title: M/S Bergensfjord (1993)

text: Vuonna 1997 "Bergen" rekisteröitiin Bergen Nordhordland Rutelag ASA:n omistukseen. Samana vuonna laivaan rakennettiin suurempi verovapaa myymälä. Huhtikuussa 1997 "M/S Bergen" ajoi karille. Vahinkojen korvaus kesti 3 viikkoa.


title: M/S Bergensfjord (1993)

text: Vuonna 2003 Bergen Nordhordland Rutelag ASA päätti vuokrata "M/S Bergenin" tanskalaiselle DFDS:älle. Laiva jatkoi liikenteessä 7. huhtikuuta 2003 asti.


title: M/S Bergensfjord (1993)

text: 10. huhtikuuta 2003 M/S Bergen vuokrattiin DFDS-yhtiölle Tanskaan. Laiva sai uuden nimen M/S Duchess of Scandinavia. DFDS siirsi aluksen reitille Cuxhaven-Harwich. 25. marraskuuta 2004 laiva myytiin norjalaiselle Bergensfjord KS-yhtiölle. Laiva jatkoi silti DFDS:n liikenteessä.


title: M/S Bergensfjord (1993)

text: 12. lokakuuta 2005 laiva sai uuden nimen M/S Atlantic Traveller. Laiva jatkoi reitillä Cuxhaven-Harwich 6. marraskuuta 2005 asti. Sen jälkeen laiva lähti Fredericiaan telakoitavaksi, ja 17. marraskuuta 2005 laiva aloitti liikenteen välillä Bergen-Haugesund-Egersund-Hanstholm.


title: M/S Bergensfjord (1993)

text: Tammikuussa 2008 laiva sai telakoinnin yhteydessä uuden nimen M/S Bergensfjord. Saman vuoden maaliskuussa laivan omistajaksi rekisteröitiin Fjord Line Skibsholding A/S ja lokakuussa laiva aloitti liikenteen uudella reitillä Bergen-Stavanger-Hirtshals.


title: M/S Bergensfjord (1993)

text: 5. kesäkuuta 2013 Fjord Line ilmoitti solmineensa telakkayhtiö STX Finlandin Rauman telakan kanssa sopimuksen "M/S Bergensfjordin" uudelleenrakentamisesta lyhyelle Sandefjord-Strömstad-linjalle sopivaksi . Laivan nimi vaihtuu uudelleenrakentamisen yhteydessä, koska Fjord Linen uuden aluksen nimeksi tulee myös Bergensfjord. Uusi nimi on Oslofjord .


title: Mont Ventoux

text: Mont Ventoux on vuori Ranskan Provencessa olevassa Vauclusen departementissa. Tämä yksittäinen korkea vuori näkyy pitkälle ympäristöönsä ja sitä kutsutaankin "Provencen jättiläiseksi". Vuori luetaan kuuluvaksi Alppeihin, vaikka se sijaitsee niistä vähän erillään.


title: Mont Ventoux

text: Mont Ventoux on ollut useasti Tour de Francen etapin maalina. Vuoren huipulle nousu on klassikko. Siinä viimeisen 20 kilometrin matkalla noustaan 1 582 metriä. Lisäksi vuorella tuulee paljon, mistä se on myös saanut useita lempinimiä. Vuoden 1967 Tourilla brittipyöräilijä Tom Simpson lyyhistyi kesken nousun ja menehtyi.


title: Mont Ventoux

text: Ensimmäisenä vuorelle noususta kirjoitti italialainen runoilija Petrarca, joka nousi vuorelle 1300-luvulla. Nousu kesti kaksi päivää ja sen huipulta näkyi koko Comtat Venaissin, paaville kuulunut alue.


title: Mont Ventoux

text: Ranskalainen filosofi Roland Barthes on kuvannut vuorta seuraavasti. Mont Ventoux on Moolok, pyöräilijöiden despootti, joka ei anna koskaan anteeksi heikoille, vaan vaatii kohtuuttomasti kärsimystä.


title: Kapp

text: Kapp voi tarkoittaa sukunimeä:Paikannimeä:Tapahtumaa:


title: Kauhajoen Koulukeskuksen liikuntahalli

text: Kauhajoen koulukeskuksen liikuntahalli (Kauhajoen liikuntahalli) on Kauhajoen Aninkujalla sijaitseva urheiluhalli. Hallissa pelaa koripallon kotiottelunsa Kauhajoen Karhu. Liikuntahallin voi jakaa kolmeen osaan. Hallissa on putkikäytävä, jossa on juoksurata sekä hyppy- ja heittopaikka. Putkikäytävän kautta on myös kulkuyhteys Kauhajoen Yhteiskoulun liikuntasaliin. Katsomossa ja salitilassa on 1 500–2 000 istumapaikkaa. Hallin pinta-ala 1 049 m², korkeus 10,25 m. Kauhajoen Koulukeskuksen liikuntahallissa pelataan Kauhajoen Karhun koripallojoukkueen kotiottelut. Karhun koripalloilijat ovatkin suurin yksittäinen Koulukeskuksen liikuntahallia hyödyntävä taho, mutta myös muut lajijaostot ja läheiset koulut käyttävät salia omiin tarpeisiinsa. Tästä hyvänä esimerkkinä ovat Kauhajoen lukion vanhaintanssit, jotka nykyisin järjestetään nimenomaan Koulukeskuksen liikuntahallissa.


title: Mansikka-ahon urheiluhalli

text: Mansikka-ahon urheiluhalli (Mansikka-ahon liikuntahalli) on vuonna 1977 rakennettu urheiluhalli Kouvolassa. Kouvolan Kouvot ja Sudet Salibandy pelaavat kotiottelunsa hallissa. Mansikka-ahon urheiluhallin nimi vaihtui vuonna 2017 Jatke areenaksi kun Kouvot ja Jatke oy solmivat yhteistyösopimuksen.


title: Loimaan liikuntahalli

text: Loimaan liikuntahalli (Puistokadun liikuntahalli) on urheiluhalli Loimaalla. Nilan Bisons pelaa kotiottelunsa hallissa. Hallissa on tiloja seuraaville lajeille: koripallo, lentopallo, sulkapallo, salibandy, futsal, voimistelu ja jumpat, lyhyen matkan juoksu, pituushyppy ja yleisurheilun heittolajit.


title: Nokian palloiluhalli

text: Nokian palloiluhalli on vuonna 1980 valmistunut Nokialla sijaitseva urheiluhalli. BC Nokia pelaa kotiottelunsa hallissa. Katsomotiloja on 750 henkilölle.


title: Nunnavuoren palloiluhalli

text: Nunnavuoren palloiluhalli on vuonna 1977 valmistunut urheiluhalli Turussa, Runosmäen kaupunginosassa. Halli on pinta-alaltaan 720 m² ja Turun neljänneksi suurin sisäliikuntahalli. Turun NMKY pelaa kotiottelunsa hallissa.


title: Littoisten monitoimitalo

text: Liittoisten monitoimitalo on vuonna 1985 rakennettu urheiluhalli Kaarinassa. Ura-Basket pelaa kotiottelunsa hallissa. Hallissa pelataan futsalia, lentopalloa, koripalloa ja sulkapalloa.


title: Alen kivet

text: Alen kivet () on laivalatomus eli laivamaisen kuvion muodostava kiviasetelma Ruotsissa, Ystadin kunnassa Vallebergan pitäjän Kåsebergassa. Se on Ruotsin suurin säilynyt laivalatomus ja suosittu tutustumiskohde, jossa käy vuosittain 750 000 vierailijaa. Tällaiset suuret laivalatomukset ovat yleensä viikinkiaikaisia. Tutkimukset ovat rajanneet Alen kivien rakentamisajankohdaksi 600−1000 jaa.


title: Alen kivet

text: Alen kivet kuuluu niin sanottuihin monumentaalisiin laivalatomuksiin. Ne ovat selvästi suurempia kuin tavanomaiset laivalatomukset, joita tunnetaan Skandinaviassa lähes 2000, ja ilmeisesti rikkaan eliitin rakennuttamia. Niihin voidaan joissakin tapauksissa liittää joitakin kultillisia piirteitä, ja ne on usein rakennettu tärkeille kohtaamispaikoille. Tanskassa on neljä monumentaalista laivalatomusta ajoitettu riimukivien avulla 900-luvulle eli viikinkiaikaan. Färlövissä on kaksi laivalatomusta, joiden rakentamisajankohdiksi on radiohiiliajoituksien avulla määritelty 750−950 ja 650−850 jaa.


title: Alen kivet

text: Alen kivet on pystytetty Kåsehuvudin korkeimmalle kohdalle. Kåsehuvud on noin 40 hehtaarin suuruinen tasanne, joka päättyy etelässä ja kaakossa mereen. Tasanne on osa Kåsebergaåsenin harjujonoa, joka nousee merestä ja jatkuu länteen noin 12−13 kilometriä. Alen kivet sijaitsevat harjun korkeimmalla paikalla, noin 37 metriä merenpinnan yläpuolella ja noin 50 metriä mereen laskevan jyrkän rinteen reunasta.


title: Alen kivet

text: Laivalatomus on 67 metriä pitkä ja vajaat 18,5 metriä leveä. Siinä on 59 kiveä, joista neljä sijaitsee keskellä latomusta sen symmetria-akselilla ja loput muodostavat kaarevat laidat. Keskellä olevat kivet ovat hiekkakiveä ja muut kivet erilaista graniittia. Laivalatomuksen keulan ja perän pystykivet kohoavat 2,4 ja 3 metriä maanpinnan yläpuolelle. Latomuksen keskikohdilla kivet ovat matalampia. Litteät kivet on asetettu maahan pystyyn niin, että pisimmät sivut ovat latomuksen laidan suuntaiset.


title: Alen kivet

text: Eräässä riimukivessä Tanskan Själlandissa Tryggevældessa lukee: ”Ragnhild, Ulvin sisar, pystytti tämän riimukiven ja rakennutti hautaröykkiön ja laivalatomuksen miehensä Gunulvin muistoksi.” Latomuksesta käytettiin sanaa "skæið", joka tarkoittaa myös suurta sotalaivaa.


title: Alen kivet

text:
Alen kivistä käytetyistä erisnimistä on useita historiallisia merkintöjä. Laivalatomus mainitaan Lundin tuomiokirkon "Platebokenissa" vuonna 1515, kun alueen niittyjä kutsuttiin nimellä "Hesten" (). Vuonna 1704 kartanpiirtäjä Anders Amnelius sijoitti laivalatomuksen viljelypalstalle nimeltä "Heesteena". Laivalatomuksen kivet näyttäisivät olevan kartassa palstojen välisinä rajakivinä. Vuonna 1624 Vallebergan seurakunnan pappi Niels Ipsen kirjoittaa, että laivalatomuksen nimi on "Als stene" ja siinä on 56 kiveä. Ipsen merkitsi myös muistiin kansantarinan, jonka mukaan All halusi rakentaa sataman Kåsehuvudin alapuolelle. Kapteeni Gerhard Buhrman piirsi vuonna 1687 kartan, johon hän merkitsi laivalatomuksen nimellä "Urbani graf". Sana "Urban" tai "Urbar" esiintyy muissakin vanhoissa lähteissä, mutta sen merkitystä ei tiedetä.
Kirkkoherra Nils Östman kirjoittaa vuonna 1729, että kansan mukaan joissakin kivissä olisi kirjoitusta, mutta hän ei voinut vahvistaa tietoa tutkittuaan itse asiaa. Vielä nykyäänkin kerrotaan, että laivalatomuksen yhteydessä olisi ollut riimukivi. Vuonna 1777 C. G. G. Hilfeling teki laivalatomuksesta piirroskuvan, josta on päätelty kiviä olleen 53–54 ja toisen keulakivistä kaatuneen maahan. Piirroksessa on kolme kiveä latomuksen lähellä, laivan molemmilla puolilla. Tuohon aikaan pellot kynnettiin sekä latomuksen ulko- että sisäpuolelta kiville asti. Dekaani C. F. Nyman Kvärrestadista kirjoittaa vuonna 1801, että 40 kiveä on edelleen pystyssä ja loput 19 ovat näkyvissä, mutta maahan kaatuneina. Koulunopettaja ja arkeologi N. G. Bruzelius mainitsee vuonna 1853 ja uudestaan 1873, että Alen kivien vieressä olisi pieni 8 kiven laivalatomus. Lisäksi hänen mukaansa viereistä palstaa aiemmin viljellyt talonpoika oli kertonut kolmannesta, hävinneestä laivalatomuksesta Alen kivien toiselta puolelta. Bruzeliuksen mukaan kiviä oli enää 38. Vuonna 1885 Lundin yliopiston geologian professori ilmoittaa kiviä olleen 47, joista osa vielä pystyssä. Ensimmäinen valokuva Alen kivistä on otettu vuonna 1914.


title: Alen kivet

text: Nimelle on esitetty kaksi etymologista selitystä. Ensimmäisen selityksen mukaan "Al" on vastine gootin sanalle "Alhs", joka merkitsee pyhää asiaa (). Vaikka sanaa ei tunneta skandinaavisista kielistä, se saattaa esiintyä paikannimissä. Toisen selityksen mukaan "Als" olisi lyhentymä sanasta "Adhalås", joka olisi voinut olla Kåsebergåsenin vanhempi nimi. Nimen alkuosa "Adel" tarkoittaisi ensimmäistä tai suurinta, jolloin nimi viittaisi ensimmäiseen tai suurimpaan harjuun.


title: Alen kivet

text: Kivien nykyinen sijainti ja asento on tulosta vuosina 1916 ja 1956 suoritetuista restauroinneista. Ensimmäinen restaurointi tehtiin, koska osa kivistä oli kaatunut ja peittynyt osittain lentohiekkaan. Tarkoitus oli palauttaa kivet alkuperäisille paikoilleen ja asentoon. Restaurointia ei dokumentoitu kirjallisesti, mutta Alen kivet on valokuvattu vuosina 1914 ja 1917. Valokuvissa ei näy kuitenkaan kaikkia kiviä, joten niistä ei voi varmuudella päätellä, mitkä kivistä seisoivat alkuperäisillä paikoillaan ja mitkä nostettiin pystyyn. Nykyään arvioidaan, että vain 15 kiveä pysyi alkuperäisellä paikallaan. Lisäksi tiedetään varmasti, että yksi kivi eteläisen sivun puolivälissä vietiin pois paikaltaan.


title: Alen kivet

text: Jo 1930-luvulla huomattiin, että Alen kivet alkoivat uudelleen peittyä lentohiekkaan, mikä oli seurausta tehostuneesta maanviljelystä. Toisen maailmansodan alettua armeija perusti paikalle ilmavalvontapisteen, jonka rakennus sijoitettiin laivalatomuksen kylkeen. Vuoden 1942 jälkeisessä tarkastuksessa löydettiin enää 48 kiveä. "Kungliga Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien" (nyk. Riksantikvarieämbetet) osti alueen vuonna 1954. Uusi restaurointi suoritettiin 1956, kun ilmavalvonta-asema purettiin ja puuttuvat kolme kiveä palautettiin paikalleen, yksi niistä tosin väärinpäin. Ympäristön maat tasoitettiin valokuvista päätellen.


title: Alen kivet

text: Tutkimusten mukaan laivalatomuksessa on ollut alkujaan 60 kiveä, joista 28 oli kummallakin laidalla ja 4 laivan keskilinjalla. Laivan keskipisteessä on kuoppa, jossa on saattanut olla mastoa merkitsemässä kivi tai puutolppa, mutta sillä on voinut olla muitakin tehtäviä.


title: Alen kivet

text: Yhtä kiveä laivalatomuksen keskellä kutsutaan "alttarikiveksi", ja se sijaitsee laivalatomuksen koillispäässä noin 10 metriä keulasta. Sen historia tunnetaan huonosti, mutta se näkyy vuoden 1916 restauroinnin jälkeen otetussa valokuvassa. Restauroinnin valmistelun yhteydessä kiven pituudeksi mainitaan 2,75 metriä, mutta nykyään se on 1,4 metriä pitkä. Se saattaa olla tiedossa ollut katkaistu kivi. Laivalatomuksen sisältä tunnetaan joitakin kiveyksiä, mutta niiden ikää ja tarkoitusta ei tiedetä.


title: Alen kivet

text: Laivalatomuksen keulakivet, alttarikivi ja neljäs peräsinkivi ovat hiekkakiveä. Ne ovat geologien mukaan siirtolohkareita ja peräisin läheiseltä rannikolta, missä ne ovat olleet hiekkaan hautautuneina. Muut kivet ovat graniittia, gneissiä ja granodioriittia. Ne on voitu kuljettaa kaukaakin, vaikka niitä pidetään yleensä skånelaisina siirtolohkareina.


title: Alen kivet

text: Laivalatomusten kivistä on löydetty joitakin uurrettuja koloja eli uhrikuoppia. Ainakin 16 kivessä on havaittu kuoppia, ja niistä 7 on varmoja havaintoja. Nämä kivet ovat voineet olla kuppikiviä jo ennen latomukseen sijoittamista, mutta kuopat on voitu tehdä myös rakentamisen yhteydessä tai sen jälkeen. Osa kupeista on ollut kuitenkin maanpinnan alla. Kivet ovat saattaneet olla maakiviä, joita talonpojat ovat käyttäneet uhrikivinä, mutta samankokoisia kiviä on voitu ottaa myös megaliittisista haudoista. Seudulla on jäljellä vain vähän megaliittisia hautalatomuksia, mihin Alen kivet voisi olla yksi selitys. Uusimmissa tutkimuksissa on löydetty jälkiä, jotka voivat viitata lähistöllä olleeseen kivikautiseen dolmeniin.


title: Alen kivet

text: Laivalatomuksen ajoittamisessa on ollut ongelmia, sillä siihen varsinaisesti kuuluvia orgaanisia rakenteita ei ole löydetty. Paikan pitkä asutushistoria tuottaa ajoituksia myös varhaisilta ajoilta. Monet ajoitukset ovat kuitenkin aikajaksolta 250−1050 jaa. ja kattavat rautakauden loppuvaiheet. Todistusvoimaisin ajoitus on otettu kiven N24 alta. Kiveä ei ole liikuteltu restaurointien aikana, joten sen alla oleva maa-aines saattaa olla laivalatomuksen rakentamisen ajoilta. Ajoitus otettiin koivuhiilen palasta, joka antoi tulokseksi 1490 ± 60 BP eli 460 jaa. Koivuhiilen lisäksi kohteesta löydettiin palaneita ihmisluiden muruja, mistä päätellen laivalatomuksen rakentaminen on tuhonnut aiemman polttohaudan. Laivalatomus on siis tehty tämän ajan jälkeen eli kansainvaellusajalla, merovingiajalla tai viikinkiajalla. Toinen ajoitus on keramiikansirpaleessa olleesta palaneen ruuan karstasta. Sirpale liittyi palaneiden ihmisluiden keskittymään, jota myös pidetään polttohautauksena. Haudan paikka oli latomuksen kaakkoispäässä sen keskilinjalla erään kiven alla. Tämä ajoitus antoi tulokseksi 1480 ± 60 BP eli 450 jaa., mikä sijoittuu kansainvaellusaikaan. Laivan keskikohdassa olevasta kuopasta on saatu ajoitettavaksi pyökkihiiltä, jonka ajoitus sijoittui 1110 ± 75 BP eli 840 jaa., mikä sijoittaa sen viikinkiaikaan. Alen kivien rakentamisaika voidaan toistaiseksi rajata aikavälille 600−1000 jaa.


title: Alen kivet

text: Laivalatomuksen käyttötarkoituksesta on esitetty monia oletuksia. Yleensä arvellaan, että Alen kivet olisi päällikön hautamonumentti. Monet pronssikautiset laivalatomukset ovatkin olleet hautoja, mutta suuret viikinkiaikaiset laivalatomukset eivät aina. Jos Alen kivien alla on hauta, sitä ei ole vielä löydetty.


title: Alen kivet

text: Alen kiviä on pidetty myös aurinkokalenterina, koska sen sijoittelu sopii auringon kulun seuraamiseen. Kivien asento voi tosin johtua myös rannikon suunnasta, joka on lähes sama, tai alla olevan harjun suunnasta. Nykytutkimus Ruotsissa yhdistää laivalatomukset moniin muinaisen ympäristön jäännöksiin, ja sen mukaan monumentaaliset laivalatomukset liittyisivät yhteisön kehittyneeseen ja ylhäältä johdettuun uskonnolliseen tai sosiaaliseen kulttiin. Usein latomuksien läheltä löytyy hautaraunioita tai -kumpuja, riimukiviä ja rautakautisen asutuksen jäännöksiä. Paikka saattoi myös toimia päätöksenteko- tai käräjäpaikkana.


title: Alen kivet

text: Vuosina 1987−2005 tehtiin sarja poikkitieteellisiä tutkimuksia projektina nimellä "Ales stenar och Kåsebergaåsen", jonka avulla haettiin Alen kiville kontekstia ympäristönsä piirteistä ja muista muinaislöydöistä. Tämän projektin tuloksia on syvennetty lisätutkimuksilla vuosina 2006−2011.


title: Alen kivet

text: Vuosina 1987−1989 suoritettiin ensimmäinen, perusteellinen arkeologinen tutkimus, jota johti professori Märta Strömberg. Tutkimusta seurasi pitkä kenttätyöjakso vuosina 1989−2005. Tutkimuksen eräs hypoteesi oli astronominen: Curt Roslundin esittämä ajatus laivalatomuksen aurinkokulttiin liittyvästä tarkoituksesta tutkittiin perusteellisesti. Myös latomuksen ajoitus, joka oli oletettu pronssikaudelle tai varhaiselle rautakaudelle, joutui tutkimuksen kohteeksi. Ympäristön runsaat pronssikautiset arkeologiset löydökset vaikuttivat tämän hypoteesin tutkimiseen.


title: Alen kivet

text: Laivalatomuksen ympäristöä tutkittiin vuonna 2006 myös maatutkalla ja magnetometrisillä laitteilla, jolloin paljastui, että restauroinnit olivat vaikuttaneet huomattavasti laivalatomuksen ympäristöön. Monia hautoja tai kiviasetelmia on silloin saatettu tuhota, joten esimerkiksi historiallisissa teksteissä mainitut pienemmät laivalatomukset saattoivat olla todellisia. Lisäksi parikymmenen metrin päässä laivalatomuksesta löytyi halkaisijaltaan 50 metriä suuri ympyränmuotoinen rakenne, jonka keskellä oli 6×12 metriä suuri suorakulmainen rakenne.


title: Alen kivet

text: Aluetta on tutkinut myös Ruotsin muinaismuistotoimikunnasta riippumaton ryhmä, jonka muodostivat amatööritutkija Bob G. Lind, geologi, dosentti Nils-Axel Mörner ja professori Vladislav Diuczko Szczeczinin yliopistosta Puolasta. Ryhmä tutki sekä aurinkokalenterista esitettyä hypoteesia että muita, uusia hypoteeseja. Oletettua kivien kuljetusreittiä rannalta ylös rinnettä laivalatomuksen luo testattiin kaivauksilla, mutta niiden tulos jäi laihaksi. Poljannetta ei löytynyt, ja löydökset liittyivät pronssikauden ja rautakauden taitteen asutukseen.


title: Vesioikeus

text: Vesioikeus oli Suomessa aiemmin toiminut erityistuomioistuin, joka käsitteli sellaiset hakemukset ja valitukset sekä riita-, rikos- ja virka-apuasiat, joiden ratkaiseminen tapahtui vesilain nojalla.


title: Vesioikeus

text: Vesioikeuksia oli kolme: Länsi-Suomen vesioikeus Helsingissä, Itä-Suomen vesioikeus Kuopiossa ja Pohjois-Suomen vesioikeus Oulussa.


title: Vesioikeus

text: Vesioikeuden muodostivat puheenjohtajana vesioikeustuomari sekä muina jäseninä kaksi vesioikeusinsinööriä. Vesioikeuden ratkaisuista voitiin valittaa eräissä tapauksissa suoraan korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja toisissa tapauksissa vesiylioikeuteen.


title: Vesioikeus

text: Vesioikeudet lakkautettiin vuonna 2000, ja niiden tilalle tulivat ympäristölupavirastot.


title: Vesioikeus

text: Love Recordsin vuonna 1970 julkaisemalla luonnonsuojeluaiheisella kokoelmalevyllä "Suojele luontoa ihmisiäkin" on M.A. Nummisen säveltämä kappale "Vesioikeusrock", jonka esittää Rauli Badding Somerjoki. Kappaleen sanat ovat katkelma vesioikeuslaista.


title: Kasumi

text: Kasumi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Brad Thiessen

text: Brad Thiessen (s. 19. maaliskuuta 1986 Aldergrove, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsin organisaatiossa. Hän pelaa lähinnä AHL-joukkue Cleveland Monstersissa.


title: Brad Thiessen

text: Thiessen pelasi vuosina 2003–2006 BCHL-junioriliigaa Penticton Panthersin, Penticton Veesin, Prince George Spruce Kingsin ja Merritt Centennialsin joukkueissa. Vuosina 2006–2009 hän kävi Northeastern Universitya. Thiessen valittiin ensimmäisen yliopistokautensa 2006–2007 päätteeksi Hockey Eastin tulokkaiden tähdistökentälliseen. Viimeisen yliopistokautensa 2008–2009 päätteeksi Thiessen palkittiin koko Hockey Eastin parhaana pelaajana ja valittiin sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Hän oli ehdolla myös koko NCAA:n parhaalle pelaajalle myönnettävän Hobey Baker Awardin voittajaksi, mutta palkinto meni kuitenkin Bostonin yliopiston Matt Gilroylle.


title: Brad Thiessen

text: Thiessen saavutti kaudella 2010–2011 NU:n maalivahtien kausiennätyksiä voitoillaan (25), päästettyjen maalien keskiarvollaan (2.12), torjuntaprosentillaan (93,1%), otteluillaan (41) sekä peliajallaan (2,495:55). Hän saavutti myös yliopiston kaikkien aikojen päästettyjen maalien keskiarvon (2.40), torjuntaprosentin (92,2%) ja nollapelien (9) ennätyksen.


title: Brad Thiessen

text: Huhtikuussa 2009 Thiessen teki kaksivuotisen tulokassopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa. Hän liittyi loppukaudeksi 2008–2009 AHL-joukkue Wilkes-Barre/Scranton Penguinsiin, mutta ei ehtinyt pelata siellä otteluakaan. Joukkueen AHL-kauden päätyttyä Thiessen oli pudotuspeleissä Pittsburghin NHL-joukkueen harjoitusvahvuudessa. Hän ei ollut joukkueen kokoonpanossa yhdessäkään ottelussa, mutta oli Penguinsin mukana juhlimassa Stanley Cup -mestaruutta seitsemännen finaaliottelun päätyttyä joukkueen voittoon.


title: Brad Thiessen

text: Kauden 2009–2010 Thiessen pelasi pääasiassa Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa, jossa hän toimi kakkosmaalivahtina John Currylle pelaten 30 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa. Thiessen valittiin 28. maaliskuuta 2010 AHL:n viikon pelaajaksi. Hän pelasi kauden aikana myös 12 ottelua sarjatasoa alempana ECHL-joukkue Wheeling Nailersin riveissä. Kaudella 2010–2011 Thiessen jakoi AHL:n runkosarjassa tasaisesti vastuuta Curryn kanssa, mutta nousi Penguinsin ykkösmaalivahdiksi ja kantoi joukkueen torjuntavastuun koko kevään 2011 pudotuspelien ajan. Hänet palkittiin koko AHL:n parhaana maalivahtina Aldege "Baz" Bastien Memorial Awardilla ja valittiin liigan ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Thiessen ja Curry palkittiin myös AHL:n parhaan päästettyjen maalien keskiarvon omaavana maalivahtikaksikkona Harry "Hap" Holmes Memorial Awardilla. Thiessen valittiin myös lokakuun 2010 ja helmikuun 2011 AHL:n kuukauden maalivahdiksi sekä 13. helmikuuta 2011 liigan viikon pelaajaksi. Hänet valittiin myös Itäisen konferenssin joukkueen ykkösmaalivahdiksi un, jossa Thiessen ei pelannut kuitenkaan loukkaantumisen takia. Lisäksi hän saavutti Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin yhden kauden voitto- (35) ja nollapeliennätyksen (7).


title: Brad Thiessen

text: Kauden 2010–2011 lopulla Thiessen puki ensimmäistä kertaa Pittsburgh Penguinsin paidan NHL-otteluun, kun hänet kutsuttiin 24. maaliskuuta 2011 paikkaamaan Brent Johnsonin loukkaantumista. Thiessen ei kuitenkaan pelannut ottelussa. Toukokuussa 2011 hän teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen Pittsburgh Penguinsin kanssa. Kaudella 2011–2012 Thiessen debytoi NHL:ssä, jossa hän pelasi viisi ottelua. Thiessen pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 24. helmikuuta 2012 vieraissa Columbus Blue Jacketsia vastaan, jolloin hän torjui Penguinsille 4–2-voiton. Kesäkuussa 2012 Thiessen teki taas vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.


title: Brad Thiessen

text: Thiessen jakoi kaudella 2012–2013 tasaisesti vastuuta Wilkes-Barre/Scranton Penguinsissa Jeff Zatkoffin kanssa. Joukkue eteni AHL:n konferenssifinaaleihin saakka. Thiessen ja Zatkoff palkittiin kauden päätteeksi AHL:n parhaan päästettyjen maalien keskiarvon omaavana maalivahtikaksikkona Harry Holmes Trophylla. Thiessen ei pelannut kauden aikana NHL:ssä.


title: Brad Thiessen

text: Kaudeksi 2013–2014 Thiessen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella SM-liigajoukkue Helsingin IFK:n maalinsuulle. Hänet hankittiin joukkueeseen ykkösmaalivahdiksi, mutta Thiessen kuitenkin haparoi ajoittain ja kauden HIFK:n kolmosmaalivahtina aloittanut Ville Husso nousi joukkueen ykkösmaalivahdiksi. Thiessen jätti HIFK:n marraskuussa 2013 ja lähti hakemaan enemmän peliaikaa muualta. Uusi osoite löytyi saman kuun lopulla AHL-joukkue Norfolk Admiralsista. Heinäkuussa 2014 hän teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen sopimuksen Calgary Flamesin kanssa. Thiessen lähetettiin syksyn 2014 harjoitusleirin päätteeksi AHL-joukkue Adirondack Flamesiin, jossa hän pelasi koko kauden 2014–2015.


title: Marek Mendyk

text: Marek Mendyk (s. 18. maaliskuuta 1961 Głuszyca) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Wrocławin arkkihiippakuntaan Henryk Roman Gulbinowicz 23. toukokuuta 1987, ja hänet inkardinoitiin Legnican hiippakuntaan 25. maaliskuuta 1992.


title: Marek Mendyk

text: Mendyk sai 24. joulukuuta 2008 nimityksen Legnican vihkipiispaksi ja Rusuccurun titulaaripiispaksi. Piispaksi vihkiminen seurasi 31. tammikuuta 2009. Pääkonsekraattorina toimi Stefan Cichy, jota avustivat Marian Gołębiewski ja Stefan Regmunt.


title: Kamikaze (1905)

text: Kamikaze () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1905 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä. Alus myytiin romutettavaksi 1. huhtikuuta 1928.


title: Kamikaze (1905)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1904 hankintoja. Sen köli laskettiin 20. elokuuta 1904, ja alus laskettiin vesille 15. heinäkuuta 1905 nimellä "hävittäjä No. 3". Alus valmistui reilua kuukautta myöhemmin 16. elokuuta.


title: Kamikaze (1905)

text: "Kamikaze" luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, ja se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus palautettiin palvelukseen. Se muutettiin miinanraivaajaksi 1. joulukuuta 1924. Alus poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1928.


title: Johan Alho

text: Johan ”Jonne” Aksel Alho (9. helmikuuta 1907 Helsinki – 14. syyskuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen jalkapalloilija ja jalkapalloerotuomari. Varsinaisen työuransa hän teki työnjohtajana VR:n palveluksessa.


title: Johan Alho

text: Alho edusti aluksi Työväen Urheiluliittoon kuuluvaa helsinkiläistä Töölön Vesaa, jonka joukkueessa hän voitti vuonna 1930. Vuotta myöhemmin Alho valittiin Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkueeseen Wienin työläisolympialaisiin. Kisojen jälkeen hän loikkasi porvarilliseen Helsingin Jalkapalloklubiin yhdessä Valdemar Virtasen ja Kurt Weckströmin kanssa.


title: Johan Alho

text: Alho pelasi Töölön Vesassa myös jääpalloa, jossa hän voitti vuonna 1929.


title: Johan Alho

text: Pelaajauransa jälkeen Alho toimi FIFA-erotuomarina vuosina 1941–1956 ja 1958–1961. Hän tuomitsi yhteensä 11 A-maaottelua, joihin kuului muun muassa Tampereella pelattu Helsingin kesäolympialaisten ensimmäisen kierroksen ottelu Ruotsi–Norja. Alho oli päätuomarina myös vuonna 1959 Suomen Cupin finaalissa.


title: Johan Alho

text: Alho oli kansainvälinen erotuomari myös jääpallossa ja käsipallossa. Hän oli erotuomarina Oslossa järjestetyissä vuoden 1952 talviolympialaisissa, joissa jääpallo oli näytöslajina.


title: Marian Gołębiewski

text: Marian Gołębiewski (s. 22. syyskuuta 1937 Trzebuchów) on puolalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Włocławekin hiippakuntaan Antoni Pawlowski 24. kesäkuuta 1962. Hänet nimitettiin Koszalin-Kołobrzegin hiippakunnan johtoon 20. heinäkuuta 1996, ja piispaksi vihkiminen seurasi 31. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Józef Kowalczyk, jota avustivat Henryk Józef Muszyński ja Marian Przykucki.


title: Marian Gołębiewski

text: Gołębiewski sai 3. huhtikuuta 2004 nimityksen Wrocławin arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 24. huhtikuuta. Hän jäi eläkkeelle 18. toukokuuta 2013.


title: Lääninoikeus

text: Lääninoikeus on aiemmin Suomessa toiminut hallinnollinen tuomioistuin. Myös Ruotsissa oli läänien hallintoon kuulunut toimielin, jonka nimenä oli lääninoikeus ().


title: Lääninoikeus

text: Lääninoikeus (lyhenne LO ) oli Suomessa vuosina 1955–1999 lääninhallitukseen kuulunut hallinnollinen tuomioistuin, joka käsitteli lääninhallitukselle kuuluneet hallinto-oikeudelliset valitusasiat ja muut hallinto-oikeudelliset lainkäyttöasiat. Lääninoikeuksia oli yksi tai useampia jokaisessa lääninhallituksessa. Lääninoikeuden päätöksistä voitiin valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.


title: Lääninoikeus

text: Lääninoikeuden puheenjohtajana toimi maaherra tai lääninneuvos tai lääninkamreeri. Jäseninä olivat lääninasessori sekä esittelijäjäsenenä se lääninhallituksen virkamies, jolle kyseisen asian esittely kuului lääninhallituksessa.


title: Lääninoikeus

text: Koska lääninoikeuden jäsenet olivat tavallisia lääninhallituksen virkamiehiä, he eivät olleet samassa erityisasemassa kuin yleisten tuomioistuinten jäsenet, ja kun lääninoikeus kuului kiinteästi lääninhallituksen eli hallintoviranomaisen organisaatioon, oikeuskirjallisuudessa lääninoikeuksia ei aina pidetty tuomioistuimina vaan osana hallintoa.


title: Lääninoikeus

text: Lääninoikeudet olivat lääninhallituksen osastoja vuoteen 1989 saakka, jolloin niistä muodostettiin riippumattomia hallintotuomioistuimia samalla nimellä. Vuoden 1997 lääniuudistuksen yhteydessä päätettiin lääninoikeuksien lakkauttamisesta. Se tapahtui lopulta kaksi vuotta myöhemmin vuonna 1999 ja 1. marraskuuta 1999 perustettiin hallinto-oikeudet yleisiksi hallintotuomioistuimiksi käsittelemään muutoksenhakuasioita ensimmäisenä oikeusasteena.


title: Lääninoikeus

text: Ennen lääninoikeuksien perustamista hallinnollisia valitusasioita käsittelivät (läänien osalta) alempina oikeusasteina lääninhallitukset. Myös keskusvirastot ja erinäiset muut virastot käsittelivät hallinnollisia valitusasioita. Lääninhallituksen päätöksiin sai hakea muutosta korkeimmalta hallinto-oikeudelta.


title: Lääninoikeus

text: Suomessa olleet lääninoikeudet:


title: Lääninoikeus

text: Myös Ruotsissa toimi vuosina 1979–2010 lääninoikeuksia (), jotka olivat osa läänien hallintoa. Ne muutettiin hallinto-oikeuksiksi vuonna 2010.


title: Pyörähdyskappale

text: Pyörähdyskappale on kolmiulotteinen kappale, jonka voidaan ajatella syntyvän jonkin käyrän rajoittaman tasoalueen pyörähtäessä avaruudessa jonkin kiinteän suoran, akselin ympäri.


title: Pyörähdyskappale

text: Yksinkertaisimpia pyörähdyskappaleita ovat lieriö ja kartio. Lieriö syntyy kahden suoran välisen alueen pyörähtäessä toisen suoran ympäri, kartio taas janan pyörähtäessä sen toisen päätepisteen kautta kulkevan suoran ympäri. Ympyrän pyörähtäessä halkaisijansa ympäri syntyy pyörähdyskappaleena pallo. Jos ympyrä pyörähtää kokonaan sen ulkopuolella olevan suoran ympäri, saadaan renkaan tai munkkirinkelin muotoinen, toruspinnan rajoittama kappale. Ellipsin pyörähtäessä isoakselinsa ympäri syntyy pyörähdysellipsoidi.


title: Pyörähdyskappale

text: Käytännössä pyörähdyskappaleita ovat muodoltaan monet astiat sekä yleensä sorvin avulla valmistetut esineet.


title: Pyörähdyskappale

text: Pyörähdyskappaleet ovat symmetrisiä kaikkien akselin ympäri tehtyjen rotaatioiden suhteen. Niiden poikkileikkaus akselia vastaan kohtisuorilla tasoilla on ympyrä.


title: Pyörähdyskappale

text: Pyörähdyskappaleen rajapinta on pyörähdyspinta.


title: Pyörähdyskappale

text: Mikäli pyörähtävää aluetta rajoittava käyrä voidaan esittää jonkin funktion kuvaajana, voidaan pyörähdyskappaleen tilavuus määrittää integraalilaskennan avulla. Oletetaan, että "f" on välillä [a,b] jatkuva positiivinen funktio ja että pyörähtävää aluetta A rajoittavat käyrä "y = f(x)" sekä suorat "y=0", "x=a" ja "y=b". Tällöin alueen A pyörähtäessä x-akselin ympäri syntyy pyörähdyskappale, johon kuuluvat pisteet (x,y,z) toteuttavat epäyhtälöt


title: Pyörähdyskappale

text: Tämän pyörähdyskappaleen tilavuus on


title: Pyörähdyskappale

text: Jos käyrä "y=f(x)" pyörähtää x-akselin ympäri "(n+1)"-ulotteisessa avaruudessa, on "x"-akseli kohtisuoraan "n"-ulotteista avaruutta vastaan, jolloin jokainen käyrän piste rajaa "n"-ulotteisen pallon tilavuuden. Tämän pyörähdyskappaleen tilavuus on


title: Pyörähdyskappale

text: Missä formula_5 on gammafunktio.


title: Pyörähdyskappale

text: Pyörähtääkseen on kappaleen kunkin pisteen rajattava pallopinta. Tämän pallopinnan ulottuvuudet määräävät ne koordinaattiakselit, jotka ovat kohtisuorassa pyörähdyksen akselia vastaan. Esimerkiksi kun käyrä formula_6 pyörähtää formula_7-avaruudessa x-akselin ympäri, rajaa jokainen sen piste formula_8-tason suuntaisen ympyrän. Tästä seuraa, että n-ulotteisessa avaruudessa pyörähdyksen akselin ei välttämättä ole oltava suora, vaan se voi olla enintään formula_9-ulotteinen. Esimerkiksi formula_10-avaruudessa formula_11-tason ympäri pyörähtävän kappaleen pisteet rajaavat kukin ympyrän formula_12-tasossa.


title: Pavel Posád

text: Pavel Posád (s. 28. kesäkuuta 1953) on tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Brnon hiippakuntaan Josef Vrana 26. kesäkuuta 1977, ja hänet nimitettiin Litoměřicen hiippakunnan johtoon 24. joulukuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. helmikuuta 2004. Pääkonsekraattorina toimi Miloslav Vlk, jota avustivat Jan Graubner ja Josef Koukl.


title: Pavel Posád

text: Posád sai 26. tammikuuta 2008 nimityksen České Budĕjovicen vihkipiispaksi ja Poetoviumin titulaaripiispaksi.


title: Jan Baxant

text: Jan Baxant (s. 8. lokakuuta 1948 Karlovy Vary) on tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Prahan arkkihiippakuntaan František Tomášek 23. kesäkuuta 1973. Hänet nimitettiin Litoměřicen hiippakunnan johtoon 4. lokakuuta 2008, ja piispaksi vihkiminen seurasi 22. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Miloslav Vlk, jota avustivat Diego Causero ja Jirí Padour.


title: Jiří Paďour

text: Jiří Paďour (4. huhtikuuta 1943 Vraclav – 11. joulukuuta 2015 Prachatice) oli tšekkiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin kapusiinien papiksi 21. kesäkuuta 1975 ja nimitettiin Prahan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Ausuccuran titulaaripiispaksi 3. joulukuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. tammikuuta 1997. Pääkonsekraattorina toimi Miloslav Vlk, jota avustivat Giovanni Coppa ja Jaroslav Škarvada.


title: Jiří Paďour

text: Paďour sai 23. helmikuuta 2001 nimityksen České Budĕjovicen koadjuuttoripiispaksi, ja 25. syyskuuta 2002 hänestä tuli sen piispa. Hän erosi tehtävästä 1. maaliskuuta 2014.


title: Luiz Henrique da Silva Brito

text: Luiz Henrique da Silva Brito (s. 19. toukokuuta 1967 São Gonçalo) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Camposin hiippakuntaan João Corso 14. joulukuuta 1991. Hänet nimitettiin São Sebastião do Rio de Janeiron arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Zallatan titulaaripiispaksi 29. helmikuuta 2012, ja piispaksi vihkiminen seurasi 12. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Orani João Tempesta, jota avustivat Roberto Francisco Ferrería Paz ja Roberto Gomes Guimarães.


title: José Luis Astigarraga Lizarralde

text: José Luis Astigarraga Lizarralde (4. toukokuuta 1940 Azkoitia – 20. tammikuuta 2017) oli Perussa toiminut Espanjan puoleisesta Baskimaasta kotoisin ollut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin passionistien papiksi 1. helmikuuta 1964 ja nimitettiin Yurimaguasin apostolisen vikariaatin johtoon sekä Bulelianan titulaaripiispaksi 26. marraskuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. helmikuuta 1992. Pääkonsekraattorina toimi Luigi Dossena, jota avustivat Venancio Celestino Orbe Uriarte ja Miguel Irizar Campos.


title: Peter Parapullil

text: Peter Parapullil (s. 2. joulukuuta 1949 Perumanoor) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Jhansin hiippakuntaan 29. helmikuuta 1976 ja nimitettiin sen johtoon 31. lokakuuta 2012. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 2013. Pääkonsekraattorina toimi Salvatore Pennacchio, jota avustivat Albert D'Souza ja Frederick D'Souza.


title: Manfred Melzer

text: Manfred Melzer (28. helmikuuta 1944 Solingen – 9. elokuuta 2018) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Kölnin arkkihiippakuntaan 1. helmikuuta 1972 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Carinolan titulaaripiispaksi 9. kesäkuuta 1995. Piispaksi vihkiminen seurasi 10. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joachim Meisner, jota avustivat Klaus Dick ja Josef Plöger.


title: José Ronaldo Ribeiro

text: José Ronaldo Ribeiro (s. 28. helmikuuta 1957 Uberaba) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Brasílian arkkihiippakuntaan 5. toukokuuta 1985 ja nimitettiin Janaúban hiippakunnan johtoon 6. kesäkuuta 2007. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi João Bráz de Aviz, jota avustivat José Freire Falcão ja Raymundo Damasceno Assis. Ribeiro asetettiin virkaansa 25. elokuuta.


title: Frank Joseph Rodimer

text: Frank Joseph Rodimer (25. lokakuuta 1927 Rockaway – 6. joulukuuta 2018) oli yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi newjerseyläiseen Patersonin hiippakuntaan 19. toukokuuta 1951 ja nimitettiin sen johtoon 5. joulukuuta 1977. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. helmikuuta 1978. Pääkonsekraattorina toimi Peter Leo Gerety, jota avustivat Joseph Louis Bernardin ja Peter Poreku Dery.


title: Frank Joseph Rodimer

text: Rodimer jäi eläkkeelle 1. kesäkuuta 2004.


title: Puutavaran mittaus

text: Puutavaraa voidaan mitata tilavuuden, massan tai kappalemäärän mukaan.


title: Puutavaran mittaus

text: Puutavaran tilavuusyksikkönä käytetään nykyään yleensä kuutiometriä, kuten muunkin tilavuuden yksikkönä. Historiallisesti on ollut käytössä monia muitakin yksiköitä.


title: Puutavaran mittaus

text: Varsinkin pyöreää puutavaraa mitattaessa on otettava huomioon, että pinottujen puunrunkojen väliin jää aina ilmaa, minkä vuoksi pinossa olevan puuaineen todellinen tilavuus on aina pienempi kuin pinon kokonaistilavuus. Tämän vuoksi puutavaran tilavuus voidaan ilmoittaa joko kiinto-, pino- tai irtomittana, ja sen mukaisesti puhutaan kiinto-, pino- tai irtokuutiometreistä. Nykyään on pyrkimyksenä siirtyminen kiintomitan käyttöön kaikissa pyöreänkin puutavaran lajeissa. Suurten ja arvokkaiden tukkien mittauksessa pyritään mahdollisimman tarkkaan tukkikohtaiseen kiintomittaan.


title: Puutavaran mittaus

text: Puutavaran kiintomitta eli tilavuus "kiintokuutiometreinä" (lyhenne k-m; tarkoittaa siinä olevan puuaineen todellista tilavuutta, kuorellisena tai kuorettomana. Periaatteessa se siis tarkoittaa kuutiometrin kokoista täyttä puuta ilman pino- tai irtokuutioon jääviä rakoja. Yksittäisille tukeille se voidaan määrittää sen paksuuden perusteella olettamalla sen olevan poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoinen, tai myös upotusmittarilla. Pinotun puun kiintomitta voidaan määrätä sen pinomitan avulla muuntokertoimen avulla taikka upotusmittarilla.


title: Puutavaran mittaus

text: Käytännössä kiinto-, pino- ja irtokuutiometreille käytetään seuraavia muuntokertoimia:


title: Puutavaran mittaus

text: Halkoja mitattaessa kuutiometristä käytetään Suomessa vanhastaan nimitystä motti. Monissa muissa maissa vastaava termi on stere. Neljä mottia on yksi syli. Ennen metrijärjestelmään siirtymistä käytettiin ns. "vanhaa syliä", joka kuitenkin oli eri suuruinen eri puulajeille.


title: Puutavaran mittaus

text: Varsinkin laivauksessa on puutavaran mittayksikkönä vanhastaan käytetty myös standarttia. Tavallisimmin käytetty "Pietarin standartti" sahattua puutavaraa oli 165 englantilaista kuutiojalkaa eli 4,67203 m. Yksi standartti veistettyä puutavaraa sen sijaan oli 150 kuutiojalkaa eli 4,24730 m ja pyöreää puutavaraa 120 kuutiojalkaa eli 3,398 m3. Kaivos- ja ratapölkkyjen mittaamisessa käytettiin myös niin sanottua Gööteporin standarttia, joka käsitti puutavaraa 180 englantilaista kuutiojalkaa eli 5,097 pinokuutiometriä.


title: Puutavaran mittaus

text: Metsästä hakattuja tukkeja on mitattu ottamalla pituusmitta ja latvapään halkaisijamitta, joista on saatu kuutiomäärä puulajeittaisten taulukoiden avulla, joita on ollut eri maantieteellisille alueille. Etenkin paperipuuta on mitattu kehysmitoilla pinossa. Nykyään hakkuukoneissa on tukin pituuden ja profiilin mittaus, joista kone laskee kuutiomäärän. Kuljettaja syöttää koneelle rungon puulajin ja tukin laadun.


title: Samjhauta Expressin pommitus

text: Samjhauta Expressin pommitus 18. helmikuuta 2007 oli terrori-isku Panipatissa noin 80 kilometriä Delhistä pohjoiseen. Kaksi junavaunua syttyi tuleen räjähdyksen voimasta, joka surmasi ainakin 65 ihmistä.


title: Samjhauta Expressin pommitus

text: Pakistanin ulkoministeri Khurshid Kasurin oli määrä tavata Intian valtionjohto seuraavana päivänä. Hän ei muuttanut suunnitelmiaan.


title: Jan Graubner

text: Jan Graubner (s. 29. elokuuta 1948 Brno) on tšekkiläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 23. kesäkuuta 1973 ja nimitettiin Olomoucin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Tagarian titulaaripiispaksi 17. maaliskuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi František Vaňák, jota avustivat Vojtěch Cikrle ja Karel Otčenášek.


title: Jan Graubner

text: Graubner sai 28. syyskuuta 1992 nimityksen Olomoucin arkkipiispaksi.


title: Jan Graubner

text: Graubneria on syytetty seksuaalisen hyväksikäytön peittelystä isä František Mertan tapauksessa.


title: Jaana Niemelä

text: Jaana Marketta Niemelä (o.s. Ahonen, s. 1. kesäkuuta 1972 Nurmes) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Oulun NMKY:n Urheilijoita. Aikaisemmin hän on edustanut Turun Weikkoja, Oulun Pyrintöä ja Nurmeksen Seppoja. Kalevan kisoista Niemelä on voittanut vuonna 2008 hopeaa ja vuonna 2006 pronssia 10 000 metrin juoksusta. Lisäksi hän voitti maastojuoksun SM-kisoista hopeaa ja pronssia 6 kilometrin matkalta. Maastojuoksun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2006 Niemelä oli 42.


title: Jaakko Kero

text: Jaakko Olavi Kero (s. 3. syyskuuta 1972 Turku) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Jukka Kero. Kalevan kisoista Kero on voittanut kaksi kultaa, neljä hopeaa ja pronssin maratonjuoksussa. Lisäksi hän on edustanut Suomea yleisurheilun EM-kisoissa vuonna 2006.


title: Lena Lotzen

text: Lena Lotzen (s. 11. syyskuuta 1993 Würzburg) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Saksan naisten maajoukkueessa 25 maaottelua vuosina 2012–2015 ja tehnyt niissä neljä maalia.


title: Lena Lotzen

text: Lotzen esiintyi ensimmäisen kerran Saksan naisten maajoukkueessa helmikuussa 2012. Hän voitti alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2011. Hän pelasi alle 17-vuotiaiden MM-kisoissa 2010 ja saavutti MM-hopeaa alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2012. Hän pelasi ensimmäisen kerran naisten arvokisoissa vuoden 2013 EM-kisoissa, jossa Saksa voitti mestaruuden. MM-kilpailuissa 2015 hän pelasi yhden ottelun kokonaan ja pääsi vaihtopelaajana kentälle kahdessa ottelussa.


title: Lena Lotzen

text: Seuratasolla Lotzen edustaa Bayern Müncheniä. Hänen juniorivuosiensa seuroja olivat TG Höchberg ja JFG Kreis Würzburg Süd-West.


title: Este (suku)

text: Este on vanha italialainen aatelissuku, jonka hovit olivat renessanssin aikana merkittäviä taiteen keskuksia. Suku hallitsi Ferraraa lyhyin katkoksin vuosina 1200-luvulta vuoteen 1598 sekä Modenaa ja Reggiota vuosina 1289–1796.


title: Este (suku)

text: Saksalainen Welfin hallitsijasuku ja siihen kuuluva Hannover-suku ovat alkuperältään osa Este-sukua.


title: Este (suku)

text: Este-suku polveutuu Obertenghin suvusta, joka hallitsi 900-luvulla rajakreiveinä Pohjois-Italian Lunigianaa, Genovaa ja Milanoa. Suku sai nimensä Padovan lähellä sijaitsevasta Esten kaupungista, joka kuului erään Oberthenghien haaran läänityksiin. Esten dynastian perustajana pidetään Milanon varakreivi Albert Azzo II:ta (k. 1097). Hänen vanhin poikansa Welf IV (k. 1101) peri myöhemmin Saksassa sijainneen Baijerin herttuakunnan ja on siten Welfin hallitsijasuvun kantaisä, mutta Milanon varakreivin arvo periytyi Albert Azzo II:n nuorimmalle pojalle Fulco I:lle (k. 1136), josta Esten suvun päähaara polveutuu. Keskimmäinen poika Hugo V hallitsi Mainen kreivikuntaa Ranskassa, mutta ei jättänyt jälkeensä dynastiaa. Suvun mahti alkoi kasvaa, kun Fulco I:n pojanpojan pojanpoika Azzo VII vuonna 1240 liittoutui guelfien kanssa Italian valtataistelussa. Azzo VII:n seuraaja Obizzo II (k. 1293) nimettiin vuonna 1264 elinikäiseksi Ferraran herraksi () ja hän sai valtaansa myös Modenan vuonna 1288 ja Reggion vuonna 1289. Ferraran herra Niccolò II rakennutti Ferraraan 1300-luvun lopulla Castello Estensen eli Esten linnan ja hänen veljensä Albert V (k. 1393) perusti vuonna 1391 Ferraran yliopiston. Seuraava hallitsija Niccolò III (k. 1441) isännöi vuonna 1438 Ferraran kirkolliskokousta ja hänen poikansa Leonello (k. 1450) tunnettiin merkittävänä taiteiden suosijana.


title: Este (suku)

text: Leonelloa seurasi Ferraran herrana hänen veljensä Borso (k. 1471), joka sai vuonna 1452 keisari Fredrik III:lta Modenan ja Reggion herttuan sekä vuonna 1471 paavi Paavali II:lta Ferraran herttuan arvon. Borson seuraajaksi tullut kolmas veli Ercole I (k. 1505) jatkoi taiteiden suosimista ja toimi muun muassa runoilija Matteo Boiardon mesenaattina. Ercole I:n poika Alfonso I (k. 1534) oli merkittävä sotapäällikkö Cambrain liigan sodassa Venetsiaa vastaan. Alfonson riitaannuttua paavinistuimen kanssa paavi Julius II riisti häneltä vuonna 1510 Modenan ja vuonna 1512 Reggion herttuakunnat ja seuraavat paavit Leo X ja Klemens VII yrittivät viedä häneltä Ferrarankin, mutta hän sai keisari Kaarle V:n tuella menettämänsä alueet takaisin vuoden 1527 Rooman ryöstön jälkeen. Alfonso I:n pojanpoika Alfonso II kuoli vuonna 1597 lapsettomana ja määräsi perillisekseen serkkunsa Cesaren. Paavi Klemens VIII ei tunnustanut Cesarea ja liitti vuonna 1598 Ferraran herttuakunnan suoraan omaan hallintaansa.


title: Este (suku)

text: Ferraran menettämisen jälkeen Cesare d’Esten sukulinja hallitsi vielä keisarikuntaan kuulunutta Modenan ja Reggion herttuakuntaa. Myöhemmistä herttuoista merkittävimmät olivat kolmikymmenvuotiseen sotaan osallistunut Frans I (hallitsi 1629–1658) ja keisarikunnan politiikkaan vaikuttanut Rinaldo (hallitsi 1694–1737). Suvun viimeinen herttua Ercole III joutui pakenemaan vuonna 1796 Ranskan miehitystä ja menetti herttuakuntansa vuoden 1797 Campo Formion rauhassa. Esten suku sammui mieslinjalta Ercole III:n kuoltua maanpaossa ilman poikia vuonna 1803. Suvun viimeinen hallitsija oli Ercole III:n tytär Maria Beatrice, joka peri äitinsä Maria Teresa Cybo-Malaspinan kautta Massan ja Carraran herttuakunnan ja hallitsi sitä herttuattarena vuosina 1790–1796 ja 1815–1829.


title: Este (suku)

text: Maria Beatricen ja Habsburg-sukuisen arkkiherttua Ferdinandin jälkeläiset muodostivat niin sanotun Habsburg-Esten eli ”Itävalta-Esten” () suvun, joka hallitsi Modenaa Napoleonin sotien jälkeen vuosina 1814–1859. Tämäkin suku sammui mieslinjalta Modenan viimeisen herttuan Frans V:n kuoltua maanpaossa vuonna 1875.


title: Borniitti

text: Borniitti (CuFeS) eli kirjava kuparikiisu on tärkeä kuparimalmin kupari-rautasulfidi. Se on nimetty itävaltalaisen mineralogi I. von Bornin mukaan.


title: Borniitti

text: Borniitti löydettiin vuonna 1725, ja se nimettiin vuonna 1845.


title: Henri Estienne

text: Henri Estienne voi tarkoittaa kahta ranskalaista kirjanpainajaa:


title: Estienne

text: Estienne, Étienne, () oli merkittävä ranskalainen kirjanpainajasuku. Sen edustajista Henri Estienne vanhempi (noin 1470–1520) perusti vuonna 1501 Pariisiin kirjapainon.


title: Estienne

text: Henri Estiennen poika oli Robert Estienne (1503–1559), joka julkaisi "Raamattua" usealla kielellä. Hän julkaisi myös itse kirjoittaman sanakirjan "Thesaurus linguae Latinae" (1531). Hän siirtyi sittemmin Geneveen, jossa hän julkaisi Calvinin teoksia.


title: Estienne

text: Robert Estiennen poika oli Henri Estienne nuorempi (1531–1598), joka laati sanakirjan "Thesaurus linguae Graecae" (1572).


title: Józef Kupny

text: Józef Piotr Kupny (s. 23. helmikuuta 1956) on puolalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Herbert Bednorz vihki hänet Katowicen hiippakuntaan diakoniksi 28. helmikuuta 1982 ja papiksi 31. maaliskuuta 1983. Hänet nimitettiin Katowicen vihkipiispaksi sekä Vanarionan titulaaripiispaksi 21. joulukuuta 2005, ja piispaksi vihkiminen seurasi 4. helmikuuta 2006. Pääkonsekraattorina toimi Damian Zimoń, jota avustivat Wiktor Paweł Skworc ja Stefan Cichy.


title: Józef Kupny

text: Kupny sai 18. toukokuuta 2013 nimityksen Wrocławin arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 16. kesäkuuta.


title: Étienne

text: Étienne viittaa seuraaviin


title: Herbert Bednorz

text: Herbert Bednorz (22. syyskuuta 1908 Gliwice – 12. huhtikuuta 1989) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Stanisław Adamski 22. kesäkuuta 1932. Hänet nimitettiin Katowicen hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi sekä Bulla Regian titulaaripiispaksi 4. toukokuuta 1950, ja piispaksi vihkiminen seurasi 24. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Adamski, jota avustivat Juliusz Bieniek ja Teodoro Kubina. Bednorz osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Herbert Bednorz

text: Bednorzista tuli 12. marraskuuta 1967 Katowicen piispa. Hän jäi eläkkeelle 3. kesäkuuta 1985.


title: Stefan Cichy

text: Stefan Cichy (s. 30. maaliskuuta 1939 Przyszowice) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Katowicen hiippakuntaan Herbert Bednorz 23. kesäkuuta 1963. Hänet nimitettiin Katowicen vihkipiispaksi sekä Bonustan titulaaripiispaksi 26. elokuuta 1998, ja piispaksi vihkiminen seurasi 12. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Damian Zimoń, jota avustivat Stanisław Szymecki ja Wiktor Paweł Skworc.


title: Stefan Cichy

text: Cichy sai 19. maaliskuuta 2005 nimityksen Legnican piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 30. huhtikuuta.


title: Etholén

text: Etholén tai Etholen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Jan Gurda

text: Jan Gurda (24. maaliskuuta 1920 Książnice Wielkie – 16. tammikuuta 1993) oli puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Kielcen hiippakuntaan Czeslaw Kaczmarek 2. huhtikuuta 1949, ja hänet nimitettiin Kielcen vihkipiispaksi sekä Thasbaltan titulaaripiispaksi 7. tammikuuta 1972. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. helmikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jan Jaroszewicz, jota avustivat Piotr Kałwa ja Jerzy Karol Ablewicz.


title: Jan Gurda

text: Gurda kuoli 72-vuotiaana virassa.


title: Wiktor Skworc

text: Wiktor Paweł Skworc (s. 19. toukokuuta 1948 Ruda Śląska) on puolalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Katowicen hiippakuntaan Herbert Bednorz 19. huhtikuuta 1973. Hänet nimitettiin Tarnówin hiippakunnan johtoon 13. joulukuuta 1997, ja piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1998. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Jorge María Mejía.


title: Wiktor Skworc

text: Skworc sai 29. lokakuuta 2011 nimityksen Katowicen arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 26. marraskuuta.


title: Minna Myllykoski

text: Minna Kristiina Myllykoski (s. 20. kesäkuuta 1982 Ylistaro) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Lapuan Virkiää ja hänen valmentajanaan toimii Henry Leppäaho. Kalevan kisoista Myllykoski on voittanut hopeaa ja pronssia sekä 5 000 metrin juoksusta että 10 000 metrin juoksusta. Lisäksi hän on saavuttanut SM-kultaa puolimaratonilla sekä SM-hopeaa maastojuoksussa 6 kilometrin matkalta.


title: Wiesław Lechowicz

text: Wiesław Lechowicz (s. 22. joulukuuta 1962 Dąbrowa Tarnowska) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Tarnówin hiippakuntaan Jerzy Karol Ablewicz 24. toukokuuta 1987. Hänet nimitettiin Tarnówin vihkipiispaksi sekä Lambiridin titulaaripiispaksi 22. joulukuuta 2007, ja piispaksi vihkiminen seurasi 16. helmikuuta 2008. Pääkonsekraattorina toimi Wiktor Paweł Skworc, jota avustivat Stanisław Dziwisz ja Józef Kowalczyk.


title: Helmi Leppänen

text: Helmi Tuulikki Leppänen (s. 20. tammikuuta 1981 Kerava) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Keravan Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Jorma Hyttinen. Kalevan kisoista Leppänen on voittanut kuulantyönnössä hopeaa ja kaksi pronssia. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa kuulantyönnön pronssia.


title: Comtat Venaissin

text: Comtat Venaissin on entinen maakunta Provencessa Avignonin ympäristössä. Sen muinainen pääkaupunki oli Carpentras. Alue kuului Kirkkovaltiolle vuosina 1274-1791, jolloin siellä sijainneessa Avignonissa eli seitsemän paavia ja kaksi vastapaavia. Alue liitettiin Ranskaan vallankumouksen yhteydessä vuonna 1791. Comtat’n oli hedelmällistä seutua jota kasteltiin Durancejoen vedellä. Aluetta tosin kiusasi usein puhaltava mistraali, jota estämään istutettiin sypressiaitoja.


title: Erkki Euranto

text: Erkki Kaarlo Euranto (vuoteen 1935 "Engman", 16. marraskuuta 1926 – 25. lokakuuta 1993) oli suomalainen kemisti. Hän oli vuosina 1971–1991 Turun yliopiston orgaanisen kemian professori. Hän tutki erityisesti reaktiokinetiikkaa ja synteettistä orgaanista kemiaa.


title: Mari Fasting

text: Mari Fasting (s. 1. maaliskuuta 1985) on norjalainen suunnistuksen maailmanmestari.


title: Mari Fasting

text: Fasting voitti nuorten MM-kilpailuissa 2005 pitkän matkan ja viestin maailmanmestaruuden. Aikuisten sarjassa hän saavutti viestissä pronssia Lausannen MM-kilpailuissa 2012 ja voitti viestissä kultaa toisen osuuden juoksijana Sotkamon MM-kilpailuissa 2013. Hän sijoittui MM-kilpailujen keskimatkalla kuudenneksi jo Aarhusissa 2006 mutta ensimmäisen henkilökohtaisen MM-mitalinsa hän sai vasta Invernessissä 2015, jolloin hän sai viestin lisäksi pitkältä matkalta hopeaa.


title: Mari Fasting

text: Seuratasolla Fasting edustaa Halden SK:ta, jonka joukkueessa hän voitti Venlojen viestin 2012 ja 2016.


title: Reeth Abraham

text: Reeth Abraham on intialainen pituushyppääjä. Hän on pituushypyn ja kolmiloikan Intian mestari. Hän voitti Arjuna -palkinnon vuonna 1997.


title: Fabergé

text: Fabergé oli pietarilainen kultaseppäsuku, joka aloitti toimintansa 1800-luvun alussa. Suvun kultasepät valmisti muun muassa Venäjän hoville ylellisyysesineitä. Suku oli alkujaan ranskalainen hugenottisuku.


title: Ilaria Mauro

text: Ilaria Mauro (s. 22. toukokuuta 1988 Gemona del Friuli) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Italian naisten maajoukkueessa vuoden 2013 EM-kisoissa ja teki voittomaalin alkulohko-ottelussa Tanskaa vastaan.


title: Ilaria Mauro

text: Mauro edustaa seuratasolla UPC Tavagnaccoa.


title: Anthony Buckeridge

text: Anthony Buckeridge (20. kesäkuuta 1912 – 28. kesäkuuta 2004) oli brittiläinen kirjailija, joka tunnetaan erityisesti humoristisesta lastenkirjasarjastaan Jennings. Sen 25 teoksesta 11 julkaistiin suomeksi vuosina 1965–1971. Toinen Buckeridgen lastenkirjasarja on suomentamaton Rex Milligan.


title: Anthony Buckeridge

text: Buckeridge syntyi Lontoossa, mutta pankinjohtajaisänsä kuoltua ensimmäisessä maailmansodassa hän muutti äitinsä kanssa isovanhempiensa kotiin Ross-on-Wyessä. Sodan jälkeen äiti ja poika palasivat Lontooseen, missä nuori Anthony kiinnostui teatterista ja kirjoittamisesta. Saamansa apurahan turvin poika pääsi Seaford Collegen sisäoppilaitokseen Sussexissa, ja kouluaikojen sattumuksista tuli keskeinen kimmoke hänen kirjailijanuralleen.


title: Anthony Buckeridge

text: Kouluvuosien jälkeen Buckeridge työskenteli jonkin aikaa samassa pankissa kuin isänsä aiemmin, mutta suuntautui sitten näyttelijäksi ja esiintyi muun muassa pienessä roolissa Anthony Asquithin elokuvassa "Tell England" (1931).


title: Anthony Buckeridge

text:
Buckeridge avioitui Sylvia Brownin kanssa ja alkoi opiskella University College London -oppilaitoksessa, jossa meni mukaan sosialistiseen ja pasifistiseen toimintaan. Hänen valmistumisensa jäi kiinni latinan tentistä, ja perhettä elättääkseen Buckeridge otti vastaan
opettajan tehtäviä Suffolkista ja Northamptonshirestä.


title: Anthony Buckeridge

text: Toisen maailmansodan aikana Buckeridge toimi palomiehenä ja kirjoitti näytelmiä, kunnes palasi opettajan työhön. 1940-luvun lopulla hän alkoi kirjoittaa hauskoja sisäoppilaitostarinoitaan kuunnelmiksi BBC:n lastenohjelmia varten, kunnes 1950-luvun alussa alkoi tehdä niistä Jennings-romaaneja.


title: Anthony Buckeridge

text: Vuonna 1962 hän tapasi toisen vaimonsa Eileen Selbyn, jonka kanssa sai kolmannen lapsensa. He asuivat Lewesin liepeillä, missä Buckeridge jatkoi kirjailijantyötään ja esiintyi pienissä rooleissa Glyndebournen oopperajuhlilla.


title: Anthony Buckeridge

text: Buckeridge sai OBE-arvon vuonna 2003.


title: Kompastuskivet

text: Kompastuskivet () ovat berliiniläissyntyisen taiteilijan Gunter Demnigin aloitteellisuudesta syntynyt projekti, jolla muistellaan henkilöitä, jotka kansallissosialismin valtakaudella murhattiin, kuljetettiin tuhoamisleirille, ajettiin itsemurhaan tai jotka muulla tavoin joutuivat tuolloin ennenaikaiseen kuolemaansa.


title: Kompastuskivet

text: Kompastuskivet ovat kuution muotoisia betonikiviä, joiden sivun pituus on kymmenen senttimetriä ja joiden yläpinnassa on messinkiselle levylle painettuna muistettavaa henkilöä yksilöllisesti kuvaava teksti. Tekstissä on tyypillisesti henkilön nimi, syntymäaika ja lyhyesti tietoja hänen kuolemaansa johtaneista tapahtumista ja niiden ajoista.


title: Kompastuskivet

text: Kivet asennetaan upottaen katukiveykseen, siten että messinkinen pinta on kadunpinnan tasossa. Kompastuskivet pyritään sijoittamaan kadulle sen talon eteen, jossa uhrin tiedetään viimeksi asuneen vapaasti valitsemassaan asuinpaikassa ja kiven teksti alkaa sanoilla: ”Täällä asui…”. Gunter Demnig siteeraa Talmudia sanoessaan: "Ihminen on vasta sitten unohdettu, kun hänen nimeään ei muisteta." Kompastuskivet pitävät yllä paikalla eläneiden muistoa.


title: Kompastuskivet

text: Vuonna 1990 taiteilija Gunter Demnig käsitteli taiteellisesti viisikymmentä vuotta aiemmin tapahtunutta noin 1000 romanin poiskuljetusta Kölnistä vetämällä eräänlaisella pyöritettävällä painokoneella jälkiä kaupungin lävitse kuvaten jäljillä uhrien kuljetusreittejä.


title: Kompastuskivet

text: Ensimmäisen kirjoitetulla messinkilevyllä varustetun kiven Demnig asensi 16. joulukuuta 1992 katukiveykseen Kölnin raatihuoneen eteen, siten muistaen tasan 50 vuotta aiemmin tapahtunutta Heinrich Himmlerin ns. Auschwitz-käskyä (saks. Auschwitz-Erlass), joka johti järjestelmällisiin romanien poiskuljetuksiin. Kiveen oli kirjoitettu tuon käskyn ensimmäiset rivit. Demnig otti osaa tällä taiteellisella teollaan myös tuolloin ajankohtaiseen keskusteluun Jugoslaviasta paenneiden romanien turvapaikkaoikeudesta.


title: Kompastuskivet

text: Laajentaakseen uhrien muistamista huomioiden kaikki vainotut ryhmät, Demnig kehitti seuraavina vuosina Kompastuskivet-projektin. Aluksi projekti oli teoreettinen konsepti julkaisua "Größenwahn – Kunstprojekte für Europa" (”Suuruudenhulluus – taideprojekteja Euroopalle”) varten. Julkaisussa Demnig esitti välttämättömänä saada koko Eurooppaan kuusi miljoonaa kompastuskiveä. Eräs pappi halusi asentaa ainakin joitain kiviä tukeakseen hanketta ja siten vuonna 1994 kölniläisen luterilaisen Pyhän Antoniuksen kirkon eteen asennettiin 250 kompastuskiveä. Demnig asensi koemielessä 4.1.1995 lisää kiviä Kölnin ilman mitään viranomaislupia.


title: Kompastuskivet

text: Toukokuussa 1996 Demnig osallistui Berliinin Kreuzbergissä NGBK-yhteisön (saks. Neue Gesellschaft für Bildende Kunst, suom. kuvataiteen uusi yhteisö) Auschwitzia tutkivaan taidenäyttelyyn ja asensi sikäläiselle Oranienstraße-kadulle ilman viranomaislupia 51 kiveä. Viranomaisluvin asensi hän ensi kerran 19.7.1997 kaksi kiveä Itävallassa kunnassa Sankt Georgen bei Salzburg. Saksassa hän saattoi asentaa vasta vuonna 2000 viranomaisluvilla lisää kompastuskiviä Kölniin. Seuraavina vuosina projekti on edistynyt enenevästi muiden vapaaehtoistoimijoiden voimin ja jo nyt kompastuskivet ovat maailman suurin hajautettu muistomerkki.


title: Kompastuskivet

text: Demnigin tarkoituksena on muun muassa antaa kansallissosialismin uhreille, jotka keskitysleirillä alennettiin pelkiksi numeroiksi, takaisin heidän oma yksilöllinen nimensä. Pään alas painaminen, joka on tarpeen kadulle asennetun kompastuskiven tekstin lukemiseksi, on myös symbolinen kumarrus uhrien edessä. Tämän lisäksi kompastuskivet merkitsevät rikospaikkoja usein tiheästi asutuilla alueilla kyseenalaistaen joidenkin aikalaistodistajien väitteet suojelusta tai täydellisestä tietämättömyydestä uhrien poiskuljetuksista. Demnig on kritisoinut keskitettyjä muistomerkkejä, jotka hänen mukaansa eivät ole tarpeeksi näkyviä julkisuudessa. Muistomerkille viedään kunnioituksesta kerran vuodessa seppele, ”mutta muut voivat yksinkertaisesti kiertää muistomerkit”. Tavoitteena on tuoda uhrien nimet takaisin heidän elinpaikoilleen.


title: Kompastuskivet

text: Lokakuuhun 2016 mennessä on Gunter Demnigin projektin vaikutuksesta asennettu yli 60 000 kompastuskiveä yli 1400 paikkakunnalla Saksassa (yli 650 paikassa), Hollannissa, Belgiassa, Italiassa, Norjassa, Itävallassa, Puolassa, Slovakiassa, Tšekissä, Ukrainassa ja Unkarissa.


title: Kompastuskivet

text:
Toukokuun 13. päivänä 2013 asennettiin ensimmäiset neljä kompastuskiveä kroatialaiseen kaupunkiin Rijekaan. Järjestyksessä 40 000. kivi asennettiin 3.7.2013 Hollantiin.
Kompastuskiviä on suunnitteilla 2017 myös Valko-Venäjälle, Liettuaan ja Makedoniaan. Kompastuskivet-projektin sivusto ylläpitää tietoja tulevista tapahtumista.


title: Kompastuskivet

text: Helsingin Sanomat kirjoitti 6.10.2016 lehden Kulttuurisvuillaan pääjuttunaan Kompastuskivistä otsikolla Älkää unohtako meitä". Saman artikkelin Poiminta-osiossa ehdotettiin lehden toimesta Demnigille jos hän tulisi Suomeen asentamaan kompastuskiviä. Selvittelyiden jälkeen hän lupasi saapua vuonna 2018 Helsinkiin asentamaan muutaman muistokiven.


title: Kompastuskivet

text: Suomen ensimmäiset kompastuskivet muurattiin Helsinkiin Munkkiniemen Puistotielle kesäkuussa 2018. Gunter Demnig saapui valamaan kolme laattaa, joilla muistetaan Kollmannien perhettä. Heidät luovutettiin marraskuussa 1942 ja vietiin Tallinnan kautta Auschwitziin.


title: Les Braid

text: William Leslie Braid (15. syyskuuta 1937, Liverpool, Englanti – 31. heinäkuuta 2005) oli brittiläinen muusikko ja yksi merseybeat-yhtye The Swinging Blue Jeansin alkuperäisjäsenistä.


title: Les Braid

text: Braid syntyi Liverpoolissa ja opiskeli Formbyn lukiossa. Hän oli taitava pianisti ja liittyi vuonna 1958 paikalliseen skiffle-yhtyeeseen. Vuonna 1959 hän liittyi basistiksi The Blue Genes -yhtyeeseen, joka myöhemmin muutti nimensä The Swinging Blue Jeansiksi ja saavutti listoilla suosiota mm. kappaleillaan Hippy Hippy Shake, Good Golly Miss Molly ja You're No Good.


title: Les Braid

text: Braid jätti The Swinging Blue Jeansin alkuvuodesta 2005, jolloin hänellä todettiin parantumaton keuhkosyöpä. Hän kuoli myöhemmin samana vuonna.


title: Agathon Fabergé

text: Agathon Fabergé (7. helmikuuta 1876 Pietari – 10. lokakuuta 1951 Suomi) oli venäläissyntyinen kultaseppä, joka muutti Suomeen 1927. Hänet tunnetaan myös filatelistina. Hän kokosi suuren kokoelman suomalaisia postimerkkejä mutta se joutui vääriin käsiin ja huutokauppaan Lontooseen 1940.


title: Agathon Fabergé

text: Agathon Fabergé syntyi Pietarissa 7.2.1876. Hänen isänsä oli maailmankuulu kultaseppä Peter Carl Fabergé. Agathon oli perheen toiseksi vanhin lapsi.


title: Agathon Fabergé

text: Kouluttauduttuaan jalokivisepäksi Agathon Fabergé aloitti työskentelyn isänsä liikkeessä vuonna 1895. Monia kieliä hallinnut Agathon osallistui erityisesti yhtiön markkinointitehtäviin. Ansaitsemallaan omaisuudella hän rakennutti itselleen ylellisen datšan, jonne hän ryhtyi kokoamaan antiikkikokoelmaa, josta vuosien kuluessa muodostui erittäin merkittävä. Siihen kuului lopulta muun muassa 400 mattoa, 300 buddha-patsasta, maalauksia, kirjoja, huonekaluja, soittimia ja jalokiviä. Kokoelmaan kuului myös hyvin merkittävä postimerkkikokoelma. Mittavan kokoelmansa takia Fabergén datša tunnettiin lempinimellä Pikku Eremitaaši.


title: Agathon Fabergé

text: Vuonna 1916 Agathon Fabergé jätti perheyrityksen ja perusti oman antiikkiliikkeen. Yritys ehti olla toiminnassa vain vuoden ajan, ennen kuin Venäjän vallankumous pakotti sulkemaan liikkeen. Agathonin vaimo ja lapsi ehtivät poistua maasta ennen vallankumousta Sveitsiin, mutta hän itse jäi Venäjälle, todennäköisesti suojelemaan mittavaa omaisuuttaan. Vallankumouksen aikana bolševikit pidättivät Agathon Fabergén. Vapauduttuaan hän joutui toistuvasti käymään Moskovassa, jossa uusi bolševikkihallinto hyödynsi hänen asiantuntijuuttaan takavarikoitujen jalokivien arvioitsemisessa.


title: Agathon Fabergé

text: Vallankumouksen jälkeisinä vuosina Agathon Fabergé avioitui uudestaan. Tästä avioliitosta syntyi poika Oleg.


title: Agathon Fabergé

text: Vuonna 1927 Agathon Fabergé perheineen onnistui kalastajaperheen avustuksella pakenemaan jään yli Suomeen. Mukanaan hänelle oli neljä rekeä, joihin oli oli lastattu 54 matkalaukullista antiikkiesineitä ja arvokokoelmia. Arvokkaan postimerkkikokoelmansa Fabergé onnistui lähettämään maitse rajan yli. Omaisuutensa siirtämisen mahdollisti Suomen Leningradin konsulaatin apu. Konsulaatin avulla Fabergé sai myös kansainvälisen Nansen-passin. Hän ei koskaan hakenut Suomen kansalaisuutta, vaan käytti Nansen-passiaan loppuelämänsä ulkomaanmatkoillaan.


title: Agathon Fabergé

text: Suomeen tultuaan Agathon Fabergé hankki jalokivillään 17-huoneisen loistohuvilan. Myymällä postimerkkejä kokoelmastaan hän maksoi palvelusväen palkkoja ja monia ulkomaanmatkojaan. Matkoillaan hän myös hankki lisää postimerkkejä kokoelmiinsa. Fabergén taloudenhoito ja sijoitukset eivät kuitenkaan menestyneet, ja hän kuoli köyhänä miehenä syksyllä 1951 Suomessa.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Rantapuisto valmistui 1847 Jyväskylän vasta perustetun kaupungin länsipäähän, Rantakadun varrelle Jyväsjärven rantaan. Puisto kuitenkin pieneni vähitellen rautatien ja katujen rakentamisen takia. Nykyisin jäljellä oleva osa puistosta sijaitsee osoitteessa Hannikaisenkatua 2-4.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Alkunsa puisto juontaa kruununvouti Gust. Grönlundin vuokrasopimukseen 25. vuodeksi 1845. Vouti suunnitteli perustavansa vastaperustettuun kaupunkiin Helsingin tapaan kaivopuiston uimahuoneineen. Suunnitelmat eivät kuitenkaan saaneet köyhässä pikkukaupungissa tarpeeksi kannatusta ja sopimus siirtyi kahden vuoden kuluttua apteekkari Christ. Hobinille, joka omisti kaupungin yleisen sairaalan Hannikaisenkadun (silloisen Rantakadun) varrella, rantapuistoa vastapäätä. Kruununvoudin kaavailemaa kylpyläkaupunkia Jyväskylästä ei tullut, mutta puistokaupunkina se on kukoistanut yhä.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Vuoteen 1864 mennessä puistossa kasvoi mahdollisesti rauduskoivuja, lehmuksia, vaahteroita ja syreenejä. Puiston rakennuskanta koostui paviljongista, kylpylaitoksesta ja keilaradasta. Puiston nurmella vieraili usein kiertävä sirkus, jonka menoa säätyläiset kävivät katsomassa. Lisäksi puistossa tarjottiin satunnaisesti ilotulitusnäytöksiä, kuumailmapallolennätyksiä, sekä illanviettoja paperilyhtyjen loisteessa. Samana vuosikymmenenä kylpylaitos teki vararikon ja tuhoutui saunasta alkaneessa tulipalossa. Puistossa ehti olla muitakin kylpyhuoneita, mutteivat ne saaneet suosiota ja lopulta jäljelle jäi vain 1800-luvun lopulla alkanut ravintolatoiminta.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Insinööri Oscar Lindberg suunnitteli Jyväskylän Laulu- ja soittojuhlien lähestyessä Rantapuistoon uuden paviljongin ravintoloineen ja puisen näkötornin (Ihantolan) Harjulle. Molemmat valmistuivat 1884 jolloin Rantapuistossa alkoi uusi kukoistuskausi. Tuolloin puisto myös kunnostettiin mm. käytävien ja valaistuksen osalta ja rantatörmälle istutettiin jasmiinipensaita.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Paviljongista tuli kaupungin maamerkki vasta 1897, kun rautatie Haapamäelle valmistui. Puiston rantatörmää piti leikata rautatien käyttöön, jolloin puusto poistui rannan ja paviljongin edestä. Näkyvyys parani, mutta ranta siirtyi puistosta 60 metrin päähän, ja radan taakse. Lisäsi puiston luonnetta muutti paviljongin eteen rakennettu kivimuurin tukema terassi-tasanne. Vuonna 1912 paviljonki saavutti lopullisen ulkomuotonsa ja tuli tuona aikakautena maanlaajuisesti tunnetuksi postikorttien kuva-aiheena.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Paviljonki päätyi 1930-luvulla huonoon kuntoon ja se päätettiin purkaa 1944. Paviliongin purkamista oli kuitenkin suunniteltu jo 1920-luvulla, mutta toinen maailmansota siirrätti suunnitelmia parillakymmenellä vuodella ravintola-asiakkaiden iloksi. Myös rataleikkausta varten rakennettu muuri hävitettiin ja näkymä puistosta Jyväsjärvelle palautui. Uutta rakennusta ei puretun paviliongin tilalle rakennettu, vaan puisto vain laajeni sen paikalle ja kadun toisella puolella oleiden kolmen ortopediasairaalan rakennusten kanssa ne muodostivat kulttuurimiljöön arvon. Maineikkaana kävelypuistona se ehtikin viettämään kolmisenkymmentä vuotta.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: 1970-luvulla huolestuttiin Jyväskylän keskustan kautta kulkeneestä läpikulkuliikenteen lisääntymisestä ja lautakunta ottikin piakkoin puheeksi kaupungin liikennejärjestelyjen uusimisen. Alun perin nelostie linjattiin kulkemaan nykyistä Länsi-Päijänteentietä pitkin, Hippoksen kautta Harjun taakse Nisulaan, mutta tien alkuosan valmistuttua päätettiin Jyväskylän läpikulkutie kuitenkin sijoittaa Jyväsjärven rantaan, radan ja rannan väliin. Niinpä 1989 valmistunut Rantaväylä siirsi rantaa jälleen kauemmaksi puistosta, nyt 120 metrin päähän. Väylä liitettiin keskustaan Mattilaniemessä alikulkutunnelilla ja Vaasankadulle rampeilla. Hannikaisenkatua jouduttiin leventämään moottoritieliittymän tarpeisiin, jotta risteyksessä riittäisi tilaa. Osa puistosta kaavoitettiin uudelleen rata-alueeksi. Tuohon mennessä oli puiston koko puoliintunut.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Aivan puiston edustalle sattui 6. maaliskuuta 1998 yksi Jyväskylän suurimmista liikenneonnettomuuksista. Turmassa Turusta Pieksämäen kautta Joensuuhun matkalla ollut pikajuna P105 veturinaan Sr1 3089 suistui kiskoilta. Surmansa onnettomuudessa saivat toinen veturinkuljettaja ja yhdeksän matkustajaa. 94 matkustajaa loukkaantui. Junassa oli noin 300 matkustajaa


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Onnettomuuden syy oli inhimillinen erehdys opasteiden tulkinnassa. Aineelliset vahingot olivat 22 miljoonaa markkaa (3,7 milj. €). Veturi ja osa vaunuista hylättiin onnettomuuden seurauksena. Juna oli Tampereelta lähtiessään jäänyt 20 minuuttia aikataulustaan jälkeen. Vaunut kaatuivat osittain ratapihan vieressä kulkevalle Rantaväylälle, joka on kaupungin pohjois–eteläsuuntainen ohitustie.


title: Jyväskylän rantapuisto

text: Nykyisin pieneen puistoon johtaa yksi lyhyt puistokäytävä, jonka varteen on kyhätty kierrätysmateriaaleista kolme penkkiä. Aiemmin istuimia on ollut neljä. Muita puiston kalusteita ovat 90-luvulla tuodut puistolamput ja vihreämuoviset roska-astiat. Puiston kasvusto koostuu saneerauksen yhteydessä istutetuista koivuista, jokuisesta kuusesta ja Hannikaisenkadun varteen istutetuista vaahteroista. Puiston läheltä löytyy 2012 syksyllä avattu Toivolan vanha piha, josta puistoon pääsee ylittämällä korttelin nurkasta Hannikaisenkadun ylittävän suojatien ja laskeutumalla puisia portaita parkkialueelta.


title: Jyväskylän rantapuisto

text:
www.ksml.fi jyvaskylän junaturma, kuvasarja
Jyväskylän junaturma, YLE elävä arkisto
Jyväskylän aikamasiina
Mieskuoro Sirkat, historia
Kuvia Rantapuistosta


title: Plínio José Luz da Silva

text: Plínio José Luz da Silva (s. 18. lokakuuta 1955 Pacoti) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Fortalezan arkkihiippakuntaan 16. joulukuuta 1984 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Marazanaen titulaaripiispaksi 13. kesäkuuta 2001. Piispaksi vihkimnen seurasi 24. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi José Antônio Aparecido Tosi Marques, jota avustivat Aldo de Cillo Pagotto ja José Doth de Oliveira.


title: Plínio José Luz da Silva

text: Da Silva sai 26. marraskuuta 2003 nimityksen Picosin piispaksi.


title: José Rafael Palma Capetillo

text: José Rafael Palma Capetillo (s. 11. syyskuuta 1955 Mérida) on meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Yucatánin arkkihiippakuntaan 14. kesäkuuta 1981 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Vallisin titulaaripiispaksi 2. huhtikuuta 2004. Piispaksi vihkiminen seurasi 3. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Emilio Carlos Berlie Belaunzarán, jota avustivat Giuseppe Bertello ja Rafael Romo Muñoz.


title: Giuseppe Chiaretti

text: Giuseppe Chiaretti (s. 19. huhtikuuta 1933 Leonessa) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1955 ja nimitettiin Ripatransone-San Benedetto del Tronton sekä Montalton (delle Marche) hiippakuntien johtoon 7. huhtikuuta 1983. Piispaksi konsekroinnin suoritti 15. toukokuuta Sebastiano Baggio, jota avustivat Ottorino Pietro Alberti ja Vincenzo Radicioni.


title: Giuseppe Chiaretti

text: 30. syyskuuta 1986 Montalto liitettiin Ripatransone-San Benedetto del Tronton hiippakuntaan, jonka uudeksi nimeksi tuli San Benedetto del Tronto-Ripatransone-Montalto. Chiaretti sai 9. joulukuuta 1995 siirron Perugia-Città della Pieven arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 28. tammikuuta 1996. Hän jäi eläkkeelle 16. heinäkuuta 2009.


title: Lü Huihui

text: Lü Huihui (s. 26. kesäkuuta 1989 Xinxiang) on kiinalainen keihäänheittäjä.


title: Lü Huihui

text: Lontoon olympiakisoissa 2012 Lü sijoittui viidenneksi tuloksella 63,70 metriä.


title: Lü Huihui

text: 14. huhtikuuta 2012 Lü heitti Aasian ennätyksen 64,95 m. Pari kuukautta myöhemmin Li Lingwei rikkoi ennätyksen tuloksella 65,11 m. 27. huhtikuuta 2013 Lü ylitti ennätyksen heittämällä 65,62 m. Hänen dopingnäytteessään oli kuitenkin merkkejä dopingin käytöstä ja tulos hylättiin myöhemmin. Hän sai vuoden kilpailukiellon ajalle 24.5.2013–23.5.2014.


title: Lü Huihui

text: Lü saavutti Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hopeaa Aasian ennätystuloksella 66,13. Hän johti kilpailua viimeiseen heittoon saakka, jolloin Katharina Molitor ohitti hänet. Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hän sijoittui seitsemänneksi. Hän heitti Lontoon MM-kilpailujen 2017 karsinnassa Aasian ennätyksen 67,59. Loppukilpailussa hän saavutti pronssia tuloksella 65,26.


title: Lü Huihui

text: Li heitti Aasian ennätyksen 67,69 Hallessa toukokuussa 2018. Hän saavutti samana vuonna hopeaa Aasian kisoissa tuloksella 63,16 ja voitti maanosien cupin tuloksella 63,88.


title: Peter Paul Prabhu

text: Peter Paul Prabhu (20. maaliskuuta 1931 Chennai – 10. syyskuuta 2013) oli intialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa, joka toimi Pyhän istuimen diplomaattisissa tehtävissä. Hänet vihittiin papiksi 20. joulukuuta 1955 ja nimitettiin Tituli in Numidian titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi nuntiukseksi Zimbabween 13. marraskuuta 1993. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1994. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Giuseppe Uhac.


title: Peter Paul Prabhu

text: Prabhu erosi nuntiuksen tehtävistä vuonna 2002.


title: Omandongo

text: Omandongo on asumaton paikka Onayenan vaalipiirissä Oshikoton alueella Pohjois-Namibiassa alueella, jota aiemmin kutsuttiin Ambomaaksi.


title: Omandongo

text: Suomen Lähetysseuran lähetysseuran lähetystyö alkoi v. 1870 Omandongolla. Paikka oli suomalaisten ensimmäinen lähetysasema koko maailmassa, ja se toimi lähetysasemana vuosien 1870–88 välisen ajan.


title: Omandongo

text: Suomen Lähetysseuran ensimmäiset lähetyssaarnaajat saapuivat Omandongolle Hereromaan Otjimbingwesta Omarurun kautta 9. heinäkuuta 1870. Omandongo kuului tuolloin Ondongan kuninkaan Shikongon valtakuntaan.


title: Omandongo

text: Omandongolla oli lähetyssaarnaajien saapuessa yksi talo, jonka oli rakentanut kauppias Anderssonin apulainen Frederick Green, ja Andersson oli lahjoittanut sen Reinin Lähetysseuran lähetyssaarnaaja Carl Hugo Hahnille ja tämä edelleen suomalaisille.


title: Omandongo

text:
Omandongolle saapuneet suomalaiset olivat:
Alaviitteet:


title: Omandongo

text: Omandongon lähetysasema jouduttiin hylkäämään syys-lokakuun vaihteessa 1888 Ondongan perintöruhtinas Nehalen omavaltaisen käytöksen vuoksi. Tämän miehet murhasivat erään William Jordan –nimisen eteläafrikkalaisen kauppiaan miltei lähetysaseman pihapiirissä. Nehalen miehet yrittivät myös “ostaa” suomalaisilta ilman korvausta härkävaunun, ja suomalaiset pakenivat Olukondaan kuninkaan Kambonden suojiin.


title: Omandongo

text: Viimeinen suuri suomalaisten järjestämä tapahtuma Omandongolla oli huhtikuun alussa 1888 pidetty “yleinen seurakuntakokous”, johon osallistui 200 ambolaista, joista tosin suurin osa oli pakanoita. Tässä kokouksessa kuulemma käsiteltiin “törkeitä syntejä, joissa yksityinen neuvominen ei auttanut”, mutta esillä oli myös muita kysymyksiä.


title: Omandongo

text: Ondongassa Lähetysseuran työ laajeni pian myös uusille lähetysasemille, joita olivat Olukonda (1871–), Oniipa (1872–76, 1888–), Ondjumba (1872–76) ja Omulonga (1874–1888).


title: Omandongo

text: Myöhemmin perustettiin myös Ondangwan lähetysasema (1890–1913, vuodesta 1915 alkaen hallituksen asemana) ja Ontananga (1900–), Onayena (1902–06, 1907–), Oshigambo (1908–) ja Onandjokwe (1910–).


title: Omandongo

text: Pisimpään suomalaiset ovat toimineet Oniipassa, Onandjokwella ja Oshigambossa. (Lähetysasemien tyhjenemisen vuodet ovat viitteellisiä tai niitä ei anneta tässä lainkaan, johtuen siitä, että historiateoksissa tätä asiaa ei esitetä systemaattisesti.)


title: Omandongo

text: Lähetystyön 30-vuotisjuhlaa vietettiin Omandongon tyhjennyttyä suomalaisista Olukondassa 9.7.1900. Paikalla oli myös ensimmäiselle lähetysjohtajan tarkastusmatkalle saapunut lähetysjohtaja Jooseppi Mustakallio. Kokouspaikka oli ulkosalla, minne kerääntyi 600 henkeä.


title: Omandongo

text: Ambomaan lähetystyön 100-vuotisjuhlaa vietettiin v. 1970 ensimmäisellä lähetysasemalla Omandongolla. Paikalle oli pystytetty suuri risti, ja ensimmäisenä ohjelmanumerona oli kuvaelma, jossa esitettiin ensimmäisten lähetyssaarnaajien saapuminen paikalle härkävankkureilla. Tuolloiset suomalaiset miespuoliset lähetystyöntekijät hellekypärissään esittivät sata vuotta aiemmin saapuneita lähetyssaarnaajia, ja Engelan seurakuntaopiston oppilaat taas esittivät paikallisia ambolaisia.


title: Omandongo

text: Juhlilla arvioitiin olleen ainakin 5500 osallistujaa, sillä näin moni osti tarkoitusta varten valmistetun juhlamerkin. Ilman juhlamerkkejäkin oli moni ihminen, arvioiden mukaan 1000 tai jopa 2000:kin henkeä.


title: Omandongo

text: Juhlajumalanpalveluksen liturgeina toimivat Mikko Ihamäki ja piispa Leonard Auala, ja saarnan piti Kleopas Dumeni. Itse juhlamenoista vastasi pastori Matias Ngipandula.


title: Omandongo

text: Juhlilla pidettiin 28 puhetta, joista 15 tulkittiin toiselle kielelle. Seitsemän kuoroa esiintyi, ja nämä lauloivat yhteensä 18 laulua. Myös Reinin lähetyksen nuorten torvisoittokunta esiintyi. Näytelmiä esitettiin yhteensä viisi.


title: Omandongo

text: Juhlat olivat myös ekumeeniset, sillä edustettuina olivat eri rotujen lisäksi eri kirkot, luterilaiset, myös eri kirkkoon kuuluneen luterilaiset hererot, sekä reformoidut, anglikaanit ja roomalaiskatoliset. Valtiovaltaa edusti pääkomissaari J. M. de Wet, joka korosti sitä, että ambolaisten, buurien ja suomalaisten tuli yhdessä tehdä työtä ambokansan parhaaksi.


title: Omandongo

text: Juhlat sujuivat rauhallisesti, ja suurimmaksi ongelmaksi jäivätkin pari skorpioninpistoa.


title: Omandongo

text: Juhlapaikalla ollut suurikokoinen puinen risti on sittemmin poltettu. Kyseessä oli ilkivalta.


title: Joseph Son Sam-seok

text: Joseph Son Sam-seok (; s. 3. marraskuuta 1955 Pusan) on eteläkorealainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Pusanin hiippakuntaan 6. helmikuuta 1982 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Fesseën titulaaripiispaksi 4. kesäkuuta 2010. Piispaksi vihkiminen seurasi 9. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Paul Hwang Cheol-soo, jota avustivat Thaddeus Cho Hwan-Kil ja John Chrisostom Kwon Hyok-ju.


title: Carlos Alberto dos Santos

text: Carlos Alberto dos Santos (s. 2. lokakuuta 1955 Tobias Barreto) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Aracajún arkkihiippakuntaan 21. toukokuuta 1983 ja nimitettiin Teixeira de Freitas-Caravelasin hiippakunnan johtoon 15. kesäkuuta 2005. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi José Palmeira Lessa, jota avustivat Antônio Eliseu Zuqueto ja João Maria Messi.


title: Henryk Ciereszko

text: Henryk Ciereszko (s. 9. syyskuuta 1955 Hermanówka) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Edward Kisiel 14. kesäkuuta 1981. Hänet nimitettiin Białystokin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Diceksen titulaaripiispaksi 17. amrraskuuta 2012. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Edward Ozorowski, jota avustivat Stanislaw Szymecki ja Celestino Migliore.


title: Matteo Maria Zuppi

text: Matteo Maria Zuppi (s. 11. lokakuuta 1955 Rooma) on italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Palestrinan suburbikaariseen hiippakuntaan Renato Spallanzani 9. toukokuuta 1981, ja hänet inkardinoitiin Rooman hiippakuntaan 15. marraskuuta 1988. Hänet nimitettiin 31. tammikuuta 2012 Rooman vihkipiispaksi ja Villa Novan titulaaripiispaksi. Piispaksi konsekroinnin suoritti 14. huhtikuuta Agostino Vallini, jota avustivat Giovanni Battista Pichierri ja Vincenzo Paglia.


title: Paul Hwang Cheol-soo

text: Paul Hwang Cheol-soo (; s. 15. huhtikuuta 1953 Miryang) on eteläkorealainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Pusanin hiippakuntaan 5. helmikuuta 1983 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Vicus Pacatin titulaaripiispaksi 17. tammikuuta 2006. Piispaksi vihkimnen seurasi 24. helmikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Augustine Cheong Myong-jo, jota avustivat Francis Xavier Ahn Myong-ok ja John Chrisostom Kwon Hyok-ju.


title: Paul Hwang Cheol-soo

text: Hwang Cheol-soo sai 21. marraskuuta 2007 nimityksen Pusanin piispaksi.


title: Augustine Cheong Myong-jo

text: Augustine Cheong Myong-jo (; 25. toukokuuta 1935 Geoje – 1. kesäkuuta 2007) oli eteläkorealainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 22. joulukuuta 1962 ja nimitettiin Korean sotilaspiispaksi sekä Tubulbacan titulaaripiispaksi 23. lokakuuta 1989. Piispaksi konsekroinnin suoritti 13. helmikuuta 1990 Stephen Kim Sou-hwan, jota avustivat Gabriel Lee Gab-sou ja Joseph Kyeong Kap-ryong.


title: Augustine Cheong Myong-jo

text: Cheong Myong-jo sai 5. marraskuuta 1998 nimityksen Pusanin koadjuuttoripiispaksi, ja 28. elokuuta 1999 hänestä tuli sen piispa. Hän kuoli 72-vuotiaana virassa.


title: Gabriel Lee Gab-sou

text: Gabriel Lee Gab-sou (29. helmikuuta 1924 – 21. joulukuuta 2004) oli eteläkorealainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 28. lokakuuta 1950 ja nimitettiin Pusanin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Catabum Castran titulaaripiispaksi 25. heinäkuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi John Baptist Sye Bong-Kil, jota avustivat John A. Choi Jae-seon ja Joseph Byeong Hwa Chang.


title: Gabriel Lee Gab-sou

text: Lee Gab-sou sai 5. kesäkuuta 1975 nimityksen Pusanin piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 28. elokuuta 1999.


title: Asakaze (1905)

text: Asakaze () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1906 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä.


title: Asakaze (1905)

text: Alus tilattiin Kawasakin Kōben telakalta osana vuoden 1904 hankintoja. Sen köli laskettiin 30. joulukuuta 1904, ja alus laskettiin vesille 28. lokakuuta 1905. Alus valmistui 1. huhtikuuta 1906.


title: Hatsushimo (1905)

text: Hatsushimo () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1905 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä.


title: Hatsushimo (1905)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1904 hankintoja. Sen köli laskettiin 20. elokuuta 1904, ja alus laskettiin vesille 13. toukokuuta 1905. Alus valmistui vielä samana vuonna 18. elokuuta.


title: Yayoi

text: Yayoi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Yayoi (1905)

text: Yayoi () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1905 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä. Se poistettiin alusluettelosta 1. joulukuuta 1924.


title: Yayoi (1905)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1904 hankintoja. Sen köli laskettiin 20. elokuuta 1904, ja alus laskettiin vesille 7. elokuuta 1905. Alus valmistui vielä samana vuonna 23. syyskuuta.


title: Yayoi (1905)

text: "Yayoi" luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, ja se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus palautettiin palvelukseen. Se poistettiin alusluettelosta 1. joulukuuta 1924, ja sen miehistö upotti aluksensa 10. elokuuta 1926.


title: Jennings (kirjasarja)

text: Jennings-kirjat ovat brittiläisen kirjailija Anthony Buckeridgen luoma lastenkirjasarja, jonka 25 osaa ilmestyivät vuosina 1952–1994. Kustannusosakeyhtiö Tammi julkaisi yksitoista niistä suomeksi vuosina 1965–1971, suomentajana muiden muassa Ulf Erik Qvickström.


title: Jennings (kirjasarja)

text: Jennings-kirjat kertovat humoristisesti noin 11-vuotiaasta sisäoppilaitoksessa opiskelevasta pojasta, hänen hieman hidasälyisestä kaveristaan Darbishirestä ja heidän hyväntahtoisista hölmöilyistään ja väärinkäsityksistään koulutovereiden riemuksi mutta opettajien ja muun henkilökunnan harmiksi.


title: Jennings (kirjasarja)

text: Buckeridgen teossarja perustuu kirjailijan omiin sisäoppilaitoskokemuksiin 1920-luvulla hänen seurattuaan itseään pari vuotta nuoremman Jennings-nimisen pojan toilailuja. Myöhemmin Buckeridgesta tuli sisäoppilaitoksen opettaja, ja hänellä oli tapana kertoa oppilaille muistelmiaan tuosta pojasta. Toisen maailmansodan jälkeen Buckeridge kirjoitti tarinoista kuunnelmasarjan BBC:n "Children’s Hour" -ohjelmaan, kunnes päätti alkaa kirjoittaa tarinoita myös kirjoiksi.


title: Jennings (kirjasarja)

text: Vuonna 1995 televisiotoimittaja Michael Crick haastatteli 83-vuotiasta Buckeridgea ja kysyi, tietääkö tämä Jennings-pojan myöhemmistä vaiheista. Buckeridge ei tiennyt, mutta Crick alkoi selvittää asiaa ja löysi kirjasarjan alkuperäisen esikuvan vanhainkodista Uuden-Seelannin Eteläsaarelta. Tämä Diarmaid Jennings ei muistanut Anthony Buckeridgea eikä ollut koskaan kuullutkaan Jennings-kirjoista. Buckeridge ja Jennings aloittivat kuitenkin kirjeenvaihdon, ja vanhainkodin hoitajat lukivat herra Jenningsille Buckeridgen kirjoja. Diarmaid Jennings kuoli 96-vuotiaana 2009. Kirjailija Buckeridge kuoli viisi vuotta aiemmin 92-vuotiaana.


title: Jennings (kirjasarja)

text: Jennings-kirjoja on käännetty suomen lisäksi ainakin ranskaksi, ruotsiksi ja norjaksi. Ranskassa päähenkilön nimeksi tuli Bennett ja Norjassa Stompa. Norjalaiskirjoissa myös tarinat muutettiin tapahtuviksi norjalaiskoulussa. Stompa-tarinoiden pohjalta tehtiin Norjassa 1960-luvulla myös neljä elokuvaa.


title: Jennings (kirjasarja)

text: 1990-luvun alussa BBC teki kahdesta Jennings-kirjasta radioversiot Stephen Fryn lukemana. Kolmas Jennings-tarina, "Jennings’ Little Hut", radioitiin 2010 lukijana Mark Williams. Vuonna 2011 kuusi Jennings-kirjaa tallennettiin äänikirjoiksi, lukijana Simon Vance.


title: Jennings (kirjasarja)

text: Kirjailija Jari Tervo on maininnut Jennings-kirjat omina tärkeinä lapsuuden lukukokemuksinaan.


title: Haikka

text: Haikka on Muuratsalon saaressa sijaitseva niemi Jyväskylän Säynätsalossa. Niemessä on asuinalue.


title: Haikka

text: Asuinalueen ruutukaavaan pohjautuvan asemakaavan on 1926 suunnitellut arkkitehti Wivi Lönn. Rakennukset perustuvat asutus- ja sosiaalihallituksen tyyppipiirustuksiin ja valmistuivat 1920- ja 1930-luvulla. Se oli saaren ensimmäinen asuinalue ja tarkoitettu Joh. Parviaisen Tehtaat Oy:n työntekijöille..


title: Haikka

text: Saaritien päässä Haikan niemen kärjessä pienellä saarella on Haikan sektoriloisto. Loisto valmistui 1943 Majakan lähellä on pieni kahvila Ruokala Salo, jonka miljöö on säilynyt muuttumattomana, kaurismäkeläisenä.


title: Kisaragi (1905)

text: Kisaragi () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1905 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä.


title: Kisaragi (1905)

text: Alus tilattiin Yokosukan laivastontelakalta osana vuoden 1904 hankintoja. Sen köli laskettiin 10. syyskuuta 1904, ja alus laskettiin vesille 6. syyskuuta 1905. Alus valmistui vielä samana vuonna 19. lokakuuta.


title: Kisaragi (1905)

text: "Kisaragi" luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, ja se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus palautettiin palvelukseen. Alus luokiteltiin 1. joulukuuta 1924 miinanraivaajaksi. Se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1928, ja alus myytiin vuonna 1929.


title: Kulkurin masurkka

text: Kulkurin masurkka on Aarne Tarkaksen ohjaama ja käsikirjoittama värielokuva vuodelta 1958.


title: Kulkurin masurkka

text: Elokuva edustaa pitkään yleisönkin suosiossa ollutta kulkuriromantiikkaa hyödyntävää lajia. Lajin peruselokuvia ovat "Laulu tulipunaisesta kukasta" (1938) ja "Kulkurin valssi" (1941).


title: Kulkurin masurkka

text: "Kulkurin masurkka" on Fennada-Filmin ensimmäinen värillinen näytelmäelokuva. Sovcolor-väreissä kuvattu elokuva meni kaupaksi myös Neuvostoliittoon. Kulkurielokuvien perinteisestä kaavasta poiketen elokuvan loppu ei ole onnellinen. Elokuva oli tarkoitettu tunnelmaltaan kesäiseksi, mutta ohjaajan ja kuvaajan muiden tehtävien vuoksi kuvaukset alkoivat vasta elokuussa, ja tunnelma on siksi paikoin syksyinen. Katsojamäärät olivat melko tarkkaan vuoden keskitasoa, eli yleisö piti elokuvasta, toisin kuin kriitikot.


title: Kulkurin masurkka

text: Aikalaisarvioissa aihe todettiin tyhjiin kalutuksi. Jurkka pääosassa saa kiitosta, mutta Paula Talaskivi katsoo ohjaaja Tarkaksen saavan liian vaativia aiheita. Elokuvaa sinänsä hän luonnehtii sanoin: ”murheellinen tapaus”.


title: Kulkurin masurkka

text: Eräässä myöhemmässä televisioajan arviossa todetaan, että kestävintä antia elokuvassa on Esko Töyrin kuvaus, joka ”hivelee maisemia kuin naisen kasvoja”.


title: Norge/Vänerbanan

text: Norge/Vänerbanan on Y-muotoinen ratalinja Ruotsissa. Radan pääosuus kulkee Göteborgin päärautatieasemalta Kilin asemalle, pääosin Vänernin länsirannikkoa pitkin. Erikstadista Konsjøhön on haara, joka jatkuu Norjan puolella Østfoldbanenina. Rataosuuksien pituudet ovat 122 kilometriä Göteborgista Erikstadiin, 180 kilometriä Göteborgista Konsjøhön, ja 232 kilometriä Göteborgista Kiliin. Rata on yksiraiteinen Göteborgin ja Öxneredin välistä 82 kilometrin pituista osuutta lukuun ottamatta, joka valmistui vuonna 2012 kaksiraiteiseksi. "Norge/Vänerbananille" on suunnitteilla lisää hankkeita vuosille 2020-2025.


title: Walesilainen keittiö

text: Walesilainen keittiö on perinteisesti perustunut walesilaisen työmiehen ruokavalioon, ja siihen kuuluvat etenkin lampaan-, sian- ja naudanliha, kala, äyriäiset ja sydänsimpukka. Walesin tärkeimmät vihannekset ovat purjo ja keräkaali, joista tehdään yleensä pekonin, lampaanlihan ja perunan kanssa perinteistä "cawl"-keittoa. Toinen walesilainen kansallisruoka on merileväleipä "bara lawr", jota syödään kauran ja pekonin kera aamiaiseksi tai illalliseksi.


title: Walesilainen keittiö

text: Walesissa syötiin ennen vanhaan arkisin lähinnä sianlihaa, ja lampaanliha varattiin juhliin ja lomapäiviin. Nykyaikana juuri lammas yhdistetään walesilaiseen keittiöön. Kaloista walesilaisille tärkeimmät ovat lohi ja taimen. Walesin tunnetuin juusto on luultavasti mieto, valkoinen ja mureneva "caerphilly". Tunnetussa "Welsh rarebit" -ruokalajissa juustoa sekoitetaan voihin, jauhoon ja olueen ja levitetään paahtoleivälle.


title: Walesilainen keittiö

text: Teehetki on walesilaisille tärkeä, ja teen kanssa he nauttivat muun muassa "bara brith" -leipää, johon käytetään kuivattua hedelmää, "Teisen lap" -hedelmäkakkua, "teisen carawe" -kuminakakkua, "teisen mêl" -hunajakakkua tai mausteisia walesilaisia kakkuja ("Welsh cakes").


title: Walesilainen keittiö

text: Walesilainen aamiainen muistuttaa tuhtia englantilaista aamiaista, mutta siihen käytetään myös joitain paikallisia aineksia, kuten merileväleipää ja sydänsimpukkaa.


title: Walesilainen keittiö

text: Jouluisin Walesissa on nautittu perinteistä walesilaista joulukakkua, johon käytetään hedelmiä ja pähkinöitä.


title: Walesilainen keittiö

text: Pubit ovat Walesissa suosittuja ruokailu- ja juomapaikkoja sekä yhteisön sosiaalisen elämän keskuksia. Walesilaisissa pubeissa lauletaan usein yhdessä, kuten walesilaisilla on tapana. Olut on walesilaisten perinteinen suosikkijuoma, etenkin ale. Myös siideri on suosittua.


title: Voikosken kalliomaalaus

text: Voikosken kalliomaalaus on pieni ja sään haalistama kalliomaalaus Sarkaveden eteläpäässä Voikosken niskan rantakalliossa Kouvolan puolella Mäntyharjun kanssa yhteisestä rajasta Kymenlaaksossa. Maalaus on haalistunut ja jäkälän peittämä. Sen löysi Timo Miettinen vuonna 1977.


title: Voikosken kalliomaalaus

text:
Kohde sijaitsee Voikosken niskalla sen itärannalla Kasakkaharjun länsilounaaseen aukeavassa pystykalliossa, joka sijaitsee pienen lahdelman rannalla rantapuiden takana. Paikalle pääsee jalan ja veneellä, mutta virtaukset tulisi huomioida jäällä kulkiessa.
Maalaukset ovat vaalenneet ja osin tuhoutuneet, eikä kaikkea saa näkyviin edes vahvistamalla punaväriä digitaalivalokuvista. Osa kuvioista on myös harmaan jäkälän peittämiä. Ne sijaitsevat 0,5−2,5 metriä järvenpinnan yläpuolella.


title: Voikosken kalliomaalaus

text: Vasemmanpuoleisin kuvio sijaitsee ylhäällä ja esittää kädetöntä koukkupolvista ihmistä. Se on 23 senttimetriä pitkä. Tämän oikealla puolella 20 senttimetriä pitkä pystyviiva, joka on katkelma jostakin kuviosta. Aivan alhaalla on ilmeisesti 26 senttimetriä pitkä ihmishahmo, mutta siltä puuttuu toinen käsi ja jalka. Timo Miettinen on erottanut ihmisellä ylös koukistetut kädet ja soikean pään. Jalan ja viereisen pyöreähkön kuvion välille on vedetty kaareva viiva. Antti Lahelma ehdottaa tulkintaa, jossa kuvio merkitsee oliota, joka on puoliksi ihminen ja puoliksi käärme.


title: Voikosken kalliomaalaus

text: Oikealla erottuu vaivoin venekuvio, joka on osittain jäkälien peittämä. Se on maalattu hieman vinosti vasemmalle nousevaksi. Jäkälän vuoksi ei voi sanoa, ovatko kuvataanko miehistöä viivoilla vai kolmioilla. Niitä näyttäisi olevan 5−6 jäsentä.


title: Voikosken kalliomaalaus

text: Sarkavedessä on kaksi muutakin kalliomaalausta 9 kilometriä pohjoiseen noin 600 metrin etäisyydellä toisistaan:


title: Hallin Janne (elokuva)

text: Hallin Janne on Roland af Hällströmin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 1950. Se on Fenno-Filmin viimeinen elokuva ennen kuin yhtiö yhdistyi Adams-Filmiin.


title: Hallin Janne (elokuva)

text: Elokuva liittyy kansanballadeihin perustuviin elokuviin, ja se kertoo kuoreveteläisestä murhamiehestä Hallin Jannesta eli Juha Mattilasta ja 1867 tapahtuneesta veriteosta. Aiheesta oli kiinnostunut usea tuotantoyhtiö ja ohjaaja jo 1930-luvun lopulla, mutta lopulta se toteutui Hällströmin ohjaamana ja Fenno-Filmin tuottamana.


title: Hallin Janne (elokuva)

text: Tarinan taustalla on tapaus, jossa kaksi Kuorevedellä 1840-luvulla syntynyttä miestä, Juha Mattila ja Santeri Maijanpoika, surmaa postinjakajan ja vie tältä rahat. Miehet saivat kuolemantuomion, mutta käytännön mukaan tuomio muutettiin elinkautiseksi ja miehet karkotettiin Siperiaan pakkotyöhön. Juha Mattila sepitti karkotusta odottaessaan vaiheistaan laulun, joka ilmestyi ensimmäisen kerran 1868 vihkosessa "Nykyisempiä Nuoren kansan Sulolauluja, jonka ensimmäisen Postin-murhaaja Hallin Janne itse on kirjoittanut ja töistänsä ja elämästänsä kuwaillut" ja myöhemmin useaan kertaan uudestaan muun muassa arkkiveisuna.


title: Hallin Janne (elokuva)

text: Eero Alpi kirjoitti 1920 aiheesta aikoinaan varsin suositun näytelmän, ja Olga Vuolle julkaisi 1923 romaanin "Hallin Janne", mutta Hällström mainitsee eräässä haastattelussa, ettei hän ole hyödyntänyt niitä, vaan käsikirjoitus pohjautuu kansantietouteen ja oikeuden pöytäkirjoihin. Elokuvasta on kuitenkin löydetty runsaasti Vuolteen romaanin repliikkejä ja muita yhtymäkohtia. Tarina on laajennettu kertomaan myös Siperian vaiheista, mutta todellisuudessa miesten kohtalosta siellä ei ole tietoa.


title: Hallin Janne (elokuva)

text: Elokuvan kantaesitys oli 1. syyskuuta 1950 Kuoreveden Korpi-Elossa. Kaikkiaan sen yleisönsuosio jäi keskimääräistä vähemmäksi, ja se jäi tappiolle.


title: Hallin Janne (elokuva)

text: Elokuva saa aikalaisarvioissa paljon kiitosta. Muun muassa Eugen Terttula toteaa, että se on ”on kuin sankarinsa sarkanuttu: harmaa ja karhea, mutta lämmin, luja kotoinen”. Vastapainoksi kuitenkin esimerkiksi Jouko Tyyri kirjoitti "Ylioppilaslehdessä", että se on jäänyt ohueksi ja värittömäksi, luonnoksen asteelle. Helge Heralan roolityötä ensimmäisessä elokuvaroolissaan pidetään onnistuneena.


title: Ibuki

text: Ibuki tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Simson ja orjakuningatar

text: Simson ja orjakuningatar () on vuonna 1963 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Peplum- ja miekkamieslajityyppien sekoitusta edustavan filmin on ohjannut Umberto Lenzi. Sen sankareita, Zorroa ja Simsonia (alkuperäisversiossa Macistea) näyttelevät Pierre Brice ja Sergio Ciani alias Alan Steel.


title: Simson ja orjakuningatar

text: Navarran kuninkaan kuoltua hänen veljentyttärensä, ilkeä prinsessa Malva ja oikeamielinen Isabella kamppailevat maan valtaistuimesta. Vallanperijän nimi on kirjoitettu kuninkaan testamenttiin. Malva ja hänen rakastajansa, vartiokaartin komentaja Garcia palkkaavat voimamies Simsonin noutamaan testamentin. Isabellan rakastettu Ramón neuvoo tätä lähettämään miekkasankari Zorron samaan tehtävään. Simson ja Zorro kamppailevat testamentista, kunnes lopulta he yhdistävät voimansa ja kukistavat hallitsijaksi julistautuneen Malvan apureineen. Isabellasta tulee kuningatar ja naamionsa riisunut Zorro osoittautuu hänen rakastajakseen Ramóniksi.


title: Simson ja orjakuningatar

text: "Simson ja orjakuningatar" on yksinkertainen mutta viihdyttävä seikkailuelokuva. Peplum- ja miekkamieslajityyppien sekoitus vaikuttaa tahattomalta parodialta, ja aikakoneella 1500-luvun Espanjaan siirtynyt Simson (Maciste) jää väkisinkin Zorron altavastaajaksi. Puhdasta peplumia edustaa naurettava lavastekrokotiili, jonka suuhun Simson on vähällä joutua. Sergio Ciani esiintyi samana vuonna myös toisessa ”Voimamies kohtaa Zorron” -elokuvassa "Golia e il cavaliere mascherato" (”Goljat ja naamioitu ratsumies”), jonka on ohjannut Piero Pierotti.


title: Simson ja orjakuningatar

text: Elokuva on saatavilla laadultaan erinomaisena ranskalaisena DVD-julkaisuna, joka sisältää ranskan- ja italiankieliset ääniraidat sekä ranskankielisen tekstityksen. Sen kylkiäisenä on Franco Montemurron ohjaama "Zorro alla corte d'Inghilterra" (”Zorro Englannin hovissa”, 1971).


title: Jussi Ketonen

text: Jussi Antero Ketonen (s. 1952) on suomalaissyntyinen Yhdysvalloissa asuva matemaatikko. Hän asuu nykyisin Palo Altossa Kaliforniassa. Hän on nuorin tohtoriksi väitellyt suomalaissyntyinen henkilö.


title: Jussi Ketonen

text: Ketosen vanhemmat ovat professori Oiva Ketonen ja maisteri Sirkka Elina Munter.


title: Jussi Ketonen

text: Ketonen valmistui filosofian kandidaatiksi Åbo Akademista 15-vuotiaana vuonna 1968. Hän väitteli vuonna 1971 19-vuotiaana tohtoriksi Wisconsinin yliopistossa. Väitöskirjan nimi oli "Everything You Wanted to Know About Ultrafilters But Were Afraid to Ask".


title: Jussi Ketonen

text: Ketonen on ollut naimisissa vuodesta 1973 yhdysvaltalaisen kirjailijan Rachel Lodenin (s. 1948) kanssa.


title: Pyrstöveitsikalat

text: Pyrstöveitsikalat (Apteronotidae) on veitsikaloihin kuuluva heimo. Heimo nlajeja tavataan makeista vesistä Keski- ja Etelä-Amerikasta. Eräitä pyrstöveitsikalalajeja pidetään akvaariokaloina.