title: Henri Bienvenu

text: Bienvenu aloitti jalkapalloilun kotimaassaan Kamerunissa vuonna 1999 Brasseries du Camerounin junioriseurassa, josta hän siirtyi kaudella 2003–2004 Cotonsport Garouaan. Muutama vuosi myöhemmin Bienvenu siirtyi Tunisiaan CA Bizertinin riveihin, jossa hän nousi tunnetuksi kaudella 2007–2008 tehtyään 7 maalia Bizertinille. Tämä herätti kiinnostusta muissa Tunisian suurseuroissa ja hän siirtyi kesken kauden tammikuussa 2008 Espéranceen. Kauden päätteksi Bienvenu juhli Tunisian cupin voittoa ja sijoittui jaetulle toiselle sijalle Tunisian pääsarjan maalitilastossa.


title: Henri Bienvenu

text: 22. tammikuuta 2010 Bienvenu siirtyi 3-vuoden sopimuksella sveitsiläiseen Young Boysiin.


title: Satratoksiinit

text: Satratoksiinit ovat "Stachybotrys chartarum" -sienen tuottamia mykotoksiineja, jotka kuuluvat makrosyklisiin trikotekeeneihin. Edellä mainitun sienen tuottamiin satratoksiineihin kuuluu useita yhdisteitä, muun muassa: satratoksiini G (CHO, CAS 53126-63-9), satratoksiini H (CHO, CAS 53126-64-0) ja satratoksiini F (CHO, CAS 73513-01-6) sekä isosatratoksiinit G ja F.


title: Pääskysenpesäkeitto

text: Pääskysenpesäkeitto (yksink.: 燕窝/perint: 燕窩) on kiinalaiseen ruokakulttuuriin kuuluva keitto. Ruoalla uskotaan olevan kaikenlaisia myönteisiä vaikutuksia ruoansulatukseen, sukupuoliseen kyvykkyyteen ja yleiseen terveydentilaan liittyen.


title: Pääskysenpesäkeitto

text: Ruoka valmistetaan lähinnä kahden lajin, tutkasalangaanin ("Aerodramus maximus") ja jaavansalangaanin ("Aerodramus fuciphagus"), pesistä. Näiden lajien uroslinnut rakentavat pesimäaikanaan noin kuukaudessa pesän kuivuneesta syljestään luolan seinään. Pesiä on perinteisesti kerätty Borneon Gomantongin ja Niahin luolista, mutta 1990-luvulla on alettu rakentaa rakennuksia lintujen pesimistarkoitusta varten. Pesät myydään lähinnä Hongkongiin, joka on pesien maailmankaupan keskus, vaikka suurin osa myynnistä meneekin Manner-Kiinaan.


title: Evidentialismi

text: Evidentialismi on uskonnonfilosofiassa fideismin vastakohta, eli usko siihen, että uskonnolliset väitteet tulisi voida perustella evidenssillä eli todisteilla.


title: Evidentialismi

text: Evidentialismi jaetaan yleensä kahteen haaraan, vahvaan ja heikkoon evidentialismiin. Vahva evidentialismi uskoo, että kaikki uskonnolliset väitteet tulisi voida todistaa, kun taas heikko evidentialismi uskoo, että vain osa väitteistä tulisi voida perustella ja osa perustuu pelkkään uskoon. Heikossa evidentialismissa uskonnollisia uskomusjärjestelmiä voidaan kritisoida ja arvioida rationaalisesti, vaikka niitä ei ole mahdollista todistaa tyhjentävällä tavalla.


title: Evidentialismi

text: Ylläolevan voi problematisoida huomauttamalla siitä, että sana "todistaa" on moniselitteinen. Ajatteleehan vaikkapa raamattu-uskova todistavansa asiat juuri niin, että kun Raamattu on Jumalan puhe, riittävä todistus on jonkin väitteen esiintyminen Raamatussa.


title: Evidentialismi

text: Todistaminen yleensäkin on todistamista jo uskottuun vetoamalla. Näin todistaminen yhdelle on todistamattomuutta toiselle, sillä kaikkien kokemusten kokonaisuus ja heidän uskomansa asiat eivät ole samat mielivaltaisella ajan hetkellä. Ainoa yleispätevä tekijä todistamisen vetoomusperustana, joka on kaikille maailmassa eläville ihmisille yhteinen, ovat lapsuuden kokemukset, tai laajemmin yleensä kokemukset jotka kuka tahansa voi päivittäin havainnoida ympärillään - siis arkielämä tuskineen, iloineen, muotoineen ja syy-seuraussuhteineen. Tavallaan siis koko aiemmin eletty elämämme on todistelun lähtökohtana, etenkin silloin kun se operoi viisaasti ja tehoavasti. Ajan myötähän vasta syntyy se laajeeneva elämänpiiri, muistot, joihin vetoaminen niiden uskotulta osalta voi toimia aidoksi koetun todistamisen lähtökohtamateriaalina.


title: Evidentialismi

text: Raamattu-uskonkin voidaan täten katsoa kokijansa tapauksessa toimivan oikeutettuna vetoomusperustana todisteluissa. Portti raamattu-uskoon on uskonkokemus, jossa jonkin raamatunkohdan uskominen ensin tapahtuu koko aiemman elämän muodostaman materiaalin toimiessa tuon kohdan hyväksi, sen vahvistavana muistisisältönä. Tästä seuraa mainitun teoksen laajempi siirtyminen luotettavien elämyskokonaisuuksien karsinaan ihmismielessä.


title: Evidentialismi

text: Voidaan ajatella että kuvattu tapahtumaketju on periaatteessa katkoton, vaikka käytännössä syntyvä mielikuva näyttäisi siirtävän ihmisen laadullisesti uuteen tilanteeseen. Raamattu on vastedes luotettujen listalla. Tämä avaa kokonaisen uuden - Raamatun sisältämän - väitejärjestelmän uskon kohteena.


title: Evidentialismi

text: Näin ollen käsite "evidentialismi" voi johtaa harhaan, jos se esitetään Raamattu-uskoisuuden vastakohtana. Perusteltu syy-seurausjatkumo ihmisen todellisuuskäsityksen siirtymisestä "tilasta A tilaan B" (jota edellä kuvattiin) voi johtaa myös Raamatun omien väitteiden tiedollisesti oikeutettuun valta-asemaan ihmismielessä.


title: Best of Solo Albums

text: Best of Solo Albums on vuonna 1979 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää Kiss-yhtyeen jäsenten syyskuussa 1978 julkaistujen sooloalbumien parhaita paloja. Albumista on valtiosta riippuen useita eri versioita niin albumin nimen kuin kappalelistankin suhteen. Yhtyeen kotimaassa Yhdysvalloissa sitä ei kuitenkaan julkaistu ollenkaan. Albumia ei myöskään ole koskaan julkaistu CD-formaatissa.


title: Best of Solo Albums

text:
A-puoli
B-puoli


title: Dariusz Brzozowski

text:
Dariusz "Daray" Brzozowski (s. 30. tammikuuta 1980 Nowy Dwór Mazowiecki, Masovian voivodikunta, Puola) on puolalainen metallimuusikko. Hän toiminut rumpalina useissa yhtyeissä kuten Vader, Neolithic, Pyorrhoea ja Vesania.
Daray yhdessä bändin toisen kitaristin Maurycy Stefanowiczin kanssa erosi Vaderista ja nykyään Dariusz toimii myös Dimmu Borgirin rumpalina.


title: Dariusz Brzozowski

text: Vesania


title: Dariusz Brzozowski

text: Vader


title: Dariusz Brzozowski

text: Black River


title: Dariusz Brzozowski

text: Pyorrhoea


title: Dariusz Brzozowski

text: Neolithic


title: Dariusz Brzozowski

text: Masachist


title: Dariusz Brzozowski

text: Faust


title: Dariusz Brzozowski

text: Sunwheel


title: Dariusz Brzozowski

text: Hunter


title: Dariusz Brzozowski

text: Anastazja Arysta


title: Dariusz Brzozowski

text: Dimmu Borgir


title: Trikodermiini

text: Trikodermiini on homemyrkky, joka kuuluu trikotekeenien ryhmään. Sitä on havaittu muodostuvan "Trichoderma viride" ja "Stachybotrys chartarum" -sienten aineenvaihduntatuotteena. Sieni on yleinen kosteusvaurioituneiden rakennusten homelaji.


title: Arabian Mestarien liiga

text: Arabian Mestarien liiga ("Arab Champions League", ) on jalkapallokilpailu eri arabimaailman korkeimpien sarjatasojen parhaimmille joukkueille.


title: Arabian Mestarien liiga

text: Turnausta pelattiin ensi kerran vuonna 1982, jolloin se tunnettiin nimellä "Arabian seurajoukkueiden mestarien cup". Turnausta pelattiin aina vuoteen 2001 asti, jonka jälkeen se sai muutoksen yhdistyessään Arabian Cup-voittajien cupin kanssa. Turnauksen nimeksi tuli Prince Faysal bin Fahad turnaus arabian seurajoukkueille ja sitä pelattiin vuosina 2002 ja 2003. Vuodesta 2004 lähtien turnaus on tunnettu nykyisellä nimellään Arabian Mestarien liigana.


title: Arabian Mestarien liiga

text: Sarjaan pääsevät arabimaailman pääsarjojen kaksi parasta seuraa. Kuitenkin Afrikan maista kaksi parasta seuraa selviytyvät Afrikan Mestarien liigaan, jonka myötä sarjan kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuneet seurat edustavat Afrikkaa. Turnaukseen pääsevät myös kotimaan cupin voittaneet, sekä turnauksen virallisen sponsorin ART:n valitsemat seurat, jotta kaikki 32 paikkaa täyttyvät.


title: Seskviterpeenit

text: Seskviterpeenit kuuluvat terpeenien luokkaan. Niitä tunnetaan yli 9000 eri yhdistettä, joten ne ovat terpenoideista kaikkein monimuotoisin ryhmä. Seskviterpeenin rakenteen tunnusmerkki on sen sisältämät kolme isopreeniyksikköä. Seskviterpeenejä tuottavat useat kasvit sekä jotkut homeet. Seskviterpeenit voivat olla avoketjuisia tai syklisiä hiilivetyjä, alkoholeja tai ketoneja. Eräs seskviterpeenien luokka on trikotekeenit.


title: Maantierosvo

text: Maantierosvo oli henkilö, joka yksin tai yhdessä muiden kanssa väijyi maanteillä kulkijoita ja väkivallalla uhkaamalla otti luvatta haltuunsa heille kuuluvaa omaisuutta, mikä tulkittaisiin nykyään ryöstöksi.


title: Maantierosvo

text: Maantierosvoille oli oleellista sekä päästä kulkuväylänä toimivan tien läheisyyteen että kätkeytyä nopeasti, jolloin ihanteelliseksi paikaksi muodostuivat metsäiset maantieosuudet, jossa näkyvyys ei ollut hyvä todistajille eikä mahdollisille takaa-ajajille. Ryöstöjen väkivaltaisuuden ja yleisen vaarallisuuden vuoksi rosvot saattoivat joskus saada kuolemantuomioita.


title: Maantierosvo

text: Maantierosvous (Qat' al-Tariq) on islamissa yksi vakavimmista rikoksista, ja se on Koraanissa määrätyn rangaistuksen (hudud) alainen. Rangaistus on mestaus tai ristiinnaulitseminen jos ryöstöön liittyy murha ja käsien tai jalkojen amputaatio ilman sitä.


title: Nystagmus

text: Nystagmus eli silmävärve tai silmänvärve on nimitys tilalle, jossa silmät tahdosta riippumatta liikkuvat edestakaisin. Tämä liike voi olla joko vaakasuoraa (poikittaista, horisontaalista), pystysuoraa tai molempia.


title: Nystagmus

text: Silmämunan liike sinänsä on osa näköjärjestelmän normaalia toimintaa, jossa silmä hakee oikeaa tarkennuspistettä. Joskus tämä liike esiintyy silloin, kun sille ei ole näkemisen kannalta tarvetta, vaan siitä päinvastoin tulee näkemistä vaikeuttava tekijä. Tällöin puhutaan patologisesta nystagmuksesta.


title: Nystagmus

text: Pahimmillaan nystagmus sairautena tekee lukemisen ja muun tarkan työn lähes mahdottomaksi. Nystagmusta pyrkii eniten ilmenemään juuri silloin kun pitäisi pystyä tarkasti katsomaan yhteen tiettyyn kohtaan.


title: Nystagmus

text: Nystagmuksen esiintymistiheydestä on joitakin tutkimuksia. Yhden Oxfordshiressä, Englannissa tehdyn tutkimuksen mukaan sitä esiintyi yhdellä 670:stä alle kaksivuotiaasta lapsesta.


title: Nystagmus

text: Nystagmusta esiintyy BPPV:n eli hyvälaatuisen asentohuimauksen yhteydessä. Nystagmusta esiintyy usein henkilöillä, joilla on lisäksi muita neurologisia vammoja, kuten kehitys- tai CP-vammaisilla. Nystagmus voi olla myös perinnöllistä. Tilapäisesti sitä voi esiintyä voimakkaissa stressitilanteissa tai eräiden keskushermostoon vaikuttavien huumaavien aineiden, kuten alkoholin tai mielialalääkkeiden vaikutuksen alaisena.


title: Nystagmus

text: Useimmiten patologinen nystagmus on synnynnäinen vamma, jonka uskotaan olevan parantumaton, mutta se ei toisaalta pahenekaan ja saattaa esiintyä hyvin lievänä. Viime vuosikymmeninä on tosin kokeiltu joitakin lääke- ja leikkaushoitoja, joilla silmien tahatonta nykimistä on saatu vähennettyä huomattavasti. Vauvaiän nystagmuksen on arveltu olevan seurausta kehityshäiriöstä sensomotorisessa (aistien ja liikkeiden) koordinaatiossa.


title: Nystagmus

text: Myös onnettomuudet, kuten iskut pään alueelle saattavat aiheuttaa nystagmusta. Samoin sitä aiheuttavat sairaudet, kuten MS-tauti, aivokasvaimet ja halvaukset. Nystagmus on hyvin yleistä albinismin yhteydessä.


title: Nystagmus

text: Nystagmusta sairastava henkilö ei itse huomaa silmien liikettä, ts. "maailma ei liiku" silmien mukana.


title: Nystagmus

text: Usein on löydettävissä tietty katsesuunta, jossa nystagmus on vähäisempi tai rauhoittuu kokonaan. Näin ollen silmävärveen vaikutus näkökykyyn on hyvin yksilöllistä, ja siihen vaikuttavat muut näkövammat, joita usein esiintyy sen kanssa samanaikaisesti. Näin on asia erityisesti synnynnäisen, tai paremminkin vauvaiän nystagmuksen kohdalla.


title: Nystagmus

text: Nystagmuksesta on varsin vähän tietoa, siksi sen tutkimus on vauhdittunut viime vuosikymmeninä. Erityisesti Englannissa on monia tutkimushankkeita. Esimerkiksi Leicesterin yliopistossa on saatu lupaavia tuloksia gabapentiinin ja memantiinin suotuisista vaikutuksista silmävärveen vähentäjinä


title: Nystagmus

text: Lähinnä kokeellisten lääkehoitojen lisäksi nystagmusta on hoidettu leikkauksin. Esimerkiksi silmälihasten irrottaminen ja uudelleenkiinnittäminen, tenotomia, on tuottanut lupaavia tuloksia erityisesti lapsipotilailla.


title: Maksu

text: Maksu voi tarkoittaa seuraavia:


title: Farewell to Saints

text: Farewell to Saints on heavy metal -yhtye Winterbornin toinen studioalbumi. Sen julkaisi Japanissa levy-yhtiö Marquee-Avalon 19. marraskuuta 2008. Euroopan julkaisu lykkääntyi huomattavasti, ja albumin julkaisikin Massacre Records vasta 2. toukokuuta 2009.


title: Ernst Engel

text: Ernst Engel (26. maaliskuuta 1821, Dresden – 8. joulukuuta 1896) oli saksalainen tilastotieteilijä ja ekonomisti, joka tunnetaan Engelin käyrän ja Engelin lain kehittäjänä.


title: Ernst Engel

text: Engelin laki sanoo, että kun kotitalouden tulot kohoavat, ruokamenojen osuus kokonaiskulutuksesta laskee.


title: Evon alue

text: Evon alue on Natura 2000 -suojelualueverkostoon kuuluva monipuolinen metsäalue Etelä-Suomessa. Se sijaitsee Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen rajalla pääosin Lammilla Hämeenlinnassa ja pienemmiltä osiltaan Padasjoella ja Asikkalassa. Evon alueen Natura 2000 -suojelualueen tunnus on FI0325001 ja sen laajuus on 7 860 hehtaaria.


title: Evon alue

text: Osittain Evon alueen Natura 2000 -suojelualueen kanssa päällekkäinen on valtion retkeilyalueisiin kuuluva Evon retkeilyalue. Sen ja eräiden muiden alueiden muodostamaan retkeilyaluekokonaisuuteen kuuluu pääosa Evon alueen Natura-alueesta ja lisäksi Naturan ulkopuolisia alueita etenkin Hämeenlinnan kaupungin omistama Tarusjärven retkeilyalueen suunnalla Padasjoella.


title: Evon alue

text: Evon retkeilyaluekokonaisuuden suurin osa-alue on Evon retkeilyalue, valtion retkeilyalue, jonka kokonaispinta-ala on 4 862 hehtaaria, josta veden peitossa on 186 hehtaaria. Tästä alueesta noin 1 300 hehtaaria on suojelumetsää, johon sisältyvät Kotisten aarnialue, 232 hehtaaria ja Sudenpesänkangas, 460 hehtaaria. Alue rajautuu Evon opetusmetsään, jonka laajuus on 2 025 hehtaaria, Hämeenlinnan kaupungin omistamaan Tarusjärven retkeilyalueeseen, jonka laajuus on noin 1 000 hehtaaria sekä UPM-Kymmenen ja yksityisten maanomistajien metsiin. Kotisten aarnialue on tutkimuskäyttöön varattu alue Evon alueen länsiosassa. Alueeseen kuuluvat Musta Kotinen- ja Valkea Kotinen -järvet sekä Lapinkallio ympäristöineen. Alueeseen sisältyvät myös Kotisten aarnialue ja Sudenpesänkangas, jotka ovat luonnonvaraiset ja joissa kasvaa jopa 150 vuotta vanhoja puita. Koska metsä on koskematon, siellä on runsaasti lahoja puita, mitkä mahdollistavat sellaisten eläinlajien olemassa olon, joilla ei talousmetsissä ole elinmahdollisuuksia.


title: Evon alue

text: Toiseksi suurin yksittäinen alue on Hämeen ammattikorkeakoulun metsätalouden koulutusohjelman Evon yksikön ja Hämeen ammatti-instituutin yhteiskäytössä oleva Evon opetusmetsä, jonka on 2 025 hehtaarin laajuinen. Opetusmetsän alueella on myös kulotettuja, tarkoituksella poltettuja pieniä alueita, jotka on kulotettu siksi, että nähtäisiin metsäluonnon luonnollinen kierto aarniometsävaiheen jälkeen kun puut palavat salamaniskuista.


title: Evon alue

text: Kolmanneksi suurin alue on Hämeenlinnan kaupungin omistama Tarusjärven retkeilyalue, jonka laajuus on noin tuhat hehtaaria.


title: Evon alue

text: Lisäksi alueella on Evon virkistyskalastusalue, Suomen puolustusvoimien ja Suomen pelastusopiston harjoitusalue ja UPM-Kymmenen metsät sekä yksityisten maanomistajien metsiä, joita on otettu Natura-alueeseen mukaan. Osa UPM:n metsästä on rauhoitettu metsätaloudelta suojelulla.


title: Evon alue

text: Virkistyskalastusalue sijaisee länsi- ja lounaisosissa Evon aluetta käsittäen neljä järveä:


title: Evon alue

text: Alkujaan Evon alue oli kruununmaata eli valtion maata, jonka Ruotsin kuningaskunta otti haltuunsa isojaon jälkeen kun kunkin maatilan oma peltoalue erotettiin omaksi kokonaisuudekseen yhteiskäyttömaista, joilla oli vallinnut sarkajako. Evolla suoritettiin isojako 1777. Ne takamaat, joita ei jaettu yksittäisille maatiloille, jäivät valtiolle, jolloin niistä tuli kruununmetsiä.


title: Evon alue

text: Vaikka metsät oli määritelty valtion omaisuudeksi, silti paikalliset asukkaat käyttivät niitä omassa elinkeinotoiminnassaan mm. tervan valmistamiseksi. Suomen suuriruhtinaskunnan aikana paperiteollisuuden kehittyminen ja metsien arvonnousu sai valtion huolestumaan metsänhoidosta ja sen uudistamisesta. 1851 säädettiin metsälaki ja 1855 valtio lähetti Evolle metsänvartijoita, joille asumukseksi perustettiin kahdeksan kruununmetsätorppaa: Kylöläs, Kantola, Mustajärvi, Syrjänalus, Rieska, Hankala, Kankaanmaa (Savikko).


title: Evon alue

text: 1858 Suomen senaatti perusti Evon metsäopiston, joka lakkautettiin 1908 sen muututtua yliopistotasoiseksi metsänhoitajaoppilaitokseksi, joka sijaitsi Helsingissä. 1876 Evolla alkanutta metsänvartijaopetusta kuitenkin jatkettiin.


title: Evon alue

text: Kaskiviljelyn vuoksi Evon metsät olivat lehtipuuvaltaisia. Niitä hakattiin polttopuiksi ja niitä kuljetettiin myös Vesijärven rantaan 17 kilometrin pituista Evon metsärataa pitkin.


title: Evon alue

text: Nykyään Evon alueella toimii kaksi oppilaitosta: Hämeen ammattikorkeakoulun metsätalouden koulutusohjelman Evon yksikkö ja Hämeen ammatti-instituutti. Oppilaitoksilla on yhteinen Evon opetusmetsä.


title: Evon alue

text: Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksella on pysyvä tutkimustoimipiste Evon alueella.


title: Evon alue

text: Helsingin yliopistolla on alueella tutkimustoimintaa.


title: Evon alue

text: Boreaalisiin luonnonmetsiin kuuluvia alueita on 900,3 hehtaaria. Suurimmat yhtenäiset alueet ovat Sudenpesänkankaalla ja Kotisten aarnialueella, jossa niitä on yhteensä 375 hehtaaria. Edellisten lisäksi Sudenpesänkankaan länsipuolella on Tuohimetsän paloalue, joka on palanut noin 30 vuotta sitten. Tuohimetsän alueella on kahden kilometrin pituinen Metsopolku, joka sijaitsee Tuohimetsäntien pohjoispuolella ja joka liittyy lenkin jälkeen Hankalantiehen. Merkittäviltä osin jaloista lehtipuista koostuvia metsiköitä ovat:


title: Evon alue

text: Evon vesialueella on runsaasti järviä. Se on vedenajaka-aluetta.


title: Terpenoidit

text: Terpenoidit ovat yhdisteryhmä, jota tavataan erityisesti kasveissa. Kasvien terpenoideihin kuuluu rakenteellisesti hyvin vaihtelevia yhdisteitä, jotka voivat olla kasvien primaarisia tai sekundaarisia aineenvaihduntatuotteita. Primaarisiin terpenoideihin luokitellaan muun muassa sterolit, karotenoidit, monet kasvihormonit sekä dolikoleihin, kinoneihin ja proteiineihin sitoutuneet polyprenolit. Primaarisia terpenoideja esiintyy lähes kaikissa kasveissa, mutta sekundaaristen terpenoidien esiintyminen saattaa rajoittua tiukastikin tiettyyn heimoon, sukuun tai jopa lajikkeeseen. Kasveissa esiintyvät aromaattiset eli haihtuvat öljyt koostuvat tavallisesti mono- ja seskviterpeeneistä.


title: Alkoholiton juoma

text: Alkoholiton juoma on juoma, joka ei sisällä alkoholia. Alkoholijuomista on alkoholittomia muunnelmia, kuten alkoholiton olut, siideri ja viini. Alkoholittomat juomasekoitukset (drinkit, cocktailit) ovat tarjoiltavia juoma-annoksia.


title: Alkoholiton juoma

text: Alkoholin poistaminen käymisen avulla valmistetusta viinistä on hankalaa ja kallista. Juhlajuomaksi on Suomessa saatavilla kuusenkerkästä valmistettua alkoholitonta kuohujuomaa. Se on tehty suoraan mehuksi ja hiilihapotettu samalla tavoin kuin kivennäisvedet.


title: Alkoholiton juoma

text: Suomessa alkoholilaki määrittelee alkoholittomiksi juomiksi korkeintaan 2,8 tilavuusprosenttia alkoholia sisältävät juomat. Kuitenkin vain alle 1,2-prosenttisia juomia saa myydä alaikäisille.


title: Alkoholiton juoma

text: Alkoholittomat juomasekoitukset ovat usein värikkäitä ja maultaan vaihtelevia. Kyseiset juomasekoitukset soveltuvat esimerkiksi henkilöille, jotka eivät voi, saa tai halua käyttää alkoholia. Alkoholitonta juomasekoitusta kutsutaan myös nimellä "mocktail". Nimi tulee englanninkielen sanoista "mock" (vale-, teko-) ja cocktail. Koska mocktailit eivät sisällä lainkaan alkoholia, korostuu muiden raaka-aineiden merkitys.


title: Alkoholiton juoma

text: Juomia muuttavat hedelmämehut ja makusiirapit. Niitä voidaan laimentaa vedellä tai hiilihappopitoisella perusjuomalla kuten soodavedellä, tonic-vedellä, virvoitusjuomalla tai inkiväärioluella.


title: Alkoholiton juoma

text: Juomasekoitukset jakautuvat laimentamattomiin eli lyhyisiin juomiin, laimennettuihin eli pitkiin juomiin sekä booleihin, jotka laimennetaan vedellä ja tarjoillaan kauhalla suuresta maljasta. Usein juomasekoitukset tarjoillaan jäiden kanssa. Tunnettuja juomasekoituksia ovat esimerkiksi Shirley Temple, Virgin Mary ja Piñata Colada. Erilaisia laseja käytetään tarjoiluannosten koon vaihdellessa. Juomasekoituksia voidaan valmistaa kolmella eri tavalla, "rakentamalla", "ravistamalla" tai "sekoittamalla".


title: Alkoholiton juoma

text: Kun juoma rakennetaan, se valmistetaan suoraan tarjoiluastiaan kaataen ainesosat miedoimmasta vahvimpaan ja eniten sokeria sisältävästä vähiten sokeria sisältävään. Ensin siis sokeriliemet ja siirapit ja lopuksi mehut.


title: Alkoholiton juoma

text: Juomat ravistellaan yleensä silloin kun mukana on ainesosia jotka tavallisesti eivät sekoittuisi keskenään (esimerkiksi kerma, sokeri, siirapit ja jotkin hedelmämehuista). Apuna käytetään ravistinta, joka täytetään korkeintaan puoleen sen omasta tilavuudesta.


title: Alkoholiton juoma

text: Sekoittamista käytetään yleensä silloin, kun mukana on helposti toisiinsa liukenevia ainesosia. Sekoitettaessa käytetään sekoitusastiaa sekä baarilusikkaa, ja sekoittamisen jälkeen sekoitus siirretään tarjoilulasiin. Itse tehdyt juomasekoitukset valmistetaan usein suurempi määrä kerrallaan. Tällöin sekoitetaan kannussa tai isossa maljassa kaikki ainesosat lukuun ottamatta jäitä, hiilihapollisia juomia ja hedelmäpaloja, jotka tarvittaessa lisätään jokaiseen lasiin yksi kerrallaan.


title: Evon opetusmetsä

text: Evon opetusmetsä on Evon alueella sijaitseva 2 025 hehtaarin opetusmetsä, jota käyttää pääasiassa Hämeen ammattikorkeakoulun metsätalouden koulutusohjelma ja Hämeen ammatti-instituutti, mutta jolla on tutkimus- ja koetoimintaa myös Helsingin yliopistolla, Metsäntutkimuslaitoksella, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksella sekä Suomen ympäristökeskuksella. Opetusmetsän käytön perusteena on Metsähallituksen vahvistama käyttösuunnitelma.


title: Evon opetusmetsä

text: Alueella on toteutettu mm. Evo-Life-projekti, joka kohdistui kahteen alueeseen, tehtiin useita luonnonsuojelutoimia. Kesällä 2002 kulotettiin viisi pientä aluetta yhteensä kahden hehtaarin kuusivaltaiselta alueelta, jossa kuusten ikä oli 80 vuotta - 90 vuotta. Seuraavana vuonna kulotettiin kaksi noin 60-vuotiasta mäntyvaltaista aluetta yhteensä yhdeksän hehtaarin alueelta. Paloista muodostui noin 1 000 kuutiometriä hiiltynyttä puuta. Paloalueista yksi sijaitsee Hankajärven ja Vuoripeikonjärven suoraviivalla välillä ja kaksi muuta tämän paloalueen pohjois- ja eteläpuolilla. Alueelle pääsee Hattukiventietä pitkin. Neljäs paloalue sijaitsee Isosta Nahkijärvestä itäkaakon suuntaan.


title: Siansiittiötesti

text: Sian siittiötesti on vasteperusteinen solutoksikologinen koe, jonka avulla voidaan mitata kemiallisten aineiden biologista myrkyllisyyttä sian siittiöiden avulla. Testiä on sovellettu pääasiassa toksisten ruokamyrkytys- ja hometalomikrobien tutkimiseen. Testi soveltuu erityisen hyvin biologisten myrkkyjen läsnäolon todentamiseen, sillä sian siittiöt reagoivat useisiin toksiineihin. Myrkkyvaikutukset näkyvät usein solun lamaantumisena, mikä voidaan havaita mikroskoopitarkastelussa. Sian siittiön voi odottaa oleva siittiöistä herkin reagoimaan myrkkyaltistuksille, koska sen solukalvo sisältää vain vähän kolesterolia verrattuna muiden tuotantoeläinten siittiöihin.


title: Siansiittiötesti

text: Sian siittiö liikkuu mitokondrioiden tuottaman energian voimalla. Jos mitokondriot vaurioituvat, siittiö lamaantuu. Tämän vuoksi siittiöt soveltuvat mitokondriovaikutusten tutkimiseen. Siittiösolussa ei tapahdu DNA-, RNA- tai proteiinisynteesiä, joten solu ei reagoiaineisiin, joiden ensisijainen vaikutus kohdistuu solun makromolekyylisynteeseihin. Siittiöillä on useita signaaliaktivoituvia reaktioita, kuten uintinopeus, -suunta ja -tapa sekä akrosomireaktion ja kapasitaation käynnistyminen. Näitä voidaan tutkia mikroskoopilla. Akrosomin aktivoituminen on tärkeä osa monien elimistön muidenkin solujen kuin siittiöiden toiminnassa. Siittiöillä akrosomin aktivoitumiseen johtavia biokemiallisia viestintäjärjestelmiä on erityisen paljon tutkittu, koska ne ovat merkittäviä ihmisen ja tuotantoeläinten lisääntymisen kannalta. Siittiösolun ATP:n kokonaissisältöä voidaan suoraan mitata, jolloin nähdään glykolyysin ATP-tuotantoaktiivisuus sytoplasmassa ja mitokondrioissa, tai kumpikin erikseen, jos käytetään toista inhiboivia metaboliamyrkkyjä apuna. Sian siittiön plasmamembraanissa eli solukalvossa on asetyylikoliini-reseptoreita, jotka säätelevät siittiön liikkeitä. Asetyylikoliini on parasympaattisen autonomisen hermojärjestelmän impulssien välittäjäaine. Koska siittiöllä on tämä reseptori, se reagoi autonomisen hermoston välittäjäaineiden eli neurotransmitterien toimintaan vaikuttaville myrkyille, kuten esimerkiksi alfa-bungarotoksiinille. Asetyylikoliini vaikuttaa siittiöön edistämällä kalsiumionien kulkua solun ulkopuolelta solun sisään. Siittiöiltä voi näin ollen odottaa reaktioita myös ionikanaviin vaikuttaville biologisille myrkyille.


title: Siansiittiötesti

text: Sian siittiöitä on saatavilla kaupallisesti keinosiemennystä varten ja ne säilyvät laimennusnesteessä huoneenlämmössä toimintakykyisinä 1-2 viikkoa. Sian siittiöitä myy Suomessa esimerkiksi Faba Sika oy. Sian siittiötestiä käytetään muun muassa kosteusvauriomikrobien tuottamien toksiinien myrkyllisyysmittauksiin. Testi on kehitetty Helsingin yliopistossa.


title: Siansiittiötesti

text: Siittiötestillä mitataan näytteen toksisuutta eli kykyä vaurioittaa solua, tarkemmin sanottuna pitoisuutta, joka lamaannuttaa puolet soluista. Pitoisuus, joka lamaannuttaa puolet soluista, on arvoltaan EC. Tällaista testiä voidaan kutsua EC-testiksi, joka sananmukaisesti tarkoittaa half maximal effective concentration (= puolet maksimaalisesti vaikuttavasta pitoisuudesta). Monille toksiineille on määritetty edellä mainittu arvo.


title: Siansiittiötesti

text: Sian siittiötestillä on mitattu useiden toksiinien solumyrkyllisyyttä. Tähän mennessä siittiömyrkyllisimmäksi tutkituksi yhdisteeksi on osoittautunut kereulidi. Sian siittiön liikuntakyvyn halvaannuttamiseen riittää 5400 molekyyliä / siittiö, eli 77 kereulidimolekyyliä / mitokondrio. Kereulidi on tiettävästi ensimmäinen bakteerimyrkky, jonka tuhoisa annos voidaan laskea painoyksiköiden sijasta molekyyleissä. Muita erittäin siittiömyrkyllisiä, hometaloista löytyneitä toksiineja ovat esimerkiksi valinomysiini ja amylosiini.


title: Siansiittiötesti

text: Kuvissa esitetyt molekyylit ovat erilaisten homeiden ja bakteerien tuottamia biologisesti aktiivisia yhdisteitä. Esimerkiksi antimysiini A on joidenkin streptomykeettien tuottama, biologisesti aktiivinen yhdiste. Se estää soluhengitystä siten, että elektroninsiirto sytokromista b sytokromille c estyy. Monensiini A taas on "Streptomyces cinnamonens"in tuottama natriumionofori. Molekyyli asettuu solukalvolle ja kuljettaa natriumioneja solukalvon "väärälle" puolelle, jolloin solukalvon sähkökemiallinen gradientti saattaa järkkyä.


title: Siansiittiötesti

text: Erityisesti allergiset ja herkistyneet kuluttajat voivat reagoida voimakkaasti tekstiilien sisältämiin kemikaaleihin, mutta tekstiilituotteiden turvallisuudesta on varsin vähän tietoa saatavilla. Tekstiilien käyttöturvallisuudesta saadaan kuitenkin tietoa solukokeiden avulla, joissa on käytetty muun muassa karjun siittiöitä. Solukokeilla saadaan kuitenkin suuntaa antavia tuloksia, eikä täydellistä varmuutta turvallisuudesta voida taata niiden perusteella. Siittiötesti on kuitenkin herkkä menetelmä, joka antaa arvokasta tietoa silloin, kun tutkitaan esimerkiksi täysin tuntemattomia tekstiilimateriaaleja. Siittiötestauksella on tutkittu tekstiilivärien ja värjättyjen kankaiden akuuttia toksisuutta, jolloin lyhytkestoisella analyysillä saadaan tietoa haitattomuudesta tai haitallisuudesta. Tekstiilitoksikologisissa tutkimuksessa on käytetty karjun siittiöiden lisäksi ihmisen ihosoluja (HaCaT-soluja) ja hiiren maksan syöpäsoluja (hepa-1-soluja).


title: Siansiittiötesti

text: Esimerkiksi useat reaktiiviväreillä värjätyt kankaat on todettu siittiömyrkyttömiksi, mutta toisaalta valkaistu, värjäämätön puuvillakangas voi olla hyvin toksinen soluille. Tekstiilin solutoksisuus johtuu kemikaaleista, joita tekstiilin prosessoinnissa on käytetty. Tämän vuoksi tekstiilin solumyrkyllisyyttä ei voida ennustaa, vaan toksisuus on todettava kokeellisesti. Tämä johtuu siitä, että tekstiilin myrkyllisyyteen vaikuttavat useat tekijät. Esimerkiksi itse kankaan käsittelyprosessi vaikuttaa kemikaalien myrkyllisyyteen: tutkimuksissa jotkut reaktiivivärit ovat osoittautuneet myrkyllisiksi vapaina kemikaaleina, mutta myrkyttömiksi tekstiilin käsittelyn jälkeen. Lisäksi kankaaseen kemiallisesti sitoutuneena aine ei välttämättä aiheuta haittaa.


title: Depsipeptidi

text: Depsipeptidit ovat peptidiyhdisteitä, joiden rakenteessa vuorottelevat aminohappo- ja karboksyylihapporyhmät. Syklisissä depsipeptideissä happoryhmät muodostavat renkaan. Esimerkiksi valinomysiini ja kereulidi kuuluvat depsipeptideihin.


title: Suomen Kielen Seura

text: Suomen Kielen Seura on tieteellinen seura, joka on perustettu vaalimaan Mikael Agricolan perintöä. Se perustettiin Mikael Agricolan kuolinpäivänä ja Elias Lönnrotin syntymäpäivänä 9. huhtikuuta 1929. Alun perin toiminta oli opiskelijapainotteista, ja vireän alkuvaiheen jälkeen seuran toiminta hiljeni pariksikymmeneksi vuodeksi. Vuonna 1954 Osmo Ikola valittiin seuran esimieheksi ja alkoi seuran elpyminen. Hänen lähes kaksi vuosikymmentä kestäneen toimikautensa aikana seura kehittyi harrastuspiiristä vireäksi tieteelliseksi seuraksi.


title: Niemisjärvet

text: Niemisjärvet ovat Evon alueen luoteisosassa sijaitsevat Alinen Niemisjärvi, Keskinen Niemisjärvi ja Ylinen Niemisjärvi, jotka kuuluvat Evon virkistyskalastusalueeseen. Kolmen Niemisjärven lisäksi myös Niemisjärven virkityskalastusalueeseen kuuluvat Vähä Koukkujärvi, Kalliojärvi ja Syväjärvi.


title: Niemisjärvet

text: Alisella ja Ylisellä Niemisjärvellä sekä Ylisen Niemisjärven pohjoispuolella Vähä-Koukkujärvellä on kalatusalueopastustaulut, kuten vielä pohjoisempana olevalla Kalliojärven alueella sijaitsevalla Kalliojärven rannalla. Niemisjärvien välisen niemen itäpuolella kiertää kolmen kilometrin pituinen Niemisjärven luontopolku.


title: Niemisjärvet

text: Alinen Niemisjärvi sijaitsee 141,1 metrin korkeudella merenpinnasta. Sinne pääsee Ruuhijärventietä pitkin kääntymällä Niemisjärventielle länsiluoteeseen Ison Ruuhijärven kohdalta. Tie päättyy Alisen ja Ylisen Niemisjärven väliselle niemelle, jossa on Keskilaavu, opastuspiste, kalastusopatustaulu sekä pysäköintialue. Niemen juuresta kaakkoon on Ahdin kämppä, Niemistula ja Niemisjärven luontopolun alku.


title: Niemisjärvet

text: Keskinen Niemisjärvi sijaitsee Ylisen ja Alisen Niemisjärven välissä niemen länsipuolella. Keskinen Niemisjärvi ei ole kooltaan suuri.


title: Niemisjärvet

text: Ylinen Niemisjärvi sijaitsee 141,1 metrin korkeudella merenpinnasta. Sinne pääsee Ruuhijärventietä pitkin kääntymällä Niemisjärventielle länsiluoteeseen Ison Ruuhijärven kohdalta niin kuin Aliselle Niemisjärvellekin, mutta Niemisjärventieltä on käännyttävä ennen Alista Niemisjärvelä luoteeseen. Ylisen Niemisjärven niemessäon Ylinen laavu. Ylinen Niemisjärvi on osoitettu enintään 12-vuotiaiden kalastusalueeksi. Järveä kiertää kolme- ja nelilankkuinen pitkospuu, joka päättyy eteläosan olevassa kärjessä kahteen teräsputkeen, joiden yläosaa ei ole laudoitettu sillaksi. Järven rannalla on halkovaja ja tulentekopaikka sekä laiturimaisia lavoja, joilta voi kalastaa.


title: Niemisjärvet

text: Tie jatkuu pohjoiseen Vähä-Koukkujärvelle ja lopulta Kalliojärven pohjoisrannalle, josta se jatkuu Ruuhijärventielle.


title: Niemisjärvet

text: "kesken"


title: Evon virkistyskalastusalue

text: Evon virkistyskalastusalue, metsähallituksen alueen käyttösuunnitelman mukaan "Niemisjärvien kalastusalue", on suuri 30 hehtaarin laajuinen kalastusalue, joka käsittää kolme Niemisjärveä (Ylisen, Keskisen ja Alisen) sekä Vähä Koukkujärven, Kalliojärven sekä Syväjärven. Aluetta hoitaa metsähallituksen luontopalvelut-yksikkö, joka käyttää toiminimenään Villiä Pohjolaa.


title: Evon virkistyskalastusalue

text: Kalastusalueella esiintyy kirjolohia, taimenia ja siikoja. Ahvenien ja haukien lisäksi on järvissä myös mateita. Niemisjärvillä voi kalastaa ympärivuotisesti, mutta Vähä-Koukkujärvellä vain toukokuusta lokakuuhun. Syväjärvelle pätevät eri luvat kuin Niemisjärville.


title: Evon virkistyskalastusalue

text: Alueella on majoitusta varten Latvatupa (M615), Ahdin kämppä (M431), Niemistupa (M435) sekä Rieska (M462) sekä Ruuhijärvi ja Hokajärvi. Alueella toimii kioski, josta vuokrata veneitä, saunan tai asuntovaunupaikkoja. Kalastusluvat voi hankkia matkapuhelimella automaatista Alisen Niemisjärven pohjoisrannalta.


title: Kereulidi

text: Kereulidi on rakenteeltaan valinomysiiniä muistuttava dodekadepsipeptidi, jota tuottaa sekä ruokamyrkytysten että kosteusvaurioiden yhteydestä tunnettu "Bacillus cereus". Kereulidissa neljän aminohapon sarja toistuu kolmesti: D-Oxy-Leu—D-Ala—L-Oxy-Val—L-Val. Sian siittiötestissä yhdiste on osoittautunut erittäin myrkylliseksi, mitokondrioita tuhoavaksi solumyrkyksi. Kereulidin solumyrkyllisyys perustuu siihen, että se toimii biologisissa kalvoissa ionien, erityisesti K, kuljettajana. Kereulidi vahingoittaa mitokondrion kalvon ja estää oksidatiivisen fosforylaation. . Kereulidia tuottavat "B cereus" -kannat ovat moninkerroin kuumuutta kestävämpiä kuin sitä tuottamattomat. Kereulidi ei menetä tehoaan autoklaavissa, keittämisessä tai paistamisessa.


title: Alinen Niemisjärvi

text: Alinen Niemisjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen ja sen rannalla sijaitsee laavu.


title: Alinen Niemisjärvi

text: Järven pinta-ala on 15 hehtaaria. Se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi sijaitsee erämaassa ja sen rannat ovat metsämaata. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järvelle tulee tie, joka päättyy Alisen- ja Ylisen Niemisjärven väliselle niemelle. Niemellä on Keskilaavu, opastuspiste, kalastusopatustaulu sekä pysäköintialue. Niemen juuresta kaakkoon on Ahdin kämppä, Niemistula ja Niemisjärven luontopolun alku.


title: Alinen Niemisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78) (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) (35.787) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Siihen on johdettu läntiseltä suolta kuivatusoja ja Keskisestä Niemisjärvestä tulee yhdysoja niemen kärjen ohi. Järven laskuoja Niemisoja yhtyy etelämpänä Evojokeen, joka laskee Ekojärveen.


title: Keskinen Niemisjärvi

text: Keskinen Niemisjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen ja sen rannalla sijaitsee laavu.


title: Keskinen Niemisjärvi

text: Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 550 metriä. Alisen Niemisjärven rannassa oleva tupa näkyy Keskiseen Niemisjärveen. Järven pohjois- ja länsirannassa kulkee pitkospuut.


title: Keskinen Niemisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Järveen on johdettu kuivatusojat pieneltä suolta ja siihen laskee Yliseltä Niemisjärveltä vedet salmea pitkin ja ne poistuvat järvestä Aliseen Niemisjärveen kavantoa myöten.


title: Ylinen Niemisjärvi

text: Ylinen Niemisjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen.


title: Ylinen Niemisjärvi

text: Järven pinta-ala on 11 hehtaaria. Se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on erämaajärvi, jonka rannat ovat kokonaan metsämaata. Osa rannoista ovat soistuneita. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannalla sijaitsee pari laavua. Viereisen Alisen Niemisjärven rannalla sijaitsee kämppä. Viereiseltä tieltä on kulku pohjoispään lähellä sijaitsevaan Vähäiseen Koukkujärveen.


title: Ylinen Niemisjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme kuivatusojaa viereisiltä soilta. Näiden kautta tulevat myös Ison Koukkujärven. Järven vedet jatkavat etelään Keskisen ja Alisen Niemisjärven läpi Niemisojaan, joka yhtyy kauempana Evojokeen.


title: Kotisten aarnialue

text: Kotisten aarnialue on hakkaamatta jätetty 232 hehtaaria laaja Evon alueen Natura 2000 -suojelualueen osa-alue. Kotisten ydinalue on ollut rauhoitettuna toista sataa vuotta, minkä vuoksi siellä on vanhoja lahoja puita sekä järeitä haapoja. Aarniometsämäisyys tarjoaa elinympäristön monille sellaisille lajeille, joita ei voi olla hyvin hoidetuissa talousmetsissä. Kotisten alue on yksi Evon alueen tutkimuksellisesti arvokkaimmista alueista tämän vuoksi.


title: Kotisten aarnialue

text:
Vuoden 1974 Lammin makrosienikurssin yhteydessä alueelta löydettiin 304 sienilajia. Näihin kuuluu muiden muassa
sitruunakääpä.


title: Kotisten aarnialue

text: Osassa aluetta liikkuminen on rajoitettua.


title: REACH

text: REACH () tarkoittaa Euroopan unionin asetusta kemikaalirekisteröinnistä, kemikaalien arvioinnista, lupamenettelyistä sekä rajoituksista.


title: REACH

text: REACH astui voimaan 1. kesäkuuta 2007. Se asettaa aiempaa enemmän vastuuta teollisuudelle, kun on kyse riskeistä, joita kemikaalit saattavat aiheuttaa terveydelle ja ympäristölle. Vaikka REACH-asetusta sovelletaan enimmäkseen teollisuuskemikaaleihin, voidaan sen lisäksi mieltää asetuksen puitteisiin arkielämän kemikaalit, kuten puhdistustuotteet ja maalit. REACH-asetuksen teknisiä, tieteellisiä ja hallinnollisia puolia valvoo Euroopan kemikaalivirasto, ECHA.


title: REACH

text: Aiemmin kansalliset toimistot valvoivat kemikaaliturvallisuutta, mutta REACH-asetuksen käänteisen todistustaakan periaatteen mukaisesti vastuu kemikaalien turvallisuuden todistamisesta siirtyy tuottajille ja maahantuojille. REACH-asetuksen mukaisesti kaikki aineet, polymeereja lukuun ottamatta, joita valmistetaan tai tuodaan maahan vähintään tuhat kilogrammaa vuodessa, on rekisteröitävä Euroopan kemikaaliviraston toimistossa Helsingissä. Euroopan markkinoilla saa myydä vain rekisteröityjä kemikaaleja, muiden ollessa laittomia.


title: REACH

text: Asetuksen tavoitteina on


title: REACH

text: Useat Euroopan unionin ulkopuoliset valtiot ovat alkaneet soveltamaan joko REACH-asetuksia tai GHS-järjestelmää yhtenäistääkseen kemikaalien luokitus- ja merkintäjärjestelmiä.


title: Evon retkeilyalue

text: Evon retkeilyalue on valtion retkeilyalue, jonka kokonaispinta-ala on 4 862 hehtaaria, josta veden peitossa on 186 hehtaaria. Tästä alueesta noin 1 300 hehtaaria on suojelumetsää, johon sisältyvät Kotisten aarnialue, 232 hehtaaria ja Sudenpesänkangas, 460 hehtaaria. Samaan retkeilyaluekokonaisuuteen valtion retkeilyalueen kanssa kuuluvat Evon opetusmetsä, jonka laajuus on 2 025 hehtaaria, Hämeenlinnan kaupungin omistama Tarusjärven retkeilyalue, jonka laajuus on noin 1 000 hehtaaria, sekä UPM-Kymmenen ja yksityisten maanomistajien metsiä. Kotisten aarnialue on tutkimuskäyttöön varattu alue Evon alueen länsiosassa. Alueeseen kuuluvat Musta Kotinen- ja Valkea Kotinen -järvet sekä Lapinkallio ympäristöineen.


title: Evon retkeilyalue

text: Alue on vedenjakaja-alueelle tyypilliseen tapaan korkeaa ja korkeusero voi olla jopa 80 metriä. Evolla on jopa 100 vuotta vanhaa lehtikuusikkoa. Toisaalta siellä on myös metsän sukkession osoittamiseksi poltettua, kulotettua, metsää, mikä kuvaa salamaniskusta palanutta aarnimetsää opetustarkoituksessa.


title: Evon retkeilyalue

text: Evon retkeilyalueella on merkittyjä reittejä n. 70 km, joten patikoitavaa pelkästään retkeilyalueella riittää useammaksi päiväksi. Lisäksi alueelta lähtee Päijänne-ilves yhdysreitti Padasjoelle ja Aurinko-Ilves reitti Asikkalaan. Lyhyempiä kävelyreittejä varten Evolla on useita 2-4 kilometrin pituisia luontopolkuja, joiden varrella voi ihailla vaihtelevia maisemia. Kalastusta voi harrastaa Niemisjärven virkistyskalastusalueella, jonka järviin istutetaan lohikalaa. Uiminen on myös sallittua retkeilyalueella ja mm. Niemisjärveltä ja opiston läheisiltä Rautjärviltä löytyy laitureita. Alisella Rautjärvellä on luonnonhiekkaranta. Evolla on myös hyvät pyöräily- ja ratsastusmaastot laajan metsätieverkoston ansiosta. Osalle alueesta on myös mahdollista ostaa metsästyslupia.


title: Evon retkeilyalue

text: Evon retkeilyalue sijaitsee Hämeessä Hämeenlinnan kaupungin ja Padasjoen kunnan alueella, Lammi - Padasjoki -tien (nro 53) varrella. Evolle kertyy matkaa Lammilta noin 20 km, Padasjoelta 25 km, Hämeenlinnasta 50 km, Lahdesta 70 km ja Tampereelta 110 km.


title: Evon retkeilyalue

text:
Evokeskus on on retkeilyalueen opastuspiste, jossa on kesäaikana opas ja vaihtuvia näyttelyitä. Näyttelyyn tutustuminen on maksutonta.
Evokeskukselta saa tietoa ja opastusta Evon retkeilyalueesta. Evokeskuksessa myydään myös alueen karttoja, retkeilyalueen tuotteita, kahvia ja pientä purtavaa. Evokeskukseen on vapaa pääsy!


title: Git

text: Git on versionhallintaohjelmisto, joka on suunniteltu toimimaan hajautetusti ja mahdollisimman tehokkaasti.


title: Git

text: Git on suunniteltu POSIX-yhteensopiville käyttöjärjestelmille (mukaan lukien Linux ja macOS). Se toimii myös Microsoft Windowsilla; virallinen asennuspaketti perustuu MinGW MSYSiin ja sisältää myös tyypillisiä POSIX-ympäristöjen apuohjelmia, kuten Bash-komentotulkin ja OpenSSH-asiakasohjelman. Git voidaan asentaa Windowsiin myös Cygwin-järjestelmän osana. Unix-suunnittelufilosofian mukaisesti Git ei ole yksittäinen sovellusohjelma, vaan koostuu suuresta joukosta pienempiä sovelluksia, joista kukin toteuttaa yksittäisiä toimintoja.


title: Git

text: Gitin kaltaisia, avoimen lähdekoodin hajautettuja versionhallintajärjestelmiä ovat myös Mercurial ja GNU Bazaar.


title: Git

text:
Linux-ytimen versionhallinta oli toteutettu vuonna 2002 käyttöön otetun suljetun BitKeeper-ohjelmiston avulla.
BitMover, Inc., joka kehitti BitKeeperiä, antoi ohjelman ilmaiseen käyttöön avoimen lähdekoodin projekteille. Vuonna 2005 tämä kuitenkin lopetettiin, joten Linus Torvalds kirjoitti oman hajautetun versionhallintajärjestelmän BitKeeperin korvaajaksi, koska Linux-ytimen kehitystiimin tarpeet täyttävää avoimen lähdekoodin järjestelmää ei ollut olemassa.


title: Git

text:
”Git” tarkoittaa brittiläisessä slangissa ”ääliötä”; Linus Torvalds sanoi ”Olen itsekeskeinen paskiainen, joten nimeän kaikki projektit itseni mukaan. Ensin Linux, nyt git.” ("”I'm an egotistical bastard, and I name all my projects after myself. First Linux, now git.”").
Kehityksen alkuvaiheissa nimeä kuvailtiin seuraavasti:
Gitin nykyinen ylläpitäjä on Junio Hamano.


title: Git

text: Ars Technican mukaan Microsoft käyttää nykyisin Gitiä Windowsin lähdekoodien hallintaan.


title: Git

text: Gitin suunniteltiin olemaan mahdollisimman nopea (Linux-ytimeen tulee valtava määrä muutoksia), tukemaan hajautettua työskentelyä, ja estämään datan virheellisyys sekä katoaminen. Sen oli myös kyettävä hallitsemaan Linuxin valtavaa kokoluokkaa, toisin kuin monet muut järjestelmät, jotka eivät skaalaudu isojen hakemistopuiden hallintaan. Git suunniteltiin myös eri kehityshaarojen tehokkaaseen ja helppoon hyödyntämiseen. Käyttöliittymänsä puolesta Git on suunniteltu Unixin periaatteiden mukaiseksi ”työkalusarjaksi”; Git on oikeastaan joukko ohjelmia, joista kukin tekee yhden tietyn asian hyvin.


title: Git

text: Tiedostojen uudelleennimeäminen Gitissä on ns. implisiittistä (eksplisiittisen sijaan). CVS:n yleisenä heikkoutena pidetään sen tapaa tunnistaa koko päivityshistoria tiedoston nimen mukaan, jolloin tiedoston siirtäminen tai uudelleennimeäminen ei ole mahdollista joko keskeyttämättä tai uudelleennimeämättä sen historiaa, tehden siitä virheellistä. Useimmat uudemmat versionhallintajärjestelmät antavat tiedostoille oman pysyvän nimensä (vähän kuin tiedostojärjestelmistä tutun inoden). Git ei käytä tämänkaltaisia tunnisteita, sillä koodia joudutaan välillä paloittelemaan tai yhdistelemään uudelleennimeämisen lisäksi. Tämän ylöskirjaaminen pelkkänä uudelleennimeämisenä jäädyttäisi historian jälleen virheelliseksi, mistä johtuen Git tunnistaa uudelleennimeämiset automaattisesti tallennehistoriaa selaamalla sen sijaan, että se kirjattaisiin jo tallennushetkellä. (Yksinkertaistettuna version "N" jokin tiedosto on uudempi kuin "N-1":n. Kun "N-1":stä ei löydy kyseisen nimistä tiedostoa, Git etsii tiedostoa joka löytyy vain tästä versiosta, ja on sisällöltään mahdollisimman samanlainen uudempaan verrattuna.) Tämä vaatii kuitenkin luonnollisesti enemmän säikeitä (kuormittaen siten prosessoria) sekä monenlaisia asetuksia kontrolloimaan heuristiikkaa.


title: Git

text: Gitin on myös päätetty olevan seuraamatta tyhjiä hakemistoja. Tästä syystä pelkkien hakemistojen seuraamiseen on kansioon luotava aina vähintään yksi tyhjä tiedosto (esim. codice_1).


title: Git

text: Microsoft on julkaissut "Git Virtual File System" (GVFS) -projektin laajojen projektien hallintaan. GVFS mahdollistaa osan lähdekoodeista näkyvän virtuaalisesti osana "repositorya" varsinaisen latauksen tapahtuessa kun tiedostoa tarvitsee käsitellä.


title: Git

text:
Git käyttää nykyisin SHA-1-tiivistefunktiota tiedostojen seurantaan.
Siirtyminen uudempaan standardiin on työn alla.


title: Git

text: Microsoftin Visual Studio -kehitysympäristössä on tuki Git-versionhallinnalle.


title: Bacillus cereus

text: Bacillus cereus on grampositiivinen bakteeri. Se on betahemolyyttinen sauvamainen bakteeri, joka saattaa aiheuttaa ruokamyrkytyksiä. Vaarattomia "B. cereus" -kantoja voidaan kuitenkin hyödyntää esimerkiksi probiootteina.


title: Bacillus cereus

text:
"Bacillus cereus" -bakteerit muodostavat itiöitä, ja ne ovat yleisiä maaperän, vesistöjen, kasvien, ilman ja pölyn mikrobeja. Bakteeri on yleinen ihmisen ja eläinten suolistossa. Pieniä bakteeripitoisuuksia tavataan elintarvikkeissa, kuten viljassa, riisissä, lihassa, kasviksissa ja maidossa. "B. cereus" kykenee kasvamaan sekä hapellisessa että hapettomassa ympäristössä. Itiöt kestävät korkeita lämpötiloja, kuivuutta ja ravinnon puutetta. Elintarvikkeisiin joutuneet itiöt kestävät kuumennuksen ja pystyvät lisääntymään ruoassa jäähtymisen aikana.
"B. cereus" tunnistettiin ruokamyrkytysten aiheuttajaksi vuonna 1955. Bakteeri aiheuttaa kahdentyyppisiä ruokamyrkytyksiä, oksentelua aiheuttavaa ja ripulia aiheuttavaa muotoa. Yleensä molemmissa muodoissa oireet loppuvat vuorokauden kuluttua niiden alkamisesta, harvoissa tapauksissa ne jatkuvat pitempään. Oksenteluna ilmenevä ruokamyrkytys aiheutuu kereulidista, joka on kuumennusta kestävä bakteeritoksiini. Tämä toksiini tunnetaan myös kosteusvaurioiden yhteydestä. Ripulia aiheuttaa taas enterotoksiineina tunnetut proteiinimyrkyt, joita tunnetaan "B. cereuksella" kolme kappaletta.


title: Bacillus cereus

text: "Bacillus cereus" on eräs tärkeimmistä vakavia silmätulehduksia aiheuttavista bakteereista ja se aiheuttaa yleisesti myös haavainfektioita. "Bacillus cereus" tuottaa tehokasta beetalaktamaasia ja on sen vuoksi vastustuskykyinen kaikille penisilliineille ja kefalosporiineille. Useimmat "Bacillus cereus" -kannat ovat herkkiä muun muassa kloramfenikolille, aminoglykosideille, erytromysiinille, klindamysiinille ja tetrasykliinille. Imipeneemi ja vankomysiini ovat myös tehokkaita.


title: Bacillus cereus

text: Joidenkin tuotantoeläinten, kuten kanojen ja sikojen rehussa käytetään vaarattomia "B. cereus" -kantoja (probiootit). Probiootin teho perustuu siihen, että "B. cereus" kilpailee suolistossa muiden mikrobien, kuten salmonellan ja kampylobakteerien kanssa. Tällä tavoin "B. cereus" voi vähentää näiden mikrobien määrää, mikä parantaa eläinten kasvua ja niistä saatavien elintarvikkeiden turvallisuutta.


title: Bacillus amyloliquefaciens

text: Bacillus amyloliquefaciens on grampositiivinen, sauvamainen bakteeri. Sitä on eristetty muun muassa kosteusvaurioituneista rakennuksista. Sen on osoitettu tuottavan toksiinia, joka oli erittäin myrkyllinen sian siittiötestissä. Sittemmin tämä toksiini nimettiin amylosiiniksi. Basillia käytetään teollisesti proteaasien, lämmönkestävien amylaasien sekä aminohappojen tuotantoon.


title: Kemiallinen aine

text: Kemiallinen aine tarkoittaa ainetta, jolla on määritelty kemiallinen koostumus. Kemiallinen aine voi olla puhdas alkuaine tai puhdas kemiallinen yhdiste. Täten aineiden seos ei ole kemiallista ainetta. Esimerkkejä alkuaineista ovat rikki, elohopea ja helium. Kemiallisia yhdisteitä ovat muun muassa natriumkloridi, vesi ja kuparisulfaatti. Kemiallista ainetta ei voi erotella eri aineiksi ilman kemiallista reaktiota. Kemiallinen aine voi esiintyä eri olomuodoissa (kaasuna, nesteenä ja kiinteänä) ja muuttua olomuodosta toiseen, mutta näitä muutoksia ei lueta kemiallisiksi reaktioiksi.


title: Kemiallinen aine

text: Käsite kemiallinen aine kattaa kaikki alkuaineet ja niiden yhdisteet. Luetteloa kemiallisista aineista ja niihin liittyvästä informaatiosta pitää Chemical Abstracts Service, CAS.


title: Kemiallinen aine

text: Käsitteen kemiallinen aine lanseerasi 1700-luvun lopulla kemisti Joseph Proust. Käsite on erotuksena aineen fysikaaliselle näkökulmalle, joka tarkastelee ainetta materiana.


title: Kemiallinen aine

text: Kemikaali


title: Teleoceras

text: Teleoceras on sarvikuonojen heimon hävinnyt suku. "Teleocerasit" elivät Pohjois-Amerikassa varhaismioseenilta varheispleistoseeniin, ne hävisivät noin 5,3 miljoonaa vuotta sitten. Suurin osa "Teleocerasien" fossiililöydöistä on löydetty Nebraskasta. Nebraskan fossiililöydösalueelta on löydetty monia hyväkuntoisia luurankoja, löydöksiin kuuluu myös "Teleoceras"-naaras, joka imettää poikastaan.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Crown Colony-luokka oli Britannian Kuninkaalliselle laivastolle toisen maailmansodan aikana valmistunut 11 aluksen risteilijäluokka, joka oli nimetty Brittiläisen imperiumin niin kutsuttujen kruununsiirtomaiden mukaan. Luokkaan muodostui kaksi alaluokkaa: Fiji-luokka ja Uganda eli Ceylon-luokka.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Luokan alukset olivat tulosta vuoden 1937 Lontoon toisen laivastosopimuksen rajoituksista, joita olivat 8000 uppouma risteilijöillä, mikä esti Southampton-luokan jatkokehityksen.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Luokan aluksista viisi sisällytettiin vuoden 1937 laivasto-ohjelmaan "HMS Fiji", "HMS Kenya", "HMS Mauritius", "HMS Nigeria" ja "HMS Trinidad", jotka kaikki tilattiin joulukuussa 1937. Seuraavat neljä alusta sisällytettiin vuoden 1938 laivasto-ohjelmaan "HMS Ceylon", "HMS Gambia", "HMS Jamaica" ja "HMS Uganda", jotka tilattiin maaliskuussa 1938. Lisäksi tehtiin tilausvahvistus kahdesta aluksesta vuoden 1939 laivasto-ohjelmassa "HMS Bermuda" ja "HMS Newfoundland".


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Sodan vuoksi alusten suojaa ja sirpaleiden kestoa lisättiin, mikä nosti uppouman 8631 tonniin, mutta nopeuteen se ei saanut vaikuttaa. Sodan ajan olosuhteet vaikuttivat alusten valmistusaikatauluihin. "HMS Trinidadin" valmistus viivästyi telakan joutuessa pommituksen kohteeksi, jolloin rakenteilla ollut alus vaurioitui. "HMS Ceylonin" ja "HMS Ugandan" sekä "HMS Newfoundlandin" valmistus keskeytettiin toukokuussa 1940 Dunkerquen evakuointeihin tarvittavien alusten huoltamiseksi. Kolme viimeksi mainittua valmistuivat lopulta muokattuina ja siten ne normaalisti lasketaan omaksi Uganda- tai Ceylon-luokakseen.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Luokkaa suunniteltaessa tehtiin lukuisa joukko erilaisia ehdotuksia, joissa aseistus vaihteli 6 ja 5,25 tuuman välillä erilaisina asennuksina. Eräässä ehdotuksessa esitettiin jopa nelitykkisiä kuuden tuuman torneja, jotka oli esitetty "HMS Belfastin" pääaseiksi. 5,25 tuuman tykit hylättiin tehottomina verrattuna uusimpiin japanilaisiin risteilijöihin ja lopulta päädyttiin kolmitykkisiin torneihin, joita oli käytetty jo aikaisemmissa risteilijäluokissa.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Pääaseet kaksitoista 6 tuuman Mk XXIII tykkiä asennettiin kolmiputkisiin Mk XXIII torneihin. Apuaseiksi valittiin kahdeksan 4 tuuman kaksiputkisina Mk XIX asennuksina. Aseistamisen jälkeen uppoumaraja oli lähes saavutettu, joten torpedoputkista luovuttiin. Nimellisesti tilanpuutteen vuoksi pari kaksinaulaista jouduttiin korvaamaan konekivääreillä. Sodan syttyessä sopimusrajoitukset unohdettiin ja kaksi neliputkista kaksinaulaista ja torpedoputket asennettiin aluksiin. Alusten tulenjohtojärjestelmiä ei kuitenkaan muutettu vastaamaan muutettua aseistusta. Aluksilta puuttui myös takatykeiltä erillinen tulenjohto. Aluksilla oli kolme HACS etäisyysmittaria ilmatorjunta-aseille, yksi kummallakin laidalla ja yksi perässä.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Luokan alusten runko oli lyhyempi ja kapeampi kuin Southampton-luokan aluksissa vastaten pienempää uppoumaa, mutta ulkoisesti luokat muistuttavat runsaasti toisiaan lukuun ottamatta Fiji-luokan leveämpää "katkaistua" perää, joka mahdollisti majoitustilojen rakentamisen perään. Alusten kokoamisessa käytettiin hitsausta aikaisempaa runsaammin.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Uppouman rajoittaminen pakotti heikentämään aluksen suojaa varsinkin pidemmän suojattavan vesirajan vuoksi. Kylkipanssarointi oli 3,5 tuumaa NC terästä ammusvarastojen kohdalla ja 3,25 tuumaa konehuoneiden kohdalla. Vaakatasossa suoja oli 2 tuumaa ammusvarastojen ja konehuoneiden kohdalla, mutta 3,25 tuumaa kattilahuoneiden kohdalla. Voimalähteinä aluksissa oli nelivaiheinen pyöriväturbiini. Kattilat oli mitoitettu 80 000 hevosvoiman teholle, jotta saavutettaisiin 32,25 solmun nopeus. Pääkoneet toimitti rungonrakentaja, paitsi Swan Hunterilla, joihin koneet toimitti Wallsend Slipway sekä Vickers Armstrongille koneet toimitti Parsons.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Luokkaan kuuluneiden kolmen aluksen töiden keskeytyksen aikana niiden suunnitelmat otettiin uudelleen käsittelyyn ja syntyi paranneltu Fiji-luokka eli Uganda-luokka tai Ceylon-luokka. Suurimpana muutoksena oli ilmatorjunta-aseistuksen, joka oli jo sodan alussa todettu Kuninkaallisen laivaston aluksilla alimitoitetuksi, parantaminen. Ainoaksi mielekkääksi tavaksi tehdä muutos katsottiin X-tornin korvaaminen kahdella kaksiputkisella neljän tuuman ilmatorjuntatykillä. Runsaiden keskustelujen jälkeen asennettiin X-tornin tilalle kuitenkin ainoastaan yksi kaksiputkinen nelituumainen. Lisäksi asennettiin yksi HACS lisää sekä motorisoitiin kaikki nelituumaiset ja kaksinaulaiset ilmatorjunta-aseet. Samoin rakennettiin ilmatorjunnalle oma tulenjohtokeskus. Aluksille asennettiin myös tutka 272.


title: Crown Colony -luokka (risteilijä)

text: Aluksen lähi-ilmatorjuntaa vahvistettiin asentamalla neliputkinen kaksinaulainen ja lisäksi vielä siirrettiin toinen kaksinaulainen siirrettiin perästä eteenpäin ampuma-alan parantamiseksi. Aluksen nostureista toinen poistettiin painon säästämiseksi.


title: Merja (nimi)

text: Merja on suomalainen naisen etunimi. Nimi oli annettu Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä 23 010 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1940 ja 1980 välisenä aikana. Nimi on 1900-luvun heimoaatteen inspiroima ja tulee suomalais-ugrilaista merjan kieltä puhuneesta muinaisesta merjalaisten kansasta.


title: Merja (nimi)

text: Merjan nimipäivä on 27. huhtikuuta. Nimipäiväkalenterissa nimi on ollut vuodesta 1950 lähtien.


title: Seton kieli

text: Seton kieli () on suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluva kieli, jota on pidetty myös yhtenä võron kielen murteena. Sitä puhuvat setukaiset, joiden asuma-alue, Setumaa, on nykyään jaettuna Viron ja Venäjän kesken. Lähes kaikki seton puhujista osaavat myös viroa, ja suuri osa väestöstä on omaksunut myös venäjän kielen. Seton kielellä ei ole yleisesti hyväksyttyä kirjakieltä, mutta sellainen on kehitetty 1990-luvulla. Kirjakieli ei ole vakiintunut käytöön muun muassa taivutus- ja ortografiakiistojen vuoksi. Vuoden 2011 väestönlaskennassa setoa ilmoitti puhuvansa Virossa 12 549 henkeä.


title: Seton kieli

text: Kieltä opetetaan paikallisesti eräissä kouluissa, mutta se ei ole opetuksen kieli. Tarton yliopistossa setoa voi opiskella kahden alkeiskurssin verran.


title: Seton kieli

text: Ernst Puusepp käänsi vuonna 1926 Uuden testamentin neljä evankeliumia setoksi nimellä "Mii` Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" Häntä auttoi käännöstyössä Paulopriit Voolaine. Vuonna 2013 ortodoksipappi Sakarias Leppik ja folkloristi Paul Hagu julkaisivat uuden käännöksen. Kun Puuseppin käännös perustui vironkieliseen käännökseen oli uusi käännös sen sijaan tehty kreikkalaisen alkutekstin perusteella. Uudessa käännöksessä haluttiin käyttää mahdollisimman paljon seton kielessä ja kulttuurissa tunnettuja nimiä, välttää saksalais- ja latinalaisperäisiä sanoja, sillä setulainen kristillinen kulttuuri edustaa itäistä kristillisyyttä, minkä lisäksi Vanhan testamentin heprealaiset nimet on mahdollisuuksien mukaan käännetty setolaisittain lausuttavaksi. Uuden käännöksen nimessäkin on evankelistojen nimet setolaistettu verrattuna edelliseen: "Mi` Issändä Jeesusõ Kristusõ Pühä evangeelium. Marki, Matvei, Luka ni Joanni kirotõt".


title: Rhino Entertainment

text: Rhino Entertainment on yhdysvaltalainen levy-yhtiö, jonka omistaa Warner Music Group. Yhtiön perustivat vuonna 1978 Harold Bronson ja Richard Foos. Aluksi Rhino keskittyi huumorimusiikin julkaisemiseen, mutta on sittemmin tullut tunnetuksi etenkin erilaisista uusintajulkaisuista ja kokoelmista.


title: Ardfertin tuomiokirkko

text: Ardfertin tuomiokirkko on Pyhä Brendanin 500-luvulla perustaman luostarin paikalle rakennettu katedraali Ardfertin kylässä Kerryn kreivikunnassa Irlannissa. Kirkko on nykyisin raunioina.


title: Ardfertin tuomiokirkko

text: Paikalla on kolmen keskiaikaisen kirkon rauniot, joista varhaisin on 1100-luvulta. Katto tuhoutui Irlannin kapinassa vuonna 1641, mutta se korjattiin myöhemmin.


title: Ardfertin tuomiokirkko

text: Luostarinmäellä on myös kaksi kiveä, joissa on Ogam-kirjoitusta, sekä useita varhaiskristillisiä ja keskiaikaisia hautakiviä.


title: Kemian työsuojeluneuvottelukunta

text: Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU) toimii sosiaali- ja terveysministeriön yhteydessä. KETSU on ministeriön apuna kemialliseen ja biologiseen työsuojeluun liittyvissä asioissa. Neuvottelukunnan tehtävistä on tarkemmin säädetty valtioneuvoston päätöksessä kemian työsuojeluneuvottelukunnasta (273/ 1997). Valtioneuvoston päätöksen mukaan neuvottelukunnan tehtävänä on: KETSU jakautuu viiteen jaostoon: työjaosto, asbestijaosto, HTP-jaosto, ATEX-jaosto sekä riskijaosto.


title: Tytöistä parhain

text:
Tytöistä parhain () on yhdysvaltalaisen Louisa May Alcottin kokonaisuudessaan vuonna 1870 julkaistu tyttökirja. Kirjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1869. Kirja sijoittuu 1800-luvulle Massachusettsin osavaltioon.
Alun perin kirja oli vain kuusi lukua pitkä, mutta lukijoiden vaadittua sille jatkoa, Alcott lisäsi kirjaan vielä noin kymmenen lukua.


title: Tytöistä parhain

text:
"Tytöistä parhain" alkaa kun nuori ja tyylikäs bostonilainen Fanny Shaw kutsuu luokseen ystävänsä Pollyn. Polly asuu maalla, ja on kokenut hyvin erilaisen kasvatuksen kuin Fanny. Aluksi Fannyn ystävät ja jopa tämä itsekin nauraa Pollylle ja tämän tavoille, eikä rouva Shawkaan ymmärrä tätä lainkaan. Fannyn veli Tom on kiusata kiltin Pollyn hengiltä ja ainoa joka tuntuu ymmärtävän tätä on perheen isoäiti. Vähitellen Shaw'n lapsille alkaa kuitenkin valjeta Pollyn viisaus ja kasvatuksen hyvät puolet.
Kirjan toisessa osassa on kulunut kuusi vuotta ja Polly muuttaa Bostoniin tienatakseen rahaa soitonopettajana. Kaikki ovat nyt vanhempia ja rakkautta tuntuu olevan ilmassa joka puolella. Polly ei ymmärrä, miksi häntä ärsyttää niin kovasti Tomin ja Trixin kihlaus, eikä miksi Fanny suhtautuu niin vihamielisesti hänen ja herra Sydneyn ystävyyteen. Vähitellen asiat tuntuvat olevan aivan solmussa ja ne todella kaipaavat selvittämistä, milloin Pollyn maalaisjärjestä on taas hyötyä.


title: Päivämääräraja

text: Päivämääräraja on Tyynenmeren poikki kulkeva linja, jonka eri puolilla on eri päivämäärä ja viikonpäivä. Se kulkee suurelta osin 180. pituuspiiriä pitkin, mutta poikkeaa siitä eräiden saaristojen ja Beringinsalmen kohdalla.


title: Päivämääräraja

text: Päivämäärärajaa ei määritä mikään kansainvälinen sopimus, vaan sen kulku määräytyy sen mukaan, mitä paikallista aikaa kukin alueen valtio on päättänyt noudattaa. Kansainvälisillä vesialueilla rajan kulku on viitteellinen, koska tällaisilla alueilla ei vallitse minkään valtion paikallinen aika.


title: Päivämääräraja

text: Välittömästi päivämäärärajan itäpuolella kello on jäljessä ja länsipuolella edellä Greenwichin aikaa (UTC). Aikaero Greenwichin aikaan päivämäärärajalla ei kaikkialla ole 12 tuntia. Esimerkiksi itäinen Kiribati noudattaa aikavyöhykettä UTC+14 tuntia. Itäisellä Kiribatilla ja suunnilleen samalla pituuspiirillä sijaitsevalla Havaijilla on sama kellonaika mutta eri päivämäärä Havaijin aikavyöhykkeen ollessa UTC-10 tuntia.


title: Päivämääräraja

text: Matkustettaessa päivämäärärajan yli idästä länteen siirrytään ajanlaskussa seuraavaan päivään, lännestä itään matkustettaessa takaisin edelliseen päivään. Kun sen itäpuolella on sunnuntai, on sen länsipuolella maanantai.


title: Päivämääräraja

text: Päivämääräraja kulkee Tyynenmeren poikki, suurimmaksi osaksi pitkin 180. pituuspiiriä Greenwichistä luettuna. Käytännön syistä linja kuitenkin poikkeaa tästä pituuspiiristä siten, ettei se yleensä erota samaan valtioon kuuluvia saaria toisistaan eikä myöskään Siperian itäisintä osaa muusta Venäjästä.


title: Päivämääräraja

text: Pohjoisessa päivämääräraja poikkeaa 180. pituuspiiristä itään Beringinsalmen kohdalla ja hieman etelämpänä länteen Aleuttien kohdalla. Näin ollen Venäjän itäisimmässä osassa, Tšuktšien niemimaalla on sama päivämäärä kuin muuallakin Siperiassa, kun taas Aleuttien koko saariryhmässä on sama päivämäärä kuin muuallakin Alaskassa.


title: Päivämääräraja

text: Suurimman poikkeaman 180. pituuspiiristä päivämääräraja tekee Kiribatin kohdalla. Mainittu pituuspiiri kulkee Kiribatin alueen poikki, mutta päivämääräraja kiertää sen itäpuolitse ulottuen paikoitellen lähelle 150. läntistä pituuspiiriä.


title: Päivämääräraja

text: Eteläisellä pallonpuoliskolla päivämääräraja kulkee useita tuhansia kilometrejä (15. ja 45. eteläisten leveyspiirien välillä) pitkin pituuspiiriä 172°25′ läntistä pituutta. Täten Wallisissa ja Futunassa, Tongassa ja Chatham-saarilla on sama päivämäärä kuin Uudessa-Seelannissa.


title: Päivämääräraja

text: Jos matkustetaan maapallon ympäri idästä länteen (samaan suuntaan kuin aikoinaan Fernão de Magalhães), kelloa siirretään tunti taaksepäin aina 15 pituuspiirin välein, mutta päivämäärärajaa ylitettäessä siirrytään kokonainen vuorokausi eteenpäin. Näin ollen yhteenlaskettu siirto on nolla.


title: Päivämääräraja

text: Ensimmäisen kerran kysymys päivämäärärajasta sai osakseen huomiota, kun Fernão de Magalhãesin johtama retkikunta vuosina 1519–1522 oli tehnyt matkan maapallon ympäri. Palattuaan Espanjaan ne retkikunnan jäsenet, jotka olivat selvinneet hengissä, katsoivat olevansa varmoja siitä, mikä viikonpäivä tuolloin oli, mutta maissa olleet väittivät tuolloin olleen jo seuraava päivä. Matkalta palanneet saattoivat kuitenkin tarkistaa huolellisesti lokikirjasta, ettei päiviä ollut missään vaiheessa matkan varrella laskettu väärin. Kun asia tuohon aikaan herätti ihmetystä, lähetettiin jopa delegaatio paavin luokse selvittämään asiaa.


title: Päivämääräraja

text: 1800-luvulla länsimainen gregoriaaninen kalenteri oli jo käytössä laajalti Tyynenmeren alueellakin. Yleistä sopimusta päivämäärärajasta ei kuitenkaan ollut, vaan Tyynenmeren eri saarilla oli melko sattumanvaraisesti eri päivämäärä sen mukaan, olivatko ensimmäiset eurooppalaiset saapuneet kullekin saarelle itä- vai länsikautta. Vähitellen muodostunut raja oli sen vuoksi huomattavan mutkikas ja kiersi esimerkiksi Filippiinit länsipuolitse, Alaskan itäpuolitse.


title: Päivämääräraja

text: Filippiinit oli Espanjan siirtomaana 1500-luvulta vuoteen 1898 saakka. Koska niitä suurimman osan tästä ajasta hallittiin Meksikon Acapulcosta käsin, maassa oli pitkään sama päivämäärä kuin Meksikossa, toisin sanoen tuolloin päivämääräraja kulki Filippiinien ja Aasian mantereen välitse. Näin ollen, kun Lontoossa kello oli 0.01 tiistaiyönä, oli Acapulcossa vasta maanantai kello 17.21 ja Manilassa maanantai kello 8.05. Tämä päivämäärärajan sijainti kävi kuitenkin epäkäytännölliseksi, kun Filippiinien sekä Kiinan ja Alankomaiden Intian (nyk. Indonesian) välinen kauppa 1840-luvulla voimakkaasti vilkastui. Tämän vuoksi Filippiineillä hypättiin vuoden 1844 lopussa yhden päivän yli, jotta maassa olisi sama päivämäärä kuin muuallakin Itä-Aasiassa. Maanantain 30. joulukuuta 1844 jälkeen Filippiineillä siirryttiin suoraan keskiviikkoon 1. tammikuuta.


title: Päivämääräraja

text: Vuoteen 1867 saakka Alaska kuului Venäjälle, ja siellä oli sama päivämäärä kuin muuallakin Venäjällä. Päivämääräraja kulki pitkin Alaskan ja Brittiläisen Pohjois-Amerikan (nykyisen Kanadan) välistä rajaa. Kun Yhdysvallat osti Alaskan, Venäjällä oli siellä vielä silloin noudatetun juliaanisen kalenterin mukaan perjantai 6. lokakuuta 1867, mikä gregoriaanisen kalenterin mukaan olisi ollut 18. lokakuuta. Kun kauppa oli tullut voimaan, päivämääräraja siirrettiin Yhdysvaltojen hallituksen päätöksellä Beringinsalmeen, jolloin Alaskassa siirryttiin edelliseen viikonpäivään niin, että siellä oli kaksi perjantaita peräkkäin. Samalla siellä kuitenkin siirryttiin myös gregoriaaniseen kalenteriin, joka oli (päivämäärien, mutta ei viikonpäivien osalta) tuolloin 12 päivää edellä juliaanista. Näin ollen perjantain 6. lokakuuta 1867 jälkeen Alaskassa tuli perjantai 18. lokakuuta 1867.


title: Päivämääräraja

text: Vuonna 1884 samassa Washingtonin konferenssissa, jossa päätettiin Greenwichin aikaan perustuvasta aikavyöhykejaosta, sovittiin myös, että päivämääräraja tuli kulkemaan pääasiassa 180. pituuspiiriä pitkin. Suurimmaksi osaksi tämä pituuspiiri kulkee keskellä merta, mutta konferenssissa ei päätetty siitä, miten päivämääräraja kulkisi saaristojen kohdalla. Karttoihin yleisesti merkitty linja koostuu saaristojen kohdallakin isoympyrän kaarista ja perustuu yksityiskohdiltaan Britannian ja Yhdysvaltojen merivoimien hydrografisten osastojen suosituksiin.


title: Päivämääräraja

text: Vielä Washingtonin kokouksen jälkeen Samoan saarilla oli sama päivä kuin Itä-Aasiassa ja kelloaika neljä tuntia edellä Japanista. Näin ollen tosiasiallinen päivämääräraja kiersi Samoan saaret itäpuolitse. Yhdysvaltalaisten kauppiaiden toivomuksesta Samoan kuningas kuitenkin päätti siirtää päivämäärää niin, että siellä olisi sama päivä kuin Yhdysvalloissa ja kellonaika kolme tuntia jäljessä Kaliforniasta. Tämän vuoksi Samoalla vuonna 1892 oli 367 päivää, joista 4. heinäkuuta kaksi kertaa peräkkäin.


title: Päivämääräraja

text: Kansainvälinen päivämääräraja jakoi pitkään Kiribatin kahtia. Sen itäosissa kello oli 10 ja 11 tuntia jäljessä, länsiosissa 12 tuntia edellä Greenwichin ajasta. Kiribatin pääosan muodostavat Gilbertsaaret sijaitsivat juuri päivämäärärajan länsipuolella, mutta kun maa vuonna 1979 itsenäistyi brittiläisestä siirtomaavallasta, siihen liitettiin myös rajan itäpuolella olleita Ison-Britannian siihen saakka hallitsemia saaria. Valtion alueen poikki kulkeva päivämääräraja aiheutti hallinnollisia ongelmia, sillä sen eri puolilla olleet valtion virastot saattoivat kommunikoida keskenään puhelimitse vain neljänä päivänä viikossa. Vuoden 1995 alussa päivämääräraja siirrettiin kulkemaan valtion aluevesien itärajaa pitkin. Tämän vuoksi asumaton Carolinen atolli, 150°25′ läntistä pituutta, on siitä lähtien ollut vuodenvaihteessa ensimmäinen paikka, jossa uusi vuosi alkaa. Monissa maailmankartoissa tätä muutosta ei kuitenkaan ole otettu huomioon, vaan niihin päivämääräraja on tässä kohdin yhä merkitty kulkemaan vanhalla paikallaan.


title: Päivämääräraja

text: Samoa ja Tokelau siirtyivät vuonna 2011 päivämäärärajan läntiselle puolelle. Kumpikin valtio hyppäsi 30. joulukuuta yli ja siirtyivät suoraan 29. päivästä 31. päivään. Samoa teki päätöksensä toukokuussa, sillä sen tärkeimmät kauppakumppanit Australia ja Uusi-Seelanti olivat päivämäärärajan toisella puolella. Tokelau seurasi päätöstä lokakuussa. Samoan edellisestä muutoksesta oli 119 vuotta aikaa.


title: Päivämääräraja

text: Päivämäärärajan huomiotta jättämisellä on huomattava merkitys Jules Vernen kirjassa Maailman ympäri 80 päivässä. Kirjan päähenkilö, lontoolainen Phileas Fogg, oli lyönyt vetoa siitä, että hän pystyy kiertämään maapallon ympäri 80 vuorokaudessa. Hän kiersi Maan lännestä itään ja palattuaan Lontooseen aikaa oli hänen laskujensa mukaan kulunut melkein 81 päivää. Hän oli unohtanut päivämäärärajan olemassaolon ja näin ollen hän luuli hävinneensä vedon. Asian laita kuitenkin selvisi pian.


title: Päivämääräraja

text: Päivämäärärajalla on keskeinen merkitys myös Umberto Econ kirjassa Edellisen päivän saari. Sen päähenkilö saa todeta olevansa pysähtyneellä laivalla, joka on aivan lähellä saarta siten, että päivämääräraja kulkee laivan ja saaren välissä.


title: Päivämääräraja

text: On vakiintunut käytäntö, että alukset merillä ollessaan noudattavat puhtaasti pituuspiireihin perustuvia aikavyöhykkeitä. Näin ollen alusliikenteen päivämäärärajana käytetään 180. pituusastetta. Satamassa ollessaan alukset noudattavat paikallista aikaa.


title: Työsuojelupiiri

text:
Työsuojelupiiri oli työsuojelun alueellinen organisaatiotaso noin 40 vuoden ajan.
Työsuojelupiirien toiminta on siirtynyt vuoden 2010 alusta lähtien aluehallintovirastoihin.


title: Työsuojelupiiri

text: Työsuojelupiirit, joita alkuaan oli 11 oli perustettu 1.9.1972. Silloisten ammattientarkastuspiirien toimistoista tuli työsuojelutoimistoja. Työsuojelupiirit toimivat 1.10.1973 aloittaneen työsuojeluhallituksen alaisuudessa. Kunnallinen työsuojelutarkastus yhdistettiin työsuojelupiireihin 1.12.1988. Työsuojeluhallinto siirtyi 1.6.1989 työministeriön alaisuuteen.


title: Työsuojelupiiri

text: Työsuojelun organisaatiossa tapahtui merkittävä muutos 1.3.1993, jolloin työsuojeluhallitus lakkautettiin keskusvirastona ja työministeriöön perustettiin uusi työsuojeluosasto. Samanaikaisesti lakkautettiin erilliset metsä- ja maatalouden työsuojelupiirit ja työsuojelupiireistä tuli itsenäisiä ministeriön alaisia virastoja.


title: Työsuojelupiiri

text: Työsuojeluhallinto siirrettiin sosiaali- ja terveysministeriöön 1.4.1997, mutta työsuhdeasioiden lainsäädäntö jäi työministeriön työympäristöosastolle.


title: Työsuojelupiiri

text: 1.1.2004 alkaen työsuojelupiirejä yhdistettiin ja jäljelle jäi kahdeksan piiriä.


title: Esko Nikkilä

text: Esko Antero Nikkilä (30. elokuuta 1926 Helsinki – 21. syyskuuta 1986 Vantaa) oli sisätautiopin professori ja ylilääkäri, joka ansioitui tutkijana, opettajana ja käytännön lääkärinä. Hän oli Helsingin yliopiston sisätautiopin dosenttina 1958–1962 ja professorina vuodesta 1962 kuolemaansa saakka.


title: Esko Nikkilä

text: Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1951 ja sai sisätautien erikoislääkärin pätevyyden 1957. Hän aloitti tutkimustyönsä jo opiskeluaikanaan toimiessaan assistenttina Helsingin yliopiston lääketieteellisen kemian laitoksella. Hän väitteli tohtoriksi 1953 proteiinilipaasientsyymistä ja sen merkityksestä rasva-aineenvaihdunnassa. Hän teki merkittävän havainnon, jonka mukaan lipoproteiini HDL:n (”hyvän kolesterolin”) pitoisuus oli alentunut sydän- ja verisuonitautipotilailla. Nikkilä ryhmineen osoitti, että ateroskleroosia voidaan lieventää rasva-aineenvaihdunnan häiriöitä hoitamalla.


title: Esko Nikkilä

text: Toisessa laajassa tutkimussarjassa hän selvitti oppilaidensa kanssa alkoholin vaikutusta rasva- ja sokeriaineenvaihduntaan, jolloin hän päätyi yleisesti hyväksyttyyn teoriaan maksan rappeutumisen syntymekanismista. Lisäksi hänen tutkimuskohteisiinsa kuului diabetes ja sen syntymekanismit.


title: Esko Nikkilä

text: Nämä tutkimukset erillistuloksineen tekivät Nikkilästä rasva-aineenvaihdunnan johtavan tutkijan. Hän ohjasi kolmattakymmentä väitöskirjaa ja koulutti kymmeniä lääkäripolvia sekä loi Duodecimin aikakauskirjasta merkittävän jatkokoulutusfoorumin. Hänen uudistamassaan muodossa Duodecim-lehteä on toimitettu jo yli 40 vuotta.


title: Esko Nikkilä

text: Hän toimi oman alansa järjestöjen johtotehtävissä, mm. tasavallan presidentin työryhmässä ja valtion lääketieteellisen toimikunnan jäsenenä. Vuonna 1971 hän sai Matti Äyräpään palkinnon.


title: Esko Nikkilä

text: Nikkilä kuoli liikenneonnettomuudessa suistuttuaan autollaan ulos moottoritieltä Vantaan Martinlaaksossa.


title: Esko Nikkilä

text: "Esko Nikkilän rahasto" perustettiin kutsuluentoa varten hänen täyttäessään 60 vuotta. Tämä tapahtui vain kolme viikkoa ennen hänen kuolemaansa. Esko Nikkilä -luennoitsijan valitsee viisijäseninen toimikunta, joista kaksi edustaa Suomalainen Lääkäriseura Duodecimia, kaksi Helsingin Yliopiston lääketieteellistä tiedekuntaa ja yksi Suomen Sisätautilääkärien yhdistystä. Suomen Sisätautilääkärien yhdistys r.y:n vuosikokouksen yhteydessä pidettävä luento on pidetty Esko Nikkilän muistoksi kahden vuoden välein vuodesta 1988 alkaen.


title: Pikku miehiä

text: Pikku miehiä () on yhdysvaltalaisen Louisa May Alcottin vuonna 1871 julkaistu tytöille suunnattu romaani. Kirja sijoittuu 1800-luvulle Massachusettsin osavaltioon. Kirja on jatko-osa "Pikku naisille". "Pikku miehiä" on sarjan toinen osa ja sitä seuraa vielä viimeinen kirja, "Plumfieldin pojat".


title: Pikku miehiä

text: "Pikku miehiä" jatkaa edelleen Marchin tyttöjen tarinaa. Enimmäkseen kirja kertoo Jon ja tämän miehen Fritzin perustamasta poikakoulusta, Plumfieldistä. Tässä koulussa sattuu ja tapahtuu, eikä koskaan voi tietää, milloin syttyy tulipalo tai oppilaat karkaavat omille teilleen. Koulussa oleellisia henkilöitä ovat rasavilli Tommy, orpo viulisti Nat, karu ja tottelematon Dan, Megin kaksoset Demi ja Daisy, sekä Jon pojat Teddy ja Rob. Myös Amyn ja Laurien "pikku prinsessa" Bess kunnioittaa välillä Plumfieldiä vierailullaan.


title: Pikku miehiä

text: Kahdesta ensimmäistä osasta poiketen "Pikku miehiä" ei kerro kuitenkaan enää niinkään Marchin tytöistä, paitsi Josta, vaan enimmäkseen Plumfieldin asukkaista.


title: Helsingin Pelastuskoulu

text: Helsingin pelastuskoulu on Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen palvelukseen palomies-sairaankuljettajia kouluttava oppilaitos. Se on osa Helsingin kaupungin pelastuslaitosta.


title: Helsingin Pelastuskoulu

text: Pelastuskoulu on perustettu vuonna 1972 ja se järjestää pelastajaopetuksen lisäksi jatkokoulutusta pelastuslaitoksen henkilökunnalle sekä kursseja eri kohderyhmille. Helsingin pelastuskoulun rehtorina toimii Matti Waitinen. Pelastuskoulu toimii Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen Jätkäsaaren pelastusaseman kanssa Länsisataman kaupunginosan Jätkäsaaren osa-alueella osoitteessa (Tyynenmerenkatu 1). Pelastuskoulu toimi vielä 2010-luvulle tultaessa Etelä-Haagassa, mutta pelastuslaitoksen budjetin pienennyttyä vuoden 2013 lopussa tiedotettiin Pelastuskoulun siirtämisestä Jätkäsaareen, jossa toiminutta pelastusasemaa muuten karsittiin.


title: Helsingin Pelastuskoulu

text: Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen Pelastuskoulu on valtion ylläpitämän, Kuopiossa toimivan Pelastusopiston ohella ainoa oppilaitos, joka kouluttaa pelastusalan ammattilaisia Suomessa.


title: Helsingin Pelastuskoulu

text: Koulu aiotaan lakkauttaa vuonna 2020 tulevan maakuntauudistuksen myötä.


title: Helsingin Pelastuskoulu

text: Vuonna 2014 Pelastuskoulussa järjestettiin virka-tutkintokoulutuksena kaksi pelastajakurssia. Syyskuussa 2015 valmistui 12 uutta palomies-sairaankuljettajaa neljännestä oppisopimusmuotoisesta koulutuksesta.


title: Helsingin Pelastuskoulu

text: Helsingin Pelastuskoulussa palomies-sairaankuljettajien operatiivinen kouluttaminen alkaa työtaitojen opettelulla ja päättyy todellisen onnettomuustilanteen mukaisten taitojen harjoitteluun. Pääpainopisteenä ovat palo- ja pelastustoiminta sekä ensihoito ja kiireellinen sairaankuljetus. Helsinkiläisten palomies-sairaankuljettajien koulutuksessa mukana on myös onnettomuuksien ennalta ehkäiseminen. Palomies-sairaankuljettajan koulutus Pelastuskoulussa kestää kaksi vuotta. Opiskeluun kuuluu molempina kesinä kahden kuukauden palkallinen työharjoittelu Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen pelastusasemilla.


title: Protiokonatsoli

text: Protiokonatsolia käytetään maataloudessa punahomeiden ehkäisyyn. Protiokonatsolin kemiallinen kaava on CHClNOS, moolimassa 344,259 g/mol ja CAS-numero 178928-70-6. Kemikaalin käyttö on luvanvaraista: lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön sienitautien torjunta-aineena.


title: Plumfieldin pojat

text: Plumfieldin pojat () on yhdysvaltalaisen Louisa May Alcottin vuonna 1886 julkaistu tytöille suunnattu romaani. Kirja sijoittuu 1800-luvulle Massachusettsin osavaltioon. Kirja on jatko-osa "Pikku naisille" ja "Pikku miehille". "Plumfieldin pojat" on sarjan viimeinen osa ja näin ollen päättää Marchin tyttöjen tarinan.


title: Plumfieldin pojat

text: "Plumfieldin pojat" sijoittuu ajalle noin kymmenisen vuotta "Pikku miehien" jälkeen. Se kertoo yhä vähemmän muista "Marchin tytöistä" kuin Josta, ja enimmäkseen entisistä Plumfieldin asukkaista. Nämä ovat kaikki nyt jo aikuisia ja kohtaavat omat ongelmansa niin rakkaudessa, töissä, ihmissuhteissa kuin itsensäkin kanssa. Onneksi heillä on edelleen Jo-rouva auttamassa kaikkien asioiden kanssa.


title: Plumfieldin pojat

text: Teddystä ja Megin pikku Josiesta on tullut melkoinen kaksikko, ja jälkimmäinen kauhistuttaa muita villeillä unelmillaan näyttelemisestä. Amyn ja Laurien prinsessasta on kehittynyt hyvin kaunis nuori neiti, jonka äidillä on kova työ pitää ihailijat irti tyttärestään. Tommy huvittaa ihmisiä rakkauskommelluksillaan ja jopa järkevällä Demillä näyttää olevan sydämen huolia.


title: Kun ruusu puhkeaa

text: Kun ruusu puhkeaa () on yhdysvaltalaisen Louisa May Alcottin vuonna 1876 julkaistu tytöille suunnattu romaani. Kirjan on suomentanut WSOYlle 1919 Alli Wiherheimo. Tarina sijoittuu 1800-luvulle Amerikan itärannikolle, New Yorkin lähistöön. Kirja on jatko-osa "Kahdeksalle serkukselle".


title: Kun ruusu puhkeaa

text: Kirja jatkaa Rosen ja tämän seitsemän poikaserkun tarinaa. Rose on juuri palannut kolmen vuoden matkalta setänsä ja Feben kanssa. Yhtäkkiä tuttujen serkkujen kanssa onkin kiusallista olla. Asiat ovat muuttuneet Rosen poissaollessa, eivätkä pelkästään hyvään suuntaan. "Prinssi" Charlie luulee omistavansa kauniin serkkunsa, mikä ei ole ollenkaan tälle mieleen. Mac saa vihdoinkin tilaisuuden loistaa ja järkevälle Archielle on tapahtunut jotain.


title: Kun ruusu puhkeaa

text: Ennen kuin Rose huomaakaan, hänet on vedetty mukaan seurapiirien huumaan, eikä sieltä tunnu olevan poispääsemistä.


title: J. Z. Knight

text: Judy Zebra Knight (s. 16. maaliskuuta 1946) on yhdysvaltalainen kanavoija. Hän väittää olleensa yhteydessä Ramtha-nimiseen henkiolentoon 1970-luvulta lähtien. Ramthan ympärille on syntynyt Ramtha School of Enlightenment -niminen uskonnollinen liike. Ramthan väitetään olevan 35 000 vuotta sitten elänyt sotilas. Historialliset tosiasiat eivät kuitenkaan tue Ramthan elämästä kerrottuja seikkoja.


title: Anne Linnonmaa

text: Anne Terhi Tuulikki Linnonmaa (s. 2. lokakuuta 1954 Helsinki) on suomalainen vaatesuunnittelija ja yrittäjä. Hänen nimeään kantava mikkeliläisyritys Anne Linnonmaa Oy keskittyy vaatteiden eettiseen ja ekologiseen tuotantoon. Linnonmaan puuvillaneuleet kantavat ainoana suomalaisena tekstiilimallistona Euroopan ympäristömerkkiä. Yrityksen vuotuinen liikevaihto oli noin 2,3 miljoonaa euroa, kun se myytiin Finnkarelia Virke -konsernille vuonna 2007. Tätä ennen toukokuussa 2007 yritys oli hakeutunut yrityssaneeraukseen. Taloustutkimuksen mukaan Anne Linnonmaa -brändi oli Suomen viidenneksi tunnetuin vaatemerkki 2003. Anne Linnonmaa Ecological Fashion -tuotemerkin omisti vuoteen 2014 asti Virke Oy:n tytäryhtiö, orimattilalainen Mixxxit Oy jolloin Anne Linnonmaa osti tuotemerkin takaisin itselleen.


title: Anne Linnonmaa

text: Linnonmaa valmistui ylioppilaaksi Munkkiniemen yhteiskoulusta 1973. Samana vuonna hän pääsi opiskelemaan Taideteolliseen korkeakouluun, josta valmistui vaatetussuunnittelun osastolta 1977. Valmistuttuaan Linnonmaa toimi suunnittelijana koti- ja ulkomaisissa yrityksissä. Vuonna 1991 hän perusti omaa neulemallistoaan markkinoivan yrityksen. Hän on sittemmin myös opettanut Taideteollisessa korkeakoulussa ja Lahden Muotoiluinstituutissa neulesuunnittelua. Linnonmaan luottamustoimia ovat muun muassa Suomalaisen työn liiton johtokunnan jäsenyys 2003–2008, TEM:in vientifoorumin jäsenyys 2005– ja Finnveran pääkonttorin neuvottelukunnan jäsenyys 2006–.


title: Anne Linnonmaa

text: Linnonmaa valittu Vuoden muotitaiteilijaksi 1999 ja hänelle on myönnetty vaatetusalan Kultainen vaatepuu -palkinto vuonna 2003. Hänet valittiin vuonna 2006 myös Helsingin yrittäjänaiseksi sekä Vuoden naiseksi. Hän suunnitteli presidentti Tarja Halosen Linnanpuvun 2006.


title: Anne Linnonmaa

text: Linnonmaa oli Kokoomuksen ehdokkaana 2009 eurovaaleissa. Hän sai vaaleissa 2 165 ääntä.


title: Anne Linnonmaa

text: Linnonmaa on naimisissa ja hänellä on yksi aikuinen lapsi. Hän asuu Sammatissa ja toimii Sammatin aluetoimikunnan puheenjohtajana. Hän on radiojuontaja Jaajo Linnonmaan täti.


title: Kuusio

text: Kuusio voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kruununmetsä

text: Kruununmetsä oli Ruotsin kuningaskunnassa valtiolle eli silloisen kielenkäytön mukaan kruunulle kuuluva metsä. Ruotsissa kuningas Kustaa Vaasa määritti, että alueet, joilla ei ollut omistajaa, kuuluivat kruunulle, so. valtiolle. Tällä perusteella Ruotsin kuningaskunnassa kyettiin jakamaan eräalueita uudisasutusmaaksi. Osa 1500-luvun uudisasutusmaasta Korsholman linnaläänissä sijaitsi Kainuussa Novgorodin tasavallassa ennen Täyssinän rauhaa Moskovan suuriruhtinaskunnan kanssa 1595. Myös myöhemmin osa uudisasutusalueesta kuului Ruotsin kuningaskunnan rauhansopimuksella vahvistetun valtionrajan itäpuolelle.


title: Kruununmetsä

text: Valtionmaiden osuus Keski-Suomen asuttamisessa on merkittävä, koska maiden kuuluminen kruunulle takasi sen, että hämäläisten eräoikeudet voitiin peruuttaa ja perustaa mahdollisuus savolaisten uudisasutukselle.


title: Kruununmetsä

text: Myös Etelä- ja Länsi-Suomessa, jossa tiheämmän asutuksen vuoksi maat olivat laajemmin käytössä ja omistusoikeudet määritelty isojaon jälkeen jäi maita, joita ei määritelty millekään yksittäisille maatiloille, jolloin takametsien omistus jäi Kustaa Vaasan säätämän periaatteen vuoksi kruunulle eli valtiolle.


title: Kruununmetsä

text: Vuodesta 1859 alkaen valtion metsiä on hallinnoinut Metsähallitus.


title: Vuorenpeikon lehto

text: Vuorenpeikon lehto on Evon opetusmetsään kuuluva suojeltu metsälehmuslehto Evon alueella. Se kuuluu luontaisesti syntyneisiin, merkittäviltä osin jalopuista koostuviin metsiköihin. Lehdon laajuus on 2,4 hehtaaria ja sen sijaintikoordinaatit 61.211° pohjoista leveyttä ja 25.1401° itäistä pituutta.


title: Vuorenpeikon lehto

text: Hämeen liitto on määritellyt alueen maakuntakaavassaan maakunnallisesti arvokkaaksi luontotyypiksi.


title: Vuorenpeikon lehto

text: Alueella sijaitsee kaksi järveä Vuoripeikonjärvi ja Majajärvi ja lähistöllä Pitkänniemenjärvi ja Hautjärvi.


title: Pat Martino

text: Pat Martino (alk. Pat Azzara, s. 25. elokuuta 1944 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jazzkitaristi ja säveltäjä, joka edustaa tyylillisesti postbopia, souljazzia, mainstreamjazzia ja hard bopia.


title: Pat Martino

text: Martino syntyi Etelä-Philadelphiassa. Hän aloitti kitaransoiton jo lapsena. Opettajia oman isän jälkeen oli muun muassa John Hall, jolta hän sai ensimmäiset oppituntinsa ja perustaidot. Hall oli itse taitava kitaristi ja oli innoissaan, että sai Patin oppilaakseen. Pat kävi Hallin tunneilla ainakin kaksi vuotta, kunnes niin opettaja, isä kuin oppilaskin ymmärsivät, että hän tarvitsi kehittyäkseen toisen opettajan.


title: Pat Martino

text: Martino sai lisäoppia Dennis Sandolelta ja ryhtyi ammattimuusikoksi 15-vuotiaana. Hän soitti ja levytti jo varsin varhain sellaisten muusikoiden kuin Willis Jackson ja Eric Klossin kanssa. Hän työskenteli myös monien jazzurkurien kanssa, kuten Charles Earland, Don Patterson ja Jack McDuff. 1960-1970-luvulla Martino levytti sekä muiden taustalla että omalla nimellään.


title: Pat Martino

text: Vuonna 1980 Martino joutui leikkaukseen hengenvaarallisen aivoverisuonten epämuodostuman vuoksi. Leikkauksen seurauksena hän menetti muistinsa, eikä hänellä ollut mitään muistikuvaa kitarasta eikä aiemmasta muusikonurastaan. Ystävien, tietokoneen, omien levytystensä avulla Martino toipui ja oppi taas soittamaan kitaraa. Hänen improvisaatiomenetelmänsä "Conversion to Minor" perustuu sooloissa yksinomaan molliasteikkoihin.


title: Pat Martino

text: Martinon paluu musiikin pariin tapahtui 1987, jolloin hän levytti albumin "The Return". Vuonna 2006 Mobile Fidelity Sound Lab julkaisi uudestaan hänen albuminsa "East!' (Ultradisc UHR SACD). Varsinaisesti ura lähti käyntiin 1994, jolloin ilmestyivät hänen levynsä "The Maker" ja "Interchange". Vuodesta 2007 Martino on tehnyt kiertueita maailmalla.


title: Pat Martino

text: Ian Knoxin on tehnyt Martinon toipumisesta dokumentin "Martino Unstrung" (2008), jossa neuropsykologi Paul Broks selvittää Martinon tervehtymistä.


title: Pat Martino

text: Martino vieraili Suomessa 27. ja 28. huhtikuuta 2009.


title: Markku Maalismaa

text: Markku Maalismaa (s. 6. huhtikuuta 1955 Yli-Ii) on suomalainen näyttelijä.


title: Markku Maalismaa

text: Maalismaa syntyi maanviljelijä Esko Maalismaan ja emäntä Helvi Honkasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1987 on toimittaja Liisa Vihmanen. Näyttelijä Pihla Maalismaa on heidän tyttärensä. Maalismaa valmistui Teatterikorkeakoulusta 1981. Oulun kaupunginteatterissa hän työskenteli valmistuttuaan, vuoteen 1985 asti. Sen jälkeen hän on ollut on kiinnitettynä Kansallisteatteriin. Hänet muistetaan erityisesti useista televisio- ja elokuvatöistä. Maalismaa sai Olavi Veistäjän mukaan nimetyn palkinnon vuonna 1988.


title: Sudenpesänkangas

text: Sudenpesänkangas on Kotisten aarnialueen lisäksi toinen merkittävä aarnimetsä Evon alueen Natura 2000 -suojelualueella. Se jakautuu kahteen osaan: varsinaiseen 371 hehtaaria käsittävään Sudenpesänkankaan alueeseen ja 102 hehtaarin Haarajärven alueeseen.


title: Sudenpesänkangas

text: Se on pinta-alaltaan edellistä suurempi, 467 hehtaarin laajuinen. Kummallakaan aarnimetsäalueella ei ole hakattu puita 150 vuoteen, joten siellä on vanhoja lehmuksia ja samalla maassa vapaasti mätäneviä kaatuneita puita, jotka tarjoavat ekologisen lokeron monille eläin- ja kasvilajeille, jotka eivät voisi kasvaa talousmetsissä.


title: Sudenpesänkangas

text: Sudenpesänkankaan alueeseen liittyy varsinaisen Sudenpesänkankaan lisäksi myös sen pohjoispuolella sijaitseva Koilliskulman alue. Alue on suojeltu valtion maalla olevien vanhojen metsien suojeluohjelmassa aarnialueina.


title: Fabián Alarcón

text: Fabián Ernesto Alarcón Rivera (s. 14 huhtikuuta 1947) on ecuadorilainen poliitikko, väliaikainen presidentti vuosina 1997–1998.


title: Fabián Alarcón

text: Alarcón vaikutti Partido Patriótico Popular, Partido Demócrata ja viimeisimpänä Frente Radical Alfarista -puolueissa.


title: Fabián Alarcón

text: Alarcón oli kongressin puhemies elokuusta 1995. Kongressi pani presidentti Abdalá Bucaramin viralta 6. helmikuuta 1997 ja nimitti Alarcónin virkaa tekeväksi presidentiksi. Päätös oli perustuslaillisuudeltaan kyseenalainen, koska se tapahtui kongressissa yksinkertaisella enemmistöllä, eikä lain vaatimalla 2/3:n enemmistöllä. Bucaramin varapresidentti Rosalía Arteaga kiisti päätöksen ja julistautui presidentiksi. Arteaga luetaan virallisesti presidentiksi 9.–11. helmikuuta 1997. Kongressi pyysi armeijaa tukemaan itseään ja 11. helmikuuta Alarcón vannottiin uudelleen presidentiksi.


title: Fabián Alarcón

text: Vaalien jälkeen entinen Quiton pormestari Jamil Mahuad nousi presidentiksi elokuussa 1998.


title: Fabián Alarcón

text: Vuonna 1999 Alarcón pidettiin valtakautensa aikaisesta korruptiosta. Hän vapautui 2005.


title: Eero Ritala

text: Eero Ritala (s. 30. maaliskuuta 1983) on suomalainen Jussi-palkittu näyttelijä ja harrastajamuusikko. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta keväällä 2008.


title: Eero Ritala

text: Ritala tunnetaan erityisesti rooleistaan MTV3:n "Putous"-sarjassa, jossa hänen sketsihahmonsa Jone Riksusta sijoittui "Vuoden sketsihahmo" -osuudessa kolmanneksi. Teatterissa hän on tullut tunnetuksi erityisesti Q-teatterin produktioista. Ritala on myös vaikuttanut kirkkonummelaisessa Masalan nuorisoteatterissa.


title: Eero Ritala

text: Ritala voitti Parhaan miespääosan Jussi-palkinnon elokuvasta "Kulman pojat" vuonna 2012 ja parhaan miesnäyttelijän Kultainen Venla-palkinnon vuonna 2018.


title: Eero Ritala

text: Ritala on ollut myös ehdokkaana Parhaan miespääosan Jussi-palkinnon saajaksi elokuvasta "Päin seinää" vuonna 2014 ja Parhaan miessivuosan Jussi-palkinnon saajaksi elokuvasta "Häiriötekijä" vuonna 2015.


title: Eero Ritala

text: Hän tekee myös musiikkia ja toimii disc jockeyna nimellä DJ Vauvaukki.


title: Gilles Simon

text: Gilles Simon (s. 27. joulukuuta 1984 Nizza) on ranskalainen tennispelaaja. Hän on yltänyt ATP:n maailmanlistalla parhaimmillaan kuudenneksi ja Grand Slam -turnauksissa parhaimmillaan puolivälieriin Australian avoimissa 2009. Hän on voittanut ammattilaisurallaan 14 kaksinpeliturnausta.


title: Gilles Simon

text: Simon selviytyi ensimmäisen kerran ATP-turnauksen loppuotteluun Valenciassa 2006. Tuolloin hän hävisi Nicolás Almagrolle eräluvuin 2–6, 3–6. Vuonna 2007 hän saavutti ensimmäiset turnausvoittonsa. Helmikuussa Marseillen loppuottelussa hän voitti Marcos Baghdatisin luvuin 6–4, 7–6(3) ja syyskuussa Bukarestin loppuottelussa Victor Hănescun lukemin 4–6, 6–3, 6–2. Toukokuussa 2008 hän voitti Casablancan turnauksen loppuottelussa Julien Benneteaun luvuin 7–5, 6–2, heinäkuussa Indianapolisin loppuottelussa Dmitri Tursunovin luvuin 6–4, 6–4 ja syyskuussa Bukarestin loppuottelussa Carlos Moyàn lukemin 6–3, 6–4. Lokakuussa 2008 hän voitti Madridin Masters-turnauksen välierissä maailmanlistan ykköspelaajan Rafael Nadalin eräluvuin 3–6, 7–5, 7–6(6) mutta hävisi loppuottelussa Andy Murraylle. Kauden 2008 päättäneessä Masters Cupissa Shanghaissa hän voitti alkulohkossa Radek Štěpánekin ja maailmanlistan kakkosen Roger Federerin, mutta hävisi Andy Murraylle. Välierissä hän hävisi Novak Đokovićille luvuin 6–4, 3–6, 5–7. Viimeksi hän on yltänyt voittoon Punen ja Metzin turnauksissa vuonna 2018.


title: Gilles Simon

text: Grand Slam -turnauksiin Simon osallistui ensimmäisen kerran Ranskan avoimissa 2005. Ensimmäiset otteluvoittonsa hän saavutti Australian avoimissa 2006, jolloin hän selviytyi kolmannelle kierrokselle. Vuonna 2008 hän pääsi kolmannelle kierrokselle niin Australian avoimissa, Wimbledonissa kuin Yhdysvaltain avoimissakin. Hänen toistaiseksi paras saavutuksensa Grand Slam -turnauksissa on selviytyminen puolivälieriin Australian avoimissa 2009. Vuoden 2009 Ranskan avoimissa hänet oli sijoitettu seitsemänneksi, mutta hän hävisi kolmannella kierroksella 30:nneksi sijoitetulle Victor Hănesculle. Samana vuonna hän hävisi Juan Carlos Ferrerolle sekä Wimbledonin neljännellä kierroksella että Yhdysvaltain avointen kolmannella kierroksella.


title: Gilles Simon

text: Australian avoimista 2010 Simon vetäytyi polvivaivojen takia.


title: Jamil Mahuad

text: Jorge Jamil Mahuad Witt (s. 29. heinäkuuta 1949, Loja) on ecuadorilainen poliitikko. Hän oli maan presidentti 10. elokuuta 1998 lähtien, kunnes sotilaat pakottivat hänet eromaan viikon kestäneen mellakoinnin jälkeen 21. tammikuuta 2000.


title: Jamil Mahuad

text: Mahuad on taustaltaan saksalais-libanonilainen. Hän valmistui tohtoriksi Pontificia Universidad Católica del Ecuadorista (PUCE) Quitosta vuonna 1979 ja suoritti vielä MBA:n John F. Kennedy School of Governmentissa Harvardin yliopistossa.


title: Jamil Mahuad

text: Hän johti Democracia Popular-Unión Demócrata Cristiana -puoluetta ja toimi Quiton pormestarina (1992–) ennen presidentiksi valintaansa. Hän oli myös Osvaldo Hurtadon hallituksessa työministerinä ja pyrki presidentiksi aiemmin jo 1988, jolloin hän sai 11 % äänistä.


title: Jamil Mahuad

text: Vuonna 1997 hän oli aktiivisesti mukana protesteissa, joissa vaadittiin Abdalá Bucaramin eroa. Hän oli myös juonimassa kongressin puhemiehen Fabián Alarcónin valintaa erotetun Bucaramin tilalle varapresidentti Rosalía Arteagan sijaan.


title: Jamil Mahuad

text: Vuonna 1998 Mahuad valittiin niukasti presidentiksi Álvaro Noboaa vastaan.


title: Jamil Mahuad

text: Mahuadin varhaisimpia toimia oli historiallinen rauhansopimus Perun kanssa 26. lokakuuta 1998, joka määritteli maiden välisen rajan. Ulkopolitiikassaan hän oli aktiivinen ja tapasi Alberto Fujimorin kuuteen kertaan kahden kuukauden aikana. Hän solmi marraskuussa 1999 sopimuksen, joka antoi Yhdysvalloille kymmenvuotisen oikeuden pitää sotilastukikohtaa Mantassa.


title: Jamil Mahuad

text:
Mahuadin kauden aikana maa ajautui vakavaan pankkikriisiin, joka ajoi konkurssiin tusinan pankkeja. Niiden pelastamiseen käytettiin veronmaksajien rahoja. Lopulta puolet maan pankkisektorista oli valtion hallussa. Palkkojen maksu pysähtyi käytännössä kokonaan.
Maaliskuussa 1999 hallitus ilmoitti päästävänsä maan valuutan sucren kellumaan ja se devalvoitui yli sata prosenttia päivässä, jonka jälkeen hallitus jäädytti pankkitileillä olevat määräaikaistalletukset ja puolet käyttötilien varoista. Lopulta omasta valuutasta luovuttiin kokonaan ja sucret vaihdettiin 9. tammikuuta 2000 dollareihin. Mahuadin kauden aikana kurssi oli pudonnut kurssista 4500:1 kurssiin 25000:1 sucrea/dollari runsaan vuoden kuluessa. Maan talouskriisi ajoi useat asukkaista siirtolaisiksi Espanjaan ja Italiaan.


title: Jamil Mahuad

text: Tammikuun lopulla alkuperäisväestön CONAIE valtasi Quiton kadut ja kongressitalon edustan. Heihin liittyi armeijan joukkoja. Ilmoitettiin kolmijäsenisen juntan perustamisesta, johon liittyivät intiaaneja edustaen Antonio Vargas, eversti Lucio Gutiérrez ja lakimies Carlos Solórzano Constantine. Viimein aamulla 22. tammikuuta Mahuad ilmoitti luovuttavansa presidentinviran varapresidentti Gustavo Noboalle.


title: Jamil Mahuad

text:
Mahuad lähti maasta aluksi Fujimorin kutsusta Peruun ja myöhemmin Yhdysvaltoihin. Hän sai dosentin aseman Harvardin yliopistosta.
Kesällä 2000 Mahuadia vastaan nostettiin syytteitä perustuslain rikkomisesta pankkitilien jäädytyksen ja valuutasta luopumisen vuoksi sekä laittomasta vaalirahoituksesta vuonna 1988.


title: Jamil Mahuad

text: Vuonna 2014 Mahuad tuomittiin poissaolevana 12 vuoden vankeuteen kavalluksesta.


title: Asier Riesgo

text: Asier Riesgo Unamuno (s. 6. lokakuuta 1983 Deba, Guipúzcoa, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Eibaria.


title: Asier Riesgo

text: Riesgo on ensimmäinen maalivahti, joka on torjunut Lionel Messin rangaistuslaukauksen. Ottelu Barcelonaa vastaan päättyi kuitenkin Recreativon 0–2-tappioon.


title: Asier Riesgo

text: Riesgo on Real Sociedadin junioriakatemian kasvatti. Hän teki ensiesiitymisensä ammattilaisurallaan Eibarissa, joka pelasi maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Hän pelasi Eibarissa yhden kokonaisen ja yhden puolikkaan kauden, kunnes hänet kutsuttiin maaliskuussa 2004 takaisin Real Sociedadiin ykkösvahti Sander Westerveldin loukkaannuttua. 19. toukokuuta 2004 hän teki ensiesiintymisensä pääsarjassa Deportivo Alavésia vastaan.


title: Asier Riesgo

text: Kaudella 2007–2008 Riesgo pelasi kaikki 42 ottelua, mutta joukkue ei kauden päätteeksi onnistunut nousemaan pääsarjaan. Elokuussa 2008 hän siirtyi yhden kauden kestävällä lainasopimuksella Recreativoon 350 000 euron siirtosummalla. Real Sociedadilla oli kauden jälkeen takaisinosto-oikeus 4 300 000 eurolla.


title: Asier Riesgo

text: Kaudella 2008–2009 Riesgo oli joukkueen kiistaton ykkösmaalivahti. 4. tammikuuta 2009 hän torjui kaksi rangaistuspotkua, kun Recreativo voitti Numancian numeroin 3–1.


title: Asier Riesgo

text: Kesällä 2010 hän teki sopimuksen pamplonalaisseura Osasunan kanssa.


title: Unkari kesäolympialaisissa 1936

text: Unkari osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 216 urheilijan joukkueella. Maa saavutti urheilulajeissa 16 mitalia, joista kymmenen oli kultaisia, yksi hopeinen ja viisi pronssisia. Kisojen mitalitilastossa Unkarille heltisi kolmas sija.


title: Marja Salo

text: Marja Salo (s. 1. elokuuta 1980 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hänet on kiinnitetty Suomen Kansallisteatteriin, minkä lisäksi hänet tunnetaan monista televisiosarjoista kuten "Hetkiä kaupungissa", "Puolustuksen puheenvuoro", "Sydänjää" ja "Samaa sukua, eri maata" sekä elokuvasta "Saippuaprinssi". Marja Salo on ollut myös ahkerasti mukana UIT:n revyissä. Vuonna 2014 Salo juonsi Emma-gaalassa Emma Plus -lähetystä yhdessä YleX:n Ville Eerikkilän kanssa.


title: Uruguay kesäolympialaisissa 1936

text: Uruguay osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 37 urheilijan voimin. Maan urheilijat osallistuivat kuuteen eri urheilumuotoon, mutta mitaleille asti he eivät yltäneet.


title: Portugali kesäolympialaisissa 1936

text: Portugali osallistui Berliinin kesäolympialaisiin 1936 19 urheilijan joukkueella. Maan ainoan olympiamitalin näissä kisoissa saavuttivat Domingos de Sousa Coutinho, José Beltrão ja Luís Mena e Silva, jotka voittivat pronssia esteratsastuksen joukkuekilpailussa. Kisojen mitalitilastossa Portugali sijoittui jaetulle 30. sijalle.


title: Christensen (F1-talli)

text: Christensen oli yhdysvaltalainen kilpa-autojen valmistaja, joka osallistui Formula 1:n Indianapolis 500 -osakilpailuun 1959 ja 1960. Jack Turner keskeytti ensimmäisessä kilpailussa polttoainevuotoon ja Jim Hurtubise toisessa moottoririkkoon.


title: VG-62 (ringette)

text: VG-62 Ringette on naantalilainen ringetteseura, joka pelaa ringeten ykkössarjassa. Se on yksi VG-62-urheiluseuran urheilujaostoista. VG-62 Ringette on voittanut kuusi kultaa, viisi hopeaa ja kaksi pronssia vuonna 1987 perustetussa ringeten SM-sarjassa. Lisäksi VG-62:ella on B–F-juniorijoukkueet ringetessä.


title: VG-62 (ringette)

text: Joukkueen kotihalli on vuonna 2002 valmistunut Aurinkoareena, jossa on 500-paikkainen katsomo.