title: HMS Andrew (P423)

text: Alus tilattiin 7. huhtikuuta 1943 Vickers-Armstongilta osana vuoden 1943 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 13. elokuuta 1945 ja alus laskettiin vesille 6. huhtikuuta 1946. Alus valmistui 16. maaliskuuta 1948, jolloin se oli varustettu käyttöönotetulla snorkkelilla.


title: HMS Andrew (P423)

text: Alus myytiin romutettavaksi 1977.


title: HMS Artemis (P449)

text: HMS Artemis (viirinumero P449 ja S49) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amphion-luokan sukellusvene, joka palveli toisen maailmansodan jälkeen.


title: HMS Artemis (P449)

text: Alus tilattiin 7. huhtikuuta 1943 Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista osana vuoden 1943 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 28. helmikuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 26. elokuuta 1946. Alus valmistui 15. elokuuta 1947, jolloin se oli varustettu käyttöönotetulla snorkkelilla.


title: HMS Artemis (P449)

text: Alus myytiin romutettavaksi 1972.


title: HMS Artful (P456)

text: HMS Artful (viirinumero P456 ja S96) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Amphion-luokan sukellusvene, joka palveli toisen maailmansodan jälkeen.


title: HMS Artful (P456)

text: Alus tilattiin 7. huhtikuuta 1943 Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista osana vuoden 1943 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 8. kesäkuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1947. Alus valmistui 2. helmikuuta 1948, jolloin se oli varustettu käyttöönotetulla snorkkelilla.


title: HMS Artful (P456)

text: Alus myytiin romutettavaksi 1972.


title: Vallinkoski

text: Vallinkoski oli aiemmin koski Imatralla Vuoksessa. Sen teho hyödynnetään Venäjän puolella olevassa Enson (Svetogorsk) voimalaitoksessa.


title: Puputti

text: Puputti on suomalainen sukunimi. Se on peräisin Karjalan kannakselta, josta nimi on kulkeutunut evakkojen mukana eri puolille maata. Jänistä tarkoittavasta murresanasta tullut sukunimi mainitaan ensimmäisen kerran Räisälän pitäjässä 1600-luvulla.


title: Puputti

text: Puputti-nimisiä ovat muun muassa:


title: Puputti

text: Alkuperäisen sukunimensä vaihtaneita Puputteja:


title: Puputti

text: Fiktiivisiä Puputteja:


title: Jorma Vallinkoski

text: Jorma Väinö Vallinkoski (14. elokuuta 1915 Loimaa – 26. joulukuuta 1980) oli Helsingin yliopiston kirjaston ylikirjastonhoitaja vuodesta 1956. Hän väitteli filosofian tohtoriksi 1949. Professorin arvon hän sai 1963.


title: Jorma Vallinkoski

text: Suomen historiallinen bibliografia 1544-1900 (1961 myös H.Schauman)


title: Campbell Live

text: Campbell Live on uusiseelantilainen puolen tunnin mittainen Uutta-Seelantia käsittelevä ajankohtaisohjelma, joka seuraa ohjelman 3 News jälkeen.


title: Campbell Live

text: Ohjelmaa juontaa tunnettu uusiseelantilainen toimittaja John Campbell. John Campbell on haastatellut lukuisia julkkiksia, mukaan lukien Al Gorea, Robert Friskiä, Tony Blairia ja myös Adam Lambertia ja Metallicaa. Campbell on lisäksi haastatellut Kim Dotcomia, ja useat Campbell Liven ohjelmat ovat keskittyneet Dotcomiin.


title: Campbell Live

text: Ohjelmaa lähetetään iltaisin kello 19:00 paikallista aikaa.


title: Osório Willibaldo Stoffel

text: Osório Willibaldo Stoffel (7. heinäkuuta 1921 – 10. toukokuuta 2002) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin fransiskaanien papiksi 26. heinäkuuta 1948 ja nimitettiin Rondonópolisin prelaatiksi 27. marraskuuta 1970. Lisäksi hänet nimitettiin 6. elokuuta 1971 Ceramuksen titulaaripiispaksi. Piispaksi konsekroinnin suoritti 10. lokakuuta 1971 Honorato Piazera, jota avustivat Carlos Stanislau Schmitt ja Teodardo Leitz. Stoffel erosi titulaaripiispan arvosta 26. toukokuuta 1978.


title: Osório Willibaldo Stoffel

text: 15. helmikuuta 1986 Rondonópolis korotettiin alueprelatuurista hiippakunnaksi ja Stoffel sai nimityksen sen piispaksi. Hän jäi eläkkeelle 19. marraskuuta 1997.


title: Gyöngyösi utcan metroasema

text: Gyöngyösi utca on Budapestin metron linjan 3 asema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on maanalainen ja se on avattu vuonna 1990. Aseman vieressä sijaitsee Duna Plaza -kauppakeskus.


title: Orlando Chaves

text: Orlando Chaves (17. helmikuuta 1900 Campina Verde – 15. elokuuta 1981) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin salesiaanien papiksi 10. heinäkuuta 1927 ja nimitettiin Corumbán hiippakunnan johtoon 29. helmikuuta 1948. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlo Chiarlo, jota avustivat José Carlos de Aguirre ja Pedro Massa.


title: Orlando Chaves

text: 18. joulukuuta 1956 Chaves sai nimityksen Cuiabán arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 81-vuotiaana virassa. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Újpest-Központin metroasema

text: Újpest-Központ on Budapestin metron linjan 3 pohjoinen pääteasema Újpestin alueella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on maanalainen ja se on avattu vuonna 1990.


title: Rusojambolaani

text: Rusojambolaani ("Syzygium jambos") on myrttikasvien heimoon ja jambolaanien sukuun kuuluva ainavihanta hedelmäpuu. Sitä viljellään tropiikissa hyötypuuna sekä hedelmiensä että puuaineksensa vuoksi.


title: Rusojambolaani

text: Rusojambolaani on ainavihanta pensas tai pieni puu, joka kasvaa 7,5–12 metriä korkeaksi. Tiheä latvus on usein kasvin korkeutta leveämpi. Lehdet ovat muodoltaan suikeita ja asettuneet vastakkaisesti. Ne ovat 8–26 senttimetriä pitkiä, ehytlaitaisia ja kiiltävän nahkeapintaisia. Kukat kasvavat yleensä neljän tai viiden kukan viuhkoissa. Ne ovat 5–10 senttimetriä leveitä ja väriltään kellertävän tai vihertävän valkoisia tai vaaleanpunaisia. Sekä verho- että terälehtiä on neljä. Terälehdet ovat leveänpuikeita ja 1,4–1,5 senttimetriä pitkiä. Kukassa on noin 300 terälehtiä pidempää, enimmillään 4-senttimetristä hedettä.


title: Rusojambolaani

text: Hedelmä on pyöreä, soikea tai päärynänmuotoinen 4–5 senttimetriä pitkä marja, jonka tyvessä on pysyvä vihreä verhiö. Sen kuori on ohut, sileäpintainen ja väriltään vaaleankeltainen tai punertavankeltainen. Malto on keltainen tai kellertävän valkoinen. Hedelmän keskellä on 1–4 pyöreähköä kovaa siementä.


title: Rusojambolaani

text: Hedelmät ovat syötäviä ja syödään tavallisesti sellaisenaan tuoreena. Niistä valmistetaan myös jälkiruokia, hilloja, säilykkeitä ja siirappia. Lajia käytetään myös hunajakasvina ja lääkekasvina. Lisäksi rusojambolaanin puuta on käytetty huonekalujen, laatikoiden ja soitinten valmistuksessa, rakentamisessa sekä polttopuuna.


title: Rusojambolaani

text: Rusojambolaani kasvaa luontaisena Kaakkois-Aasiassa Malesiassa. Nykyään sitä viljellään laajalti trooppisen ilmaston alueella.


title: Maria Theresia von Paradis

text: Maria Theresia von Paradis (15. toukokuuta 1759 – 1. helmikuuta 1824) oli itävaltalainen säveltäjä ja pianisti, joka menetti näkönsä jo lapsena. Mozart kirjoitti 18. pianokonserttonsa hänelle.


title: Maria Theresia von Paradis

text: Perhetaustaltaan Maria Theresia von Paradis oli itävaltalaisen hallintoneuvoksen tytär ja keisarinna Maria Teresian kummitytär. Hän sai keisarinnalta huomattavan taloudellisen tuen yksityisopetustaan varten. Hän sai opiskella kieliä, historiaa, maantietoa ja musiikkia. Von Paradis kuului Abbé Voglerin oppilaisiin ja sai oppia myös Antonio Salierilta. Maria Theresia von Paradis oli musikaalinen lahjakkuus, josta perinpohjaisen musiikkikasvatuksen ansiosta tuli maineikas pianisti ja säveltäjä. Kotimaansa lisäksi hän konsertoi Englannissa, Belgiassa ja Ranskassa.


title: Maria Theresia von Paradis

text: Von Paradis tunnettiin erinomaisesta muististaan ja tarkasta kuulostaan, ja hänen tiedettiin osaavan ulkoa yli 60 konserttoa. Hän osallistui myös sokeainkirjoituksen kehittämiseen.


title: Újpest-Városkapun asema

text: Újpest-Városkapu on rautatie- ja metroasema Újpestin alueella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on Budapestin metron linjan 3 käytössä. Lisäksi asemalla pysähtyvät Budapestin ja Esztergomin välisellä rataosuudella liikennöivät paikallisjunat.


title: Not for Sale

text: Not for Sale on suomalaisen Neljä Ruusua -yhtyeen kahdeksas studioalbumi ja toinen 4R-nimellä julkaistu englanninkielinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1997. Levyn on tuottanut Steve Lyon sekä valituissa kappaleissa Dan Tigerstedt, Izmo ja yhtye itse. Albumi nousi parhaimillaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 23. Yhteensä listaviikkoja levylle kertyi kaksi.


title: Not for Sale

text: ”Gravitation”-single nousi Rumban 50 Hittiä -listan sijalle 48. Kappaleeseen tehtiin myös musiikkivideo. ”Sea of Love” julkaistiin toisena singlenä. ”Business Rock ’n’ Roll” -kappaleeseen kuvattiin myös Arto Päivisen ohjaama musiikkivideo.


title: Not for Sale

text: Kaikki san. Ilkka Alanko, säv. Kode Koistinen ja sov. 4R, ellei muuta mainittu.


title: Not for Sale

text:
4R
Muut esiintyjät


title: Not for Sale

text: Tuotanto


title: Magyar Államvasutak

text: Magyar Államvasutak (lyh. MÁV) on Unkarin valtion omistama yritys, joka tuottaa henkilö- ja tavaraliikennettä Unkarin rautateillä.


title: Radiation Belt Storm Probes

text: Radiation Belt Storm Probes (RBSP) on NASAn maapallon Van Allenin vyöhykettä tutkiva tiedeohjelma. RBSP-ohjelma koostuu kahdesta tiedesatelliittista, tutkimuslaitteiltaan identtisestä satelliittiparista RBSP-A ja RBSP-B. Satelliitit laukaistiin 30. elokuuta 2012 kello 11.05 Suomen aikaa Cape Canaveral Air Force Stationista, Floridasta Atlas V -kantoraketilla. Laukaisua oli aikaisemmin lykätty kaksi kertaa.


title: Radiation Belt Storm Probes

text: RBSP on osa NASAn "Living With a Star" -tutkimusohjelmaa, mihin kuuluu joukko Aurinkokunnan Maa-Aurinko -järjestelmää (sun-Earth system) tutkivia satelliitteja ja avaruusluotaimia. Vuonna 2010 laukaistu Solar Dynamics Observatory kuuluu myös tähän ohjelmaan. NASAn Goddard Space Flight Center hallinnoi "Living With a Star" -tutkimusohjelmaa.


title: Radiation Belt Storm Probes

text: RBSP-satelliitit tutkivat avaruussäähän liittyviä ilmiöitä Maan läheisyydessä ja ilmiöitä jotka voivat vaikeuttaa aurinkokunnan tutkimusta. Van Allenin vyöhyke koostuu kahdesta alati muuttuvasta säteilyvyöhykkeestä. Säteilyvyöhykkeen säteily saattaa vahingoittaa alueella olevien satelliittien laitteita ja avaruuslentäjiä, minkä takia aluetta pyritään yleensä välttämään. RBSP on suunniteltu auttamaan ymmärtämään Auringon vaikutusta Maahan ja lähiavaruuteen tutkimalla maapallon Van Allenin vyöhykettä vyöhykkeen eri kohdista ja eri aikoina. Käyttämällä kahta tutkimuslaitteiltaan identtistä satelliittia mitkä tekevät mittauksia eri kohdassa vyöhykettä samanaikaisesti voidaan paremmin tutkia säteilyvyöhykkeiden dynamiikkaa. Säteilyvyöhykkeiden ympäristöolosuhteiden ja niiden vaihteluiden ymmärtämisellä on erittäin merkittäviä vaikutuksia käytännössä avaruusalusten toimintaan, niiden järjestelmien suunnitteluun (esimerkiksi mikä on riittävä säteilysuojaus), tutkimustehtävien suunnitteluun ja avaruuslentäjien turvallisuuteen (säteilyvaara). Säteilyvyöhykkeitä ei ole aikaisemmin tutkittu läheskään tässä laajuudessa eikä niiden toimintaa vieläkään ymmärretä riittävästi.


title: Radiation Belt Storm Probes

text:
RBSP-satelliitti on spin-stabiloitu satelliitti, mikä pyörii 5 kierrosta minuutissa keskiakselinsa ympäri. Satelliittien kiertorata on hyvin elliptinen (n. 600 km x 37 000 km). Vaarallisella säteilyvyöhykkeellä toimivana satelliittina RBSP on normaalia paremmin suojattu säteilyltä. Muut vyöhykkeillä toimivat satelliitit voivat tarvittaessa sammuttaa mittalaitteitaan säteilyn vaikutuksien minimoimiseksi mutta RBSP:n on tarkoitus suorittaa koko ajan mittauksia. Satelliitit lähettävät tietoja avaruussäästä ja mittalaitteista maahan. Satelliitit eivät viesti keskenään.
Tiedeohjelman tutkimustavoitteet ovat:


title: Radiation Belt Storm Probes

text: RBSP-satelliittien instrumenttien mittaustuloksien avulla voidaan luonnehtia ja mitata niitä prosesseja mitkä tuottavat relativistisia (ts. nopeus lähellä valon nopeutta) ioneja ja elektroneja.


title: Radiation Belt Storm Probes

text: Satelliittien mittalaitteet (8 kappaletta/satelliitti) mittaavat maapallon säteilyvyöhykkeiden varautuneiden hiukkasten ominaisuudet ja niiden kanssa vuorovaikutuksessa olevat plasma-aallot, niitä liikuttavat laaja-alaiset sähkökentät sekä niitä ohjaavat magneettikentät.


title: Radiation Belt Storm Probes

text: RBSP-satelliitit toimivat myöhemmin yhteistyössä NASAn BARREL-tiedeohjelman kanssa. BARREL ("Balloon Array for RBSP Relativistic Electron Losses") on myös osa Living With a Star -ohjelmaa. BARREL-ohjelmassa Antarktikselta laukaistaan tammikuussa 2013 ja tammikuussa 2014 20 kaasupalloa ilmakehään. Pallojen mittalaitteet tutkivat Van Allenin vyöhykkeeltä karanneita hiukkasia mitkä ovat saavuttaneet ilmakehän. Mittaustulokset auttavat selvittämään säteilyvyöhykkeiden elektronikatoa.


title: Apamiini

text: Apamiini on hermomyrkky, jota tuottaa tavallinen hunajamehiläinen ("Apis mellifera"). Apamiini on mehiläisen myrkyn yksi ainesosa. Toksiinimolekyyli koostuu 18 aminohaposta ja siinä on kaksi rikkisiltaa. Myrkky voi aiheuttaa yliherkkyysreaktion, joka johtaa kouristuksiin ja hengitysvaikeuksiin. Toksiinin molekyylirakenne on CHNOS, moolimassa 2027,34 g/mol ja CAS-numero 24345-16-2.


title: Rauman Työväen Urheilijat

text: Rauman Työväen Urheilijat (lyh. RTU) on vuonna 1929 perustettu raumalainen urheiluseura. Seurassa on nykyään neljä jaostoa; suunnistus, yleisurheilu, hiihto ja salibandy. Aikaisemmin sen ohjelmaan ovat kuuluneet muun muassa nyrkkeily, paini sekä jalkapallo.


title: Rauman Työväen Urheilijat

text: RTU:n juuret menevät jo vuoteen 1912, jolloin Rauman lasitehtaan ja Vuojoki Gods Oy:n sahan työläiset perustivat urheiluseura "Rauman Toiveen". Vuonna 1919 Toive oli mukana perustamassa ä.


title: Rauman Työväen Urheilijat

text: Seura joutui myöhemmin kommunistisen Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean haltuun, ja lopetettiin 1930-luvulla kommunistilakien nojalla. Paikallinen sosialidemokraattinen työväenyhdistys perusti vuonna 1929 toisen seuran, Rauman Työväen Urheilijat.


title: Rauman Työväen Urheilijat

text: Jalkapallossa RTU on pelannut yhden kauden Mestaruussarjassa ja yhden toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa. Vuonna 1948 seura osallistui aluksi Työväen Urheiluliiton mestaruussarjaan, jonka kahdeksan parasta pelasivat myöhemmin Suomen Palloliiton joukkueiden kanssa Suomen mestaruudesta. TUL:n mestaruuden voittanut RTU sijoittui yhteisessä sarjassa yhdenneksitoista ja putosi.


title: Rauman Työväen Urheilijat

text: Seura oli ensimmäinen Mestaruussarjassa pelannut Palloliiton Satakunnan piirin joukkue. Kyseinen kausi on myös ainoa, jolloin raumalainen seura on nähty pääsarjatasolla.


title: Rauman Työväen Urheilijat

text: Perinteisten lajien rinnalle seuran toimintaan otettiin vuonna 2013 salibandy ja perustettiin miesten joukkue nimeltään RTU Hornets. Toimintaa on tarkoitus laajentaa myös junioreihin.


title: Sulo Leppänen

text: Sulo Armas Leppänen (15. tammikuuta 1916 – 12. maaliskuuta 2015) oli suomalainen painija.


title: Sulo Leppänen

text: Inkerinmaalla syntynyt Leppänen teki työuransa rautateiden palveluksessa, jonka vuoksi asui eri puolilla maata ja edusti useita suomalaisseuroja. Hän voitti urallaan kolme Suomen mestaruutta sekä viisi Työväen Urheiluliiton mestaruutta. Hänelle on myönnetty "TUL:n mestarimerkki n:o 192".


title: Sulo Leppänen

text: Sulo Leppänen osallistui vuoden 1948 Lontoon olympialaisiin, jossa sijoittui kuudenneksi 67 kg:n sarjassa. Ensimmäisellä kierroksella hän hävisi Italian Garibaldo Nizzolalle, jonka jälkeen voitti Belgian Jan Coolsin sekä Kanadan Morgan Plumbin. Neljännellä kierroksella Leppänen hävisi tulevalle kultamitalistille Turkin Celal Atikille.


title: Sulo Leppänen

text: Vuoden 1951 MM-kisoissa Helsingissä hän sijoittui 67 kg:n sarjassa neljänneksi.


title: Punaselkähaukka

text: Punaselkähaukka ("Geranoaetus polyosoma") on deguhaukkojen sukuun kuuluva lintulaji. Sitä tavataan Argentiinassa, Chilessä, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Paraguayssa, Perussa ja Uruguayssa sekä Falklandinsaarilla.


title: Punaselkähaukka

text: IUCN:n mukaan punanhiirihaukka ("Buteo poecilochrous") on tämän lajin alalaji. Asia lienee edelleen kiistanalainen, sillä ITIS pitää niitä eri lajeina.


title: Punaselkähaukka

text: Sen pituus vaihtelee 45–62 cm ja siipiväli voi olla 113–151 cm. Painoa sillä voi olla 800 grammasta 1 800 grammaan. Molempien sukupuolten ulkonäkö vaihtelee suuresti. Kaikilla aikuisilla on valkoinen pyrstö, jossa on musta raita. Harmaissa siivissä on tummia poikkijuovia. Muuten höyhenys vaihtelee hyvin paljon tummanharmaasta lähes valkoiseen, ja joillakin yksilöillä voi alapuoli olla punertava. Naarailla on usein punertava selkä, koirailla yleensä ei, mutta poikkeuksia on. Alalaji "exsul", jota tavataan Juan Fernándezin saarilla, ei ole yhtä vaihteleva, ja molemmat sukupuolet ovat alta valkeita ja päältä harmaita. Joidenkin mielestä se kannattaisi erottaa omaksi lajikseen.


title: Punaselkähaukka

text: Punaselkähaukan elinpiiri on hyvin vaihteleva. Vuoristossa se elää puurajan yläpuolella, Tyynenmeren reunavuorilla, Patagonian aroilla, viljellyillä alueilla ja jokien reunamilla, pyökkimetsissä, kosteissa esivuoriston metsissä ja alavissa metsissä. Mikään sen muodoista ei kuitenkin ole yleinen alle 500 metrin korkeudessa. Juan Fernándezin saarilla elävää alalajia tavataan tulivuorten rinteillä köyhillä heinäaroilla kaikilla korkeuksilla. "P. Poecilochrous" on usein yleinen puurajan yläpuolella altiplanolla, ylempänä (yli 5 000 m) kuin juuri mikään muu petolintu. Joskus saattaa jokin lintu näkyä vuoriston pensaikoissa ja kitukasvuisissa "Polylepis"-metsissä jopa 900 metrissä mutta harvoin kuitenkaan 2 900 metrin alapuolella.


title: Punaselkähaukka

text: Birdlifen mukaan punaselkähaukan elinpiiriä ovat lauhkean vyöhykkeen sekä subtrooppiset ja trooppiset metsät, lauhkean vyöhykkeen sekä subtrooppiset ja trooppiset ylänköjen ruohoarot sekä subtrooppiset ja trooppiset ylävät pensastot ja kuivat ja kosteat pensastot 500 metristä 5 000 metriin saakka.


title: Punaselkähaukka

text: Punaselkähaukka pesii eri vuodenaikoina. Pesä on suuri risupesä, jonka materiaalina se käyttää, mitä tarjolla on. Joskus ne pesivät yhdessä. Se munii 1–3 munaa. Haudonta kestää 26–36 päivää. Poikaset lähtevät pesästä 40–74 päivän ikäisinä. Suuremmat, ylempänä elävät haukat hautovat pitempään, ja niiden pesäpoikasaika kestää pitempään kuin alempana.


title: Punaselkähaukka

text: ITIS:n mukaan sillä on kaksi alalajia:


title: Aarno Musku

text: Aarno Musku (17. marraskuuta 1939 Lahti – 7. tammikuuta 1997) oli suomalainen pikajuoksija. Vuosina 1964–1965 Musku voitti Suomen mestaruudet sekä 100 että 200 metrin juoksuissa. Lisäksi Musku voitti 100 metrillä pronssia vuosina 1963 ja 1966 ja 200 metrillä hopeaa vuonna 1966. Sisäradoilla hän voitti SM-kultaa 60 metrillä 1962 ja 1965. Kolme kertaa järjestetyissä Pohjoismaisissa mestaruuskilpailuissa Musku voitti vuonna 1965 kultaa 200 metrillä ja hopeaa 100 metrillä.


title: Aarno Musku

text: Pikamatkojen ennätyksensä Musku juoksi vuonna 1964: 100 metrillä 10,5 ja 200 metrillä 21,3. 200 metrin tulos sivusi Voitto Hellstenin vuonna 1956 juoksemaan Suomen ennätystä. Musku juoksi saman tuloksen myös seuraavana vuonna. 60 metrillä hän juoksi hallissa Suomen ennätyksen 6,8 maaliskuussa 1965. Musku oli mukana juoksemassa 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen ennätystä. SE-aika 41,0 syntyi Helsingissä 1963.


title: Aarno Musku

text: Seuratasolla Musku edusti Lahden Urheilijoita ja Mikkelin Kilpa-Veikkoja.


title: Samuel Pökälä

text: Samuel Pökälä (s. 14. elokuuta 1990) on suomalainen pyöräsuunnistaja ja maantiepyöräilijä. Hän on pyöräsuunnistuksen MM-mitalisti. Asikkalan Raikasta edustanutta Pökälää on valmentanut Mika Tervala.


title: Samuel Pökälä

text: Ensimmäisiin pyöräsuunnistuksen aikuisten arvokilpailuihinsa hän osallistui Vicenzan MM-kilpailuissa 2011 sijoittuen pitkällä matkalla 16:nneksi. Samana vuonna hän osallistui vielä Leningradin alueella järjestettyihin EM-kilpailuihin ilman menestystä. Veszprémin MM-kilpailuissa 2012 Pökälä voitti sekä pitkältä matkalta että keskimatkalta pronssia.


title: Samuel Pökälä

text: Pökälä edusti maantiepyöräilyssä vuoteen 2014 saakka TWD-Länkeniä. Hän voitti aika-ajon Suomen-mestaruuden 2013 ja 2014 sekä sai maantieajossa SM-pronssia 2014. Hän voitti Tartu- ja Tallinna Rattaralli -kilpailut 2014. Hän sijoitti MM-kilpailujen 2013 aika-ajossa 64:nneksi. Hän on voittanut myös cyclocrossin Suomen-mestaruuden 2012.


title: Samuel Pökälä

text: Pökälä edusti vuonna 2015 ranskalaista V.C.Pays de Loudéac -joukkuetta ja 2016 TWD Länkeniä. Hän voitti maantieajon ja aika-ajon Suomen-mestaruuden 2015. Aika-ajossa hän voitti Suomen-mestaruuden 2016 ja sai SM-pronssia 2017.


title: Porpoise-luokka (Britannia)

text: Porpoise-luokka on Britannian Kuninkaallisen laivaston kahdeksan sukellusveneen muodostama alusluokka. Alukset oli alun perin suunniteltu partioveneiksi ja lopulta ne luokiteltiin hyökkäysveneiksi. Luokka oli kuninkaallisen laivaston ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen suunniteltu sukellusveneluokka ja niiden suunnitteluun vaikutti Britannian käyttöönottamista Saksan laivaston Tyypin XXI sukellusveneistä saadut kokemukset.


title: FS Le Triomphant (S616)

text: Le Triomphant on Ranskan laivaston Triomphant-luokan ballistisin ohjuksin varustettu sukellusvene.


title: FS Le Triomphant (S616)

text: Alus tilattiin 10. maaliskuuta 1986 DCN:ltä. Sen köli laskettiin 9. kesäkuuta 1989 ja alus laskettiin vesille 26. maaliskuuta 1994. Alus valmistui 21. maaliskuuta 1997.


title: FS Le Triomphant (S616)

text: Alus on palveluksessa 2013.


title: Jussi Teljo

text: Klaus Maunu Juhani (Jussi) Teljo (19. heinäkuuta 1904 Helsinki – 1. heinäkuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen valtiotieteilijä. Hän oli yleisen valtio-opin professorina Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa vuosina 1946–1949 ja Helsingin yliopistossa 1949–1971. Hän oli aikanaan merkittävä suomalaisen valtio-opin auktoriteetti, joka pyrki uudistamaan alaa korvaamalla historiallisen ja oikeudellisen tarkastelutavan sosiologisella ja käyttäytymistieteellisellä näkökulmalla.


title: Jussi Teljo

text: Teljon vanhemmat olivat pankinjohtaja Juhani Kustaa Teljo ja Anna Karolina Lundell. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1923, valmistui filosofian kandidaatiksi 1928 ja väitteli tohtoriksi vuonna 1934 aiheenaan valtion ja yhteiskunnan suhde J. V. Snellmanin valtiofilosofiassa. Teljo vietti 1920-luvulla pitkiä aikoja ulkomailla, esimerkiksi yli vuoden Pariisissa. Hän oli "Ylioppilaslehden" päätoimittaja keväällä 1931. Hänet valittiin tehtävään äänin 11–10. Teljo toimi samaan aikaan myös Suomen ylioppilaskuntien liiton puheenjohtajana. Hän liittyi opiskeluaikanaan kielipoliittisista syistä Akateemiseen Karjala-Seuraan (AKS), jossa hän edusti maltillista keskustaa. Teljo kirjoitti vuonna 1926 AKS:n kustantaman julkaisun "Suomalainen valtionyliopisto". Hän erosi AKS:stä 28. huhtikuuta 1932 niin sanotun Kärki-ryhmän mukana, koska järjestö ei ollut tuominnut Mäntsälän kapinaa. Samassa yhteydessä erosivat myös muun muassa Urho Kekkonen, Martti Haavio, L. A. Puntila ja V. A. Heiskanen.


title: Jussi Teljo

text: Teljo oli Kuopion kansalaisopiston johtaja vuosina 1931–1933 ja työskenteli opettajana Työväen Akatemiassa 1930–1931 sekä 1934–1938, Helsingin suomalaisessa yksityislyseossa 1935–1945, Sotakorkeakoulussa 1935–1939 ja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa 1938–1946. Hän oli vuodesta 1939 valtio-opin dosentti Helsingin yliopistossa, vuodesta 1946 professori Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja vuodesta 1949 professori Helsingin yliopistossa. Teljo oli myös "Uudessa Suomen" toimittaja ja "Suomen Heimo" -lehden toimitussihteeri. Lisäksi hän suomensi kirjoja englannista Otavalle ja WSOY:lle ja teki esitelmiä Yleisradiolle. Hän suomensi historiaan liittyvää tietokirjallisuutta, muun muassa Carl Grimbergin "Kansojen historian" osia.


title: Jussi Teljo

text: Teljo hahmotteli tieteenkäsitystään kirjoittamissaan artikkeleissa, joissa hän irtautui saksalaisperäisestä valtio-opin idealistisesta valtiokäsityksestä ja omaksui uuden anglosaksisista maista peräisin olleen sosiologisen suuntauksen. Hän sai vaikutteita muun muassa yhdysvaltalaisesta behavioristisesta tutkimussuuntauksesta ja Eino Kailan empiristisestä filosofiasta. Uusi suuntaus löi itsensä läpi suomalaisessa politiikantutkimuksessa pian Teljon professoriksi tulon jälkeen.


title: Jussi Teljo

text: Teljo oli Suomalaisuuden Liiton sihteeri vuosina 1934–1935. Hän kirjoitti runsaasti artikkeleita järjestön "Suomalainen Suomi" -lehteen 1930- ja 1940-luvulla, käyttäen toisinaan peitenimeä. Hänen aiheitaan olivat muun muassa Helsingin yliopiston kielitilanne (jonne halusi lisää suomenkielistä opetusta), yleinen kielitilanne Suomessa, Ruotsin eräiden piirien vihamielinen suhtautuminen Suomeen ja suomalaisiin sekä vastaavat aiheet. Vuonna 1940 Teljo kirjoitti "Suomalaiseen Suomeen" pitkiä teoreettisia artikkeleita imperialismista, jota hän piti vääränä ja taloudellisesti kannattamattomana siirtomaavalloille (”Siirtomaaimperialismi taloudellisena ongelmana”). Teljolle myönnettiin "Suomalainen Suomi" -lehden palkinto vuonna 1945. V. A. Heiskasen perustelujen mukaan Teljo oli arvostellut Helsingin yliopiston kielioloja "terävään, etten sanoisi purevaan tapaansa".


title: Jussi Teljo

text: Teljo osallistui piiriin, jonka keskusteluista julkaistiin vuonna 1937 kirja "Pidot Tornissa". Puoluekannaltaan Teljo oli sosiaalidemokraatti, mutta hän ei ollut puolueen jäsen.


title: Saksanmatara

text: Saksanmatara eli etelänpaimenmatara ("Galium mollugo") on monivuotinen laji mataroiden suvussa. Sitä esiintyy Keski-Eurooppassa.


title: Saksanmatara

text: Saksanmatara muistuttaa paimenmataraa ("Galium album"), mutta sen lehtien kärki on pyöreämpi ja harsumman kukinnon haarojen kulma yleensä yli 45. Teriön leveys on enintään kolme millimetriä ja kukkaperät sitä pidempiä, kukinnan jälkeen selvästi siirttavia.


title: Helmer Tegengren

text: Helmer Tegengren (24. syyskuuta 1904 Närpiö – 9. helmikuuta 1974 Turku) oli suomalainen historiantutkija, Pohjoismaisen kulttuurihistorian ja kansatieteen professori Åbo Akademissa vuodesta 1953. Hän oli Åbo Akademin sihteeri 1945–1953 ja dosentti 1944–1953 sekä Åbo Akademin kauppakorkeakoulun sihteeri ja opettaja 1929–1945. Hän on kirjoittanut pitäjänhistorioita muun muassa Kruunupyystä (1943) ja Billnäsin tehtaan historian (1949).


title: Triomphant-luokka (sukellusvene)

text: Triomphant-luokka on Ranskan merivoimien neljän palveluksessa olevan ydinkäyttöisen ballistisin ydinasein varustetun sukellusveneen muodostama alusluokka. Kukin aluksista on aseistettu jopa kuudellatoista sukellusveneestä laukaistavalla M45 tai M51 mannertenvälisellä ohjuksella.


title: Triomphant-luokka (sukellusvene)

text: Ennen kuin luokan neljäs alus valmistui alkuperäinen sopimuksen haltija DCN muuttui DCNS:ksi, kun Thales lunasti 25 prosentin osuuden yhtiöstä ja DCN sai Thales Francen toiminnot mukaan lukien telakkaliiketoiminnot.


title: Lisie Nyström

text: Lisie Nyström (6. heinäkuuta 1890 Turku – 1966) oli suomalainen yleisurheilija ja jääpalloilija. Nyström voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1913, 1915 ja 1918. Tuohon aikaan naiset eivät 100 metrin lisäksi kilpailleet mestaruuksista kuin 4 × 100 metrin viestijuoksussa.


title: Lisie Nyström

text: Vuonna 1913 Nyström teki kaksi : ensin 441 ja myöhemmin 445. Samalta vuodelta on Nyströmin , 29,7.


title: Lisie Nyström

text: Nyström harrasti myös jääpalloa ÅSK-seurassa, joka hallitsi suomalaista naisjääpalloa vuosina 1916–1926. Nyström oli joukkueen paras pelaaja ja avioitui myöhemmin ÅSK:n perustajan August Blombergin kanssa.


title: Lisie Nyström

text: Seuratasolla Nyström edusti Turun Urheiluliittoa ja Åbo Simklubbia.


title: Yhden yön hinta

text: Yhden yön hinta on Edvin Laineen ohjaama elokuva vuodelta 1952. Elokuva on dokumentaarissävyinen kuvaus helsinkiläisten rikospoliisien yhden yön työstä. Käsikirjoituksen laati Juha Nevalainen Hugo Nousiaisen romaanin "Yöpäivystäjät" (1949) pohjalta.


title: Yhden yön hinta

text: Nousiainen oli poliisi. Hän oli ensin poliisina Viipurissa 1936–1940 ja sotien jälkeen Helsingissä Rikostutkimuskeskuksen laboratoriossa. Vuodesta 1952 hän työskenteli toimittajana Viikkosanomissa.


title: Yhden yön hinta

text: Aikalaisarvioissa kiitettiin elokuvan puolidokumentaarista käsittelyä. Esimerkiksi Paula Talaskivi (Helsingin Sanomat) kirjoittaa, että se on ”ensimmäinen suomalainen kokoillan elokuva, joka on filmattu uskollisesti niillä paikoin missä toiminta tapahtuu. [– –] Mutta se on myös tehty hyvin”. Jerker A. Eriksson (Nya Pressen) pitää Juha Nevalaisen käsikirjoitusta onnistumisen perustana. Vaikka Eugen Terttula (Suomen Sosialidemokraatti) antaa arvon ohjaajalle ja käsikirjoittajalle, hän pitää kuitenkin alamaailman kuvausta pikemmin ”puoliparodisena kuin puolidokumentaarisena”.


title: Yhden yön hinta

text: Eräässä myöhemmässä arviossa todetaan, että elokuva on saanut vaikutteita film noirista, ja arvion mukaan tyyli ei ole pilannut yhtään elokuvaa. Realistista kerrontaa pidetään elokuvan parhaana antina. Rikolliset, heistä varsinkin Punapää, ovat kuitenkin erään kriitikon mielestä teatraalisia pellejä.


title: Jarl Louhija

text: Jarl Albin Louhija (vuoteen 1938 Lindgren; 29. toukokuuta 1908 Helsinki – 11. tammikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen kirjailija ja kielitieteilijä (fennisti).


title: Jarl Louhija

text: Louhija toimi suomen kielen ja tyyliopin apulaisprofessorina Helsingin Kauppakorkeakoulussa. Hän oli vuosina 1930–1945 naimisissa lehtori Aino Sadeniuksen (1905–1982) kanssa. Heidän tyttärensä on rovasti Liisa Tuovinen. Hänen toinen puolisonsa vuodesta 1946 oli Aura Järvilehto.


title: Jarl Louhija

text: Louhija teki käsikirjoituksen TV-näytelmiin "Virhelaskelma" (1963) ja "Asiantuntijat" (1977).


title: Axel Strindberg

text:
Bengt Axel Emanuel Strindberg (17. helmikuuta 1910 Tukholma Ruotsi – 7. marraskuuta 2000) oli ruotsalainen kirjailija ja kirjallisuusarvostelija. Hän julkaisi näytelmiä ja kuunnelmia sekä marxilais-sosiologisesta näkökulmasta esitetyt kulttuurihistorialliset tutkimukset "Arbetare och radikaler i 1700-talet Sverig" (1935) ja "Bondenöd och stormaktsdröm" (1937). Hänen setänsä oli kirjailija August Strindberg
Strindberg sai Arbetarnas Bildningsförbundin kirjallisuuspalkinnon 1949.


title: FS Le Téméraire (S617)

text: Le Téméraire (runkonumero 617) on Ranskan laivaston Triomphant-luokan ballistisin ohjuksin varustettu sukellusvene.


title: FS Le Téméraire (S617)

text: Alus tilattiin DCNS:ltä. Sen köli laskettiin 18. joulukuuta 1993 ja alus laskettiin vesille 21. tammikuuta 1998. Alus valmistui 23. joulukuuta 1999.


title: FS Le Téméraire (S617)

text: Alus on palveluksessa 2013.


title: Eduard Strasburger

text: Eduard Adolf Strasburger (1844–1912) oli saksalainen kasvitieteilijä. Hän toimi professorina Jenan yliopistossa vuodesta 1873 ja Bonnin yliopistossa vuodesta 1880. Häntä pidetään merkittävänä soluopin ja kasvien siitoksen tutkijan. Hän myös kehitti mikroskooppista tutkimustekniikkaa.


title: Yrjö Keränen

text: Yrjö August Gerhard Keränen (s. 16. toukokuuta 1901 Raahe) oli suomalainen kirjailija.


title: Jenan yliopisto

text: Jenan yliopisto () on yliopisto Jenassa Saksassa. Yliopisto on perustettu 1558.


title: Urho Ollikainen

text: Urho Ollikainen (9. kesäkuuta 1901 Soini – 1986) oli suomalainen kirjailija.


title: Aili Reiko

text: Aili Sofia Reiko (o.s. "Rosendahl", 19. lokakuuta 1918 Pieksämäki – 2011) oli suomalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä. Reiko voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1946 ja 1948. Pituushypyn Suomen mestari hän oli vuonna 1946. Mestaruuksien lisäksi Reiko voitti 100 metrillä hopeaa vuonna 1947 ja pronssia vuosina 1945 ja 1949 sekä pituudessa hopeaa vuosina 1945, 1950, 1952 ja pronssia 1948 ja 1949. Lisäksi hänellä on viestimestaruuksia Jyväskylän Kisa-Toverien joukkueessa 4 × 100 metrillä epävirallisissa naisten SM-kisoissa 1945 ja virallisesti 1946–1948.


title: Aili Reiko

text: Seuratasolla Reiko edusti Jyväskylän Kisa-Tovereita.


title: Ilvessalo

text: Ilvessalo on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Maria Pajaniemi

text: Rakel Maria Lyytinen, kirjailijanimi Maria Pajaniemi (12. toukokuuta 1901 Turku – 8. tammikuuta 1982) oli suomalainen kirjailija.


title: Maria Pajaniemi

text:
Nimellä "Maria Pajaniemi":
Nimellä "Rakel Lyytinen":


title: Lauri Ilvessalo

text: Lauri Ilvessalo (aiemmin Sarén) (12. kesäkuuta 1887 Tampere – 4. huhtikuuta  1928 Helsinki) oli suomalainen metsätieteilijä.


title: Lauri Ilvessalo

text: Ilvessalon vanhemmat olivat vankilanjohtaja Karl Sarén ja Amanda Sahlbom ja puoliso vuodesta 1913 Vilma Tuomi. Hänen veljensä oli metsätieteilijä Yrjö Ilvessalo ja tyttärensä tekstiilitaiteilija Kirsti Ilvessalo. Ilvessalo tuli ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1906, suoritti metsänhoitotutkinnon 1910, jolloin hänestä tuli myös metsäkonduktööri, ja filosofian kandidaatin tutkinnon 1917. Hän väitteli filosofian tohtoriksi 1923 ja toimi Helsingin yliopistossa metsänhoidon opettajana 1918–1928 ja metsäpolitiikan opettajana 1918–1925. Hänen erityistutkimuskohteinaan olivat metsänhoidon menetelmät ja ulkomaisten puulajien viljely Suomessa. Ilvessalo hoiti metsänhoidon professuurin opetusta, kun A. K. Cajander oli siirtynyt Metsähallituksen johtoon. Hän kuoli yllättäen keuhkokuumeeseen keväällä 1928.


title: Run Reihe

text: Nils Runar (Run) Reihe (3. helmikuuta 1901 Helsinki – 10. syyskuuta 1981) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.


title: Run Reihe

text: Reihen vanhemmat olivat puhelinasentaja Viktor Reihe ja Emilia Wåhrdström. Reihe oli ammatiltaan konttoripäällikkö.


title: RTU

text: RTU tarkoitaa seuraavia asioita:


title: Menandros Efesoslainen

text: Menandros Efesoslainen (; 100-luku eaa.) oli antiikin aikainen kreikkalainen historioitsija, joka kirjoitti hävinneen Foinikian historian. Josephus käytti Menandroksen teosta omassa "Juutalaisten muinaisajat" -teoksessaan. On oletettu että "Sudan" mainitsema Menandros, joka oli Eratostheneen oppilas, olisi sama henkilö. Josephus käytti Menandroksen teosta vahvistaakseen Raamatun kertomusten todenperäisyyttä.


title: Guus

text: Guus on seuraavien henkilöiden etunimi:


title: Hirsch Drisin

text: Hirsch Lipman Drisin (20. syyskuuta 1902 Helsinki – 14. lokakuuta 1972 Adelaide, Australia) oli suomenjuutalainen pikajuoksija. Drisin voitti 200 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1920 (aika 23,0) ja 1922 (22.5). Lisäksi hän oli 100 metrillä hopealla vuosina 1920–1922, 200 metrillä pronssilla vuonna 1921 ja 400 metrillä pronssilla vuonna 1925.


title: Hirsch Drisin

text: 13. elokuuta 1922 Drisin juoksi 22,5. hän oli mukana tekemässä Suomen ennätystä 42,6 Göteborgissa vuonna 1923. Samoin hän oli joukkueessa, joka teki Göteborgissa vuonna 1923 Suomen ennätyksen 3.19,3.


title: Hirsch Drisin

text: Drisin oli mukana 4 × 400 metrin viestijoukkueessa vuoden 1924 olympialaisissa. Joukkue karsiutui alkuerissä ja toista osuutta juossut Drisin loukkaantui kisojen aikana.


title: Hirsch Drisin

text: Seuratasolla Drisin edusti suomenjuutalaisten urheiluseuraa Stjärnania.


title: Juho Huhta

text: Juho Asser ”Jussi” Huhta (13. heinäkuuta 1902 Peräseinäjoki – 13. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija.


title: Juho Huhta

text: Huhta voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1928 ja 1929. Lisäksi hän voitti 200 metrillä hopeaa vuonna 1930 ja pronssia vuonna 1929 sekä 400 metrillä hopeaa vuosina 1930 ja 1932 ja pronssia vuonna 1926.


title: Juho Huhta

text: Huhta juoksi 400 metrillä ennätyksensä 49,7 vuonna 1929 ja 800 metrillä 1.58,6 vuonna 1926. Hänellä oli molemmilla matkoilla maaotteluedustuksia. Seuratasolla Huhta edusti Helsingin Kisa-Veikkoja.


title: Juho Huhta

text: Ammatiltaan Huhta oli sotilas.


title: Emilie Mechelin

text: Johanna Sofia Emilie Mechelin (8. huhtikuuta 1838 Hamina – 22. joulukuuta 1917 Hamina) oli suomalainen sopraano ja oopperalaulaja. Hän lauloi mm. Helsingin Ruotsalaisen teatterin oopperaesityksissä toimi Helsingin musiikkiopiston ensimmäisenä laulunopettajana. Myöhemmin hän teki pitkän uran yksityisenä laulupedagogina.


title: Emilie Mechelin

text: Emilie Mechelinin vanhemmat olivat valtioneuvos Gustaf Johan Mechelin ja Amanda Gustava Sagulin. Perheessä oli kaikkiaan viisi lasta, kaksi tyttöä ja kolme poikaa. Emilie oli lapsista vanhin. Yksi Emilien veljistä oli myöhemmin mittavan valtiomiesuran Suomessa tehnyt Leo Mechelin.


title: Emilie Mechelin

text: Emilie Mechelin opiskeli laulua vuoina 1865–1867 Pariisin konservatoriossa opettajinaan tenori Gustave Roger, Pauline Viardot-Garcia ja Jean Jacques Masset. Hän täydensi opintojaan Pariisissa vielä 1869–1870. Vuosina 1873–1874 hän oli Tukholmassa tunnetun ruotsalaisen oopperalaulajattaren Signe Hebben opissa.


title: Emilie Mechelin

text: Ensimmäiset konserttikiertueensa Emilie Mechelin teki vuonna 1868 palattuaan Pariisista Suomeen. Kuuluisaksi hän tuli vuonna 1869 esiinnyttyään Helsingissä sekä suomenkielisessä Arkadia-teatterissa että vuosina 1869 ja 1871 ruotsinkielisessä Nya Teaternissa Friedrich von Flotowin Martha -oopperan pääroolissa.


title: Emilie Mechelin

text: Jo laulu-uransa alkuvaiheesta alkaen Emilie Mechelin antoi myös yksityistä laulunopetusta. Hänen oppilaitaan olivat mm. Emmy Strömer (Achté), Ida Basilier-Magelssen ja Emma Engdahl. Vuonna 1882 Emilie Mechelin aloitti samana vuonna perustetun Helsingin musiikkiopiston ensimmäisenä laulunopettajana. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1885 saakka. Vuonna 1885 hän muutti Norjaan Kristianiaan (nyk. Oslo) ja myöhemmin Tukholmaan, jossa vietti pari seuraavaa vuotta opettaen ja konsertoiden. Vuonna 1888 hän jälleen palasi Helsinkiin ja toimi jälleen yksityisenä laulunopettajana ainakin vuoteen 1902 saakka.


title: Emilie Mechelin

text: Emilie Mechelin kuoli synnyinkaupungissaan Haminassa 22. joulukuuta 1917.


title: Oskar Medin

text: Karl Oskar Medin (14. elokuuta 1847 – 24. joulukuuta 1927) oli ruotsalainen lastenlääkäri. Hän toimi Tukholman Karoliinisen instituutin lastentautiopin professorina 1884–1912 ja Allmänna barnhuset -laitoksen ylilääkärinä samoin vuosina 1884–1912. Hän tutki lasten tuberkuloosia ja poliota. Hän osoitti polion tarttuvuuden ja esiintymisen epidemioina. Hänen ja Jakob Heinen mukaan on poliota nimitetty toisinaan Heine-Medinin taudiksi.


title: Ilmari Melander

text: Gustaf Henrik Ilmari Melander (6. syyskuuta 1904 Helsinki – 5. toukokuuta 1987 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän oli ensin talousoikeuden, myöhemmin vuodesta 1951 maa- ja vesioikeuden professori Helsingin yliopistossa. Hän käytti myös merkittävää valtaa WSOY:n hallintoneuvoston puheenjohtajana vuodesta 1951 vuoteen 1972.


title: Ilmari Melander

text: Melanderin poika on Helsingin hovioikeuden entinen presidentti Lauri Melander.


title: Rovaniemen tuhopoltto 1930

text: Rovaniemen tuhopoltto (tunnettiin aikanaan nimellä Rovaniemen murhapoltto) tapahtui heinäkuun 1930 alussa Rovaniemellä samaan aikaan kun Lapuan liikkeen talonpoikaismarssi oli käynnissä. Tuhopoltosta syytettiin paikallisia kommunisteja ja jutun kuulustelujen aikana poliisin väitettiin syyllistyneen pidätettyjen pahoinpitelyyn tunnustuksien saamiseksi.


title: Rovaniemen tuhopoltto 1930

text: Yöllä 7. heinäkuuta 1930 sytytettiin Rovaniemen kauppalassa "Rovaniemen Sähkömylly Oy":n rakennus tuleen ja seuranneessa tulipalossa tuhoutui useita lähellä sijainneita varastorakennuksia ja aineelliset vahingot olivat noin 5 miljoonaa markkaa. Palosta syytettiin kommunisteja ja 10. heinäkuuta mennessä pidätettiin jo 14 henkilöä, joista yhdeksän oli kommunistiseen nuorisoliittoon kuulunutta 15-18-vuotiasta nuorta. Palo väitettiin sytytetyn kostoksi siitä, että kommunistisessa työväenliikkeessä aktiivisesti toiminut kauppias Alex Hyvönen oli kesäkuun lopulla muilutettu itärajan taakse. Toisen version mukaan paikalliset Lapuan liikkeen kannattajat olivat tulipalon takana.


title: Rovaniemen tuhopoltto 1930

text: Ensimmäisessä kihlakunnanoikeuden istunnossa elokuussa 1930 yksi syytetyistä Väinö Paaso väitti poliisin pahoinpidelleen häntä tunnustuksen saamiseksi. Syytetyt valittivat tuomiosta hovioikeuteen, joka palautti muotovirheiden takia jutun takaisin kihlakunnanoikeudelle. Tässä vaiheessa syytettyjen avustajina toiminut Kullervo Tuominen laati kirjelmän, jonka mukaan kaikkia syytettyjä oli kuulusteltu "epätavallisin keinoin" tunnustusten saamiseksi. Jutun käsittelyä jatkettiin kihlakunnanoikeudessa joulukuussa 1930, jolloin syytettyjen puolustusasianajajana toimi Ernesti Hentunen. Hentunen toi pahoinpitelysyytteet uudelleen esille ja väitti myös itse joutuneensa lapualaismielisten pahoinpitelemäksi matkallaan oikeuden istuntoon. Oikeus ei kuitenkaan saanut mielestään päteviä todisteita kidutuksesta tai voimankäytöstä kuulustelujen yhteydessä.


title: Rovaniemen tuhopoltto 1930

text: Kihlakunnanoikeus kovensi syytettyjen rangaistuksia, niin että useat heistä saivat 4–10 vuotta kuritushuonetta. Juttu siirtyi huhtikuussa 1931 hovioikeuteen ja sieltä edelleen korkeimpaan oikeuteen, joka alensi jonkin verran rangaistuksia. Sodan jälkeen Valpo aloitti uudelleen jutun tutkimukset ja Einar Mäkisen laatiman raportin mukaan tuomitut olivat olleet syyttömiä. Vuonna 1948 neljä tuomittua vaati vielä tuomioiden purkua, mutta silloinen oikeuskansleri ei halunnut ottaa asiaan kantaa.


title: Rovaniemen tuhopoltto 1930

text: Kirjailija Jorma Etto käsitteli 1961 Rovaniemen tuhopolttojuttua romaanissaan "Merkkitulia". 2000-luvulla juttua ovat tutkineet Ilkka Levä ja viimeksi Mikko Uola, jotka päätyivät lähes päinvastaisiin tuloksiin. Levän mukaan tuomitut olivat syyttömiä kun taas Uola teoksessaan "Vallankumouksellisia, vakoilijoita ja aseveljiä" on sitä mieltä että tuomitut todella sytyttivät rakennukset. Uola ei myöskään usko pahoinpitelysyytöksiin, vaikkakin myöntää ettei niitä voi osoittaa täysin perättömiksi.


title: Azorienpaimenkoira

text: Azorienpaimenkoira on portugalilainen koirarotu. FCI ei ole tunnustanut sitä, mutta Portugalin Kennelliitto CPC hyväksyi sen 10:nä portugalilaisena koirarotuna. Myös Ranskan Kennelliitto SCC on tunnustanut rodun nimellä "Bouvier portugais" eli "portugalinkarjakoira". Terceiralaisen populaation koko on tällä hetkellä noin 200 yksilöä.


title: Azorienpaimenkoira

text: Azorienpaimenkoira on maatiaismainen, voimakas ja lihaksikas. Sen karva on pitkää, runsasta ja aaltoilevaa. Väritys on joko musta, sudenharmaa, harmaa, keltainen tai fawn, ja niissä kaikissa hyväksytään sekä vaalea että tumma sävy. Valkoiset merkit niskassa, rintakehässä, alalinjassa, raajoissa ja hännänpäässä sallitaan. Urosten säkäkorkeus on 52-58 cm ja paino 25-30 kg, narttujen 48-54 cm ja 21-26 kg. Rotu muistuttaa erehdyttävän paljon toista portugalilaista rotua nimeltä serra de airesinpaimenkoira.


title: Azorienpaimenkoira

text: Azorienpaimenkoira on uskollinen, älykäs, tottelevainen, iloinen ja omapäinen. Sillä on miellyttävä luonne ja se on helppo kouluttaa. Se on erinomainen karjakoira: se on erittäin ketterä ja dynaaminen, minkä vuoksi sitä käytetään myös villikarjan paimentamiseen. Siitä saa erinomaisen vahtikoiran, mutta se sopii luonteensa vuoksi myös hyvin seurakoiraksi.


title: Azorienpaimenkoira

text: Azorienpaimenkoira polveutuu todennäköisesti koirista joita uudisasukkaat toivat mukanaan 15. vuosisadalla ja joita käytettiin karjan kokoamiseen.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Oy R.E. Westerlund AB oli vuosina 1904–1971 Suomessa toiminut musiikkialan yritys. Yhtiöllä oli nuotti- ja soitinliikeketju, musiikkikustantamo, konserttitoimisto ja pianotehdas. Yritys oli aikansa suurimpia nuottikustantajia ja soitinmyynnin yrityksiä Suomessa.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Liikkeen perusti Robert Emil Westerlund (1859–1922) vuonna 1904. Hän oli aiemmin ostanut Richard Faltinin pianokaupan vuonna 1896 sekä Anna Melanin Aleksanterinkadun musiikkikaupan Konrad Fazerin kanssa vuonna 1897. Yhteisyrityksen nimi oli "Helsingfors nya musikhandel". Vuonna 1904 Fazer otti tämän yhtiön nimiinsä ja Westerlund perusti omansa.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Westerlund hankki nopeasti laajan kustannusvaraston, ostaen muun muassa A. Apostolin ja A. E. Lindgrenin musiikkikustantamot. Oikeusomistusten joukossa olivat muun muassa Sibeliuksen täydet oikeudet sekä Palmgrenin, Kuulan ja Merikannon teoksia. Suomen suurimpiin kaupunkeihin luotiin Westerlundin soitinliikkeet, jotka välittivät myös nuotteja (Turku 1901, Tampere 1898).


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Westerlundin alkuperäinen ”pianomakasiini” sijaitsi Kauppatorin laidalla osoitteessa Pohjois-Esplanadi 7. Liikkeestä on Helsingin Kaupunginarkistossa Signe Branderin ottama kuva vuodelta 1907. Liike toi maahan pianoja ja flyygeleitä, muun muassa Steinway & Sons ja Schiedmeyer-merkkejä.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Pääkonttori sijaitsi Helsingin Pohjois-Esplanadi 37:ssä. Yhtiön logo oli ovaali ympyrä, jossa oli piirretty kannel sekä kaunokirjoitusteksti REW. Yhtiön papereissa logon alla luki ”perustettu 1870”, mikä siis poikkeaa yhtiön virallisesta perustamisvuodesta.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Westerlundin musiikkiliikkeiden osoitteet muissa kaupungeissa olivat vuonna 1950: Turku (Eerikinkatu 11), Tampere (Koskikatu 7), Oulu (Asemakatu 15), Jyväskylä (Kauppakatu 25), Vaasa (Hovioikeudenpuisto 12, myöh. Vaasanpuisto 20). Lahden Rautatienkadulla avattiin toimipaikka ”maamme vanhimmalle musiikkialan erikoisliikkeelle” Musiikkitalo Westerlundille vuonna 1965. Se oli toiminnassa vielä 1990-luvun alussa.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Yhtiöllä oli myös torvisoitintehdas, soitinkorjaamo ja radio-osasto. Vuonna 1947 yritys hankki Askolinin pianotehtaan.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Monissa Westerlundin kautta myydyissä soittimissa oli jo tehtaalta saakka kiinteästi merkittynä "Westerlund"-logo (usein sininen ovaali jossa teksti), tai vain merkintä R.E. Westerlund. Myyntiliikkeen logo saattoi korvata soitinvalmistajan logon soittimissa kokonaan (esimerkiksi osassa Jaakko Noson ja Landolan/Munkersin valmistamista kitaroista).


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Liike muutti nimensä vuonna 1963 Oy Westerlund & Pukkila Ab:ksi ja musiikkikustantamo myytiin osin Fazerille 1968. Levyjä julkaistiin Westerlundin nimellä vielä vuoteen 1971, jolloin muukin yhtiö siirtyi kokonaisuudessaan Musiikki-Fazerille.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Vuonna 1983 J. Karjalainen sanoitti Papu ja Pojat -yhtyeelle kappaleen ”Westerlund”, joka kertoo yhtiön pianosta.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Musiikkitalo Westerlundin äänitetuotannosta vastasi 1960-luvun alussa Hans Westerberg, joka oli toiselta ammatiltaan musiikkikriitikko. Hänen aikanaan yhtiö julkaisi Rock-Jerryn levyjä. Westerbergin tilalle tuli vuonna 1963 jazztrumpetisti Eino Virtanen, joka oli soittanut muun muassa Olli Hämeen yhtyeessä.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Westerlund, eli lempinimeltään ”Westikka”, edusti Suomessa His Master's Voicea, joka oli englantilaisen EMI:n merkki, sekä yhdysvaltalaisia Capitol-, Mercury- ja Warner Bros. -merkkejä. Viimeksi mainitulla merkillä alettiin julkaista kotimaista poppia vuonna 1963, muun muassa Cay & The Scaffoldsin single ”Girls”. Vuosi 1963 oli rautalankamusiikin huippuaikaa, ja The Scaffolds levytti silloin Westerlundille klassikot ”Dark Eyes Beat” ja ”Tullalla Twist”. Scaffolds lienee myös ensimmäinen yhtye, joka alkoi Suomessa esittää The Beatlesin kappaleita. Tämä tapahtui kesällä 1963. Kaksi muuta pääkaupungin ”ässää” tuohon aikaan, mutta toisella levy-yhtiöllä, olivat The Sounds ja The Strangers. Scaffoldsin viimeisellä Westerlund-singlellä (1965) pianoa soittaa Ilkka Sysimetsä.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Rautalangan jälkeen tulivat muotiin shake ja hully gully. Westerlundilla työskennellyt saksofonisti Reino Bäckman otti taiteilijanimen Little Ray ja perusti studioyhtyeen The Spike Dope Five. He levyttivät singlen ”Hully Gully for Two / Come On”. Bäckmanilla oli 1950-luvun lopulla ollut rock and roll -yhtye Red Devils.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Siltasaaren Haka-kerholla treenannut Jim & The Beatmakers soitti nimensä mukaisesti beatia. Heidän kappaleensa ”My Only One” on nykyään tunnettu Hurriganesin versiona vuodelta 1975. Miehistö- ja nimenvaihdosten jälkeen Beatmakers muuttui Jormasiksi ja jatkoi Westerlundilla.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Finnvoxin neliraitastudio Pitäjänmäen Arinatiellä aloitti toimintansa vuodenvaihteen 1966 tienoilla, ja Westerlund alkoi tuottaa levyjä siellä. Sitä ennen oli käytössä Kirjatyöntekijäin talon studio (Levytukku) Kruununhaassa ja Electrovox/Akku Neitsytpolulla. Arinatielle valmistui myös levypuristamo. Westerlundille levyttivät silloin Suomen suosituimmat folk-yhtyeet ja -laulajat, kuten Finn Trio, Hootenanny Trio ja Päivi Paunu.


title: R. E. Westerlund (yritys)

text: Talousvaikeuksien vuoksi Westerlund myytiin enimmiltä osiltaan kilpailijalle Musiikki-Fazerille vuosina 1967–68, mutta äänilevyjen maahantuonti ja tuotanto siirtyi EMI:n Ruotsin-tytäryhtiön Suomen-osastolle, jota johti Reino Bäckman. EMI alkoi tuoda maahan myös Marshall Amplification -vahvistimia ja kovaääniskaappeja.


title: Karl Magnus Mellgren

text: Karl Magnus Mellgren (1806 Marstrand Ruotsi – 1886 Helsinki) oli Suomessa vaikuttanut ruotsalaissyntyinen mitalinkaivertaja.


title: Karl Magnus Mellgren

text: Hän oli Tukholmassa mitalintekijä L. P. Lundgrenin oppilaana. 1830-luvulla Mellgren teki mitaleja, joista osalla katsotaan olevan taiteellista arvoa. Vuonna 1838 hän muutti Ruotsista Helsinkiin, jossa Mellgren teki postilaitokselle postimerkkien ja ehiöiden kuvakkeita. Hän kaiversi muun muassa Suomen ensimmäisten postimerkkien eli niin sanottujen soikiomerkkien painamiseen käytetyt leimasimet. Myös Kansalliskirjaston julkisivun reliefit ovat Mellgrenin tekemiä.


title: Karl Magnus Mellgren

text: Mellgrenin poika Carl Theodor Mellgren (1836–1905) työskenteli Moskovassa arkkitehtina. Hänet aateloitiin ja hän sai valtioneuvoksen arvon.


title: IFK Björneborg

text: Idrottsföreningen kamraterna i Björneborg eli IFK Björneborg (lyh. BIFK) on Porissa vuonna 1919 perustettu urheiluseura. Se on yksi Suomen kymmenestä IFK-seurasta.


title: IFK Björneborg

text: BIFK:n lajeihin ovat kuuluneet ainakin jalkapallo sekä yleisurheilu. Seuralla ei ole ollut aktiivista toimintaa 1930–1940-lukujen jälkeen. Se on kuitenkin yhä merkittynä Suomen yhdistysrekisteriin, jonne se on rekisteröity vuonna 1968.


title: IFK Björneborg

text: Vuonna 1934 BIFK oli mukana perustamassa Suomen Palloliiton Satakunnan piiriä yhdessä Porin Palloilijoiden, Porin Kärppien ja Rauman Iirojen kanssa. Seuran peliasuna oli ruskea paita, jossa logona oli IFK:n perinteinen tähti punaisena.


title: Kiiski (täsmennyssivu)

text: Kiiski voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: FS Le Vigilant (S618)

text: Le Vigilant (runkonumero 618) on Ranskan laivaston Triomphant-luokan ballistisin ohjuksin varustettu sukellusvene.


title: FS Le Vigilant (S618)

text: Alus tilattiin DCNS:ltä. Sen köli laskettiin tammikuussa 1996 ja alus laskettiin vesille 19. syyskuuta 2003. Alus valmistui 26. marraskuuta 2004.


title: FS Le Vigilant (S618)

text: Alus on palveluksessa 2013.


title: FS Le Terrible (S619)

text: Le Terrible (runkonumero 619) on Ranskan laivaston Triomphant-luokan strateginen ydiniasein varustettu sukellusvene.


title: FS Le Terrible (S619)

text: Alus tilattiin DCNS:ltä. Sen köli laskettiin marraskuussa 2000 ja alus laskettiin vesille 21. maaliskuuta 2008. Alus valmistui 20. syyskuuta 2010.


title: FS Le Terrible (S619)

text: Alus on palveluksessa 2013.


title: Metallica – Live in Europe

text: Metallica – Live in Europe on The Way Of Wizardsin vuonna 2008 julkaisema DVD, joka sisältää Metallican joulukuussa 1992 Wherever I May Roam -kiertueella Den Boschissa, Alankomaissa nauhoitetun konsertin. DVD:llä on 23 kappaletta.


title: Live in San Diego

text: Live in San Diego on Metallican konserttitallenne, joka kuuluu -pakkaukseen. Se on nauhoitettu San Diegon Sports Arenalla 13.-14. tammikuuta 1992.


title: Atte Meretoja

text: Atte Kalevi Meretoja (30. toukokuuta 1912 Salo – 2. tammikuuta 1975) oli suomalainen kemisti. Hän oli Turun yliopiston professori vuodesta 1949. Hän julkaisi muun muassa "Kemiallisia laskutehtäviä" 1949.


title: Vesipallon SM-kilpailu 1921

text: Vesipallon SM-kilpailuun 1921 osallistui vain neljä seuraa. Helsinkiläisseurat Helsingfors Simsällskap ja Helsingin Uimarit selvittelivät välinsä 3. elokuuta Humallahden uimalaitoksella Helsingissä. Toinen välierä suoritettiin Tampereella 14. elokuuta. Loppuottelu suoritettiin Helsingissä HSS:n uimavihkiäisten yhteydessä.


title: René Binder

text: René Binder (s. 1. tammikuuta 1992 Innsbruck) on itävaltalainen moottoriurheilija. Hänen setänsä on entinen Formula 1 -kuljettaja Hans Binder.


title: René Binder

text: Binder aloitti uransa karting-sarjoissa, joissa hän kilpaili vuosina 2002–2008. Vuonna 2009 hän kilpaili ADAC Formel Masters sarjassa sijoittuen sarjan seitsemänneksi. Vuonna 2010 Binder kilpaili Saksan F3-luokassa sijoittuen 12:sta. Seuraavana vuonna hän jatkoi sarjassa sijoittuen kahdeksanneksi. Samana vuonna Binder ajoi kaksi kilpaiua F2-luokassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2012 Binder jatkoi Saksan F3-luokassa saavuttaen kaksi voittoa sijoittuen sarjan kuudenneksi.


title: René Binder

text: Samana vuonna hän ajoi GP2-sarjassa kuusi kilpailua saavuttamatta pisteitä. Binder jatkoi täyden kauden GP2:ssa vuonna 2013 saavuttaen 11 pistettä. Vuonna 2014 Binder jatkoi GP2:ssa ja siirtyi Arden-talliin saavuttaen kolme pistettä. Vuonna 2015 Binder jatkoi jälleen GP2:ssa siirtyen Trident -talliin. Vuonna 2016 Binder tuurasi GP2:ssa Itävallan GP-viikonloppuna Nobuharu Matsushitaa ART GP:n ratissa, sekä Saksan GP-viikonloppuna Sergio Canamasasia Carlinin ratissa.


title: Arnold Johan Messenius

text: Arnold Johan Messenius (1608–1651) oli suomalainen historioitsija. Hän pakeni Puolaan, ja joutui vakoilusta syytettynä Ruotsissa kiinni. Hän sai kuolemantuomion, mutta se muutettiin vankeudeksi, ja Messenius istui 14 vuotta Käkisalmen linnassa. Vapauduttuaan 1645 hänestä tuli valtakunnan historioitsija, ja hänet aateloitiin 1646. Hän ja hänen poikansa Arnold Messenius sekaantuivat myöhemmin poliittisiin salahankkeisiin, ja molemmat mestattiin.


title: Arnold Johan Messenius

text: Messenius tutki Sigismundin ja Kaarle IX:n aikaa. Hänen isänsä oli Johannes Messenius.


title: Aku Räkköläinen

text:
Aku Räkköläinen (s. 8. kesäkuuta 1911 Kurkijoki) oli suomalainen pikajuoksija ja keskimatkojen juoksija. Räkköläinen voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1935 ja 1938. Lisäksi hän oli 400 metrillä hopealla vuosina 1937 ja 1939.
Räkköläinen oli kahdesti mukana joukkueessa, joka paransi : Helsingissä vuonna 1935 juostiin ennätys 3.18,5 ja Tukholmassa vuonna 1939 3.16,6. Jälkimmäinen tulos kesti ennätyksenä aina vuoteen 1950 saakka. Räkköläisen ennätys 400 metrillä oli vuonna 1937 juostu 49,0 ja 800 metrillä vuonna 1939 juostu 1.53,0.


title: Aku Räkköläinen

text: Seuratasolla Räkköläinen edusti Tainionkosken Urheilijoita. Räkköläisellä oli maaotteluedustuksia.


title: Pelikorttivero

text: Pelikorttivero oli Suomessa vuosina 1842–1983 käytössä ollut kulutusvero.


title: Pelikorttivero

text: Ensimmäiset pelikorttiverot määrättiin 1800-luvulla. Kultakin myydyltä korttipakalta ("leikiltä") tuli pelikorttien leimaveron lisäksi 1865 maksettavaksi myös ns. lisäsuostuntavero 60 penniä pakalta.


title: Pelikorttivero

text: Vuonna 1943 säädettiin leimaverolaki, jossa määrättiin maksettavaksi veroa 25 markkaa jokaisesta korttipakasta. Vuoden 1978 leimaverolaissa viimeiseksi voimassa olleeksi pelikorttiveroksi tuli 4,50 mk.


title: Pelikorttivero

text: Vero perittiin käytännössä niin, että korttien valmistaja tai maahantuoja maksoi sen lääninhallitukseen. Todisteeksi veron suorittamisesta painettiin Suomen pankin setelipainossa jokaisen pakan ruutuässään "Valtion pelikorttikonttorin" leima. Myöhemmin leimat painettiin valmiiksi jo kortit valmistaneissa kirjapainoissa.


title: Pelikorttivero

text: 1800-luvulla leima oli korttipakan sulkeneessa sinetissä. 1900-luvun alkuvuosikymmeninä oli käytössä korttien ympärille laitettu leimattu paperinen side.


title: Pelikorttivero

text: Suomen lisäksi pelikorttiveroa perittiin kymmenissä maissa eri puolilla maailmaa.


title: William Pascal Kikoti

text: William Pascal Kikoti (3. maaliskuuta 1957 – 28. elokuuta 2012) oli tansanialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 29. kesäkuuta 1988 ja nimitettiin Mpandan hiippakunnan johtoon 23. lokakuuta 2000. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. tammikuuta 2001. Pääkonsekraattorina toimi Polycarp Pengo, jota avustivat Luigi Pezzuto ja Mario Epifanio Abdallah Mgulunde. Kikoti kuoli 55-vuotiaana virassa.


title: Lauri Viita -seura

text: Lauri Viita -seura ry on kirjailijan nimikkoseura, joka pyrkii tekemään tunnetuksi Viidan elämäntyötä ja tuotantoa sekä edistämään näihin liittyvää tutkimusta. Tamperelainen työläiskirjailija Lauri Viita (1916-65) julkaisi neljä runokokoelmaa ja kaksi romaania.


title: Lauri Viita -seura

text: Seura huolehtii Lauri Viita -museosta yhteistyössä kotiseutuyhdistys Pispalan Moreenin kanssa ja kehittää museon toimintaa, kerää ja tallentaa muistitietoa Lauri Viidasta ja litteroi aiemmin Tampereen yliopistossa suoritettuja haastatteluja. Lisäksi seura järjestää yhteistyössä Tampereen kaupungin kulttuuritoimen ja kirjaston kanssa muun muassa Viita-aiheisia seminaareja sekä muita kulttuuritilaisuuksia ja retkiä kulttuurikohteisiin.


title: Lauri Viita -seura

text: Kotiseutuyhdistys Pispalan Moreeni ry perusti kirjailijan lapsuudenkotiin Tampereen Pispalaan Lauri Viita -museon vuonna 1977. Keväällä 2003 uudistuneessa museossa on kirjailijan vaiheista kertova näyttely sekä keittiön ja kamarin asunto alkuperäistä vastaavassa asussaan.


title: Lauri Viita -seura

text: Viita-seuran vakiintuneiksi toimintamuodoiksi ovat tulleet toukokuinen peruskoululaisille ja lukiolaisille suunnattu Lauri Viita -viikko sekä lokakuun alussa järjestettävä Lauri Viita -ilta.


title: Lauri Viita -seura

text: Seura kuuluu Suomen kirjailijanimikkoseurat ry:hyn sekä Hämeen Heimoliittoon.


title: Runar Holmberg

text: Runar Rafael Holmberg (25. huhtikuuta 1923 Pietarsaari – 27. joulukuuta 1993 Lohja) oli suomalainen pikajuoksija. Holmberg voitti 400 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1948 ja 1949. Lisäksi hän voitti 400 metrillä hopeaa vuonna 1951 ja pronssia vuonna 1947.


title: Runar Holmberg

text: Holmberg oli mukana kahdesti parantamassa : Tukholmassa vuonna 1950 syntyi aika 3.15,8 ja Helsingissä vuonna 1951 3.14,9. Holmberg oli myös mukana vuonna 1948 Lontoon olympialaisissa 400 metrillä ja 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Henkilökohtaisella matkalla Holmberg jäi alkueriin, mutta viestissä Suomi sijoittui neljänneksi. Holmberg teki 400 metrin ennätyksensä 48,8 s vuonna 1950.


title: Runar Holmberg

text: Seuratasolla Holmberg edusti muun muassa Lohjan Urheilijoita. Hänet valittiin Lohjalla ”Vuoden Lauriksi” vuonna 1989. Hän oli urheilusaavutustensa lisäksi ansioitunut Lohjan Järvipäivien ideoijana.


title: Sorjapetokärpänen

text: Sorjapetokärpänen ("Cyrtopogon pulchripes") on erittäin uhanalainen kärpäslaji. Sitä on tavattu Suomessa, Venäjällä, Etelä-Koreassa ja Japanissa. Sorjapetokärpänen on hieman yli sentin mittainen kaksisiipinen, ja sillä on osittain keltaiset jalat.


title: Sorjapetokärpänen

text: Suomessa laji havaittiin ensimmäisen kerran Maaningalla 1800-luvulla ja toisen kerran Kuopiossa vuonna 1916. Vuonna 2012 suomalaistutkijat löysivät Maaningalta kolme yksilöä ja onnistuivat saamaan lajista maailman ensimmäisen DNA-näytteen. Suomessa lajia uhkaa lahopuun väheneminen ja avohakkuut.


title: Savonlinnan kristillinen opisto

text: Savonlinnan kristillinen opisto on vuonna 1946 perustettu kansanopisto. Perustettaessa opisto oli nimeltään Säämingin kristillinen kansanopisto. Savonlinnan ja Säämingin kuntaliitoksen vuoksi opiston nimi muutettiin 1990-luvun alussa muotoon Savonlinnan kristillinen opisto. Perustamisvaiheessa Säämingin kristillinen kansanopisto oli herännäishenkinen. 1990-luvun alussa opistosta tuli Suomen evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen erikoisjäsen. Opiston rehtorina toimii Tommi Tuunainen.


title: Savonlinnan kristillinen opisto

text: Opisto sijaitsee kuuden kilometrin päässä Savonlinnan keskustasta, Pihlajanniemellä, Säämingin vanhan pappilan paikalla. Savonlinnan kristillisen opiston koulutuksesta yli puolet on ollut lyhytkurssitoimintaa. Opisto järjestää vuosittain noin 60 erilaista lyhytkurssia. Savonlinnan kristillinen opisto antaa yleissivistävää vapaan sivistystyön koulutusta sekä perus-ja lisäkoulutusta. Opiston tavoitteena on edistää yksilöllistä kasvua sekä seurakunnallista ja yhteiskunnallista vastuuta. Opisto tarjoaa neljä erilaista opintolinjaa, jotka ovat: kuvataidelinja, kymppiluokka, aikuisten perusopetus sekä maahanmuuttajien suomen kielen linja.


title: Savonlinnan kristillinen opisto

text: Opiston johtosääntö on ”kunnioittaen opiston historiaa, eri hengellisiä liikkeitä ja näkemyksiä”. Tällä halutaan korostaa opiston roolia yhteistyökykyisenä oppilaitoksena kaikkien kanssa..


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "The Elder Scrolls" -videopelisarjan maailmassa asuu useita mielikuvitusrotuja, joista kymmenen on pelattavia. Yleensä pelattavat rodut kuuluvat johonkin kolmesta eri perustyypistä, jotka ovat ihminen, haltija ja ihmiseläimet. The Elder Scrollsin tarinassa ihmiset ja haltijat polveutuvat kantarodusta nimeltä ""Ehlnofey"", ja he pystyvät risteytymään. Ei ole tiedossa, ovatko ihmiseläimet samaa sukua.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Aldmereita (käännetään ensimmäinen tai vanhempi kansa) pidetään Nirn-maailman ensimmäisenä kansana. Aldmerien historiasta kerrotaan eniten "-"pelin sisäisessä kirjassa "Ennen ihmisten aikaa". Sen mukaan heidän alkuperänsä on myyttisellä mantereella, Aldmeriksella. Aldmeriksen olemassaolo esitetään pelissä kiistanalaisena asiana. Aldmeriksen ulkopuolella aldmerien ensimmäinen tunnettu siirtokunta oli lounais-Tamrielissa, josta he siirtyivät vähitellen koko mantereelle. Kirjoitetun historian alussa he olivat haarautuneet erillisiksi kansoiksi, joiden joukossa ovat nykypäivän altmerit. Käsitettä "aldmer" käytetään joskus kuvaamaan koko haltijoiden rotua. Vaikka aldmereita ei enää ole olemassa erillisenä rotuna, heidän kulttuurinsa elää koko Tamrielin alueella ja on pohjana Tamrielin kielelle ja uskonnolle.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Altmerit, joita kutsutaan myös korkeahaltijoiksi (), asuvat Summersetin saarella (). He ovat pidempiä kuin muut rodut ja heillä on kultainen ihonväri. He ovat yleensä ylpeitä ja pitävät itseään muita rotuja sivistyneempinä ja parempina. He hallitsevat taikuuden paremmin kuin muut rodut. Jotkut kaikkein aikojen tunnetuimmista taikureista, kuten Vanhimpien neuvoston suurkansleri Ocato ja nekromantikoista vahvin, matokuningas Mannimarco ovat korkeahaltijoita. Heihin kuuluvat myös thalmorit, jotka johtavat toisen ja neljännen aikakauden aikaista liittoa nimeltä Aldmeri Dominion ("Haltijain Ylivalta"). Liittoon kuuluvat Summersetin saaren lisäksi metsähaltijoiden kotimaakunta Valenwood ja Khajiittien maakunta Elsweyr.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Korkeahaltijoiden kyvyt muuttuvat pelisarjan aikana. Peleissä" " ja "Oblivion" heidän heikkoutensa ovat tuli, pakkanen ja taikuus ja vahvuutensa suurin taikavoimabonus ja "puhdas" ruumis, joka antaa heille paremman vastustuskyvyn tauteja vastaan. Peleissä" " ja "", heillä ei ollut mitään näistä voimista ja heikkouksista, vaan heillä on vastustuskyky lamauttavia taikoja vastaan. "" korkeahaltijoiden kyvyt ovat: +50 taikavoimaa, "jalosukuinen" kyky, joka elvyttää taikaa nopeammin, ja Fury-loitsu.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Ayleidit eli villihaltijat tai Sydänmaiden korkeahaltijat olivat ensimmäisiä jotka perustivat valtion Tamrieliin. He elivät heimoyhteiskunnissa, joissa jokainen heimo erosi toisistaan hieman. Ayleidit olivat ensimmäiset asukkaat Imperial Cityssä. He puhuivat ilmeisesti vanhaa Cyrodiilin kielen muotoa. Monet Ayleidien rauniot löytyvät yhä Cyrodiilin alueelta. Rauniot ovat täynnä vaarallisia ansoja, hirviöitä ja epäkuolleita. Myös maantierosvot perustavat usein piilopaikkansa raunioihin. Monet aarteenmetsästäjät ovat kuolleet yrittäessään ryöstää raunioiden aarteita. Tunnetuin raunioista on Miscarcand, joka oli yksi Ayleidien pääkaupungeista. Miscarcand sijaitsee Imperial Citystä lounaaseen.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Ayleidit hallitsivat aikanaan koko Cyrodiilia, koska he hallitsivat taikuutta. Ayleidit orjuuttivat daedraruhtinaiden kanssa liittoutuneina cyrodiilaisia ja pohjoisihmisiä, jotka olivat molemmat tuolloin osa samaa alkurotua. Samaan aikaan ayleidit tekivät suuria harppauksia taikuuden tutkimisessa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Ayleidien ihmisorjien aloittamat kapinat johtivat pitkälti ayleidien tuhoon. Kapinan käynnisti Alessia, joka tunnettiin myöhemmin orjakuningattarena. Kapinointi kesti vuoden, jonka lopussa Pelinal Whitestrake, jolla oli päällään kahdeksan jumalan siunaamat varusteet, voitti taistelussa ayleidien noitakuninkaan, Umaril Hyöhenettömän. Ayleidit kuitenkin repivät tämän jälkeen Pelinalin kahdeksaksi kappaleeksi pilkatakseen jumalia. Sen jälkeen Ayleidien valta alkoi heiketä ja katosi kokonaan 257 vuotta myöhemmin, ensimmäisen aikakauden vuonna 500.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "in" laajennuksessa "" käy ilmi ayleidien läheinen suhde daedraruhtinaiden kanssa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Ayleidien keskeinen temppeli oli White Gold Tower, joka on torni Imperial Cityssä Cyrodiilissä. Nyt se toimii keisarillisena palatsina. Loput heidän pääkaupungista on joko tuhottu tai hautautunut Imperial Cityn alle.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Toisella aikakaudella elossa olevat ayleidit vetäytyivät syvälle metsiin, minkä takia heitä kutsutaan villihaltijoiksi. Villihaltijoista ja heidän kulttuuristaan tiedetään pelissä hyvin vähän, mutta ainakin yksi haltijoista on ollut Taikayliopistossa ja hänestä on merkittävin lähde nykyisessä tietämyksessä ayleideistä. Ayleidit koostuvat ilmeisesti heimoista, joilla on lukuisia erilaisia kulttuureja, mutta joita yhdistää muukalaisviha, joka on todennäköisesti perua Alessian uskonpuhdistuksesta ja ayleidien kulttuurin tuhosta.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Bosmerit eli metsähaltijat () asuvat Valenwoodin maakunnassa. He ovat lyhytkasvuinen rotu. Metsähaltijat ovat lahjakkaita varkaita ja jousiampujia, koska heidän esihenkilönsä opettavat heille näppäryyttä ja ketteryyttä, sillä he elävät puissa. Metsähaltijat ovat uskonnollisista syistä lihansyöjiä ja kannibaaleja. Heillä on Tamrielin rotujen joukossa ainutlaatuinen kyky muuttaa muotoaan.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Bosmerit kuuluvat Aldmeri Dominioniin ja muodostivat Summersetin saaren asukkaiden kanssa uuden kuningaskunnan nimeltä Alinor. Neljännellä aikakaudella he ovat kuitenkin mukana Dominionissa melko vastentahtoisesti.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "Oblivionissa" ja "Skyrimissa" bosmereilla on:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Chimerit eli "Muuttuneet" ovat sukupuuttoon kuollut rotu. He pakenivat haltijoiden kodista Summersetilta uskonnollisen kääntymyksen jälkeen ja asettuivat dwemerien maahan, joka myöhemmin tunnettiin nimellä Morrowind. Chimerit olivat usein rotuun ja uskontoon liittyvien asioiden takia riidassa naapureidensa, dwemerien ja nordien, kanssa. Lopulta chimerit muodostivat "Indoril Nerevar-" eli "Kuu ja tähti" -säännön mukaan pysyvän liiton dwemerien kanssa tarkoituksenaan ajaa nordit pois. Rauha kesti kauan, kunnes dwemerit yrittää luoda jumalan, jolloin chimerit hyökkäsivät ja estivät Numidiumin heräämisen. Red Mountainin taistelun aikana dwemerit katosivat epäselvissä olosuhteissa. Taistelun jälkeen daedraruhtinas Azura muutti chimerit dunmereiksi. Tämä tapahtui rangaistukseksi; joko siksi, että tuomioistuin rikkoi valansa Nerevarille ja Azuralle tekemällä itsestään jumalia, tai siksi, että nämä mahdollisesti murhasivat Nerevarin.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Dunmerit eli pimentohaltijat () ovat kotoisin "". Dunmerit olivat alun perin chimereitä eli Muuttuneita, koska he palvoivat daedroja, eivätkä aedroja, kuten muut Summersetin aldmerit. Daedraruhtinas Azura rankaisi pimentohaltijoita heidän petettyään kenraalinsa Indoril Nerevarin. Azuran rangaistus oli tehdä chimereiden ihosta tuhkanharmaa ja silmistä punaiset.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Syntyperäisillä dunmereilla on tapana halveksia ulkopuolisia, jotka ovat muuta rotua tai dunmereita, jotka ovat syntyneet Morrowindin ulkopuolella. Muukalaisviha kuitenkin vaihtelee alueellisesti. Dunmerit asuvat Morrowindin itäisessä maakunnassa. Morrowindiin kuuluu Vvardenfellin saari, joka on pelin tapahtumapaikka. Morrowindissa on harjoitettu orjuutta ja orjat ovat olleet useimmiten joko khajiiteja tai argonialaisia, vaikka myös ihmisiä ja dunmereita on käytetty orjina. Menneisyydessä tapahtuneen orjuutuksen vuoksi joillakin khajiiteilla ja argonialaisilla on säilynyt syvä vihamielisyys dunmereita kohtaan. Tamrielin valtakunta kielsi orjuuden osana Morrowindin valtakuntaan liittymisehtoja. Dunmerit saivat pitää omat pyhänsä ja perinteiset lakinsa. "Morrowindin" jatko-osassa, "Oblivionissa", paljastuu että orjuus on poistettu ja maakunnan kuningas Hlaalu Helseth Morrowind on vapauttanut orjat, dresien ja hlaalujen tuettua päätöstä. Pois päästetyt tai aiemmin paenneet khaji-orjat ovat yrittäneet luoda Elsweyrissä vastarintaliikettä dunmereita vastaan.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Dwemerit ovat merkittävä osa pimentohaltijoiden historiaa. Pimentohaltijat saivat tumman ihonsa Red Mountain taistelun aikana, jolloin dwemerit katosivat salaperäisesti. Muutos haltijoiden ihon värissä on perinteisesti tulkittu Azuran tahdon mukaiseksi, mutta vaihtoehtoisten teorioiden mukaan syynä on voinut olla dwemereiden tekniikka, joka oli ylivertaista kulttuureihin verrattuna. Valtakunnan virallisen selityksen mukaan pimentohaltijat hävittivät syvähaltijat ja pimentohaltijoiden siniharmaa iho on seurausta sopeutumista ankaraan ympäristöön.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Pimentohaltijoiden erikoiskyvyt Oblivionissa:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Erikoiskyvyt Skyrimissä:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Dwemerit eli syvähaltijat (), on hävinnyt rotu, joka asui pääasiassa Vvardenfellilla ja Hammerfellissa. Heitä kutsuttiin usein läntisissä kulttuureissa kääpiöiksi, vaikka he eivät olleet ihmistä lyhyempiä. Nimitys on ilmeisesti peräisin syvähaltijoita kohdanneilta jättiläisiltä. Syvähaltijat olivat syrjäänvetäytyvä ja itsenäinen rotu, joka omisti itsensä tieteen, alkemian ja suunnittelun tutkimiseen. He eivät kuolleet sukupuuttoon, vaan koko rotu katosi jäljettömiin samaan aikaan ympäri maailmaa. Yagrum Bagarn on ainoa tunnettu jäljellä elävä syvähaltija Nirnissä. Yagrum Bagarn asuu Corprusariumissa syvällä Vvardenfellin alla Morrowindin maakunnassa. Hän on sairastunut corprus-tautiin, joka antaa hänelle ikuisen elämän, mutta jatkuvan kivun. Pelaajan löytäessä hänet Morrowindissa hän on etsii parhaillaan vihjeitä rotunsa olinpaikasta. Tribunalin laajennuspaketissa on tehtävä, joka johtaa Radac-nimisen syvähaltijahaamun luokse. Hän löytyy Radacin Pajalta.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Syvähaltijoiden toiminta alkoi ennen ensimmäistä aikakautta, varsinkin Vvardenfellin alueella. Vvardenfell tarkoittaa syvähaltijodien kielellä "Voimakkaan kilven kaupunkia". Vvardenfellistä löytyy enemmän syvähaltijoiden rakennusten raunioita kuin mistään muualta Tamrielista.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Taistelut Muuttuneiden ja syvähaltijoiden välillä jatkuivat, kunnes he muodostivat yhdessä Ensimmäisen neuvoston karkottaakseen nordit Morrowindista. Syvähaltijoiden Rourken-klaani kieltäytyi solmimasta rauhaa Muuttuneiden kanssa. Heidän patriarkkansa heitti seremoniallinen Volendrung-sotavasaran Tamrielin yli julistaen, että hänen klaaninsa muuttaisi sinne minne se laskeutuisi. Ajan myötä he asettuivat Redguardien kotiin nykyiseen Hammerfelliin, jonka nimi viittaa vasaraan.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Falmerit eli Petetyt haltijat ("Betrayed Elves") ovat kehittyneet muuntuneita lumihaltijoita (). Lumihaltijoiden uskotaan olleen Skyrimin alkuperäisasukkaita, jotka joutuivat Nordien syrjäyttämiksi. Pelin sisäisen kirjan "Pocket Guide to Empire" Skyrimiä käsittelevässä luvussa mainitaan, että lumihaltijat ovat vain paikallista taikauskoa, jota nordit syyttävät vastoinkäymisistään.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Morrowindin lisäosassa "" pelaaja voi halutessaan saada lisätietoja Falmereista. Korkeahaltijoiden tutkija Raven Rockin mukaan lumihaltijat ovat nykyisin sekoittuneet muiden haltijoiden kanssa. "Fall of Snow Prince" -kirjassa taas kerrotaan, että haltijoiden johtaja lumiprinssi kärsi tappion Moesringin taistelussa. Skyrimissa paljastuu, että lumihaltijat hävisivät nordeille, minkä jälkeen heitä tapettiin tuhansittain ja he pakeniva syvähaltijoiden luo maan alle. Syvähaltijat pettivät lumihaltijat ruokkimalla heitä myrkyllisillä sienillä, jotka sokaisivat heidät. Vuosien kuluttua Petetyt haltijat aloittivat kapinan. Eräänä päivänä valmistautuessaan seuraavaan taisteluun Falmerit huomasivat, että heidän vihollisensa olivat kadonneet.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Skyrimissä selviää, että Petetyt haltijat ovat edelleen olemassa, mutta syvähaltijoiden petoksen jälkeen he taantuivat vähitellen alkukantaisiksi ja hirvittäviksi olennoiksi. Heitä löytää usein syvähaltijoiden raunioista ja luolista. Sokeutumisen ja pitkän maan alla olon myötä Petetyistä on tullut huonoryhtisiä, eivätkä he ole enää ole kovin haltijamaisia, mutta he ovat saaneet hyvän kuulon ja metsästävät käyttämällä ominaisuutensa avulla.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Vasenkätiset haltijat mainitaan pelin aikana mainitaan muutamassa eri kirjassa lyhyesti. He asuivat punavartijoiden kotimaassa Yokudassa. Punavartijat tuhosivat heidät täysin kahdenvälisissä sodissa. Heidän arvellaan luoneen Orichalcin tornin Yokudalla.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Maormerit eli merihaltijat asuvat Pyandonea-saarella Tamrielin mantereen eteläpuolella. Heillä on vaalea, lähes kameleonttimainen iho ja keltaiset silmät. Alun perin he asuivat Summerset Islesilla, mutta haltijat karkottavat heidät. Merihaltijoiden johtaja on kuolematon velho nimeltä" Orgnum Thras". Maormerit käyttävät käärmemäistä taikaa merikäärmeiden kesyttämiseen.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Petomaisen ulkonäön omaavat orsimerit, eli Syrjityt tai örkit polveutuvat korkeahaltijoiden ryhmästä, jotka palvoivat Trinimac-jumalaa. Trinimac on vahvin korkeahaltijoiden esihengistä ja hänen kerrotaan johtaneen Syrjityt sotaan toisinajattelijoita vastaan. Toisinajattelijoilla viitataan Muuttuneisiin, jotka himoitsivat syvähaltijoiden kehittyneitä koneita. Daedraruhtinas Boethiah päätti kuitenkin syödä Trinimacin ja lopettaa hänen sotasuunnitelmansa, rappeuttaen hänen olemuksensa ja muokaten hänet daedraruhtinas Malacathiksi. Trinimacin palvojat menettivät haltijan olemuksensa ja heistä tuli örkkejä.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Erikoiskyvyt issa:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Kyvyt Skyrimissä:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Ihmiset "The Elder Scrollsissa" on yleisnimi, eikä välttämättä tarkoita yhteistä syntyperää kyseisten rotujen välillä. Imperialaiset ja nordit ovat syntyperältään nedejä ja nedit puolestaan ovat kotoisin Atmoran mantereelta. Bretoneissa sekoittuu sekä nedi- että haltijaperintöä, kun taas punavartijat ovat kotoisin Yokudan mantereelta. Ihmiset ovat suurimmaksi osaksi "Vaeltava Ehlnofeyn", puolimyyttisen rodun jälkeläisiä, jotka asettuivat Nirnille muinaisina aikoina.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Bretonit ovat puolihaltijoiden jälkeläisiä. Heissä on enemmän ihmisten kuin haltijoiden verta, ja he asuvat High Rockin maakunnassa, joka on sarjan toisen pelin, Daggerfallin tapahtumapaikka. He ovat hyviä taikureita ja pystyvät torjumaan taikoja hyvin. Heitä pidetään Tamrielissa älykäänä ihmisrotuna, joka on tunnettu käsitteellisestä ajattelusta, joka voi olla syy heidän erikoistumiseensa taikuuteen. Bretonit saivat alkunsa ensimmäisenä aikakautena. Haltijoiden hyökkäykset ihmisasutuksiin johtivat Skyrimin kaikkien ihmissiirtokuntien tuhoutumiseen. Monet ihmiset orjuutettiin. Heistä osaa käytettiin seksiorjina ja he synnyttivät sekoittuneita jälkeläisiä, joita kutsutaan nordien mukaan manmereiksi. Kun haltijat hallitsivat Tamrielia, manmerit elivät alemman luokan kansalaisina. Haltijoiden menettäessä valtansa loput manmerit sekoittuivat muiden ihmisrotujen kanssa. Nykyisin Tamrielin bretoneilla on laimennettu haltijasyntyperä, mikä näkyy kiinnostuksena taikuuteen, vaaleampana ihona ja sirona ruumiinrakenteena. Bretonit ovat High Rockin ulkopuolella melko harvalukuisia. Cyrodiilissä heitä näkee huomattavasti enemmän kuin muissa High Rockin ulkopuolisissa maakunnissa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Kyvyt Oblivionissa:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Imperialit ("keisarilliset") ovat kotoisin sivistyneestä ja kansainvälisestä Cyrodiilin maakunnasta. Ruumiillisesti keisarilliset ovat heikompia, mutta he ovat hyvin koulutettuja sekä taitavia puhujia, diplomaatteja ja kauppiaita. Heillä osasivat lisäksi kouluttaa kevyttä jalkaväkeä. Ominaisuuksien avulla he alistivat kaikki Tamrielin maakunnat ja yhdistivät ne valtakuntaansa. Heidän armeijansa eli keisarillinen legioona on Tamrielin historian kaikkien aikojen vahvin armeija. Keisarillisiin ja heidän kulttuuriinsa on pelissä otettu paljon vaikutteita antiikin Roomasta. Skyrimissä keisarillisilla ei ristiriitaisesti ole bonusta kevyissä panssareissa tai puheessa. Heillä on bonuksia destructionissa, restarationissa, blockissa, one handedissa, heavy armourissa ja enchantingissa, joista suurin bonus on restorationissa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Daggerfallissa keisarilliset eivät ole pelattava rotu sillä "keisarillisessa maakunnassa" eli Cyrodiilissä sanotaan asuvan vain "ei-kotoperäisiä rotuja".


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Keisarilliset jaetaan kahteen osaan: colovianit ovat itsenäisen maaseudun kansa Cyrodiilin länsiosissa ja kansainväliset nibeneset asuvat muissa osissa Cyrodiilistä. Colovianit eivät perinteisesti palvo yhtä paljoa vakiintunutta cyrodiililäistä uskontoa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Villihaltijat toivat keisarilliset Cyrodiiliin alun perin orjiksi. Villihaltijoiden kukistumisen jälkeen keisarilliset ovat hallinneet Cyrodiilia ja valtakunnan muita osia. He ovat välillä hävinneet ja välillä voittaneet sotia, joskus tuhoten vastustajan armeijan täysin. Keisarilliset hankkivat alueita sekä sotien että neuvotteluiden avulla. He laajentuivat pimentohaltijoiden valtakuntaan Morrowindiin. Skyrimissä monet virat annetaan keisarillisille, sillä heitä pidettään arvokkaina ja älykkäinä toisin kuin nordeja, jotka nähdään epäsivistyneinä ja alkukantaisina.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Nykyisin hävinneet Nedet alun perin asuivat Atmoran jäisellä mantereella, jossa he jakaantuivat pieniksi klaaneiksi, jotka taistelivat keskenään suuressa sisällissodassa. Pieni joukko Nedejä on siirtynyt asumaan Tamrielin pohjoisososiin.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Nedisankari Ysgramor johti suurta siirtolaislaivaston Tamrieliin ja kehitti riimukirjoituksen Ensimmäisen kansan kirjoituksen pohjalta. Hän oli ensimmäinen tunnettu historioitsija. Ysgramorin laivasto ankkuroi Skyrimin pohjoiskärjessäp Hsaarik Headillä. He rakensivat kuuluisan Saarthalin kaupungin ja asuivat Petettyjen haltijoiden kanssa suhteellisen rauhassa, kunnes Petetyt huomasivat Nedien väestön kasvavan melko nopeasti.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Haltijat ajoivat ihmiset pois Kyyneleiden yönä, mutta Ysgramor palasi pian 500 soturin kanssa. Skyrimiin jääneistä Ysgramorin sotureista tuli nordeja, länteen menneet taas risteytyivät Petettyjen kanssa ja heistä tuli bretoneita, ja etelään menneistä tuli keisarillisia. Loput nedet ryöstelivät haltijoiden siirtokuntia pitkin Skyrimin ja Atmoran rannikkoa 1E68 asti. Kun kaksi viimeistä alusta Atmoralta vedettiin satamaan, yli puolet laivojen miehistöstä oli kuollut. Atmorasta oli tullut jäinen erämaa ja lähes kaikki, jotka asuivat siellä, olivat kuolleet.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Nordit elävät pohjoisessa Skyrimin maakunnassa, johon sarjan viimeisin peli "" sijoittuu. Nordit ovat vahvoja ja osaavia sotureita, jotka kestävät hyvin kylmyyttä. Heillä on yleensä vaalea tukka, vaalea iho ja siniset silmät. Heidän alkuperänsä voidaan jäljittää aina Atmoran mantereelle asti. Nykyisin tiedetään hyvin vähän Atmoran maantiedosta ja historiasta, koska ihmisillä ei ollut kirjoitettua kieltä ennen heidän saapumistaan Tamrieliin. Tiedonrippeitä löytyy vähäisistä riimukirjoituksista kirjoitettu ja vanhoista haltijakielisistä kirjoista, joita keisarillisten oppineet eivät ole pystyneet kääntämään. Kirjat viittaavat maanosaan nimeltä "Aldmora", joka tarkoittaa Vanhaa Metsää ("Elder Wood"). On todennäköistä, että Atmora on ihmisten väännös samasta sanasta. Historiallisessa mielessä ihmisiä jotka asuivat siellä kutsutaan "Nedeiksi", kuten myös ihmisiä jotka asuivat Tamrielissa ennen "kuningas Haraldia", kolmattatoista "Ysgramorin linjaa", jotka erosivat Atmoran vallasta, minkä jälkeen heitä on kutsuttu Cyro-Nordeiksi, havainnollistaakseen sitä että Cyrodiilin ihmiset eivät olleet vielä eronneet alkuperäisestä ihmisväestöstä. Kun Nordeja ja heidän kulttuuriaan suunniteltiin, Bethesda Softworks käytti apuna reaalimaailman historiallisia lähteitä, mutta eniten pohjoismaiden ja Skotlannin kulttuureita ja tapoja.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "Oblivionissa", Heidän kykynsä ovat:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "Skyrimissa", Heidän kykynsä ovat:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text:
Redguardit ("punavartijat") ovat kotoisin Hammerfellin maakunnasta länsi-Tamrielista. He ovat kuuluisia heidän suuresta voimasta, ketteryydestä ja fyysisestä kestävyydestä, ja ovat erittäin taitavia selviämään kuumissa ja kuivissa olosuhteissa. Heidät tunnetaan Tamrielin parhaina sotureina. Heillä on tumma iho, alkaen vaaleanruskeasta aina lähes mustaan värisävyyn ja usein selvä punertava sävy.
Redguardit (omalla kielellä "Yokudat", nimi tulee yksinkertaisesti heidän kotimaastaan) ovat kotoisin läntisestä Yokudan mantereelta, joka upposi mereen muinaisina aikoina. Tämä oli luultavasti tulosta mannerlaattojen siirtymisestä kuitenkin Redguardit elävät siinä käsityksessä, että se oli jotenkin heidän syytään. Kun heidän kotimaansa upposi, mikä oli ilmeisesti jossain määrin odotettavissa Yokudan laivasto purjehti itään, jossa se nousi maihin Tamrielissa Hammerfellin maakunnassa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Tuolloin Hammerfellia asuttivat pitkälti Bretonit, Nedet, Orsimerit ja muut ihmiseläimet. Yokudalaiset tietäen että heidän täytyy asettua sinne asumaan selviytyäkseen, käynnistivät "Ra'gadan", tai "soturi aallon", Hammerfellin rannoilla, sisältäen jokaisen miehen ja pojan joka pystyy käyttämään miekkaansa. Hestä muodostettiin voimakas yokudalainen armeija. He hyökkäsivät siirtokuntia ja linnoituksia vastaan ottamatta vankeja. Vain muutaman julman kuukauden jälkeen Yokudalaisilla oli vahva läsnäolo Hammerfellin länsirannikolla. Kun örkkien Orsiniumin valtakunta, joka oli muodostettu suureksi osaksi pakenevista pakolaisista, Haastoi Redguardsit he liittoutuivat entisten vihollisiensa Bretonien kanssa ja 30 vuoden pyrkimys tuhota örkit melkein onnistui. Tämä salli Yokudan Korkea Kuninkaan ja aatelin, jota kutsutaan" Na-Totambu", saapua turvallisesti Hammerfelliin ilman pelkoa murhasta. Juuri tästä "Ra'gadan" Redguardit ottavat nimensä.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "Oblivionissa", heidän kykynsä ovat:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "Skyrimissä", heidän kykynsä ovat:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text:
Tämä ihmisrotu on mainittu vain muutamassa pelin kirjassa ja se on kotoisin Black Marshista. Sanotaan että he näyttivät ihmisiltä joilla oli metallin värinen iho ja he olivat melko yleisiä Black Marshissa toisella aikakaudella. Heidät tuhosi rutto ennen kolmannen aikakauden alkua.
Heidän alkuperänsä on tuntematon. Jotkut sanovat, että he ovat seurausta Neden ja Argonialaisten risteytymisestä, toiset sanovat, että he olivat yksinkertaisesti Nede uudisasukkaita, jotka olivat sopeutuneet elämään Black Marshissa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Akaviri käsitteellä tatkoitetaan laajasti rotuja jotka ovat kotoisin Akavirin mantereelta joka tarkoittaa "Lohikäärmeiden maata". Usein Akavirilla tarkoitetaan Tsaeci-rotua ,koska heillä on ollut eniten vaikutusta Tamrieliin. Akavirin kulttuuri omaa vaikutteita aasialaisesta kulttuurista. Ka Po "Tun rotu todennäköisesti perustuu kiinalaiseen kulttuuriin ,koska heillä on kanssakäymistä lohikäärmeiden kanssa, ja he uskovat olevansa lohikäärmeiden jälkeläisiä. Tsaesci ilmeisesti perustuu japanilaiseen kulttuuriin, koska heillä on japanilaistyylisiä aseita, kuten Katana ja Wakizashi ja heillä on japanilaistyylisiä nimiä, myös on huomattavaa, että Tsaesci tappoi alkuperäiset ihmisasukkaat mailtaan ja tätä voitaisiin verrata Japanin Ainujen sortoon. Tang Mo voisi perustua Vietnamin kulttuuriin:Vietnamilaiset], jotka onnistuneesti ajoivat pois valloittajat mailtaan, tai että heillä on käytössä Kiinan-tyylisiä nimiä sekä siitä että he elävät saarilla, se voisi olla rinnastus Etelä-Kiinan mereen, kuten Hong Kongiin tai Taiwaniin. Ne voivat myös olla yksinkertaisesti rinnastuksia lukemattomiin muihin kiinan etnisiin ryhmiin eikä pelkästään Han-kiinalaisiin (Ka Po "Tun), ja tämä olisi järkevää, koska Akavirilla on myös ongelmia pohjoisesta hyökkäävistä barbaareista kuten muinaisella Kiinalla (mongolit). Tang Mo-rotu on ehkä kunnianosoitus Apinakuningas-hahmolle klassisesta kiinalaisesta romaanista Xiyouji. Kamal-rodusta ei ole paljoa tietoa, mutta koska epämääräisissä kuvauksissa heidät luonnehditaan erittäin sotaisana kansana, ja heidän kotimaansa on jäinen erämaa, he voisivat perustua mongoleihin.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Kamal, joka tarkoittaa "Jäistä Helvettiä", on yksi neljästä Akavirin kansasta. He ovat lumidemoneita. Joka kesä demonit yrittävät hyökätä Tang Moiden maahan, jossa asuu monia apinaihmisrotuja, mutta joka vuosi ne karkotetaan pois.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Tsaesci, joka tarkoittaa Käärme palatsia, ovat vampyyrikäärmerotu. Käärmeet ilmeisesti söivät ihmiset, jotka olivat eläneet Akavirissa, vaikka tämä saattaa tarkoittaa sitä että käärmeiden ja ihmisten kulttuurit sulautuivat yhteen. Niiden ulkonäköä on kuvattu useaan otteeseen, ainoa yhtäläisyys kuvauksien välillä on, että he ovat "pitkiä, kauniita (tai pelottavia), [ja] heillä on kultaisia suomuja." On kuvattu että heidän yläruumis on ihmisen ja alaruumis käärmeen,tai sitten että he ovat täysin käärmeiden kaltaisija. Pelinsisäisessä kirjassa" 2920, Morning Star" Morrowindissa", "Oblivionissa" ja "Skyrimissa" kuvataan (ja siinä niitä kutsutaan Akavireiksi) että Prinssi Juliek, keisari Reman III:n poika ja kruununperillinen taisteli areenalla ottelun Tsaescia vastaan. Sanotaan että olennolla oli kaksi häntää ja kaunis harja, kirja myös mainitsee, että nämä olennot eivät käyttäneet kilpiä, "jos et halua kärsiä sitten mene pois tieltä," on niiden motto. Prinssi Juliek voitti lopulta ketterän pedon. Ulkonäkökuvaukset voivat kuitenkin olla epätarkkoja, ja koostuvat useista kertojista jotka tahallaan kuvaavat Tsaescit enemmän hirviön kaltaisiksi. Ne ovat itse asiassa läheistä sukua ihmisille, ja ne voidaan jopa luokitella karkeasti ihmisiksi. Tämä voi johtua yhteisestä alkuperästä tai käärmeiden risteytymisestä ihmisten kanssa tai ne ovat oikeasti puoliksi ihmisiä ja puoliksi käärmeitä."


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Tsaescit kerran hyökkäsivät Tamrieliin vuonna 1E 2703, mutta heidät ajoi pois keisari Reman I. Hengissä selvinneet Tsaescit toimivat palkkasotureita ja henkilökohtaisina vartijoina aatelisille Cyrodiilissa. He jättivät monia vaikutteita Imperialaisiin mukaan lukien Dai-Katana ja Lohikäärmesuomuhaarniska, sekä univormu Bladeseille ja Valtakunnan punaisen lohikäärmesymbolin. Muutamat Tsaescit toimivat jopa käskynhaltijoina, jotka ottivat keisarin paikan kun Reman dynastia päättyi. Ensimmäinen käskynhaltija, Versidue-Shaie, ohjasi Tamrielin valtakunnan toiseen aikakauteen, kaaosten ja mullistusten aikakauteen. Hän ja hänen perilliset, hallitsivat Tamrielia neljäsataa vuotta, kunnes Akaviri käskynhaltijan murhasi Morag Tong vuonna 2E 430.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Tang Mo, joka tarkoittaa "Tuhansia apinasaaria", on yksi neljästä Akavirin kansasta. Tang Mossa asuu monia apina-ihmis rotuja, jotka kuvataan ystävällisiksi, rohkeiksi, yksinkertaisiksi ja usein hulluiksi. Jossain vaiheessa jokainen Akavirin kansa on yrittänyt orjuuttaa Tang Mon kansat, ja joka kesä lumidemonit naapurimasta Kamalista yrittää hyökätä Tang Mohon, mutta rohkeat apina-ihmiset ovat aina onnistuneesti torjuneet heidän hyökkäykset. Apina-ihmisillä on vahva viha Kamalin lumidemoneita ja käärme-kansaa Tsaescia kohtaan, mutta monen historian selkkauksen jälkeen he ovat liittoutuneet Ka Po "Tun tiikeri-kansan kanssa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Argonialaiset ovat matelijarotu, joka on kotoisin Black Marshista. He voivat hengittää veden alla, ovat immuuneja kaikille myrkkyille ja ovat erittäin vastustuskykyisiä taudeille. Vuosien ajan he joutuivat puolustamaan rajojaan, ja sen seurauksena he ovat asiantuntijoita sissisodankäynnissä. He muistuttavat liskoja, heillä on häntä ja suomuinen iho, ja he ovat erittäin ketteriä, mutta eivät yhtä ketteriä kuin Khajiitit. Heillä on myös poikkeuksellinen luonnollinen lahjakkuus tiirikoinnissa. Argonialaisilla on myös omat kuninkaalliset salamurhaajat, jotka tunnetaan nimellä Shadowscales. Shadowscales ovat argonialaisia, jotka ovat syntyneet Shadow-tähtikuvion aikaan Black Marshissa. Heistä koulutetaan Dark Brotherhoodin salamurhaajia. Shadowscalesit palvelevat isänmaataan salamurhaajina kunnes heidät hyväksytään jäseniksi Dark Brotherhoodiin. Tästä kieltäytyminen rangaistaan kuolemalla. Vaikka heidän Elder Scrolls -pelien kyvyt eivät tätä osoita, monet argonialaiset ovat kiinnostuneita taikomisesta.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Argonialaisilla on melko julma historia. He ovat käyneet useita sotia naapurimaita vastaan ja Dunmerit ottivat paljon argonialaisia orjikseen, ja sen seurauksena jotkut argonialaiset ovat syntyneet ja kasvaneet Black Marshin ulkopuolella. Argonialaiset vihaavat erityisesti Dunmereita ja pitävät näitä verivihollisina.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "" heidän kykynsä ovat:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text:
Ihmisapinat, tai Imgat asuvat Bosmerien maakunnassa Valenwoodissa ja ne jumaloivat korkeahaltijoita, ja jotkut menevät niin pitkälle että ajelevat itseltään karvat pois ja laittavat vaaleaa jauhetta ihoonsa jäljitelläkseen korkea haltijoiden ulkonäköä.
Tähän mennessä ei yksikään Imga ole ollut mukana Elder Scrolls-peleissä, ja vain Morrowindissa on viittaus Imgoihin "Pocket Guide to the Empire"-kirjassa, joka kuvaa Tamrielin valtakunnan maakuntia vuonna 864 toisella aikakaudella. Kuitenkin niiden olemassaolo on sittemmin äskettäin uudelleen noteerattu Oblivionin eräässä pelinsisäisessä kirjassa, jossa epäonninen seikkailija yrittää palauttaa varastettuja viinojansa Imgoilta mutta joutuukin niiden vangiksi.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Khajiitit ovat rotu, joka on kotoisin Elsweyrin maakunnasta. Khajiitit vaihtelevat huomattavasti ulkonäöltään melkein haltijamaisista Ohmes-rahteista suurempin lajeihin, kuten "Senche" (isoja tiikereitä joita käytetään ratsatuksessa) ja "Cathay-Raht" (soturi Jaguaarimiehet"). Khajiit ovat yleensä erinomaisia varkaita ja hyviä taistelijoita, ja hyvin itsekeskeisiä eivätkä tunne "yksityisen omaisuuden" käsitettä. Useimmiten Khajiitien turkin väri vaihtelee oranssista tumman punaiseen, vaikka ne voivat olla muita värejä kuten musta ja valkoinen. Elsweyr on virallisesti jonkinsortin tasavalta jota hallitsevat vuorotellen kansalaiset ja klaanit mutta todella valtiota ohjaa diktatuurisin ottein "Mane". Mane on khajiitien kuningas tai pikemminkin diktaattori. Khajiitit puhuvat Ta'agran kieltä.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Khajiitit ovat pääasiassa yksi hylkiö ryhmä Morrowindin maakunnassa (kuten Argonialaiset), tavallisesti työskentelevät orjina tai elävät kaduilla kerjäläisinä tai taskuvarkaina. Karanneet tai vapautetut Khajiit orjat, jotka pääsevät takaisin Elsweyriin yrittävät muodostaa eräänlaisen Elsweyriläisen Anti-Dunmer liiton. Maantierosvot Cyrodiilin maakunnassa näyttävät olevan yksinomaan Khajiitteja joidena aluksi on ehkä ajateltu kuuluvan Thieves 'Guildiin, mutta tämä päätelmä on todettu vääräksi, koska "Thieves' Guild" tekee työnsä väkivallatomasti toisin kun maanteirosvoilla on tapana. Khajiit tuottavat kuusokeria (Moonsugar) kotimaassaan, joka on yksi tärkeimmistä ainesosista Skoomaan (voimakasta riippuvuutta aiheuttava huume). Vaikka monia Khajiiteja pidetään epäluotettavina, jotkut ovat matkailijoita. Khajiit-karavaani on kauppiaiden ryhmä, joka matkustaa Dawnstarin ja Falkreathin väliä ja myyvät eksoottisia (puhumattakaan kalliita) tuotteitaan Elsweyrista tai muuta rihkamaa ympäri Skyrimiä ja Tamrielia.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Heillä on myös kynnet, jotka tekevät niistä erinomaisia aseettomia taistelijoita.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "Oblivionissa" Heidän kykynsä ovat:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: "" Heidän kykynsä ovat:


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Sloadit ovat etanamaisia olentoja jotka elävät Thrasin korallikuningaskunnassa, lounaaseen Tamrielista. He ovat yleensä pysyneet omissa oloissaan, ja pitäneet vain vähän yhteyttä Tamrieliin, joten niiden historiaa ei tunneta. Tärkein tapahtuma on tiedossa, kun he lähettivät Thrassian ruoton Tamrieliin vuonna 1E2200 surmaten yli puolet sen aikaisesta väestöstä. Vastauksena Tamrielin koottu laivasto hyökkäsi Thrasiin, tappaen kaikki Sloadit mitä he löysivät ja lopulta upottivat Thrasin. Sloadit kuitenkin selvisivät, ja Thras on sittemmin noussut uudestaan.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Tamrielin eri ihmiset palvovat eri jumaluuksia. Ne jakautuvat kahteen ryhmään: Aedra ja Daedra. Aedra, joka tarkoittaa Aldmerien kielellä Esi-isää, tunnetaan myös kahdeksana jumalana josta tuli myöhemmin yhdeksän jumalaa kun Tiber Septimistä kuolemansa jälkeen tuli uusi jumala, Talos. Aedrat edustavat usein hyvää, mutta he esiintyvät erittäin harvoin kuolevaisille, mikä saa jotkut kiistämään heidän olemassaoloaan. Daedra, joka tarkoittaa Aldmerien kielillä, ei-esi-isää, ovat toinen jumalten ryhmä. Daedrat ovat kuitenkin jumalina 16 Daedraruhtinasta, sillä myös ruhtinaiden alaisia, jotka asuvat toisessa ulottuvuudessta, Oblivionissa, kutsutaan Daedroiksi. Suurin osa Daedraruhtinaista edustavat pahaa, mutta eivät aivan kaikki. Myös Daedraruhtinaiden teot ovat näkyvästi esillä kuin Aedrojen, joten heidän olemassaoloaan ei voi kiistää. Daedraruhtinaat usein saattavat tuntua edustavan jompaakumpaa sukupuolta, mutta todellisuudessa heillä ei ole sukupuolia. Heidän palvelijansa ovat kuolemattomia, vaikka he kuolisivat taistelussa, heidän sielunsa palaavat Oblivioniin missä he syntyvät uudelleen.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Akatosh (Aldmereiden kielellä Auri-El) on Aedrojen Ylijumala. Monet pitävät hänen fyysistä olomuotoaan liekehtivänä lohikäärmeenä. Hän on Ajan jumala ja häntä pidetään myös kaikkien lohikäärmeiden isänä.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Arkay on hautajaisten ja hautajaisrituaalien jumala. Häntä kutsutaan myös usein kuolevaisten jumalaksi.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Dibella on kauneuden jumalatar. Häntä kutsutaan myös taivaan kuningattareksi ja rakkauden daamiksi. Monet kultit palvovat häntä, joista suurin osa on omistautuneita naisille.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Julianos on viisauden ja logiikan jumala. Hän on myös paljon tekemisissä taikuuden kanssa minkä takia monet velhot arvostavat häntä.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Talos on laillisuuden ja sodan jumala. Alun perin Talos oli suuri Nede kenraali Tiber Septim, joka yhdisti valtakunnan ja aloitti pitkään hallinneen Septimien dynastian. Kuolleessaan hän nousi yhdeksänneksi ja nuorimmaksi jumlaksi. Hän oli lohikäärmesyntyinen (Dragonborn) ja tunnetaan myös nimellä Ysmir, pohjoisen lohikäärmeenä. Neljännellä aikakaudella, hänen palvomisensa kiellettiin, koska Valtakunta hävisi sodan haltijoiden liitolle (Aldmeri Dominion). Neljännellä aikakaudella palvotaan lähinnä Nordien suojelusjumalana Skyrimin maakunnassa.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Kynareth on taivaden, tuulten ja ilman henkien jumalatar. Hän on myös purjehtijoiden ja matkustajien suojelija.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Mara on rakkauden jumalatar, runsaan maan suojelija ja myötätunnon ja ymmärryksen lähde.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Stendarr on armon jumala, maagien ja hallitsijoiden inspiraatio ja keisarillisen legioonan suojelija. Hänen kunniakseen on perustettu järjestö nimeltään Vigilants of Stendarr, joka jahtaa "pyhäinhäväistyksiä kuten vampyyrejä, ihmissusia ja ennen kaikkea daedroja.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Zenithar on työn ja kaupankäynnin jumala ja helppouden toimittaja.


title: The Elder Scrolls -universumin rodut

text: Azura on auringonnousun ja auringonlaskun daedraruhtinas ja yksi harvoista daedraruhtinaista joita ei pidetä pahoina. Hänet tunnetaan myös auringonnousun ja auringonlaskun kuningattarena, ruusun äitinä ja yötaivaan kuningattarena. Hänen valtakuntansa Oblivionissa on nimeltään Moonshadow. Sitä kuvaillaan kauniina ja värikkäänä paikkana puineen, vesiputouksineen, kukkineen ja hopeakaupunkineen. Azura asuu siellä olevassa ruusupalatsissa. Hänen palvelijansa ovat Siivekkäitä hämäriä (), harmaaihoisia naisia joilla on lepakkomaiset siivet ja toimivat Azuran viestinviejinä.