title: Vuorirevonpapu

text: Vuorirevonpapua viljellään sekä puutarhojen koristekasvina että pelloilla typpikasvina.


title: Pöytätennis kesäolympialaisissa 2004 – miesten kaksinpeli

text: Pöytätenniksen miesten kaksinpeli Ateenan kesäolympialaisissa 2004 alkoi 14. elokuuta ja finaali pelattiin 23. elokuuta 2004. Yhteensä osallistujia oli 64 pelaajaa 39 maasta. Olympiakultaa voitti Ryu Seung-Min.


title: Peltolinnunjalka

text: Peltolinnunjalka ("Ornithopus sativus") on yksivuotinen hernekasvi, jota esiintyy Lounais-Euroopassa. Se kasvaa 30:stä 60:een senttimetriä korkeaksi. Lehdissä on kahdeksasta kuuteentoista paria soikeita lehdyköitä ja päätölehdykkä. Sarjakukinto on lehtihankainen, pitkäperäinen ja koostuu kahdesta viiteen kukasta, joiden teriö on väriltään valkoisesta vaaleanpunaiseen. Peltolinnunjalan juurissa on ilmakehästä typpeä sitovia typensitojabakteereja, jotka lisäävät maan typpipitoisuutta. Lajista esiintyy kaksi alalajia: etelänpeltolinnunjalka ("Ornithopus sativus subsp. isthmocarpus") ja rehupeltolinnunjalka ("Ornithopus sativus subsp. sativus").


title: Johan Reinhold Seipel

text: Johan Reinhold Seipel (1751–1819) oli suomalainen ravintoloitsija. Seipel oli kellarimestari, jota on sanottu "Suomen hotellilaitoksen isäksi", sillä hän rakensi Turkuun Suomen ensimmäisen hotellin. Hotellissa oli myös sen ajan suurin juhla- ja konserttisali.


title: Catalan Bay

text: Catalan Bay on pieni lahti ja kalastajakylä Gibraltarinvuoren itäpuolella. Paikka tunnetaan myös nimellä "La Caleta".


title: Catalan Bay

text: Catalan Bay tunnettiin ennen yleisemmin nimellä La Caleta. Nimi mainitaan lähteessä vuodelta 1634, jolloin paikan mainittiin kuuluvan Granadan kuningaskuntaan. Catalan Bayn nimen alkuperä ei ole selvillä. Erään tarinan mukaan paikka sai nimensä katalaaneista, joita olisi tullut asuttamaan paikkaa Gibraltarin valtauksen jälkeen. Tästä ei kuitenkaan ole mitään todisteita. Katalaanien sijaan alueella tiedetään asuneen genovalaisia, jotka asuttivat Gibraltarin rannikkoa 1700-luvulla. Genovan murretta puhuttiin Catalan Baylla vielä 1800-luvulla. Samalla vuosisadalla paikalla saivat asua vain kalastajat, joiden täytyi heidänkin hankkia kuvernöörin lupa. Catalan Bayn kohdalta lähtee Gibraltarinvuoren läpi kulkeva Dudley Ward -tunneli, joka nimettiin vuosina 1962–1965 Gibraltarin kuvernöörinä toimineen Alfred Dudley Wardin mukaan.


title: Catalan Bay

text: Nykyisin Catalan Bayn eteläpäässä sijaitsee Caleta Hotel. Lahden ranta on suosittu turistikohde. Kylän keskustassa sijaitsee Our Lady of Sorrows -kirkko. Kirkkoon liittyvää uskonnollista tapahtumaa vietetään syyskuussa, jolloin Our Lady of Sorrows -patsas tuodaan lahden rannalle ja Gibraltarin piispa siunaa meren. Sukunimien mukaan genovalaistaustaiset muodostavat edelleen suurimman osan Catalan Bayn asukkaista.


title: Scarboroughin matalikko

text: Scarboroughin matalikko on Etelä-Kiinan merellä 160 kilometriä Filippiinien rannikolta sijaitseva pienten kalliosaarten joukko. Matalikon hallinnasta on kiistaa. Alueella saattaa olla öljy- ja kaasuesiintymiä.


title: Scarboroughin matalikko

text: Kiina pitää Scarboroughin matalikkoa omanaan vedoten yhdeksän viivan rajan vaatimukseensa. Kansainvälinen tuomioistuin päätti 12. heinäkuuta 2016, että Kiinan aluevaatimuksille ei ole perusteita. Kiina on ilmoittanut vastustavansa päätöstä ja todennut, ettei se noudata sitä.


title: Hans Selye

text: Hans Selye (26. tammikuuta 1907 Wien, Itävalta – 16. lokakuuta 1982) oli itävaltalaissyntyinen kanadalainen lääkäri, vuodesta 1945 alkaen Montrealissa professori. Hän loi endokrinologisten tutkimustensa perusteella käsitteen adaptaatio-oireyhtymä.


title: Richard Seppälä

text: Richard Rafael (R. R.) Seppälä (15. tammikuuta 1905 Pori – 25. syyskuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti.


title: Richard Seppälä

text: Seppälän vanhemmat olivat kauppias Juho Seppälä ja Aurora Maria Sotka. Seppälä kirjoitti ylioppilaaksi 1924, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1929 ja sai varatuomarin arvon 1936. Työskenneltyään vuoden ajan lakitoimistossa hän tuli ulkoministeriön palvelukseen ja toimi avustajana Suomen edustustossa Riiassa 1930–1932 sekä Rio de Janeirossa 1932–1934. Hän oli välillä jaostosihteerinä Helsingissä, mutta siirtyi 1937 lähetystösihteeriksi Lontooseen. Talvisodan aikana hän edesauttoi englantilaisten vapaaehtoisten tuloa Suomeen. Kun Iso-Britannia julisti Suomelle sodan vuoden 1941 lopussa, Suomen Lontoon-lähestystön toiminta lakkasi ja Seppälä palasi Helsinkiin jaostopäälliköksi. Hän toimi poliittisen osaston apulaisosastopäällikkönä 1943–1947 sekä vt. osastopäällikkönä ja osastopäällikkönä 1947–1948.


title: Richard Seppälä

text: Vuosina 1948–1953 Seppälä oli Suomen pääkonsulina New Yorkissa ja Suomen pysyvänä tarkkailijana YK:ssa. Sen jälkeen hän toimi Helsingissä ulkoministeriön kansliapäällikkönä 1953–1956 ja valtiosihteerinä 1955–1956. Seppälän ura huipentui toimintaan Suomen suurlähettiläänä Pariisissa 1956–1958, Washingtonissa 1958–1965 sekä uudelleen Pariisissa 1965–1972. Jälkimmäisellä Pariisin kaudellaan Seppälä oli samalla Suomen pysyvä edustaja Unescossa. Suomen liityttyä OECD:n jäseneksi hän toimi myös Suomen edustajana kyseisessä järjestössä 1968–1969. Diplomaattina Seppälän on sanottu vältelleen politikointia.


title: Richard Seppälä

text: Seppälän ensimmäinen vaimo oli englantilainen Isabelle Mary Durrant-Fox, mutta liitto päättyi eroon 1952. Hänen toinen puolisonsa oli vuosina 1953–1982 Patricia Seppälä (o.s. Erkko) ja heidän tyttärensä on Rafaela Seppälä. Toinenkin liitto päättyi eroon.


title: Gibraltarin kansanäänestys suvereniteetista 2002

text: Gibraltarin kansanäänestys suvereniteetista oli 7. marraskuuta 2002 järjestetty kansanäänestys, jolla otettiin kantaa suunnitelmiin jakaa Gibraltarin suvereniteetti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan välillä. Kansanäänestyksen tulos oli suunnitelman suuri vastustus. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja eivät kummatkaan tunnustaneet Gibraltarilla itsenäisesti järjestettyä kansanäänestystä, suunnitelmat alueen suvereniteetin jakamisesta haudattiin toistaiseksi.


text: Espanjan ja Britannian aluekiista Gibraltarilla juontaa juurensa Gibraltarin valtaukseen vuonna 1704 ja Utrechtin sopimukseen vuonna 1713, jolla Espanja luovutti alueen Britannialle. Espanja on kuitenkin yrittänyt saada alueen myöhemmin takaisin niin sotilaallisesti kuin diplomaattisestikin. Espanjan ja Britannian välillä oltiin käyty keskusteluja alueen suvereniteetin jakamisesta maiden välillä ja tieto näistä keskusteluista vuoti lehdistölle tammikuussa 2002. Tieto johti Gibraltarilla suuriin mielenosoituksiin. Gibraltarin parlamentti alkoi valmistella kansanäänestystä ja pääministeri Peter Caruana antoi tiedon äänestyksen pitämisestä 3. syyskuuta. Britannian Peter Hain oli jo aiemmin samana vuonna todennut, että maa ei tunnustaisi mitään kansanäänestystä, jonka järjestämisessä Britannia ei ollut mukana. Saman toisti Jack Straw.


text: Britannian vastustuksesta huolimatta Gibraltarilla aloitettiin äänestykseen liittyvät järjestelyt 7. lokakuuta, jolloin valmisteltiin muun muassa äänestyksessä esitettävä kysymys ja lista 25:stä ulkomaalaisesta tarkkailijasta äänestystä varten. Kansanäänestykseen valittu kysymys oli yksinkertainen kyllä tai ei -kysymys:


text: Äänestyspäivänä äänestyspaikkoja oli yhteensä 16, joista neljä oli liikkuvia. Äänestyspaikat aukesivat kello kahdeksan aamulla ja äänestys alkoi vilkkaana. Noin kolmessa tunnissa neljäsosa äänioikeutetuista oli käynyt äänestämässä. Koko äänestyksen aikana heistä äänestämässä kävi 87,9 %. Äänestyksen lopputulos oli lopulta ei-äänien murskavoitto. Kaikista äänistä niitä oli 98,97 % eli noin 17 900 kappaletta. Kyllä-ääniä oli vain 187. Tyhjiä äänestyslippuja palautettiin 72 kappaletta. Äänestyksen tulos julkaistiin puoli kolmelta aamulla.


text: Ei-äänien suuri määrä oli voitto asiaa ajaneille gibraltarilaisille poliitikoille. Peter Caruana puhui tulosten julkaisun jälkeen gibraltarilaisten lähettämästä selkeästä viestistä. Britanniassa virallinen kanta oli kuitenkin edelleen se, että äänestyksellä ei ollut mitään sitovaa merkitystä. Espanjassa asenteet olivat samankaltaiset. Ana Palacio kommentoi äänestystä sanomalla, että sillä ei ollut mitään laillista sitovuutta ja että se oli YKn päätöslauselmien vastainen.


title: Julian Serlachius

text: Johan Julian Serlachius (20. joulukuuta 1854 Kuopio – 16. huhtikuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen oikeusoppinut ja korkeimman oikeuden jäsen.


title: Julian Serlachius

text: Julian Serlachius kuului Serlachiusten sukuun ja hänen vanhempansa olivat kieltenopettaja Karl Ferdinand Reinhold Serlachius ja Julia Charlotta Karsten. Julian Serlachius kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän alkeisopistosta vain 15-vuotiaana. Filosofian kandidaatin tutkinnon hän suoritti 1874 ja lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1878, varatuomarin arvon hän sai 1879. Lakitieteen tohtoriksi Serlachius väitteli 1881. Hän toimi Helsingin yliopistossa roomalaisen ja yksityisoikeuden dosenttina 1881–1882 ja jonkin aikaa myös vt. professorina, mutta hävisi vakinaisen viran haun vuonna 1885 R. A. Wredelle. Serlachius jätti tämän jälkeen akateemisen uran, mutta kirjoitti myöhemminkin oikeustieteellistä tutkimuskirjallisuutta ja useita alan oppikirjoja. Hänen erikoisalaansa olivat yksityis- ja talousoikeus. Hän puolusti omaperäistä näkemystään oikeuslähdeopista, jossa hänen pyrkimyksenään oli korvata roomalainen oikeus suomalaisiin oikeuslähteisiin perustuvalla oppirakennelmalla.


title: Julian Serlachius

text: Serlachius työskenteli lainvalmistelukunnassa ja Viipurin hovioikeuden eri viroissa sekä 1891–1897 Jämsän tuomiokunnan tuomarina. Hän oli myös valtiopäiväedustajana porvarissäädyssä 1885 Kemin kaupungin edustajana ja 1891 Helsingin kaupungin edustajana. Poliittisilta mielipiteiltään hän oli konservatiivinen. Hänet nimitettiin senaatin oikeusosaston jäseneksi vuonna 1900, mutta hän erosi tehtävästä vain muutaman kuukauden kuluttua protestina kielimanifestille. Sen jälkeen hän oli Suomen kaupunkien hypoteekkikassan toimitusjohtaja 1901–1918, Osuuskassojen Keskuslainarahaston hallintoneuvoston puheenjohtaja 1904–1916 ja Pellervo-seuran johtokunnan jäsen 1901–1917, vuodesta 1903 varapuheenjohtaja. Tammikuussa 1919 hänet nimitettiin korkeimman oikeuden oikeusneuvokseksi, mistä tehtävästä hän jäi eläkkeelle vuoden 1924 lopussa. Serlachius muistetaan vuoden 1901 osuustoimintalain valmistelijana. Laista hän julkaisi lakikomitean jäsenen Axel Wilhelm Granströmin kanssa myös Pellervo-Seuran julkaiseman käsikirjan.


title: Julian Serlachius

text: Serlachius oli vuodesta 1883 naimisissa Paula Emilia Söderhjelmin kanssa. Heidän lapsiaan olivat oikeusministeri Eric J. Serlachius ja tasavallan presidentin puoliso Gerda Ryti. Julian Serlachiuksen veli oli rikosoikeuden professori ja monipuolisen uran luonut poliitikko Allan Serlachius.


title: Hult

text: Hult on muiden muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:Hult on myös paikannimi:


title: Petrus Serlachius

text: Petrus Serlachius (1655–1738) oli suomalainen pappi, Pernajan kirkkoherra vuodesta 1681. Hänet määrättiin isonvihan aikana 1718 Porvooseen asetetun konsistorin esimieheksi. Hänen onnistui säilyttää konsistori, jonka kenraalikuvernööri Gustav Otto Douglas oli määrännyt lakkautettavaksi.


title: Petrus Serlachius

text: Hän oli kotoisin Pernajan Särkilahdesta, ja hänen poikansa oli Karl Serlachius.


title: Toivo Korhonen

text: Toivo Korhonen voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Karl Serlachius

text: Karl Serlachius (n. 1687 t. 1693 – 16. toukokuuta 1754 t. 1755 Västerås, Ruotsi) oli suomalainen juristi ja runoilija. Hän valmistui ylioppilaaksi Turussa 1706 ja Tukholmassa 1711 ja oli Svean hovioikeuden asianajaja 1720. Hän joutui maanpakoon 1721 hoitaessaan Ruotsissa asianajajana poliittista tehtävää. Hän palasi armahduksen jälkeen Tukholmaan ja sai 1728 jatkaa asianajajana. Hän menetti Tukholman tulipalossa 1751 talonsa.


title: Karl Serlachius

text: Serlachius julkaisi 1726 lauluja sisältävän teoksen "Christeliga fägnetimmar eller 100 sånger".


title: Hylättyjen vaimojen kerho

text: Hylättyjen vaimojen kerho () on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1996. Elokuva perustuu Olivia Goldsmithin samannimiseen romaaniin vuodelta 1992. Pääosia näyttelivät Goldie Hawn, Diane Keaton ja Bette Midler.


title: Pöytätennis kesäolympialaisissa 2008 – naisten kaksinpeli

text: Pöytätenniksen naisten kaksinpeli Pekingin kesäolympialaisissa 2008 alkoi 18. elokuuta ja finaali pelattiin 22. elokuuta 2008. Yhteensä osallistujia oli 42 maasta, 78 urheilijaa.


title: Juuso Hassi

text: Juuso Antero Hassi (s. 4. huhtikuuta 1993) on suomalainen kymmenottelija. Hän edustaa Oriveden Ponnistusta ja häntä valmentavat Jaakko ja Lauri Hassi.


title: Juuso Hassi

text: Vuonna 2010 Hassi voitti kymmenottelussa 17-vuotiaiden SM-kultaa, vuosina 2011 ja 2012 19-vuotiaiden SM-kultaa ja vuonna 2014 22-vuotiaiden SM-kultaa. Sisäradoilla Hassi voitti seitsenottelun 19-vuotiaiden SM-kultaa vuonna 2012 ja 22-vuotiaiden SM-kultaa vuosina 2013, 2014 ja 2015. Kalevan kisoissa hän on voittanut kymmenottelussa Suomen-mestaruuden vuosina 2016 ja 2017 sekä saavuttanut SM-hopeaa vuosina 2013, 2014 ja 2015. Hassi voitti seitsenottelun sisäratojen Suomen-mestaruuden 2016 ja 2017.


title: Juuso Hassi

text: Vuonna 2011 Hassi oli 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tallinnassa kymmenottelun yhdeksäs tuloksella 7400. 22-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän oli 19:s vuonna 2013 ja yhdeksäs vuonna 2015. Hän voitti kymmenottelun 19-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 2012 ja 22-vuotiaiden mestaruuden vuonna 2013. Vuoden 2017 kesäuniversiadeissa Hassi sijoittui kymmenottelussa toiseksi.


title: Juuso Hassi

text: Hassin ennätys kymmenottelussa on heinäkuussa 2016 Kalevan kisoissa Oulussa oteltu 7734 pistettä.


title: Juuso Hassi

text: Lähde


title: Etelännenätti

text: Etelännenätti ("Rorippa austriaca") on monivuotinen nenättilaji, jota esiintyy Keski- ja Itä-Euroopassa. Sen kaikki lehdet ovat ehyitä ja korvakkeellisia. Lehtilavat ovat kapeansoikeita, hammaslaitaisia ja niiden tyviliuskat korvakemaisia. Keltaiset terälehdet ovat kolmesta neljään millimetriä pitkiä. Lidut ovat lähes pallomaisia, otakärkisiä ja sijaitsevat yläviistoon siirottavissa lituperässä. Etelännenätin ja rikkanenätin risteymästä on syntynyt laji puistonenätti ("Rorippa" × "armoracioides").


title: Pöytätennis kesäolympialaisissa 2000 – miesten kaksinpeli

text: Pöytätenniksen miesten kaksinpeli Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 alkoi 17. syyskuuta ja finaali pelattiin 25. syyskuuta 2000. Olympiakultaa voitti Kong Linghui.


title: Vesinenätti

text: Vesinenätti ("Rorippa amphibia") on vedessä ja märillä paikoilla kasvava monivuotinen nenättilaji. Sen lehdistä alemmat ovat ruodillisia, tavallisesti liuskaisia ja ylemmät ruodittomia, ehytlapaisia. Terälehdet ovat keltaisia, neljästä viiteen millimetriä. Lidut ovat pallomaisen pitkulaisia, otakärkisiä ja sijaitsevat vähän alaviistoissa lituperässä. Vesinenätin ja rikkanenätin risteymästä on syntynyt laji kärsänenätti ("Rorippa" × "anceps").


title: Poko klassikot (Hassisen kone)

text: Poko klassikot on rock-yhtye Hassisen koneen kokoelma-albumi, jonka Poko Rekords julkaisi lokakuussa 1987 silloisten artistiensa Poko klassikot -sarjassa.


title: Eruca vesicaria

text: Eruca vesicaria on sinappikaaleihin kuuluva ristikukkaislaji, jota esiintyy Etelä-Euroopassa. Laji on salaattikasvina viljelty.


title: Eruca vesicaria

text: "Eruca vesicaria" on yksivuotinen tavallisesti kalju ruoho. Sen lehdet ovat pariosaisia – parilehdykkäisiä, päätöliuska on suuri. Terälehdet ovat ensin vaaleankeltaisia, sitten haalistuvia, niiden suonet ovat tummanvioletteja. Pystyhköt lidut ovat lyhyiden perien päissä, litujen tyvi on pullea ja kärki litteän nokkamainen.


title: Fischtown Pinguins

text: Fischtown Pinguins on saksalainen jääkiekkojoukkue Bremerhavenin kaupungista. Vuonna 2002 perustettu joukkue pelaa Saksan korkeimmalla sarjatasolla DEL-liigassa. Joukkue pelasi pitkään maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, mutta kaudeksi 2016-2017 se sai paikan pääsarjasta Hamburg Freezersin ajauduttua konkurssin.


title: Gorhamin luola

text: Gorhamin luola (, ) on Gibraltarin itärannikolla sijaitseva luola, josta on löydetty arkeologisissa tutkimuksissa merkkejä neandertalinihmisestä. Paikan löydöt ovat nuorimpia neandertalinihmisestä tehtyjä.


title: Gorhamin luola

text: Unesco lisäsi paikan maailmanperintöluetteloon vuonna 2016.


title: Gorhamin luola

text: Gorhamin luola sijaitsee jyrkänteen seinämässä 426 metriä korkean Gibraltarinvuoren juurella. Luola on osittain täyttynyt hiekalla, lepakoiden ulosteella ja stalaktiiteilla. Niistä muodostuneen pohjakerroksen paksuus on noin 18 metriä. Nykyään luola on aivan Välimeren rannalla, mutta neandertalilaisten aikana merenpinta oli alempana ja Gibraltarinvuorta ympäröi rannikkotasanko.


title: Gorhamin luola

text: Gorhamin luolan lähistöllä sijaitsevat myös Bennetin luola, sekä Vanguard- ja Hyena-luolat.


title: Gorhamin luola

text: Britannian armeijan kapteeni A. Gorham löysi Gorhamin luolan vuonna 1907. Hän kirjoitti nimensä ja päivämäärän luolan seinään, ja luola on siitä lähtien kantanut hänen nimeään. 1940-luvulla kaksi armeijan pioneeria tekivät ensimmäiset arkeologiset löydöt luolasta. Tuolloin ilmestyneen paikallisen lehden mukaan luolasta löytyi ruukkuja, kivityökaluja sekä muutamia ihmisen ja eläinten jäännöksiä. Paikalla kävi kuvernöörikin, joka kehotti jatkamaan luolan tutkimuksia. Raportti tutkimuksista lähetettiin British Museumille, jolta odotettiin jatko-ohjeita. 1940-luvun loppupuolella armeijan pioneeri, luutnantti ja Cambridgen yliopistosta valmistunut geologi George Baker Alexander teki luolassa omia kaivauksiaan. On epäselvää, keneltä tai milloin hän sai luvan tutkimuksiinsa. Häneltä ei ole säilynyt henkilökohtaisia muistiinpanoja tutkimuksista. Alexander karkotettiin seudulta vuonna 1948 Gibraltarin museon kyseenalaistettua hänen tutkimusmetodinsa.


title: Gorhamin luola

text: Gibraltarin kuvernööri otti keväällä 1948 uudestaan yhteyttä British Museumiin ja kehotti näitä jatkamaan mahdollisia tutkimuksiaan. Oman henkilöstön puutteessa paikalle ohjattiin lopulta arkeologian instituutin John D’A Waechter. Hän teki koekaivauksia vuoden 1948 syksyllä, ja suurempia kaivauksia vuodesta 1950 vuoden 1951 maaliskuuhun. Waechter palasi välillä Englantiin ja palasi Gibraltarille vuonna 1952. Viimeisen matkansa paikalle hän teki vuonna 1954. Tutkimuksia luolassa jatketaan edelleen.


title: Gorhamin luola

text: Gorhamin luola ja sen läheiset luolat ovat olleet vuodesta 2012 Britannian aielistalla Unescon maailmanperintöluetteloon. Maailmanperintökomitea arvioi ehdotuksen vuonna 2016.


title: Gorhamin luola

text: Gorhamin luolan pohjakerroksen vanhimmat jäänteet ovat noin 125 000 vuotta vanhoja. Neandertalinihmisen jättämien jäänteiden lisäksi luolasta on löytynyt esimerkiksi oliivipuun, hyeenan, korppikotkien ja kreikankilpikonnan jäänteitä.


title: Gorhamin luola

text: Luolan neandertalinihmisen jäännökset ovat nuorimpia mistään löydettyjä. Neandertalinihmiset jättivät luolaan hiiltä, josta on tehty ajoitus luolan asutuksen iästä. Varhaisimmat merkit hiilestä on ajoitettu 33 000:n vuoden taakse ja nuorimmat 24 000:n vuoden päähän. Nuoremman materiaalin vähyyden takia tutkijat ovat kuitenkin voineet varmistua vain siitä, että luola oli asuttu vielä 28 000 vuotta sitten. Luolasta löydetyn hiilen tiedetään olevan neandertalinihmisen aikaansaannosta, sillä hiiltä on löydetty kerroksista, joista on löydetty neandertalinihmiseen yhdistettyjä kivityökaluja.


title: Gorhamin luola

text: Luolasta on löydetty merkkejä myös esihistoriallisen nykyihmisen asutuksesta. Nykyihminen saapui luolalle myöhemmin, ja saapuneet edustivat Solutrén ja Madeleinen kulttuureja. Solutrén kulttuurin edustajat jättivät jälkeensä esimerkiksi luolamaalauksia, joissa on kuvattu kädenjälkiä ja kauris. Ne on ajoitettu noin 20 000 vuotta vanhoiksi. Jälkiä on myös ajoittaisesta asumisesta luolassa neoliittisella kivikaudella, jolloin luolaa käyttivät kalastajat. 800–400-luvuilla eaa. luolaa on käytetty rannikkopyhättönä.


title: Markku Paretskoi

text: Markku Paretskoi (s. 1956 Pielavesi) on suomalainen toimittaja ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan erityisesti huumorilehti "Pahkasian" perustajana ja sen pitkäaikaisena päätoimittajana.


title: Markku Paretskoi

text: Vuonna 1998 Paretskoi sai Suomen sarjakuvaseuran myöntämän Puupäähatun käsikirjoittamastaan sarjakuvasta "Vanhat herrat" yhdessä piirtäjä-käsikirjoittaja Pauli Heikkilän kanssa. Suomalainen Markku-liitto on valinnut hänet 16. vuoden Markuksi 2012.


title: Asetyylikloridi

text: Asetyylikloridi eli etanoyylikloridi tai etaanihappokloridi (CHCOCl) on happoklorideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään orgaanisessa synteesissä.


title: Asetyylikloridi

text: Asetyylikloridi on pistävänhajuista ja syövyttävää nestettä. Asetyylikloridi liukenee orgaanisiin liuottimiin, kuten bentseeniin, asetoniin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Veden kanssa se reagoi voimakkaasti ja hydrolysoituu etaanihapoksi ja suolahapoksi.


title: Asetyylikloridi

text: Asetyylikloridi reagoi alkoholien kanssa muodostaen etikkahapon estereitä, tertiääristen alkoholien kanssa usein tertiäärisiä alkyyliklorideja, ja amiinien kanssa reagoidessaan amideja. Yhdiste reagoi myös eetterien ja tiolien kanssa. Yhdiste reagoi myös aromaattisten hiilivetyjen ja alkeenien kanssa muodostaen ketoneja.


title: Asetyylikloridi

text: Teollisuudessa asetyylikloridia valmistetaan etikkahappoanhydridin ja suolahapon välisellä reaktiolla. Myös etaanihapon ja suolahapon välistä reaktiota voidaan käyttää tai valmistaa yhdistettä rikkidioksidin, kloorin ja natriumasetaatin välisellä reaktiolla.Tuote puhdistetaan tislaamalla.


title: Asetyylikloridi

text: Laboratoriomittakaavassa asetyylikloridia valmistetaan etaanihapon ja fosforitrikloridin, fosforipentakloridin, rikkimonokloridin tai tionyylikloridin välisellä reaktiolla.


title: Asetyylikloridi

text: Yhdistettä käytetään orgaanisessa kemiassa asetyloimisreagenssina. Se on reaktiivisempi kuin etikkahappo tai etikkahappoanhydridi ja sitä voidaan käyttää myös silloin, kun nämä eivät reagoi. Ainetta käytetään useiden lääkeaineiden, kuten asetyylisalisyylihapon, asetaminofeenin ja asetanilidin valmistuksessa. Lisäksi sitä käytetään väriaineiden valmistuksessa. Asetyylikloridi reagoi aromaattisten hiilivetyjen kanssa Friedel–Crafts-asylointireaktiolla, jolloin muodostuu ketoneja. Näin valmistetaan muun muassa asetofenonia.


Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (bolshevikkien) historia: lyhyt oppikurssi () on vuonna 1938 ilmestynyt NKP(b):n historian oppikirja. Jokaisen neuvostokansalaisen luettavaksi tarkoitettu teos toimi eräänlaisena Stalinin ajan puoluekatekismuksena. Se tunnetaan laajalti nimellä "Kratki kurs" (”lyhyt kurssi, lyhyt oppimäärä”).


title: Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (bolshevikkien) historia: lyhyt oppikurssi

text: NKP(b):n historian lyhyt oppikurssi kertoo Venäjän marksilaisen liikkeen, sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen ja kommunistisen puolueen kehityksestä vuodesta 1883 aina vuoteen 1937 asti. Se kuvaa Leninin kamppailua tsaarinvaltaa ja puolueen oppositioryhmiä vastaan, bolševikkivallankumousta, Venäjän kansalaissotaa ja jälleenrakennusta sekä Stalinin johdolla suoritettua Neuvostoliiton teollistamista ja maatalouden kollektivisointia päättyen 1930-luvun puoluepuhdistuksiin ja vuoden 1936 perustuslain hyväksymiseen.


text: Teoksen laatimisen taustalla oli Stalinin ajatus historiasta poliittisen propagandan välineenä. Aikaisemmat abstrakteihin teorioihin ja nimettömien joukkojen toimintaan keskittyneet tutkimukset oli korvattava helposti omaksuttavalla oppikirjalla, joka kuvasi puolueen kehityksen Venäjän ja Neuvostoliiton historiaan liittyvinä johdonmukaisina tapahtumina ja käännekohtina. NKP(b):n historian lyhyellä oppikurssilla oli huomattava merkitys myös Leninin ja Stalinin henkilökultin vakiinnuttajana.


text: Suurimman osan tekstistä laativat puoluehistorioitsijat Jemeljan Jaroslavski, Pjotr Pospelov ja Vilhelms Knoriņš. Sen muokkaukseen osallistuivat Stalin sekä hänen lähipiiriinsä kuuluneet Andrei Ždanov ja Vjatšeslav Molotov. NKP(b):n keskuskomitean hyväksymä teos ilmestyi aluksi "Pravdassa" ja erillisenä kirjana lokakuussa 1938. Sen laaja opiskelu väestön keskuudessa alkoi keskuskomitean marraskuussa 1938 julkaisemalla päätöksellä.


text: Vuosina 1938–1952 NKP(b):n historian lyhyttä oppikurssia painettiin Neuvostoliiton eri kielillä yhteensä yli 40 miljoonaa kappaletta. Ulkomaiden kielillä sen painosmäärä oli yli 11 miljoonaa. Teos on käännetty myös suomeksi. Se jäi pois käytöstä Nikita Hruštšovin tuomittua stalinismin vuonna 1956. ”Lyhyen kurssin” on sanottu olevan kaikkien aikojen toiseksi eniten painettu kommunistinen teos Maon "Pienen punaisen kirjan" jälkeen. Esimerkiksi Marxin ja Leninin pääteosten painosluvut ovat selvästi pienempiä.


text: NKP(b):n historian lyhyen oppikurssin suomentaminen annettiin Tuure Lehénin tehtäväksi. Hän sai käännöstyössä apua myös Armas Äikiältä. Suomennos voitiin julkaista vasta 1940, sillä talvisotaan saakka suomenkielinen julkaisutoiminta oli Neuvostoliitossa käytännössä kielletty.


title: Söörmarkku

text: Söörmarkku () on kylä ja taajama nykyään Porin kaupunkiin kuuluvassa entisessä Noormarkun kunnassa. Asukkaita siellä on 1 004 (2013).


title: Söörmarkku

text: Söörmarkku sijaitsee kymmenen kilometriä Porin keskustan pohjoispuolella valtateiden 8 ja 23 risteyksen tuntumassa. Kyläraitin muodostaa sen lävitse kulkeva "Söörmarkuntie". Maanteiden lisäksi Söörmarkun yhdistää Porin keskustaan kevyen liikenteen väylä. Kunnallisia palveluja ovat vuosiluokkien 1–6 opetusta tarjoava Söörmarkun koulu, sivukirjasto sekä toimintansa vuonna 2009 aloittanut päiväkoti. Yritystoiminta Söörmarkun alueella on vilkasta. Kylässä ja sen läheisyydessä sijaitsevilla teollisuusalueilla toimii yli 40 yritystä. Söörmarkussa sijaitsee myös vuonna 1925 rakennettu nuorisoseurantalo, jossa Suomalainen Markku-liitto kokoontuu vuosittain Markun päivänä 25. huhtikuuta.


title: Söörmarkku

text: Söörmarkku mainitaan ensimmäisen kerran asiakirjoissa vuonna 1473. Ruotsalainen luonnontieteilijä Carl von Linné vieraili kylässä 1723 ja mainitsee matkakertomuksessaan löytäneensä Söörmarkusta maailman pohjoisimman tammen. Kyseinen puu kaatui myrskyssä vuonna 1979.


title: Söörmarkku

text: Söörmarkun kylä on tunnustettu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Tästä löytyy lisätietoa Museoviraston sivuilta. Valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö koostuu edustavasta talonpoikaisesta rakennuskannasta, joka sijoittuu tiiviisti vanhan kylätien varrelle. Kylässä näkyy erinomaisesti kerroksellisuus. Kantatilat myötäilevät joen viljavia viljelyalueita ja pienasutus sijaitsee mäkisellä rinteellä. Kylässä on edelleen nähtävissä vahvaa talonpoikaikaiskulttuurin vaalimista ja maatalous eri muodoissaan on voimissaan. Kylällä toimii useita aktiivitiloja ja mm. Pyntösjärven metsästysseura, jolla on omat kotisivut. Kulttuuriympäristön luokitteluja on kolme: alueellisesti merkittävä, maakunnallisesti merkittävä ja valtakunnallisesti merkittävä. Söörmarkku sijoittuu näistä korkeimmalle tasolle ja tämä on huomioitu kattavilla suojelumerkinnöillä esim. osayleiskaavassa.


title: Vitalis

text: Vitalis voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Jews’ Gaten hautausmaa

text: Jews’ Gaten hautausmaa eli Windmill Hillin hautausmaa on Gibraltarin vanhin juutalainen hautausmaa. Sen ensimmäiset haudat ovat vuodelta 1746, ja hautausmaan käyttö jatkui yli sadan vuoden ajan vuoteen 1848. Hautausmaalle on haudattu monia kuuluisia rabbeja tuolta ajalta. Se sijaitsee lähellä Gibraltarinvuoren luonnonsuojelualueen sisäänkäyntiä Queen’s Roadin ja Engineer Roadin risteyksen kaakkoispuolella. Hautausmaa on Gibraltar Heritage Trustin luetteloima historiallinen suojelukohde.


title: Jews’ Gaten hautausmaa

text: Utrechtin sopimuksessa (1713) Britannia oli luvannut katoliselle Espanjalle ettei se suosisi juutalaisten tai maurien asutusta Gibraltarissa. Ehkä siksi juutalainen hautausmaa sijoitettiin syrjäiseen paikkaan jossa se ei pistäisi espanjalaisten kävijöiden silmiin.


title: Jews’ Gaten hautausmaa

text:
Talvella ja keväällä rikkaruohojen annetaan kasvaa hautausmaalla vapaasti, ja se vaikuttaa silloin hoitamattomalta alueelta. Päätös on tehty kalliopyyn suojelemiseksi, sillä hautausmaa on niiden suosima soidinpaikka.
Hautausmaalla oleva muistomerkki on pystytetty Herakleen pylväiden kunniaksi ja se esittää Heraklesta kannattelemassa koko maailmaa.


title: Hannu Artinaho

text: Hannu Artinaho (s. 1946 Lieksa) on suomalainen taidegraafikko ja taidemaalari. Hän asui ja työskenteli 34 vuotta Raumalla, kunnes muutti Turkuun vuonna 2007. Artinaho on valmistunut Turun piirustuskoulusta 1972. Hän on tehnyt lavastuksia Rauman ja Rovaniemen kaupunginteatterille. Artinaho on saanut muun muassa Valtion vuosiapurahan ja hänet on palkittu esimerkiksi Rauman kaupungin kulttuuripalkinnolla 2006 ja Ruorimies-mitalilla 2002.


title: Hannu Artinaho

text: Hannu Artinaho debytoi taiteilijana 1969 ja hänen teoksiaan on muun muassa Suomen, Ruotsin ja Puolan valtion kokoelmissa.


title: Hannu Artinaho

text: Artinaholle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2014.


title: KiRaKa

text: KiRaKa on saksalainen lapsille tarkoitettu radiokanava, joka aloitti toimintansa 4. syyskuuta 2006. Sen nimi on lyhenne sanoista Kinderradiokanal, "lasten radiokanava".


title: Valehtelija (elokuva)

text: Valehtelija on Mika Kaurismäen esikoiselokuva ohjaajana vuodelta 1981. 53-minuuttisen suomalais-saksalaisen tuotannon pääosaa esittää ohjaajan veli Aki Kaurismäki. Tämä esittää Ville Alfaa, patologista mutta pohjimmiltaan rakastettavaa valehtelijaa elokuvassa, joka tunnustaa velkansa ranskalaisen 1960-luvun uuden aallon elokuvaohjaajista varsinkin Jean-Luc Godardille ja François Truffaut’lle.


title: Valehtelija (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo "Valehtelijan" aikoinaan vapauttaneen suomalaisen elokuvan kulttuurijäykistelyn ja pöljien puskafarssien kahtiajaosta. Hän sanoo sen sisältävän monia Aki Kaurismäen parhaista selityksistä, tokaisuista ja godardilaisista puuskista, joista tosin on paikoin vaikea saada selvää. Hän antaa elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Gibraltarin piiritys (1309)

text: Gibraltarin piiritys oli Reconquistan aikana, vuonna 1309 tapahtunut taistelu. Gibraltaria puolustaneet Granadan kuningaskunnan muslimit antautuivat sen jälkeen Kastilian kuningaskunnan voitoilla. Gibraltar oli tämän jälkeen 24 vuoden ajan espanjalaisilla, kunnes muslimit valloittivat sen uudestaan vuoden 1333 piirityksessä.


title: Gibraltarin piiritys (1309)

text: Reconquista oli edennyt jo hyvin 1200-luvulla, ja vuosisadan puolivälin jälkeen Kastilian kuninkaat pyrkivät pääsemään etelään jo Gibraltarinsalmelle. Sen hallitseminen estäisi uusien valtauksien tulemisen Pohjois-Afrikasta. Kastilian kuningas Ferdinand IV ja Aragonian Jaakko II yhdistivät voimansa 1309. Ferdinand piiritti Algecirasia ja Jaakko Almeríaa. Algecirasin piirityksen aikana Ferdinand huomasi Gibraltarin haavoittuvuuden ja lähetti joukkoja valtaan sen.


title: Gibraltarin piiritys (1309)

text: Ferdinand lähetti Alonso Pérez de Guzmánin hyökkäämään Gibraltarille maitse, ja samaan aikaan Kastilian laivasto Jaspert V de Castellnoun johdolla saartoi sen. Gibraltarin puolustajat eivät kestäneet piiritystä ja neuvottelivat pian antautumisehdoista. Maurit antautuivat lopulta 12. syyskuuta, ja Gibraltar siirtyi espanjalaisten haltuun.


title: Gibraltarin piiritys (1309)

text: Vaikka Gibraltar ei ollut yhtä merkittävä kuin viereinen Algeciras, voitto oli merkittävä saavutus, ja se antoi Kastilialle pysyvän tukikohdan Gibraltarinsalmelle. Ferdinand saapui Gibraltarille todennäköisesti 14. syyskuuta ja määräsi vaurioituneiden muurien korjaamisen sekä uuden kaleereille turvallisen telakan rakentamisen. Gibraltarin asukkaista monet lähtivät pakoon, sillä antautumissopimuksen mukaan 1 125 muslimia muutti Marokkoon, sillä he eivät halunneet jäädä espanjalaisvallan alle.


title: Gibraltarin piiritys (1309)

text: Gibraltar oli 24 vuoden ajan Kastilian yksinäinen tukikohta keskellä muslimialueita. Se oli kuitenkin heikosti puolustettu, eikä sitä pystytty varustamaan kunnolla, sillä Kastilialla ei ollut vakituista laivastoa. Marokkolaisjoukot valtasivatkin sen takaisin muslimeille vuoden 1333 piirityksessä.


title: Sumuvirnayökkönen

text: Sumuvirnayökkönen ("Lygephila viciae") on keskikokoinen keskikesän yöperhoslaji. Se on luokiteltu Suomen lajien uhanalaisarvioinnissa 2010 vaarantuneeksi (VU).


title: Sumuvirnayökkönen

text: Keskikokoinen yökkönen, jonka siipien pohjaväri on ruskeanharmaa. Siipisuonet erottuvat selvästi vaaleina pitkittäisviiruina ja siiven kärkiosa on muuta siipeä tummempi, ruskeansävyinen. Siipisuonet jakavat munuaistäplän 5–7 erilliseksi täpläksi. Näiden täplien väri on yleensä mustanruskea, mutta joskus musta väri puuttuu ja täplät ovat lähes yhtä vaaleita kuin muukin siipi. Rengastäplä puuttuu kokonaan. Siiven etureunassa, lähellä tyveä on yksi selkeä mustanruskea täplä ja aaltoviiru erottuu lähellä siiven kärkeä vaaleana poikkiviiruna. Takasiivet ovat vaalean rusehtavanharmaat, sekä ylä- että alapinnaltaan ulospäin hieman tummuvat. Keskiruumiin etuosa on silmiinpistävän tumma. Siipien kärkiväli on 35–40 mm.


title: Sumuvirnayökkönen

text: Hyvin samannäköinen on sinivirnayökkönen ("Lygephila craccae"). Sumuvirnayökkösen voi myös sekoittaa yleisempään hakasvirnayökköseen ("Lygephila pastinum"), jonka siipisuonet eivät kuitenkaan erotu samaan tapaan.


title: Sumuvirnayökkönen

text: Sumuvirnayökköstä tavataan Etelä-Ranskasta ja Alpeilta aina Kiinaan, Japaniin ja Kuriileille saakka. Lajin esiintyminen Suomessa on selvästi keskittynyt Etelä-Hämeeseen. Muutoin sitä on tavattu vain hajanaisesti etelärannikolla, lounaissaaristossa ja Etelä-Savossa. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun alkupuolelta heinäkuun puoleenväliin lennon huipun ollessa kesä-heinäkuun vaihteessa.


title: Sumuvirnayökkönen

text: Hyvin paikoittainen ja melko harvinainen laji. Hyvällä paikalla se saattaa olla runsaslukuinen, mutta muuten perhosia tavataan yksitellen. Virnayökkösen elinympäristöjä ovat lämpimät niityt, joilla kasvaa pensaikkoa, erilaiset rinnepaikat, tienpientareet sekä valoisat lehtimetsät. Perhoset lentävät hämärän tulosta alkaen koko yön ja käyvät ahkerasti kukilla. Ne myös tulevat valolle ja jossain määrin makealla nesteellä kostutetulle syötille.


title: Sumuvirnayökkönen

text: Toukkia voi tavata heinäkuusta syyskuuhun. Kotelo talvehtii.


title: Sumuvirnayökkönen

text: Ruotsissa laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, Suomessa se on vaarantunut.


title: Sumuvirnayökkönen

text: Toukka elää hiirenvirnalla ("Vicia cracca"), mutta ainakin Keski-Euroopassa myös muilla hernekasveilla.


title: Sinivirnayökkönen

text: Sinivirnayökkönen ("Lygephila craccae") on virnayökkösten sukuun kuuluva harmaa yöperhonen.


title: Sinivirnayökkönen

text: Melko kookas ja rotevatekoinen yökkönen. Etusiipien pohjaväri on vaalean sinertävän harmaa, kärkiosasta ruskeampi. Siiven etureunassa on kolme hyvin erottuvaa mustanruskeaa täplää. Siipisuonet erottuvat vaaleina pitkittäisviiruina ja ne jakavat mustanruskean munuaistäplän 4–7 erilliseen täplään. Rengastäplä puuttuu kokonaan tai näkyy vain terävänä pisteenä. Takasiivet ovat harmaat, ulospäin tummenevat ja alapinnalla näkyy tumma reunavyö. Keskiruumis on pään takaa voimakkaasti tummentunut. Siipien kärkiväli 37–42 mm.


title: Sinivirnayökkönen

text: Erityisen samannäköinen on sumuvirnayökkönen ("Lygephila viciae"), johon verrattuna sinivirnayökkönen on rotevampi ja siiven etureunassa on enemmän tummia täpliä.


title: Sinivirnayökkönen

text: Lajia tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki aina Itä-Siperiaan saakka. Suomessa laji on lounais- ja etelärannikon harvinaisehko asukki. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena elokuun alusta syyskuun alkupuolelle. Lentoaika on myöhempi kuin kahdella muulla virnayökkösellä.


title: Sinivirnayökkönen

text: Sinivirnayökkönen elää lämpimillä ja avoimilla paikoilla, kuten niityillä, kedoilla, tienpientareilla sekä erilaisilla joutomailla. Sitä tavataan tavallisesti yksitellen, mutta laji saattaa ajoittain olla myös runsas. Perhoset lentävät yöllä, käyvät kukilla ja tulevat sekä valolle että syötille. Toukka koteloituu maahan löyhään kotelokoppaan. Talvehtii munana.


title: Sinivirnayökkönen

text: Toukka syö hiirenvirnaa ("Vicia cracca") ja metsävirnaa ("Vicia sylvatica").


title: Kaariritariyökkönen

text: Kaariritariyökkönen ("Catocala elocata") on kookas ritariyökkösiin kuuluva yöperhoslaji. Suomesta se on tavattu kerran.


title: Kaariritariyökkönen

text: Kookas yökkönen. Etusiipien perusväri on vihertävän harmaa eikä siivissä ole silmiinpistävää kuviointia ehkä kärkiosan harmaata aaltoviirua lukuun ottamatta. Ulomman ja sisemmän poikkiviirun sekä niiden välisen keskivarjon alueella vihertävä sävy erottuu hieman muuta siipeä selkeämmin. Takasiivet ovat heleän kirkkaanpunaiset ja niissä on etenkin etureunastaan leveä mustanruskea reunus, jonka takaosassa on terävä, ulospäin suuntautuva lovi. Siiven keskellä on tumma vyö, joka vain hyvin loivasti sisäänpäin. Siipiväli on 67–80 mm.


title: Kaariritariyökkönen

text: Samannäköisiä lajeja ovat kulmaritariyökkönen ("Catocala nupta") sekä idänritariyökkönen ("Catocala adultera").


title: Kaariritariyökkönen

text: Kaariritariyökkönen esiintyy Etelä- ja Keski-Euroopassa. 1900-luvun alkupuoliskolla sitä tavattiin satunnaisena vaeltajana myös pohjoisempana. Perhosten lentoaika Euroopassa on heinäkuusta lokakuuhun.


title: Kaariritariyökkönen

text: Suomessa kaariritariyökkönen on tavattu harhailijana kerran. Yksilö tavattiin Kauniaisista syyskuun alussa vuonna 1928. Myöhemmin on arveltu, että kyseessä olisi ollut kauppapuutarhaan taimien mukana päätyneestä toukasta tai kotelosta kehittynyt yksilö eli niin kutsuttu importti.


title: Kaariritariyökkönen

text: Laji elää kosteissa mutta avoimissa lehti- ja sekametsissä, etenkin rantojen lähellä. Lisäksi sitä tavataan sukulaistensa tapaan erilaisissa kulttuuriympäristöissä. Perhoset tulevat hyvin syötille ja hieman huonommin valolle.


title: Kaariritariyökkönen

text: Toukka koteloituu yhteenkehrättyjen lehtien väliin maahan. Muna talvehtii.


title: Kaariritariyökkönen

text: Toukan ravintokasveja ovat haapa ("Populus tremula") ja erilaiset pajut ("Salix").


title: William Herald

text: William Sharp Hannah "Billy" Herald (1900 Glebe – 13. helmikuuta 1976) oli australialainen uimari ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Manly Swimming Clubia.


title: William Herald

text: Herald osallistui olympialaisiin kerran, Antwerpenissa 1920. Hän sijoittui tuolloin neljänneksi 100 metrin vapaauinnissa ja ui maansa joukkueessa, joka voitti hopeaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.


title: Lakana

text: Lakana on vuodevaate, joka suojaa patjaa tai peitettä ja tarjoaa niiden välissä nukkujalle miellyttävän tuntuman. "Aluslakanaa" käytetään patjan tai sijauspatjan päällysteenä, "peittolakanaa" peitteen ja nukkujan välissä. Perinteiset peittolakanat olivat yksikerroksisia, ja niiden usein pitsikoristeltu tai nimikoitu yläpää taitetaan peitteen päälle. Viime vuosikymmeninä suosioon ovat nousseet erilaiset "pussilakanat", jotka peittävät myös nukkumapeitteen yläpuolen ja joiden sisään peite pujotetaan. Pujottamisen helpottamiseksi pussilakanan alareunassa on leveä aukko ja yläkulmissa usein käsien mentävät aukot.


title: Lakana

text: Alus- ja peittolakanan lisäksi käytetään tyynyä peittävää "tyynyliinaa". Peittolakana ja tyynyliina, joskus myös aluslakana, valmistetaan usein yhteensopivaksi ”setiksi” samasta kankaasta, joka voi olla valkoista, yksiväristä tai kuvioitua. Perinteinen peittolakana ja tyynyliina koristellaan samanlaisin pitsein tai kirjailuin.


title: Lakana

text: Lakanakankaiden perinteiset materiaalit ovat silkki, puuvilla ja pellava. Nykyisin käytetään myös tekokuitu- ja sekoitekankaita.


title: Lakana

text: Yleisin lakanamateriaali nykyisin on puuvilla. Tavalliset puuvillalakanat ovat palttinasidoksella, hienommat kiiltävällä satiinisidoksella kudottuja. Pidempikuituinen kampapuuvilla on parempaa materiaalia lakanoihin kuin edullisempi karstapuuvilla. Lakanakangas voidaan myös merseroida.


title: Fred Winters

text: Frederick "Fred" Winters (1872 – ?) oli yhdysvaltalainen painonnostaja ja olympiamitalisti. Hänen seuransa oli newyorkilainen New West Side AC. Winters voitti St. Louisin olympialaisissa 1904 hopeaa kymmenestä osiosta koostuneessa kilpailussa. Hän johti ensimmäisen yhdeksän osan jälkeen, mutta jäi viimeisellä, vapaavalintaisella, osuudella voittaja Oscar Osthoffin taakse.


title: Beumer

text: Beumer voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tom Richards (rugbynpelaaja)

text: Thomas James "Tom" Richards (29. huhtikuuta 1883 Rose Valley – 25. syyskuuta 1935 Windsor, Queensland) oli australialainen rugby union -pelaaja ja olympiavoittaja.


title: Tom Richards (rugbynpelaaja)

text: Richards pelasi urallaan rugbyä neljässä eri maassa, mikä oli niihin aikoihin erikoista. Hän aloitti kotiseudullaan Queenslandissa, jonka joukkueessa hän oli ennen kuin muutti Etelä-Afrikkaan. Richards nousi siellä maajoukkueeseen, mutta lähti jälleen ulkomaille. Hän pelasi uudessa kotimaassaan Englannissa Bristolin ja Glouchestershiren joukkueissa ja ansaitsi näytöillään paikan Australian maajoukkueeseen, joka kiersi Englannissa vuonna 1908. Kyseisellä kiertueella Richards oli voittamassa olympiakultaa Lontoon kisoissa.


title: Tom Richards (rugbynpelaaja)

text: Vuonna 1910 Richards oli Etelä-Afrikassa, jossa Ison-Britannian joukkue oli pelaamassa. Useat joukkueen pelaajat olivat loukkaantuneina, ja niinpä he ottivat Richardsin pelaamaan isäntämaata vastaan. Hän esiintyi lyhyesti myös Ranskan maajoukkueessa vuonna 1913.


title: Tom Richards (rugbynpelaaja)

text: Richards taisteli Australian joukoissa ensimmäisessä maailmansodassa sekä itä- että länsirintamalla ja sai Military Cross -tunnustuksen 1917. Toimittajana työskennellyt Richards kuoli tuberkuloosiin vuonna 1935.


title: İstanbul Başakşehir FK

text: İstanbul Başakşehir Futbol Kulübü, entiseltä nimeltään Istanbul Büyükşehir Belediyesi Spor Kulübü, on istanbulilainen jalkapalloseura. Joukkue pelaa Turkin Superliigassa ja kotiottelunsa se pelaa Istanbulissa sijaitsevalla Fatih Terim Stadiumilla.


title: İstanbul Başakşehir FK

text: Seura on perustettu vuonna 1990 nimellä "İSKİspor" edustaen Istabulin vesilaitosta, mutta vaihtoi nimekseen "İstanbul Büyükşehir Belediyespor" Istanbulin metropolihallinnon mukaan seuraavana vuonna sarjanousun jälkeen. Vuonna 2014 yksityistetty seura otti käyttöön nykyisen nimensä Başakşehirin kaupunginosan mukaan.


title: İstanbul Başakşehir FK

text: Päivitetty 15. syyskuuta 2018.


title: Tom Richards

text: Tom Richards voi viitata ainakin seuraaviin henkilöihin:


title: Sieniyökkönen

text: Sieniyökkönen ("Parascotia fuliginaria") on huomattavan paljon mittaria muistuttava yökkönen.


title: Sieniyökkönen

text: Pienikokoinen ja hentorakenteinen perhonen, jonka olemus ei muistuta lainkaan yökköstä vaan on harhaanjohtavan mittarimainen. Sekä etu- että takasiivet ovat leveät, pyöreäkärkiset, pohjaväriltään mustanharmaat. Ulomman poikkiviirun ulkopuolella sekä himmeämmän aaltoviirun kohdalla on kellertävää väriä. Siivissä on myös musta keskitäplä. Lajin siipisuomut irtoavat herkästi ja perhoset ovat usein kuluneita. Koiraan tuntosarvet ovat selvästi kaksoiskampahampaiset. Siipien kärkiväli on 15–28 mm.


title: Sieniyökkönen

text: Sieniyökköstä tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa ja idässä Uralille ja Kaukasukselle saakka. Välimeren alueella se on paikoittainen. Suomessa laji on melko yleinen ja havaintoja on tehty Keski-Pohjanmaan ja Pohjois-Karjalan korkeudelle saakka. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesä-heinäkuun vaihteesta elokuun loppupuolelle. Lennon huippu on heinäkuun lopulla.


title: Sieniyökkönen

text: Sieniyökkönen elää lehti- ja sekametsissä, puistoissa ja puutarhoissa, erityisesti sellaisissa, joissa kasvaa ikääntyneitä puita. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat sekä valolle että syötille. Keskenkasvuinen toukka talvehtii. Kotelo sijaitsee seitin suojaamana maassa tai kaarnanraossa.


title: Sieniyökkönen

text: Toukka elää puiden rungoilla kasvavilla jäkälillä ja käävillä sekä laholla puuaineksella.


title: Pöytätennis kesäolympialaisissa 2008 – miesten joukkuepeli

text: Pöytätenniksen miesten joukkuepeli kesäolympialaisissa 2008 alkoi 13. elokuuta ja päättyi 18. elokuuta. Olympiakultaa voitti Kiina.


title: ChamSys

text: ChamSys Ltd. on brittiläinen valo-ohjaimia valmistava yhtiö. Yhtiö on perustettu vuonna 2003. Yhtiö on tunnettu laajasti ympäri maailmaa. Suomen ChamSys-jälleenmyyjä on Live Nation.


title: Aune Siimes

text: Aune Linnea Siimes (18. heinäkuuta 1909 Värtsilä – 3. marraskuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen keramiikkataiteilija. Hän sai kultamitalin Milanon triennaalissa 1951 ja 1954. Hän työskenteli Arabialle vuodesta 1932.


title: Urpo Siirala

text: Uuno Urpo Tapio Siirala, vuoteen 1935 Sirelius (3. tammikuuta 1908 Helsinki – 19. toukokuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori.


title: Urpo Siirala

text: Siiralan vanhemmat olivat kansatieteilijä U. T. Sirelius ja Elli Natulin ja puoliso vuodesta 1935 lääketieteen lisensiaatti Anni Sirkka Maija-Liisa Wegelius. Siirala tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1926 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1934. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1939, korva-, nenä- ja kurklkutautien erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1937. Siirala työskernteli ensin sekä Helsingin yliopiston että Helsingin yleisen sairaalan ja Kiljavannummen parantolan palveluksessa. Hän oli korva-, nenä- ja kurkkutautiopin professori Turun yliopistossa 1947–1958 ja vuodesta 1958 Helsingin yliopistossa. Eläkkeelle Siirala jäi vuonna 1973. Siirala oli Suomen lääkäriliiton hallituksen puheenjohtaja 1954–1962.


title: Ida Silfverberg

text: Ida Gustava Silfverberg (23. tammikuuta 1834 Helsinki – 23. joulukuuta 1899 Firenze, Italia) oli suomalainen taidemaalari.


title: Ida Silfverberg

text: Silfverberg aloitti maalausopintonsa 13-vuotiaana muotokuvamaalari Johan Erik Lindhin ohjauksessa. Myöhemmin hän oli Berndt Godenhjelmin yksityisoppilaana. Hän sai 15-vuotiaana ensimmäisen kerran maalauskopioita Suomen Taideyhdistyksen näyttelyyn vuonna 1849.


title: Ida Silfverberg

text: Dresdenissä Silfverberg kopioi 1600-luvun alankomaalaisten ja italialaisten taiteilijoiden teoksia. Vuonna 1860 hän voitti nuorten taiteilijoiden kannustamiseksi järjestetyn dukaattikilpailun toisen palkinnon ja vuonna 1862 ensimmäisen palkinnon teoksella "Äiti paranevan lapsensa vuoteen äärellä", joka ostettiin Suomen Taideyhdistyksen kokoelmiin. Vuonna 1866 Silfverberg osallistui Pohjoismaiseen taidenäyttelyyn Tukholmassa.


title: Ida Silfverberg

text: Vuodesta 1857 Silfverberg asui ulkomailla Dresdenissä, Pariisissa ja Firenzessä. Hän maalasi alttaritaulut Bromarvin ja Liljendalin kirkkoon sekä Pälkjärven kirkkoon. Viimeksi mainittu on nyt Viinijärven kirkon alttaritauluna Liperin Viinijärvellä.


title: Ida Silfverberg

text: Serlachiuksen taidemuseoon Mänttään ostettiin Pehr Hilleströmin teoksena "Lukemaan opetteleva tyttö", mutta vuonna 2015 paljastui että nimi "Pehr Hillerström" maalauksessa on väärennös, ja oikea tekijä on Silfverberg.


title: Mittariyökkönen

text: Mittariyökkönen ("Trisateles emortualis") on pieni, ulkonäöltään erehdyttävästi mittarimainen yökköslaji.


title: Mittariyökkönen

text: Sekä etu- että takasiivet ovat tasaisen kellertävänharmaat, aavistuksen vihertävät. Etusiiven ulkoreuna on erityisen pyöristynyt. Etusiivessä sisempi ja ulompi poikkiviiru sekä viivamainen munuaistäplä erottuvat vaalean kellertävinä. Takasiivessä on yksi kellertävä poikkiviiru. Siipiväli 24–28 mm.


title: Mittariyökkönen

text: Mittariyökköstä tavataan Euroopassa eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Idässä levinneisyysalue ulottuu Japaniin. Suomessa se on melko harvinainen laji, jonka levinneisyys keskittyy maan eteläosiin. Perhoset lentävät yhtenä pitkänä sukupolvena kesäkuun alusta elokuun puoleenväliin.


title: Mittariyökkönen

text: Lehto- ja lehtimetsälaji, jota tavataan yleensä yksitellen. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat sekä valolle että syötille. Kotelo on yhteensidottujen lehtien välissä maassa. Kotelo talvehtii.


title: Mittariyökkönen

text: Toukka käyttää ravinnokseen tammen ("Quercus robur") ja joidenkin muiden lehtipuiden kuolleita lehtiä.


title: Gustaf Johan Silfversvan

text: Gustaf Johan Silfversvan (1819–1888) oli suomalainen valtiopäivämies ja maanviljelijä. Hän oli Ruotsissa upseerina vuodesta 1839 vuoteen 1842, jolloin hän siirtyi Suomeen Kemiöön Västankärrin tilalle. Hän harjoitti karjanjalostusta ja vuoroviljelyä ja oli tuolloin Suomen merkittävimpiä maanviljelijöitä. Hän oli valtiopäivillä 1863–1864, 1867 ja 1877–1878 aatelissäädyn jäsen.


title: Antti Siltala (eläintieteilijä)

text: Antti Johannes Siltala, alk. "Silfvenius", (1878–1910) oli suomalainen eläintieteilijä ja oli vuodesta 1906 dosentti Helsingin yliopistossa. Hänen tutkimuskohteitaan olivat vesiperhosten ("Trichoptera") kehitysasteet ja elintavat. Hän kehitti suomenkielistä kasvi- ja eläintieteen oppisanastoa. Hän julkaisi tieteenalalta kirjallisuutta, esimerkiksi 1910 Gunnar Ekmanin kanssa teoksen "Luurankoisten rakenne".


title: Rauha Eklund

text: Rauha Eklund (s. "Huutoniemi;" 24. maaliskuuta 1918 Evijärvi – 5. lokakuuta 1992 Pori) oli kokkolalainen taiteilija.


title: Rauha Eklund

text: Hän tuli tunnetuksi tinatöistään: uransa hän aloitti koruilla ja siirtyi yhä suurempiin töihin. Hänen päätyönsä on Kokkolan kaupungintalon aulassa oleva viisiosainen tinatyö "Meren äärellä", joka valmistui vuonna 1980.


title: Jakob Simelius

text: Jakob Simelius (16. elokuuta 1785 Kalajoki – 21. maaliskuuta 1826 Helsinki) oli suomalainen kielenkääntäjä, kirjapainonomistaja, sanomalehtimies, lakitieteen kandidaatti. Hän perusti 1819 Helsinkiin kirjapainon, joka toimi nimellä Simeliuksen kirjapaino, kunnes se 1970—1980 -luvun aikoihin siirtyi Multiprintin omistukseen.


title: Jakob Simelius

text:
Simeliuksen vanhemmat olivat Kalajoen kirkkoherra Jakob Simelius (1755—1806) ja Kokkolan kirkkoherran Jakob Chydeniuksen tytär Helena Chydenius (1756—1828).
Hän kävi Vaasan triviaalikoulua 1800—1802 ja tuli ylioppilaaksi 1803. Simelius valmistui filosofian maisteriksi 1810 ja oli hallituskonseljin suomen kielen kääntäjä 1810 lähtien. Molempien oikeuksien kandidaatti, MOK hänestä tuli 1817.


title: Jakob Simelius

text: Jakob Simelius sai luvan perustaa Helsinkiin kaupungin ensimmäisen kirjapainon, muun muassa hoitaakseen sinne 1819 siirtyneen senaatin antamat tehtävät. Julkaisutoiminnan merkityksen Jakob Simelius oli nähnyt enonsa Anders Chydeniuksen toiminnassa. Jakob Simelius toimitti "Finlands allmänna Tidning"- lehteä vuodesta 1825.


title: Jakob Simelius

text: Hän avioitui 1820 Maria Simeliuksen kanssa. Heillä oli kaksi tytärtä: Helena Kristina (1821–1889) ja Jacobina Maria (1822–1895). Hänen leskensä Maria Simelius jatkoi kirjapainon toimintaa kuolemansa 1843 asti. Simeliuksen hauta on Helsingin Vanhassa kirkkopuistossa.


title: Yrjö Similä

text: Yrjö Nikolaus Similä (15. elokuuta 1884 Oulu – 17. joulukuuta 1961 Helsinki) oli raatimies ja yritysjohtaja. Hän toimi rakennusteollisuuden alalla. Hän oli Suomen rakennusmestariliiton toiminnanjohtaja 1909–1921, Vakuutus-Oy Louhen toimitusjohtaja 1917–1954, ja Helsingin maistraatin kunnallisraatimies 1924–1954. Hän lahjoitti vuonna 1960 puolisonsa Fanny Similän, o.s. Lindqvist (1879–1973), kanssa Suomen Kulttuurirahastolle 50 miljoonaa markkaa ravintofysiologian tutkimukseen.


title: Yrjö Similä

text: Hänen veljensä oli pianisti, orkesterinjohtaja Martti Similä.


title: Linnunruohoyökkönen

text: Linnunruohoyökkönen ("Phytometra viridaria") on pieni ja hento, tumma yökkönen.


title: Linnunruohoyökkönen

text: Varsin pienikokoinen yökkönen, jonka siipiväli on vain 16–20 mm. Etusiivet ovat pohjaväriltään ruskehtavan oliivinvihreät. Siiven ulkoreuna on leveälti purppuranpunainen, samoin keskisaran ulkoreuna ja siiven etureuna lähellä tyveä. Joskus siipi on jokseenkin yksivärisen oliivinruskea. Takasiivet ovat ruskeat ja niissä on tummempi poikittaisvyö.


title: Linnunruohoyökkönen

text: Levinneisyysalue ulottuu Euroopasta Japaniin saakka. Toukan ravintokasvien levinneisyys rajoittaa lajin esiintymisen Suomessa Ahvenanmaalle, lounaissaaristoon ja etelärannikolle. Ainoa sukupolvi lentää toukokuun lopulta heinäkuun alkuun.


title: Linnunruohoyökkönen

text: Linnunruohoyökkönen elää rantaniityillä ja metsäaukioilla, joilla kasvaa toukan ravintokasveja. Sopivalla paikalla Perhoset lentävät matalalla, pääasiassa päivällä auringonpaisteessa. Niitä on kuitenkin saatu myös valopyydyksillä. Kotelo talvehtii.


title: Linnunruohoyökkönen

text: Toukka syö ainoastaan linnunruohoja ("Polygala").


title: Tapio Wirkkalan puisto

text: Tapio Wirkkalan puisto on design-puisto Helsingin Arabianrannassa. Puisto on nimetty muotoilija Tapio Wirkkalan mukaan. Puisto avattiin 22. lokakuuta 2012 ja se on yksi Helsingin kaupungin omista World Design Capital Helsinki 2012 -hankkeista. Puiston avasi Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Pekka Sauri.


title: Tapio Wirkkalan puisto

text: Puiston on suunnitellut yhdysvaltalainen taiteilija Robert Wilson. Se koostuu yhdeksästä pensasaitojen muodostamasta huonemaisesta tilasta. Huoneiden sisällä on erilaisia elementtejä, kuten erimuotoisia ja kokoisia kiviä, penkkejä, portteja sekä hevosia. Huoneiden lattiamateriaalit ovat alhaaltapäin valaistu lasitiili (symbolisoi vettä), rantasora ja puu. Valaistuksella on puistossa erityisen tärkeä rooli. Puiston kokonaispinta-ala on 2 361 m². Kokonaisuus kuuluu Helsingin taidemuseon julkisen taiteen kokoelmaan.


title: Tapio Wirkkalan puisto

text: Puiston suunnittelu alkoi jo vuonna 2004 ja rakennustöiden piti alun perin alkaa vuonna 2010. Yleisten töiden lautakunta katsoi hankkeen tuolloin liian kalliiksi ja sen toteuttamista lykättiin. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2011. Puiston kustannusarvio on noin 1,2 miljoonaa euroa. Puistoaluetta ylläpitää kaupungin katu- ja puisto-osasto, jolle sen vuotuiset ylläpitokustannukset arvioitiin vuonna 2010 olevan noin 10 000 euroa ja taideteosta ylläpitävän kaupungin taidemuseon vuosittaiset kustannukset ovat arviolta 6 000 euroa.


title: Tuuli ja leijona

text: Tuuli ja leijona ("The Wind and the Lion") on vuonna 1975 ensi-iltansa saanut seikkailuelokuva. Sen on ohjannut John Milius.


title: Tuuli ja leijona

text: Elokuvan keskeisimpiä rooleja esittävät Sean Connery, Candice Bergen, Brian Keith ja John Huston. Tarina perustuu löyhästi vuonna 1904 Espanjan Marokossa sattuneeseen sieppaukseen, jossa heimopäällikkö Mulai Ahmed el-Raisuli otti panttivangiksi kreikkalais-amerikkalaisen naistenmiehen Ion Perdicarisin.


title: Tuuli ja leijona

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano sanoo elokuvan yhdistelevän epävakaasti toimintaseikkailua ja puhedraamaa. Hän antaa "Tuulelle ja leijonalle" kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Nunnanlahden kaivosonnettomuus

text: Nunnanlahden kaivosonnettomuudessa, joka tapahtui Mustavaaran vuolukivilouhoksella Juuan Nunnanlahdessa 29. elokuuta 1912, kuoli seitsemän työmiestä. Onnettomuus on toistaiseksi pahin Suomessa tapahtunut kaivosonnettomuus.


title: Nunnanlahden kaivosonnettomuus

text: Louhoksen omistaja oli Osakeyhtiö Wuolukivi. Turman syynä pidettiin lehtitietojen mukaan työnjohdon virhettä, sillä vuolukiveä oli louhittu väärällä tavalla viistoon. Onnettomuus tapahtui kello 18.20, kun leveimmillään noin 20 metrin levyinen ja 6 metrin korkuinen kiilanmuotoinen kalliomöhkäle sortui noin kymmenen metrin matkalta. Alla työskenneistä kahdeksasta miehestä seitsemän kuoli heti. Yksi pelastui jäätyään kallioon nojanneen ison kiven suojaan.


title: Nunnanlahden kaivosonnettomuus

text: Uhrit olivat 19–36-vuotiaita. Heidän esiinkaivaminen kesti useita päiviä, koska pudonneen kiviaineksen määrä oli saattanut olla jopa 10 000 tonnia. Uhreista kuusi haudattiin yhteishautaan ja yksi sai oman haudan. Hautojen sijainnista ei ole tietoa. Vuonna 1993 paljastettiin onnettomuuden uhrien muistomerkki Nunnanlahdessa Kivikeskuksen alueella.


title: Nunnanlahden kaivosonnettomuus

text: Työnjohtajille määrättiin sakko- ja vankeusrangaistuksia. Heidät kuitenkin vapautettiin, sillä Romanovien keisarisuvun 300-vuotisen valtaantulon muistojuhlan kunniaksi ”pienten rikosten tekijät” armahdettiin.


title: Nikolai Jarošenko

text: Nikolai Aleksandrovitš Jarošenko (; 13. joulukuuta 1846 Pultava - 7. heinäkuuta 1898 Kislovodsk) oli venäläinen taidemaalari.


title: Nikolai Jarošenko

text: Nikolai Aleksandrovitš Jarošenko syntyi 13. joulukuuta (1. joulukuuta juliaanista kalenteria) 1846 Pultavassa, Venäjän keisarikunnassa (nykyisessä Ukrainassa) Venäjän keisarillisen armeijan upseerin pojaksi. Hän valitsi sotilasuran opiskellen Pultavan Kadettiakatemiassa ja myöhemmin Mihailovskin sotilastykistöakatemiassa Pietarissa, mutta hän opiskeli myös taidetta Ivan Kramskoin piirustuskoulussa ja Pietarin Keisarillisessa taideakatemiassa.


title: Nikolai Jarošenko

text: Vuonna 1876 hänestä tuli venäläisen taiteilijaryhmän Vaeltajien johtava jäsen. Hän sai lisänimen “vaeltajien omatunto“ hänen rehellisyydestään ja kiinnittymisestään ryhmän periaatteisiin. Jarošenko eläköityi armeijan palveluksesta kenraalimajurina vuonna 1892. Hän vietti joitain vuosia Pultavan ja Tšernihivin alueilla nykyisessä Ukrainassa ja myöhäiset vuotensa Kislovodskissa Kaukasus-vuorilla nykyisellä Venäjällä, jonne hän muutti huonon terveytensä vuoksi. Hän kuoli tuberkuloosiin 7. heinäkuuta (25. kesäkuuta juliaanista kalenteria) 1898 ja hänet haudattiin Kislovodskiin.


title: Nikolai Jarošenko

text: Jarošenko maalasi monia muotokuvia, laatukuvia ja teki piirustuksia. Hänen laatukuvansa kuvaavat kidutusta, taisteluja, hedelmiä, kylpykohtauksia ja monia muita Venäjän keisarikunnan kohtaamia vaikeuksia. 1800-luvun kahtena viimeisenä vuosikymmenenä hän oli venäläisen realismin johtavia maalareita.


title: Nikolai Jarošenko

text: Taiteilijan lesken Maria Pavlivna Jarošenkon testamentin tahdon mukaisesti taiteilijan taidekokoelma testamentattiin Pultavan kunnalliselle taidegallerialle vuonna 1917. Kokoelma sisältää yli 100 taiteilijan maalausta ja 23 hänen luonnoslehtiötään kuten myös monia muita teoksia muilta Vaeltajien taiteilijoilta; ja se muodostaa Pultavan taidemuseon perustan.


title: Jekaterina Makarova

text: Jekaterina Valerjevna Makarova (, s. 7. kesäkuuta 1988) on venäläinen tennispelaaja. Hänen korkein rankingsijoituksensa kaksinpelissä on kahdeksas sija huhtikuulta 2015. Nelinpelissä hän nousi rankingykköseksi kesäkuussa 2018.


title: Jekaterina Makarova

text: Makarova aloitti tenniksen pelaamisen kuusivuotiaana. Hän on voittanut urallaan kolme WTA-turnausta kaksinpelissä ja 13 turnausta nelinpelissä. Grand Slam -turnauksissa hän on voittanut naisten nelinpelin Ranskan avoimissa 2013, Yhdysvaltain avoimissa 2014 ja Wimbledonissa 2017 sekä sekanelinpelin Yhdysvaltain avoimissa 2012. Naisten nelinpelissä hän voitti olympiakultaa Rio de Janeirossa 2016.


title: San Cristóbal (tulivuori)

text: San Cristóbal on Nicaraguan korkein tulivuori. Kerrostulivuoren korkeus on 1 745 metriä. Tulivuori on aktiivinen.


title: Adrian Johns

text: Adrian Johns CBE (s. 1951) on brittiläinen laivaston upseeri ja Gibraltarin kuvernööri 2009–2013.


title: Adrian Johns

text: Ennen kuvernööriksi nimittämistään Johns teki 35 vuotta pitkän uran Britannian laivastossa, missä hän palveli kaikkiaan 13 aluksella. Hän aloitti uransa sukellusveneessä, kouluttautui helikopterilentäjäksi ja nousi lopulta "HMS Oceanin", Britannian suurimman sota-aluksen komentajaksi. Johns työskenteli välillä myös puolustusministeriössä.


title: Adrian Johns

text: Johns oli ensimmäinen kuvernööri, jonka virkaanastujaiset järjesti Gibraltarin hallitus, vuonna 2007 voimaan tullen perustuslain mukaisesti. Kuvernöörin tehtävässään hän toimii kuningattaren edustajana, mikä tarkoittaa usein virallisia vierailuja ja hyväntekeväisyystapahtumien suojelijana toimimista ja vastaavia tehtäviä. Toimenkuvaan kuuluu kuitenkin myös dilplomatiaa ja Gibraltarin asioiden ja näkökantojen esille tuomista Lontoossa sekä emämaan näkökulmien viestintää Gibraltarilla. Johns toimi kuvernöörinä vuoteen 2013, jolloin virka vaihtui kenraaliluutnantti James Duttonille.


title: Adrian Johns

text: Johns on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Hän on opiskellut fysiikkaa Imperial College Londonissa ja käynyt sen jälkeen Dartmouthin kuninkaallisen laivastoakatemian.


title: Yanito

text: Yanito tai llanito on nimi Gibraltarissa puhutulle kielimuodolle, jossa on voimakkaita vaikutteita englannista ja espanjasta.


title: Yanito

text: Yaniton eli llaniton virallisesta lausunta- ja kirjoitustavasta on kiistelty. Osa pitää muotoa yanito oikeampana kuin llanito. Nimien alkuperää ei tiedetä varmasti. Yksi selitys on, että nimi tulee englanninkielisestä nimestä "Johnny". Esimerkiksi Kanariansaarilla englantilaisia ja joskus pohjoiseurooppalaisia yleensä kutsutaan nimityksillä "chone" tai "choni", joilla on sama juuri. Toisen, hieman epäuskottavamman, selityksen mukaan nimitys tulee espanjan kielen sanasta "lano/a", joka tarkoittaa adjektiivina selvää tai yksinkertaista sekä substantiivina tasaista maata.


title: Yanito

text: Yaniton luokittelu ei ole helppoa, sillä eri gibraltarilaisten sukupolvien edustajat liittävät sen usein hyvin erilaisiin puhetapoihin. Sitä voi kuvailla Andalusian murteella puhutuksi espanjan kieleksi, jossa on käytössä myös englantilaisia lainasanoja ja kielioppia. Lainasanoja on englannin lisäksi myös vähemmissä määrin Genovan murteesta, hepreasta ja Kanariansaarten espanjan murteesta. Joitakin lainoja on saattanut tulla myös romanin kielestä. Englanninkielisiä lainasanoja käytetään etenkin, kun sopivaa espanjalaista korvaavaa sanaa ei ole olemassa. Niiden lausumiseen on usein vaikuttanut kuitenkin espanja. Viime aikoina englantilaiset lainasanat ovat yleistyneet myös tapauksissa, joissa espanjankielinen vastine on olemassa.


title: Yanito

text: Yanitoa ei pidetä arvovaltaisena ilmaisutapana, mutta sitä ei varsinaisesti myöskään katsota alaspäin. Yanitoksi ei juurikaan julkaista kirjallisuutta, eikä sitä ylipäätänsä käytetä usein kirjoitettaessa.


title: Aleksei Venetsianov

text: Aleksei Gavrilovitš Venetsianov (; 18. helmikuuta 1780 Moskova - 16. joulukuuta 1847 Poddubje lähellä Tveriä) oli venäläinen taidemaalari, joka on parhaiten tunnettu hänen talonpoikaiselämää ja tavallisia ihmisiä kuvaavista teoksistaan.


title: Aleksei Venetsianov

text: Aleksei Venetsianov syntyi kreikkalaissyntyiseen kauppiasperheeseen Moskovassa. Hän ryhtyi virkamieheksi 1800-luvun alussa ja muutti Pietariin, jossa hän alkoi opiskella taidetta. Aluksi hän harjoitteli Eremitaašin teoksia kopioimalla ja tekemällä muotokuvia ystävistään. Myöhemmin hän tutustui Vladimir Borovikovskiin ja asui hänen talossaan oppipoikana. Hän yritti työskennellä vapaana muotokuvamaalarina, mutta hän sai vain muutamia tilauksia. Vuonna 1811 Taideakatemian johtokunta myönsi hänelle akateemikon arvonimen hänen kahden teoksensa vuoksi - "Omakuva" ja "K. I. Golovatševskin ja akatemian nuorten oppilaiden muotokuva".


title: Aleksei Venetsianov

text: Vuonna 1819 omistautuen täysin taiteelle Venetsianov jätti paikkansa viranhaltijana, osti Safonkovon kylän ja asettui sinne. Tänä aikana hän maalasi näkymiä luonnosta, joita hän huomasi ympärillään. Nämä teokset olivat ensisijaisen tärkeitä hänen urallaan. Hän maalasi talonpoikien muotokuvia ja näkymiä maalaiselämästä. Hän oli ensimmäinen talonpoikaiselämän kuvaaja Venäjän taiteessa. Hänen teoksensa menestyivät näyttelyssä vuonna 1824, jossa hän sai kriitikoiden ylistystä.


title: Aleksei Venetsianov

text: Venetsianov toivoi tulevansa Taideakatemian professoriksi, mutta akateemikot eivät myöntäneet hänelle suostumustaan, etupäässä hänen akateemisen koulutuksen puutteensa vuoksi. Vuosien aikana ennen vuotta 1820 hän alkoi houkutella köyhistä oloista olevia ihmisiä ja jopa maaorjia, kuten Grigori Soroka, opettaakseen heille maalaamista. 1820-luvun puoleenväliin mennessä hänen ympärilleen oli kerääntynyt ryhmä seuraajia, ja hän perusti oman taidekoulun. Keisari Nikolai I, joka halusi tukea kansallisia suuntauksia, antoi taiteilijalle hyväksyntänsä ja nimitti hänet hovimaalariksi. Titteli toi hänelle rahallista tukea, joka oli tarpeellista taidekoulun toiminnalle, jossa ei ollut käytössä lukukausimaksuja. Venetsianov kuoli onnettomuudessa vuonna 1847, kun hänen hevosensa vauhkoontuivat ja hänen vaununsa putosivat jyrkältä rinteeltä.


title: Power Rangers Jungle Furyn zordit

text: "Power Rangers Jungle Furyssä" zordit olivat eläinhenkiä, joita rangerit olivat oppineet hallitsemaan. Rangerit pystyivät tarvittaessa päästämään ne vapaaksi, menemään niiden sisään ja ohjaamaan niitä tekemiensä liikkeiden perusteella. Rangerit käyttivät Megazordeja suuriksi kasvaneita vihollisia vastaan. Erilaisia kombinaatioita saatiin aikaan yhdistämällä eri eläinhenkiä. Rangerit ohjasivat Megazordeja yhdessä ja heidän liikkeensä siirtyivät suoraan Megazordien liikkeiksi.


title: Power Rangers Jungle Furyn zordit

text: Tämä Megazord syntyi, kun tiikeri, gepardi ja jaguaari yhdistyivät. Gepardi toimi oikeana ja jaguaari vasempana jalkana tiikerin muodostaessa Megazordin vartalon, pään ja kädet. Caseyn, Lilyn ja Theon löydettyä tasapainon taitojensa väliltä pystyivät he yhdistämään kolme eläinhenkeään ja muodostamaan niistä Jungle Pride Megazordin. Sillä oli aseena Jungle Setsukon. Megazord pystyi käyttämään vihollisten viimeistelyyn kahta erilaista pyörintäliikettä: käsillä Savage Spiniä tai vaihtoehtoisesti jaloilla Super Kickiä.


title: Power Rangers Jungle Furyn zordit

text: Tämä Megazord syntyi, kun susi korvasi gepardin oikeana jalkana Jungle Pride Megazordissa. Wolf Ranger pystyi kutsumaan myös tiikerin ja jaguaarin henget ja muodostamaan siten Wolf Pride Megazordin itse samalla kun muut rangerit muodostivat Jungle Master Megazordin. Tämä Megazordin muoto pystyi ampumaan suden hännän pyörivänä sirkkelinä sen oikeasta jalasta.


title: Power Rangers Jungle Furyn zordit

text: Punainen, sininen ja keltainen ranger pystyivät Jungle Master Modessa kutsumaan gorillan, pingviinin ja antiloopin henkiä. Yhdessä ne muodostivat Jungle Master Megazordin, joka viimeisteli vihollisensa moukaroimalla niitä voimakkailla nyrkeillään.


title: Power Rangers Jungle Furyn zordit

text: Tämä Megazord syntyi, kun Rhino Steel Zord muutti muotonsa Rhino Pride Megazordiksi. Syntynyttä Megazordia kutsuttiin välillä myös Rhinon soturimuodoksi. Megazord käytti sarvikuonon sarvea miekkanaan ja viimeisteli vastustajansa Rhino Blade Slash -liikkeellä.


title: Fasioskapulohumeraalinen lihasdystrofia

text: Fasioskapulohumeraalinen lihasdystrofia (FSHD) on perinnöllinen lihastauti.


title: Fasioskapulohumeraalinen lihasdystrofia

text:
Sairauden ensioireet ilmaantuvat lapsuudessa tai varhaisessa aikuisiässä. Lapaluiden siirrotus (”enkelinsiivet”) on yleensä ensimmäinen oire, ja sen seurauksena olkavarsien nosto olka-hartiatason yläpuolelle vaikeutuu. Lihasheikkoutta yläraajojen rintakehän lihaksissa ei varsinaisesti siis esiinny. Lihasheikkous painottuu lähinnä kasvojen lihaksiin, erityisesti silmäluomiin ja huuliin. Silmien sulkeminen jää usein epätäydelliseksi, ja osa potilaista ei pysty koskaan viheltämään. Mikäli sairaus alkaa lapsuudessa, voi osalle potilaista ilmaantua liitännäisoireina kuulohäiriö ja verkkokalvon rappeutuminen. Yleensä sairaus on hyvänlaatuinen ja hitaasti etenevä eikä vaikuta eliniän pituuteen. Sairauteen ei yleensä liity hengitysvajetta.
Sairaus periytyy autosomeissa vallitsevasti. Taudin kliininen kuva on tyypillinen ja johtaa usein oikeaan diagnoosiin. Varmentavia tutkimuksia ja lisätutkimuksia ovat DNA-analyysi, ENMG, seerumin kreatiinikinaasin määritys ja EKG. Fysioterapia on olennainen osa hoitoa ja seurantaa. Lapaluiden asentoa voidaan tarvittaessa korjata kirurgisesti.


title: Sonus Borealis

text: Sonus Borealis on suomalainen vanhaa musiikkia esittävä orkesteri. Sen muusikot ovat pääosin kotoisin Imatralta ja muualta Etelä-Karjalasta. Taiteellisena johtajana toimii yhtyeen vuonna 1999 perustanut kanttori Johannes Vesterinen. Orkesterin kokoonpano vaihtelee esitettävän ohjelmiston mukaan.


title: Sonus Borealis

text: Vuonna 2008 Sonus Borealis julkaisi toistaiseksi ainoan levytyksensä, joka sisältää 1700-luvulta peräisin olevien Porin triviaalikoulun nuottikirjojen musiikkia. Se äänitettiin Imatralla Kolmen Ristin kirkossa.


title: Hannover Indians

text: EC Hannover Indians on Hannoverissa kotipaikkaa pitävä saksalainen jääkiekkojoukkue. Joukkue pelaa maan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberligassa, jolle se putosi konkurssin myötä kauden 2012–2013 päätteeksi. Seuran perustivat alun perin ESG Hannover -nimellä Sleesiasta ja Sudeettimaalta Hannoveriin saapuneet pakolaiset vuonna 1948, ja se toimi vuosina 1963-1998 EC Hannoverin nimellä. EC Hannoverista tuli Saksan uuden pääsarjan DEL-liigan perustajajäsen vuonna 1994, mutta jo kaksi vuotta myöhemmin seuran oli kieltäydyttävä sarjapaikastaan paikalliskilpailija Wedemark Scorpionsin hyväksi talousvaikeuksien vuoksi. Edessä oli lopulta konkurssi vuonna 1998 ja uusi alku KEV Hannoverin nimellä, muutaman vuoden käytössä ollut lisänimi "Turtles" vaihtui pian "Indians"iin. Paluu vanhaan EC Hannoverin nimeen tapahtui vuonna 2004.


title: Hannover Indians

text: 1990-luvun kahta pääsarjavuotta lukuun ottamatta Indians on esiintynyt lähinnä toisella ja kolmannella sarjatasolla, seuralla on kuitenkin varsin aktiivinen kannattajakulttuuri ja esimerkiksi kaudella 2012-2013 sen kotiotteluiden yleisökeskiarvo oli samalla tasolla pääsarjan Hannover Scorpionsin kanssa. Ystävyyssuhteita Indiansin kannattajat pitävät muun muassa Iserlohn Roostersin ja Grizzly Adams Wolfsburgin faniryhmiin.


title: Hannover Indians

text: Vuodesta 2010 EC Hannover on ylläpitänyt myös toista jääkiekkojoukkuetta nimellä "EC Hannover Braves". Vuosina 2010-2012 Braves toimi Indiansin farmijoukkueena sarjatasoa alempana mutta siirtyi sen jälkeen edustamaan seuraa juniorisarjoissa.


title: Luettelo televisiosarjan Power Rangers Jungle Fury jaksoista

text: Luettelo 16. Power Rangers -tuotantokauden Power Rangers Jungle Furyn jaksoista.


title: Itaú Unibanco

text: Itaú Unibanco on brasilialainen pankki. Se perustettiin marraskuussa 2008 yhdistämällä Banco Itáu ja Unibanco.


title: Power Rangers Megaforce

text: Power Rangers Megaforce on yhdysvaltalainen lasten televisiosarja, joka on samalla 20. Power Rangers -tuotantokausi. Sarjan esittäminen alkoi Yhdysvalloissa 2. helmikuuta 2013 ja sen on tuottanut SCG Power Rangers. Sarjassa juhlitaan Power Rangersin jo 20 vuotta kestänyttä taivalta. Megaforcessa tullaan ainakin sarjan ensimmäisellä puoliskolla käyttämään japanilaisen 34:n Super Sentai -sarjan Tensou Sentai Goseigerin lavaste- asu- ja kuvamateriaalia. Toisella tuotantokaudella kuvamateriaalia käytetään 35. Super Sentai-sarjasta "Kaizoku Sentai Gokaiger". "Kidscreen" paljasti, että "Megaforcessa" näyttäytyy moni aiemmilta kausilta tuttu power ranger.


title: Power Rangers Megaforce

text: Kun pahan Warstarin avaruusolennot hyökkäävät Maahan, värvää yliluonnollinen suojelija Gosei ja hänen uskollinen robottiavustajansa Tensou viisi oikeaa asennetta omaavaa teiniä estämään Warstarin olentojen pahat aikeet. Taistelutaitoja tehostavien voimiensa avulla teinit muuttuvat uusimmiksi ihmiskunnan puolustajiksi: Power Rangers Megaforceksi.


title: Porin triviaalikoulu

text: Porin triviaalikoulu oli Porissa vuosina 1640–1698 ja 1722–1843 toiminut triviaalikoulu.


title: Porin triviaalikoulu

text: Pietari Brahe päätti koulun perustamisesta vuonna 1638, samassa yhteydessä triviaalikoulut perustettiin myös Turkuun ja Helsinkiin. Vuonna 1698 sattuneen kaupunkipalon jälkeen koulu siirrettiin väliaikaisesti Raumalle, jossa se toimi vuoteen 1722 asti. Koulun toiminta triviaalikouluna päättyi vuoden 1843 koululakiuudistuksen myötä.


title: Porin triviaalikoulu

text: Porin triviaalikoulu sijaitsi koko toimintansa ajan samalla tontilla kuin sen nykyinen seuraaja Porin Lyseo. Triviaalikoulun viimeinen koulurakennus tuhoutui Porin palossa vuonna 1852.


title: Porin triviaalikoulu

text: Kunigatar Kristiinan vuoden 1649 koululain mukaan Porin triviaalikoulu oli muiden triviaalikoulujen tavoin kahdeksanvuotinen. Se koostui aluksi neljästä kaksivuotisesta luokasta. Vuonna 1693 kouluun lisättiin vielä viides kaksivuotinen luokka. Oppimäärästä kolme neljäsosaa oli varattu latinan ja kreikan kielille. Muita oppiaineita olivat matematiikka, tähtitiede ja fysiikka sekä yhteiskuntaoppi ja Ruotsin laki.


title: Porin triviaalikoulu

text: Koulun johtajana ja ylimpänä opettajana toimi rehtori, jolla oli apunaan konrehtori (vararehtori), kaksi kollegaa sekä apologista. Triviaalikoulun jälkeen oppilaat saattoivat jatkaa opintojaan yliopistoon valmentavassa kymnaasissa eli lukiossa, joka sijaitsi Turussa.


title: Porin triviaalikoulu

text: 1900-luvun alussa löydettiin Porin lyseon kirjastosta käsin kopioidut Porin triviaalikoulun nuottikirjat. Vuodelta 1725 peräisin olevat vihot sisältävät 1600-luvun alkupuolelta peräisin olevaa Pohjois-Euroopan protestanttisten koulujen hengellistä musiikkia.


title: Johan Kraftman

text: Johan (Juhana) Kraftman (2. joulukuuta 1713 Porvoo – 19. elokuuta 1791 Ulvila) oli suomalainen talous- ja maataloustieteilijä, rehtori sekä Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen. Hän oli yksi Suomen merkittävimpiä valistusajattelijoita 1700-luvulla.


title: Johan Kraftman

text: Porvoon lukion oppilaana ollut Kraftman aloitti opiskelun Turun akatemiassa vuonna 1731. Kahta vuotta myöhemmin hän kirjautui Uppsalan yliopistoon. Kraftman nimitettiin Turun akatemian taloustieteen dosentiksi vuonna 1746.


title: Johan Kraftman

text: Hän haki fysiikan ja taloustieteen professorin virkaa, tehtäviin valittiin kuitenkin Karl Fredrik Mennander sekä Pehr Kalm. Kraftman siirtyi tämän jälkeen Porin triviaalikoulun rehtoriksi vuonna 1748. Turun akatemian ylimmäksi matematiikan professoriksi hänet nimitettiin 1755. Kraftman erosi virasta kolmen vuoden kuluttua.


title: Johan Kraftman

text: Porin triviaalikoulun rehtorina Kraftman tunnettiin edistysmielisenä uudistajana.Hän kehitti vanhoillisia opetusmetodeja sekä otti opetusohjelmaan uusia ns. hyödyn aikakauteen sopineita oppiaineita kuten taloustiede. Kraftmanin vuonna 1755 päättyneellä rehtorikaudella koulu nousi yhdeksi Suomen johtavista triviaalikouluista. Hän painotti erityisesti reaaliaineiden merkitystä.


title: Johan Kraftman

text: Johan Kraftman oli Suomen ensimmäinen maatalousopin opettaja sekä alan kirjailija. Syksyllä 1746 hän piti Turun yliopiston historian ensimmäisen luennon maataloudesta ja sen edistämisestä. Käytännön maataloutta Kraftman harjoitti vuonna 1744 omistukseensa hankkimassa Ulvilassa sijainneessa Koiviston kartanossa. Kraftman rakennutti kartanoon useita talousrakennuksia, hän viljeli ja jalosti muun muassa omenapuita sekä perusti uusia torppia.


title: Johan Kraftman

text: Merkittävimmät Kraftmanin uudisrakennukset olivat hänen suunnittelemansa kiviset härkätallit ja navetat. Nämä ns. "Kraftmanin härkätallit" kuuluvat nykyään Museoviraston määrittelemiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Vuonna 1784 hän kirjoitti navettarakennuksesta ja sen teknisistä ratkaisuista mittavan selostuksen ruotsalaiseen taloustieteen aikakauskirjaan.


title: Johan Kraftman

text: Suurin Kraftmanin yksittäisistä projekteista oli yli kaksikymmentä vuotta kestänyt, vuonna 1785 päätökseen saatu Lattomeren soiden kuivatus niityksi ja viljelysmaaksi. Hän yritti myös viljellä hamppua, mutta huonolla menestyksellä.


title: Johan Kraftman

text: Huolimatta koulumaailmassa ja maataloudessa osoittamastaan uudistusmielisyydestä Kraftman oli yhteiskunnalliselta ajattelultaan sangen vanhoillinen. Hän oli esimerkiksi maatyöväen pakkotyölakien kannattaja ja puolestapuhuja.


title: Johan Kraftman

text: Kraftmanin kirjallinen tuotanto käsittää useita valistustarkoituksessa julkaistuja kirjasia. Lisäksi hän kirjoitti aikakauslehtiin sekä kävi kirjeenvaihtoa muun muassa Anders Chydeniuksen kanssa. Ansioittensa johdosta Kraftman otettiin vuonna 1778 jäseneksi Ruotsin kuninkaalliseen tiedeakatemiaan.


title: Johan Kraftman

text: Kraftmanin veli Anders Kraftman oli teologian tohtori ja myssypuolueen valtiopäivämies vuosien 1765–1766 valtiopäivillä.


title: Johan Kraftman

text: Johan Kraftmanilla oli myös merkittävä vaikutus Porin kaupungin kehitykseen 1700-luvun jälkipuoliskolla yhdessä pormestari Lars Sacklénin ja kirkkoherra Mikael Lebellin kanssa. Hänellä on oma nimikkokatu Musan kaupunginosassa.


title: Zbigniew Juszczak

text: Zbigniew Juszczak -nimisiä henkiöitä ovat:


title: Likholefossen

text: Likholefossen on vesiputous, joka sijaitsee Gaularin kunnassa, Sognin ja Fjordanen läänissä, Norjassa. Putous on osa Gaula-jokea.


title: Likholefossen

text: Putouksen yläpuolella kulkee vuonna 2004 rakennettu 24 metriä pitkä kävelysilta.


title: Ivan Vazov

text: Ivan Minchov Vazov (bulgariaksi Иван Минчов Вазов) (27. kesäkuuta 1850 - 22. syyskuuta 1921) oli bulgarialainen runoilija, novellisti ja näytelmäkirjailija.


title: Messukylän Työväenyhdistys

text:
Messukylän Työväenyhdistys on Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenyhdistys Messukylässä Tampereella. Työväenyhdistys perustettiin 14. maaliskuuta 1902 puolueen perusosastoksi silloisessa Messukylän kunnassa. Yhdistys on Tampereen sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön sekä Pirkanmaan sosialidemokraattien jäsen. Yhdistyksen piirissä on toiminut nuoriso-osasto, varhaisnuorisojärjestöjä, rakennustyöväen ammattiosasto ja ulkotyöväen ammattiosasto. Sen sisaryhdistys on Messukylän Sos.dem.naiset, joka on lopettanut aktiivitoimintansa 1990-luvulla. Messukylän Työväen Näyttämö toimi yhdistyksen alaosastona aina 1990-luvulle, jolloin se itsenäistyi. Yhdistyksen laaja kirjasto oli merkittävä messukyläläisten sivistyksenlähde ja työväentalo Messukylän Työväentalo iltamien ja kokoontumisten paikka. Vuonna 1907 ensimmäisissä eduskuntavaaleissa yhdistyksen aktiivijäsen mylläri "Penna Tervo" tuli valittua eduskuntaan.
Itsenäisessä Messukylän pitäjässä yhdistys oli merkittävä poliittinen voima pitäen kunnanhallituksen ja valtuuston johtoa käsissään vuosikymmenet. Sotien jälkeen riita yhdistyksen omistamasta työväentalosta päättyi kommunistien tappioon. Poliittinen vasemmisto jakautui Messukylässaäkin SDP:n ja SKDL/kommunistit jaon mukaisesti. Messukylän kunnan liityttyä Tampereeseen vuonna 1948 yhdistyksen poliittinen painoarvo laski. Valtuutettujen joukossa yhdistys on kyennyt pitämään edustajansa myös Tampereella. Sosialidemokraattisessa kunnallisjärjestössä yhdistyksellä on ollut edustajansa tärkeässä kunnallistoimikunnassa.


title: Messukylän Työväenyhdistys

text: Messukylän hautausmaalla sijaitsevan Punaisten hautamuistomerkin pystytys on yhdistyksen määrätietoisen toiminnan tulosta.


title: Messukylän Työväenyhdistys

text: Yhdistys on enemmistöosakas työväentalossa, joka toimii osoitteessa Messukylänkatu 47, Tampere. Yhdistyksen jäsenmäärä on nykyään noin 80. Tampereen kaupunginvaltuustossa on yhdistyksen jäsen "Aila Dundar-Järvinen" ja varajäsen Tero Mattila.


title: Matti Nummelin

text: Matti Nummelin (1927–2014) oli halikkolainen taiteilija. Nummelin opiskeli Turun piirustuskoulussa vuosina 1948–1950. Hän kuului Salon taiteilijaseuraan.


title: Eevert Simola

text: Eevert Fritiof Simola (17. huhtikuuta 1872 Hattula – 21. toukokuuta 1941 Tikkurila, Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen maataloustieteilijä ja professori. Hän valmistui Helsingin yliopistosta agronomiksi vuonna 1896, filosofian kandidaatiksi 1911, lisensiaatiksi 1917 ja tohtoriksi 1918. Hän oli Maataloushallituksen virkaa tekevä osastopäällikkö 1921–1923, Maatalouskoelaitoksen kasvinviljelyosaston väliaikainen johtaja 1924–1930 sekä vakinainen johtaja ja alan professori 1930–1939. Hän julkaisi tutkimuksia muun muassa eri tekijöiden vaikutuksesta viljalaatujen morfologisiin vaihteluihin.


title: Eevert Simola

text: Simolan väitöskirja (1916) on nimeltään "Über die durch Kali- und Phosphorsäuredüngung auf einem Niedermoore bewirkten Schwankungen der Eigenschaften und Ernteerträge des Hafers". Yksi hänen tutkimuksistaan on "Maanlaadun ja lannoituksen sekä kosteuden vaikutuksesta eräiden kaura- ja ohralaatujen morfologisiin vaihteluihin" (1929).


title: Eevert Simola

text: Professori Paavo Simola oli vanhin hänen viidestä lapsestaan.


title: Emil Johannes Simola

text: Emil Johannes Simola (31. heinäkuuta 1876 Lappee – 8. lokakuuta 1954 Tikkurila, Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen tekniikan tutkija ja professori. Hän toimi Teknillisen korkeakoulun mekaanisen teknologian professorina 1919–1945 sekä aineenkoetuslaitoksen tekstiiliosaston johtajana 1930–1938 ja "Teknillisen Aikakauslehden" päätoimittajana 1925–1947.


title: Paavo Simola

text: Paavo Eevertti Simola (17. heinäkuuta 1902 Alatornio – 25. kesäkuuta 1961 Hämeenlinna) oli suomalainen lääkäri ja biokemisti. Hän oli Helsingin yliopiston lääketieteellisen kemian professori vuodesta 1933. Hän teki tutkimuksia yleisen biokemian ja fysiologisen kemian aloilta. Hänen isänsä oli professori Eevert Simola.


title: Albin Simolin

text: Johan Albin Simolin (1875–1942) oli suomalainen kirkkohistorioitsija. Hän oli ruotsinkielisen normaalilyseon lehtori 1910–1919, yliopettaja vuodesta 1919, Helsingin yliopiston dosentti 1913–1927 ja Åbo akademin professori 1929–1930.


title: Seppo Simonen

text: Runo Seppo Simonen (15. heinäkuuta 1912 Mikkeli – 1981) oli suomalainen toimittaja ja historioitsija.


title: Seppo Simonen

text: Seppo Simosen isä oli toimittaja Vihtori Simonen. Hän väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi 1949 ja oli SOK:n julkaisujen päätoimittaja vuodesta 1953. Yhteishyvä-lehden päätoimittajana Simonen hyökkäsi Paavo Rintalan romaanin "Sissiluutnantti" (1963) lotta-kuvaa, itse Rintalaa ja kustantaja Otavaa vastaan ja aloitti näin kiivaan kirjasodan, jota käytiin pääkirjoituksia myöten.


title: Seppo Simonen

text: Seppo Simosen sisar oli toimittaja Salama Hirvonen. Hänen tyttäriään olivat toimittajat Katri Simonen ja Elina Simonen.


title: Knut Samuel Sirelius

text: Knut Samuel Sirelius (1827–1867) oli suomalainen lääkäri. Hän oli Helsingin yliopiston synnytys- ja lastentautiopin professori vuodesta 1861. Hän laati alan ensimmäisen suomenkielisen oppikirjan "Oppikirja suomalaisille kätilöimille" (1861), josta ilmestyi vuonna 1873 uudistettu painos nimellä "Suomalainen oppikirja kätilöimille".


title: Karl Wilhelm Sirén

text: Karl Wilhelm Sirén (22. kesäkuuta 1795 Jämsä – 18. toukokuuta 1866 Pietari) oli suomalainen pappi ja Inkerinmaan Lempaalan ja Pietarin Pyhän Marian suomalaisen seurakunnan kirkkoherra.


title: Karl Wilhelm Sirén

text: Sirénin vanhemmat olivat Korpilahden kappalainen Karl Sirén (1761–1809) ja Maria Lovisa Lucander. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi 1817. Sirén vihittiin papiksi Porvoon hiippakuntaan Turussa 1819.


title: Karl Wilhelm Sirén

text: Sirén toimi pappina Viipurissa sekä Pietarin ruotsalaisessa ja suomalaisessa seurakunnissa. Hän oli Lempaalan kirkkoherrana Inkerissä vuodesta 1825 (astui virkaan 1828) ja Pietarin suomalaisen Marian seurakunnan kirkkoherrana vuodesta 1838 alkaen. Sirén sai konsistorineuvoksen arvon 1863.


title: Karl Wilhelm Sirén

text: Sirén oli suomalaisuuden harrastaja ja oli perustamassa lainakirjastoa ja suomalaista koulua, jota pidetään ensimmäisenä suomalaisena oppikouluna. Hän julkaisi 1841 saksaksi Lempaalan historiikin, joka on julkaistu 1959 Kirkkohistoriallisen seuran vuosikirjassa.


title: Karl Wilhelm Sirén

text: Sirén oli naimisissa vuodesta 1826 Maria Margareta Lovisa Enckellin (k. 1866) kanssa jonka isä oli Orimattilan kirkkoherra Karl Henrik Enckell (1772–1809). Heidän poikiaan olivat Suomen kenraalikuvernöörinkanslian toimituspäällikkö Karl Sirén (1829–1877) ja postihallituksen kassanhoitaja, valtioneuvos Reinhold Wilhelm Sirén (1837–1903), Tytär Olga Sirén oli naimisissa vuodesta 1851 kauppaneuvos Nikolai Kiseleffin kanssa.


title: Oikeasilmäkampelat

text: Oikeasilmäkampelat ("Pleuronectidae") on kampelakaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan kaikista valtameristä. Monet oikeasilmäkampelalajeista ovat merkittäviä ruokakaloja.


title: Oikeasilmäkampelat

text: Varhaisimmat oikeasilmäkampeloiden heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu eoseenikaudelle. Heimoon kuuluvien sukujen ja lajien määrä vaihtelee eri lähteissä. Heimo voidaan jakaa viiteen alaheimoon "Eopsettinae", "Hippoglossinae", "Hippoglossoidinae", "Lyopsettinae" ja "Pleuronectinae", jolloin sukuja heimossa on 23 ja lajeja noin 60. Nykyään alaheimot "Paralichthodinae", "Poecilopsettinae" ja "Rhombosoleinae" luetaan omiksi heimoikseen, mutta jos ne luetaan kuuluvaksi oikeasilmäkampeloihin on heimossa 39 sukua ja noin 103 lajia.


title: Oikeasilmäkampelat

text: Oikeasilmäkampelat ovat ovaalinmallisia ja litteähköjä kaloja. Suurimmat lajit voivat saavuttaa 3 metrin pituuden. Silmät sijaitsevat kalan oikealla kyljellä. Selkäevä ja peräevä ovat heimon lajeilla pitkät ja selkäevä ulottuu päähän. Pyrstöevä ei ole yhtyyt selkä- ja peräevien kanssa ja vatsaevät ovat symmetriset. Kylkiviiva on hyvin kehittynyt. Oikeasilmäkampeloiden suu on suuri ja hampaat melko kookkaat. Aikuisilta kaloilta puuttuu uimarakko. Heimon lajit kykenevät vaihtamaan väritystään pohjan mukaiseksi.


title: Oikeasilmäkampelat

text: Oikeasilmäkampelalajeja tavataan Pohjoisesta jäämerestä, Atlantista, Tyynestämerestä ja Intian valtamerestä. Suurin osa lajeista elää kylmissä tai lauhkeissa vesissä, mutta tunnetaan myös trooppisten vesien lajeja. Ne ovat pääasiassa mereisiä, mutta kykenevät selviämän myös murtovesissä ja toisinaan myös makeissa vesissä. Heimon kalat elävät lähellä pohjaa matalista vesistä aina yli 1 000 metrin syvyyteen. Oikeasilmäkampeloiden ravintoa ovat kalat ja selkärangattomat eläimet. Monet heimon lajeista, kuten ruijanpallas ("Hippoglossus hippoglossus"), grönlanninpallas ("Reinhardtius hippoglossoides"), kampela ("Platichthys flesus") ja mustaselkäkampela ("Pseudopleuronectes americanus"), ovat merkittäviä ruokakaloja.


title: Wilho Siukonen

text: Wilho Julius Siukonen (12. syyskuuta 1885 Valkeala – 16. huhtikuuta 1941 Rauma) oli suomalainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja kuoronjohtaja.


title: Wilho Siukonen

text: Siukosen vanhemmat olivat director cantus Herman Siukonen ja Fredrika Helin ja puoliso vuodesta 1928 Inga Margaretha Wallin. Siukosen veljentytär oli viulisti ja pianisti, filosofian maisteri Leena Siukonen (Siukonen-Penttilä, 1924–1994), joka toimi vuosina 1953–1990 Sibelius-Akatemian viulunsoiton opettajana (vuodesta 1969 viulumusiikin lehtorina). Leena Siukonen voitti ensimmäisen Maj Lind -pianokilpailun vuonna 1945. Hänen sisariaan olivat sellisti Varpu Siirala (o.s. Siukonen, 1925–2017) ja pianisti Inkeri Siukonen (1927–2014), jotka ovat myös toimineet Sibelius-Akatemian lehtoreina. Sisarukset muodostivat ulkomaillakin esiintyneen kamarimusiikkiyhtye "Trio Siukosen". Varpu Siiralan pojanpoika on pianisti Antti Siirala. Inkeri Siukosen puoliso vuosina 1956–1977 oli pianisti, vuoden 1948 Maj Lind -pianokilpailun voittaja Kauko Kuosma.


title: Wilho Siukonen

text: Siukonen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1911 ja kanttoriurkuriksi vuonna 1913 sekä väitteli filosofian tohtoriksi 1935. Hän teki useita opintomatkoja Saksaan ja kahdesti Yhdysvaltoihin. Työskenneltyään aluksi oppikoulunopettajana Kouvolassa ja Toijalassa Siukonen toimi Sortavalan seminaarin lehtorina 1917–1935 ja Rauman seminaarin johtajana vuodesta 1935. Toimiessaan Suomen Musiikinopettajain Liiton johtotehtävissä (puheenjohtajana vuosina 1932–1936) Siukonen osallistui merkittävästi koulujen musiikinopetuksen kehittämiseen. Lisäksi hän oli Sortavalassa vuonna 1935 järjestettyjen Kalevalan riemuvuoden yleisten laulu- ja soittojuhlien ylitoimitsija. Siukosella oli useita muitakin musiikkialan luottamustehtäviä. Väitöskirjassaan Siukonen osoitti, että vastoin silloisia yleisiä käsityksiä koululaisten laulutaito oli Suomessa huomattavasti heikompi kuin esimerkiksi Ruotsissa, Virossa ja Saksassa. Hän piti 1920-luvulla kaksi sävellyskonserttia Sortavalassa (1923) ja Viipurissa. Siukonen toimi myös useiden kuorojen johtajana ja musiikkikriitikkona.


title: Wilho Siukonen

text: Siukonen julkaisi tutkimuksia ja pedagogisia teoksia sekä musiikkiopin oppikirjoja ja laulukirjoja:


title: Wilho Siukonen

text: Siukonen sävelsi muun muassa kantaatteja sekä kuoro- ja yksinlauluja. Sävellystyönsä ohella hän laati kuorosovituksia muiden säveltäjien teoksista:


title: Jaakko Sjölin

text: Jaakko Sjölin (19. joulukuuta 1836 – 18. maaliskuuta 1916) oli suomalainen maanmittari ja maanmittaushallituksen ylitirehtööri 1887–1915. Suomen kieli tuli 1888–1889 Sjölinin aloitteesta maanmittaushallituksessa ensimmäisenä keskusvirastona viralliseksi kieleksi. Hän sai tunnustusta sekä maanmittausalalta että valtiovallan suunnasta työstään maanmittauksen hyväksi. Hän suomensi vuoden 1848 maanmittausasetukset 1882 ja laati uuden suomalaisen maanmittauksen ammattisanaston sekä osallistui uuden jakolain laatimiseen vuonna 1900.


title: Tammisavikka

text: Tammisavikka ("Chenopodium botrys") on Euroopassa esiintyvä yksivuotinen savikkalaji, jossa on voimakkaan aromaattinen tuoksu.


title: Tammisavikka

text: Tammisavikka kasvaa 10–60 cm korkeaksi. Kasvi on tiheään nystykarvainen. Varsi on pysty ja usein runsashaarainen. Himmeänvihreät lehdet ovat varressa kierteisesti. Varren keskiosissa lehtilapa on soikea, alle 5 cm pitkä ja matalaan pariliuskainen, leveitä liuskoja on kahdesta neljään paria. Kukinnossa lehdet ovat ehyitä ja pienikokoisia. Kukinto on harsu ja muodostuu kaksihaaraviuhkoista. Kukinnon kehälehdet ovat pyöreäselkäisiä, selkäpuolelta nystykarvat ovat pitkäperäisiä. Suomessa tammisavikka kukkii syyskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta, pyöreä siemen on 0,7–10,8 mm pitkä, sileäpintainen ja tylppä- tai osin koverareunainen.


title: Tammisavikka

text: Tammisavikka on eurooppalainen laji, joka on kotoisin Välimeren alueelta. Suomessa lajia on tavattu harvinaisena maan eteläosista.


title: Tammisavikka

text: Suomessa ja muualla Fennoskandiassa tammisavikka on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu myllyillä, puutarhoissa, rikkakasoilla, kaatopaikoilla ja erilaisilla joutomailla.


title: Afrikansavikka

text: Afrikansavikka ("Chenopodium schraderianum") on Itä-Afrikassa esiintyvä yksivuotinen savikkalaji. Se on aromaattinen, niukkahaarainen ja nystykarvainen ruoho. Se muistuttaa "Chenopodium botrys"ta mutta lehdet ovat soikeasta puikeaan lapaisia, niissä on enemmän syviä pariliuskoja, jotka ovat kapeita. Siemen on kooltaan enintään 0,8 millimetriä ja sen reuna on pyöreähkö.


title: Köynnöspinaatti

text: Köynnöspinaatti ("Hablitzia tamnoides") on monivuotinen revonhäntäkasvi, jota esiintyy alkuperäisenä lajina Kaukasuksen alueella. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Köynnöspinaatti

text: Monivuotinen ja pystyjuurakkoinen köynnöspinaatti kasvattaa pitkän, köynneliään ja uurteisen varren. Lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti. Lehtilapa on leveyttään pidempi, kooltaan 5–12 × 4–7 cm, ohut, herttamainen ja suippo sekä otakärkinen. Kukinto on pitkä, röyhymäinen ja alaosasta lehdekäs. Kukat ovat perättömiä tai perällisiä. Kukan kehä on viisilehtinen ja vihreä, kehälehdet ovat 2,5–4 mm pitkiä, kapeita ja pitkään säilyviä. Heteitä on viisi kappaletta, emin luotteja on kaksi tai kolme. Suomessa köynnöspinaatti kukkii heinä–elokuussa. Hedelmä on yhden mustan ja kiiltävän siemenen sisältävä nappimainen kota.


title: Köynnöspinaatti

text: Köynnöspinaatti on alun perin lähtöisin Kaukasuksen alueelta. Suomessa se on uustulokas, jota kasvaa vakiintuneena ainoastaan Hämeessä. Aikaisemmin laji on tavattu myös Varsinais-Suomesta.


title: Köynnöspinaatti

text: Suomessa köynnöspinaattia on tavattu viljelyjäänteenä tai tienvarteen vakiintuneena viljelykarkulaisena.


title: Köynnöspinaatti

text: Köynnöspinaattia käytetään sekä koristekasvina että vihanneksena.


title: Laavaröyhytatar

text: Laavaröyhytatar ("Aconogonon weyrichii") on monivuotinen röyhytatarlaji, joka tunnettiina aiemmin nimellä laavatatar. Lajia esiintyy Japanissa, Sahalinilla ja Kuriileilla.


title: Laavaröyhytatar

text: Laavaröyhytatar kasvaa 60–120 senttimetriä korkeaksi. Sillä on 10–20 cm pitkät puikeat tai leveänpuikeat suippukärkiset alta huopakarvaiset lehdet. Kukkii heinä-elokuussa. Kukinto on kermanvalkoinen kartiomainen tiheähkö monihaarainen kerrannaisterttu, jossa kukat ovat pienikokoisia. Laji risteytyy alppiröyhytattaren kanssa.


title: Laavaröyhytatar

text: Suomessa sitä sitä on päässyt jonkin verran luontoon puutarhoista.


title: Laavaröyhytatar

text: Laavaröyhytatarta käytetään puutarhakasvina.


title: Kaukasianpitkäpalko

text: Kaukasianpitkäpalko ("Arabis caucasica") monivuotinen pitkäpalkolaji, jota esiintyy Kaakkois-Euroopassa. Sitä käytetään koristekasvina.


title: Kaukasianpitkäpalko

text: Kaukasianpitkäpalko muistuttaa karheakarvaista ja löyhästi mätästävää tunturipitkäpalkoa ("Arabis alpina"), mutta on mätästävämpi ja karvaisempi. Lajin valkoteriöiset kukat ovat isohkoja.


title: Perunkoiso

text: Perunkoiso ("Nicandra physalodes") on Perussa esiintyvä koisokasvi, joka on hyvin myrkyllinen. Perunkoisojen suku on yksilajinen. Lajin kuvasi ensimmäisenä 1753 Carl von Linné belladonnien sukuun nimellä "Atropa physalodes" teoksessaan Species Plantarum.


title: Perunkoiso

text: Perunkoiso on yksivuotinen melko pahanhajuinen kaljuvartinen ruoho, joka kasvaa 20:stä jopa 150:een senttimetriä korkeaksi. Kukat sijaitsevat yksittäin lehtihangoissa. Niiden verhiö on kellomainen, lähes tyveen liuskainen, liuskojen kärki otamaiseksi suippeneva. Sininen teriö on kellomainen. Hedelmä on pallomainen ruskea marja.


title: Perunkoiso

text: Sitä käytetään koristekasvina.


title: Sinilobelia

text: Sinilobelia ("Lobelia erinus") on yksivuotinen lobelialaji, jota esiintyy Etelä-Afrikassa. Sitä käytetään koristekasvina.


title: Sinilobelia

text: Sinilobelia kasvaa pystysti tai kohenevasti viidestä 20:een senttimetriä korkeaksi. Sen lehdet ovat vastapuikeita tai suikeita, lyhytruotisia, hammaslaitaisia. Kukintona on harvakukkainen terttu. Kukat ovat yhdestä kahteen senttimetriä, tavallisesti sinivioletteja, mutta joskus valkoisia tai vaaleanpunertavia.


title: Punakosmoskukka

text: Punakosmos eli punakosmoskukka ("Cosmos bipinnatus") on yksivuotinen mykerökukkaiskasvi, jota esiintyy Meksikossa ja Yhdysvaltojen lounaisosissa. Sitä käytetään koristekasvina.


title: Punakosmoskukka

text: Punakosmoskukka on pysty, tavallisesti haarovavartinen ja kasvaa 20–100 senttimetriä korkeaksi. Vastakkain sijaitsevien lehtien lapa on kahdesta kolmeen kertaan pariosainen ja hyvin kapealiuskainen. Mykeröt ovat neljästä yhdeksään senttimetriä leveitä. Laitakukkina on tavallisesti kahdeksan neuvotonta kielikukkaa, joiden kieli on leveä, hammaskärkinen ja yleensä tummanvioletti. Kehräkukat ovat keltaisia kaksineuvoisia torvikukkia.


title: Otto Alatalo

text: Otto Albinus Alatalo (s. 24. marraskuuta 1906) on suomalainen metsätyönjohtaja ja runoilija.


title: Lauri Helariutta

text: Lauri Helariutta (sukunimi vuoteen 1935 "Helin"; 30. joulukuuta 1906 Pori – 29. huhtikuuta 1990 Punkalaidun ) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja näytelmäkirjailija.


title: Lauri Helariutta

text: Helariutta toimi opettajana Ahlaisissa 1928–1935 ja Punkalaitumella 1936–1967. Hän oli Punkalaitumen Osuuskassan toimitusjohtajana 1946–1955 ja Punkalaitumen Sanomain päätoimittajana 1951–1975


title: Kriketin SM-sarja 2012

text: Kriketin SM-sarja 2012 käsitti kaksi erillistä sarjatasoa,1. ja 2.divisioona. Molemmissa sarjoissa pelattiin 40 syöttövuoton pelejä. Vantaa CC voitti Suomen mestaruuden ja Bengal Tigers voitti 2.divisioonan nousten kaudelle 2013 1.divisioonaan. Lisäksi pelattiin T20 pelimuodon mestaruussarja johon osallistui kuusitoista joukkuetta. Mestaruuden vei Saaremaan joukkue.


title: Kriketin SM-sarja 2012

text: Joukkueet kohtasivat toisensa kertaalleen, jonka jälkeen sarja jakautui kahtia. Kolme parasta kohtasivat toisensa uudelleen mitalikamppailuissa ja kolme heikointa kamppailivat sarjapaikastan.2.divisioonassa pelattiin yksinkertainen sarja.


title: Kriketin SM-sarja 2012

text: Bengal Tigers nousee 1.divisioonaan kaudeksi 2013.


title: Kriketin SM-sarja 2012

text: X-divisioonassa pelattiin yksinkertainen sarja.


title: Jack Walker (jääkiekkoilija)

text: John Phillip "Jack" Walker (29. marraskuuta 1888 – 16. helmikuuta 1950) oli kanadalainen ammattilainen jääkiekkoilija. Hyökkääjänä pelannut Walker edusti Toronto Blueshirtsia, Seattle Metropolitansia, Victoria Cougarsia ja Detroit Cougarsia.


title: MAFUN

text: MAFUN (, ) on vuonna 1990 perustettu suomalais-ugrilaisten kansojen nuorisojärjestöjen kattojärjestö, joka koordinoi yhteistyötä näiden kansojen nuorten sekä järjestöjen välillä sekä edustaa kyseisiä kansoja ja järjestöjä kansainvälisissä foorumeissa, kuten Yhdistyneissä kansakunnissa. Liiton jäseninä on kansalaisjärjestöjä eri suomalais-ugrilaisilta alueilta, ja liiton hallitus koostuu yhdestä jäsenjärjestön edustajasta kultakin alueelta. Liiton tärkeimpiin hankkeisiin kuuluu Suomalais-ugrilainen kulttuuripääkaupunki -hanke. Hallituksen jäsenet valitaan kerran kahdessa vuodessa pidettävässä kongressissa.Suomalais-ugrilainen kulttuuripääkaupunki on MAFUN:in hanke, jolla suomalais-ugrilaisia alueita pyritään tuomaan enemmän kansainväliseen tietouteen ja elävöittämään suomalais-ugrilaisten alueiden maaseutua. Joka vuosi valitaan paikkakunta joltain suomalais-ugrilaiselta alueelta, joka saa käyttää nimikettä suomalais-ugrilainen kulttuuripääkaupunki vuoden ajan.


title: MAFUN

text: Valitut kylät/kaupungit:


title: Sukukansojen ystävät

text: Sukukansojen ystävät on kansalaisjärjestö, jonka tavoitteina on edistää tietoutta suomalais-ugrilaisista kansoista Suomessa sekä tehdä yhteistyötä lähinnä Venäjän suomalais-ugrilaisten kansalaisjärjestöjen kanssa. Järjestö perustettiin vuonna 1999 nimellä Suomen sukukansajärjestöjen liitto, mutta muutti nimensä vuonna 2004 nykyiseksi Sukukansojen ystäviksi. Sukukansojen ystävät ry on suomalais-ugrilaisten kansojen nuorten liiton MAFUNin jäsen ja tekee muun muassa tiiviisti yhteistyötä Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan kanssa.


title: Sukukansojen ystävät

text: Sukukansojen ystävien kotisivu


title: VirusTotal

text: VirusTotal on Hispasecn kehittämä netissä toimiva ilmainen tiedostojen skannausohjelma. Sen avulla pystyy tarkastamaan, sisältävätkö linkit ja tiedostot haittaohjelmia. Palvelulla ei ole omaa virustorjuntaa, vaan skanneri hankkii haittaohjelmatietonsa 44 muusta virustorjuntapalvelusta. Vuonna 2007 PCWorld valitsi VirusTotalin 100 parhaan palvelun joukkoon.


title: VirusTotal

text: Google osti palvelun syyskuussa 2012. Yhtiö oli jo aiemmin tehnyt yhteistyötä VirusTotalin kanssa.