title: Harmaakettu

text: Harmaaketut muodostavat elinikäisen parisiteen ja perustavat yhteisen reviirin, joskaan ne eivät ole yhtä reviiritietoisia kuin tavallinen kettu. Pariside on kuitenkin löyhempi kuin useimmilla muilla koiraeläimillä, ja myös moniavioisuutta esiintyy. Elinalue merkitään ulosteilla ja virtsalla. Harmaaketut levittävät niitä hieman ympäristöään korkeammille paikoille, jotta hajut leviäisivät tuulen mukana. Reviirin koko vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Naaraan reviiri on pienimmillään, kun pennut ovat pieniä, jolloin se pysyy pesän läheisyydessä. Syksyllä ja talvella sen elinalue on laajempi. Urosten elinalue on suurimmillaan alkukesällä. Reviirin koko vaihtelee alle neliökilometristä lähes 30 neliökilometriin, ja sen kokoon vaikuttaa myös elinympäristön laatu ja ravinnonsaanti.


title: Harmaakettu

text: Harmaaketun haukunta muistuttaa sen verran kojootin haukuntaa, että lajien erottaminen toisistaan äänen perusteella on vaikeaa. Äänivalikoimaan kuuluu myös varoitushaukuntaa, kiekumista ja huutoja. Tervehtiessään ketut naukuvat ja kujertelevat. Ne harrastavat myös yhteissukimista, jolloin nuoret sukivat aikuisia ja päinvastoin.


title: Harmaakettu

text: Harmaaketun ravinto on hyvin monipuolinen. Se on Pohjois-Amerikan ketuista kaikkiruokaisin. Ravinnossa on enemmän kasviksia kuin punaketulla. Syötäväksi kelpaavat pienet nisäkkäät ja linnut, erilaiset kasvit ja satunnaisesti matelijat. Ravinto vaihtelee alueittain ja saatavilla olevan ravinnon mukaan. Jotkin yksilöt voivat syödä erityisen paljon esimerkiksi hyönteisiä, kasveja tai lihaa. Levinneisyysalueen karuissa länsiosissa hyönteisten ja kasvien osuus on suurempi kuin idässä.


title: Harmaakettu

text: Saalislajeista tärkein on luultavasti pumpulihäntäkaniini. Talvikuukausina harmaaketun pääravintoa ovat jänikset ja jyrsijät, mutta ravinto monipuolistuu keväällä ja kesällä hyönteisiin, kuten heinäsirkkoihin, lintuihin, hedelmiin, pähkinöihin ja joskus raatoihin. Kettuja houkuttelevat erityisesti peuran raadot. Ne syövät myös rapuja. Viljantähkien, pähkinöiden, hedelmien, erityisesti villien rypäleiden ja kirsikoiden osuus ravinnosta lisääntyy usein syksyisin, jolloin niitä on enemmän saatavilla. Kiipeilytaitonsa ansiosta ketut voivat hakea puista munia ja hedelmiä. Yleensä ne kuitenkin sieppaavat saaliin maasta. Kaupunkiympäristössä ne tonkivat syötävää myös komposteista ja tunkioilta. Jos ravintoa on enemmän kuin ketut jaksavat syödä, ne kätkevät sen ja merkitsevät kätköpaikan virtsalla, jotta löytäisivät sen myöhemmin ollessaan nälkäisiä.


title: Harmaakettu

text: Harmaakettujen lisääntymiskausi vaihtelee alueittain. Se alkaa tammi-toukokuussa. Etelässä ne lisääntyvät aiemmin kuin lajitoverit pohjoisessa. Naaras synnyttää maakoloon tai puuhun. Kolopesijöiden määrä kasvaa pohjoiseen mentäessä. Alueilla, joilla harmaakettu ja punakettu elävät rinnakkain, harmaaketut lisääntyvät 2–4 viikkoa aikaisemmin. Kantoaika kestää 51–63 päivää. Poikueessa on 1–7 pentua, keskimäärin 3–4. Vastasyntyneet ovat mustia ja painavat 95 grammaa. Ne ovat tuolloin sokeita ja avuttomia, mutta kasvavat nopeasti. Pentujen silmät aukeavat 10 päivän iässä.


title: Harmaakettu

text: Pennut jättävät pesäkolon nopeasti, ehkä kirppujen takia, ja hakevat sen jälkeen suojaa kivikoista, pensaikoista ja muista suojaa tarjoavista kätköpaikoista. Pentujen hoito jää pääosin naaraan vastuulle, mutta myös uros voi olla mukana poikasten hoidossa. Emo imettää 84–120 päivää, ja pennut alkavat saalistaa vanhempiensa kanssa 3 kuukauden ikäisinä. Ne saavat aikuisen ketun pysyvän hampaiston 4 kuukauden iässä. Pennut pysyvät vanhempiensa luona syksyyn asti ja lähtevät saavutettuaan sukukypsyyden. Omille teilleen lähteneet nuoret yksilöt voivat vaeltaa jopa yli sadan kilometrin päähän alkuperäisestä elinpaikastaan.


title: Harmaakettu

text: Harmaaketut voivat elää luonnossa 6–10 vuotta, toisten lähteiden mukaan kuitenkin harvoin yli 4–5 vuotta. Vankeudessa ne elävät keskimäärin 13 vuotta ja parhaimmillaan jopa 15 vuotta. Aikuisten harmaakettujen sukupuolijakaumassa ei ole eroa. Pentujen kuolleisuus on korkea. Vain puolet pennuista selviää ensimmäisen kesän yli, ja talven jälkeen vain 10 % on enää elossa. Jäljelle jääneistä kuolee vuosittain puolet. Tämän vuoksi vanhojen yksilöiden osuus on hyvin pieni. Esimerkiksi New Yorkin harmaaketuista alle 5 % on yli kolmevuotiaita.


title: Harmaakettu

text: Ihmisen lisäksi harmaakettua saalistavat puuma, maakotka, susi ja ehkä myös kojootti ja punailves. Osassa Texasia on havaittu, että kojoottien hävittäminen lisää harmaakettujen määrää. Harmaaketun on sen sijaan huomattu pienentävän kärppäkantoja ("Mustela"). Myös kettu näyttää väistävän harmaakettua. Lajia verottavat myös loiset ja taudit. Kettusyyhyä aiheuttava syyhypunkki ei viihdy harmaaketussa, mutta rabies, penikkatauti ja jänisrutto tarttuvat siihen. Harmaaketusta on löydetty 15 kirppulajia, 2 täilajia, 7 punkkilajia, 7 puutiaislajia ja kahden samettipunkkilajin toukkia.


title: Harmaakettu

text: Harmaakettu on alkukantainen koiraeläin ja koiraeläimistä vanhin. Se muistuttaa muiden koiraeläinten kantamuotoja. Sen esi-isiä eli Pohjois-Amerikassa ainakin kuusi miljoonaa vuotta sitten. Se on saariketun ohella säilyttänyt muista koiraeläimistä poiketen kiipeilytaitonsa, koska sen kyynär- ja värttinäluu eivät ole lukkiutuneet yhteen, mikä mahdollistaa kyynärvarren kiertoliikkeen. "Urocyon cinereoargenteus" -laji ilmaantui noin 1,5 miljoonaa vuotta sitten pleistoseenikaudella ja saattaa polveutua sukupuuttoon kuolleesta "Urocyon progressus" -lajin harmaaketusta. Nykyharmaaketun pleistoseenikautisia fossiileja on löydetty noin neljästäkymmenestä paikasta.


title: Harmaakettu

text:
Lajin kuvasi saksalainen eläintieteilijä Johann Christian Daniel von Schreber vuonna 1775 nimellä "Canis cinereo argenteus". Nykyisen tieteellisen nimensä se sai vasta myöhemmin.
Harmaaketun lajinimi "cinereoargenteus" tulee kreikan kielen sanasta "cinereus", joka tarkoittaa "tuhkan väristä". Suvun nimi "Urocyon" tulee kreikan sanasta "uro", joka tarkoittaa "häntää" ja sanasta "cyon", joka tarkoittaa "koiraa". Harmaaketun tavallisimpia englanninkielisiä nimiä ovat "gray fox" ja Yhdysvaltain kaakkoisosissa käytetty "grey fox". Siitä käytetään myös nimiä "tree fox", "cat fox" ja "scrub fox". Tavallisia espanjankielisiä nimiä ovat "zorra gris", "zorra", "zorro", "gato de monte" ja "gato cervan". Lajin ranskankielinen nimi on "renard gris".


title: Harmaakettu

text: Harmaaketusta tunnistetaan nykyään 16 alalajia. Niistä seitsemää tavataan Meksikon pohjoispuolella:Harmaakettu on suosittu riistaeläin, jaturkin takia pyydetään vuosittain noin puoli miljoonaa kettua. Esimerkiksi Wisconsinin harmaaketuista kaadetaan vuosittain puolet. Kannat näyttävät kuitenkin kestävän tämän. Turkki on melko ohut, eikä ole erityisen arvokas. Se on kuitenkin kaunis, eikä siitä muiden kettujen tavoin lähde hajua. Lajin hajurauhasista saadaan "gray ambush" -hajuainetta, jota käytetään harmaakettujen ja muiden eläinten metsästyksessä houkuttimena. Meksikossa harmaakettuja myydään usein laittomasti lemmikeiksi. Harmaaketuilla on tapana käyttää samoja puita ja teitä toistuvasti, joten ampumisen sijaan metsästäjät virittelevät niille ansoja. Yhdysvaltain kaakkoisosissa kettujahdissa käytetään perinteisesti metsästyskoiria.


title: Harmaakettu

text: Toisinaan harmaaketut aiheuttavat vahinkoa käydessään siipikarjatiloilla, saalistaessaan riistalintuja ja syödessään viljelijöiden satoa. Siksi myös maatalousväestö vainoaa harmaakettuja. Toisaalta niistä on myös hyötyä satoa tuhoavien ja tauteja tartuttavien jyrsijöiden hävittäjinä.


title: Kalifornian sinetti

text: Kalifornian sinetti on Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion tunnus lipun ohella. Sen hyväksyi Kalifornian tunnukseksi "California Constitutional Convention" vuonna 1849 ja nykyiseen asuunsa se muokattiin 1937.


title: Kalifornian sinetti

text: Sinettiin on kuvattu roomalaisen mytologian viisauden jumalatar Minerva seuranaan osavaltion tunnuseläin ruskeakarhu. Viinirypäleet symboloivat osavaltion viinintuotantoa ja viljalyhde maataloutta, yhtä osavaltion tärkeintä talouden haaraa. Kaivosmies symboloi Kalifornian kultaryntäystä ja osavaltion kaivosteollisuutta, kun taas laivat symboloivat osavaltion taloudellista mahtia. Vaakunan taustan voidaan olettaa kuvaavan San Franciscon lahtea tai Sacramento-jokea ja Sierra Nevada -vuoristoa. Sinetin yläosassa oleva "Eureka", "Olen löytänyt (sen)!", on osavaltion motto.


title: Georges Dillon-Kavanagh

text: Georges Arthur Dillon-Kavanagh du Fertagh (14. helmikuuta 1873 Nîmes – 4. elokuuta 1944 Laugnac) oli ranskalainen kalpa- ja florettimiekkailija ja floretin kultamitalisti Ateenan välikisoissa 1906.


title: Georges Dillon-Kavanagh

text: Ateenassa vuonna 1906 Dillon-Kavanagh voitti kultaa henkilökohtaisessa floretissa ja kalvan joukkuekilpailussa ja hopeaa kalvan henkilökohtaisessa kilpailussa. Henkilökohtaiseen florettikilpailun aikana italialainen Federico Cesarano oli tyytymätön tuomaritoimintaan ja hän vetäytyi ennen viimeistä otteluaan. Tuomaristo päätti mitätöidä kaikki Cesaranon otteluiden tulokset, minkä seurauksena Dillon-Kavanagh ohitti saksalaisen Gustav Casmirin ja päätyi kilpailun voittajaksi.


title: Matkalla maineeseen (albumi)

text: Matkalla maineeseen on popyhtye SIG:n debyyttialbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1980. Albumin kappaleista julkaistiin singlenä SIG-klassikoihin kuuluva ”Tiina menee naimisiin” (singlen toinen kappale oli ”Viipuri-pop”) ja ”Marianne”/”Uusi uljas maailma”. Kaikki albumin kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Matti Inkinen.


title: Matkalla maineeseen (albumi)

text: Jo syksyllä 1980 levyä myytiin 8 000 kappaletta. Yhteensä levyä on myyty noin 20 000 kappaletta.


title: Matkalla maineeseen (albumi)

text: "Matkalla maineeseen" nousi Suomen virallisella listalle syyskuussa 1980, kohoten eräässä vaiheessa sijalle 4 ja pysyi listalla 10 viikkoa . "Mitä Suomi soittaa" -kirjan mukaan albumin listasijoitus oli viides, ja kappale pysyi myyntilistoilla kaksi kuukautta.


title: Matkalla maineeseen (albumi)

text: Soundi-lehden lukijaäänestyksen mukaan pitkäsoitto "Matkalla maineeseen" oli sijalla 13. Suosikki-lehden Grand Prix-äänetyksen mukaan Sigin Matkalla maineeseen oli sijalla 5.


title: Matkalla maineeseen (albumi)

text:
A-puoli
 B-puoli


title: Isokynsisammal

text:
Isokynsisammal ("Dicranum majus") on pystykasvuinen, pitkäversoinen (3-12 cm) sammallaji. Isokynsisammal kuuluu "Dicranaceae" -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Isokynsisammal on hyvin tavallinen pohjakerroksissa.
Isokynsisammalen lehdet ovat hyvin pitkät (>1 cm) ja kapeat ja ne taipuvat samaan suuntaan. Sillä on 1–5 itiöpesäkettä verson latvassa. Itiöpesäke on ruskea, käyrä ja sivulle kaartunut. Pesäkkeenperä on pitkä ja ruskea. Lehdissä on vankka keskisuoni ja lehden kärjessä on pitkiä soluja.


title: Isokynsisammal

text: Isokynsisammal kasvaa yleisenä koko Suomessa.


title: Isokynsisammal

text: Isokynsisammal kasvaa tuoreissa ja lehtomaisissa kangasmetsissä ja korvissa. Se on keskiravinteisten paikkojen sammal.


title: Texasin sinetti

text: Texasin sinetti on Yhdysvaltain Texasin osavaltion tunnus.


title: Texasin sinetti

text: Sinetti on ympyrän muotoinen ja väriltään sininen. Sen sisämpään kehään on kuvattu keltainen viisisakarainen tähti, jonka ympärillä on tammen ja oliivipuun oksat. Sinetin ulomassa kehässä lukee "The State of Texas".


title: Texasin sinetti

text: Texasin sinetin kääntöpuolelle on kuvattu vaakunakilpi, jonka ylimpään kenttään on kuvattu Alamo, alimpaan kenttään vasemmalla on kuvattu Alamon taistelun kanuuna ja alimpaan kenttään oikealla on kuvattu Vincen silta (sillalla onli tärkeä rooli San Jacinton taistelussa, jossa texasilaiset torjuivat meksikolaiset huhtikuussa 1836). Kilven ympärillä on tammen ja oliivipuun oksat ja liehumattomat Ranskan kuningaskunnan, Espanjan kuningaskunnan, Meksikon, Texasin tasavallan, Konfederaation ja Yhdysvaltain liput. Kilven yläpuolella lukee Texasin motto "REMEMBER THE ALAMO" ja alapuolella toinen motto "TEXAS ONE AND INDIVISIBLE". Ylimpänä kuvassa on viisisakarainen tähti.


title: Émile Coste

text: Émile Louis François Désiré Coste (2. helmikuuta 1862 Toulon – 1927 Toulon) on ranskalainen florettimiekkailija ja lajin olympiakultamitalisti vuoden 1900 olympialaisista. Coste edusti "L’Ecole d'escrime de Joinville" -seuraa.


title: Kansasin sinetti

text: Kansasin sinetti on Yhdysvaltain Kansasin osavaltion tunnus. Se hyväksyttiin 25. toukokuuta 1861.


title: Kansasin sinetti

text: Vaakunan on kuvattu seuraavat asiat:


title: The Virtanen Band

text: The Virtanen Band on DNA-puhelinoperaattorin mainoksessa esiintyvä yhtye.


title: The Virtanen Band

text: DNA:n mainosta varten kasattu yhtye saavutti Teemu Brunilan säveltämällä singlellä "Change of Heart" viikon korkeimman uutuuden sijan Suomen virallisella latauslistalla viikolla 28, jolloin se oli toisella listasijalla. Mediassa ja eri keskustelupalstoilla on paljon pohdittu, onko yhtye oikeasti olemassa vai onko kyseessä vain mainosta varten kyhätystä kokoonpanosta. The Virtanen Band on myös esiintynyt suomalaisessa Big Brotherissa vuonna 2009.


title: Arkansas’n sinetti

text: Arkansas’n sinetti on Yhdysvaltoihin kuuluvan Arkansas’n osavaltion tunnus. Se hyväksyttiin vuonna 1864 ja nykyiseen muotoonsa se muokattiin 23. toukokuuta 1907. Sinetin ulommassa kehässä lukee ”Great Seal of the State of Arkansas”. Sisemmässä kehässä on valkopäämerikotka ympärillään Armon enkeli, oikeuden miekka ja Vapauden jumalatar. Kotka pitää suussaan sinistä nauhaa, johon on kirjoitettu osavaltion motto ”Regnat Populus” (”kansa hallitsee”). Kotkan päällä olevaan kilpeen on kuvattu höyrylaiva, aura, mehiläispesä ja viljalyhde, Arkansas’n teollisuuden ja maatalouden vaurautta.


title: On (albumi)

text: On on suomalaisen rockyhtye Bluesoundsin livealbumi. Se ilmestyi Johanna-levymerkin kautta loppuvuodesta 1980. Aiemmin samana vuonna yhtye oli julkaissut debyyttialbuminsa "Black".


title: On (albumi)

text: Levystä ilmestyi CD-versio vuonna 1996.


title: On (albumi)

text: A-puoli


title: On (albumi)

text: B-puoli


title: Kalkkikynsisammal

text:
Kalkkikynsisammal ("Dicranum brevifolium") on harvinainen sammallaji. Kalkkikynsisammal kuuluu "Dicranaceae" -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Kalkkikynsisammal on alueellisesti uhanalainen koko Suomessa
Ahvenanmaata, Lapin kolmiota, Koillismaata ja Tunturi-Lappia lukuun ottamatta. Näillä alueilla se on elinvoimainen.


title: Altti Alarotu

text: Altti Matti Ensio Alarotu (30. syyskuuta 1945 Jämijärvi – 8. huhtikuuta 2005) oli suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Suomea muun muassa olympiakisoissa ja hyppäsi epävirallisen sisäratojen Euroopan ennätyksen vuonna 1968.


title: Altti Alarotu

text: Alarotu sijoittui Budapestin EM-kilpailuissa 1966 kolmanneksitoista, Méxicon 1968 olympiakisoissa neljänneksitoista sekä Helsingin EM-kilpailuissa 1971 kymmenenneksi. Prahan EM-hallikilpailuissa 1967 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 480 cm.


title: Altti Alarotu

text: Alarotu paransi viidesti Suomen ennätystä vuosina 1967–1970, parhaana tuloksenaan 531 cm. Vuonna 1968 hän hyppäsi epävirallisen sisäratojen Euroopan ennätyksen 518 cm. Hän saavutti SM-hopeaa vuosina 1967 ja 1971 sekä sisäratojen Suomen mestaruuden vuonna 1967. Hän edusti Punkalaitumen Kuntoa, Jämin Jännettä ja Lahden Sampoa. Hänen valmentajansa oli Valto Olenius.


title: Altti Alarotu

text: Lempinimellä "Jämijärven Chaplin" tunnettu Alarotu oli vuodesta 2001 Elimäen kunnanvaltuuston jäsen. Hän kuoli vuonna 2005.


title: Altti Alarotu

text: Altti Alarodun veli Aaro Alarotu menestyi korkeushyppääjänä ja setä Martti Alarotu 1930-luvulla kuulantyöntäjänä.


title: Elämän syke

text: Elämän syke on Ratsian toinen studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 1980 levymerkillä Johanna. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 23, ja se pysyi listalla yhteensä kahdeksan viikkoa. Levyn uudelleenmasteroitu CD-painos julkaistiin vuonna 2009, ja vuonna 2011 Svart Records uudelleenjulkaisi levyn vinyyliformaatissa.


title: Elämän syke

text: Albumilta julkaistiin singlenä kappale ”Täältä tulee yö”, jonka B-puolella on liveversio kappaleesta ”Uudet jumalat”. Yö-yhtye sisällytti oman versionsa ”Täältä tulee yö” -kappaleesta vuoden 1992 albumilleen "Tänä yönä" sekä vuoden 1993 livealbumilleen "Täältä tulee Yö...live".


title: Elämän syke

text: Albumin kannen suunnitteli Kari Riipinen.


title: Constellations

text: Constellations on August Burns Red -yhtyeen kolmas albumi, joka julkaistiin 14. heinäkuuta 2009. Se debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 24.


title: Risto Ankio

text: Risto Antero Ankio (s. 15. huhtikuuta 1937 Viiala) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Suomea muun muassa olympialaisissa ja hyppäsi epävirallisen sisäratojen Euroopan-ennätyksen vuonna 1962. Hän on viimeinen terässeipäällä Suomen ennätyksen tehnyt hyppääjä, mutta menestyi myös lasikuituseipäällä.


title: Risto Ankio

text: Ankio sijoittui Belgradin EM-kilpailuissa 1962 kolmesta suomalaisesta heikoimpana neljänneksi. Tokion 1964 olympialaisissa hän oli kahdestoista. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 1961 ja pronssia vuonna 1963.


title: Risto Ankio

text: Ankio paransi syyskuussa 1961 Suomen ja Pohjoismaiden ennätyksen tulokseen 458 cm. Tämä jäi viimeiseksi terässeipäällä hypätyksi ennätykseksi. Maaliskuussa 1962 Ankio hyppäsi lasikuituseipäällä epävirallisen sisäratojen Euroopan-ennätyksen 476 cm.


title: Risto Ankio

text: Kesäkuussa 1962 hän voitti Helsingin olympiastadionilla käytyjen Marskin kisojen seiväskilpailun stadionin ennätyksellä 460 cm; tuossa kisassa käytettiin ensimmäistä kertaa Suomessa alastulopaikalla Superlon-vaahtomuovipehmusteita. Kauhavan juhannuskisoissa 1962 Ankio sijoittui tuloksella 450 cm toiseksi kilpailussa, jossa Pentti Nikula hyppäsi uuden maailmanennätyksen 494 cm. Ennätyksensä 487 cm Ankio hyppäsi vuonna 1964.


title: Risto Ankio

text: Ankio voitti Suomen mestaruuden vuonna 1961 sekä saavutti SM-pronssia vuosina 1963 ja 1964. Sisäradoilla hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1962. Hän edusti seuratasolla Viialan Viriä ja Lauttasaaren Pyrintöä. Hänen valmentajansa oli Valto Olenius.


title: Taisto Laitinen

text: Taisto Raikas Laitinen (s. 17. syyskuuta 1933 Viipurin maalaiskunta) on entinen suomalainen seiväshyppääjä.


title: Taisto Laitinen

text: Laitinen sijoittui Tokion 1964 olympialaisissa seiväshypyssä neljänneksitoista. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 1963. Samana vuonna hän voitti Etelä-Afrikan mestaruuden.


title: Taisto Laitinen

text: Laitinen saavutti Kalevan kisoissa hopeaa vuosina 1963 ja 1964. Ennätyksensä 486 cm hän hyppäsi vuonna 1964. Hän edusti seuratasolla Mouhijärven Urheilijoita, Jokelan Kiriä, Hyvinkään Tahkoa ja Valkeakosken Hakaa. Hänen valmentajansa oli Valto Olenius.


title: Nahkapää

text: Nahkapää () on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä humanoidi alligaattori. Ryan Brownin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1988 "Tales of the TMNT" -sarjakuvalehden numerossa 6.


title: Nahkapää

text: Nahkapää oli aluksi vasta pieni alligaattori, joka oli seikkaillut viemäristöön. Hänet löysi ryhmä TCRI Utromeja, jotka päättivät ottaa olennon päämajaansa. Vietetyn ajan Utromien kanssa, Nahkapää altistui mutageenille, joka mutatoi hänet humanoidiksi ja älykkääksi olennoksi. Asuessaan pitkään Utromien luona, Nahkapää joutui eroon heistä, kun TCRI rakennus itsetuhoutui. Jäätyään kodittomaksi hän joutui elämään viemärissä, jossa Nahkapää joutui jatkuvan hyökkäyksen kohteeksi herra Marlin metsästäjän vuoksi. Erään hyökkäyksen aikana Nahkapää tapasi Turtlesit, jotka auttoivat humanoidi alligaattoria voittamaan metsästäjän. Sen päätteeksi Turtlesit päättivät antaa hänen elää vanhassa kodissaan.


title: Nahkapää

text: Aikanaan neljä Jalkaklaanin ninjaa kohtasivat Nahkapään viemärissä ja pelkäsivät olennon tappavan heidät. Ninjat yrittivät lupailla auttavansa Nahkapäätä luomaan siirtymälaitteen. Suostumisen jälkeen he ryhtyivät rakentamaan laitetta, jolloin Turtlesit ilmestyivät paikalle. Lyhyen yhteenoton jälkeen Turtlesit saivat huomata ninjojen auttavankin Nahkapäätä ja häpeissään päättivät olla myös avuksi ninjojen lisäksi. Laitteen valmituttua Nahkapää kykenisi vihdoin tavoittamaan Utromien kotiplaneetan, mutta teleportaamisen sijasta laite räjähti päin naamaa. Epäonnistumisen myötä Nahkapää menetti raivonsa ja tappoi kaksi Jalkaklaanin ninjaa, sekä vannoi kostoa Turtleseile, jotka hänen mielestään tuhosivat laitteen estääkseen pääsyn niin sanotulle kotiplaneetalleen.


title: Nahkapää

text: Myöhemmin Nahkapää palasi pitkän hiljaiselon jälkeen Mestari Tikun hautajaisiin, jonka jälkeen hänet nähtiin painimassa Raphaelin kanssa ennen kuin ui karkuun. Nahkapää palasi takaisin henkisesti epävakaana, nähden harhoja. Raphael sai selville hänen tekevän toista siirtymälaitetta ja oli joutua tapetuksi Nahkapään luullessa häntä Donatelloksi, jota vastaan Nahkapää kantoi kaunaa. Laitteen valmistuessa se käynnistyi yhtäkkiä ja paikalle ilmestyi kolme Utromia. He ampuivat Nahkapään sädeaseella ja veivät alligaattorin mukanaan kotiplaneetalleen tuhoten samalla siirtymälaitteen. Myöhemmin joukko Utromeja pyytävät Turtleseja pelastamaan Nahkapään kapinallisilta radikaali Utromeilta, jotka kutsuvat ryhmäänsä "The Illuminated". He yrittävät kloonata Nahkapään luomalla hänestä mutanttiarmeijan valloittaakseen maailman ideologilleen. Palastui myös että kapinalliset Utromit olivat salaa huumanneet Nahkapäätä, jonka vuoksi hän rakensi tiedostamattaan toisen siirtymälaitteen. Turtlesit onnistuivat pelastamaan Nahkapään ja tuhoamaan kloonit, joka johti samalla Illuminated ryhmän tuhoon. Nahkapää palasi takaisin Maahan Turtlesien kanssa, eikä jäänyt Utromien kotiplaneetalle, kuten oli aikasemmin halunnut.


title: Nahkapää

text: Ensimmäisen kerran animaationa Nahkapää esiintyi 1980-luvun Turtles – mutanttikilpikonnat -sarjassa, jossa se oli aluksi jättiläismäinen alligaattori ennen muuttumistaan humanoidiksi Krangin ja Silppurin saastuttaessa erään suon, josta syntyivät Punk sammakot. Nahkapäästä tuli samalla Turtlesien vihollinen sarjan myöhemmällä vaiheella.


title: Nahkapää

text: Nahkapää esiintyi vuoden 2003 animaatiosarjassa, jossa hän oli edelliseen animaatioon verrattuna Turtlesien vihollisen sijasta liittolainen, erityisesti Donatellon.


title: Nahkapää

text: Nahkapää esiintyi ensi kerran jaksossa "Salainen alkuperä, osa 3/3", jossa hän pakeni TCRI:n rakennuksesta mellakan aikana. Varsinaisen esiintymisen se teki jaksossa "Mikä kroko", jossa Nahkapää auttoi Baxter Stockmania. Myöhemmin hänelle selvisi Stockmanin työskennelleen Silppurin alaisuudessa, josta Nahkapää raivostui. Lopulta Stockman tuhosi Nahkapään kodin ja pelasti vasta vähän aikaa sitten ensi kertaa tapaamansa Turtlesit jääden itse romahtaneen käytävän vangiksi. Jaksossa "Maailmojen törmäys 2/3" kun Turtlesit kohtasivat ensi kertaa agentti Bishopin, he huomasivat Nahkapään selviytyneen ja joutuneen tämän vangiksi. Turtlesit onnistuivat vapauttamaan itsensä ja Nahkapään, mutta Bishopin tekemät kokeet olivat heikentäneet Nahkapään itsehillintää.


title: Nahkapää

text: Vuoden 2012 animaatiosarjassa Nahkapää esiintyi ensi kerran jaksossa "Syvyyksien saalistaja". Kraangit olivat kauan sitten löytäneet hänet viemäreistä ja vieneet hänet Ulottuvuus X:ään, jossa he mutatoivat hänet ja tekivät kokeita. Nahkapää pakeni heiltä ja varasti voimanlähteen Kraangien portaalista. Hän tapasi Turtlesit, jotka lupasivat auttaa pitämään voimanlähteen poissa Kraangien käsistä. Jaksossa "TCRI" kun Kraangit olivat saane sen takaisin haltuunsa, Nahkapää paljasti TCRI-rakennuksen olevan yksi Kraangien tukikohdista. Nahkapää ja Turtlesit tunkeutuivat rakennukseen, jonne rakennetusta portaalista Kraangit toivat valtavan kivihirviö Traagin. Pysäyttääkseen Traagin Nahkapää vie sen mukanaan X-ulottuvuuteen. Toisella kaudella jaksossa "X-ulottuvuus kutsuu" Turtlet onnistuvat tuomaan Nahkapään takaisin Maahan.


title: Yrjö Helander

text: Yrjö Anselm Helanterä (alk. Helander, 23. huhtikuuta 1896 Hämeenlinna – 28. elokuuta 1969 Hämeenlinna) oli suomalainen seiväshyppääjä.


title: Yrjö Helander

text: Yrjö Helander edusti Suomea Pariisin 1924 olympialaisissa. Hän jäi karsintaan tuloksella 340 cm. Hän voitti maaotteluissa Ranskaa vastaan seiväskilpailun vuosina 1922 ja 1923. Vuonna 1919 hän teki Suomen ennätyksen 362 cm. Seuratasolla hän edusti Hämeenlinnan Tarmoa ja Tampereen Pyrintöä. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1916, 1918, 1922 ja 1924. Hän saavutti SM-hopeaa vuosina 1919, 1920, 1923 ja 1927 sekä SM-pronssia vuonna 1915.


title: Yrjö Helander

text: Yrjö Helanderin veli Lauri Helanterä (alk. Helander) voitti pikaluistelun Suomen mestaruuksia sekä toimi lajin parissa valmentajana ja johtajana. Lauri Helanderin poika Aarne Helanterä oli myös pikaluistelun Suomen mestari.


title: Kuosi (tietotekniikka)

text: Skin on tietokonemaailman käsitteenä sovelluksen graafista ulkoasua muuttava lisäke. Skinejä kutsutaan suomeksi myös nimellä kuosi tai olemus .


title: Kuosi (tietotekniikka)

text: Kuosi on tavanomaista "teemaa" suurempi muutos ohjelman käyttöliittymään, vaikka toisinaan näitä kahta pidetään toistensa synonyymeinä. Ensimmäisiä suosittuja ohjelmia, johon oli mahdollista asentaa kuoseja, oli Nullsoftin Winamp. Kuosittaminen on hyvin yleistä mediasoittimissa, pikaviestinohjelmissa ja WWW-selaimissa. Firefox ja Opera ovat alustariippumattomina helposti käyttäjän muokattavissa.


title: Kuosi (tietotekniikka)

text: X-ikkunointia hyödyntävissä ympäristöissä, kuten Unixeissa ja Linuxissa, voidaan käyttöjärjestelmän olemus vaihtaa helposti toiseen kuosiin. GTK-käyttöliittymäkirjastoon perustuva GNOME ja QT:hen perustuva KDE ovat esimerkkejä toisilleen vaihtoehtoisista työpöytäympäristöistä. Windowsissa tähän voidaan käyttää "WindowBlinds"-ohjelmaa, ja Mac OS X:ssä "ShapeShifteriä".


title: Onnellisten illallinen

text: Onnellisten illallinen ("Celebration") vuodelta 2000 on Harold Pinterin viimeiseksi jäänyt näytelmä.


title: Onnellisten illallinen

text: Näytelmä on sosiaalinen satiiri, jonka kulisseina on ylellinen ravintola. Se tekee pilkkaa The Ivy -nimisestä Lontoon Covent Gardenin lähellä West Endin teatterialueella sijaitsevasta ravintolasta ja sen asiakkaista, jotka ovat poikenneet sinne baletti- tai oopperaesityksen jälkeen. He tosin eivät muista mitään näkemästään, tuskin esitysten nimiäkään. Rikkaat rääväsuut ovat yhtä arvostelukyvyttömiä pöytäseuralaistensa kuin ruokansa suhteen. Heidän keskustelunsa liittyvät toisiinsa vain pinnallisella tasolla, jos silläkään Näytelmässä ei tuntuisi pinnallisesti katsoen olevan niin paljon poliittisia kaikuja kuin joissakin Pinterin 1980- ja 1990-luvun näytelmissä. Sen miespäähenkilöt, veljekset Lambert ja Matt, kuuluvat eliittiin (kuten miehet "Party Timessa") ja luonnehtivat itseään "rauhanomaisiksi strategiakonsulteiksi, koska meillä ei ole aseita". Naapuripöydän pankkimies Russell taas esittäytyy "täysin häiriintyneeksi persoonaksi... psykopaatiksi", kun taas Lambert väittää syntyneensä uudelleen sivistyneemmäksi, ystävällisemmäksi, mukavammaksi henkilöksi. Näiden henkilöiden ulkoisesti tyynen pinnan alta paljastuu vertaansa vailla olevaa ilkeyttä.


title: Onnellisten illallinen

text: "Onnellisten illallinen" manaa esiin tuttuja poliittisia yhteyksiä: ""Onnellisten illallisen" mahtipontiset kerskailijat... ja 'Huoneen' hiljaisemmat työväenluokkaiset mumisijat ovat pinnan alla yhtä ja samaa". "Raha on vakiintuneen vallan palveluksessa, ja näytelmän veljekset ovat 'strategiakonsultteja', joiden työhön kuuluu voimankäyttöä ja väkivaltaa... On houkuttelevaa mutta väärin rinnastaa koomista valtasuhteiden kääntymistä "Onnellisten illallisessa" laajempien poliittisten rakenteiden pysyvään muutokseen", sanoo Grimes, jonka mielestä näytelmä ilmaisee Pinterin pessimististä suhtautumista mahdollisuuteen, että status quo ei olisikaan pysyvä.


title: Onnellisten illallinen

text: Koska Tarjoilijan usein huvittavan uskomattomat muistumat Pinterin isoisästä havainnollistuvat "Onnellisten illallisessa", viimeiset näytelmät myös laajentavat joitakin hänen aiempien "muistelmanäytelmiensä" ekspressionistisia aspekteja, samalla kun neluovat kiinnekohtia hänen "uhkaaviin komedioihinsa", mistä esimerkkejä on henkilöissä ja Tarjoilijan loppupuheessa: "Isoisäni tutustutti minut elämän salaisuuteen, ja olen yhä keskellä sitä. En löydä ovea, josta pääsisin ulos. Isoisäni pääsi pois. Mutta minä haluaisin esittää vielä välihuomautuksen. "Hän seisoo paikallaan. Hidas häivytys". Suunnilleen noihin aikoihin Pinterin sovitus julkaisemattomasta käsikirjoituksesta "Remembrance of Things Past " ja henkiin herätetty "Caretaker – Kuokkavieras", jonka ohjasi Patrick Marber ja jossa näyttelivät pääosaa Michael Gambon, Rupert Graves ja Douglas Hodge, olivat näyttämöllä samaan aikaan Lontoon West Endissä (vuosina 2000–2001).


title: Onnellisten illallinen

text: Näytelmän juonen keskeisinä henkilöinä ovat kolme pariskuntaa, jotka ovat syömässä kaupungin kalleimmassa ravintolassa (viittaus lontoolaiseen The Ivy -ravintolaan). Yhdessä pöydässä istuvat veljekset Lambert ja Matt ja siskokset Prue ja Julie. Lambert ja Julie ovat naimisissa keskenään, samoin Matt ja Prue. He juhlivat Lambertin ja Julien hääpäivää. Toisessa pöydässä istuvat Russell ja Suki, jotka myöhemmin liittyvät toisten aterioitsijoiden seuraan. Aterioitsijoiden keskustelu katkeaa ravintoloitsija Richardin (jonka henkilö perustuu lontoolaiseen ravintoloitsijaan Jeremy Kingiin), ravintolan emännän Sonian ja nimettömän tarjoilijan pohdiskeluun. Vuorosanat alkavat näennäisesti tavallisena juhla-ateriana, josta kehittyy viha-rakkaus-suhteiden ja sukurutsan pohjavirtoja sisältävä synkempien aiheiden kudelma. Näytelmä päättyy salaperäiseen (ja "kesken jäävään") tarjoilijan puheeseen, joka viittaa arjesta pakenemisen keinoon.


title: Onnellisten illallinen

text: John Crowley on ohjannut vuonna 2006 näytelmästä televisiosovituksen. Sen ensiesitys oli 2007.


title: Celebration

text: Celebration voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Celebration

text: Musiikissa:


title: Celebration

text: Muuta:


title: Pohjois-Carolinan sinetti

text: Pohjois-Carolinan sinetti on Yhdysvaltain Pohjois-Carolinan osavaltion tunnus. Se hyväksyttiin osavaltion tunnukseksi vuonna 1871.


title: Pohjois-Carolinan sinetti

text: Sinetin keskellä on kaksi naista, joista vasemmanpuoleinen symboloi vapautta. Naisella on vasemmassa kädessään keppi, jonka päällä on fryygialaismyssy ja oikeassa pergamentti, johon on kirjoitettu "Constitution". Oikeanpuoleisella naisella on kädessään kolme vehnäntähkää ja runsaudensarvi symboloiden osavaltion hedelmällisyyttä ja yltäkylläisyyttä. Sinetin taustalla on kolmimastoinen parkki, joka symboloi kauppaa. Sinetin yläosassa on päivämäärä May 20, 1775, joka viittaa Mecklenburgin piirikunnan itsenäisjulistukseen. Sinetin alaosassa on päivämäärä April 12, 1776, joka viittaa Halifaxin sopimukseen. Sinetin uloimmalle kehälle on kirjoitettu "The Great Seal of the State of North Carolina" ja osavaltion latinankielinen motto "esse quam videri".


title: Jussi Ruoho

text: Johannes (Jussi) Ruoho (16. toukokuuta 1892 Töysä – 24. marraskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen seiväshyppääjä.


title: Jussi Ruoho

text: Jussi Ruoho sijoittui Antwerpenin 1920 olympialaisten seiväshypyssä kahdeksanneksi tuloksella 350 cm. Samana vuonna hän voitti Berliinin kansainvälisissä kilpailuissa seiväshypyn tuloksella 360 cm. Maaottelussa Ranskaa vastaan vuonna 1923 hän sijoittui toiseksi.


title: Jussi Ruoho

text: Seuratasolla Ruoho edusti Launosten Urheilijoita, Haapakosken Urheilijoita, jonka ensimmäinen puheenjohtaja hän oli ja joka muutti nimensä vuonna 1921 Vaajakosken Urheilijoiksi, Tampereen Pyrintöä sekä Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1917 ja 1920. Hän saavutti SM-hopeaa vuosina 1916, 1918 ja 1922 sekä SM-pronssia vuosina 1919 ja 1921. Hän voitti Suomen mestaruuden myös 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuonna 1923 Helsingin Kisa-Veikkojen joukkueessa. Hän saavutti SM-hopeaa kolmiloikassa vuonna 1916 sekä pituushypyssä vuonna 1918.


title: Erik Furuhjelm

text: Erik Gustaf Furuhjelm (6. heinäkuuta 1883 Helsinki – 13. kesäkuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja musiikkikirjailija.


title: Erik Furuhjelm

text: Furuhjelmin vanhemmat olivat senaatin protokollasihteeri Elis Furuhjelm ja Selma Gabriela Antell ja puoliso vuodesta 1908 Alice Silfvast. Hän tuli ylioppilaaksi 1901, opiskeli Filharmonisen seuran orkesterikoulussa vuodesta 1893, Helsingin musiikkiopistossa 1901–1906, Helsingin yliopistossa 1901–1902 sekä Wienissä ja Münchenissä 1906–1907 ja Pariisissa 1908–1909. Furuhjelm oli Helsingin musiikkiopiston vt. opettaja 1905–1906, opettaja 1907–1935 ja varajohtaja 1920–1935. Furuhjelm piti useita konsertteja, toimi kuoronjohtajana, soitti alttoviulua Filharmonisen seuran konserteissa 1904–1905 ja Armas Järnefeltin johtamissa oopperaesityksissä. Hän oli "Finsk Musikrevyn" perustaja 1904 ja toimi musiikkiarvostelijana "Dagens Tidning" -lehdessä 1912–1914 ja "Dagens Press" -lehdessä 1915–1920. Furuhjelmille myönnettiin valtion säveltäjäeläke 1921, Pro Finlandia-palkinnon hän sai 1956.


title: Erik Furuhjelm

text: Furuhjelmin merkittävimmät sävellykset lienevät pianokvintetto, jousikvartetto ja kaksi sinfoniaa. Hän julkaisi myös Jean Sibelius -elämäkerran.


title: Columbian piirikunnan sinetti

text: Columbian piirin sinetti on Yhdysvaltain Columbian piirin virallinen sinetti. Siinä oikeuden jumalatar pitää kädessään kukkaseppelettä Yhdysvaltain ensimmäisen presidentin George Washingtonin patsaan edessä. Sinetin taustalle on kuvattu Yhdysvaltain Capitolium-kukkula. Sinetin alaosaan on kirjoittettu Kolumbian piirin motto "JUSTITIA OMNIBUS" (Oikeutta kaikille) ja vuosiluku "1871", joka viittaa vuoteen, jolloin Kolumbian piiri sai nykyisen poliittisen statuksensa.


title: Hatin kieli

text: Hatin kieli eli hatti on Vähän-Aasian koillisosassa puhuttu, muinaista heettiä edeltänyt isolaattikieli. Sitä kutsutaan myös "protoheetiksi". Kieli tunnetaan heettiläisiin savitauluihin sisältyvistä, usein käännöksellä varustetuista rituaaliteksteistä. Hatin on arveltu olevan sukua luoteiskaukasialaisille kielille.


title: Hatin kieli

text: Hattin kielestä on säilynyt sanastoa:


title: Drama (Yesin albumi)

text: Drama on brittiläisen progressiivista rockia soittavan Yes-yhtyeen kymmenes studioalbumi. Se julkaistiin 22. elokuuta 1980 Atlantic Recordsin kautta. Albumi uudelleenjulkaistiin CD-formaatissa 24. helmikuuta 2004. Uudelleenjulkaisulla vanhat kappaleet ovat remasteroitu, ja mukana on kymmenen ennenjulkaisematonta kappaletta albumin äänityssessioista.


title: Moskova (Petsamo)

text: Moskova oli lähinnä kolttien asuttama kylä Petsamossa Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovuttamalla alueella. Kylä sijaitsi Petsamonjoen varrella Yläluostarilta etelään. Matkaa Petsamonvuonon perukkaan kertyi noin 50 kilometriä. Moskova oli Petsamon kolttien (yhden kolmesta Petsamon alueen kolttasiidoista) talvikylä. Vuonna 1886 uudelleen perustetun Petsamon luostarin munkit antoivat kylälle nimen "Moskova". Hieman kylän eteläpuolella Petsamonjoen ja Puskajoen yhtymäkohdassa sijaitsi pienempi Puskakylän kolttakylä. Moskova ja Puskakylä luettiin varsinkin Petsamon kunnan loppuvuosina yhdeksi kyläksi, jota kutsuttiin Lapinkyläksi. Virallisesti Moskova tuli kuulumaan valtioneuvoston vuonna 1930 hyväksymän Petsamon kyläjaon mukaan Jokikylän kyläkuntaan. Moskovaan johti maantie Yläluostarilta ja edelleen Moskovasta johti talvitie etelään Suonikylään. Moskovan kylän vieressä oli laaja ja tasainen tunturikoivikkoa kasvava kangasalue, johon rakennettiin Petsamon lentokenttä vuonna 1939.


title: Moskova (Petsamo)

text: Nykyisin suunnilleen vanhan Moskovan kylän paikalla on Uuden-Luostarin kylä ja sen välittömässä läheisyydessä on lentokenttä. Kylästä Yläluostarille johtava tie on edelleen olemassa, jonka lisäksi Murmanskista Nikkeliin johtava rautatie kulkee kylän kautta.


title: Moskova (Petsamo)

text: Kolttasaamelaiset olivat olleet aikaisemmin puolipaimentolaisia, jotka vaihtoivat asuinpaikkaa kyläalueen sisällä vuodenajan mukaan. Talvikylä sijaitsi sisämaassa ja siellä asuttiin noin neljä kuukautta sydäntalvella. Petsamon kolttasiidan talvikylän paikka oli sijainnut Petsamonjoen varrella mäntymetsän keskellä 1600-luvulta lähtien. Talvikylän paikaksi vakiintui 1800-luvun alussa Moskovan kylän paikka. Talvikylä oli kolttakyläyhteisön sosiaalinen kohtaamispaikka, jossa kerättiin verot, käytiin oikeutta ja järjestettiin yhteisiä juhlia. Muun osan vuotta kyläyhteisön perheet viettivät erillään omilla pyyntialueillaan.


title: Moskova (Petsamo)

text: Jokaisella perheellä oli merenrannalla omat kalapaikat ja syksyin kylän miehet lähtivät sukujen järville kalastamaan. Monesti naiset jäivät kyliin syksyllä hoitamaan lapsia ja koti askareita.


title: Moskova (Petsamo)

text: Petsamon koltansaamen murre on erittäin harvinainen. Puhujat ovat jo vanhoja. Vain muutama nuori osaa enää Petsamon koltansaamen murretta. Yleisin murre on Suonikylän murre jonka pohjalta on tehty myös koltansaamen kielioppi ja sanakirjat.


title: Moskova (Petsamo)

text: Moskova oli lähes kokonaan Petsamon ortodoksisten kolttien asuttama kylä. Vuoden 1929 henkikirjoituksen mukaan kylässä oli 102 asukasta, joista 94 oli ortodoksisia kolttasaamelaisia ja kahdeksan luterilaisia saamelaisia.


title: Moskova (Petsamo)

text: Asukasluvun kehitys:


title: Moskova (Petsamo)

text: Suuret muutokset Moskovan asukasluvussa johtuvat siitä, ettei kolttia Petsamon kunnan alkuvuosien väestönlaskuissa pystytty laskemaan kovin tarkoin.


title: Moskova (Petsamo)

text: Suomeen liittämisen jälkeen Petsamon kolmea kolttayhteisöä varten suunniteltiin kiertävää alakoulua, joka olisi kolmasosan vuotta sijainnut Yläluostarilla ja palvellut Moskovan kylän kolttia. Koulun toiminta rajoittui kuitenkin alusta alkaen kahteen paikkaan eikä näin ollen palvellut Moskovan kylää. Yläluostaria ei pidetty sopivana paikkana koulun toiminnalle luostarin "munkkilaisvaikutteiden vuoksi." Moskovan lapset tulivat kuulumaan Parkkinan koulupiiriin ja koska kouluun oli niin pitkä matka joutuivat he asumaan koulun asuntolassa suomalaislasten keskellä.


title: Moskova (Petsamo)

text: Talvisodan syttyessä Moskovan kolttien evakuointi myöhästyi ja Neuvostoliitto kuljetti heidät Kuolan niemimaalle Luujärven metsäkombinaatin yhteydessä toimineeseen vankileiriin. Rauhan tultua Moskovan koltat pääsivät palaamaan Suomeen. Moskovan kylä oli kuitenkin pahoin vaurioitunut. Lisäksi kolttien karja jäi rauhan tultua Neuvostoliittoon. Moskovan talojen jälleenrakentaminen aloitettiin kun koltat olivat palanneet vankeudesta takaisin Suomeen. Jälleenrakennuksen aikana koltat asuivat turvekammeissa, teltoissa tai turpeesta, pellistä ja laudoista kyhäytyissä hökkeleissä. Jälleenrakentamista haittasi pula rakennusmateriaalista.


title: Moskova (Petsamo)

text: Moskovan kylä piti kuitenkin jättää uudelleen jatkosodan lopulla vuonna 1944. Tällä kertaa syyskuun alkupuolella alkanut evakuointi tavoitti myös Moskovan koltat. Taloudellisesti lähtö oli koltille raskas, sillä kolttien porokarja oli hajallaan metsissä, eikä niitä voitu ottaa mukaan. Evakuoinnin alkaessa mukaan sai ottaa arvokkaimman henkilökohtaisen omaisuuden. Loput oli tarkoitus kuljettaa turvaan myöhemmin, mutta autojen vähäisen määrän vuoksi tätä ei pystytty toteuttamaan.


title: Moskova (Petsamo)

text: Koltat asuivat vuosina 1946–1948 Luttojoen varrella, jonne heidät oli tarkoitus myös aluksi asuttaa. Alue ei kuitenkaan olisi pystynyt elättämään kaikkia Petsamon kolmea kolttayhteisöä. Ja niinpä heidät asutettiin useampaan paikkaan Inarin kunnan alueelle. Moskovan koltat hajaantuivat Nellimiin ja Sevettijärvelle.


title: Nikolai Jakovlev

text: Nikolai Feofanovitš Jakovlev (; 22. toukokuuta 1892 Bulgarinin huuttori nykyisen Saratovin alueen Atkarskin piirissä – 30. joulukuuta 1974 Moskova) oli venäläinen kielitieteilijä.


title: Nikolai Jakovlev

text: Nikolai Jakovlev valmistui vuonna 1916 Moskovan yliopistosta. Hän kuului Filipp Fortunatovin koulukuntaan. Vuodesta 1920 lähtien hän johti Pohjois-Kaukasian kielten ja kulttuurien tutkimustyötä valistusasiain kansankomissariaatissa ja Neuvostoliiton kansojen kielten ja kirjallisuuden instituutissa. Jakovlev toimi myös Uuden kirjaimiston keskuskomiteassa. Toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen hän työskenteli Moskovan idäntutkimusinstituutin ja Vieraiden kielten sotilasinstituutin professorina sekä Neuvostoliiton tiedeakatemian Kielen ja ajattelun instituutissa. Niin sanotun ”kielitieteellisen keskustelun” jälkeen vuonna 1951 Jakovlev erotettiin tehtävistään marrilaisena, minkä jälkeen hän sairastui ja luopui tieteen harjoittamisesta.


title: Nikolai Jakovlev

text: Jakovlev oli huomattava kaukasialaisten kielten tutkija ja yksi foneemiteorian kehittäjistä. Hän johti Neuvostoliiton monien vähemmistökielten kirjaimistojen luomista. Hänet tunnetaan myös suunnitelmasta venäjän kielen siirtämiseksi latinalaiseen kirjaimistoon. Jakovlev kirjoitti laajat adygein, kabardin ja tšetšeenin sekä julkaisematta jääneet abhaasin ja inguušin kieliopit.


title: Ari Väänänen

text: Ari Henrik Väänänen (s. 26. elokuuta 1947 Kymi) on entinen suomalainen pituushyppääjä.


title: Ari Väänänen

text: Väänänen sijoittui Münchenin 1972 olympialaisten pituushypyssä 11:nneksi. Hän edusti Suomea kahdessa Euroopan cupissa sekä kymmenessä maaottelussa vuosina 1970–1975.


title: Ari Väänänen

text: Seuratasolla Väänänen edusti Karhulan Urheilijoita ja Karhulan Työväen Urheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1972, 1973 ja 1975. Hän voitti TUL:n mestaruuksia pituushypyn lisäksi 100 metrin juoksussa.


title: Ari Väänänen

text: Väänäsen ennätys pituushypyssä on 792 cm ja 100 metrin juoksussa 10,3 s. Molemmat ennätykset hän teki Itä-Saksassa vuonna 1973.


title: Pjotr Uslar

text: Pjotr Karlovitš Uslar (; 1. syyskuuta 1816 Tverin läänin Kurovon kylä – 20. kesäkuuta 1875 Kurovo) oli paroni, Venäjän armeijan kenraali ja kaukasialaisten kielten tutkija.


title: Pjotr Uslar

text: Pjotr Uslar valmistui Venäjän pääesikunnan akatemiasta. Kielitieteellistä koulutusta hänellä ei ollut. Vuodesta 1850 lähtien hän toimi Venäjän maantieteellisen seuran Kaukasian osaston jäsenenä. Vuonna 1858 Uslarin tehtäväksi annettiin Kaukasian historian laatiminen, joka sai hänet kiinnostumaan alueen kielistä. Vuodesta 1868 lähtien hän toimi Venäjän tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäsenenä.


title: Pjotr Uslar

text: Uslar oli kaukasialaisten kielten tutkimuksen uranuurtaja. Hän laati tekstinäytteillä ja sanastoilla varustetut abhaasin, avaarin, dargin, lakin, lezgin, tabasaranin ja tšetšeenin kielioppien kuvaukset. Uslaria pidetään foneemiteorian edeltäjänä. Hän teki myös yrityksiä kirjakielten ja kouluopetuksen luomiseksi kaukasialaisia kansoja varten.


title: Gali

text: Gali (georgiaksi გალი) tai Gal (abhaasiksi Гал) on kaupunki Georgiaan kuuluvassa, mutta de facto itsenäisessä Abhasian tasavallassa. Se sijaitsee alueen kaakkoisosassa 77 kilometrin päässä Suhumista. Kaupunki on Galin piirin keskus. Asukkaita on 7 200 henkeä (vuonna 2003). Heistä yli 95 % on mingrelejä.


title: Gal

text: Gal voi tarkoittaa seuraavia:


title: Clark Gregg

text: Clark Gregg (s. 2. huhtikuuta 1962 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja.


title: Clark Gregg

text: Gregg syntyi Bostonissa, Massachusettsissa ja varttui aikuiseksi Chapel Hillissä, Pohjois-Carolinassa. Hän on esiintynyt pienissä rooleissa useissa elokuvissa kuten "Lovely & Amazing", "In Good Company" ja "Ihmisen tahra" sekä televisiosarjoissa kuten "Will & Grace", "Sports Night", "Sinkkuelämää" ja "West Wing". Hän myös käsikirjoitti vuoden 2000 trillerin "Salaisuus pinnan alla" ja on ohjannut elokuvan "Choke".


title: Clark Gregg

text: 2000-luvulla Gregg on esittänyt agentti Phil Coulsonia Marvel Comicsin sarjakuviin pohjautuvissa elokuvissa "Iron Man", "Iron Man 2", "Thor", "The Avengers" ja "Captain Marvel" sekä "S.H.I.E.L.D. Agentit" -televisiosarjan pääosassa viidellä ensimmäisellä tuotantokaudella. Lisäksi hän on toiminut hahmon ääninäyttelijänä Disney XD:n animaatiosarjassa "Ultimate Spider-Man".


title: Clark Gregg

text: Gregg on ollut naimisissa näyttelijä Jennifer Greyn kanssa vuodesta 2001 lähtien. Pariskunnalla on joulukuussa 2001 syntynyt tytär.


title: SLS

text: SLS voi tarkoittaa:


title: Juhani Manninen

text: Eero Juhani Manninen (s. 4. toukokuuta 1941 Toivakka) on tamperelainen rehtori ja tilanhoitaja. Hän on myös entinen yleisurheilija, jonka päälaji oli pituushyppy.


title: Juhani Manninen

text: Manninen kilpaili Rooman 1960 olympialaisten pituushypyssä mutta karsiutui loppukilpailusta. Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia vuosina 1961 ja 1965. Hän edusti Suomea seitsemässä aikuisten maaottelussa.


title: Juhani Manninen

text: Seuratasolla Manninen edusti Toivakan Rivakkaa ja Tampereen Pyrintöä. Hän voitti pituushypyn miesten Suomen mestaruuden 19-vuotiaana vuonna 1960; samana vuonna hän voitti myös nuorten Suomen mestaruuden kuten vielä vuonna 1961. Aikuisten SM-pronssia hän saavutti vuosina 1961 ja 1965. Tampereen Pyrinnön joukkueessa hän saavutti 4 × 100 metrin viestijuoksussa SM-hopeaa vuonna 1968 ja SM-pronssia vuonna 1969.


title: Juhani Manninen

text: Mannisen ennätys pituushypyssä on 768 cm ja 100 metrin juoksussa 10,8 s.


title: Juhani Manninen

text: Manninen on ammatiltaan peruskoulunopettaja ja hän on toiminut Kaukajärven ja Kämmenniemen koulun rehtorina. Hänen tyttärensä Johanna Manninen on korkeushypyn Suomen mestari.


title: Ritsa (järvi)

text: Ritsa (abhaasiksi Риҵа, georgiaksi რიწა) on vuoristojärvi Georgiaan kuuluvassa, mutta de facto itsenäisessä Abhasian tasavallassa. Se sijaitsee Lašipse-joen laaksossa Gagran vuoriharjanteen itäpuolella 950 metrin korkeudella merenpinnasta. Järven pinta-ala on 1,49 neliökilometriä, keskisyvyys 63 metriä ja suurin syvyys 116 metriä. Ritsa laskee Jupšaran ja Bzybin kautta Mustaanmereen.


title: Ritsa (järvi)

text: Järvi ympärillä on Ritsan luonnonsuojelualue. Kauniiden maisemiensa ansiosta se on suosittu matkailukohde. Rannalla sijaitsevat Ritsa-Avadharan kivennäisvesikylpylä sekä Stalinin ja Brežnevin huvilat.


title: Johanna Manninen (korkeushyppääjä)

text: Johanna Perkiö (o.s. Manninen, s. 18. huhtikuuta 1968 Tampere) on entinen suomalainen korkeushyppääjä.


title: Johanna Manninen (korkeushyppääjä)

text: Johanna Manninen voitti korkeushypyssä Suomen mestaruuden vuonna 1993 sekä saavutti SM-pronssia vuonna 1994. Seuratasolla hän edusti Tampereen Pyrintöä sekä Suomea kahdessa maaottelussa, voittaen muun muassa Ruotsi–Suomi-maaottelun 1993. Hänen ennätyksensä on 184 cm vuodelta 1993.


title: Johanna Manninen (korkeushyppääjä)

text: Manninen on koulutukseltaan ekonomi. Hänen isänsä Juhani Manninen on pituushypyn Suomen mestari ja olympiaedustaja.


title: Andy Linden

text: Andy Linden (5. huhtikuuta 1922 – 10. helmikuuta 1987) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui Indianapolis 500 -kilpailuun seitsemän kertaa kausilla 1951–1957. Hän saavutti yhteensä viisi pistettä ajamalla neljänneksi vuoden 1951 kilpailussa ja viidenneksi vuoden 1957 kilpailussa. Hän oli kuudes vuoden 1955 kilpailussa. Hän starttasi toisesta lähtöruudusta vuoden 1952 kilpailussa, jossa hän keskeytti öljyvuotoon kierroksella 20. Hän oli aikansa nuorin pisteille ajanut kuljettaja ennen Bobby Ballia.


title: Bzipi

text: Bzipi tai Bzyb(, , historiallisesti კაპოეტისწყალი, "Kapoetistsqali") on joki Georgiaan kuuluvassa, mutta de facto itsenäisessä Abhasian tasavallassa. Se saa alkunsa Kaukasuksen etelärinteiltä ja laskee Mustaanmereen Pitsundan lähellä. Bzipi on Abhasian pisin joki. Sen pituus on 112 kilometriä ja sadealueen laajuus 1 510 neliökilometriä. Suuresta sademäärästä johtuen se on hyvin runsasvetinen. Sivujoen Jupšaran yläjuoksulla sijaitsee vuoristojärvi Ritsa. Bzipi on koskenlaskijoiden suosima matkailukohde.


title: ISRC

text: ISRC () on äänitteiden ja musiikkivideoiden tunnistamisessa käytetty koodi. ISRC -koodi määritetään ISO-standardissa ISO 3901. ISO on antanut koodien jakelun kansainvälisen äänitetuottajien järjestön IFPIn tehtäväksi. Suomessa ISRC -koodien antamisesta vastaa Ääni- ja Kuvatallennetuottajat ÄKT ry.


title: ISRC

text: ISRC -koodi annetaan erikseen kullekin teoksesta julkaistulle tallenteelle. Näin jokaisella teoksesta julkaistulla versiolla on oma koodinsa. Luokittelu luo perustan kansainväliselle tallenteiden EDI-rekisteröinnille. Sillä on tarkoitus helpottaa paitsi kirjastojen ja arkistojen luettelointia, myös teosten tunnistamista tekijänoikeusraportoinnin yhteydessä. ISRC ei kuitenkaan yksilöi itse teosta, joten se toimisi raportoinnissa lähinnä viiteavaimena teokset yksilöivään tietokantaan.


title: ISRC

text: ISRC -koodi tallennetaan itse kappaleeseen masteroinnin yhteydessä PQ -koodausvaiheessa.


title: ISRC

text: ISRC -koodi muodostuu 12 merkistä seuraavassa muodossa: CC-XXX-YY-NNNNN. Koodin neljä osaa määritellään seuraavasti:


title: ISRC

text: IFPI: ISRC Handbook


title: Bayliss Levrett

text: Bayliss Levrett (14. helmikuuta 1914 – 13. maaliskuuta 2002) oli yhdysvaltalainen moottoriurheilija. Hän osallistui kahteen Indianapolis 500 -kilpailuun kausilla 1949–1950. Hän keskeytti molemmissa kilpailuissa, eikä saanut pisteitä. Hänet lasketaan Formula 1 -kuljettajaksi, koska Indy 500 oli osa Formula 1 -sarjaa vuosina 1950–1960.


title: John Franklin Enders

text: John Franklin Enders (10. helmikuuta 1897 – 8. syyskuuta 1985) oli amerikkalainen bakteriologi. Hän oli Harvardin yliopiston professori vuodesta 1935. Hän toimi myös johtajana lastentautien tutkimusosastossa, Bostonin Children's Medical Centre -laitoksessa. Hän sai Nobelin lääketieteen palkinnon Thomas Huckle Wellerin ja Frederick Chapman Robbinsin kanssa poliovirusta koskevista tutkimuksistaan.


title: John Franklin Enders

text: Enders aloitti opiskelemalla Englannin kirjallisuutta Harvardin yliopistossa ennen kuin vaihtoi pääainetta, ja väitteli bakteriologiasta 1930.


title: İmralı

text: İmralı on pieni turkkilainen saari Marmaranmerellä Armutlu-Bozburunin niemimaan länsipuolella Bursan maakunnan lähellä. Saari toimii huippuluokan turvallisuusvankilana vankinaan saaren ainoa vanki Kurdistanin työväenpuolueen johtaja Abdullah Öcalan, jota syytetään terrorismista Turkin maaperällä. Saarella on sotilastukikohta ja sinne rantautuminen on kielletty. Myös saaren alue on suljettu meriliikenteeltä. Saari noin 8 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Pinta-ala on 25 km². Saaren korkein kohta on 217-metrinen Türk Tepesi ().


title: İmralı

text: Saaren nimi oli roomalaisaikana Besbicus ja Bysantin aikana Kalolimnos. Osmanit valtasivat saaren 1400-luvulla Bysangtilta avatakseen vesiväylän Bursaan. Saaren nimi tulee emiiri Alista, joka oli Osmanivaltion ensimmäisiä amiraaleja. Aina Turkin itsenäisyyssotaan vuosina 1919–1922 saarella oli kolme kreikkalaista kylää. Saarelaiset kasvattivat viinirypäleitä ja silkkiä sekä kalastivat. Entisistä saarelaisista nousi myöhemmin tunnetuksi Kimon Friar, joka on Yhdysvalloissa englannintanut kreikkalaista kirjallisuutta.


title: İmralı

text: Vuonna 1923 kreikkalaiset muuttivat Manner-Kreikkaan ja saari oli vuoteen 1935 autiona. Huippuluokan vankilaksi sitä alettiin muuttaa 1935. Vangit saivat pientä tuloa viljelemällä maata ja kalastamalla. Vankeudessa oli esimerkiksi yhdysvaltalainen huumesalakuljettaja Billy Hayes, jonka elämäntarinaan pohjautuu elokuva Keskiyön pikajuna.


title: İmralı

text: Vuonna 1999 saarelle tuotiin pitkään etsitty PKK:n johtaja Abdullah Öcalan, jolloin muut vangit vietiin muihin vankiloihin. Öcalanin puolustusasianajaja on nimittänyt İmralıa Turkin Guantanamoksi. Saaren kuuluisin vanki oli Turkin entinen pääministeri Adnan Menderes, joka syrjäytettiin sotilasvallankaappauksessa 27. toukokuuta 1960. Menderesiä syytettiin perustuslain rikkomisesta, hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin hirttämällä 17. syyskuuta 1961 İmralıllä.


title: Tory Lane

text: Tory Lane (s. 30. syyskuuta 1982) on yhdysvaltalainen alastonmalli, striptease-tanssija, pornonäyttelijä ja -ohjaaja.


title: Wilhelm Porrassalmi

text: Johan Wilhelm Porrassalmi (18. joulukuuta 1930 Kälviä – 21. joulukuuta 2006 Kokkola) oli suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli pituushyppy.


title: Wilhelm Porrassalmi

text: Wilhelm Porrassalmi kilpaili Melbournen 1956 olympialaisten pituushypyssä mutta loukkaantuneena karsiutui loppukilpailusta. Bernin EM-kilpailuissa 1954 hän sijoittui viidenneksi astuttuaan niukasti yli hyppynsä, jonka pituus olisi riittänyt voittoon. Tukholman EM-kilpailuissa 1958 hän oli yhdeksäs. Hän edusti Suomea 17 maaottelussa pituushypyssä ja pikajuoksuissa.


title: Wilhelm Porrassalmi

text: Seuratasolla "Wille" Porrassalmi edusti Kokkolan Veikkoja. Hän saavutti SM-hopeaa vuosina 1954 ja 1956 sekä SM-pronssia vuosina 1958 ja 1959. Kesäkuussa 1956 hän hyppäsi Ranska-maaottelussa Suomen ennätyksen 762 cm. Talvella 1954 hän oli Toivo Hyytiäisen kanssa ensimmäisenä suomalaisyleisurheilijana kilpailumatkalla Pakistanissa.


title: Wilhelm Porrassalmi

text: Porrassalmen ennätykset pikajuoksuissa olivat 10,8 s 100 metrillä, 22,0 s 200 metrillä sekä 50,2 s 400 metrillä. Hän pelasi 1940-luvun lopulla jalkapalloa Kokkolan Palloveikkojen maalivahtina.


title: Tiffany Rayne

text: Tiffany Rayne (s. 21. toukokuuta 1985 Hillside, New Jersey) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.


title: Bournemouthin lentoasema

text: Bournemouthin lentoasema (IATA: BOH, ICAO: EGHH, aiemmin Hurn Airport ja Bournemouth International Airport) on lentoasema eteläisessä Englannissa Bournemouthin kaupungissa, Dorsetin kreivikunnassa. Vuonna 2007 Bournemouthin lentoaseman kautta kulki 1 086 900 matkustajaa, joka oli ensimmäinen kerta, kun luku ylitti miljoonan. Vuonna 2008 sen kautta kulki 1 083 446 matkustajaa.


title: Jaime Alguersuari

text: Jaime Víctor Alguersuari Escudero (s. 23. maaliskuuta 1990 Barcelona, Katalonia, Espanja) on uransa päättänyt espanjalainen kilpa-autoilija, joka kilpaili muun muassa Formula 1 sekä Formula E -sarjoissa. Hänen isänsä Jaime Alguersuari, Sr. ajoi kaksi kilpailua Moto GP-luokassa vuosina 1973 ja 1975. Alguersuari ei saavuttanut yhtään palkintosijaa.


title: Jaime Alguersuari

text: Alguersuari voitti Britannian F3-sarjan mestaruuden kaudella 2008. Kaudella 2009 Alguersuari ajoi World Series by Renault -sarjassa sijoittuen kuudenneksi voittamalla yhden kilpailun. Kauden aikana hän siirtyi Formula 1:siin kesken kauden. Hän ajoi ensimmäisen Formula 1 -kilpailunsa heinäkuussa 2009 Unkarissa.


title: Jaime Alguersuari

text: Alguersuari sai Sébastien Bourdais'n kilpakuljettajan paikan Scuderia Toro Rosson F1-tallista kesken kauden kun ranskalaisen suoritukset eivät miellyttäneet tallia. Tätä ennen Alguersuari oli tallin varakuljettaja, ja F3-mestarina hän sai F1:een osallistumista edellyttävän superlisenssin automaattisesti. 19 vuoden ja 125 päivän ikäisenä Alguersuarista tuli tuolloin kaikkien aikojen nuorin F1-kilpakuljettaja. Alguersuari sijoittui avauskilpailussaan Unkarin GP:ssä sijalle 15. Parhaaksi sijoitukseksi jäi Brasilian GP:n 14:s sija.


title: Jaime Alguersuari

text: Alguersuari jatkoi Toro Rossolla myös seuraavalla kaudella, . Hän saavutti ensimmäisen pistesijansa 11. kilpailussaan, ajamalla yhdeksänneksi Malesian GP:ssä. Alguersuari ajoi pisteille myös Espanjan ja Abu Dhabin kilpailuissa sijoittuen pisteissä 19:nneksi. Kaudella 2011 Algersuari ajoi seitsemän kertaa pisteille parhaana tuloksenaan kaksi seitsemättä sijaa Italian ja Korean kilpailuista. Hän saavutti 26 pistettä kauden aikana sijoittuen sijalle 14. Kausi 2011 oli Alguersuarin paras. Alguersuari toimi kausilla 2012 ja 2013 rengasvalmistaja Pirellin testikuljettajana.


title: Jaime Alguersuari

text: Vuosien 2014–2015 aikana hän kilpaili Formula E -sarjassa Virgin Racingin riveissä.


title: Jaime Alguersuari

text: Alguersuari pyörtyi kesäkuussa 2015 ajetun Formula E -sarjan Venäjän osakilpailun jälkeen ja joutui jättämään kauden päätöskisat Lontoossa väliin.


title: Jaime Alguersuari

text: Alguersuari ilmoitti 1. lokakuuta 2015 päättävänsä kilpa-autoilijan uransa.


title: Jaime Alguersuari

text: Kilpa-autoilun ohella Alguersuari harrastaa musiikkia. Hänellä on oma äänitysstudio Barcelonassa ja hän on tunnettu Espanjassa myös DJ:nä, taiteilijanimellään DJ Squire. Alguersuarin ensimmäinen albumi "Organic Life" julkaistiin syyskuussa 2011. Levy-yhtiönä oli Blanco y Negro Records.


title: Tia Tanaka

text: Tia Tanaka (s. 15. maaliskuuta 1987) on vietnamilais-yhdysvaltalainen pornonäyttelijä ja malli. Tanakan äiti on vietnamilais-ranskalainen ja isä vietnamilainen.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Rottakuningas, tunnetaan myös nimellä Rottakingi () on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä Turtlesien vihollinen. Jim Lawsonin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1988 "Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden numerossa neljä. Rottakuningas on yksi arvoituksellisimmista hahmoista Turtlesien sarjakuvissa, sillä vaikka se on useimmiten toiminut vihollisena, Rottakuningas on nähty olevan neutraali ja hetkellisesti Turtlesien liittolainen. Hahmon tunnistaa likaisesta asusteestaan, joka koostuu erilaisista räteistä ja erityisesti siteistä. Lisäksi se hallitsee rottia voidessaan hallita niitä telepaattisesti.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Rottakuningas kuului Pantheon nimiseen ryhmään, jossa jokaisella oli toimivalta tiettyä eläinlajia kohtaan. Alkuperäinen jäsen, joka menehtyi sai jatkajakseen jonkun toisen. Näin kävi myös eräälle miehelle, jonka nimeä ei tiedetä. Hän oli sairaalan potilas ollessaan pahasti arpeutunut ja täten käärittynä siteisiin. Rottakuninkaana hän pakeni sairaalasta ja vietettyään useita kuukausia suossa Rottakuningas päättää hakeutua suojaan ennen talven tuloa lähistöllä olevaan hylättyyn teollisuuspuistoon. Paikalla hän huomaa Turtlet ja Casey Jones, jotka olivat tulleet harjoittelemaan keskenään kamppailemista. Rottakuningas kuitenkin luulee heidän olevan hirviöitä, jotka yrittävät viedä hänen reviirinsä. Rottakuningas ryhtyy vakoilemaan viisikkoa ympäri puistoa ja sieppaa Michelangelon jättäen hänet rottien ateriaksi. Rottakuningas lopulta hyökkää Leonardon kimppuun, jolle hän kuitenkin häviää ja putoaa romahtaneilla olevaan siiloon.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Tapahtuman jälkeen Tikku käy katsomassa romahtanutta siiloa, jonne Rottakuningas putosi, mutta putoaakin itse kuoppaan ja loukkaa jalkansa jääden avuttomana makaamaan kuoppaan. Hetkeä myöhemmin Rottakuningas löytää Tikun, jota hän kertoi odottavansa jo pitkään. Pitkän aikaa Tikku näkee unta Rottakuningaasta, joka muun muassa käskee syömään toisen rotan saadakseen voimansa takaisin, jotta voisi liittyä Pantheon ryhmään uudeksi Rottakuninkaaksi. Kaksi kuukautta myöhemmin painajaisten loputtua Tikku on saanut kerättyä tarpeeksi voimia päästäkseen pois siilosta. Pian hän löytää yllätyksekseen suuresti rappeutuneen Rottakuninkaan ruumiin hautautuneena raunoiden alle.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Usean vuoden poissaolon jälkeen Rottakuningas esiintyi hetkellisesti aaveena seuraten Tikkua, joka menehtyi sydänkohtaukseen yrittäessään ottaa maitoa jääkaapista.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Rottakuningas esiintyi vierailevana vihollisena 1980-luvun Turtles – mutanttikilpikonnat -sarjassa, jossa sitä oli muokattu suuresti sarjakuvaversioonsa nähden. Se oli huomattavasti älykkäämpi, eikä hallinnut telepaattisia kykyjä. Sen sijaan Rottakuningas hallitsi rottia soittaessaan huilullaan tietyn sävelen. Se asui viemärissä yhdessä muiden rottien kanssa. Hahmon äänenä toimi Townsend Coleman.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Vuoden 2003 sarjassa Rottakuningasta ei koskaan mainittu nimellä, mutta se teki lähes samankaltaisen ensiesiintymisen kuten sarjakuvissa. Sarjassa Rottakuningas selvisi hengissä taistellessaan Leonardoa vastaan. Jakson aikana näytettiin myös väläyksiä hahmon menneisyydestä, jossa hän oli, Tappaja, yksi agentti Bishopin pieleen menneistä kokeista, joka oli nähty aiemmin jaksossa "Bishopin temppu".


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Rottakuningas esiintyi vuoden 2012 sarjassa, jossa hahmon äänenä on Jeffrey Combs.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Alun perin hän oli tohtori Victor Falco, joka työskenteli Kraangeille. Hän muutti kollegansa, tohtori Rockwellin, apinamaiseksi mutantiksi. Hävittyään ensi kerran Kilpikonnille Falco vetäytyi kehittämään uutta neurokemikaalia. Tutkimuksen aikana sattui rottien aiheuttama onnettomuus, jonka seurauksena Falco muuttui muumion kaltaiseksi olennoksi ja sai kyvyn hallita kaikkia kaupungin rottia mielensä avulla. Falco nimesi itensä "Rottakuninkaaksi" ja yritti päästä Kilpikonnista eroon hallitsemalla Tikun mieltä. Hän ei kuitenkaan kyennyt päihittämään sankareita, jotka onnistuivat vapauttamaan Tikun mielenhallinnasta.


title: Rottakuningas (sarjakuvahahmo)

text: Toisella tuotantokaudella Rottakuningas palasi ja hänellä oli apunaan tavallisten rottien lisäksi kaksi mutatoimaansa rottaa Aristotle ja Caligula. Hän pyrki muuttamaan kaikki ihmiset "rottaihmisiksi" ja yritti jälleen ottaa Tikun hallintaansa, mutta Michelangelo mursi hänen mielenhallintansa mutanttikissa Ice Cream Kittyn avulla.


title: Martti Tolamo

text: Martti Leo Tolamo (vuoteen 1930 Topelius, 21. helmikuuta 1907 Kangasniemi – 14. maaliskuuta 1940) oli suomalainen yleisurheilija, jonka päälajit olivat pituushyppy ja moniottelut. Hän teki vuonna 1928 viisiottelussa maailmanennätyksen.


title: Martti Tolamo

text: Tolamon vanhemmat olivat tehtailija Viktor Topelius ja Antonia Schultz ja puoliso Aarna Wallenius. Tultuaan ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1926 hän opiskeli Helsingin yliopistossa teologiaa, mutta siirtyi sitten historiallis-kielitieteelliseen tiedekuntaan. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1931 ja toimi sitten Kuusankosken yhteiskoulun historian, uskonnon ja voimistelun opettajana sekä rehtorina.


title: Martti Tolamo

text: Asevelvollisuutensa 1926-1927 suorittanut Tolamo oli reservin luutnantti, joka toimi talvisodassa tulenjohtajana. Hän haavoittui kranaatinsirpaleesta jalkaan ja kylkeen 9. maaliskuuta 1940 Vuoksenrannan Siintolanniemessä ja kuoli sotasairaalassa viisi päivää myöhemmin. Tolamo on haudattu Kuusankosken sankarihautaan.


title: Martti Tolamo

text: Tolamo kilpaili kaksissa olympialaisissa. Amsterdamissa 1928 hän Topelius-nimisenä sijoittui kymmenottelussa kuudenneksitoista. Berliinissä 1936 hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta ja keskeytti kymmenottelun. Vuonna 1928 hän teki viisiottelussa maailmanennätyksen 4 011 pistettä ja voitti vuonna 1930 lajin akateemisen maailmanmestaruuden. Olympialaisten ohjelmasta viisiottelu oli poistettu vuoden 1924 kisojen jälkeen.


title: Martti Tolamo

text: Seuratasolla Tolamo edusti Mikkelin Kilpa-Veikkoja ja Kymintehtaan Urheiluseuraa. Hän voitti pituushypyn Suomen mestaruuden vuosina 1929, 1930, 1932, 1933 ja 1934, viisiottelun Suomen mestaruuden vuosina 1929, 1930 ja 1932 sekä kymmenottelun Suomen mestaruuden vuonna 1936. SM-hopeaa hän saavutti pituushypyssä ja 200 metrin juoksussa vuonna 1935 sekä SM-pronssia kymmenottelussa vuonna 1929, 400 metrin juoksussa vuonna 1931 ja 200 metrin juoksussa vuonna 1933. Hän teki pituushypyssä Suomen ennätyksen 746 cm vuonna 1933 ja 751 cm vuonna 1934. Jälkimmäinen pysyi Suomen ennätyksenä muutamaa päivää vaille 20 vuoden ajan.


title: Martti Tolamo

text: Tolamon ennätykset pikajuoksuissa olivat 10,9 s 100 metrillä, 22,4 s 200 metrillä sekä 49,8 s 400 metrillä. Kymmenottelussa hän kokosi parhaimmillaan 6 531 pistettä. Hänen veljensä Veikko Tolamo oli pikajuoksussa Suomen mestari.


title: Terri Summers

text: Terri Summers (s. 16. tammikuuta 1976) on alankomaalainen entinen pornonäyttelijä.


title: Rachel Jackson

text: Rachel Robards Jackson, os. Donelson (15. kesäkuuta 1767 Halifax County, Virginia – 22. joulukuuta 1828) oli Yhdysvaltain 7. presidentin Andrew Jacksonin vaimo.


title: Rachel Jackson

text: Rachel Donelson syntyi Virginiassa 1767. Hänen vanhempansa muuttivat rajaseudulle Tennesseen erämaihin kun Rachel oli 12-vuotias.


title: Rachel Jackson

text: Rachel Donelson meni naimisiin eversti Lewis Robardsin kanssa vain 17-vuotiaana. Miehen mustasukkaisuus hajotti pariskunnan ja he erosivat 1790. Rachel Robards muutti takaisin äitinsä luokse, josta tuolloin myös Andrew Jackson vuokrasi sijaa. Pari rakastui, mutta empivä Rachel muutti takaisin Kentuckyyn miehensä luokse tämän painostuksesta. Eversti Robards ei ollut kuitenkaan parantunut mustasukkaisuudestaan. Kun Andrew Jackson kuuli rouva Robardsin onnettomuudesta, hän kiiruhti hakemaan tämän pois. Joulukuussa 1790 eversti Robards kertoi allekirjoittaneensa ja lähettäneensä avioeropaperit. Rachel ja Andrew Jackson menivät naimisiin Mississippin Natchezissa elokuussa 1791, mutta liitto mitätöitiin, sillä avioero ei ollutkaan laillinen. He menivät uudestaan naimisiin 1794, kun eversti Robards oli vihdoin hoitanut osansa erossa. Tästä huolimatta kaksinnaimista koskevat syytökset ja kunnialoukkaukset varjostivat heitä koko heidän loppuelämänsä.


title: Rachel Jackson

text: Puolustaessaan vaimonsa kunniaa kiivasluonteinen Andrew Jackson osallistui useisiin kaksintaisteluihin. Lokakuussa 1803 Jackson haastoi Tennesseen kuvernöörin John Sevierin, joka oli viitannut Jacksoniin sanoessaan "En ole kuullut kummemmista palveluksista tälle maalle, kuin karkaaminen Natcheziin toisen miehen vaimon kanssa". Miehet tapasivat syrjäisellä kentällä raivoten toisilleen pistoolit esillä, mutta joutuivat sekundantteina toimivien ystäviensä keskeyttämiksi. Sen sijaan 30. toukokuuta 1806 Jackson tappoi vastustajansa. Hän ampui Charles Dickinson -nimistä miestä kuolettavasti nivusiin, kun ensimmäisenä ampuneen Dickinsonin kuula taas osui lähelle Jacksonin sydäntä, josta sitä ei voitu poistaa.


title: Rachel Jackson

text: Parille ei syntynyt omia lapsia, mutta he avasivat kotinsa adoptiolapsille. Vuonna 1824 Andrew Jackson asettui presidenttiehdokkaaksi ja voitti vaalien ensimmäisen kierroksen, mutta hävisi toisen. Seuraavissa vaaleissa 1828 Jackson kuitenkin onnistui, huolimatta siitä, että vastapuoli oli saanut tietää heidän menneisyydestään ja esittänyt useita liioiteltuja kaksinnaimissyytöksiä.


title: Rachel Jackson

text: Rachel Jackson ei kuitenkaan ehtinyt virallisesti maansa ensimmäiseksi naiseksi. 22. joulukuuta 1828 hän kuoli yllättäen sydänkohtaukseen ja hänet haudattiin jouluaattona päällään virkaanastujaisissa pidettäväksi suunniteltu valkoinen mekko. Hautajaisiin osallistui 10 000 kävijää.


title: Claus Bloch

text: Claus Hallingdal Bloch (s. 12. maaliskuuta 1977) on tanskalainen suunnistaja. Seuratasolla hän edustaa tanskalaista OK Pan Århusia. Aikaisemmin hän on edustanut OK Tyriä ja IFK Göteborgia.


title: Claus Bloch

text: Århusin MM-kilpailuista 2006 Bloch voitti pronssia sprintistä. Hän hävisi alle kahdella sekunnilla maailmanmestaruuden voittaneelle Emil Wingstedtille. Viestissä hän sijoittui kahdeksanneksi. EM-kilpailuissa hänen toistaiseksi paras sijoituksensa on kymmenes sija sprintissä Roskildessa 2004.


title: Pentti Snellman

text: Pentti Otto Rikhard Snellman (18. helmikuuta 1926 Ulvila – 14. lokakuuta 2007 Hendersonville, Pohjois-Carolina) oli suomalainen yleisurheilija, jonka päälajit olivat pituushyppy ja kolmiloikka.


title: Pentti Snellman

text: Snellman sijoittui Helsingin 1952 olympialaisten pituushypyssä yhdeksänneksi tuloksella 702 senttimetriä. Hän edusti Suomea viidessä maaottelussa vuosina 1952–1957.


title: Pentti Snellman

text: Seuratasolla Snellman edusti Porin Pyrintöä. Hän voitti Suomen mestaruuden kolmiloikassa vuonna 1953. Hän saavutti pituushypyssä SM-hopeaa vuonna 1952 sekä SM-pronssia vuosina 1949 ja 1950. Hän voitti TUL:n mestaruuden pituushypyssä vuonna 1949 ja kolmiloikassa vuonna 1952.


title: Pentti Snellman

text: Snellmanin uran parhaat tulokset olivat pituushypyssä 745 senttimetriä vuodelta 1956 sekä kolmiloikassa 14,79 metriä vuodelta 1953.


title: Pentti Snellman

text: Snellman oli koulutukseltaan lääketieteen lisensiaatti. Hän asui Yhdysvalloissa vuodesta 1972 lähtien ja työskenteli lääkärinä ensin Minnesotassa ja sitten pääosan urastaan Floridassa. Hän oli naimisissa Aili Snellmanin kanssa ja heillä oli kaksi lasta.


title: Quad Cities

text: Quad Cities on yhteenkasvanut metropolialue Yhdysvalloissa, Iowan ja Illinoisin osavaltioiden alueella. Vuonna 2008 alueella asui 377 625 ihmistä. Metropolialueen muodostavat viiden suurimman kaupungin, Davenportin, Molinen, Rock Islandin, Bettendorfin ja East Molinen, ympäröimät yhteen kasvaneet alueet.


title: Quad Cities

text: Ennen ensimmäistä maailmansotaa alueelle oli muodostunut jo pieni metropoli, jota kutsuttiin nimellä Tri-Cities. Tuolloin vain Davenport, Moline ja Rock Island olivat kasvaneet yhteen. 1930-luvulle tultaessa East Moline kasvoi näihin kiinni, ja aluetta alettiin kutsua nykyisellä nimellä. 1940-luvun lopussa Bettendorfin kasvettua pohdittiin metropolin nimeämistä Quint Citiesiksi, mutta Quad Cities oli jo niin yleinen nimitys, ettei nimeä enää alettu muuttamaan.


title: Quad Cities

text: Quad Cities on antanut nimensä useille urheiluseuroille. Nykyään metropolin nimeä kantavat Quad Cities River Bandits, Quad City Mallards, Quad City Steamwheelers ja Quad Cities Riverhawks.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text:
Ihmisoikeudet Laosissa ovat kansainvälisten sopimusten määrittelemät jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvat oikeudet. Laos on sitoutunut turvaamaan nämä oikeudet ratifioimalla lukuisia sopimuksia. Amnesty Internationalin mukaan
Laosin ihmisoikeuksissa on ollut puutteita.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Vapausoikeudet turvaavat yksilön vapautta julkisen vallan puuttumisilta. Tällaisia oikeuksia ovat muun muassa oikeus elämään, henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen samoin kuin liikkumisvapaus, yksityiselämän suoja ja yhdistysvapaus sekä omaisuuden suoja.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Laosissa on käytössä kuolemanrangaistus, mutta vuosien 1989–2014 välillä ketään ei ole tiettävästi teloitettu.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Vankiloissa on ahdasta ja olot joissakin vankiloissa ovat erittäin huonot.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Mielivaltaiset pidätykset ovat periaatteessa kiellettyjä, mutta niitä kuitenkin esiintyy. Myös oikeudenkäyntijärjestelmässä on puutteita.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Poliittisia oikeuksia ja vapauksia ovat muun muassa äänioikeus, sananvapaus, kokoontumisvapaus sekä yhdistysvapaus.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Laos on yksipuoluemaa. Äänestäminen parlamenttivaaleissa on pakollista, mutta puolue valitsee kaikki ehdokkaat.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Tasa-arvo-oikeuksiin kuuluvat muun muassa rodullinen, sukupuolellinen ja uskonnollinen yhdenvertaisuus.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Kristittyjä on vangittu Laosissa uskonnon harjoittamisen vuoksi.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Vuonna 2008 ainakin 1700 hmong-kansan pakolaista palautettiin Thaimaasta Laosiin. Valtion lehden mukaan palaajia koulutettiin kommunistisen puolueen aatteeseen. Ulkopuolisia tarkkailijoita ei sallittu.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Perusoikeuksiin kuuluvat myös taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet eli niin kutsutut TSS-oikeudet. Tällaisia ovat esimerkiksi oikeus työhön, sosiaaliturvaan ja opetukseen. Julkisella vallalla on velvoite turvata ja edistää näiden oikeuksien toteutumista.


title: Ihmisoikeudet Laosissa

text: Tuhansia ihmisiä, varsinkin etnisiä vähemmistöjä, pakkosiirrettiin seitsemän uuden padon ja muiden kehitysprojektien vuoksi vuonna 2008. Siirrot heikensivät ruokahuoltoa ja aiheuttivat lasten aliravitsemusta. lisäksi suunnitteilla on 12 uutta patoa ja 65 vesivoimaprojektia.


title: Korruptio Laosissa

text: Korruptio Laosissa kertoo Laosin korruptiosta eli vallan väärinkäytöstä oman tai sidosryhmän edun tavoitteluun. Transparency International mukaan Laosin korruptioindeksi vuonna 2008 oli 171 arvioiduista 180 maasta.


title: Korruptio Laosissa

text: Transparency International mukaan korruptio saattaa heikentää valtioiden terveydenhoitojärjestelmää ja mahdollisuuksia kunnollisiin lääkkeisiin. Laittomasti valmistetut heikommat lääkkeet ovat ainakin olleet osa lääkemarkkinoita Laosissa ja muissa Aasian maissa. Vuonna 2001 Laosissa oli laittomia lääkkeiden myyjiä ainakin 2 100.


title: Korruptio Laosissa

text: Kolonialismi on vaikuttanut Laosin oikeusjärjestelmään. Ranskan oikeusjärjestelmä on vahvasti vaikuttanut siihen. Oikeusjärjestelmän rahapula altistaa Transparency International mukaan oikeusjärjestelmää korruptiolle. Laosin 2000-luvulla heikentynyt taloustuki tuomioistuimille ja niiden henkilökunnalle vaarantaa oikeusjärjestelmää ja altistaa korruptiolle.


title: Korruptio Laosissa

text: Vesiprojektit ovat alttiita korruptiolle, koska niissä on iso budjetti ja monimutkainen taloushallinto voi altistaa rahavirtojen piilottamiseen. Projekteihin osallistuu useampi ministeriö. Rakentamiseen sisältyy infrastruktuurin, kuten teiden ja siltojen rakennusta ja kalliita ja korruptiolle altistavia asukkaiden uudelleen asutuskustannuksia.


title: Andrew Faulds

text: Andrew Faulds (1. maaliskuuta 1923 Tansania – 31. toukokuuta 2000) oli brittiläinen näyttelijä ja poliitikko.


title: Andrew Faulds

text: Faulds valmistui Glasgow'n yliopistosta. Hän esiintyi 37 elokuvassa. Radiossa hänen tunnetuin roolinsa oli Jet Morgan kuunnelmasarjassa "Journey into Space". Parlamenttiin Faulds valittiin ensimmäisen kerran 1966 Työväenpuolueen edustajana Smethwickin vaalipiiristä. Vuonna 1974 hän siirtyi Warley Eastin vaalipiiriin. Parlamenttipaikan hän piti vuoteen 1997 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle. Faulds tuli tunnetuksi eurooppalais- ja arabimyönteisenä poliitikkona, ja räväkkänä esiintyjänä.


title: Korvakorppikotka

text: Korvakorppikotka ("Torgos tracheliotus") on suurikokoinen afrikkalainen korppikotka.


title: Korvakorppikotka

text: Linnun pituus on 95–115 cm, siipien kärkiväli 250–290 cm ja paino 5,4–9,4 kg (vankeudessa "negevensis"-alalajin koiraat 6,5–9,2 ja naaraat 10,5–13,9 kg). Korvakorppikotka on hyvin suuri, siipiväliltään Afrikan suurin korppikotka, tosin savannikorppikotka on keskimäärin painavampi. Naaras on koirasta kookkaampi. Sen höyhenpuku on ruskean ja mustan kirjava, ja kalju pää ja kaula ovat vaaleanpunaiset. Sukupuolet ovat samannäköisiä.


title: Korvakorppikotka

text: Nimialalaji "tracheliotus" esiintyy Afrikassa Sahelin alueen eteläpuolella sekä Itä- ja Etelä-Afrikassa lukuun ottamatta mantereen eteläisintä kärkeä. Erillispopulaatioita elää Mauritaniassa. Alalaji "negevensis" esiintyy Arabiassa ja Israelissa. Lajia on pesinyt aikaisemmin myös Pohjois-Afrikassa mutta on sieltä hävinnyt. Sitä tavataan satunnaisesti Välimerenmaissa. Maailman kokonaispopulaatioksi arvioidaan 8 500 yksilöä.


title: Korvakorppikotka

text: Laji elää kuivilla savanneilla, aavikoilla ja vuoristossa merenpinnan tasosta 3 000:n, paikallisesti jopa 4 500 metrin korkeuteen saakka. Se välttää ihmisasutusta, mutta voi tulla aterioimaan tienvarsien raadoille.


title: Korvakorppikotka

text: Pesä on tavallisesti akasian latvakruunussa, joskus järeällä oksalla tai kallion ulkonemalla. Se on halkaisijaltaan yli kaksi metriä ja lähes metrin korkea oksakasa. Molemmat puolisot rakentavat pesää, johon ne kantavat oksat nokassaan. Naaras munii yhden valkoisen, ruskeatäpläisen munan, joka painaa lähes 250 g. Luultavasti vain naaras hautoo munaa 54–56 vuorokautta. Molemmat emot huolehtivat poikasista, jotka ovat lentokykyisiä noin 18 viikon ikäisinä. Laji on sukukypsä todennäköisesti 4–5 vuotiaana.


title: Korvakorppikotka

text: Korvakorppikotkat ovat raadonsyöjiä kuten muutkin korppikotkat. Ne ovat usein ensimmäisinä raadolla, sillä ne partioivat maastoa melko matalalla kaarrellen. Se on raadolla aggressiivisin korppikotkista, ja ryöstää ruokaa usein muilta. Se voi joskus saalistaa avuttomia nisäkkäiden pentuja ja nuoria flamingoja.


title: New Jerseyn sinetti

text: New Jerseyn sinetti on Yhdysvaltain New Jerseyn osavaltion symboli. Sen suunnitteli Francis Hopkinson vuonna 1777.


title: New Jerseyn sinetti

text: Sinetin keskellä olevaa kilpea kannattelee kaksi naista. Vasemmalla oleva nainen symboloi vapautta ja oikealla oleva nainen on roomalaisen mytologian Ceres -jumalatar, maatalouden ja vaurauden jumalatar. Vapauden henkilöitymä pitää kädessään keppiä, jonka päällä on vapauden symboli fryygialaismyssy. Ceres taas pitää kädessään runsaudensarvea. Vaakunakilven kolme auraa ja hevosenpää kilven yläpuolella symboloivat osavaltion maataloutta. Sinetin alaosassa sinisessä nauhassa lukee osavaltion motto "Liberty and Prosperity" (Vapaus ja Vauraus) ja vuosiluku 1776, jolloin New Jerseystä tuli Yhdysvaltain osavaltio.


title: Adrian Zmed

text: Adrian Zmed (s. 4. maaliskuuta 1954) on romanialais-amerikkalainen näyttelijä. Zmed näytteli Johnny Nogerellia elokuvassa Grease 2 ja Vince Romanoa tv-sarjassa T.J. Hooker.


title: Adrian Zmed

text: Zmed on esiintynyt Greasessa kolme kertaa: kahdesti Danny Zukona ja elokuvassa Grease 2 Johnny Nogerellina.


title: Jyrki Kähkönen

text: Mika Jyrki Kähkönen (s. 5. kesäkuuta 1967 Rovaniemi) on entinen suomalainen aitajuoksija. Hän edusti Yleisurheilu-Team Sahalahtea ja häntä valmensivat Juha Sainio, Heikki Nieminen, Esko Olkkonen ja Harri M. Hakkarainen.


title: Jyrki Kähkönen

text: Hän edusti Suomea 110 metrin aitajuoksussa Helsingin EM-kisoissa 1994 ja Göteborgin MM-kisoissa 1995. Hän juoksi ennätyksensä 13,65 Helsingin EM-kisoissa 11. elokuuta 1994. Hallissa hän osallistui Barcelonan MM-kisoihin 1995 60 metrin aitajuoksussa. Hänen ennätyksensä tällä matkalla on Tampereella 26. helmikuuta 1995 juostu 7,68.


title: Jyrki Kähkönen

text: Suomi–Ruotsi-maaottelussa hän kilpaili viisi kertaa, vuosina 1992 ja 1994–1997. Hän saavutti Kalevan kisoissa kolme hopeaa ja kaksi pronssia. SM-halleissa hän oli kolmesti hopealla.


title: Jyrki Kähkönen

text:
Ulkoradoilla
Sisäradoilla


title: Jyrki Kähkönen

text: Ulkoradoilla


title: Jyrki Kähkönen

text: Sisäradoilla


title: Tuusulan työläiskotimuseo

text: Tuusulan työläiskotimuseo sijaitsee Tuusulassa Kirkkotiellä vastapäätä Tuusulan kirkkoa. Museossa näytetään, millainen on ollut kirvesmiesperheen koti ja suutarin verstas 1900-luvun alkupuolella. Sepän pajaan voi tutustua, ja museossa on myös vaihtuvia näyttelyitä.


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: Vuoden 2009 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Herningissä, Tanskassa 21.–27. syyskuuta. Kilpailujen ohjelmassa olivat kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini ja naispaini, joissa kaikissa painittiin seitsemässä painoluokassa. Kilpailupaikkana toimi kaupungin messukeskus. MM-kilpailut olivat kaikkien aikojen ensimmäinen Tanskassa järjestetty painin MM-turnaus; EM-kilpailut maassa on järjestetty vuosina 1935 ja 1992.


title: Painin maailmanmestaruuskilpailut 2009

text:
Kreikkalais-roomalaisessa painissa painittiin 25.–27.9.
Vapaapainissa painittiin 21.–23.9.
Naispainissa painittiin 23.–25.9.
Suomen Painiliitto nimesi MM-kilpailuihin 21.8.2009 seitsemän painijan joukkueen. Joukkue koostuu kuudesta kreikkalais-roomalaisen tyylin painijasta ja yhdestä naispainijasta. Vapaapainiin Suomesta ei nimetty edustajia.


title: Kangaskynsisammal

text: Kangaskynsisammal ("Dicranum polysetum") on pystykasvuinen ja tanakka sammallaji. Kangaskynsisammal kuuluu "Dicranaceae" -heimoon ja kynsisammalten sukuun.


title: Kangaskynsisammal

text: Kangaskynsisammal kasvaa noin 4–15 senttimetriä korkeaksi. Vaalea tai ruskehtava juurtumahapsisto peittää varren ylös asti. Lehdet ovat kellan- tai vaaleanvihreät, suorat ja harittavat. Ne kasvavat noin 7–10 mm pitkiksi ja suoriksi, eivät kynsimäisiksi, kuten monilla muilla kynsisammalilla on tapana kasvaa. Lehdissä on vankka keskisuoni ja ne ovat etenkin kuivina voimakkaasti poikittaisryppyiset.


title: Kangaskynsisammal

text: Kangaskynsisammalen lehtisolut ovat sileät. Sillä on kaksinkertaiset tyvinurkkasolut, jotka eivät ulotu keskisuoneen. Solut pitkulaiset lehden keskiosassa, lehden kärkiosassa solut ovat taas lyhyemmät ja mutkalaitaiset.


title: Kangaskynsisammal

text: Kangaskynsisammalta kasvaa koko Suomessa, mutta pohjoisessa niukemmin. Maailmalla sitä kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla.


title: Kangaskynsisammal

text: Kangaskynsisammalta kasvaa tuoreissa ja kuivissa kangasmetsissä ja korvissa humuksella, hiekkamaalla, lahoilla puilla, kivillä ja kallioilla.


title: Anja Rantanen

text: Anja Rantanen (s. 18. heinäkuuta 1979) on entinen suomalainen pika- ja aitajuoksija. Hän edusti Lapin Tempoa ja häntä valmensi Joni Vieno.


title: Anja Rantanen

text: Hän saavutti Kalevan kisoissa yhden kullan, yhden hopean ja kaksi pronssia. SM-halleissa hän sai yhden kullan ja kaksi hopeaa. Suomi–Ruotsi-maaotteluun hän osallistui kaksi kertaa, vuosina 1999 (400 m ja 400 m aidat) ja 2000 (200 m ja 400 m aidat).


title: Anja Rantanen

text: Ulkoradoilla


title: Anja Rantanen

text: Sisäradoilla


title: Albert Lamppu

text: Albert Lamppu (8. huhtikuuta 1899 Metsäpirtti – 25. heinäkuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen keihäänheittäjä ja olympiaedustaja. Hän edusti Viipurin Urheilijoita. Hänen ennätyksekseen jäi vuonna 1927 Käkisalmessa heitetty 63,06 metriä.


title: Albert Lamppu

text: Lamppu sijoittui keihäänheitossa yhdeksänneksi Amsterdamin kesäolympialaisissa 1928 tuloksella 61,45 metriä. Karsintaryhmässään hän sijoittui tuloksellaan kolmanneksi, muttei selviytynyt kuuden parhaan heittäjän finaaliin.


title: Albert Lamppu

text: Kalevan kisoissa Lamppu saavutti kahdesti pronssia: vuodet olivat 1928 ja 1929.


title: Katkokynsisammal

text: Katkokynsisammal ("Dicranum viride") on sammallaji. Katkokynsisammal kuuluu "Dicranaceae" -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Katkokynsisammal on uhanalainen laji. Sen uhkia ovat metsien muutokset, rakentaminen ja kemialliset haittavaikutukset. Se on herkkä ilmansaasteille. Suomessa katkokynsisammalta tavataan vain muutamilla paikoilla, esimerkiksi Espoon Fiskarsin suojellulta lehtomäeltä. Katkokynsisammal kasvaa lehtipuiden rungoilla ja joskus myös kivillä. Väritykseltään se on kellanvihreä.


title: Katkokynsisammal

text: Laji muistuttaa etelänkynsisammalta ("Dicranum tauricum") ja haprakynsisammalta ("Dicranum fragilifolium").


title: Kantokynsisammal

text: Kantokynsisammal tai karhunkynsisammal ("Dicranum flexicaule") kuuluu kynsisammalten sukuun ja kynsisammalten heimoon. Joskus sitä on pidetty turkkikynsisammalen ("Dicranum fuscescens") muunnoksena ja siitä on käytetty tieteellistä nimeä "Dicranum fuscescens" var. "flexicaule".


title: Kantokynsisammal

text: Kantokynsisammal kasvaa koko Suomessa yleisenä. Se on elinvoimainen.


title: Kantokynsisammal

text: Kantokynsisammal kasvaa havumetsissä ja tunturikankailla maassa ja lahopuulla sekä varjoisilla kalliohyllyillä ja -seinillä.


title: Georgian sinetti

text: Georgian sinetti on Yhdysvaltain Georgian osavaltion tunnus, joka hyväksyttiin 1798.


title: Georgian sinetti

text: Sinettiin on kuvattu kaari, joka kuvaa perustuslakia. Kaarta kannattelee kolme pilaria, jotka symboloivat vallan kolmijako-opin lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovaltaa. Pilareihin on kietoutunut nauha, johon on kirjoitettu osavaltion motto "Wisdom, Justice, Moderation" (Viisaus, Oikeus, Kohtuus). Mies jolla on pystyyn nostettu miekka symboloi perustuslakia suojelevaa armeijaa. Vaakunan alaosaan on kirjoitettu vuosiluku 1776, jolloin Georgiasta tuli Yhdysvaltain osavaltio.


title: Heikki Malmivirta

text: Heikki Vilho Esaias Malmivirta (synt. Malmström, 6. heinäkuuta 1898 Piikkiö – 18. tammikuuta 1956 Piikkiö) oli suomalainen kiekonheittäjä ja olympiaedustaja. Hän edusti Turun Urheiluliittoa. Hänen ennätyksekseen jäi vuonna 1924 Helsingissä heitetty 43,15 metriä.


title: Heikki Malmivirta

text: Malmivirta sijoittui kiekonheitossa kahdeksanneksi Pariisin kesäolympialaisissa 1924 tuloksella 41,16 metriä. Karsintaryhmässään hän sijoittui tuloksellaan toiseksi, muttei selviytynyt kuuden parhaan heittäjän finaaliin.


title: Heikki Malmivirta

text: Kalevan kisoissa Malmivirta saavutti kahdesti pronssia kiekonheiton molempien käsien yhteistuloksessa: vuodet olivat 1922 ja 1924.


title: Willie Marshall Award

text: William Marshall Award myönnetään vuosittain jääkiekossa American Hockey Leaguen runkosarjan parhaalle maalintekijälle. Palkintoa on jaettu kaudesta 2003-2004 AHL:n kaikkien aikojen tehokkaimman maalintekijän ja pisteykkösen Willie Marshallin kunniaksi.


title: Willie Marshall Award

text: Lista AHL:n parhaista maalintekijöistä ennen palkinnon jakamista.


title: Paavo Liettu

text: Paavo Liettu (16. toukokuuta 1905 Keuruu – 4. syyskuuta 1964 Tampere) oli suomalainen keihäänheittäjä ja olympiaedustaja, joka edusti Tampereen Pyrintöä. Hänen ennätyksekseen jäi vuonna 1931 Helsingissä heitetty 66,54 metriä.


title: Paavo Liettu

text: Liettu sijoittui keihäänheitossa neljänneksi Amsterdamin kesäolympialaisissa 1928 tuloksella 63,86 metriä. Pronssi lipesi 11 sentillä Norjan Olav Sundelle.


title: Paavo Liettu

text: Kalevan kisoissa Liettu saavutti kahdesti mitalin: hopean vuonna 1928 ja pronssin vuonna 1931.


title: Aaron (iskelmälaulaja)

text: Aaron (oik. Aaro Laukkonen, s. 3. marraskuuta 1947 Kortesjärvi) on suomalainen entinen iskelmälaulaja, jolta ilmestyi yksi albumi vuonna 1975.


title: Aaron (iskelmälaulaja)

text: Aaro Laukkonen aloitti laulusolistina 1960-luvun lopulla pikkuserkkunsa yhtyeessä. Hän keksi kalenterista itselleen taiteilijanimen Aaron. Vuonna 1969 hän pääsi Harry Bergmanin yhtyeen solistiksi. Myöhemmin yhtye säesti Koivistolaisia. Vuonna 1972 Chrisse Johansson kävi katsomassa Aaronin keikkaa ja tästä vakuuttuneena kiinnitti Aaronin EMI:lle, jonka kautta julkaistiin ensimmäinen single ”Wakadi Wakadou”/”Huomenta aamu”. Seuraavana vuonna Aaron valmistui stuertiksi ja vakituinen työ Finnairilla lopetti hänen keikkailunsa lähes kokonaan. Vuonna 1975 ilmestyi Aaron ainoa albumi "Miten ois?", joka sisälsi ainoastaan käännösiskelmiä. Kaikkiaan hän levytti urallaan kolmisenkymmentä kappaletta. Finnairilla Aaron toimi Finnair Pilots Big Bandin laulusolistina aina vuoteen 1984, jolloin hän ryhtyi yksityisyrittäjäksi.


title: Rock ’n’ Rolling Stones

text: Rock 'n' Rolling Stones on The Rolling Stonesin lokakuussa 1972 julkaistu kokoelma-albumi. Se sisältää nimensä mukaisesti yhtyeen alkuaikojen rock and roll/rhythm and blues -tyylistä materiaalia, mukana muun muassa viisi Chuck Berry -coveria.


title: Rock ’n’ Rolling Stones

text:
A-puoli
B-puoli


title: Pasi Jaakonsaari

text: Pasi Jaakonsaari (s. 27. maaliskuuta 1959) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Pasi Jaakonsaari

text: Hyökkääjänä pelannut Jaakonsaari edusti urallaan HIFK:a 2. divisioonassa 1976–1978, Grankulla IFK:a 1. divisioonassa 1979 sekä Helsingin Jalkapalloklubia mestaruussarjassa 1980–1984 ja Veikkausliigassa 1991–1992. Hän pelasi myös 1980-luvun lopulla Ruotsissa Geflessä ja Vasalundissa. Jaakonsaari voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1981 ja 1992 sekä Suomen Cupin 1981 ja 1984. Kaikkiaan Jaakonsaari pelasi seitsemän kauden aikana 80 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 27 maalia.


title: Pasi Jaakonsaari

text: Maajoukkueessa Jaakonsaari pelasi vuosina 1980–1982 yhteensä 11 maaottelua, joissa hän teki neljä maalia.


title: Af Enehjelm

text: Af Enehjelm on suomalainen aatelissuku. Everstiluutnantti Pehr Hellenius veljineen aateloitiin vuonna 1772 ja introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneeseen aatelisena sukuna numero 2089, nimellä af Enehielm. Suomen Ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai numeron 154, nimellä "af Enehjelm". Myös suomalainen vapaaherrallinen suku von Hellens on lähtöisin ruotsalaisperäisestä Helleniuksen kauppiassuvusta.


title: Lappeenrannan raatihuone

text: Lappeenrannan raatihuone on rakennus Lappeenrannan keskustassa. Raatihuone rakennettiin vuonna 1829, ja lopullisen ulkoasunsa se sai 1840-luvulla. Se on Suomen vanhin puinen raatihuone. Rakennus oli käytössä pitkään raastuvanoikeuden ja kaupunginvaltuuston perinteisenä kokouspaikkana, kunnes monien muiden kaupunkien raatihuoneiden tavoin sen käyttö väheni hallinnon siirryttyä kaupungintaloon vuonna 1983.


title: Lappeenrannan raatihuone

text: Hallinnon siirryttyä raatihuoneesta pois alettiin pohtia rakennuksen uutta käyttöä, jota varten perustettiin toimikunta vuonna 1986. Rakennus kunnostettiin 1990-luvun alussa viidellä miljoonalla markalla. Vuonna 1991 Lappeenrannan kaupunginhallitus päätti, että raatihuoneesta tehdään kaupungin edustustila, jota vuokrataan muille vain arvotilaisuuksia varten. Raatihuoneella on suuri merkitys lappeenrantalaisessa kaupunkikuvassa sen sijainnista sekä ulkonäöstään johtuen.


title: Lappeenrannan raatihuone

text: Museovirasto on määritellyt Lappreenrannan raatihuoneen ja kauppiastalot yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.


title: Tatra T30

text: Tatra T30 oli tšekkoslovakialaisen Tatran vuosina 1926–1931 valmistama henkilöauto. Se asettui mallivalikoimassa menestyksekkään pikkuauton T12:n sekä isomman kokoluokan T10:n väliin.


title: Tatra T30

text: Ranskassa autoa myytiin mallinimellä "6/24", jossa ensimmäinen numero tarkoitti ranskalaisia verohevosvoimia ja jälkimmäinen todellista tehoa.


title: Tatra T30

text: T30:n voimanlähteenä eteen asennettu nelitahtinen, nelisylinterinen ilmajäähdytteinen bokserimoottori. Se oli mahdollisesti maailman ensimmäinen laatuaan. Nokka-akseli oli sijoitettu moottorinlohkoon ja käytti venttiilikoneistoa työntötankojen välityksellä. Moottori oli varustettu Zenith KB 30 tai U 30 -kaasuttimella, Boschin tai Scintillan magneettosytytyksellä sekä sähköisellä käynnistimellä. Sähköjärjestelmä oli 12-volttinen. Auton huippunopeus oli 90 km/h.


title: Tatra T30

text: Moottorin takana oli kuiva, nelilevyinen kytkin sekä nelivaihteinen vaihteisto. Kantavana rakenteena oli Tatralle tunnusomainen keskusputkirunko.


title: Tatra T30

text: Jäykän etuakselin päällä oli poikittain asennettu, puolielliptinen lehtijousi, joka lepäsi moottorinlohkoa vasten. Iskunvaimentimet olivat hydrauliset ja vipumalliset. Taka-akselilla oli heilurimallinen erillisjousitus. Poikittain asennettu lehtijousi oli kiinnitetty keskeltä vetopyörästön päälle ja päistään jarrukilpiin.


title: Tatra T30

text: Taka-akselilla oli heilurityyppinen erillisjousitus ja jarruina olivat mekaanisesti toimivat nelipyörärumpujarrut.


title: Tatra T30

text: Autosta oli useita korimuunnelmia vaihtelevilla henkilöluvuilla, muun muassa taksikäyttöön tarkoitettu erikoispitkä "Normandie" sekä kaksipaikkainen "T30 Sport", jonka moottoritehoa oli nostettu 32 - 35 hevosvoimaan. Tämä oli saatu aikaan jatkamalla iskun pituutta 5 mm, jolla saavutettiin 1 910 cm³ iskutilavuus. Huippunopeus oli 125–130 km/h. Samaa moottoria käytettiin myöhemmin T52-mallissa.


title: Tatra T30

text: Vuonna 1929 esiteltiin malli T30/52, joka oli varustettu samalla Sportissa ja seuraajamalli T52:ssa käytetyllä moottorilla. Moottoriteho oli 30 hevosvoimaa. Magneettosytytys oli korvattu puolan kautta toimivalla sytytyksellä. Tätä mallia valmistettiin vain 94 kappaletta, joista kaikki olivat nelipaikkaisia kaksiovisia cabrioleteja.


title: Tatra T30

text: Korimallivalikoiman laajuuteen oli syynä se, että kuten muitakin Tatra-malleja, myös T30:iä myytiin Bohemian ja Sodomkan kaltaisille itsenäisille korivalmistajille paljaina runkoina moottoreineen ja voimansiirtoineen. Niiden päälle rakennettiin erilaisiin asiakastarpeisiin räätälöityjä ajoneuvoja.


title: Tatra T30

text: T30:stä oli kevyt kuorma-automuunnelma T43, joka perustui T30:n rakenteeseen.


title: Larry Rucchin

text: Lawrence ”Larry” Rucchin (12. toukokuuta 1967 Thunder Bay, Ontario – 20. kesäkuuta 2002 Hamilton) oli kanadanitalialainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea puolustaja. Rucchin pelasi vuosina 1992–1997 ja 2000–2001 Italian jääkiekon pääsarjassa ja voitti Italian-mestaruuden vuosina 1993 ja 1994.


title: Larry Rucchin

text: Syksyllä 2001 Rucchin pelasi vielä kolme ottelua Ontario Hockey Association Senior A liigassa. Larry Rucchin kuoli syöpään kesäkuussa 2002. Hän oli Steve Rucchinin veli.


title: Larry Rucchin

text: Italian maajoukkueessa Rucchin pelasi olympialaiset 1998 ja MM-kisoissa vuosina 1997, 1998, 1999 ja 2001.


title: No Stone Unturned

text: No Stone Unturned on The Rolling Stonesin lokakuussa 1973 julkaistu kokoelma-albumi. Albumin kappaleista seitsemän oli julkaistu Britanniassa ainoastaan singlejen b-puolilla. Loput ovat kappaleita, joita ei ollut koskaan julkaistu Britanniassa albumilla, paitsi jotkut EP:llä. Kappale ”Congratulations” oli julkaistu ainoastaan Yhdysvalloissa albumilla "12 X 5".


title: No Stone Unturned

text:
A-puoli
B-puoli


title: Bruno Walter

text: Bruno Walter (15. syyskuuta 1876 Berliini – 17. helmikuuta 1962) saksalaissyntyinen kapellimestari ja säveltäjä. Vuosina 1933–1939 Walter oleskeli useissa maissa asettuen lopuksi Yhdysvaltoihin. Bruno Schlesinger -nimisenä syntynyt muusikko alkoi käyttää sukunimenään Walteria 1896 ja vaihtoi siihen virallisestikin muutettuaan Itävaltaan 1911.


title: Dekadi

text: Dekadi tarkoittaa (matematiikassa) luonteeltaan logaritmista väliä, jonka yläraja on alarajan kymmenkerta. Esimerkiksi väli [100, 1 000[ muodostaa yhden dekadin.


title: Dekadi

text: Dekadia käytetään yleensä kuvaamaan jonkin suureen vaihteluväliä logaritmisella asteikolla. Jos ihminen kuulee taajuudet 20 Hz – 20 kHz, taajuuden vaihteluväli on kolme dekadia, koska log(20 000/20) = log(1 000) = 3. Dekadia käytetään myös vertailussa: jos jokin luku on sata kertaa niin suuri kuin toinen luku, niiden suhde voidaan ilmaista sanomalla suuremman luvun olevan kaksi dekadia suurempi kuin pienempi luku.


title: Meidän seksikirja

text: Meidän seksikirja (alkuperäiseltä nimeltään "Ganz schön aufgeklärt") on saksalaisen psykoterapeutti Jörg Müllerin kirjoittama nuorille suunnattu vuonna 1994 julkaistu tietokirja. Kirjassa esitetään selkeästi tekstein ja piirroksin tyttöjen ja poikien seksuaalista kehittymistä murrosiässä. Kirjan on suomentanut Marja Kyrö.


title: Rakkaudesta seksiin

text: Rakkaudesta seksiin on Jorma Palon ja hänen vaimonsa Leena-Maijan kirjoittama tietokirja vuodelta 1999. Kirjan on kuvittanut Maija Nieminen. Toinen uudistettu painos ilmestyi 2004.


title: Rakkaudesta seksiin

text: Runsaasti piirroksia ja valokuvia sisältävässä kirjassa kerrotaan rakkaudesta, erotiikasta ja seksuaalisuudesta.


title: Rajattu maa

text: Rajattu maa on Wayne Kramerin maahanmuuttajadraama ihmisistä, jotka haluavat päästä Yhdysvaltoihin hinnalla millä hyvänsä. Elokuvassa Harrison Ford esittää kokenutta, mutta empaattista poliisi Max Brogania, joka yrittää saada laittomat rajanylittäjät kiinni, mutta myös auttaa näitä yli virkavelvollisuuksiensa.


title: Rajattu maa

text: Vuonna 2009 valmistunut filmi käsittelee rajavalvontaa, asiakirjaväärennöksiä, pakolaisuutta, työlupaprosesseja, kansalaiseksi ottamista, terrorisminvastaista toimintaa ja kulttuurikolareita. Ohjaaja-käsikirjoittaja Wayne Kramer on itse eteläafrikkalainen maahanmuuttaja Yhdysvalloissa ja elokuva on versioitu hänen samannimisestä lyhytelokuvastaan vuodelta 1995.


title: Rajattu maa

text: Elokuva kuvattiin Los Angelesissa 2007.


title: Savanti Romero

text: Savanti Romero on Mirage Studios -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä velho. Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1986 "Teenage Mutant Ninja Turtles" -sarjakuvalehden numerossa 8. Savanti Romero on paholaisen näköinen velho, joka oli oppipoikana ajan mestarin kanssa, mutta ahneudensa vuoksi se muutettiin demonin näköiseksi ja karkotettiin ajassa taaksepäin alkukantaiseen maailmaan.


title: Savanti Romero

text: Savanti Romero oli velho, joka toimi ajan mestarin lordi Samanaikaisen () oppipoikana. Romero oli ahne ja ylimielinen, jonka mielestä hänen pitäisi olla ajan mestari. Romero epäonnistui anastamaan Samanaikaisen, jonka vuoksi hänet muutettiin paholaisen kaltaiseksi olennoksi ja karkotettiin ajassa taaksepäin.


title: Savanti Romero

text: Turtlesien kohdatessa toisen ajan mestarin harjoittelijan Timestress Renetin viisikko löysi itsensä pian siirtyneenä vuoteen 1406, jossa he törmäävät Aardvarkin Kerberus leirille. Samassa ajassa oleva Romero huomaa aikaportaalin ja paikalle ilmaantuneet Turtlesit ja Renetin. Hän lähettää armeijansa hyökkäämään Kerberus leirille siinä toivossa, että he löytäisivät aikavaltikan. Romeron armeija hyökkää onnistuneesti leirille ja palaa voittokkaana takaisin tukikohtaansa. Seuraavana päivänä Romero saa yllätyksen, kun Kerberus leirin palkkaama joukko palkkasotureita hyökkää hänen linnaansa. Romero kuitenkin tappaa armeijan helponnäköisesti epäkuolleella armeijallaan, mutta huomaa liian myöhään sen olleen vain harhautus. Sillä välin kun palkkasoturit hyökkäsivät linnaan, Renet ja Turtlesit hiipivät linnan sisälle, Romeron valtaistuinhuoneeseen. Romero pohdiskeli miten hän voisi nyt tappaa ryhmän, mutta huomasi pian Lordi Samanaikaisen häiritsevän ajatuksiaan, joka hetkeä myöhemmin karkottaa Romeron liitukaudelle.


title: Savanti Romero

text: Kuukausia myöhemmin April, Raphael ja Donatello vierailivat museossa katsomassa dinoseurusten fossiileja. Paikalle he näkevät Tyrannosaurus Rexin lähellä olevat luut, jotka alkavat yhtäkkiä leijua ja kiemurrella ilmassa muodostaen kuvan Savanti Romerosta. Hetken härnäämisen päätteeksi hän paljastaa kommunikoivansa heille taikuuden kautta. Romero tarjoaa Turtleseille haasteen tavata hänet tulen renkaassa liitukaudella taistellakseen Romeroa vastaan. Renetin avulla Turtlesit kykenevät matkustamaan ajassa taaksepäin kohtaakseen Romeron, joka hyökkää saman tien heitä kohti ratsastaessaan Tyrannosauruksen selässä. Turtlesien onnistuessa surmaamaan Romeron ratsun Triceratopsin avulla, he saavat seuraavaksi seurata Romeron pakenevan lentoliskon selässä mukanaan Renet. Turtlesit onnistuvat seuraamaan Romeron jälkiä, joka johdattaa heidät suureen luista tehtyyn rakennukseen. Pian he saavat myös selville Romeron suunnitelman muuttaa historiaa kanavoimalla kosmista energiaa läpi luisen rakennuksen, jonka seurauksena kaikki tulen renkaassa olevat tulivuoret purkautuisivat ja maapallon kiertorata hidastuisi. Tämän seurauksena aikanaan maaplaneetalle iskenyt meteoriitti ei tällä kertaa osuisikaan ja hävittäisi kaikkia dinosauruksia maan päältä. Turtlesit kuitenkin kykenevät voittamaan Romeron ennen kuin hän ehtii toteuttaa suunnitelmansa, huijaamalla tätä astumaan huomaamatta keskelle rakennustaan juuri sinä hetkellä kun kosminen energia säde iski ja kärvensi Romeron, joka putosi jokeen.


title: Savanti Romero

text: Romero kuitenkin selvisi tapauksesta ja käytti jäljellä olevat voimansa luomaan itselleen valekuoleman. Päätettyään valekuolemansa hän oli nyt feodaali ajan Japanissa, jossa Romero yritti jälleen muuttaa historiaa. Tietäen että hänen muutoksensa herättäisivät jälleen Turtlesien ja Renetin huomion Romero joutui jälleen kohtaamaan tutut vihollisensa. Hän hävisi jälleen Turtleseille ja joutui karkotetuksi takaisin dinoseurusten aikakauteen.