title: Johan Stiernstedt

text: Stiernstedtin ensimmäinen puoliso noin vuodesta 1680 oli Johanna Margareta Gripenberg (k. 1696), toinen vuodesta 1698 asessori Johan Gustaf Carlhielmin leski Sara Törne (k. 1701) ja kolmas vuodesta 1705 Maria Gezelius, Johannes Gezeliuksen tytär (k. 1735). Valtaneuvos ja vapaaherra Carl Johan Stiernstedt oli hänen poikansa.


title: Neftejuganskin piiri

text: Neftejuganskin piiri () on Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan keskiosissa, Venäjällä sijaitseva paikallishallinnon ylemmän tason alue.


title: Neftejuganskin piiri

text: Kunnallispiirissä asui Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 44 815 henkeä. Piirin asukkaista oli kaupunkilaisia tuolloin 57,1 % (25 594 henkeä) ja maaseutuväkeä 42,9 % (19 221 henkeä).


title: Neftejuganskin piiri

text: Piirin hallintokeskus on Neftejuganskin kaupunki, joka sijoittuu maantieteellisesti Neftejuganskin piirin pohjoisrajalle ja muodostaa piiristä erillisen paikallishallinnon ylemmän tason alueensa, Neftejugarskin kaupunkipiirin (122 855 as.). Piirin sisällä sijaitsee myös erillinen Pyt-Jahin kaupunkipiiri (41 488 as.). Neftejugansk sijaitsee linnuntietä noin 195 kilometriä piirikunnan pääkaupunki Hanty-Mansijsksta itäkoilliseen.


title: Neftejuganskin piiri

text: Paikallishallinnon yksityiskohtaisemmalla tasolla Neftejuganskin kunnallispiiri jakautuu yhteen kaupunkikuntaan (gorodskoje poselenije) ja kahdeksaan maalaiskuntaan (selskoje poselenije). Suurimmat asutuskeskukset ovat Poikovskin kaupunkityyppinen taajama ja piirin läpi kulkevan rautatien asemapaikkakunta, Salymin kylä. Neftejuganskin piirin kunnat ovat vuoden 2010 väestönlaskennan asukaslukuineen:


title: Luettelo ruotsinkielistä kirjallisuutta Suomessa julkaisseista kustantajista

text: Tämä on luettelo ruotsinkielistä kirjallisuutta Suomessa julkaisseista kustantajista. Monet niistä julkaisevat myös suomeksi.


title: Philadelphia Wings

text: Philadelphia Wings on yhdysvaltalainen, vuonna 1986 perustettu sisälacrossen ammattilaisseura Philadelphiasta, Pennsylvaniasta. Joukkue pelaa kotiottelunsa Wells Fargo Centerissä.


title: Philadelphia Wings

text: Philadelphia Wings on National Lacrosse Leaguen ainoa joukkue, joka on pelannut kaikki liigan kauden. Wings on yhdessä Toronto Rockin kanssa menestynein joukkue kuudella mestaruudellaan.


title: Otto Ylirisku

text: Otto Erkki Ylirisku (29. huhtikuuta 1918 Ilmajoki – 17. elokuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti.


title: Otto Ylirisku

text: Ylirisku valmistui kadettikoulusta 1939 ja sodan jälkeen Sotakorkeakoulusta 1950. Upseerinuransa alussa hän toimi 2. prikaatissa nuorempana upseerina 1939–1940 sekä 11. prikaatissa adjutanttina 1940–1941. Jatkosodassa hän toimi JR 11:ssä ja täydennyspataljoona 13:ssa muun muassa komppanianpäällikkönä 1941–1944. Sittemmin 1945–1948 hän toimi 1. divisioonan esikunnassa toimistoupseerina sekä Jyväskylän sotilaspiirin esikunnassa 1951–1953. Ylirisku opetti taktiikkaa Sotakorkeakoulussa 1954–1958, minkä jälkeen hän komensi Pohjanmaan jääkäripataljoonaa 1958–1963. Pääesikunnassa hän toimi jalkaväkiosaston päällikkönä 1963–1966 ja jalkaväen tarkastajana 1966–1970. Rajavartiolaitoksen päällikkönä Ylirisku toimii 1970–1975.


title: Otto Ylirisku

text: Ylennykset: Vänrikki 1939, luutnantti 1940, kapteeni 1942, majuri 1951, everstiluutnantti 1958, eversti 1963, kenraalimajuri 1966, kenraaliluutnantti 1970.


title: Ubiratan Pereira

text: Ubiratan Pereira Maciel (18. tammikuuta 1944 São Paulo – 17. heinäkuuta 2002 Brasília) oli brasilialainen koripalloilija. Kuolemansa jälkeen hänet valittiin sekä Basketball Hall of Fameen että FIBA Hall of Fameen.


title: Ubiratan Pereira

text: Pereira pelasi lähes koko uransa kotimaassaan mutta muutaman kauden ajan myös Italian pääsarjassa Reyer Venetsian joukkueessa. Hän voitti Brasilian-mestaruuden viisi kertaa vuosina 1965–1966, 1969, 1977 sekä 1980. Lisäksi hän juhli São Paulon liigan mestaruutta yksitoista kertaa.


title: Ubiratan Pereira

text: Maajoukkueessa Pereira voitti olympiapronssia vuonna 1964. MM-kilpailuista hän voitti kultaa vuonna 1963. Lisäksi Pereira voitti viidesti kultaa Etelä-Amerikan-kilpailuista.


title: Onni Kyrö

text: Onni Kyrö (18. lokakuuta 1911 Harjavalta – 11. huhtikuuta 1937 Hannover, Saksa) oli suomalainen ratamoottoripyöräilijä. Hän oli ensimmäinen kilparadoilla surmansa saanut suomalainen moottoriurheilija.


title: Onni Kyrö

text: Porin Moottorikerhoa edustanut Kyrö aloitti aloitti kilpailemisen jo 15-vuotiaana vuonna 1927. Hän voitti muun muassa Tiilimäen TT-ajot Porissa 1933, Pyynikinajot Tampereella ja Piritan TT-ajot Tallinnassa 1936 sekä Viipurin jäärata-ajot 1937. Suomen mestaruuden Kyrö saavutti vuonna 1936.


title: Onni Kyrö

text: Vuonna 1937 hän sai käyttöönsä saksalaisen NSU:n valmistaman 350 cm³ kilpapyörän. Kyrö oli yksi ensimmäisistä suomalaisista tehdaskuljettajista. Saman vuoden huhtikuussa hän osallistui Hannoverissa katuradalla järjestettyyn Eilenriede Rennen -kisaan. Rankkasateessa ajetussa kilpailussa Kyrö menetti 18. kierroksella pyöränsä hallinnan kaarteessa ja syöksyi noin 130 kilometrin tuntinopeudella päin rataa reunustaneita heinäpaaleja. Hän oli ulosajon sattuessa kilpailun neljännellä sijalla. Lehtitietojen mukaan onnettomuuden arveltiin johtuneen Kyrön pyörään tulleesta jarruviasta.


title: Onni Kyrö

text: Siviiliammatiltaan Kyrö oli autokorjaamoyrittäjä. Hänellä oli oma verstas Porin 10. kaupunginosassa. Onni Kyrö on haudattu Käppärän hautausmaalle.


title: Selvaag-talo

text: Selvaag-talo (myös Selvaakitalo ja norjalaistalo) on norjalaisalkuinen puutalotyyppi, joka on nimetty kehittäjänsä, norjalaisen diplomi-insinööri Olav Selvaagin (1912–2002) mukaan.


title: Selvaag-talo

text: Norjassa oli sodan jälkeen asuntopula. Selvaag yksinkertaisti asuntorakentamista vähentämällä tilankäyttöä, karsimalla epäoleellista ja "turhaa" designia sekä järkeistämällä ja yksinkertaistamalla rakennusmenetelmää. Kehittämisen seurauksena asuntojen hinta putosi kolmannekseen verrattuna aikaisempaan, lisäksi rakennusaika lyheni. Tämä oli suuri etu jälleenrakennuskaudella. Selvaag testasi menetelmänsä koetalossa, joka valmistui 1948 Oslon Ekebergin kaupunginosaan. "Ekebergshuset" on kahden perheen talo, jossa asuntojen välinen seinä on harjan suuntainen.Selvaag julkaisi vuonna 1951 menetelmää käsittelevän kirjan "Bygg rasjonelt".


title: Selvaag-talo

text: Selvaagin kehitystyön tuloksiin tutustuttiin muissa Pohjoismaissakin. Suomeen on toteutettu Selvaag-taloja muutamaan kaupunkiin, niitä kutsutaan suomalaisittain myös Selvaakitaloiksi. Ensimmäinen talo valmistui Vaasan Asevelikylään 1953. Siitä pidettiin ja mallitalon urakoinut rakennusliike K. E. Nyman rakensi niitä lisää, muun muassa Vaasan Hietalahteen 1955 valmistuneen 17 talon alueen ja myös muihin kaupunkeihin, kaikkiaan noin 250 taloa. Hietalahden talot oli myöhemmin verhoiltu julkisivukorjauksen yhteydessä karaattilevyllä. 2000-luvun ja 2010-luvun vaihteessa rakennusten ulkonäkö palautettiin takaisin alkuperäiseksi verhoilemalla ne vaakapaneelilla, "norjanpontilla".Niinisalon ja Niiralan talot sijaitsevat Museoviraston inventoimissa valtakunnallisesti merkittävissä rakennetuissa kulttuuriympäristöissä. Joensuun ja Oulun talot ovat maakunnallisesti merkittävää kulttuuriympäristöä ja suojeltuja.


title: Selvaag-talo

text: Helsingissä tutkittiin mahdollisuutta poistaa asuntopulaa Selvaag-taloja rakentamalla. Valtuustoaloitteeseen perustuvan tutkimuksen teetti yleisten töiden lautakunta. Se myönsi, että Selvaag-talot ovat edullinen puurakennusvaihtoehto silloin, kun taloja toteutetaan asuinalueelle suuri määrä kerrallaan, taloudellisuus toteutui tosin myös yksittäiskohteissa. Lautakunnan mukaan kaupungin omistamien omakotitonttien puute kuitenkin esti Selvaag-menetelmän käytön ratkaisuna asuntopulaan, tarvittavat asunnot kannattaa rakentaa kerrostaloihin. Kiinteistölautakunta puolestaan oli seurannut Selvaag-rakentamista tarkasti ja virkamiehet olivat käyneet Oslossa tutustumassa sikäläiseen asuntotuotantoon yleensäkin. Selvaag-talojen huoneistot olivat kuitenkin liian suuria arava-lainoitetuiksi. Lautakunta vetosi myös omakotitonttipulaan ja laajojen pientaloalueiden kunnallistekniikan rakentamisen suuriin kustannuksiin ja päätyi kerrostalorakentamisen kannalle. Kiinteistölautakunta oli vuokrannut tontin Selvaag-talolle ja hyväksynyt sen suunnitelmat, joten saatuja kokemuksia voitiin käyttää hyväksi kunhan hanke toteutuu.


title: Osmansolmu

text: Osmansolmu eli osmonsolmu on solmu ja vastaavan muotoinen, esimerkiksi puuhun veistetty koristekuvio, joka tunnetaan rautakaudelta lähtien. Osmansolmu muodostaa koristeellisen, päättymättömän nauhapunoksen. Erilaiset osmonsolmut ovat paitsi vanhoja onnenmerkkejä myös kiinnitykseen käytettäviä solmuja. Partiolaiset käyttävät osmonsolmua huivinsa kiinnittämiseen.


title: Osmansolmu

text: Osmansolmu on onnea tuottava merkki, jota on löydetty rautakautisista miekankahvoista ja koristelusikoiden varsista. Osmansolmua on tavattu myös keskiaikaisissa kastealtaissa. Se on ollut suosittu koriste pitopöytien jaloissa. Historiallisella ajalla osmansolmu-kuvioilla on koristeltu sirpin kampia, puusepän kairoja ja vintilöitä sekä kalenterisauvan kädensijoja. Taikojen tekijät ovat tehneet osmansolmuja erilaisista aineista. Merimiehet solmivat osmansolmun köydestä.


title: Osmansolmu

text: Kansanrunojen Osmatar, oluen seppä oli ylhäisen juhlaoluen valmistuksesta vastaava henkilö. Nimi osma tunnetaan kansanrunoissa myös sulhasen kunnioittavana nimityksenä. Osma-nimi on yhdistetty skandinaaviseen henkilönimeen Osmund.


title: Osmansolmu

text: Nykyisin Kalevala Koru myy osmansolmu-onnenmerkillä koristeltuja koruja. Kalevalaisten naisten liitto myöntää Osmansolmu-palkintoja ansioituneille jäsenilleen.


title: Osmansolmu

text: Useissa kielissä osmansolmun nimi on ”turkkilaisen pää”, koska sen muoto muistuttaa turbaania.


title: Osmansolmu

text: Osmonsolmu on etenkin partiolaisilla huivissa nähtävä narusta tai nahkasuirusta punottu solmu. Partiolaiset käyttävät joskus osmonsolmua huivinsa kiinnittämiseen solmun asemasta. Osmonsolmu on usein punottu sinisestä narusta, joskin partiolippukunta saa halutessaan käyttää myös muun väristä narua mikäli sininen ei sovi huivin väriin. Osmonsolmuja myydään Partiokaupoissa ja lippukunta saattaa luovuttaa partiolupauksen antaville osmonsolmun yhdessä huivin kanssa.


title: Hongkongin taistelu

text: Hongkongin taistelu oli toisessa maailmansodassa Japanin ja liittoutuneiden välinen taistelu Kiinan rannikolla sijainneesta brittiläisen Hongkongin kruununsiirtomaasta. Hyökkäys Hongkongiin alkoi 8. joulukuuta 1941 pian Pearl Harbourin iskun jälkeen. Britit menettivät parissa päivässä alueensa mantereella ja 18. joulukuuta japanilaiset nousivat maihin Hongkongin saarella. Hongkongin brittikuvernööri Mark Young allekirjoitti antautumissopimuksen 25. joulukuuta.


title: Hongkongin taistelu

text: Kaukoidän tilanne oli kiristynyt 1930-luvulta lähtien Japanin aloitettua entistä aggressiivisemman ulko- ja kauppapolitiikan alueella. Yhdistyneen kuningaskunnan kruununsiirtomaa Hongkong sijaitsi strategisesti merkittävällä paikalla. Japanin, Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian välisessä Washingtonin konferenssissa 1921–1922 oli kuitenkin sovittu, ettei aluetta linnoitettaisi. Brittien tärkein tukikohta Kaukoidässä olikin Singapore.


title: Hongkongin taistelu

text: Kiinan ja Japanin välille syttyi sota vuonna 1937 ja vuoden 1938 marraskuussa japanilaiset miehittivät Hongkongin liepeillä sijaitsevan Kantonin. Brittien hallitsemaan Hongkongiin tulvi kiinalaisia pakolaisia, jotka söivät alueen rajallisia resursseja kapuan kärsiessä samalla sodasta. Brittilehdistö alkoi spekuloida Japanin hyökkäyksellä Hongkongiin. Brittien johto piti Hongkongin puolustamista mahdottomana ja suunnitelmana oli, että joukot tekisivät sodan syttyessä vastarintaa vain, jotta Singaporen puolustamiseksi saataisi tuotua vahvistuksia. Hongkongiin oli sijoitettu brittiläisiä, kanadalaisia ja intialaisia sotilaita, joiden yhteisvahvuus oli vuonna 1941 noin 14 000 miestä. Hongkongin kiinalaiset eivät olleet kovinkaan kiinnostuneita Hongkongin puolustamisesta vallan keskittyessä siirtomaahallinnon pienelle vähemmistölle. Brittihallinto tiedosti epäluottamuksen ja vältteli esimerkiksi paikallisten aseistamista. Hongkongin vapaaehtoiset puolustusjoukot koostuivat lähes kokonaan eurooppalaisista.


title: Hongkongin taistelu

text: Japanin sotilasjohto oli vakuuttunut sodan väistämättömyydestä Yhdysvaltain ulkoministeri Cordell Hullin antaman niin sanotun kymmen kohdan asiakirjan jälkeen, jossa Japanilta vaadittiin esimerkiksi vetäytymistä Kiinasta ja Indokiinasta. Asiakirja tulkittiin uhkavaatimuksena ja vastineena Japani päätti toteuttaa iskun Pearl Harbouriin 8. joulukuuta kello 8.00 Tokion aikaa. Iskun jälkeen Japanin armeijalla oli viisi vallattavaa pääkohdetta, joista yksi oli Hongkong. Isku Hongkongiin oli Etelä-Kiinassa olevan kenraaliluutnantti Takashi Sakain johtaman Japanin 23. armeijan vastuulla.


title: Hongkongin taistelu

text: Japanilaiset aloittivat hyökkäyksen Hongkongiin 8. joulukuuta 1941 noin kuusi tuntia Pearl Harbourin iskun jälkeen. Hyökkäävät joukot kuuluivat japanilaisten kokeneeseen 38. divisioonaan ja hyökkäystä edelsi alueen kiitoteille ja sotilastukikohtiin tehdyt ilmaiskut. Japanilaiset olivat perillä brittien puolustusjärjestelyistä Hongkongissa ja Kowloonin niemimaa sekä muut Hongkongin alueet mantereella kukistuivat vain muutaman päivän jälkeen. Brittien kenraalimajuri Christopher Maltbyn komentamat joukot vetäytyivät aluksi uusien territorioiden halki kulkevalle niin sanotulle gininjuojien puolustuslinjalle. Uusilla territorioilla oli noin neljännes brittijoukoista ja joukkojen valtaosa oli Hongkongin saarella. Japanilaisia auttoivat paikalliset triadit ja pian japanilaiset olivat nostaneet lippunsa Kowloonin rannalle. Maltby antoi määräyksen vetäytymisestä Hongkongin saarelle 11. joulukuuta.


title: Hongkongin taistelu

text: 18. joulukuuta japanilaiset suorittivat maihinnousun Hongkongin saaren East Pointissa. Maihin nousi 7 500 japanilaista kaikenlaisia pieniä aluksia käyttäen. Japanilaiset saivat yliotteen puolustajista jo muutaman päivän taistelujen jälkeen. Maltby oletti japanilaisten pyrkivät etenemään saaren rannikkoa pitkin, mutta sen sijaan he etenivät saaren kukkulaiselle sisäosalle. Vielä 21. joulukuuta brittien pääministeri Winston Churchill vetosi puolustajiin vaatien Hongkongin puolustamista viimeiseen asti. Tähän mennessä britit hallitsivat kuitenkin enää vain pientä osaa Hongkongin saaresta. Tilanteen käytyä toivottomaksi Hongkongin brittikuvernööri Mark Young allekirjoitti antautumissopimuksen japanilaisten kanssa brittien Peninsula-hotellissa joulupäivänä 25. joulukuuta.


title: Hongkongin taistelu

text: Brittien ja heidän liittolaistensa tappiot Hongkongin taistelussa olivat noin 2 000 kaatunutta ja 1 300 haavoittunutta. 9 000 brittiä, kanadalaista ja intialaista jäi japanilaisten sotavangeiksi. Monet kuolivat tauteihin ja nälkään vankeutensa aikana. Hyökkäävät japanilaiset kärsivät lukumääräisesti suuremmat tappiot. Sotilaiden lisäksi noin 4 000 hongkongilaista siviiliä oli saanut surmansa ja heidän valtaosansa oli kiinalaisia.


title: Hongkongin taistelu

text: Japanilaiset miehitysjoukot syyllistyivät julmuuksiin valtaamillaan alueilla. Esimerkiksi Kowloonin niemimaalla raiskattiin 10 000 kiinalaisnaista. Osa Hongkongin brittisiviileistä, etenkin naiset ja lapset, oli evakuoitu ja Hongkongiin jääneet britit asetettiin vankileirille Stanleyn niemellä. Kuvernööri Mark Young oli vankina eräässä hotellissa. Japanilaisten suunnitelmissa Hongkongista oli tarkoitus tulla osa niin sanottua Itä-Aasian hyvinvointipiiriä ja alun raakuuksien jälkeen kiinalaisten osuutta paikallishallinnossa nostettiin ainakin nimellisesti. Osa paikallisista teki yhteistyötä miehittäjien kanssa ja toisaalta alueella toimi esimerkiksi kommunistisissejä. Japanin miehitysajalla kiinalaisten eurooppalaisvastaisuus ja kolonialismin vastustus lisääntyi.


title: Hongkongin taistelu

text: Brittijoukot palasivat Hongkongiin toisen maailmansodan lopulla elokuussa 1945 ja paikalliset japanilaiset miehitysjoukot antautuivat ilman vastarintaa.


title: Coursera

text: Coursera on yhdysvaltalainen yritys, joka tarjoaa verkkosivujensa kautta yhteistyösopimuksen tehneiden yliopistojen järjestämiä massiivisia avoimia verkkokursseja ilmaiseksi kaikille rekisteröityneille käyttäjilleen. Helmikuussa 2013 Courseralla oli sopimus 62 yliopiston kanssa ja joulukuussa 2014 116:n, perustaja Daphne Koller kertoi videotaltioidussa Le Web-esityksessään.


title: Coursera

text: Courseran kautta järjestetyille kursseille oli 17. heinäkuuta 2012 mennessä osallistunut 680 000 opiskelijaa 190 maasta ja joulukuuhun 2014 mennessä 10,5 miljoonaa.


title: Coursera

text: Coursera-opiskeluohjelmisto on saatavilla myös Windowsin lisäksi Apple- ja Android-laitteille sekä esimerkiksi Amazon Kindlelle. Yli 30% käyttää sivustoa mobiililaitteella, Koller kertoi Le Web-esityksessään.


title: Coursera

text: Courseran kursseille osallistujista kolmannes on USAsta, kolmannes muista kehittyneistä maista ja kolmannes kehittyvistä maista. Lisääntyneen globaalin käytön vuoksi kurssimateriaalien kääntämistä varten on käynnistetty vapaaehtoisten kääntäjien varassa toimiva kääntäjäohjelma.


title: Coursera

text: Courseraa rahoittavat Kleiner Perkins Caufield & Byers ja New Enterprise Associates.


title: Free as a Bird

text: Free as a Bird on brittiläisen The Beatles -yhtyeen vuonna 1995 ilmestynyt kappale. Se oli Beatlesin paluu-single, jonka yhtyeen hengissä olevat jäsenet Paul McCartney, George Harrison ja Ringo Starr levyttivät uudelleen 1995, jo edesmenneen Beatlesin jäsenen John Lennonin, vuonna 1977 äänittämän demonauhan päälle. "Anthology 1" -kokoelma-albumille sisältynyt kappale julkaistiin myös singlenä.


title: Free as a Bird

text: Vuonna 1977, Lennonin ollessa sivussa julkisuudesta hän oli tehnyt uuden "Free as a Bird"–kappaleen, jonka demonauhan hän myös nauhoitti kotonaan. Vuonna 1995, 25 vuotta Beatlesin hajoamisen jälkeen ja 15 vuotta Lennonin kuoleman jälkeen, muut hengissä olevat Beatlesin jäsenet, Paul McCartney, George Harrison ja Ringo Starr nauhoittivat kappaleen uudelleen. Äänityksissä George sanoi ""tunteneensa Johnin läsnäolon"". Lopulta Lennonin laulun taustalle lisättiin muiden beatlejen soittoa ja osan kappaleesta lauloivat Beatlesin muut jäsenet. Tuottajaksi kutsuttiin Jeff Lynne, joka oli jo aiemmin tehnyt yhteistyötä George Harrisonin kanssa tuottamalla Cloud Nine albumin sekä yhteisestä Traveling Wilburys kokoonpanosta.


title: Free as a Bird

text: "Free as a Birdin" musiikkivideolla nähdään Beatlesin jäsenien lapsuuskuvia, vanhoja kuvia Hampurin ajoilta vuosilta 1960-1961, kuvaa huippusuositun Beatlesin saapumisesta Amerikkaan ensikertaa vuonna 1964, kuvia kappaleiden levytyksistä, valokuvia Beatlesin Intian matkoilta vuosilta 1967-1968 sekä kuvaa Beatlesien lapsuuden ajan Liverpoolista. Lisäksi videolla on viittauksia Beatlesin kappaleisiin Piggies, Eleanor Rigby, A Day in the Life, Strawberry Fields Forever, The Fool on the Hill, sekä Penny Lane. Musiikkivideo palkittiin parhaan musiikkivideon Grammylla.


title: Free as a Bird

text: "Free as a Bird" menestyi hyvin ja siitä tuli Beatlesin 34. kappale joka pääsee top-10:een Amerikan singlelistalla. Lisäksi kappale teki Beatlesista ainoan yhtyeen, jolla on Britannian ja Amerikan single-listalla kappale neljällä vuosikymmenellä, 1960- , 1970- , 1980- ja 1990-luvulla. Tosin 1980-luvun kappaleet olivat vanhojen kappaleiden uudelleen julkaisuja, singleinä. Britanniassa kappale nousi single-listan sijalle kaksi.


title: Tecnotree

text: Tecnotree on suomalainen teleoperaattoreiden it-ratkaisujen toimittaja, jonka päätuotteita ovat teleoperaattoreiden laskutus- ja asiakashallintajärjestelmät.


title: Tecnotree

text: Vuonna 2012 Tecnotreen liikevaihdosta yli puolet tuli Pohjois- ja Etelä-Amerikasta ja kolmannes Lähi-idän ja Afrikan alueelta. Enemmistö yhtiön asiakkaista toimii kehittyvillä markkinoilla.


title: Tecnotree

text: Yhdysvaltalainen Viking Acquisitions teki maaliskuussa 2018 julkisen vapaaehtoisen käteistarjouksen Tecnotreen kaikista osakkeista. Viking Acquisitions tarjosi yhdestä Tecnotreen osakkeesta 0,10 euroa, minkä perusteella yhtiön arvoksi tulisi 12,26 miljoonaa euroa. Tecnotreen hallitus suositteli yksimielisesti osakkeenomistajille tarjouksen hyväksymistä. Hallituksen näkemyksen mukaan ostotarjous tarjoaa hyvän ja kestävän ratkaisun Tecnotreen rahoitustilanteeseen, joka oli ollut jo pitkään vaikea. Viking Acquisitions on yhdysvaltalaisen it-yrittäjä Joe Liemandtin ostotarjousta varten perustama yhtiö. Liemandt tunnetaan paremmin yritysohjelmistopalveluja tarjoavan Trilogyn perustajana.


title: Matti Järvinen (jääkiekkomaalivahti)

text: Matti Järvinen (s. 20. huhtikuuta 1984 Pori) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti. Hän edusti urallaan pääsarjatasolla Porin Ässiä sekä norjalaisia Manglerud Star Ishockeyta ja Vålerenga Ishockeyta.


title: Suomen Seurakoirayhdistys

text: Suomen Seurakoirayhdistys ry (SSKY) on vuonna 1922 Helsingissä perustettu koirajärjestö (rotujärjestö), joka kuuluu Suomen Kennelliiton alaisuuteen.


title: Suomen Seurakoirayhdistys

text: Nimestään huolimatta se edustaa myös joitain puhtaasti käyttökoiriksi luokiteltavia rotuja, joita ei käytännössä edes myydä pelkiksi seurakoiriksi, mistä esimerkkeinä anatoliankoira, são miguelinfila ja mallorcanpaimenkoira, sekä aktiivisia harrastuskoiria kuten dogo argentinon ja pyreneittenpaimenkoiran. Mm. moni ns. "laumanvartija"-rotu, kuten bukovinankoira, karstinpaimenkoira, tornjak ja owczarek podhalanski, kuuluu sen alaisuuteen. Vastaavasti taas alun perinkin puhtaasti pelkiksi seurakoiriksi jalostetut kääpiökoirat eivät kuulu SSKY:hyn, sillä niille on olemassa oma Suomen Kääpiökoirayhdistys.


title: Suomen Seurakoirayhdistys

text: SSKY:n tarkoitus on edistää edustamiensa rotujen jalostusta, levittää niistä tietoa ja auttaa niitä koskevissa kysymyksissä. Suosituin tapahtuma on vuosittainen erikoisnäyttely, johon sen edustamat rodut voivat osallistua. Lisäksi se järjestää vuosi- ja muita kokouksia, koulutustilaisuuksia ja kursseja.


title: Suomen Seurakoirayhdistys

text: SSKY:n alaisuuteen kuuluvat seuraavat rotua harrastavat yhdistykset ja rotuyhdistykset:Lisäksi Vakka-Suomen Kennelkerho ry kuuluu SSKY:n alaisuuteen kaikkia rotuja (myös niitä jotka eivät kuulu virallisesti SSKY:n alaisiin rotuihin) harrastavana järjestönä ja on sen ainaisjäsen.


title: Suomen Seurakoirayhdistys

text: SSKY edustaa seuraavia rotuja:


title: Poziția copilului

text: Poziția copilului ('Lapsen poseeraus') on vuonna 2013 julkaistu romanialaisen Călin Peter Netzerin ohjaama draamaelokuva. Se sai vuoden 2013 Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen karhun. Elokuva kertoo hallitsevan äidin ja tämän aikuisen pojan suhteesta. Se tutkii mahdollisia haitallisia vaikutuksia, joita vanhemmilla voi olla lapsiinsa. Samalla se perehtyy romanialaisen yläluokan elämään ja korruptioon.


title: Laivastolippue

text: Laivastolippue oli Turussa, Helsingissä ja Upinniemessä toiminut Suomen merivoimien joukko-osasto.


title: Laivastolippue

text: Laivastolippue perustettiin vuonna 1961 ja sen käyttämä lyhenne oli "LaivLp".


title: Laivastolippue

text: Lippueeseen kuului mm. seuraavat alus- ja muut yksiköt:


title: Laivastolippue

text: sekä useita viiriköitä.


title: Laivastolippue

text: 60-luvulla organisaatioon kuului mm. sukellusveneidentorjuntaviiriikkö (SutoVkö).


title: Laivastolippue

text: Joukko-osaston komentajana toimivat mm.:


title: Laivastolippue

text: Helsingin Lippueen viimeinen komentaja oli komentaja (1954) Paavo Juntunen vuoteen 1961.


title: Laivastolippue

text: Pansion joukkojen laajentuessa 80-luvun alussa muodostettiin Turkuun Turun Laivastoasema (TurLAs). Se tunnetaan vuodesta 1998 lähtien nimellä Saaristomeren Meripuolustusalue.


title: Brages Pressarkiv

text: Brages Pressarkiv on Pohjoismaiden vanhin lehdistöarkisto.


title: Brages Pressarkiv

text: Arkisto sijaitsee Helsingin Kruununhaassa osoitteessa Ritarikatu 7 A. Arkiston perusti kansanperinneyhdistys Brage (Föreningen Brage i Helsingfors r.f) vuonna 1910. Arkisto kerää suomenruotsalaista lehdistöaineistoa. Arkisto koostuu neljästä kokoelmasta:


title: Musta hetki

text: Musta hetki (LONG-042) on Terveet Kädet -yhtyeen yhdeksäs studioalbumi. Albumi julkaistiin 21. syyskuuta 2012 sekä CD-, että LP-painoksena. Albumista julkaistiin myös rajoitettu digipak -painos, joka sisältää muille painoksille sisältymättömän bonuskappaleen "Rautanyrkki". Albumin kappaleita ovat olleet säveltämässä yhtyeen nykyisten jäsenten lisäksi yhtyeen alkuperäinen kitaristi Timo Wiik, sekä yhtyeessä vuosina 1991–2006 kitaraa soittanut Maike Valanne.


title: Musta hetki

text: Albumi on kerännyt mediassa positiivisia arvosteluja ja esimerkiksi metallimusiikkiin keskittyvä Imperiumi.net -sivusto antoi albumille arvosanaksi 8 tähteä kymmenestä.


title: Musta hetki

text: Musta hetki nousi Suomen virallisen listan sijalle 45.


title: Musta hetki

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Ilari Kinnunen ja sanoittanut Läjä Äijälä, ellei toisin mainita.


title: Svetlana Mugoša-Antić

text: Svetlana Mugoša-Antić (s. 13. marraskuuta 1964 Podgorica) on montenegrolaissyntyinen käsipalloilija. Hän voitti kultaa Jugoslavian joukkueen kanssa vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa ja edusti Jugoslaviaa myös vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa sijoittuen joukkueineen neljänneksi.


title: Svetlana Mugoša-Antić

text: Mugoša-Antić sai vuonna 1991 Itävallan kansalaisuuden, ja vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä hän kuului viidenneksi sijoittuneeseen Itävallan joukkueeseen. Hänen siskonsa on käsipalloilija Ljiljana Mugoša.


title: Ljiljana Mugoša

text: Ljiljana Mugoša ("Vučević"; s. 10. huhtikuuta 1962 Podgorica) on montenegrolainen entinen käsipalloilija. Hän voitti Jugoslavian joukkueen jäsenenä kultaa vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa. Lisäksi hän sijoittui maansa joukkueen kanssa neljänneksi vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa. Myös hänen siskonsa Svetlana Mugoša-Antić on entinen käsipalloilija.


title: Ilda Bengue

text: Ilda Maria Bengue (s. 30. lokakuuta 1974) on angolalainen käsipalloilija. Hän kuului yhdeksänneksi sijoittuneeseen Angolan naisten joukkueeseen sekä kesäolympialaisissa 2000 Sydneyssä että 2004 Ateenassa. Pekingin kesäolympialaisissa 2008 Bengue jäi joukkueineen 12. sijalle.


title: Sulttaani Qaboosin suurmoskeija

text: Sulttaani Qaboosin suurmoskeija on moskeijakompleksi Omanissa. Sitä alettiin rakentamaan vuonna 1995 Masqatin ja Seebin välisen päätien varrelle. Työt valmistuivat 2001. Moskeijakompleksiin kuuluvat muun muassa päärukoussali, naisten rukoussali ja kirjasto. Tiloihin mahtuu jopa 20 000 henkilöä. Päärukoussalissa on muun muassa kuudensadan iranilaisnaisen neljän vuoden ajan kutoma persialainen matto, joka on kooltaan 70×60 metriä.


title: Sulttaani Qaboosin suurmoskeija

text: Moskeijalla on viisi minareettia. Se sijaitsee Bawsharin wilayatissa.


title: Bedřich Šupčík

text: Bedřich Šupčík (22. lokakuuta 1898 Wien – 11. heinäkuuta 1957 Písek) oli Tšekkoslovakiaa edustanut telinevoimistelija.


title: Bedřich Šupčík

text: Šupčík voitti vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa kultaa köysikiipeilyssä ja sai lisäksi pronssimitalin moniottelun yksilökilpailussa. Hän kilpaili myös vuoden 1928 kesäolympialaisissa Amsterdamissa ja oli siellä mukana saamassa hopeaa joukkuekilpailussa.


title: Zacharia Maidjida

text: Zacharia Maidjida (s. 5. kesäkuuta 1969) on keskiafrikkalainen entinen keskipitkän matkan juoksija. Hän kilpaili vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa ja putosi sekä miesten 800 että 1 500 metrin juoksussa ensimmäisellä kierroksella. Maidjidan henkilökohtainen ennätysaika 800 metrin juoksussa on 1:50.41 ja 1 500 metrin juoksussa 3:54.0.


title: Zacharia Maidjida

text: Maidjida toimi Barcelonan olympialaisissa maansa lipunkantajana.


title: Tampereen Hippos

text: Tampereen Hippos (myös "Hipposrata") oli Tampereella Kalevan kaupunginosassa vuosina 1910–1976 toiminut ravirata. Sen omisti vuonna 1909 perustettu Pohjois-Hämeen Hippos ry.


title: Tampereen Hippos

text: Ensimmäiset ravikilpailut Tampereella oli järjestetty jo vuonna 1878. Maaradan puuttuessa niitä ajettiin vain talvisin järvien jäälle auratuilla radoilla. Huhtikuussa 1909 perustettu Pohjois-Hämeen Hippos ryhtyi heti ensitöikseen suunnittelemaan omaa ravirataa, jollainen oli jo aikaisemmin rakennettu useaan eri kaupunkiin. Tampereen kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelmat saman vuoden marraskuussa ja radan rakentaminen aloitettiin välittömästi. Sen paikaksi oli valittu keskustan itäpuolella sijaitsevat lähes asumattomat ns. Tammelan vainiot. Nykyään alue tunnetaan Kalevan kaupunginosana. Se oli lähinnä kaavoittamatonta viljelysmaata, jolla sijaitsi muutama tiilitehdas. Ainoat asukkaat olivat niiden työntekijöitä, joita Kalevan alueella asui joitakin kymmeniä.


title: Tampereen Hippos

text: Ravirata valmistui jo vajaan vuoden kuluttua, niin että avajaiskilpailut järjestettiin 10.–11. syyskuuta 1910. Varsinaisen kilparadan lisäksi paikalle oli valmistunut myös puurakenteinen 500 hengen katsomo. Vuonna 1913 Hippoksella pidettiin ensimmäiset epäviralliset Kuninkuusravit. Kilpailu oli tarkoitus järjestää vuosittain Tampereella, mutta vuotta myöhemmin syttyneen maailmansodan aiheuttaman taloudellisen epävarmuuden johdosta vuoden 1913 Kuninkuusravit jäivät sillä kertaa ainoiksi. Tapahtuma elvytettiin vasta vuonna 1924, ja uudeksi kilpailupaikaksi tuli Lahden ravirata. Seitsemän vuotta myöhemmin Kuninkuusravit alkoivat kiertämään eri radoilla ja Tampereen Hippoksella ne järjestettiin vuosina 1932, 1945 ja 1953.


title: Tampereen Hippos

text: Raviradan katsomoa laajennettiin vuonna 1928, ja samalla rakennettiin myös tilat totalisaattoripeliä varten. Toton pelaaminen oli Suomessa aloitettu aikaisemmin samana vuonna. Uudistettu 1 200 hengen istumakatsomo palveli aina Tampereen Hippoksen toiminnan loppumiseen saakka. Ravintola- ja totalisaattoritiloja laajennettiin vielä vuoden 1953 Kuninkuusraveja varten. 1970-luvun alussa Tampereen Hippoksella alettiin järjestämään kahta uutta suurkilpailua, Erilo-juoksua sekä lämminveristen Kriteriumia. Ne ovat molemmat nykyäänkin Teivon raviradan ohjelmassa. Ravikilpailujen lisäksi Hippoksella pidettiin 1920- ja 1930-lukujen vaihteesta lähtien myös moottoriurheilukilpailuja. Radalla ajettiin sekä moottoripyörillä että autoilla, ja kilpailut saavuttivat suurta suosiota. Esimerkiksi vuonna 1934 järjestettyjä autokisoja oli seuraamassa 7 000 katsojaa.


title: Tampereen Hippos

text: Raviurheilun suosion noustua 1970-luvulle tultaessa alkoi Hippoksen ravirata käymään ahtaaksi kasvaville yleisömäärille. Tilanpuutetta lisäsivät myös raviradan ympäristöön vuosikymmenten saatossa rakennetut uudet asuinalueet. Vuonna 1975 perustettiin Tampereen Ravirata Oy, joka ryhtyi rakennuttamaan uutta ravirataa Teivaalan kartanon maille Ylöjärvelle. Ensimmäiset kilpailut uudella Teivon raviradalla järjestettiin heinäkuussa 1976, jolloin myös Tampereen vanha Hippos jäi historiaan. Nykyään sen paikalla sijaitsevat muun muassa vuonna 1979 valmistunut Tampereen uintikeskus sekä valtion virastotalo, jota kutsutaan myös nimellä Hippostalo. Raviradasta muistuttavat osaltaan vielä myös As Oy Hipposkulma Kalevan kaupunginosassa sekä Hipposkylän asuinalue, Hippospuisto, Hippoksenkatu ja Hippoksen päiväkoti Kissanmaan kaupunginosassa.


title: Weavings

text: Weavings on yhdysvaltalaisen jazz-saksofonisti ja -huilisti Charles Lloydin studioalbumi vuodelta 1978.


title: Weavings

text: Lloyd on tuottanut albumin yhdessä taustayhtyeensä pianisti Ron Altbachin kanssa. Levy-yhtiö on Stern Records, Inc.


title: Weavings

text: Lloyd kiittää ystäviään The Beach Boys -yhtyeestä: Mike, Al, Carl, Denis ja Brian. Hän kertoo myös arvostavansa Maharishi Mahesh Yogia.


title: Weavings

text: Charles Lloyd on säveltänyt kaikki kappaleet. Musiikkikustantaja on Challove Music (BMI).


title: Weavings

text: Puhallinsoittimet on sovittanut Michael Andreas ja jousisoittimet Gary Griffin.


title: Weavings

text: Tuotantoyhtiö on Lovesongs Productions, Inc. ja levy-yhtiö Stern Records, Inc. Valmistaja ja jakelija on Pacific Arts Records, joka on osa yhtiötä Pacific Arts Corp., Inc., Carmel, Kalifornia. Valmistuspaikkakunta on Surf City, Yhdysvallat.


title: Charles Lloyd

text: Charles Lloyd (s. 15. maaliskuuta 1938 Memphis (TE) Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jazz-saksofonisti ja -huilisti sekä säveltäjä.


title: Charles Lloyd

text: 1960-luvulla hän johti Charles Lloyd Quartet -nimistä kokoonpanoa, joka oli kymmenluvun jälkipuoliskolla arvostetuimpia jazz-yhtyeitä. Lloyd soitti siinä tenorisaksofonia ja huilua, Keith Jarrett pianoa, Ron McClure bassoa ja Jack DeJohnette rumpuja.


title: Charles Lloyd

text: Hän on tehnyt yhteistyötä muun muassa Anders Jorminin ja Bobby McFerrinin kanssa. Vuonna 1967 yhtye esiintyi Tallinnan musiikkifestivaaleilla ja konsertista julkaistiin albumi. Vuonna 1978 häneltä ilmestyi sooloalbumi "Weavings".


title: Charles Lloyd

text: Vuonna 2010 Lloyd levytti yhdessä kreikkalaislaulaja Maria Farantourin kanssa "Athens Concert" -albumin, joka sekoittaa kreikkalaista kansanmusiikkia, rembetikoa ja jazz-musiikkia. Hän ja Farantouri pitivät myös useita konsertteja ympäri Eurooppaa.


title: Charles Lloyd

text: Lloyd on kvartetteineen esiintynyt Helsingissä 1966 sekä Pori Jazz -festivaaleilla vuosina 1983, 1993 ja 2011.


title: Charles Lloyd

text: Charles Lloyd New Quartet esiintyi Lloydin 75-vuotisjuhlakonsertissa Espoon April Jazzissa 24. huhtikuuta 2013. Hänen yhtyeessään soittivat rumpali Gregory Hutchinson, pianisti Jason Moran ja basisti Reuben Rogers.


title: Olav Selvaag

text: Jens Olav Walaas Selvaag (17. joulukuuta 1912 Vanse – 14. tammikuuta 2002 Oslo) oli norjalainen insinööri ja rakennusurakoitsija. Selvaag kehitti sodan jälkeisellä jälleenrakennuskaudella Selvaag-tyyppitalon.


title: Olav Selvaag

text: Länsi-Agderin läänissä vuonna 1912 syntyneen Olav Selvaagin isä oli lääkäri ja myöhemmin kansanedustaja. Selvaag valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1935 Norjan teknillisestä korkeakoulusta (NTH) Trondheimista. Hän kuului niiden rakennusinsinöörien joukkoon, jotka ensimmäisinä Norjassa saivat opetusta raudoitettujen betonirakenteiden käytöstä.


title: Olav Selvaag

text: Selvaag aloitti vuonna 1936 pienessä oslolaisessa rakennusliikkessä, jonka omistaja insinööri Fredrik Ringnes huomasi pian Selvaagin kyvyt, liiketoiminta vilkastui ja Selvaag sai enemmän vastuuta. Jo vuonna 1937 Ringnes lupasi ottaa nuoren insinöörin osakkaaksi. Hän toteutti lupauksensa vuonna 1943.


title: Olav Selvaag

text: Saksalaismiehityksen aikana "Fr. Ringnes" oli eräs niistä harvoista rakennusliikkeistä, jotkä järjestelmällisesti kieltäytyivät tekemästä töitä miehittäjille. Sekä Ringnes että Selvaag olivat vastarintaliikkeen aktiiveja. Miehityksen loppupuolella Ringdes joutui painumaan maan alle ja Selvaag hoiti yritystä, samalla hän hoiti Milorgin asevarastoja.


title: Olav Selvaag

text: Sodan jälkeen 1945 yhtiö muutti nimensä "Ringdes & Selvaagiksi", vuonna 1956 Selvaag osti yhtiökumppaninsa osuuden ja seuraavana vuonna rakennusliike sai nimen "Selvaagbygg". Olav Selvaag oli yhtiön johdossa vuoteen 1985 asti, jolloin hänen pojastaan Ole Gunnar Selvaagista tuli yhtiön toimitusjohtaja. Olav Selvaag oli kolme vuotta aiemmin jakanut yhtiön kolmelle lapselleen.


title: Olav Selvaag

text: Sodan jäljilta Norjassa oli valtava puute asunnoista ja muista rakennuksista, mutta myös materiaaleista ja rakentajista. Varsinkin asuntorakentamisessa turvauduttiin vielä silloin perinteisiin rakennusmenetelmiin ja käsityöhon. Laki ja määräykset sitoivat rakentamista, ja samalla rakentamisen kehittämistä vastustettiin lujasti. Rakennustuotantoa oli kuitenkin suuren kysynnän takia tehostettava. Selvaag teki laskelmia siitä, paljonko yhteiskunta säätäisi, jos rakennustyötä kehitettäisiin. Hän kirjoitti vuonna 1948 Suurkäräjille avoimen kirjeen, jossa hän esitti väitteensä: samalla panoksella pystytään rakentamaan kolme kertaa enemmän asuntoja kuin perinteisin menetelmin. Sama kirje lähti myös 12:lle Norjan suurimmalle sanomalehdelle. Selvaagia pyydettiin todistamaan väitteensä. Hän teki sen ensin rakentamalla Osloon Ekebergin kaupunginosan puistoon koetalon saman vuoden syksyllä, vain 12 viikossa. Rakentamisen edullisuus tuli suurin piirtein todistettua oikeaksi. Selvaag rakensi uudella menetelmällä Osloon vielä kaksi asuinaluetta, Bestumiin ja Veitvetiin. Koetalo "Ekebergshuset " oli ensimmäinen Selvaag-tyyppinen puutalo ja samalla ensimmäinen moderni norjalainen puutalo.


title: Hanna Kosonen

text: Hanna Kosonen (s. 27. helmikuuta 1976) on suomalainen hiihtosuunnistaja ja Keskustan kansanedustaja.


title: Hanna Kosonen

text: Nuorten MM-kilpailuissa Kosonen voitti kultaa sekä normaalimatkalta että pikamatkalta ja pronssia viestistä. Ensimmäisiin aikuisten MM-kilpailuihinsa hän osallistui Windischgarstenissa 1998. Varsinaisen läpimurtonsa hän teki Krasnojarskin MM-kilpailuissa 2000, jolloin hän voitti pronssia normaalimatkalta ja viestikultaa. Viestikultaa voittaneessa joukkueessa hiihtosuunnistivat Kososen lisäksi Mervi ja Liisa Anttila. Viimeisiin MM-kilpailuihinsa Kosonen osallistui Borovetzissa 2002, jolloin hänen parhaaksi sijoituksekseen jäi yhdeksäs sija keskimatkalta.


title: Hanna Kosonen

text: Kosonen edusti Suomea hiihtosuunnistuksen maailmancupissa vuosina 1997–2001. Hän sijoittui kokonaiskilpailussa neljänneksi vuonna 2000 ja viidenneksi vuonna 2001. Seuratasolla Kosonen edusti Olavin Rastia.


title: Hanna Kosonen

text: Kosonen oli ehdolla keskustan listalta Euroopan parlamenttiin vaaleissa 2014, mutta ei tullut valituksi. Hän tuli kuitenkin vuoden 2015 eduskuntavaaleissa valituksi keskustan kansanedustajaksi Kaakkois-Suomen vaalipiiristä saatuaan 6 600 ääntä.


title: Hanna Kosonen

text: Vuodesta 2015 Hanna Kosonen on ollut Yleisradion hallintoneuvoston jäsen. Hänet valittiin Savonlinnan kaupunginvaltuustoon vuonna 2017, ja hän on Savonlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtaja.


title: Hanna Kosonen

text: Kosonen ja hänen diplomi-insinööriaviomiehensä avioituivat alkuvuodesta 2011 oltuaan sitä ennen avoliitossa kuutisen vuotta. Pariskunta päätti hakea avioeroa syksyllä 2017. Heillä on kaksi yhteistä tytärtä.


title: The Hershey Company

text:
The Hershey Company, tai yleisesti Hershey’s, (vuoteen 2005 asti Hershey Foods Corporation) on Pohjois-Amerikan suurin suklaanvalmistaja ja maailman kuudenneksi suurin makeisvalmistaja 7,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin liikevaihdollaan
. Sen pääkonttori sijaitsee Hersheyssä, Pennsylvaniassa, jossa sijaitsee myös Hershey’s Chocolate World. Milton S. Hershey perusti yrityksen vuonna 1894 nimellä Hershey Chocolate Company, joka oli hänen Lancaster Caramel Companyn tytäryhtiö. Hersheyn tuotteita myydään maailmanlaajuisesti noin 60 eri maassa.


title: The Hershey Company

text: Hershey on yksi vanhimmista suklaayrityksistä Yhdysvalloissa. Se on yksi yrityksistä, jotka Milton Hershey perusti. Milton Hershey perusti lisäksi Hershey Trust Companyn, Hershey Entertainment and Resorts Companyn, joka pyörittää suklaateemaista Hersheypark-huvipuistoa, ammattilaisjääkiekkojoukkue Hershey Bearsin, Hersheypark Stadiumin ja GIANT Centerin. Suuri osa tehtaan työntekijöistä tulee naapuripiirikunnista ja -kaupungeista.


title: Weatherby Swann

text: Weatherby Swann on kuvitteellinen hahmo "Pirates of the Caribbean" -elokuvasarjassa. Hän on Elizabeth Swannin isä ja jamaikalaisen Port Royalen kuvernööri. Hahmoa näyttelee Jonathan Pryce.


title: Weatherby Swann

text: Weatherby suunnittelee Elizabethille avioliittoa kommondori Norringtonin kanssa. Elizabeth kuitenkin kaapataan, ja lopulta Norrington ja Weatherby lähtevät merirosvojen perään. Weatherby suostuu Willin ja Elizabethin rakkauteen elokuvan lopussa.


title: Weatherby Swann

text: Elokuvassa "" alussa, kun Will Turner ja Elizabeth Swann vangitaan, ja Willille annetaan tehtäväksi vangita Jack Sparrow, Weatherby pelastaa Elizabethin ja lähettää tämän Englantiin.


title: Weatherby Swann

text: "" -elokuvassa Weatherby esiintyy vain hyvin vähän, kun hän istuu veneessä matkalla kohti kuoleman maita. Lordi Cutler Beckett ja Ian Mercer murhasivat hänet Weatherbyn epäillessä, että Beckettillä on liikaa valtaa.


title: Syysunelma (kappale)

text: Syysunelma on Katri Helenan singlen nimikappale vuodelta 1976.


title: Syysunelma (kappale)

text: Laulun on säveltänyt ja sovittanut Veikko Samuli. Sanoittaja ja tuottaja on Chrisse Johansson.


title: Syysunelma (kappale)

text: Levy-yhtiö on Scandia ja singlen kaupallinen tunnus KS 971. Kappaleen luettelotunnus on SC 3026. Tuotantoyhtiö on Fazer ja kappaleen kesto 2:39.


title: Syysunelma (kappale)

text: Kappale on mukana Katri Helenan kokoelma-albumilla "20 suosikkia – Syysunelma" vuodelta 1996.


title: Tukkilaiselokuva

text: Tukkilaiselokuva on suomalaisen elokuvan lajityyppi, jossa keskeisiä ovat tukinuitto ja tukkijätkät. Ensimmäinen suomalainen tukkilaiselokuva on Erkki Karun ohjaama "Koskenlaskijan morsian" vuodelta 1923. Sen jälkeen niitä tehtiin viisikymmentä vuotta.


title: Tukkilaiselokuva

text: Näyttävimmin lajin elokuvia tuotti 1950-luvulla Suomen Filmiteollisuus, ja yhtiön käsikirjoittajana oli usein Reino Helismaa.


title: Tukkilaiselokuva

text: Ennen sotia tukkilaiselokuvat olivat vakavia elokuvia. Ainoastaan kansannäytelmään pohjautuvassa elokuvassa "Tukkijoella" (filmattu kolmeen otteeseen 1928, 1937, 1951) oli myös koomisia aineksia. Ne myös perustuivat yleensä kirjallisuuteen. 1950-luvun tukkilaiselokuva sisälsivät komiikkaa ja jopa farssin aineksia. 1970-luvulta lähtien tukkilaiselokuvat olivat realistista metsätyön kuvausta, eivätkä tukkilaiset olleet enää suomalaisen elokuvan sankareita, esimerkkeinä Kalle Päätalon teosten pohjalta tehdyt elokuvat.


title: Tukkilaiselokuva

text: Kalajoella järjestettiin elokuussa 2010 tukkilaisfilmifestivaali.


title: Aurinkoon

text: Aurinkoon on Katri Helenan levyttämä kappale vuodelta 1976. Se ilmestyi singlen "Syysunelma" toisena kappaleena.


title: Aurinkoon

text: Laulun on säveltänyt J. Bouwens ja sen alkuperäinen nimi on "Morning Sky". Suomenkieliset sanat on tehnyt Chrisse Johansson, ja hän on toiminut myös tuottajana. Sovittaja on Olli Heikkilä.


title: Aurinkoon

text: Levy-yhtiö on Scandia ja singlen kaupallinen tunnus KS 971. Kappaleen luettelotunnus on SC 3027. Tuotantoyhtiö on Scandia ja kappaleen kesto 3:14.


title: Pekka Varis

text: Pekka Varis (s. 1972) on suomalainen hiihtosuunnistaja ja MM-mitalisti.


title: Pekka Varis

text: Hinterstoderin MM-kilpailuissa 1998 Varis voitti hopeaa normaalimatkalta. Kaksi vuotta myöhemmin Krasnojarskissa hän voitti viestin MM-hopeaa joukkuetovereinaan Raino Pesu, Jukka Lanki ja Matti Keskinarkaus.


title: Pekka Varis

text: Hiihtosuunnistuksen maailmancupiin Varis osallistui vuosina 1993–2000. Vuonna 1997 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa Vesa Mäkipään jälkeen toiseksi.


title: Pekka Varis

text: Huippuvuosinaan seuratasolla Varis edusti Ounasvaaran hiihtoseuraa.


title: Vierwaldstättersee

text: Vierwaldstättersee (, ) on Keski-Sveitsissä sijaitseva suuri järvi. Reuss laskee järven kautta.


title: Vierwaldstättersee

text: Järvi sijaitsee neljän kantonin alueella (Luzern, Nidwalden, Schwyz, Uri). Nimensä järvi on saanut sijannistaan neljän Sveitsin vanhan valaliiton aikaisen metsäkantonin () alueella (Luzern, Schwyz, Unterwalden, Uri).


title: Vierwaldstättersee

text: Suurimmat kaupungit järven rannalla ovat Luzern, Horw, Küssnacht ja Altdorf. Järvellä on SGV-yhtiön reittilaivaliikennettä ympäri vuoden.


title: Katja Rajaniemi

text: Katja Rajaniemi on suomalainen hiihtosuunnistaja ja MM-mitalisti.


title: Katja Rajaniemi

text: Nuorten MM-kilpailuissa 1998 Rajaniemi voitti kultaa viestistä ja hopeaa normaalimatkalta. Seuraavana vuonna nuorten MM-kilpailuissa Rajaniemi voitti kultaa sekä normaalimatkalta että viestistä ja hopeaa pikamatkalta.


title: Katja Rajaniemi

text: Aikuisten MM-kilpailuihin Rajaniemi osallistui ensimmäisen kerran Krasnojarskissa 2000. Silloin hän sijoittui yhdeksänneksi pikamatkalla ja 12:nneksi normaalimatkalla. Borovetzin MM-kilpailuissa 2002 hän sijoittui neljänneksi sprintissä sekä keskimatkalla ja voitti viestipronssia. MM-kilpailuiden jälkeen Rajaniemi ajautui ylikuntoon, mutta palasi MM-kilpailuihin Kittilässä 2005. Kittilässä Rajaniemi voitti pronssia sprintistä ja sijoittui yhdeksänneksi keskimatkalla.


title: Katja Rajaniemi

text: Hiihtosuunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailussa Rajaniemi sijoittui seitsemänneksi vuosina 2001 ja 2006.


title: Katja Rajaniemi

text: Seuratasolla Rajaniemi edusti huippuvuosinaan Oulaisten Tarua.


Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1912 olivat taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka pidettiin 10.–11. helmikuuta Tukholmassa, Ruotsissa yhdessä Yleisluistelijoiden Euroopan-mestaruuskilpailujen kanssa. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu.


title: Piikkikalat (heimo)

text: Piikkikalat ("Gasterosteidae") on piikkikalojen lahkoon ("Gasterosteiformes") ja "Gasterosteoidei"-alalahkoon kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan pohjoiselta pallonpuoliskolta lauhkeilta alueilta niin makeista, suolaisista kuin murtovesistäkin.


title: Piikkikalat (heimo)

text: Varhaisimmat piikkikalojen heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu mioseenikaudelle. Nykyään heimoon kuuluu 5 sukua ja lähteestä riippuen 8–20 lajia. Lajien määrästä on epävarmuutta, koska monimuotoisuus heimossa on suurta. Lajeja ovat muun muassa nelipiikki ("Apeltes quadracus"), viisipiikki ("Culaea inconstans"), kolmipiikki ("Gasterosteus aculeatus"), "G. whiteheadi", "Pungitius hellenicus", ukrainanpiikki ("P. platygaster"), kymmenpiikki ("P. pungitius") ja vaskikala ("Spinachia spinachia"). Heimon kalat ovat pienehköjä kaloja ja suurin laji vaskikala voi saavuttaa noin 18 cm:n pituuden. Tyypillisiä piirteitä ovat enemmän tai vähemmän pitkulainen ruumis, 3—16 piikkiä enen selkäevää, pienet vatsaevät, pienikokoinen suu, suomuton ruumis ja ruumiissa voi olla suojaavia luulevyjä.


title: Axel von Kothen

text: Axel von Kothen tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Axel von Kothen (säveltäjä)

text: Carl Axel von Kothen (15. elokuuta 1871 Hamina – 7. heinäkuuta 1927 Tammisaari) oli suomalainen laulaja, laulunopettaja ja säveltäjä.


title: Axel von Kothen (säveltäjä)

text: Von Kothenin vanhemmat olivat kenraalimajuri Mauritz Ferdinand von Kothen ja Valborg Forsblom. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1898-1910 oli Anna Sofia Eugenia Danielsson, toinen 1911-1916 Katarina Vilhelmina Mjahkin ja kolmas vuodesta 1916 Valborg Antonia Hellström. Hän tuli ylioppilaaksi 1894, opiskeli Helsingin musiikkiopistossa laulua Abraham Ojanperän ja sävellystä Martin Wegeliuksen johdolla ja harjoitti musiikkiopintoja sen jälkeen useaan otteeseen Euroopassa Roomassa, Pietarissa, Wienissä, Dresdenissä, Pariisissa ja Münchenissä. Von Kothen toimi yksityisenä laulunopettajana 1901-1924 ja Helsingin musiikkiopiston laulunopettajana 1908-1924. Hän oli myös "Finsk Musikrevy" -lehden perustaja ja päätoimittaja 1905-1906, "Nya Pressen" -lehden musiikkikriitikko 1908 ja "Die Musik" -lehden avustaja 1910-1914. Taiteilijaeläke von Kothenille myönnettiin vuonna 1920.


title: Axel von Kothen (säveltäjä)

text: Von Kothen sävelsi yksin- ja kuorolauluja, piano- ja orkesteriteoksia kuten muun muassa sinfonian, sekä kantaatteja. Hän konsertoi laulajana kotimaassa, Pietarissa, Berliinissä ja Pariisissa. Von Kothen sävelsi vuonna 1919 Suomen armeijan kilpailua varten rukousmusiikin "Bevare Gud vårt fosterland", joka lunastettiin Suomen puolustusvoimien omaisuudeksi ja jota käytetään edelleen armeijan hartaustilaisuuksissa ja kenttähartauksissa. Kappale on tunnettu nimellä "Kothenin hymni". Sota-ajan radioidut sotilasiltahartaudet tekivät sen laajemminkin tunnetuksi. Nykyään se on myös sävelmänä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virressä nro 551, "Sinua, Kristus, kiitämme".


title: Axel von Kothen (säveltäjä)

text: Von Kothenin sävellyksiä ovat muun muassa seuraavat:


title: Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1912

text: Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Tukholmassa 10.-11. helmikuuta 1912. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuden voitti Norjan Oscar Mathisen, joka voitti kaikki matkat.


title: Mauno Kotilainen

text: Mauno Johannes Kotilainen (30. huhtikuuta 1895 Kuopio – 16. huhtikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Kotilainen väitteli tohtoriksi 1924, väitöskirja käsitteli Luoteis-Enontekiön sammalia ja sammalkasvillisuutta.


title: Mauno Kotilainen

text: Kotilainen oli Suomen Suonviljelysyhdistyksen botanisti 1925–1926, Helsingin yliopistossa kasvitieteen apulainen 1934–1943 ja kasvimaantieteen ylimääräinen professori 1943–1961. Lisäksi hän opetti Teknillisessä korkeakoulussa suotiedettä ja kasvitiedettä. Hän julkaisi tutkimuksia suokasvitieteen, sammaltutkimuksen ja kasvimaantieteen alalta. Kaikkiaan Kotilainen kirjoitti 144 julkaisua joista 13 käsitteli yksinomaan sammalia. Hän sai Helsingin yliopiston maatalous- ja metsätieteiden kunniatohtorin arvon 1958.


title: Arian Band

text: Arian Band () on iranilainen popmusiikkia esittävä yhtye. Sen historia alkoi, kun perustajat Ali Pahlavan ja Payam Salehi tapasivat toisensa vuonna 1998 asepalvelusta suorittaessaan. Debyyttialbumi "Sun Flower" julkaistiin vuonna 2000. Yhtye nousi nopeasti listojen kärkeen, ja se aloitti kansainvälisen uransa esiintymisillä Manamassa ja Dubaissa. Esiintymisiä seurasi myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa. Yhtye esiintyi hyväntekeväisyyskonsertissa Berliinissä Bamin maanjäristyksen jälkeisenä päivänä.


title: Arian Band

text: Vuonna 2005 Arian Band esiintyi Kanadassa ja Ruotsissa, ja vuonna 2006 yhtye sai maininnan International Who's Who in Music -kirjaan. Sen vuonna 2008 julkaistulla "Without You, With You" -albumilla esiintyi myös irlantilainen Chris de Burgh. Arian Band on ollut ehdolla BBC:n maailmanmusiikkipalkinnon saajaksi albumilla "Till Eternity".


title: Arian Band

text: Arian Band on ensimmäinen virallisen hyväksynnän saanut iranilainen popyhtye, jonka jäseniin kuuluu sekä miehiä että naisia. Myös elokuvista tunnetuksi tullut Mohammad Reza Golzar on ollut yhtyeen jäsenenä.


title: Kraftman

text: Kraftman on sukunimi:


title: Anders Kraftman

text:
Anders Kraftman (1711–1791) oli suomalainen opettaja ja valtiopäivämies (myssy, 1765). Hänen nimissään valtiopäiville annettiin Anders Chydeniuksen laatima anomus painovapauslain säätämiseksi. Kraftmanin veli oli talous- ja maatalousataloustieteilijä Johan Kraftman.
Anders Kraftmanista löytyy tarkempi artikkeli Svenska Biografiska Lexiconista Stig Jägerskiöldin laatimana.


title: Sanna Savolainen

text: Sanna Savolainen on suomalainen hiihtosuunnistaja ja MM-mitalisti.


title: Sanna Savolainen

text: Hiihtosuunnistuksen maailmancupissa 1993 Savolainen sijoittui kokonaiskilpailussa neljänneksi. Seuraavana vuonna Val di Nonin MM-kilpailuissa hän voitti hopeaa pikamatkalta ja pronssia viestistä. Viestissä hänen kanssaan hiihtosuunnistivat Arja Nuolioja ja Virpi Juutilainen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa 1995 Savolainen sijoittui 11:nneksi.


title: Anders Kramer

text: Anders Kramer (14. lokakuuta 1874 Turku – 13. maaliskuuta 1952) oli suomalainen teollisuusjohtaja. Kramer valmistui insinööriksi Helsingin Polyteknillisestä opistosta 1896 ja jatkoi opintojaan Saksassa. Tämän jälkeen hän työskenteli eri tehtävissä Suomessa ja Ruotsissa. Vuodesta 1906 hän työskenteli Suomen Teollisuudenharjoittajain Keskinäisen Paloapuyhdistyksen tarkastajana.


title: Anders Kramer

text: Karhula Oy oli perustettu 1888. Siihen kuului saha, lasitehdas, konepaja ja puuhiomo. Vuonna 1915 yhtiö myytiin A. Ahlström Osakeyhtiölle, joka antoi sen jatkaa erillisenä yhtiönä. Ahlströmiä kiinnostivat ensisijaisesti puunjalostus, mutta myös konepaja. Näillä aloilla Karhulasta tuli maan johtavia teollisuuslaitoksia, Kramerista tuli vuonna 1916 sen toimitusjohtaja, joka oli keskeisesti mukana toimialojen kehittämisessä. Hän toimi tässä tehtävässä vuoteen 1941. Ensimmäinen maailmansota toi konepajalle paljon tilauksia, mutta muuten sota vaikeutti teollisuuslaitosten toimintaa.


title: Anders Kramer

text: Karhula Oy:ssä aloitettiin 1920-luvulla laaja suunnittelu- ja saneerausohjelma, jonka tavoitteena oli jalostusasteen nostaminen. Erityisesti kehitettiin puunjalostuskoneiden ja paperiteollisuuden koneiden valmistamista. Karhulan saha lopetettiin 1923 osana Ahlströmin saneerausohjelmaa.


title: Anders Kramer

text: Yleismaailmallinen lamakausi 1920- ja 1930-lukujen vaihteessa vaikutti myös Karhulan tehtaiden toimintaan. Samaan aikaan Ahlströmin johdossa tapahtui sukupolven vaihdos, joka näkyi Karhulassakin. Erityisesti kehitettiin kartonkiteollisuutta. Vanha Korkeakosken hiomo oli jo 1920-luvun puolivälissä muutettu kartonkitehtaaksi.


title: Anders Kramer

text: Ahlström oli Karhulan lasitehtaan lisäksi ostanut Iittalan lasitehtaan 1917, mutta lasiteollisuus eli hiljaiseloa 1920-luvulla. Karhulan ja Riihimäen lasitehtaat ryhtyivät yhteistoimintaan ja määräsivät yhteistyön suunnan, johon pienemmät tehtaat joutuivat suostumaan. Kieltolain päättyminen 1932 vireytti lasiteollisuutta. Vuonna 1935 ruvettiin toteuttamaan uudistusta, jonka tavoitteena oli automatisoida Karhulan lasitehdas ja siirtää käsityötuotanto Iittalaan. Toteutus keskeytyi sodan ajaksi ja jatkui vasta 1940-luvun lopulla Kramerin ollessa jo eläkkeellä.


title: Anders Kramer

text: Kramer toimi vuonna 1907 perustetun Kulosaaren huvilakaupunkiyhtiön sivutoimisena isännöitsijänä ja toimitusjohtajana 1915–1929, jolloin rakennustoiminta oli laajimmillaan Kulosaaressa ja sen itäpuolella. Hänellä oli teknistä asiantuntemusta ja laajat yhteiskuntasuhteet, jotka edistivät huvilakaupungin rakentamista ja rahoitusta. Hän toimi myös pari vuotta Kulosaaren raitiotieyhtiön toimitusjohtajana. Hän ei kuitenkaan koskaan asunut Kulosaaressa.


title: Anders Kramer

text: Kramerille myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi 1932. Hänet on haudattu Kulosaaren hautausmaalle.


title: Juhani Niskavuori

text: Juhani Niskavuori on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa "Niskavuori"-näytelmäsarjassa. Hän on sarjan keskushenkilön Loviisan aviomies, Niskavuoren perijä ja valtiopäivämies. Hahmolla on miespääosa 1880-luvulle ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren nuori emäntä" ja sivuosa 1890–1920-luvuille ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren Heta".


title: Juhani Niskavuori

text: Juhanin ikää ei ole kerrottu, kuten ei muidenkaan Niskavuoren hahmojen; hän on puolisen vuosikymmentä vaimoaan Loviisaa vanhempi - Loviisa puolestaan täyttää 80 vuotta 1940-luvun puolivälissä. Hänellä on yhteinen poika, Juhani, meijerska Malviina Multian kanssa. Loviisan kanssa hänellä on neljä poikaa: Fredrik, Kaarle, Matti ja Aarne sekä kaksi tytärtä: Saima ja Anna-Liisa. 1930- ja 1940-lukujen tapahtumista kertovissa "Niskavuori"-näytelmissä Aarne ja Juhani nousevat miespääosaan. Sisaruksia Juhanilla on kolme: Heta, Antti ja Kustaava. Lisäksi hänellä on siskopuoli, Sauna-Maija.


title: Juhani Niskavuori

text: Juhanin suhde meijerska Malviinaan järisyttää hänen avioliittoaan, mutta ei riko sitä. Hän taipuu niskavuorelaisiin perinteisiin ja luopuu Malviinasta, mutta haluaa silti pitää tämän lähellään. Loviisa lähettää Malviinan pois Niskavuorelta. Juhani hukuttaa suruaan viinaan, mutta onnistuu lopulta kokoamaan itsensä. Juhani Niskavuori kuolee ennen "Niskavuoren naiset" -näytelmän tapahtumia, jotka alkavat 1930-luvun alusta. Suurtilan isännäksi ryhtyy Aarne, muut lapset suuntautuvat akateemisille urille.


title: Juhani Niskavuori

text: "Niskavuoren nuoren emännän" kantaesityksessä Suomen Kansallisteatterissa marraskuussa 1940 Juhania näytteli Urho Somersalmi. Valentin Vaalan elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" Juhania näyttelee Tauno Palo. Vuoden 1987 televisioelokuvissa "Niskavuoren nuori emäntä" ja "Niskavuoren Heta" häntä näyttelee Veikko Honkanen. Edvin Laineen "Niskavuoren Hetassa" Juhanina on Kullervo Kalske.


title: Heta Niskavuori

text: Heta Niskavuori on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa "Niskavuori"-näytelmäsarjassa. Hän on sarjan keskushenkilön Loviisan käly. Hetaa on näytellyt muun muassa Rauni Luoma.


title: Heta Niskavuori

text: Heta on naissivuosa 1880-luvulle ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren nuori emäntä" ja nimiosa 1890–1920-luvuille ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren Heta". Hän on vahvatahtoinen jääräpäisyyteen asti. Lisäksi hän on ahne, katkera ja ylpeä. Näytelmässä "Niskavuoren nuori emäntä" Heta asuu vielä lapsuudenkodissaan Niskavuorella. Hänellä on kaksi veljeä, Juhani ja Antti, sekä pikkusisko Kustaava. Alkuun Hetan on vaikea hyväksyä Juhanin vaimoa Loviisaa Niskavuoren valtiattareksi. Heta on hyvin säätytietoinen, eikä hyväksy edes sitä, että Loviisa istuu katsomassa kivitöitä. Sulhasien suhteen hän on nirso, ja päätyy lopulta naimisiin Niskavuoren rengin, Akusti Harjulan kanssa. Hetan varsinainen ihastus, Santeri Lammentausta, ehtii Hetan harmiksi avioon Esterinsä kanssa.


title: Heta Niskavuori

text: Muutama vuosi "Niskavuoren nuoren emännän" tapahtumien jälkeen Heta ja Akusti menevät naimisiin ja muuttavat Muumäelle, joka on vaatimaton tönö. Pinta-alaa sitä vastoin on runsaasti. Hetan päämääränä on nostaa Muumäki mahtitilaksi ja rakennuttaa uusi pytinki. Hän hyväksyy Akustin toimet Muumäen vaurastuttamiseksi, vaikka mies ei niistä vaimonsa mielipidettä etukäteen kysykään. Heta ei opi arvostamaan Akustia, vaan pitää tätä renkinä vielä silloinkin, kun Muumäen uusi hieno pytinki on rakennettu ja tilan pinta-ala on kasvanut useisiin satoihin hehtaareihin. Hetalla on poika, Jaakko, jonka biologinen isä on Santeri Lammentausta. Akustin kanssa Hetalla on kaksi tytärtä, Aliina ja Kerttu. Lapsiaan Heta ei halua kouluttaa, päinvastoin kuin Loviisa ja Juhani kouluttavat omiaan. Heta määrittelee heidät Akustin sukutaustan kautta rengin lapsiksi. Hetan ikää ei ole kerrottu, aivan nuorena neitona hän ei kuitenkaan muuta synnyintilaltaan Muumäelle. Nimikkonäytelmänsä viimeisessä kuvaelmassa Heta on leski.


title: Heta Niskavuori

text: Teatterissa Hetaa ovat näytelleet muun muassa Bertta Tammelin (Tampereen Työväen Teatteri), Tuire Salenius (Tampereen Työväen Teatteri, 1987) ja Anu Sinisalo (Lappeenrannan kaupunginteatteri, 2012).


title: Heta Niskavuori

text: Edvin Laineen "Niskavuoren Hetassa" Hetaa näyttelee Rauni Luoma. Vuoden 1987 televisioelokuvissa "Niskavuoren nuori emäntä" ja "Niskavuoren Heta" häntä näyttelee Leena Suomu. Valentin Vaalan elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" Hetana on Hilkka Helinä.


title: Juban kansainvälinen lentoasema

text: Juban kansainvälinen lentoasema (IATA: JUB, ICAO: HSSJ) on kansainvälinen lentoasema Etelä-Sudanin Jubassa. Se sijaitsee 461 metrin korkeudessa merenpinnasta. Sillä on yksi päällystetty kiitotie, jonka mitat ovat 2400 × 45 metriä.


title: Juban kansainvälinen lentoasema

text: Kaupalliset lennot Jubaan alkoivat vuoden 2005 rauhansopimuksen jälkeen. Etelä-Sudanin itsenäistyttyä toiminta vilkastui, ja sinne alkoivat tehdä lentoja kenialaiset, ugandalaiset, etiopialaiset ja egyptiläiset lentoyhtiöt. Maaliskuussa 2012 Jubaan lentoja tekevien lentoyhtiöiden määrä oli jo 22.


title: Bye, Bye, Baby (Baby, Goodbye)

text: ”Bye, Bye, Baby (Baby, Goodbye)” on lauluyhtye The Four Seasonsin musiikkikappale vuodelta 1964. Sen sävelsivät ja sanoittivat The Four Seasonsin laulaja Bob Gaudio ja tuottaja-lauluntekijä Bob Crewe. Single julkaistiin joulukuussa 1964 ja nousi singlelistan kymmenen kärkeen seuraavan vuoden helmikuussa. Kappale on julkaistu usealla The Four Seasonsin kokoelma-albumilla.


title: Bye, Bye, Baby (Baby, Goodbye)

text: Skotlantilainen popyhtye Bay City Rollers nauhoitti Britannian listaykköseksi nousseen cover-version kappaleesta vuonna 1975. Nauhoitusta käytettiin vuoden 2003 elokuvan "Rakkautta vain" musiikkiraidalla.


title: Bye, Bye, Baby (Baby, Goodbye)

text: Kappaleen sanoissa mies kertoo naiselle jättävänsä tämän toisen naisen takia. Ennen pitkää paljastuu, että ”toinen nainen” onkin itse asiassa hänen vaimonsa.


title: Krogius

text: Krogius on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lars Krogius

text: Lars Krogius viittaa seuraaviin henkilöihin:


title: Bye Bye Baby (täsmennyssivu)

text: Bye Bye Baby voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Loviisa Niskavuori

text: Loviisa Niskavuori (alkuaan Saaroisten Loviisa) on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa "Niskavuori"-näytelmäsarjassa. Hän on sarjan keskushenkilö. Loviisa on naispääosa 1880-luvulle ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren nuori emäntä" ja sivuosa 1890–1920-luvuille ajoittuvassa näytelmässä "Niskavuoren Heta". 1930- ja 1940-luvuille ajoittuvissa näytelmissä "Niskavuoren naiset", "Niskavuoren leipä" ja "Entäs nyt, Niskavuori?" Loviisa on Niskavuoren vanhan emännän asemassa. Loviisaa ovat näytelleet muun muassa Kaisu Leppänen, Rauni Luoma ja Emma Väänänen.


title: Loviisa Niskavuori

text: Luonteeltaan Loviisa on alkuun hiljainen ja vaatimaton, mutta kasvaa pian vahvatahtoiseksi ja päämäärätietoiseksi Niskavuoren matriarkaksi. Hänen rooliaan on luonnehdittu vaikeaksi mutta antoisaksi. Loviisa on kotoisin Längelmäeltä Saaroisten tilalta. Niskavuorelle hän muuttaa avioiduttuaan Juhani Niskavuoren kanssa ja tuo samalla huomattavan omaisuuden rahan tarpeessa olevalle Niskavuorelle. Loviisalla ja Juhanilla on neljä poikaa: Fredrik, Kaarle, Matti ja Aarne sekä kaksi tytärtä: Saima ja Anna-Liisa.


title: Loviisa Niskavuori

text: "Niskavuoren nuori emäntä" -näytelmässä Loviisa joutuu keskelle kolmiodraamaa, kun hänelle selviää, että Juhani pitää meijerska Malviinaa jalkavaimonaan. Hän päättää lähettää Malviinan Pohjanmaalle. "Niskavuoren naisissa" Loviisa pyrkii pelastamaan poikansa Aarnen avioliiton. Kyläkoulun nuori opettaja Ilona Ahlgren osoittautuu Niskavuorta vahvemmaksi ja vie Aarnen mukanaan Helsinkiin. Loviisa jää hoitamaan Niskavuorta Aarnen ex-vaimon Martan kanssa. Martan ja Loviisan välit ovat kireät. "Niskavuoren leivässä" Aarne ja Ilona palaavat Niskavuorelle. Toisen maailmansodan vuosina Loviisa emännöi Niskavuorta yhdessä Ilonan kanssa. Rauhan tultua Loviisa on hieman yli 80-vuotias, joten hänen elinkaarensa ajoittuu osapuilleen vuosiin 1865–1945. Hän kuolee aivan näytelmäsarjan lopussa.


title: Loviisa Niskavuori

text: Ensimmäinen Loviisa oli Elsa Rantalainen "Niskavuoren naisten" kantaesityksessä Helsingin Kansanteatterissa maaliskuussa 1936. "Niskavuoren nuoren emännän" kantaesityksessä Suomen Kansallisteatterissa marraskuussa 1940 Loviisaa näytteli Kaisu Leppänen. Muita Loviisa-tulkitsijoita näyttämöillä ovat olleet muun muassa Sylvi Salonen (Tampereen Työväen Teatteri, 1958), Tiina Rinne (Turun kaupunginteatteri, 1960), Maija-Liisa Turkka (Helsingin Kaupunginteatteri, 1977), Ulla Reinikainen (Lahden Kaupunginteatteri, 1987) ja Pirjo Leppänen (Rovaniemen kaupunginteatteri, 1991). 2000-luvulla Loviisaa ovat näytelleet muun muassa Wanda Dubiel (Suomen Kansallisteatteri, 2004) ja Ritva Oksanen (Hämeenlinnan kaupunginteatteri, 2010).


title: Loviisa Niskavuori

text: Valentin Vaalan elokuvassa "Loviisa – Niskavuoren nuori emäntä" Loviisaa näyttelee Emma Väänänen. Vuoden 1987 televisioelokuvissa "Niskavuoren nuori emäntä" ja "Niskavuoren Heta" häntä näyttelee Erja Manto. Edvin Laineen "Niskavuoren Hetassa" Loviisana on Emma Väänänen. Laineen elokuvissa "Niskavuoren Aarne" ja "Niskavuori taistelee" Loviisaa näyttelee Elsa Turakainen. Vuoden 1987 televisionäytelmässä "Entäs nyt, Niskavuori?" Loviisana on Helinä Viitanen. Vaalan elokuvassa "Niskavuoren naiset" Loviisaa näyttelee Olga Tainio ja vuoden 1958 väriversiossa puolestaan Emma Väänänen. Matti Kassilan "Niskavuori"-elokuvassa Loviisan roolissa on Rauni Luoma.


title: Aarne Niskavuori

text: Aarne Niskavuori on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa "Niskavuori"-näytelmäsarjassa.


title: Aarne Niskavuori

text: Aarne on Juhani ja Loviisa Niskavuoren nuorin poika. Ammatiltaan hän on agronomi. Luonteeltaan heikkotahtoinen Aarne ei kykene vastustamaan viinaa ja naisia, jotka koituvat hänen kohtalokseen. Aarne ottaa Niskavuoren suurtilan hoitaakseen hänen veljiensä suuntauduttua akateemisille aloille. Myös Aarne suorittaa yliopisto-opintoja, mutta "pysyy kiinni maassa". Vuonna 1918 hän lähtee sisällissotaan "tappelemaan Niskavuoren valtakunnan puolesta". Häntä pyydetään mukaan politiikkaan maalaisliiton ehdokkaaksi, mutta hän ei suostu.


title: Aarne Niskavuori

text: Aarne nai rahaa menemällä naimisiin Martan kanssa. Pariskunnalle syntyy neljä lasta. Liitto muodostuu onnettomaksi ja hajoaa nuoren opettajattaren, Ilona Ahlgrenin saavuttua Niskavuoren maisemiin 1930-luvun alussa. Aarnen ja Ilonan suhteesta tulee melkeinpä julkinen salaisuus kylässä. Juorukellot ja Loviisa tietävät asioiden oikean tolan, mutta sitä ei sanota ääneen ennen kuin on aivan pakko. Aarne jättää Niskavuoren Ilonan takia ja muuttaa Helsinkiin, missä hän aloittaa akateemisen uran. Ilona ja Aarne saavat kaksi lasta, Paavon ja Lillin. "Entäs nyt, Niskavuori?" -näytelmässä tosin Aarnella mainitaan olevan kuuden sijasta viisi perillistä. Kaiken aikaa Aarne huolehtii Niskavuoren asioista salaa Ilonalta.


title: Aarne Niskavuori

text: Viiden Helsingin-vuoden jälkeen Aarne palaa Niskavuorelle. Ilona seuraa mukana, vaikkakin vastentahtoisesti. Loviisa lunastaa Martan puoliskon tilasta Aarnelle. Maallepaluun myötä Aarnen alkoholinkäyttö karkaa käsistä. Ilona kuitenkin päättää kestää miehensä juopottelut ja niihin liittyvät aviorikokset.


title: Aarne Niskavuori

text: Aarnen esikoispoika Ville surmataan toisen maailmansodan taisteluissa ja tukevasti keski-ikäinen Aarne lähteen sotaan motiivinaan poikansa kuoleman kostaminen. Kostoretkellään Aarne saa itsekin taistelussa surmansa. Ilona jää leskeksi Niskavuorelle. Juoruilevan telefuuni-Santran mukaan Aarne oli sotaan lähtiessään kännissä ja huusi rautatieasemalla: "Hyvästi ikuisesti, Niskavuori!".


title: Aarne Niskavuori

text: Aarne Niskavuori on miespääosa näytelmissä "Niskavuoren naiset" ja "Niskavuoren leipä". "Niskavuoren naisten" kantaesityksessä Helsingin Kansanteatterissa maaliskuussa 1936 Aarnea näytteli Kyösti Erämaa. Valentin Vaalan mustavalkoelokuvassa "Niskavuoren naiset" Aarnea näyttelee Tauno Palo, vuoden 1958 värielokuvassa puolestaan Erkki Viljos. Edvin Laineen "Niskavuoren Aarne" pohjautuu näytelmään "Niskavuoren leipä". Siinä Aarnea näyttelee niin ikään Tauno Palo. Vuoden 1984 "Niskavuori"-elokuvassa häntä näyttelee Esko Salminen.


title: Olavi Suomalainen

text: Heikki Olavi Suomalainen (s. 27. maaliskuuta 1947 Sääminki) on suomalainen kestävyysjuoksija.


title: Olavi Suomalainen

text: Suomalainen voitti Bostonin maratonin vuonna 1972. Hänen voittoajakseen kirjattiin 2.15.39, joka jäi hänen maratonennätyksekseen. SM-maratonilla 1972 ja 1976 hän voitti pronssia maratonilta.


title: Olavi Suomalainen

text: Suomalainen edusti Kokemäen Kova-Väkeä.


title: Juhani Multia

text: Juhani Multia on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa "Niskavuori"-näytelmäsarjassa. Hän on miespääosa sarjan viimeisessä näytelmässä, 1940-luvulle ajoittuvassa teoksessa "Entäs nyt, Niskavuori?". Wuolijoki toi oman pasifistisen maailmankatsomuksensa esiin Juhani Multian kautta.


title: Juhani Multia

text: Juhani Multian äiti on Niskavuoren meijeristi Malviina Multia ja isä Niskavuoren isäntä Juhani Niskavuori. Juhani muuttaa jo varhain äitinsä mukana Helsinkiin ja kasvaa isättä. Malviina pyrkii kouluttamaan hänet mahdollisimman hyvin vähistä varoistaan huolimatta ja lähettää jopa Mustialan maatalousoppilaitokseen. Niskavuorelaisista juuristaan Juhani saa tietää vasta toisen maailmansodan loppuvuosina, kun hän tulee Niskavuorelle hakemaan apua. Hän on aseistakieltäytyjä ja viranomaiset ovat hänen kannoillaan. Niskavuorelta Juhani saa pehtoorin paikan. Leskeksi jääneen Ilonan ja Juhanin välille syntyy rakkaussuhde.


title: Juhani Multia

text: Ennen pitkää Juhanin on lähdettävä Niskavuorelta. Noin vuoden kuluttua, rauhan tultua, hän palaa Niskavuorelle "kello kuusi rauhan jälkeen", kuten hän lupasi Ilonalle. Maan alta päästyään Juhanista on tullut ministeri. Kun Loviisan lapset ovat kokoontuneet Niskavuorelle, Loviisa paljastaa Juhanin olevan näiden velipuoli.


title: Juhani Multia

text: Edvin Laineen "Niskavuori taistelee" -elokuva pohjautuu "Entäs nyt, Niskavuori?" -näytelmään. Laine on antanut toisenlaisen selityksen sille, miksi Juhani pakenee viranomaisia. Lisäksi Juhanin sukunimi on muutettu Mattilaksi. Laineen elokuvassa Juhania näyttelee Tauno Palo, joka näytteli myös Juhanin isää ja velipuolta Aarnea. Vuoden 1987 televisionäytelmässä "Entäs nyt, Niskavuori?" Juhania näyttelee Tapani Perttu. Kyseinen näytelmä on uskollinen Wuolijoen alkuperäistekstille ja siinä Juhanin sukunimi on Multia.


title: Martta Niskavuori

text: Martta Niskavuori on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa "Niskavuori"-näytelmäsarjassa. Hän on sarjan keskushenkilön, Loviisan, ensimmäinen miniä.


title: Martta Niskavuori

text: Martta suorittaa tyttökoulun, ja hänen isänsä toivoo hänen suorittavan myös ylioppilastutkinnon. Avioliitto tulee väliin, kun Niskavuoren nuorin poika Aarne nai Martan lähinnä rahojen takia. Martan isä halusi avioehtoa, mihin Aarne ei suostunut. Martan sukutaustaa ei juuri valoteta "Niskavuori"-näytelmissä. Luonteeltaan Martta on negatiivinen, Aarnen on vaikea sietää hänen alituista narinaansa. Hän saa Aarnen kanssa neljä lasta. Elokuvasovituksissa lasten määrää ja sukupuolia on muuteltu. Martta on hyvin sovinnainen: hänen elämänsä täyttävät käsitöiden ja kirkkokuoron kaltaiset harrastukset. Toisaalta hän kaipaa pois nurkkakuntaisesta maalaiskylästä Helsinkiin ja matkailemaan ulkomaille.


title: Martta Niskavuori

text: Martta ja Aarne eroavat 1930-luvun alussa, kun Aarne lähtee Ilona Ahlgrenin matkaan. Martta jää Niskavuorelle anoppinsa Loviisan kanssa. Hän omistaa puolet Niskavuoresta ja harmittelee, kun hänen miljoonaomaisuutensa on kiinni suurtilassa. Eronsa jälkeen Martta alkaa seurustella Niskavuoren pehtoorin kanssa ja tulee tälle raskaaksi. Hän ei kuitenkaan halua naimisiin pehtoorin kanssa, ja Loviisan kauhistukseksi hän väläyttää aborttia. Tohtori Varelius on Martalle mieluisampi puolisovaihtoehto, joten he menevät naimisiin. Pehtoori muuttaa pois Niskavuorelta. Aarnen palatessa Niskavuoren isännäksi Martta myy osuutensa tilasta. Martasta tulee uuden avioliiton myötä tohtorinna Varelius ja hän muuttaa puolisoineen Helsinkiin.


title: Martta Niskavuori

text: Toisen maailmansodan aikana Martta perheineen tulee sotaa pakoon Niskavuoren maisemiin. Hän vaatii holhoojaa Niskavuorelle, sillä hänen tyttärensä perivät osan Aarnen osuudesta. Martan ainoa poika, Ville, kaatuu sotatoimissa.


title: Martta Niskavuori

text: Martta on mukana näytelmissä "Niskavuoren naiset" ja "Niskavuoren leipä". Näytelmässä "Entäs nyt, Niskavuori?" hänen roolinsa on vähäisempi. Jokaisessa kolmessa näytelmässä on konflikteja Martan ja Loviisan välillä. "Entäs nyt, Niskavuori?" -näytelmässä Martan puolison sukunimi on muutettu Vareliuksesta Santalaksi, jolloin Marttaakin kutsutaan tohtorinna Santalaksi.


title: Martta Niskavuori

text: "Niskavuoren naisten" kantaesityksessa maaliskuussa 1936 Marttaa tulkitsi Aino Lohikoski. Valentin Vaalan mustavalkoelokuvassa "Niskavuoren naiset" Marttaa näyttelee Irja Lautia, vuoden 1958 värielokuvassa puolestaan Hilkka Helinä. Edvin Laineen "Niskavuoren Aarne" pohjautuu näytelmään "Niskavuoren leipä". Siinä Marttaa näyttelee Hillevi Lagerstam, kuten myös Laineen elokuvassa "Niskavuori taistelee". Vuoden 1984 "Niskavuori"-elokuvassa Marttana on Maija-Liisa Márton.


title: Ilona Ahlgren

text: Ilona Ahlgren on kuvitteellinen henkilö Hella Wuolijoen kirjoittamassa "Niskavuori"-näytelmäsarjassa. Hän on sarjan keskushenkilön, Loviisan, toinen miniä.


title: Ilona Ahlgren

text: Opettajana työskentelevän Ilona Ahlgrenin isä oli professori. Ilonalla on hämäläisiä juuria, sillä hänen isänisänsä oli kotoisin Sääksmäeltä. Kauniiksi kuvattu, emansipoitunut Ilona on asunut koko ikänsä rannikolla ja viettänyt kesiä saaristossa. Hänet pestataan kansakoulun opettajaksi hämäläiseen kirkonkylään. Näin hän tulee muuttaneeksi ensimmäisen kerran elämässään sisä-Suomeen. Pitäjän naisväki on Ilonan opettajaksi valintaa vastaan, miehet taas sen puolesta. Hänet esitellään pitäjän kermalle "Niskavuoren naisten" prologissa. Niskavuorelaisista hän tuntee ennestään yliopistotoverinsa Anna-Liisan, joka on Loviisa ja Juhani Niskavuoren kuopus. Ilona pitää pateettisen puheen vanhan maalaistalon uljuudesta ja hämäläisistä rotuvaistoista. Mielipiteiltään Ilona on liberaali. Hän aiheuttaa lievähköä närää rovastissa ja muissa konservatiiveissa suoruudellaan. Opettajan ammatissaan Ilona onnistuu erinomaisesti. Hän asustelee yksin kansakoulun yläkerrassa olevassa opettajan huoneistossa.


title: Ilona Ahlgren

text: Niskavuoren perijän, Aarnen tapaaminen muuttaa Ilonan elämän. Heidän seurustelunsa pysyy kovin huonosti salassa pitäjän naisväeltä. Erityisesti telefuuni-Santra pitää Aarnen vaimon, Martan ajan tasalla. Loviisa, Niskavuoren vanha emäntä, kutsuu Ilonan kahville ja antaa kautta rantain ymmärtää, että Ilonan on lopetettava seurustelunsa Aarnen kanssa. Ilona alkaa odottaa Aarnen lasta. Eräänä yönä Aarnen ollessa hänen luonaan kansakoululla, Martta, Sandra ja kansakoulun miesopettaja ryntäävät hänen asuntoonsa. Vaikka Aarne ehtii karata ikkunasta, skandaali on valmis. Martta järjestää kuulustelun, jossa Ilonan on kerrottava totuus. Ilona on valmis lähtemään pitäjästä ja huolehtimaan vielä syntymättömästä lapsestaan yksin. Aarne tekee ratkaisunsa ja lähtee Ilonan mukaan. Pariskunta avioituu ja asettuu Helsingin Töölöön. Heille syntyy kaksi lasta, Paavo ja Lilli.


title: Ilona Ahlgren

text: Kun Martta avioituu tohtori Vareliuksen kanssa ja myy osuutensa Niskavuoresta Loviisalle, Ilona palaa Aarnen mukana Niskavuorelle, tosin vastentahtoisesti.


title: Ilona Ahlgren

text: Toisessa maailmansodassa Aarne kaatuu. Leskeksi jäänyt Ilona emännöi Niskavuorta yhdessä Loviisan kanssa. Heidän välinsä ovat huomattavasti paremmat kuin Martan ja Loviisan. Ilona rakastuu Aarnen velipuoleen, Juhani Multiaan, tämän saavuttua Niskavuorelle. Ilona jää hoitamaan Niskavuorta Loviisan kuoleman jälkeen.


title: Ilona Ahlgren

text: Ilona on keskeinen naisrooli näytelmissä "Niskavuoren naiset", "Niskavuoren leipä" ja "Entäs nyt, Niskavuori?". "Niskavuoren naisten" kantaesityksessa maaliskuussa 1936 Ilonaa tulkitsi Martta Kontula. Valentin Vaalan mustavalkoelokuvassa "Niskavuoren naiset" Ilonaa näyttelee Sirkka Sari, vuoden 1958 värielokuvassa puolestaan Teija Sopanen. Edvin Laineen "Niskavuoren Aarne" pohjautuu näytelmään "Niskavuoren leipä". Siinä Ilonaa näyttelee Rauni Ikäheimo. Laineen elokuvassa "Niskavuori taistelee" Ilonan roolissa on Mirjam Novero. Vuoden 1984 "Niskavuori"-elokuvassa Ilonana on Satu Silvo.


title: Lars Thiodolf Krogius

text: Lars Thiodolf Krogius (29. tammikuuta 1832 Pyhtää – 9. maaliskuuta 1890 Helsinki) oli suomalainen laivanvarustaja. Hänestä tuli merikapteeni 1856, ja hovineuvoksen arvon hän sai 1880. Hän purjehti venäläis-amerikkalaisen yhtiön palveluksessa 1857–1863 kolmesti maapallon ympäri. Helsingin merikoulun johtajana hän toimi 1863–1889. Hän perusti 1872 höyrylaiva-asioimiston ja huolintaliikkeen, sittemmin nimellä Ab Lars Krogius Oy ja 1883 yhdessä muiden kanssa Suomen Höyrylaiva Oy:n, jonka toimitusjohtaja hän oli kuolemaansa saakka. Hän edisti meriyhteyksien luomista Länsi-Eurooppaan. Hän oli 1872–1885 valtiopäivillä edustajana porvarissäädyssä sen liberaalissa siivessä.


title: Lars Thiodolf Krogius

text: Hänen poikiaan olivat Lars Karl Krogius ja Ernst Krogius.


title: Monika Hojnisz

text: Monika Hojnisz (s. 27. elokuuta 1991 Chorzów) on puolalainen ampumahiihtäjä. Hän edustaa UKS Lider Katowice -seuraa.


title: Monika Hojnisz

text: Hojnisz sai pronssia Nové Měston MM-kilpailujen 2013 yhteislähtökilpailussa. Hän kiersi yhden sakkokierroksen ja hävisi kultaa voittaneelle Darja Domratševalle 27,6 sekuntia. Hän oli lisäksi kolmastoista takaa-ajokilpailussa. Tätä ennen hän oli sijoittunut maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan 19:nneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli yhteislähtökilpailussa viides ja normaalimatkalla kahdestoista. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui normaalimatkalla yhdeksänneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli normaalimatkalla kuudes ja yhteislähdössä viidestoista. Toisen maailmancupin palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Pokljukan normaalimatkalla kaudella 2018–2019.


title: Monika Hojnisz

text: Hojnisz sai nuorten MM-kilpailuissa pronssia sprintissä ja takaa-ajokilpailussa Torsbyssä 2010 sekä hopeaa normaalimatkalla Kontiolahdella 2012. Hän voitti normaalimatkan Euroopan-mestaruuden Otepäässä 2010. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hän sai nuorten sarjassa pronssia takaa-ajossa ja viestissä Duszniki-Zdrój'ssa 2010 sekä kultaa takaa-ajossa ja hopeaa sprintissä Nové Městossa 2011. Aikuisten sarjassa hän sai hopeaa sprintissä 2015 ja 2018 ja takaa-ajossa 2015 sekä pronssia sekaviestissä 2016 ja 2018.


title: Lars Karl Krogius

text: Lars Karl Krogius (5. kesäkuuta 1860 Ajan, Itä-Siperia – 13. lokakuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen laivanvarustaja. Hän sai kauppaneuvoksen arvon 1898. Hän oli Ab Lars Krogius & C:o Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1882, Suomen Höyrylaiva Oy:n toimitusjohtaja 1890–1920, sen hallintoneuvoston puheenjohtaja 1920–1935. Hän kehitti Krogius-yritystä suuryritykseksi ja aloitti talviliikenteen. Hän oli valtiopäivillä 1897 ja 1900 porvarissäädyn edustajana.


title: Lars Karl Krogius

text: Hänen isänsä oli laivanvarustaja Lars Thiodolf Krogius ja veljensä Ernst Krogius. Lars Karl Krogiuksen poika Birger Krogius toimi Suomen Höyrylaiva Oy:n toimitusjohtajana 1946–1969.


title: Ilmari Hiitonen

text: Henrik Ilmari Augustus Hiitonen, vuoteen 1932 Hidén (28. elokuuta 1898 Helsinki – 10. helmikuuta 1986) oli suomalainen kasvitieteilijä.


title: Ilmari Hiitonen

text: Hiitosen vanhemmat olivat filosofian tohtori Karl Julius Hidén ja Helmi Liisi Partanen ja puoliso vuodesta 1939 Irja Anne Jokinen. Ylioppilaaksi Hiitonen tuli 1916 ja valmistui filosofian maisteriksi 1927 ja lisensiaatiksi 1946. Hän toimi Helsingin yliopistossa kasvitieteen dosenttina vuosina 1947-1967. Yliopiston palveluksessa hän oli jo vuodesta 1926 alkaen. Kasvimuseon putkilokasviosaston "kustoksena" Hiitonen työskenteli vuosina 1962-1965. Hiitonen laati putkilokasveja esitteleviä kansioita. Hän toimi myös opettajana useissa eri kouluissa.


title: Ilmari Hiitonen

text: Hiitonen sai professorin arvonimen vuonna 1978.


title: Koripallon maailmanmestaruuskilpailut 1959

text: Vuoden 1959 koripallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Chilessä, 16.–31. tammikuuta. Kisat olivat järjestyksessään kolmannet. Turnauksen voitti Brasilia.


text: Kisojen erikoisuus oli loppusarjan tapahtuma, jossa Neuvostoliitto hylättiin ja sijoitettiin toiseksi viimeiseksi. Joukkue oli voittanut kaikki loppusarjan pelinsä, mutta koska maa kieltäytyi pelaamasta Kiinan tasavaltaa vastaan, päätettiin joukkue pudottaa toiseksi viimeiseksi.


title: Haruna (1913)

text: Haruna () oli keisarillisen Japanin laivaston Kongō-luokan taisteluristeilijä. Alus valmistui vuonna 1915 ja se palveli sekä ensimmäisessä että toisessa maailmansodassa.


title: Haruna (1913)

text: "Haruna" tilattiin Kawasakin telakalta Kōbesta. Aluksen köli laskettiin 16. maaliskuuta 1912, ja alus laskettiin vesille 14. joulukuuta 1913. Alus valmistui 19. huhtikuuta 1915 ja se liitettiin laivastoon ensimmäisenä päällikkönään Kajishirō Funakoshi. Taisteluristeilijäksi luokiteltuna aluksella tuli olla suurempi nopeus kuin taistelulaívoilla, joten siihen asennettiin 36 höyrykattilaa, jotka tuottivat Brown Curtis -turbiinimoottorin tarvitseman voiman. Kattilat olivat hiilikäyttöisiä, niissä oli öljysuihkutus ja ne oli sijoitettu kahdeksaan huoneeseen, jotka muodostivat neljä laipioiden erottamaa tilaa. Suoravetoturbiini, joka tuotti 64 000 hevosvoimaa, pyöritti aluksen neljää akselia, joiden avulla Harunan huippunopeus oli 27,5 solmua.


title: Haruna (1913)

text: Mitsuzō Nunome vastaanotti aluksen päällikkyyden 13. joulukuuta 1915, ja samalla alus liitettiin Japanin 2. laivaston 3. taistelulaivaviirikköön. Alus lähti 9. huhtikuuta 1916 Sasebosta Kiinan rannikolle ja palasi Saseboon 19. huhtikuuta. Alus lähti 8. marraskuuta Kōbesta sisaraluksensa "Hiein" kanssa.


title: Haruna (1913)

text: Saburō Hyakutake vastaanotti aluksen päällikkyyden 1. joulukuuta. Alus lähti 1. huhtikuuta 1917 Kiinan rannikolle ja palasi Saseboon 11. huhtikuuta. Aluksen päälliköksi tuli 15. syyskuuta Naomi Taniguchi ja 1. joulukuuta Tsuneha Sano, kun alus siirrettiin reserviin. 20. joulukuuta aluksen päälliköksi tuli Shōkichi Ōishi. Alus vaurioitui vuonna 1917 osuttuaan kaakkoisella Tyynellämerellä Saksan keisarikunnan laivaston kaappari "Wolfin" laskemaan miinaan.


title: Haruna (1913)

text: "Haruna" palasi 1. joulukuuta 1918 palvelukseen 2. laivaston 3. taisteluviirikköön. Alus lähti 25. maaliskuuta Shibushinlahdelta Pohjois-Kiinan rannikolle, mistä se palasi Saseboon 9. huhtikuuta. 28. kesäkuuta 1919 allekirjoitetun Versailles’n rauhansopimuksen mukaisesti Japanille siirtyivät Saksan Tyynenmeren siirtomaat Qingdaon satamakaupunkia lukuun ottamatta.


title: Haruna (1913)

text: Alus lähti 29. elokuuta 1920 Tateyamasta Neuvostoliiton rannikolle ja se palasi 7. syyskuuta Otaruun. Aluksen ollessa 12. syyskuuta tykistöammunnoissa Motsudanniemen edustalla Hokkaidōlla, sillä tapahtui putkiräjähdys, joka repi 14 tuuman tykin putken kahtia ja lennätti etummaisen tykkitornin panssarikaton paikaltaan. Tornissa olleet seitsemän miestä saivat surmansa. Yokosukan laivastoarsenaali korjasi tykkitornin ja samalla elevaatiota kasvatettiin 25 asteesta 33 asteeseen.


title: Haruna (1913)

text: Heishirō Ōmi vastaanotti aluksen päällikkyyden 20. marraskuuta 1920. Alus siirrettiin 1. joulukuuta reserviin. Heinäkuussa 1926 aluksen ammusvarastojen ja konehuoneiden suojaa parannettiin Yokosukassa. Samalla alukselle asennettiin torpedovyöt, ja alukselle rakennettiin tilat kolmelle tyypin 90 malli 0 -kellukekoneelle. Kaikki aluksen 36 Yarrow-kattilaa korvattiin 16 uudentyyppisellä kattilalla, ja sille asennettiin Brown–Curtis-suoravetoturbiinit. Muutostöiden seurauksena savuhormeista poistui yksi. Aluksen aseistuksesta poistettiin neljä torpedoputkea. Muutostyöt valmistuivat heinäkuussa 1928, jolloin alus luokiteltiin taistelulaivaksi.


title: Haruna (1913)

text: "Haruna" liitettiin 10. joulukuuta 2. laivaston 4. taisteluviirikköön päällikkönään Akira Gotō. Keisari Hirohiton pikkuveli, prinssi Nobuhito Takamatsu saapui 1. helmikuuta 1929 kadettina alukselle. Alus lähti 28. maaliskuuta 1929 Kuresta Kiinan rannikolle Yantain edustalle. Se saapui 3. huhtikuuta Port Arthuriin.


title: Haruna (1913)

text: Alus liitettiin 30. marraskuuta 1. laivaston 1. taisteluviirikköön ja Gotō ylennettiin kontra-amiraaliksi. Gotō luovutti aluksen päällikkyyden Jūgorō Arichille. Alus lähti 28. maaliskuuta 1930 Sasebosta Kiinan rannikolle Qingdaon edustalle. Se saapui 3. huhtikuuta Dalianiin Kiinaan. "Haruna" siirrettiin 1. joulukuuta reserviin.


title: Haruna (1913)

text: Aluksen muutostyöt valmistuivat 1. lokakuuta 1931, ja se lähti 8. marraskuuta Yokosukasta vierailemaan Kumamoton prefektuurissa. Tokutarō Sumiyama vastaanotti aluksen päällikkyyden 1. joulukuuta. Alus liitettiin 20. toukokuuta 1933 1. laivaston 1. taisteluviirikköön ja se lähti 29. kesäkuuta Sasebosta Kiinan rannikolle Maanin saaren edustalle. Alus saapui 4. heinäkuuta Keelungiin Formosalle.


title: Haruna (1913)

text: Alus lähti Makosta Peskadoreilta 13. heinäkuuta purjehdukselle Japanin eteläpuoleisille merialueille. Se saapui 20. elokuuta Kisarazuun. Aluksen toinen modernisointi alkoi 1. elokuuta 1933 Kuressa.


title: Haruna (1913)

text: Washingtonin laivastosopimuksen rajoitusten poistuttua "Haruna" muutettiin lentotukialusten suojaustehtäviin. Sen perää venytettiin 26 jalkaa ja sille tehtiin pagoda-tyyppinen kansirakenne. Aluksen kattilat korvattiin 11 öljykäyttöisellä Kanpon-kattilalla, jotka kytkettiin uusiin turbiinimoottoreihin. Aluksen nopeus kasvoi 30 solmuun. Alukselle asennettiin takakannelle tykkitornin numero 3 taakse katapultti ja kiskot kolmelle kellukekoneelle. Koneet vaihdettiin Nakajima E8N1 tyyppi 95 (Dave)- ja Kawanishi E7K1 tyyppi 94 (Alf) -kellukekoneiksi. Pääaseiden korotuskulmat kasvatettiin 33:sta 43 asteeseen. Alus siirrettiin 15. marraskuuta reserviin, jolloin Shunzō Mito vastaanotti aluksen päällikkyyden. Alus siirrettiin 1. kesäkuuta 1934 Yokosukan laivastoalueelta Sasebon laivastoalueen alaisuuteen. Muutostyöt valmistuivat syyskuussa, ja alus luokiteltiin nopeaksi taistelulaivaksi.


title: Haruna (1913)

text: "Haruna" sijoitettiin 15. marraskuuta 1. laivaston 1. taisteluviirikköön. Alus lähti 29. maaliskuuta 1935 Sasebosta Kiinan rannikolle Maan saaren edustalle. Se saapui 4. huhtikuuta 1936 Saseboon, mistä se lähti Kiinan rannikolle Qingdaon edustalle 13. huhtikuuta. Alus palasi 22. huhtikuuta Saseboon.


title: Haruna (1913)

text: Alus siirrettiin 1. kesäkuuta 1. laivaston 3. taisteluviirikköön ja se lähti 4. elokuuta Keelungista Formosalta Kiinan rannikolle Amoyn edustalle. Alus saapui 7. elokuuta Makoon. Alus lähti 27. maaliskuuta 1937 Sasebosta Kiinan rannikolle Qingdaon edustalle, mistä se palasi 6. huhtikuuta Saseboon.


title: Haruna (1913)

text: Marco Polon sillan tapahtumat 7.–8. heinäkuuta aloittivat Kiinan ja Japanin välisen sodan. "Haruna" lähti 20. elokuuta Atsutasta suojaten joukkojen siirtoa Kiinaan. Alus saapui 24. elokuuta Saseboon, josta se lähti 15. syyskuuta Kiinan pohjoisrannikolle. Alus saapui Port Arthuriin 17. syyskuuta, ja se palasi 21. syyskuuta pohjoisrannikolle. Alus siirrettiin 1. joulukuuta reserviin, mistä se palautettiin palvelukseen 15. marraskuuta 1939 liitettynä 1. laivaston 3. taistelulaivaviirikköön.


title: Haruna (1913)

text: Alus liitettiin 10. huhtikuuta 1941 sisämerelle sijoitettuun vara-amiraali Gun’ichi Mikawan johtamaan 3. taistelulaivalaivueeseen, jonka muut alukset olivat "Kongō", "Hiei" ja "Kirishima". Tomotsu Takama vastaanotti aluksen päällikkyyden Susumu Kimuralta 20. elokuuta. Alus liitettiin elokuussa laivueensa mukana Japanin 3. laivastoon.


title: Haruna (1913)

text: Laivueen 2. viirikköön kuuluneet "Haruna" ja "Kongō" liitettiin 29. marraskuuta Malaijan niemimaalle hyökänneen osaston rungon muodostaneeseen vara-amiraali Nobutake Kondōn 2. laivastoon. Laivaston muut osat olivat 4. risteilijälaivueen "Atago", "Takao" ja "Maya" sekä niitä suojanneet kahdeksan hävittäjää. Osasto lähti vielä samana päivänä Hashirajimasta Makoon, jonne se saapui 2. joulukuuta aloittaen valmistautumisen Malakan maihinnousun tukemiseksi. Osasto jatkoi 4. joulukuuta matkaansa Makosta Indokiinaan, ja se saapui viikkoa myöhemmin Camranhinlahteen, maihinnousun Malakan niemimaalle ja Filippiineille alettua jo 8. joulukuuta.


title: Haruna (1913)

text: Keisarillisen Japanin laivaston sukellusvene "I-65" ilmoitti 9. joulukuuta havainneensa Britannian kuninkaallisen laivaston osaston, johon kuuluivat "HMS Prince of Wales", "HMS Repulse" ja niitä suojanneet hävittäjät. "Haruna" lähti välittömästi laivaston mukana merelle kohdatakseen brittiosaston, mutta osastot eivät kohdanneet. Seuraavana päivänä Japanin laivasto-osastoa vahvennettiin ja se lähti iltapäivällä merelle etsimään vihollista. Osasto palasi 11. joulukuuta Camranhinlahteen saatuaan tiedon vihollisalusten tuhoutumisesta ilmahyökkäyksessä.


title: Haruna (1913)

text: Alus lähti osaston mukana 14. joulukuuta suojatakseen toista Malakaan saapuvaa maihinnousulaivastoa, palaten tehtävän suoritettuaan 17. joulukuuta. Seuraavana päivänä alus lähti osaston mukana tukemaan Linggayenlahden maihinnousua Filippiineillä. Osasto saapui 20. joulukuuta 300 merimailia Luzonista länteen, ja se makasi seuraavat kolme päivää ankkurissa Luzonin rannikolla. Osasto palasi 23. joulukuuta Camranhlahteen, josta se jatkoi matkaansa edelleen Formosalle.


title: Haruna (1913)

text: Osasto saapui Takaoon 25. joulukuuta, missä aloitettiin alusten huolto ja täydennykset. Se saapui 11. tammikuuta 1942 Makoon, josta se jatkoi 14. tammikuuta edelleen Palaulle. Osasto saapui 18. tammikuuta Palaulle suojaten Hollannin Itä-Intian maihinnousua. Laivasto-osasto jaettiin kahtia 21. tammikuuta, jolloin "Haruna", lentotukialusviirikkö 2, "Maya" risteilijäviirikkö 4:stä sekä neljä suojaavaa hävittäjää operoivat Palaun edustalta Mindanaon itäpuolelle olevalla merialueella. Operaation päätyttyä 25. tammikuuta osastot jälleenyhdistyivät.


title: Haruna (1913)

text: Taistelulaivaviirikkö 3 lähti 18. helmikuuta Palaulta Staringinlahdelle lähelle Kendaria nykyiseen Sulawesiin, jonne se saapui 21. helmikuuta. Hyökkäys Hollannin Itä-Intiaan (operaatio J) alkoi 25. helmikuuta, jolloin "Haruna" lähti laivasto-osaston mukana Staringinlahdelta suojatakseen maihinnousua tukevaa lentotukialusosastoa.


title: Haruna (1913)

text: Alus oli 1. maaliskuuta Bandamerellä matkalla Ombainsalmen kautta Joulusaarille. Alus tulitti 7. maaliskuuta viirikön ja 17. hävittäjäviirikön "Urakazen", "Hamakazen", "Isokazen" ja "Tanikazen" kanssa Joulusaaria. Hollannin Itä-Intian antauduttua alus palasi laivasto-osaston mukana Staringinlahdelle 9. maaliskuuta.


title: Haruna (1913)

text: Taistelulaivaviirikkö 3 purjehti 26. maaliskuuta Timorinmeren kautta Intian valtamerelle. Tankkeri "Kenyo Marulta" tankattiin 1. huhtikuuta alukselle 550 tonnia polttoöljyä. Iskuosaston mukana alus suojasi lentotukialuksia, joiden lentokoneet hyökkäsivät 5. huhtikuuta Ceylonille operaatio C:ssä. Seuraavana päivänä vara-amiraali Nagumo määräsi osaston paluukurssille koilliseen. "Haruna" siirsi 7. huhtikuuta 200 tonnia polttoöljyä "Kagerolle" ja 215 tonnia "Kasumille".


title: Haruna (1913)

text: "Harunan" suojaama iskuosasto lähetti 9. huhtikuuta lentokoneensa hyökkäämään Trincomaleehen. "Harunan" lähettämä E8N2-kellukekone havaitsi "HMS Hermeksen" ja sitä suojanneet alukset, jotka upotettiin ilmahyökkäyksellä. Seuraavien parin päivän aikana osasto palasi koilliseen Andamaninmerellä läpäisten Malakansalmen. Yön laskeutuessa 13. huhtikuuta osasto ohitti Singaporen ja se siirtyi Etelä-Kiinan merelle suunnaten Japaniin. Tankkeri "Kokuyo Maru" tankkasi 15. huhtikuuta "Harunaan" 1 520 tonnia polttoöljyä. Alus saapui osaston mukana 23. huhtikuuta Hashirajimaan, josta se siirrettiin Kureen telakalle huollettavaksi.


title: Haruna (1913)

text: Alus palasi telakalta toukokuussa ja 23. toukokuuta se lähti viirikön osana 1. ja 3. laivaston mukana kaksipäiväisiin sotaharjoituksiin, mistä alus palasi 23. toukokuuta Hashirajamaan.


title: Perussuure

text: Perussuure on (muun muassa fysiikassa) suure eli jonkin asian tai esineen mitattava ominaisuus, joita ei voida johtaa toisista suureista. Perussuureiden avulla voidaan muodostaa uusia suureita, eli johdannaissuureita, yksinkertaisilla laskutoimituksilla. Perussuureet, joita on vain 7 erilaista, ovat pituus, massa, aika, sähkövirta, lämpötila, ainemäärä ja valovoima.


title: Perussuure

text: Suureen arvot saadaan mittaamalla. Esimerkiksi pituuden mittaamiseen käytetään mittavälinettä, joka antaa mitattavan kohteen pituutta ilmaisevan arvon jossakin yksikössä (jalka, metri tai valovuosi). Yksinkertaisimmillaan mittaväline voi olla toinen esine (sauva), johon on merkitty mittauksen aloituskohta ja siitä eri etäisyyksille pituuden arvot (asteikko) valitussa yksikköjärjestelmässä (tuumat tai metrit). SI-mittajärjestelmän metriä kutsutaan myös pituuden mittayksiköksi eli pituusyksiköksi, vaikka konkreettisesti ajatellen se olisi sovitunmittainen "tikku". Mitattavan asian eli suureen arvo ilmaistaan käyttämällä lukuarvoa ja yksikköä; esimerkiksi 2 metriä eli 2 m ("m" on metrin lyhenne eli tunnus).


title: Perussuure

text:
Perussuureiden luettelo on sovittu kansainvälisellä sopimuksilla (11. yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 1960), ja tieteessä käytetty suurejärjestelmä johdetaan näistä. Sopimuksessa määritellään myös suureen yksiköt ja niiden määritysperusteet. Yksiköiden määritykset ovat vaihdelleet monia kertoja, kun sitä on tarkennettu kasvavien vaatimuksien takia.
Usein saatetaan, etenkin teknisissä teksteissä, käyttää suureen nimen asemasta sen tunnusta synonyyminä. Silloin esimerkiksi formula_1 ja pituuden yksikköä merkitään formula_2


title: Baari (suomalainen televisiosarja)

text: Baari on suomalaisversio ruotsalaisesta "Baari"-televisioformaatista. Ohjelmaa esitettiin Subtv:llä 13. maaliskuuta 2006 – 4. kesäkuuta 2006 maanantaista perjantaihin kello 22.00. Suorat pudotuslähetykset sunnuntaisin klo 21.00. Ohjelman sunnuntaisia suoria lähetyksiä juonsivat Kirsi Salo (viikot 1–7) ja Silvia Modig (viikot 8–12) ja kilpailijoiden bar coachina toimi Jani Avelin. Kilpailukohteena toimi Helsingin Birdie-ravintola, joka ohjelman myötä sai uuden sisustuksen, toimintaidean ja nimen: Cafe Punawuori. Baari toimi päiväsaikaan kahvilana ja iltaisin yökerhona. Baarin voitti 22-vuotias Frank ja kuittasi voitostaan 40 000 euroa. Toiseksi sijoittui Mira ja kolmanneksi Irena. Baaria esitettiin Suomessa yksi tuotantokausi.


title: Baari (suomalainen televisiosarja)

text: Baarin kilpailijat saivat suoritettavakseen tehtävän joka viikko. Tehtävä vaihtui viikoittain. Katsojat pääsivät vaikuttamaan viikkotehtävän suorittajan valintaan äänestämällä katsojan valinta -äänestyksessä. Katsojan valinta -äänestyksessä katsojat päättivät, kuka kilpailijoista teki viikon tehtävän. Katsojat pääsivät päättämään viikon tehtävän tekijän äänestämällä joka toinen viikko. Katsojan valinta -äänestys käynnistyi sunnuntaisin klo 22.00 ja päättyi maanantaisin klo 18.00.


title: Baari (suomalainen televisiosarja)

text: Baarissa oli joka viikko plus/miinus-kokous, jonka tarkoituksena oli selvittää ketkä kaksi kilpailijaa joutuivat häätöäänestykseen. Kukin kilpailija antoi yhdelle kilpailijalle plussan ja yhdelle kilpailijalle miinuksen. Eniten miinuksia saanut kilpailija joutui suoraan häätöäänestykseen ja eniten plussia saanut kilpailija päätti toisen häätöäänestykseen joutuvan kilpailijan.


title: Villa Kallioranta

text: Villa Kallioranta on Rauman Kortelassa sijaitseva huvila.


title: Villa Kallioranta

text:
Sen rakennutti vuonna 1932 kauppaneuvos A. Alanko. Hänen kuoltuaan Alangon vaimo myi vuokrasopimuksen Rauman kaupungille. joka aloitti huvilassa tyttöjen kesäsiirtolan. Vuokrasopimuksen päätyttyä Villa Kallioranta siirtyi kokonaan yksityisomistukseen.
Huvilan lähellä sijaitsee myös UPM:n henkilökunnan virkistäytymiseen tarkoitettu Kiviranta.


title: Bruno Krook

text: Bruno Gustaf Krook (20. syyskuuta 1883 Tammisaari – 17. kesäkuuta 1954 Bad Homburg, Länsi-Saksa) oli suomalainen yritysjohtaja. Hän valmistui diplomi-insinööriksi Karlsruhessa 1907. Hän oli Wilh. Schaumanin vaneritehtaan teknillinen johtaja vuodesta 1912 ja toimitusjohtaja 1917–1929, August Eklöf Ab:n johtaja 1933–1938, Teijon Tehtaat Oy:n ja Ab Svartå Bruk Oy:n toimitusjohtaja 1939–1944. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi. Krook oli Wilh. Schauman Ab:n hallituksen puheenjohtaja 1945–1953.


title: Marina Piller

text: Marina Piller (s. 17. marraskuuta 1984 Tolmezzo) on italialainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka edusti seuratasolla Gruppo Sportivo Forestalea.


title: Marina Piller

text: Maastohiihdon maailmancupissa Piller kilpaili ensimmäisen kerran tammikuussa 2006 Lago di Teserossa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2007 Rybinskin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa, jossa hän sijoittui 30:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa seitsemänneksi Davosin 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa helmikuussa 2013.


title: Marina Piller

text: Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli yhdistelmäkilpailussa 16:s ja Falunin MM-kilpailuissa 2015 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa kolmastoista.


title: Tor Krook

text: Tor Krook (14. toukokuuta 1893 Närpiö – 15. toukokuuta 1970 Kokkola) oli suomalainen teologi, Kaarlelan kirkkoherra vuodesta 1934. Hän oli Porvoon tuomiokapitulin asessori 1944–1950, Helsingin yliopiston kirkkohistorian dosentti 1932–1935. Hän on kirjoittanut elämäkertateokset "Jonas Lagus" (2 osaa, 1933–1935), "Jonas Lagus. En österbottnisk väckelsehövding" (1948) sekä "Anders Chydenius" (1952).


title: Amaury Pasos

text: Amaury Antônio Pasos (s. 11. joulukuuta 1935 São Paulo) on brasilialainen kilpauransa lopettanut koripalloilija. Hänet valittiin uransa jälkeen FIBA Hall of Fameen.


title: Amaury Pasos

text: Pasos edusti kotimaassaan kolmea seuraa pääsarjassa. Hän voitti Brasilian-mestaruuden vuosina 1966 sekä 1969, minkä lisäksi hän voitti myös São Paulon liigan mestaruuden kolmesti.


title: Amaury Pasos

text: Pasos pelasi Brasilian maajoukkueessa 96 ottelua. Hän edusti maataan kolmissa olympiakisoissa ja saavutti niistä kaksi pronssimitalia. Lisäksi Pasos voitti kahdesti maailmanmestaruuden. Pan-Amerikan kisoista hän saavutti myös parhaimmillaan hopeamitalin.


title: Työväen olympialaisten talvikisat 1925

text: Työväen olympialaisten talvikisat 1925 järjestettiin Schreiberhaussa, Saksassa (nykyinen Szklarska Poręba Puolassa). Ainoastaan pohjoismainen hiihto kuului näiden kisojen ohjelmistoon.


title: Työväen olympialaisten talvikisat 1925

text: Kisoihin osallistui neljä maata.


title: Svanström

text: Svanström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Suomi osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 saavuttaen viisi mitalia: yhden kullan, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Suomen lipunkantajana toimi Enni Rukajärvi


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Ensimmäiset kymmenen Suomen olympiajoukkueeseen valittua urheilijaa julkaistiin 30. lokakuuta 2013. 16. joulukuuta 2013 julkistettiin seuraavat 14 urheilijaa. 21. tammikuuta 2014 varmistui vielä 22 urheilijan paikka ja viimeiset valinnat ilmoitettiin 27. tammikuuta 2014. Lopullisessa joukkueessa oli 103 urheilijaa.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Suomen miesten ja naisten jääkiekkomaajoukkueet varmistivat paikkansa olympialaisissa aikaisemman menestyksen perusteella. Naisten joukkueen kokoonpano nimettiin 18. joulukuuta 2013. Miesjoukkue julkaistiin 7. tammikuuta 2014.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Suomen joukkueen valintatapaa muutettiin edellisiin kisoihin verrattuna. Urheilijoita valittiin Sotšiin jatkuvasti eli sitä mukaa kun valintakriteerien katsottiin täyttyvän. Tarkoituksena oli taata urheilijoiden huoleton valmistautuminen. Valintakriteerit olivat:


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: 30. lokakuuta 2013 varmistettiin Tanja Poutiaisen, Andreas Romarin ja Marcus Sandellin olympiapaikat. Romar joutui kuitenkin jättäytymään pois olympialaisista kantapäävamman vuoksi. Poutiaiselle olympialaiset olivat jo viidennet ja Sandell osallistui Vancouverin talviolympialaisiin 2010. Santeri Paloniemen ja Samu Torstin olympiapaikat varmistuivat 27. tammikuuta 2014.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Suomen miesten olympiapaikat ratkesivat vuoden 2013 MM-kilpailuissa. 30. lokakuuta 2013 ilmoitettiin Kaisa Mäkäräisen valinnasta joukkueeseen.