title: Katherine Hillard

text: Televisiosarjan "Power Rangers Zeo" alussa Katherinesta tuli Zeokristallin antamilla voimilla Zeo Ranger I. Hän ohjasi uutena zordinaan hieman Moai-kivipatsasta muistuttanutta Zeozord I:tä. Hänen zordinsa antoi myös Zeo Megazordille kyvyn käyttää taistelukypärää nimeltä Zeo I Battle Helmet: Zeo Cannon Power. Myöhemmin Katherine sai vielä käyttöönsä humanoidirobottia muistuttaneen Super Zeo Zord I:n. Hän toivotti uutena keltaisena rangerina ryhmään liittyneen Tanya Sloanin lämpimästi tervetulleeksi ja auttoi häntä ilmoittautumaan Angel Groven lukioon. Lisäksi hän kutsui Tanyan luokseen asumaan kunnes Tanya myöhemmin löysi kadonneet vanhempansa. Katherine todisti Zeon aikana olleensa taitava useilla eri osa-alueilla. Hän muun muassa hoiti Tommyn kanssa kerran ystävänsä lasta, koulutti Smokey nimistä koiraa pelastus- ja paikannuskoiraksi ja oli myös taitava lainelautailija. Hänen tärkein harrastuksensa oli kuitenkin baletti ja hän järjestikin välillä balettiesityksiä ja piti balettitunteja.


title: Katherine Hillard

text: Sarjan aikana Katherine ja Billy lähtivät Tommyn kanssa myös laskettelulomalle piristääkseen häntä, sillä Tommy erosi pitkäaikaisesta ihastuksestaan Kimberlystä. Laskettelukeskuksessa Tommy tapasi lumilautailun mestarin Heather Thompsonin, joka ihastui häneen. Tommy joutui kuitenkin jatkuvasti poistumaan Heatherin seurasta taisteluihin Machine Empireä vastaan ja lopulta Heather sai tarpeekseen Tommyn katoamisista. Sen jälkeen Katherine ja Tommy alkoivat hiljalleen kiinnostua toisistaan ja lopulta he myös aloittivat seurustelun. Heidän ensimmäiset treffinsä olivat Ernien rantaklubilla järjestyissä Havaiji-teemaisissa juhlissa, mutta Machine Empiren Cog-rivisotilaat kuitenkin pilasivat juhlat. Sen jälkeen he päättivät mennä vain katsomaan elokuvaa yhdessä.


title: Katherine Hillard

text: Myöhemmin Machine Empiren johtoon pyrkinyt Prince Gasket kaappasi ja aivopesi Tommyn luulemaan itseään Machine Empiren kuninkaaksi ja pitämään muita rangereita vihollisinaan. Zeo Rangerit onnistuivat palauttamaan hänen muistinsa, kun Katherine poistui rangerasustaan rangereista ensimmäisenä ja osoitti hänelle siten etteivät he olleet häntä vastaan.


title: Katherine Hillard

text: Prince Gasketin vaimo Archerina oli kateellinen Katherinelle. Etsivä Stonen järjestämien hyväntekeväisyysjuhlien aikana Archerina vangitsi muut rangerit ja haastoi Katherinen kaksintaisteluun. Vapauttaakseen ystävänsä Katherine suostui, mutta joutui taistelussa myös Prince Gasketin ja hänen robottihirviönsä hyökkäyksen kohteeksi. Katkerinen avuksi saapui kuitenkin Auric the Conqueror.


title: Katherine Hillard

text: Elokuvassa "Power Rangers turbovaihteella" Katherine ja Tommy lähtivät etsimään Afrikan viidakosta ystävällistä velhoa Lerigotia, jonne Alpha 5 oli havainnut hänen laskeutuneen. Lerigot oli saapunut Maahan pyytämään apua Zordonilta ja Alphalta, koska ilkeä avaruusmerirosvo Divatox jahtasi häntä. Viidakossa pytonkäärme melkein hyökkäsi Katherinen kimppuun, mutta Tommy onnistui saamaan sen maahan. Käärmeestä johtuen Katherine kuitenkin putosi jyrkänteeltä koskeen ja yritti pudotessaan muuntautua Vaaleanpunaiseksi Zeo Rangeriksi. Hän osui veteen ennen kuin muuntautuminen oli valmis ja se kumoutui. Samalla hän löi jalkansa vedessä olleeseen kiveen. Tommy onnistui pelastamaan Katherinen virrasta ja he löysivät Lerigotin, joka paransi Katherinen jalan.


title: Katherine Hillard

text: Kun rangereille selvisi Divatoxin suunnittelevan voimakkaan Maligore-hirviön herättämistä ja sen kanssa avioliiton solmimista, Katherine sai muiden rangereiden kanssa käyttöönsä uudet turbovoimat, joilla hänestä tuli Vaaleanpunainen Turbo Ranger. Lisäksi hän sai uudeksi zordikseen Wind Chaser Turbozordin. Katherine seurasi muiden rangereiden mukana Divatoxia myyttiselle Muranthias-saarelle, jolla Maligore asui. Saarella rangerit onnistuivat pilaamaan Divatoxin suunnitelmat, kun he tuhosivat Maligoren uudella Turbo Megazordillaan.


title: Katherine Hillard

text: Televisiosarjan "Power Rangers Zeo" joulujaksossa paljon vanhempi Katherine nähtiin yhdessä vanhan Tommyn kanssa. Tommy kertoi lapsenlapselleen jouluseikkailusta, jonka hän ja muut zeorangerit olivat jakaneet yhdessä vuosia aiemmin. Jakson perusteella Katherine oli myös naimisissa Tommyn kanssa. Lapsenlapsen vanhempi veli saapui lopulta hakemaan veljeään, mutta vierailu jäi hänen kommunikaattorin soitua lyhyeksi. Sillä vihjattiin, että myös heidän lapsenlapsensa oli Power Ranger. Hän kysyi voisiko Katherine ja Tommy huolehtia hänen nuoremmasta veljestään vielä hetken ajan hänen paluuseensa asti.


title: Grönlunds Orgelbyggeri

text: Grönlunds Orgelbyggeri Ab on Ruotsin Luulajassa, Gammelstadissa sijaitseva urkurakentamo, joka on aloittanut toimintansa vuonna 1903. Yrityksessä työskentelee jo neljännen polven Grönlund, työntekijöitä on yhteensä kymmenkunta. Suurin osa uruista on tietysti rakennettu ruotsalaisiin kirkkoihin, mutta muun muassa Lahden Sibeliustalossa on Grönlundin rakentamat vuonna 2007 valmistuneet 52-äänikertaiset ranskalais-romanttiset konserttisaliurut. Yhtiö rakensi myös Turun Mikaelinkirkon 52-äänikertaiset urut, jotka ovat valmistuneet vuonna 2002. Grönlund entisöi 1992 Tammisaaren kirkon vanhat, vuodelta 1843 olevat Kangasalan urkutehtaan perustajan Anders Thulén rakentamat urut.


title: Kohti etelää

text:
Kohti etelää ("Vers le sud") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Laurent Cantet’n ohjaama kanadalais-ranskalainen elokuva 1970-luvun seksiturismista.
Keski-ikäiset kirjallisuusprofessori Ellen, kotirouva Brenda ja tehdastyöläinen Sue tuntevat itsensä yksinäisiksi parisuhteissaan 1970-luvun alussa. He matkustavat Haitin saarelle juhlimaan ja harrastamaan seksiä paikallisten teinipoikien kanssa.


title: Peripsocus consobrinus

text: Peripsocus consobrinus on erittäin harvinainen jäytiäisiin kuuluva hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi (DD).


title: Peripsocus consobrinus

text: "P. consobrinus" on pieni, siivekäs jäytiäislaji, jonka etusiiven pituus on noin 2,9 mm. Se muistuttaa ulkonäöltään suureti yleisempiä lajeja "Peripsocus didymus" sekä "Peripsocus phaeopterus", mutta erottuu niistä sikäli, että naaraan takaruumiin kärkiosan alapinnan subgenitaalilevyssä on kaksi toisistaan erillään olevaa tummaa laikkua eikä levyn kärjen pituuttaan leveämmässä ulokkeessa ole eteenpäin suuntautuvaa vakoa. Siivet ovat väriltään tasaisen savuttuneen ruskeat, eivätkä etusiiven takareunan areola posticaa ympäröivät siipisuonet sulje sitä omaksi erilliseksi alueekseen. Tuntosarvet ovat hieman etusiipiä lyhyemmät ja takaruumiissa on tummia poikkijuovia.


title: Peripsocus consobrinus

text: Maailmasta on toistaiseksi tavattu vain kymmenkunta "P. consobrinus" -lajin yksilöä. Ensimmäinen havainto on Englannista vuodelta 1930 ja sittemmin muutamia yksilöitä on löydetty Skotlannista. Lisäksi Suomessa Etelä-Karjalasta on tavattu yksi yksilö vuonna 2007.


title: Peripsocus consobrinus

text: Lajin elintavoista ei tiedetä käytännössä mitään. Skotlannissa lajia on tavattu istutetuilta sitkankuusilta ("Picea sitchensis") ja Suomen yksilö sekametsästä. Kaikki toistaiseksi tavatut yksilöt ovat olleet naaraita.


title: 7:45 Records

text: 7:45 Records on suomalainen metalli- ja rock-musiikkiin keskittynyt levy-yhtiö. Sen tarkoituksena on tuottaa ja markkinoida yhtyeitä joilla on tarjota jotain ainutkertaista ja massasta poikkeavaa.


title: Amphigerontia intermedia

text: Amphigerontia intermedia on jäytiäisiin kuuluva hyönteislaji. Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).


title: Amphigerontia intermedia

text: "A. intermedia" on keskikokoinen, ruskeankirjava jäytiäinen, jonka molemmilla sukupuolilla on täysin kehittyneet siivet ja etusiiven pituus vaihtelee 3,6–4,2 mm. Etusiipien siipisuonitus on suvulle tyypillinen ja siiven takareunan areola postica on selvästi viisikulmainen. Siivet ovat kirkkaat ja naaraalla on niissä muutamia tummia, reunoiltaan sumeita laikkuja. Koiraalla puuttuu laikku siipisuonten R ja M välistä. Pterostigma on suuri ja tummanruskea. Erotuksena samannäköisiin lähilajeihin "Amphigerontia bifasciata" ja "Amphigerontia contaminata" etusiivissä ei ole kummallakaan sukupuolella tummaa poikkijuovaa. Takasiivet ovat läpinäkyvät ja kuviottomat. Tuntosarvet ovat naaraalla noin 2/3 etusiiven pituudesta ja koiraalla suunnilleen etusiiven pituiset. Verkkosilmät ovat verraten pienet ja keskiruumiin etuosa on selkäpuolelta kiiltävä. Takaruumis on vaaleanruskea ja poikkijuovikas, joskin kaksi takimmaista jaoketta ovat kokonaan tummat. Lajityypillisiä tuntomerkkejä on myös naaraan subgenitaalilevyssä sekä koiraan hypandriumissa, jotka sijaitsevat takaruumiin kärjen alapinnalla.


title: Amphigerontia intermedia

text: Lajia tavataan laajalti Euroopassa, mutta se puuttuu Välimeren ympäristöstä, eikä levinneisyysalueen tiedetä ulottuvan Euroopan ulkopuolelle. Pohjoismaista sitä tavataan ainoastaan Ruotsissa Öölannin ja Itä-Götanmaan alueilla sekä Suomessa, missä se on laajalle levinnyt. Suomessa havaintoja on tehty ainakin Varsinais-Suomen, Uudenmaan, Etelä-Hämeen, Etelä-Savon, Etelä-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan sekä Kainuun alueilta.


title: Amphigerontia intermedia

text: Muualla Euroopassa laji elää sekä kuivissa että kosteissa ympäristöissä. Ruotsissa sitä on tavattu katajista, pensashanhikilta, kanervalta sekä suopursulta. Britteinsaarilla se on harvinainen ja lajia on tavattu erilaisilta lehti- ja havupuilta sekä ruohostosta. Suomessa laji viihtyy pääasiassa soilla ja levinneisyydeltään eteläpainotteisena soiden talouskäyttö saattaa uhata lajin menestymistä.


title: Stash House

text: Stash House on vuonna 2012 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalainen jännityselokuva. Sen ohjasi Eduardo Rodriguez ja käsikirjoitti Gary Spinelli. Pääosissa esiintyvät Dolph Lundgren, Sean Faris ja Briana Evigan.


title: Stash House

text: Dave on ostanut vaimonsa Emman iloksi unelmien talon. Myöhemmin he kuitenkin löytävät salaisen heroiinikätkön ja saavat huomata talon olevan entinen rikollisten talo. Pian kyseiset rikolliset saapuvat talolle hakemaan omaisuutensa takaisin.


title: Valencianpodenco

text: Valencianpodenco ("xarnego valencià") on espanjalainen koirarotu. FCI ja Espanjan Kennelliitto Real Sociedad Canina de España eivät ole tunnustaneet sitä virallisesti roduksi, mutta viimeksi mainittu on lisännyt sen "Registro de Grupos Étnicos Caninos" (RGEC) -rekisteriin ja julkaissut sille rotumääritelmän. Tätä voidaan pitää esiasteena ennen virallista tunnustamista roduksi.


title: Valencianpodenco

text: Valencianpodencolla on hyvä kuulo- ja näköaisti, joita se käyttää apunaan metsästyksessä vahvan hajuaistinsa lisäksi. Sen pääasiallinen tehtävä on jäniksen ja kaniinin metsästys, ja se on siinä sinnikäs ja se sopeutuu hyvin moniin eri ekosysteemeihin, joita Välimeren alueella esiintyy. Se kykenee kestämään kuumia olosuhteita. Alueen metsästäjät arvostavat sitä suuresti ja pitävät sitä parhaana jäniksen ja kaniinin metsästyskoirana, mutta se sopii myös muun pienriistan metsästykseen.


title: Valencianpodenco

text: Valencianpodenco on erittäin vanha valencialainen etäisesti vinttikoiraa muistuttava pystykorvainen alkukantainen jäniskoira. Se on sukua muille Välimeren alueen samantyyppisille koirille, jotka tunnetaan yhteisnimellä podenco, ja se on oletettavasti niistä kaikkein vanhin.


title: Ectopsocus briggsi

text: Ectopsocus briggsi on jäytiäisiin kuuluva pieni hyönteinen. Suomen eliölajiston uhanalaisarvioinnissa vuodelta 2010 se on luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi (DD).


title: Ectopsocus briggsi

text: Laji on vaalean punaruskea pieni hyönteinen, jonka takaruumis on vaaleankeltainen ja leveähköjen punaruskeiden poikkiraitojen kirjoma. Molemmilla sukupuolilla on täysin kehittyneet siivet ja etusiiven pituus vaihtelee 1,8–2,4 mm. Siivet ovat lepoasennossa lähes vaakatasossa takaruumiin päällä. Etusiivet ovat lasinkirkkaat ja kohdissa, joissa siipisuonet päättyvät siiven reunaan sekä siiven keskiosan siipisuonten risteyksessä, on pieni tumma varjostuma. Muutamissa etusiiven siipisuonissa on tummia karvoja eikä siiven takareunan areola postica rajoitu erilliseksi alueekseen. Takasiivet ovat kirkkaan läpinäkyvät. Verkkosilmät ovat muun pään tapaan vaalean punertavanruskeat, mutta niiden keskiosassa on tumma laikku. Koiraan tuntosarvet ovat suunnilleen etusiiven pituiset, naaraalla hieman lyhyemmät. Naaraalla takaruumiin kärjen alapinnan subgenitaalilevyn kärjessä olevat ulokkeet ovat lyhytkarvaiset ja taipuvat sisäänpäin. Koiraalla takaruumiin kärjen yläpinnalla cluniumiksi kutsutun levyn takareunassa on leveä, pitkistä tummista karvoista muodostuva kampa ja sitä edeltävän levyn etureunassa lyhyempi, lähes pystyasennossa olevista karvoista muodostuva kampa.


title: Ectopsocus briggsi

text: Laji on ilmeisesti levinneisyydeltään kosmopoliittinen ja saattaa olla tuontikasvien mukana leviämässä vähitellen myös Pohjoismaihin. Suomesta se on tavattu toistaiseksi vain Uudeltamaalta.


title: Ectopsocus briggsi

text: Lajia on tavattu ainakin erilaisilta kuivilta ja kuihtuneilta puilta sekä pensailta ja sillä lienee kesän aikana kahdesta kolmeen sukupolvea. Naaras laskee munat noin kymmenen munan ryhmiksi ja peittää ne erittämällään silkillä.


title: Bugrino

text: Bugrino () on taajama (посёлок) ja Kolgujevin saaren muodostaman maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Venäjän pohjoisosissa, Barentsinmeren eteläosassa sijaitsevalla saarella.


title: Bugrino

text: Kolgujevin syrjäisessä maalaiskunnassa asui yhteensä 424 ihmistä (2010 väestönlaskennan mukaan). Asukkaista suuri osa on nenetsejä ja monet heistä toimivat poronhoidon parissa Kolgujevin saaren eteläosissa. Taajamassa asuu myös öljytuotannon parissa toimivaa väkeä. Bugrinossa kerrotaan olevan koulu, päiväkoti, kauppa, kulttuuritalo, sääasema ja helikopterikenttä.


title: Moniammatillinen oppiminen

text: Moniammatillisessa oppimisessa terveydenhuollon ammattilaiset oppivat toinen toisiltaan tärkeitä tietoja ja taitoja. Usein oppiminen tapahtuu tiedostamatta potilaan tai asiakkaan parhaaksi.


title: Moniammatillinen oppiminen

text:
Esimerkki moniammatillisesta oppimisesta on potilaan tai asiakkaan hoitopolun määrittäminen moniammatillisena yhteistyönä eri ammattilaisten välillä. Hoitopolku on se lenkki, jonka potilas tai asiakas kiertää terveydenhuollon eri yksiköissä. Hoitopolusta saatetaan myös käytää suppeampaa nimitystä: hoitoketju, joka kuvaa vain perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välistä yhteistyötä. Hoitopolulla on kuitenkin mukana myös ainakin apteekki ja potilasjärjestö. Hoitopolkuajattelulla on nykyään yhä suurempi tilaus, kun kunnallisia palveluja karsitaan sekä yksityissektorin ja järjestöjen roolia peräänkuulutetaan. Hoitopolkuajattelu viitaa siihen, että potilas tai asiakas kohdataan kokonaisuutena siinä vaiheessa polkua, missä hän kulloinkin vaeltaa. Esimerkiksi apteekissa farmaseutti voi kohdistaa neuvontaa juuri sairaalasta kotiutuneen tarpeisiin.
Moniammatillista oppimista on vielä tutkittu Suomessa melko vähän. Oppimisen mittaaminen onkin haasteellista, koska hiljaista tietoa, jota siirretään oppimistilanteessa, on hyvin vaikeaa mitata. Usein oppijatkaan eivät ymmärrä siinä hetkessä, kuinka paljon he ovat oppineet. Oppimistuloksena saattaa olla koko näkökulman muutos osista kokonaisuuteen, vaikka kurssitetut toteaisivat vain, että kivaa oli. Lisäksi perinteisiä ammattirajoja ylittävää yhteistyötä on Suomessa kovin vähän siihen nähden, mikä olisi potentiaali. Tärkeänä poikkeuksena tässä ovat terveyskeskusten ja sairaaloiden sisällä toimivat moniammatilliset tiimit. Eri terveydenhuollon yksiköiden yhteistyö on vielä valitettavan vähäistä. Syitä tähän tilanteeseen haetaan muun muassa kiireestä ja resurssipulasta.


title: Moniammatillinen oppiminen

text: Moniammatillisesta oppimisesta hyötyy potilas tai asiakas, kun saa kokonaisvaltaista ja asiantuntevaa neuvontaa sekä tulee kohdatuksi inhimillisellä tasolla. Lisäksi terveydenhuollon ammattilaiset hyötyvät, kun tietoa jaetaan spontaanisti eri ammattilaisten kesken. Hyöty voi olla myös konkreettisen yhteistyöverkoston luominen eri organisaatioiden rajojen yli.


title: Moniammatillinen oppiminen

text: Moniammatillisessa oppimisessa on hyvä käyttää uusimpia oppimisteorioita hyväksi. Konstruktivistisen ongelmalähtöisen oppimisen avulla on saavutettu hyviä tuloksia. Lisäksi moniammatillista oppimista voidaan lähestyä kriittisen pedagogiikan näkökulmasta, koska tavoitteena on vallitsevan järjestelmän kyseenalaistaminen ja ammatillisten rajojen rikkominen.


title: Pampalon kultakaivos

text: Pampalon kultakaivos sijaitsee Ilomantsin Hattuvaarassa niin sanotulla Karjalan kultalinjalla, 40 kilometrin pituisella kultaa sisältävällä alueella. Pampalon kaivoksen omistaa Endomines Oy, joka on ruotsalaisen Endomines AB:n tytäryhtiö.


title: Pampalon kultakaivos

text: Pampalon kultaesiintymän löysi Geologian tutkimuskeskus (GTK) vuonna 1990. Vuonna 1994 Outokumpu Mining osti esiintymän oikeudet nimiinsä. Outokummun luopuessa kaivostoiminnasta esiintymän oikeudet myytiin australialaisen Dragon Miningin suomalaiselle tytäryhtiölle Polar Miningille, ja vuonna 2006 kaivosoikeudet siirtyivät nykyisen omistajan hallintaan. Endomines Oy aloitti kaivoshankkeen eteenpäin viemisen välittömästi ja aloitti kaivoksen rakennusurakan vuonna 2009. Pampalon kaivosalueelle on rakennettu rikastamo, murskaamo, rikastushiekka-alue, konttori ja huoltotilat. Kaivos käynnisti toimintansa helmikuussa 2011.


title: Pampalon kultakaivos

text: Pampalon kaivokselta louhitaan malmia noin 270 000 tonnia vuodessa, kultapitoisuuden ollessa keskimäärin 3–4 grammaa tonnissa. Tavoitteena on tuottaa vuosittain noin 800–900 kg (runsaat 25 000 unssia) kultaa. Pampalon mineralisaatio muodostuu kolmesta yhdensuuntaisesta linssistä. Malmiot tunnetaan hyvin 450 metrin syvyyteen saakka, mutta mineralisaation syvemmistäkin osista on saatu havaintoja. Vuonna 2012 tuotannon arvioitiin jatkuvan vielä seuraavan noin viiden–kuuden vuoden ajan.


title: Pampalon kultakaivos

text: Pampalon rikastusprosessi koostuu murskauksesta, jauhatuksesta, ominaispainoerotuksesta, vaahdotuksesta sekä kuivauksesta ja varastoinnista. Rikastuksessa ei käytetä syanidia vaan hienojakoinen kulta erotetaan sivukivestä mekaanisesti. Rikastamon käynnistyksestä alkaen (2/2011) elokuun 2012 alkuun mennessä rikastamo oli tuottanut vaahdoterikastetta noin 8500 tonnia sisältäen noin 1000 kg kultaa. Pampalon kaivokselta lähtee viikoittain noin 100 tonnia vaahdotekultarikastetta jatkokäsittelyyn Bolidenin Harjavallan sulattoon sekä kerran kuussa korkeamman kultapitoisuuden omaavaa painovoimarikastetta Norjaan jatkojalostettavaksi. Kaivos työllistää vakituisesti yli 80 henkeä; alueella työskentelee myös noin 30 urakoitsijayritysten henkilöä.


title: Pampalon kultakaivos

text: Kaivos sijaitsee arkeeisella vihreäkivialueella, jossa on vulkaanisperäistä kiviainesta. Tällaisessa kallioperässä saattaa muodostua kultamalmia. Kaivoksen perustamisen ajankohta oli otollinen kullan hinnan ollessa huipussaan. Pampalon kaivoksesta tuli käynnistyessään Suomen viides toimiva kultakaivos.


Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2014 järjestettiin Ruotsin Göteborgissa. Ne olivat järjestyksessään kymmenennet MM-kisat.


title: Salibandyn maailmanmestaruuskilpailut 2014

text: Salibandyn MM-kilpailujen pelijärjestelmä muuttui vuodeksi 2014. A- ja B-lohkoissa pelasivat maailmanrankingissa korkeimmalla olevat kahdeksan maata ja C- ja D-lohkoissa loput maat. Maat jaettiin neljään arvontakoriin rankingin perusteella, ja parhaasta korista sijoitettiin kaksi joukkuetta A- ja B-lohkoihin ja seuraavasta korista samoin. Kolmannen ja neljännen korin joukkueet arvottiin C- ja D-lohkoihin. Arvonta suoritettiin 25. helmikuuta 2014 Göteborgissa.


text: Alkulohkojen jälkeen parhaimmat joukkueet neljännes- ja puolivälieriin. A- ja B-lohkojen kaksi parasta menivät suoraan puolivälieriin, joihin pääsivät myös voittajat neljännesvälieristä, joissa pelasivat A- ja B-lohkojen kolmonen ja nelonen C- ja D-lohkon kahta parasta vastaan.


text: A-lohko


text: B-lohko


text: C-lohko


text: D-lohko


title: Heksamiini

text: Heksamiini eli heksametyleenitetramiini, metenamiini tai urotropiini (CHN) on heterosyklinen amiini, joka muistuttaa rakenteeltaan adamantaania. Yhdistettä käytetään muun muassa orgaanisessa synteesissä.


title: Heksamiini

text: Huoneenlämpötilassa heksamiini on valkoista kiinteää ainetta. Se liukenee kohtuullisesti veteen ja kylmään paremmin kuin kuumaan. Se liukenee myös etanoliin, metanoliin ja kloroformiin. Yhdiste on heikko emäs ja sen vesiliuoksen pH on tyypillisesti 8–8,5. Vedessä se hajoaa hitaasti ammoniakiksi ja formaldehydiksi ja hapot nopeuttavat tätä reaktiota. Kuumennettaessa yli sublimoitumislämpötilan yhdiste hajoaa muodostaen muun muassa sinihappoa.


title: Heksamiini

text:
Heksamiinia valmistetaan joko ammoniakin ja formaldehydin vesiliuosten tai kaasumaisen ammoniakin ja formaldehydin välisellä reaktiolla. Tämän jälkeen heksamiini kiteytetään ja liuotin haihdutetaan. Näin saatu tuote on hyvin puhdasta, puhtausprosentti on tyypillisesti 99% ja sitä voidaan vielä parantaa uudelleenkiteytyksellä.
Heksamiinin tärkein käyttökohde on toimia formaldehydin lähteenä fenoli-formaldehydihartseissa. Lisäksi siitä valmistetaan vulkanoinninkiihdyttimiä, korroosionestoaineita ja typpihapon kanssa reagoidessaan se muodostaa räjähdysaineena käytettävää heksogeenia. Koska heksamiini hajoaa happamissa olosuhteissa muodostaen ammoniakkia ja formaldehydiä sitä käytetään hoidettaessa virtsatieinfektioita. Vaikutus perustuu siihen, että formaldehydi on antibakteerinen aine. Tämän tarkoitukseen heksamiini käytetään tyypillisesti joko mantelihapon suolana mantelaattina tai hippurihapon suolana hippuraattina. Heksamiinia ei voida käyttää tähän tarkoitukseen potilailla, joilla on munuaisten vajaatoiminta. Lisäksi yhdistettä käytetään elintarvikkeissa säilöntäaineena ja sen E-koodi on E 239. Heksamiinin käyttö on Euroopassa sallittu elintarvikkeissa vain italialaisessa Provolone-juustossa. Yhdisteen päivittäinen enimmäismäärärajoitus eli ADI on 0,15 mg/kg/vrk. Lääkkeenä heksamiinin ATC-koodi on J01XX05.


title: Mihail Šiškin

text: Mihail Šiškin, (; 18. tammikuuta 1961 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen kirjailija, jota pidetään yhtenä Venäjän nykykirjallisuuden merkittävimpiin kuuluvana nimenä.


title: Mihail Šiškin

text: Šiškin teki kirjallisen debyyttinsä vuonna 1993 novellilla "Kaunokirjoituksen oppitunti" (ilmestynyt suomeksi kokoelmassa "Kaunokirjoituksia"). Sitä ennen hän työskenteli toimittajana, tulkkina ja opettajana. Šiškiniä on verrattu Dostojevskiin psykologisena ja tarkkanäköisenä kirjailijana, ja häntä pidetään taitavana venäjän kielen käyttäjänä. Hän on saanut useita palkintoja, muun muassa teoksestaan "Ismailin valloitus" (ei suomennettu) venäläisen Booker-palkinnon vuonna 2000. Nykykirjailijoista Šiškiniä on verrattu muiden muassa Orhan Pamukiin ja J. M. Coetzeehen.


title: Mihail Šiškin

text: Vuodesta 1995 Šiškin on asunut Sveitsissä.


title: Kantolaakasammal

text: Kantolaakasammal ("Plagiothecium laetum") on lehtisammallaji laakasammalten heimossa ("Plagiotheciaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla lehtimetsävyöhykkeen pohjoisosasta havumetsäalueelle. Laji on Suomessa yleinen, elinvoimainen (LC) ja levinneisyys ihan koko maan alueella. Se kasvaa havu- ja sekametsissä kivipinnoilla, lahopuulla, maalla ja puiden tyvillä.


title: Kantolaakasammal

text: Kantolaakasammal on pienehkö, yleensä kahdesta viiteen senttimetriä. Kiiltävät lehdet ovat kahdessa rivissä ja peittävät toisiaan osin. Lehdissä on suippo kärki ja niiden toinen laita on yleensä kaareva, toinen lähes suora. Itiöpesäkkeitä kasvaa yleisesti ja itujyväsiä toisinaan.


title: Amundseninmeri

text: Amundseninmeri on merialue Eteläisellä jäämerellä Etelämantereen rannikolla. Meri on nimetty Roald Amundsenin mukaan. Amundseninmeri on Marie Byrdin maan rannalla ja se rajoittuu lännessä Siple-saaren Cape Dartiin ja idässä Thurstonin saaren Cape Flying Fishiin. Meri on valtaosin kiintojään peittämä.


title: Vuoroveri

text: Vuoroveri on suomalaisen metalliyhtyeen Saattueen toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2009 levymerkillä Spikefarm Records.


title: Kalkkikiertosammal

text: Kalkkikiertosammal ("Tortella tortuosa") on lehtisammallaji toukosammalten heimossa ("Pottiaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuolisko lauhkealta vyöhykkeeltä tundralle. Laji on Suomessa yleinen, elinvoimainen (LC) ja esiintyy koko maan alueella kalkkiseuduilla.


title: Kalkkikiertosammal

text: Kalkkikiertosammal kasvaa kalkkikallioiden seinämillä, kalkkipitoisella maalla ja lohkareilla, ravinteisilla liuskekallioilla.Kuvalinkit:


title: Muurilapiosammal

text: Muurilapiosammal ("Tortula muralis") on lehtisammallaji toukosammalten heimossa ("Pottiaceae"). Se on levinneisyydeltään koko maailmassa esiintyvä kosmopoliitti. Erityisesti lajia kasvaa lauhkeilla alueilla. Suomessa lajia esiintyy maan eteläosassa ja Pohjanmaalla. Se on melko harvinainen ja uhanalaisluokituksessa elinvoimainen (LC).


title: Muurilapiosammal

text: Muurilapiosammal kasvaa vanhoilla betonirakenteilla aurinkoisilla paikoilla, harvoin kalkkikivellä.Kuvalinkit:


title: LED-valoputki

text: LED-valoputki on uudenaikainen valonlähde, jota käytetään pääasiassa G13-kantaisissa loisteputkivalaisimissa korvaamaan T8-loisteputket. LED-valoputken keskeisimpinä etuina loisteputkeen nähden ovat energiatehokkuus ja pitkäikäisyys. LED-valoputkesta käytetään myös termiä LED-loisteputki, mutta koska LED-valoputken valo tulee LED-komponenteista, eikä se loisteputken tavoin sisällä loisteainetta, on LED-valoputki oikeampi nimitys tuotteelle.


title: LED-valoputki

text: T8-loisteputken korvaavia LED-valoputkia on useita eri tyyppejä. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto on 18.6.2013 julkistamassaan tiedotteessa jakanut LED-valoputket kahteen päätyyppiin:Näiden lisäksi markkinoilla on ainakin seuraavanlaisia LED-valoputkityyppejä:Standardi EN-62776 pohjautuu kansainväliseen standardiin IEC-62776 (Double-capped LED lamps designed to retrofit linear fluorescent lamps – Safety Specifications), joka on sama sekä magneettisen kuristimen että elektronisen liitäntälaitteen kanssa yhteensopiville putkille.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputkien tarkkaa syntyaikaa on hankala määrittää, mutta patentteja aiheesta on kirjattu lähinnä 2000-luvulla. Valkoisen ledin kehittyminen 2000-luvun alussa mahdollisti ledien käytön yleisvalaistuksessa. LED-valoputkien valmistusta on ollut viime aikoihin saakka lähinnä Kiinassa. Vuonna 2012 valmistusta tai kokoonpanoa on kuitenkin käynnistetty mm. Suomessa.


title: LED-valoputki

text:
Retro-fit LED-valoputkien 1. sukupolvi
Nk. 1. sukupolven Retro-Fit LED-valoputket tulivat markkinoille 2005–2010 välisenä aikana, eikä laatuun tai turvallisuuteen ollut kiinnitetty paljoa huomiota. Euroopan turvallisuusviranomaiset Suomen Tukes mukaan lukien linjasivat v. 2010, että LED-valoputkessa ei saisi asennusvaiheessa olla riskiä sähkön läpivirtaukseen. Tällä tarkoitetaan tilannetta, jossa LED-valoputken toinen pää valaisimeen kytkettynä vapaaseen päähän tulisi jännite. Tilanne johti lukuisiin myyntikieltoihin ja takaisinkutsuihin. Edelleen markkinoilta voi tavata 1. sukupolven sähköisen kytkennän mukaisia tuotteita.


title: LED-valoputki

text:
Retro-fit LED-valoputkien 2. sukupolvi
LED-valoputkien toinen sukupolvi alkoi yleistyä erityisesti Pohjoismaissa heti vuoden 2010 turvallisuuslinjauksen jälkeen. Toisen sukupolven LED-valoputkissa ratkaistiin 1. sukupolven asennuksenaikainen sähkönläpivirtausriski uudella sähköisellä kytkennällä. Kytkentä poikkeaa 1. sukupolvesta siten, että kytkentä hyödyntää valaisimessa olevaa sytyttimelle tarkoitettua johdinta sähkön kuljettamiseksi valaisimen läpi putken toiseen päähän. Ratkaisussa korvataan useimmiten sytytin erityisellä LED-sytyttimellä, joka oikosulkee sytytinhaaran.


title: LED-valoputki

text:
Retro-fit LED-valoputkien 3. sukupolvi
Tällä hetkellä markkinoilla on nk. 3. sukupolven LED-valoputkia, jotka ratkaisevat 1. ja 2. sukupolven ongelmana olleen ajoittaisen liian vähäisen valon ongelman. LED-valoputken valon ollessa keilamaista on LED-valoputken suorituskyky vastaavanmittaiseen loisteputkeen verrattuna luxeissa mitattuna riippunut merkittävästi myös valaisimen sijoituksesta ja optiikasta. Jotkin valaisinrungot heijastavat hyvin loisteputkesta ylös ja sivuille säteilevää valoa, kun toiset puolestaan hukkaavat lähes kaiken paitsi alas säteilevän valon. Erityisesti vähemmällä valovirralla varustetut 1. ja 2. sukupolven LED-valoputket kärsivät tappion valaistusvoimakkuuksissa loisteputkille kun valaisimessa on hyvin heijastava laaja optiikka ja asennuspaikka vain yhdelle loiste-/LED-valoputkelle. Tällöin valaisin pystyy maksimoimaan loisteputken ylös ja sivuille säteilevän valon suuntaamisen takaisin tilaan, jossa valoa käytetään. 3. sukupolven LED-valoputkilla on pyritty ratkaisemaan tämä ongelma lisäämällä LED-valoputken valovirtaa, jotta se riittäisi lähes kaikissa tilanteissa valaisimeen katsomatta. Samalla tosin itse valoa säteilevän putken pintakirkkaus kasvaa loisteputkea suuremmaksi ja joissain tapauksissa yksittäiset kirkkaat LED-komponentit voivat olla haitallisia näkökyvylle. Nk. 3. sukupolven LED-valoputkia on markkinoilla jo useammalta toimijalta, mutta useimmiten ylimääräisen valon varjopuolena on samalla kasvanut sähkönkulutus.


title: LED-valoputki

text:
Retro-fit LED-valoputkien 4. sukupolvi
LED-valoputkien 4. sukupolvi keskittyy ratkaisemaan yleisvalaistuksessa olleita hyvinvointiin liittyviä haasteita. Sähkövalojen välkkyminen on yksi aihealue, josta on hiljattain tehty tutkimuksia . Tutkimusten mukaan mm. perinteisten loisteputkien välkkyminen voi aiheuttaa aivojen stressitason kohoamista sekä päänsärkyä ja levottomuutta . LED-valoputkien neljäs sukupolvi tarjoaakin ratkaisun mm. välkkymiseen. Välkyntää mitataan nk. flicker index- tai flicker%-suureella . Välkkymättömyys mahdollistaa myös laadukkaan videokuvauksen ja hidastukset sekä eräät konenäkösovellukset välkkymättömillä valoilla varustetuissa tiloissa.


title: LED-valoputki

text:
LED-valoputket ovat yleensä toteutettu suurella määrällä pien- tai keskiteholedejä. Niiden avulla saadaan valontuotto ja lämmönjohtuminen tasaiseksi koko putken pituudelle.
LED-valoputkien toimintalämpötila on matalampi kuin perinteisillä valaistustekniikoilla ja LED-valoputki tuottaakin vähemmän lämpöä kuin perinteiset loisteputket.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputkien yksi tärkeimmistä ominaisuuksista on valon suunnattavuus, jolloin LED-valoputken kaikki valovirta ohjautuu kapeammalla keilalla tehokkaammin sinne missä valoa tarvitaan. Suunnattavuuden ja hyvän valotehokkuuden ansiosta LED-valoputkilla saadaan sama valaistusvoimakkuus kuin muillakin valaistusmuodoilla pienemmällä kulutetulla sähköteholla.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputket on valmistettu tyypillisesti kestävästä muovista ja alumiinista, joten ne eivät pirstaloidu.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputkien tekninen kehitys on ollut nopeaa niiden koko markkinoilla olon aikana. Valotehokkuus on kasvanut 80lm/W jopa 120lm/w asti. Saksalainen Ledora esitteli tammikuussa 2015 185 lm/W LED-valoputken.


title: LED-valoputki

text: Kuten muutkin jälkiasennusvalonlähteet, LED-valoputki tarvitsee toimiakseen liitäntälaitteen. Liitäntälaite on yleensä integroitu LED-valoputkeen, mutta se voi olla myös varsinaisen valonlähteen ulkopuolella.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputket sopivat kaikkiin kohteisiin yleisvalaistukseen pl. kohteet, jossa valoa tarvitaan sekä ylös että alas. Tällaisia kohteita ovat esimerkiksi toimistoissa käytettävät, katosta roikkuvat ylös ja alas säteilevät valaisimet.


title: LED-valoputki

text: Tällä hetkellä LED-valoputkia käytetään lähinnä tiloissa, joissa valot palavat paljon. Tällöin saadut säästöt valaistuksen energiankulutuksessa kompensoivat kalliimman hankintahinnan nopeasti. Tyypillisiä käyttökohteita ovat mm. teolliset tuotantotilat, julkiset tilat, kaupat, varastot, parkkihallit, kylmätilat ja -laitteet. Lisäksi tiloissa, joissa valonlähteiden asennus on hankalaa ja kallista, on järkevää siirtyä LED-valoputkiin pidemmän käyttöiän ja asennuskuluista saatavan säästön myötä. LED-valoputket soveltuvat hyvin myös liiketunnistimien kanssa käytettäväksi, sillä ne syttyvät ja sammuvat välittömästi, eikä sytytyskertojen määrä vaikuta LED-valoputken käyttöikään.


title: LED-valoputki

text:
LED-valoputkia voidaan hankkia vastaavilla värilämpötiloilla kuin muutakin valaistusta. LED-tekniikalla on kannattavampaa kuitenkin tehdä kylmemmän sävyisiä värilämpötiloja. Mitä lämpimämpää valoa LED-tekniikalla tehdään, sitä enemmän menetetään LED-tekniikalle ominaisia hyötyjä, valovirtaa ja joissain tapauksissa myös käyttöikää.
LED-valoputken voi lähtökohtaisesti vaihtaa kuka vain. Retro-Fit asennuksen mukaisissa tuotteissa LED-valoputki sisältää kaiken elektroniikan, jolloin vikatilanteessa tuotteen vaihto korvaavaan LED-valoputkeen tai jopa takaisin loisteputkeen on yksinkertaista.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputkesta voidaan saada yli 50 % säästö sähkönkulutuksessa T8-loisteputkitekniikkaan verrattuna. Lisäksi säästöä saadaan asennus- ja huoltokuluista, koska käyttöikä on tyypillisesti 3-5-kertainen loisteputkeen verrattuna. LED-valoputki sopii erityisesti kylmätilojen valaisuun, jolloin pienempi lämmöntuotto kertyy säästöiksi jäähdytykseen tarvitun energiamäärän vähentymisenä.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputket ovat elinkaarensa päätteeksi kodin elektroniikan tavoin SER-kierrätettävää sähköelektroniikkajätettä, joiden kierrätyksen järjestämisestä tulee tuotteen valmistajan / maahantuojan huolehtia. Useimmiten kierrätyspalvelun järjestäminen on ulkoistettu jonkin valtakunnallisen toimijan huolehdittavaksi ja kierrätyspisteitä löytyy useimmilta paikkakunnilta. Valmistaja/maahantuojakohtaisia eroja voi järjestelyissä olla olemassa. LED-valoputkissa ei yleensä käytetä loisteputken tavoin elohopeaa eikä myöskään raskasmetalleja.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputken käyttöikä määräytyy mekaanisen suunnittelun LED-komponenttien laadun, toteutetun lämmönhallinnan ja muun käytetyn elektroniikan laadun mukaan. LED-komponenttien käyttöikä voi valmistajien mukaan hyvissä olosuhteissa olla jopa 100 000 - 300 000 tuntia. Todellinen käyttöikä useilla markkinoilta löytyvillä LED-valoputkilla on kuitenkin alhaisempi perustuen käytetyn elektroniikan laatuun. Käyttöikään vaikuttaa tuotteen suunnittelun, käytettyjen materiaalien ja kokoonpanon lisäksi merkittävästi myös mm. käyttölämpötila ja käyttöjaksot. Mikäli LED-valoputki pääsee jäähtymään välillä, vaikuttaa se todennäköisesti käyttöikään suotuisasti. Kylmätiloissa käyttöikä niin ikään pidentyy. Kuumassa käytettäessa LED-komponentit sen sijaan menettävät valonsa nopeammin ja elektroniikan vikaantumistiheys kasvaa. Absoluuttista käyttöikätestiä ei alalla luonnollisestikaan ole vielä voitu tehdä, koska esim. 100 000 tunnin yhtäjaksoiset testit tuotteelle kestäisivät jo yli 11 vuotta.


title: LED-valoputki

text: LED-valoputket ovat ensimmäisten LED-lamppumuotojen joukossa, jotka ovat saaneet kansainvälisen harmonisoidun standardin (IEC/EN 62776). Sähköalan kansainvälinen standardisointijärjestö, International Electrotechnical Commission (IEC) sai useamman vuoden kestäneen standardoimisprosessin valmiiksi 11.12.2014. Standardointi mahdollistaa perinteisen T8-loisteputken kanssa yhteensopivien LED-valoputkien valmistamisen. Lisäksi standardi määrittelee LED-valoputken ominaisuudet, jotta ne olisivat aina keskenään yhteensopivia ja turvallisia käyttää. Markkinoilla on kuitenkin edelleen keskeneräisiä LED-valoputkituotteita, joiden turvallisuuteen ei ole kiinnitetty riittävästi huomiota. Esimerkiksi TUKES:n aiemmin esiintuoma asennuksenaikainen sähköiskunvaara on edelleen olemassa joissakin markkinoilla olevissa tuotteissa. CE-merkintä ei ole tae turvallisuudesta..


title: Žydrūnas Ilgauskas

text: Žydrūnas Ilgauskas (s. 5. kesäkuuta 1975 Kaunas) on liettualainen entinen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri.


title: Žydrūnas Ilgauskas

text: Ilgauskas pelasi NBA:ssa 13 kauden ajan, joista suurimman osan Cleveland Cavaliersin riveissä. Lisäksi hän edusti yhden kauden ajan Miami Heatia, ennen kuin lopetti uransa kauden 2010-2011 jälkeen.


title: Žydrūnas Ilgauskas

text: Ilgauskas valittiin urallaan kahdesti un.


title: Siivouspyyhe

text: Siivouspyyhe on siivouksen työväline, pyyhe jota käytetään pintojen puhdistamiseen liasta. Siivouspyyhkeitä on yleiskäyttöisiä ja erityisesti esimerkiksi lattioiden tai ikkunoiden siivoamiseen tarkoitettuja. Osa siivouspyyhkeistä tehdään mikrokuidusta.


title: Eliminator (yhtye)

text: Eliminator on vuonna 2006 perustettu yhdysvaltalainen thrash metal-yhtye. Yhtye on julkaissut kolme studioalbumia.


title: Eliminator (yhtye)

text:
Yhtye Encyclopedia Metallumissa
Yhtye Discogsissa
Yhtye rateyourmusic.com


title: Charlie Ward

text: Charlie Ward, Jr. (s. 12. lokakuuta 1970 Thomasville, Georgia) on yhdysvaltalainen entinen koripalloilija ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Ward on yksi Pohjois-Amerikan ammattiurheilun monipuolisimmista urheilijoista kautta aikojen.


title: Charlie Ward

text: Ward voitti yliopistourallaan Floridan osavaltionyliopistossa vuonna 1993 parhaalle amerikkalaisen jalkapallon yliopistopelaajalle vuosittain jaettavan Heisman Trophyn. Ammattilaisurallaan Ward päätti kuitenkin valita NFL:n sijaan koripallon ja NBA:n. Ward pelasi New York Knicksin pelintekijänä kymmenen vuoden ajan.


title: Charlie Ward

text: Knicks-uran jälkeen Ward pelasi kahden kauden ajan San Antonio Spursissa ja Houston Rocketsissa, kunnes lopetti uransa kauden 2004-2005 jälkeen, kärsittyään viimeisten kausien ajan loukkaantumisongelmista.


title: Charlie Ward

text: Amerikkalaisen jalkapallon ja koripallon lisäksi Ward oli lahjakas muissakin lajeissa. Sekä Milwaukee Brewers että New York Yankees varasivat hänet , vuosina 1993 ja 1994. Lisäksi Ward saavutti menestystä amatööritennisturnauksissa.


title: Juhani Liedevaara

text: Juhani Erkki "Liehu" Liedevaara (13. elokuuta 1937 Jyväskylän maalaiskunta – 10. kesäkuuta 1972 Jyväskylä) oli suomalainen radio- ja tv-toimittaja.


title: Juhani Liedevaara

text: Liedevaaran vanhemmat olivat kauppias Johannes Liedevaara ja Maria Rohkimainen.Hän pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1958. Liedevaara toimi Yleisradion Jyväskylän aluetoimituksen toimittajana 1965–1972.


title: Juhani Liedevaara

text: Liedevaara toimi taustatiedon kerääjänä Mikko Niskasen tv-elokuvaa Kahdeksan surmanluotia kuvattaessa. Hän oli lähettänyt myös ensimmäisen raportin Pihtiputaan poliisisurmien tapahtumapaikalta Yleisradion ylimääräiseen uutislähetykseen maaliskuussa 1969.


title: Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2004

text: Eurocup Formula Renault-kausi 2004 oli sarjan 14 kausi. Kausi alkoi Monzasta 27. maaliskuuta ja päättyi Oscherslebeniin 18. syyskuuta. Sarjan mestaruuden voitti yhdysvaltalainen Scott Speed. Toiseksi sijoittui ranskalainen Simon Pagenaud ja kolmanneksi yhdysvaltalainen Colin Fleming.


title: Tyttö Pariisista

text: Tyttö Pariisista ("Une hirondelle a fait le printemps") on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Christian Carionin ohjaama ranskalais-belgialainen elokuva.


title: Tyttö Pariisista

text: Sandrine (Mathilde Seigner) kyllästyy työhönsä tietokonekouluttajana Pariisissa ja päättää omistautua maanviljelylle. Hän käy maatalousopiston harjoitteluineen ja haluaa ostaa syrjäisen maatilan Vercorsin alueelta. Myyjänä on vanha viljelijä Adrien (Michel Serrault), joka haluaa jäädä eläkkeelle. Elokuva kertoo pariisilaistytön selviytymisestä uudella alalla karuissa oloissa.


title: Iijärvi (Ristijärvi)

text: Iijärvi on säännöstelty järvi Kainuussa Oulujoen vesistön Hyrynsalmen reitissä. Järven länsiosa sijaitsee Paltamon ja itäosa Ristijärven kunnassa.


title: Iijärvi (Ristijärvi)

text: Iijärven länsipään Saunasalmesta lähtee lasku-uoma etelään Uuran ohi Kiehimänjokeen, jossa järven pintaa säännöstelee Leppikosken voimalaitos. Vetensä järvi saa pääosin koillispuoliselta Ristijärveen laskevasta Emäjoesta, mutta myös pienemmistä lähteistä kuten pohjoisempaa Uvajärvestä. Säännöstelyaikana Ristijärven ja Iijärven pinnat ovat samalla tasolla ja niitä yhdistää kapeahko Putkonsalmi, jossa on selkeää virtausta. Suurimmat saaret ovat Paltamon puoleinen Putkonsaari Laiskanselällä ja Ristijärven kunnan alueella sijaitseva Heikkisensaari. Vedenkorkeus on keskimäärin 133 metriä merenpinnasta ja pinta-ala 22 km².


title: Iijärvi (Ristijärvi)

text: Aiemmin järvellä on ollut puutavaran uittoa ja se on toiminut tervareittinä. Leppikoskelle on suunnitteilla kalatie, joka tekisi mahdolliseksi Oulujärven vaelluskalojen nousun Iijärveen ja aina Seitenoikean voimalaitokselle asti. Merkittävää järvellä on muikunpyynti. Aiemmin on saatu runsaasti myös lohikaloja. Järvessä on kuhaa sekä tavallisempia järvikaloja.


title: Jaakko Kaappa

text: Jaakko Kaappa (13. heinäkuuta 1923 Veneskoski, Kankaanpää – 23. joulukuuta 1993 oli suomalainen maanviljelijä ja näytelmäkirjailija.


title: Jaakko Kaappa

text: Käytyään keskikoulun Kaappa lähti vapaaehtoisena jatkosotaan. Hän haavoittui sodan aikana ja oli jonkin aikaa hoidettavana Saksassa. Sodan jälkeen Kaappa toimi maanviljelijänä kotikylällään Veneskoskella. Kaapan esikoisnäytelmä "Unennäkijä" esitettiin Tampereen teatterissa 1956. Näytelmien kirjoittamisen ohella hän esitti ja keräsi kansanmusiikkia.


title: Jaakko Kaappa

text: Kaappa sai taiteilijaeläkkeen 1991.


title: Saara Isojärvi

text: Saara Isojärvi (s. 3. toukokuuta 1918 Tohmajärvi) on suomalainen kirjailija.


title: Irma Lukkarinen

text: Irma Irene Lukkarinen, o. s. "Kekäläinen" (s. 29. joulukuuta 1917 Helsinki) on suomalainen runoilija.


title: Lauri Kulmala

text: Lauri Kulmala (17. maaliskuuta 1918 Kuhmalahti – 14. toukokuuta 1998 Keuruu) oli suomalainen päätoimittaja ja kirjailija.


title: Lauri Kulmala

text: Kulmala oli Iisalmen Sanomien päätoimittajana 1949–1960.


title: Perunpaso

text: Perunpaso on Perusta kotoisin oleva hevosrotu. Sen säkäkorkeus vaihtelee 140-157 cm:n välillä ja väri on yleensä yksivärinen. Rodun erikoisuutena on omintakeinen askellaji "paso," joka on eräänlaista passikäyntiä.


title: Giebel

text: Giebel on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Jääpallon Maakuntasarja 1954

text: Jääpallon Maakuntasarja 1953-1954 pelattiin cup-kilpailuna. Osallistuvia joukkueita sarjassa oli 39, jaettuna neljään lohkoon. Lohkovoittajat nousivat suomensarjaan.


title: Jääpallon Maakuntasarja 1954

text: Porin Kärpät, Lappeenrannan Pallo, Joensuun Palloseura ja Helsingin Palloseura nousivat lohkojensa voittajina suomensarjaan.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Impulssinjohtojärjestelmä (myös johtoratajärjestelmä) on sydämessä toimiva erikoistuneiden lihassolujen muodostama järjestelmä, joka kuljettaa sydäntä tahdistavan sähköisen impulssin kaikkialle sydänlihakseen. Järjestelmään kuuluvat sinussolmuke, eteisjohtoradat, eteis-kammiosolmuke, eteis-kammiokimppu ja sen kaksi päähaaraa sivuhaaroineen eli Purkinjen säikeet.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Sinussolmuke on oikean eteisen yläosassa lähellä yläonttolaskimon laskukohtaa sijaitseva sydänlihassolujen kertymä. Se käynnistää sydämen supistumisen jälkeen uuden toimintakierron depolarisoitumalla itsestään. Impulssi etenee sinussolmukkeesta eteis-kammiosolmukkeeseen kolmea eteisjohtorataa pitkin. Vasempaan eteiseen impulssi etenee Bachmannin kimppua pitkin. Johtoradoista impulssi leviää eteisen lihassoluihin ja eteiset supistuvat. Lepotilassa sinussolmuke tuottama syke on noin 60 lyöntiä minuutissa.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Oikean eteisen alaosassa sijaitsee muuntuneista lihassoluista muodostunut eteis-kammiosolmuke eli AV-solmuke. AV-solmukkeessa impulssi etenee hitaammin kuin johtoradoissa, mikä viivästyttää aktiopotentiaalia eteis-kammiorajalla noin 0,1 sekuntia. Tämä mahdollistaa verenvirtauksen eteisistä kammioihin ennen kammiosupistuksen käynnistymistä. Mikäli AV-solmuke ei jostain syystä saa sähköistä tahdistusta sinussolmukkeena, kykenee se tahdistamaan kammioiden toiminnan itsenäisestikin. Tällöin sen tuottama syke on noin 40 lyöntiä minuutissa.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Eteisiä ja kammioita yhdistää sähköisesti vain impulssinjohtorata. Impulssi leviää eteis-kammiosolmukkeesta sidekudoslevyn lävitse kammioiden puolelle erikoistuneista lihassoluista muodostunutta eteis-kammiokimppua eli Hisin kimppua pitkin. Eteis-kammiokimppu jakautuu kahdeksi päähaaraksi ja sydämen kärjessä edelleen yhä pienemmiksi haaroiksi eli Purkinjen säikeiksi. Sydämen kärjestä aktiopotentiaali jatkaa impulssinjohtojärjestelmän ohuita haaroja pitkin sydämen ulkoseinien kautta takaisin kohti eteisiä.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Purkinjen säikeet ovat sydänkammiolihaksen sisäkalvon alla olevia impulssiajohtavia risteäviä lihassoluja, jotka ovat erikoistuneet supistumiskäskyn levitykseen.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Elleivät sinussolmuke tai AV-solmuke kumpikaan tahdista sydäntä, kykenevät Purkinjen säikeet jossain määrin toimimaan itsenäisesti tahdistajana. Tällöin niiden tuottama syke on noin 20 lyöntiä minuutissa.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Impulssinjohtojärjestelmällä on kaksi päätehtävää. Sen kautta aktiopotentiaalit leviävät eteisiin ja kammioihin huomattavasti nopeammin kuin tavallista lihaskudosta pitkin. Impulssin nopeus on Purkinjen säikeissä 5-10 kertaa suurempi kuin sydänlihassoluissa. Tämä takaa kammiolihaksen lähes yhtäaikaisen supistumisen, jolloin kammionsisäinen paine nousee tehokkaasti ja myös sydämen pumppaustoiminta on tehokasta.


title: Impulssinjohtojärjestelmä

text: Toinen päätehtävä on eteisistä kammioihin leviävien impulssien kulun jarruttaminen. Eteisten ja kammioiden rajakohdassa oleva eteis-kammiosolmuke hidastaa impulssin kulkua, jotta eteiset ehtivät tyhjentyä ja kammiot täyttyä ennen kammiosystolea. Järjestelmän toimiessa normaalisti eteiset supistuvat noin 1/6 sekuntia aikaisemmin kuin kammiot.


title: Laukkarinen

text: Laukkarinen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Laukkonen

text: Laukkonen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Krasnoje

text: Krasnoje () on taajama (посёлок) ja Primorsko-Kujan maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Venäjän pohjoisosissa, Petšorajoen alajuoksulla, joen oikealla eli itäisellä rannalla.


title: Krasnoje

text: Primorsko-Kujan kyläneuvoston maalaiskunnassa asui yhteensä 1 616 ihmistä (2010 väestönlaskennan mukaan). Krasnojen poronhoitokylän ohella nämä asukkaat sijoittuvat maalaiskunnan muihin lähikyliin, joita ovat Fariha, Kuja, Nosovaja, Oskolkovo ja Tšenaja.


title: Krasnoje

text: Krasnoje perustettiin 1956 "Harpin poronhoitokolhoosi"n keskuspaikaksi. Porontalouden ohella kolhoosi harjoittaa merikalastusta ja karjanhoitoa. Myös yksityisesti omistettuihin poroihin perustuva "Jervin poronhoito-osuuskunta" pitää kotipaikkanaan Krasnojea. Nenetsien ohella taajamassa asuu etniseltä taustaltaan komeja ja venäläisiä. Öljy-yhtiö Lukoil on ollut osuuskunnan tuottaman poronlihan suurin ostaja.


title: Krasnoje

text: Taajaman rakennuskanta muodostuu suurelta osin 1950-1970-luvuilla rakennetuista parakkimaisista taloista. Taajamassa toimii pieni museo, päiväkoti ja 9-luokkainen koulu, jonka yhteydessä on sisäoppilaitos tundran poroprikaateissa työskentelevien perheiden lapsille. Lisäksi on terveysasema ja tiilinen kulttuuritalo, jonka yhteydessä toimii kirjasto.


title: Krasnoje

text: Krasnojeen on ympärivuotinen tieyhteys Narjan-Marista, Nenetsian pääkaupungista. Tiellä liikennöi linja-auto kahdesti päivässä; matkaa on noin 40 kilometriä. Talvella lumipyry saattaa tilapäisesti katkaista linja-autoyhteyden.


title: Lavonen

text: Lavonen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Päivä ilman sotaa

text: Päivä ilman sotaa ("Joyeux Noël") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Christian Carionin ohjaama elokuva, jonka aiheena on ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1914 pidetty yhden päivän jouluaselepo.


title: Darkness Walks Beside Me

text: Darkness Walks Beside Me on suomalaisen metalliyhtyeen Black Sun Aeonin ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2009 levymerkillä Cyclone Empire.


title: Darkness Walks Beside Me

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 39.


title: Routa (albumi)

text: Routa on suomalaisen metalliyhtyeen Black Sun Aeonin toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2010 levymerkillä Stay Heavy Records.


title: Routa (albumi)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 10.


title: Blacklight Deliverance

text: Blacklight Deliverance on suomalaisen metalliyhtyeen Black Sun Aeonin kolmas studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2011 levymerkillä Stay Heavy Records.


title: Laakkonen

text: Laakkonen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Viikset (elokuva)

text: Viikset ("La Moustache") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Emmanuel Carrèren ohjaama ranskalainen draamaelokuva.


title: Viikset (elokuva)

text: Marcilla on aina ollut viikset. Eräänä iltana hän kuitenkin päättää ajella ne pois. Kukaan ei kuitenkaan huomaa, ei vaimo, ei ystävät, vaan jopa väittävät ettei Marcilla ole viiksiä koskaan ollutkaan.


title: Cyclone Empire

text: Cyclone Empire on saksalainen levy-yhtiö sekä postimyyntiyritys.


title: Mervi Järventaus

text: Mervi Kyllikki Järventaus (oik. Mervi Sirén, 25. maaliskuuta 1919 Sodankylä – 17. maaliskuuta 2006 Joensuu) oli suomalainen näyttelijä ja lausuntataiteilija. Järventaus näytteli 1940-luvulla useissa suomalaisissa elokuvissa, joista tunnetuin lienee Minna Canthin näytelmään perustuva "Anna Liisa" (1945), jossa hän näytteli nimiroolin.


title: Mervi Järventaus

text: Mervi Sirén valmistui ylioppilaaksi Keravalla vuonna 1940. Samana vuonna Suomen Filmiteollisuus kiinnitti hänet, ja hän aloitti opiskelunsa tuotantoyhtiön filmikoulussa. Nuoresta iästään huolimatta Sirén esiintyi luonnenäyttelijänä isoissa rooleissa monissa SF:n elokuvissa. Näitä olivat muun muassa "Anna Liisa", "Ristikon varjossa" (1945), "Tuomari Martta" (1943), "Valkoiset ruusut" (1943) ja "Nuoria ihmisiä" (1943). Isompien roolien lisäksi hän näytteli sivurooleja useissa elokuvissa. Näyttelijänä hänet tunnettiin nimellä Mervi Järventaus. Hän osallistui myös viihdekiertueille eturintamalla jatkosodan aikana.


title: Mervi Järventaus

text: Järventauksen roolisuoritukset saivat kriitikoilta kohtalaisia, mutta eivät ylistäviä arvioita. Muun muassa "Anna Liisa" -elokuvassa hänen suoritustaan pidettiin hänen ”toistaiseksi parhaana filmiosanaan” ja ”kauniina voittona”, mutta erään arvostelijan mukaan ”hän ei päässyt riipaisevaan syvään tulkintaan, johon olisi kyllä ollut mahdollisuuksia”. Ensimmäisestä pääosastaan "Ristikon varjossa" -elokuvassa hänet arvioitiin ulkoisesti ja tyypiltään osaan sopivaksi, mutta ”puhetekniikaltaan puutteelliseksi” ja erään kriitikon mukaan ”pingottuneeksi ja tyhjäksi”.


title: Mervi Järventaus

text: Sirén muutti vuonna 1948 Joensuuhun, missä hän jatkoi näyttelemistä Joensuun kaupunginteatterissa. Sieltä hänet muistetaan rooleistaan muun muassa "Lasisessa eläintarhassa" ja Anton Tšehovin "Vanja-enossa". Sirénin elokuvaura päättyi 1940-luvun puolivälissä. Filmikoulun aikana keskeytyneitä opintojaan hän jatkoi Helsingin ja Jyväskylän yliopistoissa hankkien itselleen pätevyyden puhevikaisten opettajana. Näyttelijänuransa jälkeen hän lausui ja antoi lausuntaopetusta. Elämänuransa hän tekikin opettaen suullista esiintymistaitoa Joensuun vapaaopistossa. Tunnustuksena tästä työstä hän sai Työväenopistojen liiton ansiomerkin.


title: Mervi Järventaus

text: Lisäpätevyyttä saadakseen Sirén oli Asla-stipendiaattina Yhdysvalloissa 1963–1964. Hän oli myös jäsenenä kansainvälisen Foneettisten tieteiden liitossa ja Erityisopettajien liitossa. Lisäksi hän kuului myös Suomi-Amerikka-yhdistyksen hallitukseen. Sirén jäi eläkkeelle vuonna 1984.


title: Mervi Järventaus

text: Järventaus kuoli 86-vuotiaana Joensuussa maaliskuussa 2006.


title: Save the Last Dance

text: Save the Last Dance on Thomas Carterin ohjaama elokuva vuodelta 2001. Se kertoo teinipariskunnasta (Julia Stiles ja Sean Patrick Thomas) joka valmistautuu tytön koe-esiintymiseen tanssijana.


title: Save the Last Dance

text: Tämä MTV Films -yhtiön tuottama elokuva palkittiin parhaasta suudelmasta vuoden 2001 MTV Movie Awards gaalassa. Samassa yhteydessä Thomas palkittiin parhaana läpimurron tehneenä miesesiintyjänä. Stiles oli ehdokkaana paras naisosasuoritus- ja elokuva paras tanssikohtaus -kategoriassa.


title: Serbian Fed Cup -joukkue

text: Serbian Fed Cup -joukkue edustaa Serbiaa Fed Cupissa. Se toimii Serbian Tennisliiton alaisuudessa. Serbia osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1995. Vuosina 1995–2003 se kilpaili Jugoslaviana, vuosina 2004–2006 Serbia ja Montenegrona, ja vuodesta 2007 Serbiana. Kaiken kaikkiaan Serbia on pelannut 66 maaottelua, joista voittanut 40 ja hävinnyt 26. Maan paras saavutus on finaalipaikka vuonna 2012, jolloin se hävisi Tšekille.


title: Laamanen

text: Laamanen on järven nimi ja seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Italian Fed Cup -joukkue

text: Italian Fed Cup -joukkue edustaa Italiaa Fed Cupissa. Se toimii Italian Tennisliiton alaisuudessa. Italia osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Italia on pelannut 126 maaottelua, joista voittanut 72 ja hävinnyt 54. Mestaruuksia sillä on neljä kappaletta, jotka ovat tulleet vuosina 2006, 2009, 2010 ja 2013.


title: Espanjan Fed Cup -joukkue

text: Espanjan Fed Cup -joukkue edustaa Espanjaa Fed Cupissa. Se toimii Espanjan tennisliiton alaisuudessa. Espanja osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1972. Kaiken kaikkiaan Espanja on pelannut 129 maaottelua, joista voittanut 78 ja hävinnyt 51. Mestaruuksia sillä on viisi kappaletta, jotka kaikki tulivat 1990-luvulla.


title: Valhe sydämessä

text: Valhe sydämessä ("Au cœur du mensonge") on vuonna 1999 ensi-iltansa saanut Claude Chabrolin ohjaama ranskalainen elokuva.


title: Valhe sydämessä

text: Pienessä bretagnelaiskaupungissa kymmenvuotias tyttö löytyy surmattuna. Viimeinen joka näki tytön elossa oli tämän piirustuksenopettaja, paikallinen kuvataiteilija René (Jacques Gamblin). Hänestä tulee pian pääepäilty, vaikkei todisteita tahdo löytyä. Tämä tuhoaa hänen elämänsä.


title: Puppetmaster of Pandemonium

text: Puppetmaster of Pandemonium on suomalaisen metalliyhtyeen Chaosweaverin ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008 levymerkillä Shadow World Records.


title: Vaahteraliigan kausi 1981

text: Vaahteraliigan kausi 1981 oli Vaahteraliigan historian toinen kausi. Sarjaan osallistui kahdeksan joukkuetta, joista jokainen kohtasi toisensa runkosarjassa kertaalleen. Suomen mestaruuden voitti helsinkiläinen Munkka.


title: Widespread Panic

text: Widespread Panic on yhdysvaltalainen blues rock/southern rock-yhtye, joka perustettiin Athensissa, Georgiassa vuonna 1986. Nykyinen kokoonpanoon kuuluu: kitaristi /laulaja John Bell, basisti Dave Koulut, rumpali Todd Nance, perkussionisti Domingo "Sunny" Ortiz, kosketinsoittaja John "JoJo" Hermann ja kitaristi Jimmy Herring. Michael Houser ja George McConnell ovat myös olleet soolokitaristeja yhtyeessä.


title: Enter the Realm of the Doppelgänger

text: Enter the Realm of the Doppelgänger on suomalaisen metalliyhtyeen Chaosweaverin toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2012 levymerkillä Napalm Records. Levy on konseptialbumi, jonka tarina jatkuu suoraan siitä, mihin "Puppetmaster of Pandemonium" jäi. "Puupetmaster"in viimeisessä kappaleessa sen Protagonisti ajautuu joessa olevan pyörteen kautta toiseen ulottuvuuteen, jossa kaikki on painajaismaisesti vinksahtaneita doppelgängereitä. Parhaiten ulottuvuutta kuvaa "Wings of Chaos"in sanoituksissa esiintyvä määritelmä ""This is the realm of the shadows, a place that should not be. A mirror image of the future, distorted reality."" . Ulottuvuudesta toiseen siirtymiseen liittyy yhtyeen luoma fiktiivinen teoria, jonka mukaan todellisuus ei olekaan maailmankaikkeus, vaan multiversumi, jonka 11 ulottuvuutta ovat säikeitä, jotka väristessään osuvat joskus toisiinsa synnyttäen madonreikiä, joiden läpi voi siirtyä säikeestä/ulottuvuudesta toiseen.


title: Pojat dekkareina

text: Pojat dekkareina tai Konnien jäljillä ("Hue and Cry") on Charles Crichtonin ohjaama brittiläinen elokuva vuodelta 1947. Siinä pojat jäljittävät rikollisliigan johtajaa, jonka huomaavat lähettävän salaisia viestejä alaisilleen viikoittain ilmestyvän sarjakuvalehden tekstiä muuntelemalla.


title: Pojat dekkareina

text: Elokuvaa pidetään ensimmäisenä lontoolaisen Ealing Studios -yhtiön maineikkaista komedioista, vaikka kyse on pikemminkin nuorten jännityselokuvasta. Aidoilla kuvauspaikoilla kuvattua elokuvaa pidetään nykyisin hyvänä dokumenttina Lontoon toisessa maailmansodassa kärsimistä vaurioista, koska niitä ei elokuvan kuvaushetkellä ollut vielä ehditty täysin korjata.


title: Saarikoski

text: Saarikoski voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Saarikoski

text: Saarikoski on yleinen paikannimi Suomessa. Suomessa sijaitsee lukuisia koskia, joiden nimenä on "Saarikoski" ja koskien mukaan on saatettu nimetä myös asuttuja paikkoja. Paikannimenä Saarikoski esiintyy myös Venäjällä.


title: Ealing Studios

text: Ealing Studios on brittiläinen televisio- ja elokuvatuotantoyhtiö ja studiokokonaisuus Ealingin kaupunginosassa läntisessä Lontoossa. Studiot tulivat tunnetuiksi erityisesti 1950-luvun taitteen komediaelokuvista kuten "Varastin miljoonan, Naisentappajat", "Viskiä, viskiä!", "Kruunupäitä ja hyviä sydämiä", "Mies valkoisessa puvussa" ja "Passi Pimlicoon". Ne tuotti yleensä Michael Balcon.


title: Ealing Studios

text: Studiot saivat alkunsa jo vuonna 1902, kun Will Barker osti The White Lodge -nimisen rakennuksen Ealing Greenissä. Ealing Studios on vanhin yhä toiminnassa oleva elokuvastudio maailmassa. ja äänielokuvien tuotanto alkoi 1931.


title: Ealing Studios

text: Ealing-studioiden elokuvatuotanto oli vilkkaimmillaan vuosina 1929–1955. Vuonna 1946 studioiden omistajaksi tuli J. Arthur Rankin omistama brittiläinen elokuvajätti The Rank Organisation, joka omisti 1950-luvun taitteessa neljä muutakin brittiläistä elokuvastudiota (Pinewood Studios, Denham Film Studios, Lime Grove Studios ja Islington Studios). Vuodesta 1955 Ealing-studiot omisti Britannian julkisen palvelun radio- ja televisioyhtiö BBC, mutta myi ne 1995. Vuodesta 2000 Ealing Studios on jälleen tuottanut elokuvia perinteisellä nimellään. Tiloissa toimii myös elokuvakoulu The Metropolitan Film School of London.


title: Osasto-A Records

text: Osasto-A Records on suomalainen levy-yhtiö sekä äänitysstudio. Sen on perustanut industrial metal -yhtye Turmion Kätilöiden vokalisti MC Raaka Pee. Yhtiön nimi on peräisin Turmion Kätilöiden "Hoitovirhe"-albumilta (2004), jossa on "Osasto-A"-niminen kappale.


title: Mika Leirilaakso

text: Mika Leirilaakso (s. 26. tammikuuta 1987) on suomalainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2004 hän kilpaili Eurocup Formula Renault -sarjassa saavuttaen 14 pistettä. Samana vuonna hän sijoittui 12:nneksi Saksan Formula Renault -sarjassa. Vuonna 2005 Leirilaakso kilpaili Italian Formula Renault -sarjassa saavuttaen 12 pistettä.


title: Pêro Escobar

text: Pêro Escobar (tunnetaan myös nimellä Pedro Escobar) oli 1400-luvun portugalilainen merenkulkija ja tutkimusmatkailija. Hän osallistui esimerkiksi Intiaan ja Brasiliaan suuntautuville tutkimusmatkoille.


title: Pêro Escobar

text: Escobar löysi 21. joulukuuta 1470 yhdessä toisen portugalilaisen tutkimusmatkailijan João de Santarémin kanssa Guineanlahdella sijaitsevan São Tomén saaren. He nimesivät saaren Pyhän Tuomaan () mukaan, koska löytöpäivä oli tuolloin kyseisen pyhimyksen juhlapäivä. Escobarilla ja de Santarémilla on muistopatsaat São Tomén ja Príncipen kansallismuseon edessä. Escobar ja de Santarém löysivät 17. tammikuuta 1471 myös läheisen Príncipen saaren, jota he kutsuivat löytöpäivänä vietettävän pyhimyksen, Antonios Suuren, juhlapäivän kunniaksi nimellä Santo Antão. Escobar ja de Santarém löysivät erään lähteen mukaan myös läheisen Annobónin saaren uudenvuodenpäivänä vuonna 1475, jonka mukaan se sai portugalinkielisen nimensä Ano Bom eli ”"hyvä vuosi"”. Escobarin ja de Santarémin johtama retkikunta oli tuolloin etsimässä uusia satamapaikkoja orjakauppaa varten. Escobar ja de Santarém kävivät portugalilaisen kauppiaan Fernão Gomesin palkkaamina vuonna 1471 myös Guineanlahden rannalla sijaitsevassa Shama Bayssä, joka sijaitsee Cape Three Pointsin alueella. Shama Baystä he löysivät mahdollisuuden ostaa kultaa. Myöhemmin Shama Bay alettiin tuntea nimellä Kultarannikko.


title: Pêro Escobar

text: Escobar oli yhtenä navigoijana Vasco da Gaman ensimmäisellä tutkimusmatkalla Euroopasta Intiaan vuonna 1497. Lisäksi hän otti osaa Pedro Álvares Cabralin johtamaan Brasiliaan suuntautuneeseen tutkimusmatkaan vuonna 1500.


title: Miikka Honkanen

text: Miikka Honkanen (s. 13. joulukuuta 1983) on suomalainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2001 hän kilpaili Suomen Formula Ford Zetec sarjassa sijoittuen viidenneksi. Vuonna 2002 Honkanen sijoittui sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2003 Honkanen voitti Suomen Formula Ford Zetec sarjan mestaruuden. Vuonna 2004 Honkanen kilpaili Saksan Formula Renault ja Eurocup Formula Renault sarjoissa. Vuonna 2005 Honkanen kilpaili Formula Ford NEZ, Ruotsin Formula Ford Zetec ja Suomen Formula Ford Zetec sarjoissa. Vuonna 2009 Honkanen ajoi yksittäisiä kilpailuja Formula Renault NEZ ja Ruotsin Formula Renault sarjoissa.


title: Suklaata, kiitos

text:
Suklaata, kiitos ("Merci pour le chocolat") on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut Claude Chabrolin ohjaama ranskalais-sveitsiläinen jännityselokuva, jonka pääosaa esittää Isabelle Huppert.
Toisen vaimonsa kuoltua konserttipianisti André Polonski menee uudelleen vihille ensimmäisen kanssa. Tämä on sveitsiläinen suklaatehtaan perijätär Mika Muller. Pian nuori pianonsoiton opiskelija Jeanne Polet saa päähänsä että hän saattaa olla Polonskin tytär. Hän vierailee Polonskin talossa Sveitsin Lausannessa, tutustuu Polonskin poikaan – joka on syntynyt samana päivänä kuin Jeanne – ja alkaa ottaa pianotunteja Polonskilta. Vaimo Mika Muller tarjoilee heille kuuluisaa perheyrityksensä kaakaota, mutta Jeannelle alkaa pian selvitä ettei kaakao tule aivan suoraan tehtaan tuotantolinjalta.


title: Unelmista totta – jos luoja suo

text: Unelmista totta – jos luoja suo ("Om Gud vill") on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Amir Chamdinin ohjaama elokuva. Se kertoo yksinäisestä Juanista (Amir Chamdin) 1970-luvun Ruotsissa. Hän kohtaa melkein yhtä yksinäisen Julin (Nina Persson). Asiaa hankaloittaa vain se, että Juan on naimisissa.


title: Saanko luvan? (vuoden 2004 elokuva)

text:
Saanko luvan? ("Shall We Dance?") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Peter Chelsomin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva.
John Clarkilla (Richard Gere) on upea perhe ja hyväpalkkainen työ. Mutta silti hänestä jotain puuttuu. Joka ilta hän katsoo kuinka nuori nainen (Jennifer Lopez) katselee vastapäisen tanssikoulun ikkunasta. Eräänä päivänä John ei voi vastustaa kiusausta ja menee tanssikouluun. Siellä hän huomaa tanssin mukavaksi harrastukseksi.


title: Saanko luvan? (vuoden 2004 elokuva)

text: Tämä amerikkalaistuotanto on uusintaversio japanilaisesta elokuvasta "Shall We Dance?" ("Dansu wo Shimashou ka?") vuodelta 1996.


title: João de Santarém

text: João de Santarém oli 1400-luvun portugalilainen merenkulkija ja tutkimusmatkailija. Hän muun muassa löysi yhdessä toisen portugalilaisen tutkimusmatkailijan Pêro Escobarin kanssa São Tomén ja Príncipen saaret.


title: João de Santarém

text: De Santarém löysi 21. joulukuuta 1470 yhdessä Pêro Escobarin kanssa Guineanlahdella sijaitsevan São Tomén saaren. He nimesivät saaren Pyhän Tuomaan () mukaan, koska löytöpäivä oli tuolloin kyseisen pyhimyksen juhlapäivä. De Santarémilla ja Escobarilla on muistopatsaat São Tomé ja Príncipen kansallismuseon edessä. De Santarém ja Escobar löysivät 17. tammikuuta 1471 myös läheisen Príncipen saaren, jota he kutsuivat löytöpäivänä vietettävän pyhimyksen, Antonios Suuren, juhlapäivän kunniaksi nimellä Santo Antão. De Santarém ja Escobar löysivät erään lähteen mukaan myös läheisen Annobónin saaren uudenvuodenpäivänä vuonna 1475, jonka mukaan se sai portugalinkielisen nimensä Ano Bom eli ”"hyvä vuosi"”. De Santarémin ja Escobarin johtama retkikunta oli tuolloin etsimässä uusia satamapaikkoja orjakauppaa varten. De Santarém ja Escobar kävivät portugalilaisen kauppiaan Fernão Gomesin palkkaamina vuonna 1471 myös Guineanlahden rannalla sijaitsevassa Shama Bayssä, joka sijaitsee Cape Three Pointsin alueella. Shama Baystä he löysivät mahdollisuuden ostaa kultaa. Myöhemmin Shama Bay alettiin tuntea nimellä Kultarannikko.


title: Poika ja viulu

text: Poika ja viulu ("He ni zai yi qi") on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Chen Kaigen ohjaama kiinalainen draamaelokuva. Siinä 13-vuotias kiinalaispoika, lahjakas viulisti Liu Xiaochun muuttaa isänsä Liu Chengin kanssa etelän pikkukaupungista Pekingiin, jotta pojalle löytyisi paras mahdollinen opettaja tulevaa uraa varten. Kahdenkin eri opettajan mukana poika oppii ei vain musiikista vaan kaikesta, mikä elämässä on tärkeää.


title: Eastern Columbia Building

text: Eastern Columbia Building on 80 metriä korkea art deco -tyyliin rakennettu pilvenpiirtäjä Los Angelesin kaupungissa Yhdysvalloissa. Rakennus on helppo tunnistaa sen turkoosin värin ansiosta. Rakennustyöt aloitettiin 12. syyskuuta 1930 ja rakennus valmistui 9 kuukaudessa. Rakennus listattiin "Los Angeles Historic-Cultural Monumentiksi" vuonna 1985.


title: Eastern Columbia Building

text: Rakennus on esiintynyt muun muassa "Predator 2" -elokuvassa ja "(500) Days of Summer" -elokuvassa. TV-sarjan "Konnankoukkuja kahdelle" pilottijaksossa joku kiipeää rakennuksen seinää pitkin.


title: Rui Pedro

text: Rui Pedro Couto Ramalho (s. 2. heinäkuuta 1988 Vila Nova de Gaia, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa romanialaista CFR Clujiin ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Sanni Saarinen

text: Sanni Sofia Saarinen (s. 29. joulukuuta 1994) on suomalainen moukarinheittäjä, joka edustaa Säkylän Urheilijoita. Häntä valmentaa Onni Saarinen.


title: Sanni Saarinen

text: Hänet on palkittu seuransa parhaana yleisurheilijana, ja vuonna 2011 hän kilpaili alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruudesta Ranskan Lillessä. Siellä hän sijoittui karsinnoissa kahdeksanneksi tuloksella 54,13, mutta finaalissa hän sijoittui sijalle 12.


title: Sanni Saarinen

text: Saarinen on saavuttanut myös SM-mitaleja. 19-vuotiaiden SM-kisoissa vuonna 2012 hän saavutti pronssia sekä talvella että kesällä. Joulukuussa 2011 Saarinen valittiin urheilumenestyksensä myötä Suomen Urheiluliiton EM-ryhmään. Toukokuussa 2013 Saarinen rikkoi Helsingissä käydyissä TUL:n mestaruuskilpailuissa Satakunnan naisten sarjan piiriennätyksen sekä voitti kilpailun tuloksella 60.14.


title: Lahtari

text: Lahtari on punaisten käyttämä haukkumanimi Suomen sisällisodassa taistelleille valkoisille sotilaille sekä myös yleisesti porvareille ja suojeluskuntalaisille. Valkoisen armeijan ylipäällikköä Carl Gustaf Emil Mannerheimiä kutsuttiin lahtarikenraaliksi. Valkoisten punaisista käyttämä samankaltainen nimitys oli punikki.


title: Lahtari

text: Sanaa käytettiin kuitenkin jo yli kymmenen vuotta ennen Suomen sisällissotaa. Sanomalehdistössä sen poliittinen merkitys esiintyy ensimmäisen kerran marraskuussa 1905, jolloin "Työmies" kirjoittaa suurlakon jälkeen muodostettavista uusista poliisivoimista ”lahtarikaartina”. Viikkoa myöhemmin lehti käyttää samaa termiä polyteknikkojen perusteilla olevasta järjestyskaartista, minkä jälkeen se levisi nopeasti myös muihin työväenlehtiin.


title: Lahtari

text: Alkujaan sana "lahtari" oli 1800-luvulla teurastajasta käytetty nimitys, jonka alkuperä on ruotsin kielen "slakta" ’teurastaa’.


title: Jääpallon Maakuntasarja 1955

text: Jääpallon Maakuntasarja 1954-1955 pelattiin cup-kilpailuna. Osallistuvia joukkueita sarjassa oli 31, jaettuna neljään lohkoon. Lohkovoittajat nousivat suomensarjaan.


title: Jääpallon Maakuntasarja 1955

text: Peli-Peikot, PIF, Mikkelin Mikot ja VPS nousivat lohkojensa voittajina suomensarjaan.


title: Rui de Sequeira

text: Rui de Sequeira (myös Ruy de Sequeira) oli 1400-luvun portugalilainen merenkulkija ja tutkimusmatkailija. Hän tutkimusmatkaili muun muassa Afrikan länsirannikolla.


title: Rui de Sequeira

text: Rui de Sequeira purjehti portugalilaisen kauppiaan Fernão Gomesin palkkaamana joko vuonna 1474 tai 1475 Cape Santa Catharinalle saakka, joka sijaitsee Afrikan länsirannikolla nykyisessä Gabonissa hieman päiväntasaajan eteläpuolella. De Sequeiraa kauempana Afrikan rannikolla ei kukaan tietojen mukaan käynyt ennen kuningas Juhana II:n valtakautta. De Sequeira oli jo vuosien 1472–1475 (ajoitus on epävarma) välisenä aikana tutkimusmatkaillut Guineanlahdella kauppias Gomesin toimeksiannossa. Ainakin vuonna 1472 de Sequeira kävi nykyisen Nigerian alueella sijaitsevassa Lagosissa ja antoi sitä ympäröivälle alueelle nimen "Lago de Curamo".


title: Rui de Sequeira

text: Erään lähteen mukaan de Sequeira löysi afrikkalaisen São Tomén saaren lounaispuolella sijaitsevan Annobónin saaren uudenvuodenpäivänä vuosien 1472–1475 välisenä aikana, mutta todennäköisimmin vuonna 1474. Myös portugalilaisia João de Santarémia ja Pêro Escobaria väitetään saaren löytäjiksi.


title: Redclouds (albumi)

text: Redclouds on suomalaisen saman nimisen rockyhtyeen ainoaksi jäänyt studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2003.


title: Matti Takala

text: Matti Takala voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Mohammed Abdu

text: Mohammed Abdu (; s. 12. kesäkuuta 1949 Asir) on saudiarabialainen laulaja. Hän vietti lapsuutensa Jeddan kaupungissa, sai diplomin meriteollisuudesta ja työskenteli tutkintonsa jälkeen postitoimistossa. Hänen musiikillinen uransa käynnistyi, kun hän 12-vuotiaana pääsi esiintymään radio-ohjelmaan. Emirates 24/7 on nimittänyt häntä maansa suosituimmaksi laulajaksi. Abdulla on seitsemän lasta. Hän kärsi vuonna 2011 aivoverenkiertohäiriöistä ollessaan Ranskassa tytärtään tapaamassa. Toipuessaan hän meni naimisiin algerialaistaustaisen naisen kanssa. Hän oli eronnut saudiarabialaisesta vaimostaan noin vuosikymmentä aiemmin.


title: Mohammed Abdu

text: Abdun levy-yhtiö on Rotana.


title: Intimacy (vuoden 2001 elokuva)

text: Intimacy on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Patrice Chéreaun ohjaama eurooppalainen yhteistuotantoelokuva.


title: Intimacy (vuoden 2001 elokuva)

text: Jay (Mark Rylance) on jättänyt vaimonsa ja kaksi poikaansa ja asuu nyt yksin huonokuntoisessa talossa. Hän aloittaa seksisuhteen naisen kanssa (Kerry Fox), jonka nimeä ei edes tiedä. Vähitellen Jay alkaa ihastua naiseen ja eräänä päivänä seuraa häntä läpi Lontoon katujen harmaalle esikaupunkialueelle. Tie johtaa teatteripubiin, jossa nainen näyttelee iltaisin. Hän saa tietää, että naisen nimi on Claire ja että tällä on aviomies (Timothy Spall) ja poika. Siltä istumalta hän päättää lopettaa suhteen, koska alkaa ajatella ja kaivata omia poikiaan. He tapaavat vielä kerran, intiimimmin kuin koskaan.


title: Intimacy (vuoden 2001 elokuva)

text: Elokuvan seksikohtaukset aiheuttivat kohun Englannissa ja Ranskassa. Film-O-Holic -sivuston Mari Verho rinnasti elokuvan "Viimeiseen tangoon Pariisissa" ja piti sen ansioina hienoa näyttelijäntyötä ja erityisesti Jayn (Mark Rylance) henkilöhahmon monisyisyyttä. Sivuosassa nähtävä Marianne Faithfull on Verhosta mainio karhea lisä näyttelijäkaartiin. MTV3 Viihteen Tuuve Aro harmitteli elokuvan markkinointia pelkällä rajulla seksillä, vaikka hänestä "Intimacy" tavoittaa ”jotakin olennaista ihmisyydestä, sen vahvuuksista ja heikkouksista, peloista ja toiveista joiden varassa kaikki lopulta pyristelevät”.


title: Hue and Cry

text: Hue and Cry on veljesten Pat (laulu) ja Greg Kane (musiikki/tuotanto) Skotlannin Coatbridgessä vuonna 1983 muodostama sophisti-pop-duo. Heidät tunnetaan parhaiten vuoden 1987 singlekappaleesta ”Labour of Love”, joka sijoittui Britannian singlelistalla kuudenneksi. Hue and Cry on yhä toiminnassa.


title: Under the Skin

text: Under the Skin voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Wallander: Rauhaton mies

text: Rauhaton mies on Wallander-elokuvasarjan kolmannen tuotantokauden ensimmäinen elokuva. Se filmattiin kesällä 2012, ja ensi-ilta elokuvateattereissa Ruotsissa oli tammikuussa 2013. Elokuva perustuu Henning Mankellin samannimiseen kirjaan. DVD-levy ilmestyi Ruotsissa toukokuussa 2013 ja Suomessa kesäkuussa.


title: Wallander: Rauhaton mies

text: Iltalehden arvostelu pitää elokuvaa perustason tyydyttävänä trillerinä, mutta kirjaan verrattuna vaisuna kokemuksena.


title: Panapasa Balekana

text: Panapasa Balekana MBE SIM (1929 – 22. tammikuuta 2009) oli salomonsaarelainen säveltäjä. Hän oli etnisesti fidžiläinen, mutta asui lähes koko aikuisikänsä Salomonsaarilla. Alun perin Balekana oli kotoisin Kadavulta. Hän saapui Salomonsaarille vuonna 1953 työskentelemään mekaanikkona ja pysyi maassa jäätyään eläkkeelle vuonna 1988. Hän kuoli Honiarassa 79 vuoden iässä.


title: Panapasa Balekana

text: Vuonna 1978 Salomonsaarille pyydettiin ehdotuksia kansallislauluksi. Balekanan ja hänen vaimonsa Matilan "God Save Our Solomon Islands" hyväksyttiin. Balekana toimi wesleyläisen kirkon kuorossa.


title: Mitsubishi Ki-15

text: Mitsubishi Ki-15 oli Mitsubishin 1930-luvun lopulla valmistama lentokone, jota käytettiin keisarillisen Japanin armeijan tiedustelu- ja yhteyslentotehtäviin. Konetta valmistettiin 435 kappaletta ja se teki ensilentonsa vuonna 1936. Tyyppi oli ennen toista maailmansotaa vielä nopea, mutta Tyynenmeren sodan edetessä se alkoi jäädä liittoutuneiden hävittäjien jalkoihin. Koneen voimanlähteenä oli 900 hevosvoiman tähtimoottori, joka mahdollisti koneen 510 km/h huippunopeuden. Aseistuksena oli yksi 7,7 mm konekivääri ohjaamon takaosassa. Liittoutuneet antoivat konetyypille koodinimen "Babs".


title: Mitsubishi Ki-15

text: Ki-15-kone rekisteritunnuksella J-BAAI saavutti vuonna 1937 ennätyksen keskilentonopeudellaan 162,9 km/h. Kone lensi 6. huhtikuuta – 9. huhtikuuta 1937 kolmessa päivässä Tachikawasta Lontooseen.


title: Mitsubishi Ki-15

text: Keisarillisen Japanin laivastolle valmistettiin arviolta 50 lentokonetta, joissa oli maavoimien koneista poiketen hieman tehokkaammat moottorit. Ne saivat tyyppimerkinnän C5M.


title: Islote Tortuga

text: Islote Tortuga (myös Isla Tortuga) on pieni saari Atlantin valtameressä. Se sijaitsee Annobónin saaresta koilliseen ja on osa Päiväntasaajan Guineaan kuuluvaa Annobónin provinssia. Islote Tortugasta lounaaseen sijaitsee pieni Islote Pirámiden (myös nimellä Ye Cuín) saari.


title: Islote Tortuga

text: Saaresta käytetään muitakin nimiä, kuten Isla Tortuga, Isla Pan de Azúcar, Isla Piedra Grande, Isla Yegani, Isla Yegany ja Ye Nganchi.


title: Aleksandr Ivanov

text: Aleksandr Andrejevitš Ivanov (; 28. heinäkuuta 1806 Pietari – 15. heinäkuuta 1858 Pietari) oli venäläinen taidemaalari, joka maalasi hiipuvaan uusklassiseen tyyliin ja sai vain vähän ymmärrystä aikalaisiltaan.


title: Aleksandr Ivanov

text: Aleksandr Ivanovin isä Andrei Ivanov oli Pietarin taideakatemian professori. Ivanov opiskeli yhdessä Karl Brjullovin kanssa taideakatemiassa isänsä johdolla. Opintojensa jälkeen hän sai vuonna 1830 stipendin ulkomaille matkustamiseen ja matkusti Dresdenin kautta Roomaan. Hän vietti siellä suurimman osan elämästään, ystävystyi Nikolai Gogolin kanssa ja sai vaikutteita nasareeneilta.


title: Aleksandr Ivanov

text: Ivanovia sanotaan yhden työn mestariksi, sillä hän maalasi "Kristus ilmestyy kansalle" -nimistä taulua 20 vuotta vuosina 1837–1857. Hän toteutti maalauksen Italiassa asuessaan ja teki sitä varten satoja luonnoksia. Maalaus on 7,5 metriä leveä ja 5,4 metriä korkea. Ivanov kuvasi myös Gogolin maalaukseen kerjäläisen hahmossa. Teos on nykyisin näytteillä Tretjakovin galleriassa Moskovassa.


title: Aleksandr Ivanov

text: Aleksandr Ivanov palasi Venäjälle vuonna 1857 ja seuraavana vuonna 1858 hän kuoli koleraan. Hänet haudattiin Aleksanteri Nevskin luostarin Tihvinän hautausmaalle.


title: Aleksandr Ivanov

text: Kriittinen arvio Ivanovin taiteesta ilmestyi seuraavien sukupolvien aikana. Monia hänen luonnoksiaan teokseen "Kristus ilmestyy kansalle" pidetään itsessään taideteoksina. Kattavin kokoelma hänen töitään on esillä Venäläisessä museossa Pietarissa.


title: Velikovisotšnoje

text: Velikovisotšnoje () on kylä ja samannimisen, vuonna 1995 perustetun maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Venäjän pohjoisosissa, Petšorajoen alajuoksulla, joen vasemmalla eli läntisessä laidalla, osin saaressa.


title: Velikovisotšnoje

text: Velikovisotšnojen kyläneuvoston maalaiskunnassa asui yhteensä 1 011 ihmistä (2010 väestönlaskennan mukaan). Velikovisotšnojen kylän lisäksi kunnan asukkaita asuu maalaiskunnan muissa kylissä, joita ovat Labožskoje, Pylemets, Tošviska ja Štšelino.


title: Velikovisotšnoje

text: Kylä tunnetaan jo asiakirjoista jo vuodelta 1564. Sen monet asukkaista ovat venäläistaustaisia. Asukkaat harjoittavat erityisesti kalastusta ja karjataloutta.


title: Velikovisotšnoje

text: Kylä sijaitsee noin 90 kilometriä Nenetsian keskuskaupungin Narjan-Marista ylävirtaan. Kylässä on muun muassa kaksi päiväkotia, koulu ja kulttuuritalo. Vuonna 2007 avattiin Pyhän Nikolauksen mukaan nimetty ortodoksikirkko. Yksi kunnan kolmesta kirjastosta toimii kylässä. Palokunta. Kylien sähkö tuotetaan dieselgeneraattoreilla. Velikovisotšnojessa on 75 lampun katuvalaistus ja vuonna 1996 rakennettu hirsisilta.


title: Sonnilanjoki

text: Sonnilanjoki on Satakunnassa virtaava noin 22 kilometriä pitkä Kokemäenjoen sivujoki. Se on virtaamaltaan heikko ja vähävetinen joki, jonka veden laatu on pääsääntöisesti huono.


title: Sonnilanjoki

text: Sonnilan kylästä nimensä saanut joki alkaa Köyliönjärven itäpuolella sijaitsevalta tiheästi ojitetulta metsä- ja suoalueelta. Viimeiset 8-9 kilometriä joki virtaa läpi laajan peltoaukean. Ohitettuaan maisemallisesti ja historiallisesti arvokkaan Sonnilan-Ylistaron alueen se laskee Kokemäenjokeen Ylistaron kylässä Kokemäen kaupungin keskustaajaman tuntumassa.


title: Sonnilanjoki

text: Joessa on ainakin neljä patoa. Sonnilanjoen ylitse kulkee muun muassa vuonna 1855 rakennettu Sonnilanjoen kivisilta. Ylistaroon vuonna 1845 rakennettu kivisilta purettiin 1960-luvun alussa ja se korvattiin uudella maantiesillalla. Lisäksi Ylistarossa sijaitsee vuonna 2005 valmistunut 33 metrin pituinen teräsbetoninen rautatiesilta.


title: Abram Arhipov

text: Abram Jefimovitš Arhipov (; 27. elokuuta 1862 Jegorovo, Rjazanin kuvernementti - 25. syyskuuta 1930 Moskova) oli venäläinen realistinen taidemaalari, joka oli sekä Vaeltajien että Mir iskusstvan jäsen.


title: Abram Arhipov

text: Abram Arhipov (syntymänimeltään Abran Pyrikov) syntyi Jegorovon kylässä Rjazanin kuvernementissä uskonnolliseen ortodoksiperheeseen. Hän lähti vuonna 1877 opiskelemaan Moskovan maalaus-, veisto- ja rakennustaiteen opistoon, jossa hän opiskeli monien venäläisten taiteilijoiden ohjauksessa, muun muassa Vasili Perovin, Vasili Polenovin ja Vladimir Makovskin. Vuonna 1883 Arhipov meni opiskelemaan Keisarilliseen taideakatemiaan Pietariin, jossa hän viipyi kaksi vuotta, kunnes palasi viimeistelemään opintonsa Moskovaan.


title: Abram Arhipov

text: Arhipov hyväksyttiin Vaeltajien jäseneksi vuonna 1889 ja Mir iskusstvan jäseneksi 1903. Hänen teoksissaan esiintyviä aiheita ovat venäläisnaisten elämä, joka osassa teoksista on kuvattu synkän arjen realiteettien täyttämänä. Arhipov maalasi myös joitain maalauksia talonpoikaisnaisista Venäjän maaseudulla, kuvaten heidät kirkkaissa perinneasuissa ja kansallispuvuissa. Kuten muutkin Mir iskusstvan jäsenet Arhipov maalasi säännöllisesti ulkoilmassa, matkustaen ja maalaten kuvia pohjois-Venäjältä ja Valkoisen meren rannikolta.


title: Abram Arhipov

text: Arhipov myös opetti Moskovan maalaus-, veisto- ja rakennustaiteen opistossa, jossa hän oli alun perin ollut opiskelija ja vuodesta vuodesta 1922 alkaen hän opetti VHUTEMAS:issa. Arhipov liittyi Vallankumouksellisen Venäjän taiteilijayhdistykseen vuonna 1924, ja vuonna 1927 hänelle myönnettiin arvonimi Neuvostoliiton kansantaiteilija. Arhipov kuoli Moskovassa vuonna 1930.


title: Hov

text: Hov viittaa esimerkiksi seuraaviin paikkoihin:


title: Jokivarren koulu

text: Jokivarren koulu oli vuosina 1869–2015 toiminut jämsäläinen alakoulu ja sitä edeltänyt kansakoulu (osoite Kelhänkatu 8, 42100 Jämsä). Jämsän kaupunginvaltuusto päätti kuitenkin lopettaa koulun. Sen oppilaat siirtyivät syksyllä 2015 jatkamaan koulunkäyntiään joen toisella puolella sijainneeseen Vitikkalan kouluun. Koulussa opetettiin loppuvaiheessa luokkia 1–6. Koulun rehtorina toimi vuodesta 2010 lähtien Hannu Reijonen. Koulussa oli 252 oppilasta ja rinnakkaisluokkia on kaksi. Rehtorin lisäksi koulussa työskentelee 14 opettajaa, kaksi koulunkäyntiavustajaa, koulusihteeri ja terveydenhoitaja.


title: Jokivarren koulu

text: Ensimmäinen Jokivarren koulurakennus rakennettiin 1893. Sitä ennen koulua on pidetty isojen talojen pirteissä. Vuonna 1921 koulua laajennettiin tiilikoululla ja 1922 rakennettiin nykyinen päärakennus. Samalla vanhoja luokkatiloja saneerattiin erikoisluokkatiloiksi eli käsityö-, musiikki- sekä kuvaamataitotiloiksi. Oppilasmäärän kasvu on aiheuttanut sen että joitakin erikoisluokkia on otettu normaaleiksi luokkatiloiksi ja tällä hetkellä tilat ovat tiiviissä käytössä. Iltaisin kouluntilat ovat erilaisten iltakäyttäjien käytössä. Eniten koulun ohella tiloja käyttää nykyisin tiilikoulun ylä kerrassa toimiva musiikkiopisto.


title: Lohjan miesten talvisota

text: Lohjan miesten talvisota on Esa Vuoriston kirjoittama teos Lohjan seudun miehistä kootusta Kenttätykistörykmentti 4:n III patteristosta eli Lohjan p:stosta talvisodassa. 360-sivuisen kirjan julkaisivat Lohjan Rintamaveteraanit, Lohjan Seudun Sotaveteraanit ja Sotainvalidien Veljesliiton Lohjan osasto. Kirjassa on julkisista arkistoita saatujen kuvien lisäksi yksityishenkilöiltä saatuja kuvia.


title: Lohjan miesten talvisota

text: Kirjan merkittävin yksittäinen aineisto on ollut patteriston alkuperäinen sotapäiväkirja, jossa on taistelukertomuksia ja tappioluetteloita. Päiväkirja löytyi aikoinaan roskalavalta, ja siitä on kopio Sota-arkistossa.


title: Lohjan miesten talvisota

text: Kirjan rahoittajina ovat toimineet seudun yritykset, kuten Sappi, Orthex ja Länsi-Uudenmaan Osuuspankki sekä Lohjan kaupunki ja Lohjan Maakunnallinen Kulttuurisäätiö.


title: Lohjan miesten talvisota

text: Kirjan kirjoittaja on aiemmin julkaissut muun muassa teoksen "Lohjan talvisota" kotirintaman tapahtumista.


title: Sydänviikko

text: Sydänviikko on Sydänliiton yhdistysten tärkein vuosittainen järjestöllinen tapahtuma. Sitä on vietetty vuodesta 1990 lähtien.


title: Sydänviikko

text: Sydänsunnuntaita alettiin viettää 1950-luvulla. Päivän kohokohtana oli suuri pääjuhla, jossa oli arvovaltaista kutsuvierasjoukkoa. Sydänsunnuntain perinteisiin kuului myös sydänsairauksiin liittynyt radioesitelmä. Sydänsairauksia ja niiden syitä käsiteltiin laajalti julkisuudessa. 1960-luvun kuluessa sydänsunnuntain pääjuhlan merkitys väheni. Sydänsunnuntain vietto laajeni maakuntiin.


title: Sydänviikko

text:
Sydänviikko:
Sydänviikko syntyi vuonna 1990. Kun aiemmin toiminta keskittyi sydänsunnuntain juhliin, 1990-luvulta lähtien painopiste on ollut arjessa: tietopisteitä on pystytetty milloin kirjastoihin, kauppoihin, apteekkeihin ja kauppakeskuksiin. Tempauksia on järjestetty työpaikoilla, kouluissa ja päiväkodeissa. Juhlaperinne on jäänyt sekin elämään monilla paikkakunnilla.


title: Sydänviikko

text:
Lounaskampanjat:
Sydänviikkoon on liittynyt alusta pitäen joukkoruokailun lounaskampanja, joka on tarjonnut sydänystävällisiä reseptejä suurkeittiöille ja iloista rekvisiittaa ruokasaleihin.


title: Sydänviikko

text: Sydänviikon 2013 kohderyhmänä olivat pienet lapset perheineen. Viikolla keskityttiin erityisesti Sydänmerkin tunnetuksi tekemiseen perheiden arjen helpottajana. Sydänliitto teki Sydänviikolla yhteistyötä Hammaslääkäriliiton ja Apteekkariliiton kanssa.


title: Sydänmerkki

text: Sydänmerkki kertoo tuotteen ravitsemuksellisesta laadusta.


title: Sydänmerkki

text: Sydänmerkki-tuote on tuoteryhmässään parempi valinta suolan määrän ja rasvan laadun ja määrän suhteen. Sydänmerkki ei kuitenkaan tarkoita, että kyseinen elintarvike on kaikin puolin terveellinen ja sitä voi syödä rajattomasti eikä että sillä on parantavia vaikutuksia. Se, että tuotteella ei ole Sydänmerkkiä ei toisaalta kerro, että tuote olisi huono. Sydänmerkki-tuotteita on yli 1000.


title: Sydänmerkki

text: Sydänmerkki-aterioissa ravitsemuksellisesti laadukkaasta ruuasta ja paremmista valinnoista viestitään asiakkaille Sydänmerkillä. Tietyt kriteerit täyttävät aterian osat merkitään Sydänmerkki-tunnuksin linjastoon ja ruokalistaan.


title: Sydänmerkki

text: Järjestelmän käynnistämiseen liittyvästä suunnittelutyöstä ovat vastanneet Suomen Sydänliitto ja Suomen Diabetesliitto yhteistyössä Syöpäjärjestöjen kanssa. Merkin hallinnasta vastaavat Sydänliitto ja Diabetesliitto.


title: Sydänmerkki

text: Suunnittelutyön lähtökohtana oli sosiaali- ja terveysministeriön ja Suomen Sydänliiton (31. joulukuuta 1999 asti Suomen Sydäntautiliitto ry) vuonna 1997 järjestämässä konsensuskokouksessa hyväksytty toimenpideohjelma, jonka yhtenä suosituksena on merkintäjärjestelmän luominen elintarvikkeille. Myös Diabetesliitolla oli käynnistynyt vastaavanlainen hanke diabeteksen ehkäisyn ja hoidon kehittämiseksi (DEHKO). Elintarvikkeiden merkintäjärjestelmän toteuttaminen sisältyy myös tämän kehittämisohjelman suosituksiin. Sydänmerkki-järjestelmä käynnistyi vuonna 2000.


title: Sydänmerkki

text: Sydänmerkin myöntämisperusteet ja järjestelmän periaatteet on laadittu laajapohjaisessa työryhmässä. Järjestelmän suunnitteluvaiheessa pyydettiin lausunnot lähes 60 eri taholta. Saadun palautteen ja elintarviketeollisuuden osoittaman kiinnostuksen perusteella järjestelmä päätettiin käynnistää.


title: Sydänmerkki

text: Sydänmerkki voidaan myöntää elintarvikkeelle, joka täyttää kaikki tuoteryhmäkohtaiset myöntämisperusteet. Myöntämisperusteissa huomioidaan:


title: Sydänmerkki

text:
Rasva myöntämisperusteena
Myöntämisperusteet on määritelty rasvan suhteen niin, että merkittyjä tuotteita valitsemalla voidaan ruokavaliossa vähentää kokonaisrasvan ja erityisesti kovan rasvan saantia sekä lisätä jossain määrin pehmeitä rasvoja. Tämän vuoksi joissakin tuotteissa on myöntämisperusteena pääosin rasvan määrä (esimerkiksi juustot, makkarat) kun taas olennaisissa pehmeän rasvan lähteissä (esimerkiksi öljyt, margariinit) on otettu huomioon rasvan laatu. Rasvoissa on kuitenkin paljon energiaa, joten niitä suositellaan aina käytettäväksi kohtuudella.


title: Sydänmerkki

text:
Kolesteroli myöntämisperusteena
Kolesterolin osalta huomioidaan tuotteen kokonaiskolesterolipitoisuus. Jos tuotteen rasvan laatu on kunnossa, alittaa se yleensä myös Sydänmerkin vaatiman kolesterolirajan.


title: Sydänmerkki

text: Hakemukseen riittää valmistajan ilmoittama laskennallinen kolesteroliarvo.


title: Sydänmerkki

text:
Natrium myöntämisperusteena
Kaikissa elintarvikeryhmissä on otettu huomioon natriumin määrä. Natriumraja tarkoittaa valmiin tuotteen kokonaisnatriumin (lisätty ja luontainen) määrää.


title: Sydänmerkki

text: Ruokapalveluiden järjestäjä saa käyttää Sydänmerkki-aterian tunnusta, kun


title: Sydänmerkki

text:
Asiakkaan informoiminen
Ruokailijoita ohjataan valitsemaan suositeltava ateria muun muassa linjastomerkintöjen ja malliaterian avulla. Malliateria kootaan lautasmallin periaatteiden mukaisesti.


title: Classic Pizza

text: Classic Pizza Restaurants on suomalainen vuonna 1996 perustettu pizzeriaketju ja perheyritys, jonka omistavat Juha Toivanen ja Merja Rahkola-Toivanen Ensimmäinen Classic Pizza Restaurants avattiin Hangon Itäsataman vanhassa makasiinirakennuksessa vuonna 1996. Classic Pizza Restaurants -aputoiminimellä toimivan yrityksen virallinen nimi on CPR Conseptor Oy.


title: Classic Pizza

text: Classic Pizza Restaurants -ravintolat ovat saaneet Suomen parhaat pizzat -tittelin "Glorian" "Ruoka & Viini" -lehden äänestyksessä vuonna 2011. Classic Pizza Restaurants on Suomen ainoa pizzaketju, jolle on myönnetty Haaga-Perhon ja MEK:n laatu1000-diplomi. Vuonna 2016 Classic Pizzan Hangon ravintola palkittiin Kasvu Openin Start again -sarjassa.


title: Classic Pizza

text: Toinen Juha Toivasen ja Merja Rahkola-Toivasen omistama ravintolayritys on pastaruokiin keskittynyt Hangon Makaronitehdas.


title: Sukkulamonnit

text: Sukkulamonnit ("Amblycipitidae") on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Etelä-Aasiasta.


title: Sukkulamonnit

text: Sukkulamonnien heimoon kuuluu 3 sukua ja noin 18 lajia. Kooltaan ne ovat pieniä ja kasvavat korkeintaan noin 10 cm pitkiksi ja ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkulaisia. Selkäevä sekä rinta- ja vatsaevät ovat paksun nahan peittämät. Lajeilla on rasvaevä, joka on joskus yhtynyt selkäevän kanssa ja rintaevissä on piikki. Sukkulamonnilajien kuonossa on neljäparia viiksisäikeitä. Kylkiviiva on epätäydellinen ja uimarakko on pienikokoinen.


title: Sukkulamonnit

text: Sukkulamonnilajeja tavataan Aasiasta. "Amblyceps"-suvun kaloja tavataan Intiasta ja Pakistanista Burmaan ulottuvalta alueelta, "Liobagrus"-sukuun kuuluvia lajeja Etelä-Koreasta, Japanista ja Kiinasta ja "Xiurenbagrus"-suvun lajeja Kiinasta. Sukkulamonnit elävät nopeasti virtaavissa puroissa ja joissa tyypillisesti vuoristoalueilla.


title: Mustapääsammal

text: Mustapääsammal ("Catoscopium nigritum") on lehtisammallaji, joka on ainoa laji mustapääsammalten heimossa (Catoscopiaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoisella puolella.


title: Mustapääsammal

text: Mustapääsammal tuottaa itiöpesäkkeitä säännöllisesti. Ne koostuvat pienestä noin millimetrin kokoisesta mustasta pesäkeosasta ja suhteellisen pitkästä punaisesta pesäkeperästä ja näyttävät pikkuruiselta golfmailalta.


title: Mustapääsammal

text: Mustapääsammalta esiintyy Suomen alueella aivan etelässä ja keskisen Suomen pohjoispuolelta Lappiin. Pohjois-Suomen kalkkipitoisilla seuduilla laji on yleinen, muualla harvinainen. Mustapääsammal on kalkinvaatija ja kasvaa runsasravintesilla paikoilla kuten lettosoilla, lähdepuroilla ja rannoilla märällä maa- ja turvealustalla.


title: Takakia

text: Takakia on lehtisammaliin kuuluva kaksilajinen suku, joka on ainoa suku "Takakiopsida"-kasviluokassa.


title: Takakia

text: "Takakia"-suku on alun perin sijoitettu lehtisammalten sijasta maksasammaliin. Sammalien sporofyytistä puuttuvat ilmaraot. "Takakia"-lajeilla ei ole monisoluisia juurtumahapsia kuten kaikilla muilla lehtisammalilla.


title: Takakia

text: Lajit:


title: Takakia ceratophylla

text:
Takakia ceratophylla on lehtisammallaji, joka on toinen "Takakiopsida"-kasviluokan kahdesta lajista. Sen on kuvannut ensimmäisen kerran William Mitten maksasammalten "Lepidozia"-sukuun (haarusammalet)
nimellä "Lepidozia ceratophylla".


title: Takakia ceratophylla

text: "Takakia ceratophylla"a esiintyy Kiinassa Tiibetissä ja Yunnanissa, Intiassa Sikkimissä, Nepalissa ja Yhdysvalloissa Aleuttien saarilla. Laji kasvaa varjoisilla kosteilla kallioilla, hyvin märällä maalla lumenviipymissä sekä kylmillä aavikoilla. Laji on maailmanlaajuisesti erittäin harvinainen ja luokiteltu uhanalaiseksi, vaarantuneeksi (VU).


title: Andreaeobryum macrosporum

text: Andreaeobryum macrosporum on lehtisammallaji, joka Goffinet et al. -luokittelun mukaan on ainoa laji "Andreaeobryopsida"-kasviluokassa.


title: Andreaeobryum macrosporum

text: "Andreaeobryum macrosporum"ia esiintyy Pohjois-Amerikan luoteisosissa, Yhdysvalloissa Alaskassa, Kanadassa Yukonin, Brittiläisen Kolumbian ja Luoteisterritorioiden alueella. Se kasvaa kalkkikallioilla arktisella ja subarktisella vyöhykkeellä.


title: Jyväsvarstasammal

text: Jyväsvarstasammal ("Pohlia annotina") tai rihmavarstasammal, on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa (Mniaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla. Suomen alueella laji on elinvoimainen (LC) ja esiintyy etelä- ja keskiosassa. Levinneisyys on huonosti tunnettu. "Pohlia annotina" on pioneerilaji, joka kasvaa kostean hiekkaisen maan maapaljastumilla erilaisilla avoimilla paikoilla.


title: Jyväsvarstasammal

text: "Pohlia annotina" muistuttaa muista varstasammallajeista ituvarstasammalta ("Pohlia camptotrachela"). Molempien tuntomerkki on lukuisat pienet itusilmut ylemmissä lehtihangoissa. Itusilmujen muoto on pitkulainen verrattuna "Pohlia camptotrachela"an. Lajilla kasvaa itiöpesäkkeitä harvoin, itujyväset ovat yleisiä.


title: Vaimoni on konna

text: Vaimoni on konna tai Vaimoni on gangsteri ("Jopog manura" tai "Jopok manura") on vuonna 2001 ensi-iltansa saanut Cho Jin-gyun (joskus muodossa Jin-Kyo Cho) ohjaama eteläkorealainen toimintaelokuva.


title: Ituvarstasammal

text: Ituvarstasammal ("Pohlia camptotrachela") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sitä esiintyy Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Japanissa, etenkin lauhkealla vyöhykkeellä. Suomen alueella lajia esiintyy paikoitellen maan eteläosassa, sitä on löydetty Satakuntaan ja Etelä-Savoon asti.


title: Ituvarstasammal

text: Ituvarstasammal muistuttaa varstasammallajeista eniten "Pohlia annotina"a. Niiden tuntomerkki on lukuisat pienet itusilmut ylemmissä lehtihangoissa. Samankaltaisia itusilmuja on myös monilla hiirensammalten ("Bryum") lajeilla, joihin ituvarstasammalen erona ovat lehdet, jotka ovat tyypillisesti kapeammat kuin hiirensammalilla ja hienosti hampaalliset yläpuolelta. Itiöpesäkkeitä kasvaa harvoin, itujyväset ovat tavallisia.


title: Ituvarstasammal

text: Ituvarstasammal kasvaa avoimilla paikoilla kostealla soralla ja hiekalla, joskus savella.


title: Kiiltolehväsammal

text: Kiiltolehväsammal ("Pseudobryum cinclidioides") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon viileät alueet.


title: Kiiltolehväsammal

text: Kiiltolehväsammal kasvaa melko kookkaaksi, yleensä viidestä kahteentoista senttimetriä pitkäksi ja muodostaa löyhiä kasvustoja. Varsi on tummanruskea tai melkein musta ja usein melkein latvaan täynnä ruskeita juurtumahapsia. Lehdet ovat pitkänomaiset, hyvin leveät ja pyöreäkärkiset. Ne ovat voimakkaasti kiiltäviä, erityisesti kosteina. Itiöpesäkkeitä kasvaa harvoin, itiöt ovat isokokoisia.


title: Kiiltolehväsammal

text: Kiiltolehväsammal on Suomen alueella yleinen, elinvoimainen (LC) ja esiintyy ihan koko maassa. Se kasvaa ainakin märissä korvissa, vähintään keskiravinteisilla soilla, lähteiköissä ja rehevillä tulvarannoilla.Kuvalinkit:


title: Hetevarstasammal

text: Hetevarstasammal ("Pohlia wahlenbergii") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sen levinneisyysalue on koko maailma.


title: Hetevarstasammal

text: Hetevarstasammal kasvaa pystysti ja on kooltaan pienehköstä keskikokoiseen, yleensä yhdestä kymmeneen senttimetriä korkea. Se muodostaa löyhiä mättäitä. Varsi on hento, varsinkin tyveltä punainen. Lehdet ovat himmeän sinivihreitä, melko leveitä mutta teräväkärkisiä. Itiöpesäkkeiden kasvaminen on harvinaista, itujyväsiä syntyy toisinaan. Hetevarstasammal on lajina monimuotoinen. Muunnoksia ovat "Pohlia wahlenbergii" var. "calcarea" ja "Pohlia wahlenbergii" var. "glacialis" . Jälkimmäistä esiintyy tuntureilla.


title: Hetevarstasammal

text: Hetevarstasammal kasvaa lähteiköissä, lähdepuroissa, lähdeojissa, joenrannoilla, järvenrannoilla, pelto-ojissa ja tieojissa märällä savisella maalla. Se viihtyy erityisesti tunturipurojen varsilla.Kuvalinkit:


title: Isovarstasammal

text: Isovarstasammal ("Pohlia longicolla" tai "Pohlia longicollis") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskolla ja Keski-Afrikassa, etenkin vuoristoissa.


title: Isovarstasammal

text: Suomen alueella isovarstasammalen levinneisyys on pohjoinen, lajia esiintyy Kainuun ja Oulun Pohjanmaan korkeudelta pohjoisimpaan Lappiin. Se on melko yleinen ja uhanalaisluokituksessa elinvoimainen (LC). Isovarstasammal kasvaa keskiravintesilla kallioseinämillä, louhikoissa ja pahdoilla, tuntureilla alapaljakan korkeudelle asti.


title: Marjan rakkaus

text: Marjan rakkaus ("L’amore di Marja") on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Anne Riitta Cicconen ohjaama italialainen draamaelokuva, jonka pääosia esittävät Laura Malmivaara (Marja) ja Vincenzo Peluso (Fortunato). Lapsinäyttelijöinä ovat italialais-suomalaiset Lepistön sisarukset. Elokuva perustuu italiansuomalaisen Cicconen kymmenen vuotta aiemmin kirjoittamaan näytelmään.


title: Marjan rakkaus

text: Elokuvan tarina kerrotaan osittain Marjan kahdesta lapsesta vanhemman, Alicen näkökulmasta. Se on kertomus suomalaisesta Marjasta ja tämän italialaisesta miehestä Fortunatosta, jotka elävät nuoruuttaan kommuunissa 1970-luvun Suomessa. Heidän muutettuaan sisilialaiseen pikkukylään mies mukautuu lapsuutensa yhteisöön, kun taas Marja ei siihen kykene vaan eristäytyy lastensa kanssa täydellisesti ja lopulta murtuu henkisesti.


title: Marjan rakkaus

text: "Marjan rakkaus" sai ensi-iltansa Italiassa 6. maaliskuuta 2004 ja keräsi sinä vuonna siellä 120  000 katsojaa 12 kopiolla. Se palkittiin Annecyn, Montpellier’n ja Villeruptin filmifestivaaleilla. Elokuva


title: Marjan rakkaus

text: Helsingin Sanomien Leena Virtaselle elokuvasta jäi hyvä mieli, vaikka hän kritisoi ohjaajan liian pientä etäisyyttä aiheeseen, kertojan sekavaa vaihtumista ja Marjan hahmon jäämistä etäiseksi. Laura Malmivaaran hän sanoo tosin erottuvan vähemmän taitavista muista näyttelijöistä. Kirkko & Kaupunki -lehden Janne Villa piti "Marjan rakkautta" yhtenä vuoden 2005 elokuvatapauksena, jossa äidin ja aikuistuvien tyttöjen (Veronica Visentin, Sara Filizzola Hartmann) suhteen kuvaus on tehty taitavasti. Tampereen ylioppilaslehden Aviisin Antti Kivimäki suhtautui tylymmin: ”Mutta kuka haluaa lisätä eksistentiaaliahdistustaan puolitoistatuntisella paasauksella naisen alistamisesta 1970-luvun Sisiliassa?”


title: Xenakis

text: Xenakis (Ksenakis, ) on kreikkalainen sukunimi, joka on ollut muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Rusovarstasammal

text: Rusovarstasammal ("Pohlia melanodon") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon lauhkea ja viileä vyöhyke.


title: Rusovarstasammal

text: Suomen alueella rusovarstasammal on harvinainen ja levinneisyydeltään eteläinen. Sitä esiintyy Ahvenanmaalla, Uudellamaalla, Etelä-Hämeessä ja Etelä-Pohjanmaalla. Uhanalaisluokituksessa laji on silmälläpidettävä (NT).


title: Hohtovarstasammal

text: Hohtovarstasammal ("Pohlia cruda") on lehtisammallaji lehväsammalten heimossa ("Mniaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoisella ja eteläisellä puoliskolla lauhkealta vyöhykkeeltä tundralle.