title: Markus Poukkula

text: Kaudeksi 2015–2016 Poukkula siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Espoo Bluesiin. Hän kuitenkin jätti talousvaikeuksista kärsineen seuran tammikuussa 2016 ja siirtyi loppukaudeksi Saksan DEL-liigan Schwenninger Wild Wingsiin. Maaliskuussa Poukkula teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kausi 2016–2017 hänellä jäi olkapäävamman vuoksi vain 13 ottelun mittaiseksi. Maaliskuussa 2017 Poukkula teki Wild Wingsin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.


title: Markus Poukkula

text: Poukkulan isoveli Ville pelaa Suomi-sarjajoukkue VG-62:ssa.


title: Óscar Tabárez

text: Óscar Washington Tabárez Silva (s. 3. maaliskuuta 1947) on uruguaylainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Vuodesta 2006 lähtien hän on toiminut Uruguayn jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana.


title: Óscar Tabárez

text: Tabárez aloitti pelaajauransa montevideolaisessa Sud Américassa 1967. Hänen pelaajauransa ei koskaan noussut sille tasolle, että paikka Eurooppaan olisi auennut. Uruguayn lisäksi hän pelasi yhden kauden Argentiinassa ja Meksikossa, mutta kuitenkin lähinnä vain alempien sarjatasojen joukkueissa.


title: Óscar Tabárez

text: Lopetettuaan peliuransa 1979 Tabárez jatkoi jalkapallon parissa työskentelyä ja ryhtyi vuonna 1980 Club Atlético Bella Vistan päävalmentajaksi. Samaisessa seurassa mies oli päättänyt peliuransa. Tabárezin johdolla Bella Vista eteni ensi kertaa seuran historiassa Copa Libertadoresiin, jossa tie katkesi kuitenkin jo 1.kierroksella kaudella 1981.


title: Óscar Tabárez

text: Tabárez jätti Bella Vistan 1983 ja toimi sen jälkeen lyhyen aikaa Uruguayn alle 21-vuotiaiden maajoukkuevalmentajana. Kaudella 1984 hän luotsasi Danubio FC:n Copa Libertadoresiin seurahistorian toisen kerran, mutta jälleen tie katkesi ensimmäiselle kierrokselle. Saman kohtalon hän koki myös Montevideo Wanderersin päävalmentajana kaudella 1986.


title: Óscar Tabárez

text: Kaudella 1987 Tabárez luotsasi Uruguayn mestarijoukkue Club Atlético Peñarolia, jonka kanssa hän eteni Copa Libertadoresissa vihdoin finaaliin ja aina mestaruuteen saakka. Tabárezin nimi alettiin tuntea myös Uruguayn ulkopuolella. Hän jätti Peñarolin menestyskauden jälkeen ja valmensi Uruguayn nuorten maajoukkuetta sekä kolumbialaista Deportvio Calia, kunnes siirtyi 1988 Uruguayn jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi.


title: Óscar Tabárez

text: Tabárezin johdolla kahta edellistä mestaruutta puolustanut Uruguay eteni 1989 Copa Américassa loppuotteluun. Kolmas perättäinen mestaruus jäi haaveeksi, kun Romárion maali riitti Brasilialle voittoon. Tabárezin johdolla Uruguay selvisi myös MM-kisoihin 1990. Uruguay selvisi 16 parhaan joukkoon lohkokolmosten jatkopelien kautta, mutta tie kateksi ensimmäisellä pudotuskierroksella kärsittyyn 2–0 tappioon Italialle. Tabárezin pesti maajoukkueessa päättyi Italia-tappioon.


title: Óscar Tabárez

text: 1991 Tabárez jatkoi uraansa argentiinalaisen suurseura Boca Juniorsin peräsimessä. Tabárezin johdolla Boca voitti 1992 Argentiinan mestaruuden ja Supercopa Mastersin. Kaudella 1993 ainoaksi pokaaliksi jäi Copa Oron mestaruus ja Tabárez jätti seuran.


title: Óscar Tabárez

text: Tabárez palasi kotimaahansa ja luotsasi kaudella 1994 CA Peñarolin maansa mestariksi. Loppuvuodesta 1994 hän sai mahdollisuuden valmentaa Euroopassa ja siirtyi italialaisen Cagliari Calcion päävalmentajaksi. Edelliskaudella UEFA Cupin välierissä esiintynyt seura jäi Tabárezin johdolla Serie A:ssa yhdeksänneksi ja hän jätti tehtävänsä kauden päätteeksi.


title: Óscar Tabárez

text: 1996 Tabárez siirtyi Fabio Capellon seuraajaksi suurseura AC Milaniin. Pesti jäi kuitenkin lyhyeksi ja murheelliseksi ja Tabárez sai potkut muutaman ottelun jälkeen. Hän jatkoi uraansa Euroopassa vielä muutaman vuoden luotsaten kaudella 1997/98 Espanjan pääsarjaseura Real Oviedoa. Kesällä 1999 hän palasi Cagliariin, mutta sai potkut kehnosti alkaneen kauden jälkeen.


title: Óscar Tabárez

text: Euroopan visiittinsä jälkeen Tabárez palasi kotimantereelleen ja toimi kaudella 2001 argentiinalaisseura Vélez Sársfieldin sekä 2002 Boca Juniorsin äävalmentajana.


title: Óscar Tabárez

text: Oltuaan nelisen vuotta sivussa valmennustehtävistä Tabárez palasi takaisin kentän laidalle vuonna 2006, kun hänestä tuli toistamiseen Uruguayn maajoukkuevalmentaja. Toinen yritys toi Copa Américassa neljännen sijan 2007 ja paikan MM-lopputurnauksessa 2010.


title: Óscar Tabárez

text: Etelä-Afrikassa pelatussa MM-lopputurnauksessa Tabárez piiskasi Uruguayn hurjaan lentoon. Avausottelussa joukkue jäi vielä maalittomaan tasapeliin Ranskaa vastaan, mutta kisaisäntä kaatui jo 3–0 ja Meksiko 1–0. Pudotuspeleissä Tabárezin suojatit pudottivat ensin Korean tasavallan ja puolivälierissä viimeisen afrikkalaisjoukkueen Ghanan. Välierissä joukkue kävi tiukan taistelun Alankomaita vastaan, mutta taipui lopulta maalein 3–2. Mitali jäi lopulta saamatta, kun Saksa vei pronssiottelun nimiinsä maalein 3–2. Neljäs sija oli kuitenkin Uruguayn paras MM-sijoitus 40 vuoteen.


title: Óscar Tabárez

text: Syyskuussa 2010 Tabárez allekirjoitti vuoteen 2014 ulottuvan jatkosopimuksen Uruguayn liiton kanssa. Kesällä 2011 pelatussa Copa Américassa Tabárezin suojatit jatkoivat hyviä esityksiään. Uruguay pudotti puolivälierissä isäntämaa Argentiinan ja eteni aina loppuotteluun saakka. Finaalissa Urugauy jyräsi Paraguayn 3–0 ja voitti historiansa 15. Copan mestaruuden. Tabárezille mestaruus oli uran ensimmäinen, 22 vuotta aiemmin hänen luotsaamansa Uruguay oli turnauksessa hopealla. MM-kisat 2014 alkoivat Uruguaylta kehnosti, kun Costa Rica yllätti joukkueen avausottelussa 3–1 voitolla. Tabárezin suojatit kuitenkin ryhdistäytyivät ja voittivat Englannin 2–1 ja Italian 1–0 edeten lohkovaiheesta pudotuspeleihin. Uruguayn tie MM-kisoissa katkesi pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle 2–0 tappioon Kolumbialle. Turnauksessa puhutti Luis Suárezin ulosajo ja pitkä pelikielto tämän purtua Giorgio Chielliniä lohkovaiheen viimeisessä ottelussa. Tabárezin mielestä hyökkääjälle langetettu neljän kuukauden pelikielto oli ylimitoitettu ja hän jätti protestiksi tehtävänsä FIFAn komiteoissa. Konkarivalmentaja itse joutui kolmen ottelun toimitsijakieltoon elokuussa 2015 käytöksestään Copa Américan puolivälieräottelussa Chileä vastaan. Tappio kyseisessä ottelussa pudotti vuoden 2011 mestarijoukkueen turnauksesta.


title: Óscar Tabárez

text:
Uruguay tavoitteli Tabárezin johdolla menestystä myös Copa América Centenariossa 2016, mutta menestys oli heikkoa. Avausottelussa Meksiko kukisti Uruguayn 3–1. Ottelun alussa Uruguaylle soitettiin vahingossa Chilen kansallislaulu. Toinen ottelu päättyi 0–1 tappioon Venezuelalle, mikä tarkoitti Uruguayn putoamista turnauksen pudotuspeleistä. Viimeisessä paineettomassa ottelussa kaatui Jamaika 3–0. Uruguay jäi pudotuspelien ulkopuolelle ensimmäisen kerran 19 vuoteen ja sijoitus oli maajoukkueen historian heikoin.Tabárez on koulutukseltaan opettaja ja työskenteli koulussa ennen valmennusuransa aloittamista. Hänen lempinimensä "El Maestro" tarkoittaa opettajaa.
Heinäkuussa 2016 kerrottiin, että Tabárez sairastaa Guillain–Barrén oireyhtymää.


title: Jack Conway

text: Jack Conway (oik. Hugh Ryan Conway; 17. heinäkuuta 1887 Graceville, Minnesota – 11. lokakuuta 1952 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen monien elokuvien 1900-luvun alkupuoliskon elokuvaohjaaja, -tuottaja ja näyttelijä.


title: Jack Conway

text: Conway aloitti uransa näyttelijänä vuonna 1908 lyhyessä mykkädraamaelokuvassa "The Scarlet Letter". Ohjaajan työt hän aloitti vuonna 1912. Conwayn ensimmäinen ohjaus oli lännenelokuva "Her Indian Hero" vuodelta 1912, jossa hän myös näytteli yhtä pääosaa. Tuottajan työt hän aloitti vasta vuonna 1928. Vuosien 1908–1948 välillä hän näytteli 94 elokuvassa ja ohjasi 111 elokuvaa. Tuottajan työt jäi enimmäkseen vähäisiksi, sillä hän tuotti vain viisi elokuvaa. Hänen viimeiseksi ohjaustyöksi jäi "Vanha rakkaus ei ruostu" vuodelta 1948, jonka pääosissa ovat muiden muassa Greer Garson, Peter Lawford ja Elizabeth Taylor.


title: Jack Conway

text: Hänen tunnetuimpia ohjauksiaan on muiden muassa "Brown Harvardista" (1926), ensimmäinen äänielokuvansa "Kaikki jäljet puuttuvat" (1928), "Puolineitseitä" (1929), "Unohda menneisyyteni" (1931), "Punatukkainen Lilli" (1932), "Viva Villa" (1934), "Giljotiinin varjossa" (1935), "Kahdesti vihitty" (1936), "Saratoga" (1937), "Humukaupunki" (1940), "Lemmenhullu" (1941), "Uhkapeluri" (1941), "Lohikäärmeen satoa" (1944) ja "Saippuakauppias" (1947). Elokuvasta "Viva Villa" hän voitti vuonna 1934 Venetsian elokuvajuhlilla erikoismaininnan ja elokuva oli ehdokkaana Coppa Mussoliniin. Lisäksi hän oli apulaisohjaajana D. W. Griffithin "Kansakunnan synnyssä" (1915) ja "Suvaitsemattomuudessa" (1916).


title: Jack Conway

text: Conway ohjasi monia elokuvakuuluisuuksia, muiden muassa Joan Crawfordia, Clark Gablea, Jean Harlowia, Wallace Beerya, William Powellia, Myrna Loyta, Vivien Leighiä, Lana Turneria, Katharine Hepburnia ja Elizabeth Tayloria. Hän on saanut elokuvaurastaan tähden Hollywood Walk of Famelle, osoitteeseen 1500 Vine Street.


title: Jack Conway

text: Yksityiselämässään Conway oli naimisissa kaksi kertaa. Hän meni naimisiin 21. helmikuuta vuonna 1911 ensimmäisen kerran näyttelijätär Viola Barryn (1894–1964) kanssa Santa Anassa, Kaliforniassa. He saivat yhden lapsen; elokuvakäsikirjoittaja Rosemary Conway Fosterin, joka syntyi vuonna 1914 Los Angelesissa. He erosivat vuonna 1918 8 aviovuoden jälkeen. Toisen kerran Conway meni naimisiin kuuluisan näyttelijän Francis X. Bushmanin (1883–1966) tyttären Virginia Bushmanin (1906–2001) kanssa 21. syyskuuta vuonna 1926 ja olivat naimisissa 26 vuotta aina Conwayn kuolemaan saakka vuoteen 1952. Conway sai Bushmanin kanssa kaksi lasta: Patin ja Miken. Pat Conwaysta tuli näyttelijä. Pat syntyi 9. tammikuuta vuonna 1931 Los Angelesissa ja kuoli 24. huhtikuuta vuonna 1981 50 vuoden iässä.


title: Jack Conway

text: Conway kuoli 65-vuotiaana 11. lokakuuta vuonna 1952 Los Angelesin Pacific Palisadesin kaupunginosassa, Kaliforniassa. Hänet on haudattu Glendalen Forest Lawn Memorial Parkin hautausmaalle, "Garden of Memory" -alueelle. Hänen hautakiveensä on merkitty virheellisesti vuosi 1886. Virginia meni vielä Jackin kuoleman jälkeen naimisiin Peter M. Stuartin (1903–1977) kanssa joulukuussa 1954.


title: C’est la vie

text: C'est la vie on Anna Puun debyyttialbumin ensimmäinen single. Se sai ensisoittonsa YleX-radiokanavalla 26. maaliskuuta 2009. Muut radiot saivat kappaleen soittoonsa 30. maaliskuuta 2009, jolloin se tuli myyntiin myös digitaalisesti. Kappaleesta tehty, Juha Lankisen ohjaama, musiikkivideo esitettiin ensinäytössä 6. toukokuuta 2009 The Voice -kanavalla. Kappaleen on sanoittanut Mariska.


title: C’est la vie

text: Kappaleen laulukieli on sen ranskankielisestä nimestä poiketen suomi. "C'est la vie" tarkoittaa suomeksi "Se on elämää".


title: Tarawa-luokka

text: Tarawa-luokan maihinnousualukset ovat palveluksessa Yhdysvaltain laivastossa. Luokan kaikki alukset on nimetty Yhdysvaltain vapaussodan sekä ensimmäisen ja toisen maailmansodan kuuluisien taisteluiden mukaan.


title: Tarawa-luokka

text: Alusten elektronisina järjestelminä olivat valmistuessa tykkien neljä Mk86 tulenjohtojärjestelmää, ohjuksille kaksi Mk115-tulenjohtojärjestelmää, maihinnousuntukijärjestelmä ITAWDS, satelliittilähetin WSC3 ja -vastaanotin SSR1. Alusten tutkajärjestelminä olivat ilmavalvontaan SPS52, merivalvontaan SPS10 sekä 40F, navigointiin LN66, tulenjohtoon SPG60 ja SPG9A sekä TACAN URN25.


title: Tarawa-luokka

text: Alusten voimanlähteenä kaksi Westinghouse-höyryturbiinia, jotka kytketty kahteen akseliin.


title: Tarawa-luokka

text: Kaikki alukset valmisti Ingalls Shipbuilding Pascagoulassa Mississipissä Yhdysvalloissa. Niiden valmistus alkoi 1971-1976 ja ne valmistuivat 1976-1980.


title: Mikko Luovi

text: Mikko Luovi (s. 5. marraskuuta 1973 Raahe) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan laitahyökkääjänä yhteensä 293 SM-liigapeliä Ilveksessä ja Lukossa ja teki niissä tehot 70+63=136. Luovi pelasi myös 276 peliä Elitserien-joukkue Brynäs IF:ssä ja teki niissä tehot 57+93=150. Luovi voitti Ruotsin mestaruuden keväällä 1999. Luovi oli urallaan hyvä luistelija ja taitopelaaja.


title: Mikko Luovi

text: Luovi pelasi ensimmäiset aikuisten pelinsä kasvattajaseurassaan Raahen Kiekko-Vesassa, 2. divisioonassa kaudella 1988–89. Hän pelasi seuraavat viisi kautta Tampereen Ilveksessä ja teki liigadebyyttinsä heti ensimmäisellä kaudellaan. Vuonna 1991 Luovi voitti alle 18-vuotiaiden EM-kisoissa pronssia ja pelasi myös vuosina 1992 ja 1993 Suomen alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa. Kaudet 1994–95 ja 1995–96 Luovi pelasi Rauman Lukossa. Hän voitti Lukossa pronssia keväällä 1996. Tämän jälkeen hän pelasi seitsemän kautta Brynäs IF:ssä. Kaudeksi 2003–04 Luovi palasi Rauman Lukkoon.


title: Mikko Luovi

text: Kaudella 2004–05 Luovi pelasi taas Brynäsissä, mutta loukkaantui 16 pelin jälkeen. Hän pelasi myös kaksi Suomi-sarjapeliä Raahe-Kiekossa. Hänen uransa oli jonkin aikaa katkolla, kunnes lähti try-outille Tampereen Ilvekseen kaudella 2005–06, mutta hän sai sopimustarjouksen Sveitsin Nationalliga B:stä, HC Lausannen joukkueesta. Luovi kuitenkin palasi loppuvuodesta 2005 takaisin Rauman Lukkoon, joka pelasi katastrofikauttaan. Hän lopetti uransa Tanskan AL-Bank Ligaenin Herning Blue Foxissa, jossa voitti Tanskan mestaruuden.


title: Menkalinan

text: Menakalinan "β Auriga "on Ajomiehen tähdistön toiseksi kirkkain tähti.


title: Forza Motorsport 2

text: Forza Motorsport 2 on Turn 10 Studiosin kehittämä ja Microsoft Game Studiosin julkaisema ajopeli, joka julkaistiin Xbox 360:lle vuonna 2007. Pelin jatko-osa "Forza Motorsport 3" vuonna 2009.


title: Forza Motorsport 2

text: Peli sisältää yli 300 erilaista autoa, tunnetuimpia merkkejä ovat muun muassa Ferrari, Porsche, Lamborghini, Nissan ja GM. Autoja voi koristella maalauksilla ja tarroilla. Pelissä voi myös parantaa auton suorituskykyä entistä paremmaksi esimerkiksi pakoputkistolla ja turboilla.


title: Forza Motorsport 2

text: Pelin yli 300 autoa on jaettu kymmeneen eri luokkaan suorituskyvyn mukaan. Joissakin kilpailuissa autoluokat saattavat rajoittua, mutta pelaajalla on kuitenkin mahdollisuus ostaa itselleen kaikki autot. Autoja voi myös ostaa pelin omalla rahalla toisilta pelaajilta Xbox Live -palvelun kautta (Auction House).


title: Forza Motorsport 2

text: LuokatCareer (ura) on Forza Motorsportin ydin. Uran alussa pelaajalla on käytössä pieni määrä pelin valuuttaa (CR), joilla pelaaja ostaa ensimmäisen autonsa. Ajamalla Career-pelimuodon kilpailuja, pelaaja tienaa lisää rahaa ja etenee näin pelissä. Career-pelimuodossa valitaan jokin kolmesta kotialueesta: Eurooppa, Pohjois-Amerikka tai Aasia. Oman kotialueensa voi vaihtaa jälkikäteen, mutta se maksaa pelin sisäistä rahaa. Mitä suurempi on pelaajan level, sitä kalliimpaa on vaihtaa kotialuetta. Kotialueellaan valmistetuista autoista saa alennusta, ja välillä uusia autoja. Arcade-pelimuodon kilpailuista pelaaja ei tienaa lainkaan rahaa.


title: Forza Motorsport 2

text: Arcade Ilman Xbox Live -palvelua pelattava pelimuoto, johon sisältyy muun muassa Exhibition, eli itsejärjestettäviä kilpailuita, millä tahansa autolla, samanluokkaisia autoja vastaan, sekä pelimuoto Timetrials, eli aikojen saavuttaminen määrätyillä radoilla, sekä pelimuoto Free Run, jossa pelaaja itse valitsee autonsa ja ratansa, ja ajaa yksin ilman vastustajia.


title: Forza Motorsport 2

text: Xbox Live Xbox Live -palvelun kautta pelattavia kilpailuita muita käyttäjiä vastaan, sekä Forzamotorsport TV, Auctionhouse ym.


title: Tyler Mane

text: Daryl Karolat, paremmin tunnettu nimellä Tyler Mane (s. 8. joulukuuta 1966) on kanadalainen näyttelijä ja entinen showpainija. Hänet tunnetaan Halloween-elokuvien kahdesta uudelleenfilmatisoinnista Michael Myersin roolista.


title: Martín Alonso Pinzón

text: Martín Alonso Pinzón purjehti Kolumbuksen kanssa ensimmäisenä Etelä-Amerikkaan. Pinzón oli Pinta laivan kapteeni. Jotkut tarinat kertovat, että Martín Alonso Pinzón ja hänen veljensä olisivat löytäneet Amerikan. Etelä-Amerikassa on hänen patsas Amerikan löytämisestä. Pinzónien suku vaati myöhemmin Etelä-Amerikan löytämisen kunniaa itselleen.


title: The Fury of Our Maker’s Hand

text: The Fury of Our Maker’s Hand on DevilDriverin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 28. kesäkuuta 2005. Albumin erikoisversio julkaistiin 31. lokakuuta 2006. Siihen oli lisätty kuusi bonusraitaa ja lisä-DVD, joka sisälsi yhtyeen neljä musiikkivideota.


title: Mustavyötasku

text: Mustavyötasku ("Oenanthe pileata") on afrikkalainen sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustavyötasku

text: Linnun pituus on noin 17–18 cm ja paino noin 32 g. Mustavyötasku on selkeästi kivitaskua suurempi. Sen pää ja rinta ovat mustat, kurkku, silmäkulmajuova ja vasta valkoiset ja selkä tummanruskea. Kyljissä on ruskehtava sävy ja pyrstö on "Oenanthe"-suvun lajeille tyypilliseen tapaan kaksivärinen.


title: Mustavyötasku

text: Mustavyötasku elää yleisenä Afrikassa Keniasta ja Ugandasta Etelä-Afrikan kärkeen saakka. Sen elinympäristön ala on noin 6,5 miljoonaa neliökilometriä. Laji on paikkalintu, eikä sitä ole tavattu Suomessa.


title: Mustavyötasku

text: Mustavyötasku asuu avoimilla kuivilla hiekka- ja kalliomailla, toisinaan lyhytkortisilla ruohosavanneilla.


title: Mustavyötasku

text: Mustavyötaskun pesä on maakolossa, kiven alla tai termiittikeossa. Naaras munii tavallisesti 4–5 munaa.


title: Mustavyötasku

text: Laji syö pääasiassa hyönteisiä, varsinkin muurahaisia.


title: Nokiotsatasku

text: Nokiotsatasku ("Oenanthe bottae") on afrikkalainen sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu, josta savannitasku on erotettu omaksi lajikseen.


title: Nokiotsatasku

text: Linnun pituus on noin 14 cm. Nokiotsatasku on vatsapuolelta vaalean oranssi, sen päälaki on harmaa, kurkku ja silmäkulmajuova valkoiset sekä ohjasjuova musta.


title: Nokiotsatasku

text: Nokiotsatasku elää Afrikassa Sahelin alueella Mauritaniasta Etiopiaan sekä Arabian niemimaalla. Sen elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometrin. Sitä ei ole tavattu Suomessa.


title: Nokiotsatasku

text: Laji syö pääasiassa hyönteisiä.


title: Iñaki Goitia

text: Iñaki Goitia Peña (s. 2. maaliskuuta 1982 Portugalete, Vizcaya, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa tällä hetkellä Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaa Mirandésia.


title: Iñaki Goitia

text: Vuonna 2003 Goitia siirtyi Málagan reservijoukkueeseen, joka pelasi Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Siellä hän pelasi seuraavat kaksi kautta, ennen kuin siirtyi Málagan edustusjoukkueeseen vuonna 2005.


title: Iñaki Goitia

text: Kaudella 2007–2008 Goitia nousi vihdoin joukkueen ykkösmaalivahdiksi ja syrjäytti näin pitkäaikaisen ykkösmaalivahti Francesc Arnaun. Goitia pelasi lähes kaikki kauden ottelut.


title: Iñaki Goitia

text: Kaudeksi 2008–2009 Málaga palasi takaisin pääsarjaan. Goitia aloitti kauden varamaalivahtina, mutta nousi hyvin nopeasti takaisin pelaavaksi maalivahdiksi. Kesäkuussa 2009 hän siirtyi Real Betisiin.


title: Somaliantasku

text: Somaliantasku ("Oenanthe phillipsi") on itäafrikkalainen sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Somaliantasku

text: Somaliantaskun rinta, kurkku ja posket ovat mustat, selkä harmaa, vatsapuoli, silmäkulmajuova sekä pyrstön tyvipuoli ovat valkoiset. Pyrstössä on tyypillinen "Oenanthe"-lajin mustavalkoinen T-kuvio.


title: Somaliantasku

text: Somaliantasku elää Somaliassa ja Etiopiassa noin 470 000 neliökilometrin laajuisella alueella.


title: Somaliantasku

text: Avoimet kuivat savannit ja muut lyhytkortiset kuivat avomaat.


title: Somaliantasku

text: Somaliantasku syö pääasiassa hyönteisiä.


title: Sami Kelopuro

text: Sami Kelopuro (s. 1987) on suomalainen pokeriammattilainen. Hän on pelannut internetin suurimpia käteispelejä ja live- sekä internetturnauksia. Ammattimaiseksi pelaaminen vakiintui lukion loputtua.


title: Sami Kelopuro

text: Vuonna 2008 Kelopuro oli Suomen eniten ansaitsevien ansiotuloisten listalla sijalla 20. Kelopuro sijoittui toiseksi vuoden 2011 WSOP:n 10 000 dollarin sisäänoston Pot Limit Omaha -turnauksessa.


title: Sami Kelopuro

text: Elokuussa 2013 Kelopuro oli Suomen kaikkien aikojen liveturnausrahalistan 11. yli 1,1 milj. dollarin ansioilla.


title: Vuoritasku

text: Vuoritasku ("Myrmecocichla monticola") on Afrikan eteläosassa elävä sieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Vuoritasku

text: Linnun pituus on 18–20 cm ja paino noin 35 g. Vuoritaskun höyhenpuku on mustavalkoinen ja sen pyrstössä on tyypillinen "Oenanthe"-suvun mustavalkoinen T-kuvio.


title: Vuoritasku

text: Vuoritasku elää Etelä-Afrikassa, Namibiassa, Lesothossa, Botswanassa, Swazimaassa ja Angolan eteläosassa. Sen elinympäristön ala on noin 1,3 miljoonaa neliökilometriä. Sitä ei ole tavattu Suomessa.


title: Vuoritasku

text: Vuoritasku elää vuoristossa ja kallioisilla seuduilla, usein metsissä, joissa kasvaa "Mopane"-puita.


title: Vuoritasku

text: Vuoritaskun pesä on maassa kiven tai pensaan alla tai kolossa. Naaras munii tavallisesti 4 munaa, joita haudotaan 13–14 päivää. Poikaset lähtevät pesästä noin 16 päivän ikäisinä. Laji pesii kaksi tai kolme kertaa kesässä.


title: Vuoritasku

text: Laji syö pääasiassa hyönteisiä, toisinaan marjoja.


title: Bibliofiilien seura

text: Bibliofiilien seura on suomalainen kirjanystävien seura, joka on perustettu vuonna 1958.


title: Bibliofiilien seura

text: Seura on määritellyt säännöissään tehtäväkseen toimia ”yhdyssiteenä Suomen bibliofiilien kesken sekä herättää ja pitää vireillä kirjoihin ja muihin tuotteisiin kohdistuvaa mielenkiintoa ja harrastusta maassamme”. Seuran puheenjohtaja on dosentti Jukka-Pekka Pietiäinen. Hänen edeltäjänsä oli professori Jukka Sarjala.


title: Bibliofiilien seura

text: Seura julkaisee neljästi vuodessa ilmestyvää "Bibliophilos"-lehteä, järjestää vuosittain kirjahuutokauppoja ja osallistuu Vammalan Vammalan vanhan kirjallisuuden päiville sekä Helsingin kirjamessuille.


title: GM-1

text: GM-1, tunnettu myös nimellä Haha-Gerät, tarkoittaa Saksan moottoriteollisuuden toisen maailmansodan aikana kehittämää lentokonemoottorien tehonlisäysjärjestelmää, jossa moottorin tehoa parannettiin lyhytaikaisesti typpioksiduulin avulla.


title: GM-1

text: GM-1 -menetelmässä -90 Celsiusasteen lämpötilassa oleva typpioksiduuli eli ilokaasu suihkutetaan lentokonemoottorin ahtimen ilmanottoaukkoon paineilman avulla. Typpioksiduuli (NO) hajoaa termisesti ja lisää happea palamiseen, minkä seurauksena myös polttoaineen määrää voidaan lisätä, jolloin moottorin teho nousee. Typpioksiduuli vähensi nakutusvaaraa ja jäähdytti moottoria. Käytetty typpoksiduuli sisälsi 36,4 % happea ja 63,6 % typpeä.


title: GM-1

text: Saksalaisilla oli toisen maailmansodan aikana pula erityisesti korkeaoktaanisesta lentobensiinistä. Maalla oli niukasti lyijyvaroja käytettäväksi bensiinin puristuskestävyyttä tehokkaasti nostavan tetraetyylilyijyn valmistamiseen ja toinen tärkeä puristuksenkestävyyden parantajan, bentseenin, tärkeä raaka-aine tolueeni pyrittiin nitraamaan trotyyliksi eli TNT-räjähdysaineeksi. Tämän vuoksi lentopolttoaineesta pääosa oli 89-oktaanista B4-bensiiniä ja pieni osa (vuonna 1941 10 % ja vuonna 1943 25 %) oli 91/130-oktaanista C3-bensiiniä. Lyijyttämätön saksalainen bensiini oli 73-oktaanista ja valmistettu hiilestä ja hiilitervasta hydratointilaitoksissa Fischer–Tropsch -menetelmällä.


title: GM-1

text: Korkeaoktaanisen lentobensiinin puute esti saksalaisia lisäämästä moottorien puristussuhdetta ja/tai ahtopainetta nakutusvaaran takia. Ongelman ratkaisuksi löytyi - paitsi korkeaoktaanisen bensiinin tuotannon lisäminen - kaksi tehonlisäysjärjestelmää, GM-1 ja MW-50.


title: GM-1

text: Saksalaiset käyttivät GM-1 -menetelmää ensimmäisen kerran Messerschmitt Bf 109 E-3:ssa ja E-7/Z:ssä se oli jo vakiovarusteena keväällä 1941. Laitteisto oli yksinkertainen ja kehitystyö nopeaa. GM-1:tä sai käyttää vain ahtimen määräkorkeuden yläpuolella, jolloin se tuotti 100 g/s annosteltuna 250-300 hevosvoimaa lisätehoa, mikä nosti koneen nopeutta jopa 100 km/h. Samalla polttoaineen kulutus kasvoi 300l/h. Ahtimen määräkorkeuden alapuolella laite oli pelkkä painonlisä. Moottorin tuli käydä GM-1:tä käytettäessä täydellä teholla. Järjestelmää käytettiin lyhyitä aikoja kerrallaan.


title: GM-1

text: Saksalaiset käyttivät GM-1 -tehonlisäysmenetelmää Daimler-Benz DB 601 ja DB 605 -V-moottorien sekä BMW 801 -tähtimoottoreiden yhteydessä Messerschmitt Bf 109E-, F-, G- ja K-koneissa sekä Focke-Wulf Fw 190 -koneissa vuosina 1941-1945.


title: GM-1

text: Messerschmitt Bf 109G:ssä GM-1 järjestelmään kuului 8 kpl ilmapulloja, jotka oli sijoitettu siipien etureunaan kaarien 6 ja 8 välille. Itse typpioksiduuli oli 115 litran lämpöeristetyssä säiliössä. GM-1 -järjestelmän lisäpaino oli tuntuva ja hyöty saatiin vain korkealla, yleensä 6–9 km:n korkeudessa lennettäessä. Järjestelmän käyttö rasitti moottoria ja lyhensi moottorien muutoinkin lyhyttä elinikää entisestään.


title: GM-1

text:
Savunmuodostus käytettäessä oli voimakasta, mikä saattoi aiheuttaa liittoutuneiden lentäjille vaikutelman pudotuksesta koneen syöksyessä pois
tulituksesta.


title: Iisakki Mannismäki

text:
Iisakki Edvard Mannismäki () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana. Vielä talvisodassa hän toimi pataljoonan komentajana Suomussalmen kirkonkylän taisteluissa.
Mannismäen vanhemmat olivat maanviljelijä Tuomas Mannismäki ja Sofia Vähämäki. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1925 Hulda Irene Nylundin kanssa.


title: Iisakki Mannismäki

text: Mannismäki kävi kansakoulun jatkokurssin ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Hangon suomalaisessa yhteiskoulussa vuonna 1928. Hän suoritti Viipurin upseerikokelaskurssin vuosina 1918–1919 ja pioneerikurssin Haminassa vuonna 1921 sekä sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925. Taistelukoulun kapteenikurssin hän kävi vuosina 1930–1931.


title: Iisakki Mannismäki

text:
Mannismäki työskenteli maanviljelijänä Kortesjärvellä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 23. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Mannismäki astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi aluksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jonka mukana hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän haavoittui lievästi 28. maaliskuuta 1918. Haavoista parannuttuaan hänet siirrettiin huhtikuun alussa joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 13. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ja osallistui sen mukana taisteluihin Kuokkalassa sekä etenemiseen Rajajoelle.


title: Iisakki Mannismäki

text: Mannismäki palveli sisällissodan päätyttyä edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta tosin muodostettiin myöhemmin aluksi Kuopion jalkaväkirykmentti 4 ja sitten Tampereen rykmentti. Hänet siirrettiin Tampereen rykmentistä 6. huhtikuuta 1921 Karjalan kaartin rykmenttiin, josta hänet siirrettiin edelleen 27. helmikuuta 1929 alkaen Polkupyöräpataljoona 2:een. Takaisin Karjalan kaartin rykmenttiin hän palasi 27. maaliskuuta 1929. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana, koulutusupseerina rykmentin korpraali- ja aliupseerikoulussa ja komppanianpäällikkönä eri komppanioissa sekä 7. syyskuuta 1936 – 29. tammikuuta 1938 välisen ajan aliupseerikoulun johtajana.


title: Iisakki Mannismäki

text:
Mannismäki osallistui talvisotaan Kainuun suojeluskuntapiirin komentajana ja osallistui pataljoonankomentajana Suomussalmen kirkonkylän taisteluihin. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä. Jatkosodan puhjettua hän jatkoi edelleenkin samassa tehtävässä ja hoiti samalla Kainuun suojeluskuntapiirin sotaoikeuden jäsenyyttä. Vuonna 1942 hänet nimitettiin Kajaanin kaupungin komendantiksi, minkä tehtävän ohella hän hoiti Kainuun suojeluskuntapiirin esikunnan toimisto I:n päällikön tehtäviä. Edellä mainituissa tehtävissä Mannismäki toimi aina vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet siirrettiin Etelä-Pohjanmaan Itäisen suojeluskuntapiirin esikuntaan.
Mannismäki työskenteli sotien jälkeen pientilallaan Kortesjärvellä ja avusti Vaasa-lehteä aina vuoteen 1956 saakka. Hän hoiti myös useita luottamustoimia oli muun muassa Kortesjärven kirkkoneuvoston jäsenenä vuosina 1946–1956 ja maamiesseuran puheenjohtajana ja Sotainvalidien Veljesliiton Kortesjärven alaoston puheenjohtajana vuosina 1947–1956. Hänet haudattiin Kortesjärvelle.


title: Postia pappi Jaakobille

text: Postia pappi Jaakobille on suomalainen vuonna 2009 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on ohjannut Klaus Härö. Pääosissa ovat Kaarina Hazard ja Heikki Nousiainen.


title: Postia pappi Jaakobille

text: 1970-luvun alun Suomeen sijoitettu elokuva kertoo sokeasta papista Jaakobista ja armahdetusta elinkautisvangista, Leilasta. Kun Leila pääsee vapaaksi, hänelle tarjotaan paikkaa Jaakobin henkilökohtaisena avustajana syrjäisestä pappilasta, jonne Leila vastentahtoisesti meneekin.


title: Postia pappi Jaakobille

text:
Leilan tehtävä on lukea "seurakunnan" lähettämiä kirjeitä, joista useimmat ovat esirukouspyyntöjä tai hengellisen avun etsintää. Jaakobille kirjeliikenne on elämäntehtävä, mutta Leilaa se ei juuri kiinnosta.
Kahden ihmisen draama "Postia pappi Jaakobille" oli alkujaan tarkoitettu televisioelokuvaksi.


title: Postia pappi Jaakobille

text: Elokuvan kuvasi Tuomo Hutri. Studiokuvaukset tehtiin Villilä Studioilla Nakkilassa. Tyhjänä keskiaikaisena kivikirkkona toimi Hattulan Pyhän Ristin kirkko, ulkokuvauksissa Tyrvään Pyhän Olavin kirkko. Pappilaa esittänyt rakennus sijaitsee Kokemäellä.


title: Postia pappi Jaakobille

text: Elokuva valittiin Suomen Oscar-ehdokkaaksi 15 elokuvan joukosta. Perustelujen mukaan "Postia pappi Jaakobille" on visuaalisesti kaunis elokuva, jossa kuvaus, lavastus ja puvut muodostavat ehjän kokonaisuuden, jota äänityö ja musiikki tukevat. Myös pääosanesittäjien roolityötä kiitettiin.


title: Postia pappi Jaakobille

text: Ilta-Sanomien Tarmo Poussu piti elokuvaa Härön siihen mennessä ehjimpänä ja koskettavimpana työnä. Poussun ”elokuvanovelliksi” luonnehtima työ ei hänen mukaansa sorru ylilyönteihin tai sentimentaalisuuteen. Tietyt yksityiskohdat sopivat paikoilleen hänestä turhan helposti ollakseen uskottavia, mutta Hazardin ja Nousiaisen roolityöt pitävät yllä oikeaa tunnelmaa.


title: Postia pappi Jaakobille

text:
Lyypekin pohjoismaisen elokuvan festivaaleilla (Nordische Filmtage Lübeck) 2009 "Postia pappi Jaakobille" voitti sekä kirkon erikoispalkinnon että festivaalin yleisöäänestyksen. Mannheim-Heidelbergin elokuvajuhlilla marraskuussa 2009 elokuva sai pääpalkinnon. Lisäksi elokuva voitti samassa kuussa Kairon kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla pääpalkinnon, Kultaisen Pyramidin. Pääpalkinnon lisäksi elokuva palkittiin Kairossa myös parhaasta käsikirjoituksesta. Lisäksi elokuva sai tammikuussa 2010 Sokeain ystävien tiedotuspalkinnon, ja vuoden 2010 Jussi-gaalassa se sai Jussi-palkinnon parhaasta elokuvasta, parhaasta ohjauksesta, parhaasta miespääosasta ja parhaasta musiikista. Lisäksi elokuva oli ehdolla viiteen muuhun Jussi-palkintoon.
Dani Strömbäckin musiikki valittiin Pohjoismaiden parhaaksi elokuvamusiikiksi vuonna 2009. Palkinto annettiin Göteborgin filmifestivaaleilla Ruotsissa helmikuussa 2010. "Postia Pappi Jaakobille" on voittanut myös parhaan ulkomaisen elokuvan palkinnon Santa Barbaran kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla Kaliforniassa Yhdysvalloissa.


title: Postia pappi Jaakobille

text: Elokuvan DVD-versio on ensimmäinen suomalainen näkövammaisille kuvailtu elokuva. Myös elokuvan televisioesitys TV 1:ssä 4.1.2010 oli mahdollista katsoa kuvailtuna.


title: Olli-Pekka Silfverhuth

text: Olli-Pekka "Olsa" Silfverhuth (s. 1970) on Pirkkalan kirkkoherra ja vammaishuippu-urheilun kisapappi. Silfverhuth on oppiarvoltaan teologian maisteri.


title: Olli-Pekka Silfverhuth

text: Silfverhuth vihittiin papiksi 1998. Hän on ollut uskonnonopettajana Espoossa, pappina Vantaankosken seurakunnassa, Kirkon ulkomaanavun palveluksessa sekä vuodesta 2004 vuoteen 2009 Hampurin suomalaisen merimieskirkon pappina ja johtajana. Pirkkalassa hän aloitti 1.9.2009. Kirkolliskokouksessa hän on ollut vuodesta 2012 alkaen.


title: Olli-Pekka Silfverhuth

text: Silfverhuth hoitaa osatoimisesti vammaisurheilun kisapapin tehtäviä ensimmäisen vammaisurheilijoiden kisapapin Mauri Vihkon jälkeen. Silfverhuth oli kisapappina paralympialaisissa Ateenassa 2004, Torinossa 2006, Pekingissä 2008, Lontoossa 2012 ja Sotšissa 2014.


title: Olli-Pekka Silfverhuth

text: Silfverhuthilla on vaimonsa Outi Lehtipuun kanssa kolme lasta.


title: Einar Marttinen

text:
Einar Iisakki Marttinen () oli suomalainen jääkärivänrikki ja Viron armeijan luutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka osallistui myöhemmin Suomen sisällissotaan ja Viron vapaussotaan.
Marttisen vanhemmat olivat junailija Alliin Marttinen ja Lovisa Kuitunen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun suomalaisessa lyseosta vuonna 1915 ja liittyi Pohjois-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa ja suoritti teologisen alkututkinnon vuonna 1916. Hänen veljiään
ovat eversti Alpo Marttinen ja kirkkoherra Olli Marttinen.


title: Einar Marttinen

text: Marttinen työskenteli kirkkoherran apulaisena Kurussa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 18. kesäkuuta 1917, josta hänet siirrettiin 7. elokuuta 1917 pataljoonan 2. komppaniaan.


title: Einar Marttinen

text:
Marttinen astui Suomen armeijan palvelukseen 7. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä. Hän saapui takaisin Suomeen 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin aluksi Ouluun, missä hän koulutti värvättyjä joukkoja. Myöhemmin hänet siirrettiin päälliköksi 2. Krenatöörirykmentin II Savon pataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Vilppulassa, Lylyssä, Korkeakoskella, Lempäälässä (Moisio), Kuljussa, Tampereella ja Vesilahdella, missä hän haavoittui 19. huhtikuuta 1918.
Marttinen palveli sisällissodan jälkeen 2. Krenatöörirykmentistä muodostetussa Viipurin vartiopataljoonassa, josta hänet siirrettiin 17. lokakuuta 1918 pataljoonan lakkauttamisen jälkeen Karjalan kaartin rykmenttiin. Armeijasta hän erosi 28. joulukuuta 1918 vain voidakseen osallistui Viron vapaussotaan.


title: Einar Marttinen

text: Marttinen liittyi 12. tammikuuta 1919 Viron vapaaehtoiseen apuretkikuntaan, missä hän toimi aluksi vapaaehtoisten värvääjänä ja kerääjänä Viipurin alueella. Myöhemmin hän liittyi Pohjan Poikain rykmenttiin, missä hänet sijoitettiin päälliköksi I pataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui Viron vapaussodassa taisteluihin Luhde-Grosshoffissa, Valkissa, Koikylässä ja Marienburgissa, missä hänen kohtalokseen tuli kaatua taistelussa 21. helmikuuta 1919. Hänet haudattiin Tornion sankarihautaan.


title: Jesús Gámez

text: Jesús Gámez Duarte (s. 10. huhtikuuta 1985 Fuengirola, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Newcastle Unitedia ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Jesús Gámez

text: Gámez on Málagan junioriakatemian kasvatti. Kaudella 2003–2004 hän teki ensiesiintymisensä Málagan reservijoukkueessa, joka pelasi Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Kauden 2005–2006 aikana Gámez pääsi tekemään debyyttinsä Málagan edustusjoukkueessa. Samalla hän debytoi myös pääsarjassa, kun 27. marraskuuta 2005 hänet vaihdettiin kentälle Getafea vastaan viisi minuuttia ennen ottelun päätöstä.


title: Jesús Gámez

text: Myöhemmin urallaan Gámez on noussut Málagan avauskokoonpanon pelaajaksi. Kaudella 2007–2008 hän pelasi yhteensä 35 ottelua ja sen päätteeksi joukkue nousi takaisin pääsarjaan. Gámez säilytti pelaavan asemansa myös kaudella 2008–2009. Kesällä 2016 Gámez siirtyi Atlético Madridista Newcastle Unitediin.


title: Mount Heyburn

text: Mount Heyburn on Sawtoothin luonnonsuojelualueeseen kuuluva 3 118 metriä korkea vuori, joka sijaitsee Idahon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Lähin kylä on Stanley 13 kilometrin päässä koillisessa.


title: Isku (yritys)

text: Isku-Yhtymä Oy on suomalainen huonekalualan perheyritys. Isku suunnittelee, valmistaa ja markkinoi kalusteita ja kokonaisvaltaisia sisustusratkaisuja sekä koteihin että kouluihin, toimistoihin, terveydenhuoltoon ja kaikkiin julkisiin tiloihin. Koko Suomen kattavan Isku-myymäläketjun lisäksi Isku toimii Pohjoismaissa, Baltiassa, Puolassa, Venäjällä sekä Lähi-idässä. Iskun omat huonekalutehtaat sijaitsevat Lahdessa.


title: Isku (yritys)

text: Isku työllistää Suomessa suoraan 700 työntekijää ja kumppaneiden kautta 1 300 henkilöä.


title: Isku (yritys)

text: Iskun toiminta jakautuu eri liiketoimintayhtiöihin:


title: Isku (yritys)

text: Vuonna 2015 Iskun liikevaihto oli 135 miljoonaa euroa.


title: Isku (yritys)

text: Vuosina 2016–2017 Isku myi kaikki ulkomaiset tuotantoyksiköt pois, keskitti tuotannon Lahteen ja investoi siihen yli 20 miljoonaa euroa. Tehtaan pintakäsittelyosasto on modernisoitu jo aiemmin käyttämään liuotinvapaita pintakäsittelyaineita.


title: Isku (yritys)

text: Iskun perusti Eino Vikström (1901–1966) vuonna 1928 Lahden Puukalusto Oy-nimellä. Jo vuonna 1923 Vikström oli aloittanut yrittäjän uransa Matti Metson liikekumppanina, ja vuonna 1927 hän osti Metson osuuden yrityksestä itselleen. Tuolloinen puusepänliike sai nimekseen Eino Vikströmin Huonekaluliike.


title: Isku (yritys)

text: Ensimmäisiä kalusteita oli päästävedettävä sänky. 1950-luvulla Isku keksi vuodesohvan hetekan korvaajaksi. Sotien aikana yritys valmisti puisia kengänpohjia ja ruumisarkkuja.


title: Isku (yritys)

text: Kasvun myötä Lahden Puukalusto Oy investoi tuotantolaitoksiin, ja vuonna 1954 valmistui Savonkadulle uusi tehdas, ja kolme vuotta tämän jälkeen alkoi kymmenvaiheinen teollisuuslaitoksen rakentaminen Mukkulankadulle.


title: Isku (yritys)

text: Lahden Puukaluston tuotteiden jakelusta vastanneen myyntiyhtiön nimeksi tuli 1950-luvulla "Iskukaluste Oy". Markkinointipiireissä puhuttiin tuohon aikaan ”iskuartikkeleista”, joilla vedettiin asiakkaita kauppaan. Yhtiön tarkoituksena oli ”iskeä” markkinoille hyvillä tuotteilla ja edullisella hinnalla. Vähitellen alettiin puhua Isku-kalusteista, ja pian sana "Isku" tai "Iskukaluste" oli tuotteiden kattonimenä mm. esitteissä.


title: Isku (yritys)

text: Lahden Puukalusto pyrki nyt vaihtamaan nimekseen "Iskun Tehtaat Oy". Se ei kuitenkaan vielä 1958 onnistunut, koska nimi muistutti liikaa "Askon Tehtaat Oy":n nimeä. Myöskään "Isku-Yhtymä Oy" ei kelvannut kaupparekisteriin, koska siellä oli jo muita Isku-nimisiä yrityksiä. Niin yhtiö hankki itselleen "Isku-lehden", "Sähköliike Iskun" ja "Polkupyöräliike Iskun" nimet. Tämän jälkeen yhtiö yritti vaihtaa nimekseen "Isku Oy", vaikka kaupparekisterissä olivat vielä "Isku-Metalli Oy" ja "Isku-filmi Oy". Patentti- ja rekisterihallitus ei kuitenkaan suostunut myöntämään yhtiölle yksinoikeutta Isku-sanaan. Lopulta vuonna 1961 Lahden Puukalusto Oy sai vaihdettua nimekseen "Oy Iskun Tehtaat".


title: Isku (yritys)

text: Mukkulaan rakennettiin varsinaisen kalustetehtaan lisäksi saha vuonna 1965 ja vuonna 1971 lastulevy- ja vaneritehtaat. Vuonna 1978 Iskukaluste Oy ja Oy Iskun Tehtaat yhdistettiin yhdeksi yhtiöksi, jolle annettiin lyhyesti nimi "Isku Oy", joka nyt lopulta hyväksyttiin kaupparekisteriin. Konsernin emoyhtiöksi ja mekaanista puuteollisuutta harjoittavaksi yhtiöksi tuli "Isku-Yhtymä Oy". Yritysostojen kautta konserniin liitettiin vuonna 1985 Lahden Puutyö Oy ja vuonna 1990 Koulukalusto Oy Salosta.


title: Aarne Manninen

text:
Aarne Manninen ent. Thonberg () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanian päällikkönä.
Mannisen vanhemmat olivat maalari Viktor Thonberg ja Helmi Viktoria Gustava Ahlgren, mutta kasvatusisänsä oli nimismies Artturi Aleksanteri Manninen. Manninen kävi Oulun suomalaista reaalilyseota, josta hän erosi seitsemänneltä luokalta liittyäkseen jääkäriliikkeeseen.


title: Aarne Manninen

text: Manninen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 3. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Manninen Libaussa vuonna 1917 järjestetyille moottoripyöräkursseille.


title: Aarne Manninen

text: Manninen astui Suomen Valkoisen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 ensin vannottuaan sotilasvalan ja allekirjoitettuaan palvelusitoumuksen armeijalle. Tässä yhteydessä hänet ylennettiin vänrikiksi. Takaisin Suomeen hän palasi 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin Ouluun, missä hänen tehtävänään oli kouluttaa värvättyjä joukkoja. Koulutusvaiheen jälkeen hän sai päällikkyyden kouluttamistaan joukoista muodostetun 1. Krenatöörirykmentin III Oulun krenatööripataljoonan 2. komppaniasta. Hän osallistui tämän komppanian päällikkönä taisteluihin Luhalahdella, Viljakkalassa, Mannanmäen-Kyröskosken akselilla, Epilän-Tampereen akselilla, Mouhijärvellä (Häijään), Karkussa ja Lempäälässä sekä rykmentin etenemiseen Valkeakosken, Tuuloksen ja Lammin kantta Koskelle.


title: Aarne Manninen

text: Manninen palveli sisällissodan jälkeen edelleen komppanianpäällikkönä 1. Krenatöörirykmentissä ja siitä myöhemmin muodostetussa Tampereen vartiopataljoonassa. Hänet siirrettiin 17. lokakuuta 1918 alkaen adjutantiksi Sortavalan rajavartioryhmään. Sortavalasta hänet siirrettiin 2. huhtikuuta 1919 komppanianpäälliköksi Keski-Suomen rykmenttiin. Manninen on haudattu Haapaveden Jaananmäen hautausmaalle.


title: Jaakko Malkamäki

text: Jaakko (Jaska) Albert Malkamäki () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana. Malkamäki osallistui vielä myöhemmin käytyihin talvi- ja jatkosotaan pataljoonan komentajana.


title: Jaakko Malkamäki

text: Malkamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Malkamäki ja Maria Helena Keltto. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1935 Signild Maria Blåfieldin kanssa.


title: Jaakko Malkamäki

text: Malkamäki kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1930. Malkamäki kävi aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1920 ja jalkaväkitykkikurssin Perkjärvellä vuonna 1924 sekä sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925. Kaasukurssin hän suoritti Helsingissä ja Haminassa vuonna 1927 ja kävi Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuosina 1927 - 1928.


title: Jaakko Malkamäki

text: Malkamäki työskenteli maanviljelijänä Ylihärmässä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 11. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Käymissään taisteluissa hän haavoittui partiokahakassa Misse-joella 24. heinäkuuta 1916 ja oli sen jälkeen hoidettavana eri sotilassairaaloissa Saksassa 2. syyskuuta 1916 saakka.


title: Jaakko Malkamäki

text: Malkamäki astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan kiväärin- ja joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, missä hän haavoittui 6. huhtikuuta 1918.


title: Jaakko Malkamäki

text: Malkamäki määrättiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä vääpeliksi Suomen valkoisen kaartin 3. konekiväärikomppaniaan. Hänet siirrettiin 5. maaliskuuta 1919 alkaen Kadettikoulun esikuntavääpeliksi, mistä hän palasi 24. joulukuuta 1919 takaisin Suomen valkoiseen kaartiin, jossa hänet sijoitettiin ensin joukkueenjohtajaksi ja 11. huhtikuuta 1922 alkaen aseupseeriksi Lapuan pataljoonaan. Joukkueenjohtajaksi hän palasi 31. joulukuuta 1922. Myöhemmin hänet siirrettiin 20. heinäkuuta 1925 alkaen aliupseerikoulun johtajaksi. Aliupseerikoulusta hänet siirrettiin 1. elokuuta 1928 alkaen l. komppanian päälliköksi. Hänet komennettiin 3. tammikuuta 1935 ja siirrettiin lopullisesti 6. helmikuuta 1936 Sortavalan suojeluskuntapiirin 1. sotilasohjaajaksi.


title: Jaakko Malkamäki

text: Malkamäki osallistui talvisotaan Erillisen pataljoona 9:n komentajana ja 39. Rakennuspataljoonan komentajana Ryhmä Talvelassa. Hän osallistui talvisodan taisteluihin Uomaalla ja Tolvajärvellä. Välirauhan aikana hän toimi toimistopäällikkönä Jalkaväenkoulutuskeskus 2: toimisto kolmessa. Myöhemmin hänet siirrettiin Vahvennetun Jalkaväkirykmentti 31:n komentajaksi ja edelleen Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin koulutusupseeriksi.


title: Jaakko Malkamäki

text: Jatkosodan puhjettua Malkamäki komennettiin Jalkaväkirykmentti 50:n III pataljoonan komentajaksi, josta hänet siirrettiin myöhemmin samana vuonna VI Armeijakunnan Henkilötäydennyskeskuksen päälliköksi. Myöhemmin hän sai komentoonsa Iskuosasto Malkamäen VI Armeijakunnassa ja oli Osasto Laguksen esikunnan käytössä. Vielä vuonna 1941 hänet siirrettiin Sotasaalistoimistopäälliköksi Kannaksen Ryhmän esikuntaan, josta hänet siirrettiin seuraavana vuonna Päämajan Sotilashallinto-osastolle, missä hän palvelikin sitten vuoteen 1944 saakka. Päämajasta hänet siirrettiin Henkilötäydennyskeskus l:een, missä hän sai komentoonsa Täydennyspataljoona Malkamäen. Täydennyspataljoonasta hänet siirrettiin toimistopäälliköksi Linnoitussuunnitteluesikuntaan. Täydennyspataljoonasta hänet siirrettiin myöhemmin toimistopäälliköksi Sisä-Suomen sotilaspiirin esikuntaan. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen. Hänet haudattiin Ylihärmään.


title: Pekka Roiha

text: Pekka Roiha (1947 Parikkala – 20. maaliskuuta 2008) oli suomalainen raviohjastaja ja ravivalmentaja.


title: Pekka Roiha

text: Roiha ajoi urallaan yli 11 000 lähtöä ja voitti niistä 1 271. Palkintorahoja hän ohjasti urallaan yli 1,5 miljoonaa euroa. Ensimmäiset lähtönsä urallaan hän ajoi vuonna 1962, ja hänen viimeiseksi voitokseen jäi 17.3.2008 Kouvolassa ajama voitto hevosella Juliana Hope. Vuonna 1982 hän oli mukana derby-ajoissa Puntari-hevosella. Kuninkuusraveissa Roihakin ajoi muutaman kerran valmennettavallaan Ventti-Vieterillä.


title: Eelis Lyytikäinen

text: Eelis Aarne Lyytikäinen () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana. Myöhempiin Suomen sotiin Lyytikäinen osallistui muun muassa intendenttinä divisioonatasolla.


title: Eelis Lyytikäinen

text: Lyytikäisen vanhemmat olivat metsäpiiripäällikkö Abel Lyytikäinen ja Anni (os.) Huuskonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 odont.lis, hammaslääkäri Sirkka-Liisa Hultinin (synt. Wallenberg) kanssa.


title: Eelis Lyytikäinen

text: Lyytikäinen kävi viidennen luokan Kuopion suomalaista yhteiskoulua ja Tampereen kauppaopiston vuosina 1912 - 1914. Hän suoritti Sotilashallinnollisten kurssien ensimmäisen jakson vuosina 1926 - 1927 ja toisen jakson vuosina 1927 - 1928.


title: Eelis Lyytikäinen

text:
Lyytikäinen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 22. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin myöhemmin pataljoonan ratsuosastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Lyytikäinen astui Suomen armeijan palvelukseen kornetiksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi Karjalan ratsujääkärirykmentin 2. eskadroonaan. Hän toimi myöhemmin 25. huhtikuuta 1918 lähtien eskadroonan päällikkönä. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kämärällä. Nuoraalla ja Viipurissa.
Lyytikäinen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 2. eskadroonan päällikkönä Karjalan ratsujääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Hämeen ratsurykmentti. Hänet määrättiin 25. helmikuuta 1919 alkaen rykmentin adjutantiksi ja 3. toukokuuta 1919 rahastonhoitajaksi, mistä tehtävästä vapauduttuaan hänet siirrettiin 19. elokuuta 1919 alkaen 2. eskadroonan päälliköksi. Vuoden 1921 alusta hänet siirrettiin rykmentin talouspäälliköksi ja 17. tammikuuta 1923 alkaen 1. eskadroonan päälliköksi. Hänet komennettiin 21. maaliskuuta 1924 ja siirrettiin lopullisesti 23. lokakuuta 1926 alkaen intendentiksi Ratsuväkiprikaatiin. Ratsuväestä hänet siirrettiin intendentiksi Ilmavoimiin 12. lokakuuta 1928.


title: Eelis Lyytikäinen

text: Lyytikäinen osallistui talvisotaan huoltopäällikkönä Jalkaväkirykmentti 34:ssä. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin 14. Divisioonan intendentiksi. Intendentin toimesta hänet siirrettiin myöhemmin 14 Prikaatin huoltopäälliköksi ja edelleen Huoltopataljoonan 4:n huoltopäälliköksi. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin intendentiksi Ryhmä Oinoseen. Myöhemmin vuonna 1941 hänet siirrettiin Viipurin huoltokeskuksen päälliköksi. Vuonna 1942 hänet siirrettiin intendentiksi V Armeijakunnan esikuntaan, josta hänet siirrettiin edelleen samana vuonna hänet siirrettiin toimistoupseeriksi Kotijoukkojen esikunnan yleiselle huolto-osastolle. Vielä vuonna 1942 hänet kerittiin siirtämään Jalkaväkirykmentti 55:n 3. pataljoonaan, josta hänet siirrettiin seuraavana vuonna huoltopäälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 25:een, missä hän palveli vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet siirrettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 1:een. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen. Hänet haudattiin Hietaniemen Sankarihautausmaahan Helsinkiin.


title: Eelis Lyytikäinen

text: Lyytikäinen toimi Ilmavoimien kunniatuomioistuimen varapuheenjohtajana vuonna 1930 ja jäsenenä vuosina 1929, 1931–1933 sekä Ilmavoimien esikunnan kunnianeuvoston puheenjohtajana vuosina 1935–1936.


title: Heikki Lunki

text: Heikki Oskari Lunki () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen myös sisällissotaan. Suomen myöhemmissä sodissa hän toimi päällikkönä huoltojoukoissa ja sotavankileireillä.


title: Heikki Lunki

text:
Lunkin vanhemmat olivat maanviljelijä Aukusti Lunki ja Henriika Justell. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1928 Suoma Hämetin kanssa.
Lunki kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti keskikoulua vastaavan kurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Lunki suoritti alue- ja paikallispäälliköiden täydennyskurssin vuonna 1922 ja ampumatoimintakurssin vuonna 1924 sekä taktiikan soveltamiskurssin vuosina 1925 ja 1927. Voimistelunjohtajakurssin hän suoritti vuonna 1931 Suojeluskuntain päällystökoulussa. Reserviupseerikoulun hän kävi vuonna 1928 ja suoritti ilmatorjuntatykistökurssin vuonna 1938.


title: Heikki Lunki

text:
Lunki työskenteli maanviljelijänä Revonlahdella ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 19. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Lunki astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi 5. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 10. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 17. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurin ympäristössä.


title: Heikki Lunki

text:
Lunki erosi sisällissodan jälkeen armeijan palveluksesta sairauden takia 20. toukokuuta 1918. Suojeluskuntajärjestössä hän palveli 1. joulukuuta 1918 - 15. elokuuta 1919 välisen ajan paikallispäällikkönä Saloisissa ja l. tammikuuta 1920 alkaen Paavolassa. Paavolasta hänet määrättiin 1. huhtikuuta 1927 alkaen päälliköksi Raahen suojeluskuntapiirin IV alueelle. Suojeluskunnista hän erosi sairauden takia 28. helmikuuta 1933, mutta toimi senkin jälkeen kuitenkin vielä Paavolan suojeluskunnan paikallispäällikkönä 31. toukokuuta 1934 saakka, jolloin siirtyi Alkoholiliike oy:n palvelukseen Oulun, mistä hän siirtyi 1. heinäkuuta 1934 saman yrityksen Rovaniemen myymälään, missä hän työskenteli vuoteen 1938 saakka, jolloin siirtyi Oy Alkoholiliike Ab:n myymälänhoitajaksi Suolahdelle ja työskenteli sillä vuoteen 1964 saakka.
Lunki osallistui talvisotaan Muonavarikko 6:n päällikkönä. Välirauhan aikana hän toimi samassa tehtävässä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin toimistopäälliköksi Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin esikuntaan, josta hänet siirrettiin vuonna 1941 päälliköksi Sotavankileiri 17:ään, josta hänet siirrettiin edelleen niin ikään päälliköksi Sotavankileiri 10:een. Hänet kotiutettiin vuonna 1942.
Lunki toimi Suolahden kauppalan järjestysoikeuden jäsenenä vuosina 1941- 1964 ja kauppalan valtuuston jäsenenä vuosina 1946 - 1948 ja vuosina 1951 - 1953. Hän toimi Kansallisseuran puheenjohtajana vuosina 1945 – 1951 ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton Suolahden johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosina 1940 – 1955 sekä Suolahden Urheilijat ry:n puheenjohtajana vuosina 1945 - 1946 ja johtokunnan jäsenenä vuosina 1947 - 1951. Hän oli myös Lions Club Suolahden perustajajäsen ja presidentti vuosina 1958 - 1959. Hän toimi myös KOP:n Suolahden konttorin valvoja vuosina 1955 – 1964 ja oli Suolahden Reserviupseerikerhon perustajajäsen ja toimi puheenjohtajana vuonna 1948. Hänet haudattiin Suolahteen.


title: Seppo Vaakanainen

text: Seppo Vaakanainen (s. 12. helmikuuta 1947 Pielisjärvi) on suomalainen raviohjastaja.


title: Seppo Vaakanainen

text:
Vaakanainen pitää hevostallia kotonaan Lieksan Kelvän Läpikäytävässä. Hevosia hänen tallissaan oli syksyllä 2009 yhdeksän.
Vaakanainen aloitti raviohjastajan uransa 1960-luvulla. Suomen Hippoksen vuonna 1977 aloitetussa kirjanpidossa Vaakanaisella on 1398 lähtöä, joissa hän on saavuttanut 181 voittoa. Hän on ajanut myös ulkomailla, muun muassa Oslossa. Kasvattamansa Marizan hän ohjasti 1600 metrin Suomen ennätykseen 15,6 Mikkelin radalla 9. elokuuta 1977.
Seppo Vaakanaisen vuonna 1937 syntynyt veli Esko Vaakanainen toimi ohjastajana 1980-luvun lopulle saakka. Myös heidän veljensä Antti Vaakanainen on raviohjastaja.


title: Hjalmar Louhimaa

text: Hjalmar Heikki Lindström myöh. Louhimaa () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä. Suomen myöhemmissä sodissa hän toimi pataljoonan komentajana lähinnä koulutustehtävissä.


title: Hjalmar Louhimaa

text: Lindströmin vanhemmat olivat varastonhoitaja Gustaf Adolf Lindström ja Emma Katarina Oravainen. Hänet vihittiin ensimmäisen kerran avioliittoon vuonna 1919 Olga Elisabeth Kanervan kanssa, joka kuoli vuonna 1951. Toistamiseen hän avioitui Jenny Martta Kumpulaisen kanssa.


title: Hjalmar Louhimaa

text: Lindström kävi neljä luokkaa Oulun suomalaista lyseota ja Oulun kauppakoulun vuonna 1912 ja suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Lindström suoritti suojeluskunta- ja reserviupseerien täydennyskurssin vuonna 1924 ja taktiikan soveltamiskurssin vuosina 925 ja 1927 sekä komppanianpäällikkökurssin vuonna 1933. Kapteenikurssin hän kävi vuonna 1937 Suojeluskuntain päällystökoulussa.


title: Hjalmar Louhimaa

text: Lindström liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 28. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Hjalmar Louhimaa

text: Lindström astui Suomen valkoisen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä. Hän saapui takaisin Suomeen 18. helmikuuta 1918 aselaivoja seuranneen komennuskunnan mukana. Suomessa hänet komennettiin Ouluun, missä hänen tehtäväkseen tuli harjoittaa paikallisia värvättyjä joukkoja. Saatuaan joukot koulutettua hänet määrättiin joukoista kootun 1. Krenatöörirykmentin III Oulun pataljoonan 3. komppanian päälliköksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Luhalahdella, Viljakkalassa, Mannanmäen-Kyröskosken akselilla, Epilän-Tampereen akselilla, Mouhijärvellä, Karkussa ja Lempäälässä sekä rykmentin etenemiseen Valkeakoskelle Hauhon, Tuuloksen ja Lammin kautta.


title: Hjalmar Louhimaa

text: Lindström palveli sisällissodan jälkeen edelleen komppanianpäällikkönä 1. Krenatöörirykmentissä, josta hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1918 alkaen Tampereen vartiopataljoonaan. Tampereelta hänet siirrettiin 4. maaliskuuta 1918 komppanianpäälliköksi Lapin ryhmään, josta hänet siirrettiin edelleen 25. marraskuuta 1918 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Itä-Suomen jalkaväkirykmentti 5:n (myöhemmin Pohjois-Savon rykmentti) 3. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 2. huhtikuuta 1919 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Limingan suojeluskuntaan. Limingassa hän palveli 1. toukokuuta 1919 – 28. helmikuuta 1925 välisen ajan. Limingasta hänet nimitettiin 1. maaliskuuta 1925 alkaen päälliköksi Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin I:lle alueelle, josta hänet siirrettiin 1. elokuuta 1928 alkaen päälliköksi VI alueelle. Limingasta hänet siirrettiin edelleen 16. lokakuuta 1929 alkaen päälliköksi Oulun suojeluskuntapiirin VIII:lle alueelle. Lindström vaihtoi sukunimensä Louhimaaksi vuonna 1935.


title: Hjalmar Louhimaa

text: Louhimaa osallistui talvisotaan Oulun suojeluskuntapiirin Esikunnan Toimisto II:n toimistopäällikkönä. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa tehtävässä, kunnes hänet siirrettiin paikallispäälliköksi Oulun suojeluskuntapiirin XVIII alueelle. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Linnoituspataljoona 15:n komentajaksi, josta hänet siirrettiin Pataljoonankomentajaksi Jalkaväenkoulutuskeskus 15:een, josta hänet siirrettiin vuonna 1942 Sotavankileiri 19:n päälliköksi, missä tehtävässä hän toimi sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hänet asetettiin lakkautuspalkalle. Hänet haudattiin Kuopioon.


title: August Matinlassi

text: August Nikolai Matinlassi () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianvääpelinä ja joukkueenjohtajana. Vielä talvi- ja jatkosotaan hän osallistui komppanianpäällikkönä taisteluihin rintajoukoissa.


title: August Matinlassi

text: Matinlassin vanhemmat olivat maanviljelijä Frans Eemil Matinlassi (5.8.1863-25.3.1944) ja Ida Amalia Marttila (17.12.1865-4.4.1904). Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1929 Elma Lemmitty Vilusen (12.2.1903-18.4.1965) kanssa.


title: August Matinlassi

text: Matinlassi kävi kansakoulun ja Haminan taistelukoulun vuonna 1918 sekä tiedonantokurssin Haminassa vuonna1920. Hyökkäysvaunukurssin Hämeenlinnassa hän suoritti vuonna 1923 ja viestiupseerikurssin Riihimäellä vuonna1928 sekä Taistelukoulun joukkueenjohtajakurssin vuonna 1930.


title: August Matinlassi

text: ja työskenteli maanviljelijänä Simossa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 13. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: August Matinlassi

text: Matinlassi astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi komppanianvääpeliksi ja myöhemmin joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet määrättiin komppanianpäälliköksi 25. maaliskuuta 1918 alkaen. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Kämärän asemalla sekä Viipurissa.


title: August Matinlassi

text:
Matinlassi määrättiin sisällissodan jälkeen suoritetussa armeijan uudelleenjärjestelyssä joukkueenjohtajaksi Kaartin jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 17. tammikuuta 1919 Vuoristoprikaatin (myöhemmin Jääkäriprikaati) miinanheittäjäkomppaniaan. Vuoristoprikaatista hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1921 Pohjanmaan jääkäripataljoonaan, missä hän toimi nuorempana upseerina, viestijoukkueen johtajana, rahastonhoitajana, pataljoonan adjutanttina sekä hoiti satunnaisesti komppanianpäällikön tehtäviä. Vuoristoprikaatista hänet siirrettiin 30. joulukuuta 1933 suojeluskuntajärjestöön, missä hänet sijoitettiin päälliköksi Pohjolan suojeluskuntapiirin II alueelle.
Matinlassi osallistui talvisotaan komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 27:ssä, jonka riveissä hän osallistui taisteluihin Suomussalmella. Välirauhan aikana Matinlassi toimi edelleen Jalkaväkirykmentti 27:ssä, nyt III pataljoonan komentajana. Myöhemmin hänet siirrettiin aluepäälliköksi Pohjolan suojeluskuntapiiriin.


title: August Matinlassi

text: Jatkosodan puhjettua Matinlassi komennettiin komppanianpäälliköksi Jalkaväkirykmentti 33:een. Hän osallistui kyseisen joukon johtajana taisteluihin Paanajärvellä, Vartiolammella, Kortevaarassa, Kaukahaisissa ja Niskakylässä. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Pohjolan suojeluskuntapiirin esikuntaan, missä hän toimi huoltopäällikön apulaisena ja vuodesta 1943 alkaen toimistopäällikkönä. Sotien jälkeen Matinlassi toimi sotainvalidihuoltoupseerina Pohjolan suojeluskuntapiirin esikunnassa vuoteen 1944 saakka, jolloin hän siirtyi samanlaiseen tehtävään Rovaniemen sotilaspiirin esikuntaan. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1946. Matinlassi haudattiin Ouluun.


title: Meie Mees

text: Meie Mees on virolainen popyhtye. Se voitti vuosien 2002 ja 2007 välillä Estonian Pop Music Annual Awardsin (Eesti Popmuusika Aastaauhinnad) parhaana pop-yhtyeenä kuusi kertaa peräkkäin.


title: Ockelbon kunta

text: Ockelbon kunta () on Gävleborgin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Gästriklandiin ja Hälsinglandiin. Kunnan keskustaajama on Ockelbo.


title: Ockelbon kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 064,76 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 849 henkeä (31.12.2015).


title: Ockelbon kunta

text: Ockelbolla on ystävyyskunta Suomessa, Kurikka.


title: Ockelbon kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 30,72 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ockelbon kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut Ockelboon maalaiskuntaan. Vuonna 1971 maalaiskunnasta sekä jaettuun Skogin maalaiskuntaan kuuluneesta Lingbon seurakunnasta muodostettiin nykyinen Ockelbon kunta.


title: Ockelbon kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 98 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ockelbon kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 82 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ockelbon kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 681 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 74 000 kruunua.


title: Ockelbon kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ockelbon kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ockelbon kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 61,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 286 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ockelbon kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ockelbon kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ockelbon kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ockelbon kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ockelbon kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ockelbon kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ockelbon kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ockelbon kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Ockelbon kunta

text: Ruotsin prinssi Daniel on kotoisin Ockelbosta.


title: Vesikastanja

text: Vesikastanja ("Eleocharis dulcis") on ruohomainen sarakasveihin kuuluva kosteikkokasvi, jonka mukulat ovat syötäviä. Marskimaalla kasvavan kasvin putkimaiset, lehdettömät korret kasvavat noin 1,5 metrin korkuisiksi. Vesikastanja kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa, ja sitä viljellään laajalti eteläisen Kiinan ja Filippiinien riisipelloilla.


title: Vesikastanja

text: Vesikastanja kasvattaa juurakostaan rönsymäisiä juuria joiden päässä on monesti mukula. Varret ovat pyöreitä, sylinterimäisiä ja harmaan vihreitä, 15-60 cm korkeita, 1.5-3 mm paksuja. Varsien tyvissä kellertäviä tai ruskeahkoja lehtituppia, 2-20 cm. Kukinto on tasasoukka tähkylä joka on kooltaan 1,5-4 cm pitkä, 6-7 mm paksu.


title: Vesikastanja

text: Vesikastanjan mukuloita käytetään paljon aasialaisissa keittiöissä. Kasvin pienillä, pyöreillä mukuloilla on rapea ja valkoinen malto, ja ne voidaan syödä kypsentämättömänä, keitettynä, grillattuna tai säilöttynä. Kiinassa se kuuluu esimerkiksi kantonilaiseen keittiöön kuuluviin "dim sum" -alkupaloihin, kuten vesikastanjakakkuihin.


title: Vesikastanja

text: Vesikastanjat ovat yksiä harvoista vihanneksista, jotka säilyvät rapeina kypsentämisen ja säilönnänkin jälkeen. Tämä johtuu eräistä fenoliyhdisteistä, jotka kiinnittävät mukulan soluseinät yhteen ristisidoksilla. Sama ominaisuus on esimerkiksi maakastanjalla ja intialaisella lootuskukalla.


title: Vesikastanja

text: Mukulat sisältävät 90 % kuivapainostaan hiilihydraatteja, joista tärkkelystä on 60 %. Kasvi on myös ravintokuidun, riboflaviinin, B-vitamiinin, kaliumin, kuparin ja mangaanin lähde.


title: Vesikastanja

text: Vesikastanjaa ei pidä sekoittaa vesipähkinään.


title: Preeriakoirat

text:
Preeriakoirat ("Cynomys") ovat pieniä maan alla asustavia Amerikan ruohoarojen jyrsijöitä, jotka kuuluvat maassa asuviin oraviin (Marmotini) ja ovat sukua maaoraville ja murmeleille. Nimensä ne ovat saaneet koiran haukuntaa muistuttavista varoitushuudoistaan. Preeriakoiria on viisi lajia.
Täysikasvuiset preeriakoirat ovat 30–40 cm korkeita ja painavat 0,5–1,5 kg. Niitä tavataan Pohjois-Amerikassa Meksikosta Kanadaan. Yhdysvalloissa niiden alue sijaitsee lähinnä Mississippistä länteen. Ne ovat kaikkiruokaisia kasvinsyöjiä. Perheyhteisöjen rakentamat kolot ovat tärkeitä preerian ekologiselle systeemille, vaikka maanviljelijät pitivät niitä vuosikausia tuholaisina.


title: Tempietto

text: Tempietto () on pieni rotundan muotoinen muistokappeli ("martyrium") Gianicolo-kukkulalla Roomassa. Huomaamaton rakennus on osa San Pietro in Montorion kirkkoa, jonka sisäpihalla se sijaitsee. Kappeli rakennettiin 1502–1510Espanjan Isabellan ja Ferdinandin kruununperillisen syntymän kunniaksi paikalle, jossa Pyhän Pietarin uskottiin (virheellisesti) kärsineen marttyyrikuoleman. Rakennuksen suunnitteli Donato Bramante, ja se oli hänen ensimmäisiä töitään Roomassa.


title: Tempietto

text: Sisähalkaisijaltaan 4,5 metriä leveän, kupoliholvatun kappelin alla on krypta, joka uudistettiin 1628. Ulkopuolta kiertää Marcelluksen teatterin mukaan piirretty toskanalaista tyyliä edustava peristyyli, jonka yllä on balustradi. Tivolin Vestan temppeliä etäisesti muistuttavaa Tempiettoa pidetään täysrenessanssin arkkitehtuurin parhaiden ihanteiden mukaisena mestariteoksena.


title: Tempietto

text: Bernini käytti Tempiettoa esikuvanaan suunnitellessaan Pietarinkirkon Pyhän Sakramentin kappelin tabernaakkelia 1674.


title: Namibian lippu

text: Namibian lippu on Namibian tasavallan virallinen lippu, joka on hyväksytty ja otettu käyttöön 21. maaliskuuta vuonna 1990, jolloin Namibia itsenäistyi Etelä-Afrikan tasavallasta. Värit ovat SWAPOlta.


title: Namibian lippu

text: Lipussa on väreinä sinistä, joka kuvaa Namibian puhdasta taivasta ja Atlantin valtamerta, punaista, joka kuvaa ihmisten tärkeitä voimavaroja, vihreää, joka symboloi kasvillisuutta ja maataloutta ja valkoista, joka kuvaa rauhaa ja yhtenäisyyttä. Vasemmassa yläkulmassa on keltainen aurinko, joka symboloi elämää ja energiaa.


title: Daniele Ganser

text: Daniele Ganser (s. 1972, Lugano, Sveitsi) on sveitsiläinen historioitsija, joka on erikoistunut kansainvälisiin suhteisiin ja niiden historiaan vuodesta 1945 tähän päivään. Hänen tutkimusalueisiinsa kuuluu mm. geopolitiikka, salainen sodankäynti, sodat luonnonvaroista, globalisaatio ja ihmisoikeudet.


title: Daniele Ganser

text: Hän opettaa Sveitsin yliopistoissa, mm. Baselin historianlaitoksella. Hänen viimeisin tutkimuksensa keskittyy "terrorismin vastaisen sodan" ja öljyn hinnan suhteeseen. Ganser myös kyseenalaistaa syyskuun 11. päivän terrori-iskujen virallisen selityksen.


title: Daniele Ganser

text: Ganser syntyi Sveitsin italiankieliseen osassa Luganossa ja kasvoi saksankielisellä alueella Baselissa. Vuodesta 1992 hän opiskeli antiikin ja modernin ajan historiaa, filosofiaa, Englannin kirjallisuutta ja kansainvälisiä suhteita Baselin yliopistossa, Amsterdamin yliopistossa Hollannissa ja London School of Economics and Political Sciencessa (LSE) Englannissa. Hän kirjoitti historian maisteriksi 1998 cum lauden arvosanalla ja historian tohtoriksi 2001 myös cum lauden arvosanoin. Hän puhuu saksaa, italiaa, englantia ja ranskaa.


title: Daniele Ganser

text: Myöhemmin hän on toiminut eri think tankeissa ja toimi mm. ryhmässä joka vaikutti kansanäänestykseen, jossa päätettiin Sveitsin liittymisestä United Nations Organisationniin (UNO) vuonna 2003.


title: Daniele Ganser

text: Lisäksi hän on tominut tutkinut mm. globalisaatiota yhteistyössä Sveitsin ulkoministeriön kanssa. Tutkimuksen kohteena oli sveitsiläisten yhtiöiden hyötyminen sodista ja toisaalta toisten yhtiöiden rauhan edistäminen sosiaalisesta näkökulmasta toimittaessa.


title: Daniele Ganser

text: Ganserin tunnetuin teos lienee "Naton salaiset armeijat" (Nato's Secret Armies), jossa Ganser käy läpi Naton Euroopassa ylläpitämiä parlamentarisen valvonnan ulkopuolella olleita salaisia armeijoita kylmän sodan aikana ja niiden väitettyä osuutta terroritekoihin, joilla Ganserin mukaan ohjailtiin maiden poliittista tilannetta. Yksi tällainen tapaus on Operaatio Gladio Italiassa. Vaikka Ganser suhtautuu kriittisesti salaisiin armeijoihin, hän myöntää asiakirjojen ja todistajalausuntojen osoittavan, että "stay behind" verkostojen luonti oli "järkevä varotomi" Neuvostoliiton muodostamaa sotilaallista uhkaa vastaan.


title: Daniele Ganser

text: Vuoden 2006 alussa Yhdysvaltojen ulkomninisteriö myönsi salaisten armeijoiden olleen olemassa, mutta kiisti jyrkästi niiden yhteyden terrorismiin. Ministeriön mukaan Ganser, ja muut tutkijat, olivat ottaneet Neuvostoliiton 1970-luvulla väärentämän asiakirjan todesta. "Dokumentin" oli määrä tarjota "todisteita" USA:n tuesta terrori-iskuille muissa maissa ja mustamaalata maata. Ulkoministeriön mukaan väärennetty dokumentti on ollut tutkijoiden lähteenä, kun on pyritty todistamaan yhteys salaisten armeijoiden ja terrorismin välillä.


title: Daniele Ganser

text: Journal of Intelligence History puolestaan kutsui Ganserin kirjaa osaksi "uuden allon" salaliittoteorioita, jotka nousivat esiin syyskuun 2001 terrori-iskujen jälkeen. Lehti huomauttaa, että syyskuun iskut mainitaan kirjassa, ja "stay behind" verkostot esitetään salaliittoteorioiden hengessä. Julkaisun mukaan ongelma on se, että ihmiset, joilla ei ole käsitystä salaisesta tiedustelutoiminnasta, uskovat Ganserin vakuuttavalta kuulostavat teoriat. Lehti kritisoi lisäksi sitä, että Ganser myös sekoittaa kirjassaan disinformaation vakavastiotettaviin lähteisiin.


title: Stéphanie Possamaï

text: Stéphanie Possamaï (s. 30. heinäkuuta 1980 Bordeaux, Ranska) on ranskalainen judoka ja vuoden 2007 euroopanmestari. Hän saavutti pronssia vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä sekä MM-pronssia vuonna 2007 Rio de Janeirossa pidetyissä judon maailmanmestaruuskisoissa. EM-joukkuekultaa hän on voittanut 2004 ja 2005. Possamaï menestyi jo nuorten turnauksissa voitettuaan muun muassa Ranskan nuorten mestaruuden vuonna 1998 ja Saksan nuorten avoimet Berliinissä 1999. Hän on saavuttanut maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa kaksi turnausvoittoa, kuusi kakkossijaa ja viisi kolmossijaa sekä Masters-, Grand Prix - ja Grand Slam -kilpailuissa kaksi kakkos- ja kaksi kolmossijaa. Ranskan-mestaruuskilpailuissa hän on saanut yhden kulta-, neljä hopea- ja neljä pronssimitalia.


title: Joachim Ziesche

text: Joachim Ziesche (s. 3. heinäkuuta 1939, Dresden, Saksa) on entinen itäsaksalainen jääkiekkoilija. Hän esiintyi DDR:n paidassa 197 maaotelussa. Hyökkääjänä pelannut Ziesche kuului monissa turnauksissa parhaiden pistemiesten joukkoon. Pelaajana hän esiintyi kahdeksan kertaa jääkiekon MM-kisojen A-sarjassa ja kerran B-sarjassa. 1966 hän saavutti DDR:n mukana pronssia silloisessa jääkiekon EM-kilvassa. Hän pelasi 1968 talviolympialaiset Grenoblessa.


title: Joachim Ziesche

text: Ziesche valittiin International Ice Hockey Federation Hall of Fameen 1999. Jo 1990 hänet oli otettu Hall of Fame Deutschland -kunniagalleriaan. Vuodesta 2004 hänen pelipaitansa on riippunut "jäädytettynä" Berliinissä Wellblechpalastes-hallin katossa.


title: Amy Blyth

text: Amy Blyth (s. 1. toukokuuta 1980) on yhdysvaltalainen taekwondoin, joka saavutti hopeaa vuoden 2000 maailmancupissa yli 72-kiloisten sarjassa.


title: Francesc Arnau

text:
Francesc Arnau Grabulosa (s. 23. toukokuuta 1975 Les Planes d'Hostoles, Gironan maakunta, Espanja) on entinen espanjalainen jalkapallomaalivahti.
Arnau on Barcelonan junioriakatemian kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 9. marraskuuta 1996 kotiottelussa Atlético Madridia vastaan. Viiden kauden aikana Barcelonassa Arnau toimi joukkueen varamaalivahtina, Ruud Hespin ja myöhemmin Pepe Reinan toimittua ykkösmaalivahtina.


title: Francesc Arnau

text: Kaudeksi 2001–2002 Arnau siirtyi Málagaan, mutta rooli jäi hyvin pieneksi kahden ensimmäisen kauden aikana, kun hän joutui taas jäämään joukkueen varamaalivahdiksi. Vuonna 2003 Pedro Contrerasin siirryttyä Real Betisiin, Arnaulle avautui tilaisuus nousta joukkueen ykkösmaalivahdiksi. Hän toimi joukkueen kiistattomana ykkösmaalivahtina vuoteen 2007 asti, kunnes Iñaki Goitia syrjäytti hänet. Kaudella 2008–2009 Arnau pelasi alkukauden ottelut, kunnes Goitia jälleen nousi hänen ohitseen.


title: Casino Lisboa

text: Casino Lisboa sijaitsee Lissabonissa, Portugalissa. Kasino avattiin huhtikuussa 2006 Lissabonin Parque das Nações -alueella sijaitsevaan Pavilion of the Future rakennukseen, joka kuului Lissabonissa vuonna 1998 järjestetyn maailmannäyttelyn rakennuksiin.


title: Casino Lisboa

text: Portugalissa kasinotoiminta on tarkkaan lailla rajoitettua. Valtio myöntää kasinoiden toimiluvat määräajaksi korvausta vastaan. Toimilupa on aluekohtainen. Lissabonin alueella toimi jo Estorilin kasino, jonka vuoksi valtio muutti lakia ja salli toisen kasinon perustamisen Lissaboniin. Toimiluvan sai Estoril Sol yhtiö, jolla on toimilupa myös Estorilin kasinoon.


title: Casino Lisboa

text: Toimilupa maksoi 30 miljoonaa euroa ja se on voimassa vuoteen 2020. Kertakorvauksen lisäksi kasino maksaa vuosimaksua, jonka suuruus on 50% pelitoiminnan tuotosta.


title: Casino Lisboa

text: Kasinossa on lähes 950 peliautomaattia ja 25 pelipöytää, joissa pelataan rulettia, blacjackiä, pokeria, Baccaratia ja muita pelejä.


title: Casino Lisboa

text: Kasino on auki joka päivä (paitsi jouluaattona) kello 15-03 sekä perjantaisin ja lauantaisin kello 16-04.


title: Casino Lisboa

text: Kasinossa on 640 istumapaikan auditorio, jossa järjestetään kokouksia ja seminaareja. Lisäksi kasinolla järjestetään taidenäyttelyitä.


title: Rowan & Martin’s Laugh-In

text: Rowan & Martin's Laugh-In oli yhdysvaltalainen viihdesarja, jota NBC esitti 22. tammikuuta 1968 ja 14.toukokuuta 1973 välisenä aikana. Sarjan päätähtinä olivat Dan Rowan ja Dick Martin. Ensimmäinen Laugh-In lähetettiin pisteohjelmana jo 9. syyskuuta 1967, jonka saaman suosion takia päädyttiin sarjan tuottamiseen.


title: Rowan & Martin’s Laugh-In

text: Sarjassa vieraili kymmeniä näyttelijöitä, mutta ainoina Rowanin ja Martinin ohella koko sarjan ajan mukana olleet olivat Ruth Buzzi ja Gary Owens. Näyttelijävieraina sarjassa esiintyivät muun muassa Goldie Hawn, Lily Tomlin, Judy Carne, Arte Johnson, Henny Youngman, Alan Sues, Jo Anne Worley ja John Wayne. Myös Richard Nixon vieraili ohjelmassa vuoden 1968 presidentinvaalikampanjansa aikana.


title: GhostNet

text: GhostNet on maaliskuussa 2009 paljastettu suuri elektroninen vakoiluverkosto, joka toimii pääasiassa Kiinasta käsin. Verkosto on tunkeutunut ainakin 1295 tietokoneeseen 103 maassa. Murrettujen järjestelmien joukossa on suurlähetystöjen, ulkoministeriöiden ja muiden virastojen sekä Tiibetin pakolaishallituksen tietokoneita.


title: GhostNet

text: Järjestelmä lähettää haittaohjelmia valituille vastaanottajille sähköpostin liitetiedostona. Murtautuja voi ohjailla tai tarkastella tartunnan saanutta tietokonetta. Haittaohjelma kykenee jopa käynnistämään tietokoneeseen liitetyn kameran ja mikrofonin, joilla murtautuja voi tarkkailla tapahtumia huoneessa.


title: GhostNet

text: Tutkijat uskovat löytäneensä todisteita, että Kiinan viranomaiset olisivat perustaneet joitakin toimiaan GhostNetin avulla saadulle tiedolle. Kun eräs diplomaatti oli vastaanottanut sähköpostitse kutsun vierailla 14. dalai-laman luona, Pekingin viranomaiset soittivat hänelle ja taivuttelivat häntä jättämään vierailun väliin. Kiinan tiedusteluviranomaiset pysäyttivät erään Tiibetiin matkalla olleen naisen ja näyttivät hänelle otteita tämän Internet-keskusteluista.


title: GhostNet

text: Cambridgen yliopiston tutkijat uskovat, että Kiinan hallitus olisi tietomurtojen takana; Toronton yliopiston tutkijat eivät löytäneet tälle todisteita, vaan esittivät muita mahdollisuuksia – kyseessä voisi olla yksityisten kiinalaisten ajama operaatio, jolla olisi taloudellinen tai isänmaallinen motiivi, tai jonkin muun maan (kuten Venäjän tai Yhdysvaltojen) tiedustelupalvelu. Kiinan hallitus on kiistänyt kaiken osallisuutensa asiaan sanoen, että Kiina "kieltää ehdottomasti kaiken Internet-rikollisuuden".


title: Antony and the Johnsons (albumi)

text: Antony and the Johnsons on yhdysvaltalaisen kokeellista musiikkia esittävän Antony and the Johnsons yhtyeen vuonna 2000 julkaisema esikoisalbumi.


title: Antony and the Johnsons (albumi)

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Antony Hegarty.


title: I Am a Bird Now

text: I am a Bird Now on Antony and the Johnsons -yhtyeen albumi, joka julkaistiin 1. helmikuuta 2005. Se on myös palkittu Mercury Prize -musiikkipalkinnolla.


title: The Crying Light

text: The Crying Light on Antony and the Johnsonsin kolmas studioalbumi, jonka on julkaissut Secretly Canadian 19. tammikuuta 2009. Se debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 65.


title: HMS Implacable (R86)

text: HMS Implacable (viirinumero R86) oli vuonna 1942 vesillelaskettu Implacable-luokan lentotukialus, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Implacable (R86)

text: Alus tilattiin Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Skotlannista osana vuoden 1938 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 21. helmikuuta 1939 ja alus laskettiin vesille 10. joulukuuta 1942. Alus otettiin palveluskäyttöön 28. elokuuta 1944.


title: HMS Implacable (R86)

text: "HMS Implacable" liitettiin palvelukseen otettaessa Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon. Alukselle siirrettiin heinäkuussa 1944 lentokoneet ja se aloitti kouluttautumisen Scapa Flow’ssa Kotilaivaston mukana. Koulutusjakson päätyttyä elokuussa alus liitettiin Kotilaivastoon. Se osallistui syyskuussa iskuihin Norjan rannikkoliikennettä vastaan, jolloin alukselta lähteneet lentokoneet upottivat kolme rahtialusta ja kolme niitä suojannutta saattajaa. Alus lähti 23. lokakuuta merelle risteilijä "HMS Bellonan" ja kahdeksan hävittäjän suojaamana iskeäkseen Norjan rannikkoliikennettä vastaan operaatio Athleticissa. Aluksen lentokoneet hyökkäsivät lentokentille Sorreisassa ja Bardufossissa. Alukselta noussut tiedustelukone havaitsi Saksan laivaston taistelulaiva "Tirpitzin" vaihtaneen ankkuripaikan lähelle Tromssaa.


title: HMS Implacable (R86)

text:
Alus oli 26. lokakuuta uudelleen Norjan rannikolla suojanaan risteilijä "HMS Mauritius" ja kuusi hävittäjää. Aluksen lentokoneet iskivät Bodon ja Rorvikin lentokentille ja ne upottivat Saksan laivaston emälaiva "Karl Meyerin". Laivaliikenteen häirinnässä Lodingenin ja Kristiansundin edustalla operaatiossa Provident aluksen lentokoneet upottivat miinanraivaajia ja rannikkoaluksia. Seuraavana päivänä alukselta lähtenyt Firefly hyökkäsi pinnalla yllättämänsä sukellusveneen "U1060" kimppuun, minkä seurauksena sukellusvene ajettiin Fleinan saaren rantaan uppoamisen estämiseksi.
Alus jatkoi marraskuussa palvelustaan Kotilaivastossa ja se oli jälleen 27. marraskuuta Norjan rannikolla operaatio Providentissa saattuetukialusten "HMS Premierin" ja "HMS Pursuerin" kanssa suojanaan risteilijä "HMS Dido" ja seitsemän hävittäjää. Osaston aluksilta lähteneet lentokoneet hyökkäsivät Namsoksen pohjoispuolella Masjoenin edustalla havaitsemaansa saattuetta vastaan, jolloin norjalaiset "Rigel" ja "Korsness" upotettiin. Upotetuilla aluksilla oli venäläisiä sotavankeja, joista monet saivat hyökkäyksessä surmansa. Lisäksi upotettiin kaksi saattuetta suojannutta ilmatorjunta-alusta sekä ankkurissa ollut rahtialus "Spree".


title: HMS Implacable (R86)

text:
Alus oli 7. joulukuuta jälleen Norjan rannikolla "HMS Trumpeterin" ja "HMS Premierin" kanssa suojanaan "HMS Diadem" ja kahdeksan hävittäjää, joista yksi oli Norjan laivaston "KNM Stord". Operaatio Urbanessa osaston tuli häiritä Hagesundin edustan meriliikennettä ja miinoittaa Karansalmi. Alueella ei havaittu kuitenkaan rannikkoliikennettä. Seuraavana päivänä lentokoneet hyökkäsivät rannikkokohteisiin Bergenin ja Stavangerin välillä.
Tammikuussa 1945 alus määrättiin siirrettäväksi brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon, minkä seurauksena se siirrettiin huollettavaksi. Helmikuussa alus valmistautui operatiiviseen palvelukseen Yhdysvaltain Tyynellävaltamerellä olevan laivaston kanssa. Maaliskuussa kuningasperheen edustaja vieraili aluksella ja se aloitti lentokoneiden vastaanottamisen jälkeen matkan Ceylonille.


title: HMS Implacable (R86)

text: Alus saapui 4. huhtikuuta Ceyloniin, missä se siirsi lentokoneet maakentille. Alus jatkoi matkaansa Australiaan liittyäkseen brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon (Task Force 111). Alus saapui Sydneyn 8. toukokuuta liittyen laivastoon. Se liitettiin lentotukialusosastoon (Task Group 111.2) korvaamaan "HMS Illustriousin", joka palasi Englantiin huollettavaksi.


title: HMS Implacable (R86)

text: Kesäkuussa alus siirtyi Manukseen liittyäkseen ryhmäänsä. Se liittyi 10. kesäkuuta Task Unit 111.2.1:n (TU 111.2.1) lippulaivaksi. Alus lähti 12. kesäkuuta laivaston mukana ensimmäisen kerran sotatoimiin Tyynellä valtamerellä operaatiossa Inmate hyökättäessä japanilaisten hallussa olevalle Trukin lentokentälle. Osaston lentokoneet iskivät kentille 14.-15. kesäkuuta. Lisäksi lentokoneet toimivat pinta-alusten tykistön tulenjohtajina. Osasto palasi Manukseen 17. kesäkuuta. Samana päivänä TF57:ksi nimetty brittiläinen Tyynenmeren laivasto siirtyi Yhdysaltain 3. laivaston alaisuuteen nimellä TF37.


title: HMS Implacable (R86)

text: Alus lähti 6. heinäkuuta laivaston mukana Manuksesta operaatio Olympicissa valmistauduttaessa hyökkäämään Japanin kotisaarille. Pian lähdön jälkeen aluksen propulsiojärjestelmään tuli vika, joka pakotti laskemaan nopeutta. Alus erkani laivastosta palaten Manukseen korjauksia varten. Sitä ei kuitenkaan tarvinnut siirtää edelleen Sydneyyn telakalle ja se kykeni palaamaan laivastoon jo 16. heinäkuuta. Seuraavana päivänä laivaston lentokoneet hyökkäsivät Tokion ja Jokohaman alueille kuten Sendain, Masudan ja Matsushiman lentokentille sekä Croisin satamaan. Japanilaisten tekemät vastahyökkäykset torjuivat alusten hävittäjälentokoneet. Lentohyökkäykset jatkuivat kuukauden loppuun, jolloin iskettiin Osakan, Susukan ja Miyakawan lentokentille sekä Maizurun laivastotukikohtaan. Lentokoneet vaurioittivat kolmea hävittäjää, joista yksi upposi myöhemmin. Lisäksi onnistuneessa hyökkäyksessä Sisämerelle upotettiin rahtialuksia ja sotalaivoja.


title: HMS Implacable (R86)

text: Täydennysten jälkeen laivaston piti jatkaa hyökkäystään, mutta 3. elokuuta toiminta keskeytettiin pyörremyrskyn vuoksi. Lentotoimintaa jatkettiin 9. elokuuta Honshun pohjoisosiin ja Hokkaidolle. Hyökkäyksissä upotettiin kaksi apualusta ja hävittäjä. Alus poistui 12. elokuuta laivaston mukana operaatioalueelta Manukseen polttoainepulan vuoksi.


title: HMS Implacable (R86)

text: Sotatoimien päätyttyä alus siirsi lentokoneensa ja lentohenkilöstön maihin Australiassa ja se muutettiin joukkojenkuljetusalukseksi. Muutostöiden jälkeen alus siirrettiin kuljettamaan vapautuneita sotavankeja kotiin. Alukselle nousi Manilassa 2 127 matkustajaa, jotka kuljetettiin Kanadaan. Alus saapui 11. lokakuuta Esquimaltiin, jossa matkustajat siirtyivät maihin.


title: HMS Implacable (R86)

text:
Alus vieraili "HMS Indefatigablen" kanssa Melbournessa tammikuussa 1946 ja se lähti toukokuussa Britteinsaarille. Alus saapui määränpäähänsä kesäkuussa. Alus siirrettiin reserviin.
"HMS Implacable" oli modernisoitavana 1948–1949, minkä jälkeen se siirrettiin Kotilaivaston lippulaivaksi. 1950-luvun miehistövajausten aiheuttamien ongelmien vuoksi monet alukset jouduttiin poistamaan palveluksesta ja "Implacable" siirrettiin koululaivaksi, missä tehtävässä se oli vuoteen 1954, jolloin se siirrettiin reserviin. Alus sijoitettiin poistolistalle ja se myytiin romutettavaksi Inverkeithingissä Rosythissa. Alus saapui 3. marraskuuta 1955 hinattuna romutettavaksi.


title: Arvo Liuskallio

text: Arvo Alaksander Lindberg myöh. Liuskallio () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana. Vielä jatkosodassa hän osallistui sotatoimiin joukkueenjohtajana varastokomppaniassa.


title: Arvo Liuskallio

text: Lindbergin vanhemmat olivat laivuri Frans Lindberg ja Emma Aurora Strandberg. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Sylvi Emilia Böökin kanssa, joka kuoli vuonna 1935. Liuskallio avioitui toisen kerran Ida Salmen kanssa.


title: Arvo Liuskallio

text: Lindberg kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti viidennen luokan Viipurin reaalikoulussa vuonna 1925. Liuskallio suoritti tiedonantokurssin vuonna 1919 ja monttöörikurssin vuonna 1925 sekä kävi Reserviupseerikoulun vuonna 1926.


title: Arvo Liuskallio

text:
Lindberg työskenteli koneenkäyttäjänä ja perämiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 24. syyskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän kävi konekiväärikurssin Libaussa vuonna 1917 ja samana vuonna järjestetyn erikoiskurssin Polangenissa (pommarikurssi).
Lindberg astui Suomen armeijan palvelukseen vääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 8. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Raudussa ja rajaseudulla.
Lindberg palveli sisällissodan jälkeen 4. Jääkärirykmentissä ja siitä myöhemmin muodostetussa Jääkäripataljoona 4:ssä, josta muodostettiin myöhemmin aluksi Jääkäripataljoona 2 ja edelleen Pohjolan jääkäripataljoona ja lopuksi Kajaanin sissipataljoona. Lindberg siirrettiin 8. syyskuuta 1918 vääpeliksi Vuoristoprikaatin tiedonantokomppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen 10. huhtikuuta 1919 Pohjanmaan jääkäripataljoonaan, missä hän toimi ensin puhelinosaston johtajana ja myöhemmin osaston vääpelinä. Hän osallistui vuonna 1920 heimosotiin kuuluvaan Petsamon retkeen. Lindberg siirrettiin Pohjanmaan jääkäripataljoonasta 1. huhtikuuta 1923 alkaen Hyökkäysvaunurykmenttiin, missä hän toimi tiedonantoupseerina ja oli samalla rykmentin aseupseerina. Seuraavaksi hänet siirrettiin 9. joulukuuta 1926 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Savon jääkärirykmentin 9. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 25. toukokuuta 1927 Savon prikaatin 3. pataljoonan 3. komppaniaan.


title: Arvo Liuskallio

text:
Armeijasta Lindberg erosi 27. helmikuuta 1929. Tosin hänet nimitettiin 1. maaliskuuta 1929 Savon-prikaatin II pataljoonan B-varaston hoitajaksi. Myöhemmin hänet nimitettiin 1. huhtikuuta 1934 alkaen varastonhoitajaksi Napapiirin sotilaspiiriin. Lindberg vaihtoi sukunimensä Liuskallioksi vuonna 1935. Seuraavaksi hänet siirrettiin 1. heinäkuuta 1937 alkaen niin ikään varastonhoitajaksi Lappeenrannan sotilaspiiriin, missä hän toimi 1. luokan varastonhoitajana 27. huhtikuuta 1938 alkaen.
Liuskallio osallistui jatkosotaan joukkueenjohtajana 17. Ampumatarvikevarastokomppaniassa osallistuen sotatoimiin Kiestingissä. Varastokomppaniasta hänet siirrettiin myöhemmin Jalkaväenkoulutuskeskus 15:een, josta hänet kotiutettiin vuonna 1942. Myöhemmin hän työskenteli kalastajana ja Henkivakuutusyhtiö Kalevan asiamiehenä.


title: Matti Löyhkö

text: Matti Löyhkö () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana.


title: Matti Löyhkö

text: Löyhkön vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Löyhkö ja Anna Hienonen, Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Hilja Kyötikin kanssa. Hän kävi Jalkaväen kapitulanttikoulun vuosina 1924 - 1925.


title: Matti Löyhkö

text: Löyhkö työskenteli maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 15. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Matti Löyhkö

text: Löyhkö astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, josta muodostettiin 29. maaliskuuta 1918 alkaen pataljoonan 1. komppania. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella, Aittolahdella, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.


title: Matti Löyhkö

text:
Löyhkö palveli sisällissodan jälkeen edelleen koulutusaliupseerina 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Savon jääkärirykmentti 3 ja edelleen Uudenmaan rykmentti. Armeijasta hän erosi 1. lokakuuta 1920 ja työskenteli sen jälkeen maanviljelijänä. Takaisin armeijan palvelukseen hän astui 31. maaliskuuta 1924 ja hänet sijoitettiin koulutusaliupseeriksi Karjalan kaartin rykmentin 7. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 23. marraskuuta 1925 alkaen Jalkaväen kapitulanttikouluun, missä hänet määrättiin aluksi rehumestariksi ja 30. huhtikuuta 1926 alkaen koulutusaliupseeriksi. Myöhemmin kapitulanttikoulun tultua yhdistetyksi Taistelukouluun hän jatkoi samaisessa tehtävässä.
Löyhkö osallistui talvisotaan Taistelukoulussa vääpelinä. Välirauhan aikana hänet siirrettiin korjaamoiden johtajaksi 13. Kuormastonkorjauskomppaniaan, missä tehtävässä hän toimi myös jatkosodan puhjettua. Vuonna 1942 hänet siirrettiin 13. Jalkine- ja vaatetuskorjaamon johtajaksi, josta hänet siirrettiin 40. Talous komppaniaan ja vuonna 1943 edelleen kuljetusjoukkueenjohtajaksi 40. Elintarvikekomppaniaan. Viimeisenä sotavuonna hän toimi Kotijoukkojen Henkilötäydennyskeskuksessa ja Jalkaväenkoulutuskeskus 6:ssa sekä Kotijoukkojen alaisessa Pataljoona N:ssä. Hänet vapautettiin palveluksesta vuonna 1944 korkean iän perusteella. Hänet haudattiin Lohikoskelle.


title: Frans Martikainen

text: Frans Iivari Martikainen () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916.


title: Frans Martikainen

text: Martikaisen vanhemmat olivat työnjohtaja Jafet Martikainen ja Kristiina Kervinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1930 Lahja Helmi Johanna Ruotsalaisen kanssa.


title: Frans Martikainen

text: Martikainen kävi kuusi luokkaa Kuopion klassillista lyseota. Hän kävi Jääkärialipäällystölle järjestetyn upseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1926.


title: Frans Martikainen

text: Martikainen työskenteli konttoristina Kuopiossa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 25. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, josta hänet siirrettiin 21. helmikuuta 1917 Altonan työosastoon, josta hänet laskettiin edelleen elokuussa vuonna 1917 siviilitöihin Saksaan.


title: Frans Martikainen

text: Martikainen palasi takaisin Suomeen sisällissodan jälkeen kesäkuussa vuonna 1918 ja astui Armeijan palvelukseen 10. kesäkuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä. Hänet sijoitettiin 3. Jääkärirykmenttiin, josta muodostettiin myöhemmin ensin Savon jääkärirykmentti 3 ja sitten Uudenmaan rykmentti. Martikainen toimi rykmentissä kirjurialiupseerina I pataljoonan esikunnassa. Hän oli komennettuna 16. lokakuuta - 14. joulukuuta 1918 väliseksi ajaksi saksankielen tulkiksi Haminan taistelukouluun. Uudenmaan rykmentissä hänet siirrettiin 18. joulukuuta 1918 koulutusaliupseeriksi 1. komppaniaan. Armeijasta Martikainen erosi 14. heinäkuuta 1919 ja toimi myöhemmin 1. huhtikuuta 1920 - 1. maaliskuuta 1921 Värtsilän suojeluskunnan paikallispäällikkönä. Takaisin Armeijan palvelukseen Martikainen astui 15. kesäkuuta 1921 nuorempana upseerina ja hänet sijoitettiin Karjalan kaartin rykmenttiin, josta hänet siirrettiin 10. elokuuta 1923 alkaen Polkupyöräpataljoona 1:een, jossa hän toimi nuorempana upseerina ja aseupseerina ja hoiti satunnaisesti komppanianpäällikön tehtäviä. Polkupyöräpataljoonasta hänet siirrettiin 8. toukokuuta 1926 Santahaminan komendanttiviraston adjutantiksi, mistä hänet siirrettiin edelleen 2. tammikuuta 1927 alkaen joukkueenjohtajaksi Suomenlinnan paikalliskomppaniaan. Armeijasta hän erosi toistamiseen 30. elokuuta 1928. Hänet haudattiin Malmin hautausmaahan.


title: Majestic-luokka (lentotukialus)

text: Majestic-luokka oli Britannian Kuninkaalliselle laivastolle suunniteltu ja rakennettu kevyt lentotukialusluokka, johon kuului suunnitelmien mukaan kuusi alusta. Luokan alukset sisältyivät alun perin Colossus-luokan tilaukseen, mutta kuusi viimeistä koki niin paljon muutoksia, että ne muodostivat oman luokan. "HMS Leviathanin" työt kuitenkin keskeytettiin ennen valmistumista ja alus romutettiin. Loput viisi alusta siirrettiin valmistumisen jälkeen dominioiden laivastoihin: "HMS Majestic" ja "HMS Terrible" Australiaan, "HMS Magnificent" ja "HMS Powerful" Kanadaan ja "HMS Hercules" Intiaan.


title: Majestic-luokka (lentotukialus)

text: Alusten muutosten syynä oli muun muassa tarve sijoittaa aluksille uudempia ja raskaampia lentokoneita, joilla oli samalla suurempi nousu- ja laskunopeus. Muutostöiden yhteydessä jouduttiin alusten polttoainetäyttöä pienentämään uppouman kurissa pitämiseksi.


title: Majestic-luokka (lentotukialus)

text: Alusten rakentaminen aloitettiin toisen maailmansodan aikana, mutta maailmansota päättyi ennen alusten valmistumista.


title: Karl von Frisch

text: Karl von Frisch (20. marraskuuta 1886 – 12. kesäkuuta 1982) oli itävaltalainen biologi, joka selvitti mehiläisten tanssimisen merkityksiä. Hän sai tunnustukseksi työstään yhdessä Konrad Lorenzin ja Nikolaas Tinbergenin kanssa vuonna 1973 Nobelin lääketieteen palkinnon yksilöiden järjestäytymistä ja esille tuloa sekä eläinten sosiaalisen käyttäytymisen malleja koskevista tutkimuksistaan.