title: Hans Löhrl

text: Löhrl opiskeli biologiaa ja geologiaa Tübingenin yliopistossa. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Münchenin yliopistosta, väitöksen aiheena oli paikallisten pikkujyrsijöiden ja päästäisten ekologia ja fysiologia ("Ökologische und physiologische Studien an einheimischen Muriden und Soriciden"). Tämän jälkeen Löhrl tutki lintuja sekä Rossittenin lintuasemalla että yksityisellä Radolfzellin lintuasemalla Mettnaussa. Vuosina 1957–1962 Löhrl johti Baden-Württembergin valtiollista linnustonsuojelulaitosta (Staatliche Vogelschutzwarte) Ludwigsburgissa, ja 1962–1976 Max Planck -instituutin Radolfzellin lintuasemaa. Hän toimi Saksan lintutieteellisen yhdistyksen (DO-G) varapuheenjohtajana 1971–1979. Vuonna 1981 DO-G myönsi hänelle kunniajäsenyyden, ja American Ornithologists' Union (AOU) vuonna 1989.


title: Hans Löhrl

text: 1930-luvulta alkaen Löhrl tutki pääasiassa vuoriuunilinnun, kattohaikaran ja harmaahaikaran elämää ja muuttoa. Myöhemmin hän tutki myös pähkinänakkelia, tiaisia, kalliokiipijää, haarapääskyä, punarintaa, sepelsieppoa ja käkeä.


title: Hans Löhrl

text: Löhrl julkaisi yksitoista kirjaa, 296 tieteellistä artikkelia ja 111 kansantajuista kirjoitusta.


title: Vampirella

text: Vampirella Forrest J. Ackermanin ja sarjakuvapiirtäjä Trina Robbinsin luoma sarjakuvahahmo Warren Publishingin julkaisemassa "Vampirella"-sarjakuvalehdessä. Lehden kansikuvia piirsi Frank Frazetta.


title: Vampirella

text: Suomessa julkaistiin "Vampirella"-lehteä viisi numeroa 1-3/1975 ja 4-5/1975.


title: Sykes

text: Sykes on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Maarit Valo

text: Maarit Valo on Jyväskylän yliopiston humanistis-yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan kieli- ja viestintätieteiden laitoksen puheviestinnän professori. Lisäksi hän on toiminut Professoriliiton hallituksen ja valtuuston puheenjohtajana.


title: Maarit Valo

text: Valo valmistui ylioppilaaksi Lahden Tiirismaan lukiosta vuonna 1973. Hän opiskeli aluksi puolisen vuotta Helsingin yliopistossa mutta siirtyi vuoden 1974 alussa opiskelijaksi Jyväskylän yliopistoon, jossa hän suoritti sekä perus- että jatko-opintonsa. Hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1978 pääaineenaan suomen kieli, mutta jo opintojensa aikana hän siirtyi puheviestintä-oppiaineen pariin sitä mukaa kun puheviestinnän opinnot tulivat mahdollisiksi. Sekä lisensiaatin että tohtorin tutkinnon hän suoritti puheviestinnän alalta: lisensiaatiksi hän valmistui vuonna 1988 ja tohtoriksi 1994. Väitöskirjan otsikko oli "Käsitykset ja vaikutelmat äänestä".


title: Maarit Valo

text: Maarit Valon työura on vahvasti akateeminen. Hän aloitti Jyväskylän yliopistossa puheviestinnän assistenttina vuonna 1977 ja toimi virassa vuoteen 1982 saakka. Vuodesta 1982 vuoteen 1995 hän työskenteli puheviestinnän päätoimisena tuntiopettajana, lehtorina ja yliassistenttina; vuonna 1992 hän hoiti professuuria. Vuodesta 1995 alkaen hän on toiminut puheviestinnän professorina. Nimityksen hän sai vuonna 1998, ja tässä tehtävässä hän toimii edelleen. Vuodesta 1999 Valo on ollut puheviestinnän dosentti Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellisessä (aiemmin humanistisessa) tiedekunnassa.


title: Maarit Valo

text: Vuosina 1998–1999 Valo toimi Suomen Akatemian vanhempana tutkijana ja lukuvuodet 1999–2000 ja 2008–2009 varttuneena tutkijana. Vuosina 2011–2014 hän johti Suomen Akatemian rahoittamaa tutkimushanketta "Vuorovaikutusosaaminen virtuaalitiimeissä". Vuoden 2017 ajan hän oli yliopistonsa myöntämällä tutkimuskaudella ja työskenteli vierailevana professorina Hongkongissa (Hong Kong Baptist University, School of Communication) ja Portugalissa (Universidade do Porto, Faculdade de Letras).


title: Maarit Valo

text: Valo on julkaissut artikkeleita ja pitänyt kongressiesitelmiä viestintätaidoista ja vuorovaikutusosaamisesta, viestinnän opiskelun työelämäyhteyksistä sekä teknologiavälitteisestä vuorovaikutuksesta ja virtuaalitiimeistä työelämässä. Hän on toimittanut kokoomateoksia ja ollut päätoimittajana ja jäsenenä tieteellisten kirjojen ja aikakauslehtien toimituskunnissa. Lisäksi hän on laatinut puheviestinnän oppimateriaalia lukio- ja yliopisto-opetukseen.


title: Maarit Valo

text: Professori Valo toimi Jyväskylän yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina vuosina 2002–2008. Viestintätieteiden laitoksen johtajana hän oli vuosina 2000–2003. Humanistisen (1.1.2017 alkaen humanistis-yhteiskuntatieteellisen) tiedekunnan tiedekuntaneuvoston jäsenenä hän on toiminut vuosina 1999–2008 ja 2015–2017. Valo on ollut jäsenenä Jyväskylän yliopiston yliopistokollegiossa (2010–2013) sekä monissa muissa johto- ja toimikunnissa.


title: Maarit Valo

text: Professori Valo toimi puheviestinnän tieteellisen yhdistyksen Prologos ry:n johtokunnan jäsenenä vuosina 1989–1991 ja puheenjohtajana 1993–1997.


title: Maarit Valo

text: Valo perusti puheviestinnän sektion eurooppalaiseen viestinnän tutkijoiden järjestöön ECREAan (European Communication Research and Education Association). Sektion nimi on "Section for Interpersonal Communication and Social Interaction". Valo toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 2007–2008. Seuraavan kaksivuotiskauden 2009–2010 hän toimi sen varapuheenjohtajana, joksi hänet valittiin edelleen vuosiksi 2010–2012.


title: Maarit Valo

text: Professori Valo on toiminut aktiivisesti Professoriliitossa. Hänet valittiin vuonna 2000 Jyväskylän paikallisosaston hallitukseen, jossa hän toimi yhteyspäällikkönä vuodet 2000–2002 ja varapuheenjohtajana 2002–2005. Professoriliiton valtuustossa hän toimi vuodet 2001–2006, ja vuosina 2003–2006 hän oli jäsenenä Professoriliiton hallituksessa. Vuosina 2007–2010 Valo toimi Professoriliiton varapuheenjohtajana ja vuosina 2011–2014 puheenjohtajana. Hän oli ensimmäinen nainen, joka valittiin liiton puheenjohtajaksi. Vuodet 2015–2018 hän toimi liiton valtuuston puheenjohtajana.


title: Edvard Standertskjöld

text: Berndt Edvard Wilhelm Standertskjöld () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa.


title: Edvard Standertskjöld

text: Standertskijöldin vanhemmat olivat everstiluutnantti Berndt Henrik Oscar Standertskjöld ja Olga Anna Maria von Ammondt. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Vanda Lydia Therese Czarneckin kanssa, josta hän erosi vuonna 1923. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska läroverket i Helsingfors-nimisestä oppilaitoksesta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi vuonna 1915 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla.


title: Edvard Standertskjöld

text: Standertskijöld liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 13. tammikuuta 1916, josta hänet 30. huhtikuuta 1917 alkaen pataljoonan 2. komppaniaan ja myöhemmin tiedonanto-osastoon. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella.


title: Edvard Standertskjöld

text: Standertskijöl saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueen varajohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa.


title: Edvard Standertskjöld

text: Standertskijöl palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Savon jääkärirykmentti 3 ja sitten Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä nuorempana upseerina eri komppanioissa. Uudenmaan rykmentistä hänet siirrettiin 6. joulukuuta 1922 alkaen Porin rykmenttiin, jossa hänet sijoitettiin päälliköksi 8. komppaniaan. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta 15. elokuuta 1924. Hänet on haudattu Helsinkiin.


title: Hursti

text: Hursti on suomalainen sukunimi, joka on tai on ollut muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Saija Siekkinen

text: Saija Siekkinen on suomalainen puvustaja. Hän on voittanut parhaan puvustuksen Jussin (2011) elokuvasta "Rare Exports". Siekkinen työskentelee puvustajana Suomen Kansallisteatterissa.


title: Malaryta

text: Malaryta () eli Malorita () on pieni kaupunki Brestin alueen ja koko Valko-Venäjän lounaisosissa Ukrainan rajalla ja lähellä myös Puolan rajaa. Kaupungin länsi- ja luoteispuolella sijaitsee maakunnan pääkaupunki Brest. Malaryta viittaa myös kaupunkitaajamaa ympäröivään hallintopiiriin. Kaupungin asukasluku oli 11 751 lokakuun 2009 väestönlaskussa. Koko hallinnollisessa piirissä asui 25 780 ihmistä.


title: Malaryta

text: Malaryta on merkittävä liikenteen kauttakulkureitti. Brestistä kaakkoon Ukrainaan vievä rautatie kulkee kaupungin kautta. Rautatie- ja linja-autoasemat sijaitsevat vierekkäin kaupungin keskustassa. Maanteistä merkittävimpiä ovat Kobrynista M1-valtatieltä () saapuva Valko-Venäjän M12-valtatie eli sekä Brestistä kaupunkiin saapuva ja kaupunkitaajaman länsipuolelta kiertävä P17 kantatie. Rautatien ohella näillä maanteillä on Malarytassa kansainväliset rajanylityspaikat Ukrainaan.


title: Von Troilin senaatti

text: Von Troilin senaatti oli Suomen senaatti vuosina 1885–1891. Liberaaleja lähellä ollut Samuel Werner von Troil nimitettiin Senaatin talousosaston varapuheenjohtajaksi Edvard Gustaf af Forsellesin siirryttyä Suomen kenraalikuvernöörin kansliapäälliköksi. Liberaalinen puolue oli vielä tuolloin kannatukseltaan suurin valtiopäivillä, joten senaatin nimityksessä on voitu nähdä jonkinlaista "parlamentarismia". Vuoden 1890 postimanifestista ja uuden rikoslain hyväksymisestä syntynyt laillisuuskiista johtivat liberaalien senaattori Leo Mechelinin, oikeusosaston senaattori Robert Montgomeryn ja prokuraattori Alexander von Weissenbergin eroihin. Asemansa hankalaksi kokenut von Troil erosi itse syksyllä 1891.


title: Von Troilin senaatti

text: 1.10.1888 perustettiin kansliatoimituskunta sekä kauppa- ja teollisuustoimituskunta, joka korvasi aiemman valtiovaraintoimituskunnan apulaispäällikön tehtävät.


title: 525 Power Tracks

text: 525 Power Tracks on Yhdysvaltojen Floridasta käsin ympäri vuorokauden toimiva, mainosvapaa kuuntelijoiden lahjoitusten varassa oleva internet-radiokanava. Kanava soittaa suurimmaksi osaksi indie-artistien ja -yhtyeiden musiikkia joka painottuu vahvasti metallimusiikkiin, eritoten power- ja alternative metalliin.


title: KNM St. Olaf (1856)

text: KNM St. Olaf oli Norjan laivaston 34-tykkinen höyryfregatti.


title: KNM St. Olaf (1856)

text: Sen köli laskettiin laivastotelakalla Hortenissa telakkanumerolla 39 ja alus laskettiin vesille 1856. Sen uppouma oli 2180 tonnia ja se saavutti 10,5 solmun nopeuden.


title: Af Forsellesin senaatti

text: Af Forsellesin senaatti oli Suomen senaatti vuosina 1882–1885. Sen nimityksen yhteydessä valittiin senaattiin ensimmäisen kerran poliittisten puolueiden edustajia, kun senaattoreiksi tulivat fennomaanien ja liberaalien johtajat G. Z. Forsman ja Leo Mechelin. Senaatti toimi yhden valtalupakauden, minkä jälkeen talousosaston varapuheenjohtaja af Forselles siirtyi kenraalikuvernöörinkanslian johtoon.


title: Kuollut mies ei palttoota kaipaa

text: Kuollut mies ei palttoota kaipaa ("Dead Men Don't Wear Plaid") on vuonna 1982 valmistunut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka ohjasi Carl Reiner. Pääosaa esittävät Steve Martin ja Rachel Ward. "Kuollut mies ei palttoota kaipaa" on sekä parodia että kunnianosoitus 1940-luvun film noir - ja yksityisetsiväelokuville.


title: Kuollut mies ei palttoota kaipaa

text: Elokuva on kollaasi 19 mustavalkoisesta 1940- ja 1950-luvun elokuvasta, joiden ympärille on luotu uusi tarina.


title: Kuollut mies ei palttoota kaipaa

text: Tiedemies ja juustontekijä John Hay Forrest kuolee auto-onnettomuudessa ja hänen tyttärensä Juliet on varma että kyseessä on murha. Hän palkkaa Rigby Reardonin tutkimaan isänsä kuolemaa, ja tämä löytää paperin, johon on listattu "Carlottan viholliset" ja "Carlottan ystävät". Reardon etsii johtolankoja ja yrittää samalla olla rakastumatta Julietiin. Väärinkäsityksen seurauksena hän luulee Julietin olevan natsivakoilija, ja alkaa seurata häntä samalla etsien ratkaisua Forrestin tapaukseen.


title: Kuollut mies ei palttoota kaipaa

text: Arkistomateriaalin kautta elokuvassa nähdään myös Edward Arnold, Ingrid Bergman, Humphrey Bogart, Wally Brown, James Cagney, William Conrad, Jeff Corey, Joan Crawford, Bette Davis, Brian Donlevy, Kirk Douglas, Ava Gardner, Cary Grant, Alan Ladd, Veronica Lake, Burt Lancaster, Charles Laughton, Charles McGraw, Fred MacMurray, John Miljan, Ray Milland, Edmond O'Brien, Vincent Price, Barbara Stanwyck, Lana Turner ja Norma Varden.


title: Kuollut mies ei palttoota kaipaa

text: "Kuollut mies ei palttoota kaipaa" tuotti avausviikonloppuna 4 289 601 dollaria ja oli toiseksi katsotuin elokuva. Kaiken kaikkiaan elokuva tuotti 18 196 170 dollaria.


title: Kuollut mies ei palttoota kaipaa

text:
Suomessa aikalaisarviot Reinerin elokuvasta olivat melko nihkeitä. Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta kaksi antoi sille kolme tähteä, viisi kaksi tähteä, yksi yhden tähden, yksi ei sitäkään ja yksi ei ollut arvioinut elokuvaa. Keskiarvoksi tuli "Projektio"-lehden laskukaavalla 1,89 tähteä neljästä.
"Video-oppaassa" vuosikymmen myöhemmin Esko Rautakorpi piti elokuvaa mainiona parodiana ja antoi sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Skid Row

text: Skid row on englanninkielinen termi, joka tarkoittaa slummimaista kaupunginosaa. Useampi yhtye on käyttänyt sitä nimenään:


title: Pokémon Black ja White

text: Pokemon Black ja White on Nintendo DS-käsikonsolissa pelattava Pokémon-peli, joka julkaistiin Suomeen 4. maaliskuuta 2011. Blackissä ja Whitessa on kaksi eri paikkaa, jotka ovat Black City ja White Forest. Aloituspokémonien ensimmäisten muotojen nimet ovat Snivy, Tepig ja Oshawott. Pelien maskotteina ovat Reshiram (Black) ja Zekrom (White). Peli sijoittuu kuvitteelliselle Unovan alueelle.


title: Pokémon Black ja White

text: Japanissa, missä peli julkistettiin 18. syyskuuta 2010, saavutti nopeati poikkeuksellisen hyvät myyntiluvut. Sitä myytiin ensimmäisenä viikonloppuna 2,6 miljoonaa peliä, ja vuoden 2011 tammikuuhun mennessä yli viisi miljoonaa.


title: Lain ulkopuolella

text: Lain ulkopuolella voi tarkoittaa seuraavia:


title: J. Denis Summers-Smith

text: James Denis Summers-Smith (s. 1920 Glasgow) on brittiläinen lintutieteilijä ja insinööri.


title: J. Denis Summers-Smith

text: Nuoruutensa Summers-Smith asui ja opiskeli Glasgowissa. Hän vietti lomansa Pohjois-Irlannin Donegalissa, jossa hänen setänsä toimi maalaispappina, ja opetti hänet tuntemaan lintuja. Toisessa maailmansodassa Summers-Smith toimi armeijan tiedustelu-upseerina Englannin itärannikolla. Sodan jälkeen hän loi uransa tribologiaan perehtyneenä insinöörinä Imperial Chemical Industries-yhtiössä. Työssään hän joutui matkustamaan paljon, ja käytti työmatkojen vapaa-ajat varpusten tutkimiseen.


title: J. Denis Summers-Smith

text: Summers-Smith aloitti työnsä varpusen parissa vuonna 1947. Syy, miksi hän valitsi juuri varpusen, oli yksinkertaisesti se, että matkustaminen oli siihen aikaan vielä hankalaa, ja varpuset olivat aina lähellä. Hän tutki varpusia Hampshiren kylässä sekä Durhamissa ja Guisboroughissa, johon hän muutti 1961. Hän kirjoitti toimintaohjeet The British Trust for Ornithologyn (BTO) ensimmäiseen "Common Bird Census" lintulaskentaan, jossa vapaaehtoiset lintuharrastajat kartoittivat Ison-Britannian maaseudun pesimälinnustoa. Tutkimus jatkui aina vuoteen 2000 asti, jolloin sen nimeksi vaihdettiin "Breeding Bird Survey".


title: J. Denis Summers-Smith

text: Summers-Smithin varpustutkimus tuotti useita artikkeleita lintutieteellisiin sarjoihin, ja vuonna 1963 hän julkaisi lajitutkielman "The House Sparrow" "New Naturalist" in "Monographs" sarjassa. Tämän jälkeen Summers-Smith keskittyi tutkimaan varpusen ja muiden "Passer"-suvun lajien keskinäisiä suhteita. Hän kävi kymmenissä eri maissa, ja havainnoi kaikkia muita varpuslajeja paitsi Sokotralla elävää "Passer insularis"ta, jonka taksonomia on epäselvä. Tutkimusten tuloksena hän julkaisi tutkielman "The Sparrows" vuonna 1988, sekä pikkuvarpusesta ("The Tree Sparrow") 1995. Kumpaankin teokseen laati kuvituksen Robert Gillmor. Hän kirjoitti myös matkakuvauksen "In Search of Sparrows" maailmanlaajuisista varpusmatkoistaan. Vuonna 1992 Zoological Society of London myönsi hänelle Stamford Raffles-palkinnon.


title: J. Denis Summers-Smith

text: Kirjoittaessaan varpusmonografiaansa Summers-Smith otaksui, että varpusen tulevaisuus olisi valoisa. Toisin on kuitenkin käynyt, sillä maailman varpuskanta on taantunut voimakkaasti 1970-luvulta alkaen. Summers-Smith tutki ilmiötä perusteellisesti, mutta joutui toteamaan, että tapahtuma "on eräs merkittävimpiä luonnon mysteerejä viimeisten 50 vuoden aikana". Vuonna 2000 The Independent tarjosi 5 000 punnan palkkion sille, joka pystyy osoittamaan varpuskannan romahtamisen aiheuttajan. Summers-Smith oli lahjoituksen takana. Vuonna 2008 palkkio ojennettiin tohtori Kate Vincentille ja hänen työtovereilleen Leicesterin De Montfort University-yliopistossa. He osoittivat varpusten vähentyneen siksi, että niiden käyttämä hyönteisravinto oli vähentynyt.


title: J. Denis Summers-Smith

text: Summers-Smith kirjoitti varpusten heimoa käsittelevän luvun Handbook of the Birds of the World teokseen 2009.


title: Gunnar Stenmark

text: Gunnar Mikael Stenmark () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan patteriupseerina Valkoisen armeijan jääkärirykistössä.


title: Gunnar Stenmark

text: Stenmarkin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Magnus Karlsson ja Agvilina Wilhelmina Karlsson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Fanny Augusta Johanssonin kanssa. Hän kävi neljä luokkaa Turun ruotsalaista reaalilyseota.


title: Gunnar Stenmark

text: Stenmark työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 24. marraskuuta 1915, josta hän kumminkin pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella.


title: Gunnar Stenmark

text: Stenmark saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan aluksi patteriupseeriksi Jääkäritykistön 3. patteriin, josta hänet siirrettiin 2. patteriin 11. maaliskuuta 1918 alkaen. Hän osallistui edellä mainituissa joukoissa osaa sisällissodan taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla ja Lempäälässä sekä Tampereella. Hänet määrättiin Tampereen valloituksen jälkeen tykistön uudelleen järjestelyn myötä jaosjohtajaksi Jääkäritykistöprikaatin II patteriston 3. patteriin ja osallistui kyseisessä tehtävässä osaa taisteluihin Karjalankannaksella, muun muassa Raivolassa ja Inossa.


title: Gunnar Stenmark

text: Stenmark palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä hänet siirrettiin Kenttätykistörykmentti 1:een ja määrättiin 11. marraskuuta 1918 alkaen 7. patterin ja 14. tammikuuta 1919 alkaen 4. patterin päälliköksi. Myöhemmin hän toimi rykmentin majoitusmestarina ja patteristonkomentajana. Hän erosi armeijasta 27. huhtikuuta 1921 ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä ja työnjohtajana Paraisten kalkkitehtaan palveluksessa. Hän kuoli tapaturmaisesti 3. lokakuuta 1928.


title: Film-O-Holic.com

text: Film-O-Holic.com on Suomen vanhimpia yhä toiminnassa olevia verkkojulkaisuja. Vuonna 1998 perustettu elokuvasivusto julkaisee viikoittain ensi-ilta- sekä dvd-arvosteluja sekä pyrkii haastattelemaan kotimaisten elokuvien tekijöitä mahdollisimman kattavasti.


title: Film-O-Holic.com

text: Julkaisun linjauksessa korostetaan kriittistä lähestymistapaa. Elokuva on taidemuoto, joten elokuvia on arvotettava yhdenmukaisesti taiteenlajinsa teoksina elokuvan kulttuurista merkitystä unohtamatta.


title: Film-O-Holic.com

text: Film-O-Holic.comin julkaisija on Filmiverkko ry, jonka tarkoitus on harjoittaa voittoa tavoittelematonta julkaisutoimintaa internetissä. Film-O-Holic.comin lisäksi yhdistys ylläpitää myös akateemista WiderScreen-sivustoa.


title: Film-O-Holic.com

text: Sivustolta löytyy myös Turun elokuvakalenteri, mihin pyritään kokoamaan Turun elokuva-aiheiset tapahtumat.


title: Jarno Nikula

text: Jarno Antero Nikula (s. 9. tammikuuta 1974 Uusikaupunki) on suomalainen koripallovalmentaja ja aktiiviuransa päättänyt koripalloilija. Nikula toimi Korihaiden päävalmentajana vuodesta 2014 vuoteen 2017.


title: Jarno Nikula

text: Nikula on Uudenkaupungin Urheilijoiden kasvatti ja ensimmäisen pääsarjapelinsä hän pelasi syyskuussa 1990. Hän edusti seuraa kahdeksan ensimmäistä kautta, kunnes siirtyi Itävallan Bundesliigassa pelanneeseen UBC Mattersburg 49ersiin. Nikula edusti seuraa marraskuuhun 1998 asti, jonka jälkeen hän palasi Suomeen Espoon Honkaan, jossa hän voitti SM-hopeaa. Seuraavan kauden hän edusti jälleen Korihaita, mutta yhden kauden jälkeen Nikula siirtyi Salon Vilppaaseen.


title: Jarno Nikula

text: Kaudeksi 2001–2002 hän siirtyi jo pelaamaan alasarjoihin, mutta keväällä 2002 Nikula jatkoi I-divisioonassa pelanneessa Kauhajoen Karhussa. Kausina 2002–2004 Nikula pelasi jälleen Korihaissa ja viimeisen kerran hän pelasi pääsarjatasolla kaudella 2005–2006.


title: Jarno Nikula

text: Nikula on toiminut pitkään Korihaiden eri juniorijoukkueiden valmentajana. Edustusjoukkueen apuvalmentajaksi hänet nimettiin kaudeksi 2011-2012.


title: Jarno Nikula

text: Korihaiden pudottua Korisliigasta I-divisioonaan vuonna 2014 Nikula siirtyi joukkueen päävalmentajaksi kahden vuoden sopimuksella. Ensimmäisellä päävalmentajakaudella Nikula onnistui johdattamaan Korihait I-divisioonan finaaleihin, mutta joukkue hävisi lopulta BC Nokialle otteluvoitoin 1-3. Toisella sopimuskaudella Nikula kuittasi edelliskevään finaalitappion, kun Korihait voitti I-divsioonan finaalit FoKoPoa vastaan, ja nousi takaisin Korisliigaan kaudeksi 2016-2017. Vain kaksi päivää finaalivoiton jälkeen Korihait ilmoitti tehneensä kahden vuoden jatkosopimuksen Nikulan kanssa,


title: Jarno Nikula

text: Nikulan ensimmäinen kausi päävalmentajana Korisliigassa oli vaikea; Korihait voitti 36:sta ottelusta ainoastaan viisi ja joutui karsimaan ensi kauden liigapaikasta. Korihait kuitenkin voitti liigakarsinnassa Lahti Basketballin ja varmisti paikkansa Korisliigassa kaudeksi 2017-2018. Ennen kautta 2017-2018 Nikula valittiin Suomen Koripalloliiton järjestämään huippukoripallovalmentajatutkintoon (HKVT), joka on koripalloliiton ylin valmentajakoulutus. Marraskuussa 2017 Nikula irtisanoutui päävalmentajan tehtävistä.


title: Susi-Artturi (albumi)

text:
Susi Artturi on Susi-Artturin eli Jukka Alihangan albumi, joka julkaistiin vuonna 1987. Albumin kappaleet äänitettiin vuosina 1986–1987. Levyn julkaisi Fazer Finnlevy. Levyn kansikuvat on ottanut taiteilija Ilkka-Juhani Takalo-Eskola.
Albumin kappaleissa soittavat muun muassa seuraavat henkilöt:


title: Frolovo

text: Frolovo () on kaupunki Volgogradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Donin vesistöön kuuluvan Artšedajoen varrella 148 kilometriä Volgogradista pohjoiseen. Frolovon kautta kulkee Volgogradin ja Povorinon välinen rautatie (Artšedan asema). Kaupunki on Frolovon piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Asukkaita on 38 800 henkeä (vuonna 2010).


title: Frolovo

text: Kaupunki on perustettu vuonna 1936. Siellä on muun muassa terästehdas ja elintarviketeollisuutta. Lähistöllä harjoitetaan öljyn porausta.


title: Gustav-Adolf Sellin

text: Gustav-Adolf Sellin oli ruotsalainen yhdistetyn hiihtäjä. Hän sai hopeaa Zakopanen MM-kisoissa 1939 hävittyään Saksan Gustl Berauerille.


title: 55 Cancri e

text: 55 Cancri e on tähteä 55 Cancri A kiertävä eksoplaneetta. Sen massaksi on arvioitu puolet Neptunuksen massasta eli noin 8,3 Maan massaa ja säteeksi noin 21 000 km. Planeetta koostuu suurelta osin timantista ja onkin tihein tunnettu kiinteä planeetta. 55 Cancri e kiertää kiintotähtensä alle 18 tunnissa, ja se onkin planeettakunnan sisin planeetta. Aluksi kiertoajaksi ajateltiin noin 2,8 päivää. 55 Cancri e:n löysi Barbara McArthur 30. elokuuta 2004.


title: 55 Cancri e

text: Kuten suurin osa eksoplaneetoista, 55 Cancri e löydettiin säteisnopeusmenetelmän avulla. Pian sen löytämisen jälkeen aurinkokunnasta löydettiin kolme ulompaa planeettaa. Löytämisen jälkeen planeetan kiertoajaksi arveltiin 2,8 päivää, mikä tekisi sen massasta ainakin 14,2 Maan massaa. 55 Cancri e oli ensimmäinen löydetty eksoplaneetta, jonka massa oli verrattavissa Neptunuksen massaan. Se löydettiin samoihin aikoihin kuin toinen ”kuuma neptunus”, Gliese 436 b.


title: 55 Cancri e

text: Vuonna 2005 Jack Wisdom kyseenalaisti planeetan olemassaolon tutkittuaan siitä tehtyjä havaintoja. Hänen tutkimustulostensa mukaan planeettaa e ei ollut, mutta oli olemassa lähes samanmassainen samaa tähteä kiertävä planeetta, jonka kiertoaika oli 261 päivää. Myöhemmin uudemmat tutkimukset osoittivat, että kummatkin planeetat olivat olemassa. Toisen planeetan kiertoaika oli 260 päivää, ja sen nimeksi tuli 55 Cancri f. Myöhemmin planeetta e:n kiertoajaksi paljastui vain noin 18 tuntia.


title: 55 Cancri e

text: 55 Cancri e on massaltaan noin kahdeksan kertaa Maan suuruinen, ja sen halkaisija on noin 21 000 km, eli noin 60 % suurempi kuin Maan. Tiheydeltään se on kaksinkertainen Maahan nähden, eli sen aines on keskimäärin lähes yhtä tiheää kuin lyijy. Täten se on tihein tunnettu kiinteä planeetta.


title: 55 Cancri e

text: 55 Cancri e:n koostumuksesta suurin osa on hiiltä timantin ja grafiitin muodossa. Timanttia on noin kolmasosa planeetan massasta, kun maan massasta hiiltä ylipäätään on alle tuhannesosa. Planeetalla on lisäksi paljon rautaa, piikarbidia ja ehkä myös silikaatteja. 55 Cancri e:llä ei todennäköisesti ole ilmakehää.


title: 55 Cancri e

text: 55 Cancri e:n Bondin albedo on todennäköisesti pieni. Planeetan pintalämpötila on noin 2 150 °C, mutta voi nousta jopa 2 700 asteeseen.


title: Giovanni Gronchi

text: Giovanni Gronchi ['gronki] (10. syyskuuta 1887 – 17. lokakuuta 1978) oli italialainen poliitikko. Hän oli Italian kolmas presidentti vuosina 1955–1962. Gronchi edusti kristillisdemokraattista puoluetta, ja toimi ennen presidentiksi valintaansa edustajainhuoneen puhemiehenä vuosina 1948–1955. Sitä ennen hän oli teollisuus- ja kauppaministerinä muun muassa De Gasperin ensimmäisessä hallituksessa. Presidenttikautensa jälkeen hän oli senaatin elinikäinen jäsen.


title: Giovanni Gronchi

text: Gronchin poliittinen ura alkoi katolisessa ammattiyhdistysliikkeessä. Hän nousi katolisen puolueen kansanedustajaksi ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Vuosina 1922–1923 hän toimi kauppa- ja teollisuusministeriön alivaltiosihteerinä, mutta joutui luopumaan tehtävästä Mussolinin noustua valtaan. Vuonna 1942 hän ryhtyi yhteistyöhön vastarintaliikkeen kanssa ja palasi politiikkaan heti fasistien kukistuttua.


title: Giuliano Amato

text: Giuliano Amato (s. 13. toukokuuta 1938 Torino) on italialainen poliitikko, lakimies ja yliopiston dosentti (oikeustiede). Hän toimi Italian pääministerinä kahdesti, vuosina 1992–1993 ja 2000–2001. Amato on toiminut myös valtiovarainministerinä, sisäministerinä ja kilpailuviraston päällikkönä. Hän edustaa Italian demokraattista puoluetta. Hän oli Rooman yliopiston oikeustieteen professorina vuosina 1975–1997.


title: Emílio Garrastazu Médici

text: Emílio Garrastazu Médici (4. joulukuuta 1905 – 9. lokakuuta 1985) oli brasilialainen sotilasjohtaja ja poliitikko. Hän toimi Brasilian presidenttinä vuosina 1969–1974.


title: Emílio Garrastazu Médici

text: Médicin kauden alkupuolella Brasilian talous kukoisti, teollisuus ja varsinkin autoteollisuus loivat uusia työpaikkoja ja inflaatio saatiin vakiintumaan alle 20 prosenttiin. Kauden lopulla talousihme oli ohi, kansainvälinen öljykriisi iski pahasti Brasiliaan joka toi ulkomailta 80% polttoaineistaan. Lähes kymmenen prosentin vuosittaista talouskasvua rahoitettiin voimakkaalla lainanotolla ulkomailta.


title: Emílio Garrastazu Médici

text: Médicin hallinto oli säälimätön vastustajiaan kohtaan. Amnesty raportoi, että 170 opposition edistajaa surmattiin ja monia kidutettiin armeijan ja poliisin pidätyskeskuskissa.


title: Jimmy López

text: Jimmy López (s. 21. lokakuuta 1978) on perulainen säveltäjä. López opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa vuosina 2000–2007 opettajinaan Veli-Matti Puumala ja Eero Hämeenniemi valmistuen musiikin maisteriksi. Tällä hetkellä hän jatko-opiskelee musiikin tohtoriksi Kalifornian yliopistossa, Berkeleyssä Yhdysvalloissa.


title: Jimmy López

text: Lópezille on myönnetty useita sävellyspalkintoja. Lópezin musiikkia on kustantanut Filarmonika.


title: Charleyn täti (vuoden 1930 elokuva)

text: Charleyn täti () on Al Christien ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1930. Se pohjautuu Brandon Thomasin samannimiseen näytelmään. Elokuvan tapahtuma-aika on siirretty näytelmän alkuperäisestä vuodesta 1895 elokuvan julkaisuvuoteen 1930.


title: Propyyliamiini

text: Propyyliamiini on orgaaninen yhdiste, joka luokitellaan primääriseksi amiiniksi. Aine on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön hygroskooppinen neste, jolla on tunnusomainen haju. Aine on helposti syttyvää ja sen vesiliuos on keskivahva emäs. Propyyliamiinin kemiallinen kaava on CHN ja rakennekaava CH(CH)NH. Propyyliamiinista käytetään myös nimiä "n-propyyliamiini", "1-aminopropaani" ja "propanamiini". Aine syövyttää metalleja kuten alumiinia, kuparia, tinaa ja sinkkiä.


title: Propyyliamiini

text: Propyyliamiinin moolimassa on 59,11 g/mol, sulamispiste –83 °C, kiehumispiste 48 °C, suhteellinen tiheys (neste) 0,719 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), taitekerroin 1,3875–1,3895, leimahduspiste < –37 °C, itsesyttymislämpötila 320 °C ja CAS-numero 107-10-8. Aine sekoittuu veteen.


title: Propyyliamiini

text: Propyyliamiinin isomeeri on isopropyyliamiini.


title: Propyyliamiini

text: Propyyliamiinia käytetään lääkeaineiden ja maatalouskemikaalien valmistuksessa ja laboratorioreagnessina.


title: Natamysiini

text: Natamysiini eli pimarisiini on sieni-infektioiden hoitoon käytetty melko laajakirjoinen polyeeneihin kuuluva antimykootti. Se on myös elintarvikelisäaine, jonka E-koodi on E 235. Se tehoaa hiivasieniin, mutta myös homeisiin ja alkueläimiin, ja sitä käytetään vain paikallishoidossa, sillä se ei imeydy suun kautta otettuna. Suurina annoksina se aiheuttaa ripulia ja mahavaivoja.. Elintarvikelisäaineena sitä saa käyttää kovien, puolikovien ja puolipehmeiden juustojen sekä kuivattujen, suolattujen makkaroiden pintakäsittelyyn.


title: Natamysiini

text: Koska natamysiiniä käytetään ihmisille tarkoitetuissa lääkkeissä, ja resistenssiä pitäisi välttää, EU:n komissio on vuonna 2003 todennut aikovansa arvioida uudelleen sen ja eräiden muiden aineiden turvallisuutta ja niiden käytön tarpeellisuutta elintarvikkeissa. Komission mietintöluonnoksessa todetaan, että niin kauan kuin näiden lisäaineiden turvallisuutta ei voida tieteellisesti taata, ne olisi kiellettävä. Natamysiini kuitenkin hyväksyttiin edelleen elintarvikelisäaineena käytettäväksi vuonna 2007 direktiivillä 95/2/EY. Uudelleenarviointi saatiin päätökseen 26. marraskuuta 2009.


title: Natamysiini

text: Natamysiinin käyttö viinissä on EU:ssa kielletty. Sitä on kuitenkin löydetty Argentiinasta ja Etelä-Afrikasta tuoduista viineistä.


title: Natamysiini

text: Natamysiinin valmistuksessa käytetään "Streptomyces natalensis"- ja "Streptococcus lactis"-bakteereja, jotka tuottavat sitä.


title: Natamysiini

text: Sen enimmäismäärärajoitus on ADI: 0,3 mg/kg/vrk.


title: Tapani Lemminkäinen

text: Uuno Tapani Lemminkäinen (1. huhtikuuta 1912 Jaala – 28. lokakuuta 1971) oli suomalainen kuvataiteilija, taidegraafikko, piirtäjä, kirjailija ja taidearvostelija. Lemminkäinen keräsi myös kansanperinnettä, soitti ja rakensi soittimia, organisoi näyttelyitä ja toimi kirjoittajana ja kuvataiteen puuhamiehenä. Hän debytoi Jyväskylässä 1938.


title: Tapani Lemminkäinen

text: Tapani Lemminkäinen tunnetaan muotokuvista, karikatyyreistä ja kirkkotaiteesta. Hän on tehnyt Kymin kirkon lasimaalaukset ja Vuohijärven kirkon alttaritaulun "Minä olen A ja O, alku ja loppu", joka kuvaa Vuohijärven teollisuustaajaman elämää 1970-luvun alkupuolella. Alttaritaulua säilytetään nykyään Valkealan seurakuntakeskuksessa. Lahden Lakimiesyhdistys ry:n kokoelmassa on 97 Tapani Lemminkäisen karikatyyripiirustusta, jotka sijaitsevat Lahden käräjäoikeuden tiloissa.


title: Tapani Lemminkäinen

text:
Tapani Lemminkäinen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1939-1941 ja 1945-1948 sekä Taideteollisessa oppilaitoksessa 1965. Hän toimi myös opettajana työväen- ja kansalaisopistoissa, oppikoulussa ja teknillisessä opistossa.
Tapani Lemminkäinen perusti Lahteen vuonna 1958 vapaan yksityisen "Lito-Lemminkäisen grafiikkakoulun" ja opetti grafiikan eri menetelmiä nuorille oppilaille.


title: Tapani Lemminkäinen

text: Kansainvälisiin taidenäyttelyihin Tapani Lemminkäinen osallistui Tukholmassa 1948, Bernissä (Sveitsissä), Reykjavikissa 1949, Sveitsissä 1956, DDR:ssä 1963, Pekingissä, Kiinassa 1964 ja Bulgariassa 1965.


title: Tapani Lemminkäinen

text: Lemminkäisen teoksia ovat myös sankarihautausmaiden muistomerkit:


title: Tapani Lemminkäinen

text: Kuvanveistäjä Matti Peltokangas oli eräs hänen oppilaistaan.


title: Tapani Lemminkäinen

text: Tapani Lemminkäinen on kirjoittanut kirjan Seulan pohja, johon hän on koonnut jaalalaista kansanperinnettä.


title: Lars Jonsson (kuvittaja)

text: Lars Jonsson (22. lokakuuta 1952 Tukholma) on ruotsalainen taidemaalari, kuvittaja ja kirjailija, joka on paljolti keskittynyt lintuaiheisiin.


title: Lars Jonsson (kuvittaja)

text: Jonsson tarkkaili ja piirsi lintuja jo lapsena. Teini-ikäisenä hän liittyi Ruotsin luonnonsuojeluliittoon. 15-vuotiaana hänellä oli oma näyttely Ruotsin luonnonhistoriallisessa museossa Tukholmassa. Myöhemmin hän matkusteli eri puolilla maailmaa ja ryhtyi kuvittamaan kenttäoppaita. Hän on järjestänyt näyttelyitä Ruotsin lisäksi myös Yhdysvalloissa ja Isossa-Britanniassa.


title: Lars Jonsson (kuvittaja)

text: Vuonna 2002 Jonssonille myönnettiin Uppsalan yliopistossa kunniatohtorin arvonimi. Jonsson asuu Gotlannissa vanhassa Vamlingbon pappilassa. Rakennuksen toisessa kerroksessa on taiteilijan museo, Museum Lars Jonsson.


title: Cressida

text: Cressida on Uranuksen sisempi kuu. Se löydettiin 9. tammikuuta 1986 Voyager 2:n ottamista kuvista, ja sille annettiin väliaikainen nimi S/1986 U 3. Se nimettiin William Shakespearen näytelmän "Troilus ja Cressida" hahmon mukaan. Cressida tunnetaan myös nimellä Uranus IX.


title: Cressida

text: Cressida kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Bianca, Desdemona, Juliet, Portia, Rosalind, Cupid, Belinda ja Perdita. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Cressidan noin 40 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Cressida

text: Cressidan pinta on harmaan värinen, ja sen akseli saattaa olla kallistunut Uranusta päin. On myös mahdollista, että Cressida törmää Desdemonaan seuraavissa sadassa miljoonassa vuodessa.


title: Desdemona (kuu)

text:
Desdemona on Uranuksen sisempi kuu. Se löydettiin 13. tammikuuta 1986 Voyager 2:n ottamista kuvista, ja sille annettiin väliaikainen nimi S/1986 U 3. Se nimettiin William Shakespearen näytelmän "Othello" esiintyneen Othellon vaimon mukaan. Desdemona tunnetaan myös nimellä Uranus X.
Desdemona kuuluu Portia-ryhmäksi kutsuttuun Uranuksen kuiden ryhmään. Muita ryhmän kuita ovat Bianca, Cressida, Juliet, Portia, Rosalind, Cupid, Belinda ja Perdita. Näillä kuilla on samanlaiset kiertoradat ja fotometriset ominaisuudet. Desdemonan noin 32 kilometrin säteen, kiertoradan ja albedon lisäksi siitä ei tiedetä lähestulkoon mitään.


title: Desdemona (kuu)

text: On mahdollista että Desdemona törmää Cressidaan tai Julietiin seuraavan sadan miljoonan vuoden aikana.


title: Tölkinviilennin

text: Tölkinviilennin on muki, jonka päätarkoituksena on pitää juoma kylmänä tai kuumana, sillä se eristää lämpöä. Samalla kädet pysyvät lämpöisinä. Viilentimet on yleensä valmistettu neopreenistä. Viilentimestä käytetään muualla maailmassa muun muassa nimiä can cooler, cooler, neoprene cooler ja Koozies (Koozies on tuotemerkki Yhdysvalloissa) ja Australiassa nimeä stubby holder.


title: Tölkinviilennin

text: Australiassa hieman suomalaista pulloa lyhyempiä ja leveämpiä 373 millilitran vetoisia pulloja nimitetään stubbyksi. Tästä viilennin on saanut nimekseen stubby holder. Australiassa käytettiin 1980-luvun alussa polyesteristä valmistettuja stubby holdereita, mutta 80-luvun puolivälissä tulivat neopreenistä valmistetut stubby holderit markkinoille Yhdysvalloista ja valtasivat markkinat. Nämä neopreenistä valmistetut stubby holderit ovat edelleenkin suosituin tuote Australiassa. Stubby holdereita alettiin käyttää markkinointiin, sillä se on edullinen markkinointitapa, jolla saadaan yrityksen oma logo näkyviin kuluttajien koteihin. Myös monet urheiluseurat, järjestöt ja yhteisöt teettävät stubby holdereita omilla logoillaan niin omaan käyttöön kuin myös rahankeruuseen.


title: Elias (jalkapalloilija)

text: Elías Mendes Trindade eli Elías (s. 16. toukokuuta 1985 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Brasilian pääsarjassa pelaavaa Atlético Mineiroa. Elías on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja, mutta on pelannut myös hyökkääjänä.


title: Elias (jalkapalloilija)

text: Elías on synnyinkaupunkinsa suurseuran Palmeirasin kasvatti. Hän ei kuitenkaan onnistunut nousemaan edustusjoukkueen kokoonpanoon ja oli pakotettu etsimään peliaikaa muualta. Kierreltyään ensin useissa brasilialaisseuroissa hän palasi kotikaupunkiinsa ja teki lopullisen läpimurtonsa pääsarjatasolla vuonna 2008 Corinthiansissa.


title: Elias (jalkapalloilija)

text: Elías siirtyi espanjalaiseen Atlético Madridiin tammikuussa 2011. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa punavalkoisessa paidassa 17. tammikuuta Atléticon voittaessa Mallorcan numeroin 3–0. Elías teki ensimmäisen liigamaalinsa Espanjassa maaliskuun alussa pelatussa vierasottelussa Getafeta vastaan. Hän siirtyi Sportingiin ensimmäisen kerran elokuussa 2011.


title: Elias (jalkapalloilija)

text: Kolmen Sporting-kauden aikana Elias kävi vuonna 2013 lainalla kotimaansa Flamengossa. Vuonna 2014 hän siirtyi pysyvällä siirrolla kotimaahansa, tällä kertaa vanhaan tuttuun Corinthiansiin.


title: Elias (jalkapalloilija)

text: 31. elokuuta 2016 Elias teki jälleen sopimuksen portugalilaisen Sportingin kanssa. Sopimuksen pituus oli kaksi vuotta ja siihen sisältyi 60 miljoonan euron ulosostopykälä. Tällä kertaa hän pelasi siellä vain 8 ottelua tehden niissä yhden maalin. Nykyiseen seuraansa Atlético Mineiroon Elias siirtyi tammikuussa 2017.


title: Elias (jalkapalloilija)

text: Elías teki ensiesiintymisensä Brasilian A-maajoukkueessa vuonna 2010.


title: Uskonpuhdistus Liettuassa

text: Uskonpuhdistus Liettuassa viittaa kirkon uskonpuhdistukseen Liettuan suuriruhtinaskunnassa 1500-luvulla. Liettuassa voimakkain protestanttinen liike oli kalvinismi ja uskonpuhdistus vaikutti lähinnä yhteiskunnan yläluokkaan. Protestanttinen liike jäikin Liettuassa sen muutamia naapurimaita heikommaksi ja ohimenneeksi ilmiöksi. Uskonpuhdistus vaikutti kuitenkin esimerkiksi liettuankielisen kirjallisuuden kehitykseen.


title: Uskonpuhdistus Liettuassa

text: Uskonpuhdistus levisi Liettuaan kahta kautta, Länsi-Euroopassa opiskelleiden aatelisten ja porvarien kautta sekä luterilaisuuden omaksuneen Preussin kautta, josta oli tullut Puolan vasallivaltio. Kuten Puolassakin, Liettuassa uskonpuhdistus sai eniten kannattajia saksankielisen kaupunkiporvariston parista. Vilnassa, jossa oli hyvin järjestäytynyt saksalaisporvaristo, aloitti uskonpuhdistuksen puolesta puhumisen Stanislovas Rapalionisis (1485–1545). Hän vaikutti Pyhän Annan kirkossa, mutta hän joutui nopeasti vaikeuksiin ja pakeni lopulta Preussiin. Vuonna 1583 liettualainen luterilaisen uskon omaksunut Abraomas Kulvetis palasi Liettuaan opiskeltuaan eurooppalaisissa yliopistoissa. Hän perusti Puolan kuningatar Bona Sforzan tuella Vilnaan toisen asteen koulun ilman opetuksen monopoliasemassa olleen katolisen kirkon lupaa. Kulvetisin kouluun tuli noin 60 oppilasta, mutta hän joutui sulkemaan koulun kuningas Sigismund Vanhan vuonna 1542 antaman asetuksen jälkeen. Tämän jälkeen hänkin pakeni Preussiin.


title: Uskonpuhdistus Liettuassa

text: Köngisbergin yliopisto alkoi pian perustamisensa jälkeen vetää runsaasti liettualaisia opiskelijoita. Vuosina 1544–1600 Liettuasta tuli yliopistoon kaikkiaan 233 opiskelijaa, joista osa kuului aatelissukuihin. Yliopiston opiskelijat jäivät vaihtelevasti papeiksi niin sanottuun Vähä-Liettuaan, tulivat protestanttisiksi papeiksi Liettuaan tai toimivat virkamiehinä. Osa Köngisbergissä opiskelleista, kuten esimerkiksi piispa Melchior Giedraitris, toimivat myös katolilaisen kirkon piirissä. Uskonpuhdistukseen kuulunut ajatus kansankielisestä opetuksesta ja Raamatun tutkimuksesta johti liettuankielisten kirjojen valmistukseen Köngisbergissä. Ensimmäinen tällainen kirja oli Martin Mosswidin toimittama Katekismus, joka ilmestyi vuonna 1547. Myös koko Raamattu käännettiin liettuaksi 1500-luvulla, mutta se julkaistiin vasta vuonna 1735. Kansankielistä kirjallisuutta alettiin uskonpuhdistuksen oppien mukaisesti tehdä myös Liettuan ortodoksisilla alueilla. Frantsysk Skaryna käänsi ruteenin kielelle psalmit vuonna 1517 ja Vanhan Testamentin vuosina 1518–1519. Katolinen kirkko ja Sigismund Vanha olivat pyrkineet erilaisin määräyksin vaikeuttamaan uskonpuhdistuksen etenemistä, mutta tähän tuli muutos Sigismund II Augustin noustua valtaan vuonna 1548. Sigismund II oli kasvanut humanismin hengessä, ja hän oli valmis hyväksymään aateliston ajaman uskonvapauden. Tämän jälkeen saksalaiset perustivat Vilnaan ja Kaunasiin luterilaiset seurakunnat, ja Vilnaan rakennettiin uusi luterilainen kirkko. Uskonpuhdistusksen kiihdyttyäkin luterilaisuus säilyi leimallisesti saksalaisena liikkeenä.


title: Uskonpuhdistus Liettuassa

text: Protestanttisen suuntauksen valtatekijäksi nousikin kalvinismi, jota tuki Liettuassa voimakkaassa asemassa ollut Radvilan suku. Radvilan serkukset Mikalojus Radvila Musta, Mikalojus Radvila Punainen ja Mikalojus Radvila Ruskea perustivat useita kalvinistisia seurakuntia ja kirkkoja. Liettuan kalvinistien yhteydet Sveitsiin ja Puolaan olivat tiiviit ja esimerkiksi Sveitsistä kutsuttiin Liettuaan useita teologeja ja sinne lähetettiin liettualaisia oppiin. Vuonna 1557 järjestettiin reformoitujen synodi, jossa perustettiin kirkkojärjestö "Unita Lituanie". Kalvinistit perustivat kirjapainoja Brestiin ja Njasvižiin, jossa Radviloiden värväämät papit alkoivat kääntää Raamattua. Brestin käännös valmistui puolaksi vuonna 1564. Puola valittiin kieleksi, koska suurin osa kansasta ymmärsi sitä. Uskonnollista kirjallisuutta julkaistiin näistä kirjapainoista kuitenkin myös puolan ohella ruteeniksi. Lopulta Radviloiden mukana kalvinismiin kääntyi valtaosa Liettuan aatelista. Myös osa ruteeniaatelisista kääntyi kalvinismiin ortodoksisesta uskosta.


title: Uskonpuhdistus Liettuassa

text: Vaikka uskonpuhdistus näytti Liettuassa vahvalta, se rakentui heikolle pohjalle. Uskonpuhdistus vaikutti lähes pelkästään yläluokkaan ja alempi aatelisto sekä talonpojat jäivät siitä kokonaan sivuun. Katolisen kirkon on katsottu pyhimyskultteineen ja rituaaleineen tarjonneen luontevamman uskon aateliston ja talonpoikien piirissä, jossa pakanuus vaikutti vielä vahvasti. Protestanttiset suuraateliset olisivat saattaneet ryhtyä esimerkiksi karkottamaan katolilaisia pappeja alueeltaan, mutta heillä ei ollut tähän tarkoitukseen vaadittua väkivaltakoneistoa. Lopulta protestanttisuus osoittautui myös aateliston keskuudessa ohimeneväksi ilmiöksi, joskin muutamat suvut säilyttivätkin sen.


title: Riku Kallioniemi

text: Riku Kallioniemi (s. 14. lokakuuta 1970 Uusikaupunki) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja, joka on toiminut jääkiekon SM-Liigan toimitusjohtajana huhtikuusta 2016 alkaen. Aiemmin Kallioniemi toimi Liiga-SaiPa Oy:n toimitusjohtajana, korvaten tehtävässä Sami Koikkalaisen. Lokakuussa 2015 Kallioniemi ilmoitti siirtyvänsä SaiPasta muihin tehtäviin. SaiPa teki kahden miljoonan euron voiton Kallioniemen ollessa toimitusjohtajana neljä kautta.


title: Riku Kallioniemi

text: Kallioniemi pelasi pelaajaurallaan yhteensä 308 SM-liigan runkosarjaottelua tehoin 10+42=52. Jäähyminuutteja hän keräsi 395. Kallioniemi edusti urallaan Saimaan Palloa ja Rauman Lukkoa. Hän toimi vuodet 2000–2002 SaiPan kapteenina. Kallioniemi on Vesa Ruotsalaisen jälkeen joukkueen kaikkien aikojen jäähypörssin toinen 535 minuutillaan. Hän oli pienikokoinen puolustava puolustaja, jonka pelityyliin kuului myös ärsyttäminen.


title: Riku Kallioniemi

text: Kallioniemi pelasi juniorina kotikaupungissaan Uudessakaupungissa ja Lätkä-77:n joukkueessa. Hän kuitenkin aloitti myöhemmin C-juniori-ikäisenä jääkiekon pelaamisen uudelleen SaiPassa. Kallioniemi pääsi kaudella 1990–1991 joukkueen kokoonpanoon yhteen SM-liigaotteluun, joka oli Jokereita vastaan, mutta hän ei kuitenkaan saanut jääaikaa. SaiPa putosi keväällä 1991 I-divisioonaan. Kallioniemelle kausi 1991–1992 oli ensimmäinen kokonainen miesten sarjoissa ja hän teki 43 runkosarjaottelussa tehot 3+8=11. Seuraava kausi 1992–1993 toi Kallioniemelle hänen miesten pelien piste-ennätyksen tehoilla 5+12=17.


title: Riku Kallioniemi

text: Kallioniemi pelasi SaiPassa I-divisioonaa neljän kauden ajan kevääseen 1995 saakka, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1995–1996 pelaamaan SM-liigaa Rauman Lukkoon. Ensimmäinen liigakausi toi Kallioniemelle 31 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen sekä 30 jäähyminuuttia. Pieni rooli johtui osittain polvivammasta. Hän voitti keväällä 1996 SM-pronssia. Kaudella 1996–1997 Kallioniemi avasi myös maalihanansa SM-liigassa ja teki Lukossa 30 runkosarjaottelussa tehot 1+5=6. Hän pelasi myös kuusi EHL-ottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Kallioniemi palasi vuodenvaihteessa 1997 SaiPaan, jossa loppukausi toi 20 ottelussa tehot 1+3=4.


title: Riku Kallioniemi

text: Koko Kallioniemen loppu-ura kului SaiPassa. Kaudella 1999–2000 hän pelasi vain 17 runkosarjaottelua tehoin 2+3=5 polvivamman takia. Kallioniemi teki kaudella 2001–2002 SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 3+9=12. Hän lopetti uransa tuohon kauteen.


title: Riku Kallioniemi

text: Pelaajauransa lopetettua Kallioniemi on työskennellyt IT-alalla ja toiminut Content Bakeryn myyntipäällikkönä. Hän kokosi uransa jälkeen myös kirjan "Jääkiekon Värityskirja – Pelimiesten kootut paljastukset" yhdessä Tommi Sovan kanssa. Toukokuussa 2011 ilmoitettiin, että Kallioniemi aloittaa Liiga-SaiPa Oy:n uutena toimitusjohtajana elokuussa.


title: Viitasaaren lukio

text: Viitasaaren lukio on Suomen vanhimpia maaseutuoppikouluja. Oppilaitos perustettiin 16. syyskuuta 1905 Viitasaaren kirkonkylään nimellä Viitasaaren Suomalainen Yhteiskoulu.


title: Viitasaaren lukio

text: Oppikoululaitos levisi kaupungeista maaseudulle 1900-luvun alussa. Ennen Yhteiskoulun perustamista viitasaarelaiset hakeutuivat Jyväskylän ja Kuopion oppikouluihin. Keski-Suomen suurissa maalaiskunnissa alettiin kaavailla omia yhteiskouluja; taustalla vaikutti sortovuosien venäläistämispaine, ja samalla haluttiin kohentaa suomalaista sivistystä.


title: Viitasaaren lukio

text: Viitasaaren Yhteiskoulun kannatusyhdistys perustettiin maaliskuussa 1905. Pastori Emil Landgrénin vaimo Eeva Landgrén, tehtailija Evert Kauhanen ja asioitsija Tuomas Vartiainen laativat alustavat suunnitelmat Forssan yhteiskoulun lähettämien mallisääntöjen pohjalta. Hankkeelle saatiin senaatin lupa, ja avajaisjuhlaa vietettiin 16.9.1905.


title: Viitasaaren lukio

text: Yhteiskoulu toimi aluksi Viitasaaren kunnan antamissa tiloissa kansakoulun rakennuksessa. Oma koulutalo rakennettiin Haapaniemeen vuosina 1907–1908 Wäinö Keinäsen piirustusten mukaan, lähelle Henrik Gabriel Porthanin syntymäpaikkaa. Koulun toimintaan saatiin rahoitus kunnalta (koiraverorahat), kannatusyhdistyksen jäseniltä ja valtiolta; lisäksi järjestettiin arpajaisia ja kerättiin lahjoituksia.


title: Viitasaaren lukio

text: Kannatusyhdistyksen tilalle perustettiin vuonna 1922 Viitasaaren Yhteiskoulun Osakeyhtiö. Koulu laajennettiin viisiluokkaisesta keskikoulusta kahdeksanluokkaiseksi oppikouluksi, joka valmisti yliopistoon. Ensimmäiset ylioppilaskirjoitukset järjestettiin Viitasaarella vuonna 1925. Varojen puutteen vuoksi koulu jouduttiin kuitenkin palauttamaan takaisin 5-luokkaiseksi keskikouluksi vuonna 1926.


title: Viitasaaren lukio

text: 1930-luvun pulavuosina koulun toiminta kärsi rahapulasta, mutta valtionapu myönnettiin jatkuvana vuodesta 1934 alkaen. Vuosina 1905–1939 Viitasaaren Yhteiskoulua kävi kaikkiaan 928 oppilasta.


title: Viitasaaren lukio

text: Kun toisen maailmansodan päätyttyä Viitasaaren suojeluskunta ja Lotta Svärd -järjestö lakkautettiin, niiden omaisuus päätettiin luovuttaa kokonaan Viitasaaren Yhteiskoulu Oy:lle.


title: Viitasaaren lukio

text:
Oppilasmäärä alkoi kasvaa jo sotavuosina, ja vuodesta 1946 alkaen koulussa saatiin jälleen järjestää lukio-opetusta. Oppilasmäärän kasvaessa tilaa tarvittiin lisää, ja vuonna 1949 koulussa siirryttiin ns. vuorolukuun.
Osakeyhtiö päätettiin lopettaa vuonna 1954 ja tilalle perustettiin jälleen kannatusyhdistys. Vanhaa koulurakennusta korjattiin ja laajennettiin vuonna 1955, ja kokonaan uusi kivirakennus valmistui vuonna 1962.


title: Viitasaaren lukio

text: Kun Suomessa siirryttiin peruskoulujärjestelmään, alettiin yksityisiä oppikouluja lakkauttaa. Viitasaarella kannatusyhdistys ja kunta sopivat vuonna 1969, että yhteiskoulu siirtyy kunnan hallintaan. Yhteiskoulun keskikoululuokat siirrettiin kansakouluun ja lukiosta tuli Viitasaaren kunnan omistama yksityislukio vuonna 1970. Yksityislukiosta tuli lopullisesti osa kunnan koululaitosta vasta vuonna 1973, kun peruskoulujärjestelmä tuli kunnassa voimaan. Oppilasmäärä kasvoi lähelle 300:aa 1970-luvun lopulla. Lukukausimaksut poistettiin lukiosta vuonna 1981, ja kurssimuotoiseen lukujärjestykseen siirryttiin syksystä 1982 alkaen.


title: Viitasaaren lukio

text: Vanha yhteiskoulurakennus kunnostettiin uudelleen vuonna 1982, ja sinne varustettiin kirjasto sekä musiikki- ja tietokoneluokka ja voimistelusali. Päärakennusta korjattiin 1990-luvulla, joskin lamavuosien sanelemat säästöt rajoittivat kaikkea toimintaa.


title: Viitasaaren lukio

text: Lukioon perustettiin oma johtokunta vuonna 1985, ja sinne saivat edustajansa paitsi opettajat myös muu henkilökunta ja oppilaat. Luokattomaan koulutukseen Viitasaaren lukiossa siirryttiin vuonna 1995. Lukiossa on voinut suorittaa myös kaksoistutkintoja Pohjoisen Keski-Suomen oppimiskeskuksen (POKE) kanssa. Lisäksi lukiossa toimii aikuislukiolinja, ja opintojen ohella voi suorittaa mediadiplomin, kuvataidediplomin sekä liikuntadiplomin. Lukuvuonna 2010–2011 lukiossa on ollut 111 oppilasta.


title: Viitasaaren lukio

text: Lukio ja yläkoulu aloittivat opinnot uusissa tiloissa Keskuskoulussa 7. maaliskuuta 2011. Vuonna 1962 valmistuneen entisen lukiorakennuksen keittiötiloissa toimi jonkin aikaa pitopalveluyritys, mutta koska rakennus oli huonokuntoinen, se purettiin vuonna 2013; sen sijaan vuonna 1908 valmistunut puurakennus kunnostetaan ja vuokrataan yrityskäyttöön.


title: Viitasaaren lukio

text: Vuonna 2011 Viitasaaren lukio liitettiin Pihtiputaan lukion kanssa aluelukioksi. Rehtoreiden virat lakkauttiin, aluelukiossa aloitti yhteinen rehtori ja toimipisteisiin perustettiin vararehtorin virat. Pihtiputaalla tarjotaan urheilupainotteista opetusta ja Viitasaarella viestintäpainotteista.


title: Nantucket

text: Nantucket [] on Yhdysvalloille kuuluva matala hiekkasaari Atlantin valtameressä Massachusettsin rannikolla, noin 50 kilometriä Cape Codista etelään ja 25 kilometriä Martha’s Vineyardista kaakkoon. Saaresta käytetään lempinimeä "Meren harmaa neitonen", ei ainoastaan sumuisen ilmastonsa takia, vaan myös siksi, että monissa sen taloista on harmaa paanukatto.


title: Nantucket

text: Yhdessä lähisaariensa Tuckernuckin ja Muskegetin kanssa se muodostaa Nantucketin kunnan ja piirikunnan, jossa asuu pysyvästi reilut 11 000 ihmistä. Kesällä väkiluku voi kuitenkin kohota jopa 60 000 asukkaaseen, kun saari täyttyy matkailijoista ja kesäasukkaista. Nykyään matkailu onkin Nantucketin merkittävin elinkeino, kun vielä 1800-luvulla se oli yksi maailman suurimmista valaanpyynnin keskuksista. Saari julistettiin kansallishistorialliseksi alueeksi Yhdysvalloissa vuonna 1966.


title: Nantucket

text: Historiankirjoituksen perusteella on arveltu, että viikingit saattoivat käydä Nantucketissa jo 1000-luvulla tutkiessaan Pohjois-Amerikan itärannikkoa. Sen sijaan englantilaisen merikapteenin Bartholomew Gosnoldin tiedetään varmasti purjehtineen "Concord"-parkillaan saaren rantakallioiden editse vuonna 1602 ja piirtäneen siitä ensimmäisen kartan. Saarella asui tuolloin noin 1 500 wampanoag-intiaania, joiden kielessä sana "Nantucket" tarkoitti ’Kaukaista saarta’ tai ’Maata kaukana merellä’.


title: Nantucket

text: Kun englantilaiset ryhtyivät asuttamaan Cape Codia, Nantucketista tuli turvapaikka niemimaalla eläneille intiaaneille. Saaren väkiluku kasvoi ripeästi, vaikka osa heimoista kävi siellä vain kalastamassa tai etsimässä rannoille ajautuneita valaita ja palasi sitten takaisin mantereelle. Intiaanit saivat elää rauhassa eurooppalaisilta valloittajilta vuoteen 1641 saakka, jolloin saaren omistus siirrettiin luovutuskirjalla liikemies Thomas Mayhew'lle ja tämän pojalle.


title: Nantucket

text: Englantilaiset asuttivat Nantucketin pysyvästi vasta vuonna 1659, kun Mayhew myi saaren yhdeksälle uudisraivaajalle, jotka muuttivat sinne uskonnollisista syistä Pohjois-Massachusettsissa sijaitsevasta Salisburyn siirtokunnasta. He perustivat Sherburnen kylän suojaisaan poukamaan saaren pohjoisrannikolle, mutta siirsivät sen myöhemmin nykyiselle paikalleen suuren luonnonsataman äärelle. Kylän nimi muutettiin vuonna 1795 Nantucketiksi, jolloin siitä tuli ainoa paikannimi Yhdysvalloissa, jolla viitataan sekä kuntaan, piirikuntaan että saareen. Intiaanien elinolot alkoivat vähitellen heiketä englantilaisten tultua saarelle. 1700-luvulla heitä kuoli paljon eurooppalaisten tuomiin tauteihin, ja he kärsivät vakavista alkoholi- ja velkaongelmista. Koko alkuperäisväestö oli kuollut sukupuuttoon vuoteen 1855 mennessä.


title: Nantucket

text: Vuonna 1692 Nantucket irrotettiin New Yorkin provinssista ja liitettiin Massachusetts Bayn provinssiin. Ensimmäiset uudisasukkaat olivat edustaneet vielä useita kristillisiä liikkeitä, mutta 1700-luvun alussa Nantucketiin alkoi hakeutua yhä enemmän kveekareita, jotka pakenivat uskonvainoja kaikkialta Massachusetts Baysta. Vähitellen kveekarismista tuli suosituin uskonlahko saarella, ja sen kannattajat saivat paljon taloudellista ja poliittista vaikutusvaltaa.


title: Nantucket

text: 1690-luvulla Nantucketin lähivesiltä alettiin pyytää mustavalaita kuusimetrisillä veneillä, joita ohjasi kuuden hengen miehistö. Aluksi uudisasukkaat ja intiaanit metsästivät valaita yhdessä ja jakoivat niistä saamansa lihan ja rasvan tasapuolisesti. Vuonna 1712 he saivat saaliikseen ensimmäistä kertaa kaskelotin, jonka pään sisältä löytyi runsain mitoin vertaansa vailla ollutta öljyä. Tämän jälkeen kaskelottiöljyn kysyntä kasvoi nopeasti, ja siitä maksettiin jopa kolminkertainen hinta tavalliseen valaanrasvaan verrattuna.


title: Nantucket

text: Löytääkseen kaskelotteja Nantucketin valaslaivasto joutui ulottamaan pyyntimatkansa yhä kauemmas. Aluksi alukset seurasivat Golfvirtaa pohjoiselle napapiirille saakka mutta suuntasivat sitten Etelä-Amerikan ympäri Tyynellemerelle. Monet Tyynenmeren ja Antarktiksen saarista ovatkin saaneet nimensä nantucketilaisilta merenkävijäsuvuilta. Pyyntimatkojen pidentyessä laivoille alettiin palkkaamaan väkeä myös Nantucketin ulkopuolelta, erityisesti Kap Verden saarilta Afrikan länsipuolelta. Vuosina 1825–1875 Kap Verdessä vieraili vuosittain noin sata valaanpyyntialusta täydentämässä lastiaan ja miehistöään.


title: Nantucket

text: Aluksi valaanrasvaa myytiin sellaisenaan, kunnes siitä opittiin 1750-luvulla valmistamaan kynttilöitä. Kynttiläteollisuus syntyi Rhode Islandin ja Massachusettsin rannikkokaupungeissa mutta siirtyi Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen lähes kokonaan Nantucketiin. Parhaimmillaan saarella oli 36 kynttilätehdasta, jotka käyttivät valaanrasvaa raaka-aineenaan.


title: Nantucket

text: Vuosina 1800–1840 Nantucket oli koko maailman valaanpyynnin keskus ja Yhdysvaltojen kolmanneksi vilkkain satama. Maailman merillä purjehti lähes sata valaanpyyntialusta, jotka pitivät sitä kotisatamanaan. Miehet saattoivat olla merillä jopa vuosia kerrallaan, ja samaan aikaan naiset huolehtivat saaren jokapäiväisistä asioista. Enimmillään asukkaita oli 10 000, ja Nantucket oli Massachusettsin kolmanneksi suurin asutuskeskus Bostonin ja Salemin jälkeen. Siellä oli lukuisia köydenpunomoita, kynttilätehtaita, varastoja, tynnyriverstaita ja purjeneulomoita sekä neljä pankkia ja kolme sanomalehteä. Vuonna 1837 "Lower Main Street" (silloinen "State Street") päällystettiin mukulakivillä, jotta sitä pitkin olisi helpompi ajaa raskailla valaanrasvavankkureilla.


title: Nantucket

text: Valaanpyyntiteollisuuden kasvaessa saarelle tuotiin Afrikasta ensin orjia ja myöhemmin vapaaehtoisia siirtotyöläisiä. Vaikka kveekarit kannattivat abolitionismia ja lakkauttivat orjuuden jo vuonna 1770, elivät etniset ryhmät pitkään eristäytyneinä toisistaan. Kapverdeläiset siirtolaiset keskittyivät New Guinean kaupunginosaan, jossa heillä oli omat kauppansa, kirkkonsa ja hautausmaansa.


title: Nantucket

text: Nantucketin valaanpyyntiteollisuuden toimintaedellytykset alkoivat nopeasti heikentyä 1840-luvulla. Kaupungin satama-allas oli pahoin liettynyt, eivätkä suuret alukset enää päässeet maihin purkamaan lastiaan. Kaskelotit olivat käyneet yhä harvinaisemmiksi ja vuonna 1838 keksittiin petroli, joka syrjäytti valaanrasvan lamppujen polttonesteenä. Vuonna 1846 kaupungissa riehui tulipalo, joka tuhosi satamalaiturit ja suuren osan liikekeskuksesta ja jätti sadat asukkaat köyhiksi ja kodittomiksi. Kalifornian kultaryntäys houkutteli laivalasteittain ihmisiä jättämään saaren ja kokeilemaan onneaan Yhdysvaltojen länsirannikolla. Viimeinen valaanpyyntialus "Oak" lähti Nantucketista vuonna 1869 eikä koskaan palannut sinne. Vuonna 1870 asukkaita oli enää vajaat 4 000, ja heidän määränsä pysyi samalla tasolla seuraavat sata vuotta.


title: Nantucket

text: Kun kesälomien viettäminen yleistyi Yhdysvalloissa 1880-luvulla, Nantucketista tuli suosittu matkailukohde, jonne rakennettiin kesämökkejä ja hotelleja ja liikennöitiin säännöllisesti höyrylaivoilla. Saarella alkoi vierailla newyorkilaisia teatterinäyttelijöitä, oman aikansa suuria kuuluisuuksia, ja 1800-luvun loppuun mennessä matkailusta oli tullut sen merkittävin työllistäjä. Talvella asukkaat turvasivat elantonsa pyytämällä merestä kampasimpukoita.


title: Nantucket

text: Vuonna 1881 Nantucketiin rakennettiin rautatie, joka yhdisti kaupungin satamassa sijainneen höyrylaivalaiturin Surfsiden, Tom Neversin ja Siasconsetin lomakyliin. Etelärannikolla kulkeneet kiskot suistuivat vuonna 1895 rajumyrskyssä mereen, mutta junat jatkoivat liikennöintiään Siasconsetiin, kunnes rautatie meni konkurssiin 1917. Seuraavana vuonna kumottiin saarella pitkään vallinnut autoilukielto.


title: Nantucket

text: Toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain laivasto rakensi Nantucketin eteläosiin kiitotien lentoharjoituksia varten. Sodan päätyttyä laivasto luovutti lentokentän kaupungille, ja siitä kunnostettiin siviili-ilmailuun keskittyvä Nantucket Memorial Airport. 1960-luvulla Walter Beinecken johtama Sherburne Associates kunnosti matkailukäyttöön kaupungin satamalaitureita ja liikennerakennuksia, joista monet olivat ränsistyneet jo varsin huonokuntoisiksi. Nantucketin väkiluku alkoi kasvaa uudelleen 1970-luvulla kunnes se saavutti 10 000 asukkaan rajan 2000-luvun alussa. Matkailu on edelleen sen tärkein elinkeino, ja nykyään matkailusesonki kestää toukokuun lopusta lokakuun puoliväliin. Saarella vierailee matkailijoita yhä enemmän myös talvella.


title: Nantucket

text: Nantucketin pituus on noin 23 kilometriä, leveys enimmillään 8 kilometriä itäreunalla ja pinta-ala lähes 124 neliökilometriä. Saari kapenee kohti länttä, jossa sijaitsevat sen lähisaaret Tuckernuck ja Muskeget. Saaren pohjoisosat ovat mäkisemmät kuin alavat eteläosat – korkein kohta on 33 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoava Folger Hill. Nantucketin kuntaan ja piirikuntaan kuuluu lisäksi noin 149 neliökilometriä ympäröivää merta.


title: Nantucket

text: Nantucket kuuluu samaan reunamoreenimuodostumaan kuin Martha’s Vineyard, Cape Cod ja Long Island. Se syntyi perääntyvän mannerjäätikön reunalle sulamisvesien mukana kulkeutuneesta hiekasta ja sorasta noin 12 000 – 10 000 vuotta sitten. Saarella on yli 130 kilometriä luonnontilaisia hiekkarantoja, joista kunta omistaa hieman yli 3 kilometriä. Loput rannat kuuluvat yksityisille, voittoatavoittelemattomille järjestöille ja maanomistajille, jotka sallivat niiden käytön myös ulkopuolisille.


title: Nantucket

text: Yli 36 prosenttia saaren maa-alueista on onnistuttu suojelemaan rakentamiselta kymmenen yksityisen ja julkisen toimijan avustuksella. Eniten luonnonsuojelualueita omistaa Nantucketin luonnonsuojeluyhdistys ja toiseksi eniten Nantucket Islands Land Bank, joka oli ensimmäinen maapankki Yhdysvalloissa. Se perii 2 prosentin suuruisen maksun kaikista Nantucketissa tehdyistä maakaupoista ja käyttää tuotot julkisten ulkoilualueiden hankkimiseen.


title: Nantucket

text: Nantucketissa vallitsee leuto ilmasto ympäröivän meren ja Golfvirran ansiosta. Ilman keskimääräinen lämpötila voi olla talvella 10 astetta lämpimämpi ja kesällä 10 astetta viileämpi kuin mantereella. Tilastollisesti lämpimin kuukausi on elokuu ja kylmin sekä sateisin tammikuu.


title: Nantucket

text: Nantucketin kasvillisuus on monimuotoisempi kuin millään muulla vastaavankokoisella alueella Yhdysvalloissa. Saarella on peräti kolmasosa Yhdysvaltojen kaikista nummista sekä preeriaa muistuttavia hiekkaisia ruohomaita, joita ei löydy juuri mistään muualta maailmassa. Monet kasveista ja kukista ovat vieraslajeja – esimerkiksi kanervat ja jänönvihma ovat kotoisin Skotlannista, muratti Englannista ja kurtturuusu Japanista. Saaren kasviharvinaisuuksia ovat idänhopeapensas, kesälaakeri, orapihlajat, mustatupelo, vaaleanpunainen tikankontti "Cypripedium acaule" ja loiskasvi "Monotropa uniflora". "Milestone Roadissa" sijaitsee yksi maailman suurimmista karpalosoista, jonka pinta-ala on 105 hehtaaria.


title: Nantucket

text: Nantucketissa elää yli tuhat valkohäntäpeuraa sekä runsain määrin jäniksiä, fasaaneja ja sorsalintuja. Saari on myös tärkeä pysähdyspaikka muuttolintuille, ja sen alueella tavataan uhanalaisista lajeista muun muassa huilutylliä, amerikanpikkutiiraa ja sääkseä. Saaren lähivesiltä kalastetaan juovabasseja, sinikaloja ja ankeriaita, ja sataman ympäristöstä saadaan marras–maaliskuussa suurena herkkuna pidettyjä "Argopecten irradians" -kampasimpukoita. Muita tyypillisiä mereneläviä ovat sinitaskurapu, sinisimpukka, kampavenussimpukka, hietasimpukka sekä osterit.


title: Nantucket

text: Nantucketissa asuu pysyvästi noin 11 000 ihmistä, mutta kesäkaudella asukkaita voi olla enimmillään jopa 50 000–60 000. Tähän lukemaan eivät sisälly vierailijat, jotka viipyvät saarella enintään viikon. Suurin osa pysyvästä väestöstä elää Nantucket Townissa, saaren keskellä sijaitsevassa keskustaajamassa. Pienempiä asutuskeskuksia ovat Eel Point luoteessa, Cisco lounaassa, Surfside etelässä, Tom Nevers kaakossa, Siasconset idässä ja Wauvinet koillisessa.


title: Nantucket

text: Nantucketissa on enemmän täysin säilyneitä National Register of Historic Places -rekisteriin listattuja kohteita kuin Bostonissa, Plymouthissa, Salemissa tai missään muualla Massachusettsissa. Yli kahdeksansataa rakennusta on peräisin ajalta ennen Yhdysvaltain sisällissotaa (1861). Kaupungin uuskreikkalainen kirjasto "Ateneum" on yksi vanhimmista yhtäjaksoisesti toimivista kirjastoista Yhdysvalloissa. Se oli myös ensimmäinen julkinen rakennus, joka rakennettiin uudelleen vuoden 1846 Suuren palon jälkeen. Sataman suulla sijaitseva "Brant Point" on Pohjois-Amerikan toiseksi vanhin majakka (1746) Bostonin "Beacon Lightin" jälkeen (1716). Nykyinen majakkarakennus on vuodelta 1901 ja jo yhdeksäs samalla paikalla.


title: Nantucket

text: Saarella on syntynyt monia amerikkalaisia merkkihenkilöitä, kuten Macyn tavaratalon perustaja Rowland Hussey Macy, Yhdysvaltojen ensimmäinen naistähtitieteilijä Maria Mitchell ja Benjamin Franklinin äiti Abiah Folger. Kirjailija A. J. Cronin on asunut siellä. Kielitieteilijä ja historioitsija Frances Karttunen on syntynyt saarella ja asunut siellä yhdessä miehensä Alfred W. Crosbyn kanssa.


title: Nantucket

text: Nantucketista on ympärivuotinen lauttayhteys Cape Codissa sijaitsevaan Hyanniksen kaupunkiin – matka kestää 1–2 tuntia aluksen tyypistä riippuen. Kesäkaudeksi avataan myös lauttareitit Martha’s Vineyardiin ja Harwichin satamaan Cape Codissa. Saaren julkista liikennettä hoitaa linja-autoyhtiö "Nantucket Regional Transit Authority" (NRTA), joka liikennöi säännöllisesti vain touko–lokakuussa. Nantucketin lentoasema on Massachusettsin toiseksi vilkkain lentoasema Bostonissa sijaitsevan Loganin kansainvälisen lentoaseman jälkeen. Saarelta on suorat lentoyhteydet Hyannikseen ja Martha’s Vineyardiin sekä itärannikon suurimpiin kaupunkeihin.


title: Nantucket

text: Nantucketissa toimii vuonna 1911 perustettu sairaala sekä julkinen koululaitos, joka järjestää opetusta lastentarhasta high schooliin saakka. Saaren alla on jääkaudella syntynyt akviferi, josta kunta saa kaiken tarvitsemansa talousveden. Savi estää meriveden pääsyn pohjavesivarantoon, joka täydentyy maaperän läpi suodattuvasta pintavedestä. Nantucketiin tuodaan sähköä mantereelta kahta 35 megawatin kaapelia pitkin, joista ensimmäinen otettiin käyttöön vuonna 1996 ja toinen vuonna 2006. Vielä ennen vuotta 1996 saarella toimi oma voimalaitos.


title: Kaksoisrangaistavuus

text: Kaksoisrangaistavuus on vaatimus siitä, että jokin teko on säädetty rikokseksi paitsi siellä, missä siitä on tarkoitus tuomita rangaistus, että siellä missä kyseinen teko on tehty. Kaksoisrangaistavuutta joudutaan arvioimaan mm. rikoksen johdosta tapahtuvissa luovutustilanteissa tai silloin, jos tuomitsemismaan kansalainen on kotiin palattuaan epäiltynä ulkomailla tehdystä rikoksesta.


title: Kaksoisrangaistavuus

text: Esimerkiksi Suomessa rikoslaki säätää, että ulkomailla tehdystä rikoksesta syyttäminen ja tuomitseminen täällä edellyttävät, että teko on ollut rangaistava myös siinä maassa, jossa se on tehty. Rikoksesta ei silloin Suomessa saa tuomita ankarampaa seuraamusta kuin siitä tekopaikan laissa säädetään. Suomessa ei saa nostaa syytettä teosta, josta jo on tekopaikan valtiossa tai toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa nostettu syyte. Poikkeuksena ovat kuitenkin eräät ns. kansainväliset rikokset, joista voidaan syyttää ja tuomita silloinkin kun teko ei ole ollut rikos tekopaikalla. Kansainvälisiä rikoksia Suomessa ovat esimerkiksi lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, ihmiskauppa, kidutus ja joukkotuhonta.


title: Sukeltajan lippu

text: Sukeltajan lippu on viestilippu, jolla varoitetaan muita vesillä kulkijoita, kun sukellus on käynnissä vesistöalueella. Alusta tai kohdetta, joka on merkitty tällä lipulla tulee antaa tilaa ja ohittaa mahdollisuuksien mukaan sammutetuin konein. Lippua kantava alus ei voi käyttää konettaan ja sen liikkumiskyky on rajoittunut. Lippu laitetaan näkyvälle paikalle esille, esimerkiksi veneen mastoon, josta se näkyy hyvin. Lipun tulee olla kiinteä 100 x 120 cm levy. Lippu on valaistava pimeän aikana.


title: Sukeltajan lippu

text: Lippu on Suomessa, Saksassa, Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Etelä-Afrikassa ja Keniassa kansainvälisen signaalikirjan mukainen alfa-lippu (A). Väriltään se on sinivalkoinen, ja sen määräkoko on 100 x 120 cm. Sukeltajan lipun tulee olla kiinteälevy ja se on sijoitettava näkyvästi.


title: Sukeltajan lippu

text: Lippu otettiin Suomessa käyttöön uusien meriteiden sääntöjen myötä vuoden 1981 alusta. Sitä ennen se merkitsi signaalistossa ""Suoritan nopeuskoeajoa"".


title: Sukeltajan lippu

text: Amerikkalainen sukeltajanlippu on kirkkaanpunainen ja siinä on vino, valkoinen raita. Lippu on käytössä myös Italiassa ja Kanadassa.


title: Jokke Heinänen

text: Jokke Kalevi Heinänen (s. 20. maaliskuuta 1970 Pori) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Hän edusti SM-liigassa Porin Ässiä 1987–1989, 1990–1996 sekä 1997–1999. Kaudella 1989–1990 hän pelasi Ässien riveissä I-divisioonassa ja kausi 1996–1997 kului Ruotsin Elitserienissä Luleå HF:n riveissä. Uransa hän päätti pelaamalla kaksi kautta Rauman Lukossa vuosina 1999–2001.


title: Jokke Heinänen

text: Valmentaja Tapio Flinck nosti B-juniori-ikäisen Heinäsen liigajoukkueen kokoonpanoon kaudella 1987–1988. Tuolloin tilille kertyi kahdeksan ottelua, ja myös liigauran avausmaali KooKoota vastaan pelatussa ottelussa 27.3.1988. Seuraava kausi kului kuitenkin lähes kokonaan A-nuorissa, jossa tehdyt tehopisteet 39+22=61 oikeuttivat sarjan pistepörssin nelossijaan. Liigaotteluissa Heinänen esiintyi kauden aikana vain kerran.


title: Jokke Heinänen

text: Ässät oli pudonnut kaudeksi 1989–1990 SM-liigasta, ja Heinänen jatkoi joukkueen mukana I-divisioonassa. Uusi valmentaja Matti Keinonen antoikin hänelle hyvin peliaikaa Janne Virtasen johtamassa nuorisoketjussa, jonka toisella laidalla pelasi Sami Saarinen. 40 runkosarjaottelussa Heinänen teki 27 maalia, ja keräsi kaikkiaan 40 tehopistettä. Kauden kruunasi ratkaiseva karsintaottelu JoKP:a vastaan, jossa Heinänen teki kolme maalia ja sai ottelun jälkeen juhlia liiganousua muun joukkueen kanssa.


title: Jokke Heinänen

text: Kaudella 1990–1991 Heinänen aloitti Ässien liigajoukkueessa pelaavassa kokoonpanossa kolmosketjussa. Arto Heiskasen loukkaannuttua hän nousi myös joukkueen kakkosketjuun, mutta ei löytänyt Heiskasen tervehdyttyä paikkaansa enää kolmosketjustakaan, jossa sen oli vienyt Jari Levonen, vaan joutui kauden lopulla seuraamaan pelejä viltistä. Myös kauden 1991–1992 alku kului vilttiketjussa, mutta loppukaudella valmentaja Vasili Tihonov päätti ottaa neljännen hyökkäysketjun käyttöön, joten Heinänenkin sai peliaikaa.


title: Jokke Heinänen

text: Kausi 1992–1993 toi Heinäselle vihdoin läpimurron liigapelaajaksi. Hänet sijoitettiin Vjačeslavs Fanduļsin johtamaan ketjuun, jonka toisella laidalla pelasi Petri Varis. Tehopisteitä kausi toi 21+15=36. Pudotuspeleissä Heinänen ei kuitenkaan saanut ihan samanlaisia tehoja irti, vaan kahdeksassa ottelussa hän onnistui maalinteossa vain kerran. Seuraavaksi kaudeksi Varis oli siirtynyt Jokereihin, ja hänet korvasi ketjussa KooKoosta tullut Ari Saarinen. Heinänen teki tuolla kaudella uransa parhaat liigatehot 13+26=39. Myös hänen roolinsa hieman muuttui, sillä aikaisemmin enemmän maalintekoon keskittynyt Heinänen alkoi myös kunnostautua pelintekijänä. Vaikka kevään 1994 pudotuspelit päättyivät Ässien osalta suureen pettymykseen joukkueen pudotessa puolivälierissä Tapparaa vastaan, teki Heinänen kuitenkin tehot 1+7=8, ollen Ässien paras pistemies pudotuspeleissä.


title: Jokke Heinänen

text: Ässien kapteeni Olli Kaski siirtyi kaudeksi 1994–1995 Elitserienin Färjestadiin, ja uudeksi kapteeniksi valittiin Heinänen. Kausi päättyi voitettuun pronssiotteluun Rauman Lukkoa vastaan, ja Heinänen sai kunnian vastaanottaa kapteenina seuran ensimmäisen mitalin 11 vuoteen. Heinänen jatkoi Ässissä vielä seuraavallakin kaudella, mutta uudeksi kapteeniksi oltiin nimetty Jari Korpisalo.


title: Jokke Heinänen

text: Euroopan unionin tuomioistuimen joulukuussa 1995 tekemä nk. Bosman-päätös aiheutti kesällä 1996 suomalaispelaajien joukkosiirtymisen Ruotsin Elitserieniin. Tässä yhteydessä myös Heinänen lähti kaudeksi 1996–1997 hallitsevan mestarijoukkue Luleå HF:n riveihin, jossa sai pelata sekä Elitserieniä että tuolloin ensimmäistä kautta pelattua European Hockey League -sarjaa. Henkilökohtainen menestys jäi kuitenkin heikoksi, eikä Heinänen saanut erityisen suurta roolia joukkueessa. Myöhemmin Heinäsen silloinen seurakaveri Joni Lehto kertoi että hän, Heinänen ja kolmas seuraan kesällä 1996 hankittu uusi suomalaispelaaja Mika Alatalo olivat kaikki seurajohdon siirtokorvaussyistä tekemiä hankintoja, joita joukkueen silloinen päävalmentaja Lars Bergström ei olisi joukkueeseen halunnut.


title: Jokke Heinänen

text: Heinänen päätti Ruotsin visiittinsä jälkeen palata Ässiin kaudeksi 1997–1998. Joukkue oli menettänyt kaksi edellisen kauden merkittävintä laitahyökkääjäänsä Vladimír Vůjtekin ja Jari Korpisalon, ja valmentaja Juhani Tamminen oli kaavaillut Heinäselle suurempaakin roolia. Kausi sujui kohtalaisesti, mutta ilman suurempia tähtihetkiä. Loukkaantumistenkin haittaama kausi 1998–1999 oli Heinäselle vaikea, kuten se oli koko Ässien joukkueellekin, joka jäi ulos pudotuspeleistä ensimmäistä kertaa kahdeksaan vuoteen.


title: Jokke Heinänen

text: Ässät olisi vielä periaatteessa halunnut jatkaa sopimustaan Heinäsen kanssa, mutta hän päätti kuitenkin siirtyä Lukkoon, jossa hän kahden keskinkertaisesti sujuneen kauden jälkeen hiljaisuudessa päätti peliuransa 31-vuotiaana vuonna 2001.


title: Jokke Heinänen

text: Heinänen on ollut kaudesta 2009–2010 alkaen mukana valmentamassa Ässien vuonna 2000 syntyneiden poikien joukkuetta.


title: Kambodžan–Vietnamin sota

text: Kambodžan–Vietnamin sota käytiin 1978–1989. Se alkoi, kun Vietnam hyökkäsi Kambodžaan. Vietnam valtasi Kambodžan nopeasti, syrjäytti punakhmerien johtaman Demokraattisen Kamputsean ja perusti maahan Kamputsean kansantasavallan. Miehitys jatkui vuoteen 1989, jolloin Vietnam vetäytyi Kambodžasta. Sota jatkui tämän jälkeen sisällissotana punakhmerien ja vietnamilaismielisen Kamputsean kansantasavallan välillä. Rauhaan päästiin vuonna 1991.


title: Kambodžan–Vietnamin sota

text: Kambodžan ja Vietnamin välit alkoivat huonontua 1975, kun Pol Potin johtamat punaiset khmerit nousivat valtaan. Punakhmerit eivät luottaneet Vietnamiin, mikä kärjisti maiden suhteita. Vuoden 1975 puolivälissä alkoivat rajakahakat. Kesäkuussa 1977 Vietnam ehdotti neuvotteluita rajariitojen ratkaisemiseksi, mutta Kambodža ei tähän suostunut. Joulukuussa Kambodža syytti Vietnamia aggressioista ja vaati vietnamilaisjoukkojen vetäytymistä. Vuoden 1978 alussa Kambodža katkaisi diplomaattisuhteensa Vietnamiin.


title: Kambodžan–Vietnamin sota

text: Punakhmerit sortivat jatkuvasti vietnamilaisperäisiä kansalaisia ja heitä sympatisoineita ihmisiä. Joukkosurmien määrä kasvoi toukokuussa 1978 yritetyn vallankaappauksen jälkeen. Vuoden 1978 aikana Vietnamissa päätettiin aloittaa sotilaalliset toimet Kambodžaa vastaan, ja maassa perustettiin joulukuussa Kamputsean kansallinen vapautusrintama.


title: Kambodžan–Vietnamin sota

text: Vietnam hyökkäsi Kambodžaan 22. joulukuuta tavoitteena maan hallinnon Demokraattisen Kamputsean kukistaminen. Vietnamilaisten joukkoihin kuului 120 000 miestä, ja niitä tuki vahva tykistö. 17 päivää kestäneen salamasodan jälkeen Vietnam valtasi Phnom Penhin 7. tammikuuta 1979. Demokraattisen Kamputsean armeija pakeni Thaimaan rajan suuntaan, ja Vietnam perusti maahan Kamputsean kansantasavallan, jonka johtoon tuli Heng Samrin.


title: Kambodžan–Vietnamin sota

text: Vaikka Vietnam oli vapauttanut Kambodžan punakhmerien tyranniasta, suurin osa valtioista vastusti Vietnamin asettamaa nukkehallintoa, ja Pol Potin johtama Demokraattinen Kamputsea oli maan virallinen edustaja YK:ssa. Vietnamilla oli Kambodžassa noin 180 000 miehen joukot, ja vuoteen 1985 mennessä punaiset khmerit oli ajettu Thaimaan puolelle. Sieltä käsin he tekivät sissihyökkäyksiä ja asentivat maaseudulla tuhansia miinoja.


title: Kambodžan–Vietnamin sota

text: Vuonna 1986 Vietnam alkoi vetää joukkojaan pois ja samalla vahvistaa Kamputsean kansantasavallan omaa armeijaa. Syyskuussa 1989, 11 vuotta kestäneen miehityksen jälkeen viimeiset vietnamilaisjoukot jättivät Kambodžan. Sota jatkui kuitenkin vielä tämän jälkeen sisällissotana punakhmerien ja vietnamilaismielisen hallituksen välillä. Lopulliseen rauhansopimukseen päästiin vuonna 1991. Lokakuussa 1991 YK:lle annettiin tehtäväksi valvoa rauhansopimuksen täytäntöönpanoa ja valmistaa maa vapaisiin vaaleihin.


title: Denny Laine

text: Denny Laine (Brian Frederick Arthur Hines, s. 29. lokakuuta 1944 Birmingham) on brittiläinen kitaristi ja laulaja. Hän tuli tunnetuksi The Moody Blues -yhtyeessä. Hänen laulamansa versio laulusta "Go Now" nousi maan singlelistalla 1. sijalle tammikuussa 1965 ja Yhdysvalloissa sijalle 10. Hän erosi kokoonpanosta 1966 saatuaan tarpeekseen seuraavien levytysten heikosta menestyksestä. Hän oli Paul ja Linda McCartneyn kanssa Wings-yhtyeen perustajajäsen vuonna 1971. Hän oli yhtyeessä sen hajoamiseen saakka.


title: Streetstyle

text: Streetstyle on suomalaisessa hip hop -musiikissa käytetty termi, joka tarkoittaa toisen artistin biittiin tehtyä omaa versiota kappaleesta. Termi ei kuitenkaan tarkoita samaa kuin cover, koska streetstyle -kappaleisiin sanat kirjoitetaan itse.


title: Streetstyle

text: Sanaa "streetstyle" käytettiin ensimmäisen kerran tiettävästi Rähinä Recordsin "Pommi 1" -mixtapella. Sen jälkeen siitä on tullut vakiintunut sana kuvaamaan lainabiittiin tehtyä kappaletta.


title: Streetstyle

text: Yhdysvalloissa streetstyle-termiä vastaa sana "freestyle". Tämä on aiheuttanut hämmennystä tapauksissa, joissa suomalaiset streetstyle-kappaleet on nimetty amerikkalaisittain freestyleksi, vaikkakaan eivät sisällä varsinaista freestyle-räppäystä, eli improvisoitua räppäystä.


title: KNM Bergen (F301)

text: KNM Bergen oli Norjan laivaston Oslo-luokan fregatti, joka tilattiin 1960. Alus oli palveluksessa vuodesta 1967 aina vuoteen 2005.


title: KNM Bergen (F301)

text: Alus modernisoitiin ensimmäisen kerran 1970-luvun lopulla, jolloin ohjusjärjestelmät asennettiin. Alusta modernisoitiin uudelleen 1987–1990, jolloin sille asennettiin suojasoihdunheittimet, uusi Thomson Sintra TSM-2633 -kaikuluotain ja MSI 3000 -tietoliikennejärjestelmä. Samoin aiemmin käytössä ollut 76 millimetrin ilmatorjuntatykki korvattiin 40 mm/L70 Boforsin ilmatorjuntatykillä. Alus siirrettiin 1993 reserviin, mistä se palasi seuraavana vuonna palvelukseen korvaamaan 25. tammikuuta 1993 uponneen "KNM Oslon". Alukselle asennettiin 1996-1997 Link 11 ja 14 -satelliittikommunikointijärjestelmä, GPS ja Plessey AWS-9 -tutka.


title: KNM Bergen (F301)

text: Alus poistettiin palveluksesta 3. elokuuta 2005, kun se korvattiin uudella "KNM Fridtjof Nansenilla". Aluksen viimeisenä tehtävänä oli osallistua juhlallisuuksiin Oslossa, minkä jälkeen se toimi Haakonsvernissä toimistotilana. Syyskuussa 2007 alus upposi Ramsundin laivastotukikohdassa sukellusveneiden maalilaivana.


title: KNM Oslo (F300)

text: KNM Oslo oli Norjan laivaston Oslo-luokan fregatti. Alus oli palveluksessa vuodesta 1966 aina uppoamiseensa saakka vuonna 1994.


title: KNM Oslo (F300)

text: Alus tilattiin 1960 Hortenin telakalta. Sen köli laskettiin 1963 ja alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1964. Alus valmistui 29. tammikuuta 1966.


title: KNM Oslo (F300)

text: Alus modernisoitiin 1987–1990, jolloin alukselle asennettiin suojasoihdunheittimet, Spherion TSM-2633 kaikuluotain, MSI 3000 tiedonsiirtojärjestelmä sekä 76 millimetrin ilmatorjuntatykki korvattiin 40 mm/L70 Boforsin ilmatorjuntatykillä.


title: KNM Oslo (F300)

text: "Oslo" lähti viimeiselle purjehdukselleen Haakonsvernistä 24. tammikuuta 1994. Pari tuntia lähdön jälkeen aluksella todettiin konerikko, ja puoli tuntia myöhemmin se ajautui karille, mistä aluksen päällikkö Torbjörn Tellefsen ilmoitti tukikohtaan. Hinaaja "Lars" irrotti aluksen seuraavana päivänä karilta, mutta fregatti upposi hinattaessa. Alus nostettiin 24. huhtikuuta, ja se siirrettiin Haakonsverniin, jossa todettiin vaurioiden olevan liian pahoja korjattavaksi. Alus romutettiin seuraavana vuonna.


title: Vulkanoidiasteroidit

text: Vulkanoidiasteroidit ovat hypoteettinen asteroidijoukko, jonka arvioidaan kiertävän Aurinkoa dynaamisesti vakaalla vyöhykkeellä planeetta Merkuriuksen kiertoradan sisällä. Ne on nimetty hypoteettisen Vulkanus-planeetan (jonka olemassaolo todistettiin mahdottomaksi vuonna 1915) mukaan. Vulkanoidiasteroideja ei ole vielä löydetty, eikä ole varmaa onko niitä olemassa.


title: Vulkanoidiasteroidit

text: Jos niitä on olemassa, vulkanoidien löytämisen pitäisi olla vaikeaa, sillä ne olisivat pieniä ja niiden valo hukkuisi läheisen Auringon kirkkauteen. Vulkanoidiasteroideja on etsitty auringonpimennysten aikaan. Vulkanoidien löytämisestä saisi uutta tietoa planeettojen muodostumisen alkuvaiheista. Vulkanoidiasteroidien arvioitu vyöhyke on 0.387 AU:n päässä Auringosta.


title: Vulkanoidiasteroidit

text: Vulkanoidien löytämisestä saisi uutta tietoa planeettojen muodostumisen alkuvaiheista. Mikäli niitä on olemassa, MESSENGER tulee luultavasti löytämään niitä.


title: Tantaalipentoksidi

text: Tantaalipentoksidi (TaO) on tantaalin oksidi. Yhdistettä käytetään optiikan ja elektroniikan sovellutuksissa ja tantaalimetallin tuotannossa.


title: Tantaalipentoksidi

text: Tantaalipentoksidi on valkoista kiinteää ainetta, joka ei liukene veteen ja hapoistakin vain vetyfluoridiin. Vetyfluoridiin liukeneminen johtuu fluorokompleksin muodostumisesta. Kuumennettaessa emäksisten hydroksidien tai karbonaattien kanssa muodostuu tuotteena tantalaatteja. Tantaalipentoksidi on siis luonteeltaan hapan oksidi. Jos emästä käytetään ylimäärin, niin muodostuu erilaisia isopolyoksoanioneja. Tantaalipentoksidin rakenne on melko monimutkainen, ja se esiintyy vähintään kahtena erilaisena polymorfina. Näistä ortorombinen β-faasi muuntuu alkeiskopiltaan tetragonaaliseksi α-tantaalipentoksidiksi kuumennettaessa sitä 1 360 °C lämpötilaan. Kemiallisesti yhdiste on varsin inertti.


title: Tantaalipentoksidi

text: Tantaalipentoksidia voidaan valmistaa hydrolysoimalla tantaalisuoloja, kuumentamalla tantaalimetallia happivirrassa tai käsittelemällä tantalaatteja hapolla jolloin muodostuu oksidin hydraatti, josta saadaan tantaalipentoksidia kuumentamalla.Tantaalipentoksidia voidaan valmistaa myös tantaalipentakloridista.


title: Tantaalipentoksidi

text: Tantaalipentoksidin dielektrinen vakio on 26, mikä on kohtalaisen suuri. Tämän vuoksi sitä käytetäänkin kondensaattorimateriaalina. Tantaalikondensaattoreiden teho kondensaattorin tilavuutta kohden on noin kolminkertainen verrattuna alumiinioksidia sisältäviin kondensaattoreihin. Yhdistettä voidaan lisätä myös lasin joukkoon parantamaan taitekerrointa, jolloin voidaan valmistaa esimerkiksi laadukkaampia linssejä kameroihin. Yhdistettä käytetään myös happokatalyyttinä muun muassa esteröinti-, alkylointi- ja aldolikondensaatioreaktioissa. Tantaalipentoksidista pelkistetään tantaalimetallia hiilen tai vedyn avulla.


title: Dunn (täsmennyssivu)

text: Dunn voi tarkoittaa seuraavia:


Rankaiseva psykiatrinen sairaalahoito Neuvostoliitossa oli poliittisesti toisinajattelijoiksi leimattuihin kohdistuvaa sortoa ja mielivaltaa, jossa heitä suljettiin psykiatrisiin hoitolaitoksiin. Neuvostoliitossa kehitettiin toisinajattelijoille diagnoosi hiipivä skitsofrenia.


title: Rankaiseva psykiatrinen sairaalahoito Neuvostoliitossa

text: 1960-luvulta vuoteen 1986 raportoitiin poliittisesta vainosta, jossa Itä-Euroopassa käytettiin psykiatriaa toisinajattelijoita vastaan Neuvostoliitossa, Tšekkoslovakiassa, Romaniassa, Unkarissa ja Jugoslaviassa. Ihmisoikeuksia on rikottu käyttämällä psykiatrian keinoja poliittisesti väärästä toiminnasta rankaisemiseksi.


text: "Psihuška" () oli mielisairaalan venäjänkielinen halventava nimitys. Ensimmäinen psihuška oli Kazaniin vuonna 1939 rakennettu vankimielisairaala. Se oli Lavrenti Berijan komentaman NKVD:n alainen laitos. Neuvostoliitossa mielisairaaloita käytettiin vankiloina.


text: Neuvostoliiton salainen poliisi alkoi Andrei Vyšinskin johdolla käyttää psykiatriaa poliittisesti toisinajattelijoita vastaan vuonna 1948. Menetelmä vakiintui Stalinin hallinnon viimeisinä vuosina. Rankaiseva psykiatria oli osa Neuvostoliiton Gulag-järjestelmää ja sisäministeriön työleirejä.


text: Psykiatri Andrei Snežvenski ryhtyi toteuttamaan ”diagnoosia” hiipivä skitsofrenia toisinajattelijoille. Vladimir Bukovski lähetti 150-sivuisen dokumentin tietoa toisinajattelijoihin kohdistuvasta psykiatrista länsimaihin vuonna 1971. Vetoomukset psykiatrian väärinkäytön lopettamisesta Maailman psykiatrien liiton kokouksissa johtivat Neuvostoliiton eroamiseen järjestöstä vuonna 1983.


title: Dijkstra

text: Dijkstra on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Uudistalo

text: Uudistalo eli uudistila on entisaikoina Suomessa ja Ruotsissa käytössä ollut nimitys, joka tarkoittaa asumattomalle paikalle perustettua maanviljelyyn käytettävää maatilaa eli uudisasutusta. Nimityksiä käytetään tavallisesti toistensa synonyymeinä, mutta jotkin lähteet tekevät eron uudistalon ja uudistilan välillä. "Nykysuomen sanakirja" määrittelee lakikielen käyttämän uudistila-sanan merkitsevän maanviljelyyn käytettävää kruununtilaa, joka raivaustyön kestäessä oli osaksi tai kokonaan verosta vapaa. Uudistalon omistajasta käytettiin nimityksiä uudistalokas tai uudistalollinen.


title: Uudistalo

text: Uudistalo oli alkuaan mahdollista perustaa kylän yhteismaalle kaikkien kylän osakkaiden suostumuksella. Yksityismaalla perustaminen riippui ainoastaan maanomistajasta. Vuonna 1770 annetun asetuksen mukaan uudistalon sai perustaa kylän jakamattomalle maalle, vaikka jokin osakas vastusti sitä. Ruotsin kaikkien uudistalojen verottaminen aloitettiin 1775 ja uusien perustamiseen vaadittiin maaherran lupa. Tilan lopullisen muodostamisen suoritti maanmittari, kun viljelysmaat oli raivattu, rakennukset saatu valmiiksi ja annettu verovapausaika kulunut loppuun. Seuraavaksi suoritettiin tilan verollepano, joka samalla ratkaisi tilalle annettavien tilusten lopullisen laajuuden.


title: Uudistalo

text: Isonjaon yhteydessä kylän liikamaalle perustettiin usein uudistaloja. Se perustui yksityiskohtaisiin suunnitelmiin, jotka maaherra vahvisti. Vaikka uudistalojen perustaminen oli säänneltyä toimintaa, tapahtui käytännössä kuitenkin usein niin, että uudisasukkaat asettuivat omin lupinensa erämaihin asumaan. Tällaisten tilojen verollepanosta säädettiin eri metsälaeissa. Uudistalojen perustaminen Suomessa loppui vuonna 1922, kun asutustoiminta valtion maillakin järjestettiin uudelleen. Uudistukset liittyivät muuhun asutuslainsäädäntöön.


title: Uudistalo

text: Uudistila-nimitystä käytettiin erityisesti maanhankintalain mukaisista tiloista eli niin sanotuista kylmistä tiloista. Ne olivat tiloja, joilla ei ollut kunnollisisa rakennuksia ja joiden viljeltäväksi tarkoitetusta maa-alasta oli ennakkoon raivattu enintään 10 prosenttia.


title: Uudistalo

text: "Väliaikainen uudistila" oli tietyin ehdoin suurelle erottamattomalle yhteismaalle perustettu maatila, jolla oli väliaikainen manttaali. Tällaisia tiloja perustettiin Pohjois-Suomeen useita. Väliaikaisia uudistiloja koskevat määräykset sisältyivät kuninkaalliseen kirjeeseen 7. marraskuuta 1787 ja maanmittausohjesääntöön 15. toukokuuta 1848.


title: Werner Walldén

text: Werner Wallden (s. 1. tammikuuta 1906 Sortavala − 6. maaliskuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen kenttäratsastaja. Hän osallistui vuonna 1936 Berliinin olympialaisten kenttäratsastukseen hevosella Ennätys (joidenkin lähteiden mukaan hevosen nimi oli Bacchus), mutta joutui keskeyttämään tai tuli hylätyksi kilpailun kestävyyskokeessa. Wallden aloitti kilpailemisen vuonna 1933 ja kilpaili pääasiassa Suomessa syntyneellä oriilla Bacchus. Hänen kuului muun muassa Suomen kenttäratsastusjoukkueeseen, joka voitti joukkuehopeaa Helsingissä Laakson ratsastuskentällä 1937 järjestetyissä Pohjoismaisissa mestaruuskilpailuissa. Hän osallistui joka toinen vuosi järjestettyihin Pohjoismaiden mestaruuskilpailuihin myös vuosina 1935 ja 1939; vuonna 1935 Oslossa järjestetyissä kilpailuissa hän tuli Bacchuksella kenttäkilpailun kolmanneksi. Lisäksi hän osallistui Suomen joukkueessa Saksan Insterburgin (nykyisin Venäjää) kansainvälisiin kilpailuihin vuonna 1937. Kotimaassa hän muun muassa voitti kahdesti (vuosina 1934 ja 1938) upseerisarjan Mannerheim-kenttäkilpailussa, jonka Ratsuväkiprikaati järjesti vuosittain sotaväen mestaruuskilpailuna. Ratsastajainliitto myönsi Walldenille vuonna 1934 uusien sääntöjen mukaisen kultamerkin, jonka sai tuolloin muiden muassa myös Hans Olof von Essen. Hän osallistui Bacchuksella vielä välirauhan aikana lokakuussa 1940 järjestettyihin Ruskeasuon hallin avajaiskilpailuihin.


title: Werner Walldén

text: Wallden oli sotilasarvoltaan everstiluutnantti. Hän suoritti asepalveluksensa Lappeenrannassa Hämeen ratsurykmentissä vuosina 1924–25 ja kävi Kadettikoulun vuosina 1926–28, minkä jälkeen hän palveli Hämeen ratsurykmentissä talvisotaan saakka ensin nuorempana upseerina ja myöhemmin 2. eskadroonan päällikkönä. Hän palveli talvisodan aikana kevyen osasto 7:n komentajana ja haavoittui Taipaleen puolustustaisteluissa. Jatkosodassa hän palveli pataljoonankomentajana jalkaväkirykmenteissä 48 ja 41, 11. prikaatin ja jalkaväkirykmentin 15 esikuntapäällikkönä sekä taisteluosasto Metson komentajana. Hänelle myönnettiin 2. luokan vapaudenristi miekoin ja 3. luokan vapaudenristit miekoin ja tammenlehvin. Sodan jälkeen Wallden toimi ulkoasiainministeriön sotilastoimiston apulaistoimistopäällikkönä ja asevelvollisuusasiain toimistopäällikkönä. Hän yleni everstiluutnantiksi vuonna 1952 ja erosi aktiivipalveluksesta vuonna 1955.


title: Werner Walldén

text: Wallden toimi Hakkapeliittakillan puheenjohtajana 1951–1960 ja toimi aktiivisesti myös monissa ratsastusseuroissa. Hän edusti itse seuraa Helsingin Ratsastajat.


title: Werner Walldén

text: Vuonna 1952 julkaistiin Walldenin kirjoittama persoonallinen hevos- ja ratsastusopas "Ratsastuskirja", jonka hän oli kirjoittanut osin ennen sotaa ja osin sen jälkeen. Se oli pitkään ainut suomeksi kirjoitettu tai edes suomeksi julkaistu ratsastusopas. Tästä antikvariaattiharvinaisuudeksi käyneestä teoksesta otettiin uusintapainos vuonna 2001.


title: Salsola

text: Salsola voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kate Vincent

text: Kate Vincent on brittiläinen lintutieteilijä.


title: Kate Vincent

text: Vincent väitteli filosofian tohtoriksi tammikuussa 2006 Leicesterin De Montfort Universityssä. Väitöksen aiheena oli Ison-Britannian varpuskannan jyrkkä taantuminen 1970-luvulta alkaen ("Investigating the causes of the decline of the urban House Sparrow population in Britain"). Väitöstyötä varten Vincent perusti yhdeksän kaupunki- ja esikaupunkiympäristössä sijaitsevaa tutkimusaluetta, ja asennutti 600 linnunpönttöä rakennusten seiniin. Kaikkien pönttöjen lähituntumassa oli kotipuutarhoja. Vertailualueena oli Oxfordin ympäristön maatiloilla sijaitseva pöntötysalue. Tutkimuksen kenttätyöt tehtiin vuosina 2001–2003.


title: Kate Vincent

text: Vincent havaitsi, että esikaupunkimaisessa ympäristössä elävien varpusten poikastuotto oli 25 % alempi ja maaseutumaisemassa ympäristössä 18 % alempi kuin Oxfordin vertailualueella. Huonompi poikastuotto johtui poikasten nälkiintymisestä kesä-heinäkuun pesyeissä, yleensä 5–6 päivän ikäisinä, mikä johti pesäpoikasten suurempaan kuolevuuteen. Myös lentopoikaset olivat kevyempiä kuin vertailualueen lentopoikaset. Nälkiintyneiden poikasten ravinnossa oli enemmän siemeniä ja muurahaisia kuin vertailualueella, jossa pääravintona olivat hyönteiset ja niiden toukat. Vuonna 2003 pesimätulos oli muita vuosia parempi, koska puutarhoissa esiintyi tavallista enemmän kirvoja. Myös ilmansaasteiden typpidioksidimäärien havaittiin vaikuttavan lentopoikasten painonkehitykseen.


title: Kate Vincent

text: Vincent päätteli, että todettu poikasten suurempi kuolevuus ja lentopoikasten huonompi kunto yhdessä selittivät varpuskannan taantumisen Isossa-Britanniassa. Hän vastaanotti tutkimusryhmineen The Independentin vuonna 2000 julistaman kilpailun 5 000 punnan palkinnon sille, joka selvittäisi varpuskannan romahtamisen syyt.


Jalkapallon Aasian-mestaruuskilpailut 2011 pelattiin 7.–29. tammikuuta 2011. Turnaus oli järjestyksessään 15. Aasian-mestaruuskilpailut. Isäntämaana toimi Qatar. Mestaruuden voitti Japani, joka kukisti loppuottelussa Australian 1–0. Kolmanneksi sijoittui Etelä-Korea. Turnauksen paras pelaaja oli japanilainen Keisuke Honda ja paras maalintekijä eteläkorealainen Koo Ja-Cheol viidellä maalillaan.


title: Jalkapallon Aasian-mestaruuskilpailut 2011

text: Kilpailuja haki neljä maata: Australia, Qatar, Intia ja Iran. Näistä Australia hylättiin, koska kilpailut oli tarkoitus järjestää Itä-, Keski- tai Etelä-Aasiassa. Qatar valittiin 28. heinäkuuta 2007 kilpailujen isäntämaaksi. Intia ja Iran vetäytyivät hakuprosessista ennen äänestystä. Intia veti hakemuksensa takaisin, koska maalla ei ollut resursseja rakentaa tarvittavaa infrastruktuuria. Iran taas ei lähettänyt tarpeeksi ajoissa tarvittavia dokumentteja.


text: Ennen kilpailuja Qatar paranteli stadioneitaan, harjoittelukenttiään sekä hotellejaan. Kisajärjestäjät tarvitsivat yli 1 000 vapaaehtoista työntekijää.


text: Kilpailuissa käytettiin viittä eri stadionia, joista neljä sijaitsi Dohassa ja yksi Al Rayyanissa. Stadioneista suurin on Khalifa International Stadium, jolla pelattiin loppuottelu ja järjestettiin alkuseremoniat.


text: Edellisten Aasian-mestaruuskilpailujen kolme parasta maata, kisaisäntä ja AFC Challenge Cupin vuosien 2008 ja 2010 voittajat pääsivät suoraan kilpailuihin. Yhteensä 27 maajoukkuetta haki kisoihin, mutta Turkmenistan, Myanmar ja Pohjois-Korea vetäytyivät karsinnoista. Pohjois-Korea kuitenkin pääsi turnaukseen voitettuaan Challenge Cupin 2010. Varsinaisiin turnauskierroksiin osallistui lopulta 20 joukkuetta.


text: Ennen kilpailuja FIFA-rankingissa parhaiten sijoitettu maa oli Australia, mutta kilpailujen voittaja Japani nousi sen ohi kilpailujen jälkeen. Etelä-Korea ja Iran osallistuivat 12. kerran Aasian mestaruuskilpailuihin. Kilpailuihin päässeet 16 joukkuetta jaettiin neljään arvontakoriin. Koriin yksi sijoitettiin vuoden 2007 Aasian-mestaruuskilpailujen kolme parasta joukkuetta sekä isäntämaa Qatar. Muut korit täytettiin FIFA-rankingin perusteella (toiseen koriin neljä parhaiten sijoitettua joukkuetta, koriin kolme seuraavat neljä jne.). Arvonta suoritettiin Dohassa Aspire Domella 23. huhtikuuta 2010. Jokaisesta korista valittiin yksi joukkue jokaiseen lohkoon.


text: Kilpailuihin valittiin 12 tuomarikolmikkoa sekä neljä varatuomaria:


text: "Kellonajat Qatarin aikaa (UTC+3)."


text: Sijoitukset alkulohkoissa määräytyivät seuraavassa järjestyksessä:


text: Kilpailut alkoivat isäntämaa Qatarin tappiolla Uzbekistania vastaan. Ennen ottelua Dohan Khalifa International Stadiumilla järjestettiin avajaisseremonia. Kiina aloitti kilpailut 2–0-voitolla Kuwaitista. Uzbekistan lähes varmisti jatkopaikkansa toisella kierroksella, kun se voitti Kuwaitin ja isäntämaa Qatar voitti Kiinan 2–0. Qatarin molemmat maalit teki Yusef Ali. Viimeisellä kierroksella Qatar varmisti jatkopaikkansa helpolla voitolla Kuwaitista Kiinan ja Uzbekistanin pelattua tasan 2–2.


text: Lohko B alkoi Japanin ja Jordanian kohtaamisella. Japani oli yksi kilpailujen voittajasuosikeista, mutta Jordania johti avausottelua lisäajalle asti. Maya Yoshida kuitenkin tasoitti ottelun, kun lisäaikaa oli pelattu kaksi minuuttia. Syyria voitti avausottelussaan edellisissä kilpailuissa toiseksi sijoittuneen Saudi-Arabian 2–1. Toisella kierroksella Japani voitti Syyrian 2–1 ja Jordania Saudi-Arabian 1–0, joten Saudi-Arabia putosi jatkosta. Viimeisellä kierroksella Japani voitti Saudi-Arabian 5–0 ja Jordania varmisti jatkopaikkansa 2–1-voitollaan Syyriasta. Japanin Shinji Okazaki teki hattutempun Saudi-Arabiaa vastaan.


text: Lohkon avausottelussa kohtasivat Australia, jolla oli turnauksen alussa paras FIFA-ranking, ja Intia, jolla oli turnauksen huonoin FIFA-ranking. Australia voitti ottelun 4–0, ja Tim Cahillin teki kaksi maalia. Yksi kilpailujen ennakkosuosikeista, Etelä-Korea, kohtasi avausottelussaan Bahrainin. Koo Ja-Cheol teki kaksi maalia, ja Etelä-Korea voitti 2–1. Toisella kierroksella Bahrain voitti Intian 5–2, jolloin Intia menetti mahdollisuutensa jatkopeleihin. Ismaeel Abdullatif teki ottelussa neljä maalia. Australian ja Etelä-Korean ottelun päätyttyä tasan kolmella joukkueella oli mahdollisuudet päästä jatkoon. Etelä-Korea varmisti jatkopaikkansa voittamalla Intian 4–1. Australia voitti lohkon, kun se voitti Bahrainin 1–0 Mile Jedinakin maalilla.


text: Lohko D:n avauskierroksella kohtasivat hallitseva mestari Irak ja Iran sekä Pohjois-Korea ja Arabiemiirikunnat. Hallitseva mestari kärsi tappion, ja Pohjois-Korea ja Arabiemiirikunnat pelasivat maalittoman tasapelin. Toisella kierroksella Iran varmisti jatkopaikkansa ensimmäisenä joukkueena, kun se voitti Pohjois-Korean 1–0. Irak voitti Arabiemiirikunnat lisäajalla Walid Abbasin omalla maalilla. Abbas teki turnauksen toisen oman maalinsa lohkon päätösottelussa Irania vastaan. Iran voitti ottelun 3–0 ja oli ainoa joukkue, joka voitti alkulohkossa jokaisen ottelunsa. Irak varmisti jatkopaikkansa Karrar Jassimin maalilla Pohjois-Koreaa vastaan. Pohjois-Korea ja Arabiemiirikunnat eivät tehneet turnauksessa maaliakaan.


text: Kunkin alkulohkon kaksi parasta joukkuetta selviytyi puolivärieriin, joissa A-lohkon voittaja pelasi B-lohkon toiseksi sijoittunutta vastaan ja päinvastoin. Samoin C-lohkon voittaja pelasi D-lohkon toiseksi sijoittunutta vastaan ja päinvastoin.


text: Ensimmäisessä ottelussa isäntämaa Qatar sai vastaansa B-lohkon voittaneen Japanin. Qatar siirtyi johtoon 13 minuutin jälkeen Sebastián Sorian maalilla. Japani tasoitti puolen tunnin pelin jälkeen Shinji Kagawan maalilla. 63. minuutilla Maya Yoshida sai toisen keltaisen korttinsa ja joutui näin ulos ottelusta. Fábio Montezine teki maalin rikkeestä seuranneesta vapaapotkusta. Kagawa tasoitti kuitenkin ottelun kahdeksan minuuttia Qatarin maalin jälkeen. Tasoitusmaalin jälkeen kummallakin joukkueella oli hyviä paikkoja tehdä ottelun voittomaali. Kun ottelua oli käyty 90 minuuttia, Japanin puolustaja Masahiko Inoha teki ottelun ratkaisumaalin.