title: Paleoruokavalio

text: Paleoruokavaliossa pyritään saavuttamaan mahdollisimman pieni omega-6/omega-3 -rasvahappojen suhde, koska villikalassa ja riistassa on luontaisesti runsaasti omega-3-rasvahappoja, mutta tehotuotetussa lihassa ja prosessoiduissa öljyissä sen sijaan runsaasti omega-6:ta.


title: Paleoruokavalio

text: Paleoruokavaliossa ei ole juurikaan gluteenia eikä kaseiinia, joiden epäillään aiheuttavan terveysongelmia joillekin ihmisille. Siinä ei myöskään ole paljon antiravinteita, kuten fytiinihappoa ja lektiineitä, joita esiintyy etenkin viljassa ja palkokasveissa.


title: Paleoruokavalio

text: Maitotuotteiden poisjättämisen vuoksi paleoruokavaliolla saadaan usein virallisia suosituksia pienempiä määriä kalsiumia. Usein kalsium-aineenvaihdunnassa keskitytäänkin vain sisään tulevan kalsiumin määrään, mutta myös ruoan happo-emästasapainolla on merkittävä vaikutus kehon kalsium-tasapainoon. Kaikilla ruoilla on joko happamoittava tai emäksinen vaikutus kehoon. Hiljattain on arvioitu, että Itä-Afrikkalaisen Homo Sapiensin paleoliittisen aikakauden ruokavalio oli nettoemäksinen, kun tyypillinen länsimainen ruokavalio on nettohapan. Nettohapan ruokavalio pakottaa elimistön purkamaan emäsvarastoja, joista suurin on luuston kalsiumsuolat. Happaman kokonaisvaikutuksen aiheuttavia ruoka-aineita ovat mm. viljat, lihat ja kalat, kananmunat, juustot ja maito ja emäksisen aiheuttavia ovat vihannekset, juurekset, hedelmät, sienet ja pähkinät.


title: Paleoruokavalio

text: Koska paleoruokavalio painottaa kasviksia ja hedelmiä reilusti, ja merkittäviä ruokavalioon kuuluvia happamia ruokia ovat etupäässä liha ja merenelävät, se ei aiheuta osteoporoosia ja voi itse asiassa tukea luuston terveyttä.


title: Paleoruokavalio

text: Paleoliittisen aikakauden ravinnossa kuitua saatiin vihanneksista ja hedelmistä, kun taas länsimaalaisessa ravinnossa valtaosa tulee viljoista. Hedelmissä on kaksi kertaa ja vihanneksissa kahdeksan kertaa enemmän kuitua kuin täysjyväviljoissa (pois lukien viljaleseet) kaloria kohti laskien. Hedelmissä ja vihanneksissa kuitu on pääasiassa liukenevaa, kun taas viljoissa kuitu on etupäässä liukenematonta tyyppiä. Loren Cordainin mukaan tyypillinen paleoruokavalion mukainen 2200 kilokalorin päiväannos voi sisältää noin 42 grammaa kuitua. Suomalaisen ravintokuitusuosituksen mukaisen 25 gramman annoksen kuitua saa jo noin puolesta kilosta puoleentoista kiloon suuruisesta määrästä paleoruokavalioon kuuluvia yleisimpiä kasviksia. 25 grammaa kuitua saa esimerkiksi kuudesta keskikokoisesta omenasta tai 750 grammasta mustikoita. Ravitsemusterapian apulaisprofessori Ursula Schwabin mukaan riittävää kuitumäärää on vaikea saada syömättä viljatuotteita, koska kasviksia, marjoja ja hedelmiä tuliksi syödä todella suuret määrät.


title: Paleoruokavalio

text: Yksi tunnetuimmista paleoruokavalion tutkijoista ja kirjailijoista, yhdysvaltalainen terveystieteilijä Loren Cordain on todennut, että viisi tuoretta tutkimusta ovat osoittaneet nykyaikaisen paleodieetin olevan painonpudotuksen, sydänterveyden ja diabeteksen ehkäisyn kannalta tehokkaampi kuin Välimeren ruokavalio, diabeetikoiden suositusruokavalio ja tyypillinen länsimainen ruokavalio.


title: Paleoruokavalio

text: Kivikautisten metsästäjä-keräilijöiden ruokavalion tiedetään koostuneen lähinnä paikallisten luonnonantimien keräilyn, kalastuksen ja metsästyksen tuottamasta ravinnosta. Muinaisista ruokatottumuksista on kuitenkin vaikea saada tarkkaa tietoa, sillä ruokavaliosta kertovia merkkejä ei ole säilynyt kovinkaan paljon. Kivikautisten heimojen ruokavalio myös vaihteli. Se vaihtelee huomattavan paljon nykyistenkin metsästäjä-keräilijä-alkuperäiskansojen keskuudessa luonnonolosuhteiden erojen takia. Esimerkiksi eteläafrikkalainen gwi-heimo saa kaloreistaan 25 % eläinperäisestä ravinnosta, mutta Alaskan nunamiutit peräti 99 prosenttia.


title: Paleoruokavalio

text: Ennen viljan viljelyä hiilihydraattien osuus ihmisen ruokavaliossa on kuitenkin ollut nykyistä pienempi ja rasvojen ja proteiinien osuus vastaavasti korkeampi. Paleoruokavaliossa syödään yleensä runsaasti eläinruokia, joista saadaan yleensä noin 64–68 % kaloreista. On kuitenkin myös olemassa tieteellisiä tutkimuksia, joissa painotetaan, että hiilihydraatit kuuluivat kivikautisten metsästäjä-keräilijöiden ruokavalioon.


title: Paleoruokavalio

text: Suomalaiset paleoruokakirjailijat Leena-Sisko Johansson ja Heljä Suuronen-Geib suosittelevat kirjassaan "Melkein kivikautinen keittokirja – Luonnonmukaista lähiruokaa" suomalaisille heidän omien kivikaudenaikaisten esivanhempiensa luonnonmukaista ravitsemusta. Kivikausi vallitsi Suomessa noin vuosina 8600–1500 eaa. ja maanviljely levisi Suomeen vasta tuhansia vuosia sen alkamisen jälkeen Euraasian halki idästä.


title: Paleoruokavalio

text: Suomessa elanto saatiin kivikauden aikaan kalastuksella, metsästyksellä ja keräilyllä. Kalojen lisäksi rannikolla saalistettiin hylkeitä, etenkin norppia. Sisämaassa olivat riistaa hirvet, metsäpeurat, majavat ja karhut, mutta myös metsäkana- ja vesilinnut, jänikset, oravat ja muu pienriista. Kaikki Suomessa tavatut linnut ja nisäkkäät olivat syömäkelpoisia oikein valmistettuna. Eläimiä syötiin sesongittain: lohta saatiin keväästä syksyyn, hirviä talvisin, hylkeitä läpi vuoden, ja sorsia ja majavia keväisin ja syksyisin. Kasvikunnasta kerättiin juuria, marjoja, sieniä, kasvien siemeniä, nokkosta, vesipähkinöitä ja muita pähkinöitä. Kasvien lisäksi kerättiin linnunmunia.


title: Paleoruokavalio

text: Karjanhoidon ja maanviljelyn uskottiin alun perin levinneen Suomeen Etelä-Baltiasta ja Koillis-Puolasta vuosien 2 500–2 000 eaa. tienoilla nuorakeraamisen kulttuurin saapumisen myötä. Vuonna 2004 Helsingin ja Bristolin yliopistojen tekemän yhteisen tutkimuksen perusteella on selvinnyt, että Suomessa on tuotettu maitoa jo 4 500 vuotta sitten. Helsingin yliopiston siitepölytutkimusta ja arkeologiaa yhdistävän tutkimuksen mukaan ensimmäisistä viljakasveista taas tattaria on viljelty Suomessa jo 5 300 eaa. ja ohraa noin 4 200 eaa. Löydökset osoittavat maatalouden olevan vanhempaa perua kuin on alun perin luultu ja juontuvan aina varhaiskampakeraamiselle kaudelle. Maanviljelyn ja karjanhoidon merkitys pysyi Suomessa kuitenkin vähäisenä vielä kauan kivikauden loppuvaiheiden jälkeenkin.


title: Paleoruokavalio

text: Kun ihmiset noin 10 000 vuotta sitten alkoivat siirtyä maanviljelyyn, luurankolöytöjen perusteella on havaittu että ihmisen elinikä lyheni, fyysinen koko pieneni ja useiden tautien ja vaivojen kuten hammas- ja luustovikojen määrä lisääntyi. Evoluutiobiologi Jared Diamondin mukaan yksi syy tälle oli ruokavaliossa: metsästäjä-keräilijöiden ruokavalio oli monipuolisempi kuin vain muutamasta ravintoköyhästä tärkkelyspitoisesta kasvista riippuvaisten maanviljelijöiden. Suomalainen ja pohjoiseurooppalainen perimä on altistunut maanviljelylle vielä tätäkin vähemmän aikaa. Lääketieteellisen "The American Journal for Clinical Nutrition" -julkaisun mukaan mikään metsästäjä-keräilijäyhteisö ei ole luultavasti kärsinyt nykyajan elintasosairauksista. Toisaalta esimerkiksi sellaiset Amazonin luonnonvaraiset intiaanit, jotka saavat suuren osan kaloreistaan viljeltyjen kasvien hiilihydraatista, eivät myöskään ole juurikaan kärsineet elintasosairauksista. Jalostamattomien kasvien ja riistan suojaavan vaikutuksen on arveltu johtuvan niiden alhaisesta energiatiheydestä ja sitä kautta metsästäjä-keräilijöiden saamasta melko niukasta energiamäärästä. J. Bralyn ja R. Hogganin kirjassa "Vaaralliset viljat" väitetään, että metsästäjä-keräilijöillä ei vielä esiintynyt nykyajan kroonisten sairauksien oireita kuten liikalihavuutta, korkeaa verenpainetta, valtimonrasvoittumistautia tai insuliiniresistenssiä, vaan niitä alkoi ilmetä vasta maanviljelyn myötä.


title: Paleoruokavalio

text: Adelaiden yliopiston tutkijoiden mukaan luurankolöytöjen perusteella Euroopassa siirtyminen metsästäjä-keräilijän ruokavaliosta maanviljelijän ruokavalioon aiheutti suun mikrobikannan muuttumisen tautien kannalta haitallisempaan suuntaan. Brysseliläisen yliopiston tutkimuksen mukaan perinteistä metsästäjä-keräilijän elämäntapaa noudattavilla kamerunilaisilla pygmeillä on pienempi verisuonien kalkkeutumisen riski kuin kaupungistuneilla pygmeillä ja paikallisilla bantumaanviljelijöillä. Nykyaikaiselle ruokavaliolle siirtyneiden australialaisten metsästäjä-keräilijöiden terveydentilan huononeminen on tutkimuksessa onnistuttu peruuttamaan, kun heidät on palautettu perinteiselle ruokavaliolleen.


title: Paleoruokavalio

text: "The Lancet" -lehdessä vuonna 2013 julkaistussa tutkimuksessa, jossa tutkittiin valtimonrasvoittumistaudin esiintymistä esiteollisissa kulttuureissa, päädyttiin johtopäätelmään, että valtimoiden rasvoittumista esiintyi yleisesti esiteollisissa kulttuureissa mukaan lukien metsästäjä-keräilijät. Tutkimuksessa kuvattiin tietokonetomografialla 137 eri puolilta maailmaa peräisin ollutta muumiota joista viisi oli metsästäjä-keräilijöitä.


title: Paleoruokavalio

text: Paleoruokavalio ei toistaiseksi ole ollut ravitsemusviranomaisten ja ravitsemusterapeuttien suosiossa. US News & World Report julkaisi vuosina 2011 ja 2012 amerikkalaisten ravitsemusasiantuntijoiden tekemän listan ruokavalioista niiden terveellisyyden, laihdutukseen sopivuuden ja helppouden mukaan. Kummallakin listalla paleodieetti jätettiin viimeiseksi. Myös suomalaiset viralliset ravitsemussuositukset vuodelta 2005 ovat voimakkaasti ristiriidassa paleoruokavalion kanssa suositellessaan runsaasti leipää, perunaa ja maitotuotteita.


title: Paleoruokavalio

text: Kalsiumista ja D-vitamiinista voi tulla vajetta, jos maitotuotteet jätetään pois.


title: Paleoruokavalio

text: Viljatuotteiden välttelyn johdosta puheenaiheeksi ja kiistelyn kohteeksi nousee usein ravintokuidun saanti. Tyydyttyneen rasvan määrä ruokavaliossa jakaa myös mielipiteitä sen terveysvaikutusten vuoksi.


title: Kodomo

text: Kodomo (, ”lapsi”) voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Mons Lactariuksen taistelu

text: Mons Lactariuksen taistelu käytiin lokakuussa 552 Campaniassa, Italiassa. Taistelussa itäroomalainen sotapäällikkö Narses kukisti ostrogoottien kuningas Tejan johtaman armeijan.


title: Mons Lactariuksen taistelu

text: Itä-Rooman valtakunta oli vuodesta 535 lähtien käynyt sotaa Italian ostrogootteja vastaan. Roomalaiset olivat sotapäällikkö Belisariuksen johdolla vallanneet suuren osan Italiasta vuoteen 540 mennessä, mutta vuonna 541 goottien kuninkaaksi valittu Totila onnistui valtaamaan melkein kaikki menetetyt alueet takaisin. Kesällä 552 itäroomalainen sotapäällikkö Narses kukisti Totilan Taginaen taistelussa, jossa tämä haavoittui kuolettavasti. Henkiinjääneet gootit valitsivat uudeksi kuninkaakseen Totilan lähimmän miehen Tejan, joka kohtasi Narseksen armeijan uudelleen saman vuoden lokakuussa Mons Lactarius -vuorella (nykyinen Monti Lattari, lähellä Vesuviusta) Campaniassa, Etelä-Italiassa. Taistelu kesti kaksi päivää ja sen aikana Teja sai surmansa. Lopulta gootit antautuivat ja Narses antoi heidän lähteä Italiasta.


title: Knut Holmqvist

text: Knut Anders Holmqvist (15. heinäkuuta 1918, Trollenäs – 28. elokuuta 2000, Rydsgård) oli ruotsalainen kilpa-ampuja ja olympiamitalisti.


title: Knut Holmqvist

text: Helsingin 1952 olympialaisissa Holmqvist voitti hopeaa trapissa. Hänen yhteistuloksensa oli 191, joka koostui ensimmäisen päivän 95 ja toisen päivän 96 osumasta. Hän hävisi kullan Kanadan George Genereuxille yhdellä osumalla.


title: Knut Holmqvist

text: Maailmanmestaruuskisoissa samana vuonna Holmqvist voitti pronssia ja saavutti maailmanmestaruuden joukkuekilpailussa. 1954 joukkue voitti hopeaa.


title: Knut Holmqvist

text: Vuoden 1956 olympiakisoissa Holmqvist oli edelleen mukana ja sijoittui seitsemänneksi.


title: Kevätsahrami

text: Kevätsahrami ("Crocus vernus") on varhain keväällä kukkiva koristekasvina viljelty sahrami- eli krookuslaji. Sitä tavataan luonnonvaraisena Keski- ja Etelä-Euroopassa.


title: Kevätsahrami

text: Kevätsahrami kasvaa 5–15 senttimetriä korkeaksi. Sen mukulamainen maavarsi on 0,8–2 cm leveä. Kevätsahramin tyvilehdet ovat tuppimaiset ja kasvulehdet kirkkaanvihreät. Vihreät lehdet ovat 2–6 millimetriä leveät, kukkia lyhyemmät. Kukka on 4–8,5 cm leveä. Sen kehälehdet ovat väriltään tummansiniset-laventelinsiniset, raidalliset tai valkoiset. Kotahedelmä on soikea ja 1,5–2 cm pitkä.


title: Kaupunginpuisto (Budapest)

text: Kaupunginpuisto () on suuri julkinen puisto ja suosittu vapaa-ajanviettopaikka Budapestissa. Puiston laidalla on Sankarien aukio, mistä Andrássy út -katu kulkee suoraan Pestin keskustaan. Kaupunginpuiston pinta-ala on 100 hehtaaria ja se on Budapestin suurimpia puistoja.


title: Kaupunginpuisto (Budapest)

text: Budapestin Kaupunginpuisto on maailman vanhimpia julkisia puistoja. Sen paikalla ollut suo kuivattiin 1700–1800-luvuilla ja muutettiin englantilaistyyliseksi puistoksi. Puistossa ja sen ympäristössä tehtiin suuria muutostöitä vuoden 1896 unkarilaisten maahantulon tuhatvuotisjuhlia ja maailmannäyttelyä varten, jolloin Sankarien aukio ja Andrássy út rakennettiin. Puistoon pystytettiin näyttelytilaksi Vajdahunyadin linna, jossa toimii nykyään Unkarin maatalousmuseo.


title: Kaupunginpuisto (Budapest)

text: Kaupunginpuistossa on muun muassa tekojärvi, joka toimii talvisin luistinratana, kylpylä, huvipuisto, sirkus, eläintarha ja liikennemuseo. Puistossa on myös pieni kasvitieteellinen puutarha. Siellä kasvavista puista voidaan mainita libanoninsetri, harmaapihta, neidonhiuspuu, espanjanpihta, kreikanpihta, ambrapuu ja punavaahtera.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1908)

text: José Manuel Soares eli Pepe (30. tammikuuta 1908 Lissabon – 24. lokakuuta 1931 Lissabon) oli portugalilainen jalkapalloilija. Hän pelasi CF Os Belenensesissä ja Portugalin maajoukkueessa.


title: Pepe (jalkapalloilija, 1908)

text: Pepe pelasi Amsterdamin olympialaisissa 1928 kolme ottelua ja teki kaksi maalia, kun Portugali pääsi turnauksessa puolivälieriin saakka. Hän kuoli vain 23-vuotiaana Lissabonissa 1931. Kaupungissa ollut stadion Campo das Salésias oli aiemmin nimeltään Estádio José Manuel Soares.


title: HMS Leeds Castle (P258)

text: HMS Leeds Castle (viirinumero P258) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Castle-luokan ulkovartiolaiva.


title: HMS Leeds Castle (P258)

text: Alus tilattiin 8. elokuuta 1979 Hall, Russell and Companyltä Aberdeenistä ja sen köli laskettiin 18. lokakuuta. Alus laskettiin vesille 29. lokakuuta 1980 kumminaan laivastoministeri Keith Speedin puoliso Lady Speed, ja se valmistui 29. lokakuuta 1981.


title: HMS Leeds Castle (P258)

text: "HMS Leeds Castle" osallistui 1982 Falklandin sotaan lentotukialusosaston ja Ascensionille perustetun tukikohdan välisenä yhteysaluksena päällikkönään komentajakapteeni Colin Hamilton. Alus palveli tämän jälkeen Britteinsaarten kalastusvesien valvonnassa sekä vartiolaivana Falklandeilla.


title: HMS Leeds Castle (P258)

text: Vuonna 2000 alus oli kahdeksan kuukautta modernisoitavana, ja se palasi palvelukseen alkuvuodesta 2001. Alus saapui 8. elokuuta 2005 viimeisen kerran Portsmouthiin Falklandinsaarilta, josta sisaralus "HMS Dumbarton Castle" oli sen vapauttanut. "HMS Leeds Castle" myytiin huhtikuussa 2010 sisaraluksensa kanssa Bangladeshille. Alus lähti 14. toukokuuta hinauksessa A&P Groupille Newcastle-upon-Tyneen modernisoitavaksi, ja työt valmistuivat joulukuussa 2010.


title: Alaskan hallinnollinen jako

text: Alaska on jaettu hallintoalueisiin, borougheihin, eikä piirikuntiin kuten muut Yhdysvaltain osavaltiot. Poikkeuksellisesti myöskään hallintoalueet eivät kata koko osavaltion aluetta, vaan hallintoalueeton alue on jaettu väestönlaskenta-alueisiin. Hallintoalueita on 19 ja väestönlaskenta-alueita 10.


title: Rohtokuirimo

text: Rohtokuirimo eli ruijankuirimo ("Cochlearia officinalis") on matalakasvuinen yksi-, kaksi- tai monivuotinen ristikukkaisiin kuuluva ruohokasvi.


title: Rohtokuirimo

text: Rohtokuirimo kasvaa 10–20 senttimetriä korkeaksi. Sen aluslehdet ovat pitkäruotiset, muodoltaan soikeat–munuaismaiset. Varsilehdet ovat sepiviä ja tylpänpuikeita. Rohtokuirimon kukat ovat pieniä ja valkoisia. Lidut ovat soikeita, 4–6 millimetriä pitkiä.


title: Rohtokuirimo

text:
Suomessa rohtokuirimo kasvaa merenrannoilla ja kylissä talojen vieressä. Se esiintyy ainoastaan Utsjoella Tenojoen varrella, missä kasvi on vakiintunut tulokas.
Siitä ei ole lainkaan havaintoja 1950-luvun jälkeen.


title: Vuodet vierivät

text: Vuodet vierivät on Humppa-Veikot-yhtyeen studioalbumi vuodelta 1978. Albumi oli myös yhtyeen laulusolistin ja viulistin Teijo Joutselan 50-vuotistaiteilijajuhlalevy.


title: Zillertal

text: Zillertal on Innin laakson poikkilaakso Tirolissa Itävallan Itä-Alpeilla. Laakso on 32 kilometriä pitkä, ja se on suosittu matkailukohde. Laakson pohjalla virtaa Zillerjoki.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Muinainen reenjalas on arkeologinen irtain jäännös muinaisesta reestä. Jalakset voivat ajoittua kivikaudelta uudelle ajalle. Kovin vanhoja rekiä ei ole säilynyt, mutta jalaksia tai niiden osia on. Jalaksen voi sekoittaa muinaissukseen, koska ne muistuttavat toisiaan.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Puu säilyy huonosti happipitoisessa ympäristössä. Siksi kaikki löydetyt jalakset tavataankin soiden turvekerroksen alta mudasta, jossa happi on loppunut ja kosteus liuottaa mudasta happamia yhdisteitä, mikä säilyttää suksen puuainesta. Jalaksen pituus aiheuttaa sen, ettei se säily kovin todennäköisesti ehjänä. Useimmat jalaslöydöt ovat siksi katkelmia. Vanhin jalaslöytö on "Heinolan reenjalas", joka ajoitetaan 9000 vuotta vanhaksi. Venäjällä oli samaan aikaa käytössä muuntyyppisiä jalaksia (Vis- ja Veretje-tyypit), joten reen tai pulkan ikä on näitäkin vanhempi.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Rekiä on myös tehty kuivalle maalle, mutta tässä keskitytään vain lumessa liikkuviin rekiin.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Päällyskourullinen jalas on alkeellisin ja vanhin tunnettu jalastyyppi. Pitkä puu veistetään pohjastaan tasaiseksi ja yläpuolelle koverretaan koko pituudelle kouru, jolla jalas kiinnitetään reen pitkittäisen rungon alle. "Heinolan reenjalas" on tällainen. Pohjan pyöristyminen saattaa olla kulumista tai tahallaan tehtyä. Jalas kiinnitetään rakenteeseen köysillä sitoen. Tällaiset reet ovat ilmeisesti olleet kaksijalaksellisia. Näitä tehtiin mesoliittisella tai tyypillisen kampakeramiikan kaudella.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Vis- ja Veretje jalakset ovat lautamaiset ja niitä sidottiin mahdollisesti rinnakkain yhteen. Tuloksena oli pulkka tai leveä reki.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Keskikuurnalliset jalakset ovat kourumaisia jalaksen keskikohdalta, mutta ei jalaksen etummaiselta tai taaimmaiselta kolmannekselta. Ne ovat noin 10 cm leveitä ja 3-4 metriä pitkiä. Kourua kutsutaan kuurnaksi, sillä sen tarkoitus lienee sidereikien tekemisen helpottaminen. Jalaksen pystykepit eli kaplaat kiinnitettiin omiin reikiinsä, jota koverrettiin kuurnan viereen hieman ulospäin vinolle pinnalle. On arveltu, että kuurnallinen jalas kehittyi kourullisesta siten, että kuurna palveli samaa tarkoitusta kuin kouru, mutta kaplaita varten syntyi uusi kiinnitystapa levittämällä jalasta. Samalla jalaksen kannatteleva pinta-ala suureni. Reen rakenne oli kevyt ja se koottiin pingottamalla kaplaat tiukasti jalasta vasten hihnoilla tai rimoilla, joita kutsutaan kaustoiksi.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Kaplaiden asennoista on päätelty kuurnallisten jalasten kuuluneen yksi- tai kaksijalaksellisiin rekiin. Tyypin B reet rakennettiin yksijalaksellisiksi ja tavaratila syntyi vinojen kaplaiden väliin. Takana oli paksummat kaplaat, joista kuljettaja saattoi pitää rekeä pystyssä ja ohjata sitä suksilta tai työntäen. Tyypin A reki oli todennäköisesti kaksijalaksellinen, koska kaplaat asennettiin tiukasti pystyasentoon. Tyypin C reen kaplaat olivat vain löysästi kiinnitettynä jalaksiin. Malli saattoi olla yksi- tai kaksijalaksellinen. Tällaisia reet valmistettiin myöhäisellä kivikaudella, mikä tarkoittaa Suomessa kampakeraamisella kaudella ja sen jälkeen.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Keskiharjakkeiset jalaksen keskellä kulki pitkittäin harja tai monta rinnakkaista harjaketta. Harjan ja nauhojen avulla kaplaat kiinnitettiin rekeen. Tällaisia rekiä käytettiin kivikauden lopulla esimerkiksi Kiukaisten kulttuurin tai Pöljän keramiikan aikana sekä pronssi- ja rautakauden alussa.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Suksireki on reki, jonka jalakset saattaisivat olla suksinakin, sillä reki on niin pieni. Tämä tyyppi tunnetaan Lapista Siperiaan historialliseltakin ajalta.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Heinolan reenjalas on tyypiltään päällyskourullinen reenjalas ja on toistaiseksi maailman vanhin löydetty jalas. Se löytyi Heinolan Viikinäisistä vuonna 1934 ja on ajoitettu 6980-6800 eaa. eli mesoliittiselle kaudelle. . Se on veistetty lylymännystä ja on 246 cm pitkä ja 11,5 cm leveä. Jalaksen pohja on pyöreähkö ja siinä ei ole muissa jalaksissa tavattavia reikiä. Venäjällä on tavattu samantapaisia jalaksia. T.I. Itkonen oli sitä mieltä, että jalas kuului kaksijalaksiseen rekeen.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Venäläiseltä asuinpaikalta Vis I löytyi, tulkinnasta riippuen ovatko löydöt suksia vai jalaksia, noin 14-20 kappaletta erilaista jalasta. Kolmen jalasta oli valmistettu lehtipuusta. Näitä kutsuttiin Heinola-tyyppisiksi jalaksiksi, joissa ei ollut päällä kourua. Yhden jalaksen pituus oli 2 metriä pitkä ja 25 cm leveä ja sen pohja oli pyöreähkö. Sekä kärki että perä olivat loivasti ylöspäin kaarellaan. Nämä ajoitettiin 8300-7700 BP eli kalibr. 7300-6500 eaa. .


title: Muinaiset reenjalakset

text: Ylemmistä asuinpaikan Vis I turvekerroksista löydetyt jalakset olivat havupuuta. Kaksi näistä olivat Heinola-tyyppisiä, joihin oli kaiverrettu syvät kourut jalaksen päälle. Kaksikko ajoittui 7200 BP eli kalibr. 6100 eaa. . Loput ajoittuivat 7700 - 7000 BP eli kalibr. 6500 - 5800 eaa. . Eräs tällainen jalas, jota kutsuttiin Vis-tyypin jalakseksi, oli tasapohjainen ja 2 metriä pitkä ja 30 cm leveä. Näitä löytyi 9 kappaletta. Vain yksi Vis-tyypin jalas oli koristeltu pienillä rinnakkaisilla ornamenttiviivoilla.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Toivakassa Pitkäjoen itärannalla olevasta Kuuskosken talosta pohjoiseen olevasta suosta tehtiin löytö kahdesta reenjalaksesta, jotka olivat osin tuhoutuneet. Paikalta löytyi myös kivikauteen viittaavia löytöjä ja siihen kontekstiin sopii myös jalaksen ajoitus, joka on 5235 eaa. eli mesoliittisen kauden lopussa.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Saarijärveltä Tarvaalasta Luonnonvara-instituutin rakennuspaikalta löydettiin lokakuussa 2008 kivikirves ja –taltta. Löydöt liittynevät jo vuonna 1937 löytyneeseen reenjalakseen (KM/kt 8019), joka todettiin Summasjärven rannasta mudanajon yhteydessä. Jalas on ilmeisesti löydettäessä katkaistu kannastaan. Jalas on päällyskourullinen, mutta kolmasosa kärjestä on veistetty lautamaisen tasaiseksi. Jalas oli 381 cm pitkä, 23 cm leveä ja 9,8 cm paksu. Jalaksen kärki oli 105 cm pitkä, noin 15 cm leveä ja 1,8 cm paksu. Kärkeen on tehty kavennus eli nipukka, joka oli 8 cm pitkä ja 6 cm leveä, sekä 1,6 cm x 0,8 cm reikä , jolla kärki taivutettiin ja kiinnitettiin rekeen edestä. Keskiosastaan jalas oli veistetty koveraksi. Kourun reunoihin on porattu 21-32 cm välein 10 reikäparia sidosnaruja varten. Sidereiät olivat parin senttimetrin kokoisia. Pohja oli veistetty tasaiseksi ja se oli käytöstä kulunut sileäksi jopa keulan alta. Veistojäljet on tehty kiviaseella. Löytöpaikalta otetut maanäytteet oli E. Hyyppä tutkinut vuonna 1937 ja sijoitti jalaksen Litorinakauden alkupuolelle eli silloisen tietämyksen mukaan esikeraamiseen aikaan. T. I. Itkonen spekuloi vuonna 1938, että Tarvaalan jalas saattoi olla myös ahkion runko. Jalaksesta on kuva Elävä kivikausi- sivustolla (kuva).


title: Muinaiset reenjalakset

text: Pihtiputaalta Muurasjärveltä oli löytynyt yksijalaksellisen reen jalaksen katkelma, josta puuttui kärki ja kanta. Jalas on melko samanlainen kuin Saarijärven Tarvaalan ja Laukaan Vehniän jalas. Sen ikä asettuu Litorinakauden alkuun eli noin 8500 vuotta sitten.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Lapinlahden reenjalas oli 523 cm pitkä ja se oli tyypiltään päällyskourullinen, jollaisia olisi ollut yksijalaksellisessa reessä. Se löytyi vuonna 1949 Koppolan kylästä. Jalaksen kanta oli 34 cm ja 115 cm pitkä kärki oli kapeimmillaan 20 cm leveä ja 1,8 cm paksu. Jalaksen keskiosa oli 3,65 cm, jossa kourun laidat olivat 3-4 cm korkeat. Tämä on suurin jalas, mitä Suomesta on löydetty ja epäilläänkin, ettei se olisi ollenkaan reen jalas. Sitä on myös ehdotettu veneen pohjan kölipuuksi eli talkaksi. Kannassa oli kaksi suurta reikää taaimmaisia suurkaplasta varten, jotka tuettiin sitomalla se takana oleviin sidereikiin. Kaplaat olivat pohjastaan kiilattu, jotta ne pysyisivät tukevammin paikoillaan ja tähän viittaavat pohjassa olevat iskun jäljet. Ruuhimaisen osan pohjalla kulkei kaksi reikäriviä, joihin istutettiin 14 kaplasta kahteen riviin. Kaplaat olivat mahdollisesti vielä tuettu kaustalla, joihin kaplaat sidottiin yläosastaan. Alun alkaen reessä olisi ollut vain 14 kaplasta, mutta näiden väliin olisi lisätty jälkeenpäin 12 kaplasta riviä kohti. Reikien koko oli noin 3 cm x 3 cm ja ne sijaitsivat 19-21 cm välein ja lisätyt reiät eri kokoisia ja 21-27 cm välein. Keulassa oli reikä vetoköyttä varten. Jalas löytyi 1,5 metrin syvyydestä suosta turpeen ja pohjaliejun rajapinnasta. Tämä viittaa siihen, että jalas olisi vajonnut vedessä pohjalle ja liettynyt sinne ennen maatumista. Jalaksesta otetut näytteet sisälsivät sekä suolaisen- että makean veden piileviä, joten se on voinut upota murtoveteen. Näytteiden siitepölytutkimus paljastaa havupuiden lisääntymisen kyseiseen aikaan. Jalas ajoitetaankin Litorinakauden ja atlanttisen lämpökauden loppuun, joka sijoitettiin ennen noin 2000 eaa., mutta nykyään 3000 eaa..


title: Muinaiset reenjalakset

text: Keuruun Suolahdelta on löytynyt kourujalaksen peräkappale, jonka kanssa havaittiin myös osa laitarakennetta ja vajaan metrin mittainen reiällinen puu. Tämän löydön perusteella on arveltu reen olleen yksijalaksellinen ja muistuttaisi naskapi-intiaanien käyttämää toboggan-nimistä rekeä.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Laukaasta Vehniön kylästä löytyi päällyskourullinen jalas. Jalas löytyi 1920-luvulla ja siitä on kuvaus Suomen Museo 1930.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Gråträskistä Piteån kunnasta Norrbottenista löytyi särkyneen reenjalaksen osia, joista yksi keskiosa ja kärki puuttuivat. Jalas oli ohut ja leveä keskikuurnallinen reenjalas, jolla ei ollut tyypillisiä paksupäisiä peräkaplaita, vaan niitä vastaavat reiät ovat pitkittäiset ja kulmikkaat. Jalaksen perä kapeni kiilamaisesti ja peräkaplaat sidottiin jalakseen takana oleviin kapeisiin sidereikiin.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Gorbunovan jalas löytyi Uralilta Tobolskin läheltä. Jalas muistutti kuvassa päällyskourullista jalasta, jossa oli kuitenkin pitkänomaiset kaplasreiät ja kaareva pohja. Reikien asento oli pystysuorassa ja sidereiät puhkaisivat myös jalaksen ulkoreunan. Jalaksen etupää oli katkennut, mutta takapäässä oli taaksepäin suunnatut kaplasreiät, jotka olivat muuallakin muodoltaan pitkät ja kapeat. Vaikutelmaksi jää, että kaplaat istutettiin reikiin tiukasti kiinni. Jalaksen yläosa oli puun sydänpuuta. Jalaksen läheltä löytyi myös yli 50 cm pitkiä puun osia, joita on pidetty kaplaina.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Alajärven kunnasta on Lappajärven eri rannoilta löydetty neljä jalasta. Ne ovat kaikki keskikuurnallisia mutta rikkoutuneita. Seuraavassa on niistä lyhyt kuvaus.


title: Muinaiset reenjalakset

text: F. Vieruaho on löytänyt vuonna 1963 Vieruahon rannasta jalaksen katkelman. Sen kantakappale on lohjennut pituussuuntaan ja on 137 cm pitkä ja 9 cm leveä jalaksen kannasta. Ehjänä jalas on ollut leveämpi, mutta oikeaa leveyttä on vaikea arvioida. Keskikuurnan leveys on 4,5 cm ja veiston jäljet näkyvät vieläkin selvästi. Jalakseen on porattu ja kaiverrettu erinäisiä reikiä. Aivan kannassa on nirkko, jossa on poikittainen reikä, sitten on kaksi isompaa rinnakkaista koloa, jonka jälkeen on porattu kaksi sidereikää ennen kuurnaa. Keskikuurnassa on vuorotellen leveä kolo, kolme sidereikää, kolo ja taas kolme sidereikää, jne. katkenneeseen päähän saakka. Jalas on ajoitettu myöhäiskivikautiseksi 4640 ± 40 BP eli kalibroituna 3439 ± 58 eaa. ja sen luettelonumero Kansallismuseossa on KM 16110.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Seuraavat kolme jalasta on löytänyt Eemeli Joensuu vuonna 1963 Alajärven Kurejoen suusta, joka on Vierunahon lähellä. Jalakset ovat kaikki eri "paria" eli kuuluivat eri rekeen. Yksi alla olevista jalaksista on ajoitettu 4530 ± 40 BP eli kalibroituna 3237 ± 96 eaa.. (Kuvauksien epätarkkuudesta johtuen se saattaa olla Kopiston esittelemä KM16224:1, vaikka Kuokkanen sanoi sen olevan KM16224:3)


title: Muinaiset reenjalakset

text: Jalaksen (Kansallismuseo KM 16224:1) keulaosa on 189 cm pitkä, 10 cm leveä ja 2,7 cm paksu. Kärjessä on 5 cm pitkä pitkittäinen reikä, jonka kohdalla on jalaksessa lievä kavennus. Kuurnaa, jonka leveys on 4,5 cm, on jäljellä vajaa puolet katleman pituudesta, joten jalaksen alkuosa on hävinnyt. Kuurnan kärkipäässä on näkyvissä kolme sidereikäparia, sitten haljenneen jalaksen toisella sivulla pitkittäinen kolo, jota seuraa kaksi sidereikää ennen jalaksen katkeamiskohtaa. Jalas on ensikäytön jälkeen veistetty uudelleen mahdollisesti metallisella, mutta ainakin hyvin terävällä työkalulla. Kuurnaa on tasoitettu ja jalaksen kärkiosaan on veistetty hajas. Samasta löytökohdasta nostettiin myös riu'unkappale, jonka pituus oli 108 cm. Siinä oli pitkittäinen kolo, joten se saattoi olla osa jalasta tai kuului reen ylärakenteisiin. Jos veistojäljet ei ole tehty metallivälineellä, voi jalas olla kivikautinenkin.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Jalas (KM 16224:2) löytyi katkelmana, jossa sen keulapala tavattiin samasta kohdasta edellisen kanssa kahdessa osassa. Sen pituus oli 178 cm, leveys 9,5 cm ja paksuus 2,8 cm. Keulan kärjessä on 7 cm pituinen pitkittäinen kolo, jonka kohdalla jalaksen ulkoreunat oli veistämällä kavennetut. Keskikuurnasta näkyi noin puoli metriä ja kuuden koloparin verran. Kolot olivat ilmeisesti kaplaita varten ja koloparien väliin oli porattu kaksi sidereikäparia. Jalas oli veistetty päältä ja alta. Kuurnan veistojälkiä näkyi vielä ja pohjaa oli veistetty myös. Koveruus saattoi johtua siitä, että ydinpuu oli jätetty alaspäin.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Kolmas samasta paikasta löytynyt jalas (KM 16224:3) on takaosa, joka oli kuitenkin haljennut pituussuuntaansa. Katkelman pituus oli 110 cm ja paksuus 2,9 cm. Jalaksen nirkko oli reiällinen ja kannassa oli kaksi suurta koloa, jotka suuntasivat vinosti taakse- ja ylöspäin. Kuurnan sivuilla oli kaplaille harvaan koverretut kolot ja niiden välissä kolme sidereikää. Kolot suuntautuivat vinosti ulospäin. Haljenneen puolen rakenne on saattanut olla samanlainen.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Alajärveltä on löytynyt neljän erillisen keskikuunallisen jalaksen sarja, jossa osaset ovat huonokuntoisia katkelmia. Yksi jalas oli 13,6 cm leveä ja 4,9 cm paksu. Jalaksen yläosa oli puun sydänosaa, joka jätetään tavallisesti jalaksen pohjaan. Kyseessä on massiivisin keskikuurnallinen jalas, mitä tunnetaan. Jalas on luetteloitu numerolla KM/eh 16543:A. Toinen jalaskatkelma oli 10,2 cm leveä ja 1,9 cm paksu (KM/eh 16543:B), kolmas jalaskatkelma oli 1,8 cm paksu (KM/eh 16543:C) ja neljäs oli 2,3 cm paksu (KM/eh 16543:D).


title: Muinaiset reenjalakset

text: Alajärveltä tunnetaan vielä 2,6 cm paksu jalaksen katkelma, joka on luetteloitu numerolla KM/eh 20163:1.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Alahärmästä löytyi keskikuurnallinen jalas vuonna 1963 Perkiömäen Malmin talalta viemäriojan kaivuun yhteydessä. Jalas löytyi "ravan alta savea vasten" noin 1,5 metrin syvyydestä. Jalas on ilmeisesti katkennut nostettaessa, koska katkeamiskohta näytti tuoreelta. Näkyviin jäi myös lapion teränjälki. Jalaksesta säilyi kärkikappale, joka oli 148 cm pitkä, 9,8 cm leveä ja 3,5 cm paksu. Kuurnan leveys oli 3 cm, tehty mahdollisesti kourutaltalla, ja kärjen koloparin jälkeen tuli 4 sidereikäparia ja ennen katkeamiskohtaa yksi kolopari lisää. Kärjessä näkyi eläimenpääkoriste. Kärjessä oli kaksi rinnakkaista reikää kärjen kiinnittämistä varten. Ilmoitus jalaksen löytämisestä tuli 10 kuukautta myöhemmin, joten turvenäytettä ei päästy ottamaan. Ajoitusta ei ole tehty. Jalas on kansallismuseossa numeroituna KM16108.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Rantasalmelta löytyi keskikuurnallinen, mutta kärjetön jalas, joka on luetteloitu numeroilla KM/kt 2007. Jalaksen perässä oli reiällinen nirkko kahden paksumman peräkaplaan reiän takana. Kuurnan kolopareista osa suuntautui ylöspäin ja osa vinosti ulospäin.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Kuortaneelta löytyi 1931 ehjä keskikuurnallinen jalas, jonka pituus oli ollut 317,5 cm, leveys 12,3 cm ja paksuus 2,5 cm. Itkonen käytti tätä jalasta esikuvanaan tehdessään kaksijalaksisen rekonstruktionsa, jota on esitelty alan kirjallisuudessa ahkeraan. Jalaksen perässä oli poikkeuksellisesti vain yksi paksumpi kaplaanreikä, kun muissa niitä oli kaksi. Osa kuurnan viereisistä kaplaan reistä oli suunnattu ylöspäin ja osa vinosti ulospäin. Mahdollisesti tämän takia sitä on ehdotettu myös yksijalaksellisen reen jalakseksi. Kärjestään jalas oli tasaisesti kapeneva ja kiinnitysreikä oli porattu poikittain jalaksen läpi. Kun jalas löydettiin ja vedettiin suosta esiin, vastusti jalas talteenottoa tosissaan. Ilmeisesti jalaksen kärjessä oli vielä kiinni poikittainen "jukopuu" ja se haras vastaan. Toinen lisätarina kertoo, että löytöpaikalla olisi ollut toinenkin jalas, joka oli kuitenkin lahona tuhoutunut nostettaessa. T. I. Itkonen ilmoitti vuonna 1938, että jalaksen ikää tuli pitää aiemmin ilmoitettua 5300-5500 vuotta vanhana noin 1000 nuorempana. Jalas olisi siten kivikauden lopulta. Jalas on luetteloitu numerolla KM/kt 7356.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Kiuruvedeltä Luupuvedeltä on löytynyt ehjä keskikuurnallinen jalas, joka oli 410 cm pitkä, 12 cm leveä ja 3,0 cm paksu. Jalaksen perä oli vahvempi kuin muu osa jalaksesta. Taaimmaiset paksumman kaplaat oli kiinnitetty rinnakkain ja jännitetty paikalleen nirkkoon koverretun poikittaisen reiän kautta sitoen. Myös peräkaplaiden edessä oli poikittain reikä, jota olisi voinut käyttää tähän tarkoitukseen. Kuurnan viereiset kaplaat olivat joko pystyssä tai vinottain ulospäin reikien suunnan mukaisesti. Kärkeen oli porattu reiät pohjan läpi kärjen kiinnittämiseksi kaarelle. Jalas on luetteloitu numerolla KM/kt 7056.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Orimattilasta Pennalan kylästä löytyi vuonna 1948 suomudan otossa 1,6 metrin syvyydestä reen lylymäntyisen jalaksen takaosa, joka toimitettiin suon laidalta löytyneen parin saviastian palasen kanssa yhdessä museoon. Jalas oli keskikuurnallinen ja sen pinnassa näkyivät vielä kivikirveen veiston jäljet. Kapean kivitaltan veistojäljet olivat 4-8 cm pituisia ja 0,3-0,7 cm levyisiä. Jalas oli 87 cm pitkä, 16 cm leveä ja 5,8 cm paksu. Jalaksen kannassa oli 3,2 cm mittainen vaakareiällinen nirkko ja kuurnan ja nirkon välissä kaksi suurta ja rinnakkaista kaplaksen koloa, jotka olivat matalat. Kuurnan, joka oli 5,5 cm leveä ja 1,2-2 cm syvä, molemmilla reunoilla oli 12 paria koloja, joista kolme olivat pyöreitä ja loput pitkulaisia sidereikiä. Jalas löytyi pohja kuperana lähes loppuun kuluneena. Viereiseltä asuinpaikalta löytyi Valdain piitä ja tyypillistä kampakeramiikkaa. Jalas on kuitenkin ajoitettu siitepölyajoituksella pronssikauden alkuun (3500-3200 BP). Jalas on Kansallismuseossa numerolla KM12057:1.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Inkoosta löytyi keskikuurnallinen reenjalaksen peräosa, joka oli 10,8 cm leveä ja 4,8 cm paksu. Kahden isomman peräkaplaiden reikien takana oli nirkko, johon oli koverrettu poikittain sidereikä. Timo Kuokkanen teki vuonna 1989 Kullaan ja Inkoon jalaksesta rekonstruktion Kuralan Kylämäessä. Jalas on luetteloitu numerolla KM/eh 14738 A ja B.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Ulvilan Kullaan Tuurijärveltä löytyi keskikuurnallinen reenjalas, joka oli 10 cm leveä ja 2,8 cm paksu. Peräosa puuttui, mutta jalas oli tasapohjainen ja kaplaiden reiät osoittivat vinosti ulospäin. Jalaksen kärkeen oli veistetty vesilinnun pää kahden sidereiän yläpuolelle. Jalas löydettiin loppuun kuluneena ja se olikin katkennut sidereikien kohdalta. Timo Kuokkanen teki vuonna 1989 Kullaan ja Inkoon jalaksesta rekonstruktion Kuralan Kylämäessä. Jalas on ajoitettu 4430 ± 110 BP eli kalibroituna 3133 ± 165 eaa. ja se oli mahdollisesti veistetty sembramännystä. Jalas on luetteloitu numerolla KM/eh 23896. Jalaksesta on Museovirastolla kaksi kuvaa , .


title: Muinaiset reenjalakset

text: Kuusankoskelta Pilkanmaalta Kollinlahdelta löytyi keskikuurnallinen jalas, joka oli noin 170 cm pitkä, 17 cm leveä ja 5,5 cm paksu. Jalaksesta pilkisti suosta näkyviin vain pää, josta löytäjä vetäisi jalaksen esille. Jalaksen takapää oli jäljellä ja etupää oli lahonnut. Kuurnan molemmin puolin näkyi vielä 19 reikäparia, joista reen rakenteet olivat kiinnitettynä. Jalaksen takapäässä oli reiät myös mahdollisille peräkaploille ja kaplaiden takana nirkko, johon kaplaat sidottiin poikittaisesta reiästä kiinni jalakseen. Jalaksesta tehtiin rekonstruktio Kuusankosken museolle vuoden 1996 näyttelyyn, joka pidettiin jalaksen löytymisen jälkeen. Jalas on ajoitettu 5090 ± 130 BP eli kalibroituna 3896 ± 144 eaa. ja luetteloitu museonumerolla KM/eh 20117.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Lappajärven Kärnäsaaresta Ahvenniemen rantavedestä löysivät isä ja poika Osola vuonna 1963 keskikuurnallisen jalaksen, jonka pää pisti esiin vedestä matalanveden aikana. Löydös oli 152 cm pitkä, 10 cm leveä ja 2,4 cm paksu. Kanta muodosti reiällisen nirkon, johon oli koverrettu kaksi isoa taaksepäin osoittavaa rinnakkaista reikää. Koloparin edessä alkoi 3-4 cm leveä kuurna, jonka molemmin puolin oli kaiverrettu tasaparein aina kolot ja koloparien välissä kolme sidereikäparia. Kolojen välit olivat 60 cm ja niiden pitempi halkaisija oli 2,5-3cm ja syvyys 5-7mm. Kolot suuntautuivat viistosti ulospäin. Jalaksen pinta oli pehmeäksi lahonnut. Jalaksen vierestä löytyi myös kaksi lahoa mutta sileäpintaista laudanpalasta, joiden pituus oli 50 cm ja leveys 10 cm. Toisessa laudassa oli kaksi reikäparia 45cm päässä toisistaan. On mahdollista, että ne kuuluivat rekeen ja olivat tällöin keulapaloja. Jalas tunnetaan Kansallismuseossa numerolla KM16109.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Noormarkusta Rudanmaan Myllypurosta löytyi 7,3 cm leveä ja 2,1 cm paksu keskikuurnallinen reenjalas, joka katkenneenakin oli vielä 183 cm pitkä. Pellonkulmauksesta havaittu jalas löytyi hiljattain kaivetusta ojasta saven ja mudan rajapinnasta noin 1 metrin syvyydestä. Jalaksen kärjessä ei ollut side- tai kiinnitysreikiä, mutta sen kärki oli kavennettu. Kuurna alkoi keskivaiheella jatkuen 3 cm leveänä katkenneeseen kohtaan. Kuurnan molemmin puolin oli reikäparit seuraavasti. Ensin oli kaplasreikäpari, jonka jälkeen oli tehty 4 sidereikäparia, sitten oli kapalasreikäpari, jonka jälkeen vain kaksi sidereikäparia ja lopuksi taas kapalsreikäpari ja kaksi sidereikäparia. Kaplaat oli tuettu koverrettuihin koloihin, jotka suuntautuivat vinosti sivulle ja olivat kooltaan 1,5 cm x 1,2 cm ja 0,8 cm syvät. Sidereiät olivat mitoiltaan 1,2 cm x 0,7 cm. Jalas on ajoitettu 4900 ± 150 BP eli kalibroituna 3705 ± 178 eaa. ja on luetteloitu numerolla KM20260 (aiemmin SatM 18464).


title: Muinaiset reenjalakset

text: Pudasjärveltä Ruottistenjärveltä löytyi ehjä keskikuurnallinen reenjalas, joka oli 396 cm pitkä, 13 cm leveä ja 3,0 cm paksu. Jalas on näytteillä Pohjois-Pohjanmaan museossa Oulussa ja luetteloitu museonumerolla PPM 5596.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Pyhäselältä löytyi 8,0 cm leveä ja 1,4 cm paksu keskikuurnallinen reenjalas. Jalas on luetteloitu numerolla KM/eh 23583.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Rautalammelta löytyi 8,7 cm leveä ja 3,5 cm paksu keskikuurnallinen reenjalas. Jalas on luetteloitu numerolla Kuopion museo 2776.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Temmeksesta löytyi 9,0 cm leveä ja 6,5 cm paksu keskikuurnallinen jalaksen takaosa, jossa peräkaplaiden takana oli nirkossa poikittainen reikä ja edessä sitomista varten vielä yksi reikä. Jalas on luetteloitu numerolla PPM 4023.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Temmeksestä Ojankylästä Palokankaan talosta löytyi vuoden 1940 tienoilla 75 cm mutakerroksen alta punaisen saven pinnalta jalaksen kantaosa. Katkelma oli 96 cm pitkä, 10,4 cm leveä ja 1,4-4 cm paksu. Jalaksessa oli 4,5 cm leveä kuurna, jonka molemmilla puolilla oli yksi pari kaplaankoloja ja yksi pari sidereikiä. Kannan kärjessä oli lähekkäinen pari kaplaankoloja, jotka osoittivat reen takakaplaiden paikkoja. Takakaplaiden edessä oli vaakasuoraan koverrettu 5,2 cm leveä sidereikä, joka kohoaa jalaksesta kuin suksien päläs. Tämä on jalaksen paksuin kohta. Jalaksen kaplas- ja sidereikien väliit oli yhdistetty kaksoisviivalla. Jalaksen takaosa oli pyöreä eikä siinä näkynyt jälkeä nirkosta. Jalas on luetteloitu numerolla KM 11875.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Temmeksestä Palokankaan talon läheltä löytyi jalaksen KM 11875 löytöpaikan läheltä myös toinen jalas. Suomudan nostossa noin 80 cm syvyydeltä tavattiin keskikuurnallinen reenjalas, josta oli tallella 177 cm:n pituinen kantaosa. Lylymäntyisen jalaksen muut mitat olivat 8,5 cm leveä ja 3-6,5 cm paksu. Puuaines ol hieman lahonnutta ja siitä karisi kuivuttuaan pintaa pois. Jalaksen kannassa oli lievä nirkko (lahonnut?), johon oli tehty kaksi vierekkäistä 1,5 cm syvyistä reikää. Reikäparin edessä oli noin 25 cm pitkä, 3-4 cm leveä ja 6,5 cm paksu "päläs", johon oli koverrettu vaakasuora ja 7 cm leveä sidereikä taaimmaisia kaplaita jännittämään. Kuurna oli veistetty koko matkalle ja kuurnassa on havaittavissa keskellä pituussuunnassa pieni harjanne ja kaplaiden reikäparit sijaitsivat 50 - 60 cm välein ja niiden välissä sidereikäparit yhtä harvassa. Jalaksen pohja on kulunut käytössä vähän kuperaksi ja on keulapuolelta kulunut vasemmalta puolelta ohuemmaksi kuin toiselta puolelta. Samanlaisia piirteitä tunnetaan ainakin Kuopion museossa olevalla Rautalammin jalaksella. Jalas otettiin vuonna 1941-41 Oulun museon kokoelmiin numerolla PPM 1025.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Ylistarolta löytyi 15 cm leveä ja 4,0 cm paksu keskikuurnallinen jalas. Jalas on luetteloitu numerolla KM/eh 2216:873. Jalaksesta on kuva Museoviraston sivulla kuva.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Laukaan Sammallahdelta löytyi keskikuurnallinen jalas. KM 17057. Jalaksesta on kuva Museoviraston sivulla kuva.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Inkoon Gumbölestä on löydetty keskikuurnallinen jalas. Se on luetteloitu numerolla KM 14738.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Alajärveltä Joensuusta on löydetty keskikuurnallinen jalas, joka on numeroitu KM20248.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Kuusamosta löytyi vuonna 1936 noin 7 km kirkonkylästä kaakkoon, lähellä Kuusamonjärven rantaa Vanttajajoen suussa olevan Niittylän tilan mailta, mäntypuinen jalas noin 50 cm syvyydestä. Jalas oli mudan ja savihiedan välistä. Sen mitat olivat 282 cm pitkä, 8 cm kapea ja yli 3 cm paksu. Jalas oli pohjastaan hieman kupera ja päältä hieman harjava paitsi kärjestä, jossa se oli ilmeisesti taivutettu kaarelleen. Siihen oli koverrettu kahdelle kaplaalle kulmikkaat reiät, jotka menivät pohjasta läpi. Kaplaaiden kohdalle sivulle oli porattu sitomista varten läpi menevät reiät, mutta etumaisen kaplaan edessä oli vielä yksi poikittainen reikä. Jalaksen kärjessä oli kaksi reikää peräkkäin ja pieni kavennus. Kärjen kaarevuus oli jo kuollut, mutta kannan päässä oli nipukkamainen matala kaarevuus jäljellä. Tämän jalaksen toisintoja tunnettiin Sonkajärveltä ja Pielavedeltä sekä Ruotsista 6 kappaletta (lahde vuodelta 1936). Jalas on Kansallismuseon kokoelmissa numerolla 7898:3. Se on ajoitettu noin 600 - 400 eaa.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Ulvilan Kullaan Palukselta Puiston tilalta löytyi 70 cm syvyydestä vetisestä rantapellosta jalaksen kärki, jota Unto Salo lähti vuonna 1962 tutkimaan. Hän kaivoi ylös Suomessa täydellisimmin säilyneen harjajalaksisen reen osia. Kaivannosta löytyi yksi jalas, jonka pituus oli 213 cm, leveys 10,5 cm ja sen kärki oli noin 75 cm pitkä. Kärjen kaarevuus oli jo oiennut. Jalaksen harjan molemmilla puolilla oli neljä koloparia eli kaplaskoloja ja harjan läpi oli taltalla koverrettu poikittain sidereiät, joita oli seitsemän kappaletta. Jalaksen takana oli ilmeisesti peräkaplaalle tehty pohjan läpi ulottunut koverrettu reikä. Jalaksen katkenneessa kärjessä oli kaksi rinnakkaista reikää. Muita löytöjä olivat kaksi riukumaista sivupuuta eli kaustaa, joista toinen oli 252 cm pitkä. Kaustan alapuoli oli koverrettu pitkittäin uurteelle ja siihen oli sitomista varten tehty useita reikiä. Toinen takakaplaista, joka oli 98 cm pitkä, löytyi ja se oli jääkiekkomailan muotoinen. Ilmeisesti lapamainen taite toimi kädensijan tehtävässä. Viimeiseksi mainittava lyhyt kapula on yksi kaplaista tai toisen takakaplaan katkelma. Jäänteitä köysistä tai peitteistä ei löytynyt, mutta muista kaplaista todettiin muutama osanen. Reki oli ilmeisesti veistetty metalliterällä, koska veistojäljet olivat pitempiä kuin kivikautisilla puuesineillä. Reestä tehtiin Satakunnan Museossa rekonstruktio. Vaikka paikalta löytyi vain yksi jalas, valittiin rekonstruktion malliksi kaksijalaksinen reki. Jalaksesta otettiin myös radiohiiliajoitus, joka sijoittaa sen kalibroimattomana 600-280 eaa. eli kalibroituna 563 ± 184 eaa..


title: Muinaiset reenjalakset

text: Noormarkun harjajalaksen kärjessä on hirvenpääkoriste. Se löydettiin Harjakankaalta noin 5 km Noormarkun Myllypuron kuurnallisesta jalaksesta kaakkoon. Se on ajoitettu kivikauden loppuun 3530 ± 110 BP eli kalibroituna 1877 ± 141 eaa.. Sitä säilytetään Satakunnan Museossa.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Saarijärven Salmenrannasta Hännilästä löytyi keskiharjainen reenjalas (KM 7063), jollaisia käytettiin kivikauden lopusta varhaiselle rautakaudelle. Siitä valmistettiin myös toimiva rekonstruktio. Jalas on näytteillä Saarijärven museossa.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Muitakin harjajalaksellisia reen jalaksia tunnetaan. Muun muassa Pihtiputaalta ja Evijärveltä on löytynyt tämän tyyppisiä jalaksia.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Morjärvin reki Ruotsin Lapista valmistettiin ilmeisesti suksista. Tyyppi on ollut käytössä rautakaudella Lapista Siperiaan asti.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Saarijärveltä löytyi Morjärv- tyyppinen reenjalas (KM28211), jonka tarkkaa löytöpaikkaa ei tiedetä. Jalas ajoitettiin 1790 ± 80 BP eli kalibroituna 120-380 jaa.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Kemijärven Tohmon kylästä löytyi vuonna 1938 Karvakkojängästä noin kilometrin päästä Kemijoesta 30 cm syvyydestä mäntyisen reenjalaksen, jonka pituus oli 240 cm, leveys 13,7 cm ja paksuus 3,6 cm. Keulan paksuus oli vain 1,8 cm. Jalas oli katkennut kannastaan ja sivultaan lohjennut. Jalaksella on ollut vain muutama kaplas, jotka ilmeisesti kannattelivat kuormalavaa. Osa kaplaksista on ensikäytön jälkeen hakattu metallikirveellä pois. Jalaksen kärjessä on pitkä pituussuuntainen reikä ja sen edessä pieni pyöreä reikä. Näihin kiinnitettiin ilmeisesti kaustapuu ja jalaksia yhdistävä yhdyspuu. Jalas on luetteloitu numerolla KM/kt 8225:2.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Ruotsista on löydetty Kemijärven (KM/kt 8225:2) tapaisia jalaksia muun muassa Länsipohjan Alakainuusta ja Lapinmaan Stenselestä.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Enontekiön Peltovuoman kylän läheltä löytyi vuonna 1934 nuottaa vedettäessä Peltojoessa mäntyinen siro jalas, joka oli 230 cm pitkä, 11,8 cm leveä ja 5,2 cm paksu kaplaskolojen kohdalla ja muuten 1,2-1,5 cm paksu. Jalas oli hajonnut neljään osaan, mutta yhdessä ne muodostivat lähes ehjän jalaksen. Kaplaskoloja oli kolme ja ne oli veistetty neliön muotoisiksi kuten myös kolojen kohokkeet. Kolojen mitat olivat noin 1,5 cm ja 3 cm sekä syvyys 3,1-3,5 cm. Veistojäljet olivat metalliaseella tehdyt. Kaplaskolojen etäisyydet olivat 65 cm ja 77 cm. Jalaksen pohja oli kuperaa kuorittua puun pintaa ja päällinen veistettyä pintaa. Jalas on luetteloitu numerolla KM/kt 8153.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Alatornion Könölän kylästä löytyi 1936 U. Hannulan metsäpalstalta ojankaivuun yhteydessä yli 110 cm syvyydestä lylymäntyinen "jalaspari". Jalasten pituus oli vähintään 366 cm pitkät ja 15 cm leveät. Jalaksien lauta oli 3,8 cm paksu ja ne kapenivat hieman molempia päitä kohti edetessä. Keulan kärki oli tasainen, mutta oli lovettu kalanpyrstön muotoon kiinnitystä varten. Kärjen leveys oli 12 cm ja kannan leveys oli myös 12 cm. Jalaksen pohja oli kulumisesta hieman pyöristynyt ja päällyspuolella, joka oli vastaavasti kovera, oli kummankin jalaksen reunoille veistetty erilliset kohopienat, joihin oli porattu reiät. Jalakset kiinnitettiin ilmeisesti reen rakenteisiin rei'istään, mutta ilman kaplaksia joiden tarvitsemat reiät puuttuivat. Pienojen korkeus oli alle 4 cm ja reiän pituus oli vajaa 3 cm ja korkeus yli 1,5 cm. Reiät vaikuttivat metalliterällä poratut, joten Itkonen arveli niiden olevan pronssikaudelta. Jalakset on lähetetty Kansallismuseolle, jossa ne luetteloitiin numerolla 7826 (kansatieteen osasto). Ne on ajoitettu kivikauden ja pronssikauden vaihteeseen noin 700-400 eaa..


title: Muinaiset reenjalakset

text: Hollolassa Renkomäen Pennalassa löydettiin 1948 reenjalaksen katkelma. Myöhemmin vuonna 1959, kun rakennettiin salaojaputkea, havaittiin keramiikanpalasista. Jatkotutkimukset olivat tuottoisat, sillä palasista pystyttiin kokoamaan niin sanotun Pennalan ruukun, joka edustaa tyypillistä kampakeramiikkaa (noin 4000-3000 eaa.). Tämä voisi kytkeä myös jalaksen samaan kauteen. Jalas on luetteloitu numerolla KM 12057:1.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Ullavan Pilkanmaalta Ullavajärven kaakkoisrannalta löytyi 2001 Pahalammelta merovinkiaikaisen suksen kärkipala ja reenjalaksen katkelma sekä muita ihmisen työstämäksi otaksuttuja puunkappaleita. Koska suksi ajoitettiin 700-luvulle, voivat muutkin puuesineet ja etenkin reen jalas olla samalta ajalta.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Muonion Kangosjärveltä tehtiin suolöytö, jossa havaittiin reenjalas. Samantyyppisiä reenjalaksia on löydetty myös Ruotsista. Jalas ajoitetaan pronssikauden lopulle noin 500 eaa. tai rautakauden alkuun. Itkonen on käsitellyt jalasta julkaisussaan vuonna 1947.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Vesannolta Vesijärven kylästä löytyi vuonna 1937 150 cm syvyydestä melko ehjä mahdollisesti hapainen jalas, joka hajosi kolmeen osaa sitä kuivattaessa. Jalas oli paksuin keskeltä, levein kannastaan, mutta oheni päitä kohden. Jalaksen pohja ja päällyspinta olivat kuperat. Noin 90 cm kärjestä oli jalakseen porattu läpi reikä, jonka jälkeen alkoivat tyypilliset koloparit säännöllisin 10-13 cm välein. Jalas oli 325 cm pitkä, 10,4 cm leveä ja 4,2 cm paksu. Kolopareja oli 16 kappaletta, jotka olivat 2-3 cm pitkät ja 1-1,5 cm leveät ja jotka olivat kohtisuorassa jalasta vasten. Reikiin on ollut kiinnitettyinä reen kaplaat.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Tervon pitäjästä löytyi vuoden 1935 tietämillä Tallusjärveä laskettaessa reenjalaksen kärki, joka oli 131 cm pitkä, 12,8-14,8 cm leveä ja 2,7-5 cm paksu. Puuaines oli lylymäntyä ja käytössä kulunut. Koska jalas oli katkennut molemmista päistään, on sen alkuperäinen pituus ollut 2-3 metriä. Jalaksen reunoja seuraa tiheät rivistöt kaplaksien koloja, jotka olivat 3,3-4,5 cm pitkät ja 1,2-1,5 cm leveät kolon suulla ja 2,5-3,4 cm pitkät kolon pohjalla. Kolot oli kaiverrettu pystyyn. Jalaksen pohja oli puun kuorittu pinta, mutta päällinen karkeasti veistettyä pintaa. Työn jäljestä on päätelty jalaksen olleen kivikautinen. Jalas on luetteloitu Kansallismuseossa KM/kt 8154.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Lyckelsen jalas Ruotsin lapista on kuten Sallan suksikin (luultiin aluksi jalakseksi) tasainen pohjastaan ja yläpuoleltaan. Se ei silloin voi olla mikään nuoremmista kolmesta päätyypistä. Jalas on iältään pronssi- ja rautakauden vaihteesta.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Parkanosta löysi E. Huhdanpää Vähä-Venesjärven eteläpäästä 1930-luvulla noin 40 cm syvyydestä kelkan jalaksen, neljä kaplasta, kaksi kaustaa ja muutamia liisteiden kappaleita. Jalas oli veistetty kummastakin päästään nousevaksi ja siihen oli koverrettu kahdet kaplaskolot. Kolojen väliin oli jätetty korvake, jossa oli poikittainen reikä sitomista varten. Jalaksen päissä oli veistetty kolot kastan sitomista varten. Jalaksen pituus oli 194 cm ja koottuna kaustan korkeus maasta oli 30 cm. Jalakset sijaitsivat 70 cm ja kaustat 53 cm:n päässä toisistaan. Samanlaiset kelkat on tavattu Norjassa Osebergista (vuoden 1936 lähteen mukaan), jotka ovat kauniita viikinkiajan työnäytteitä. Parkanon kelkka on uudempi ja vaatimaton ulkonäöltään ja rakenteeltaan. Kelkka on osa Kansallismuseon kansatieteellisen osaston kokoelmia numerolla KM/kt 7800.


title: Muinaiset reenjalakset

text: Sallasta löytyi vuonna 1939 suosta 4 metriä pitkä ja 12-15 cm leveä jalas. Sen pohja oli kuperapintainen ja mukana nousi myös kaplaita ja kausta. Esineet jätettiin Sallan kirkon torniin, mutta ovat voineet hävitä sodan aikana sieltä.


title: Kõpun majakka

text: Kõpun majakka () on majakka Länsi-Virossa Hiidenmaalla Kõpun niemimaalla. 1500-luvulla rakennettu majakka on Viron vanhin. Kõpun majakka on Itämeren ja Baltian maiden vanhin, ja sen väitetään olevan maailman vanhin majakka, jossa merkkivalo on palanut alusta asti.


title: Kõpun majakka

text: Kõpun majakka rakennettiin Hiidenmaan korkeimpaan paikkaan, 67 metrin korkeudella merenpinnasta olevalle mäelle. Majakan korkeus maasta on 36 metriä. Majakan valo on 102,6 metrin korkeudella merenpinnasta, eikä Itämeren rannikoilla ole sitä korkeammalla olevia majakanvaloja.


title: Kõpun majakka

text: Valkoinen torni on tuettu tukipilareilla eli kontreforeilla, siinä on kattoparveke ja punainen linssikoppi.


title: Kõpun majakka

text: Hiidenmaan ohitse kulki Pohjois-Euroopan tärkein itä-länsi-suuntainen kauppatie. Kõpun majakka rakennettiin varoittamaan laivoja Hiidenmaan matalasta. Noin vuonna 1500 sai Tallinnan raati Saarenmaan-Läänemaan piispalta luvan rakentaa majakan Hiidenmaalle Kõpun niemimaan korkeimpaan paikkaan. Oikeastaan Hansaliitto vaati jo 1490-luvulla tulipookin pystyttämistä. Majakan rakentaminen alkoi vuonna 1504, ja se valmistui 1531. Ajoittain keskeytyneet rakennustyöt jatkuivat vuoteen 1538 saakka.


title: Kõpun majakka

text: Majakan alkuperäinen korkeus oli 20 metriä eli puolet nykyisestä korkeudesta (tukipilarien yläreunan saakka). 20-metrinen pooki oli ilman valoa yli sata vuotta. Vuonna 1649 alettiin pookin laella polttaa puuta. Majakka oli sinä aikana pikemminkin tulipooki. Sen laella oli metallinen kori, jossa poltettiin puuta ja hiiltä. Vuodessa kului yli tuhat syltä puita, joiden kuljetus majakalle oli paikallisten talonpoikien tehtävä. Tulen hoitajina oli jatkuvasti työssä kuusi miestä. Samanlainen tulipookki oli Ruotsin Falsterbossa jo vuonna 1229.


title: Kõpun majakka

text: Majakka otettiin vuonna 1810 valtion haltuun. Umpinaiseen pookiin raivattiin silloin porraskäytävä, ja ylös rakennettiin kaksi huonetta, lisäksi vielä linssikoppi. Valon lähteenä on majakassa poltettu öljyä, myöhemmin valopetrolia ja asetyleenia. Vuonna 1822 keksi Augustin Fresnel monista lasiprismoista kootun linssin. Keksinnöstä seurasi majakkalaitteiden voimakas kehitys.


title: Kõpun majakka

text: Kõpun majakka silloin oli vuonna 1900 Venäjän merivoimien omistuksessa. Sen ehdotuksesta ostettiin majakalle Pariisista majakkalaitteiden maailmanäyttelyistä uusi linssikoppi ja pyörivä optinen järjestelmä. Tämä rakenteeltaan yksinkertainen mutta varmatoiminen järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1901. Jykevän valurautarakennelman päällä oleva optiikkalaite pyöri elohopea-altaassa, joka toimi suuren ominaispainonsa ansiosta tukilaakerina. Ratkaisun etuna oli hyvin vähäinen kitkavastus. Kulumista ei käytännössä tapahtunut, eikä järjestelmä tarvinnut voitelua.


title: Kõpun majakka

text: Vuonna 1940 Kõpu-majakka tuli majakalle vedettiin sähkö ja se sähköistettiin. Ainoa tiedossa oleva hyökkäys majakkaa kohti tapahtui syksyllä 1941, jolloin sitä pommittivat Saksan lentokoneet. Majakan juurella ollut rakennus tuhoutui kokonaan, mutta kupolia kohti ammutut pikakiväärisarjat vahingoittivat vain kopin ikkunoita ja optiikkaa.


title: Kõpun majakka

text: 1980-luvulla majakan 450-vuotispäivien kunniaksi päätettiin majakka kunnostaa. Majakka maalattiin ulkopuolelta ilmatiiviillä maalilla, ja majakan muureihin alkoi kerääntyä kosteutta, joka aiheutti rappauksen irtoamisen ja majakan nopean rapistumisen 1980-luvun lopussa. Vuonna 2001 tehtiin remontti näiden tuhojen korjaamiseksi. Vuosina 1988–1990 tornin ympärille valettiin kestävä teräsbetoninen "paita", jonka tehtävä on estää tornin rapistuminen. Hiidenmaalla Kõpun niemimaalla on vielä toinenkin merkittävä majakka, niemimaan läntiseen kärkeen 1874 rakennettu Ristnan majakka.


title: Paini kesäolympialaisissa 1976 – kreikkalais-roomalaisen painin 57 kg

text: Kreikkalais-roomalaisen painin sarjaan 57 kg Montrealin olympiakisoissa 1976 osallistui 17 painijaa, jokaisen edustaessa eri maata. Kilpailusta putosi kun kilpailija sai 6 miinuspistettä täyteen tappioon päättyneessä ottelussa. Miinuksia tuli tappiosta 3–4. Voitosta seurasi 0–1. Kolmen parhaan keskinäiset ottelut ratkaisivat lopulliset sijoitukset. Kilpailut käytiin Maurice Richard Arenassa 20.–24. heinäkuuta.


text: Ukkolan ja Mustafinin välinen ottelu kilpailun 2.kierrokselta laskettiin mukaan mitaliottelujen pisteisiin.


title: Sibeliuspuiston minigolf

text: Sibeliuspuiston minigolf sijaitsi Helsingissä Sibeliuksen puistossa ja oli Suomen vanhin toiminnassa oleva minigolfrata. Sen rakensi 1952 kristillinen teekkarijärjestö Ristin Kilta. Rata lopetti toimintanta toukokuussa 2018.


title: Sibeliuspuiston minigolf

text: Alun perin Ristin killan minigolfradat rakennettiin varainkeruuta varten. Kiltalaiset halusivat Otaniemeen avattuun teekkarikylään oman kappelin ja eräs kiltalainen, Eric Schalin, tuli ehdottaneeksi minigolfradan perustamista varainhankinnan avuksi. Hän oli tutustunut peliin Englannissa ja huomannut niiden olleen suosittuja ulkomailla.


title: Sibeliuspuiston minigolf

text: Ristin kilta rakennutti XV Olympia 1952 -toimikunnan tukemana kaksi rataa: ensimmäisen Eläintarhantien varteen ja toisen Sibeliuksen puistoon. Radat saavuttivat nopeasti suosiota, mutta Eläintarhantien rata purettiin jo samana vuonna.


title: Sibeliuspuiston minigolf

text: Sibeliuspuiston minigolfissa on 18 rataa. Minigolfin radat eivät ole kilparatoja, vaan teekkareiden itse suunnittelemia ja siten kilparatoja monipuolisempia.


title: Sibeliuspuiston minigolf

text: Ristin kilta ylläpitää Sibeliuspuiston minigolfrataa yhä pääosin talkoovoimin. Radan tuotto ohjataan nykyisin hyväntekeväisyyteen.


title: The Hottie and the Nottie

text: The Hottie and the Nottie on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut romanttinen komediaelokuva. Sen pääosia esittävät Paris Hilton, Joel David Moore, Christine Lakin, Greg Wilson, Marianne Muellerleile, Johann Urb, Scott Prendergast, Karley Scott Collins, Caleb Guss, Kurt Doss ja Alessandra Daniele. Elokuvan on ohjannut Tom Putnam. Elokuva oli taloudellinen pettymys ja voitti kaksi Razzie-palkintoa huonoimmasta naispääosasta ja huonoimmasta parista.


title: Stubai

text: Stubai on jäätikkö Itävallan Tirolissa.


title: Stubai

text: Stubain jäätiköllä pääsee laskettelemaan ympäri vuoden. Hissillä pääsee 3 212 metrin korkeuteen. Alimmat hissiasemat ovat 1 750 metrin korkeudella. Koko Stubaitalin laakson alueella on hoidettuja rinteitä 147 kilometriä.


title: Rusokit

text: Rusokit ("Bidens") on kasvisuku asterikasvien heimossa. Suvussa on yhteensä noin 240 lajia.Pohjoismaissa kasvaa kuusi rusokkilajia, jotka ovat yksivuotisia ruohoja. Niillä on harvoin laitakukkia mykeröissä. Rusokkien pähkylöissä on väkäsekkäitä otia, joilla ne tarttuvat eläimiin.


title: Milan Kytnár

text: Milan Kytnár (s. 19. toukokuuta 1989 Topoľčany, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 KHL-joukkue HC Slovan Bratislavaan. Kytnar on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän on pelityyliltään kahden suunnan hyökkääjä, jonka vahvuudet ovat luovuudessa, fyysisyydessä ja maalineduspelaamisessa.


title: Milan Kytnár

text: Kytnar pelasi ensimmäiset juniorivuotensa HC Topoľčanyssa. Hän voitti joukkueessa Slovakian U18-sarjan pistepörssin tehoilla 36+65=101 kaudella 2004–2005. Kaudella 2005–2006 Kytnar pelasi HK Trnavan ja HC Topoľčanyn junioreissa. Kaudella 2006–2007 hän voitti Topoľčanyssa tehoilla 37+54=91 U18-sarjan pistepörssin joukkuetoveri Richard Jančekin kanssa.


title: Milan Kytnár

text:
Edmonton Oilers varasi Kytnarin viidennellä kierroksella 127. pelaajana .
Kytnár on edustanut Slovakian maajoukkuetta alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2007 ja nuorten MM-kisoissa 2009.


title: Hirvenjuuret

text: Hirvenjuuret ("Inula") on kasvisuku asterikasvien heimossa. Siihen kuuluu noin sata lajia, joista Pohjoismaissa kasvaa viisi.Isohirvenjuuri on hyvin kookkaaksi, jopa kaksi metriä korkeaksi kasvava vanha rohdos- ja koristekasvi. Rantahirvenjuuri on niittykasvi, jota tavataan luonnonkasvina myös Suomessa.


title: Hirvenjuuret

text: Isohirvenjuuren tieteellinen nimi "Inula helenium" tulee kreikkalaisesta tarusta. Sen mukaan kaunis Helena piti sitä käsissään Troijan kuninkaan Priamoksen pojan Parisin ryöstäessä hänet. Tämä johti Troijan sotaan. Kristillisessä symboliikassa hirvenjuuresta tuli sen lääkitsevän vaikutuksen vuoksi vertauskuva lunastuksesta, joka parantaa synnistä.


title: Hyötykasviyhdistys

text: Hyötykasviyhdistys on aatteellinen yhdistys, jonka perustivat toimittaja Risto Nurmi ja professori Toivo Rautavaara kesällä 1978. Hyötykasviyhdistyksen tavoitteena on luonnon ja viljeltyjen hyötykasvien tuntemuksen lisääntyminen ja käyttö. Perusajatuksena oli jo aikoinaan solmia uudelleen jo katkenneet yhteydet luontoon, ja tavoite on edelleen ajankohtainen. Rautavaara oli luonnon hyötykasvien ja viljeltyjen hyötykasvien tuntemuksen lisääjä. Hänelle oli tärkeää vanhojen viljelyskasvien perinteen jatkuminen ja niin se on jatkunutkin tähän päivään asti Annalassa.


title: Hyötykasviyhdistys

text: Yhdistys toimii Annalan huvilan alueella J-talossa, Vanhassakaupungissa Hämeentien varrella. Hyötykasviyhdistyksen toiminnanjohtaja on Katja Uski. Uskia edelsi Taina Laaksoharju, joka aloitti vuonna 2013 Anu Rannan seuraajana (1988-2013).


title: Hyötykasviyhdistys

text: Annalassa yhdistys järjestää kursseja ja tapahtumia. Yhdistys julkaisee Pähkylä-jäsenlehteä, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehdessä käsitellään laajasti keittiökasvien ja yrttien viljelyä ja käyttöä unohtamatta luonnonkasvien hyötykäyttöä. Sieltä saa myös neuvoja vaikeisiin puutarhapulmiin.


title: Hyötykasviyhdistys

text: Yhdistys järjestää erilaisia tapahtumia kuten kekrijuhla (viljelykauden päättyminen), laskiaisjuhla, talvitori, syystori, joulutori ja kesäisin tiistaikahvila, jossa pidetään myös puutarha-aiheisia esitelmiä.


title: Hyötykasviyhdistys

text: Kurssiaiheita ovat kasvien monipuoliseen käyttöön opastavat teemat, kuten esimerkiksi sidonta-, kasvien värjäys-, viljely- ja ruokakursseja.


title: Hyötykasviyhdistys

text: Yhdistyksellä on eri puolilla Suomea alueosastoja, jotka järjestävät omaa toimintaa paikkakunnallaan.


title: Hyötykasviyhdistys

text: Alku & Juuri -puutarhapuoti sijaitsee Helsingin Töölössä, osoitteessa Mechelininkatu 51. Monipuolisen ja historiallisesti kiinnostavan siemenvalikoiman lisäksi valikomaan kuuluu muun muassa alan kirjallisuutta. Alku & Juuri suosii perinnekasveja, luonnonmukaisesti tuotettuja ja vanhoja kauppakantoja.


title: Hyötykasviyhdistys

text: Yhdistyksellä on kivijalkapuodin lisäksi verkkokauppa.


title: HMS Dumbarton Castle (P265)

text: HMS Dumbarton Castle (viirinumero P265) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Castle-luokan ulkovartiolaiva.


title: HMS Dumbarton Castle (P265)

text: Alus tilattiin Hall, Russell and Companyltä. Sen köli laskettiin 1980 ja alus laskettiin vesille 3. kesäkuuta 1981. Alus valmistui 26. maaliskuuta 1982.


title: HMS Dumbarton Castle (P265)

text: "HMS Dumbarton Castle" osallistui 1982 Falklandin sotaan lentotukialusosaston ja Ascensionille perustetun tukikohdan välisenä yhteysaluksena. Alus palveli tämän jälkeen pääasiassa vartiolaivana Falklandeilla.


title: HMS Dumbarton Castle (P265)

text: Alus myytiin huhtikuussa 2010 sisaraluksensa kanssa Bangladeshille. Alus lähti 21. toukokuuta hinattuna A&P Groupille Newcastle-upon-Tyneen modernisoitavaksi ja valmistui sieltä joulukuussa 2010.


title: Amppelirusokki

text: Amppelirusokki ("Bidens ferulifolia") on rusokkeihin kuuluva kasvi, jota viljellään koristekasvina. Laji kasvaa alkuperäisenä Keski- ja Pohjois-Amerikassa.


title: Amppelirusokki

text: Amppelirusokilla on pysty, yläosasta haarova varsi. Sen lehdet ovat 2–3 kertaa parilehdykkäiset ja kapealiuskaiset. Amppelirusokin kukassa on viisi keltaista laitakukkaa. Sen pähkylät ovat kapeat, 5–7 millimetriä pitkät ja niissä on kaksi otaa.


title: Liettuanraskaskylmäverinen

text: Liettuanraskaskylmäverinen on raskasrakenteinen työhevosrotu. Sitä käytetään nykyisinkin työajoon ja altainhevosen kanssa risteytettynä lihan- ja maidontuotantoon.


title: Liettuanraskaskylmäverinen

text: Liettuanraskaskylmäverinen kehitettiin Venäjällä 1800-luvun loppupuolella paikallisen zhmudinhevosen, ruotsalaisten ardennienhevosten ja suomenhevosen risteytyksistä. Rodusta tuli erittäin suosittu, ja sitä oli Liettuassa vuonna 1964 yli 64 000 yksilöä. Kantakirja rodulle perustettiin vuonna 1963.


title: Liettuanraskaskylmäverinen

text: Liettuanraskaskylmäverisellä on karkeahkonmuotoinen pää, kaartuva lihaksikas kaula ja kohtalaisen selkeä säkä. Rinta on syvä ja leveä, selkä lyhyt ja lihaksikas, perä pyöreä ja häntä korkealle kiinnittynyt. Jalat ovat suhteellisen lyhyet, nivelet ja kaviot yleensä laadukkaat. Rodun korkeus vaihtelee 152 ja 163 cm välillä ja väritys voi olla rautias, ruunikko, musta, kimo tai päistärikkö.


title: Liettuanraskaskylmäverinen

text: Rotu on pitkäikäinen, erittäin voimakas ja kestävä sekä luonteeltaan rauhallinen. Sille on tyypillistä vilkkaat käynti ja ravi.


title: Kiinanasteri

text: Kiinanasteri ("Callistephus chinensis") on koristekasvina viljelty yksivuotinen asterikasvi, joka on asterien ("Aster") lähisukulainen. Se kasvaa alkuperäisenä Koreassa ja Pohjois-Kiinassa.


title: Kiinanasteri

text: Kiinanasteri kasvaa 20–50 senttimetriä korkeaksi. Sen tyvilehdet ovat ruodilliset ja suurihampaiset, ylemmät lehdet ovat ruodittomat, suikeat ja ehyet. Kiinanasterin mykerö on 4–8 senttimetriä leveä. Mykerön keskiosan kehräkukat ovat väriltään keltaiset ja laitakukat voivat olla siniset, violetit, punaiset tai valkoiset. Joskus koko mykerössä on pelkkiä laitakukkia.


title: Viskuri (maatalous)

text: Viskuri eli tuultaja on varhaisessa koneellisessa maataloudessa viljan puhdistukseen käytetty kone, joka kehitettiin samoihin aikoihin puimakoneiden kanssa. Kammesta kiertämällä koneessa oleva tuuletin pöllytti akanat, pölyn ja korrenpätkät pois viljasta. Kun puimakoneet paranivat, korvautuivat myös vanhat käsikäyttöiset viskurit tehokkaammilla viljanlajittelukoneilla, joista käytettiin myös nimitystä lajittelija. Nämä kykenivät erottelemaan jyviä painon, koon ja muodon mukaan, jolloin saatiin pois paitsi roskat, myös rikkakasvien siemenet ja voitiin myös erottaa eri viljalajien siemeniä toisistaan.


title: Viskuri (maatalous)

text: Nykyaikaisessa maataloudessa samaan tarkoitukseen käytettävää konetta nimitetään esipuhdistajaksi.


title: Yellowstone (joki)

text: Yellowstone on 1 114 kilometriä pitkä joki Yhdysvalloissa. Se saa alkunsa Wyomingista, virtaa Montanan ja Pohjois-Dakotan halki ja laskee Missouriin. Joki virtaa Yellowstonen kansallispuiston läpi.


title: Yellowstone (joki)

text: Hidatsaintiaanit kutsuivat jokea nimellä ”Mi tsi a-da-zi” (, jonka alueen ranskalaiset metsästäjät käänsivät omalle kielelleen ”Roche Jaune”, "keltainen kivi". Myöhemmin yhdysvaltalaiset käänsivät sen englanniksi, jolloin nimi ”Yellowstone” syntyi. Nimen uskotaan juontavan juurensa joen varren keltaisista rantatörmistä.


title: Yellowstone (joki)

text: Yellowstonen lähteet ovat Wyomingin osavaltiossa Younts Peakillä Absarokavuoristossa. Se virtaa pian Yellowstonen kansallispuistoon ja muodostaa Yellowstonejärven, jonka jälkeen se putoaa 129 metriä kahdessa vesiputouksessa ja etenee Yellowstonen Grand Canyoniin.


title: Yellowstone (joki)

text: Montanan puolella Gardinerin kohdalla Yellowstone virtaa ulos kansallispuistosta. Tämän jälkeen se kääntyy kohti pohjoista ja Livingstonin kaupunkia. Sieltä sen virtaus suuntaa koilliseen, ja joki virtaa Billingsin, Miles Cityn ja Glendiven ohi. Sitten joki katkaisee Montanan ja Pohjois-Dakotan välisen rajan ja tyhjentää vetensä Missouriin Willistonin lounaispuolella. Joen pituus on sen latvalta suulle noin 1 114 kilometriä.


title: Yellowstone (joki)

text: Yellowstonen valuma-alue on 182 336 neliökilometriä, ja sen yhdekstästä merkittävimmästä sivujoesta seitsemän virtaa siihen etelästä. Valuma-alueen korkeuserot ovat suuret, sillä korkeimmillaan se on 3 660 metrissä ja matalimmillaan joen suulla 660 metrissä. Korkeuseron takia ilmastokin muuttuu joen matkan aikana. Vuoristossa sataa yli 2100 millimetriä vuodessa ja lumi tulee pääosin lumena lopputalvesta tai varhaiskeväällä. Sen sijaan tasankoalueilla on kuivaa, siellä sataa alle 300 millimetriä vuodessa, ja sade tulee pääosin vetenä alkukesästä. Ilmaston lisäksi joenvarren kasvillisuus muuttuu. Yellowstonen kosteimmilla alueilla on douglaskuusimetsiköitä, ja keskijuoksulla valtalaji on kalliovuortenkataja. Montanan keski- ja itäosissa Yellowstonen varrella kasvaa tasangon ruohikoita ja muun muassa gammaheinää ja "Pascopyrum smithii" -heinäkasvia. Joen alajuoksulla on metsiköitä, joissa kasvaa punasaarnia ja takiaistammeja.


title: Kitzsteinhorn

text: Kitzsteinhorn on vuori Itävallan Alpeilla Kaprunissa, lähellä Zell am Seetä. Kitzsteinhornin huippu on 3 203 metrin korkeudessa.


title: Kitzsteinhorn

text: Kitzsteinhornin jäätiköllä voi lasketella myös kesäisin. Kesähiihtopaikka "Alpincenter" ravintoloineen ja huoltopalveluineen sijaitsee 2 450 metrin korkeudessa. Hoidettuja rinteitä on 42 kilometriä. Ylin hissiasema Gipfelwelt ravintoloineen ja näyttelyineen on 3 029 metriä merenpinnan yläpuolella.


title: Kitzsteinhorn

text: Kitzsteinhornille kulkeneessa funikulaarivaunussa syttyi marraskuussa 2000 tulipalo, joka vaati 155 kuolonuhria. Nykyään käytöstä poistettu rata toimii muistomerkkinä.


title: Karheasappiruoho

text: Karheasappiruoho ("Xanthium strumarium") on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva Eurooppaan levinnyt yksivuotinen mykerökukkaiskasvi.


title: Karheasappiruoho

text: Karheasappiruoho kasvaa 40–100 senttimetriä korkeaksi. Sillä on tukeva, karkeasukasellinen ja täplikäs varsi. Lehdet ovat ruodilliset, 3–5-liuskaiset ja hyvin karheat. Karheasappiruohon kukat ovat erillisinä emi- ja hedemykeröstöinä. Emimykeröstö on tiheä ja piikikäs.


title: Karheasappiruoho

text: Suomessa tavataan karheasappiruohon alalajia "italicum" eli tummasappiruohoa. Se on harvinainen, esimerkiksi satamissa ja kaatopaikolla kasvava satunnaiskasvi, jota on löydetty eri puolilta Etelä- ja Keski-Suomea.


title: Svenska Dagbladetin kultamitali

text: Svenska Dagbladetin kultamitali (), myös bragdguldet) on sanomalehti Svenska Dagbladetin johtaman raadin vuosittain jakama palkinto ”vuoden merkittävimmälle ruotsalaiselle urheiluteolle”. Palkinto on jaettu vuodesta 1925 alkaen.


title: Svenska Dagbladetin kultamitali

text: Yksittäinen urheilija voi saada palkinnon korkeintaan kahdesti.


title: Limbus corneae

text: Limbus corneae eli limbus on sarveiskalvon () ja kovakalvon (silmän valkuaisen) välisestä rajasta käytetty nimitys. Silmän etuosassa kovakalvo liittyy sarveiskalvoon, mutta koska sen kaarevuussäde on keskimäärin loivempi kuin sarveiskalvon kaarevuussäde, siksi liittymäalue eli limbus on hiukan uurteinen


title: Blues-Finland.com

text: Blues-Finland.com on suomalainen, ammattimaisesti toimitettu bluesia ja sen sukuista musiikkia käsittelevä verkkolehti.


title: Blues-Finland.com

text: Suomen Kansalliskirjaston Blues-Finland.comille myöntämä kansainvälinen kausijulkaisutunnus on ISSN 1797-0784. Blues-Finland.com on Suomen kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liiton (Kultti ry) jäsen. Opetus- ja kulttuuriministeriö tukee verkkolehteä kulttuurilehtiavustuksella.


title: Blues-Finland.com

text: Toimittaja Pasi Tuominen perusti Blues-Finland.comin 11.9.2006. Englanninkielinen tiivistelmäversio BluesWebzine.com avattiin marraskuussa 2008.


title: Blues-Finland.com

text: Blues-Finland.comissa julkaistaan levy-, konsertti- ja festivaaliarvioita, haastatteluja, muita artikkeleita sekä alan uutisia. Journalistisen materiaalin ohella julkaistaan konsertti- ja festivaalikalenteria sekä artistilistoja. Verkkolehti ylläpitää lisäksi keskustelufoorumia.


title: Hans Liljedahl

text: Hans Gustaf Liljedahl (7. huhtikuuta 1913, Tukholma – 9. marraskuuta 1991, Lidingö) oli ruotsalainen kilpa-ampuja ja olympiamitalisti.


title: Hans Liljedahl

text: Helsingin 1952 olympialaisissa Liljedahl voitti pronssia trapissa. Hänen yhteistuloksensa oli 190, joka koostui ensimmäisen päivän 96 ja toisen päivän 94 osumasta. Ensimmäisen päivän jälkeen hän johti kilpailua. Hän hävisi Kanadan George Genereuxille kahdella ja maanmiehelleen Knut Holmqvistille yhdellä osumalla.


title: Hans Liljedahl

text: Vuoden 1956 olympiakisoissa Holmqvist oli edelleen mukana ja sijoittui kahdeksanneksi.


title: Sakari Rimminen

text: Sakari Rimminen (13. marraskuuta 1945 – 3. tammikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen elokuvaaja ja elokuvaohjaaja.


title: Sakari Rimminen

text: Vuonna 1970 Taideteollisen oppilaitoksen kamerataiteen osastolta valmistunut Rimminen ohjasi kaksi pitkää elokuvaa, "Pilvilinna" (1970) ja "Sadeaika" (1981), sekä lukuisia dokumentteja. 1970-luvun dokumenttituotanto koostui pääosin teollisuus- ja tilauselokuvista, joista yhdessä Tuure A. Korhosen kanssa ohjattu "I-lasi kanssamme" (1979) palkittiin parhaan lyhytelokuvan Jussilla. 1980- ja 1990-luvuilla Rimmisen tuotanto käsitteli yhä enemmän niin yhteiskunnallisia kuin suomalaista arkitodellisuuttakin kuvaavia aiheita.


title: Sakari Rimminen

text: Rimmisen sisar on animaatioelokuvien tekijä Marjut Rimminen. Rimmisen poika Mikko Rimminen on Finlandia-palkittu kirjailija.


title: Ian Abercrombie

text: Ian Abercrombie (11. syyskuuta 1934 Grays, Iso-Britannia – 26. tammikuuta 2012 Los Angeles, Yhdysvallat) oli brittiläinen näyttelijä.


title: Ian Abercrombie

text: Hän saapui Yhdysvaltoihin 17-vuotiaana vuonna 1951, ja hänen näyttämödebyyttinsä tapahtui neljä vuotta myöhemmin "Vankileiri 17" -näytelmäversiossa. Abercrombien läpimurtorooli oli televisiosarjassa "Seinfeld", jossa hän esitti Mr. Pittiä, Elainen johtajaa, vuonna 1998. Hän esiintyi myös useissa elokuvissa, teatterissa, televisiosarjoissa sekä ääninäyttelijänä.


title: Iosif Sîrbu

text: Iosif Sîrbu (21. syyskuuta 1925 Şibot - 6. syyskuuta 1964) oli romanialainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen Romaniaa edustanut olympiavoittaja kaikki lajit huomioiden.


title: Iosif Sîrbu

text: Iosif Sîrbu syntyi Şibotissa, mutta hänen perheensä muutti Romanian pääkaupunkiin Bukarestiin kun Iosif oli 7-vuotias. Hänen isänsä sai työpaikan Tunari Sports Ampumaradalta, jonka johtaja hänestä tuli heti toisen maailmansodan jälkeen. Tämä tarjosi nuorelle Iosifille mahdollisuuden aloittaa ampumisen vuonna 1937. Hän voitti ensimmäisen kansallisen tason kilpailunsa (Bukarest Cup) vuonna 1939.


title: Iosif Sîrbu

text: Ensimmäisissä kansallisissa mestaruuskisoissa sodan jälkeen (1946) hänestä tuli Romanian mestari vapaakiväärin pystyammunnassa pistein 358. Hänen ensimmäinen kansainvälinen voittonsa tuli Balkanin mestaruuskilpailuissa Belgradissa (1948), jossa hän voitti vapaakiväärin makuuasentokilpailun.


title: Iosif Sîrbu

text: Vuoden 1952 kesäolympialaisissa Helsingissä, Sîrbu voitti 50 metrin pienoiskiväärin makuuasentokilpailun maksimipistein 400. Saman tuloksen saavutti myös Neuvostoliiton Boris Andrejev. Voimassa olleiden sääntöjen mukaan Sîrbu voitti kultamitalin koska hänellä oli enemmän napakymppejä, 33 Andrejevin 28 vastaan. Sîrbusta tuli näin Romanian ensimmäinen olympiavoittaja kautta historian.


title: Iosif Sîrbu

text: Heikkenevästä näkökyvystään huolimatta Sîrbu osallistu myös kaksiin seuraaviin olympialaisiin ollen Melbounessa viides ja Roomassa kymmenes. Makuukilpailun ohessa Sîrbu osallistui myös täysotteluihin, joissa hänen sijoituksensa olivat Helsingissä 6.


title: Iosif Sîrbu

text: Iosif Sîrbu löydettiin kuolleena kotoaan Bukarestista 6. syyskuuta 1964. Kuolinsyytä ei ole koskaan virallisesti vahvistettu, mutta yleisesti uskotaan, että hän teki itsemurhan, koska lääkäri kielsi häneltä osallistumisen 1964 olympialaisiin Tokiossa ja, totesi lisäksi, ettei tämä enää koskaan voisi kilpailla silmäsairautensa takia.


title: Valdivian maanjäristys 1575

text: Valdivian maanjäristys tapahtui 16. joulukuuta 1575 aamuyöllä kello 14.30 Chilen Concepciónissa. Se oli voimakkuudeltaan 8,5 M ja intensiteettiä X Mercallin asteikkolla.


title: HMS Onyx (S21)

text: HMS Onyx (viirinumero S21) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Onyx (S21)

text: Alus tilattiin Cammell Lairdilta Birkenheadistä. Sen köli laskettiin 16. marraskuuta 1964 ja alus laskettiin vesille 18. elokuuta 1966. Alus valmistui 25. marraskuuta 1967.


title: HMS Onyx (S21)

text: "HMS Onyx" osallistui 1982 Falklandin sotaan laskien maihin SAS- ja SBS-joukkojen sotilaita. Eräällä tällaisella matkalla alus osui pohjaan keulan vaurioituessa. Alus upotti pahoin vaurioituneen "RFA Sir Galahadin", josta myöhemmin hautamuistomerkki aluksella kaatuneille sotilaille.


title: HMS Onyx (S21)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1991 ja se museoitiin Brikenheadiin. Toukokuussa 2006 alus myytiin Joe Mullenille, minkä jälkeen alus siirrettiin sukellusvenemuseoon Barrow-in-Furnessiin.


title: The Jazz Singer – tie tähtiin

text: The Jazz Singer – tie tähtiin on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut musikaalinen draamaelokuva, joka on uusintaversio vuoden 1927 elokuvasta "Jazzlaulaja". Elokuvan pääosia esittävät Neil Diamond, Laurence Olivier, Lucie Arnaz, Catlin Adams, Franklyn Ajaye, Paul Nicholas, Sully Boyar, Mike Kellin ja James Booth. Elokuvan on ohjannut Richard Fleischer. Elokuva voitti historian ensimmäisen Razzie-palkinnon huonoimmasta miespääosasta ja huonoimmasta miessivuosasta.


title: Markku Rautonen

text: Markku Rautonen (30. tammikuuta 1933 Multia – 24. joulukuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen toimittaja.


title: Markku Rautonen

text: Rautonen työskenteli 30 vuotta Avun toimittajana ja kirjoitti Avun 50-vuotishistoriikin "Sanan voimalla". Lisäksi hän kirjoitti kaksi Kiinaa käsittelevää kirjaa ja useita ruokakirjoja muun muassa valkosipulista, joka oli hänen erityisharrastuksensa.


title: Romanian taistelu

text: Romanian taistelu voi tarkoittaa kahta offensiivia toisessa maailmansodassa:


title: Eddingtonin luku

text: Astrofysiikkassa Eddingtonin luku, ("N") oli aikansa kuvaus protonien määrästä havainnoitavassa maailmankaikkeudessa. 1938 luvun laskemisen esitti englantilainen astrofyysikko Arthur Eddington. Lukua käytettiin kosmologiassa ja sitä käsittelevässä fysiikassa.


title: Eddingtonin luku

text: 1930 luvun lopulla hienorakennevakion kokeellinen arvo oli noin 1/136. Eddington väitti, että hienorakennevakio olisi tasan 1/136 esteettisistä ja numerologisista syistä. Hänen "todisteensa" oli että "N" = 136×2, joka on noin 1.57×10. 1938 Tarner-luennoilla Trinity Collegessa, Eddington sanoi:


title: Eddingtonin luku

text: Tämä suuri numero nimettiin "Eddingtoning luvuksi". Hieman tämän jälkeen parantuneet mittausjärjestelyt paransivat hienorakennevakion arvon olevan lähempänä lukua 1/137. Näihin löytöihin Eddinton muutti "todistettaan" siten, että hänen lukunsa olisi tasan 1/137.


title: Eddingtonin luku

text: Vuoden 2008 arvio hienorakennevakiosta on:


title: Tauno Peltomäki

text: Tauno Tapio Peltomäki (27. helmikuuta 1914 Kuru – 16. tammikuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Tauno Peltomäki

text: Peltomäki oli aloitteentekijä ja patsastoimikunnan puheenjohtaja kun Kuruun pystytettiin 1956 "Hirvenhiihtäjien patsas". Runoilija J. L. Runeberg oli käyttänyt "Hirvenhiihtäjät"-runonsa esikuvana Kurun Pyydysmäessä asunutta torpparia ja metsästäjää Matti Hietalaa (s. 1801). Peltomäki oli Hietalan jälkeläinen neljännessä polvessa.


title: Farley Mowat

text: Farley McGill Mowat (12. toukokuuta 1921 Belleville, Ontario – 6. toukokuuta 2014 Port Hope, Ontario) oli kanadalainen biologi, joka oli myös tunnettu kirjailija ja luonnonsuojelija. Hän oli Kanadan luetuimpia kirjailijoita.


title: Farley Mowat

text: Mowatin kirjoja on käännetty 52 kielelle ja myyty yhteensä yli 14 miljoonaa kappaletta. Suurta suosiota ovat saaneet hänen pohjoisen Kanadan luonnonkuvauksensa "People of the Deer" (1952) ja "Never Cry Wolf" (1963). "Älä hukkaa hauku" -teos oli pohjana vuonna 1983 aiheesta tehdylle elokuvalle "Kun sudet ulvovat".


title: Alice Granfelt

text: Alice Dagmar Granfelt-Karlberg (14. joulukuuta 1895 Helsinki – 24. helmikuuta 1995 Maarianhamina) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Alice Granfelt

text: Alice Granfeltin vanhemmat olivat Keuruun asemapäällikkö Emil Edvard Granfelt (1857–1926) ja Elin Dagmar Lund (1872–1910). Hän oli naimisissa 1918-1947 jääkärieverstiluutnantti Alfred Karlbergin kanssa.


title: Marja Laine

text: Marja-Maija Laine (12. kesäkuuta 1946 Helsinki – 30. tammikuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen runoilija.


title: Ines Lappalainen

text: Ines Lappalainen (13. huhtikuuta 1916 Nilsiä – 3. joulukuuta 1995 Espoo) oli suomalainen lastenkirjailija joka käytti myös nimimerkkejä "Salokylän Eveliina" ja "Valpuri kukkakauppias". Varsinaiselta ammatiltaan hän oli puutarhuri ja kukkakauppias.


title: Ines Lappalainen

text: Lappalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Vihtori Lappalainen ja Vilhelmiina Pöyhönen. Hän kävi vuosina 1938–1939 Reitkallin puutarhakoulun.


title: Inari Kalke

text: Pirkko Inari Isomäki, kirjailijanimi Inari Kalke (28. huhtikuuta 1930 Helsinki – 20. tammikuuta 1982 Jyväskylä) oli suomalainen kirjailija.


title: Homeland

text: Homeland voi viitata:


title: Golden Globe 2012

text: Golden Globe 2012 oli järjestyksessään 68. Golden Globe -palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2011 elokuville ja televisiosarjoille. Gaala järjestettiin Beverly Hilton -hotellissa Los Angelesissa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa 15. tammikuuta 2012. Gaalan juonsi Ricky Gervais.


title: Golden Globe 2012

text: Voittajat on listattu ensimmäisenä ja lihavoitu.


title: Vieno Hamara

text: Vieno Tuulikki Hamara (23. maaliskuuta 1911 Viitasaari – 5. toukokuuta 1975 Espoo) oli suomalainen opettaja ja runoilija.


title: Vieno Hamara

text: Pienviljelijäperheeseen syntynyt Hamara opiskeli kansakoulunopettajaksi ja muutti myöhemmin asumaan Etelä-Suomeen.


title: Kymmenen riivinrautaa

text: Kymmenen riivinrautaa on Arto Paasilinnan vuonna 2001 ilmestynyt eroottinen farssi. Teos on julkaistu myös Esa Saarion lukemana äänikirjana.


title: Kymmenen riivinrautaa

text: Tarinassa seurataan Rauno Rämekorven elämää 60-vuotisjuhlan jälkitunnelmissa. Romaanissa Paasilinna tutustuttaa lukijan hurmaavaan ja monenkirjavaan naiskaartiin. Kolmikymppinen hitsaaja on joukon nuorimpia, ja iäkkäin, kenttäpiispan leski, on seitsemänkymmenen iässä vielä valloittava ilonpitäjä. Jokaista Paasilinna kuvaa lempeästi, joskin ronskilla otteella.


title: Kymmenen riivinrautaa

text: Ere Kokkonen on tehnyt teoksesta elokuvan ja televisiosarjan vuonna 2002.


title: Kymmenen riivinrautaa

text: Teos on muista Arto Paasilinnan romaaneissa siinä mielessä poikkeava, että Paasilinna kirjoitti sitä koko ajan tiedostaen että teoksesta ollaan tekemässä myös elokuvaa/televisiosarjaa. Sekä romaanin että elokuvan/tv-sarjan tekemisen aikana Paasilinna ja Kokkonen olivat tiiviissä yhteistyössä keskenään.


title: HMS Cumberland (F85)

text: HMS Cumberland (viirinumero F85) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tyypin 22 -fregatti.


title: HMS Cumberland (F85)

text: Alus tilattiin Yarrow Shipbuildersilta. Sen köli laskettiin 12. lokakuuta 1984 ja alus laskettiin vesille 21. kesäkuuta 1986. Alus otettiin palvelukseen 10. kesäkuuta 1989.


title: HMS Cumberland (F85)

text: Palvelukseen otettaessa alus liitettiin 6. fregattilaivueeseen päällikkönään Mike Gregory. Alus oli talven 1990–1991 Falklandinsaarilla vartioaluksena.


title: HMS Cumberland (F85)

text: Alus avusti 26. syyskuuta 2000 kalastajia pelastamaan kreikkalaisen Paroksen saaren edustalla karille ajaneen rahtialus "Express Saminan" eloonjääneet. Alus pysäytti 2003 keskisellä Atlantilla "RFA Wave Knightin" kanssa 3,6 tonnin kokaiinierän. Lokakuussa 2005 alus pysäytti Karibialla Nicaraguan rannikolla pikaveneen, jossa oli kaksi tonnia kokaiinia.


title: HMS Cumberland (F85)

text: Vuonna 2008 alus palasi palvelukseen oltuaan puolitoista vuotta telakalla modernisoitavana. Lokakuussa alus liitettiin kuuden muun kuninkaallisen laivaston aluksen kanssa Naton pysyvään laivasto-osasto 2:een () torjumaan merirosvousta. Alus avusti 11. marraskuuta tanskalaisalusta, joka oli joutunut merirosvohyökkäyksen kohteeksi. Merirosvot avasivat tulen kahta "HMS Cumberlandin" venettä kohti. Merijalkaväen vastattua tuleen sai kolme merirosvoa surmansa.


title: HMS Cumberland (F85)

text: Alus palveli Persianlahdella 2010, jolloin se suojasi merenkulkua ja saattoi Ranskan merivoimien lentotukialusta "Charles de Gaullea". Helmikuussa 2011 annettiin ilmoitus aluksen romuttamisesta huhtikuussa. Alus sai 22. helmikuuta palatessaan Persianlahdelta määräyksen tukea Libyan rannikolla olevia joukkoja operaatio Dereferencessä. Se saapui 24. helmikuuta Bengasiin, josta se jatkoi vielä samana päivänä Maltalle mukanaan alueelta evakuoimiaan Britannian ja muiden Euroopan maiden sekä Yhdysvaltain kansalaisia (454 henkeä).


title: HMS Cumberland (F85)

text: Maaliskuussa alus osallistui operaatio Ellamyyn tukien Libyan kapinallisia. Kuun lopulla alus siirrettiin Naton alaiseen operaatio Unified Protectoriin. Alus palasi 18. huhtikuuta Devonportiin, jossa se poistettiin palveluksesta 23. kesäkuuta.


title: Bogart – superdekkari

text: Bogart – superdekkari (engl. "The Man with Bogart’s Face") on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, joka perustuu Andrew J. Fenadyn samannimiseen romaaniin. Elokuvan on ohjannut Robert Day, ja sen pääosia esittivät Robert Sacchi, Victor Buono, Yvonne De Carlo, Herbert Lom, Mike Mazurki, Michelle Phillips, George Raft, Misty Rowe ja Sybil Danning. Elokuva oli George Raftin viimeinen.


title: Bogart – superdekkari

text: Tarinassa yksityisetsivän kasvot muuttuvat leikkauksessa Humphrey Bogartin näköisiksi, ja etsivä saa tehtäväkseen kovasti "Maltan haukkaa" muistuttavan jutun.


title: Bogart – superdekkari

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano antaa "Bogart – superdekkarille" kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Bogart – superdekkari

text: Elokuva sai historian ensimmäisen Razzie-palkinnon huonoimmasta alkuperäisestä musiikista.


title: Forssell

text: Forsell tai Forssell on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Carnival Conquest

text: Carnival Conquest on Carnival Cruise Linesin omistama Conquest-laivaluokan risteilyalus, joka on rakennettu Fincantierin telakalla Monfalconessa. 60% laivan hyteissä on merinäköala ja 37% on parvekehyttejä. Aluksen ranskalainen impressionistinen sisustus täydentää laivan kotisatamaa New Orleanssia. Carnival Conquest on uusittu vuonna 2009 ja saanut uuden Circle "C" Clubin 12-14-vuotiaille ja samalla ulkouima-altaiden alueelle lisättiin suuri LED-näyttö. Lisäksi kahdeksaantoista merinäköalahyttiin lisättiin parvekkeet.


title: Carnival Conquest

text: Carnival Conquest tilattiin 4 elokuuta 1998. Laiva rakennttiin Fincantierin telakalla Monfalconessa ja se maksoi 500 miljoonaa dollaria. Laiva kastettiin 19 marraskuuta ja sen kastoi entinen Yhdysvaltain kongressiedustaja Lindy Boggs. Carnival Conquest otettiin käyttöön joulukuussa 2002.


title: Margus Hunt

text: Margus Hunt (s. 14. heinäkuuta 1987, Karksi-Nuia) on virolainen kiekonheittäjä, kuulantyöntäjä ja amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan ulompi linjamies. Hän on entinen kiekonheiton nuorten maailmanennätysmies.


title: Margus Hunt

text: Hunt edustaa NFL-liigassa pelaavaa Cincinnati Bengalsia, joka varasi hänet vuoden toisella kierroksella, 53. pelaajana.


title: Margus Hunt

text: Aluksi kymmenottelua harrastanut Hunt päätti keskittyä heittolajeihin – kuulantyöntöön, kiekonheittoon ja moukarinheittoon, ja hakeutui olympiamitalisti Aleksander Tammertin valmennukseen. Ensimmäisen mestaruutensa hän saavutti vuoden 2005 nuorten Euroopan mestaruuskilpailuissa Liettuan Kaunasissa, tuloksella 62,19.


title: Margus Hunt

text: Vuotta myöhemmin Hunt saavutti menestystä nuorten maailmanmestaruuskilpailussa Kiinassa, jossa hän voitti kultaa sekä kiekonheitossa että kuulantyönnössä. Kiekonheiton voittotulos 67,32 oli sen hetken nuorten maailmanennätys. Huntista tuli myös ensimmäinen samoissa kisoissa sekä kiekonheiton että kuulantyönnön voittanut urheilija.


title: Margus Hunt

text: Hunt muutti 2007 Yhdysvaltoihin opiskelemaan Southern Methodist Universityyn (tunnetaan lyhenteellä SMU). Hän aloitti yliopiston joukkueessa pelaamisen 2009, ja erikoistui alusta lähtien potkumaalien torjumisessa kokonsa ja atleettisuutensa ansiosta.


title: Margus Hunt

text: Yliopistouransa viimeisessä ottelussa Fresnon osavaltionyliopistoa vastaan Hunt herätti huomiota dominoivalla esityksellään, säkitettyä pelinrakentajan kolmesti; kerran maalialueella ja kaksi kertaa aiheuttaen vastustajan rähmäyksen.


title: Margus Hunt

text: Huntin arvioitiin olevan yksi vuoden 2013 NFL:n varaustilaisuuden parhaista ulommista linjamiehistä, ja muun muassa ESPN:n asiantuntija Mel Kiper rankkasi hänet pelipaikkansa viidenneksi parhaaksi pelaajaksi. Lopulta Cincinnati Bengals varasi hänet tilaisuuden toisella kierroksella.


title: Margus Hunt

text: Hunt pelasi kymmenessä ottelussa hän keräsi neljä taklausta ja jakoi pelinrakentajan säkityksen.


title: Margus Hunt

text: Hunt pelasi 12 ottelussa hän keräsi seitsemän taklausta ja sai yhden säkityksen.


title: Margus Hunt

text: Huntilta odotettiin paljon ennen kauden alkua. Hunt pelasi vain 7 ottelussa keräten vain 2 taklausta.


title: HMS Chatham (F87)

text: HMS Chatham (viirinumero F87) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston tyypin 22 -fregattien kolmannen sarjan alus.


title: HMS Chatham (F87)

text: Alus tilattiin Swan Hunterin telakalta Tyne and Wearistä. Sen köli laskettiin 12. toukokuuta 1986 ja alus laskettiin vesille 20. tammikuuta 1988 kumminaan Lady Oswald. Alus otettiin palvelukseen 4. toukokuuta 1990.


title: HMS Chatham (F87)

text: Vuonna 1993 alus liitettiin operaatio Sharp Guardiin valvomaan entisen Jugoslavian vastaisia pakotteita. Alus valtasi 1. toukokuuta 1994 maltalaisen rahtialuksen "Lido II":n, jota epäiltiin polttoaineen salakuljetuksesta Montenegroon. Alus avusti Alankomaiden laivaston fregattia "Hr. Ms. Van Kinsbergeriä", joka pysäytti rahtialuksen. Kolme Jugoslavian laivaston Koncar-luokan korvettia pyrki estämään rahtialuksen tarkastuksen sekä saattamaan pysäytetyn aluksen satamaan. Yksi korveteista yritti törmätä "HMS Chathamiin", jonka toiminta Italian ilmavoimien Tornado-hävittäjäpommittajien tukemana pakotti lopulta korvetit vetäytymään.


title: HMS Chatham (F87)

text: Alus saattoi kuninkaallista jahtia "HMY Britanniaa" Britannian luopuessa Hongkongista 1997. Toukokuussa 2000 alus kuului Sierra Leonen rannikolle lähetettyyn maihinnousuosastoon, jonka tehtävänä oli evakuoida alueen brittiläiset ja muut eurooppalaiset sekä amerikkalaiset operaatio Palliserissa. "HMS Chatham" lähti Britteinsaarilta 2003 tammikuussa Persianlahdelle. Alus tulitti Irakin sodan aikana 20. maaliskuuta 2003 Al-Fawin niemimaalla olleita irakilaisten asemia. Se ampui kaikkiaan noin 60 laukausta, jonka jälkeen se jäi alueelle tukemaan niemimaan vallanneita merijalkaväen sotilaita. Se palasi Britteinsaarille elokuussa.


title: HMS Chatham (F87)

text: Alus avusti joulukuun 2004 tsunamin vaurioittamia alueita Sri Lankan rannikolla. Alus vieraili 31. lokakuuta 2006 Chathamissa Massachusettsissa matkallaan Bostoniin. Vuonna 2008 alus takavarikoi kaikkiaan kuusi tonnia huumaavia aineita. Alus lähti tammikuussa 2010 Britteinsaarilta Adeninlahdelle. Maaliskuusta 2010 alkaen "HMS Chatham" oli Naton lippulaivana kansainvälisessä operaatiossa Somalian merirosvouksen torjunnassa. Alus tuhosi 17. toukokuuta kaksi merirosvovenettä.


title: HMS Chatham (F87)

text: Alus saapui 26. tammikuuta 2011 Plymouthiin, jossa se poistettiin palveluksesta helmikuussa.


title: Ælfgar

text: Ælfgar (k. n. 1062) oli East Anglian ja Mercian jaarli kuningas Edvard Tunnustajan aikana.


title: Ælfgar

text: Ælfgarin vanhemmat olivat Mercian jaarli Leofric (k. 1057) ja tämän vaimo Lady Godiva. Kun kuningas Edvard Tunnustaja ajoi 1051 Wessexin jaarlin Godwinin perheineen maanpakoon, sai Ælfgar nimityksen Harald Godwininpojalta vapautuneen East Anglian jaarliksi. Vuonna 1052 Godwinin palattua maanpaosta Ælfgar menetti jaarlikuntansa, mutta jo seuraavana vuonna hän sai sen jälleen takaisin. Hän protestoi voimakkaasti, kun Tostig Godwininpoika nimitettiin 1055 Northumbrian jaarliksi, ja joutui jälleen luopumaan jaarlikunnastaan: kuningas ajoi Ælfgarin maanpakoon.


title: Ælfgar

text: Maanpaossa Walesissa Ælfgar liittoutui kuningas Gruffydd ap Llewelynin kanssa ja johti yhdistyneiden joukkojen sotaretkeä Herefordiin. Pian kuninkaan oli pakko ottaa niskuroiva jaarlinsa takaisin, ja kun Leofric kuoli vuonna 1057, nimitettiin Ælfgar Mercian jaarliksi. Kuitenkin jo 1058 kuningas syytti häntä maanpetoksesta ja ajoi Ælfgarin jälleen maanpakoon. Syynä oli epäilemättä liian läheinen liittolaisuus Walesin kuninkaan kanssa: jo samana vuonna Ælfgar palasi Grffyddin joukkojen ja palkattujen viikinkisotureiden voimin.


title: Ælfgar

text: Ælfgar kuoli vuoden 1062 tienoilla, ja hänen poikansa Eadwine (k. 1071) nimitettiin Mercian jaarliksi. Hänen muut lapsensa olivat Morkere, Northumbrian jaarli, Burgheard (kuoli pyhiinvaellusmatkalla Roomaan vuonna 1061) ja tytär Ealdgyth, joka oli ensin naimisissa Walesin kuninkaan Gruffyddin (k. 1063) ja sitten Englannin kuninkaan Harald Godwininpojan (k. 1066) kanssa.


title: Magyar Rádió

text: Magyar Rádió (MR) on unkarilainen yleisradiotoimintaa järjestävä yritys. Se on kuulunut vuodesta 1993 Euroopan yleisradiounioniin, ja sillä on kuusi radioasemaa. MR on tunnettu kansainvälisesti myös nimellä "Radio Budapest". MR:n tehtäviin kuuluu myös ulkomaanpalvelun lähetystoiminta. Vuonna 2007 Radio Budapest lopetti ei-unkarinkieliset lähetykset ulkomaille.


title: Magyar Rádió

text: Kossuth Rádió on MR:n pääkanava, ja se lähettää paljon ajankohtaisohjelmia, uutisia ja raportteja. Sen ohjelmistoon kuuluu myös tiedettä, radionäytelmiä, kulttuuria, urheilua ja lastenohjelmia. Sándor Petőfin mukaan nimetty Petőfi Rádió, joka esittää uusinta musiikkia. Béla Bartókin mukaan nimetty Bartok Rádió keskittyy klassiseen musiikkin, ja se esittää lisäksi musiikkidokumentteja ja taideohjelmia. MR4 lähettää ohjelmaa Unkarin kielivähemmistöille. Kroatiaksi, saksaksi, romaniaksi, serbiaksi ja slovakiaksi on päivittäin ohjelmaan kahden tunnin ajan. Lisäksi kanavalta tulee viikossa 30 minuuttia ohjelmaa bulgariaksi, kreikaksi, puolaksi, armeniaksi, ruteeniksi, sloveniaksi ja ukrainaksi. MR5 on keskittynyt lähettämään Unkarin parlamentin istuntoja. MR6 on alueellinen verkko, joka lähettää alueellisia lähetyksiä viidellä alueella.


title: Väinö Suojamaa

text: Väinö Alban Suojamaa (sukunimi aik. "Grönlund"; 11. lokakuuta 1878 Rauma – 16. helmikuuta 1968 Eurajoki) oli suomalainen kirkkoherra ja kirjailija.


title: Väinö Suojamaa

text: Suojamaa toimi kirkkoherrana Pyhämaassa 1912–1921, Pyhärannassa 1926–1934 ja Eurajoella 1934–1951. Hän kirjoitti uskonnollisista ja kotiseutuaiheista.


title: Ensio Surma-aho

text: Ensio Surma-aho (s. 1936) oli suomalainen teologi ja kirjailija.


title: Ensio Surma-aho

text: Surma-aho oli ylioppilaaksi valmistuttuaan muutaman vuoden tilapäisenä kansakoulunopettajana kunnes hän aloitti 1960 teologian opinnot Helsingin yliopistossa. Hän sairastui opiskeluaikanaan syöpään ja hän julkaisi 1964 sairauden aikaiset päiväkirjansa pääsiäisestä 1962 loppuvuoteen 1964 nimellä "Elämä säteiden varassa". Kirjaan ilmestyi vuotta myöhemmin jatko-osa "Säteiden sanomaa".


title: Samuli Kankaanperä

text: Samuli Kankaanperä (s. 30. maaliskuuta 1992 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka on pelannut yhden SM-liigaottelun JYP:ssä. Isokokoinen Kankaanperä on puolustava puolustaja, jonka vahvuudet ovat oman maalin suojeleminen ja fyysisyys. Hänen heikkouksiin kuuluu suora luistelu, kiekollinen peli ja laukaus. Kankaanperä on pelitapansa vuoksi myös melko jäähyherkkä. Hän saa vastuuta alivoimalla.


title: Samuli Kankaanperä

text: Kankaanperä on JYPin oma kasvatti. Hän toimi kaudella 2007–2008 joukkueen C-nuorten varakapteenina. Kaudella 2010–2011 Kankaanperä oli tehoilla 7+10=17 JYPin A-nuorten tehokkain puolustaja. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Kankaanperä pelasi samalla kaudella myös ensimmäiset miesten pelinsä esiintyessään yhteensä yhdeksässä Mestis-ottelussa D Teamin ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueen riveissä.


title: Samuli Kankaanperä

text: Toukokuussa 2011 Kankaanperä teki vuoden mittaisen sopimuksen D Teamin kanssa. Kaudeksi 2011–2012 joukkueen nimi vaihtui kuitenkin JYP-Akatemiaksi. Kankaanperä on pelannut kauden aikana myös JYPin A-nuorissa. Hänet nostettiin JYPin SM-liigajoukkueen kokoonpanoon ensimmäisen kerran 31. tammikuuta 2012 otteluun Saimaan Palloa vastaan. Kankaanperä merkittiin liigadebyytissään ykköspuolustajapariin Arto Laatikaisen viereen. Hän sai jääaikaa 13.44 minuuttia, kunnes sai toisessa erässä ajassa 45.54 viiden minuutin jäähyn ja 20 minuutin automaattisen pelirangaistuksen selästä taklaamisen vuoksi. Ottelu jäi Kankaanperän kauden ainoaksi SM-liigassa. Tuloskaskausi JYP-Akatemiassa toi hänelle 37 runkosarjaottelussa tehot 1+7=8 ja Kankaanperä keräsi myös 75 jäähyminuuttia, joilla hän sijoittui Mestiksen jäähypörssissä kahdeksanneksi.


title: Samuli Kankaanperä

text: Kaudeksi 2012–2013 Kankaanperä liittyi JYPin SM-liigarinkiin. Hänet lainattiin kauden kynnyksellä JYP-Akatemiaan, mutta Kankaanperä oli loukkaantumisten takia lähes koko kauden sivussa ja pelasi vain kuusi ottelua. Hän pelasi myös kaksi playoff-ottelua JYPin A-nuorissa.


title: Samuli Kankaanperä

text: Kauden 2013–2014 Kankaanperä vietti kokonaan JYP-Akatemian vahvuudessa, mutta hän pelasi kuitenkin yhden European Trophy -ottelun JYPissä, joka voitti lopulta koko turnauksen.


title: Samuli Kankaanperä

text: Kankaanperä on pelannut kymmenen nuorten ja kahdeksan poikien maaottelua.