title: Goodies

text: "Goodiesin" ilmestyttyä se sijoittui Billboard 200 -listan kolmannelle sijalle ja R&B/Hip-Hop Albums -listan ykköspaikalle. Albumia myytiin ensimmäisen viikon aikana 125 000 kappaletta. 25. lokakuuta 2006 albumin myynti ylitti platinarajan. Albumi menestyi hyvin Yhdysvaltojen lisäksi myös Taiwanissa, Uudessa-Seelannissa ja Irlannissa.


title: Giovanni de Riu

text: Giovanni de Riu (10. maaliskuuta 1925 Macomer – 11. joulukuuta 2008) oli italialainen F1-kuljettaja. Hän osallistui yhteen F1-osakilpailuun kaudella 1954, Italian GP:hen, mutta karsiutui eikä päässyt starttaamaan kilpailuun. Hän ajoi yksityisellä Maseratilla.


title: Max de Terra

text: Max de Terra (6. lokakuuta 1918 Zürich Zürich, Sveitsi – 29. joulukuuta 1982 Zürich, Zürich, Sveitsi) oli sveitsiläinen F1-kuljettaja. Hän osallistui kahteen F1-osakilpailuun kausina 1952–1953. Pisteitä Terra ei saavuttanut. Hänen paras sijoituksensa oli kahdeksas Sveitsin GP:ssä 1953. Toisen kilpailun Terra keskeytti. Hän oli Ecurie Espadonin jäsen.


title: Mehdi Karroubi

text: Mehdi Karroubi (; s. 26. syyskuuta 1937) on iranilainen reformistinen poliitikko ja uskonoppinut. Hän toimi maansa parlamentin Majlisin puhemiehenä vuosina 1989–1992 ja 2000–2004. Hän oli ehdolla vuosien 2005 ja 2009 presidentinvaaleissa.


title: Mehdi Karroubi

text: Karroubi vastustaa Iranissa yleisiä lasten teloituksia.


title: Dario Minieri

text: Dario Minieri (s. 1985) on italialainen pokeriammattilainen. Hän on voittanut urallaan yhden World Series of Poker -turnauksen ja edustaa PokerStars-nettipokerihuonetta.


title: Dario Minieri

text: Kuten useat muutkin nykyisistä pokeriammattilaisista (muun muassa David Williams ja Noah Boeken) Minieri aloitti korttipeliuransa menestyneenä -pelaajana. Pelaaminen vei niin paljon aikaa, että Minieri keskeytti psykologian opintonsa yliopistossa. Hän alkoi myös pelata pokeria internetissä.


title: Dario Minieri

text: Minieri oli vuoden 2005 Italian pokerimestaruuskilpailuissa neljäs 500 euron pot limit holdem ja 1000 euron no limit holdem -turnauksissa. Hän alkoi menestyä erityisesti internetissä ja saavutti vuonna 2006 ensimmäisenä pelaajana PokerStarsilla niin paljon pelaajapisteitä, että niillä oli mahdollistaa ostaa Porsche. Vuonna 2006 hän teki myös läpimurtonsa liveturnauksissa oltuaan rahoilla WSOP:n pääturnauksessa ja sijoituttuaan kolmanneksi Badenin EPT-osakilpailussa.


title: Dario Minieri

text: Vuoden 2007 WSOP:ssa Minieri saavutti kaksi rahasijaa. WSOP:n pääturnauksessa hän oli johdossa kolmannen päivän jälkeen, mutta putosi lopulta sijalla 96. Seuraavana vuonna Minieri oli kahdesti EPT:ssä kolmas: San Remossa hän ansaitsi sijoituksestaan 287 600 euroa ja Varsovassa 123 162 euroa. Minieri voitti ensimmäisen WSOP-rannekkeensa 2 500 dollarin no limit holdem -turnauksesta vuoden 2008 WSOP:ssa. Voitto 1 012 pelaajan joukossa toi 528 418 dollarin ykköspalkinnon.


title: Dario Minieri

text: Kesäkuussa 2009 Minierin pokeriuran turnausvoitot ylittivät 1,5 miljoonaa dollaria. Hän oli mukana "High Stakes Poker" -pokeriohjelman viidennellä tuotantokaudella.


title: Theofano (täsmennyssivu)

text: Theofano tai Teofano () voi tarkoittaa:


title: Origin Systems

text: Origin Systems oli yhdysvaltalainen tietokonepelejä kehittänyt pelitalo, joka oli toiminnassa vuosina 1983–2004. Se on kehittänyt muun muassa menestyksekkäät "Ultima"-, "Wing Commander"- ja "Crusader"-pelisarjat.


title: Origin Systems

text: Origin Systemsin perustivat 1983 veljekset Robert ja Richard Garriott sekä heidän isänsä Owen Garriott ja Chuck Bueche. Richard oli jo aiemmin julkaissut kolme kohtalaisen menestynyttä peliä – "", "Ultima I":n ja "Ultima II":n. Yhtiön ensimmäinen oma julkaisu oli "Ultima III". Origin ryhtyi pian perustamisensa jälkeen julkaisemaan pelinsä Electronic Artsin kautta. Vuonna 1992 Electronic Arts osti pelitalon. Originin menestynein julkaisu on 1997 ilmestynyt "Ultima Online", joka oli yksi ensimmäisistä MMORPG-peleistä ja on edelleen toiminnassa. Origin toimi Electronic Artsin alaisuudessa vuoteen 2004 asti, jolloin pelitalo lakkautettiin.


title: Origin Systems

text: Richard Garriott lähti Originilta 2000 ja perusti Destination Gamesin.


title: Ilppo Simo Louhivaara

text: Ilppo Simo Louhivaara CBE () oli suomalainen matemaatikko.


title: Ilppo Simo Louhivaara

text: Louhivaara aloitti matematiikan opinnot Helsingin yliopistossa vuonna 1945. Hänen Rolf Nevanlinnan ohjauksessa tehty elliptisiä differentiaaliyhtälöitä koskeva väitöskirjansa valmistui tammikuussa 1955. Sen nimi oli "Ûber das erste Randwertproblem für die Differentialgleichung formula_1".


title: Ilppo Simo Louhivaara

text: Vuosina 1955–1965 Louhivaara omistautui matematiikan tutkimukselle ja häneltä ilmestyi kymmenen saksankielistä julkaisua. Vuosina 1955–1960 hän toimi suomalaisen "matematiikkakonetyöryhmän" tehtävissä. Työryhmällä oli suuri merkitys Suomen tietotekniikkaosaamisen kannalta, vaikka itse kone, työnimeltään ESKO, ei koskaan käyttöön päässytkään. Vuosina 1958–1978 Louhivaara oli Helsingin yliopiston dosentti.


title: Ilppo Simo Louhivaara

text: Louhivaaran erikoisala oli matemaattinen analyysi ja hän tutki muun muassa eräitä differentiaalioperaattorityyppejä ja niihin liittyvien reuna-arvotehtävien yleistettyjen ratkaisujen olemassaolo- ja säännöllisyysehtoja. Louhivaaran tärkeät yhteistyökumppanit olivat lähinnä Saksassa. Tiiviit yhteydet hänellä oli Saksassa muun muassa Christian G Simaderin kanssa.


title: Ilppo Simo Louhivaara

text: Louhivaara oli kansainvälisesti suuntautunut ja merkittävässä asemassa muun muassa kansainvälisten matemaattisten kongressien järjestämisessä Suomessa. Vuonna 1962 hän järjesti Tukholman mantemaatikkokongressin jälkeen kollokvion Otaniemessä ja vuoden 1966 Moskovan kongressin yhteydessä Jyväskylässä. Louhivaara järjesti kollokvion myös vuonna 1970 vaikka varsinainen kongressi järjestettiin Nizzassa. Neljännen ja viimeisen kollokvionsa Louhivaara järjesti Jyväskylässä vuonna 1973 edeltäen seuraavan vuoden kongressia Vancouverissa.


title: Ilppo Simo Louhivaara

text: Kun Jyväskylän kasvatusopilliseen korkeakouluun (JKK) perustettiin matemaattis-luonnontieteellinen osasto (myöh. matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta) 1965, Louhivaara hoiti sinne perustettua matematiikan professuuria ja oli tiiviisti mukana uuden osaston suunnittelussa ja johtamisessa. Hän toimi matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan ensimmäisenä dekaanina vuosina 1965–1967. Vuonna 1966 JKK muuttui Jyväskylän yliopistoksi ja Louhivaarasta tuli vakituinen matematiikan professori. Vuonna 1967 Louhivaara valittiin Jyväskylän yliopiston rehtoriksi. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 1977 hoitaen samanaikaisesti myös matematiikan professuuria iltaisin ja viikonloppuisin. Louhivaaran rehtorikausi oli voimakkaan laajenemisen ja kehittymisen aikaa Jyväskylän yliopistossa ja häntä arvostettiin yli tiedekuntarajojen tasapuolisena ja tarmokkaasti asioihin tarttuvana henkilönä. Toisaalta Louhivaara koki hallinnollisten tehtävien vievän liikaa aikaa tutkimukselta, joka oli kuitenkin hänelle toinen kutsumus. Vuonna 1970 Louhivaara valittiin Helsingin yliopiston sovelletun matematiikan professoriksi, muttei ehtinyt astua virkaan palattuaan Jyväskylän yliopiston rehtoriksi.


title: Ilppo Simo Louhivaara

text: Vuonna 1977 Louhivaara siirtyi Berliiniin Freie Universitätin matematiikan professoriksi. Hän työskenteli Saksassa elämänsä loppuun saakka. Louhivaara oli testamentannut koko omaisuutensa Suomalaisen Tiedeakatemian Matematiikan rahastolle.


title: Forza Motorsport 3

text: Forza Motorsport 3 on Turn 10 Studiosin kehittämä ajopeli, jonka Microsoft Game Studios julkaisi Xbox 360 -konsolille lokakuussa 2009. Peli on seuraaja "Forza Motorsport 2:lle".


title: Forza Motorsport 3

text: Forza Motorsport 3:ssa on yli 470 tarkoin mallinnettua autoa yli 50 valmistajalta. Kaikki autot on mallinnettu sisältä ja ulkoa vastamaan täysin esikuviaan. Pelissä on myös yli 100 erilaista rataa. Ajostaan voi tehdä videon ja lähettää sen forzamotorsport.net -sivustolle muiden nähtäville. Pelissä on edeltäjäänsä enemmän tuunaus- ja viritysmahdollisuuksia. Ajaessa on myös mahdollisuus vaihtaa sisäkuvakulmaan ajaessa. Pelin seuraaja Forza Motorsport 4 julkaistiin Xbox 360 -konsolille 14. lokakuuta 2011.


title: Cowboys Stadium

text: Cowboys Stadium on kupolimallinen, siirrettävällä katolla varustettu urheilustadion Arlingtonissa, Texasin osavaltiossa. Rakennus valmistui 29. toukokuuta 2009 ja korvasi vuonna 1971 rakennetun Texas Stadiumin amerikkalaisen jalkapallojoukkueen Dallas Cowboysin kotiareenana.


title: Cowboys Stadium

text: Stadionin katon keskeltä riippuu 49 m x 22 m kokoinen videonäyttö joka kykenee näyttämään teräväpiirtokuvaa. Tämä teki siitä valmistuessaan maailman suurimman teräväpiirtonäytön.


title: Cowboys Stadium

text: Stadionilla järjestettiin amerikkalaisen jalkapalloliigan NFL:n kauden 2010-2011 loppuottelu Super Bowl XLV.


title: Stari Grad

text: Stari Grad voi viitata seuraaviin paikkoihin:


title: Džurtšenin kieli

text: Džurtšenin kieli (muita nimityksiä "dzürtšenin" ja "džurtšin kieli") on nykyisen Koillis-Kiinan ja Venäjän Primorjen alueella asuneiden džurtšenien puhuma tunguusilainen kieli, josta on säilynyt kirjallisia muistomerkkejä.


title: Džurtšenin kieli

text: Varhaisimmat maininnat džurtšeneista ovat 500–600-lukujen vaihteesta. 1100-luvun alussa kehitettiin kitaanin ja kiinan malleihin perustunut oma kirjoitusjärjestelmä. Džurtšenia käytettiin Mantšuriaa ja Pohjois-Kiinaa vuosina 1115–1234 hallinneen Jin-dynastian virallisena kielenä. Sillä luotiin laaja tieteellinen ja kaunokirjallisuus, joka ei ole säilynyt. 1200-luvun alussa puhujia on arveltu olleen noin viisi miljoonaa.


title: Džurtšenin kieli

text: Tiedot kielen rakenteesta perustuvat 1300-luvun lopulla laadittuun käsikirjoitukseen, joka sisältää noin 900 džurtšenilaisella kirjoituksella kirjoitettua sanaa kiinalaisine vastineineen ja ääntämisohjeineen, sekä 20 lyhyeen anomuskirjeeseen. Osaa kielenmuistomerkeistä ei ole pystytty lukemaan. Noin 700 merkistä 25 on ideografisia ja loput etupäässä tavumerkkejä. Džurtšenia on pidetty mantšun kielen edeltäjänä, mutta toisaalta on arveltu, että teksteissä esiintyvät piirteet johtuvat myöhäisemmästä mantšuvaikutuksesta.


title: Längdenin majakka

text: Längdenin majakka sijaitsee Längdenin kallioluodolla Suomenlahdella Tammisaaren ulkosaaristossa Lappohjaan ja Koverhariin johtavan väylän varrella, 15 kilometriä Hangosta kaakkoon. Majakka on rakennettu 1965 ja automatisoitu 1966. Majakan valon korkeus on 17 metriä.


title: Porkkalan majakka

text: Porkkalan majakka eli Kallbådan majakka on entinen merimajakka, joka sijaitsee Suomenlahdella Kallbådanin matalalla kallioluodolla noin yhdeksän kilometriä Porkkalanniemen kärjestä etelään. Majakka valmistui vuonna 1920 ja sen valon korkeus oli 21,4 metriä. Se on Suomen viimeinen miehitetyksi tehty merimajakka.


title: Porkkalan majakka

text: Majakkarakennus on noin 19,5 metriä korkea ja se käsittää majakkatornin sekä siihen kiinteästi liittyvän asuinsiiven. Samankaltaista perusratkaisua on käytetty muun muassa Bengtskärin majakassa ja Ahvenanmaan Märketin majakassa. Itse majakkatorni on Kallbådanissa vain hieman muuta rakennusta korkeampi, ja se on sijoitettu rakennuksen eteläkulmaan. Koko rakennus on perustettu massiiviselle betonisokkelille, jonka sisällä on varastotiloja. Sokkelin päälle rakennetun yläosan sisärunko on muurattu tiilestä ja ulkorunko on valettu rautabetonista.


title: Porkkalan majakka

text: Majakan yhteydessä oli asuintilat majakkamestarille ja majakanvartijalle, konehuone, sauna, keittiö ja makean veden säiliö. Majakkaan kuului alun perin myös sumumerkinantoasema.


title: Porkkalan majakka

text: Kallbådanin majakka rakennettiin korvaamaan Rönnskärin majakka joka sijaitsi liikaa sisäsaaristossa. Muutama vuosi Kallbådan majakan valmistumisen jälkeen Rönnskärin majakan valo sammutettiinkin tarpeettomana vuonna 1928. Kallbådanilla oli 1920-1939 majakkamestari ja kaksi majakanvartijaa. Enimmillään Kallbådanilla oli kaksikymmentä ihmistä, myös majakkamestarin ja majakanvartijoiden omaisia. Talvisodan aikana majakan yli lensi kaksi Helsinkiin matkalla olevaa neuvostoliittolaista pommituslentokonetta ja Kallbådan evakuoitiin.


title: Porkkalan majakka

text: Majakka kuului vuosina 1944–1955 Porkkalan vuokra-alueeseen ja se oli alueen palauttamisen jälkeen niin huonossa kunnossa ettei sinne enää asetettu miehitystä vaan majakanvartijat toimivat Rönnskäriltä käsin. Myöhemmin majakka oli automatisoitu ja sen kauko-ohjaus tapahtui Harmajan majakalta käsin.


title: Porkkalan majakka

text: Majakka sammutettiin vuonna 2015 ja sen viereen perustettiin uusi sektoriloisto. Majakan yhteydessä on laskeutumisalusta helikopterille.


title: Porkkalan majakka

text: Kallbådanin luoto kuuluu hylkeidensuojelualueeseen ja sille rantautuminen ilman lupaa on kielletty.


title: Porkkalan majakka

text: Vuorikiipeilijä Veikka Gustafsson ylläpitää matkailuyritystä Kallbådanilla.


title: Džurtšenit

text: Džurtšenit ovat nykyisen Koillis-Kiinan ja Venäjän Primorjen alueella asunut, tunguusilaista džurtšenin kieltä puhunut muinainen kansa.


title: Džurtšenit

text: Džurtšenit olivat 900-luvulle saakka riippumattomia, mutta joutuivat sitten kitaanien alaisiksi. Vuonna 1114 he nousivat kapinaan Agudan johdolla ja perustivat Pohjois-Kiinaa vuosina 1115–1234 hallineen Jin-dynastian valtakunnan, jonka mongolivalloittajat sittemmin hävittivät. Myöhemmin džurtšenit jakautuivat eri heimoiksi, jotka Nurhatši vuosina 1583–1625 yhdisti mantšujen valtakunnaksi.


title: Flötjan

text: Flötjanin majakka sijaitsee Flötjanin pienellä kallioluodolla Ahvenanmerellä lähellä Lågskärin majakkaa Maarianhaminaan johtavalla väylällä. Betoninen majakkatorni rakennettiin vuonna 1953, ja sen valo on 26,0 metrin korkeudessa.


title: Flötjan

text: Luodolla oli vuodesta 1901 ensimmäinen pysyvämpi merimerkki. Vuonna 1907 kummelia täydennettiin rakentamalla sen päälle matala loistokoju ja sähkökäyttöinen vilkkulyhty. Heikkotehoinen laitteisto korvattiin jo vuonna 1908 aurinkoventtiilillä varustetulla asetyleenilaitteistolla. Tämä loisto vaurioitui pahoin ensimmäisen maailmansodan aikana miinaräjähdyksissä ja luodon yli vyöryneiden jäiden puserruksessa. Loistoa korotettiin vuonna 1918, mutta se oli edelleen altis jäävaurioille ja niinpä loisto korvattiin majakalla.


title: Andrei Aleksandrovitš Romanov

text: Ruhtinas Andrei Aleksandrovitš Romanov (; 24. tammikuuta Pietari 1897 – 8. toukokuuta 1981 Faversham, Iso-Britannia) oli venäläissyntyinen aatelismies, suuriruhtinas Aleksandr Mihailovitš Romanovin ja suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanovan poika.


title: Andrei Aleksandrovitš Romanov

text: Hänen isovanhempiaan olivat keisari Aleksanteri III ja keisarinna Maria Fjodorovna. Andrein setä oli Venäjän viimeinen keisari Nikolai II. Vallankumouksen jälkeen Andrei asui Englannissa.


title: Andrei Aleksandrovitš Romanov

text:
Andrei Aleksandrovitš syntyi Talvipalatsissa vuonna 1897 vanhempiensa toisena lapsena ja ensimmäisenä poikana.
Perhe vietti paljon aikaa Etelä-Ranskassa vuoden 1906 jälkeen, kun isä Aleksandr oli riidoissa Nikolai II:n kanssa tämän poliittisten päätösten takia.
Andrei liittyi Venäjän keisarilliseen laivastoon isänsä Aleksandr Mihailovitšin alaisuudessa. Myöhemmin hänestä tuli Chevalier-kaartin luutnantti.
Venäjän vallankumouksen aikana vuonna 1917 Andrein perhe vangittiin Krimillä. He pakenivat vuonna 1918 Britannian kuninkaan Yrjö V:n, joka oli Maria Fjodorovnan sisaren puoliso, lähettämällä brittiläisellä sotalaivalla HMS Marlborough’lla Mustanmeren poikki Maltalle ja sieltä edelleen Pariisin kautta Englantiin.


title: Andrei Aleksandrovitš Romanov

text: Vuonna 1949 Andrei Aleksandrovitš muutti Kentin Favershamiin vanhaan kartanoon, jonka omisti hänen toisen vaimonsa perhe. Andrei sai myöhemmin Johanniittain ritarikunnan kunniamerkin.


title: Andrei Aleksandrovitš Romanov

text: Andrei Aleksandrovitš nai italialaissyntyisen donna Elisabetha Ruffon (1886–1940) vuonna 1918 Jaltassa. He saivat kolme lasta: Ksenia (1919–2000), Michael (1920–2008) ja Andrew (s. 1923). Elisabethin kuoltua toisessa maailmansodassa Andrei nai vuonna 1942 englantilaisen Nadine McDougallsin (1908–2000). He saivat yhden tyttären, Olgan (s. 1950).


title: Rostislav Aleksandrovitš Romanov

text: Ruhtinas Rostislav Aleksandrovitš Romanov (2. marraskuuta 1902 – 31. heinäkuuta, 1978) oli venäläissyntyinen aatelinen ja suurruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanovan ja suurruhtinas Aleksander Mihailovitš Romanovin poika.


title: Rostislav Aleksandrovitš Romanov

text: Rostislavin isovanhemmat olivat Venäjän keisari Aleksanteri III ja keisarinna Maria Fjodorovna. Hänen setänsä oli Venäjän viimeinen keisari Nikolai II.


title: Rostislav Aleksandrovitš Romanov

text: Perhe vietti paljon aikaa Etelä-Ranskassa vuoden 1906, koska Rostislavin isä Aleksander Mihailovitš oli riidoissa Nikolai II:n kanssa tämän poliittisten päätösten takia.


title: Rostislav Aleksandrovitš Romanov

text: Venäjän vallankumouksen aikana vuonna 1917 Rostislav vangittiin vanhempiensa ja isoäitinsä ja eräiden muiden Romanov-suvun jäsenten kanssa Krimillä. He pakenivat 11.4.1918 Venäjältä Ison-Britannian kuningas Yrjö V:n lähettämällä brittiläisen sotalaivalla HMS Marlboroughilla Mustanmeren kautta Maltalle ja sieltä edelleen Englantiin ennen kuin asettuivat asumaan Cannesin.


title: Rostislav Aleksandrovitš Romanov

text: Rostislav avioitui kolmesti:


title: Fjodor Romanov

text: Fjodor Aleksandrovitš Romanov (23. joulukuuta 1898 Pietari, Venäjä – 30. marraskuuta 1968 Cannes, Ranska), ruhtinas, oli venäläissyntyinen aatelinen ja suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanovan ja suuriruhtinas Aleksandr Mihailovitš Romanovin poika.


title: Fjodor Romanov

text: Fjodorilla oli vanhempi sisko ja veli. Fjodorin äidinisä oli keisari Aleksanteri III, ja isän puolelta hän oli keisari Nikolai I:n pojan Mihailin pojanpoika. Etäinen sukulaisuus hallitsijaan antoi hänelle ruhtinaan arvonimen.


title: Fjodor Romanov

text: Fjodor sisaruksineen vietti vuoden 1906 jälkeen vanhempiensa kanssa paljon aikaa Etelä-Ranskassa, koska hänen isänsä Aleksandr oli riitaantunut keisari Nikolai II:n kanssa tämän poliittisten päätösten takia.


title: Fjodor Romanov

text: Lokakuun vallankumouksen aikana vuonna 1917 Fjodor vangittiin Krimillä vanhempiensa ja isoäitinsä ja eräiden muiden Romanov-suvun jäsenten kanssa. Fjodor pakeni perheineen 11. huhtikuuta 1918 Venäjältä Maria Fjodorovnan sisaren puolison Britannian kuningas Yrjö V:n lähettämällä brittiläisen sotalaivalla HMS Marlborough’lla Mustanmeren yli Maltalle ja sieltä edelleen Englantiin, josta muutti myöhemmin Ranskaan.


title: Fjodor Romanov

text: Viisi ensimmäistä vuotta Fjodor asui Pariisissa sisarensa Irina Jusupovan luona, jonka puoliso oli ruhtinas Feliks Jusupov.


title: Fjodor Romanov

text: Fjodor Romanov avioitui 1923 ruhtinatar Irina Paleyn (1903–1990) kanssa, joka oli Fjodorin äidin serkku. Irina oli suuriruhtinas Pavel Aleksandrovitš Romanovin ja ruhtinatar Olga Palein tytär. Pariskunta erosi 1936, kun hän oli pitkään sairastunut tuberkuloosia. Pariskunta sai kaksi lasta.


title: Peter Aufschnaiter

text: Peter Aufschnaiter (2. marraskuuta 1899 – 12. lokakuuta 1973) oli itävaltalainen vuorikiipeilijä, agronomi, kartografi ja maantieteilijä.


title: Peter Aufschnaiter

text: Aufschnaiter syntyi Kitzbühelissa Itävallassa ja kävi lukiota Kufsteinissa. Lukion aikana syttyi ensimmäinen maailmansota ja Aufschnaiter joutui kutsunnoihin vuonna 1917. Lukion jälkeen vuonna 1919 Aufschnaiter muutti Müncheniin, Saksaan, jossa hän opiskeli maataloutta.


title: Peter Aufschnaiter

text: Aufschnaiter harrasti vuorikiipeilyä ja tutustui Münchenissä moniin saksalaisiin vuorikiipeilijöihin. Vuosina 1929–1931 hän osallistui retkikuntaan, joka oli matkalla Kangchenjungaan, joka on Intian korkein kohta. Vuonna 1939 Aufschnaiter osallistui saksalaisen retkikunnan kanssa matkalle Himalajalle tarkoituksena kiivetä Nanga Parbat -vuorelle, joka on maailman yhdeksänneksi korkein vuori. Vuori sijaitsi tuolloin Brittiläisen Intian ja Tiibetin rajalla. Oli toisen maailmansodan syttymisajankohta ja Britannian siirtomaaviranomaiset pidättivät Aufschnaiterin vihollismaan kansalaisena. Hänet vietiin Dehradunin vankileirille 1 000 muun vihollismaan kansalaisen kanssa.


title: Peter Aufschnaiter

text: Aufschnaiter yritti paeta vankileiriltä monta kertaa ennen kuin onnistui 10. toukokuuta 1944 yhdessä itävaltalaisen Heinrich Harrerin sekä kahden saksalaisen, Hans Koppin ja Bruno Treipelin, kanssa. He yrittivät aluksi matkustaa Goaan, joka oli tuolloin Portugalin siirtomaa ja puolueeton territorio. Se oli kuitenkin liian kaukana, joten he päättivät matkustaa Tsang Chok-la -solan kautta Tiibetiin.


title: Peter Aufschnaiter

text: Tiibetin vuosinaan Aufschnaiter toimi Tiibetin hallituksen kartografina ja maantieteilijänä ja piirsi monia karttoja Tiibetistä. Hän auttoi rakentamaan Lhasaan pienen vesivoimalan ja monia kanavia.


title: Peter Aufschnaiter

text: Yhdessä Heinrich Harrerin kanssa Aufschnaiter kirjoitti kirjan elämästään Tiibetissä. Harrerin kirjan nimi oli "Seitsemän vuotta Tiibetissä", koska hän vietti siellä seitsemän vuotta. Aufschnaiterin kirja taas on nimeltään "Peter Aufschnaiter: Kahdeksan vuotta Tiibetissä".


title: Peter Aufschnaiter

text: Lähdettyään Tiibetistä Aufschnaiter saapui vuonna 1951 Nepaliin ja toimi siellä kartografina ja myöhemmin New Delhissä Intian armeijan palveluksessa kartografina. Aufschnaiter sai Nepalin passin, joka salli hänen matkustaa muuten kielletyille alueille, joista Aufschnaiter löysi arvokkaita buddhalaisia freskoja. Aufschnaiter asui monta vuotta Nepalissa ja työskenteli maatalousasiantuntijana sveitsiläisessä avustusjärjestössä. Vuonna 1956 Aufschnaiter nimitettiin maatalousasiantuntijaksi Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestöön. Joka kolmas vuosi hän kävi lomalla Euroopassa tapaamassa ystäväänsä Heinrich Harreria, jonka kanssa hän kiipeili Alpeilla. Aufschnaiter palasi Itävaltaan ja kuoli Innsbruckissa 73-vuotiaana vuonna 1973. Hänet on haudattu Kitzbüheler Bergfriedhofin hautausmaalle Kitzbüheliin Tiroliin.


title: Porin majakka

text: Porin majakka sijaitsee Selkämerellä Tahkoluodon satamaan johtavan väylän suulla. Vuonna 1985 valmistunut majakka on matalikolle teräspaalun varaan perustettu pohjamajakka. Majakan rungossa on joustonivel, joka vaimentaa sen yläosaan kohdistuvaa ahtojäiden aiheuttamaa värähtelyä. Majakan valon korkeus on 18,4 metriä.


title: Amir El-Falaki

text: Amir El-Falaki (s. 12. elokuuta 1973 Kööpenhamina) on tanskalainen laulaja. Hän on jäsenenä yhtyeessä nimeltä Toy-Box. Amir on syntyperältään marokkolainen ja puhuu tanskaa, englantia, arabiaa ja ranskaa.


title: Amir El-Falaki

text: Amir halusi olla lääkäri, mutta hänestä sen sijaan tuli tanssin opettaja. Hän tapasi Anila Mirzan New Year'sin osapuolella. He päättivät perustaa yhtyeen nimeltä Toy-Box. Vuodesta 2006 hän on suunnitellut tanssijan uraa tai soolouraa.


title: Rogaining

text: Rogaining on Australiasta peräisin oleva suunnistuksen muoto. Kilpailuissa liikutaan 2–5 -henkisillä joukkueilla sarjasta ja kilpailusta riippuen yleensä kahdesta tunnista vuorokauteen. Kilpailijoiden tarkoituksena on kerätä mahdollisimman paljon pisteitä käymällä eriarvoisilla rasteilla haluamassaan järjestyksessä annetun ajan puitteissa.


title: Rogaining

text: Kisa huipentuu muutamia minuutteja ennen ajan loppumista viimeisten kisajoukkueiden kiiruhtaessa maaliin. Parhaiden oletetaan ehtivän taivaltaa vuorokauden aikana noin 130 kilometriä.


title: Rogaining

text: Kilpailijat saavat palata kilpailukeskukseen syömään, juomaan, lepäämään ja vaihtamaan varusteitaan milloin vain. Voittopalkintoja tärkeämpää on rastien löytämisen riemu, hyvä tunnelma ja uusien ystävien tapaaminen.


title: Rogaining

text: Laji sopii niin suunnistajille ja seikkailu-urheilijoille kuin tavallisille kuntourheilijoille, partiolaisille, retkeilijöille ja muille ulkoilusta innostuneille.


title: Rogaining

text: Rogaining-suunnistus on peräisin Australiasta. Yliopistot järjestivät vuorokauden kestäviä vaelluksia, joiden rasteilla sai käydä haluamassaan järjestyksessä. Kilpailulajiksi rogaining muodostui 1970-luvulla, jolloin perustettiin ensimmäiset lajiliitot.


title: Rogaining

text: Ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut käytiin Australiassa vuonna 1992, jolloin mestaruuksista taisteli 194 kilpailujoukkuetta.


title: Rogaining

text: Suomalaisista on maailman mestaruuden voittanut Iiro Kakko vuonna 1998 Kanadassa australialaisen Nigel Aylottin kanssa. Petteri Muukkonen & Hannu-Pekka Pukema voittivat ensimmäisenä suomalaisparina yleisen sarjan maailmanmestaruuden vuonna 2015 Kiilopäällä pidetyissä kilpailuissa. Maailmanmestareita ovat myös Seppo Mäkinen ja Ulla Silventoinen, jotka voittivat vuonna 2010 mestaruuden Uudessa-Seelannissa sekajoukkueiden sarjassa. Eero Jäppinen ja Janne Mononen voittivat Euroopan mestaruuden vuonna 2009 Ylläksellä, Seppo Mäkinen ja Hannu Oja vuonna 2010 Ukrainassa, Tommi Tölkkö espanjalaisen Olivar Aurelion kanssa vuonna 2013 Espanjassa.


title: Rogaining

text: Syksyllä vuonna 2006 "Retki"-lehden päätoimittaja Mikko Lamminpää toi esille ajatuksen, että Kalke ry järjestäisi seuraavana syksynä ensimmäiset viralliset Rogaining-kilpailut Suomessa. Koko talvi kului tapahtumaa suunnitellessa ja IRF:n (International Rogaining Federation) sääntöjä ja kilpailunjärjestämiseen liittyviä ohjeita opiskellessa.


title: Rogaining

text: Ensimmäinen Retki-Rogaining näki päivänvalon Jämin tunnetusti hyväkulkuisissa kangasmaastoissa 22.–23.9.2007. Tapahtuma saavutti heti laajan suosion, ja ensimmäiseen tapahtumaan osallistui kaikkiaan liki 180 innokasta ulkoilmaihmistä.


title: Rogaining

text: Vuonna 2008 järjestettiin lajin ensimmäiset avoimet SM-kilpailut Seitsemisen kansallispuiston lähistöllä Kurussa. Toiseen Retki-Rogainingiin 16.–17.8.2008 osallistui jo yli 260 kilpailijaa. Mukana kilpailussa oli myös suuri joukko venäläisiä ja virolaisia rogaining-harrastajia.


title: Rogaining

text: Kalke ry anoi IRF:ltä Rogaining EM-kilpailuja syksyllä vuonna 2008. Tiukka kisa käytiin Keski-Euroopan kandidaatin kanssa, mutta voiton vei Suomi ja Ylläs.


title: Rogaining

text: Elokuun puolivälissä Ylläksen komeisiin tunturimaastoihin kokoontui kaikkiaan 567 kisaajaa taistelemaan EM-mitaleista 12 eri sarjassa.


title: Rogaining

text: Kisoissa saatiin myös lisää suomalaisia arvokisamenestyjiä, sillä EM-kultaa ripustettiin miesten avoimessa sarjassa Multisport.fi-joukkueen Eero Jäppisen ja Janne Monosen kaulaan. Kultamitalin kahmaisivat myös miesten veteraanisarjassa joukkueella Scandinavian Outdoor Store kisanneet Juha Prittinen ja Jouni Nurminen sekä miesten superveteraaneissa Keravan Urheilijoiden Mauno Kettunen ja Pekka Muukkonen.


title: Kökarsören

text: Kökarsörenin majakka sijaitsee Ahvenanmaalla Saaristomeren eteläosassa. Ensimmäinen kolmikulmainen majakka paikalle rakennettiin 1906, mutta se purettiin 1983 huonokuntoisena pois. Nykyinen majakka on peräisin vuodelta 1983, ja sen valon korkeus on 23,7 metriä.


title: New Young Pony Club

text: New Young Pony Club on brittiläinen viisijäseninen rockyhtye.


title: Konstruktiivinen empirismi

text: Konstruktiivinen empirismi on eräs empirismin muoto. Sen merkittävin kehittäjä on Bas C. van Fraassen erityisesti teoksessaan "The Scientific Image" (1980).


title: Konstruktiivinen empirismi

text: Konstruktiivisessa empirismissä tieteelliset teoriat tulkitaan semanttisesti kirjaimellisesti, ne pyrkivät olemaan empiirisesti riittäviä, ja niiden hyväksymiseen riittää uskomus siihen, että ne ovat empiirisesti riittäviä. Teoria on semanttisesti kirjaimellinen jos ja vain jos teorian käyttämä kieli tulkitaan niin, että teorian esittämät väitteet ovat joko tosia tai epätosia (päinvastoin kuin instrumentalistisessa tulkinnassa). Teoria on empiirisesti riittävä jos ja vain jos kaikki mitä se sanoo havaittavissa olevista entiteeteistä on totta, toisin sanoen teorioilta vaaditaan vain, että ne kuvaavat oikein todellisuuden havaittavissa olevia osia.


title: Konstruktiivinen empirismi

text: Konstruktiivinen empirismi on näin normatiivinen, semanttinen ja tietoteoreettinen teesi. Ajatus siitä, että tiede pyrkii olemaan empiirisesti riittävää, muodostaa normatiivisen osan; että teoriat ovat semanttisesti kirjaimellisia, muodostaa semanttisen osan; ja että teorioiden hyväksymiseen riittää uskomus empiirisestä riittävyydestä muodostaa tietoteoreettisen osan.


title: Konstruktiivinen empirismi

text: Konstruktiivinen empirismi asettuu tieteellistä realismia, loogista empirismiä ja instrumentalismia vastaan. Konstruktiivinen empirismi ja tieteellinen realismi ovat yhtä mieltä siitä, että teoriat ovat semanttisesti kirjaimellisia, minkä looginen empirismi ja instrumentalismi kieltävät. Konstruktiivinen empirismi, looginen empirismi ja instrumentalismi ovat yhtä mieltä siitä, etteivät teoriat pyri totuuteen havaitsemattomissa olevien entiteettien suhteen, minkä tieteellinen realismi kieltää.


title: Kumileimasin (politiikka)

text: Kumileimasin tarkoittaa politiikassa lainsäädäntö- tai toimeenpanovallan omaavaa henkilöä tai instituutiota, joka hyväksyy muodollisesti valtaapitävän tahon puoltamat lait ja/tai säädökset. Yleisesti se tarkoittaa yksipuoluejärjestelmässä olevia parlamentteja, joiden jäsenet ovat jo aiemmin sopineet keskenään lain hyväksymisestä. Yleensä "kumileimasimella" on "de jure" mahdollisuus hylätä laki, mutta "de facto" näin ei ikinä tapahdu.


title: Kumileimasin (politiikka)

text: Tämän päivän esimerkki kumileimasinparlamentista on Kiinan kansankongressi, jonka päätökset sovitaan jo ennen äänestystä valtaa pitävän kommunistisen puolueen sisällä. Myös edesmennyt Neuvostoliiton korkein neuvosto toimii hyvänä esimerkkinä kumileimasimesta.


title: The Quarrymen

text: The Quarrymen oli John Lennonin vuonna 1956 Liverpoolissa Pete Shottonin kanssa perustama skiffle- ja rock and roll -yhtye. The Quarrymenin alkuperäiskokoonpanoon kuuluivat Lennonin ohella useat hänen lukioystävänsä, ja myöhemmin yhtyeeseen liittyivät Paul McCartney ja George Harrison. Vuonna 1960 Quarrymenistä muodostui historian suosituin yhtye, The Beatles.


title: The Quarrymen

text: Vuonna 1956 John Lennon kuuli ensi kertaa Elvis Presleyn ”Heartbreak Hotel” -kappaleen, jonka myötä hän innostui uudesta rock and roll -musiikkityylistä, joka johti tiensä Britanniaan Yhdysvalloista. Lennon ihastui rock and rolliin, ja siitä tuli hänen intohimonsa. Lennon halusi itsekin alkaa soittaa rock and roll'ia ja halusi perustaa oman bändinsä. Hän opetteli soittamaan kitaraa ja alkoi yrittää ystävystyä kaikkien kanssa, jotka vähänkin osasivat soittaa tai omistivat soittimia. Lennon, Shotton ja useat heidän lukiokaverinsa Quarry Bank -lukiosta alkoivat soittaa yhdessä ja perustivat yhtyeen, jonka nimeksi tuli väliaikaisesti The Blackjacks. Vuosien 1956 ja 1957 vaihteessa yhtye nimettiin The Quarrymeniksi. Nimi otettiin heidän lukionsa Quarry Bankin tunnussävelmästä, ja se oli Lennonin keksimä. Alkuperäiskokoonpano käsitti Lennonin (kitara ja laulu) ja Shottonin (pyykkilauta) ohella kitaristi Eric Griffitsin, banjoa soittaneen Len Garryn, rumpali Colin Hantonin ja basisti Len Garryn, jonka basso oli kotitekoinen pyykkilaatikkobasso. Kun Garry ei päässyt harjoituksiin tai esiintymisiin, häntä paikkasi Ivan Vaughn. The Quarrymen esiintyi alun perin mm. koulun konserteissa, juhlissa ja teki myös baarikeikkoja. Yhtyeen ohjelmistoon kuului tuolloin cover-kappaleita tunnettujen artistien, kuten Elvis Presleyn, Buddy Hollyn ja Chuck Berryn kappaleista.


title: The Quarrymen

text: 6. heinäkuuta 1957 Quarrymen esiintyi St. Peter's -kirkon pihajuhlissa Wooltonissa, ja konsertin jälkeen Ivan Vaughn esitteli Lennonin ystävälleen Paul McCartneylle. McCartney oli Lennonia kaksi vuotta nuorempi, ja piti myös kovasti rock and rollista. McCartney oli halukas liittymään yhtyeeseen, ja kun hän myöhemmin soitti Lennonille kitaraa, tämä vakuuttui Paulin kyvyistä ja kysyi McCartneyta liittymään yhtyeeseen. McCartneysta tuli Quarrymenin uusi jäsen, ja Lennon näki yhtyeen parantuneen huomattavasti McCartneyn tulon jälkeen. McCartneysta tuli Quarrymenin toinen keulahahmo ja laulaja Lennonin ohella. McCartneysta tuli myös Quarrymenin soolokitaristi Eric Griffitsin lähdettyä yhtyeestä. McCartneyn liityttyä yhtyeeseen Quarrymen alkoi harjoitella ahkerasti ja Lennon ja McCartney alkoivat myös kirjoittaa varhaisimpia sävellyksiään. Vuoden 1957 lokakuussa Quarrymen esiintyi ensi kertaa McCartney riveissään.


title: The Quarrymen

text: Aivan alkuvuodesta 1958, helmikuussa, McCartney esitteli Lennonille nuoren ystävänsä, hyvin lahjakkaan kitaristin George Harrisonin. Harrison viritti ensin kitaransa ja soitti sitten täydellisesti instrumentaalin kitarakappaleen "Guitar Boogien" bussin takapenkillä, mikä vakuutti Lennonin ja vaikka häntä epäilyttikin Harrisonin nuori ikä, Harrison oli niin lahjakas, että Lennon pyysi tätä Quarrymeniin. Harrison liittyi yhtyeeseen, mutta joutui kuitenkin alkuaikoinaan bändissä olemaan keikoilla lavan sivussa ja kadulla kävelemään hieman erillään muista Quarrymenin jäsenistä. Pian hän kuitenkin ystävystyi Lennonin kanssa ja hänestä tuli Quarrymenin täysvaltainen jäsen. Harrisonin liityttyä yhtyeeseen, hänet nähtiin porukan parhaana kitaristina, ja hänestä tuli Quarrymenin soolokitaristi, ja McCartneysta tuli rytmikitaristi, Lennonin tavoin. Samoihin aikoihin Quarrymeniin liittyi myös pianisti John Duff Love.


title: The Quarrymen

text: Vuonna 1958 The Quarrymen asteli omakustannelevytysstudioon nauhoittamaan kaksi omakustannelevytystä. Ne nauhoitettiin 400 punnan nauhurilla pienessä kotistudiossa, joka eräällä 63-vuotiaalla sähköliikkeen omistajalla oli rivitalossaan Kensingtonin alueella Liverpoolissa. The Quarrymenin jäsenet joutuivat maksamaan kahden laulun levytyksestä miehelle 17 šillinkiä ja 6 pennyä. The Quarrymen, tuolloisessa kokoonpanossaan; Lennon, McCartney, Harrison, Duff Lowe ja Hanton, päätti levyttää ensin cover-version Buddy Hollyn hittikappaleesta "That'll Be the Day". Toinen levytys oli Paul McCartneyn ja George Harrisonin yhdessä tekemä sävellys, Quarrymenin ensimmäinen levytetty oma kappale, "In Spite of All the Danger".


title: The Quarrymen

text: Vaikka kappale oli merkitty McCartneyn ja Harrisonin yhdessä tekemäksi, McCartney on myöhemmin sanonut että se on hänen tekemänsä kappale, ja Harrison teki siihen vain kitarasoolon. McCartney kommentoi asiaa näin vuonna 1995:


title: The Quarrymen

text: Pian ensi levytyksen jälkeen pianisti John Duff Lowe lähti Quarrymenistä, jolloin yhtyeeseen jäivät Lennon, McCartney, Harrison ja rumpali Hanton. Quarrymen jatkoi esiintymisiään teki tuolloin useita keikkoja eri ravintoloissa ja klubeilla. McCartney ja Lennon jatkoivat uusien omien kappaleidensa ja sävellyksiensä tekoa. The Quarrymen esiintyi tuolloin ensi kertaa mm. legendaarisella The Cavern Clubilla ja myös Pete Bestin äidin omistamalla Casbah-klubilla. Vuoden 1959 aikana rumpali Colin Hanton jätti yhtyeen ja samoihin aikoihin yhtyeessä soitti väliaikaisesti myös kitaristi Ken Brown, jonka pesti Quarrymenissä oli kuitenkin varsin lyhyt. Vuonna 1959 Quarrymeniin liittyi John Lennonin taideopistosta tuttu kaveri, basisti Stuart Sutcliffe, joka osti bassokitaransa rahoilla, jotka hän sai myymällä yhden maalauksistaan. 1960 The Quarrymen kävi esiintymässä Skotlannissa ja vaihtoi pian nimensä The Silver Beetlesiksi. Beetles tarkoitti kuvakuoriaisia, ja se oli kunnianosoitus Buddy Holly and The Crickets -yhtyeen nimelle. Hyvän mielikuvituksen omannut Lennon ei kuitenkaan ollut täysin tyytyväinen nimeen ja väänsi sen mielessään muotoon The Beatles, joka oli mieleenpainuva ja ytimekäs nimi. Kaikki yhtyeen jäsenet pitivät uudesta nimestä ja näin yhtyeen nimeksi tuli virallisesti The Beatles. Lennon itse kertoi nimen alkuperästä eräässä haastattelussa näin:


title: The Quarrymen

text: Kesällä 1960 The Beatles äänitti toisen oman kappaleensa, Lennonin ja McCartneyn yhdessä tekemän laulun "You'll Be Mine", lainanauhurilla McCartneyn kotona. Samana vuonna The Beatles lähti konsertoimaan Saksaan Hampuriin, luomaan itselleen lisää mainetta myös kotikaupunkinsa ympärillä, sillä Liverpoolissa ja sen lähiseuduilla yhtyeestä oli jo tullut melko suosittu, mutta muualla Britanniassa The Beatles oli yhä tuntematon. Kun Beatles lähti Hampuriin yhtyeeseen liittyi rumpaliksi tuttava Pete Best. Hampurissa The Beatles saavutti mainetta, ja siitä tuli Hampurissa ja sen lähikaupungeissa varsin suosittu. Esiintymiset klubeilla olivat usein loppuunmyytyjä. Loppuvuodesta Beatles palasi takaisin Liverpooliin, jossa yhtyeen suosio kasvoi entisestään ja sitä tultiin katsomaan jo muistakin kaupungeista. Vuonna 1961 The Beatles lähti uudelleen Hampuriin, jossa se levytti Tony Sheridanin kanssa uuden omakustannelevytyksen, "My Bonnie". Kun muu Beatles palasi Hampurista Britanniaan, päätti Stuart Sutcliffe erota yhteestä ja jäädä Hampuriin luomaan taiteilijan uraa. Beatlesin "My Bonnie" -levytystä kyseltiin useasti liverpoolilaisessa levykaupassa, sen omistajalta Brian Epsteiniltä, ja kun useat nuoret halusivat levyn, lähti Beatlesista kiinnostunut Epstein katsomaan yhtyeen esiintymistä Cavern Clubilla vuonna 1962. Epstein piti näkemästään, hän vakuuttui yhtyeen lahjakkuudesta, soittotaidoista ja tavasta ottaa yleisö haltuun esiintymisissään. Epsteinistä tuli Beatlesin manageri, ja The Beatles teki useita koe-esiintymisiä eri levy-yhtiöille, kunnes sai levytyssopimuksen Parlophonelta, EMI:n tytäryhtiöltä vuonna 1962, ehtona oli kuitenkin että yhtyeen rumpali vaihtuisi, sillä tuottaja George Martin ei pitänyt Bestiä muun yhtyeen tasoisena, tarpeeksi hyvänä rumpalina. Bestin korvasi Ringo Starr. The Beatlesin ensimmäinen single "Love Me Do" julkaistiin loppuvuodesta 1962, ja se nousi Britannian singlelistalla heti sijalle 17. Ensimmäinen albumi "Please Please Me" julkaistiin puolestaan alkuvuodesta 1963 ja se nousi albumilistan ykköseksi ja piti listan kärkipaikkaa hallussaan 30 viikkoa. The Beatlesista tuli Britannian suosituin yhtye ja vuonna 1964 julkaistun kolmannen albuminsa "A Hard Day's Night" ja single "I Want to Hold Your Hand" myötä yhtyeestä tuli huippusuosittu myös Amerikassa ja Aasiassa, mikä teki The Beatlesista koko maailman suosituimman yhtyeen. Jokaista albumia myytiin miljoonia kappaleita, ja Beatlesista tuli koko historian menestynein yhtye. The Beatles hajosi vuonna 1970 julkaistuaan 13 virallista studioalbumia ja useita kymmeniä menestyssinglejä. The Beatlesin arvioitu levyjen myyntimäärä on yli miljardi kopiota, ja yhtyeen albumeja myydään yhä kymmeniä, jopa satoja tuhansia vuosittain.


title: Frans Hannula

text: Frans Willehard Hannula (4. maaliskuuta 1855 Nakkila – 1. huhtikuuta 1914 Turku) oli suomalainen herätyssaarnaaja ja Ambomaalla Saksan Lounais-Afrikassa toiminut lähetyssaarnaaja.


title: Frans Hannula

text: Hannulan vanhemmat olivat talollinen Johan Tuomas Hannula ja Karoliina Vilhelmiina Seppä. Hän kävi Hämeenlinnan normaalilyseota vuodesta 1876, mutta vaihtoi sitten 1880 Suomen Lähetysseuran lähetyskouluun, josta hänet vihittiin lähetyssaarnaajaksi 1886. Hannula toimi Oniipan lähetysaseman johtajana Ambomaalla 1886–1894 ja Suomen Lähetysseuran matkapuhujana kotimaassa 1894–1914. Vuodesta 1901 Turussa asunut Hannula toimi herätyssaarnaajana varsinkin Lounais-Suomessa ("Hannulan herätys"). Hänen ansioistaan Turkuun rakennettiin 1906 Frithiof Strandellin suunnittelema jugendtyylinen Betel-kirkko. Siellä Hannulan aikana järjestettyihin nuoriso- ja lähetysjuhliin saattoi kokoontua kerralla parituhattakin osanottajaa Turun seudulta. Hannula osallistui 1900-luvun alussa myös Vesilahdella pidettyihin lähetysjuhliin, jotka nekin saattoivat kerätä jopa tuhat osanottajaa.


title: Frans Hannula

text: Frans Hannula oli naimisissa vuodesta 1886 Emma Matilda Kennin (k. 1939) kanssa.


title: Ruotsin valtiopäivävaalit 1994

text: Ruotsin valtiopäivävaalit järjestettiin maassa 18. syyskuuta 1994. Sosiaalidemokraattinen työväenpuolue säilytti asemansa valtiopäivien suurimpana puolueena, ja se muodostikin vaalien jälkeen vähemmistöhallituksen. Ympäristöpuolue vihreät palasi valtiopäiville ylitettyään neljän prosentin äänikynnyksen. Valtiopäiville vuoden 1991 vaaleissa noussut populistinen Uusi demokratia menetti suurimman osan kannatuksestaan ja samalla kaikki edustajanpaikkansa.


title: Ruotsin valtiopäivävaalit 1998

text: Ruotsin valtiopäivävaalit 1998 järjestettiin 20. syyskuuta 1998.


title: Gneisenau (1936)

text: Gneisenau oli 31 500 tonnin kokoinen Saksan laivaston Scharnhorst-luokan taistelulaiva, joka oli nimetty preussilaisen kenraalisotamarsalkan ja armeijan uudistajan August Neidhardt von Gneisenaun mukaan ja kunnioittaen ensimmäisen maailmansodan taisteluristeilijä "SMS Gneisenauta".


title: Gneisenau (1936)

text: "Gneisenau" lähti sisaraluksensa "Scharnhorstin" kanssa merelle 22. marraskuuta vastaisena yönä. Taisteluristeilijät purjehtivat kohti Färsaarten vesiä ja niiden saattajina alkumatkasta olivat kevyet risteilijät "Leipzig" ja "Köln" sekä hävittäjät "Z11 Bernd von Arnim", "Z12 Erich Giese" ja "Z20 Karl Galster". Retken tarkoituksena oli Etelä-Atlantilla olevan "Admiral Graf Speen" toiminnan tukeminen vetämällä Britannian kuninkaallisen laivaston raskaat yksiköt Pohjois-Atlantille.


title: Gneisenau (1936)

text: "Scharnhorst" havaitsi 23. marraskuuta 1939 kello 16.07 aseistetun kauppalaivan (apuristeilijä) "HMS Rawalpindin" (16 697 brt). Seuranneessa yhteenotossa "Rawalpindi" upposi. Taisteluristeilijät poistuivat englantilaisten kevyiden risteilijöiden "HMS Newcastlen" ja "HMS Delhin" saapuessa kello 19.15.


title: Gneisenau (1936)

text: Taisteluristeilijät palasivat Wilhelmshaveniin 27. marraskuuta kierrettyään niitä jahtaavan Britannian Kotilaivaston Shetlannin ja Bergenin välistä.


title: Gneisenau (1936)

text: Taisteluristeilijät "Gneisenau" ja "Scharnhorst" sekä raskas risteilijä "Admiral Hipper" sekä kaksi niitä suojannutta hävittäjää suorittavat Britannian kauppamerenkulkuun kohdistetun operaatio Nordmarkiksi nimetyn iskun Pohjanmerelle 20. helmikuuta 1940. Retki ulottuu aina Shetlannin ja Norjan väliselle alueelle saakka, mutta se ei tuota merkittäviä tuloksia.


title: Gneisenau (1936)

text: Operaatio Weserübungin, joksi Saksan suunnitelma Norjan ja Tanskan valtaamiseksi oli nimetty, mukaisesti "Gneisenau" ja "Scharnhorst" muodostivat Narvikiin matkaavien Ryhmien 1 ja 2 suojaosaston. Ryhmä 1 koostui kymmenestä hävittäjästä, joissa kussakin oli 200 vuoristojääkäriä. Ryhmä 2:ssa oli raskas risteilijä "Admiral Hipper" ja neljä hävittäjää. Suojaosasto kohtasi 9. huhtikuuta englantilaisen taisteluristeilijä "HMS Renownin" Vestvuonon edustalla. Kohtaamisen aikana saksalaiset osuvat "Renowniin" kahdesti, mutta kranaatit eivät räjähdä. "Gneisenauhun" osuu kolme kranaattia, mutta vahingot jäivät vähäisiksi. Taisteluristeilijät palaavat vihollista kohtaamatta takaisin Wilhelmshaveniin saatettuaan ryhmät tavoitteisiin.


title: Gneisenau (1936)

text: 4. kesäkuuta alkaneeseen operaatio Junoon osallistui taisteluristeilijät "Gneisenau" ja "Scharnhorst", raskas risteilijä "Admiral Hipper" ja hävittäjät "Karl Garlster", "Z10 Hans Lody", "Z15 Erich Steinbrink" ja "Z7 Hermann Schoemann". Alusten tehtävänä oli Eduard Dietlin joukkojen tukeminen häiritsemällä liittoutuneiden merikuljetuksia Narvikin ja Harstadin väliselle alueelle ja sieltä pois.


title: Gneisenau (1936)

text: Saksan radiotiedustelu ilmoitti 7. kesäkuuta merellä tapahtuvan vilkasta radioliikennettä brittien Harstadin tukikohdan ja merellä olevan laivasto-osaston välillä. Saksalaisalukset siirtyvät Harstadin korkeudelle kaukana rannikosta ja tankkaavat kohtaamastaan merivoimien säiliölaivasta tankkinsa täyteen.


title: Gneisenau (1936)

text: Osasto upotti matkalla operaatioalueelle 8. kesäkuuta Narvikista pohjoiseen joukkojenkuljetusalus Orient Linen "Oraman" (kapteeni Sherburne, 19 840 t), British Oil Shipping Companyn "Oil Pioneerin" (5&nbsp:666 brt) (), "Van Dyck" sekä sukellusveneentorjuntatroolari "HMS Juniperin". Evakuointiin liittyvien joukkojenkuljetusten jäätyä löytymättä osasto jakautuu kahtia. Taisteluristeilijät purjehtivat kohti pohjoista ja "Admiral Hipper" hävittäjien tukemana kohti Trondheimia tukemaan Dietlin vuoristojääkäreitä taistelussa.


title: Gneisenau (1936)

text: "Scharnhorstin" tähystäjä havaitsee 8. kesäkuuta iltapäivällä taivaanrannassa lentotukialus "HMS Gloriousin" saattajineen. Taisteluristeilijöiden raskaat tykit upottavat lentotukialuksen, joka ei kyennyt lähettämään lentokoneitaan ilmaan. Saattajina toimineet hävittäjät "HMS Acasta" ja "HMS Ardent" upotetaan niiden yrittäessä estää lentotukialuksen tuhoamisen.


title: Gneisenau (1936)

text: "Gneisenau" ja "Scharnhorst" livahtivat 22. tammikuuta 1941 Skagerrakin läpi Atlantille Saksan laivaston komentajan amiraali Erich Raederin käskystä (operaatio Berlin). Alusten tehtävänä oli häiritä liittoutuneiden meriliikennettä sekä vetää peräänsä brittien taisteluyksiköitä, jotta kaapparit muilla alueilla saisivat paremmat toimintamahdollisuudet.


title: Gneisenau (1936)

text: "Gneisenau" ja "Scharnhorst" havaitsivat saattueen HX106 8. helmikuuta Newfoundlandin itäpuolella, mutta eivät hyökänneet havaittuaan saattajana olevan taistelulaivan "HMS Ramilliesin". Amiraali Lütjens mieluummin vetäytyi kuin riskeerasi aluksensa. Saksalaiset alukset purjehtivat kohti etelää, mutta neljätoista päivää myöhemmin 22. helmikuuta alukset palasivat pohjoiseen kohdaten 24 tuntia aiemmin hajaantuneen saattueen OB283 jäännökset ().


title: Gneisenau (1936)

text: Jo edellisenä päivänä oli saksalaisten tiedustelulentokone havainnut alukset. Saattuesta upposivat:


title: Gneisenau (1936)

text: Upotusten jälkeen taisteluristeilijät poistuivat lounaaseen, missä viettivät seuraavat kolme viikkoa aiheuttaen huolta Britannian Amiraliteetissa.


title: Gneisenau (1936)

text: "Gneisenau" ja "Scharnhorst" kohtasivat saattueen SL67 350 mailia koilliseen Cap Verdestä, mutta havaittuaan taistelulaiva "HMS Malayan" sekä hävittäjät "HMS Faulknorin" ja "HMS Foresterin" vetäytyivät pois. Saksalaiset ilmoittivat saattueen sijainnin alueella oleville sukellusveneille "U-105" (kapteeniluutnantti Schewe) ja "U-124" (kapteeniluutnantti Mohr), jotka upottivat 8. maaliskuuta vastaisena yönä saattueesta viisi alusta ("Harmodius", "Nardana", "Hindpool", "Tielbank" ja "Lahore" yhteensä 28488 brt). Samanaikaisesti taisteluristeilijät suuntasivat pohjoiseen kohden Halifaxin reittiä.


title: Gneisenau (1936)

text: "Gneisenau" ja "Scharnhorst" törmäsivät 15. maaliskuuta seitsemään ilman saattajia kulkevaan kauppalaivaan, jotka kuuluivat hajaantuneeseen länteen kulkeneeseen saattueeseen OB295. Seuraavana päivänä kahdeksan muuta kauppalaivaa, jotka kuuluivat "Cjilean Reeferiä" lukuun ottamatta hajaantuneeseen saattueeseen OB296. Taisteluristeilijät upottivat tai kaappasivat aluksista 16, joista 12 oli brittiläisiä.


title: Gneisenau (1936)

text: Saksalaiset taisteluristeilijät palasivat 22. maaliskuuta Brestiin vaurioitta.


title: Gneisenau (1936)

text: Operaation aikana saksalaiset pinta-alukset yhteensä upottivat 22 alusta yhteensä 115622 brt. Toiminta-alueella olivat Britannian aluksista taistelulaivat "HMS Rodney" (saattue HX114), taistelulaiva "HMS King George V" (saattue HX115) sekä "HMS Nelson", risteilijä "HMS Nigeria" ja kaksi hävittäjää. Gibraltarilta käskettiin "HMS Ark Royal" ja Force H ("HMS Renown", "HMS Sheffield" sekä 2 hävittäjää) 8. maaliskuuta Kanariansaarten vesille etsimään saksalaisia taisteluristeilijöitä ja suojaamaan Yhdysvalloista tulevia saattueita.


title: Gneisenau (1936)

text: Taisteluristeilijät "Gneisenau" ja "Scharnhorst" sekä risteilijä "Prinz Eugen" lähtevät merelle 11. helmikuuta kello 23.00 Brestistä. Alusten suojana on 5. Hävittäjälaivueen kuusi hävittäjää ja Le Havresta saapuneet 2. Torpedovenelaivueen viisi torpedovenettä sekä Dunkerquesta saapuneet 3. Torpedovenelaivueen neljä torpedovenettä. Myöhemmin saattueeseen liittyy vielä 5. Torpedovenelaivueen viisi venettä. Lisäksi alusten suojana oli runsaasti pienempiä aluksia kuten miinanraivaajia ja E-veneitä. Alusten ilmasuojana oli 250 yksi- ja kaksimoottorista hävittäjää.


title: Gneisenau (1936)

text: Alukset ennättivät ohittaa Seinen suun ennen kuin englantilaiset havaitsivat jotain tapahtuvan. Vasta kello 11.00 alukset havaitaan, mutta lentäjän tiedustelutietoja ei uskota. Englannin amiraaliteetti sai vahvistetun tiedon läpimurrosta vasta kello 12.25 toisen tiedustelulennon jälkeen. Doverin kapeikon oheitettuaan saksalaiset havaitsevat kello 13.16 suuliekkejä rannikkopatterien avatessa tulen.


title: Gneisenau (1936)

text: Englantilaisten ilmahyökkäykset eivät vaurioita suojattavia raskaita yksiköitä. Samoin käy laivaston hävittäjien yrittäessä hyökkäystä. Tuloksena ainoastaan hävittäjän "HMS Worcesterin" vakava vaurioituminen ja muiden lievä.


title: Gneisenau (1936)

text: "Gneisenau" ajaa miinaan Texelin pohjoispuolella kärsien vain lieviä vaurioita. Alus kiinnittyy 12. helmikuuta noin kello 21.00 Elben suulle yhdessä "Prinz Eugenin" kanssa.


title: Gneisenau (1936)

text: "Gneisenau" siirretään 14. helmikuuta Kieliin Deutsche Werken uivalle telakalle korjattavaksi. Alus saa 27. helmikuuta ilmapommituksessa osuman, joka aiheuttaa suurta tuhoa aluksella. Aluksella päätettiin tehdä korjausten yhteydessä muutostöitä ja se siirrettiin Gotenhafeniin muutostöitä varten.


title: Gneisenau (1936)

text: Toinen valkovenäläinen rintama aloittaa 7. maaliskuuta 1945 hyökkäyksensä Marienwerderin läheltä. Samana päivänä materiaaleista riisuttu "Gneisenaun" hylky siirrettiin Gotenhafenin sataman suulle sulkulaivaksi ja upotettiin paikalleen. Aluksen runko nostettiin 12. syyskuuta 1951 ja romutettiin.


title: Daishō

text: Daishō () oli japanilaisten samuraiden kantama miekkapari, joka koostui pitkästä katanasta ja lyhyestä wakizashista tai lyhyestä Tantō-tikarista. Näiden kahden miekan kantaminen yhdessä oli Edo-kaudella laissa sallittu ainoastaan samuraille ja joillekin sumopainijoille. Usein daishō-miekat valmistettiin alkujaankin pariksi.


title: Emil Liljeblad

text: Karl Emil Liljeblad (27. helmikuuta 1876 Oulu – 27. heinäkuuta 1937) oli suomalainen kirkkoherra, lähetyssaarnaaja ja kansatieteen tutkija.


title: Emil Liljeblad

text: Liljeblad syntyi Oulussa maanmittari Gustav Wilhelm Liljebladin ja Margareta Elisabeth Leiviskän poikana. Hän kävi Suomen Lähetysseuran lähetyskoulun ja hänet vihittiin lähetyssaarnaajaksi 1900.


title: Emil Liljeblad

text: Liljebladin ensimmäinen työkausi Ambomaalla ajoittui vuosiin 1900–1908. Hän saapui työalueelle tuolloiseen Saksan Lounais-Afrikkaan vuonna 1900 yhdessä Lähetysseuran johtajan Jooseppi Mustakallion kanssa. Mustakallio oli tullut Afrikkaan tarkastusmatkalle. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Lähetysseuran johtaja teki tällaisen matkan. Matka alkoi 31.1.1900, ja perille Ambomaalle tultiin 22.6. samana vuonna.


title: Emil Liljeblad

text: Ensimmäisellä työkaudellaan Liljeblad perusti 1902 Onayenan lähetysaseman Itä-Ondongaan ja 1903 yhdessä Heikki Saaren kanssa Nakeken lähetysaseman Ongandjeraan. Nakekessa Liljeblad oli vain seuraavaan vuoteen saakka, jolloin hän joutui kuningas Tshaanikan epäsuosioon ja joutui jättämään tämän aseman. Työtä siellä jatkoivat Saari ja uutena kentälle tullut Juho Tuominen. Liljeblad jatkoi mm. opettajana Ondangwan ja Ontanangan lähetysasemilla.


title: Emil Liljeblad

text: Palattuaan Suomeen hän oli Suomen Lähetysseuran kotimaan työssä 1908–1911. Liljeblad suoritti teologian erotutkinnon 1910 ja hänet vihittiin papiksi 1911.


title: Emil Liljeblad

text: Liljeblad palasi uudelleen Ambomaalle vuosiksi 1912–1919. Toisen työkauden alussa hän vieraili Kapin koloniaan tutustuakseen sikäläiseen koulutusjärjestelmään. Hän vieraili siellä useiden lähetysseurojen opettajankoulutuslaitoksissa.


title: Emil Liljeblad

text: Hän oli jo vuosia korostanut sitä, että Ambomaalla olisi koulutettava paikallisia opettajia. Nyt hänen onnistui perustaa opettajaseminaari Oniipaan huolimatta siitä, että lähetyskentän esimies, Martti Rautanen vastusti tätä hanketta. Liljeblad toimi tämän jälkeen perustamansa seminaarin johtajana.


title: Emil Liljeblad

text: Seminaari aloitti toimintansa vuonna 1913, jolloin kuusi miestä haki sen oppilaaksi. Seminaarilla oli yksi luokkahuone, ja oppilaat rakensivat itse itselleen asuntolan. Vuonna 1916 seitsemän naimisissa ollutta ja kuusi naimatonta miestä opiskeli seminaarissa. Lukukaudet kestivät kesäkuusta syyskuuhun ja helmikuusta huhtikuuhun. Tällä tavoin miehet kykenivät työskentelemään omilla pelloillaan lukukausien ulkopuolella, ja heidän ei myöskään tarvinnut istua luokkahuoneessa kuumimpaan vuodenaikaan eli marras- ja joulukuussa.


title: Emil Liljeblad

text: Seminaarin oppilaat olivat Liljebladin kertoman mukaan erittäin innostuneita opinnoistaan. He halusivat sadeaikanakin käydä kerran tai kaksi kertaa viikossa seminaarissa, jotta eivät unohtaisi oppimiaan asioita. Vuonna 1916 valmistuvat ensimmäiset opettajat, neljä miestä. Yksi oppilas oli kuollut ja yksi oli joutunut keskeyttämään opintonsa. Oppilasmäärä kasvoi kuitenkin niin, että vuodesta 1918 lähtien seminaarissa oli kaksi osastoa. Vuonna 1921 otettiin jo 30 uutta oppilasta.


title: Emil Liljeblad

text: Vuoden 1918 lopussa Liljeblad jätti eroanomuksensa Lähetysseuran johtokunnalle, ilmoittaen olevansa tyytymätön seminaariin hakeneiden pieneen määrään sekä siihen, ettei riittävää määrää opettajia tämän takia voitu kouluttaa Ambomaalla.


title: Emil Liljeblad

text: Vuonna 1918 Liljeblad sai kutsun suorittaa merkittävän tehtävän Oukwanyamassa. Tuohon mennessä saksalaiset olivat tehneet lähetystyötä tämän heimon alueella, mutta vuonna 1916 viimeinen heistä oli joutunut poistumaan sieltä. Englantilainen rajaviranomainen, majuri Fairlie oli rakentanut pienen kirkon Omafo-nimiselle paikalle, kun vuonna 1918 paikalle ilmaantui vieras pappismies, joka halusi kastaa paikallisia ihmisiä. Hän vaati toimituksesta punnan henkeä kohti, ja kun hän sitten osoittautuikin katoliseksi, Fairlie lähetti hänet matkoihinsa ja pyysi Liljebladin käymään Oukwanyamassa. Hän tulikin paikalle, vihki Omafon kirkon ja kastoi 55 pakanaa. Lisäksi hän kastoi kristittyjen lapsia, vihki aviopareja avioliittoon ja konfirmoi nuoria.


title: Emil Liljeblad

text: Juuri ennen paluutaan Suomeen Liljeblad osallistui uuden hallinnollisen elimen, lähetyskentän hallintokunnan toimintaan vuonna 1919. Siihen kuuluivat Rautanen, Liljeblad, taloudenhoitaja Kalle Petäjä ja sihteerinä Reinhold Rautanen.


title: Emil Liljeblad

text: Palattuaan taas Suomeen Liljeblad oli pappina Kirvussa 1920–1922 ja Simpeleellä 1922–1924. Viimeksi hän toimi Ruskealan kirkkoherrana 1924–1937.


title: Emil Liljeblad

text: Liljeblad teki vielä 1930–1932 kansatieteellisen tutkimusmatkan Suomalaisen Tiedeakatemian stipendiaattina Ambomaalle. Tältä matkalta kerättyä laajaa folklore-aineistoa säilytetään Kansalliskirjaston käsikirjoitusosastolla, jossa sitä on n. 150 enimmäkseen ambokielistä käsinkirjoitettua vihkoa. Liljeblad käänsi näiden vihkojen tekstejä suomeksi kuolemaansa asti, saaden noin puolet käännettyä, ja loput käänsi lähetystyöntekijä Aksel Gladin leski Anna Glad suomeksi.


title: Emil Liljeblad

text: Käännöksiä on 2016 foliokokoista sivua (joista tulee tietokonemuodossa noin 1 000 sivua) ja ne on kirjoitettu koneella puhtaaksi. Tämän aineiston perusteella suomalaiset tutkijat ovat kirjoittaneet ainakin seitsemän kirjaa. Yksi väitöskirja perustuu tähän aineistoon kokonaan (Märta Salokoski) ja yksi osittain (Minna Saarelma-Maunumaa).


title: Emil Liljeblad

text: Liljeblad julkaisi myös uskonnollisia kirjasia sekä kirjoitti virsiä ndongankieliseen virsikirjaan. Liljebladin elämänsä aikana keräämä kansa- ja luonnontieteellinen esinekokoelma on Oulun yliopiston hallussa, ja esineet tulevat pian olemaan esillä yliopiston tiloissa yleisön nähtävinä.


title: Emil Liljeblad

text: Emil Liljeblad oli naimisissa vuodesta 1904 opettaja Alma Helena Kestilän kanssa. Kestilä oli tullut Ambomalle vuonna 1902.


title: Emil Liljeblad

text: Liljeblad oli ilmeisesti luonteeltaan kiivas, ja lähetystyössä hän oli usein napit vastakkain Ambomaan lähetystyön esimiehen Martti Rautasen kanssa. Yhdessä muun muassa Anna Gladin kanssa Liljeblad edusti nuorempaa lähettipolvea, joka arvosti esimerkiksi maallisemman kouluopetuksen antamista ambolaisille oppilaille. Liljebladin sanotaan myös olleen ensimmäisen maailmansodan aikana englantilaismielinen, kun monet muut Ambomaan lähetystyöntekijät, kuten Rautanen, olivat saksalaismielisiä.


title: Levytyssopimus

text: Levytyssopimus on artistin ja levy-yhtiön välinen sopimus, jolla määritellään artistin tekemän musiikin tuotanto, jakelu sekä markkinointi. Sen ensisijainen tarkoitus on määrittää levymyyntituottojen jakoprosentti eli rojalti sekä linjata levy-yhtiön sekä artistin oikeudet ja velvollisuudet levyjen tuottamisen sekä muiden seikkojen osalta.


title: Levytyssopimus

text: Levytyssopimuksen tekevät kaksi osapuolta, yhtiö ja artisti.


title: Levytyssopimus

text: Levytyssopimuksessa yhtiö saa oikeuden julkaista tietyn määrän artistin tuotantoa. "Tietty määrä" voidaan määritellä joko vuosina tai levyjen lukumääränä. Vastaavasti yhtiö lupaa julkaista levyn tietyn kohtuullisen ajan (esim. 12 tai 18 kuukauden) kuluessa. Julkaisemistaan levyistä yhtiö maksaa artistille rojaltia, jonka suuruus määritellään sopimuksessa.


title: Baktrian kieli

text: Baktrian kieli on muinaisessa Baktriassa puhuttu iranilainen kieli.


title: Baktrian kieli

text: Baktriaa puhuttiin Amudarjan yläjuoksulla Gissarin harjanteen ja Hindukušin välillä. Ajanlaskumme ensimmäisinä vuosisatoina se oli yksi kušanien ja hefthaliittien valtakuntien virallisista kielistä. Kirjoittamiseen käytettiin aramealaista ja 100-luvulta lähtien kreikkalaista kirjaimistoa. Myöhäisimmät kirjalliset muistomerkit ovat 800-luvulta. Baktrian kieli sulautui persiaan ilmeisesti 1000–1100-luvulle mennessä.


title: Lasse Lucidor

text: Lasse Lucidor (oikea nimi "Lars Johansson"), (6. lokakuuta 1638 Tukholma - 12. elokuuta 1674), oli ruotsalainen runoilija.


title: Lasse Lucidor

text: Lasse Lucidor oli monta vuotta ulkomailla ja taitoi monta kieltä. Hänen lyriikkansa, jonka pääaiheita ovat juominen, naiset ja kuolema, on allegorista tai humoristista. Pohjimmaisena siitä kuitenkin tapaa raskasta mietiskelyä ja unelmointia. Lucidor kirjoitti myös vakavia virsiä, joista nykyisessä Suomen kirkon virsikirjassa on jäljellä virsi 615 "Oi suruton, niin varma menossasi."


title: Lasse Lucidor

text: Hänet tapettiin krouvissa Kindstugatanilla, Tukholmassa.


title: Javad Kazemian

text: Javad Kazemian (s. 23. huhtikuuta 1981 Kashan, Iran) on iranilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.


title: Javad Kazemian

text: Kazemian on pelannut seuratasolla muun muassa Ajman Clubissa Arabiemiraateissa. Iranin jalkapallomaajoukkueessa hän on tehnyt yhden maalin pelaamissaan 36 ottelussa. Hän kuului Iranin joukkueeseen Saksan MM-kisoissa 2006 mutta ei päässyt siellä pelaamaan.


title: Javad Kazemian

text: Javad Kazemianin veli kuoli vuonna 2004. Tehdessään maalin Kazemian ottaa paitansa pois ja näyttää T-paidassaan olevan veljensä kuvan. Kazemian on todennut: "Minä en koskaan jätä hänen muistojaan pois".


title: Parthian kieli

text: Parthian kieli on muinaisessa Parthiassa käytetty iranilainen kieli.


title: Parthian kieli

text: Parthiaa puhuttiin alun perin Kaspianmeren kaakkoispuolella sijainneessa Parthian maakunnassa. Arsakidien dynastian aikana 200-luvulta eaa. 200-luvulla jaa. se oli kreikan ja aramean ohella yksi valtakunnan virallisista kielistä. Tänä aikana se levisi Iranin ja Armenian alueelle, osaan nykyistä Irakia ja Keski-Aasiaan. 200–500-luvuilla parthian käyttöä jatkettiin Sassanidien valtakunnassa, jonka viralliseksi kieleksi tuli persia. Kirjoitusjärjestelmä perustui aramealaiseen kirjaimistoon. Varhaisimmat kirjalliset muistomerkit sisältävät ideogrammeja, manikealaiset tekstit 200-luvulta lähtien ovat kirjoitukseltaan foneettisia.


title: Sauropus androgynus

text: Sauropus androgynus, tunnetaan myös muun muassa nimellä katuk, englanniksi sweet leaf on pensas, joka kasvaa trooppisilla alueilla muun muassa Kaakkois-Aasiassa, erityisesti Malesiassa ja Borneolla, sekä Australiassa ja jonkin verran viljeltynä myös Pohjois-Amerikassa. Kiinassa se tunnetaan nimellä "mani cai" (马尼菜), Malaijiksi se on "cekur manis" tai "sayur manis" sekä Vietnamiksi "rau ngót".


title: Sauropus androgynus

text: Katukin monihaaraiset pystysuorat varret voivat kasvaa parin metrin korkuisiksi. Sen soikeat, tummanvihreät lehdet ovat noin 5–6 cm:n mittaiset. Se on eteläisessä Aasiassa hyvin suosittu lehtivihannes siksi, että se on erittäin satoisa, ravinteikas sekä maukas nautittuna. Katukista käytetään ravinnoksi nuoria versoja, mutta myös vanhempia lehtiä voi syödä jopa sellaisenaan salaateissa. Yleensä niitä kuitenkin käytetään joko keitoissa tai paistettuna / vokattuna muiden vihannesten seassa. Maultaan katukin on sanottu muistuttavan tuoretta makeaa hernettä.


title: Sauropus androgynus

text: Katukin lehdet sisältävät jopa 49 % proteiineja. Kuitua niissa on 14–19 %. Niissä on myös A- B- ja C- vitamiineja sekä K-vitamiinia, jota on vain harvoissa kasvikunnan tuotteissa. Katuk sisältää kalsiumia 2,8 %, lisäksi kaliumia, fosforia, magnesiumia ja rautaa. Lehdet ovat tummanvihreitä eli ne sisältävät runsaasti lehtivihreää.


title: Sauropus androgynus

text: Katuk sisältää papaveriinia, alkaloidia, jota esiintyy myös oopiumunikossa. Tämän vuoksi suurien määrien käyttö voi aiheuttaa sivuvaikutuksia, muun muassa sileiden lihasten lamautumista, joka näkyy erityisesti hengitysvaikeuksina. Katukia on myös käytetty kansanlääkinnässä muun muassa vatsavaivojen, kuorsauksen, yöllisen hampaiden narskutuksen ja erektiohäiriöiden hoidossa. Siitä tehtyä uutetta on myös kokeiltu laihdutusvalmisteena muun muassa Taiwanissa, mutta sen käytöstä luovuttiin, koska korkean papaveriinipitoisuuden havaittiin aiheuttavan vakavia keuhkovaurioita.


Blood on the Dance Floor: HIStory in the Mix (usein lyhennetty Blood on the Dance Floor) on Michael Jacksonin vuonna 1997 julkaistu remix-albumi. Albumia on myyty maailmanlaajuisesti yli 6 miljoonaa kappaletta, mikä tekee siitä maailman myydyimmän remix-albumin. Albumi sisältää kahdeksan remix-kappaletta Jacksonin aikasemmalta studioalbumilta HIStory sekä viisi uutta kappaletta. Jackson omisti albumin Elton Johnille, joka auttoi häntä pääsemään irti lääkeriippuvuudesta 1990-luvun alkupuolella.


title: Hohtolamppu

text: Hohtolamppu (tunnetaan myös nimellä glim- tai glimm-lamppu) on kaasupurkauslamppuihin kuuluva lampputyyppi, jota käytetään merkkivalona.


title: Hohtolamppu

text: Hohtolampussa on lasikuori, johon menee kaksi metallilankaa. Lasikammiossa on neon-kaasua, joka hohtaa kun virta kulkee sen läpi. Hohtolamppu loistaa hyvin myös pienellä virralla, koska kuumennettavaa hehkulankaa ei ole.


title: Hohtolamppu

text: Hohtolamppu tarvitsee syttyäkseen n.100 volttia jännitettä, josta tulee 120 voltin alarajajännite. Hohtolampun käyttöikä on lähes sama kuin LED:eillä. Hohtolamppu ei myöskään mene rikki jännitepiikeistä tai lämpötilan vaihtelusta.


title: Hohtolamppu

text: Hohtolamppua käytetään merkkivalona ja joissain tapauksissa ylijännitesuojana. Vanhemmassa elektroniikassa hohtolamppua on käytetty tasaamaan pienivirtaisten piirien jännitettä.


title: Hohtolamppu

text: Hohtolampulla voidaan myös selvittää sähköisesti varautuneen kappaleen varauksen laji (positiivinen tai negatiivinen varaus) koskettamalla kappaletta hohtolampulla. Kappaleen varauksen ollessa negatiivinen, lampussa välähtää valo kappaleen puoleisessa kohtiossa. Jos taas kappaleen varaus on positiivinen välähtää valo kappaleeseen nähden vastakkaisessa kohtiossa.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Dunkerque oli Ranskan laivaston Dunkerque-luokan nopea taistelulaiva (toisinaan luokiteltu taisteluristeilijäksi) toisessa maailmansodassa.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" aloitti 18. huhtikuuta 1936 koeajot, vaikka aluksen kansirakenteet eivät olleetkaan aivan valmiit. Aluksen kevyt ilmatorjunta-aseistus oli myös asentamatta. Toukokuussa alus saavutti 30,57 solmun nopeuden, jonka saavuttamiseksi aluksen moottorit tuottivat 114 050 hevosvoimaa kahdeksan tuntia yhtäjaksoisesti. Kahden tunnin kokeessa alus saavutti 31,06 solmun nopeuden.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" oli telakalla 15. elokuuta – 14. lokakuuta 1937, jolloin alukselle lisättiin 120 millimetrin valonheittimiä seitsemään sekä kuusi neliputkista Hotchkissin 13,2 millimetrin ilmatorjuntatykkiä asennettiin yläkannelle.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Aluksen koeajot jatkuivat vuoden 1937 loppuun, vaikka se edustikin toukokuussa 1937 Ranskan laivastoa Yrjö VI:n kruunajaisiin liittyneessä laivastonäyttelyssä. Tämän jälkeen alus oli esillä Ranskan laivaston laivastonäyttelyssä Ile de Seinessä.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" purjehti 20. tammikuuta 1938 Antilleille, jossa se vieraili muun muassa Fort de Francessa kuun lopulla. Alus jatkoi matkaansa Senegaliin, jossa se vieraili 25. helmikuuta Dakarissa. Se palasi 6. maaliskuuta kotimaahansa.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" oli telakalla 12. maaliskuuta – 2. toukokuuta, jolloin savuhormeihin asennettiin hatut, aluksen kaikki 37 millimetrin Model 1925 -tykit poistettiin sekä kaksi Hotckissin neliputkista 13,2 millimetrin ilmatorjuntatykkiä asennettiin kansirakenteisiin savuhormin taakse.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" otettiin palveluskäyttöön 1. syyskuuta kotisatamanaan Brest, jossa se määrättiin Atlantin laivueen lippulaivaksi. Alus oli 29. marraskuuta alkaen huollettavana telakalla Brestissä, jossa alukselle asennettiin neljä 37 millimetrin Model 1937 -tykkiä sekä muutettiin komentosillan rakenteita niin, että mahdollistettiin kahden neliputkisen 13,2 millimetrin asentaminen asehyllyille. Tykeistä kaksi asennettiin yläkannelle tykkitorni No2:n sivuille ja kaksi muuta savuhormin etupuolelle. "Dunkerque" palasi palvelukseen 27. helmikuuta 1939.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" otti osaa sudeettikriisin aikana Atlantin laivueen syöksyyn Azoreille, mikä oli määrätty risteilijä "Jeanne d’Arcin" Antilleilta paluun varmistamiseksi. Saksan laivaston taskutaistelulaivojen toiminta-alue oli saman aikaisesti Espanjan rannikon edusta. Merelle lähetetty laivasto-osasto purjehti 23. toukokuuta Englantiin vieraillen Liverpoolissa, Obanissa, Scapa Flowssa ja Rosythissa, mistä ne palasivat 21. kesäkuuta Brestiin.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerquelle" asennettiin kesällä 1939 viides 37 millimetrin kaksiputkinen Model 1933 -tykki pyöreään torniin päämaston taakse.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Toisen maailmansodan puhjettua Brestiin sijoitettu laivasto-osasto etsi 2.–6. syyskuuta mereltä saksalaisia saarronmurtajia ja lokakuussa alukset suojasivat Atlantin saattueita.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" purjehti 25. marraskuuta – 3. joulukuuta yhdessä "HMS Hoodin" kanssa Islannin vesillä, kun Saksan laivaston taisteluristeilijät "Scharnhorst" ja "Gneisenau" olivat taistelupurjehduksella Pohjois-Atlantilla. Alukset eivät kuitenkaan kohdanneet, mutta "Dunkerque" vaurioitui kovassa merenkäynnissä. Alus siirrettiin 3. joulukuuta telakalle Brestiin.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" kuljetti 11. joulukuuta yhdessä risteilijä "Gloiren" kanssa kultaa Kanadaan maksuksi asekaupoista. Alukset saapuivat 17. joulukuuta Halifaxiin ja paluumatkallaan ne suojasivat joukkojenkuljetussaattue TC2:ta Britteinsaarille. Alukset palasivat 30. joulukuuta Brestiin.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" oli 4. tammikuuta – 6. helmikuuta 1940 telakalla Brestissä, jonka jälkeen alus oli koeajoissa sataman alueella sekä harjoituksissa lähivesillä. Alukselta poistettiin huollon yhteydessä 47 millimetrin kunnialaukauskanuunat sekä 12 metrin etäisyysmittari vaihdettiin 15 metriseen. Italian toimet pakottivat laivasto-osaston siirtämisen Mers-el-Kebiriin 2. huhtikuuta. Laivasto-osasto, johon kuuluivat taisteluristeilijät "Dunkerque" ja "Strasbourg", 4. risteilijäviirikön alukset, viisi suurta hävittäjää, saapui 5. huhtikuuta määränpäähänsä.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Osasto palasi kuitenkin jo 12. huhtikuuta Brestiin Norjan kiristyneen tilanteen vuoksi. Italian uhkaava käytös kuitenkin pakotti palauttamaan osaston Mers-el-Kebiriin, jonne se saapui 27. huhtikuuta.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Taisteluristeilijät "Dunkerque" ja "Strasbourg" tekivät 9.–10. toukokuuta ja 12.–13. kesäkuuta taistelupurjehdukset Välimerelle oletettuja akselivaltojen aluksia vastaan.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Ranska antautui Saksalle, jolloin Britannian kuninkaallinen laivasto iski 22. kesäkuuta Ranskan laivastotukikohtiin operaatio Catapultissa. "Dunkerque" oli tällöin edelleen Mers-el-Kebirissä. Hyökkäyksessä "Dunkerqueen" osui juuri liikkeelle lähtiessä 13 tuuman tykkitorni No 2:n katolle "HMS Hoodin" kranaatti, joka tuhosi oikean puoleisen tykkiparin. Seuraava kranaatti osui hangaarin ja kolmas läpäisi vasemman kyljen panssarivyön räjähtäen syvällä laivan uumenissa.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Viimeinen kranaatti tuhosi laitimmaisen turbiinihuoneen aiheuttaen suurta tuhoa räjäyttäen 5,1 tuuman tykkitorni No3:n lataushuoneen. Alukseen osui vielä yksi kranaatti läpäisten kyljen ja sisätilat, kunnes päätyi kattilahuoneen 3.2 osastossa J yläpuolelle räjähtämättömänä.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Osumien seurauksena aluksella oli runsaasti vaurioita ja se pyrki matalikolle. Seuraavana päivänä vaurioit tarkastettiin ja osa miehistöstä lähetettiin pois alukselta.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Britit eivät kuitenkaan uskoneet aluksen vaurioiden vakavuuteen, vaan lähettivät 6. heinäkuuta tukialus "HMS Ark Royalilta" torpedokoneita tuhoamaan aluksen. "Dunkerquen" ympärillä ei ollut torpedoverkkoja. Aluksen oikeassa kyljessä ollut rahtialus "Estereliin" osui torpedoon tuhoten aluksen. Aluksen tuhoutuessa "Dunkerque" kärsi sirpalevaurioita. Aluksen vasemmassa kyljessä ollut rahtialus "Terre Neuve" räjähti, mikä aiheutti suuren reiän taisteluristeilijän kylkeen.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerqueen" osui kolmas torpedo, joka räjähti osastojen F ja G välissä. Aluksen runko repeytyi kahden osaston välistä lähes yläkannelle saakka. Kärsinyt alus kaatui, jolloin 210 miestä sai surmansa tai katosi.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" saatiin vesitiiviiksi 11. syyskuuta ja se kellui 27. syyskuuta. Aluksen koneiden tultua tilapäiskorjatuiksi se valmistautui palaamaan Touloniin telakalle. Aluksella syttyi kuitenkin 5. joulukuuta tulipalo, mikä aiheutti lisää viivytystä.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerque" suoritti koeajon huhtikuussa 1941, ja alus oli heinäkuussa valmis palaamaan Touloniin. Läntisen Välimeren tapahtumat kuitenkin pakottivat siirtämään aluksen purjehduksen. Alus viettikin loppuvuoden edelleen Mers-el-Kebirissä korjattavana.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerquella" syttyi 25. tammikuuta 1942 uusi tulipalo, mutta alus aloitti purjehduksensa 19. helmikuuta suuren suojueen mukana Touloniin, jonne se saapui seuraavana päivänä. Alus siirrettiin 22. helmikuuta telakalle varsinaista korjausta varten. Sodan ajan rajalliset resurssut kuitenkin estivät aluksen korjaamisen ennen saksalaisten saapumista Touloniin 27. marraskuuta 1942.


title: FS Dunkerque (1935)

text: "Dunkerquen" miehistö räjäytti aluksen ja sytytti jäännökset palamaan. Italialaiset tarkastivat myöhemmin aluksen, mutta se todettiin korjauskelvottomaksi. Aluksen purkaminen aloitettiin välittömästi, mutta se oli edelleen kesken Italian irtautuessa sodasta syyskuussa 1943.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Saksalaiset jatkoivat aluksen purkamista. Alus saatiin hylkynä poistettua telakalta kelluvana vuonna 1944, minkä jälkeen se hinattiin erääseen Toulonin lahteen.


title: FS Dunkerque (1935)

text: Hylky oli edelleen paikallaan 15. syyskuuta 1955, jolloin se nimettiin Q56:ksi. Hylky myytiin 30. syyskuuta 1958 paikalliselle romuttamolle 226 117 000 frangilla.


title: The Doobie Brothers (albumi)

text: The Doobie Brothers on The Doobie Brothersin vuonna 1971 ilmestynyt esikoisalbumi. Sen ovat tuottaneet Lenny Waronker ja Ted Templeman.


title: Ilmastus

text: Ilmastus on prosessi, jossa ilmaa johdetaan nesteen läpi.


title: Ilmastus

text: Tyypillisesti ilmastuksen tarkoituksena on hapettaa vettä. Ilmastuksessa vesimassan alaosiin syötetään ilmapumpulla ilmaa, jonka kuplista liukenee happea veteen. Sitä käytetään esimerkiksi radonin poistamisessa talousvedestä. Ilmastus voidaan myös tehdä tyypillisesti järven happikadon ehkäisemiseksi. Ilmastusta käytetään myös jätevedenpuhdistuksessa mahdollistamaan biologisia hajotusprosesseja. Joskus myös viininmaistelun yhteydessä puhutaan viinin ilmastuksesta tai hengittämisestä.


title: Herms Niel

text: Herms Niel (Suomessa joskus virheellisesti ”von Niel”), syntyjään Ferdinand Friedrich Hermann Nielebock (17. huhtikuuta 1882 – 1954) oli saksalainen marssilaulujen säveltäjä ja kapellimestari, joka oli erityisen suosittu natsi-Saksan aikana.


title: Herms Niel

text: Sotilasmuusikon uransa hän aloitti Saksan keisarikunnan aikana vuonna 1906. Ensimmäisessä maailmansodassa hän toimi 423. jalkaväkirykmentin musiikkijoukkojen johtajana. Sodan jälkeen hän ansaitsi elantonsa verovirkailijana ja oli vuonna 1927 perustamassa Potsdamissa "Ritterschaftsorkester"-nimistä kokoonpanoa.


title: Herms Niel

text: Kansallissosialistien valtaannousun jälkeen Niel liittyi puolueen jäseneksi 1. toukokuuta 1933, minkä jälkeen hän kohosi Saksan musiikkielämässä huomattavaan asemaan. Hän toimi muun muassa kolmannen valtakunnan työjoukkojen ("Reichsarbeitsdienst" eli RAD) musiikillisena johtajana ja johti Nürnbergin puoluepäivillä RAD:n suuria musiikkiparaateja.


title: Herms Niel

text: Niel sävelsi suuren joukon suosittuja marssilauluja, joista osa jäi elämään vielä natsi-Saksan kukistumisen jälkeenkin. Suomessa Nielin tunnetuin teos lienee marssilaulu ”Erika” vuodelta 1939, sota-ajan menestyssävelmä, jonka Reino Palmroth eli Palle suomensi nimellä ”Kaarina”. Myös muita Nielin sävellyksiä suomennettiin ja levytettiin sota-aikana.


title: Vampire Weekend

text: Vampire Weekend on yhdysvaltalainen vuonna 2006 perustettu indie rock -yhtye.


title: Vampire Weekend

text: Vampire Weekendin nimi juontaa laulaja Ezra Koenigin samannimisestä harrastelijafilmistä. Yhtye on saanut vaikutteita sekä afrikkalaisesta pop-musiikista että länsimaisesta klassisesta musiikista, ja he ovat käyttäneet tyylistään nimitystä "Upper West Side Soweto". Yhtyeen kappaleista esimerkiksi "Cape Cod Kwassa Kwassa" ja "Oxford Comma" viittaavat kongolaiseen soukous-musiikkiin.


title: Vampire Weekend

text: Yhtyeen jäsenet tapasivat opiskellessaan Columbian yliopistossa. Valmistuttuaan he julkaisivat itse tuottaman albuminsa, kun kävivät vielä kokopäivätyössä. Laulaja Ezra Koenig ja rumpali Chris Tomson tekivät yhteistyötä ensimmäisen kerran komedia-rap-yhtyeessä "L'Homme Run". Yhtyeen managerina toimii Ian Montone, joka toimi myös The White Stripesin managerina. Yhtyeellä on sopimus XL Recordingsin kanssa, jonka yhtye halusi levy-yhtiökseen jo ennen kuin yksikään levy-yhtiö oli ottanut heihin yhteyttä.


title: Vampire Weekend

text: Yhtye sai paljon huomiota monissa blogeissa kuten Stereogumissa. Vuonna 2007 "Rolling Stone" listasi Vampire Weekendin "Cape Cod Kwassa Kwassa" -kappaleen vuoden 67. parhaaksi. Marraskuussa 2007 yhtye kiersi Isossa-Britanniassa The Shinsin kanssa. "Spin"-lehti nimesi yhtyeen "Vuoden parhaaksi uudeksi bändiksi" maaliskuussa 2008.


title: Vampire Weekend

text: Vampire Weekendin nimeä kantava debyyttialbumi ilmestyi 29. tammikuuta 2008. Yhtyeen toinen albumi "Contra" ilmestyy Englannissa 11. tammikuuta ja USA:ssa 12. tammikuuta.


title: Ierápetra

text: Ierápetra () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ιεράπετρας, "Dímos Ierápetras"), joka sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 551,0 neliökilometriä ja väkiluku 27 602. Varsinaisen Ierápetran kaupungin väkiluku on 12 355 (vuonna 2011).


title: Ierápetra

text: Ierápetran kaupunki sijaitsee Kreetan etelärannikolla Välimereen kuuluvan Libyanmeren rannalla. Ierápetran kunta käsittää alueen rannikolla saaren kaakkoisossa. Se muodostuu Ierápetran kaupungista, monista pienistä kylistä sekä Chrysín saaresta. Ierápetran kaupunki on Kreetan neljänneksi suurin taajama ja Euroopan eteläisin kaupunki. Kaupungissa sataa vähiten koko Kreikassa ja siellä on eniten aurinkotunteja.


title: Ierápetra

text: Antiikin aikana nykyisen Ierápetran paikalla sijaitsi Hierapytnan kaupunki. Paikalla sijaitsi todennäköisesti satama jo minolaisella kaudella. Kaupunki perustettiin doorilaisten Kreetan-valloituksen jälkeen, ja se hallitsi laajimmillaan suuria alueita saaren itäosassa. Kreetan jouduttua Rooman valtakunnan osaksi taisteli Hierapytna kauan roomalaisia vastaan, mutta lopulta siitä tuli Rooman valtakunnan eteläisin etuvartioasema. Roomalainen kausi oli Hierapytnan kukoistuskautta, ja siitä kehittyi tärkeä Kreikan, Italian, Lähi-idän ja Afrikan välisen kaupankäynnin keskus. Kaupunkiin rakennettiin suuri määrä muun muassa teattereita ja temppeleitä. Antiikin ajan kaupungista on kuitenkin säilynyt vain vähän jäänteitä.


title: Ierápetra

text: Varhaisella bysanttilaisella kaudella Hierapytna oli piispanistuin, mikä näkyy edelleen Kreetan kirkon Ierápytnan ja Siteían hiippakunnan nimessä. Saraseenit tuhosivat kaupungin vuonna 824 jaa. Myöhemmin paikalle syntyi uusi asutus. Nykyisin se tunnetaan nimimuodossa Ierápetra. Kesäkuussa 1798 Napoleon I yöpyi Ierápetrassa ollessaan matkalla Egyptiin ja rakennus, jossa hän historioitsijoiden mukaan yöpyi, on nykyisin restauroitu.


title: Ierápetra

text: Nykyinen Ierápetran kunta muodostui, kun Ierápetra ja Makrý Gialós yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.


title: Ierápetra

text: Ierápetran nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Ierápetran arkeologinen museo, venetsialaisten rakentama Ierápetran linna ("Kástro Kalés") sekä Napoleonin talo. Merkittävin kirkko on Pyhän Yrjön ("Ágios Geórgios") katedraali, joka on Ierápytnan ja Siteían hiippakunnan katedraali. Muita merkittäviä kirkkoja ovat muun muassa Panagítsa- ja Aféntis Christós -kirkot. Kaupungissa on myös vanha turkkilaiskortteli, jossa sijaitsee Tzamí-nimellä tunnettu moskeija.


title: Ierápetra

text: Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Ierápetran kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:


title: Hierapytna

text: Hierapytna (, myös "Hiera Pytna", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren etelärannikolla nykyisen Ierápetran kaupungin paikalla.


title: Hierapytna

text: Hierapytna sijaitsi Kreetan etelärannikolla saaren kapeimmalla kohdalla, vastapäätä pohjoisrannikolla sijainnutta Minoaa ja kohdassa, josta oli helpoin kulkuyhteys etelä- ja pohjoisrannikon välillä. Kaupunki sijaitsi alavalla maalla nykyisen Ierápetran kaupungin paikalla, mikä teki siitä vaikean puolustaa. Hyvät satamat tekivät paikasta merkittävän. Hierapytnan valtaan kuuluivat viimeistään hellenistisellä kaudella läheiset Oleroksen ja Larissan kaupungit, jotka sijaitsivat oletetusti nykyisten Meseléroin ja Kentrín kylien paikalla hieman pohjoisempana. Lännempänä nykyisen Mýrtoksen paikalla sijaitsi tuntematon satamakaupunki, joka myös oli Hierapytnan alaisuudessa. Kaupunkivaltion aluetta olivat myös kaupungin edustalla sijainnut Khrysen (nyk. Chrysí) saari, sekä jossain vaiheessa myös Leuken (nyk. Koufonísi) saari.


title: Hierapytna

text: Hierapytnan seutu on ollut asuttua minolaisella kaudella 1000-luvulla eaa., ja lähistöllä sijaitsevat muun muassa Chalasménoksen, Foúrnou Koryfín, Makrygialóksen ja Mýrtos Pýrgoksen arkeologiset kohteet tuolta ajalta. Antiikinen aikaisen kaupungin paikalta on tehty kuitenkin vain vähän esihistoriallisen ajan löytöjä.


title: Hierapytna

text:
Hierapytnan kaupungin perustivat doorilaiset kreikkalaiset asutettuaan saaren noin 1100–1000 eaa. Osa kaupungin väestöstä lienee ollut eteokreettejä eli minolaisten jälkeläisiä. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustajaksi esitettiin Kyrbas, joka oli yksi korybanteista. Kaupungin varhaishistoriasta tiedetään suhteellisen vähän. Sen varhaisiksi nimiksi mainitaan "Kyrba", "Kameiros" ("Kamiros") ja "Pytna". Nimien perusteella kaupungilla saatta olla historiallinen yhteys Rhodoksen saarelle.
Hierapytnan merkitys kasvoi hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. Kaupungilla oli tuohon aikaan merkittävä laivasto. Vuosisadan lopulla kaupunki oli Makedonian liittolainen ja se soti vuosina 204–201 eaa. eräiden muiden kreetalaisten kaupunkien kanssa Rhodosta ja sen liittolaisia vastaan Makedonian tukemana. Se kuitenkin vaihtoi Rodoksen puolelle 201–200 eaa. Vuosina 145–140 eaa. Hierapytna laajensi aluettaan itään päin, ja voitti ja tuhosi Praisoksen. Tämän jälkeen kaupunki oli saaren itäpäässä sijainneen Itanoksen vihollinen, ja kaupungit kävivät rajakiistoja vuoteen 112–111 eaa. saakka.


title: Hierapytna

text: Rooman vallattua Kreetan 68–67 eaa. Metelluksen johdolla Hierapytna oli saaren viimeinen kaupunki, joka antautui. Kaupunki kukoisti seuranneella roomalaisella kaudella, ja se oli tuona aikana yksi saaren merkittävimmistä kaupungeista ja yksi harvoista säilyneistä vanhoista kreetalaisista kaupungeista.


title: Hierapytna

text: Hierapytna löi omaa rahaa 300-luvulta eaa. lähtien ja vielä roomalaisella kaudella. Itsenäisen Hierapytnan rahoissa esiintyy kuvituksena palmupuu.


title: Hierapytna

text: Varhaiskristillisellä kaudella Hierapytna oli piispanistuin. Saraseenit tuhosivat kaupungin vuonna 824 jaa. Kaupungin alueella on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia.


title: Hierapytna

text: Hierapytnasta on säilynyt vain vähän jäänteitä. Kaupungissa tiedetään olleen kaksi teatteria, joista toisen rauniot ovat säilyneet nykyisen kaupungin itäosassa, sekä amfiteatteri, josta myös on säilynyt jäänteitä. Kaupungissa oli myös kylpylöitä, ja sinne johti vettä akvedukti. Kaupungissa oli suuri satama, jossa oli sisempi ja ulompi satama-allas ja suuret aallonmurtajat. Näistä kumpikin on nykyisin kuivalla maalla nykyisen kaupungin alla.


title: Hierapytna

text: Hierapytnassa oli pyhäköt Zeukselle, Heralle, Apollonille ja Athenelle (Polias ja Oleria) sekä egyptiläisille jumalille. Kaupungin hautausmaista, jotka sijaitsivat sen itä- ja länsipuolella, on löydetty useita hautoja.


title: Hierapytna

text: Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on muun muassa Iraklionin arkeologisessa museossa sekä Ierápetran arkeologisessa museossa.


title: Helavalkeat

text: Helavalkeat eli toukovalkeat ovat aikaisemmin Suomessa pelloille ja muille avoimille paikoille sytytettyjä kokkoja "helajuhlan" eli "toukojuhlan" aikana. Muinaissuomalaiset polttivat helavalkeita pahojen henkien pois ajamiseksi. Juhlissa juotiin simaa ja tanssittiin. Karja on usein päästetty ensi kerran laitumelle ja ajettu tulien läpi sairauksien ehkäisemiseksi. Tapa tunnetaan Hämeestä, Satakunnasta ja Uudeltamaalta. Nykyisin tapaa on pidetty yllä esimerkiksi Kuusjoella, Kurussa, Nummi-Pusulassa ja muualla, usein kyläyhdistysten voimin.


title: Horezmin kieli

text: Horezmin kieli (muita nimityksiä "horesmi", "hvarezmi") on kuollut iranilainen kieli, jota puhuttiin muinaisessa Horezmissa.


title: Horezmin kieli

text: Horezmi kuuluu iranilaisten kielten itäiseen ryhmään. Sitä puhuttiin keski-iranilaisella kaudella Horezmin keidasalueella Amudarjan alajuoksulla. 100-luvulta eaa. aina 700-luvulle saakka se oli muinaisen Horezmin valtakunnan virallinen kieli. Varhaisimmat kirjalliset muistomerkit ovat 200–100-luvulta eaa. 800-luvulle saakka käytettiin aramealaista kirjaimistoa. 900-luvulla siirryttiin lisämerkein täydennettyyn arabialaiseen kirjaimistoon. Suurin osa kielenmuistomerkeistä (lähinnä sanastoja ja yksittäisiä sanoja arabialaisissa käsikirjoituksissa) on 1100–1300-luvuilta. 1400–1500-luvulla horezmin kielen syrjäyttivät turkkilaiset kielet (ks. horezminturkki).


title: Lehikoinen

text: Lehikoinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä.


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut eli Sählyn SM on vuosittain järjestettävä sählyturnaus. Se järjestettiin ensimmäisen kerran Helsingissä 6. kesäkuuta 2009. Joukkueita ilmoittautui mukaan 263 kappaletta. Viimeisimmät kisat järjestettiin 8.6.2013 Myllypurossa. IBK Reino on voittanut miesten sarjan neljä kertaa (2009-2012) ja VKTP on voittanut sekä miesten, että naisten sarjoissa kolmesti (2009, 2011, 2013).


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Joukkueet jakautuivat vuonna 2009 seuraavasti sarjojen kesken:2013


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet " VKTP"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet harraste "Luminallet"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Seka "Brazillos"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Naiset "Firgk"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Yritys "Promet Oy"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet M35 "XL"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: C-Pojat "CCCP"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: E-Pojat "LePy"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: D-Pojat "Sedän Enkelit"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text:
C-Tytöt "Sb-yoloilijat"
2012


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet "IBK Reino"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Naiset "Firgh"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Yritys "Vartti Salibandy"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet35 "Podet Show"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Seka "The Slapshot Club"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 96 "Generals"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 00 "Erä Millenium"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text:
Tytöt 96 "Andy Birds"
2011


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Naiset "VKTP"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Yritys "AH Team"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet M35 "Team Rattis"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Seka "LIK"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 95 "Laho"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 99 "Blackhawks"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text:
Tytöt 95 "KaPa-65"
2010


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Naiset "Gimmat"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Yritys "Blast"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet M35 "S.C. Dalmac 2"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Seka "Ymix"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 94 "Tre Kronor"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 98 "SBN Shooters"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text:
Tytöt 94 "KaPa White"
2009


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Miehet "IBK Reino"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Seka "Brazillos"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 93 "Karhu-Kissat"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Pojat 97 "Mosan Tiikerit"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Tytöt 93 "Shakalaka Boom Boom"


title: Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut

text: Joukkueessa saa olla enintään kuusi kenttäpelaajaa. Kentällä on samanaikaisesti kummaltakin joukkueelta kolme pelaajaa. Maalit tehdään pieniin maaleihin, joissa ei ole maalivahteja. Peliaika on 1x12 minuuttia. Mikäli pelaajaa rikkoo vastustajaa, tulee tästä joko vapaalyönti tai rangaistuslaukaus. Rangaistuslaukaukset suoritetaan puolestäkentästä tyhjään maaliin (ei saattaen).


title: Gortyn

text: Gortyn (, myös "Gortyna", , "Gortys", ) oli minolaisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee siitä nimensä saaneessa Górtynan kunnassa Ágioi Dékan kylän kupeessa Messarán tasangolla Kreetan saaren keskivaiheilla, 45 kilometriä pääkaupunki Iraklionista etelään.


title: Gortyn

text:
Gortynin asutus syntyi viimeistään neoliittisella kivikaudella noin 3000 eaa. Varhaisimmat löydökset ovat kaupungin akropoliin eli linnavuoren alueelta. Gortynin kaupungin ensimmäistä kukoistuskautta oli myöhäisminolainen kausi noin 1600–1100 eaa. Tuolta ajalta paikalta on löydetty muun muassa huvilan ja pyhäkön jäänteet.
Antiikin aikana Gortynia asuttivat doorilaiset. Akropolis linnoitettiin geometrisella kaudella 900–600 eaa. Arkaaiselta ajalta hellenistiselle ajalle 200–100-luvuille eaa. saakka Gortyn oli yksi Kreetan merkittävimmistä kaupunkivaltioista. Siellä kirjoitettiin Gortynin lait, jotka ovat varhaisimpia esimerkkejä kirjoitetuista laeista antiikin Kreikassa.


title: Gortyn

text: Ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Gortyn syrjäytti Faistoksen Messarán alueen keskuksena. Kreetan jouduttua Rooman valtakunnan osaksi vuonna 67 eaa. Gortynista tehtiin yhdistetyn Kreetan ja Kyrenaikan provinssin pääkaupunki. Näin se syrjäytti Knossoksen koko Kreetan keskuksena. Kyrenaikaan kuului osia Pohjois-Afrikasta, muun muassa nykyistä Libyaa. Aika ensimmäiseltä vuosisadalta jaa. 400-luvulle jaa. oli Gortynin suurinta kukoistuskautta. Enimmillään kaupungissa on arvioitu olleen noin 300 000 asukasta.


title: Gortyn

text: Asemansa vuoksi Gortynistä tuli myös Kreetan varhaiskristillisyyden keskus. Apostoli Titus saarnasi siellä ensimmäisellä vuosisadalla. Vuonna 250 Kreetan kymmenen marttyyriä teloitettiin kaupungissa. Varhaisbysanttilaisena aikana kaupunki oli piispanistuin. Sinne rakennettiin Pyhälle Titukselle ("Ágios Títos") omistettu basilikakirkko. Akropolis linnoitettiin uudelleen 600-luvulla. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksessä vuonna 796. Vuonna 824 arabit tuhosivat Gortynin ja se menetti asemansa saaren keskuksena Iraklionille.


title: Gortyn

text: Gortyn oli yksi ensimmäisiä Kreetalla tutkittuja arkeologisia alueita aikana, jolloin minolaisen kulttuurin kohteita ei vielä oltu löydetty. Alueen ensimmäiset arkeologiset tutkimukset suoritti Federico Halbherr vuonna 1884. Hän löysi tuolloin mm. kiveen hakatut Gortynin lait. Myös myöhemmät arkeologiset kaivaukset alueella ovat pääosin italialaisten suorittamia. Suurta osaa laajasta roomalaisaikaisesta kaupungista ei ole edelleenkään kaivettu.


title: Gortyn

text: Gortynin arkeologinen alue on suurikokoinen ja siihen kuuluu muun muassa akropolis; sen juurella oleva yleisölle maksullinen alue, joka pitää sisällään muun muassa Odeionin; sekä laaja raunioalue näiden eteläpuolella. Suuri osa löydetyistä esineistä on Iraklionin arkeologisessa museossa.


title: Gortyn

text: Akropolis


title: Gortyn

text: Akropolis eli linnavuori sijaitsee arkeologisen alueen luoteisosassa (). Se oli linnoitettu ja siellä oli muun muassa kaupungin suojelijan Athene Poliukhoksen temppeli. Paikka on ollut asutettu yhtämittaisesti 6000-luvulta eaa. 900-luvulle jaa.


title: Gortyn

text: Odeion


title: Gortyn

text: Odeion eli puoliympyränmuotoinen teatteri sijaitsee akropoliin juurella (). Se oli alun perin ekklesiasterion tai buleuterion (bulen eli neuvoston kokoontumispaikka tai oikeusistuin) ja muutettiin ensimmäisellä vuosisadalla jaa. roomalaiseksi teatteriksi. Teatteri on varustettu marmori-istuimin ja -lattioin ja se on alun perin ollut katettu. Odeionista on löydetty Euroopan vanhin säilynyt kirjoitettu lakiteksti, kiveen hakatut Gortynin lait. Lakiteksti on kirjoitettu noin vuonna 480–450 eaa. alun perin buleuterionin kiviin, jotka on myöhemmin käytetty uudelleen Odeionia rakennettaessa. Nykyisin lakitaulut on koottu yhteen ja ne ovat katetussa uudisrakennuksessa Odeionin laidalla.


title: Gortyn

text: Pyhän Tituksen basilika


title: Gortyn

text: Pyhän Tituksen basilikakirkon rauniot sijaitsevat alueen eteläosassa kirkosta nimensä saaneen Mitrópolin kylän pohjoislaidalla (). Kirkko on ollut omistettu Kreetan kirkon perustajalla apostoli Titukselle. Ensimmäinen basilika rakennettiin 400- tai 500-luvulla ja tuhoutui 600-luvun alussa. Tämän jälkeen se rakennettiin uudelleen, mutta se tuhoutui maanjäristyksessä jo vuonna 670. Kirkko toimi piispanistuimena ja se on ollut koko Kreikan suurimpia. Nykyisin basilikan rauniot halkaisee saaren etelärannikolle johtava tie.


title: Gortyn

text: Pyhän Tituksen kirkko


title: Gortyn

text: Pienempi Pyhän Tituksen kirkko sijaitsee arkeologisen alueen laidalla Odeionin eteläpuolella (). Ei tiedetä, kenelle pyhimykselle kirkko on alun perin ollut omistettu. Suuremman basilikakirkon tuhouduttua pienempi kirkko muutettiin piispanistuimeksi ja omistettiin uudelleen Pyhälle Titukselle. Kirkko on ollut kolmilaivainen basilika. Suuri osa kirkosta tuhoutui maanjäristyksessä 700-luvulla. Jäljelle jäänyt osa on omistettu Neitsyt Marialle ("Panagía Kerá").


title: Gortyn

text: Praetorium


title: Gortyn

text: Praetoriumin rauniot sijaitsevat arkeologisen alueen kaakkoisosassa (). Praetorium oli preettorin eli Rooman kuvernöörin hallintopaikka kaupungin toimiessa provinssin keskuksena. Se on rakennettu alun perin ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Rakennuskokonaisuuteen on kuulunut muun muassa kokoontumispaikkana käytetty basilika, pylväspiha, roomalainen kylpylä sekä Augustukselle omistettu pyhäkkö (Augustaeum).


title: Gortyn

text: Apollonin temppeli


title: Gortyn

text: Apollonin temppelin rauniot sijaitsevat lähellä Praetoriumia (). Temppeli oli pakanallisena aikana kaupungin uskonnollisen elämän keskus. Se oli rakennettu alun perin 600-luvulla eaa. ja koki myöhemmin useita muutoksia. Temppelin raunioiden itäpuolella sijaitsevat porrastetun Apollonin alttarin jäänteet.


title: Gortyn

text: Egyptiläisten jumalten temppeli


title: Gortyn

text: Egyptiläisten jumalten temppelin rauniot sijaitsevat Apollonin temppelin lähellä. Se oli omistettu Isikselle, Serapikselle ja Hermes-Anubikselle, ja se on ollut Kreetan ainoa vastaava temppeli. Temppeli on rakennettu hellenistisenä aikana 300-luvun ja ensimmäisen vuosisadan eaa. välisenä aikana, jolloin egyptiläisten jumalten palvonta sai suosiota Kreikassa.


title: Gortyn

text: Nymfaion


title: Gortyn

text: Nymfaion eli nymfeille omistettu lähdekaivo sijaitsee Praetoriumin alueella basilikarakennuksen pohjoispuolella. Se oli rakennettu marmorista ja siihen liittyi vesisäiliö, jonka tehtävänä oli Praetoriumin vesihuollon takaaminen.


title: Gortyn

text: Plataanipuu


title: Gortyn

text: Arkeologisen alueen pohjoisosassa sijaitsee poikkeuksellisesti ikivihreä plataanipuu, joka on yhdistetty kreikkalaisen mytologian kertomuksiin alueen historiasta.


title: Gortyn

text: Kreikkalaisessa mytologiassa ylijumala Zeus kantoi prinsessa Europan härän muodossa Kreetalle, jossa he rantautuivat Mátalassa. Sieltä he jatkoivat Gortyniin, jossa Zeus makasi Europan vuorilta hakemansa plataanin juurella. Plataanista tuli ikivihreä ja kuolematon ja kerrotaan, että se kasvaisi Gortynissa edelleen.


title: Gortyn

text: Mytologiassa Gortyn sai nimensä Faistoksen kuningas Rhadamanthyksen pojasta Gortynista. Toisen version mukaan kaupungin perusti tegealainen Gortys.


title: Pekka Lehtinen

text: Pekka Lehtinen on suomalainen toimittaja. Hän työskentelee MTV:n rikostoimittajana. Lehtinen on työskennellyt myös nyt jo lopetetussa MTV3:n 45 minuuttia -ajankohtaisohjelmassa. Lehtinen oli aikaisemmin Yleisradion palveluksessa uutistoimittajana 1993–2005 ja Nelosen tv-uutisten rikostoimittajana ja uutisankkurina 2006–2011. Lehtinen tunnetaan tutkivana journalistina, joka on muun muassa väittänyt suomalaisen maastohiihdon käyttäneen järjestelmällisesti dopingia vuosia ennen Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalia 2001. Huhtikuussa 2008 Lehtinen väitti epo-hormonipullon löytyneen vuonna 1988 silloisen maajoukkuehiihtäjän Marjo Matikaisen hotellihuoneen pöydältä. Marjo Matikainen-Kallström kiisti dopingsyytökset.


title: Pekka Lehtinen

text: Keväällä 2013 Jim-televisiokanava on esittänyt Kari Uotin juontamaa Rekonstruktio-nimistä rikossarjaa, jossa Pekka Lehtinen toimii asiantuntijana.


title: Pekka Lehtinen

text: Lehtinen työskentelee nykyään MTV Uutisten tutkivana rikostoimittajana. Hän on vuodesta 2014 lähtien esiintynyt MTV Oy:n Vinkkimiehet-keskusteluohjelmassa. MTV:llä Lehtinen on toiminut myös Jääkiekon MM-kisojen studio-isäntänä.


title: Pekka Lehtinen

text: Helmikuussa 2017 alkoi MTV3-kanavalla Pekka Lehtisen ja Jarkko Sipilän rikos- ja oikeusalan ajankohtaisohjelma "Rikospaikka". "Rikospaikka" on jatkoa "Vinkkimiehet"-sarjalle.


title: Górtyna

text: Górtyna () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:


title: Final Four

text: Final Four on urheilussa käytettävä termi neljälle pudotuspelien tai runkosarjan kautta selvinneelle joukkueelle, jotka siis ovat vielä jäljellä turnauksessa tai sarjassa. Termiä käytettiin ensikertaa NCAA:ssa. Yleensä Final Fourissa pelataan välierät, joiden voittajat etenevät sarjan finaaliin ja häviäjät joutuvat pronssipeliin. Yleensä varsinkin suuremmissa turnauksissa välierien ja mitalipelien välissä on kahden päivän tauko.


title: Final Four

text:
Koripallo:
Lentopallo:
Käsipallo:
Vesipallo:


title: Final Four

text:
Koripallo:
Jääkiekko:


title: Leonid Kanevskyi

text: Leonid Semenovitš Kanevskyi (, , s. 2. toukokuuta 1939) on ukrainalais-venäläinen näyttelijä.


title: Pohjois-Kazakstanin aro ja järvet

text: Pohjois-Kazakstanin aro ja järvet on Unescon maailmanperintöluettelon kohde Kazakstanissa. Se on noin 4 500 neliökilometrin mittainen alue, johon kuuluu Nawırzımin ja Qorğaljinin luonnonpuisto.


title: Pohjois-Kazakstanin aro ja järvet

text: Luonnonpuistoissa kaksi järvialuetta, joissa on sekä makeita järviä että suolajärviä. Ne sijaitsevat vedenjakajalla, joka erottaa Pohjoiseen jäämereen laskevat joet Araljärven altaasta. Ilmastoltaan alue on mantereinen: kesät ovat kuumat sekä kuivat ja talvet kylmät sekä suhteellisen vähälumiset.


title: Pohjois-Kazakstanin aro ja järvet

text: Alueen vesistöt ovat merkittäviä lintuvesiä, sillä ne sijaitsevat lintujen muuttoreiteillä. Qorğaljinin luonnonpuistossa ruokailee parhaimmillaan 15–16 miljoonaa lintua, ja puistoissa pesii yhteensä 850 000 vesilintua. Tengizjärvellä on flamingon pohjoisin pesimäpaikka, jossa pesii parhaimmillaan 10 000 paria.


title: Teijo (Perniö)

text: Teijo () on kylä ja kylässä sijaitsevien Teijon kartanon ja Teijon rautaruukin ympärille syntynyt ruukkiyhdyskunta ja taajama Perniössä Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa. Kylän asukasluku on noin 700. Kylässä on Teijon kirkko, ja kylän palveluihin kuuluu kauppa, jonka yhteydessä toimii asiamiesposti, sekä peruskoulun ala-aste, jonka edeltäjänä toiminut Teijon kansakoulu perustettiin vuonna 1869. Teijon kyläkeskuksen vaikutusalueeseen kuuluvat Teijon, Matildedalin, Kirjakkalan ja Mutaisten kylät.