: Jalkapallo kesäolympialaisissa 1976

text: Kisojen maalikuninkuuden voitti Puolan Andrzej Szarmach kuudella osumallaan.


title: Ruoho

text: Ruoho tarkoittaa kasvitieteellisessä merkityksessä ruohovartisia kasveja erotuksena varvuista, pensaista ja puista. Arkikielessä ruoho voi viitata myös nurmeen tai nurmikkoon, jossa usein kasvaa heinämäisiä kasveja, tavallisimmin heimosta heinäkasvit ("Poaceae").


title: Hui hai hiisi

text: Hui hai hiisi on Yle TV2 -kanavalla vuosina 1999–2000 ensiesitetty lastenohjelmasarja, jossa kolme lasta auttavat Hiisivuoressa asuvaa Mattia ja Berenikeä. Ohjelman juoneen kuuluu, että lapset saapuvat paikalle auttamaan kaksikkoa kaikenlaisissa pulmissa. Lopulta lapset palkitaan koruilla, jotka pujotetaan heidän kaulaansa Hiisivuoren keskellä. Ohjelmaa esitettiin ensimmäisen kerran perjantaisin 1. lokakuuta 1999 lähtien vuoteen 2000 asti. Uusintana sarjaa nähtiin vuosina 2003, 2005 sekä 2009–2010. Yle Areenassa on nähtävillä "Hui hai hiiden" kaikki 35 jaksoa.


title: Hui hai hiisi

text: Matti (Riku Suokas) on hiisivuoren peikko ja hän pelkää lähes kaikkea. Matti joutuu selittelemään Hiidelle usein lapsien ääniä ja muuta vastaavaa. Matti ei aluksi pidä siitä, että lapsia tuodaan Hiisivuoreen, koska Hiisi on uhannut syödä Matin, jos näkee yhdenkin ihmislapsen. Tästä huolimatta Matti myöntyy aina auttamaan Berenikeä ja lapsia purkamaan Hiiden lumouksia.


title: Hui hai hiisi

text: Berenike (Anu Tuomi-Nikula) on Hiisivuoren keiju ja hän tykkää pohtia sekä kirjoitella asioita. Berenikellä on paljon pulmia ja hän kutsuu avukseen lapsia, jotka saavat auttaa häntä tehtävissä, joiden ratkaiseminen auttaisi purkamaan Hiiden lumoukset. Berenike poltti muinoin siipensä lennettyään liian lähelle aurinkoa.


title: Hui hai hiisi

text: Hiisi (Asko Sahlman) on Hiisivuoressa asuva jätti ja on vuoren hallitsija. Hiisi kutsuu Matin aina luokseen selittelemään lasten ääniä tai hajuja. Hiisi on hyvin suurikokoinen mieshenkilö, josta näkyvät sarjassa kokonsa vuoksi vain jalat. Hiiden vierellä on aina kaksi sinikaapuista vartijaa (Herkku Hernesniemi ja Esa Rantanen). Hiisi ei pidä lapsista lainkaan ja on uhannut syödä Matin, jos löytää luolasta lapsia.


title: Hui hai hiisi

text: Kivijätti on kivinen hahmo, joka herää henkiin aina erään lorun lopussa. Sillä on punaiset silmät ja hyvin möreä ääni. Sen tehtävänä on auttaa Berenikeä ja lapsia tehtävässään, oli se mikä tahansa. Kivijätti ei ole paha, vaikka se näyttää pelottavalta. Kivijätin äänenä oli Riku Suokas.


title: Hui hai hiisi

text: Quupeikko (Ilari Johansson) on keksijäpeikko, joka keksii toisinaan enemmän ja vähemmän hyödyllisiä asioita. Matti vierailee hänen luonaan usein, jolloin hän usein sotkee Quupeikon keksintöjä.


title: Hui hai hiisi

text: Tietäjä (Eriikka Magnusson) on äkkipikainen tietäjä, joka osaa tehdä loitsuja ja taikakeitoksia ja ennustaa. Taikasanalla ”Skrabe!” hän pystyy siirtämään itsensä paikasta toiseen.


title: Hui hai hiisi

text: Peikko Kamulainen (Miia Mäki-Jyllilä) on peikko, jonka hammasta alkaa särkeä, jos hän ei saa kahvia.


title: Saariselän Tunturihotelli

text: Santa's Hotel Tunturi, entinen Saariselän Tunturihotelli, on Inarin Saariselällä sijaitseva hotelli. Hotellissa on yhteensä 260 huonetta, neljä ravintolaa sekä kahdeksan kokoustilaa. Santa's Hotel Tunturi on vuode- ja ravintolan asiakaspaikoilla mitaten Lapin suurin hotelli. Hotelli kuuluu Sava-Group-konserniin sekä Santa's Hotels -ketjuun, johon kuuluvat myös Santa's Hotel Santa Claus sekä Santa's Hostel Rudolf Rovaniemeltä.


title: Saariselän Tunturihotelli

text: Rovaniemeläinen Lapin Lasten Ystävät ry rakensi vuosina 1952-1953 Saariselälle Laanilan Tunturimaja -nimisen rakennuksen, josta Tunturihotellin toiminnan voidaan katsoa alkaneen. 1950-luvun lopulla rakennukset siirtyivät Virkamiesliiton omistukseen, jolloin liitto jatkoi hotellin toiminnan kehittämistä Saariselän Retkeilykeskus -nimisenä.


title: Saariselän Tunturihotelli

text: Vuonna 1985 retkeilykeskuksen nimi muutettiin Saariselän Tunturihotelliksi. Tunturihotelli ajautui konkurssiin vuonna 1992 yhdessä Virkamiesliiton kanssa, ja uudeksi omistajiksi tulivat vuonna 1993 rovaniemeläiset liikemiehet Seppo Aho ja Timo Hietala sekä Matkailunkehitys Nordia Oy.


title: Saariselän Tunturihotelli

text: Vuonna 2007 Seppo Ahon omistama Sava-Group osti Saariselän Tunturihotellin kiinteistöyhtiön koko osakekannan, ja yritys päätyi kokonaisuudessaan rovaniemeläisen Ahon perheyhtiön omistukseen. Vuoden 2011 alusta alkaen hotellin markkinointinimenä on ollut Santa's Hotel Tunturi.


title: Saariselän Tunturihotelli

text: Santa's Hotel Tunturissa on 260 huonetta, ja niissä noin tuhat vuodepaikkaa. Huoneet ja huoneistot sijaitsevat kuudessa eri majoitusrakennuksessa, jotka ovat Ahma, Kontio, Sopuli, Näätä, Paraspaikka ja Gielas. Hotellissa on 96 kahden hengen hotellihuonetta, 77 saunallista kahden hengen hotellihuonetta, seitsemän saunallista sviittiä ja 80 saunallista huoneistoa.


title: Saariselän Tunturihotelli

text: Hotellissa on neljä ravintolaa, joista Pirtti, Siula ja Lutto sijaitsevat päärakennuksessa yhdessä vastaanoton kanssa. Neljäs ravintola Kaltio sijaitsee Gielas-rakennuksessa. Lisäksi piha-alueella on puurakenteinen, ravintolakäytössä oleva kota. Asiakaspaikkoja neljässä ravintolassa on hieman yli 2 000.


title: Melonta kesäolympialaisissa 1972

text: Vuoden 1972 kesäolympialaisten melontakilpailuissa miehet kilpailivat ratamelonnassa viidessä ja koskimelonnassa kolmessa luokassa. Naiset kilpailivat ratamelonnassa kahdessa ja koskimelonnassa yhdessä luokassa.


title: Juhani Ojala

text: Juhani Ojala (s. 19. kesäkuuta 1989 Vantaa) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa puolustajana Ruotsin Allsvenskanin Häckenissä.


title: Juhani Ojala

text: Ojala nousi HJK:n edustusjoukkueeseen kaudella 2008. Ojala voitti HJK:ssa neljän kauden aikana kolme Suomen mestaruutta 2009, 2010 ja 2011 sekä Suomen Cupin 2011. Ojala siirtyi elokuussa 2011 sveitsiläiseen Young Boysiin, jossa hän pääsi debytoimaan myös Eurooppa-liigassa. Helmikuussa 2013 Ojala siirtyi venäläiseen Terek Groznyiin. Kolmen ja puolen Venäjällä vietetyn vuoden jälkeen Ojala palasi takaisin Veikkausliigaan SJK:n riveihin, jossa hän voitti Suomen Cupin 2016. Helmikuussa 2017 Ojala siirtyi ruotsalaiseen Häckeniin.


title: Juhani Ojala

text:
A-maajoukkueessa Ojala debytoi 22-vuotiaana vuonna 2011 Tanskaa vastaan. Ojala on kuulunut Suomen maajoukkueeseen ,
EM-karsinnoissa 2014–15 ja . Hän on pelannut yhteensä 24 A-maaottelua.


title: Juhani Ojala

text: Veikkausliiga valitsi Ojalan vuoden puolustajaksi 2010.


title: Juhani Ojala

text: Juhani Ojalan pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2008, kun hän nousi HJK:n Kakkosessa pelanneen reservijoukkue Klubi 04:n kokoonpanoon. HJK:n ykkösjoukkueessa ja Veikkausliigassa Ojala debytoi 19-vuotiaana, kun Antti Muurinen vaihtoi hänet kentälle 21. syyskuuta 2008 ottelussa HJK–MyPa. Ottelu jäi Ojalan ainoaksi liigaotteluksi ensimmäisellä kaudella. Ojala pelasi myös kauden 2009 pääasiassa Ykköseen nousseessa Klubi 04:ssa, ja HJK:n mestaruuteen päättyneellä kaudella Ojala pelasi neljä liigaottelua.


title: Juhani Ojala

text: Varsinainen läpimurto HJK:ssa tapahtui kaudella 2010, kun Ojalalle avautui paikka avauskokoonpanossa Mathias Lindströmin loukkaantumisen seurauksena. Ojala vakiinnutti paikkansa HJK:n avauskokoonpanossa ja pelasi 24 liigaottelua, sekä kaikki HJK:n kuusi Mestarien liigan ja Eurooppa-liigan karsintaottelua. HJK:n mestaruuteen päättyneen kauden päätteeksi Ojala palkittiin vuoden liigapuolustajana. Huhtikuussa 2011 Ojalan sopimusta HJK:n kanssa jatkettiin kauden 2014 loppuun. Ensimmäisen liigamaalin Ojala teki 4. heinäkuuta 2011 ottelussa KuPS–HJK, ja hän pelasi HJK:n kolmannella peräkkäisellä mestaruuskaudella elokuuhun mennessä 17 liigaottelua, sekä kaksi Mestarien liigan karsintaottelua.


title: Juhani Ojala

text: Juhani Ojala siirtyi elokuussa 2011 neljän vuoden sopimuksella Sveitsin Super Leaguessa pelanneeseen Young Boysiin. Ojala debytoi Young Boysin riveissä 17. syyskuuta 2011 Sveitsin Cupin ottelussa Domdidier–Young Boys, ja hän teki maalin heti ensimmäisessä virallisessa ottelussaan. Sveitsin liigassa Ojala debytoi 27. lokakuuta 2011 ottelussa Xamax–Young Boys, kun hänet vaihdettiin hyökkääjäksi ottelun loppuhetkillä. Ojala pelasi kaudella 2011–2012 Young Boysissa yhteensä 11 liigaottelua, joista kuusi avauskokoonpanossa.


title: Juhani Ojala

text: Syyskaudella 2012 Ojala pelasi Young Boysin 18 liigaottelusta 12, joista 11 avauskokoonpanossa. Liigaotteluiden lisäksi hän pelasi viisi Eurooppa-liigan karsintaottelua sekä viisi lohkovaiheen ottelua. Ensimmäisen maalin eurokentillä Ojala teki 20. syyskuuta 2012 ottelussa Young Boys–Liverpool, kun hän tasoitti Young Boysin 3–5 tappioon päättyneen ottelun 2–2:een.


title: Juhani Ojala

text: Juhani Ojala siirtyi helmikuussa 2013 kolmen ja puolen vuoden sopimuksella Venäjän liigassa pelanneen Terek Groznyin riveihin. Ojala debytoi Premier Ligassa 10. maaliskuuta 2013 ottelussa Spartak Moskva–Terek Groznyi, ja hän pelasi kevätkauden 2013 aikana kolme liigaottelua. Ojala vakiinnutti paikkansa Terekin avauskokoonpanossa kaudella 2013–2014. Hän pelasi yhteensä 20 liigaottelua, joista 19 avauskokoonpanossa. Terek oli kaudella 2013–2014 Venäjän liigassa 12. Ojala pelasi syyskaudella 2014 vain yhdessä Venäjän liigan ottelussa, ja vakava loukkaantuminen päätti kauden 2014–2015 jo marraskuussa. Ojalan kuntouduttua takaisin pelikuntoon Terek lainasi hänet heinäkuussa 2015 kolmeksi kuukaudeksi Veikkausliigaan HJK:n riveihin. Ojala palasi takaisin Terekiin loppukaudeksi 2015–2016, mutta ei pelannut kauden aikana yhtään Venäjän liigan ottelua.


title: Juhani Ojala

text: Juhani Ojala siirtyi syyskuussa 2016 kauden 2017 loppuun kestäneellä sopimuksella Veikkausliigassa pelanneen SJK:n riveihin. Ojala pelasi loppukauden 2016 aikana yhteensä yhdeksän Veikkausliigan ottelua. SJK oli kaudella 2016 Veikkausliigassa kolmas. SJK eteni kaudella 2016 Suomen Cupin finaaliin, jossa se kohtasi Ojalan vanhan seuran HJK:n. SJK voitti finaalin rangaistuspotkulla ja Suomen Cupin 2016. Ojala pelasi finaalissa avauskokoonpanossa.


title: Juhani Ojala

text: Juhani Ojala siirtyi helmikuussa 2017 kolmen vuoden sopimuksella Kari Arkivuon seurakaveriksi Ruotsin Allsvenskanissa pelanneeseen Häckeniin. Seurat eivät julkistaneet siirtosummaa. Ojala debytoi Allsvenskanissa 2. huhtikuuta 2017 ottelussa AIK–Häcken. Ojala vakiinnutti paikkansa Häckenin avauskokoonpanossa ja pelasi kauden aikana yhteensä 23 ottelua. Ojala teki kauden aikana myös kolme maalia. Häcken oli kaudella 2017 Allsvenskanissa neljäs, ja joukkue pääsi seuraavan kauden Eurooppa-liigan karsintoihin.


title: Juhani Ojala

text: Ojala ehti pelata kauden 2018 alussa vain kahdessa liigaottelussa ennen kuin hän loukkaantui jälleen vakavasti. Ojala palasi loukkaantumisen jälkeen Häckenin kokoonpanoon syyskuussa, mutta hän pelasi kauden aikana vain kuudessa sarjaottelussa. Häcken oli kaudella 2018 Allsvenskanissa viides ja joukkue sai kauden aikana kolmannen suomalaispuolustajan, kun Joona Toivio siirtyi seuraan.


title: Juhani Ojala

text: Juhani Ojala debytoi ikäluokkansa (1989) maajoukkueessa 18-vuotiaana 17. lokakuuta 2007 Ruotsin Motalassa pelatussa ottelussa Makedonia–Suomi. Ojala pelasi kolme poikien maaottelua.


title: Juhani Ojala

text: Alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa Ojala debytoi 19-vuotiaana 27. maaliskuuta 2009 Funchalissa pelatussa ottelussa Portugali–Suomi. Ojala pelasi kahdeksan nuorten maaottelua, joista kaksi oli vuoden 2011 alle 21-vuotiaiden EM-kisojen karsintaotteluita.


title: Juhani Ojala

text: A-maajoukkueessa Ojala debytoi 22-vuotiaana, kun Mixu Paatelainen vaihtoi hänet kentälle 15. marraskuuta 2011 Esbjergissä pelatussa maaottelussa Tanska–Suomi. Ensimmäisen arvokisojen karsintaottelun Ojala pelasi 12. lokakuuta 2012, kun Paatelainen valitsi hänet avauskokoonpanoon Olympiastadionilla pelatussa vuoden 2014 MM-kisojen karsintaottelussa Suomi–Georgia. Ensimmäisen A-maaottelumaalinsa Ojala teki 9. tammikuuta 2017 Arabiemiirikuntien Al-Ainissa pelatussa ottelussa Marokko–Suomi, kun hän viimeisteli Suomen 1–0-voittomaalin samoihin numeroihin päättyneessä ottelussa. Ojala on kuulunut Suomen maajoukkueeseen , EM-karsinnoissa 2014–15 ja . Hän on pelannut yhteensä 24 A-maaottelua.


title: Juhani Ojala

text:
HJKSJK
"Tilanne 11. marraskuuta 2018."


title: Symeeni

text: Symeeni (CH) on aromaattinen hiilivety, joka muistuttaa rakenteeltaan monoterpeenejä. Symeeniä esiintyy luonnossaan monien kasvien eteerisissä öljyissä.


title: Symeeni

text: Lukuisat kasvit sisältävät symeeniä, erityisesti kumina ja ajuruohot. Yhdistettä sisältävät lisäksi muun muassa sitrushedelmät, papaija, ananas, oregano ja tomaatti.


title: Symeeni

text: Symeeniä voidaan valmistaa teollisesti alkyloimalla tolueenia propeenilla 60 °C:n lämpötilassa katalyytin läsnä ollessa.


title: Symeeni

text: Symeeniä voidaan syntetisoida myös käyttämällä lähtöaineena limoneenia, jota saadaan melko halvalla eristettyä sitrushedelmistä tai paperiteollisuuden sivutuotteena. Limoneenista voidaan symeeniä valmistaa kahdella eri tavalla. Limoneeni voidaan joko vedyttää metallikatalyyttien avulla, minkä jälkeen syntynyt tuote dehydrogenoidaan, jolloin saadaan kymeeniä. Limoneeni voi myös happamissa olosuhteissa isomeroitua. Isomeerien dehydraus tuottaa symeeniä.


title: Symeeni

text: Puhtaalla symeenillä on sitruunankaltainen tuoksu. Sitä käytetäänkin hajusteissa. Tämän lisäksi yhdistettä käytetään muiden yhdisteiden, esimerkiksi lääkeaineiden ja hajusteiden synteesissä.


title: Anastasija Zavorotnjuk

text: Anastasija Jurjevna Zavorotnjuk (, s. 3. huhtikuuta 1971 Astrahan, Neuvostoliitto) on venäläinen näyttelijä.


title: Anastasija Zavorotnjuk

text: Zavorotnjuk syntyi taiteilijaperheeseen Etelä-Venäjällä. Isä Juri on televisioakatemian jäsen ja äiti Valentina työskenteli Astrahanin valtionteatterissa. Zavorotnjuk pyrki jo lapsesta esiintyvän taiteen alalle.


title: Anastasija Zavorotnjuk

text: Zavorotnjukilla on lukuisia teatterirooleja. Ensiesiintyminen elokuvassa oli vuonna 1993 komediassa "Lihaja parotška" ("Лихая парочка"). Lännessä hän on tullut tunnetuksi Suomessa Nelosella näytettävästä komediasarjasta "Venäläinen Nanny" ("Моя прекрасная няня", "Moja prekrasnaja njanja"), jossa hän esittää hemaisevaa lastenhoitajaa rikkaan yksinhuoltajaisän taloudessa. Tästä hän sai Kultainen Ostap -palkinnon parhaana naiskoomikkona. Vuonna 2007 valmistuneessa toimintaelokuvassa "Kod apokalipsisa" ("Код апокалипсиса") Zavorotnjuk on pääosassa Vincent Pérezin kanssa. Web page about actress


title: Psykedeelinen taide

text: Psykedeelinen taide on kuvataidetta, joka on saanut innoituksensa psykedeelisestä kokemuksesta. Mikä tahansa taideteos, joka kuvaa ihmisen sisäistä maailmaa voidaan tulkita psykedeeliseksi, mutta yleisesti "psykedeelisellä taiteella" viitataan kuitenkin ensisijaisesti 1960-luvun vastakulttuurin piirissä syntyneeseen taidesuuntaukseen. Psykedeelinen taide oli vastine Psykedeeliselle rock -musiikille.


title: Psykedeelinen taide

text: Tyypillisimmillään psykedeelistä taidetta ovat julisteet, äänilevyjen kannet, underground sarjakuvat, seinämaalaukset ja konserttien sekä erilaisten taphtumien valoshowt, visuaalit ja dekoraatiot.


title: Jordan Eberle

text: Jordan Leslie Eberle (s. 15. toukokuuta 1990, Regina, Saskatchewan) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Oikealta laukovan Eberlen vahvuuksiin kuuluu maalintekotaito ja kiekonkäsittely. Hän on maailmanmestari vuodelta 2015.


title: Jordan Eberle

text: Eberle on Edmonton Oilersin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta 2008.


title: Jordan Eberle

text: Regina Kingsin kasvattama Eberle siirtyi Albertan paikallisesta juniorisarjasta AMHL:stä WHL-joukkue Regina Patsiin kaudeksi 2006–2007. Kaudella 2007–2008 hänet valittiin WHL:n itäisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Edmonton Oilers varasi Eberlen ensimmäisellä kierroksella 22. pelaajana kesällä . Kaudella 2009–2010 Eberle valittiin WHL:n (Four Broncos Trophy) ja koko CHL:n vuoden pelaajaksi. Hänet valittiin myös uudelleen WHL:n itäisen konferenssin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Jordan Eberle

text: Maaliskuussa 2009 Eberle teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Edmontonin kanssa. Hän pelasi AHL-joukkue Springfield Falconsissa jo samana keväänä 27. maaliskuuta 2009. 29. maaliskuuta syntyi ensimmäinen maali. Kaudella 2009–2010 Eberle pelasi vielä lähinnä WHL:ssä, mutta pelasi taas maaliskuussa 2010 AHL:ssä. Koska Eberle ei debytoinut NHL:ssä vielä kaudella 2009–2010, hänen tulokassopimuksensa kestää kevääseen 2013.


title: Jordan Eberle

text: Kausi 2010–2011 oli Eberlen tulokaskausi NHL:ssä. Hän teki 69 runkosarjaottelussa tehot 18+25=43, jotka riittivät Oilersin sisäisen pistepörssin voittoon. Eberle teki NHL-uransa avausmaalin jo hänen uransa ja joukkueen kauden ensimmäisessä ottelussa 7. lokakuuta 2010 Calgary Flamesin Miikka Kiprusoffin taakse.


title: Jordan Eberle

text: Eberle oli voittamassa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruutta 2009. Vuonna 2010 hän voitti hopeaa, valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi, arvokkaimmaksi pelaajaksi sekä tähdistökentälliseen. Eberle toimi kisoissa myös Kanadan varakapteenina. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 voittaen kultaa.


title: Jordan Eberle

text: Eberle voitti miesten maailmanmestaruuden Tšekissä 2015. Hän pelasi miesten MM-kilpailuissa myös vuosina 2010 ja 2011. Vuoden 2010 turnauksessa hän ei aluksi mahtunut Kanadan kokoonpanoon, mutta sai peliaikaa Brad Smythin ja Steven Stamkosin loukkaannuttua alkulohkon peleissä. Eberle debytoi A-maajoukkueessa 14. toukokuuta 2010 pelatussa jatkolohkon ottelussa Norjaa vastaan. Hän teki debyyttiottelussaan sensaatiomaisesti tehot 1+3=4.


title: Jordan Eberle

text: Eberlen serkku Derek on entinen AHL:ssä pelannut jääkiekkopuolustaja. Jordanin pikkuveli Dustin Eberle (s. 1992) pelaa SJHL-joukkue Melville Millionairesissa.


title: NHL 11

text: NHL 11 on EA Canadan kehittämä ja EA Sportsin julkaisema jääkiekkopeli, joka on NHL-pelisarjan 20:s osa. Se ilmestyi Yhdysvalloissa 7. syyskuuta 2010 ja Euroopassa 16. syyskuuta 2010.


title: NHL 11

text: Pelin verkko-ominaisuudet suljettiin 11. tammikuuta 2013.


title: NHL 11

text: EA julkaisi verkkosivuillaan usein kysytyt kysymykset listan koskien tulevaa NHL 11-peliä. Pelin kannessa on Jonathan Toewsin kuva. Maailmanlaajuisen version kannessa on Chicago Blackhawksin Jonathan Toews. Ruotsin ja Ahvenanmaan versioissa on veljekset Henrik Sedin ja Daniel Sedin. Sveitsin versiossa Mark Streit.


title: Jimmy Cliff

text: Jimmy Cliff (s. James Chambers; 1. huhtikuuta 1948) on jamaikalainen ska- ja reggae-artisti ja näyttelijä.


title: Jimmy Cliff

text: Jimmy Cliff tuli kansainvälisesti tunnetuksi reggaetähdeksi 1960-luvun lopulla hiteillään "Vietnam" ja "Wonderful World Beautiful People". Lopullisen läpimurtonsa hän teki Perry Henzellin ohjaamassa elokuvassa "Kingstonin kovanaama" ("The Harder They Come", 1972), jonka soundtrack-levy oli menestys myös Yhdysvalloissa. Elokuvassa Cliff näyttelee gangsteriksi päätyvää laulajaa Ivanhoe Martinia.


title: Jimmy Cliff

text: Sen jälkeen kun Bob Marleystä tuli reggaen uusi valtias, jäi Jimmy Cliff uusine levytyksineen vaille jatkuvaa menestystä. Yksi syy Cliffin menestyksen loppumiseen oli hänen tuottajansa Leslie Kongin yllättävä kuolema vuonna 1971. Hän on kuitenkin levyttänyt paljon, ja hänen viimeisin levynsä "Rebirth" ilmestyi vuonna 2012.


title: Kiddus I

text: Kiddus I (s. Frank Dowding 1944) on jamaikalainen reggae-artisti ja näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi elokuvasta Rockers (1978)


title: Madagaskarinrastaskerttunen

text: Madagaskarinrastaskerttunen ("Acrocephalus newtoni") on Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu. Gustav Hartlaub kuvaili lajin holotyypin Soamandrikazayn läheltä 1863.


title: Pablo Moses

text: Pablo Moses (s. 1948) on jamaikalainen reggaemuusikko. Hänen ensimmäinen albuminsa, "Revolutionary Dream", on vuodelta 1975. Samasta albumista ilmestyi myös toinen versio, "I Love I Bring", vuonna 1978.


title: Seychellienkerttunen

text: Seychellienkerttunen ("Acrocephalus sechellensis") on Seychellien kotoperäinen varpuslintu. Se elää Aridella, Cousinilla ja Cousinella. Émile Oustalet kuvaili lajin holotyypin Marianne Islandilta 1877.


title: Seychellienkerttunen

text: Seychellienkerttusen lisääntymisstrategia on eräs lintumaailman erikoisimmista. Lajilla on niin sanottu laajennettu vanhemmuus, jossa pesivää paria avustaa joukko edellisen, tai edellisten, poikueiden täysikasvuisia yksilöitä, jotka ovat yleensä naaraita. Korkealuokkaisissa elinympäristöissä lisääntyvien naaraiden poikasista 80 % on naaraita, jotka usein jäävät auttamaan seuraavien poikueiden hoidossa. Huonolaatuisissa elinympäristöissä lisääntyvät naaraat kuitenkin munivat munia, joista kuoriutuu enimmäkseen koiraita, jotka useimmiten lähtevät vaeltelemaan ja etsimään omaa reviiriä, jolloin ne eivät jää kuluttamaan muutenkin vähiä ravintovaroja.


title: Seychellienkerttunen

text: Koska linnun munasolun sukupuoli määräytyy juuri ennen hedelmöitymistä, pari tuntia ennen sen irtautumista munasarjasta, ja koska seychellienkerttuset ovuloivat aamulla, oletetaan, että edellisen päivän olosuhteet saavat naaraan elimistön määräämään munasolun sukupuolen. Tämän kaltainen lisääntyminen lienee tyypillistä muillakin laajennettua vanhemmuutta suosivilla lintulajeilla.


title: Jeffrey D. Sams

text: Jeffrey D. Sams (s. 1. syyskuuta 1966 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on esiintynyt enimmäkseen televisiosarjoissa. Hänellä oli muun muassa pääosa 13-osaisessa sarjassa "Line of Fire". Muita sarjoja ovat olleet Kuuma piiri, Unissakävelijät, Lemmen solmut, Wasteland, Ilman johtolankaa ja Greyn anatomia.


title: Jeffrey D. Sams

text: Sams oli myös Marvelin sarjakuvasankarin Mustan Pantterin äänenä animaatioelokuvassa Ultimate Avengers 2.


title: Rodriguezinkerttunen

text: Rodriguezinkerttunen ("Acrocephalus rodericanus") on Maskareenien saariryhmään kuuluvalla Rodriguesin saarella elävä varpuslintu. Alfred Newton kuvaili lajin holotyypin Rodriguesilta 1865.


title: Gregory Dix

text: George Eglinton Alston Dix, munkkina Gregory, (1901–1952) oli anglikaaninen benediktiinimunkki ja liturgikko.


title: Gregory Dix

text: Dix vihittiin papiksi vuonna 1925. Liturgikkona hän tuotti "Apostolisen tradition" ensimmäisen kriittisen laitoksen, mutta hänet tunnetaan parhaiten teoksestaan "The Shape of the Liturgy" (1945), jossa hän esittää hyvin tunnetuksi tulleen jaottelun ehtoollisesta "ottamisena, siunaamisena, murtamisena ja jakamisena". Hänen arvionsa mukaan Thomas Cranmer oli ehtoollisteologiassaan harras zwingliläinen. Dix oli teologisesti itse nk. anglopapalisti ja oli mukana vastustamassa anglokatolisen vakaumuksensa vuoksi silloista Etelä-Intian kirkon yhdistymistä. 1948 hänet valittiin luostarinsa Nashdom Abbeyn prioriksi.


title: Made Men

text: Made Men on toimintaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1999. Elokuvan on ohjannut Louis Morneau ja pääosan näyttelijät ovat James Belushi, Michael Beach, Timothy Dalton, Vanessa Angel.


title: Jorma Lehtosalo

text: Jorma Juhani Lehtosalo (s. 23. kesäkuuta 1945 Helsinki) on suomalainen urheiluvalmentaja ja entinen kilpameloja.


title: Jorma Lehtosalo

text: Lehtosalo edusti Suomea melojana kaksissa olympialaisissa, lajina kajakkinelosten 1 000 metriä. Méxicossa 1968 hän sijoittui viidenneksi ja Münchenissä 1972 seitsemänneksi. Molempiin miehistöihin kuuluivat myös Heikki Mäkelä ja Ilkka Nummisto. Lisäksi mukana oli vuonna 1968 Karl-Gustav von Alfthan sekä vuonna 1972 Kari Markkanen. EM-kilpailuissa Lehtosalo sijoittui seitsemänneksi vuonna 1969 ja Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti samana vuonna pronssia.


title: Jorma Lehtosalo

text: Seuratasolla 184-senttinen Lehtosalo edusti Vanajaveden Vesikkoja, Melaveikkoja, Helsingin Nykyaikaisia 5-ottelijoita ja Canoaa. Hän voitti yhteensä 15 Suomen-mestaruutta.


title: Jorma Lehtosalo

text: Lehtosalo on toiminut pitkään valmentajana melonnan lisäksi myös ampumahiihdossa.


title: Getån rautatieonnettomuus

text: Getån rautatieonnettomuus oli maanvyöryn aiheuttama junaonnettomuus Getåssa, joka on nykyään osa Norrköpingiä. Se on Ruotsin kaikkien aikojen pahin raideliikenneonnettomuus.


title: Getån rautatieonnettomuus

text: Maa petti raiteiden alta, minkä vuoksi veturi ja kymmenen vaunua suistuivat alapuoliselle tielle. Onnettomuudessa kuoli 42 ihmistä ja loukkaantui 41. Monet kuolivat tulipalossa puisissa matkustajavaunuissa, jotka syttyivät suistumisen jälkeen.


title: Karl-Gustav von Alfthan

text: Karl-Gustav von Alfthan (s. 18. helmikuuta 1945 Helsinki) on entinen suomalainen meloja ja käsipalloilija.


title: Karl-Gustav von Alfthan

text: Von Alfthan sijoittui Méxicon 1968 olympialaisissa kajakkinelosten 1 000 metrillä viidenneksi. Muut miehistön jäsenet olivat Heikki Mäkelä, Jorma Lehtosalo ja Ilkka Nummisto. EM-kilpailuissa von Alfthan sijoittui seitsemänneksi vuonna 1969. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti kolme pronssia.


title: Karl-Gustav von Alfthan

text: Seuratasolla 186-senttinen von Alfthan edusti Drumsö Paddlarklubbia ja Helsingfors Kanotklubbia. Hän voitti yhteensä viisi Suomen-mestaruutta ja 13 muuta mitalia vuosina 1964–1969.


title: Karl-Gustav von Alfthan

text: Käsipalloa von Alfthan pelasi SM-sarjassa ja 1965–1968 kolmen maaottelun verran Suomen maajoukkueessa.


title: Idänrastaskerttunen

text: Idänrastaskerttunen ("Acrocephalus orientalis") on itäaasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö ulottuu Mongolian keskiosista ja Venäjän kaukoidästä Kiinan pohjois- ja itäosiin, Korean niemimaalle, Japaniin ja Sahalinille. Laji luokitellaan joskus rastaskerttusen alalajiksi. Coenraad Jacob Temminck ja Hermann Schlegel kuvailivat lajin holotyypin Japanista 1847.


title: Kyrön pitäjä

text: Kyrö tai Suur-Kyrö oli Suomessa Kyrönjoen ympäristöstä Hämeenkyröön ja Viljakkalaan saakka ulottunut keskiajalla ja uuden ajan alkupuolella sijainnut pitäjä. Kyröön kuuluivat nykyajan kunnista muun muassa Viljakkala, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kankaanpää, Parkano, Kihniö, Karvia, Honkajoki ja Jämijärvi.


title: Kyrön pitäjä

text: Kyrönjoen suuseudun rautakautisen kulttuurikeskuksen hävittyä vuoden 800 tienoilla jäi seutu avoimeksi etelästä tuleville erämiehille ja uudisasukkaille. Pitkään Etelä-Pohjanmaata asuttivat ilmeisesti yksinomaan lappalaiset. Muinaislöytöjen puutteesta on päätelty, että uudisasukkaiden muutto alueelle on tapahtunut tämän jälkeen melko hitaasti. Alueesta muodostui muinaisten Suur-Sastamalan ja Suur-Pirkkalan seutujen sekä Sastamalasta eronneen Kyrön pitäjän nautinta-aluetta ja samoilta alueilta Kyrönjoen seutu lienee saanut ensimmäiset asukkaansa. Uudisasutus on todennäköisesti ollut vilkasta 1100-luvulla. Asutus eteni Kyrönjokivarren lisäksi 1200-luvun alkupuolella myös toisiin jokilaaksoihin nykyisten Laihian ja Vöyrin alueille sekä hieman myöhemmin myös Lapualle.


title: Kyrön pitäjä

text: Kyrön alkupitäjän asukkaat lienevät lähtöpaikoillaan joutuneet kristinuskon vaikutuspiiriin. Niinpä katolinen kirkko on todennäköisesti järjestänyt oloja alusta saakka. Kyrön kirkkopitäjän hallinnollinen järjestely on muodostunut myöhäisintään 1200-luvun alkupuolella. Vuosisadan lopulla perustettiin Kyrön naapuriin myös Mustasaaren ja Pietarsaaren kirkkopitäjät. Myöhempi hallinto- ja käräjäpitäjäjako rakentui kirkollisen aluejaon pohjalle.


title: Kyrön pitäjä

text: Kyrön suurpitäjän ensimmäinen hajaantumisaalto tapahtui 1500-luvun alussa, kun ensin Vöyri irrotettiin Kyröstä ja Mustasaaresta omaksi kirkkopitäjäkseen ja tämän jälkeen Laihialle ja Ilmajoelle perustettiin omat kappeliseurakunnat. Vöyri erottautui Kyröstä pian myös omaksi hallintopitäjäkseen. Suurin piirtein 1500-luvun puolesta välistä 1600-luvun alkuun ulottuvalla ajanjaksolla myös Ilmajoki, Laihia ja Lapua itsenäistyivät suurpitäjästä sekä kirkollisesti että hallinnollisesti. Vuonna 1607 hallitus ryhtyi jakamaan Pohjanmaan suuria pitäjiä edelleen ja Vähäkyrö erotettiin kirkkopitäjäksi. Hallinnollinen jako seurasi jälleen perästä ja entisestä Suur-Kyröstä jäi jäljelle Isonkyrön pitäjä.


title: Kyrön pitäjä

text: Kyrö jakautui varsin varhaisessa vaiheessa Pohjan-Kyröön ja eteläosan ns. Ydin-Kyröön tai Hämeenkyröön. Syynä oli alueen laajuus ja hallinnan mahdottomuus silloisin viestintä- ja liikenneyhteyksien sekä väestön kasvun vuoksi. Yhä on nähtävissä näitten kahden alueen välissä harvemmin asutettu erämaa-alue. Väestö keskittyi Suur-Kyrössä etelä- ja pohjoisosiin, mikä edesauttoi eriytymistä.


title: Kyrön pitäjä

text: Alun perin (Etelä-Pohjanmaan) Pohjan Kyrö oli kirkolliseen verotukseen liittyen jaettu kolmeen kolmanneskuntaan. Viimeistään Korsholman linnaläänin perustamisen yhteydessä on pitäjässä siirrytty kolmanneskuntajaosta yleisesti käytössä olleeseen neljänneskuntajakoon. Verorasitus jaettiin tasan neljänneskuntien kesken. Myöhemmin hajoamisprosessin aikana vanha neljänneskuntajako menetti merkityksensä ja osittain näitä vastaamaan tulivat perustetut kappeliseurakunnat.


title: Kyrön pitäjä

text: Hämeen- tai ns. Ydin-Kyrön alue jakautui myöhemmin 1640-luvulla Hämeenkyröksi (Kyrö af Tavastland) ja Ikaalisten Kyröksi (Kyrö af Ikalisis). Sekä Hämeenkyrö että Ikaalisten Kyrö jakautuivat 1865 annetun keisarillisen asetuksen myötä kuntiin ja seurakuntiin, joilla oli erillinen hallinto. Hämeenkyrö jakutui Viljakkalaksi ja Hämeenkyröksi, joista Viljakkala on tehnyt kuntaliitoksen Ylöjärveen 2000-luvulla. Ikaalisten Kyrö jakautui ensin kahtia Kankaanpään eriytyessä kappeliseurakunnaksi 1840-luvulla ja sittemmin omaksi kunnaksi 1860-luvulla. Sittemmin Parkano erottautui 1880-luvulla Ikaalisten Kyröstä ja Kihniö Parkanosta myöhemmin. Myös Honkajoki ja Karvia muodostuivat omiksi kunnikseen ja seurakunniksi 1800-1900-lukujen taitteessa. Viimeisenä Ikaalisista erosi Jämijärvi 1910-luvulla.


title: Kyrön pitäjä

text: Väestö Kyröön tuli Kyrösjärven vesistön kautta Suur-Sastamalasta ja Suur-Pirkkalasta. Etelä-Pohjanmaan Pohjan-Kyrö sai asutusta myös Ruotsista ja Savosta. Asutus pohjoiseen Etelä-Pohjanmaalle tuli Kyrönjokea pitkin. Savolaisia tuli eritoten Kyrön itäisiin ja pohjoisiin osiin, joiden asutus ei ollut yhtä vakiintunutta ja tiivistä kuin Kyrön eteläosassa. Vanhastaan alueella asui saamelaisia vielä 1600-luvullakin Kyrön eteläosissa ennen siirtymistä pohjoisempaan tai sulautumista valtaväestöön.


title: Kyrön pitäjä

text: Verokirjoista on päätelty, että 1400-luvun alussa (Etelä-Pohjanmaan) Pohjan Kyrön taloluku oli 160 ja 1530-luvulla se ilman Vöyriä lähenteli kuuttasataa. 1500-luvulla tapahtuneen hajaantumisprosessin tuloksena pitäjän taloluku laski noin neljäänsataan.


title: Australianrastaskerttunen

text: Australianrastaskerttunen ("Acrocephalus australis") on kotoperäisenä Australiassa esiintyvä varpuslintu. Siitä tunnetaan kolme alalajia, joista nimialalaji "australis" elää Itä- ja Kaakkois-Australiassa sekä Tasmaniassa, alalaji "carterae" Luoteis-Australiassa ja "gouldi" Lounais-Australiassa. John Gould kuvaili lajin holotyypin Parramattasta Uudesta Etelä-Walesista vuonna 1838.


title: Aberdeenin lentoasema

text: Aberdeenin lentoasema on kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee Dycen esikapungissa noin 9 kilometriä Aberdeenistä luoteeseen Skotlannissa. Lentoaseman kautta kulki yli 3 miljoonaa matkustajaa vuonna 2012.


title: Laysaninkerttunen

text: Laysaninkerttunen ("Acrocephalus familiaris") on Havaijin saariryhmällä elävä kotoperäinen kerttunen. Lajin historiallinen levinneisyysalue kattaa kaksi saarta, Laysanin ja Nihoan. Siitä on kuvattu kaksi alalajia, "kingi" Nihoalla ja "familiaris" Laysanilla, josta se kuoli sukupuuttoon. Lajia tavataan nykyisin taas molemmilla saarilla, koska Nihoan lintuja on siirretty Laysanille. Laysaninkerttunen luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Walter Rothschild kuvaili lajin holotyypin Laysanilta 1892.


title: Laysaninkerttunen

text: Pienehkö ja hoikka kerttunen. Pituus on 14 cm ja paino 15–21,5 g. Muistuttaa kooltaan meikäläistä rytikerttusta. Laysaninkerttunen on väriltään harmaanruskea tai vhreänruskea, alapuoli vaalean harmaanvalkoinen. Yleisilmeeltään hyvin vaatimaton ilman yhtään silmiinpistävää diagnostista tuntomerkkiä. Lyhyt ja heikko silmäkulmajuova häviää pian silmän yläpuolella. Jalat ja nokka ovat tummanharmaat. Sukupuolet ovat samannäköiset. Laji ei muistuta mitään muuta lintua levinneisyysalueellaan. Nihoan ainoa toinen varpuslintu on nihoanpalila, johon sekoittaminen on mahdollista vain hyvin kaukaa.


title: Laysaninkerttunen

text: Hiljainen ja heikko laulu, joka ei luontaisessa ympäristössään kanna kauas. Laulu alkaa kuudella-seitsemällä ohuella metallisella "'tsit"' -äänellä, joita seuraa rätisevä ja nopea 8–10 sekunnin laulujakso. Laulu on rakenteeltaan ja sävyltään tyypillinen kerttusen laulu ja sitä kuullaan pesimäaikaan tammikuusta syyskuulle.


title: Laysaninkerttunen

text: Muita ääniä heikko, usein toistettu '"tshik"' ja hiljainen ja lyhyt "'sviiio"'.


title: Laysaninkerttunen

text: Erittäin paikkauskollinen lintu, joka pysyy omalla reviirillään jopa koko elämänsä. Rengastetut linnut ovat pysytelleet 50 metrin etäisyydellä rengastuspaikasta vuosia. Laysaninkerttuset ovat monogamisia ja molemmat emot rakentavat pesän lähelle maata tiheään pensaaseen. Pesiminen tapahtuu tammi-syyskuun välillä, jolloin Nihoalla on enemmän sateita ja oletettavasti enemmän ravintoa. Munia syntyy yleensä kaksi ja molemmat emot hautovat niitä noin 16 päivää. Nuoretkaan linnut eivät luultavasti liiku kovin kauas syntymäpaikaltaan, koska lajia ei ole koskaan havaittu muilla kuin kotisaarillaan.


title: Laysaninkerttunen

text: Nihoa on alle neliökilometrin kokoinen pieni ja jyrkkä saari. Laysaninkerttuset pesivät Nihoan keskialueilla, joilla kasvillisuus on matalaa ja tiheää. Vain 40 hehtaaria Nihoasta on kasvillisuuden peitossa, mutta siitä suurin osa on kerttusille sopivaa alaa. Pesimäalueen kasvilajisto koostuu ennen muuta savikoista, koisoista, röllinurmikoista ja siidoista. Laysaninkerttuset syövät hyönteisiä, poimien niitä kasveilta ja maasta sekä pyydystäen niitä lennosta. Perhoset ovat suosituinta ravintoa. Englannikielinen nimi 'millerbird' viittaa yöperhosiin, joita Laysanilla kutsuttiin nimellä 'miller'.


title: Laysaninkerttunen

text:
Alun perin laysaninkerttusia tavattiin kahdella saarella ja kullekin saarelle määritettiin oma alalajinsa:
Huolimatta siitä, että kerttuset ovat pieniä lintuja, joiden ei uskoisi pystyvän ylittämään suuria merialueita, ovat ne asuttaneet ison osan Tyynenmeren saarista. Omia kerttuslajejaan on muun muassa Pitcairnilla ja Cookinsaarilla. Laysaninkerttunen eroaa kuitenkin ulkonäöltään kaikista muista Tyynenmeren kerttusista ja on luultavasti lähtöisin eri aasialaisesta kantalajista kuin ne. Ulkonäöltään lähinnä oleva mahdollinen kantalaji on papyruskerttusen itäisin "sumbae"-alalaji, jonka levinneisyysalue yltää pitkälle Papua-Uuteen-Guineaan ja Salomonsaarille. Laysaninkerttusen siipirakenne kuitenkin viittaisi muuttavaan esi-isään, eikä Kaakkois-Aasian papyruskerttuset ole sellaisia.


title: Laysaninkerttunen

text: Laji kuvattiin tieteelle ensin Laysanilta 1892. Saarelle istutettiin kaniineja ja marsuja 1894, ja ne lisääntyivät räjähdysmäisesti tuhoten lähes kaiken kasvillisuuden. Laysaninkerttunen hävisi Laysanilta vuosien 1915 ja 1923 välillä.


title: Laysaninkerttunen

text: Muutama kuukausi sen jälkeen, kun nimialalajin sukupuutto varmistui 1923, saman retkikunnan onnistui löytää lajin toinen populaatio Nihoalta. Nihoalla on ollut aikojen saatossa havaijilaisten asutusta, mutta saari on säästynyt tuhoisilta tulokaslajeilta lukuun ottamatta "Schistocerca nitens" -heinäsirkkaa, joka tuhosi kasvillisuutta vuosien 1999 ja 2003 välillä. Sinä aikana, kun laysaninkerttunen on tunnettu Nihoalla, ovat arviot sen populaatiokoosta vaihdelleet 30 ja 800 yksilön välillä. Pienessä populaatiossa satunnaisvaihtelut ovat suuria ja esimerkiksi heinäsirkkojen aiheuttama tuho näkyi laysaninkerttusten määrissä.


title: Laysaninkerttunen

text: Jotta lajin sukupuutto olisi vähemmän todennäköinen, on sitä siirretty takaisin Laysanille vuonna 2011. Kaniinit ja marsut on hävitetty Laysanilta ja saaren kasvillisuus on toipunut (lukuun ottamatta sukupuuttoon hävinneitä lajeja). Siirtoa valmisteltiin huolella vuosien ajan, lajin elinvaatimuksia tutkittiin ja kehitettiin tapoja määrittää laysaninkerttusten sukupuoli ja ikä. Näin pyrittiin varmistamaan, että Nihoan populaatiolle ei aiheuteta suurta vahinkoa ja että siirretyt linnut pystyvät selviytymään ja lisääntymään Laysanilla. Noin 50 yksilöä siirrettiin vuosien 2011 ja 2012 aikana ja siirretyt linnut ovat pesineet saarella.


title: Laysaninkerttunen

text: Laysaninkerttusten määrä on pieni ja rajoittunut hyvin pienelle alalle. Tämä tarkoittaa, että lajin säilymistä uhkaavat monet satunnaisilmiöt, kuten myrskyt, kuivuus tai tulipalo. Vieraslajit, niin kasvit kuin eläimetkin, voivat tuhota laysaninkerttusen elinympäristön erittäin lyhyessä ajassa. Taudit, kuten lintumalaria, voisivat myös johtaa sukupuuttoon. Siirtoistutetun Laysanin populaation vakiintuminen on vielä epävarmaa, mutta onnistuessaan se tuo huomattavaa lisäturvaa lajille.


title: Kari Markkanen

text: Kari Seppo Juhani Markkanen (s. 8. tammikuuta 1952 Espoo) on suomalainen meloja.


title: Kari Markkanen

text: Markkanen edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Münchenissä 1972 hän sijoittui kajakkinelosten 1 000 metrillä seitsemänneksi veneellä, jossa meloivat myös Heikki Mäkelä, Ilkka Nummisto ja Jorma Lehtosalo. Montréalissa 1976 hän sijoittui kajakkikaksikoiden 500 metrillä kuudenneksi parinaan Hannu Kojo. MM-kilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan viidenneksi kajakkinelosten 10 000 metrillä vuosina 1971 ja 1973 sekä yhdeksänneksi kajakkikaksikoiden 500 metrillä vuonna 1975. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän voitti kaksikkojen 500 metrillä kultaa vuonna 1973.


title: Kari Markkanen

text: Seuratasolla 186-senttinen ”Jusa” Markkanen edusti Merimelojia ja Canoaa. Hän voitti yhteensä 25 Suomen-mestaruutta vuosina 1967–1975.


title: Kari Markkanen

text: Kilpauransa jälkeen Markkanen on toiminut melontavalmentajana. Hänen sisarensa Liisa Markkanen on myös voittanut melonnassa Suomen-mestaruuksia.


title: Gedera

text: Gedera on kaupunki Israelissa Keski-Israelin hallintoalueella. Paikan uskotaan olevan lähellä Vanhassa testamentissa mainittua Gederaa, mutta nykyisen kaupungin perustivat vuonna 1884 siirtolaiset Venäjältä. Vuoden 2016 lopussa Gederan asukasluku oli 27 046.


title: Gedera

text: Ennen Gederan perustamista sen lähellä sijaitsi vuonna 1948 Israelin itsenäisyyssodan aikana hylätty Qatran arabikylä, jonka monet tutkijat ovat yhdistäneet Vanhan testamentin Joosuan kirjassa kohdassa 15:36 mainittuun Gederaan. Gederan moshavah perustettiin kuitenkin vasta vuonna 1884. Sen ensimmäiset asukkaat olivat juutalaisia Bilu-liikkeen jäseniä Venäjältä. Gederah oli aikanaan juutalaisista asutuskeskuksista kaikkein eteläisin ja myös ainoa, joka ei saanut taloudellista ja hallinnollista tukea Edmond de Rothschildilta. Paikalliset harjoittivat maataloutta ja 1930-luvulla perustettiin myös majataloja ja hoitoloita kaupungista muodostuessa ympäröivän maaseudun kaupunkikeskus. Gederan kuntaan kuului myös Uri'elin kylä, joka työllisti sokeita käsityöläisiä.


title: Gedera

text: Gederan asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 27 046.


title: Hannu Kojo

text: Hannu Johannes Kojo (s. 30. heinäkuuta 1953 Mikkeli) on suomalainen meloja.


title: Hannu Kojo

text: Kojo edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Montréalissa 1976 hän sijoittui kajakkikaksikoiden 500 metrillä kuudenneksi parinaan Kari Markkanen. Sekä Montréalissa että Moskovassa 1980 hän osallistui kajakkiyksiköiden 1 000 metrille mutta ei selviytynyt loppukilpailuun. MM-kilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan seitsemänneksi kajakkinelosten 10 000 metrillä ja yhdeksänneksi kaksikoiden 500 metrillä vuonna 1975. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän voitti yksikköjen 1 000 metrillä kultaa vuonna 1975.


title: Hannu Kojo

text: Seuratasolla 186-senttinen Kojo edusti Mikkelin Melojia ja Pirkka-Melojia. Hän voitti yhteensä 43 Suomen-mestaruutta vuosina 1968–1980. Yksiköissä hän voitti mestaruuden eri matkoilla yhteensä 16 kertaa.


title: Hannu Kojo

text: Kojon parhaat ajat yksikköluokassa olivat 500 metrillä 1.49,0 ja 1 000 metrillä 3.47,0.


title: Optinen kaksoistähti

text:
Optinen kaksoistähti tarkoittaa tähtiparia, joka taivaalta tai kaukoputkesta katsottaessa näyttää muodostavan kaksoistähden ja joilla näyttää olevan jotakuinkin samanlainen kirkkaus (ts. molemmat tähdet näyttävät olevan hyvin lähellä toisiaan ja vaikuttavat olevan suunnilleen yhtä kirkkaita) mutta jotka todellisuudessa sijaitsevatkin hyvin kaukana toisistaan. Ne ovat Maasta katsottuna sattumoisin samassa suunnassa mutta aivan eri etäisyyksillä, ainakin usean valovuoden, mutta parhaimmillaan jopa tuhansien valovuosien päässä toisistaan.
Tunnettu optinen kaksoistähti sijaitsee Otavan varressa, jossa Mizar ja Alcor näyttävät muodostavan parin.


title: Optinen kaksoistähti

text: Jos tähtien suuntaero on suurempi kuin 0,1 kaarisekuntia, ne voidaan erottaa kaukoputkella, ja silloin niitä sanotaan "visuaaliseksi kaksoistähdeksi". Optisia kaksoistähtiä löytyi hyvin paljon kaukoputken keksimisen jälkeen. Herschel mittasi vuonna 1780 yli 700 tähden muodostaman parin asemien muutoksia ja havaitsi, että noin 50 pareista muutti keskinäistä asemaansa kahden vuosikymmenen tarkkailun kuluessa.


title: Installaatio 1:2001

text: Installaatio 1:2001 on suomalaisen arkkitehti- ja taiteilijapari Casagrande & Rintalan vuonna 2001 Firenzen Piazza Della Republicalle toteuttama julkinen taideteos. Työ on rakennettu 15.000 kirjasta, jotka käsittelevät uskonnollisia, poliittisia ja filosofisia kysymyksiä. Kierrätetyt kirjat on koottu ympäri maailmaa ja ne ovat kirjoitettu eri kielillä. Työn on ympyränmuotoinen muuri, jossa kirjat ovat sijoitetut selkäpuoli ulospäin niin, että katsoja pystyy lukemaan eri kirjojen nimiä. Muurissa on sisäänkäynti ja muurin sisäpuolelle tullessaan katsoja näkee ainoastaan valkoista paperia.


title: Installaatio 1:2001

text: Työn valmistuttua Firenzen kaupunkilaiset hajoittivat teoksen ja veivät kirjat koteihisa.


title: Installaatio 1:2001

text: Teos palkittiin Firenzen Biennaalin Lorenzo Il Magnifico -palkinnolla.


title: Pulitzerin kirjallisuuspalkinto

text: Pulitzerin kirjallisuuspalkinto ("Pulitzer Prize for Fiction") on myönnetty vuodesta 1948 yhdysvaltalaiselle kaunokirjallisuutta edustavalle kirjalle, joka kuvaa ensisijaisesti elämää Yhdysvalloissa. Palkinnon nimi oli vuoteen 1947 saakka "Pulitzer Prize for the Novel" ja se on ensimmäisen kerran myönnetty vuonna 1918.Vuodesta 1980 on julkaistu voittajan lisäksi myös kahden finalistin nimet.


title: Wicked (kappale)

text: Wicked on Cristal Snow’n kappale ja kolmas single toukokuussa 2010 julkaistulta albumilta "God You Made Me Wicked". ”Wicked” on Cristal Snow’n ja Chisun yhteistuotantoa.


title: Wicked (kappale)

text:
”Wicked” lähetettiin radioille viikolla 18/2010.
Kappale julkaistiin digitaalisesti 17. toukokuuta 2010. Wickedistä valmistettiin 10 kappaleen erä fyysisiä promosinglejä, jotka Snow'n tukitiimi jakoi aktiivisimmille faneilleen toukokuussa. Kappale lisättiin NRJ-radiokanavan soittolistalle viikolla 30/2010 ja nousi heti top5:een.


title: Wicked (kappale)

text:
Singlestä julkaistaan Surrender singlen myötä "Surrender Wicked Remixed" EP.
Singlelle kuvattiin musiikkivideo 11.-12. heinäkuuta 2010. Cristal teki ohjausdebyyttinsä ”Wickedin” musiikkivideolla. Hän ohjasi videon ohjaaja Jyrki Muromäen kanssa, joka on ohjannu mm. videot "Cristal Clear" ja "Turn Me Up". Kuvauspaikkana toimi Cristalin kotikaupunki Kankaanpää ja tarkemmin kuvaus tapahtui autioksi jääneen teollisuusrakennuksen sisä- ja ulkoalueella. Videon puvusti muotibloggari Vesa Silver ja videolla esiintyi Cristalin hyviä ystäviä. Musiikkivideon kuvasi Cristalin hyvä ystävä Laura Haimila. Musiikkivideo julkaistiin 3. syyskuuta 2010. 15. marraskuuta 2010 julkaistaan myös "Surrender Wicked Remixed" digitaalinen sekä fyysinen EP.


title: Wicked (kappale)

text: Video sai yhdessä viikossa yli 60 000 katselukertaa YouTubessa. Musiikkivideo on herättänyt huomiota sosiaalisessa mediassa sekä muun muassa NRJ:llä videota otsikoitiin seuraavasti: "Cristal Snow'n uusi supersiisti musavideo - WICKED!".


title: Wicked (kappale)

text: "Wicked" oli Vuoden kotimainen biisi -ehdokkaana radiokanava Kimmoliisan Vuosiäänestyksessä.


title: Teräspallit

text: Teräspallit on suomalaisversio brittiläisestä "Balls of Steel" -televisio-ohjelmaformaatista, jossa yhdeksän näyttelijää esittää erilaisia sketsejä ja temppuja niin studiossa kuin julkisilla paikoillakin. Lisäksi ohjelmassa ovat mukana Duudsonit. Teräspallit alkoi Suomessa vuoden 2010 keväällä Sub-kanavalla Janne Katajan juontamana. Ohjelman ensimmäisellä kaudella esitettiin 10 jaksoa. Ohjelman toinen kausi alkoi keväällä 2012, jolloin uutena juontajana aloitti Elina Viitanen. Toisella kaudella nähdään temppuja myös Britanniasta ja Australiasta.


title: Jubilate

text: Jubilate on suomalainen kamarikuoro, Helsingin Sörnäisten ruotsinkielisen seurakunnan kuoro. Jubilaten perusti vuonna 1967 lapsikuorona diplomiurkuri Astrid Riska. Lapsikuorosta kasvoi vuosien myötä kamarikuoro, joka on julkaissut 16 levyä, tehnyt konserttikiertueita niin Suomessa kuin ympäri Eurooppaa sekä Yhdysvalloissa ja Japanissa. Kuoro on myös palkittu lukuisissa kansainvälisissä kuorokilpailuissa.


title: Jubilate

text: Barokin ajan musiikki, kirkkomusiikki sekä suomalainen ja pohjoismainen uudempi musiikki on ollut Jubilatelle ominta. Lokakuusta 2009 alkaen kuoroa on johtanut Timo Nuoranne.


title: Jerrie Mock

text: Geraldine ”Jerrie” Fredritz Mock (22. marraskuuta 1925 Newark, Ohio – 30. syyskuuta 2014 Quincy, Florida) oli yhdysvaltalainen lentäjä, joka lensi ensimmäisenä naisena yksin maailman ympäri. Lento päättyi 17. huhtikuuta 1964 ja kesti 29 päivää käsittäen 21 välilaskua ja noin 23 000 mailia (n. 37 000 kilometriä).


title: Jerrie Mock

text: Fédération Aéronautique Internationale myönsi Mockille saavutuksesta Louis Blériot -mitalin. Maailman ensimmäisen yksinlennon maailman ympäri oli suorittanut Wiley Post vuonna 1931. Kuuluisa naislentäjä Amelia Earhart oli yrittänyt 27 vuotta ennen Mockin lentoa vastaavaa lentoa ja saanut surmansa.


title: Jerrie Mock

text: Mock lähti ennätyslennolleen Columbuksesta 19. maaliskuuta 1964 "Spirit of Columbuksella", Cessna 180:llä. Russell Mock ja Al Baumeister olivat ostaneet sen Mockin lentoa varten. Koneen rungon sisälle sijoitettiin lisäpolttoainetankkeja ja henkiinjäämistarvikkeita. Mock palasi lennolta lähtöpaikkaansa Columbukseen 17. huhtikuuta 29 päivää, 11 tuntia ja 59 minuuttia lähdöstä.


title: Jerrie Mock

text: Lennon jälkeen Mock ei enää koskaan lentänyt Spirit of Columbuksella. Cessna tarjosi hänelle tilalle uudemman mallin ja piti ennätyskonetta esillä luovuttaen sen myöhemmin museolle. Spirit of Columbus on nykyään National Air and Space Museumissa.


title: Jerrie Mock

text: Yhdysvaltain ilmavoimat nimesi Mockin kunniaksi kadun Rickenbackerin lentotukikohdassa (nykyinen Rickenbackerin kansainvälinen lentoasema) Lockbournessa, Ohiossa Columbuksen lähellä.


title: Jerrie Mock

text: Mock asui viimeiset vuotensa Quincyssa, Floridassa. Hänellä oli kolme lasta. Hän kuoli kotonaan 88-vuotiaana 30. syyskuuta 2014.


title: Boys Don’t Cry

text: Boys Don’t Cry voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Todit

text: Todit (Todidae) on säihkylintujen lahkoon kuuluva lintuheimo, johon kuuluu yksi suku ja viisi lajia. Todeja tavataan vain Länsi-Intian saaristoon kuuluvien Isojen Antillien metsissä. Heimo on sukua kuningaskalastajille ja momoteille. Todit ovat pareina eläviä hyönteissyöjiä, joilla on vilkas aineenvaihdunta.


title: Todit

text: Todit ovat pienikokoisia lintuja, joiden pituus on vain 9–11 senttiä. Ruumis on pyöreähkö. Väritys on huomiota herättävän kirkas ja kirjava. Todien siivet, pyrstö ja selkäpuoli ovat helakanvihreät, vatsapuoli (etenkin alaperä) on kellertävän vaalea ja kurkku kirkkaanpunainen. Kyljet ovat yleensä vaaleanpunertavat. Kuningaskalastajien tavoin todien kolmea eteenpäin suuntautunutta varvasta yhdistää osittain ihopoimu. Nokka on pitkä, litteä ja sahalaitainen kaikilla muilla lajeilla paitsi kaitanokkatodilla, jonka nokka kapea. Niillä on myös melko kehittyneet tuntokarvat. Eri todilajit eroavat toisistaan sekä rinnan ja kylkien värien perusteella, että elinpaikan sijainnista.


title: Todit

text: Todeja tavataan vain Karibianmerellä sijaitsevilla Länsi-Intian saarilla. Kuubassa, Jamaikassa ja Puerto Ricossa on kullakin oma endeeminen todilajinsa. Hispaniolan saarella elää kaksi todilajia, kaitanokkatodi ja leveänokkatodi. Niiden elinympäristöt ovat kuitenkin erilaiset, sillä kaitanokkatodi elää saaren kosteissa vuoristometsissä liikkuen vain harvoin alangoilla, jotka ovat leveänokkatodin pääasiallista elinaluetta. Todit viihtyvät sekä kosteissa että kuivissa metsissä, mutta puuston on oltava tarpeeksi tiheää. Kaikki todilajit luokitellaan elinvoimaisiksi, eikä yksikään siis ole uhanalainen.


title: Todit

text: Todit kuvataan yleensä pelottomiksi ja uteliaiksi linnuiksi. Ne elävät yleensä pareittain pienellä reviirillään, jolla ne oleilevat vuoden ympäri. Koiras on hyökkäävä ja puolustaa rajusti parin elinaluetta. kirkkaasta värityksestä huolimatta Todien havaitseminen on vaikeaa, koska ne ovat hyvin pieniä ja pystyvät piiloutumaan yhden ainoan lehden taakse. Käheät äänet, vilahtavat värit ja surisevat siivet voivat kuitenkin kertoa olinpaikan. Todit myös sirittävät joskus lentäessään, mikä luultavasti liittyy niiden kosiomenoihin tai reviirin puolustukseen, koska molemmat sukupuolet sirittävät etenkin pesintäaikaan. Ne tuottavat tätä ääntä tietyllä siipisulalla.


title: Todit

text: Todien ravinto koostuu pääasiassa hyönteisistä, etenkin kovakuoriaisista ja pistiäisistä, mutta joskus ne saalistavat myös liskoja ja muita pieniä selkärankaisia. Ne syövät myös eräitä siemeniä. Saalistustavat ovat samanlaiset kuin siepoilla: Todit istuvat matalalla oksalla nokka pystyssä silmäillen ympäristöään lyhyen ajan kerrallaan. Havaittuaan saaliin, kuten ohi lentävän hyönteisen, ne pyrähtävät äänettömästi nappaamaan sen niin, että nokka napsahtaa. Tämän jälkeen ne palaavat oksalleen. Matka oksalta saaliin luo on vain noin kaksi metriä. Todit toistavat samaa kaavaa useasti päivän aikana. Ylänokan sahareuna auttanee hyönteisen kitiinin murskaamisessa. Jos hyönteinen on liian suuri nieltäväksi sellaisenaan, todi murskaa sen hakkaamalla sitä oksaa vasten. Kaitanokkatodi etsii ravintoa myös hypellen tiheikössä sinne tänne. Todit ovat tunnettuja valtavasta ruokahalustaan. Ne pyydystävät tuhansia hyönteisiä niinä tunteina, joina ne ovat aktiivisia. Aktiivisilla ja paljon energiaa kuluttavilla linnuilla on hyvin kekseliäitä tapoja säästää energiaa. Puertoricontodi esimerkiksi pystyy säätelemään ruumiinlämpöään mihin tahansa 28–43 celsiusasteen välillä olosuhteiden mukaan. Todit pystyvät vaipumaan myös horrokseen kylmällä säällä, joskin vain naaraat näyttävät tekevän niin valmistautuessaan lisääntymään.


title: Todit

text: Todit ovat motmotien ja kuningaskalastajien tavoin kolopesijöitä. Pesintään valmistautuva todipari esittää soidinesityksiä, joihin kuuluu muun muassa lentoesitys. Sen aikana todit voivat räpyttää siipiään niin nopeasti, että siitä kuuluu rämisevä ääni. Lisäksi ne tekevät tarmokkaita takaa-ajolentoja jahdaten toinen toistaan. Todiparilla on myös soidinrituaali, jonka aikana ne pörröttävät kylkien höyheniä ja heiluttavat siipiään ylöspäin, saaden ne näyttämään pullistuneilta ja pörröisiltä.


title: Todit

text: Tämän jälkeen todipari kaivaa muutaman kymmenen sentin mittaisen pesäkolon matalaan törmään. Kolon läpimitta on 3–4 senttiä ja aivan perällä olevan pesäkammion 7–12 senttiä. Käytävä tekee äkillisen mutkan ennen pesäkammiota. Todit tekevät pesän matalalle, koska savi on siellä sateiden ja tulvien jäljiltä pehmeämpää helpottaen kaivutyötä ja rajoittaen nokan kulmista. Naaras ja koiras kaivavat vuorotellen toisen pitäessä vahtia läheisellä oksalla. Ne kaivavat joka päivä vain lyhyen aikaa, joten kaivaminen voi viedä jopa useita viikkoja. Jotkin todiparit rakentavat pesän sisäänkäynnin suoran auringonpaisteen alle. Tämän oletetaan auttavan todeja pitämään loitolla koloissa elävät isot hämähäkit, jotka kaihtavat valoa. Naaras munii pesäkammioon yhdestä neljään valkeaa munaa, jotka ovat todin ruumiinkokoon nähden varsin suuria. Vanhemmat hautovat niitä vuorotellen. Molemmat osallistuvat myös poikasten ruokintaan niiden kuoriuduttua. Vanhemmat koettavat pitää viholliset loitolla odottamalla hetken aikaa ennen kuin menevät pesän sisään ja sieltä ulos kunnes uskovat, ettei mikään tarkkaile niitä. Poikaset viipyvät pesässä kunnes ne tulevat lentokykyisiksi. Punainen kurkkuläikkä puuttuu vielä poikasten ensimmäisestä höyhenpuvusta.


title: Aral

text: Aral (, ) on noin 37 000 asukkaan kaupunki Kazakstanin lounaisosassa, Qızılordan alueella. Aral sijaitsi aiemmin Araljärven pohjoisrannalla ja oli tuolloin merkittävä kalastussatama. Kaupunki on Aralin piirin keskus.


title: Aral

text: Araljärven vedenpinta alkoi laskea vuonna 1960, kun siihen laskevat joet ohjattiin pääasiassa puuvillaviljelmien kastelukäyttöön. Rannan vetäytyessä Aral jäi sisämaakaupungiksi, josta on 12 km nykyiselle järvelle. Etäisyys rantaan oli välillä kasvanut jo yli 100 kilometriin, kunnes Kokaralin padon rakentaminen vuonna 2005 sai aikaan uuden, pienemmän, pohjoisen Araljärven altaan syntymisen. Kaupungissa on uuden järven kampelaa hyödyntävää kalanjalostusteollisuutta. Kaupungista on suunniteltu rakennettavan kanavayhteys järvelle. Araljärven kuivumiseen liittyvät tuulen kuljettamat myrkylliset kemikaalit aiheuttavat terveysongelmia Aralin väestölle. Työttömyys kaupungissa on korkea.


title: Kukkarokivi

text: Kukkarokivi on Turussa Ruissalon luoteisrannan läheisyydessä sijaitseva Suomen suurin selvästi näkyvissä oleva siirtolohkare. Se on 27 metriä pitkä ja 17 metriä korkea kohoten 12 metriä merenpinnan yläpuolelle. Se on tunnettu nähtävyys ja rauhoitettu luonnonmuistomerkkinä vuonna 1965. Vuonna 2006 Kukkarokivi rauhoitettiin lisäksi luonnonsuojelualueeksi lintujen pesimäluotona.


title: Kukkarokivi

text: Kukkarokivi kuuluu vuonna 2006 perustettuun 10 hehtaarin Ruissalon lintuluodot -kokonaisuuteen, jonka muodostavat kuusi erillistä luotoa tai karien ryhmää. Lintuluodot kuuluvat Natura 2000 -verkostoon sekä luontodirektiivin että lintudirektiivin mukaisina kohteina.


title: Kukkarokivi

text: Tarun mukaan Raision keskiaikaisen kirkon rakensivat jättiläiset nimeltä Killi ja Nalli. Jättiläiset riitaantuivat kirkon papin kanssa, jolloin Killi uhkasi hajottaa koko kirkon kallionlohkareella. Löydettyään meren rannasta sopivan lohkareen Killi ei kuitenkaan enää löytänyt takaisin kirkolle, joten hän paiskasi vihoissaan kalliolohkareen Ruissalon edustalle. Kiveä kutsutaan Kukkarokiveksi, koska jättiläinen oli kantanut sitä suuressa kukkarossa selässään.


title: Juuso Mäkilähde

text: Juuso ”Mäkkäri” Mäkilähde (s. 2. elokuuta 1984 Lohja) on suomalainen radiotoimittaja ja juontaja.


title: Juuso Mäkilähde

text: Hän juontaa Radio Suomipopilla "Juuso ja Tinni Show'ta". Televisiossa hän on juontanut mm. "Suomen surkein kuski" -ohjelmaa usean kauden ajan sekä viimeisimmät kaudet "Idolsista" ja "Selviytyjät Suomesta".


title: Juuso Mäkilähde

text: Mäkilähde on syntynyt Lohjalla, asunut lapsuuden Imatralla ja nuoruuden Jämsässä. Hän nousi suuren yleisön tietoisuuteen juonnettuaan YleX-radiokanavalla iltapäiväohjelmaa vuosina 2010–2015.


title: Juuso Mäkilähde

text: Mäkilähde tuli alun perin tunnetuksi televisiossa juontaessaan Subilla (tuolloin Subtv) esitettyä "Subbari"-nimistä interaktiivista nuoriso-ohjelmaa, jonka ensimmäinen jakso esitettiin helmikuussa 2007. Syksyllä 2007 hän siirtyi juontamaan television Voice-musiikkikanavan "Voicela"-ohjelmaa yhdessä Jukka Rossin ja Tea Khalifan kanssa. Ohjelmaa esitettiin syksyyn 2008 asti.


title: Juuso Mäkilähde

text: YleX:llä hän juonsi YleX Viikonloppua yhdessä Sanna Gravin kanssa, kunnes siirtyi 1. marraskuuta 2010 juontamaan YleX Iltapäivää yhdessä Aino Töllisen ja Jenny Lehtisen kanssa. 17. helmikuuta 2014 YleX Iltapäivä muutti nimensä YleX Jälki-istunnoksi ja juontajina toimivat Mäkilähteen lisäksi Ville ”Viki” Eerikkilä ja alussa myös Jenni ”Jenspa” Poikelus. Mäkilähde juonsi viimeisen radiolähetyksensä YleX:llä 18. joulukuuta 2015.


title: Juuso Mäkilähde

text: Vuonna 2012 Mäkilähde esiintyi "Teräspalleissa", jossa hän näytteli Herra Sopimatonta. Hän on toiminut "Suomen surkein kuski" -ohjelman juontajana vuodesta 2012 lähtien. Vuonna 2013 hän selosti Euroviisut yhdessä Aino Töllisen kanssa. Syksyllä 2015 Mäkilähde osallistui MTV3:lla esitettyyn "Voitolla yöhön" -estradiviihdeohjelmaan. Lokakuusta 2015 asti hän on toiminut yhtenä Yle TV2:n "Villi kortti" -sarjan panelisteista.


title: Juuso Mäkilähde

text: Mäkilähde on juontanut myös "Suomen surkein nikkari" -ohjelmaa, jonka ensimmäinen kausi kuvattiin vuonna 2015. Sarjaa alettiin esittää MTV3:lla 21. syyskuuta 2016.


title: Juuso Mäkilähde

text: Mäkilähde juonsi yhdessä Lorenz Backmanin ja Tuija Pehkosen kanssa myös "Sinulle on postia" -ohjelmaa, jota esitetettiin MTV3-kanavalla.


title: Juuso Mäkilähde

text: Mäkilähde juontaa Anni Hautalan kanssa Idolsin kahdeksatta kautta, jota esitetään Nelonen-kanavalla.


title: Juuso Mäkilähde

text:
2. lokakuuta 2017 alkaen Mäkilähde alkoi juontaa yhdessä Tinni Wikströmin kanssa Radio Suomipopin iltapäivälähetystä.
Vuonna 2018 hän myös juontaa ohjelmaa nimeltä Selviytyjät Suomi.


title: Arkadiusz Rybicki

text: Arkadiusz Czesław Rybicki (12. tammikuuta 1953 Gdynia, Puola – 10. huhtikuuta 2010 Smolensk, Venäjä) oli puolalainen poliitikko. Hänet valittiin Sejmin jäseneksi vuonna 2005 pidetyissä vaaleissa äänin 9 466. Hän toimi Sejmin jäsenenä kuolemaansa saakka.


title: Arkadiusz Rybicki

text: Hän oli toiminut Gdańskin alueella Solidaarisuus-liikkeessä ja kuului porvarilliseen Kansalaisfoorumi-puolueeseen.


title: Arkadiusz Rybicki

text: Hän kuoli Smolenskin lento-onnettomuudessa Venäjällä 10. huhtikuuta 2010.


title: Primera Divisiónin kausi 1999–2000

text: Primera Divisiónin kausi 1999–2000 oli Espanjan jalkapallon pääsarjan Primera Divisiónin 69. kausi. Kausi alkoi 21. elokuuta 1999 ja päättyi 20. toukokuuta 2000. Hallitsevana mestarina kauteen lähti Barcelona. Segunda Divisiónista pääsarjaan nousivat Málaga, Numancia, Sevilla ja Rayo Vallecano.


title: Primera Divisiónin kausi 1999–2000

text: Kausi jäi historiaan Deportivo La Coruñan voitettua ensimmäisen pääsarjamestaruuden historiassaan. 1980-luvun puolivälistä lähtien pääsarjamestaruus oli mennyt vain kertalleen Espanjan suurseurojen Barcelonan ja Real Madridin ulottumattomiin, kun kauden 1995–1996 päätteeksi Atlético Madrid kruunattiin mestariksi. Pääsarjasta tippuivat lopulta Betis, Atlético Madrid ja Sevilla.


title: Primera Divisiónin kausi 1999–2000

text: ¹ Real Madrid selviytyi automaattisesti hallitsevana Mestarien liigan voittajana kilpailun lohkovaiheeseen.


title: Primera Divisiónin kausi 1999–2000

text: Salva Ballesta voitti 27 maalillaan Pichichi-palkinnon ja hänestä tuli samalla Racing Santanderin historian ensimmäinen kyseisen palkinnon voittanut pelaaja.


title: Primera Divisiónin kausi 1999–2000

text: Kauden aikana vähiten maaleja päästänyt maalivahti suhteuttena otteluihin oli Deportivo Alavésissa pelannut Martín Herrera.


title: Anna Laulumaa

text:
Anna Laulumaa (s. 20. lokakuuta 1990 Oulu) on suomalainen näyttelijä sekä laulaja-lauluntekijä.
Laulumaa tuli tunnetuksi Helsingin kaupunginteatterin tuottamasta, Peacock-teatterissa vuonna 2008 esitetystä "High School Musicalista", jossa hän esitti Sharpay Evansin roolia. Vuonna 2009 hän oli mukana saman musikaalin jatko-osassa, jota esitettiin Savoy-teatterissa. Hän on myös näytellyt Hanna Taivalaa Yle TV1 -kanavan draamasarjassa "Kotikatu". Hänen hahmonsa oli mukana sarjassa tammikuusta 2009 lähtien. Laulumaalla on sivurooli Millana vuonna 2010 ensi-iltansa saanessa musikaalielokuvassa "Jos rakastat".


title: Anna Laulumaa

text: Oululaissyntyinen Laulumaa on asunut Helsingissä 12-vuotiaasta. Hän kävi Helsingissä musiikkipainotteista Sibelius-lukiota. Vuonna 2007 hänellä oli pääosarooli Sibelius-lukion "Häräntappoase"-rockmusikaalissa. Laulumaa on harrastanut laulamisen ja näyttelemisen ohella muun muassa balettia ja kilpatanssia.


title: Ville Käki

text: Ville Käki (s. 27. maaliskuuta 1985 Kotka) on suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän edustaa Kotkan Painimiehiä edustettuaan aiemmin Kotkan Voima-Veikkoja. Hänen valmentajinaan ovat toimineet vuodesta 2000 Marko Vahva ja vuodesta 2008 Juha Lappalainen.


title: Ville Käki

text: Pääasiassa 55 kilogramman painoluokassa painivan Käen paras kansainvälinen arvokisasaavutus on viides sija Sofian EM-kilpailuista 2007. MM-kilpailuissa hän oli 26:s Bakussa 2007. Pohjoismaiden mestaruuden Käki on voittanut vuonna 2007, ja nuorten ikäluokkien Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuista hän saavutti viisi mitalia. Suomen mestaruuden Käki on voittanut kolme kertaa, ja yhteensä hänellä on seitsemän SM-mitalia. Vuonna 2008 Käki jäi karsintaturnauksessa yhden voiton päähän paikasta Pekingin kesäolympialaisiin.


title: Ville Käki

text: Käki syntyi Kotkassa 27. maaliskuuta 1985. Hän aloitti painin 5 vuoden iässä. Ensimmäisessä kansainvälisessä arvoturnauksessaan, vuoden 2000 kadettien (alle 17-vuotiaiden) Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa sarjassa 42 kg. Kaksi vuotta myöhemmin hän osallistui samaan kilpailuun 54 kg:n painoluokassa voittaen kultaa. Samana vuonna Käki kilpaili kadettien EM-kilpailuissa, joissa hän sijoittui sarjassa 50 kg 12:nneksi.


title: Ville Käki

text: Vuonna 2003 Käki siirtyi juniorien (alle 20-vuotiaiden) ikäluokkaan. Junioreissa hän paini kyseisenä vuonna sarjassa 55 kg Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hopealle ja MM-kilpailuissa 14:nneksi. Jälkimmäisen turnauksen hän aloitti voitolla, mutta hävisi toisen kierroksen ottelunsa pronssia voittaneelle myöhemmälle arvokisamenestyjälle, Georgian Davit Bedinadzelle. Vuonna 2004 Käki saavutti toisen juniorien PM-hopeansa ja oli ikäluokan EM-kilpailuissa 14:s sarjassa 55 kg.


title: Ville Käki

text: Vuonna 2005 Käki kilpaili kansainvälisessä arvoturnauksessa ensimmäistä kertaa yleisessä sarjassa. Hän paini Varnan EM-kilpailuissa 55 kilogramman painoluokassa, jossa aloitti toiselta kierrokselta voittamalla saksalaisvastustajansa jaksoin 2–0. Kolmannella kierroksella hän hävisi jaksoin 2–0 Euroopan mestaruuden vieneelle Venäjän Viktor Korableville. Ensimmäisen keräilyottelunsa Käki hävisi serbialaiselle Kristijan Frisille ja oli lopputuloksissa kymmenes. Vuoden 2005 aikana Käki paini vielä kahdesti juniorien ikäluokassa: hän saavutti PM-kilpailuissa sarjan 60 kg pronssimitalin ja oli sarjassa 55 kg MM-kilpailujen 11:s. Jälkimmäisessä hän voitti ensimmäisen kierroksen norjalaisvastustajansa, mutta hävisi toisella kierroksella egyptiläispainijalle.


title: Ville Käki

text: Vuonna 2006 Käki ei kilpaillut suurissa turnauksissa. Vuonna 2007 hän osallistui sarjassa 55 kg EM-kilpailuihin Sofiassa. Hän aloitti toiselta kierrokselta ja voitti tšekkiläisvastustajansa jaksoin 2–0. Kolmannella kierroksella Käkeä vastaan asettui azerbaidžanilainen edellisvuoden MM-hopea- ja EM-pronssimitalisti Rövşən Bayramov, joka voitti ottelun jaksoin 1–2 ja voitti lopulta Euroopan mestaruuden. Ensimmäisessä keräilyottelussa Käki selätti kreikkalaiskilpailijan ja eteni pronssiotteluun, jossa vastaan asettui jälleen Serbian Fris. Fris ei antanut Käelle pistettäkään ja voitti pronssimitalin jaksoin 2–0. Käki sijoittui viidenneksi.


title: Ville Käki

text: Vuoden 2007 aikana Käki kilpaili vielä kolmessa kansainvälisessä arvoturnauksessa. Hän sijoittui Saksan Grand Prix'ssä 60-kiloisten sarjassa 16:nneksi ja voitti ensimmäisen aikuisten Pohjoismaiden mestaruutensa sarjassa 55 kg. 55-kiloisissa hän osallistui myös ensimmäisiin MM-kilpailuihinsa Bakussa, joissa hän avausottelussaan toisella kierroksella hävisi saksalaispainijalle 2–0-jaksoin. Vuonna 2008 Käki kamppaili paikasta Pekingin kesäolympialaisiin. Hän sijoittui karsintaturnauksessa 24 kilpailijan joukossa viidenneksi hävittyään viimeisen, melko tasaisen ottelunsa georgialaisvastustajalle. Turnauksen neljä ensimmäistä saivat olympiapaikan, ja Käki karsiutui ensimmäisenä. Vuonna 2009 Käki kilpaili Saksan Grand Prix'ssä, jossa hän oli sarjassa 60 kg 13:s. Vuotta myöhemmin Käki osallistui kolmansiin EM-kilpailuihinsa Bakussa, joissa hän kohtasi taas serbialaisen Frisin. Käki hävisi ottelun jaksoin 2–0 ja sijoittui 14:nneksi. Saman vuoden kesäkuussa Käki kilpaili Saksan Grand Prix'ssä yltäen sarjan 60 kg 12:nneksi.


title: Ville Käki

text: Vuoden 2011 alussa Käki osallistui ensimmäistä kertaa kansainväliseen Cristo Lutte -turnaukseen. Hän paini sarjassa 60 kg, jossa sijoittui kolmanneksi. EM-kilpailuissa Dortmundissa Käki voitti ensimmäisten kierrosten ruotsalais- ja norjalaisvastustajansa, jotka eivät saaneet yhtään pistettä. Kolmannella kierroksella hän hävisi virolaisvastustajalle ja sijoittui lopputuloksissa yhdeksänneksi.


title: Ville Käki

text: Käki on opiskellut sähköalaa ammattikoulussa ja Kymenlaakson ammattikorkeakoulussa.


title: Ville Käki

text: "Sarja 55 kg, ellei toisin mainittu."


title: Luhtasirkkunen

text: Luhtasirkkunen ("Ammospiza leconteii") on Pohjois-Amerikassa elävä sirkkuleihin kuuluva varpuslintu.


title: Luhtasirkkunen

text: Luhtasirkkunen on kooltaan noin 12 cm ja on yksi pienimmistä Pohjois-Amerikassa tavattavista heimonsa jäsenistä. Luhtasirkkusen paras tuntomerkki on sen kasvojen oranssinruskea väritys. Vaaleassa selässä on leveitä tummanruskeita raitoja. Rinta on väriltään kellertävä ja siinä on tummempia pystyraitoja. Perä on oranssinruskea. Pyrstö on lajilla lyhyt.


title: Luhtasirkkunen

text: Luhtasirkkunen pesii Kanadan keskiosissa erityisesti Albertan provinssissa. Kanadassa levinneisyys ulottuu lännessä Brittiläisen Kolumbian ja idässä Québeciin asti. Yhdysvalloissa lajia tavataan pesivänä Minnesotan, Wisconsinin ja Michiganin osavaltioissa. Talveksi laji muuttaa Yhdysvaltain kaakkoisosiin.


title: Luhtasirkkunen

text: Luhtasirkkusen elinympäristöä ovat kesäisin avoimet kosteat niityt, heinämaat ja marskimaat. Laji voidaan tavata myös kuivemmillakin alueilla, kuten heinäpeltojen reunamilla. Talvella laji elää samankaltaisilla alueilla kuin kesäisin: kosteilla niityillä marskimailla ja avoimissa heinikoissa.


title: Luhtasirkkunen

text: Luhtasirkkunen syö enemmikseen siemeniä. Niiden lisäksi laji voi ruokailla myös hyönteisillä, hämähäkeillä ja muilla pienillä selkärangattomilla eläimillä. Ravintonsa lintu etsii maasta tiheän kasvillisuuden suojissa.


title: Luhtasirkkunen

text: Luhtasirkkuset viettävät hyvin piileskelevää elämää heinikon suojissa. Häirittynäkin ne mieluummin juoksevat pakoon kuin lähtevät lentoon.


title: Luhtasirkkunen

text: Luhtasirkkuset saapuvat pesimäseuduilleen maaliskuussa ja viimeiset yksilöt muuttavat etelämmäs loka-marraskuussa. Pesä sijaitsee veden lähellä hyvin kätkettynä saraikkoon. Naaras rakentaa heinistä kuppimaisen pesän, johon se munii kolmesta viiteen vaalean vihreää ruskeapilkullista munaa. Ainoastaan naaras hautoo munia ja haudonta kestää noin kaksi viikkoa.


title: Matti Kettunen (painija)

text: Matti Tapio Kettunen (s. 19. joulukuuta 1982 Imatra) on suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija. Hän edustaa Power Twisters Imatra -seuraa aloitettuaan uransa Vuoksenniskan Vesassa. Painin vuonna 1987 aloittanutta Kettusta on valmentanut vuodesta 1993 Mika Hartikainen.


title: Matti Kettunen (painija)

text: 60 kilogramman painoluokassa painivan Kettusen paras yleisen sarjan arvokisasijoitus on 12. sija Bakun EM-kilpailuista 2010. Hän saavutti sarjassa 50 kg kadettien (alle 17-vuotiaiden) MM-pronssia vuonna 1999. Junioreiden EM-kilpailuissa hän oli 54-kiloisissa kuudes vuonna 2000 ja junioreiden MM-kilpailuissa samassa painoluokassa yhdeksäs vuonna 2001. Kettunen saavutti kahdesti juniorien (alle 20-vuotiaiden) Pohjoismaiden-mestaruuskilpailujen hopeaa. Hänellä on lisäksi kolme Suomen mestaruutta ja yksi SM-hopea.