title: Linnea Gustafsson

text: Avoimissa Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa 2009 Gustafsson voitti viestikultaa ja sijoittui seitsemänneksi sprintissä. World Gamesissa 2009 hän voitti keskimatkalta pronssia ja sijoittui viidenneksi sprintissä ja kahdeksanneksi viestissä. Miskolcin MM-kilpailuissa 2009 Gustafsson voitti sprintissä hopeaa. Savoien MM-kilpailuissa 2011 hän voitti kultaa sprintistä.


title: Lentoryhmä Sarko

text: Lentoryhmä Sarko oli Suomen ilmavoimien lento-osasto, joka perustettiin Lapin sodan ilmasotatoimia varten 6. lokakuuta 1944. Eversti Olavi Sarkon komentama osasto koostui pääosin Lentorykmentti 2:n hävittäjäyksiköistä ja Lentorykmentti 4:n pommitusyksiköistä. Lentoryhmä suoritti pommitus-, rynnäkkö- ja tiedustelulentoja vetääntyviä saksalaisia vastaan taistelevien maavoimien hyväksi, lisäksi lentoryhmälle alistettu Osasto Jauri vastasi sekä maavoimien että lentoryhmän huoltotoiminnasta. Lentoryhmä lakkautettiin ja sen alistussuhteet purettiin lentojoukkojen rauhanajan vahvuuteen siirtymisen yhteydessä 3. joulukuuta 1944.Valtonen 1996 s. 114


title: Lentoryhmä Sarko

text: Ilmavoimien esikunta antoi 5. syyskuuta 1944 käskyn "Erikoisesikunta Sarkon" perustamisesta Oulujoen ja Oulujärven eteläpuoleisen alueen saattamiseksi käyttökelpoiseksi lentosotatoimia varten. Esikunnan sijoituspaikaksi määrättiin Iisalmi, ja komentajaksi lentoteknisen huollon tarkastaja, eversti Olavi Sarko. Esikuntaan kuului lisäksi komentajan apulainen, huoltopäällikkö, viestikomentaja ja adjutantti. Esikunnan toiminta-alueen rajoiksi määriteltiin: Oulu–Oulujoki–Oulujärven pohjoisranta–Kuhmo–valtakunnan raja–Lieksa–Juuka–Keitele–Lestijärvi–Kokkola–Oulu. Tehtävänä oli tiedustella toiminta-alueella sijaitsevien lentokenttien kunto ja käyttömahdollisuudet, sekä uusien kenttien tiedustelu- ja rakennustyöt. Esikunnan tehtäviin kuului myös alueen ilmavalvonnasta huolehtiminen, viestiyhteyksien järjestäminen ja varaaminen sekä mahdollisen painopistesuunnassa toimivan rykmentin komentopaikan sijainnin tiedustelu. Esikunnan toiminta-alueella oli Paltamon, Nerkoon, Rautavaaran, Rissalan, Vaalan, Oulun ja Ylivieskan lentokentät, joista ilmasotatoimia silmällä pitäen olivat käyttökelpoisia vain Paltamo ja Rissala. Sarkolle alistetut kaksi linnoitusrakennuspataljoonaa keskitettiin pääosin kunnostamaan Vaalan ja Nerkoon kenttiä, näistä Vaalan kenttä saatiin kiitotietä pidentämällä tyydyttävään käyttökuntoon. Nerkoon kenttää, joka tehtiin pelloille ojat täyttämällä, ei voitu lopulta lainkaan käyttää. Esikunnan tehtäviin kuulunut viestiyhteyksien järjestäminen oli erityisen hankalaa Pohjois-Suomen pitkien etäisyyksien ja yhteyksien rakentamiseen tarvittavan työvoiman vähyyden takia.


title: Lentoryhmä Sarko

text: Ilmavoimien komentaja määräsi 15. syyskuuta 1944 Pohjois-Suomen ilmakomentajaksi eversti Sarkon, tehtävänään yhteydenpito maajoukkoihin (14. D, 6. D ja 15. Pr.) sekä lentotoiminnan johtamisesta huolehtiminen edellä mainittujen yksiköiden alueella. Samassa käskyssä Sarkolle alistettiin operatiivisesti Tiedustelulentolaivue 14. Lentorykmentti 2 sai lisäksi käskyn valmistautua luovuttamaan Sarkon käyttöön Brewster-koneilla varustetun lentueen. Sarkon komentaman erikoisesikunnan tehtävät ja sille alistettujen yksiköiden alistussuhteet säilyivät muuttumattomina. Neljä päivää myöhemmin, 19. syyskuuta 1944, kiellettiin lentotoiminta koko Suomessa välirauhansopimuksen 4. artiklan liitteen perusteella. Kielto purettiin Sarkon lentoyksiköiden osalta vasta 1. lokakuuta 1944, suomalaisten maajoukkojen aloitettua maihinnousun Torniossa.


title: Lentoryhmä Sarko

text: Ilmavoimien esikunnan annettua 1. lokakuuta 1944 käskyn aloittaa ilmasotatoimet saksalaisia vastaan, niiden johtoon määrättiin eversti Sarko. Hänelle alistettiin TLeLv 14 ja Lentorykmentti 2:n hävittäjälentueet (Hävittäjälentolaivue 26:n Brewster-lentue ja Hävittäjälentolaivue 28:n Morane-lentue), lisäksi Sarko sai käyttöönsä Lentorykmentti 4:n. Sarko ja osa erikoisesikunnasta siirtyi Ouluun, III armeijakunnan komentoportaan yhteyteen, osan jäädessä Iisalmeen. Lentoryhmä Sarko perustettiin 6. lokakuuta 1944 tulleen käskyn perusteella Erikoisesikunta Sarkon pohjalle. Lentoryhmän esikunnan runko tuli Lentorykmentti 2:n esikunnan henkilöstöstä ja loput muista lentorykmenteistä. Maaorganisaatioon kuuluvia lentokenttäkomppanioita alistettiin Sarkolle kolme. Lentoryhmään kuului lisäksi ilmavalvontapataljoonat 4 ja 6, sääpalveluasemia sekä huoltojoukkoja. Lentoryhmään kuuluivat tai sen käytössä olivat 6. lokakuuta alkaen seuraavat lentoyksiköt:


title: Lentoryhmä Sarko

text: Edellä mainittujen lisäksi sotatoimia tukevia ilmakuljetuksia varten Lentoryhmälle alistettiin 7. lokakuuta Osasto Jauri, jonka yksimoottoriset vesilentokoneet (Dornier, Høver, Junkers, Arado) toimivat Pyykösjärveltä ja kaksimoottorinen Heinkel He 115 Oulujärven Säräisniemestä. Vesien myöhemmin syksyllä jäätyessä, vesilentokoneiden käytöstä luovuttiin ja huoltolennot suoritettiin Kemin lentokentältä Junkers ja Douglas -koneilla.


title: Lentoryhmä Sarko

text: Lentoryhmään kuuluvien yksiköiden koneet suorittivat sotalentoja 6. lokakuuta lähtien. Ilmasotatoimet koostuivat pääasiassa pommitus-, rynnäkkö- sekä tiedustelulennoista maavoimien hyväksi, varsinaisia hävittäjien suorittamia torjuntalentoja ei lennetty ollenkaan. Vain Tornion maihinnousun yhteydessä lennettiin joitakin suojauslentoja. Osasto Jauri suoritti kaukopartioiden kuljetus- ja huoltolentoja, haavoittuneiden sekä elin- ja ampumatarvikkeiden lentokuljetuksia. Neuvostojoukkojen Jäämeren rintamalla 7. lokakuuta aloittaman yleishyökkäyksen seurauksena saksalaisten lentotoiminta suomalaisia vastaan loppui 10. lokakuuta alkaen lähes kokonaan.


title: Lentoryhmä Sarko

text: 16. marraskuuta eversti Raoul Harju-Jeanty komennettiin Pohjois-Suomen ilmasotatoimien ja samalla Lentoryhmä Sarkon johtoon. Harju-Jeanty ei kuitenkaan voinut terveydellisistä syistä ottaa tehtävää vastaan, jolloin tilalle määrättiin 21. marraskuuta 1944 everstiluutnantti Birger Gabrielsson. Lentoryhmä Sarkon komentopaikka Kemissä lakkautettiin seuraavana päivänä ja sen tehtäviä alkoi hoitamaan Lentorykmentti 4:n esikunta Oulussa. Lentoryhmä Sarkon nimi muutettiin samana päivänä, uudeksi nimeksi tuli Lentoryhmä. 3. joulukuuta 1944 Lentoryhmä lakkautettiin ja samalla sen alistussuhteet purettiin, everstiluutnantti Gabrielssonin komentaman Lentorykmentti 4:n jatkaessa Pohjois-Suomen sotatoimia suorittavana yksikkönä.


title: Them Crooked Vultures

text: Them Crooked Vultures on vuonna 2009 perustettu rock-superyhtye. Se koostuu Queens of the Stone Agen laulaja/kitaristi Joshua Hommesta, Foo Fightersien laulaja/kitaristi, sekä Nirvanan rumpali Dave Grohlista ja Led Zeppelinin basistina tunnetusta John Paul Jonesista. Keikoilla soittaa kitaraa Elevenista tuttu, sekä entinen Queens of the Stone Agen jäsen kitaristi Alain Johannes.


title: Them Crooked Vultures

text: Pitkään jatkuneiden huhujen jälkeen yhtye soitti ensimmäisen keikkansa 9. elokuuta 2009 Chicagon Metrossa. Tämän jälkeen yhtye on ollut lämmittelijänä Arctic Monkeysille ja keikkaillut ympäri Eurooppaa sekä Yhdysvaltoja.


title: Them Crooked Vultures

text: Yhtyeen Kappale "New Fang" on voittannut Grammyn parhaasta hard rock kappaleesta.


title: Them Crooked Vultures

text: Rumpali Dave Grohl antoi haastattelussa ymmärtää, että lisää materiaalia on vielä jonain päivänä tulossa.


title: Them Crooked Vultures

text: Yhtyeen nimeä kantava debyyttialbumi julkaistiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa 16. marraskuuta ja Yhdysvalloissa 17. marraskuuta 2009.


title: Indy

text: Indy on rullalaudalla tai lumilaudalla suoritettava temppu. Tempussa tekijä ottaa taaimmaisella kädellä jalkoja osoittavaan suuntaan laudasta kiinni. Rullalaudalla pitää tehdä korkea ollie, jotta on aikaa ottaa laudasta kiinni.


title: Vuoritsalo

text: Vuoritsalo on Jyväskylässä Pohjois-Päijänteellä sijaitseva saari. Saari on Jyväskylän toiseksi suurin ja suurin kokonaan kaupungin alueella oleva saari. Jyväskylän suurin saari Muuratsalo on jaettu Jyväskylän – ennen vuotta 1993 Säynätsalon – ja Muuramen kesken.


title: Vuoritsalo

text: Vuoritsalon pohjoispuolella on Haapaniemi ja itäpuolella Siikasaari. Sen länsipuolella ovat Kalasaari, Iso-Lehtisaari sekä Pieni-Lehtinen. Eteläpuolella sijaitsevat Murtoselkä sekä Pieni Vuoritsalo, Iso-Holsti ja Pieni-Holsti. Saaren länsipuolen Ruokosalmessa kulkee vesiväylä.


title: Vuoritsalo

text: 480 hehtaarin kokoinen Vuoritsalo on sisäosiltaan kallioinen, ja sen korkein kohta on noin 90 m Päijänteen pintaa korkeammalla.


title: Vuoritsalo

text: Saaressa on useita luonnonsuojelualueita. Laitaosien alavilta rinteillä on muun muassa lehmusta kasvavia lehtoja. Lehdoista suurin on koilliskärjessä oleva 4,2 hehtaarin laajuinen luonnonsuojelualue. Alueella on noin puolensataa puumaista lehmusta ja satoja pienempiä yksilöitä. Alueella kasvaa myös perinteisinä lehtopensaina mustakonnanmarjaa, näsiää, koiranheisiä ja lehtokuusamaa.


title: Vuoritsalo

text: "Vuoritsalo nuorison hyväksi" -yhdistys rakensi vuoden 2005 tienoilla Vuoritsalon pohjoisosassa sijaitsevan nimettömän lammen rannalle majan. Tämä aiheutti erimielisyyksiä yhdistyksen ja Vuoritsalon kesäasukkaiden välille, sillä kesäasukkaat, joiden mökeille vesi tuli tästä lammesta, pelkäsivät, että majalla käyvät luontokerholaiset sotkisivat lammen vettä. Kesäasukkaat vaativat majan purkamista, mutteivät saaneet tahtoaan läpi. Majalla käy myös hiihtäjiä talvisin.


title: Juhani Holopainen

text: Juhani Holopainen (s. 15. lokakuuta 1956 Vehmersalmi) on yleisurheilun SM-mitalisti. Hän kilpaili sekä keskipitkillä että pitkillä juoksumatkoilla. Holopaisen aktiiviura kesti 1973–1987. SM-pronssia Holopainen saavutti vuonna 1984 sekä 5 000 että 10 000 metrin juoksussa Kajaanissa. Vuotta myöhemmin hän saavutti SM-pronssia 4 × 1 500 metrin viestissä.


title: Juhani Holopainen

text: Juhani Holopainen on saavuttanut SM-mitalin myös salibandyssä. Hän toimi FC Vaajakosken B-poikien päävalmentajana kaudella 2007–2008, kun joukkue voitti Suomen mestaruuden. Kausilla 2009–2011 Holopainen valmensin FCV:n miesten joukkuetta ensin salibandyn II-divisioonassa ja sitten I-divisioonassa. Salibandyn huippuvalmentajatutkinnon Holopainen suoritti vuonna 2009.


title: Juhani Holopainen

text: Ammatiltaan Holopainen on Toivakan sivistysjohtaja ja koulukeskuksen rehtori.


title: Rakkaus vainoaikaan

text: Rakkaus vainoaikaan on Mika Waltarin vuonna 1943 ilmestynyt romaani, jonka tapahtumat sijoittuvat välirauhan aikaan 1940–41. Kirjan takakannen esittelyn mukaan romaani tulkitsee ”järkyttävästi ja dramaattisesti sitä sukupolvea, joka menetti nuoruutensa ennen kuin se oli alkanutkaan ja joka oli epätoivoisen kiitollinen saadessaan edes hetken jatkoaikaa kuolemalta”. Kirjan nimi on lainaus Lauri Viljasen runosta.


title: Rakkaus vainoaikaan

text: Waltari oli kirjoittanut kirjan puoleenväliin, kun työ keskeytyi jatkosodan sytyttyä. Waltari joutui palvelukseen Valtion tiedoituslaitokseen. Waltari ehti kirjoittaa romaanin loppuun vasta syksyllä 1943. Teos ilmestyi Waltarin kustantajalta WSOY:lta samana vuonna.


title: Rakkaus vainoaikaan

text: Markku Envall toteaa romaanin nimen viittaavan vainovalkeisiin, joita muinoin poltettiin kirjan kuvaaman kartanon mailla. Rauhan aika on kirjassa eräänlaista kylmää sotaa. Jatkosodan syttyminen tuo mukanaan vapautumisen epätoivosta ja epäoikeudenmukaisuudesta. Saksan hyökkäys Neuvostoliittoon nähdään kansakunnan unelman toteutumisena.


title: Rakkaus vainoaikaan

text: "Rakkaus vainoaikaan" sisältää runsaasti poleemisia osuuksia, jotka kertovat uuden sodan uhasta, kommunistien myyräntyöstä ja Neuvostoliiton palkkaamista vakoilijoista. Ne liittävät kirjan Waltarin sodanaikaiseen propagandatyöhön. Waltari hyödynsi romaanissa poliittisten pamflettiensa "Totuus Virosta, Latviasta ja Liettuasta" (nimimerkillä Nauticus, 1942) ja "Neuvostovakoilun varjossa" (1942) sisältöä. "Rakkaus vainoaikaan" poistettiin sodan jälkeen joistakin kirjastoista poliittisista syistä. Tosin Waltarin kirjoista huomattavasti useammin poistettuja olivat "Neuvostovakoilun varjossa" ja talvisodasta kertova pienoisromaani "Antero ei enää palaa".


title: Rakkaus vainoaikaan

text: Kirjan päähenkilöt ovat opiskelija Marjut ja talvisodasta palannut taidemaalari Aatos. Marjut on varakkaasta perheestä, jolla on sekä kaupunkiasunto että suuri maatila, ja hän on elänyt suojattua elämää. Isällä on liiketoimia ja agronomiveli hoitaa maatilaa. Aatos on vammautunut henkisesti sodassa, ja hän on tarinan alussa umpimielinen ja työkyvytön. Myös Marjutilla on kovia kokemuksia sota-ajalta, sillä hän on nähnyt pommisuojassa ennenaikaisen synnytyksen. Kun miehet ovat uhrautuneet sodassa, hän tuntee itsensä hyödyttömäksi ja haluaa siksi auttaa Aatosta. Marjut sopii perheensä kanssa, että Aatos voi tulla kesäksi maalle ja auttaa talon töissä.


title: Rakkaus vainoaikaan

text: Maalla Aatoksen vointi paranee, hän pystyy yhä enemmän tekemään maatöitä ja aloittaa myös maalaamisen uudelleen. Marjut on ihastunut häneen, mutta ei haluaisi aloittaa suhdetta traumaattisten pommisuojakokemustensa vuoksi. Rakkaus syttyy vähitellen, ja suhde etenee yhteiseen yöhön asti vasta tarinan lopussa. Pian sen jälkeen syttyy uusi sota. Romaani loppuu siihen, kun miehet ja hevoset lähtevät pitkässä kolonnassa rintamalle.


title: Rakkaus vainoaikaan

text: Markku Envallin mielestä "Rakkaus vainoaikaan" on niin propagandistinen, että sillä ei ole kestävää kirjallista arvoa, mutta oman aikansa dokumenttina se on merkittävä. Hänen mukaansa "Rakkaus vainoaikaan" ja aikaisempi sotakuvaus "Antero ei enää palaa" ovat Waltarin romaaneista eniten aikaansa sidottuja. Maailmansodan jälkeisessä, Neuvostoliittoon suhteita luovassa Suomessa romaanin kuvaama ajattelutapa ei ollut enää suosiossa. Toisaalta teos sisältää länsimaisen humanismin vastaista totalitaaristen aatteiden retoriikkaa, joka on samanlaista eri poliittisissa väreissä.


title: Rakkaus vainoaikaan

text: Panu Rajalan mukaan "Rakkaus vainoaikaan" kertoo elämäntahdosta ja tulevaisuudenuskosta, ja se on ”sota-ajan henkinen dokumentti ja taistelutahdon ylläpitäjä”. Se pyrkii myös syvempään ihmiskuvaukseen kuin "Antero ei enää palaa". Hannu Marttila huomauttaa, että romaanissa tulee esiin Waltarin syvällinen taiteentuntemus ja se on paitsi rakkausromaani, myös melko onnistunut taiteilijakuvaus. Sekä Envall että Rajala pitävät romaanin loppua tehokkaana, ja samaa mieltä oli myös teoksen tuoreeltaan arvioinut V. A. Koskenniemi. Marttilan mielestä loppu on ”suggestiivinen”, vaikka tuntuukin nykylukijasta "nolottavalta".


title: Juho Hacklin

text: Juho Hacklin (s. 8. helmikuuta 1985) on Jokioisissa syntynyt suomalainen pesäpalloilija. Hän pelaa Kouvolan Pallonlyöjien joukkueessa. Hacklin on pelannut Superpesiksessä vuodesta 2007 alkaen. Syksyyn 2015 mennessä hänelle oli kertynyt pääsarjaotteluja runkosarjassa 211, ylemmässä loppusarjassa 54 ja alemmassa loppusarjassa 4. Hänellä on hopeamitali vuosilta 2009 ja 2010.


title: Ryan Brathwaite

text: Ryan Brathwaite (s. 6. kesäkuuta 1988 Bridgetown) on barbadoslainen 110 metrin aitajuoksija.


title: Ryan Brathwaite

text: Brathwaite sijoittui alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2005 toiseksi 110 metrin aitajuoksussa. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2006 hänet hylättiin alkuerissä. Hän voitti samana vuonna alle 20-vuotiaiden Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuden.


title: Ryan Brathwaite

text: Osakan MM-kilpailuissa 2007 ja Pekingin olympialaisissa 2008 hän karsiutui välierissä. Hän sai pronssia alle 20-vuotiaiden Pan-Amerikan mestaruuskilpailuissa 2007. Hän sijoittui neljänneksi Pan-Amerikan kisoissa 2007 ja Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuissa 2008.


title: Ryan Brathwaite

text: Hän voitti Berliinissä 2009 maailmanmestaruuden maansa ennätyksellä 13,14. Myöhemmin samana vuonna hän voitti ajalla 13,16. Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuissa hän sai hopeaa.


title: Ryan Brathwaite

text: Daegun MM-kilpailuissa 2011 Brathwaite karsiutui jo alkuerissä. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui viidenneksi. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän karsiutui välierissä.


title: Ryan Brathwaite

text: Brathwaiten nimissä ovat Barbadoksen sisärataennätykset 55 metrin aitajuoksussa 7,18 (2009) ja 60 metrin aitajuoksussa 7,61 (2010).


title: Iso-Poro

text: Iso-Poro on saari Jyväskylässä (vuoteen 2008 Jyväskylän maalaiskunnassa) Pohjois-Päijänteellä. Saaren pohjoispuolella on Poronselkä ja itäpuolella Murtoselkä. Iso-Poron ja sen länsipuolella olevan Vähä-Poron välistä kulkee vesiväylä.


title: Iso-Poro

text: Saaren korkeimmalla kohdalla kalliolla on varhaismetallikautinen lapinraunio. Julius Ailio suoritti siellä koekaivauksen vuonna 1912.


title: Luettelo tunnetuista eurajokelaisista

text: Tämä on luettelo tunnetuista eurajokelaisista.


title: Viisasteleva sydän

text: Viisasteleva sydän () on Jane Austenin vuonna 1818 ilmestynyt romaani. Se on ilmestynyt suomeksi 1951 Kristiina Kivivuoren suomentamana.


title: Viisasteleva sydän

text: "Viisasteleva sydän" on Austenin viimeinen romaani. Hän aloitti sen pian sen jälkeen, kun oli saanut "Emman" valmiiksi. Teos ilmestyi vasta hänen kuolemansa jälkeisenä vuonna 1818. Se ilmestyi yhtenä niteenä teoksen "Northanger Abbey" kanssa, mutta liittyy siihen myös sisällöllisesti, sillä molempien tapahtumaympäristö on osittain Bath, jossa Austen asui vuodet 1801–1805.


title: Viisasteleva sydän

text: On arveltu, että Austen ei itse nimennyt teosta, vaan sen nimi on joko hänen veljensä Henryn tai sisarensa Cassandran valitsema siinä vaiheessa, kun kirjaa ruvettiin julkaisemaan. Teosta kirjoittaessaan Austen sairasteli jo.


title: Viisasteleva sydän

text: Austen käsittelee "Viisastelevassa sydämessä" kaikille teoksilleen ominaisella tavallaan intohimoa, sisäistä ja ulkoista elämää, tunteita ja niiden hillitsemistä. Kun muut hänen teoksensa kuvaavat sankarittaren etenemistä kohti symbolista ja konkreettista kotia, tässä teoksessa lähtökohta on hylkääminen ja lopputulos sen oivaltaminen, että koti ei olekaan paikka vaan tunnelma ja muutoksen hyväksyminen.


title: Viisasteleva sydän

text: Kertomuksen juonen taustalla vaikuttavat aiemmat tapahtumat. Päähenkilö Anne on rakastunut komeaan ja kunnianhimoiseen mutta köyhään meriupseeri Frederick Wentworthiin. Suku ei hyväksy hänen valintaansa, ja hänet painostetaan hylkäämään Wentworth. He tapaavat uudestaan, mutta Wentworth ei ole antanut Annelle anteeksi.


title: Viisasteleva sydän

text: "Viisastelevan sydämen" pohjalta on tehty elokuva- ja televisioelokuvaversioita:


title: Streblinae

text: Streblinae on täikärpäsiin lukeutuva kärpästen alaheimo, jonka jäsenet ovat lepakoiden ehdottomia loisia. Alaheimoon kuuluu 32 sukua, joissa on yhteensä 227 tunnettua lajia. Noin kaksi kolmasosaa lajstosta elää uuden maailman trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla.


title: Streblinae

text: Alaheimon täikärpäset vaihtelevat ulkoasultaan paljon. Ne ovat usein litteitä, mutta litistymissuunta vaihtelee vaaka- ja pystysuuntaisesti litistyneen välillä. "Streblinae"-täikärpästen pituus vaihtelee 0,73–5,50 millimetrin välillä, mutta useimmat lajit ovat vain 1,5–2,5 millimetrin mittaisia. Silmät puuttuvat täysin, mutta lähes kaikilla lajeilla on siivet. Siivellisyys ei kuitenkaan takaa lentotaitoa ja peräti 48 lajilla siivet ovat jollakin tavalla muuttuneet kelvottomiksi lentämistä ajatellen. Alaheimoon kuuluu myös kuusi kokonaan siivetöntä lajia, joista viideltä puuttuvat myös väristimet. Elävä kärpänen voi tarttua isäntäeläimen karvoihin niin tiukasti, että sen poistaminen ehjänä on lähes mahdotonta.


title: Streblinae

text: Eläimet viettävät koko elämänsä lepakoiden ulkoloisina. Erityisesti ne suosivat korvien, siipien ja sukuelinten aluetta. Sekä koiraat että naaraat imevät isäntäeläimen verta. Lajien isäntäspesifisyys on huonosti tunnettua, mutta malesialaisille lepakoille tehdyssä kartoituksessa 72 % "Streblinae"-lajeista esiintyi vain tietyllä lepakkolajilla. "Streblinae"-täikärpäset saattavat toimia sairauksien vektoreina.


title: Streblinae

text: Lepakkokärpästen lisääntyminen, kuten muukin niiden biologia, tunnetaan huonosti. Hedelmöitys on sisäinen ja toukat elävät muiden täikärpästen tapaan naaraskärpäsen sisällä ja käyttävät ravinnokseen erityisten rauhasten tuottamaa eritettä. Kussakin naaraassa on vain yksi toukka kerrallaan. Toukkavaiheita on kärpäsille tyypilliseen tapaan kolme. Toukat siirtyvät naaraan ulkopuolelle vasta koteloituessaan.


title: Streblinae

text:
Varsin erikoislaatuisen ryhmän kaikkien kaksisiipisten joukossa muodostavat " Ascodipteron"-suvun lajit. Näillä naaras, isännän löydettyään, pudottaa siipensä, väristimensä sekä jalkansa lonkasta alaspäin. Samalla naaras kaivautuu imukärsän ohessa olevien leikkaavien pintojen avulla isännän ihon sisään niin, että vain takaruumiin kärki jää näkyviin. Paikoilleen asettuneen naaraan takaruumis turpoaa ja peittää sekä keskiruumiin että pään. Näin "Ascodipteron"-lajit ovat aikuisenakin käytännössä sisäloisia. Koska naaras ei luonnollisestikaan pääse asettamaan koteloa parempaan paikkaan, tämän suvun lajien kotelot putoavat maahan.Suurin osa artikkelista perustuu katsaukseen Carl W. Dick and Bruce D. Patterson: "Bat flies: Obligate ectoparasites of bats". Micromammals and Macroparasites; sivut 179–194. Spriger 2006
http://www.metafysica.nl/nature/insect/nomos_30.html


title: Nigel North

text: Nigel North (s. 5. kesäkuuta 1954) on englantilainen luutisti ja klassinen kitaristi.


title: Nigel North

text: Vuosien 1974 ja 1990 välillä Nigel North soitti barokkioopperoissa, barokkiorkestereissa ja kamariyhtyeissä sekä säesti laulajia. Hän otti osaa yli sataan levytykseen. Huomattavimpia yhteistyökumppaneita olivat The English Concert (Trevor Pinnock), The Academy of Ancient Music (Christopher Hogwood) ja Orchestra of the Age of Enlightenment (Rene Jacobs).


title: Kenneth Horne

text: Kenneth Horne (27. helmikuuta 1907 – 14. helmikuuta 1969) oli brittiläinen liikemies ja koomikko, joka esiintyi pääasiassa radiossa. Hornen tunnetuimpiin radiosarjoihin kuuluvat BBC:n vuosina 1958–1964 esittämä "Beyond our Ken", ja sen seuraaja "Round the Horne", jota esitettiin 1965–1968.


title: Kenneth Horne

text: Näyttelemisen ohella Horne toimi Triplex Glassin ja Chad Valley Toysin hallituksien puheenjohtajana, kunnes joutui terveysongelmien vuoksi luopumaan tehtävistä, jatkaen kuitenkin näyttelemistä. Hän kuoli sydänkohtaukseen 61-vuotiaana.


title: Kenneth Horne

text: Kenneth Hornesta on kirjoitettu kaksi elämäkertateosta:


title: Trey Hardee

text: Trey Hardee (s. 7. helmikuuta 1984 Birmingham, Alabama) on yhdysvaltalainen kymmenottelija. Hän voitti Berliinissä 2009 lajinsa maailmanmestaruuden otteluennätyksellään 8 790 pistettä. Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 hän voitti hopeaa seitsenottelussa. Hän voitti kymmenottelun maailmanmestaruuden jälleen Daegussa 2011 tuloksella 8 607 pistettä. Lontoon olympialaisissa 2012 Hardee saavutti olympiahopeaa tuloksella 8 671 pistettä.


title: Džonkki

text: Džonkki tai dsonkki on erityisesti Kaakkois-Aasiassa ja Kiinassa käytetty perinteinen, yleensä kaksi- tai kolmimastoinen purjealustyyppi. Laivamalli kehitettiin noin kaksituhatta vuotta sitten Han-dynastian (206 eaa.–220 jaa.) aikana. Alustyyppiä käytettiin valtameripurjehduksilla jo toisella vuosisadalla jaa. Länsimaihin tästä historiallisesta alustyypistä tietoa levittivät mm. löytöretkeilijät, kuten Marco Polo. Ohjailtavuutensa ja merikelpoisuutensa vuoksi erilaiset džonkin yhteydessä esitellyt innovaatiot vaikuttivat keskiajalla myös portugalilaisten ja hollantilaisten purjealusten kehitykseen (esim. laskukölin käyttö).


title: Džonkki

text: Nykyäänkin džonkkeja käytetään yhä muun muassa Etelä-Kiinan meren rantavaltioissa, kuten Kiinassa, Vietnamissa, Thaimaassa ja Indonesiassa.


title: Džonkki

text: Džonkkipurje on helppo nostaa, laskea, jalustaa ja hallita, mutta sen luovimiskyky on rajoitettu.


title: Džonkki

text: Laivamallin nimi "džonkki" on alun perin ilmeisesti peräisin malaijin kielestä.


title: Džonkki

text: Alusta, jossa on länsimainen runko mutta džonkkitakila, kutsutaan nimellä "lorcha". Ne olivat siirtomaavallan aikana hyvin suosittuja rannikkoaluksia, sillä niissä yhdistyi länsimaisen rungon hyvä merikelpoisuus ja džonkkitakilan helppo käsiteltävyys.


title: John Hiatt

text: John Hiatt (s. 20. elokuuta 1952 Indianapolis, Indiana) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hänen musiikkityyliään on vaikea sijoittaa mihinkään tiettyyn kategoriaan. Siinä on elementtejä countrymusiikista, rockista, bluesista ja folkista. Siksi termit juurimusiikki ja Americana on helppo yhdistää hänen tuotantoonsa.


title: Cape Dorsetin lentoasema

text: Cape Dorsetin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Cape Dorsetin kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 1 007.


title: Clyde Riverin lentoasema

text: Clyde Riverin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa noin 4,1 km koilliseen Clyde Riverin kylästä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2005 yhteensä 656.


title: Gjoa Havenin lentoasema

text: Gjoa Havenin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa 2,8 km lounaaseen Gjoa Havenin kylästä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 2 063.


title: Hall Beachin lentoasema

text: Hall Beachin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Hall Beachin kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 2 475.


title: Igloolikin lentoasema

text: Igloolikin lentoasema (, ) on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Igloolikin kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 1 979.


title: Kugaarukin lentoasema

text: Kugaarukin lentoasema (, tunnettiin aikaisemmin nimellä "Pelly Bay Townsite Airport") on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Kugaarukin kylässä (tunnettiin aikaisemmin nimellä "Pelly Bay"). Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 2 877.


title: Pangnirtungin lentoasema

text: Pangnirtungin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Pangnirtungin kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 640.


title: Pond Inletin lentoasema

text: Pond Inletin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Pond Inletin kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 1 692.


title: Simon Mayo

text: Simon Mayo (s. 21. syyskuuta 1958 Lontoo) on brittiläinen radiotoimittaja. Hän aloitti uransa BBC:n paikallisradioissa, kunnes vuonna 1986 hän siirtyi valtakunnalliselle BBC Radio 1:lle. BBC Radio 5 Livelle Mayo siirtyi 2001.


title: Simon Mayo

text: Sony-palkinnon parhaana puhetoimittajana Mayo sai vuonna 2008.


title: Qikiqtarjuaqin lentoasema

text: Qikiqtarjuaqin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Qikiqtarjuaqin kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 1 050.


title: Saksan Anarkistinen Pogo-puolue

text: Saksan anarkistinen pogo-puolue ( tai APPD) on itsejulistettu roskaväen ja yhteiskunnan loisten puolue. Sen perusti kaksi 17-vuotiasta punkkaria Hannoverissa vuonna 1981 ja se osallistui vuoden 1998 Saksan parlamentin vaaleihin lupaamalla kaikille äänestäjille ilmaisen oluen. Puolueen nimi viittaa punk-tanssiin, pogoamiseen.


title: Arto Ikonen

text: Arto Tapani Ikonen (s. 27. huhtikuuta 1956 Hartola) on suomalainen pituushyppääjä. Kalevan kisoissa hän saavutti parhaimmillaan neljännen sijan. Tämä tapahtui Lappeenrannassa vuonna 1980. Lisäksi Ikoselle kertyi muutamia maaotteluedustuksia vuosina 1975–1979 parhaana saavutuksenaan Suomi–Ruotsi-maaottelun voitto 1979.


title: Arto Ikonen

text: Ikonen on Heikki Mattilan ohella urheiluseura Joutsan Pommin menestyneimpiä pituushyppääjiä.. Pommia hän edusti vuodesta 1973 alkaen. Tätä ennen Ikonen edusti kasvattajaseuraansa Hartolan Voimaa.


title: Resolute Bayn lentoasema

text: Resolute Bayn lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa Resoluten kylässä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 3 101.


title: Taloyoakin lentoasema

text: Taloyoakin lentoasema () on lentoasema Kanadan Nunavutin territoriossa 1,4 km länteen Taloyoakin kylästä. Kenttää ylläpitää Nunavutin territorion hallinto. Lentoonlähtöjä ja -laskuja oli vuonna 2008 yhteensä 1 926.


title: BBC Radio 5 Live

text: BBC Radio 5 Live on BBC:n valtakunnallinen radiokanava, joka aloitti lähetyksensä 28. maaliskuuta 1994. Se on BBC:n pääasiallinen urheilukanava, ja se radioi lähes kaikki merkittävät brittiläiset urheilutapahtumat. Kanavan sisarkanava on BBC Radio 5 Live Sports Extra.


title: Linhai

text: Linhai on kiinalainen mönkijä- ja moottoripyörämerkki, jota valmistaa Jiangsu Linhai Power Machinery Corporation. Yritys on perustettu vuonna 1956 valmistamaan pienmoottoreita. Yritys on historiansa aikana tehnyt yhteistyötä mm. japanilaisen Yamaha Corporationin kanssa. Linhai työllistää tänä päivänä yli 2000 työntekijää, joista yli 400 työskentelee tuotekehityksessä ja erilaisissa erikoistehtävissä.


title: Pipelife Finland

text: Pipelife Finland Oy (vuoteen 2000 Hafab Oy ) on suomalainen LVI- ja muovituotteita valmistava ja markkinoiva yritys. Pipelife Finland Oy työllistää Suomessa noin 135 henkilöä ja sillä on tuotantolaitokset Iissä, Haaparannassa, Utajärvellä, Jyväskylässä ja Joensuussa. Yhtiön muut toimipaikat sijaitsevat Oulussa (pääkonttori) ja Etelä-Suomen myyntikonttori Keravalla. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Kimmo Kedonpää. Pipelife Finland Oy on osa kansainvälistä Pipelife International GmbH-yhtiötä. Pipelife International GmbH :lla on toimintaa maailmanlaajuisesti 26 maassa työllistäen noin 2700 henkilöä. Pipelife Finland on saavuttanut 2. sijan Great Place to Work 2015 työtyytyväisyyttä ja -hyvinvointia mittaavassa kansainvälisessä kilpailussa. Eurooppalaisessa European Great Place to Work 2011 mittauksessa Pipelife Finland Oy:le myonnettiin erityispalkinto työntekijöiden kuuntelemisesta ja yhtiö sijoittui 23. sijalla.


title: Pipelife Finland

text: Pipelife Finland Oy:n liiketoiminta jakaantuu seuraaviin liiketoiminta-alueisiin:


title: Pipelife Finland

text: Pipelife Finland Oy valmistaa jätevedenpuhdistusjärjestelmiä haja-asutusalueille. Jätevesijärjestelmien tuotevalikoimaan kuuluvat niin panospuhdistamot kuin maasuodatukseen ja maaimeytykseen perustuvat vedenpuhdistusjärjestelmät. Jätevesijärjestelmien tietopaketti on saatavilla osoitteessa www.puhdastulevaisuus.fi


title: Pipelife Finland

text: Pipelife Finland Oy:n taustalla on vuonna 1986 perustettu Hafab Oy. Hafab Oy perustettiin valmistamaan ja markkinoimaan muovituotteita, sekä harjoittamaan toimialan vienti- ja tuontitoimintaa. Varsinaisesti toiminta lähti käytiin Ruotsin puolella vuonna 1987, kun Haaparantaan perustettiin Hafab AB. Samana vuonna aloitettiin muoviputkituotanto Haaparannassa. Vahvan Ruotsin yhteyden takia yhtiö on toimintansa alusta asti toiminut kansainvälisillä markkinoilla kahden kotimarkkina-alueen tukemana. Norjalainen Mabo AS osti vuonna 1991 20 % osuuden Hafabin osakekannasta. Hafab sai näin laajennettua tuotevalikoimaansa ja samalla taakseen suuren pörssiyhtiön Norsk Hydron, joka oli Mabo AS:n emoyhtiö.


title: Pipelife Finland

text: Vuonna 1992 toimintaa laajennettiin polyeteenin tuotantoon hankkimalla Salosta Solarprofil Oy. Lisäkapasiteettia saatiin ostamalla Bero Oy Mellilässä 1995. Laajentuneen tuotevalikoiman ja lisääntyneen tuotantokapasiteetin avulla saatiin luotua tiiviimpiä suhteita kuntiin ja vesilaitoksiin, sekä kehitettyä tehokkaampia jakelukanavia tukkumyyjien avulla. Vuonna 1997 Mabo AS osti yrityksen osake-enemmistön ja yhtiön laajentuminen jatkui kun se hankki haltuunsa Panpark Oy:n osakekannan ja tehtaan Utajärvellä. Panpark Oy:n hankinnan mukana yrityksen liiketoiminta-alue laajeni myös sähköputkiin ja kaapelinsuojaukseen. Samana vuonna liiketoimintaa laajennettiin edelleen kaavilaisen M-Plast Oy:n hankinnan myötä. Yritysostolla kasvatettiin polyeteeniputkien tuotantokapasiteettia, saatiin merkittävä markkina-asema Itä-Suomen alueella ja saatiin uusi liiketoimitalue polystyreenimuovin (Styroksi, EPS) valmistamisessa. M-Plast Oy:n tytäryhtiö Aumek Plast Oy Virossa kuului ostettuun yhtiöön. Vuonna 1998 yritysososton kohteena oli Muovi 90 Oy Kempeleessä.


title: Pipelife Finland

text: Yhtiön myöhemmän historian merkittävin yksittäinen tapahtuma ajoittui vuoteen 1999 kun Pipelife International Holding osti Mabo AS:n ja näin Hafab Oy siirtyi osaksi maailmanlaajuista Pipelife- konsernia Vuonna 2000 Hafab Oy:n nimi muutettiin Pipelife Finland Oy:ksi, Hafab AB muutettiin sen tytäryhtiönä Pipelife Hafab AB:ksi ja samoin kävi kaavilaiselle M-Plast Oy:lle, josta tuli Pipelife M-Plast Oy. Lopullisesti yhtiö siirtyi Pipelife International GmbH:n haltuun kun vuonna 2001 yhtiö osti loput aikaisempien avainhenkilöiden omistamista osakkeista ja sai näin omistukseensa koko yrityksen osakekannan. Samana vuonna Kimmo Kedonpää nimitettiin yrityksen toimitusjohtajaksi.


title: Pipelife Finland

text: Vuonna 2002 yhtiössä tehtiin jälleen liiketoimintajärjestelyä ja EPS:n valmistus Virossa myytiin Thermisol Oy:lle. Yhtiön seuraava aluevaltaus uudelle liiketoiminta-aleelle tapahtui vuonna 2004, kun Pipelife Finland Oy osti Propipe Oy:n Iissä laajentaen näin toimintaansa ympäristötuotteisiin ja kiinteistökohtaisiin jäteveden puhdistusjärjestelmiin. M-Plast Oy Kaavilla myytiin pääomasijoittajille vuonna 2006. Pipelife Finland Oy osti vuonna 2011 Finnflex Oy:n liiketoiminnan Liperistä laajentaen sähköasennusputken tuotevalikoimaa esikaapeloituihin putkijohtoihin.Pipelife Finland Oy on yksi Suomen LVI-tuotteita valmistavista ja markkinoivista yrityksistä ja sen tuotevalikoimaan kuuluvat jätevesien puhdistusjärjestelmät, muoviset putki- ja kaivotuotteet, niin talo- ja kunnallisteknisiin tarkaisuihin. Valikoimaan kuuluvat myös sähkösuojaustuotteet, esikaapeloidut putkijohdot ja kaapelinsuojausjärjestemät.


title: Ramboll Analytics

text: Ramboll Analytics on suomalainen ympäristölaboratorio. Ramboll Analytics on osa kansainvälistä suunnittelu- ja konsulttitoimistoa Ramboll Groupia.


title: Ramboll Analytics

text: Ramboll Analytics syntyi, kun Insinööritoimisto Paavo Ristolan mittaus- ja analyysipalvelut ja Lahden tiede- ja yrityspuiston tutkimuslaboratorio yhdistettiin. Ramboll Analyticsin historia alkaa 1914 elintarvikkeiden tarkastusasemasta. Ramboll Analyticsillä on toimipaikat Lahdessa, Vantaalla ja Kotkassa.


title: Ramboll Analytics

text: Analyysit perustuvat kansainvälisiin standardeihin esim. SFS-ISO, CEN, NEN, ASTM, EPA, DIN. Kaikki keskeisimmät analyysimenetelmät ovat akkreditoituja.


title: Punalakkiorneero

text: Punalakkiorneero ("Synallaxis spixi") on Etelä-Amerikan itä- ja eteläosissa elävä orneeroihin kuuluva varpuslintu. Lajin tieteellinen nimi on annettu Johann Baptist von Spixin mukaan.


title: Punalakkiorneero

text: Kooltaan punalakkiorneero on noin 16 cm. Selästään ja suurin osa siivistä ovat väriltään harmaat tai oliivin ruskeat. Pyrstö on pitkä ja harmaa. Pää laki on täysin punaruskea j siiven kupeet ovat myös väritykseltään punaruskeat. Kurkku on väriltään musta Punalakkiorneeron vatsa on pääosin harmaa: vaalein keskivatsasta ja kyljistä ruskehtava.


title: Punalakkiorneero

text: Punalakkiorneeroa tavataan Kaakkois-Brasiliassa, Etelä-Paraguayssa, Uruguayssa ja Koillis-Argentiinassa. Lajin elinympäristöä ovat pensaikkoiset ja ruohomaat sekä avoimet metsien reunat. Laji elää usein lähellä vettä. Laji liikkuu hyppien ja kiipeillen puiden ja pensaiden oksien seassa.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text:
Type 22 -fregatit eli Broadsword-luokan fregatit ovat Britannian Kuninkaallisen laivaston edelleen palveluksessa olevia fregatteja. Luokkaan kuului kaikkiaan kolme hankintaerää, joissa oli yhteensä neljätoista alusta. Aluksista on ensimmäisen hankintaerän neljä alusta myyty Brasiliaan, toisen hankintaerän kuudesta aluksesta kaksi on myyty Romaniaan, yksi Chileen, kaksi uponnut maalilaivoina ja yksi romutettu. Palvelusta jatkavat kolmannen hankintaerän neljä alusta.
Alukset on tarkoitus poistaa käytöstä huhtikuun 2011 loppuun mennessä.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Leander-luokan fregattien seuraajan suunnittelu aloitettiin jo 1960-luvun alussa. Suunnitteluideana oli luoda suurennettu versio Leander-luokan aluksista, jonka aseistuksena olisi kehitteillä olleet Sea Dart -ilmatorjuntaohjukset. Suunnittelutyön edetessä aluksen koko kasvoi ja samalla aluksen käyttövaatimukset laajenivat ilmatorjunnasta sukellusveneiden torjuntaan sekä perinteiseen saattajatehtävään. Lopulta kehitys johti Tyypin 82 -hävittäjän syntymiseen, minkä tehtävänä oli suunnitteilla olleen uuden tukialuksen CVA-01:n suojaaminen.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Tukialuksen suunnittelun keskeyttäminen helmikuussa 1966 julkaistun Puolustusselonteon jälkeen johti myös saattajaksi kaavailtujen neljän Tyypin 82 -hävittäjän tilauksen peruuttamiseen ainoastaan yksi luokan aluksista valmistui - "HMS Bristol". Peruutukset aiheuttivat vakavan puutteen 1970-luvulla laivaston ilmapuolustuskyvylle, jolloin suunniteltiin ja valmistettiin Tyypin 42 -ilmatorjuntahävittäjät paikkaamaan aukkoa.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Tyypin 42 kehitys hidasti Leander-luokan korvaavien fregattien suunnittelua. Alus vajetta korvaamaan saatiin yksityisen telakan suunnittelemat Tyypin 21 -fregatit.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Tyypin 22 -fregattien piirustukset valmistuivat 1970-luvun alkupuoliskolla. Luokan alukset olivat ensimmäisiä Kuninkaallisen laivaston aluksia, jotka oli suunnittelusta alkaen metrijärjestelmään sidottuja. Luokan ensimmäisen aluksen rakentaminen aloitettiin helmikuussa 1975 ja sen jälkeen suurin piirtein aluksen vuosi vauhtia. Piirustusten mukainen alus oli sukellusveneentorjuntafregatti, joka soveltui myös muihin saattajatehtäviin. Jo alkutaipaleella tehty päätös käyttää aluksen voimanlähteenä samaa moottoria kuin Tyypin 42 -hävittäjissä osoittautui hyväksi.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Aluksen alkuvaiheessa suunnitellusta sukellusvenejärjestelmästä Ikarasta luovuttiin ja niiden tärkeimmäksi sukellusveneentorjuntajärjestelmäksi valittiin Lynx-helikopteri. Lopullisen päätöksen mukaan aluksen tuli kyetä toimimaan kahdella Lynx helikopterilla, joille kummallekin oli varattava hangaaritila. Perään sijoitetulla lentokannella tuli kyetä operoimaan vain yhdellä helikopterilla kerrallaan.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Alukselle asennettiin myös Plessey STWS-1 sukellusveneentorjuntatorpedojärjestelmä, joka asennettiin kummallekin kyljelle. Järjestelmä käytti aluksi vakio 12,75 tuuman maaliinhakeutuvaa torpedoa, mutta sillä kyettiin operoimaan myös Stingray-torpedoilla. Sukellusveneiden havaitsemiseksi ja seuraamiseksi alukselle asennettiin tyypin 2016 monitaajuuspanoraamakaikuluotain. Lisäksi aluksella oli muita kaikuluotainjärjestelmiä maalinpaikan määrittämiseksi.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Alukselle asennettiin kaksi ohjusjärjestelmää. Pintamaaleja vastaan aluksella oli neljä Exocet-laukaisujärjestelmää ja ilmamaaleja varten kaksi kuusisäiliöistä Seawolf-laukaisualustaa. Ohjusten vaatimien paikannus- ja ohjaustutkien lisäksi Seawolf järjestelmä muodosti täyden GWS25 järjestelmän mahdollistaen ajanmukaisimman ilmapuolustusjärjestelmän.


title: Tyyppi 22 -fregatti

text: Aluksen muu aseistus koostui kahdesta Mk9 40 millimetrin Bofors ilmatorjuntatykistä sekä Knebworth/Corvus omasuojajärjestelmästä.


title: Josanne Lucas

text: Josanne Lucas (s. 14. huhtikuuta 1984 Scarborough, Tobago) on trinidadtobagolainen yleisurheilija, jonka päälaji on 400 metrin aitajuoksu.


title: Josanne Lucas

text: Helsingin MM-kilpailuissa Lucas karsiutui 400 metrin aitajuoksun alkuerissä. Pekingin olympialaisissa hän putosi 400 metrin aitajuoksun alkuerissä.


title: Josanne Lucas

text: Lucas saavutti Berliinin MM-kilpailuissa 2009 pronssia 400 metrin aitajuoksussa ennätyksellään 53,20. Ennen vuotta 2009 hänen ennätyksensä oli 55,29. hän sijoittui kolmanneksi ajalla 54,31.


title: Josanne Lucas

text: Lähde: IAAF


title: Ola Hansson (kirjailija)

text: Ola Hansson (12. marraskuuta 1860 Hönsinge, Ruotsi – 26. syyskuuta 1925 Buyukdere, Turkki) oli ruotsalainen kirjailija, joka kirjoitti runoja, romaaneja, novelleja ja esseitä. Hän vietti suuren osan elämästään Keski-Euroopassa eikä käynyt Ruotsissa enää vuoden 1889 jälkeen. Hän oli aikoinaan Keski-Euroopassa tunnetuin ruotsalainen kirjailija August Strindbergin ohella. Saksassa Hansson esitteli myös suomalaisten Juhani Ahon, Pietari Päivärinnan ja Karl August Tavaststjernan tuotantoa. Hän kääntyi katolilaiseksi 1898, harrasti Friedrich Nietzschen lukemista ja tutki mystikkojen ohella sairaalloisista henkilöistä kirjoitettuja artikkeleita. Aiheet näkyivät erityisesti hänen teoksissaan "Fru Ester Bruce" ja "Resan hem". Ola Hanssonin teoksia ei ole suomennettu.


title: Ola Hansson (kirjailija)

text: Hansson avioitui 1889 tanskalais-saksalaisen kirjailijan Laura Mohrin (1854–1928) kanssa, joka käytti salanimeä Laura Marholm. He asuivat Berliinissä, Baijerissa, Sveitsissä, Ranskassa ja viimeiseksi Turkissa, jossa Ola Hansson kuoli Istanbulin lähellä. Laura Mohr kirjoitti pääasiassa esseitä ja novelleja. Hänen tuotannossaan mielenkiinto kohdistui puolison asemaan avioliitossa. Ruotsiksi hänen teoksistaan julkaistiin kaksi naistutkimusta "Kvinnor. Sex tidspsykologiska porträtt" (1895) ja "Till kvinnans psykologi" (1897).


title: Laura Mohr

text: Laura Mohr, kirjailijanimi Laura Marholm ja Leonard Marholm, (1. toukokuuta 1854 Riika, Latvia – 6. lokakuuta 1928) oli baltiansaksalainen esseekirjailija ja novellisti.


title: Laura Mohr

text: Mohr oli sukuperältään osittain tanskalainen. Hän avioitui ruotsalaisen kirjailijan Ola Hanssonin kanssa 1889. He saivat pojan, Olan (8. syyskuuta 1890).


title: Laura Mohr

text: Marholm analysoi teoksissaan naisen sisäisyyttä. Hänen merkittävimmät teoksensa ilmestyivät 1890-luvun puolivälin tienoilla.


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Valtiollinen TV- ja radioyhtiö Karelija () eli GTRK Karelija on Karjalan tasavallassa toimiva, paikallisia TV- ja radio-ohjelmia tuottava yritys.


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Petroskoin radioasema perustettiin marraskuussa 1926, samana vuonna kuin Suomen Yleisradio. Vuonna 1932 Neuvosto-Karjalassa oli 30 lankaradiokeskusta, joihin oli yhdistetty 7 131 vastaanotinta. TV-lähetykset aloitettiin vuonna 1959. Vuoteen 1991 saakka toimintaa harjoitti tasavallan ministerineuvoston TV- ja radiokomitea. Vuonna 1992 perustettiin valtiollinen TV- ja radioyhtiö Karelija, joka on vuodesta 1999 lähtien toiminut osana Venäjän valtiollista TV- ja radioyhtiötä.


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Heti alusta lähtien Petroskoin radio välitti venäjänkielisten lähetysten ohella myös suomenkielisiä ohjelmia. Suomenkielisen toimituksen ensimmäiset työntekijät olivat kaikki Suomesta muuttaneita kommunisteja. 1930-luvulla perustettiin suomenkielinen radioteatteri ja kuoro, joilla oli suuri merkitys radion ohjelmistossa. 1930-luvun lopussa suomen kieli korvattiin karjalankielisillä lähetyksillä. Suomi pääsi pannasta talvisodan alettua. Kuuluttaja Saimi Virtanen tuli tunnetuksi neuvostopropagandaa suoltavana Petroskoin Tiltuna. Suomenkieliset TV-uutiset aloitettiin vuonna 1961. 1960-luvun puolivälin jälkeen suomeksi alettiin välittää myös yhteiskuntapoliittisia lähetyksiä, kirjallisuusohjelmia ja suomalaisen draamateatterin näytelmiä. Karjalan suomenkieliset kirjailijat osallistuivat aktiivisesti radion kulttuuriohjelmien tekemiseen.


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Suomen-, karjalan- ja vepsän kielellä lähetetään etupäässä lyhyitä ajankohtaisohjelmia. Kansalliskielisen toimituksen johtajana toimii Reino Rugojev.


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Nykyään paikallisia radio-ohjelmia välitetään Radio Rossiin kanavalla UKV-aalloilla (OIRT FM-alueella) ja ULA-aalloilla (FM-alueella) sekä lankaradioverkoissa. TV-lähetykset tapahtuvat Rossija 1-kanavalla sekä Rossija 24-uutiskanavalla.


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Heinäkuusta 2017 lähtien ohjelmat lähetetään Karjalan tasavallan alueella myös digi-tv-verkon lähetysasemien kautta ykköskanavanipussa (RTRS-1) Rossija 1 ja Rossija 24 tv-kanavilla sekä Radio Rossii radiokanavalla, lähetysjärjestelmän ollessa DVB-T2. Paikoin lähetykset ovat vastaanotettavissa myös Suomen puolella Etelä- ja Pohjois-Karjalassa valtakunnanrajan läheisyydessä.


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Digi-tv-verkko: kanavanippu RTRS-1


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: TV-kanavat (kanavanumero, TV-kanava):


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text:
- 02 Rossija 1 / Rossija 1 - Karelija (Karjalan TV)
- 07 Rossija 24 / Rossija 24 - Karelija


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Radiokanava:


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: - Radio Rossii / Radio Rossii - Karelija (Karjalan Radio)


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Etelä- ja Pohjois-Karjalan vastaisella Suomen lähialueella Laatokan Karjalassa sijaitsevat lähetysasemat:


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Lahdenpohjan piiriSortavalan piiri


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Analoginen tv-verkko (lähetykset loppumassa Karjalan tasavallassa 3.6.2019 lähtien)


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: TV-kanava:


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: - Rossija 1 / Rossija 1 - Karelija (Karjalan TV)


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Lahdenpohjan piiriSortavalan piiri«Viestit - Karjala» uutislähetys


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Alueohjelmien lähetysajat Rossija 24-kanavalla: ma-pe 19.30-20.00 ja 00.00-00.30 (ma -01.00) Venäjän aikaaAiemmin Rossija 24 - Karelija aluelähetyksissä esitettyjä ohjelmia:Karjalan Radio lähettää ohjelmiaan seuraavilla Radio Rossiin taajuuksilla:


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: OIRT FM-alue


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: FM-alue


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: Digi-tv-verkko


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text: AM-alue


title: Karelija (TV- ja radioyhtiö)

text:
Radio Rossii / Radio Karelii radiokanavan lähetykset radiokeskuksesta № 5 (Pedaselga) taajuudella 765 kHz päättyivät 1.2.2015.
Uutistoimittajat:


title: Antonov An-148

text: Antonov An-148 () on lyhyille ja keskipitkille matkoille suunniteltu suihkumoottorilentokone, jonka on kehitellyt ukrainalainen Antonov-yhtiö. Kone lensi ensilentonsa 17. joulukuuta 2006. Ensimmäinen koneen laivastoonsa saanut yhtiö on ukrainalainen Aerosvit. Se on käyttänyt konetta kotimaan liikenteessä kesäkuusta 2009 lähtien. Joulukuuhun 2012 mennessä konetyyppiä oli tilattu yli 250 kappaletta ja liikenteessä oli 16 konetta. Suurimmat yksittäiset konetilaukset ovat Cubana de Aviación-, Iran Air-, Rossiya Airlines- ja Aerosvit Airlines-yhtiöille.


title: Europa (saari)

text: Europa () on Mosambikin kanaalissa sijaitseva pieni, trooppinen saari, joka on kuulunut Ranskalle vuodesta 1897. Se on pinnanmuodoiltaan alava (korkein kohta 24 m) ja osittain sankan mangrovemetsän peitossa.


title: Europa (saari)

text: Europaa hallinnoidaan Réunionilta käsin, ja siellä sijaitsee ranskalaisten sotilastukikohta, sääasema ja pieni lentokenttä mutta ei satamaa.


title: Europa (saari)

text: Madagaskar on vaatinut saarta toistuvasti itselleen.


title: Karjalan jääkäriprikaati

text: Karjalan jääkäriprikaati () oli Neuvosto-Karjalassa 1920–1930-luvulla toiminut puna-armeijan kansallinen joukko-osasto.


title: Karjalan jääkäriprikaati

text: Lokakuussa 1925 Petroskoissa perustettiin erillinen Karjalan jääkäripataljoona, johon kuului kolme kiväärikomppaniaa ja yksi konekiväärikomppania. Pataljoonalla oli tiedustelu-, yhteys-, tykistö- ja pioneerijoukkueet, talousosasto ja soittokunta. Upseeristo koostui Pietarin kansainvälisen sotakoulun käyneistä suomalaisista, miehistö paikallisista asevelvollisista. Vuonna 1927 pataljoonassa oli yhteensä 722 sotilasta. Rivimiehistä karjalaisia oli 65 prosenttia ja venäläisiä 34 prosenttia. Koulutus oli tehokasta ja sotilaskuri ankaraa. Huolto ja kulttuuritoiminta oli järjestetty hyvin. Vuoden 1931 lopussa pataljoonan pohjalta muodostettiin erillinen Karjalan jääkäriprikaati, jonka komentajaksi nimitettiin Eyolf Mattsson. Maaliskuussa 1932 siihen kuuluivat Petroskoin ja Aunuksen kivääripataljoonat; sodan varalta reservissä oli kaksi pataljoonaa.


title: Karjalan jääkäriprikaati

text: Jääkäriprikaati oli Neuvostoliiton turvallisuuselinten jatkuvan huomion kohteena. Jo vuonna 1930 OGPU pidätti joukon upseereita ja sotilaita. Vuosina 1932–1934 pidätettiin Aunuksen pataljoonan komentaja A. Hilden ja lähes koko upseeristo, joita syytettiin vastavallankumouksellisesta toiminnasta ja osallistumisesta Suomen pääesikunnan järjestämään salaliittoon. Vainon kohteeksi joutuivat myös monet kulakkien ja Uhtuan kapinan osallistujien pojat. Prikaati lakkautettiin vuonna 1935 tapahtuneen Neuvosto-Karjalan suomalaisjohdon syrjäyttämisen jälkeen. Eyolf Mattson pidätettiin vuonna 1936 ja prikaatin viimeinen komentaja N. Kalvan ammuttiin vuonna 1938. Kaikkiaan rankaisutoimenpiteiden uhreiksi joutui yli 200 prikaatin upseeria ja rivimiestä.


title: Karelija

text: Karelija tarkoittaa seuraavia asioita:Katso myös


title: Ola Hansson (arkkitehti)

text: Olof Birger ”Ola” Hansson (9. huhtikuuta 1919, Helsinki – 3. elokuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen saneerauksiin perehtynyt arkkitehti, joka toimi Tampereen teknillisen korkeakoulun rakennussuunnittelun professorina 1975–1986. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1937 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1946.


title: Ola Hansson (arkkitehti)

text: Hansson aloitti työuransa piirtäjänä Petsamon nikkeli oy:ssä 1939 ja 1941. Arkkitehtina hän työskenteli Tukholmassa 1946–1948 arkkitehtitoimisto Backström & Reiniuksen palveluksessa, Sveitsin Winterthurissa 1948–1949 arkkitehtitoimisto Isler & Eidenbenzissa, Aarne Ervin arkkitehtitoimistossa Helsingissä 1949–1953 ja omassa arkkitehtitoimistossaan Helsingissä vuodesta 1954 lähtien. Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla hän toimi muun työnsä ohella assistenttina ja erikoisopettajana 1949–1952, 1954–1955 ja 1961–1974. Tampereen teknillisen korkeakoulun virkaa tekevänä professorina hän oli 1973–1975 ja professorina 1975–1986. Vuonna 1987 hän toimi vierailevana professorina Yhdysvalloissa New Mexicon yliopistossa.


title: Ola Hansson

text: Ola Hansson voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:


title: Intian valtameren erillissaaret

text: Intian valtameren erillissaaret () on Ranskan eteläisiin ja antarktisiin maihin kuuluva ryhmä saaria, jotka sijaitsevat Madagaskarin tuntumassa Intian valtameressä Afrikassa.


title: Avalon (kappale)

text: ”Avalon” on amerikkalainen popkappale vuodelta 1920. Sen sävelsivät ja sanoittivat Al Jolson, B. G. DeSylva ja Vincent Rose. Ensimmäinen joka äänitti kappaleen oli Jolson, joka käytti sitä myös musikaaleissa "Sinbad" ja "Bombo". Jolsonin versio nousi listakakkoseksi vuonna 1921. Rose sävelsi kappaleen mahdollisesti yksin, ja Jolson sai suosittuna esittäjänä osansa tekijänoikeudesta. Alun perin kappaleen säveltäjiksi oli merkitty vain Jolson ja Rose; DeSylvan nimi lisättiin myöhemmin.


title: Avalon (kappale)

text: Kappale on suosittu jazzstandardi ja sen ovat levyttäneet muun muassa Cab Calloway (1934), Coleman Hawkins (1935) ja Eddie Durham (1936). Benny Goodmanin kvartetti soitti kappaleen kuuluisassa vuoden 1938 Carnegie Hallin konsertissaan. Kappaletta on käytetty myös elämäkertaelokuvissa "Al Jolson" (1946) ja "Rytmin kuningas – Benny Goodman" (1956).


title: Avalon (kappale)

text: Kappaleen alkumelodia on alun perin Giacomo Puccinin aariasta "E lucevan le stelle", oopperasta "Tosca", vain pienin muutoksin. Puccinin kustantajat haastoivat Rosen ja Jolsonin oikeuteen vuonna 1921 melodian käytöstä, ja säveltäjät joutuivat maksamaan korvauksina 25 000 dollaria ja oikeuden kaikkiin senjälkeisiin tekijänoikeuspalkkioihin.


title: Oaklandin kansainvälinen lentoasema

text: Oaklandin kansainvälinen lentoasema eli Oakland International Airport on yksi San Francisco Bay Arean kolmesta kansainvälisestä lentoasemasta. Se sijaitsee Oaklandin liikekeskustasta etelään lähellä San Franciscon lahtea. Lentokentän omistaa Oaklandin satama. Vuonna 2013 lentoasemaa käytti 9,7 miljoonaa matkustajaa. Rahtia kentän läpi kulki samana vuonna noin 504 019 tonnia.


title: Oaklandin kansainvälinen lentoasema

text: Lentokenttä avattiin vuonna 1927. Siihen kuuluu nykyisin kaksi terminaalia. Lentokenttä työllistää nykyisin noin 14 000 ihmistä. Lentoaseman suurin työllistäjä on Southwest Airlines, joka työllistää noin 2 300 ihmistä.


title: Karjalan pedagoginen akatemia

text: Karjalan pedagoginen valtionakatemia () oli Petroskoissa toiminut kasvatustieteellinen korkeakoulu. Vuonna 2013 se yhdistettiin Petroskoin valtionyliopistoon kasvatustieteen ja psykologian instituuttina.


title: Karjalan pedagoginen akatemia

text: Vuonna 1931 Petroskoihin perustettiin Karjalan pedagoginen instituutti, jonka ensimmäisenä johtajana toimi Ivan Vihko. Aluksi se käsitti vain fysiikan ja tekniikan osaston. Myöhemmin perustettiin luonnontieteen tiedekunta (1932), pedagoginen työläistiedekunta (1932), historiallis-filologinen tiedekunta (1933) ja kaksivuotinen opettajainstituutti (1934). Vuonna 1940 instituutin pohjalta muodostettiin Karjalais-suomalainen yliopisto, nykyinen Petroskoin valtionyliopisto. Sodan aikana vuonna 1943 yliopiston opettajainstituutti aloitti toiminnan uudelleen Vienan Kemissä, ja 1944 se palasi Petroskoihin. Vuonna 1951 perustettiin erilleen Karjalais-suomalainen valtiollinen pedagoginen instituutti, joka nimettiin 1956 Karjalan valtiolliseksi pedagogiseksi instituutiksi ja vuonna 1996 Karjalan pedagogiseksi yliopistoksi. Nimen Karjalan pedagoginen valtionakatemia oppilaitos sai vuonna 2009. Vuonna 2013 se palasi osaksi Petroskoin valtionyliopistoa kasvatustieteen ja psykologian instituuttina ("Institut pedagogii i psihologii").


title: Karjalan pedagoginen akatemia

text: Vuonna 2008 akatemiassa oli kymmenen tiedekuntaa ja joitakin erillislaitoksia. Päätoimisia opiskelijoita oli noin 3 500 ja etäopiskelijoita 1 500. Jatko-opintoja on voinut harjoittaa vuodesta 1962 lähtien. Vuonna 1992 alettiin kouluttaa karjalan ja vepsän kielen opettajia.


title: Kurjer Karelii

text: Kurjer Karelii () oli Petroskoissa ilmestynyt venäjänkielinen sanomalehti.


title: Kurjer Karelii

text: Lehti perustettiin kesäkuussa 1917. Aluksi sen nimenä oli "Izvestija Olonetskogo gubernskogo soveta krestjanskih, rabotših i soldatskih deputatov" (”Aunuksen läänin talonpoikais-, työläis- ja sotilasneuvoston tiedonantoja”), vuodesta 1920 lähtien "Kommuna" (”Kommuuni”), vuodesta 1921 "Karelskaja Kommuna" (”Karjalan kommuuni”), vuodesta 1923 "Krasnaja Karelija" (”Punainen Karjala”), vuodesta 1940 "Leninskoje znamja" (”Leninin lippu”) ja vuodesta 1955 "Leninskaja pravda" (”Leniniläinen totuus”). Vuoteen 1991 saakka lehti ilmestyi NKP:n Karjalan aluekomitean ja tasavallan korkeimpien viranomaisten äänenkannattajana. 1930-luvun lopussa monet sen toimittajista menettivät henkensä Stalinin vainoissa. Jatkosodan aikana lehti ilmestyi Belomorskissa. Miehitettyjen alueiden väestöä varten julkaistiin lentokoneista pudotettua suppeaa versiota.


title: Kurjer Karelii

text: Vuonna 1991 lehdestä tuli riippumaton "Severnyi kurjer" -niminen julkaisu. Lehti yksityistettiin vuonna 2001, jolloin se sai nimen "Kurjer Karelii". Lehti ilmestyi vuoteen 2010 saakka viidesti viikossa ja sen jälkeen viikkolehtenä. Se lopetettiin syyskuussa 2011.


title: Gloriososaaret

text:
Gloriososaaret () on Ranskan Réunionin departementtiin kuuluva pieni saariryhmä,
joka sijaitsee Madagaskarin luoteispuolella Intian valtameressä. Se muodostuu kahdesta vehreästä korallisaaresta
("Île Glorieuse" ja "Île du Lys") ja kolmesta luodosta.


title: Gloriososaaret

text: Gloriososaaria hallinnoidaan Réunionilta käsin. Île Glorieusella sijaitsee ranskalaisten sotilastukikohta, lentokenttä ja sääasema.


title: Gloriososaaret

text: Madagaskar on vaatinut saariryhmää toistuvasti itselleen.


title: Juan de Nova

text: Juan de Nova () on Mosambikin kanaalissa sijaitseva pieni trooppinen saari, joka on kuulunut Ranskalle vuodesta 1897. Se on pinnanmuodoiltaan alava (korkein kohta 10 m) ja nimetty kuuluisan espanjalais-portugalilaisen tutkimusmatkailijan João da Novan mukaan.


title: Juan de Nova

text: Juan de Novaa hallinnoidaan Réunionilta käsin, ja siellä sijaitsee ranskalaisten sotilastukikohta, pieni lentokenttä ja sääasema. Saarelta louhitaan jonkin verran guanoa ja fosfaattia.


title: Juan de Nova

text: Madagaskar on vaatinut saarta toistuvasti itselleen.


title: Luettelo NHL:ään varatuista ruotsalaisista

text: Tämä on luettelo NHL:ään varatuista ruotsalaisista jääkiekkoilijoista. Varaus tapahtuu NHL:n vuotuisessa . Ruotsalaisella jääkiekkoilijalla tarkoitetaan Ruotsissa jääkiekko-oppinsa saanutta jääkiekkoilijaa. Ensimmäinen NHL:ään varattu ruotsalainen on vuonna 1974 varattu Per-Arne Alexandersson.


text: Eric Johanssonin varasivat Minnesota Wild () ja New Jersey Devils (), mutta hän on jääkiekkoilijana kanadalainen. Hän on syntynyt Edmontonissa, hänen vanhempansa ovat ruotsalaisia ja hänellä on sekä Ruotsin että Kanadan kansalaisuus. Johansson on pelannut yhden ottelun Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa, mutta hän kasvanut Kanadassa ja on pelannut ainakin 15-vuotiaasta lähtien juniorijääkiekkoa ainoastaan Kanadassa.


text: Philip Samuelsson on ruotsalaisen Ulf Samuelssonin poika ja on edustanut sekä Ruotsin että Yhdysvaltojen nuorten maajoukkuetta, mutta edustanee jatkossa vain Yhdysvaltoja. Hänellä on Yhdysvaltojen ja Ruotsin kansalaisuus, mutta koska hän on hankkinut kiekko-oppinsa Yhdysvalloissa, hän on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija.


title: Tromelin

text: Tromelin () on pieni, trooppinen saari, joka sijaitsee Madagaskarin itäpuolella Intian valtameressä. Se on hiekkainen, pinnanmuodoiltaan alava (korkein kohta 7 m) ja todennäköisesti tuliperäinen. Ranskalaiset tutkimusmatkailijat löysivät saaren vuonna 1776, ja se liitettiin Réunioniin vuonna 1814.


title: Tromelin

text: Tromelinia hallinnoidaan Réunionilta käsin, ja siellä sijaitsee pieni lentokenttä ja sääasema. Se on myös tärkeä merikilpikonnien suojelualue.


title: Tromelin

text: Mauritius on vaatinut saarta itselleen.


title: Kaalamo

text: Kaalamo () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee 35 kilometriä Sortavalasta pohjoiseen Sortavalan ja Suojärven välisen rautatien varrella (Kaalamon asema). Asukkaita on 1 300 henkeä (vuonna 2008).


title: Kaalamo

text: Kaalamon kunta rajoittuu Haapalammen, Helylän, Harlun, Loimolan ja Värtsilän kuntiin, Sortavalan kaupunkiin ja Suomen rajaan. Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Hannukkalanmäen, Kekoselän, Kirjavalahden, Kirkkolahden, Kontiolahden, Kukonvaaran, Leppäselän, Matkaselän, Otrakkalan, Partalan, Puikkolan, Ruskealan, Rytyn ja Sahankosken asutukset, Alalammen ja Pirttipohjan asemat, Hanki, Jakkima ja Suikan tila.


title: Kaalamo

text: Taajamassa on rakennustarvike- ja metsäteollisuutta. Palveluihin kuuluu lastentarha, keskikoulu, poliklinikka, kirjasto ja kerhotalo.


title: Yahya Berrabah

text: Yahya Berrabah (s. 13. lokakuuta 1981 Oujda) on marokkolainen pituushyppääjä.


title: Yahya Berrabah

text: Hän sijoittui seitsemänneksi Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2002, kahdeksanneksi vuonna 2006 (seitsemänneksi kolmiloikassa) ja voitti kultaa vuonna 2008.


title: Yahya Berrabah

text: Hän osallistui maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 2003, 2005 ja 2007 sekä olympialaisiin vuosina 2004 ja 2008 pääsemättä kertaakaan loppukilpailuun. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän selviytyi loppukilpailuun ja sijoittui kymmenenneksi tuloksella 783 cm. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän oli neljäs tuloksella 823 cm. Välimeren kilpailuissa 2009 hän sai hopeaa.


title: Yahya Berrabah

text: Hän rikkoi Marokon ennätyksen Rabatissa 23. toukokuuta 2009 hyppäämällä tuloksen 838 cm. Entinen ennätys oli Younés Moudrikin Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2000 hyppäämä 834 cm. Lokakuussa 2009 hän paransi ennätystään kahdella senttimetrillä hyppäämällä 840 cm.


title: Yahya Berrabah

text: Berrabah jäi kiinni EPO-hormonin käytöstä marraskuussa 2011 ja sai neljän vuoden kilpalukiellon. Hän karsiutui loppukilpailusta Lontoon MM-kilpailuissa 2017.


title: Boss Hoss

text: Boss Hoss on yhdysvaltalainen moottoripyörävalmistaja, jonka koko nimi on Boss Hoss Cycles Incorporated. Se valmistaa custom-tyylisiä moottoripyöriä, jossa käytetään kaksipyöräisille epätavallista V8-sylinteriratkaisua. Moottoripyöriä valmistetaan Dyersburgissa Tennesseessä, Yhdysvalloissa.


title: Boss Hoss

text: Boss Hosseja on saatavilla kahdella eri moottorivaihtoehdolla: "pikkulohko" ja "isolohko", joista on olemassa useita iskutilavuuksia. Vuoden 2008 pikkulohkossa käytetään 5700 cm³ ja 6000 cm³ tilavuuksia. Chevroletin isolohkoa käyttävässä mallissa on 8200-kuutioinen V8. Kaikissa on hihnaveto ja automaattinen voimansiirto. Boss Hosseista on tuotannossa myös "trike", kolmipyöräinen malli.


title: Niina Masalin

text: Niina Maria Masalin (s. 3. tammikuuta 1977 Helsinki) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän on avioitunut korkeushyppääjä Oskari Frösénin kanssa.


title: Niina Masalin

text: Aikuisten SM-kilpailuista Masalin on voittanut neljä mitalia. Hänen ennätyksensä on 182 cm.


title: Titus Andronicus

text: Titus Andronicus on luultavasti William Shakespearen varhaisin tragedia; sen valmistumisen uskotaan sijoittuvan jonnekin vuoden 1584- ja 1590-luvun alun välille. Se kuvaa roomalaista kenraalia, joka on kostonkierteessä vihollisensa Tamoran, goottien kuningattaren kanssa. Näytelmä on Shakespearen verisin teos. Väkivaltaisuutensa takia sitä vieroksuttiin viktoriaanisena aikakautena ja se on palannut suosioon vasta aivan viime aikoina.


title: Dylan (albumi)

text: Dylan on Bob Dylanin uusin ja kattavin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2007. Siitä on kolme versiota: yhden levyn tiivistetty kokoelma, kolmen levyn kokoelma ja kolmen levyn boksi-kokoelma, joka sisältää lisäksi tietokirjasen ja kymmenen postikorttia.


title: Šokšunranta

text: Šokšunranta (myös "Lomka", "Louhos"; ) on Šokšun vepsäläisen maalaiskunnan keskustaajama Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Šokšunlahden rannalla 48 kilometriä Petroskoista kaakkoon. Asukkaita on 900 henkeä (vuonna 2008).


title: Šokšunranta

text: Šokšunrannan kvartsiittikiveä on käytetty rakennusmateriaalina 1700-luvulta lähtien mm. Petroskoissa, Pietarissa, Moskovassa ja Pariisissa. Nykyään taajamassa toimii kaksi rakennuskiveä ja kivimurskaa tuottavaa yritystä. Palveluihin kuuluu lastentarha, lasten musiikkikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja poliklinikka. Taajamassa on ortodoksinen kirkko.


title: Michèle Torr

text: Michèle Torr (s. 7. huhtikuuta 1947) on ranskalainen laulaja. Hän on osallistunut kahdesti Eurovision laulukilpailuun: vuonna 1966 Luxemburgin ja vuonna 1977 Monacon edustajana.


title: Punakeltaverkkoperhonen

text: Punakeltaverkkoperhonen, vanhalta nimeltään keltaverkkoperhonen ("Euphydryas aurinia") on täpläperhosten heimoon kuuluva keskikokoinen päiväperhonen. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin lajeihin, joiden suojelemiseksi on perustettava erityisten suojelutoimien alueita ja on tästä syystä rauhoitettu Suomessa luonnonsuojeluasetuksella..


title: Punakeltaverkkoperhonen

text: Punakeltaverkkoperhosen siipien kärkiväli on noin 29–43 mm. Naaraat ovat keskimäärin koiraita kookkaampia. Siipien yläpuolen pohjaväri on kirkkaankeltainen tai vaaleankeltainen jossa mustia kirjauksia. Keskisaran täplät ja postdiskaalialan juova ovat oranssinpunaisia. Lajia paljon muistuttavasta kirjoverkkoperhosesta punakeltaverkkoperhonen eroaa siten, että sillä on takasiiven postdiskaalialassa molemmilla puolilla mustien pisteiden rivi, jota kirjoverkkoperhosella ei ole.


title: Punakeltaverkkoperhonen

text: Punakeltaverkkoperhonen esiintyy palearktisella alueella Etelä- ja Keski-Euroopasta Fennoskandian eteläosiin ja Vähän-Aasian, Venäjän ja Aasian lauhkeiden osien kautta Koreaan. Suomessa punakeltaverkkoperhosta esiintyy paikallisena Kaakkois-Suomessa. Lajin esiintymisalue on taantunut ja se on rauhoitettu Suomessa.


title: Punakeltaverkkoperhonen

text: Punakeltaverkkoperhosen elinympäristö on vaihteleva, siihen kuuluvat tuoreet ja kuivahkot niityt ja suomaasto. Lajin voi löytää esimerkiksi hakkuuaukeilta, pakettipelloilta, rinnekedoilta, rantaniityiltä ja pientareilta.


title: Punakeltaverkkoperhonen

text: Punakeltaverkkoperhosen lentoaika on yleensä touko–kesäkuussa riippuen leveysasteesta ja esiintymispaikan korkeudesta. Suomessa lentoaika on kesäkuussa. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana.


title: Punakeltaverkkoperhonen

text: Punakeltaverkkoperhosen toukan ravintokasveja ovat ratamot ("Plantago") (esim. heinäratamo ("Plantago lanceolata")), tädykkeet ("Veronica"), ruusuruoho ("Knautia arvensis"), ketokaunokki ("Centaurea scabiosa") ja purtojuuri ("Succisa pratensis").


title: Choirokoitía

text: Choirokoitía (usein "Khirokitia", ) on esikeraamisen ajan neoliittinen kauden kylän arkeologinen kohde Etelä-Kyproksella. Sieltä on löydetty kivikautista asutusta rauniokerrostumina. Tunnetuin paikan muinainen asutus on kylä, jonka talot olivat pyöreäpohjaisia. Kylän asukkaat lienevät tulleet aikoinaan Levantista. Löytöpaikka on saanut nykyisen nimensä läheisestä Choirokoitían kylästä. Asutuksen muinaista nimeä tunneta.


title: Choirokoitía

text: Choirokoitían arkeologinen alue on yksi itäisen Välimeren tärkeimmistä esihistoriallisen ajan kohteista. Se on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1998.


title: Choirokoitía

text: Choirokoitíana tunnetun asutuksen ensimmäiset asukkaat saapuivat saarelle veneillä tai laivoilla luultavasti pohjoisesta Levantista tai eteläisestä Anatoliasta neoliittisella kaudella eli myöhemmällä kivikaudella noin vuonna 6800 eaa. Kyproksen historiassa aikaa kutsutaan neoliittiseksi kaudeksi I. Saapuneet ihmiset eivät tunteneet keramiikkaa, toisin sanoen kulttuuri oli akeraaminen eli esikeraaminen. Heidän rakentamansa talot muistuttivat Lähi-idän esikeraamisen neoliittisen kauden varhaisvaiheen (PPNA) pyöreäpohjaisia taloja.


title: Choirokoitía

text: Choirokoitían kyläyhteisö eli karjanhoidolla, maanviljelyllä ja metsästyksellä. Yhteisö toi terätyökaluihin tarvittavaa obsidiaania eteläisestä Anatoliasta nykyisen Çiftlikin alueelta. Kyprokselle syntyi ainakin 20 esikeraamista maanviljelykylää. Choirokoitían aikalaisia saarella olivat muun muassa Kalavasós-Ténta, Apóstolos Andréas-Kástros ja Pétra tou Limníti.


title: Choirokoitía

text: Choirokoitían talojen tyyppisiä pyöreäpohjaisia mehiläiskennotaloja oli muualla Lähi-idässä muun muassa Jerikossa PPNA-kaudella, Ain Mallahassa, ja ehkä myöhemmin Pohjois-Mesopotamian Tell Arpachiyahissa ja Tepe Gawrassa. Nämä talot tuovat mieleen erilaiset tholos-rakennelmat. Choirokoitían tyyppinen kiviastia on löydetty eräästä ennen 6000 eaa. Levantissa olleesta Amuq A -kulttuurin asutuspaikasta.


title: Choirokoitía

text: Choirokoitían asutus hylättiin tuntemattomasta syystä noin 6000 eaa. Hylkäyksen syynä saattoi olla esimerkiksi ilmastonmuutos, maanjäristys tai kylään kohdistunut sotaretki. Tämän jälkeen koko Kyproksen asutushistoriassa vaikuttaa olevan yli tuhannen vuoden mittainen katkos, ja saari on saattanut olla tuon ajan kokonaan asumattomana. Kypros ja myös Choirokoitían paikka asutettiin uudelleen noin 4500 eaa. Tämän myötä Kypros siirtyi neoliittiselle kaudelle II ja keraamiselle kaudelle.


title: Choirokoitía

text: Choirokoitían muinainen maanviljelykylä sijaitsi mäen rinteessä Maronioú-joen varrella muutamia kilometriä rannasta sisämaahan. Paikka on lähellä nykyistä Choirokoitían kylää ja Limassolista Nikosiaan kulkevaa moottoritietä. Paikalta näkyy muutaman kilometrin päässä etelän suunnassa oleva meren ranta. Kylän halkaisija oli noin 250 metriä ja ala noin kolme hehtaaria. Sitä ympäröi kiviaita, jonka paksuus oli 2,5 metriä ja korkeus 3 metriä. Paikalta on löydetty kolme arkeologista pääkerrostumaa, mikä kertoo asutuksen pitkästä kestosta. Kylän kivitalot olivat pyöreäpohjaisia ja muistuttivat mehiläiskennoa. Esiin on kaivettu noin 60 talon perustukset. Kylässä asui suurimmillaan ehkä jopa – asukasta. Koon perusteella asutusta voisi pitää aikakausi huomioon ottaen lähes kaupunkina.


title: Choirokoitía

text: Mehiläispesämäiset talot olivat pyöreäpohjaisia ja osin kaksikerroksisia. Talojen ulkohalkaisija on 3–8 metriä. Niiden sisähalkaisija oli huomattavasti pienempi, sillä taloissa oli paksut seinät, ja näin talot olivat sisältä melko ahtaita. Monet kylän talot olivat kaksoisseinäisiä ja tehty paikallisesta kalkkikivestä ja savitiilestä. Suurimmissa taloissa oli neliskanttisia kivipylväitä, jotka kannattivat toisen kerroksen puista lattiaa. Yläkertaa käytettiin ilmeisesti makuutilana. Alakerroksen lattialla oli tulisija. Katossa oli savupiippuna toimiva reikä. Talojen ikkunat olivat neliskanttisia ja niiden oviaukkojen kynnykset olivat korkeita. Seinissä oli syvennyksiä säilytystä varten ja istuinpaikkoja.


title: Choirokoitía

text: Talojen pihat oli monesti kivetty tasaisin kivin. Jotkut talojen väliset kulkutiet oli katettu. Koko asutuksen poikki kulkee noin 200 metrinen kivetty katu. Kivimuurit näyttävät jakaneen kylän osiin. Muurit saattavat olla merkki siitä, että väestö jakautui eri yhteiskuntaluokkiin.


title: Choirokoitía

text: Vainajat haudattiin talojen lattioiden alle niin kuin muinaisessa Lähi-idässäkin. Hautoihin asetettiin myös muun muassa kiviastioita, usein rikottuina. Kaivausten perusteella kylässä asuneet ihmiset olivat lyhyitä ja lyhytikäisiäkin. Päät olivat pyöreitä ("brakykefalia"), mikä on erikoinen piirre. Samoin erikoista on työkaluperinne, jossa ei käytetty mikroliitteja, vaan pikemminkin myöhäispaleoliittisen perinteen jatkumona suuria piikiviteriä.


title: Choirokoitía

text: Luuta käytettiin kivityökalujen kahvoina. Killotetusta kivestä tehtiin monenlaisia esineitä. Näitä olivat muun muassa nokalliset kiviastiat. Alemmissa kerrostumissa näkyy jopa epäonnistuneita yrityksiä tuottaa saviastioita. Matalia pyöreitä kiekkoja käytettiin ehkä lamppuina kuten Jeriko B:ssä ja Ain Mallahassa. Vaatteita tehtiin luultavasti villasta. Aseina käytettiin nuijia.


title: Choirokoitía

text: Muutamia kylän taloista on ennallistettu havainnoillistamistarkoituksessa. Suurin osa arkeologisista löydöksistä on Kyproksen museossa Nikosiassa.


title: Burusera

text: Burusera () on Japanissa yleinen seksuaalisen fetisismin muoto, jonka kohteena ovat merimieskoulupukua ("sailor fuku") käyttävät nuoret tytöt ja näiden alushousut ("bloomers"). Japanissa myydään monia lehtiä, jotka on omistettu aiheelle. Jotkin tällaisia lehtiä myyvät kaupat myyvät myös käytettyjä koulupukuja ja alushousuja. Alushousut maksavat sitä enemmän mitä kauemmin niitä on käytetty, ja erityisen haluttuja ovat alushousut, joissa on eritetahroja. 1990-luvulla oli jopa myyntiautomaatteja, joista saattoi ostaa käytettyjä tyttöjen alushousuja. Ne kuitenkin kiellettiin lain nojalla.


title: Zumba

text: Zumba on aerobicinen fitness-ohjelma, jonka musiikki perustuu pääosin latinalaistansseihin.


title: Zumba

text: Zumban tanssiaskeleet perustuvat erilaisiin tanssimuotoihin, joita ovat muun muassa merengue, cumbia, reggaeton, salsa, hip hop, rumba, mambo, calypso ja salsaton ja flamenco. Tunti koostuu intervallityyppisestä ohjelmasta, jossa osa liikkeistä tehdään nopealla, osa hitaammalla tempolla. Liikkeet kohdistuvat yksittäisten kehonosien sijasta koko vartaloon. Ohjaajat voivat halutessaan luoda itse tuntisisältönsä ja valita musiikin Zumba-tunneilleen, jolloin jokaisen ohjaajan tunnit poikkeavat toisistaan, tai poimia koreografiat ja musiikit suoraan Zumba Fitnessin tuottamasta materiaalista. Harrastajilla on mahdollisuus kokeilla eri maista tulevien ohjaajien Zumbaa Master Class -tapahtumissa. Zumba on kuitenkin tanssilaji.


title: Zumba

text: Zumban ovat kehittäneet kolumbialaissyntyinen koreografi ja tanssija Alberto "Beto" Perez sekä yrittäjät Alberto Aghion ja Alberto Perlman. Zumba on Zumba Fitness, LLC:n rekisteröity tavaramerkki.


title: Karlskogan kunta

text: Karlskogan kunta () on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Närkeen. Kunnan keskustaajama on Karlskoga.


title: Karlskogan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 468,24 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 30 283 henkeä (31.12.2015).


title: Karlskogan kunta

text: Kunnan vaakunassa on kuvattuna kaksi kultaista tykkiä ristissä ja neljä raudan merkkiä sinisessä kentässä. Ne kunnioittavat alueen teollista perinnettä; tunnettu aseyhtiö Bofors sai alkunsa Karlskogassa ja nykyään tehtaan toimintaa jatkaa Saab Bofors Dynamics.


title: Karlskogan kunta

text: Kuntaliitosta Degerforsin kanssa on suunniteltu.


title: Karlskogan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 36,89 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Karlskogan kunta

text: Karlskogan maalaiskuntaan perustettiin Karlskogan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1885. Vuonna 1925 kunnan eteläosa erotettiin Degerforsin maalaiskunnaksi. Taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1940, jolloin koko kunta muutettiin Karlskogan kaupungiksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Karlskogan ja Degerforsin rajoja ei muutettiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja kaupungista tehtiin jälleen kunta. Vanhan Lekebergin kunnan länsiosa liitettiin kuntaan samassa yhteydessä.


title: Karlskogan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 117 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlskogan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 631 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlskogan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 927 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 66 000 kruunua.


title: Karlskogan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Karlskogan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Karlskogan kunta

text: Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 91,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 584 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Karlskoga, jossa oli 27 084 asukasta.


title: Karlskogan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Karlskogan kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Högåsen ja Knutsbol kuuluvat osin myös Degerforsin kuntaan.


title: Karlskogan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Karlskogan kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlskogan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlskogan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Karlskogan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Karlskogan piiri.


title: Karlskogan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Karlskogan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Karlskoga

text: Karlskoga on samannimisen Karlskogan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Örebron läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 27 084 asukasta.


title: Karlskoga

text: Koko Karlskogan kunta keskustaajama mukaan lukien oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Taajamassa sijaitsee Karlskogan kirkko.


title: Mr. Tambourine Man (albumi)

text: Mr. Tambourine Man on yhdysvaltalaisen The Byrds -yhtyeen kesäkuussa 1965 julkaistu esikoisalbumi. Tyyliltään se edustaa folk rockia. Albumi nousi Yhdysvaltain Billboard-listalla sijalle 6.


title: Mr. Tambourine Man (albumi)

text: Bob Dylanin kirjoittama nimikappale oli listaykkönen sekä Yhdysvalloissa että Britanniassa. Toinen single, ”All I Really Want to Do” (myös Dylan-cover), ei juurikaan menestynyt Yhdysvalloissa, mutta oli Britanniassa parhaimmillaan sijalla 4.


title: Mr. Tambourine Man (albumi)

text: Vuonna 2003 Rolling Stone -lehti valitsi albumin sijalle 232, kun se valitsi kaikkien aikojen 500 parasta albumia.


title: Mr. Tambourine Man (albumi)

text:
A-puoli
B-puoli


title: Kolovo

text: Kolovo () on taajama ja samanniminen kylä Karjalan tasavallassa Puudožin kaupungin alueella Venäjällä. Taajama sijaitsee Vodlajoen rannalla 18 kilometriä Puudožista itään. Asukkaita on 546 henkeä (vuonna 2008).


title: Kolovo

text: Kolovon kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen seudulla oli sotavankileiri. 1950-luvulla perustettiin Kolovon metsäteollisuuspiiri, josta nykyinen taajama on saanut alkunsa. Tärkein elinkeino on puunhankinta. Palveluihin kuuluvat koulu, ensiapuasema ja kerhotalo.


title: Erik Nevland

text: Erik Nevland (s. 10. marraskuuta 1977 Stavanger) on norjalainen hyökkääjänä toimiva jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin valioliigan Fulhamia.


title: Erik Nevland

text: Nevland aloitti ammattilaisuransa Viking Stavangerista, josta siirtyi kaudeksi 1998-1999 Englannin valioliigaan ja Manchester Unitedin joukkueeseen. Nevland ei onnistunut kuitenkaan murtautumaan Manchesterin kokoonpanoon ja pelasi vain yhden ottelun joukkueessa. Hän siirtyi kaudeksi 2000 takaisin Stavangeriin, jossa pelasi vuosina 2000–2004 113 ottelua ja iski niissä komeasti 54 maalia. Tämän jälkeen Nevland pelasi neljä vuotta kausina 2004–2008 FC Groningenin joukkueessa Hollannissa ja teki lähes samalla prosentilla maaleja: 53 maalia 116 ottelussa. Nykyisin Nevland edustaa Fulhamia valioliigassa, kun Roy Hodgson hankki hänet tammikuussa 2008 auttamaan joukkueen säilymisessä sarjassa. Nevland osoittautuikin hyväksi hankinnaksi ja teki muutaman tärkeän maalinkin.


title: Sana vain

text: Sana vain on Juhani Markolan ensimmäinen pitkäsoitto vuodelta 1974.


title: Sana vain

text:
A-puoli
B-puoli


title: Niin paljon rakkaus suo

text: Niin paljon rakkaus suo on Juhani Markolan neljäs pitkäsoitto vuodelta 1978.


title: Maria Elena

text: Maria Elena on Juhani Markolan kuudes pitkäsoitto vuodelta 1983.


title: Ei koskaan rakastaa voi liikaa

text: Ei koskaan rakastaa voi liikaa on Juhani Markolan seitsemäs ja viimeisin pitkäsoitto vuodelta 1987.


title: Microsoft Silverlight

text: Microsoft Silverlight on Adobe Flashin tapainen web-ohjelmointiympäristö. Alkujaan videoiden suoratoistoon tarkoitettu selainliitännäinen julkaistiin vuonna 2007.


title: Microsoft Silverlight

text: Silverlightia tukevia selaimia on Microsoft Windows-, OS X- ja Symbian OS-käyttöjärjestelmissä. Liitännäinen tulee automaattisesti joidenkin Microsoftin tuotteiden mukana. Näitä ovat mm. Symbian ja Windows Phone 7 mobiililaitteet. Linuxille saatava vastaava, vapaa kehitysympäristö on nimeltään "Moonlight". Sen on kehittänyt Novell yhteistyössä Microsoftin kanssa.


title: Microsoft Silverlight

text: Marraskuussa 2011 noin 0,3 % verkkosivustoista käytti Silverlightia, Flashin vastaava luku oli 26,2 %.


title: Microsoft Silverlight

text:
Liitännäisen kehittäminen lopetettiin vuonna 2013, jonka jälkeen siihen on julkaistu vain tietoturvapäivityksiä. Microsoft on kehottanut verkkosivustoja siirtymään Silverlightista HTML5-tekniikkaan.
Windows 10:ssä oletusselaimena oleva Microsoft Edge ei tue tekniikkaa enää laisinkaan.


title: André de Montbard

text: André de Montbard (5. marraskuuta n. 1097 – 17. tammikuuta 1156) oli Temppeliherrain ritarikunnan viides suurmestari ja myös tämän kolmas perustajaritari. Hänen sukunsa oli kotoisin Burgundista, ja de Montbard oli kotoisin Pontarlierista. Hän oli myös Bernhard Clairvauxlaisen eno.


title: André de Montbard

text:
De Montbard liittyi ritarikuntaan varsinaisesti vuonna 1129 ja lähti Palestiinaan, jossa hän nousi nopeasti senesalkin asemaan, suurmestarin oikeaksi kädeksi. Vuonna 1153 käydyn Askalonin taistelun jälkeen hänet valittiin taistelussa kuolleen suurmestari Bernard de Tremelayn seuraajaksi. De Montbard kuoli Jerusalemissa 1156, ja hänen seuraajakseen valittiin Bertrand de Blanchefort.
De Montbardia on myös kutsuttu André de Montiksi tai André Montbardilaiseksi.


title: Mika Kuisma

text: Mika Kuisma (1967 – 11. tammikuuta 1995 Ristiina) oli suomalainen suunnistaja. Hän voitti MM-kilpailuissa kahdesti viestipronssia. Maailmancupissa hän sijoittui kokonaiskilpailun kolmanneksi vuonna 1994. Kuisma kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1995.


title: Mika Kuisma

text: Kuisma osallistui kaudella 1990 viiteen maailmancupin osakilpailuun sekä avoimiin Pohjoismaiden mestaruuskilpailuihin ilman suurempaa menestystä.


title: Mika Kuisma

text: Kaudeksi 1991 Kuisma vaihtoi Juvan Urheilijoista Angelniemen Ankkuriin, jossa voitti Tiomilan Ånhammarissa. Hän juoksi viestin yhdeksännen osuuden ja tuli vaihtoon kärjessä. Hän voitti avoimen pohjoismaisen maaottelun pikamatkan Joensuussa. Jukolan viestissä Kuisma lähti ankkuriosuudelle minuutin takaa-ajoasemasta, mutta hukkasi saavuttamansa kahden minuutin etumatkan "pummattuaan" toiseksi viimeistä rastia. Mariánské Lázněn MM-kilpailuissa hän voitti viestipronssia. Reijo Mattinen aloitti viestin, Ari Anjala suunnisti toisen osuuden, Kuisma kolmannen osuuden ja Keijo Parkkinen viimeisen osuuden. Henkilökohtaisissa kilpailuissa Kuisma oli lyhyellä matkalla kahdeksas ja normaalimatkalla 17. Syyskuussa Suomen-mestaruuskilpailuissa Kuisma voitti kultaa normaalimatkalla ja viestissä. Hän sijoittui ensimmäiseksi Suomen rankilistalla. Urheilutoimittajain liitto valitsi hänet vuoden parhaaksi suunnistajaksi.


title: Mika Kuisma

text: Alkukaudesta 1992 Kuisma kärsi säären rasitusmurtumasta. Avoimissa Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän sijoittui viestissä neljänneksi, normaalimatkalla kahdeksanneksi ja pikamatkalla 12:nneksi. Hän voitti pikamatkan Suomen-mestaruuden.


title: Mika Kuisma

text: Toukokuussa 1993 Kuisman akillesjänteestä poistettiin kiinnikkeitä. Syyskuussa hän voitti viestin Suomen-mestaruuden. West Pointin MM-kilpailuissa hän uusi edellisten MM-kilpailujen viestipronssinsa. Keijo Parkkinen aloitti viestin, Kuisma suunnisti toisen osuuden, Petri Forsman kolmannen osuuden ja Timo Karppinen viimeisen osuuden. Normaalimatkalla Kuisma oli kymmenes ja lyhyellä matkalla 23. Marraskuussa Kuismalta leikattiin polvi, jonka paraneminen kesti tammikuulle asti.


title: Mika Kuisma

text: Huhtikuussa 1994 Kuisma sijoittui toiseksi maailmancupin normaalimatkalla Uudessa-Seelannissa. Toukokuussa hän voitti pitkän matkan Suomen-mestaruuden. Elokuussa Norjan maailmancupin normaalimatkalla hän sijoittui toistamiseen hopealle. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui kolmanneksi.


title: Mika Kuisma

text: Kuisman vahvuutena oli hänen juoksuvoimansa. Kuismaa valmensi Seppo Väli-Klemelä. Väli-Klemelä luonnehti Kuismaa määrätietoiseksi ja lahjakkaaksi suunnistajaksi.


title: Mika Kuisma

text: Kuisma valmistui vuonna 1990 ympäristö- ja terveysteknikoksi. Hän jatkoi opintojaan ympäristöinsinööriksi ja hänen piti valmistua keväällä 1995.


title: Mika Kuisma

text: Mika Kuisma kuoli auto-onnettomuudessa 11. tammikuuta 1995 Ristiinassa rekan perävaunun suistuttua hänen autonsa päälle. Kuisman esikoisen oli määrä syntyä huhtikuussa. Suomen Suunnistusliitto jakaa vuosittain Mika Kuisman muistopalkinnon.


title: Lapinverkkoperhonen

text: Lapinverkkoperhonen ("Euphydryas iduna") on täpläperhosten heimoon kuuluva keskikokoinen päiväperhonen.


title: Lapinverkkoperhonen

text: Lapinverkkoperhosen siipien kärkiväli on noin 32–46 mm. Naaraat ovat koiraita suurempia. Siipien yläpinnan pääväri on vaaleankeltainen tai valkoinen, jossa kirjaukset ovat oranssinruskeita ja mustia. Siipien yläpinnan keskisarassa on kaksi leveää oranssinruskeata täplää ja ulkoreunassa oranssinruskea reunajuova. Siipien alapinnan kirjaukset ovat samantyyppisiä, mutta niissä on vähemmän mustaa kehnää.


title: Lapinverkkoperhonen

text: Lapinverkkoperhonen on subarktinen laji. Sitä esiintyy hajanaisin kannoin Fennoskandian pohjoisosissa ja sen lisäksi Kaukasus-, Altai-, ja Sajan-vuoristoissa. Suomessa sitä esiintyy pohjoisimmassa Lapissa.


title: Lapinverkkoperhonen

text: Lapinverkkoperhosen elinympäristöä ovat tunturialueen koivuvyöhykkeet, suomaasto koivuvyöhykkeessä tai hieman sen yläpuolella, vuorenrinteet ja jokivarsien pensaikkoisten niittyjen reunat.


title: Lapinverkkoperhonen

text: Lentoaika on kesä–heinäkuussa riippuen säistä. Toukka talvehtii seittisuojuksessa. Perhoset kuoriutuvat kesän saapuessa.


title: Lapinverkkoperhonen

text: Lapinverkkoperhosen toukan ravintokasveja ovat tunturitädyke ("Veronica alpina"), varputädyke ("Veronica fruticans"), juolukka ("Vaccinium uliginosum"), mustikka ("Vaccinium myrtillus"), pajut ("Salix") ja punakko ("Bartsia alpina").


title: Koneenasentaja

text: Koneenasentaja (engl. Mechanical Fitter, ruot. Maskinmontör) on kone- ja metallialan perustutkinnon tutkintonimike. Tutkinnon suorittaneet hallitsevat perusteet metalliteollisuuden alan yleisosaamisesta kuten koneistuksesta, asennuksesta, hitsauksesta ja levytöistä sekä automaatiotekniikasta. Opinnoissa perehdytään kone- ja metallialan perusteiden lisäksi mm. hydrauliikkaan, pneumatiikkaan, elektroniikkaan ja ohjaustekniikkaan.


title: Koneenasentaja

text: Koneenasentajat toimivat monenlaisissa huolto- valmistustehtävissä sekä tuotantolaitosten asennus- ja kunnossapitotehtävissä kone- ja metalliteollisuudessa. Koneenasentajat huoltavat erilaisia mekaanisia ja automaattisia laitteita.


title: Jim Byrnes

text: James ”Jim” Thomas Byrnes (s. 22. syyskuuta 1948) on yhdysvaltalaissyntyinen kanadalainen bluesmuusikko ja näyttelijä.


title: Jim Byrnes

text: Byrnes on asunut pysyvästi Vancouverissa, Kanadassa vuodesta 1977 lähtien. 26. helmikuuta 1972 hän joutui auto-onnettomuuteen, jonka takia hänen molemmat jalkansa amputoitiin ja korvattiin proteeseilla.


title: Jim Byrnes

text: Saadakseen rahaa perheelleen Byrnes työskenteli muun muassa muusikkona, kalastajana ja paimenena. Hänen ensimmäinen albuminsa "Burning" julkaistiin vuonna 1981 Polydor Recordsin kustantamana. Hän on saanut kanadalaisen Juno-musiikkipalkinnon kahdesti Parhaasta bluesalbumista vuosina 1996 ja 2007 albumeistaan "That River" ja "House of Refuge".


title: Jim Byrnes

text: Byrnes esiintyi vuonna 1980 pienessä laulajan sivuosassa Dennis Hopperin tähdittämässä ja ohjaamassa elokuvassa "Out of the Blue". Vuonna 1987 hän alkoi esittää Daniel ”Lifeguard” Burroughsia rikosdraamassa "Wiseguy", jota hän esitti vuoteen 1990. Byrnes on esittänyt Joe Dawsonia "Highlander – kuolematon" -elokuvan jatko-osissa "Highlander: Endgame" (2000) ja "Highlander: The Source" (2007) sekä elokuvaan perustuvissa spin-off-sarjoissa "Highlander" (1992–1998) ja "Highlander: The Raven" (1998–1999). Vuonna 1998 hänellä oli myös oma lyhytikäinen televisiosarja "The Jim Byrnes Show".


title: Jim Byrnes

text: Byrnes on tehnyt myös lukuisia äänirooleja animaatiosarjoihin, muun muassa Dr. Light ("Mega Man", 1994–1995), Inferno ("Beast Wars: Transformers", 1996–1999), Thrust ("Beast Machines", 1999–2000) ja Nick Fury ("", 2000–2003).


title: Vojvodinan lippu

text: Vojvodinan lippu on Serbian autonomisen maakunnan Vojvodinan tunnus. Se hyväksyttiin 27. helmikuuta 2004.


title: Vojvodinan lippu

text: Lipussa on kolme vaakasuoraa raitaa väreiltään ylhäältä alas punainen-sininen-valkoinen, joista keskimmäinen sininen on muita leveämpi. Värit symboloivat Vojvodinan kuulumista Serbiaan. Lipun keskellä olevat kolme keltaista tähteä symboloivat Voijodinan kolmea maantieteellistä osaa (eli "Bačka", "Banat" ja "Srem") ja Vojvodinan halua liittyä Euroopan unioniin.


title: Lotila

text: Lotila on kaupunginosa Lahdessa, valtatie 12:n ja nelostien risteyksen länsipuolella. Alue on aikanaan kehittynyt valtion leveäraiteisen Riihimäki–Pietari-radan ja kapearaiteisen Loviisan–Vesijärven rautatien varteen. Rautateiden risteysalueella sijaitseva Lotila tunnetaan teollisuusalueistaan ja musiikkipainotteisesta Lotilan koulusta.


title: Lotila

text: Lotilan talo erotettiin vuonna 1856 Lahden kylässä sijainneesta Savolan kantatilasta ja se annettiin 1890-luvulla Hollolan köyhille. Lotilan talossa toimi Hollolan ja Lahden yhteinen vanhainkoti vuodesta 1905 lähtien, kunnes talo siirtyi Lahden kaupungin omistukseen ja siitä tehtiin kansakoulu.


title: Lotila

text: "Lotila"-nimen arvellaan juontuvan lähellä kulkeneesta Lotiseva-joesta ja sitä ympäröivästä suoperäisestä maa-alueesta. Lotilan talon eteläpuolella ovat sijainneet Ylä-, Etu- ja Taka-Lotila.


title: Lotila

text: Riihimäki–Pietari-rata valmistui vuonna 1870. Loviisan–Vesijärven rautatien kapearaiteisen radan valmistuminen 1900-luvun alussa teki Lotilasta ratojen risteyspaikan. Rautatie oheistoimintoineen vaikutti Lotilan muuntumiseen teollisuusalueeksi.


title: Lotila

text: Loviisan–Vesijärven rautatie leveäraiteistettiin vuonna 1960. Lotilan läpi kulkeva kapearaiteinen rataosuus purettiin ja nykyiselle Lahti–Loviisa-radalle rakennettiin valtion leveäraiteiselta Lahti–Kouvola-radalta erkaneva vaihde.


title: Lotila

text: Nykyisin tässä Lahden rautatieaseman itäpuolella sijaitsevassa kaupunginosassa haarautuvat Lahti–Kouvola-radalta rataosuudet Lahti–Heinola koilliseen ja Lahti–Loviisa etelään. Kaupunginosassa on myös laajahkoja teollisuusalueita.


title: Lotila

text: Alueen nykyisessä tiennimistössä näkyy viittauksia sitä muuttaneeseen rautatie- ja teollisuusympäristöön (Teknikonkatu, Hiojankatu, Vaihdekatu). Alueen läpi kulkee myös Vanhanradankatu, jonka kohdalla Loviisan–Vesijärven rautatien kapearaiteinen rata ennen kulki.


title: Lotila

text: Lotilassa toimii myös vuonna 1955 käyttöön vihitty musiikkipainotteinen Lotilan peruskoulu.


title: Koneistaja

text: Koneistaja on kone- ja metallialan perustutkinnon tutkintonimike. Työnkuvaan kuuluu erilaisten tuotteiden ja työvälineiden valmistus käsikäyttöisillä NC-koneilla sekä tietokoneohjatuilla CNC-koneilla.


title: Jyväskylän kaupungintalo

text: Jyväskylän kaupungintalo eli Kunnallistalo sijaitsee Vapaudenkadulla Kirkkopuiston laidalla. Uusrenessanssi-tyylinen talo rakennettiin vuosina 1896–1899 ja sen suunnitteli lääninarkkitehti K. V. Reinius. Se oli Jyväskylän ensimmäisiä kivirakennuksia. Rakennuksessa työskentelevät kaupunginhallitus, valtuusto ja kaupunginjohtaja.


title: Levyseppähitsaaja

text: Levyseppähitsaaja on kone- ja metallialan perustutkinnon tutkintonimike. Levyseppähitsaaja tekee tuotannon hitsaus-, levy- ja teräsrakennetöitä. Tutkinnon saaneet ovat voineet halutessaan suuntautua esim. lasertekniikkaan tai hitsausrobottien käyttöön.


title: Gable Garenamotse

text: Gable Garenamotse (s. 28. helmikuuta 1977 Gumare) on botswanalainen pituushyppääjä.


title: Gable Garenamotse

text: Hän osallistui sekä pituushyppyyn että kolmiloikkaan vuoden 1999 maailmanmestaruuskilpailuissa karsiutuen loppukilpailusta. Pekingin Universiadeissa 2001 hän sai pronssia pituushypyssä. Vuoden 2002 kansainyhteisön kisoissa hän sijoittui toiseksi ja Afrikan-mestaruuskilpailuissa kahdeksanneksi.


title: Gable Garenamotse

text: Hän osallistui vuoden 2003 maailmanmestaruuskilpailuihin sekä vuoden 2004 sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuihin ja kesäolympialaisiin, muttei päässyt kertaakaan loppukilpailuun. Vuoden 2006 kansainyhteisön kisoissa hän oli vuoden 2002 tapaan toinen Botswanan ennätyksellä 817 cm, jota hän paransi saman vuoden elokuussa vielä 827 cm:iin Vuoden 2006 Afrikan-mestaruuskilpailuissa hän oli pituushypyssä neljäs.


title: Gable Garenamotse

text: Hän voitti kultaa Afrikan kisojen pituushypyssä 2007 tuloksella 808, mutta ei päässyt loppukilpailuun saman vuoden maailmanmestaruuskilpailuissa. Hän oli neljäs vuoden 2008 sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa, seitsemäs Afrikan-mestaruuskilpailuissa. ja yhdeksäs kesäolympialaisissa.


title: Gable Garenamotse

text: Hän sijoittui seitsemänneksi vuoden 2009 maailmanmestaruuskilpailuissa tuloksella 806. Seuraavan vuoden sisäratojen MM-kilpailuissa hän karsiutui loppukilpailusta.


title: Kirkkokatu (Joensuu)

text: Kirkkokatu on Joensuun keskustan katu. Sen eteläpäässä päässä on Joensuun luterilainen kirkko ja pohjoispäässä ortodoksinen Pyhän Nikolaoksen kirkko. Kirkkokatu on noin kilometrin pituinen bulevardi, jota reunustavat koivurivistöt. Kadun nimi oli vuoteen 1917 Nikolainkatu.


title: Kirkkokatu (Joensuu)

text:
Kadun varrella on itäpuolella (luterilaisen kirkon päästä alkaen):Kadun varrella on länsipuolella:
Suurin osa kadunvarren taloista on asuinkerrostaloja. Liiketaloja on kadun keskivaiheilla. Omakotitaloja on kaksi.


title: Kirkkokatu (Joensuu)

text: Poikkikatuja ovat etelästä lueteltuna Papinkatu, Kalastajankatu, Malmikatu, Suvantokatu, Koskikatu, Siltakatu, Niskakatu, Yläsatamakatu, Sairaalakatu.


title: Kirkkokatu (Joensuu)

text: Ensimmäisen asfalttipäällysteen Kirkkokatu (välillä Koskikatu-Niskakatu) sai vuonna 1960.


title: Kirkkokatu (Joensuu)

text: Kadun molemmissa päissä on suuret kirkkopuistot. Keskivaiheilla on pieni Keskuspuisto.


title: Kirkkokatu (Joensuu)

text: Kirkkokadun ainoat liikennevalot ovat Suvantokadun risteyksessä. Suvantokatu ja Yläsatamakatu ovat etuajo-oikeutettuja Kirkkokatuun nähden.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat on viron kielen yleissanakirja, joka julkaistiin vuosina 1988–2007. Sanakirjan toinen laitos julkaistiin nimellä Eesti keele seletav sõnaraamat vuonna 2009. Sanakirjassa on noin 150 000 hakusanaa. Sanakirjan kustantajana ja julkaisijana toimi Viron tiedeakatemian Viron kielen laitos (vir. "Eesti Keele Instituut"), vuoteen 1993 Kielen ja kirjallisuuden laitos ("Keele ja Kirjanduse Instituut").


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Eesti kirjakeele seletussõnaraamatun päätoimittajina työskentelivätViron kielen yleissanakirjan suunnittelutyö alkoi 1950-luvun alussa. Innoittajina olivat sekä Nykysuomen sanakirja että venäjän kielen suuret yleissanakirjat. Sanakirjatyön pohjaksi kielen ja kirjallisuuden laitokseen alettiin kerätä sanakortistoa. Työ edistyi hitaasti, koska määrärahoja saatiin ensin vain vuodeksi kerrallaan parin työntekijän palkkaamiseen. Ensimmäiset sanaliput laadittiin vuonna 1955. Vuonna 1959 kortistossa oli jo noin 700 000 lippua, ja miljoonan lipun raja ylitettiin vuonna 1960. Ensimmäisen vihon ilmestyessä vuonna 1988 oli lippuja lähes neljä miljoonaa.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Sanakirjatyön ensimmäisenä johtajana toimi Ernst Nurm. Sanakirjan käsikirjoitusta alettiin laatia vuoden 1960 paikkeilla, ja yleissuunnitelma ("prospekt") julkaistiin vuonna 1961. 1960–1980-luvulla sanakirjaa oli laatimassa enimmillään kahdeksan–yhdeksän työntekijää. Ensimmäisen niteen (A–J) käsikirjoitus valmistui vuonna 1965, ja sen oli määrä ilmestyä noin vuonna 1980. Ensimmäisen näytevihon käsikirjoitus valmistui vuonna 1967, mutta vihko tuli kirjapainosta vasta vuonna 1970. Vastaanotto oli myönteinen.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Jotta Eesti kirjakeele seletussõnaraamat voisi ilmestyä juohevasti, se päätettiin julkaista vihkoina. Suunnitelman mukaan laajuus olisi kuusi nidettä ja jokainen nide käsittäisi neljä vihkoa.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Ensimmäisen vihon (A–bakhantlik) julkaisu eteni hitaasti. Vihon käsikirjoitus valmistui vuonna 1978, mutta sen latominen kesti kirjapainossa harvinaislaatuisen pitkään, ja ensimmäinen vihko saapui lukijoiden käsiin vasta vuonna 1989.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Tämän jälkeen julkaisutyö eteni nopeammin, ja viimeinen vihko – seitsemännen niteen toinen vihko – ilmestyi vuonna 2007.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Sanakirjan käsikirjoitus valmistui alun perin neuvostoaikana, mutta sanakirjan ilmestyessä Viro itsenäistyi uudelleen ja yhteiskuntamuoto muuttui jyrkästi — suljetusta kommunistisesta järjestelmästä avoimeen kapitalistiseen. Erityisesti sanakirjan alkuosa oli siksi vanhentunut jo ilmestyessään. Myöhemmissä niteissä yhteiskunnan muutosta ja uudentyyppistä sanastoa kyettiin ottamaan huomioon. Aineistoa kertyi niin paljon, että kuuden niteen asemesta julkaistiin seitsemän nidettä, ja viimeinen nide käsitti kaksi laajaa vihkoa.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Eesti kirjakeele seletussõnaraamatusta julkaistiin parannettu ja täydennetty laitos vuonna 2009 nimellä "Eesti keele seletav sõnaraamat" (6 nidettä). Uudessa laitoksessa neuvostoaikainen sanasto osoitetaan selvemmin ja sanaselityksiä kirjoitetaan neutraalimmin. Uutta aineistoa on noin 4000 hakusanaa.


title: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat

text: Eesti kirjakeele seletussõnaraamat on yleiskielen sanakirja. Niinpä mukana on vain rajallisesti erikoisalojen sanastoa, vierasperäisiä sanoja sekä harvinaisia yhdyssanoja. Kestoastetta, liudennusta ja painoa ei ole merkitty, ei myöskään kielenohjailun suosituksia.