title: Otto Lilius

text: Lilius oli Uno Fagernäsin komentaman 3. divisioonan esikuntapäällikkönä Uhtualla 1942–1943. Hän sai syksyllä 1943 siirron Aunukseen sen jälkeen kun divisionaan uudeksi komentajaksi oli tullut Aaro Pajari. Kesällä 1944 taisteluosaston komentajana toiminut Lilius haavoittui vaikeasti Aunuksessa. Liliusta ovat jotkut pitäneet Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan luutnantti Lammion ja vaihtelevasti everstiluutnantti Karjulan esikuvana.


title: Otto Lilius

text: Sotien jälkeen Lilius toimi konttoripäällikkönä A. Ahlström Oy:n Pihlavan tehtaalla vuodesta 1946 alkaen.


title: Wye

text: Wye () on Iso-Britannian viidenneksi pisin joki. Se virtaa Englannissa ja Walesissa. Monin paikoin maiden välinen rajalinja kulkee jokea pitkin. Wyen kokonaispituus on 210 kilometriä.


title: Wye

text: Wye-joki alkaa Walesin vuorilta Plynlimon-nimisestä paikasta. Se virtaa muun muassa seuraavien paikkakuntien halki: Rhayader, Builth Wells, Hay-on-Wye, Hereford (ainoa iso kaupunki Wyen varrella), Ross-on-Wye, Symonds Yat, Monmouth ja Tintern. Joki laskee Severnjoen estuaariin Chepstow’n alapuolella.


title: Wye

text: Wyen sivujokia ovat muun muassa Lugg, Bachawy, Afon Edw, Trothy, Monnow ja Dulas Brook.


title: Wye

text: Wye-joen alajuoksulla oleva laakso () on tunnettu luonnonkauneudestaan: alueella on useita luonnonsuojelualueita ja virkistysalueita.


title: Panda, Panda!

text: Panda, panda! on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut Isao Takahatan ohjaama ja Hayao Miyazakin käsikirjoittama elokuva.


title: Troublemaker

text: Troublemaker on englantilaisen Olly Mursin kappale, joka julkaistiin hänen kolmannen, Right Place Right Time-studioalbumin ensimmäisenä singlenä. Kappaleella vierailee myös Flo Rida. "Troublemakerin" sanoittivat Olly Murs, Steve Robson, Claude Kelly sekä Flo Rida, ja sen tuotti Robson. Kappale soitettiin ensimmäistä kertaa 8. lokakuuta 2012 Britanniassa, Capital FM-radiokanavalla ja se tuli kansainvälisesti saataville ladattavana versiona 12. lokakuuta. "Troublemaker" oli kaupallinen menestys. Britanniassa kappale pääsi singlelistan kärkeen, joka oli Olly Mursin neljäs kyseisellä listalla kärkisijalle yltänyt single ja hänen ensimmäinen single joka pysyi yli viikon listan huipulla. Single toimi päätöskappaleena Mursin vuonna 2013 tekemällä Arena Tourilla.


title: Jaakko Halmekoski

text: Jaakko Juhani Halmekoski (s. 24. kesäkuuta 1928 Heinola) oli Helsingin yliopiston farmaseuttisen kemian professori 1967–1992. Hän tutki farmaseuttista ja analyyttistä kemiaa.


title: Jaakko Halmekoski

text: Sitä ennen hän toimi farmaseuttisen opetuksen kemian apulaisprofessorina 1964–1967.


title: Jaakko Halmekoski

text: Halmekoski valmistui ylioppilaaksi 1948, filosofian kandidaatiksi 1954 ja lisensiaatiksi 1956 ja väitteli tohtoriksi 1959 Helsingin yliopistosta.


title: Rovaniemen mellakka 1968

text: Rovaniemen mellakka tapahtui pääsiäislauantaina huhtikuussa 1968 Rovaniemen keskustassa kun 200–300 nuoren joukko kivitti poliisiautoja ja särki ikkunoita sekä sytytti roskalaatikoita tuleen. Poliisi sai joukon hajaantumaan noin parin tunnin jälkeen ja parikymmentä nuorta pidätettiin. Mellakoiden syynä arveltiin olleen protestointi Suomessa silloin voimassa ollutta rukouspäivien huvikieltoa vastaan sekä nuorison kokoontumistilojen puute Rovaniemellä.


title: Jakson 5 alkuaine

text: Jakson 5 alkuaine on alkuaine, joka sijaitsee "jaksollisen järjestelmän" viidennessä jaksossa. Viides jakso sisältää 18 alkuainetta, alkaen rubidiumista ja päättyen ksenoniin.


title: Jakson 5 alkuaine

text: Viidennen ryhmän alkuaineista ovat metalleja muut paitsi antimoni ja telluuri, jotka ovat puolimetalleja, sekä epämetallit jodi ja ksenon.


title: Jakson 5 alkuaine

text: Kaikilla muilla viidennen jakson alkuaineilla paitsi teknetiumilla on ainakin yksi vakaa isotooppi, tinalla peräti kymmenen. Luonnossa useimmat viidennen jakson alkuaineet ovat melko harvinaisia. Epävakaata teknetiumia maapallolta ei ole löydetty luonnosta lainkaan, mutta keinotekoisesti sitä on pystytty valmistamaan.


title: Jakson 5 alkuaine

text:
Vain harvoilla tämän jakson alkuaineilla tiedetään olevan biologista merkitystä. Jodi on tärkeä kilpirauhashormonin ainesosana.
Myös molybdeeni on tärkeä hivenaine. Muista tämän jakson alkuaineista varsinkin kadmium ja antimoni ovat hyvin myrkyllisiä.


title: Jakson 5 alkuaine

text: Viidennen jakson alkuaineista hopea, tina ja antimoni ovat olleet tunnettuja jo esihistoriallisena aikana. Yttrium, zirkonium, molybdeeni ja telluuri löydettiin 1700-luvun lopulla, muut tämän jakson alkuaineet 1800-luvulla paitsi teknetium, jota valmistettiin ensimmäisen kerran vuonna 1934.


title: Jakson 5 alkuaine

text: (*) Poikkeus Madelungin säännöstä


title: Pekka Halonen (professori)

text: Pekka Eljas Halonen (11. syyskuuta 1927 Helsinki – 19. helmikuuta 2001 Turku) oli Turun yliopiston professori ja virustutkija.


title: Pekka Halonen (professori)

text: Halosen vanhemmat olivat pääjohtaja Auno Lyytos Halonen ja Lea Rakel Margit Höglund ja puoliso vuodesta 1951 Eeva-Liisa Tuukkanen. Hän valmistui ylioppilaaksi 1946, lääketieteen kandidaatiksi 1949 ja lisensiaatiksi 1953 ja väitteli vuonna 1955 Helsingin yliopistossa lääketetieteen ja kirurgian tohtoriksi. Halonen tutki keskushermoston hitaita virusinfektioita ja virustautien vasta-aineiden muodostusta. Hän oli Helsingin yliopiston virusopin dosentti 1958–1964. Vuonna 1963 hänestä tuli Turun yliopiston virusopin professori. Halonen toimi myös Orionin mikrobiologian osaston apulaisjohtajana vuodesta 1955 ja johtajana vuodesta 1958. Hänen jäädessään eläkkeelle 1991 Turun yliopiston virusopin laitos oli kasvanut muutamasta hengestä yli 50 asiantuntijan yksiköksi. Halonen ehti toimia ennen eläköitymistään myös yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan dekaanina.


title: Guy Mollet

text: Guy Alcide Mollet (31. joulukuuta 1905 Flers, Orne – 3. lokakuuta 1975 Pariisi) oli ranskalainen sosialistinen poliitikko, joka toimi sosialistisen puolueen (SFIO) puoluesihteerinä vuosina 1946–1969 ja Ranskan pääministerinä 1956–1957.


title: Guy Mollet

text: Mollet toimi alun perin lyseon englanninopettajana Arrasissa. Hän liittyi sosialistiseen puolueeseen vuonna 1921 ja hänet valittiin 1939 sosialistien johtaman opettajien ammattiliiton puheenjohtajaksi. Toisessa maailmansodassa hän jäi 1940 saksalaisten sotavangiksi ja vapauduttuaan liittyi vuonna 1942 vastarintaliikkeeseen. Sodan jälkeen Mollet valittiin 1945 Arrasin pormestariksi sekä 1946 Ranskan edustajainkamarin jäseneksi Pas-de-Calaisista. Samana vuonna hänestä tuli puolueensa pääsihteeri. Pitkän puoluesihteerikautensa aikana hän vastusti sosialistien liittoutumista kommunistisen puolueen kanssa. Heinäkuusta 1950 heinäkuuhun 1951 hän toimi Euroopan neuvostoon liittyneistä asioista vastanneena ministerinä.


title: Guy Mollet

text: Pierre Mendès-Francen johtaman keskustavasemmiston voitettua vuoden 1956 parlamenttivaalit Mollet kohosi kokoomushallituksen pääministeriksi tammikuussa 1956. Hänen hallituksensa kompastuskiveksi muodostui Ranskan siirtomaassa Algeriassa puhjennut kapina. Hallitus yritti aluksi neuvotella kapinallisten kanssa, mutta tämän epäonnistuttua se ryhtyi lähettämään ranskalaisia joukkoja kukistamaan kapinaa, joka sitten laajeni sodaksi. Saharan eteläpuolisille Ranskan siirtomaille sen sijaan annettiin osittainen itsehallinto. Ranska osallistui myös Britannian kanssa turhaksi osoittautuneeseen Suezin kanavan miehitykseen marraskuussa 1956, koska Mollet’n hallitus uskoi Egyptin tukevan Algerian kapinallisia. Suezin kriisin aikana Mollet ehdotti salaisissa neuvotteluissa Ranskan ja Britannian välille valtioliittoa sekä myöhemmin Ranskan liittymistä Brittiläiseen kansainyhteisöön, mutta Britannian hallitus torjui molemmat ehdotukset. Tiedot näistä salaisista keskusteluista tulivat julkisuuteen vasta vuonna 2007.


title: Guy Mollet

text: Mollet’n hallituksen aikana tehtiin myös periaatepäätös Ranskan ydinaseen kehittämisestä sekä allekirjoitettiin Euroopan talousyhteisön ja Euratomin perustamissopimukset. Hallitus pyrki myös toteuttamaan merkittäviä sosiaalisia uudistuksia, joiden kalleutta oikeisto-oppositio arvosteli Suezin kriisin verotettua pahasti Ranskan valtion tuloja. Tämä johti hallituksen kaatumiseen toukokuussa 1957.


title: Guy Mollet

text: Charles de Gaullen palatessa Ranskan johtoon keväällä 1958 Mollet vaimensi sosialistien vastarinnan tätä kohtaan ja toimi ministerinä de Gaullen hallituksessa kesäkuusta 1958 tammikuuhun 1959, jolloin erosi kun katsoi hallituksen talouspolitiikan olleen liian oikeistolaista. Hän toimi sitten Arrasin kaupungin pormestarina. Myöhemmin hän pyrki tekemään puolueestaan maltillisen oppositiovoiman de Gaullen sisäpolitiikalle. Mollet toimi puoluesihteerinä vuoteen 1969. Kansalliskokouksen jäsenenä hän jatkoi kuolemaansa asti.


title: Arno Carlstedt

text: Arno Samuli Carlstedt (14. heinäkuuta 1927 Oulu – 19. elokuuta 2013 Hämeenlinna) oli suomalainen musiikkikauppias, elokuvatuottaja ja festivaalijärjestäjä.


title: Arno Carlstedt

text: Carlstedtilla oli "Levy ja Kasetti"-niminen musiikkikauppa Hämeenlinnassa. Hän toimi tuottajana useissa Mikko Niskasen ja Jörn Donnerin ohjaamissa elokuvissa ja oli myös monissa elokuvissa tuotantopäällikkönä, tuotantosihteerinä tai studiopäällikkönä.


title: Arno Carlstedt

text: Carlstedt järjesti 1987 Ahvenistolla Suomen ensimmäisen suuren heavy rock-festivaalin Giants of Rock. Festivaali järjestettiin kaikkiaan kuusi kertaa. 1990-luvulla Carlstedt toimi Remu Aaltosen managerina.


title: Arno Carlstedt

text: Toimittaja Kimmo Miettinen julkaisi 2009 Carlstedtista elämäkertateoksen "Arno Carlstedt : AC - takapirujen kuningas" (Like 2009).


title: Arno Carlstedt

text: Lähde


title: Ulla Hamberg

text: Ulla Margaretha Hamberg (20. lokakuuta 1918 – 22. maaliskuuta 1985) oli suomalainen biokemisti. Hän oli Helsingin yliopiston henkilökohtainen ylimääräinen professori vuodesta 1976. Hän tutki peptidihormoneja ja veren plasmaproteiineja. Hambergin tärkein saavutus liittyi verenpainetta alentavaan eli vasoaktiiviseen bradykiniinipeptidiin.


title: Ulla Hamberg

text: Hamberg valmistui farmaseutiksi vuonna 1940, filosofian kandidaatiksi 1952 ja väitteli tohtoriksi 1962. Hän oli Tukholman Karoliinisen instituutin assistenttina vuosina 1948–1953 ja työskenteli sen jälkeen eri tutkimuslaitoksissa São Paulossa Brasiliassa sekä Wisconsinin ja Clevelandin yliopistoissa Yhdysvalloissa. Palattuaan Suomeen hän toimi Suomen Akatemian nuorempana tutkijana 1963–1965 sekä vanhempana tutkijana 1966–1967 ja 1968–1976. Hän oli myös biokemian dosenttina Helsingin yliopistossa 1962–1976, vt. professorina Oulun yliopistossa 1965, biokemian apulaisprofessorina Turun yliopistossa 1967–1968 ja lääketieteellisen kemian vt. professorina Helsingin yliopistossa 1967–1968. Hamberg oli Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 1976.


title: Ghajini

text: Ghajini voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Jackie Marrero

text: Joseph ”Jackie” Marrero García (s. 4. syyskuuta 1993 San Juan) on puertoricolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Suomen Kakkosen Kultsu FC:tä ja on pelannut myös Puerto Ricon maajoukkueessa.


title: Jackie Marrero

text: Marreron kasvattajaseura on Academia Quintana. Kaudella 2012 hän pelasi North American Soccer Leaguen Puerto Rico Islandersissa, jonka kanssa hän osallistui myös CONCACAF Champions Leagueen. Hänellä oli Islandersin kanssa sopimus myös kaudesta 2013, mutta seura päätti pitää välivuoden sarjasta.


title: Jackie Marrero

text: Alkukauden 2013 Marrero edusti Academia Quintanaa Puerto Ricon Liga Nacionalissa. Elokuusta 2013 alkaen hän on pelannut Suomessa Kultsu FC:ssä. Hän saapui Suomeen joutsenolaislähtöisen maajoukkuetoverinsa Alex Oikkosen mukana. Kultsu FC sijoittui Kolmosen lohkonsa toiseksi ja nousi lopulta täydennysmenettelyn kautta Kakkoseen kaudeksi 2014.


title: Jackie Marrero

text: Marrero oli mukana vuoden 2013 alle 20-vuotiaiden Pohjois-Amerikan-, Keski-Amerikan- ja Karibian-mestaruuskilpailuihin yltäneessä Puerto Ricon nuorten maajoukkueessa.


title: Jackie Marrero

text: Puerto Ricon miesten maajoukkuessa Marrero debytoi vuonna 2011, ja hän on pelannut joukkueessa vuoden 2012 Karibian-mestaruuskilpailuiden ja vuoden 2014 maailmanmestaruuskilpailuiden karsinnoissa.


title: Pierre-Étienne Flandin

text: Pierre-Étienne Flandin (12. huhtikuuta 1889 Pariisi – 13. kesäkuuta 1958 Saint-Jean-Cap-Ferrat) oli ranskalainen poliitikko, joka toimi Ranskan pääministerinä vuosina 1934–1935.


title: Pierre-Étienne Flandin

text: Flandin oli koulutukseltaan lakimies. Hän toimi Ranskan edustajainkamarin jäsenenä 1914–1940 ja oli ministerinä useissa hallituksissa. Marraskuusta 1934 toukokuuhun 1935 hän toimi pääministerinä. Flandin oli ulkoministerinä Saksan toteuttaessa Reininmaan uudelleenmiehityksen maaliskuussa 1936 ja ehdotti tuolloin saksalaisten joukkojen häätämistä alueelta Ranskan väliintulolla. Ranskan hallituksen enemmistö kuitenkin vastusti ehdotusta eivätkä Ranska ja Britannia saaneet luotua yhteistä linjaa Saksan pysäyttämiseksi. Flandin vakuuttui tämän jälkeen siitä, että Ranskan olisi luultavasti pakko hyväksyä Saksan voimistuminen Euroopassa.


title: Pierre-Étienne Flandin

text: Toisen maailmansodan saksalaismiehityksen aikana Flandin kannatti yhteistoimintaa saksalaisten kanssa, mutta hän edusti kollaboraattoreiden maltillisempaa siipeä. Hän tuli Vichyn hallituksen ulkoministeriksi Pierre Lavalin tilalle, mutta väistyi itse jo helmikuussa 1941 François Darlanin tieltä. Sodan jälkeen Flandin tuomittiin 1946 ylioikeudessa menettämään kansalaisluottamuksensa viideksi vuodeksi, mutta tuomio peruttiin, koska hänen katsottiin auttaneen myös Ranskan vastarintaliikettä.


title: Aleksei Puškov

text: Aleksei Konstantinovitš Puškov (s. 10. elokuuta 1954) on venäläinen poliitikko ja tutkija. Puškov on parlamentaarikko ja duuman ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja. Hän kuuluu valtapuolue Yhtenäiseen Venäjään. Puškov on kansainvälisten suhteiden yliopiston MGIMO:n professori ja diplomaattiakatemian ajankohtaisten kansainvälisten ongelmien instituutin johtaja. Hän on myös Venäjän delegaation johtaja Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa. Puškov on väitellyt tohtoriksi historiasta.


title: Hannelius

text: Hannelius on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Drift (Transformers)

text: Drift on kuvitteellinen hahmo "Transformers"-universumissa. Hän esiintyy lähes kaikissa jatkumoissa Decepticonien puoltelta Autobottien puolelle vaihtaneena robottina.


title: Drift (Transformers)

text:
Drift oli päähenkilö vuonna 2010 ilmestyneessä sarjakuvassa "". Hän oli koditon transformeri, jonka Megatron värväsi hänet Decepticoneihin ja antoi hänelle nimen Deadlock. Mutta jonkin ajan kuluttua hän tapasi transformerin nimeltä Wing, joka kuului Valon Kehään (). Deadlock esittäytyi nimellä "Drift" ja meni tämän mukana New Crystal Cityyn tavaten muut Valon Kehän jäsenet. Drift kertoi työskennelleensä Decepticoneille, koska kuvitteli heidät "parhaimmiksi ja voimakkaimmiksi". Drift kääntyy lopullisesti Decepticoneja vastaan, näiden surmattua Wingin. Hän päättää kunnioittaa tämän muistoa liittymällä Autobotteihin ja vapauttamalla kaikki Decepticonien orjat.
Drift on yksi Michael Bayn ohjaamassa "Transformers – Tuhon aikakausi" -elokuvassa esiintyvistä Autoboteista. Oheistuotteiden mukaan Drift on entinen Decepticonien taktikko, mutta itse elokuvassa tästä ei mainita mitään. Hän muistuttaa robottimuodossaan samuraita ja käyttää aseinaan vain kahta suurta miekkaa. Hän pitää haikuista ja kunnioittaa suuresti Optimusta kutsuen tätä senseiksi. Mutta hän ei kuitenkaan pidä Bumblebeestä, koska pitää tätä lapsellisena. Hän ratsastaa Hongkongin taistelun aikana Dinobotti Slugin selässä.


title: Drift (Transformers)

text:
Drift muuntautuu kahdeksi eri ajoneuvoksi: tuntematonta mallia olevaksi helikopteriksi sekä sinimustaksi Bugatti Veyron Grand Sport Vitesse -autoksi.
Hänen äänenään elokuvassa on Ken Watanabe.


title: Drift (Transformers)

text: Drift teki paluun elokuvassa "" uutena muuntautumismuotonaan punamusta Mercedes-AMG GT R.


title: Gylania

text: Gylania on sukupuolten tasa-arvoa toteuttava ja rauhanomainen yhteiskuntamalli, jota edustavan kulttuurin Riane Eisler on kirjassaan "The Chalice and The Blade: Our History, Our Future" (1987) esittänyt vallinneen Välimeren alueella, erityisesti Kreetalla. Sen kukistivat indoeurooppalaiset, patriarkaalista mallia edustaneet valloittajat. Teoksessa "Madonna ja huora" Hannele Koivunen luonnehtii gylaniaa edustavia kulttuureita rauhanomaisiksi ja tasapainoisiksi.


title: Kasarmitorin sähköasema

text: Kasarmitorin sähköasema on kaupunginarkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema rakennus Helsingissä Kasarmikadun ja Pienen Roobertinkadun kulmassa Kasarmikatu 30:ssa. Rakennus valmistui 1909. Kun Helsingin sähkölaitoksella ei enää ollut rakennukselle tarvetta, siinä toimi Helsingin poliisilaitoksen Keskustan poliisipiiri vuosina 1974–2012. Nykyään siinä toimii Hotel Lilla Roberts. Rakennuksessa on yksi Helsingin vanhimmista hisseistä.


title: Kasarmitorin sähköasema

text: Alun perin asemalla muutettiin Suvilahden voimalaitoksen tuottama 5 000 voltin kolmivaiheinen virta tasavirraksi. Helsingin keskustassa viimeiset alueet siirtyivät käyttämään vaihtovirtaa 1940–1950-luvulla.


title: Kasarmitorin sähköasema

text: Helsingin kaupunki myi talvella 2012–2013 rakennuksen ja vieressä Pienen Roobertinkadun puolella olevan Gunnar Taucherin 1931 suunnitteleman toimistorakennuksen Royal Ravintolat Oy:lle, joka muutti rakennuksen hotelliksi. Hotel Lilla Roberts avattiin 12. elokuuta 2015. Hotellin pääovi ja vastaanotto tulivat Pienen Roobertinkadun puoleiseen rakennukseen.


title: Punaherttu

text: Punaherttu ("Cisticola rufus") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Punaherttu

text: Punaherttua tavataan Länsi- ja Keski-Afrikassa. Sitä on kuvattu harvinaisesta paikallisesti yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ruosteherttu

text: Ruosteherttu ("Cisticola troglodytes") on herttujen heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.


title: Ruosteherttu

text: Ruosteherttua tavataan Keski-Afrikan tasavallassa, Tšadissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Etiopiassa, Keniassa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa ja Ugandassa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Umbanda

text: Umbanda on brasilialainen uskonto. Umbanda kehitettiin 1920-luvulla Rio de Janeirossa, ja nykyisin miljoonat köyhät brasilialaiset harjoittavat sitä maan kaupunkien umbandakeskuksissa. Virallisesti umbandan harjoittajia on noin 400 000, mutta moni harjoittaa uskontoaan syrjinnän ja vainojen pelossa salassa.


title: Umbanda

text: Umbandan perusti kardecilaisuutta kannattanut Zélio de Moraes 1920-luvun alussa sairautensa aikana saamiensa ilmestyksien pohjalta. Alkuperäisessä umbandassa oli piirteitä Brasilian kardecilaisuudesta, roomalaiskatolisuudesta ja afrobrasilialaisista perinteistä kuten candomblésta ja Xangosta. Uskonnon tuli keskittyä kahdenlaisten henkien palvontaan ja lepyttämiseen: Brasilian alkuperäisheimojen vainajien henkiin ("caboclos") ja kuolleiden afrobrasilialaisten orjien henkiin ("pretos velhos"). Nykyisin seuraajat omaksuvat uskontoon piirteitä myös muun muassa Intian uskonnoista ja itämaisesta mystiikasta.


title: Umbanda

text: Umbandassa uskotaan ylimpään luojaan, jonka hallitsemalla ylimmällä henkisellä tasolla asuu vähäisempiä jumalia, joista useimmat ovat afrikkalaisia jumalia ja katolisia pyhimyksiä; näitä jumalia ovat muun muassa "caboclos" ja "pretos velhos". Ylin taso jakaantuu seitsemään läpäisevään linjaan ja jokainen niistä seitsemään alaosastoon. Toiseksi ylin taso on Maan ja sen ihmisten taso. Alimman maailman asukkaat käyvät ihmisten maailmassa aiheuttamassa harmeja ja onnettomuuksia. Hyvät henget ottavat henkihyökkäyksistä ja muista aiheutuvista ongelmista kärsiviin ihmisiin yhteyttä meedion kautta ja pyrkivät ihmisiä neuvomalla nousemaan omassa henkihierarkiassaan. Neuvot vaihtelevat rituaalien suorittamisesta tietyn lääkärin tapaamiseen.


title: Ritinäherttu

text: Ritinäherttu ("Cisticola fulvicapilla") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Ritinäherttu

text: Ritinäherttua tavataan laajalla alueella Afrikan eteläosissa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Romulus ja Remus (elokuva)

text: Romulus ja Remus (, ) on vuonna 1961 valmistunut italialais-ranskalainen seikkailuelokuva. Historia-aiheista peplumia edustavan filmin on ohjannut Sergio Corbucci. Sen pääosia esittävät yhdysvaltalainen kehonrakentaja Steve Reeves ja Tarzan-elokuvistaan tunnettu Gordon Scott.


title: Romulus ja Remus (elokuva)

text: Elokuva pohjautuu Rooman perustajista Romuluksesta ja Remuksesta kertovaan legendaan. Amuliuksen surmaaman Alba Longan kuninkaan tytär Rea Silvia synnyttää kaksoset, jotka hän jättää virran vietäviksi. Susiemo ruokkii pojat ja paimen Faustulus kasvattaa heidät aikuisiksi. Romulus kaappaa ryöstöretkellään sabiinikuningas Titus Tatiuksen tyttären Julian. Tatiuksen jahtaamat Romulus ja Remus lähtevät johtamaan kansaa seitsemän kukkulan ympäröimään laaksoon, mutta riitaantuvat ja eroavat matkalla. Romuluksen joukko löytää perille, kun taas Remuksen väki menehtyy tulivuorenpurkauksessa. Sabiinit hyökkäävät Romuluksen leiriin, mutta kärsivät tappion ja solmivat Julian aloitteesta rauhan. Paikalle saapuva Remus haastaa Romuluksen kaksintaisteluun ja saa surmansa.


title: Romulus ja Remus (elokuva)

text: Westerniä muistuttava "Romulus ja Remus" on tavanomaista huolellisemmin toteutettu peplum-elokuva ja se oli Italiassa myös suuri kaupallinen menestys. Sen ansioita ovat Enzo Barbonin näyttävä laajakangaskuvaus, Piero Piccionin voimakas musiikki, Saverio D’Eugenion autenttisilta vaikuttavat lavasteet, Corbuccin ohjaamat jännittävät toimintakohtaukset sekä Reevesin, Scottin ja Lisin ulkoisesti vakuuttava pääosakolmikko. Aiheeseensa vakavasti suhtautuvassa elokuvassa on myös kiinnostavia sisällöllisiä aineksia: Romulus on sankarinakin haavoittuvainen, Julia esiintyy hänen rinnallaan itsenäisenä ja tasa-arvoisena, kun taas vallasta juopuva Remus edustaa autoritarismia, joka saa ansaitsemansa kohtalon.


title: Romulus ja Remus (elokuva)

text: "Romulus ja Remus" on saatavilla saksalaisen Koch Median hyvälaatuisena DVD-julkaisuna, joka sisältää myös englanninkielisen ääniraidan.


title: Riukupyrstöherttu

text: Riukupyrstöherttu ("Cisticola angusticauda") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Riukupyrstöherttu

text: Riukupyrstöherttua tavataan Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Ruandassa, Tansaniassa, Ugandassa ja Tansaniassa. Sen on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Ilmuksenvuoren kalliomaalaus

text:
Ilmuksenvuoren kalliomaalaus sijaitsee Kivijärvellä Suursaaressa Lemissä Etelä-Karjalassa. Tämä pieni kalliomaalaus lienee kivikautinen ja sen löysivät ilmeisesti Jussi-Pekka Taavitsainen ja Veikko Suonio 1980-luvulla.
Kivijärvessä Ramaselällä olevan Suursaaren länsipäässä on lähes poikki kuroutuva pyöreä niemi, jonka muodostaa Ilmuksenvuori. Korkeamman veden aikana niemi on todennäköisesti ollut oma saari. Vuoren länsireunalla kohoaa vedestä suuri ja vaikuttava kallio. Se on jääkauden kuluttama ja rikkoma. Syvät halkeamat kulkevat kallion läpi ja siitä on irronnut suuria paasia. Kallio on rapakiveä.


title: Ilmuksenvuoren kalliomaalaus

text: Kalliossa on useita kohtia, jotka muistuttavat ihmiskasvoja. Tällaisia kallioita kutsutaan antropomorfisiksi ja niitä on antropologien mukaan saatettu käyttää henkimaailman palviontaan seitakivien tapaan. Itse asiassa kohteen pohjoispuolella on kivi, jota epäillään seidaksi.


title: Ilmuksenvuoren kalliomaalaus

text: Maalaus sijaitsee kallion oikeassa reunassa sen juurella olevassa suuressa kivipaadessa ja maalaus aukeaa länsilounaaseen. Maalaus on kulunut ja jäkälien peittämiä. Maalauksen kuviot ovat vaikeita hahmottaa. Vasemmalla on mahdollisesti hirvieläin, joka katsoo oikealle. Sen alla olevasta ihmishahmosta erottuu vain yläosa. Ihmisen kädet kohoavat ylöspäin. Epäväarma havainto on kämmenen painalluksesta.


title: Kaitapyrstöherttu

text: Kaitapyrstöherttu ("Cisticola melanurus") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Kaitapyrstöherttu

text: Kaitapyrstöherttua tavataan Angolassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa. Laji on harvinainen. Se tunnetaan huonosti ja on uhanalaisuusluokituksessa luokiteltu puutteellisesti tunnetuksi.


title: Fjodor Aleksejev

text: Fjodor Jakovlevitš Aleksejev (; 1753-1755 välillä Pietari – 23. marraskuuta 1824 Pietari) oli varhainen venäläinen maisemamaalari. Aleksejev osaltaan vaikutti siihen, että maisemamaalauksesta muodostui itsenäinen oppiaine Pietarin taideakatemiassa.


title: Fjodor Aleksejev

text: Aleksejev opiskeli Pietarin taideakatemiassa 1766–1773, minkä jälkeen hän siirtyi suorittamaan jatko-opintoja teatterilavastuksessa ja dekoratiivisessa maalauksessa Venetsiaan vuosina 1773–1777. Aleksejev oppi käyttämään työskentelyssään 1700-luvun tavanomaisia tekniikoita, kuten camera obscuraa, ja hänen töistään voi nähdä vaikutteita venetsialaisten Antonio Canaletton ja Bernardo Bellotton ideoista muun muassa valon, tunnelman ja ilman kuvaamisesta.


title: Fjodor Aleksejev

text: Opintojensa jälkeen Aleksejev asui Moskovassa vuosina 1810–1811 ja kuvasi kaupunkia teoksissaan. Aleksejev tallensi näkymiä Moskovasta maisematöissään ennen Napoleonin hyökkäystä kaupunkiin, minkä vuoksi hänen töitään on käytetty myös historiallisina dokumentteina.


title: Tuomas Taittonen

text: Tuomas Mikonpoika Taittonen (28. marraskuuta 1817 Kuuttila, Vähäkyrö – 13. maaliskuuta 1915 Valkeakoski) oli suomalainen räätäli, kasööri ja kanavapäällikkö. Itseoppinut Taittonen hoiti 1850-luvulla Vähässäkyrössä silloisen Suomen suurinta kansankirjastoa ja hän hankki myös ns. "Perhon noidan mustankirjan" Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kokoelmiin.


title: Tuomas Taittonen

text: Taittosen vanhemmat olivat talollinen Mikko Juhonpoika ja Susanna Tuomaantytär. Kuusilapsisen perheen isä kuoli Tuomaksen ollessa kolmevuotias. Äiti Susanna piti taloa leskenä aina 1820-luvun lopulle jolloin isännyys siirtyi vanhimmalle pojalle Juholle. Kotitalo oli köyhä joten perheen nuorempien lasten piti lähteä hakemaan elantonsa muualta.


title: Tuomas Taittonen

text: Tuomas työskenteli renkinä ja hankittuaan tarvittavan opin Laihian Pukkalan kylän räätäliltä C. H. Stenforsilta hän alkoi toimia kyläräätälinä. Hän meni 1848 naimisiin Anna Jaakontytär Lukkarlan kanssa ja muutti Savilahden Sallin talon mailla sijainneeseen Rautaliinin taloon. Vuonna 1851 Taittonen nimitettiin siltavoudiksi ja 1854 hänestä tuli Vähäkyrön vaivaismakasiinin hoitaja. Räätälin työn ohella Taittonen toimi sovintojakojen toimeenpanijana ja rajankäyntien tarkastajana. Vuonna 1854 hän sai suorittaakseen vuonna 1624 rakennetun Ojaniemen ison sillan korjaustyön ja vuonna 1857 hän johti Vähäkyrön nevoilla tehtyjä ojitustöitä. Taittonen laati rakennuspiirustukset vuonna 1859 valmistuneeseen Vähäkyrön kansakoulutaloon ja johti myös talon rakentamista.


title: Tuomas Taittonen

text: Vuonna 1851 Taittosesta tuli Vähänkyröön perustetun pitäjänkirjaston hoitaja. Kirjastolla oli 80 kirjaa ja Taittosta avustivat ylioppilaat Niilo Kustaa Stolpe ja Tuomas Hannuksela. Vuoden 1851 lopulla kirjastossa oli jo 214 kirjaa joita oli saatu muun muassa lahjoituksina. Taittonen hoiti kirjastoa aina vuoteen 1861 saakka ja tällöin kirjoja oli jo 595 nidosta. Kirjasto oli tällöin Suomen suurin kansankirjasto kirjamäärällä mitattuna. Muutettuaan 1862 Perhoon Taittonen oli myös siellä mukana perustamassa pitäjään kirjastoa. Taittonen liittyi 1853 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäseneksi ja hän alkoi kirjoittaa myös Suometar-lehteen muun muassa runoja ja Vähäkyrön paikallisuutisia. Vuonna 1856 Taittonen otti talteen Savilahden kylän Haavistonmäestä löytyneitä rautakautiseen polttokalmistoon kuuluneita esineitä ja luovutti ne 1859 C. A. Gottlundille Helsinkiin vietäviksi.


title: Tuomas Taittonen

text: Vuonna 1861 Taittonen sai tehtäväkseen johtaa Perhossa suoritettavia suonkuivaustöitä. Kuivaustyöt jatkuivat viiden vuoden ajan ja ne tulivat maksamaan yhteensä 163 000 hopearuplaa. Taittonen saapui Perhoon kesällä 1862 ja asettui asumaan kirkkoväärti Antti Sahlbackan taloon. Naapuritalossa asui 70-vuotias Juho Kellokoski jota pidettiin paikkakunnan suurimpana noitana jonka luokse saapui avunpyytäjiä naapuripitäjistäkin. Taittonen sai tietää että Kellokoskella oli hallussaan ”mustakirja” josta hän oli hankkinut taitonsa. Talon piika sai varastettua kirjan ja toi sen Taittoselle tutkittavaksi. Saatuaan tietää kirjansa kohtalosta Kellokoski suuttui mutta suostui lopulta syyskuussa 1862 myymään kirjan markalla Taittoselle. Kellokoski alkoi sairastella talvella 1863 mutta hän ehti keskustella kirjan sisällöstä ja alkuperästä Taittosen kanssa. Kellokosken mukaan kirjan oli laatinut Vetelissä ja Halsualla aikanaan asunut Aaprami Pöyrynen. Myöhemmin Taittonen lähetti kirjan erään tuttavansa välityksellä toimitettavaksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle. Kirja joutui kuitenkin kadoksiin ja ilmaantui esiin vasta vuonna 1908, kun eräs ylioppilas lahjoitti sen seuralle. Kirjan julkaisi jo 1908 Suomalainen Kirjallisuuden Seura.


title: Tuomas Taittonen

text: Perhon kuivatustöiden päätyttyä 1866 Taittonen sai 400 hopeamarkan palkkion hyvin suoritetusta töiden johdosta. Taittonen oli sitten lyhyen aikaa Vähäkyrön kunnallislautakunnan esimiehenä mutta pian hänet nimitettiin johtamaan kasöörinä Kyrönjoen Hanhikosken perkaustöitä. Hätäaputöinä suoritetut perkaustyöt päättyivät kuitenkin jo ennenaikaisesti syksyllä 1868.


title: Tuomas Taittonen

text: Taittonen oli sitten kasöörinä ensin vuoden 1869 alusta Vesijärven kanavan rakennustyömaalla ja sitten vuodesta 1871 Lempäälän kanavan rakennustyömaalla. Lempäälän kanavan valmistuttua Taittonen nimitettiin kanavan päälliköksi. Viimeksi Taittonen toimi 1877–1884 Valkeakosken kanavan kanavapäällikkönä. Hän jäi eläkkeelle 1884 ja vietti sitten eläkepäiviään Valkeakosken kanavan varrelle rakentamassaan huvilassa.


title: Suunnattu jana

text: Suunnattu jana on geometriassa janan laajennus, jossa sen pituuteen liitetty mitta voi olla myös negatiivinen. Jos merkitsemme janaa sen päätepisteiden avulla formula_1, tarkoittaa se samaa janaa kuin merkintä formula_2. Suunnatut janat formula_3 ja formula_4 ovat toistensa vastajanoja siinä mielessä, että näiden pituudet ovat toistensa vastalukuja. Silloin voidaan merkitä formula_5, tai yksinkertaisemmin ilman itseisarvoja, formula_6.


title: Suunnattu jana

text: Myös vektoreilla on ominaisuudet pituus ja suunta. Vektorin käsitettä sovelletaan on kuitenkin laajemmin esimerkiksi fysiikassa lukuisten suuntaa ja määrää ilmaisevien suureiden käittelyssä kuten nopeus, kiihtyvyys ja voima. Nimitystä "suunnattu jana" käytetään geometriassa, jolloin ero suuntaamattomaan janaan on pienempi. Käytännössä käsitteet ovat matemaattisesti identtiset.


title: Suunnattu jana

text:
Koska suunnatuilla janat saavat myös negatiivisia arvoja, saattaa janojen yhteenlaskussa tulla tulokseksi nolla tai jopa negatiivinen tulos. Esimerkiksi jos kolme peräkkäistä pistettä formula_7 ja formula_8 ovat kollineaarisia, saadaan
Jana formula_10 on yhtäpitkä kuin kaksi muuta yhteensä, mutta sen suunta on vastakkainen.


title: Philip DeSimone

text: Philip DeSimone (s. 19. maaliskuuta 1987 East Amherst, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan Graz 99ersissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.


title: Philip DeSimone

text: USHL-joukkue Sioux City Musketeers varasi DeSimonen 21. pelaajana vuonna 2004. Hänen USHL:n tulokaskautensa 2004–2005 toi runkosarjassa vain yhdeksän tehopistettä, mutta toisella kaudellaan 2005–2006 DeSimone voitti Musketeersin sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 15+38=53. Hän ylsi samaan myös kaudella 2006–2007 tehoilla 26+47=73 ja myös voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin kevään 2007 pudotuspeleissä tehoilla 6+6=12 sekä sisäisen tehopörssin lukemalla +4. DeSimone voitti koko USHL:n runkosarjan syöttöpörssin, sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain Des Moines Buccaneersin Richard Purslow sekä jakoi maalipörssin kymmenennen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Hänet palkittiin koko sarjan vuoden pelaajana, vuoden hyökkääjänä ja valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Philip DeSimone

text: NHL-joukkue Washington Capitals varasi DeSimonen kolmannella kierroksella 84. pelaajana kesällä . Hän kävi vuodet 2007–2011 New Hampshiren yliopistoa. DeSimone voitti kaudella 2009–2010 joukkueensa mukana Hockey Eastin runkosarjan ja hänet valittiin sarjan akateemiseen tähdistökentälliseen. Viimeisellä yliopistokaudellaan 2010–2011 DeSimone oli UNH:n kolmanneksi paras pistemies tehoilla 10+31=41, joilla hän sijoittui Hockey Eastin pistepörssissä kahdeksanneksi.


title: Philip DeSimone

text: Kaudeksi 2011–2012 DeSimone siirtyi vuoden mittaisella AHL-sopimuksella Hamilton Bulldogsiin, jossa tulokaskausi toi 76 runkosarjaottelussa tehot 14+19=33, joilla hän oli joukkueen neljänneksi paras pistemies. Kaudella 2012–2013 DeSimone jatkoi AHL-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella Albany Devilsin riveissä. Hän pelasi kauden aikana myös kolme ottelua sarjatasoa alempana ECHL:n Trenton Titansissa. DeSimone teki niissä tehot 3+2=5 ja hänet valittiin ECHL:n viikon pelaajaksi 17.–23. joulukuuta väliseltä ajalta.


title: Philip DeSimone

text: Elokuussa 2013 DeSimone siirtyi kuukauden mittaiselle try-outille SM-liigajoukkue Jokereihin. Hänen koeaikansa ei lopulta tuottanut jatkosopimusta ja DeSimone sai lähteä joukkueesta lokakuussa. Samassa kuussa hän löysi uuden seuran, kun DeSimone teki loppukauden 2013–2014 kattavan sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa pelaavan Södertälje SK:n kanssa. Helmikuussa 2014 hän siirtyi samassa sarjassa pelaavaan IF Björklöveniin, jossa DeSimone ehti pelata ainoastaan Kvalserien-otteluita. Kaudeksi 2014–2015 hän siirtyi Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan italialaisjoukkue HC Bolzanon riveihin. DeSimone oli neljällä syöttöpisteellään joukkueen paras syöttäjä Mestarien liigassa.


title: Philip DeSimone

text: DeSimone siirtyi kaudeksi 2015–2016 jatkamaan EBEL-uraansa EC Graz 99ersin paitaan.


title: Philip DeSimone

text: DeSimonen pikkuveli Nick pelaa Union Collegen yliopistojoukkueessa.


title: Sokotranherttu

text: Sokotranherttu ("Cisticola haesitatus") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sokotranherttu

text: Sokotranherttua tavataan kotoperäisenä Sokotran saarella. Sen kannaksi arvioidaan 12 000 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Lajin levinneisyysalue on pieni, ja vaikka se ei olekaan vähenemässä, sitä voi tulevaisuudessa uhata elinympäristöjen tuhoutuminen, joten laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Madagaskarinherttu

text: Madagaskarinherttu ("Cisticola cherina") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Madagaskarinherttu

text: Madagaskarinherttua tavataan Madagaskarilla ja Seychelleillä. Sen on kuvattu olevan yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Aroherttu

text: Aroherttu ("Cisticola aridulus") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Aroherttu

text: Aroherttua tavataan hajanaisella alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Afrikan eteläosissa sen levinneisyysalue on yhtenäisempi. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja sen kannankehitys on nouseva. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mustaniskaherttu

text: Mustaniskaherttu ("Cisticola eximius") on herttujen heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.


title: Mustaniskaherttu

text: Mustaniskaherttua tavataan Burkina Fasossa, Keski-Afrikan tasavallassa, Tšadissa, Kongon tasavallassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Norsunluurannikolla, Ghanassa, Guineassa, Guinea-Bissaussa, Malissa, Nigeriassa, Senegalissa, Sierra Leonessa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa, Eritreassa ja Etiopiassa. Keniasta ja Ugandasta se on mahdollisesti kuollut sukupuuttoon. Lajin on kuvattu olevan harvinainen, mutta paikallisesti yleinen Kongon tasavallassa ja Etiopian pohjoisosissa. Sen kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mustapyrstöherttu

text: Mustapyrstöherttu ("Cisticola dambo") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustapyrstöherttu

text: Mustapyrstöherttua tavataan Angolasa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Gabonissa ja Sambiassa. Lajin on kuvattu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Nummiherttu

text: Nummiherttu ("Cisticola brunnescens") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Nummiherttu

text: Nummiherttua tavataan Afrikan keski-, itä ja eteläosissa. Sitä on kuvattu paikallisesti yleisestä runsaslukuiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Sambianherttu

text: Sambianherttu ("Cisticola cinnamomeus") on herttujen heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu. Sitä pidetään usein samana lajina nummihertun kanssa.


title: Dean Meminger

text: Dean P. "The Dream" Meminger (13. toukokuuta 1948 Walterboro, Etelä-Carolina, Yhdysvallat – 23. elokuuta 2013 New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän oli New York Knicksin vuoden 1973 NBA-mestarijoukkueen takamies ja eräs sen tärkeimmistä vaihtopelaajista. Hän pelasi NBA:ssa vuosina 1971–76 ja teki keskimäärin 6,1 pistettä peliä kohden. Pelaajauransa jälkeen Meminger toimi koripallovalmentajana, jonka johdolla muun muassa New York Starsin naisten koripallojoukkue voitti naisten ammattikoripalloliigan mestaruuden Yhdysvalloissa vuonna 1980. Meminger oli kärsinyt pitkään huumeongelmista. Hän löytyi kuolleena hotellihuoneesta ylä-Manhattanilla ja oli kuollessaan 65-vuotias.


title: Filmfare Awards 2008

text: Filmfare Awards 2008 oli 28. helmikuuta 2009 Mumbaissa pidetty tilaisuus, jossa palkittiin vuoden 2008 parhaat hindinkieliset elokuvat. Se oli järjestyksessään 54. Filmfare Awards -tilaisuus.


title: Peetu

text: Peetu on miehen etunimi, Pietari-nimen muunnelma.


title: Peetu

text: Nimi on tullut käyttöön vasta 1960-luvulta alkaen, mutta on 2000-luvulla selvästi yleistynyt. Toukokuuhun 2017 mennessä nimi on annettu 2 154 henkilölle. Vuodesta 2015 lähtien Peetun nimipäivä on 29. kesäkuuta, joka ennestäänkin on Pietarin ja sen muiden muunnosten kuten Petrin ja Pekan nimipäivä.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Muurahaisten valtakunta () on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut, Bert I. Gordonin ohjaama ja yhdessä Jack Turleyn kanssa löyhästi H. G. Wellsin novellin pohjalta käsikirjoittama tieteiskauhuelokuva. Elokuva kertoo tonttiesittelymatkalle lähtevästä seurueesta, joka joutuu jättimäisten muurahaisten hyökkäyksen kohteeksi.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Johdannossa kertojaääni esittelee lyhyesti muurahaisten käyttäytymistä. Esiin nostetaan erityisesti feromonien käyttö muurahaisten viestinnässä. Alkutekstien takana näytetään laiva, josta pudotetaan mereen tynnyreittäin radioaktiivista jätettä. Lopulta yksi tynnyreistä huuhtoutuu rantaan, missä tynnyristä vuotava hohtava mönjä alkaa vetää puoleensa muurahaisia.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Maankäyttösuunnittelija Marilyn Fryser (Collins) vie huviveneellisen asiakkaitaan saarelle, jolla Fryser aikoo esitellä myytävänä olevaa hiekkarantatonttia. Ranta on sama, jolle radioaktiivinen tynnyri aiemmin huuhtoutui.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Pian esittelykiertueen alettua lähes henkilöauton kokoiset muurahaiset käyvät seurueen kimppuun. Ihmiset pakenevat rantaan, mutta muurahaiset ovat jo valtaamassa huvivenettä. Kapteeni (Lansing) yrittää torjua niitä kirveen avulla, mutta joutuu perääntymään ja sytyttää lopulta veneen palamaan ennen kuin pakenee uiden rantaan.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Kapteeni päättelee muurahaisten karttavan tulta, joten seurue viettää seuraavan yön rannalla nuotion äärellä. Aamun tullen sade sammuttaa nuotion, ja seurue päättää paeta sisämaahan, missä Fryserin yhtiöllä on jokivene. Muurahaiset eivät jätä heitä rauhaan, ja osa seurueesta päätyy mutanttihirviöiden saaliiksi. Jäljelle jääneet löytävät kapteenin johdolla veneen ja pääsevät sillä joelle.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Joelle kaatunut puu katkaisee matkan ja muurahaiset hyökkävät jälleen. Ne ajavat seurueen lopulta paikallisten asukkaiden pariin, ja heidät viedään kaupunkiin.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Kaupunkilaisten omituinen käytös herättää kuitenkin kapteenin epäilykset, ja seurue yrittää jälleen paeta. Sheriffi miehineen ottaa heidät kiinni ja vie sokeritehtaalle, josta käsin muurahaiskuningatar pitää kaupunkilaisia alamaisinaan feromoninsa avulla. Kapteeni pannaan muurahaiskuningattaren kanssa huumauskammioon, mutta hän sytyttää soihdun ja polttaa sillä hyönteisen tuntosarvia. Tämä saa muurahaiset ja muurahaiskuningattaren huumaamat ihmiset sekasorron valtaan. Muurahaiskuningatar tappaa Fryserin.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Kapteeni ja kaksi seurueen naista pakenee sokeritehtaalta, mutta Joe (Carson) käyttää polttoainetankkiautoa aseenaan ja onnistuu räjäyttämään sen tehtaan sisällä. Joe ennättää joelle, missä kapteeni ja muut ovat jo moottoriveneessä, ja yhdessä he pakenevat jokea pitkin kaupungista.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Muiden Bert I. Gordonin elokuvien tapaan "Muurahaisten valtakunnan" jättiläismuurahaiset ovat enimmäkseen suurennoksia ja taustaprojektoreilla heijastettua kuvamateriaalia elävistä hyönteisistä. Muurahaisten koko vaihtelee kohtauksesta toiseen. Ne kävelevät useinkin ikään kuin ilmassa, koska ovat kuvattaessa nousseet lavasteita jäljittelevien taustavalokuvien pinnalle.


title: Muurahaisten valtakunta

text: Lähikuvissa näyttelijöiden kanssa käytettiin muurahaisina isoja lavaste-esineitä. Joan Collins ei tiettävästi pitänyt niistä, koska ne kolhivat ja raapivat näyttelijöitä.


title: Minosykliini

text: Minosykliini on tetrasykliineihin kuuluva antibiootti. Sitä käytetään muun muassa aknen hoitoon. Sillä on lisäksi esitetty olevan erilaisia hermostoa suojaavia vaikutuksia erilaisissa taudeissa kuten MS-taudissa ja aivoinfarktissa.


title: Ondřej Moravec

text: Ondřej Moravec (s. 9. kesäkuuta 1984) on tšekkiläinen ampumahiihtäjä, kolminkertainen olympiamitalisti ja sekaviestin maailmanmestari.


title: Ondřej Moravec

text: Moravec sijoittui Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 normaalimatkalla 12:nneksi, yhteislähdössä 13:nneksi ja takaa-ajossa 15:nneksi. Nove Meston MM-kilpailuissa 2013 hän saavutti Tšekin sekaviestijoukkueessa pronssia. Normaalimatkalla ja yhteislähtökilpailussa hän sijoittui neljänneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 Moravec voitti takaa-ajossa hopeaa sekä yhteislähdössä pronssia. Hän voitti hopeaa myös sekaviestistä Tšekin joukkueen kanssa. Pikakilpailussa hän oli kahdeksas. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 Moravec hiihti ankkuriosuuden kultaa voittaneessa Tšekin sekaviestijoukkueessa. Yhteislähtökisasta hän sai hopeaa ja normaalimatkalla pronssia. Pikakilpailussa ja takaa-ajossa hän oli yhdeksäs. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän saavutti nolla-ammunnalla hopeaa normaalimatkalla 3,3 sekuntia Lowell Baileylle hävinneenä. Lisäksi hän sijoittui pikakilpailussa ja takaa-ajossa viidenneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui yhteislähdössä 11:nneksi ja normaalimatkalla 12:nneksi.


title: Ondřej Moravec

text: Nuorten MM-kilpailuissa Moravec sai hopeaa normaalimatkalla 2005 sekä pronssia pikakilpailussa ja takaa-ajossa 2002 ja normaalimatkalla ja takaa-ajossa 2003. EM-kilpailujen nuorten sarjassa hän voitti kultaa normaalimatkalla 2003, pikakilpailussa ja takaa-ajossa 2004, takaa-ajossa 2005 sekä sai hopeaa pikakilpailussa 2005. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa sekaviestissä ja pronssia takaa-ajokilpailussa 2006, pronssia sekaviestissä 2007, pronssia pikakilpailussa 2010, kultaa pikakilpailussa ja sekaviestissä 2014 sekä kultaa takaa-ajossa ja hopeaa pikakilpailussa ja sekaviestissä 2018. Nuorten sarjassa hän voitti kultaa pikakilpailussa ja takaa-ajossa 2005 sekä hopeaa yhteislähdössä 2004.


title: Ondřej Moravec

text: Ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa Moravec voitti yhteislähtökilpailuissa Norjan Holmenkollenilla 3. maaliskuuta 2013. Hän on sijoittunut maailmancupin osakilpailussa lisäksi kahdeksan kertaa toiseksi ja kolme kertaa kolmanneksi. Kausi 2014–2015 oli Moravecin paras kokonaismaailmancupissa hänen sijoituttuaan kuudenneksi. Normaalimatkan cupissa hän oli viides kausilla 2012–2013 ja 2017–2018, yhteislähtöcupissa niin ikään viides 2012–2013 ja 2014–2015.


title: Alter Bridge

text: Alter Bridge on yhdysvaltalainen rock-yhtye, joka perustettiin Orlandossa, Floridassa vuonna 2004. Yhtye on julkaissut viisi studioalbumia.


title: Jack Crompton

text: John "Jack" Crompton (18. joulukuuta 1921 Hulme, Manchester – 4. heinäkuuta 2013) oli englantilainen jalkapallomaalivahti.


title: Jack Crompton

text: Crompton pelasi Manchester Unitedissa 212 ottelua vuosina 1945–1956 voittaen FA Cupin vuonna 1948 ja kansallisen pääsarjan mestaruuden vuonna 1952.


title: Jack Crompton

text: Crompton kuoli 4. heinäkuuta 2013, 91-vuotiaana.


title: Santa Annan ihme

text: Santa Annan ihme on yhdysvaltalais-italialainen elokuva vuodelta 2008. Sen ohjaaja Spike Lee sai ajatuksen luettuaan James McBriden romaanin.


title: Santa Annan ihme

text: Pääosa elokuvasta sijoittuu Italiaan toisen maailmansodan aikana. Sen kehyskertomus on kuitenkin vuonna 1983 murhasta syytetyn postimiehen tarina.


title: Thievy

text: Thievy Guivane Bifouma Koulossa (s. 13. toukokuuta 1992 Saint-Denis, Ranska) on ranskalaissyntyinen kongolainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Espanyolia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Thievy

text: Thievy siirtyi barcelonalaisseura Espanyolin junioriakatemiaan vuonna 2010 ranskalaisen Strasbourgin akatemiasta. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 11. maaliskuuta 2011 ottelussa Deportivo La Coruñaa vastaan.


title: Thievy

text: 17. joulukuuta 2011 hän teki ensimmäisen maalinsa edutusjoukkueessa vierasottelussa Sporting Gijónia vastaan.


title: MV Joyita

text: MV Joyita oli vuonna 1931 rakennettu moottorialus, joka löydettiin ajelehtimasta eteläiseltä Tyynellämerellä vuonna 1955 yli kuukausi katoamisensa jälkeen. Aluksen miehistö ja matkustajat olivat kadonneet, ja alus oli erittäin huonossa kunnossa.


title: MV Joyita

text: Aluksen mitat olivat: pituus 21 metriä, leveys 5,2 metriä, syväys 2,3 metriä, nettovetoisuus 47 tonnia ja brutto noin 70 tonnia. Aluksen tankkeihin mahtui 2 500 gallonaa (US, 9 500 litraa) vettä ja 3 000 gallonaa (11 400 l) dieselöljyä. Aluksen runko oli tehty kahden tuuman pyökki- ja tammilaudoista ja sen kansi tiikistä. Aluksesta sanottiin, että "se kellui kuin ankka".


title: MV Joyita

text: "Joyitassa" oli kaksi Gray-meridieselmoottoria, á 225 hv, sekä kaksi muuta moottoria generaattoreita varten.


title: MV Joyita

text: Alus rakennettiin vuonna 1931 huvijahdiksi elokuvaohjaaja Roland Westille, joka nimesi laivan vaimonsa, näyttelijä Jewel Carmenin, mukaan. Nimi "Jewel" on suomeksi "jalokivi", nimi "Joyita" taas "pikku jalokivi". Vuonna 1936 alus myytiin ja rekisteröitiin Milton E. Beaconin nimiin. Tänä aikana laiva teki useita matkoja Meksikoon ja 1939-1940 San Franciscon maailmannäyttelyyn. Tällöin laivan päällikkönä toimi Chester Mills.


title: MV Joyita

text: Toisen maailmansodan aikana alus otettiin laivaston palvelukseen ja se toimi partioaluksena Pearl Harbourin lähivesillä vuodesta 1941. Vuonna 1943 alus ajoi karille vahingoittuen pahasti, mutta se korjattiin, koska laivasto tarvitsi kipeästi aluksia. Sen korjauksessa käytettiin galvanoituja rautaputkia messinkisten tai kuparisten sijaan sodanaikaisen materiaalipulan takia. Sodan jälkeen vuonna1946 tarpeettomaksi jääneestä aluksesta poistettiin suurin osa sen varustuksesta.


title: MV Joyita

text: Vuonna 1948 aluksen osti Louis Brothers -niminen yritys. Tässä vaiheessa alukseen asennettiin sen kuuluisa korkkivuoraus sekä jäähdytyslaitteisto. Vuonna 1950 omistajaksi tuli William Tavares; hänellä ei ollut sille juuri käyttöä, joten vuonna 1952 "Joyitan" osti Havaijin yliopiston professori Katharine Luomala (joka oli syntynyt Minnesotassa suomalaissyntyisisille siirtolaisvanhemmille). Hän vuokrasi laivaa, ja sitä käytettiin kauppa- ja kalastusretkialuksena. Aluksen päällikkönä toimi brittiläissyntyinen, Samoalla asuva Thomas H. "Dusty" Miller.


title: MV Joyita

text: Lokakuun 3. päivän aamuna 1955 "Joyita" lähti Samoalta kohti Tokelau-saaria, noin 430 km pohjoiseen. Laivan oli määrä lähteä jo edellisenä päivänä keskipäivällä, mutta lähtö viivästyi paapuurin puoleisen moottorin kytkimen hajottua. "Joyita" lähti lopulta vain yhdellä toimivalla koneella. Aluksessa oli 16 hengen miehistö sekä yhdeksän matkustajaa, joista kaksi oli lapsia. Matkustajien joukossa oli yksi hallituksen viranomainen, tohtori Alfred "Andy" Denis Parsons, joka oli menossa suorittamaan amputaatiota. Lastina aluksessa oli lääketarvikkeita, puutavaraa, 80 kpl tyhjiä 200 litran öljytynnyriä ja sekalaista ruokatavaraa.


title: MV Joyita

text: Matkan odotettiin kestävän 41-48 tuntia, ja perille aluksen piti saapua lokakuun 5. Paluumatkalla lastiksi olisi ollut kopraa.


title: MV Joyita

text: Alusta alettiin etsiä lokakuun 6. päivänä, kun sitä ei kuulunut perille. Uuden-Seelannin kuninkaallisten ilmavoimien lentokoneet etsivät alusta 260 000 neliökilometrin alueelta tuloksetta.


title: MV Joyita

text: Viisi viikkoa myöhemmin marraskuun 10. ajelehtiva "Joyita" löydettiin 1000 kilometriä länteen suunnitellulta reitiltään, kun Fidžin Suvan ja Tokelaun Funafutin väliä liikennöivä kauppa-alus havaitsi sen Vanua Levusta pohjoiseen. Alus oli puolittain upoksissa ja kallistunut paapuurin puolelle niin, että sen puolen parras oli vedessä. Miehistöstä ja matkustajista ei ollut merkkiäkään. Myös osa lastista oli kateissa. Aluksen radio oli asetettu kansainväliselle hätätaajuudelle 2182 kHz."Joyitan" tankeissa oli yhä polttoainetta; käytetyn polttoaineen määrästä pääteltiin aluksen matkanneen arviolta 390 km ennen sen hylkäämistä, jolloin matkaa Tokelauhun oli enää alle 80 km. Vuodon epäillään alkaneen klo 21 jälkeen matkan toisena yönä, jolloin matkalaisilla oli yhä 9 pimeää yön tuntia edessään.


title: MV Joyita

text: Löydettäessä "Joyitan" pilssi ja alemmat kannet tulvivat mutta runko vaikutti ehjältä. Hinattuaan "Joyitan" Suvaan tutkijat kuulivat veden virtaavan alukseen. Havaittiin aluksen moottorien jäähdytysvesiputken rikkoutuneen galvaanisen korroosion takia, minkä vuoksi vesi pääsi virtaamaan pilssiin. Miehistö olisi huomannut tämän vasta, kun vesi jo huuhtoi konehuoneen lattiaa, minkä jälkeen olisi ollut lähes mahdotonta paikallistaa vuotoa. Aluksen pilssipumppuja ei oltu varustettu suodattimilla ja ne olivat tukkeutuneet, minkä takia vettä ei voitu pumpata pois.


title: MV Joyita

text: Meriselityksen mukaan alus oli huonossa kunnossa, mutta matkustajien ja miehistön kohtalo oli "selvittämätön tutkimuksessa selvinneiden todisteiden nojalla". Selvittämätön asia oli myös pelastuslauttojen poissaolo ja se, että aluksella olleet vapaaehtoisesti poistuivat aluksesta niillä. "Joyita" oli kuljettanut myös jäähdytettyä lastia, ja sitä varten sen ruumaan oli tehty 18 m³ korkkivuoraus, mikä teki siitä käytännössä uppoamattoman. Lisäkantavuutta tarjosivat lastina olleet tyhjät öljytynnyrit.


title: MV Joyita

text: Meriselitys vastasi vain kysymykseen, miksi alus puolittain upposi. Syyksi löydettiin puhkisyöpynyt jäähdytinvesiputki. Pilssipumput osoitteutuivat hyödyttömiksi tukkoon menemisen takia. "Joyitassa" ei ollut vedenpitäviä osastoja rungossa eikä pilssissä osastoja. Vesi tulvi lopulta alakansille asti. Laivan alettua painua samalla syvemmälle sen ainoa toimiva kone ei jaksanut ylläpitää tarpeellista vauhtia, jotta sitä olisi voitu ohjata. "Joyita" kallistui lopulta siihen asentoon, missä se löydettiin. Normaalisti alus olisi uponnut tähän, mutta "Joyita" pysyi pinnalla korkkivuorauksen ja lastina olleiden tynnyreiden avulla.


title: MV Joyita

text: Meriselityksessä kiinnitettiin huomiota päällikkö Millerin toimintaan ja pidettiin vastuuttomana hänen päätöstään lähteä valtamerimatkalle, vaikka aluksessa oli vain yksi toimiva moottori sekä lukuisia muita pikkuvikoja. Myös toimivan radion ja asianmukaisesti varustettujen pelastusveneiden puuttumiset olivat vakavia rikkeitä. Miller oli myös päästänyt "Joyitan" luvan matkustajien kuljettamiseksi vanhenemaan.


title: MV Joyita

text: Meriselityksessä ei mainittu aluksesta löydettyjä käytettyjä lääkintävälineitä.


title: MV Joyita

text: "Joyitan" haaksirikkoa on joskus verrattu "Tyynen valtameren "Mary Celesteksi"". Siitä on tehty lukuisia kirjoja ja dokumenttielokuvia, joissa tarjotaan selitystä järkevistä olettamuksista aina paranormaaleihin ilmiöihin.


title: MV Joyita

text: Eniten onkin arvuuteltu sitä, miksi miehistö ja matkustajat eivät pysyneet aluksessa, jos tapahtumien alkusyy oli vain konehuoneen tulviminen ja aluksen uppoamisen tiedettiin olevan mahdotonta.


title: MV Joyita

text: Koska päällikkö Miller tiesi "Joyitan" hyvästä kelluvuudesta ja korkkivuorauksesta, on spekuloitu, että hänen on täytynyt joko kuolla tai vahingoittua jollain tapaa, koska löydetyt verisen sidetarpeet osoittavat "jonkun" tarvinneen ensiapua. Teorian mukaan, koska päällikkö ei ollut kykenevä rauhoittamaan toisia laivalla olleita, he panikoivat laivan alkaessa upota ja siirtyivät sitten pelastuslautoille. Tämä ei ota kuitenkaan huomioon sitä, että aluksen navigointivälineet samoin kuin myös osa lastista puuttui (paitsi jos joku oli löytänyt hylyn ja ottanut osan lastista ennen sen virallista löytämistä).


title: MV Joyita

text: Millerin ystävä, kapteeni S. B. Brown, oli vakuuttunut, ettei Miller olisi koskaan poistunut aluksesta elossa, koska tämä tiesi sen rakenteen. Brown tiesi jännitteestä Millerin ja laivan perämiehenä olleen amerikkalaisen Chuck Simpsonin välillä. Jännite olisi voinut purkautua tappeluna miesten välillä, jolloin toinen tai kumpikin olisi pudonnut laidan yli jättäen aluksen ilman kokenutta päällikköä ja selittäisi sen, miksi aluksessa olleet panikoivat aluksen alkaessa upota, muttei verisiä siteitä.


title: MV Joyita

text: Fidžillä ilmestyvä "Times and Herald" -lehti lainasi "luotettavasta lähteestä" peräisin olevaa tietoa, jonka mukaan "Joyita" olisi matkannut japanilaisten kalastusalusten keskeltä ja "oli havainnut jotain, mitä japanilaiset eivät olisi halunneet heidän nähdä".


title: MV Joyita

text: "The Daily Telegraph" -lehti esitti teorian, jonka mukaan syrjäisestä tukikohdasta toimivat vielä aktiiviset, 2. maailmansodan aikaiset Japanin sotavoimien jäännökset olisivat syyllisiä katoamiseen. Tuolla alueella oli yhä voimakas japanilaisten vastainen tunnelma sodan tuhojen seurauksena. Lisäksi siellä ei pidetty japanilaisten kalastusalusten liikehdinnästä alueella. Nämä teoriat saivat tuulta alleen, kun "Joyitaa" siivottaessa löytyi "Made in Japan" -merkillä varustettuja veitsiä. Veitset havaittiin kuitenkin liian vanhoiksi ja lisäksi rikkoutuneiksi; niiden arveltiin jääneen alukseen, kun sitä käytettiin kalastusaluksena 1940-luvun lopulla.


title: MV Joyita

text: Syylliseksi ehdotettiin myös neuvostoliittolaista sukellusvenettä, joka "kidnappasi aluksen matkustajat keskellä kasvavaa Kylmän sodan ajankohtaa."


title: MV Joyita

text: Yhden teorian mukaan nykyajan merirosvot olisivat tappaneet miehistön ja matkustajat ja heittäneet heidät haiden ruoaksi varastaen puuttuvat neljä tonnia lastista.


title: MV Joyita

text: Miller oli tehnyt paljon velkaa epäonnistuneilla kalastusmatkoilla. Oli kuitenkin mahdotonta nähdä asiaa vakuutuspetoksena, koska aluksen pohjaventtiilit olivat kiinni, alusta oli mahdoton tahallisesti upottaa ja koska Miller ollut laivan omistaja. Millerille oli lisäksi tuottoisaa vuokrata laivaa viranomaiskäyttöön säännöllisiin matkoihin Samoan ja Tokelaun välillä, ja nämä matkat olisivat nopeasti kattaneet hänen velkansa.


title: MV Joyita

text: Yksi "Joyitan" omistajista oli kirjailija Robin Maugham, joka tutki laivan tapausta vuosia ja julkaisi tutkimuksistaan kirjan "The Joyita Mystery" (1962). Maugham on samaa mieltä, että tapahtumat alkoivat putkiston rikkoutumisen aiheuttamasta vuodosta ja pumppujen epäkuntoisuudesta. Toisen moottorin päällä olevat matot selittyvät joko yrityksenä tukkia vuoto tai sähköjärjestelmän suojeluyrityksenä, kun nouseva vesi saavutti vauhtipyörän, joka sitten roiski vettä ympäriinsä. Samanaikaisesti "Joyita" joutui kokemaan yhä suurempia maininkeja ja kovaa merenkäyntiä.


title: MV Joyita

text: Kapteeni Miller tiesi, ettei "Joyita" voinut upota, joten hän jatkoi epätoivoisesti eteenpäin kohti päämäärää saadakseen rahaa velkojensa maksuun. Perämies Simpson ja mahdollisesti joitain muita miehistön jäseniä ovat voineet vaatia matkan keskeyttämistä ja takaisin kääntymistä. Tämä on voinut johtaa kapinaan ja tappeluun, jossa Miller sai vakavia vammoja. Laiva joutui huonompaan säähän, jossa tuulet olivat noin 18 m/s. Vain yhdellä toimivalla koneella ja vuotavalla pilssillä varustettu alus alkoi nyt kallistua. Konehuoneen tulviminen on lopulta sammuttanut myös tyyrpuurin moottorin ja sammuttanut sähköt aluksesta. Aluksen valtaansa ottanut Simpson teki nyt päätöksen hylätä laiva ja poistua mukanaan laivan navigointivälineet, lokikirja, tarvikkeita ja vahingoittunut Miller.


title: MV Joyita

text: Vaikuttaa epätodennäköiseltä, että Simpsonkaan olisi hylännyt puolittain uponnutta, mutta yhä kelluvaa alusta ottaakseen Tyynen Valtameren vastaan avoimilla pelastuslautoilla. Maugham ehdottaa, että laivalla olijat havaitsivat lähellä saaren tai riutan ja yrittivät edetä sinne mutta että kovat tuulet ja aallot veivät lautat ulapalle jättäen "Joyitan" ajelehtimaan tyhjänä. Aluksessa löydettäessä havaitut vauriot olivat aaltojen ajelehtiessa aiheuttamia.


title: MV Joyita

text: Heinäkuussa 1956 "Joyita" myytiin huutokaupassa Fidžillä asuvalle David Simpsonille 2 425 Ison-Britannian punnan hintaan. Samana vuonna alus pääsi jälleen merille, kun se oli korjattu merikelpoiseksi. Alus siirrettiin ilman lupaa USA:n lipun alta Britannian lipun alle, mikä aiheutti laillisuusongelmia. Tammikuussa 1957 laiva ajoi karille 13 matkustajaa kyydissä Koron merellä itään Fidžistä . Korjauksen jälkeen 1958 lokakuussa alus aloitti säännöllisen liikennöinnin Levukan ja Suvan välillä.


title: MV Joyita

text: Alus ajoi jälleen karille 1959 marraskuussa Vatuvalussa Levukan lähellä. Nousuvesi irroitti aluksen karilta, mutta satamaan hinatessa se alkoi vuotaa rikkoutuneesta saumasta. Pumput käynnistettiin, mutta koska venttiilit oli asennettu väärinpäin, ne pumppasivat vettä sisälle eivätkä ulos. "Joyita" sai nyt "epäonnen laivan" maineen, ja sen omistajat hylkäsivät sen rannalle riisuttuaan siitä kaiken käyttökelpoisen. Hylky myytiin 1960-luvun alussa brittiläiselle kirjailijalle Robin Maughamille, joka kirjoitti siitä kirjan "The Joyita Mystery" (1962). Vuonna 1966 aluksen hylky myytiin Levukassa turismi- ja PR-toimistoa pitäneelle majuri J. Casling-Cottlelle. Hänellä oli suunnitelmia muuttaa vielä kelluva hylky museoksi ja teehuoneeksi, mutta suunnitelmat eivät koskaan toteutuneet. Hylky vaurioutui jokaisessa myrskyssä yhä enemmän ja hajosi pala palalta. Hylky hajosi täydellisesti 1970-luvun loppuun mennessä.


title: MV Joyita

text: Maaliskuussa 1975 Samoan Postitoimisto julkaisi viiden postimerkin sarjan "Joyitan" mysteeristä.


title: MV Joyita

text: Vuonna 2009 nimettiin kävelytie tohtori Alfred Denis Parsonsin mukaan lähellä hänen entistä kotiaan Torbayssa, Aucklandin lähiössä.


title: MV Joyita

text: Vuonna 2012 pystytettiin tapahtuman muistolaatat Apia, Samoaan ja Fakaofon kylään Tokelauhun.


title: MV Joyita

text:
Vuonna 2012 kaikki olivat yhä merkittyjä "kadonneiksi".
Matkustajat: (9)


title: MV Joyita

text: Huom:


title: Uvean kieli

text: Uvea on polynesialainen kieli, jota puhutaan Wallisin saarella sekä Uvean saarella Uudessa Kaledoniassa. Uvean saarella puhuttavaa kieltä kutsutaan myös kielen omalla nimellä "faga uveaksi", jossa g-kirjain äännetään ŋ-äänteenä.


title: Uvean kieli

text: Uveassa on 11 konsonanttia /f h p t k m n ŋ l v ' /. ŋ tarkoittaa äng-äännettä ja ' glottaaliklusiilia. ŋ-äänne kirjoitetaan "g"-kirjaimella. Lisäksi lainasanoissa käytetään s-äännettä, joka kirjoitetaan /s/.


title: Uvean kieli

text: Uveassa on 5 lyhyttä vokaalia /a e i o u/, jotka voivat esiintyä myös pitkinä vokaaleina /ā ē ī ō ū/.


title: Uvean kieli

text: Uvea on läheistä sukua Rennell-saaren kielelle sekä Tongalle. Uveaan on vaikuttanut ranskan kieli johtuen ranskalaisten lähetyssaarnaajien 1800-luvulla alkaneesta työstä.


title: Ghajini (vuoden 2005 elokuva)

text: Ghajini () on vuonna 2005 ilmestynyt intialainen tamilinkielinen jännityselokuva, jonka on ohjannut A. R. Murugadoss. Se sai inspiraationsa Christopher Nolanin elokuvasta "Memento". Pääosia näyttelevät Suriya, Asin, Nayantara ja Pradeep Rawat.


title: Ghajini (vuoden 2005 elokuva)

text: Murugadoss teki elokuvasta vuonna 2008 ilmestyneen samannimisen hindinkielisen version, jonka päärooleja näyttelevät Aamir Khan ja roolinsa uusiva Asin.


title: Ghajini (vuoden 2005 elokuva)

text: Elokuva kertoo muistinsa vaurioittaneesta miehestä, joka etsii rakastettunsa murhaajaa. Hän selviää ainoastaan polaroid-kuvilla ja tatuoinneilla itselleen tekemiensä muistiinpanojen avulla.


title: Ontong Java (kieli)

text: Ontong java on polynesialainen kieli, jota puhutaan Ontong Javan atollilla Salomonsaarilla. Kielellä on noin 2400 puhujaa.


title: Ontong Java (kieli)

text: Ontong javassa on 10 konsonanttia /s k p v l ' h m n ŋ/. ŋ tarkoittaa äng-äännettä ja ' glottaaliklusiilia.


title: Compiègnen aselepo

text: Compiègnen aselepo oli 11. marraskuuta 1918 ympärysvaltojen ja Saksan välillä solmittu aseleposopimus, joka päätti ensimmäisen maailmansodan. Sopimus allekirjoitettiin Compiègnen metsään ajetussa rautatievaunussa Ranskassa, ja se astui voimaan 11.11. kello 11. Aselevon ehdot olivat Saksalle ankarat, ja ne saneli ympärysvaltojen ylipäällikkö, ranskalainen marsalkka Ferdinand Foch.


title: Compiègnen aselepo

text: Toisen maailmansodan aikana lyötyään Ranskan kesäkuussa 1940 Saksan johtaja Adolf Hitler laittoi ranskalaiset allekirjoittamaan aselevon samassa rautatievaunussa kuin vuonna 1918.


title: Compiègnen aselepo

text: Lokakuun 1918 alkuun mennessä Saksan ylin sodanjohto tajusi sodan olevan hävitty ja pikaisen rauhan välttämätön, mikä paljastettiin pitkän salailun jälkeen myös tärkeimmille puoluejohtajille. Valtakunnankansleri Georg von Hertlingin erottua 30. syyskuuta keisari Vilhelm II nimitti 3. lokakuuta uudeksi kansleriksi rauhan puolestapuhujana tunnetun prinssi Max von Badenin, joka kokosi Saksan historian ensimmäisen parlamentaarisen hallituksen. Prinssi Max tiedusteli heti sähkeitse esikuntapäällikkö Paul von Hindenburgilta sotilaallista tilannetta. Hindenburg vastasi kierrellen, mutta suositteli keskeyttämään sotatoimet enempien turhien kuolonuhrien välttämiseksi. Seuraavana yönä hallitus lähetti Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonille sähkeen, jossa pyydettiin Wilsonia välittämään aselepo Saksan ja ympärysvaltojen välille. Sähkeessä ilmoitettiin Saksan olevan valmis neuvotteluihin Wilsonin tammikuussa 1918 julkistaman neljäntoista kohdan ohjelman pohjalta.


title: Compiègnen aselepo

text: Vastauksessaan 8. lokakuuta Wilson ilmoitti suostuvansa aselevon välittäjäksi, jos Saksa täyttäisi ensin tietyt ennakoehdot. Saksan tulisi suostua neuvotteluihin Wilsonin ohjelman käytännön toteutuksesta ja vetää joukkonsa pois ympärysvaltojen maaperältä. Saksan hallitus ilmoitti 12. lokakuuta suostuvansa ennakkoehtoihin. Yhdysvallat vastasi 14. lokakuuta uudella sähkeellä, jossa syytettiin Saksaa ”rikollisista ja epäinhimillisistä” sodankäynnin keinoista ja vaadittiin, että ympärysvallat saisivat määrätä yksipuolisesti aselevon ja Saksan joukkojen vetäytymisen ehdot. Lisäksi ennen tulevia neuvotteluja Saksan yksinvaltainen hallinto pitäisi korvata kansanedustuksellisella hallituksella. Yhdysvallat vaati ennakoehtona Saksalta myös rajoittamattoman sukellusvenesodan lopettamista, minkä Saksa toteutti 21. lokakuuta.


title: Compiègnen aselepo

text: Lokakuun puolivälissä Saksan sodanjohto uskoi taistelutilanteen helpottaneen, kun ympärysvaltojen syyskuun lopussa käynnistynyt suurhyökkäys länsirintamalla oli hidastunut eikä saksalaisten rintama ollut murtunut, kuten oli pelätty. Päämajoitusmestarina toiminut kenraali Erich Ludendorff kannatti aselepoa, jotta joukot voitaisiin vetää edullisempiin puolustusasemiin Saksan rajoille. Tappiomieliala oli kuitenkin jo ehtinyt levitä siviiliväestön keskuuteen, ja suurin osa kansasta toivoi nyt rauhaa millä tahansa ehdoilla.


title: Compiègnen aselepo

text: Saksan hallitus ilmoitti 20. lokakuuta suostuvansa Yhdysvaltain viimeisimmässä nootissa esitettyyn vaatimukseen yksipuolisista aselepoehdoista, sillä Saksan johto uskoi Wilsonin takaavan heille kunnialliset ehdot. Ainoastaan monarkiasta luopumista pidettiin mahdottomana vaatimuksena, ja kansleri von Baden selitti Saksassa olevan jo parlamentille vastuunalainen hallitus. Kolme päivää myöhemmin lähetetyssä Yhdysvaltain vastaussähkeessä kuitenkin toistui ehdoton vaatimus monarkian kumomisesta. Lisäksi siinä teroitettiin, että aselepoehtojen olisi oltava sellaiset, että ne estäisivät Saksaa aloittamasta sotatoimia uudelleen. Ludendorff katsoi tämän tarkoittavan ehdotonta antautumista ja kääntyi nyt vastustamaan ehtoihin suostumista, sillä hän uskoi Saksan armeijan vielä kestävän. Keisari kuitenkin erotti Ludendorffin 26. lokakuuta kansleri von Badenin suosituksesta ja nimitti kenraali Wilhelm Groenerin hänen tilalleen. Samana päivänä Itävalta-Unkarin hallitus ilmoitti Saksalle olevansa sotilaallisen romahduksen partaalla ja joutuvansa anomaan aselepoa. Tämän seurauksena Saksan hallitus ilmoitti 27. lokakuuta hyväksyvänsä myös Yhdysvaltain viimeisimmät vaatimukset; ”"Rauhanneuvottelut käy demokraattinen hallitus"”, Berliinin sähkeessä ilmoitettiin.


title: Compiègnen aselepo

text: Presidentti Wilsonin piti suostutella muut johtavat ympärysvallat, Iso-Britannia ja Ranska, suostumaan aselepoon Washingtonin ja Berliinin välisen sähkeidenvaihdon pohjalta. Hän itse uskoi neljäntoista kohdan ohjelman takaavan tulevan rauhan ja vakauden Euroopassa, mutta Britannian ja Ranskan johtajat suhtautuivat siihen vähemmän innokkaasti. Britannian hallitus vastusti ohjelman toiseen kohtaan sisältynyttä kauppasaartojen kieltämistä, Ranska taas halusi saada valtavat sotakorvaukset siviiliväestölleen ja näiden omaisuudelle Saksan hyökkäyksestä koituneiden haittojen hyvityksenä. Wilson suostui taipumaan näissä kysymyksissä ja taivutti Britannian ja Ranskan tukemaan muilta osin ohjelmaansa uhkaamalla Yhdysvaltain muuten solmivan erillisrauhan Saksan kanssa. Kun ympärysvallat olivat näin saavuttaneet keskinäisen yhteisymmärryksen, Saksan johdolle ilmoitettiin 5. marraskuuta tarkennetuista ennakkoehdoista.


title: Compiègnen aselepo

text: Sillä välin Saksassa käytiin vilkasta julkista keskustelua keisarinvallan tulevaisuudesta. Koska monarkian kumoaminen oli yksi Wilsonin keskeisistä vaatimuksista, keisarin eron arveltiin tuovan paremmat rauhanehdot. Sosiaalidemokraattien lehdet vaativat Vilhelm II:a luopumaan kruunusta, ja lokakuun viimeisellä viikolla myös merkittävät liberaalit sanomalehdet kuten "Frankfurter Zeitung" ja "Berliner Tageblatt" yhtyivät toiveeseen. Keskustan johtavat äänenkannattajat sen sijaan puolustivat kruunua. Vilhelm väisti keskusteluun osallistumisen poistumalla 29. lokakuuta pääkaupungista ja matkustamalla päämajaan Spahan. Kaksi päivää myöhemmin hallitus totesi istunnossaan keisarin väistymisen olevan välttämätön, mutta asian toteutus jäi yhä auki.


title: Compiègnen aselepo

text: Saksan liittolaisista Bulgaria oli irtautunut sodasta jo 30. syyskuuta ja Turkki seurasi perässä 30. lokakuuta. Saksan viimeinen liittolainen, hajoamistilassa ollut Itävalta-Unkari allekirjoitti aselevon 3. marraskuuta Villa Giustissa Padovan lähellä. Se astui voimaan seuraavana päivänä, ja sen mukaan saksalaisten joukkojen tuli poistua Itävalta-Unkarin alueelta 15 päivän sisällä.


title: Compiègnen aselepo

text: Viimeisin aselepoon vaikuttanut merkittävä tapahtuma oli Saksassa tapahtunut vallankumous. Se sai alkunsa merisotilaiden kapinasta Kielissä 29. lokakuuta, kun merivoimien ylijohto oli yrittänyt määrätä Saksan laivaston lähtemään sodan viime hetkillä hyökkäykseen. Marraskuun 4. päivään mennessä kapina laajeni vallankumoukseksi, ja työläiset liittoutuivat pian sotilaiden kanssa ja ryhtyivät perustamaan vallankumouksellisia neuvostoja. Kumous levisi Saksan muihin suurkaupunkeihin. Pääministeri Max von Baden ilmoitti 9. marraskuuta oma-aloitteisesti keisarin luopuneen kruunusta ja luovutti hallitusvallan sosiaalidemokraateille. Friedrich Ebert muodosti sosiaalidemokraattisen hallituksen ja Philipp Scheidemann julisti saman tien Saksan tasavallaksi. Seuraavana päivänä valtansa menettänyt Vilhelm II pakeni Spasta Alankomaihin. Keisarin syrjäyttäminen poisti viimeisenkin esteen aselevon tieltä. Muodollisesti Vilhelm tosin ilmoitti kruunustaluopumisestaan vasta 28. marraskuuta.


title: Compiègnen aselepo

text: Saksan hallitus päätti lopullisesti 6. marraskuuta ryhtyä aseleponeuvotteluihin. Saksalaisille oli ilmoitettu, että marsalkka Foch kertoisi lopulliset aselepoehdot suullisesti Saksan valtuuskunnalle. Hindenburg kävi 7. marraskuuta Fochin kanssa sähkeidenvaihdon, jossa sovittiin aika ja paikka lopullisille neuvotteluille. Keskustapuolueen valtiopäiväedustaja Matthias Erzbergerin johtama valtuuskunta saapui 8. marraskuuta Rethondesiin, Compiègnen metsään, noin 65 kilometriä Pariisista koilliseen, tapaamaan Fochia.


title: Compiègnen aselepo

text: Saksan valtuuskuntaan kuuluivat Erzbergerin ohella kenraali von Winterfeldt, kreivi Oberndorff, kommodori Wanselow, kapteeni Geyer ja kapteeni von Helldorff. Ympärysvaltojen valtuuskuntaan kuuluivat marsalkka Foch, amiraali Wemyss, kenraali Weygand, amiraali Hope, kommodori Marriot, komentaja Riedinger ja kapteeni de Miery sekä kaksi tulkkeina toiminutta upseeria.


title: Compiègnen aselepo

text: Foch saneli saksalaisille kovat ehdot. Aseleposopimuksen keskeiset kohdat olivat seuraavat:


title: Compiègnen aselepo

text: Saksan valtuuskunta sai neuvoteltua muutamia helpotuksia ankariin aselepoehtoihin vetoamalla välittömään bolševistisen vallankumouksen uhkaan. Kauppasaartoa luvattiin helpottaa, luovutettavan kaluston määrää alennettiin alkuperäisestä vaatimuksesta ja Itä-Euroopassa olevat Saksan joukot saivat toistaiseksi luvan jäädä aloilleen. Myönnytykset olivat kuitenkin vähäisiä, ja käytännössä saksalaiset joutuivat hyväksymään sanellut ehdot ilman keskusteluja. Saksan valtuuskunnan jäsenet olivat tästä katkeria, mutta taipuivat välttämättömän edessä. Aseleposopimus allekirjoitettiin lopulta Fochin rautatievaunussa 11. marraskuuta kello 5. Se astui voimaan kuuden tunnin kuluttua kello 11 paikallista aikaa. Taistelut jatkuivat länsirintamalla sodan viimeisiin hetkiin saakka. Foch oli suunnitellut 14. marraskuuta alkavaksi uuden, ”lopullisen” offenssiivin, jonka oli tarkoitus murtaa saksalaisten linjat. Saksassa tapahtunut vallankumous kuitenkin nopeutti aselevon solmimista ja teki nämä suunnitelmat tarpeettomiksi.


title: Compiègnen aselepo

text: Aseleposopimus solmittiin muodollisesti vain 30 päivän ajaksi, mutta sitä uusittiin myöhemmin säännöllisesti aina Versaillesin rauhansopimuksen voimaanastumiseen saakka. Ympärysvallat ilmoittivat aloittavansa tarvittaessa sotatoimet uudelleen 48 tunnin varoitusajalla, mikäli Saksa rikkoisi mitä tahansa aselepoehdoista.


title: Compiègnen aselepo

text: Saksassa syntyi sodan jälkeen niin sanottu puukonpistoteoria ("Dolchstosslegende"), eli myytti, jonka mukaan Saksan armeija oli säilynyt lyömättömänä ja tappio oli johtunut kotirintaman petturien ja defaitistien suorittamasta selkäänpuukotuksesta. Väite perusteltiin sillä, että Compiègnen aselepo jouduttiin solmimaan Saksassa tapahtuneen vallankumouksen jälkeen, sosiaalidemokraattisen hallituksen hyväksynnällä ja sopimuksen allekirjoittaneen rauhanvaltuuskunnan johdossa oli ollut siviili (Erzberger) eikä asevoimien edustaja. Muun muassa Ludendorff asettui julkisuudessa tukemaan puukonpistoteoriaa, ja siitä tuli myöhemmin keskeinen osa natsien propagandaa. Erzberger sai sodan jälkeen Saksassa suorastaan maanpetturin maineen, ja äärioikeistolainen iskuryhmä salamurhasi hänet vuonna 1921.


title: Compiègnen aselepo

text: Marraskuun 11. päivää juhlitaan monissa maissa ensimmäisen maailmansodan päättymisen muistopäivänä. Britanniassa se tunnetaan nimellä Remembrance Day ja Yhdysvalloissa nimellä Veteran's Day.


title: Compiègnen aselepo

text: Aselevon solmimispaikkana ollut Rethondesin metsäaukio muutettiin vuonna 1922 muistopaikaksi (Clairière de l'Armistice), johon kuului Elsass-Lothringenin palauttamisen muistomerkki ja vuodesta 1937 myös marsalkka Fochin patsas. Alkuperäinen junavaunu oli vuodesta 1921 näytteillä Pariisin Hôtel des Invalidesissa, mutta se siirrettiin vuonna 1927 muistoaukiolle. Toisen maailmansodan aikana Hitler pakotti Ranskan allekirjoittamaan uuden aselevon samassa paikassa ja samassa vaunussa. Saksalaiset hävittivät sen jälkeen muistopaikan Fochin patsasta lukuun ottamatta ja siirsivät vaunun näytteille Berliiniin. He tuhosivat myös vaunun huhtikuussa 1945 Thüringenin Ohrdrufissa. Compiègnen metsän muistoaukio rakennettiin uudelleen toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1946. Paikalla on vuodesta 1950 ollut nähtävyytenä junavaunu, joka kuuluu samaan vaunusarjaan alkuperäisen kanssa.


title: Rennell (kieli)

text: Rennell on polynesialainen kieli, jota puhutaan Salomonsaarilla. Rennellin kieltä puhuu noin 4400 ihmistä äidinkielenään.


title: Rennell (kieli)

text: Rennellin kielessä on 11 konsonanttia /p k t m n ŋ s h ŋg v ' /. ŋ tarkoittaa äng-äännettä ja ' glottaaliklusiilia. /ŋg/ on oma affrikaattakonsonantti, joka on syntynyt kun alkuperäiset /r/ ja /l/-äänteet ovat muuttuneet /ŋg/:ksi. Tästä syystä kielessä ei ole äänteitä /r l/. Rennell on tässä suhteessa erittäin harvinainen kieli. Useimmissa muissa polynesialaisissa kielissä on joko /l/ tai /r/, mutta rennellistä ne molemmat puuttuvat.


title: Rennell (kieli)

text: Rennellin kieltä puhutaan Rennellin saarella. Läheisellä pienellä Bellonan saarella puhutaan bellonan kieltä tai murretta, joka muistuttaa suuresti rennelliä. Bellonassa rennellin /ŋg/-äänne on muuttunut /ŋ/:ksi. Bellonassa alkuperäiseen ŋ:ään ovat sulautuneet alkuperäiset /l/ ja /r/-äänteet ja kielessä on vain 10 konsonanttia /p k t m n ŋ s h v ' /.


title: South Pacific

text: South Pacific (vap. suom. "Etelä-Tyynimeri") on toisen maailmansodan aikaan sijoittuva Broadway-musikaali, joka sai ensi-iltansa 7. huhtikuuta 1949. Näytelmän käsikirjoittivat Oscar Hammerstein II ja Joshua Logan. Musiikin sävelsi Richard Rodgers ja sanoitti Hammerstein. Musikaali palkittiin kymmenellä Tonylla sekä näytelmäkirjallisuuden Pulitzer-palkinnolla.


title: South Pacific

text: Musikaalin tunnetuimpia lauluja ovat ”Bali Ha'i”, ”I'm Gonna Wash That Man Right Outa My Hair”, ”Some Enchanted Evening”, ”There Is Nothing Like a Dame”, ”Happy Talk”, ”Younger Than Springtime” ja ”I'm in Love with a Wonderful Guy”.


title: South Pacific

text: Joshua Logan ohjasi näytelmän pohjalta samannimisen elokuvan vuonna 1958.


title: South Pacific

text: Musikaalista on järjestetty Broadwaylla kolme produktiota.


title: Liisantori

text: Liisantori () on Porissa Malminpään kaupunginosassa sijaitseva tori. Hiekkapintainen aukio on pinta-alaltaan noin hehtaarin suuruinen ja sitä rajoittavat Annan-, Otavan-, Mikon- ja Liisankadut.


title: Liisantori

text: Liisantori syntyi vuonna 1852, jolloin Georg Theodor von Chiewitz piirsi sen laatimaansa Porin uuteen asemakaavaan. Lähes koko kaupunki oli tuhoutunut aikaisemmin samana vuonna raivonneessa suuressa tulipalossa. Liisantori ympäristöineen sijaitsi aikaisemmin rakentamattomalla alueella vanhan kaupunkialueen ulkopuolella. Tori toimi muun muassa erilaisten tapahtumien ja kokousten pitopaikkana, paikalla vieraili myös sirkuksia ja tivoleja. Yleisurheilua Liisanpuistossa harrastettiin Tiilimäen urheilukentän valmistumiseen vuoteen 1910 saakka. Torilla pelattiin myös eri palloilulajeja kuten tennistä, jalkapalloa ja pesäpalloa, jota Liisantorilla pelattiin vielä 1950-luvun lopulla.


title: Liisantori

text: Nykyään torille jäädytetään talvisin luistinrata. Vuoden 2013 Suomi-areena-tapahtuman yhteydessä Liisantorille pystytettiin pakolaisleiri, jossa esiteltiin Kansainvälisen Punaisen Ristin toimintaa.


title: Liisantori

text: Liisantorin länsilaidalla Annankadun varrella sijaitsee vuonna 1902 valmistunut arkkitehti Yrjö Sadeniemen suunnittelema Porin tyttölyseon rakennus. Nykyään se on Länsirannikon Koulutuksen ammatillisen oppilaitoksen käytössä. Itäpuolella Otavankadun varrella on kaksi Björneborgs svenska samskolan rakennusta, joista uudempi on 1960-luvulla rakennettu koulun päärakennus. Torin etelälaidalla on ruotsinkielisen säätiön Svenska Kulturfonden i Björneborgin vuonna 2003 valmistunut monitoimitalo Mikaelsgården, jossa sijaitsevat muun muassa päiväkoti, Björneborgs svenska samskolanin esikoulu sekä ravintola ja auditorio.


title: Raimon Land

text:
Raimon Land on Thaimaan pörssiin listattu rakennusalan yritys, joka on erikoistunut pilvenpiirtäjien ja kerrostalojen rakentamiseen. Heidän kuuluisin kohteensa on Thaimaan toiseksi korkein pilvenpiirtäjä "The River" Bangkokissa.
Raimon Landin projekteja ovat myös Pattayalla sijaitsevat Zire Wongamat, Northpoint, Unixx south pattaya ja Northshore.


title: Etyyliklooriformiaatti

text: Etyyliklooriformiaatti (CHClO) on kloorimuurahaishapon ja etanolin muodostama esteri. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä, hyönteismyrkkynä ja kyynelkaasuna.


title: Etyyliklooriformiaatti

text: Etyyliklooriformiaatti on huoneenlämpötilassa väritöntä ja pistävän hajuista nestettä. Se on hyvin reaktiivista, minkä vuoksi tuotteeseen voidaan lisätä stabilisaattoriksi kalsiumkarbonaattia. Etyyliklooriformiaatti reagoi veden kanssa nopeasti hydrolysoituen ja muodostaen muun muassa suolahappoa. Se liukenee orgaanisiin liuottimiin, kuten dietyylieetteriin ja bentseeniin. Etyyliklooriformiaatti on hengitysteitä, ihoa ja silmiä ärsyttävä yhdiste.


title: Etyyliklooriformiaatti

text: Etyyliklooriformaattisynteesin lähtöaineet ovat fosgeeni ja etanoli. Etyyliklooriformiaatin tärkein käyttökohde on mineraalien vaahdotuksessa käytettävien ksantaattijohdannaisten valmistus esimerkiksi etyyliklooriasetaatin ja kaliumetyyliksantaatin välisellä reaktiolla. Lisäksi yhdistettä käytetään syntetisoitaessa dietyylikarbonaattia, ampisilliiniä, anhydridejä karboksyylihapoista, sekundäärisiä amiineja tertiäärisistä amiineista, nitriilejä amideista ja heterosyklisten yhdisteiden synteeseissä. Lisäksi yhdistettä voidaan käyttää hyönteisten hävittämiseen, kyynelkaasuna ja PVC-muovien stabilisoijana.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Pyynikin käsityöläispanimo Oy on vuonna 2012 perustettu pienpanimo, joka sijaitsee Tampereella Raholan kaupunginosassa. Panimo on tunnettu muun muassa laajasta omistajakunnastaan, kansainvälisesti palkituista oluistaan, erilaisista kokeiluistaan kuten Suomen tiettävästi ensimmäisestä vähittäiskauppamyynnin kuuden eri oluen sixpackistaan, asiakaskohtaisista designoluistaan ja olutmestarinsa Tuomas Peren persoonasta ja kannanotoista. Panimo on myös Tampereen keskustassa sijaitsevan panimoravintolan osakas.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Nopeasti alkuvuosinaan kasvaneen panimon tuotteet jakautuvat Sessio-, Pyynikin Klassikot- ja Artesaani-tuotesarjoihin. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2017 noin 1,7 miljoonaa euroa, mikä tuotantokapasiteetin lisäksi tekee siitä yhden Suomen suurimmista pienpanimoista.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Panimo aloitti toimintansa vuoden 2012 lopulla vuokraamalla aikaisemmin VainioKetolalla, Lapin Voimalla ja Käsityöläispanimo 101:llä käytössä olleet laitteet. Aiemmista panimoista mukana oli Tuomas Pere, ja hallinnosta vastasi hänen veljenpoikansa Rauno Pere. Panimon oli tarkoitus olla niin sanottu pubipanimo, mutta runsaan ulkopuolisen kiinnostuksen vuoksi suunnitelma muutettiin pienpanimoksi, jota pyörittivät aluksi osakkaat, vapaaehtoiset ja opiskelijat. Panimo olikin aluksi kytköksissä Bar 101 Beers -nimiseen, Pirkankadulla sijainneeseen ravintolaan, joka suljettiin tammikuun 2014 aikoihin. Vuoden 2012 lopulla yhtiö järjesti ensimmäisen osakeannin, joka lisäsi panimon osakkeenomistajien määrää noin 300:lla, ja jo keväällä 2013 avattiin toinen osakeanti, joka päättyi loppuvuodesta 2014. Valmistusluvan panimo sai Valviralta 24. toukokuuta 2013, ja samoihin aikoihin se julkisti ensimmäiset oluensa markkinoille. Lanseerattujen oluiden joukossa olivat muun muassa Simo Frangénin mukaan nimetty vehnäolut ja Pikkuportteri.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Panimo etsi alkuvuodesta 2013 tuotantotiloja ja löysi ne lopulta Raholasta Atrian entisestä hallista. Yrityksen suunnitelma ”nestemäisestä osingonjaosta” eli panimon tuotteisiin oikeuttaneiden lipukkeiden jakamisesta joutui samoihin aikoihin tarkastelun kohteeksi, ja ajatuksesta luovuttiin myöhemmin. Panimon Patasydän-yhteistyöolut myi hyvin kesällä 2013. Keväällä 2014 panimorakennuksessa syttyi tulipalo, jonka aiheuttamat tuhot keskeyttivät tuotannon usean kuukauden ajaksi, ja panimon toiminta oli lähellä loppua kokonaan. Tuotantokatkon aikana panimon Vahvaportterin saksalaisessa oluttapahtumassa saama kultamitali toi panimolle medianäkyvyyttä. Syksyllä 2014 toimintansa aloitti Tuomas Peren ideoima ja Suomen alkoholilainsäädäntöä kritisoiva Papabeers-niminen, Virosta käsin toiminut verkkokauppa vahvempien kuin kauppavahvuisten oluiden myynnin mahdollistamiseksi suomalaisille kuluttajille. Alkuvuonna 2015 panimo päätti suuresta kysynnästä johtuen uudesta osakeannista, jolla rahoitettiin tuotantokapasiteetin kasvattaminen kymmenkertaiseksi ja uuden kapasiteetin mahdollistama valtakunnallinen myynti. Käsityöläisoluiden nousseen suosion myötävaikutuksella anti onnistui. Se nosti omistajamäärän yli tuhanteen ja keräsi uutta pääomaa yli 300 000 euroa. Panimolle kerättiin uutta laitteistoa ympäri Suomea, muun muassa uusi tuotteiden laatua tasoittanut pullotuslaitteisto Nokian Panimolta, ja tuotevalikoimaa kasvatettiin ja muutettiin.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Toukokuussa 2015 panimolle myönnettiin Kultainen Humala -kunniamaininta SOPP-tapahtumassa. Heinäkuussa se toi markkinoille Suomen ensimmäisen gluteenittoman IPA:n. Loppusyksystä 2015 panimon yhteyteen avattiin panimokauppa. Marraskuun alussa panimo lanseerasi uuden Sessiosarja-tuoteryhmän ja sen oluista muodostetun kuuden eri oluen sixpackin, jonka myynti alkoi joulukuussa suurella kysynnällä ja joka oli Rauno Peren mukaan tiettävästi ensimmäinen säännölliseen päivittäistavarakauppamyyntiin tullut eri oluiden sixpack. Panimon tuotteiden saatavuus vähittäismyynnistä kasvoi voimakkaasti alkuvuodesta, ja vuoden 2016 lanseerauksiin lukeutuivat muun muassa metalliyhtye Diablon stout, Maisteri Simo ja Mestari Timo -nimikko-oluet ”Kahvakuula”-pakkauksessaan, yhteistyön aloittaminen jalkapalloseura Tampere Unitedin kanssa ja Biohit Oyj:n kanssa suunniteltu matalan asetaldehyditason IPA.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Kesällä 2016 panimo aloitti uuden osakeannin toimintansa ja laitteistonsa kehittämisen rahoittamiseksi alkuperäisenä tavoitteenaan 2,4 miljoonan litran tuotantomäärä vuodelle 2018. Vuonna 2017 panimo tekikin rahoituksen turvin suuria investointeja, jotka nostivat yrityksen valmistuskapasiteetin moninkertaiseksi, 15 miljoonaan litraan vuodessa, ja paransivat panimon mahdollisuutta alkaa tuottaa voittoa. Yritys muutti vanhan rakennuksensa naapurikiinteistöön parempien toimitilojen perässä. Panimo otti käyttöön myös Pyynikin Juomat -aputoiminimen siiderien, lonkeroiden ja juomasekoitusten valmistusta varten. Pyynikin käsityöläispanimon tuotteet pääsivät uusiin suuriin kotimaisiin jakelukanaviin, ja niitä myytiin aktiivisesti myös ulkomaille. Yritys jatkoi pullotettujen oluiden tuottamista mutta siirtyi valtaosin tölkkipakkauksiin. Yrityksen valmistama Mosaic Lager voitti kesällä 2017 sarjansa World Beer Awards -kilpailussa. Panimon muita vuoden 2017 tapahtumia olivat Petri Nygårdin nimikko-olut, ravintolalaiva Pyynikin Maistelulaivan vuokraus Ratinan suvannossa kesän ajaksi ja reagointi suunniteltuun alkoholilainsäädännön uudistukseen sekä tislaamotoiminnan aloittamisen suunnittelu. Loppuvuonna 2017 panimo, Restamax ja Hans Välimäki perustivat Max Brewing Oy:n, joka perusti panimoravintolan Tampereen ydinkeskustaan.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text:
Alkoholilainsäädännön uudistamisen myötä Pyynikin käsityöläispanimo sai maaliskuussa 2018 vuoden määräaikaisluvan enintään 12-prosenttisten juomien ulosmyyntiin panimomyymälästään. Panimon ympärille alettiin myös suunnitella elämyskeskusta, johon sisällytettiin muun muassa maailman ensimmäinen olutsauna. Panimon tuotteiden kysyntä pysyi valtavana, sillä maaliskuussa 2018 se pystyi kapasiteettia ylösajettaessa tyydyttämään edelleen vain noin neljäsosan kysynnästään. Poikkeuksellisen kuuman kesän 2018 aikana tilauksista pystyttiin täyttämään kolmasosa, ja ulkomaanvienti pysäytettiin hetkellisesti
. Kapasiteettia lisättiin hieman syksyllä 2018 asennetulla 40 000 litran käymistankilla, ja toimenpiteet kapasiteetin kasvattamiseksi ja tuotannon kehittämiseksi jatkuivat edelleen, minkä rahoittamiseksi käynnistettiin osakeanti. Samoihin aikoihin julkistettiin tamperelaisista kaupunginosista tehtävä 24 oluen sarja. Syksyllä panimo voitti jälleen kansainvälisen kultamitalin, tällä kertaa Pyynikin Stout -oluella. Vuoden lopussa julkistettiin yrityksen oluiden vientisopimus Lidlin Euroopan-myymälöihin: sopimus kattoi 12 maata ja 2 300 myymälää.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Panimolla on tuotevalikoimassaan sekä kauppavahvuisia että vahvempia oluita. Useiden ensimmäisinä julkaistujen oluiden tyylillisesti tunnistettavat fantasia-aiheiset etiketit piirsi Tomi Mikkola. Panimo on jakanut tuotteensa kolmeen tuotesarjaan:Lisäksi panimo valmistaa lukuisia yhteistyötuotteita ja tietyille asiakkaille luotuja tilaustuotteita, esimerkiksi Varustelekalle tehdyt Miehistö-Pils ja Upseeri Ipa ja Hotelli Torni Tampereen baarin oluet, muun muassa Tenderi ja Pajavasara.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Pyynikin käsityöläispanimo tuotteineen on voittanut yhteensä kymmeniä palkintoja niin koti- kuin ulkomailla, muun muassa Suomen paras olut -kilpailusta. Seuraavat panimon tuotteet ovat voittaneet kultamitalin kansainvälisestä kilpailusta:


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Panimon yhteydessä toimii loppuvuodesta 2015 avattu kauppa, jossa myydään kauppavahvuisten oluiden lisäksi muun muassa maltaita ja panimon logolla varustettuja tuotteita. Sen tuotteilla on maanlaajuinen jälleenmyyntiverkosto ravintoloissa ja vähittäiskaupassa. Alkossa panimon yksittäisiä tuotteita on vakiovalikoimassa, ja useita oluita myydään tilausvalikoimassa. Ulkomailta Pyynikin tuotteita saa muun muassa usean eurooppalaisen maan Lidl-myymälöistä. Ulkomaanviennin osuus panimon tuotannosta on vuonna 2019 arviolta noin 10 %.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Osa panimon valmistamista tuotteista on niin sanottua kauppavahvuutta (>4,7 vol-%) vahvempia, minkä vuoksi Suomen alkoholilainsäädäntö muun muassa ennen vuotta 2018 esti näiden oluiden myymisen suoraan panimolta, vaikka vertailun kohteena käytettyjen olutta väkevämpien tilaviinien suoramyynti oli laissa sallittu. Pyynikin käsityöläispanimo aloitti alkuvuosinaan poliittisena kannanottona rajoituksia vastaan myynnin sittemmin lopetetun virolaisen Papabeers-nimisen verkkokaupan kautta. Verkkokaupan kautta tilatut oluet valmistettiin Tampereella, kuljetettiin Viroon ja sieltä takaisin suomalaisille kuluttajille, ja panimo maksoi asiaankuuluvat verot Suomeen. Myös alkoholin etämyyntiä ja -ostoa on käsitelty EU-tuomioistuinta myöten. Vuonna 2018 panimo sai lakiuudistusten tukemana vuoden määräaikaisen luvan myydä omassa panimokaupassaan enintään 12 tilavuusprosentin vahvuisia juomia.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Pyynikin käsityöläispanimolla on julkisten osakeantiensa ansiosta suhteellisen pienestä koostaan huolimatta laaja omistajakunta. Yhtiöllä oli joulukuussa 2018 noin 4 000 osakkeenomistajaa. Yrityksellä on kaksi osakesarjaa: B-osakkeen äänivalta on kahdeskymmenesosa A-osakkeen äänivallasta. Vuonna 2017 päättyneen osakeannin jälkeen yrityksellä on enintään 800 A-osaketta ja 15 976 B-osaketta. Vuoden 2018 osakeannissa merkitään enimmillään 600 uutta A- ja 12 000 uutta B-osaketta.


title: Pyynikin käsityöläispanimo

text: Yrityksen A-osakkeet ovat olleet kokonaan Peren suvun omistuksessa. Ennen vuonna 2017 päättynyttä osakeantia suurin omistaja omisti alle 5 % ja kymmenen suurinta yhteensä 28 % yhtiön osakkeista. Paikallisten ja muualla Suomessa asuvien osakkaiden lisäksi panimolla on ollut historiansa aikana omistajia ainakin Ruotsissa, Tanskassa ja Saudi-Arabiassa.


title: Luettelo ennätyksellisistä eksoplaneetoista

text: Tämä artikkeli on luettelo ennätyksellisistä eksoplaneetoista (sekä ennätyksellisistä planeettakunnista). Tällä hetkellä tunnetaan varmistetusti 940 eksoplaneettaa ja 726 planeettakuntaa, joista 146:ssa on vähintään kaksi planeettaa. Mahdollisesti löydettyjen eksoplaneettojen määrä on kuitenkin paljon suurempi.


title: Generatiivisen kulun teoria

text: Generatiivisen kulun teoria (englanniksi "the model of generative trajectory") on A. J. Greimasin kehittämä merkityksen muodostumisen monitasomalli. Semiotiikan alaan kuuluva malli käsittää kolme tasoa: semio-narratiivisen syvätason, semio-narratiivisen pintatason ja diskursiivisen tason. Tasot on tässä järjestetty abstrakteimmasta lähtien. Teorian tai mallin nimitys tulee siitä, että syvätason rakenteen katsotaan tuottavan eli generoivan tekstin käsitteelliset rakenteet ja niiden konkreettiset toteutumat. Syvätasolla vallitseva ristiriita on merkityksen muodostumisen liikkeellepanija.


title: Generatiivisen kulun teoria

text: Semio-narratiivisen syvätason tai "olennaisimman tason" lähtökohtana on ajatus siitä, että merkityssä ilmenee suhde tai jännite käsitteellisten elementtien välillä. Nämä jännitteet ovat yksilön tai yhteisön maailmankuvien perustavanlaatuisia jäsennyksiä, kuten elämä - kuolema tai kulttuuri - luonto.


title: Generatiivisen kulun teoria

text:
Semio-narratiivisen syvätason kuvauksissa voidaan hyödyntää ns. semioottista neliötä, jota kutsutaan myös "Greimasin neliöksi". Neliöllä kuvataan merkitysyksiköiden eli seemien välisiä suhteita. Syvätason analyysin tavoitteena on löytää analysoitavan merkin tai tekstin merkitystä perustavalla tavalla muotoilevat seemit.
Greimasin kehittelemien käsitevälineiden myöhemmät soveltajat eivät ole keskenään samaa mieltä eri tasojen tulkinnasta ja tehtävästä, mutta generatiivisen kulun malli voidaan nähdä hyödyllisenä eri lähtökohdistakin käytettynä.


title: Generatiivisen kulun teoria

text:
Semio-narratiivinen pintataso kuvaa kertomuksen rakenteen käsitteellisesti, irrallaan yksittäisen tekstin henkilöistä (toimijoista eli aktoreista). Tasoa kutsutaan myös temaattiseksi tasoksi.
Greimas toteaa että kielellinen lause on kuin näytelmä, jossa on pieni joukko vakiintuneita rooleja, vain niiden "esittäjät" eli kulloinkin käytettävät sanat vaihtuvat kerrasta toiseen. Vastaavalla tavalla merkitykset ilmenevät semanttisessa universumissa tietyn rakenneperiaatteen mukaisesti. Tätä rakenneperiaatetta voidaan kuvata aktanttimallin avulla.


title: Generatiivisen kulun teoria

text:
Greimasin aktanttimallin tunnettu jäsennys perustuu Vladimir Proppin teokseen venäläisen kansansadun morfologiasta. Proppin analysoimassa satugenressä 31 ajallisesti peräkkäisestä funktiosta muodostuva rakenne on kuvattavissa eräänlaisina pienoisnäytelminä. Näytelmien roolit löytyvät seitsemän aktantin joukosta.
Diskursiivisella tasolla käsiterakenne konkretisoituu tekstinä. Diskurssi on joukko peräkkäisiä "sanomia". Semio-narratiivisen syvätason vastakohtaisuudet ja pintatason aktantit saavat diskursiivisella tasolla ilmentymänsä kertomuksen elementteinä: kertomuksen aika, paikka ja henkilöt ilmaantuvat tällä tasolla.


title: Generatiivisen kulun teoria

text:
Sitä, millaisia kertomukset voivat olla muotoilevat Greimasin mukaan kahdenlaiset rajoitukset:
1. kertomuksen suhteet aikaan ja tekemisen tapaan rajoittavat ilmaisua (esim. onko kysessä toteutunut ja jatkuva tai päättynyt vai mahdollinen tuleva tapahtuma).
2. kertomuksen tilanteeseen liittyvät tottumukset rajoittavat puhujan (kirjoittajan) käytettävissä olevia vaihtoehtoja.


title: Generatiivisen kulun teoria

text: Ongelmaksi muodostuu, että syvätasolla sanoma on merkityskokonaisuus, mutta diskurssin tasolla ilmetessään siinä on lukuisia mahdollisuuksia "isotopialle" eli erimuotoisuudelle. Sanoman ykseyden ja diskurssien heterogeenisyyden ongelma kohdataan aloitettiinpa analyysi diskurssin tasolta tai syvätasolta.


title: Generatiivisen kulun teoria

text: Eero Tarasti toteaa esipuheessaan "Strukturaalista semantiikkaa" -teokseen, että se liikkuu semantiikkaa yleisemmällä tietoteoreettisella tasolla. Generatiivisen kulun teoriaa voidaan soveltaa "kaikenlaisten merkkijärjestelmien ja diskurssien tutkimiseen".


title: Generatiivisen kulun teoria

text: Teorialla kokonaisuutena, sen eri osilla, niissä esiintyvillä käsitteillä ja kuvausmenetelmillä on lukuisia sovelluksia eri tieteen ja käytännön toiminnan aloilla.


title: Generatiivisen kulun teoria

text: Esimerkkejä:


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2013 – naisten kaksinpeli

text:
Serena Williams oli turnauksen hallitseva mestari, ja voitti turnauksen myös tänä vuonna. Hän päihitti loppuottelussa Valko-Venäjän Viktoryja Azarenkan kolmessa erässä.
 Dominika Cibulková "(1. kierros)"
 Carla Suárez Navarro "(puolivälierät)"
 Sorana Cîrstea "(2. kierros)"
 Nadja Petrova "(1. kierros)"
 Simona Halep "(4. kierros)"
 Jelena Vesnina "(2. kierros)"
 Jamie Hampton "(3. kierros)"
 Jekaterina Makarova "(puolivälierät)"
 Kaia Kanepi "(3. kierros)"
 Alizé Cornet "(3. kierros)"
 Svetlana Kuznetsova "(3. kierros)"
 Mona Barthel "(2. kierros)"
 Magdaléna Rybáriková "(1. kierros)"
 Laura Robson "(3. kierros)"
 Klára Zakopalová "(1. kierros)"
 Anastasija Pavljutšenkova "(3. kierros)"


title: Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2013 – miesten kaksinpeli

text: Andy Murray oli turnauksen hallitseva mestari, mutta hän hävisi tänä vuonna puolivälierissä Stanislas Wawrinkalle.


text:
Yksikään yhdysvaltalainen miespelaaja ei edennyt turnauksen neljännelle kierrokselle. Näin ei ollut käynyt Yhdysvaltain avointen historiassa kertaakaan aikaisemmin. Turnauksen voitti Espanjan Rafael Nadal, joka päihitti loppuottelussa Novak Đokovićin.
 Kevin Anderson "(2. kierros)"
 Janko Tipsarević "(4. kierros)"
 Tommy Robredo "(puolivälierät)"
 Andreas Seppi "(3. kierros)"
 Mihail Južnyi "(puolivälierät)"
 Philipp Kohlschreiber "(4. kierros)"
 Feliciano López "(3. kierros)"
 Benoît Paire "(1. kierros)"
 Grigor Dimitrov "(1. kierros)"
 Sam Querrey "(2. kierros)"
 Fernando Verdasco "(1. kierros)"
 Juan Mónaco "(1. kierros)"
 Jürgen Melzer "(1. kierros)"
 Ernests Gulbis "(1. kierros)"
 Julien Benneteau "(3. kierros)"
 Dmitri Tursunov "(3. kierros)"


title: Sisä- ja ulkokulma

text: Sisä- ja ulkokulma ovat geometriassa monikulmioihin liittyviä käsitteitä.


title: Sisä- ja ulkokulma

text: Sisäkulma määritellään monikulmiossa kärjen viereisten sivujen väliseksi sisäänpäin aukeavaksi kulmaksi. Sen suuruus riippuu muista kulmista ja kulmien lukumäärästä ("n" kulmaa):


title: Sisä- ja ulkokulma

text:
Ulkokulma määritellään monikulmiossa kärjen viereisen sivun ja toisen viereisen sivun jatkeen väliseksi kulmaksi. Sen suuruus formula_2 riippuu sisäkulman formula_3 arvosta
eli saman kärjen sisä- ja ulkokulma ovat toistensa suplementtikulmia.


title: Hexxagon

text: Hexxagon on strateginen lautapeli, jossa on tarkoitus vallata mahdollisimman paljon aluetta pelilaudalta. Peli on kaksinpeli ja sen voittaa pelaaja, joka saa pelin päätyttyä vallattua suuremman osan pelilaudasta itselleen. Hexxagonia pelataan kuusikulmaisella laudalla, joka on jaettu usein sektoreihin ja niin sanottuihin pimeisiin alueisiin.


title: Hexxagon

text: Pelityypiltään Hexxagon on hieman samantapainen peli kuin go tai Othello. Vastaavia suomalaisia perinteisiä pelejä ovat mylly ja halma. Näistä peleistä poiketen Hexxagon on kuitenkin melko nopeatempoinen peli, jonka kierrosten pituudet vaihtelevat viidestä minuutista viiteentoista minuuttiin. Vaikeustasoltaan Hexxagon on keskivaikea eli kaikkien opeteltavissa.


title: Hexxagon

text: Pelin alussa molemmat pelaajat saavat pelikentälle saman määrän pelimerkkejä, jotka sijoitellaan usein laudan kulmiin mahdollisimman kauas toisistaan. Elektronisissa versioissa merkkien paikat on usein ennalta määritelty.


title: Hexxagon

text: Pelaajat tekevät siirtoja vuorotellen tarkoituksenaan vallata pelilaudan alue itselleen. Pelin aloittaja arvotaan. Peli päättyy, kun koko kentän alue on vallattu tai toinen pelaajista ei kykene enää tekemään siirtoja. Mikäli peli luovutetaan, voittaa pelaaja, joka sillä hetkellä hallitsee suuremman osan alueesta.


title: Hexxagon

text: Hexxagonissa tasapeli on laudasta riippuen myös teoreettisesti mahdollinen.


title: Hexxagon

text: Toisin kuin tyypillisissä lautapeleissä, joissa nappuloita siirretään askel kerrallaan nopan mukaan, alueenvaltauspeleissä siirtotyylejä on usein useampia. Hexxagonissa pelaajalla on kaksi mahdollista siirtotapaa, joista hän kullakin vuorollaan valitsee toisen. Voittaakseen pelaajan on hallittava yleensä molemmat siirtotavat ja osattava varioida sujuvasti niiden välillä.


title: Hexxagon

text: Siirtotavat ovat "siirrä" ja "valtaa".


title: Hexxagon

text: 1. Siirrä: Siirrettäessä pelimerkkiä se liikkuu kentällä kaksi askelta eteenpäin. Merkki voi näin hypätä sitä ympäröivien merkkien tai pimeiden alueiden yli. Merkki muuttaa oman värisikseen kaikki pelimerkit, joihin se koskettaa. Toisin kuin monissa muissa valtauspeleissä, Hexxagonissa pelaaja voi siirtämällä liikkua pelikentällä täysin vapaasti ja halutessaan mielivaltaisesti.


title: Hexxagon

text: 2. Valtaa: Vallatessaan lisää aluetta kentältä pelaaja asettaa pelilaudalle uuden merkin. Pelaaja voi asettaa uuden merkin kiinni vain omiin merkkeihinsä. Kaikki tähän uuteen merkkiin koskettavat nappulat muuttuvat sen kanssa samanvärisiksi. Uutta merkkiä ei siis saa sijoittaa täysin uusille alueille tai vastustajan tukikohtiin. Tämän siirron tarkoitus on laajentaa omia alueita entisestään.


title: Hexxagon

text: Peliä voidaan vaikeuttaa ja tehdä mielenkiintoisemmaksi lisäämällä kentälle ns. pimeitä alueita, joilla liikkuminen on kiellettyä. Pimeän alueen saa halutessaan ylittää siirrolla. Pimeät alueet päätetään pelin alkaessa ja niitä ei saa lisätä enää kesken pelin.