title: Jugoslavian kommunistinen puolue

text: Kommunistien vallankumouksellinen liikehdintä alkoi heikentyä uudelle vuosikymmenelle tultaessa. Esimerkiksi Baijerin ja Unkarin neuvostotasavallat olivat kukistuneet vuoden 1919 aikana. Sisäiseen levottomuuteen kyllästynyt Jugoslavian kuningaskunta haki mahdollisuutta tukahduttaa maan oma vallankumouksellinen kommunistipuolue. Tällainen mahdollisuus syntyi, kun bosnialaisen Tuzlan kaivostyöläisten lakossa surmansa sai yksi poliisi ja neljä kaivostyöläistä. Hallitus antoi 29.-30. joulukuuta välisenä asetuksen ("obznana"), joka kielsi kommunistisen toiminnan maassa ennen uuden perustuslain vahvistamista. Puolueen omaisuus takavarikoitiin ja useita sen johtajia pidätettiin. Ainoastaan perustuslakia säätävän kokouksen kommunistikansanedustajat saivat jatkaa toimintaansa. Perustuslaillinen kokous hyväksyi maan ensimmäisen perustuslain 28. kesäkuuta 1921 kommunistien äänestäessä sitä vastaan.


title: Jugoslavian kommunistinen puolue

text: Osa kommunisteista perusti vastareaktiona hallituksen toimille terroristiryhmän Crvena Pravda ("Punainen oikeus"), joka pyrki toteuttamaan salamurhia. Ryhmä yritti epäonnistuneesti murhata prinssiregentti Aleksanterin virallisessa perustuslain vahvistamistilaisuudessa. Kuitenkin 21. heinäkuuta 1921 he onnistuivat murhaamaan sisäministeri Milorad Drašković, joka oli kirjoittanut joulukuisen kommunistiasetuksen. Murha sai julkisen tuomion ja kommunistit menettivät suosiotaan. Parlamentti hyväksyi 2. elokuuta "yleisen turvallisuuden ja valtiojärjestyksen suojelulain" ("Zakon o zaštiti javne bezbednosti i poretka u državi"), joka lopullisesti kielsi kommunistipuolueen ja kaiken kommunistisen toiminnan Jugoslaviassa. Laki säilyi voimassa aina kuningaskunnan romahtamiseen vuonna 1941 asti. Lain perusteella vuoden 1921 loppuun mennessä pidätettiin 70 0000 puolue- ja ammattiyhdistysaktiivia mukaan lukien puolueen kansanedustajat.


title: Xingu

text: Xingu on Etelä-Amerikassa olevan Amazon-joen sivujoki Brasiliassa. Joki saa alkunsa Keski-Brasilian vuorilta ja sillä on pituutta 1 980 kilometriä. Joessa on paljon putouksia, ja se on purjehduskelpoinen vain alajuoksultaan. Xingujokeen on rakenteilla suuri Belo Monten pato. Hanke on saanut paljon vastustusta.


title: Belo Monten pato

text: Belo Monten pato on Xingujokeen rakenteilla oleva suuri pato.


title: Belo Monten pato

text: Valmistuessaan tämä Amazonin sivujoen pato olisi maailman kolmanneksi suurin. Sitä suurempia olisivat vain Kiinassa oleva Kolmen rotkon pato ja Brasilian ja Paraguayn rajalla oleva Itaipun pato. Patoon liittyvän voimalaitoksen on tarkoitus tuottaa sähköä 11 000 megawattia.


title: Belo Monten pato

text: Ensimmäisen kerran Xingujoen patoamista suunnitteli 1970-luvulla Brasilian sotilasdiktatuuri, joka aikoi rakentaa jokeen jopa viisi patoa. Hanke jäi kuitenkin toteutumatta. Vuonna 2005 Brasilian parlamentti hyväksyi Belo Monten rakennusprojektin, ja sen rakentaminen aloitettiin. Brasilian tuomioistuin keskeytti rakennustyöt vuonna 2012, koska joen varren alkuperäiskansoja ei ollut kuultu lainmukaisesti. Pian keskeytyksen jälkeen Brasilian korkein oikeus antoi kuitenkin luvan jatkaa töitä.


title: Belo Monten pato

text: Padon on tarkoitus olla toimintavalmis vuonna 2019.


title: Belo Monten pato

text: Joen patoamista on vastustettu yhtä kauan kuin sitä on suunniteltukin. Belo Monten pato nostaisi joen pintaa niin, että vesi peittäisi 500 neliökilometriä maata. Kymmeniä tuhansia ihmisiä jouduttaisiin siirtämään pois asuinseudultaan, ja monien alkuperäiskansojen elämäntavat vaarantuisivat. Lisäksi luonto saattaa tuhoutua paikoin pahoin.


title: Luettelo typografisista lainausmerkkipareista eri kielissä

text: Tämä on luettelo typografisista lainausmerkkipareista eri kielissä. Tieto- ja kirjoituskoneiden oletusarvoisesti tuottamien suorien lainausmerkkien sijasta typografiassa suositaan "kaarevia" tai "kulmalainausmerkkejä", joiden tarkat käyttötavat vaihtelevat kieli- tai maakohtaisten perinteiden mukaan. Suomen kielessä noudatetaan pelkistettyä mallia, jossa aloittava ja lopettava lainausmerkki ovat keskenään samanlaiset, mutta useimmissa muissa kielissä aloittava lainausmerkki on erinäköinen kuin lopettava lainausmerkki – tällöin merkit ovat keskenään samanmuotoisia, mutta eri asennoissa.


text: Lainausmerkit voivat toisinaan esiintyä myös sisäkkäin, niin että ensisijaisten merkkien sisällä käytetään toisentyyppisiä lainausmerkkejä. Tällöin ensisijaisina merkkeinä käytetään usein "kokolainausmerkkejä" eli "kaksinkertaisia lainausmerkkejä" ja toissijaisina "puolilainausmerkkejä" eli "yksinkertaisia lainausmerkkejä", mutta joskus (esimerkiksi brittienglannissa) järjestys voi olla päinvastainenkin. Joissain kielissä (kuten espanjassa, italiassa ja ranskassa) kokolainausmerkkejä suositaan molemmilla tasoilla, mutta yleensä kuitenkin niin, että toissijaiset merkit ovat erityyppisiä kuin ensisijaiset.


title: Muikku (täsmennyssivu)

text: Muikku voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Napa-yhtiöt

text: Napa-yhtiöt on suomalainen tietotekniikkayritys, joka tuottaa ohjelmistoja laivojen suunnitteluun ja operointiin. Napan ohjelmistoja käyttävät lähes kaikki maailman suurimmat telakat, laivasuunnittelutoimistot, luokituslaitokset ja varustamot sekä monet yliopistot, tutkimuslaitokset ja konsulttiyritykset. Käyttäjinä on kaikkiaan noin 400 yritystä ja organisaatiota yli 50 maassa. Onboard Napa -järjestelmä on käytössä noin 1400 laivassa maailman merillä.


title: Napa-yhtiöt

text: Napa-yhtiöiden laivojen alkusuunnitteluohjelmistolla on noin 95 prosentin markkinaosuus. Laivojen suorituskyvyn ohjaukseen ja seurantaan suunnitellut ohjelmistot ovat käytössä yli 90 prosentissa maailman risteilyaluksista ja autolautoista.


title: Napa-yhtiöt

text: Japanilainen luokituslaitos ClassNK osti NAPA Oy:n vuonna 2014


title: Napa-yhtiöt

text: Napa irtautui vuonna 1989 vaikeuksiin joutuneen Wärtsilän tytäryrityksestä Witec Oy:stä. Yhtiön maailmanvalloitus alkoi Pohjoismaista, jatkui muualle Eurooppaan, ja 2000-luvun alusta alkaen panostettiin vahvasti Aasian kasvaville laivanrakennus- ja varustamomarkkinoille.


title: Napa-yhtiöt

text: Nyt Napalla on tytäryhtiöt Japanissa, Koreassa ja USAssa sekä edustustot Kiinassa ja Singaporessa ja kehitysyhtiöt Suomessa ja Romaniassa.


title: Napa-yhtiöt

text: Vuonna 2008 Napa sai Tasavallan Presidentin kansainvälistymispalkinnon. Tietoviikko-lehti valitsi Napa-Yhtiöt vuoden 2009 Tivi-yritykseksi vuosia jatkuneen erinomaisen kannattavuuden ja kasvuvauhdin ansiosta.


title: Kimmo Kuusniemi

text: Kimmo Tapani Kuusniemi on suomalainen kitaristi sekä televisio- ja elokuva-alan toimija. Hän on yksi suomalaisen metallimusiikin pioneereista. Kuusniemen vuonna 1977 perustamaa Sarcofagus-yhtyettä pidetään Suomen ensimmäisenä heavy metal -yhtyeenä.


title: Kimmo Kuusniemi

text: Sarcofagus teki 1980-luvun alussa kaikkiaan kolme albumia, joista kaksi ensimmäistä vuonna 1980. Yhtyeen kolmas albumi oli 1982 ilmestynyt suomenkielinen "Moottorilinnut", joka julkaistiin nimellä "Kimmo Kuusniemi Band". Sarcofagus teki paluun 2000-luvulla ja julkaisi uuden levyn vuonna 2007.


title: Kimmo Kuusniemi

text: "Moottorilinnut"-albumin jälkeen Kuusniemi jätti musiikin tekemisen ja siirtyi televisio- ja elokuvatuotantojen pariin. Hän ohjasi ja kuvasi erilaisia mainoksia, tietoiskuja sekä lyhyita valistuselokuvia. Vuonna 1992 Kuusniemi muutti puolisonsa kanssa Englantiin, jossa hän asuu edelleen. Kuusniemi on muun muassa kuvannut lukuisia musiikkivideoita eri artisteille, kuten Madonna , Grace Jones ja The Verve . Lisäksi hän on toiminut ohjaajana useiden metalliyhtyeiden videoilla sekä säveltänyt elokuvamusiikkia.


title: Kimmo Kuusniemi

text: Vuonna 2008 valmistui Kuusniemen ohjaama dokumenttielokuva "Promised Land of Heavy Metal", joka kertoo heavymusiikin asemasta ja kehityksestä Suomessa. Elokuvassa Kuusniemi haastattelee suomalaisten muusikoiden lisäksi muun muassa presidentti Tarja Halosta.


title: Ovidio Lari

text: Ovidio Lari (2. tammikuuta 1919 Fabbrica, Peccioli – 2. helmikuuta 2007) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 10. elokuuta 1941 ja nimitettiin Aostan hiippakunnan johtoon 15. lokakuuta 1968. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Marino Bergonzini, jota avustivat Abele Conigli ja Carlo Colombo.


title: Ovidio Lari

text: Lari jäi eläkkeelle 30. joulukuuta 1994. Hänen seuraajakseen nimitettiin tuolloin Giuseppe Anfossi.


title: Sunil

text: Sunil Varma (), yleensä pelkästään Sunil (s. 28. helmikuuta 1974 Bhimavaram, Andhra Pradesh, Intia), on intialainen, telugunkielinen näyttelijä, joka tunnetaan erityisesti palkintojakin voittaneista koomisista elokuvarooleistaan. Viime vuosina häntä on alettu nähdä myös elokuvien pääosarooleissa, varsinkin vuonna 2010 ilmestyneen S. S. Rajamoulin ohjaaman "Maryada Ramannan" saavuttaman hyvän menestyksen jälkeen.


title: Havaijinhiirihaukka

text: Havaijinhiirihaukka ("Buteo solitarius") on hiirihaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Yhdysvalloissa Hawaijin osavaltiossa.'


title: Havaijinhiirihaukka

text: Nykyisin sitä esiintyy vain pääsaarella, mutta fossiililöydöt kertovat että sitä on aikoinaan esiintynyt myös Molokain, Oahu ja Kauain saarilla. Se on Yhdysvalloissa määritelty uhanalaiseksi, mutta IUCN:n määritelmän mukaan se on silmälläpidettävä.


title: Havaijinhiirihaukka

text: Sen pituus on 40–46 cm. Naaras painaa 605 g, koiras, joka on pienempi, painaa 441 g. Siitä on kaksi värimuunnelmaa. Tummalla on tummanruskea pää, rinta ja siipien alapuolet. Vaalealla on tumma pää, vaalea rinta ja vaaleat siipien alapuolet.


title: Havaijinhiirihaukka

text: Sillä on monenlaisia uhkia: maanviljelyksen lisäksi metsänhakkuu, rakentaminen, liikenne, ihmisen matkailun ja muun toiminnan aiheuttama häiriö, vieraslajit sika ("Sus domesticus") ja kanarianmyrtti ("Myrica faya").


title: Havaijinhiirihaukka

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kostat alavat ja vuoristometsät sekä viljelmät ja viljelysmaat aina 2 700 metrin korkeuteen saakka.


title: Robert Walser

text: Robert Walser (15. huhtikuuta 1878 Biel/Bienne, Sveitsi – 25. joulukuuta 1956 Herisaun lähellä) oli saksankielinen sveitsiläinen kirjailija.


title: Robert Walser

text: Walser on 1900-luvun alkupuolen saksankielisistä modernisteista kaikkein omaperäisimpiä. Hänen maineensa vakiintui kuitenkin vasta 1960-luvulla. Hänen ihailijoitaan olivat jo Franz Kafka, Hermann Hesse ja Robert Musil. Hänen tuotantonsa syntyi 1900-luvun alkuvuosikymmenillä, mutta sittemmin ura keskeytyi psykoosiin. Waldaun mielisairaalassa Walserilla diagnosoitiin katatoninen skitsofrenia. Hän lopetti kirjoittamisen 54-vuotiaana, kun hänet siirrettiin Herisaun mielisairaalaan.


title: Robert Walser

text: Walserin tuotannosta on suomennettu valikoima "Kävelyretki ja muita kertomuksia" (Teos, 2012) ja romaani "Konttoristi" (1908, suom. 2016). Teokset on suomentanut Ilona Nykyri.


title: HMS Opossum (S19)

text: HMS Opossum (viirinumero S19) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Opossum (S19)

text: Alus tilattiin Cammell Lairdilta Birkenheadistä. Sen köli laskettiin 21. joulukuuta 1961 ja alus laskettiin vesille 23. toukokuuta 1963. Alus valmistui 5. joulukuuta 1964.


title: HMS Opossum (S19)

text: "HMS Opossum" osallistui Persianlahden sotaan laskien maihin SBS-joukkojen sotilaita Irakiin ja miehitettyyn Kuwaitiin. Toukokuussa 1991 alus palasi HMS Dolphiniin maalattuna perinteisin Kauko-idän laivaston värein, mustalla ja hanhenmunan sinisellä. Aluksella liehui myös perinteinen merirosvolippu kuvaamassa onnistunutta sotapurjehdusta.


title: HMS Opossum (S19)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1993.


title: HMS Oracle (S16)

text: HMS Oracle (viirinumero S16) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Oracle (S16)

text: Alus tilattiin Cammell Lairdilta Birkenheadistä. Sen köli laskettiin 26. huhtikuuta 1960 ja alus laskettiin vesille 26. syyskuuta 1961. Alus valmistui 14. helmikuuta 1963.


title: HMS Oracle (S16)

text: Alus poistettiin palveluksesta 18. syyskuuta 1993.


title: Laskeminen

text: Laskeminen on toimintaa, jossa käyttäen yhtä tai useampaa laskutoimitusta, ratkaistaan numeerinen ongelma käyttäen yleisesti hyväksyttyjä laskusääntöjä. Laskeminen voidaan tehdä päässä, sormin, käyttäen alkeellista tukkimiehen kirjanpitoa tai muita erilaisia laskuja helpottavia välineitä. Elektroniset välineet ovat korvanneet monia laskemisen muotoja.


title: Laskeminen

text: Päässälaskemisessa tärkein ominaisuus ovat muisti. Usein yksinkertaisetkin laskut ovat muistinvaraisia, jolloin laskun tulos poimitaan opellusta kertotaulusta tai yhteenlaskutaulusta. Välitulosten pitäminen muistissa vaatii harjaannusta, mutta avuksi voi ottaa muistiinkirjoittamisen.


title: Laskeminen

text: Alkeellinen sormilla laskeminen huolehtii samalla muistamisesta, kun laskun tulos voidaan lukea sormien asennoista. Kehittynyt sormilla laskeminen sitä vastoin vaatii avukseen muistia, kun osa laskettavista luvuista säilytetään "sormissa" ja osa muistissa. Itse asiassa sormet voivat olla päässälaskun apuna. Sormilla laskettiin yleisesti vielä 1500-luvulla, jonka jälkeen indo-arabialaiset luvut ja allekkain laskeminen alkoi syrjäyttää sormilaskennan. Myöhemmin koululaitos alkoi kieltää sormilla laskemisen lapsilta, jotta he oppisivat kehittyneimmät laskumenetelmät ja päässälaskun paremmin.


title: Laskeminen

text: Yksinkertainen laskuväline on helppo hankkia. Jos ajatellaan esimerkiksi kivikautinen ihminen, jonka pitää laskea heimon käyttämällä viisikantaisella menetelmällä, on hänen laskuvälineensä yksinkertaiset. Hän etsii viisi mustaa kiveä, viisi valkoista ja viisi punaista kiveä. Mustat kivet edustavat perusmäärää ja valkoiset viisien lukumäärää ja valkoiset viisi-viisien määrää. Kun aletaan laskea, tiputetaan aina musta kivi maahan kunnes mustat kivet loppuivat. Tämän merkiksi jätetään valkoinen kivi maahan ja siepataan mustat jakolaskuja varten. Jatketaan laskemista mustilla ja kun ne loppuvat, jätetään niiden tilalle valkoinen kivi. Punaista kiveä tarvitaan, kun valkoiset loppuivat. Tällä menetelmällä voidaan laskea helposti yhteen- ja vähennyslaskuja. Ei tiedetä, miten ihmiset kivikaudella laskivat, mutta tällaisia kivien tiputtamiseen perustuvia menetelmiä on ollut käytössä Afrikassa 1800 ja 1900 luvuilla ja kuvattua menetelmää käytettiin Madagaskarilla sotajoukon määrää arvioitaessa.


title: Laskeminen

text: Latinan sana "calculus" (suom. kivi) liittyy kivillä laskemiseen ja palautuu mahdollisesti laskupöytien käyttöön antiikin ja keskiajan aikana. Vaikka laskupöytiä, jonka toinen nimi on abakus, on ollut käytössä vähintään 1500 vuotta, ei niitä ole löydetty arkeologissa kaivauksissa kovinkaan usein. Pireuksen edustalla olevalla Salamiin saarella arkeologit ovat löytäneet suuren marmorisen katkenneen pöydän, joka olisi ollut rahanvaihtajan laskupöytä. Sen mitat olivat 1,5 metriä pitkä ja 80 cm leveä. Pöydn pintaan oli kaiverrettu viivoja ja merkkejä, jotka liittyivät antiikin kreikkalaisten käyttämiin rahoihin ja lukuihin. Eräs 3. tai 4. vuosisadalta ennen ajanlaskua on peräisin maljakko, johon on kuvattu Perian kunigas Darius ja änen hovinsa. Hänen rahastonhoitajansa kirjoittaa lukuja vahatauluun ja liikuttelee kädellään laskupöydän laskukiviä.


title: Laskeminen

text: Laskupöytä muuttui myöhemmin helmitauluksi, jotta laskukiviä olisi nopeampi liikutella. Kauppiaiden käyttäminä ne levisivät kauppareittejä pitkin itään ja saavuttivat Kiinan jo 2. vuosisadalla eaa.


title: Laskeminen

text: Intialaiset kehittivät desimaalilukujärjestelmän, joka perustui numeromerkinnässään paikkajärjestelmään. Tämä helpotti päässälaskemista huomattavasti ja kirjaamalla välituloksia muistiin hiekkaan tai tauluun, voitiin nyt laskea nopeammin. Laskualgoritmien kehityttyä eteenpäin kaikki laskut voitiin laskea kynän ja paperin avulla siten, että koko laskutapahtuma jäi näkyviin dokumenttina. Siirtyminen lasku- ja helmitaulusta paperilla laskemiseen on voitu dokumentoida vain Euroopassa, koska tapa tuli täällä käyttöön hyvin myöhään. Kirjapainotaito mahdollisti allekkain laskemisen oppikirjojen painattamisen ja halventunut paperin hinta edesauttoi uuden laskutavan leviämistä eri puolille Eurooppaa.


title: Laskeminen

text: Allekkain laskeminen kehittyi Intiassa 500-600 jaa.. Heidän keksimät tavat suorittaa yhteen- ja vähennyslaskut sekä kerto- ja jakolaskut olivat niin tehokkaita, että laskutavat omaksuneet arabialaiset (750 jaa. alkaen) omaksuivat myös intialaiset numerot. Eurooppalaiset alkoivat tutkia arabialaista kirjallisuutta jo 1100-luvulla, mutta allekkain laskeminen arabialaisilla luvuilla levisi tänne vasta 1400 – 1600-lukujen aikana.


title: Laskeminen

text: 1900-luvulla myös koululaisilla oli ylemmillä luokilla laskemisen apuna taulukkokirjoja, joihin laskettiin sellaisten funktioiden arvoja, joita ei laskutikulla voinut määrittää. Nykyaikaisen funktiolaskimet ovat tehneet lukutaulukoista tarpeettomia.


title: Laskeminen

text: Ensimmäiset matemaattiset taulukot julkaistiin Mesopotamiassa ja vanhin niistä löytyi Shuruppagin muinaisesta kaupungista Etelä-Irakista. Sen ikä on noin 4500 vuotta ja siinä luetellaan alat neliöille, joiden sivujen pituudet vaihtelevat 6 metristä 3 kilometriin. Nuoremmissa babylonialaisissa taulukoissa on luetteloitu kertotaulun, käänteislukujen, pituusmittojen, painojen, neliöiden ja neliöjuurten sekä kuutioiden ja kuutiojuurten arvoja 60:n kantalukujärjestelmässä. Joillakin potenssitauluilla oli mahdollista lukea myös tietyt logaritmit. Niitä laadittiin kantaluvuille 9, 16, 64 ja 225, jotka ovat 3:n, 4:n, 8:n ja 15:n neliölukuja. Taulukoitujen lukujen välisiä arvoja saatiin interpoloimalla väli lineaarisesti.


title: Laskeminen

text: Kreikkalaisilla oli 200-luvulla eaa. ympyrän sektorin jänteiden ja kaarien pituuksien taulukoita eri sektorin keskuskulmille. Tunnetuimmat tradition luojat olivat muun muassa Apollonius, Hipparkhos ja Ptolemaios. Jännetaulukot korvautuivat myöhemmin intialaisten ja arabien trigonometrisilla taulukoilla. Eri Siddhantoissa (400-luvulla jaa.) ja Aryayabahtiyassa (500-luvulla jaa.) esitelttin sinien taulukoita. Trigonometriset taulukot levisivät Eurooppaan vasta 1400-luvulla arabien välityksellä. Sen sijaan itse keksityt logaritmitaulukot tulivat laajaan tietoisuuteen 1600-luvulla Euroopassa. Esimerkiksi italialainen Bonaventura Cavalieri julkaisi vuonna 1632 taulukot sinin, tangentin, sekantin ja versaalisinin arvoille sekä niiden logaritmille. Logaritmien keksijöinä voidaan pitää sveitsiläistä Jobst Bürgiä, skotlantilaista John Napieria ja englantilaista Henry Briggsiä, joiden taulukoiden avulla lukuisat laskijat suoriutuivat suurten lukujen laskuistaan nopeasti.


title: Laskeminen

text: Kirjapainotaidon ja alentuneet kirjojen hinnat mahdollistivat taulukoiden laajan tuotannon. Niistä kiinnostuivat laskemiseen erikoistuneet ammatin harjoittajat kuten muun muassa tieteentekijät, insinöörit, navigoijat, maanmittarit, pankkiirit ja kauppiaat. Kuuluisin ja eniten kopioitu taulukkokirja lienee Alankomaiden Adrian Vlacqin, jonka 1628 julkaisemassa taulukoissa esitettiin muun muassa logaritmit arvoilla 1 – 101000.


title: Laskeminen

text: Laskutikku oli viivaimen tapainen mitta, jolla yhteenlaskut voitiin suorittaa mittaamalla etäisyyksiä. Tulos saatiin siten analogisesti etäisyyden likiarvona, jolloin tulos ei ollut aivan tarkka. Mittaamiseen perustuvia muita lasku- tai mittauslaitteita olivat muun muassa sektori (tykistö) sekä astrolabi (tähtitiede) ja sekstantti (navigointi). Ensimmäisen laskutikun kehitti englantilainen Edmund Gunter vuoden 1620 paikkeilla. Se koostui viivaimesta, johon oli kaiverrettu logaritmiasteikko, ja harpista. Laskutikun tarkkuutta paransi William Oughtred vuonna 1622 tai 1632, kun laskutukkuun liitettiin toinen viivain, jossa oli identtinen logaritminen asteikko. Viivaimia liu'uttamalla toisiinsa nähden mahdollisti kertolaskujen tekemisen. Laskutikut olivat 1900-luvulla erittäin suosittuja ja niitä käytettiin vielä 1970-luvulla, kunnes laskimet syrjäyttivät ne.


title: Laskeminen

text: Erilaiset laskukoneet ja sähköiset laskimet ovat tehneet suurilla luvuilla laskemisen yhtä helpoksi kuin pienet arkilaskutkin. Tämä on mahdollistanut työelämän ja yhteiskunnan kehittymisen matemaattiseen suuntaan. Niiden hinta on alentunut tuhansista eurosta muutamaan euroon ja näin tasa-arvoistanut laskemista maapallon mittakaavassa. Laskimet valloittavat edelleen maailmaa integroitumalla muiden laitteiden, esimerkiksi puhelimien, sisälle.


title: Laskeminen

text: Laskemisen historiassa suuri keskustietokone sai hoitaakseen suuria laskelmia, kuten kirjanpidon, väestölaskennan, virastojen asiakirjahallinnon, sääennustukset ja paljon muuta. Tietokoneet ovat pienentyneet, mutta ne on yhdistetty keskenään lähiverkoilla tai Internetin välityksellä. Niiden laskuteho yhdessä tietoliikenneyhteyksien kanssa tekevät niistä merkittävimmän apuvälineet ihmiskunnan historiassa. Arjen laskemista tietokoneet helpottavat ohjelmallisten laskinohjelmiensa tai taulukkolaskentaohjelmiensa ansiosta. Erikoisohjelmilla voi ohjelmoida tietokoneen tekemään millaisia laskelmia tahansa.


title: Operaatio Finljandija

text: Operaatio Finljandija on Ville Kaarnakarin kirjoittama, jatkosodasta kertova sotatrilleri. Tammi julkaisi sen vuonna 2012.


title: Operaatio Finljandija

text: Keväällä 1944 Saksa on häviämässä sodan, ja Neuvostoliitto painostaa Suomea rauhanneuvotteluihin. Mahdollisiin rauhanehtoihin ei luoteta, suurhyökkäystä odotetaan ja Päämajassa on eriäviä käsityksiä tulevasta. Operaatiojohto eversti Nihtilän johdolla yrittää saada selville Neuvostoliiton aikeet. Tähän tarjoutuukin hyvä tilaisuus saksalaisten pyytäessä apua erikoisoperaatioon. "Operaatio"-sarjan kolmas kirja liikkuu vakoilun ja tiedustelun maailmassa Saksassa, Ruotsissa, Virossa ja rintaman takana kaukopartioiden matkassa.


title: Operaatio Finljandija

text: Romaanissa esitetään fiktiivinen versio siitä, mitä suomalainen tiedustelu tiesi ennen suurhyökkäystä, sekä samaten fiktiivinen versio Teheranin kokouksen päätöksistä ja Neuvostoliiton aikeista Suomen suhteen.


title: HMS Odin (S10)

text: HMS Odin (viirinumero S10) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Odin (S10)

text: Alus tilattiin Cammell Lairdilta Birkenheadistä. Sen köli laskettiin 27. huhtikuuta 1959 ja alus laskettiin vesille 4. marraskuuta 1960. Alus valmistui 3. toukokuuta 1962.


title: HMS Odin (S10)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1990 ja se myytiin vuotta myöhemmin romutettavaksi.


title: HMS Oberon (S09)

text: HMS Oberon (viirinumero S09) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Oberon (S09)

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta. Sen köli laskettiin 28. marraskuuta 1957 ja alus laskettiin vesille 18. heinäkuuta 1959. Alus valmistui 24. helmikuuta 1961.


title: HMS Oberon (S09)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1986 ja se myytiin vuotta myöhemmin romutettavaksi.


title: HMS Onslaught (S14)

text: HMS Onslaught (viirinumero S14) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Onslaught (S14)

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta. Sen köli laskettiin 8. huhtikuuta 1959 ja alus laskettiin vesille 24. syyskuuta 1960. Alus valmistui 14. elokuuta 1962.


title: HMS Onslaught (S14)


title: HMS Ocelot (S17)

text: HMS Ocelot (viirinumero S17) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Ocelot (S17)

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta, missä köli laskettiin 17. marraskuuta 1960. Alus laskettiin vesille 5. toukokuuta 1962 ja valmistui 31. tammikuuta 1964. Alus oli viimeinen Chathamin telakan Kuninkaalliselle laivastolle valmistama sukellusvene.


title: HMS Ocelot (S17)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa Faslaneen Clyden laivastotukikohtaan sijoitettuun 3. laivueeseen.


title: HMS Ocelot (S17)

text: Alus poistettiin palveluksesta elokuussa 1991, kun Yhdistynyt kuningaskunta oli tehnyt päätöksen luopua dieselkäyttöisistä sukellusveneistä. Alus myytiin vuonna 1992 ja entisöitiin osaksi Chatham Historic Dockyard -museota.


title: HMS Orpheus (S11)

text: HMS Orpheus (viirinumero S11) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Orpheus (S11)

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 16. huhtikuuta 1959 ja alus laskettiin vesille 17. marraskuuta 1959. Alus valmistui 25. marraskuuta 1960.


title: HMS Orpheus (S11)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1990 ja se myytiin 1994 romutettavaksi.


title: HMS Olympus (S12)

text: HMS Olympus (viirinumero S12) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Olympus (S12)

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 4. maaliskuuta 1960 ja alus laskettiin vesille 14. kesäkuuta 1961. Alus valmistui 7. heinäkuuta 1962.


title: HMS Olympus (S12)

text: Alus siirrettiin Kanadan laivastolle 1989.


title: HMS Osiris (S13)

text: HMS Osiris (viirinumero S13) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Osiris (S13)

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 26. tammikuuta 1962 ja alus laskettiin vesille 29. marraskuuta 1962. Alus valmistui 11. marraskuuta 1964.


title: HMS Osiris (S13)

text: Alus myytiin 1993 romutettavaksi.


title: Arvo Kartano

text: Arvo Nikolai Kartano (s. 18. helmikuuta 1895 Kiikka) oli suomalainen upseeri joka tunnettiin Suomenlinnan kurikomppanian ja Koveron keskitysleirin päällikkönä.


title: Arvo Kartano

text: Kartano ylennettiin reservin vänrikiksi 1921 ja hän palveli 1920-luvulla ainakin Pohjois-Savon Rykmentissä Kuopiossa.


title: Arvo Kartano

text: Keväällä 1933 Kartano lähetettiin lopettamaan 400 poliittisen vangin Tammisaaren vankilassa aloittamaa nälkälakkoa. Kymmenen päivää kestänyt lakko lopetettiin kovaotteisella pakkoruokinnalla jossa kuoli neljä vankia.


title: Arvo Kartano

text: Kartano toimi 1930-luvulla Suomenlinnan Kurikomppanian eli Suomenlinnan Työvelvollisten Kurikomppanian päällikkönä Suomenlinnassa. Hän johti muun muassa heinäkuussa 1937 tapahtuneen Vallisaaren räjähdysonnettomuuden sammutustöitä.


title: Arvo Kartano

text: Jatkosodan alkuvaiheissa kapteeni Arvo Kartano toimi Nikke Pärmin johtaman, pääasiassa rangaistusvangeista kootun Erillisen Pataljoona 21:n varakomentajana. Syyskuussa 1941 pataljoonaan lähetettiin vielä 288 poliittista turvasäilövankia Köyliön vankileiriltä. Lyhyen koulutuksen jälkeen pataljoona siirrettiin Itä-Karjalaan. Äänisen luoteispuolella pataljoona joutui heti taisteluun ja oli vähällä joutua puna-armeijan saartamaksi. Pataljoonaa vastassa oli neuvostoarmeijan valiorykmentti JR 52, joka oli koottu karjalaisista ja emigranttisuomalaisista. Puna-armeija oli tietoinen suomalaispataljoonan erikoisluonteesta, ja joukkoihin kohdistettiin kovaa propagandaa. Kun jo ensimmäisen viikon aikana noin 80 miestä loikkasi vihollisen puolelle tai muuten karkasi, loput jäljellä olevat noin 200 turvasäilöläistä vedettiin nopeasti pois rintamalta.


title: Arvo Kartano

text: Jäljelle jääneistä noin 200 turvasäilövangista muodostettiin "Erillinen Työkomppania" jonka päälliköksi Kartano nimitettiin. Vangit päätyivät Kangasjärven ja Säämäjärven kautta lopulta syyskuussa 1942 Koveraan, noin 20 kilometrin päähän Aunuksen kaupungista. Siellä vanhan neuvostoliittolaisen metsätyökeskuksen ympärille perustetulla leirillä he pysyivät kesään 1944 saakka. Joukon vahvuus oli aluksi noin 170 miestä. Koveriin koottiin myös vuonna 1941 Riihimäellä muista turvasäilöläisistä erotettu kahdenkymmenenviiden miehen osasto. Leirin olosuhteista ja vankien kohtelusta tehtyjen valitusten seurauksena kapteeni Kartano vapautettiin tehtävästään kesäkuussa 1943 ja komennettiin Aunuksen komendantiksi.


title: Klinikákin metroasema

text: Klinikák on Budapestin metron linjan 3 asema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on maanalainen ja se on avattu vuonna 1977. Aseman ympärillä sijaitsee Semmelweis-yliopiston kampusalue.


title: Infliksimabi

text: Infliksimabi (REMICADE, MSD), on TNF-estäjälääke joka on tarkoitettu nivelreuman, haavaisen paksusuolentulehduksen, selkärankareuman, Crohnin taudin, nivelpsoriaasin ja ihopsoriaasin hoitoon.


title: Infliksimabi

text: Tuotu yhdysvaltain markkinoille 1998, kuuluu biologisiin reumalääkkeisiin.


title: Infliksimabi

text:
Käytetään usein yhdessä metotreksaatin kanssa, mutta voidaan käyttää myös yksinään.
Tuberkuloosi-verikoe otetaan yleensä ennen biologisten lääkehoitojen aloitusta, koska Humiraa saavilla potilailla on raportoitu tuberkuloosia.


title: Infliksimabi

text: Kaikkia tulehdusoireita, kuten kuumetta, haavoja, väsymystä tai hampaisiin liittyviä ongelmia, on syytä tarkastella ennen hoitojen aloittamista.


title: Infliksimabi

text: Infliksimabin toiminta perustuu TNF-α tekijän estämiseen. TNF-α on kemiallinen viestinviejä (sytokiini) ja on avaintekijä autoimmuunisissa reaktioissa.


title: Infliksimabi

text: Infliksimabin kemiallinen kaava on CHNOS, moolimassa 144190,3 g/mol ja CAS-numero 170277-31-3. Infliksimabin anatomis-terapeuttis-kemiallinen lääkeluokituksen tunniste eli ATC-luokitus on L04AB02.


title: Corvin-negyedin metroasema

text: Corvin-negyed on Budapestin metron linjan 3 asema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on maanalainen ja se on avattu vuonna 1977. Se tunnettiin aiemmin nimellä Ferenc körút.


title: HMS Otter (S15)

text: HMS Otter (viirinumero S15) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Otter (S15)

text: Alus tilattiin Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista. Sen köli laskettiin 14. tammikuuta 1960 ja alus laskettiin vesille 15. toukokuuta 1961. Alus valmistui 20. elokuuta 1962.


title: HMS Otter (S15)

text: Alus myytiin 1992.


title: Kálvin térin metroasema

text: Kálvin tér on Budapestin metron linjan 3 ja linjan 4 asema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Asema on maanalainen ja se on avattu vuonna 1976. Aseman lähistöllä sijaitsevat Budapestin suuri kauppahalli ja Unkarin kansallismuseo.


title: Kálvin térin metroasema

text: Kálvin tér on keskeisen sijaintinsa vuoksi yksi metrojärjestelmän vilkkaimmista. Uusi metrolinja 4 kulkee Kálvin térin kautta.


title: HMS Otus (S18)

text: HMS Otus (viirinumero S18) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Otus (S18)

text: Alus tilattiin Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista. Sen köli laskettiin 31. toukokuuta 1961, ja se laskettiin vesille 17. lokakuuta 1962. Alus valmistui 5. lokakuuta 1963.


title: HMS Otus (S18)

text: Alus myytiin Saksaan, jossa se on Rügenissä museoituna.


title: Opetšenski Posad

text: Opetšenski Posad () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Borovitšin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Mstajoen oikealla rannalla 20 kilometriä Borovitšista kaakkoon. Kylässä on 1 200 ja kunnassa 2 500 asukasta (vuonna 2012).


title: Opetšenski Posad

text: Opetšenski Posadin kunnan pinta-ala on 701,7 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Borovitšin piirin Železkovon sekä luoteessa Joglan ja Perjodkin kuntiin, koillisessa Novgorodin alueen Mošenskojen piiriin sekä kaakossa ja etelässä Tverin alueeseen. Pinta-alasta 75,1 % on metsää ja 22,1 % maatalousmaata.


title: Opetšenski Posad

text: Seudulla virtaavat Msta ja sen sivujoet Uver, Žadinka ja Velgija. Uverin sivujokia ovat Degotnitsa ja Sježa. Suurin järvi on 2,9 neliökilometrin laajuinen Šabodro. Kunnan alueella sijaitsee Perelutšin rauhoitusalue sekä kuusi luonnonmuistomerkkiä. Maisemiltaan ainutlaatuiselle Mstajoen koskialueelle suunnitellaan luonnonpuistoa. Ympäristön kokonaistila on hyvä.


title: Opetšenski Posad

text: Kuntaan kuuluu 45 kylää: Basutino, Bolonje, Bolšije Semeritsy, Bolšoi Glinenets, Bolšoi Tšernets, Dereva, Devkino, Dubjo, Gorbino, Holštšagino, Ivaševo, Izonino, Jurjevets, Kamenets, Kosarevo, Krjukšino, Laznitsa, Lesnoje Zadorje, Malyi Glinenets, Malyi Porog, Malyi Tšernets, Malyje Semeritsy, Marjinskoje, Naumovskoje, Novinka, Novoje Bryzgovo, Ovsjannikovo, Opetšenski Posad, Opetšenski Rjadok, Opotšno, Panjovo, Perelutši, Polonoje, Staroje Bryzgovo, Strelka, Torbasino, Usadba Žadiny, Uverskaja Plotina, Veliki Porog, Vladykino, Volosovo, Žadiny, Zabolotje, Zamostje ja Žihnovo. Keskuskylän jälkeen suurimmat asutukset ovat reilun 400 asukkaan Perelutši ja 300 asukkaan Opetšenski Rjadok. Seitsemän kylää on kokonaan vailla vakituista asutusta.


title: Opetšenski Posad

text: Seudulla sijainnut Veliki Porogin pogosta on perustettu ilmeisesti jo 900-luvulla. Samannimisen kylän läheltä on kaivettu esiin vallihaudan ympäröimä muinainen linnoitus. Mstajoen molemmin puolin on löydetty 700–800-luvuilta peräisin olevia itäslaavien asuinpaikkoja. Joki oli osa Itämeren ja Kaspian yhdistänyttä Volgan kauppareittiä, josta haarautui tie Ustjužnaan. 1400–1600-luvuilla alue kärsi sodista, hävitysretkistä ja kulkutaudeista, mutta Veliki Porog säilytti asemansa huomattavana asutuskeskuksena.


title: Opetšenski Posad

text: 1700-luvulla rakennettiin Mstajoen ja Volgan yhdistänyt Vyšni Volotšokin kanavajärjestelmä. Historiallista Opetšenski Rjadokin kauppapaikkaa vastapäätä perustettiin laivalaituri, jonka ympärille syntynyt kylä sai vuonna 1820 kauppalan ("posad") statuksen. Parhaimmillaan siellä asui kaksisataa Mstajoen koskien ohi laivoja ohjannutta luotsia. Vuonna 1861 Opetšenski Posadissa oli 1 300 ja Rjadokissa 600 asukasta, jotka jokiliikenteen ohella harjoittivat laivanrakennusta sekä viljan ja puutavaran kauppaa. Kylässä oli kolme kirkkoa, seurakuntakoulu, 12 kauppaliikettä ja kaksi krouvia.


title: Opetšenski Posad

text: Mstajoen liikenne väheni voimakkasti Pietarin ja Moskovan välisen rautatien valmistuttua vuonna 1851. Vuosisadan lopulla Opetšenski Posad menetti lopullisesti merkityksensä liikennepaikkana. Se oli Novgorodin läänin Borovitšin kihlakunnan volostin sekä vuosina 1927–1931 ja 1939–1944 Leningradin alueeseen kuuluneen piirin keskus. Vuonna 1944 piiri liitettiin vastaperustettuun Novgorodin alueeseen. Seudulla harjoitettiin pellavan, rukiin ja kauran viljelyä sekä karjanhoitoa ja piirikeskuksessa toimi pienteollisuutta. Vuoden 1959 väestönlaskennan mukaan Opotšenski Posadissa oli 1 400 ja piirissä 15 800 asukasta.


title: Opetšenski Posad

text: Piiri lakkautettiin vuonna 1960 ja sen alue liitettiin Borovitšin ja Mošenskojen piireihin. Sen jälkeen Opetšenski Posad oli Borovitšin piiriin kuuluneen kyläneuvostoalueen keskus. Nykyinen kunta on perustettu vuonna 2004. Vuonna 2010 siihen liitettiin Perelutšin kunta.


title: Opetšenski Posad

text: Mstajoen molemmin puolin kulkee päällystetty maantie Borovitšiin. Tärkeimmistä kylistä on linja-autoyhteydet piirikeskukseen. Kunnassa on kaksi bensiiniasemaa.


title: Opetšenski Posad

text: Seudun pääelinkeinot ovat maatalous ja puunjalostus. Kunnan alueella toimii kolme maatalousyritystä, kaksi puunjalostuslaitosta, metallialan yritys ja leipomo. Suurin osa väestöstä elättää itsensä pienillä yksityisviljelmillä sekä marjojen ja sienten keruulla.


title: Opetšenski Posad

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, apteekki, yleinen sauna, posti ja pankki. Žadinyn kartanossa toimii piirin lastenkoti kouluineen. Vähittäiskaupasta vastaa Borovitšin piirin kulutusosuuskunta, paikallinen Posadski hleb sekä muutama yksityisyrittäjä. Ravintolapalvelut käsittävät yhden kesäkahvilan.


title: Opetšenski Posad

text: Opetšenski Posad koostuu puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista sekä yksi–kolmekerroksista kunnallisista asuintaloista. Kylällä on Mstajoen suuntaa noudattava säännöllinen asemakaava. Hallintorakennukset ja palvelut sijaitsevat kylän keskiosassa. Vesijohto- ja viemäriverkko sekä keskuslämmitys kattavat etupäässä julkiset rakennukset ja kunnalliset asuintalot. Omakotitalot saavat vetensä vesiposteista ja lämpenevät puilla. Kylässä on maakaasuverkko.


title: Opetšenski Posad

text: Seudulla on useita muinaisia asuin- ja hautapaikkoja. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1700–1800-luvuilta peräisin olevat Opetšenski Posadin, Veliki Porogin ja Bolonjen kirkot, Izoninon ja Perelutšin tsasounat, Žadinyn kartanoalue, Opetšenski Posadin kivetty rantakatu ja Mstajoen ylittävä kivisilta sekä vanhat asuintalot ja talousrakennukset. Opotšenski Posadin keskustassa on eksoottisista puu- ja pensaslajeista koostuva puistoalue ja rantakadulla Katariina II:n vierailusta kertova muistomerkki. Paikallisista merkkihenkilöistä kertovat narodnikkikirjailija Pavel Zasodimskin ja kirjailija Vjatšeslav Šiškovin asumiin taloihin kiinnitetyt muistolaatat.


title: HMS Opportune (S20)

text: HMS Opportune (viirinumero S20) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMS Opportune (S20)

text: Alus tilattiin Scotts Shipbuilding and Engineering Companyltä Greenockista. Sen köli laskettiin 26. lokakuuta 1962 ja alus laskettiin vesille 14. helmikuuta 1964. Alus valmistui 29. joulukuuta 1964.


title: HMS Opportune (S20)

text: Alus poistettiin palveluksesta 2. kesäkuuta 1993.


Tõnis Vint ja tema esteetiline universum – Tõnis Vint and his aesthetic universe on taiteilija Tõnis Vintin taidetta esittelevä laaja kirja. Se on ensimmäinen perusteellinen katsaus Vintin tuotantoon. Teos on viron- ja englanninkielinen, ja sen on vuonna 2012 julkaissut Eesti Kunstimuuseum KUMU. Se liittyy museossa kesällä ja alkusyksystä 2012 avoinna olleeseen Vintin työtä esittelevään näyttelyyn "Tõnis Vint ja hänen esteettinen universuminsa".


title: Tõnis Vint ja tema esteetiline universum

text: Teoksen artikkelit:


text: Artikkeleiden jälkeen kirjassa on runsaat 200 sivua kuvia Vintin teoksista, laaja kirjallisuusluettelo sekä valokuvia hänen elämänvaiheistaan.


text: Kirjan ja näyttelyn ovat suunnitelleet Vintille alun perin tuntemattomat nuoret tekijät hänen toiveitaan noudattaen ja hänen näköisekseen: Kirjan kannet ja näyttelyn seinäelementit ovat mustat. Kirjan graafisen asun on suunnitellut Tuuli Aule. Kirjan kirjoittajista Sirje Helme ja Eha Komissarov ovat Vintin ystäviä jo tämän "valkoisen asunnon" kaudelta 1960–1970-luvulta. Elnara Taidre on näyttelyn kuraattori.


title: Nils Hagman (kirjailija)

text: Nils Karl Paul Hagman (4. heinäkuuta 1880 Viipuri – 22. kesäkuuta 1953) oli suomalainen filosofian tohtori, kirjailija ja kalanviljelijä.


title: Nils Hagman (kirjailija)

text: Hagmanin vanhemmat olivat kauppias, konsuli Per Gustaf Alexander Hagman ja Marie Emelie Auguste Wahl. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin lyseosta 1898 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1909 ja maisteriksi 1914. Hagman valmistui myöhemmin filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi Lundin yliopistosta 1921.


title: Nils Hagman (kirjailija)

text: Hagman toimi Suomen kalastusyhdistyksen assistenttina 1913–1918 ja kalastushallituksen johtajana 1918–1919. Hän toimi sittemmin kalanviljelijänä ja vedenpuhdistuksen asiantuntijana Ruotsissa ja Suomessa.


title: Nils Hagman (kirjailija)

text: Hagman julkaisi 1940-luvulla ruotsinkielisen muistelmateoksen ja käänsi myös ruotsin kielelle yhden kirjailija Teuvo Pakkalan teoksen.


title: Nils Hagman (kirjailija)

text: Nils Hagman oli naimisissa vuodesta 1919 Anna Margareta Fazerin kanssa.


title: Maailman rauhanneuvoston rauhanpalkinto

text: Maailman rauhanneuvoston rauhanpalkinto oli Maailman rauhanneuvoston jakama anti-imperialistinen rauhanpalkinto vuosina 1950–1989. Maailman rauhanneuvosto oli Neuvostoliiton hallinnoima kylmän sodan aikainen järjestö. Moni Maailman rauhanpalkinnon saaja sai myös Leninin rauhanpalkinnon.


title: Maailman rauhanneuvoston rauhanpalkinto

text: Vuonna 1951 Maailman rauhanneuvosto jakoi palkinnon kolmeen osaan.


title: Maailman rauhanneuvoston rauhanpalkinto

text: Myöhemmin otettiin lisäksi käyttöön:


title: Humaitá (S20)

text: Humaitá (runkonumero S20) oli Brasilian laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: Humaitá (S20)

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 3. marraskuuta 1970 ja alus laskettiin vesille 5. lokakuuta 1971. Alus valmistui 18. kesäkuuta 1973.


title: Humaitá (S20)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1996.


title: Tonelero

text: Tonelero (runkonumero S21) oli Brasilian laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: Tonelero

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 18. marraskuuta 1971 ja alus laskettiin vesille 22. marraskuuta 1972. Alus valmistui 8. syyskuuta 1978.


title: Tonelero

text: Alus poistettiin palveluksesta 1996.


title: Pauli Ny

text: Pauli Johannes Ny (8. kesäkuuta 1940 Pieksämäki – 30. kesäkuuta 2016) oli suomalainen pikajuoksija. Ny voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1962 (aika 10,8) ja 1963 (10,6) sekä 200 metrin Suomen mestaruuden 1963 (21,3). Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa hän oli toinen 100 metrillä vuonna 1963 (aika 10,7). Nyn ennätys 100 metrillä oli 10,5 (1962) ja 200 metrillä 21,3 (1963). 100 metrin parhaan aikansa Ny juoksi Bratislavassa, Tšekkoslovakiassa 19. syyskuuta 1962 ja se sivusi kolme vuotta vanhaa Pentti Rekolan tekemää Suomen ennätystä.


title: Pauli Ny

text: Vuosina 1959–1963 Pauli Ny paransi Suomen viestimaajoukkueen kanssa 4 × 100 metrin Suomen ennätystä neljä kertaa.


title: Pauli Ny

text: Seuratasolla Pauli Ny edusti helsinkiläistä Lauttasaaren Pyrintöä.


title: Riachuelo (S22)

text: Riachuelo (runkonumero S22) oli Brasilian laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: Riachuelo (S22)

text: Alus tilattiin Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 26. toukokuuta 1973 ja alus laskettiin vesille 6. syyskuuta 1975. Alus valmistui 12. maaliskuuta 1977.


title: Riachuelo (S22)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1997.


title: Väinö Nyman

text: Kaarlo Väinö Nyman (22. huhtikuuta 1880 Taivalkoski – 16. huhtikuuta 1947 Oulu) oli suomalainen farmaseutti ja seikkailuromaanien suomentaja.


title: Väinö Nyman

text: Nyman kävi Oulun lyseota 1896–1898 ja valmistui 1901 farmaseutiksi.


Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1984 käytiin 11.–12. toukokuuta Imatralla.


title: Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1984

text: Miesten 15 km nopein oli Martti Vainio, LapVi, mutta hänen suorituksensa hylättiin myöhemmin dopingin takia.


title: Viljamaa

text: Viljamaa on Orimattilan kylä, jonka eteläosasta muodostui Orimattilan kirkonkylä ja sen nykyinen sijainti on Orimattilan pohjoispuolella. Viljamaan kylä mainittiin ensimmäisen kerran 1539 maakirjassa. Viljamaan eteläosassa ollut Orimattila oli aluksi Hollolan kappeli, joka itsenäistyi omaksi seurakunnaksi 1636. Viljamaan kylän keskuksen muodostaa Luhtikylään johtavan tien varrella sijaitsevat Juholan ja Mattilan tilat sekä Viljamaan koulu jotka muodostavat metsän je peltojen keskelle selkeän rakennetun kokonaisuuden. Viljamaahan perustettiin kansakoulu 1876 ja nykyinen koulurakennus rakennettu 1905. Viljamaan kylällä on noin kilometrin pituinen Hakalan luontopolku.


title: Viljamaa

text: Viljamaalla lähellä Käkelää sijaitsee Orimattilan pullomuseo, jossa on pulloja aina 1700-luvulta 1900-luvun puoliväliin erilaisista virvoitusjuomapulloista alkoholipulloihin sekä apteekkien myrkky- ja lääkepulloihin.


title: Hyatt (S23)

text: Hyatt (runkonumero S23) oli Chilen laivaston O'Brien-luokan sukellusvene.


title: Hyatt (S23)

text: Alus tilattiin 1969 Scotts-Lithgowilta Greenockista ja sen köli laskettiin 10. tammikuuta 1972. Alus laskettiin vesille 26. syyskuuta 1973 ja se valmistui 27. syyskuuta 1976.


title: Hyatt (S23)

text: Aluksella tapahtui räjähdys tammikuussa 1976. Alus on poistettu palveluksesta joulukuussa 1999, jolloin se sijoitettiin sisaraluksensa "O'Brienin" varaosiksi.


Ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut 1984 järjestettiin Chamonix'ssa, Ranskassa 27. helmikuuta – 4. maaliskuuta. Kilpailut järjestettiin vain naisille, miehet kamppailivat olympialaduilla.


title: Zichyújfalu

text: Zichyújfalu on kunta Unkarissa, Fejérin läänissä. Zichyújfaluin naapurikyliä ovat ja kaupungit Seregélyes, Pusztaszabolcs, Gárdony, Szabadegyháza.


title: Zichyújfalu

text: Ensimmäinen kirjallinen merkintä Zichyújfaluistä on 1239.


title: O’Brien (S22)

text: O’Brien (runkonumero S22) oli Chilen laivaston O'Brien-luokan sukellusvene.


title: O’Brien (S22)

text: Alus tilattiin 1969 Scotts-Lithgowilta Greenockista ja sen köli laskettiin 17. tammikuuta 1971. Alus laskettiin vesille 21. joulukuuta 1972 ja se valmistui 15. huhtikuuta 1976.


title: O’Brien (S22)

text: Alus varustettiin 1990-luvun puolivälissä samoin kaikuluotaimin ja elektroniikkavarustein kuin Saksasta hankitut Thomson-luokan alukset. Scorpene-luokan sukellusvene "O'Higgins" korvasi aluksen.


title: Seppo Jussila

text: Seppo Christer Jussila (s. 19. heinäkuuta 1945 Helsinki) on suomalainen entinen pikajuoksija.


title: Seppo Jussila

text: Jussila voitti Kalevan kisoissa 100 metrin juoksussa hopeaa vuonna 1964 ja pronssia vuonna 1965. Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailuissa hän voitti 4 × 100 metrillä hopeaa vuonna 1966.


title: Seppo Jussila

text: Jussila juoksi 100 metrin ennätyksensä 10,5 12. kesäkuuta 1964 Riihimäellä ja se sivusi Pentti Rekolan vuonna 1959 juoksemaa Suomen ennätystä. Samana vuonna hän juoksi 200 metrin ennätyksensä 22,2. Jussila oli myös mukana juoksemassa 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen ennätystä 40,6 Helsingissä 28. heinäkuuta 1965.


title: Seppo Jussila

text: Jussilan valmentajana toimi Yrjö Lindström ja seuratasolla hän edusti Hyvinkään Tahkoa. Jussilalla oli myös maaotteluedustuksia.


title: Ulf Tikkanen

text:
Ulf Tikkanen (11. helmikuuta 1920 Helsinki – 12. helmikuuta 1969 Helsinki ) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Hän oli tunnettu lintukuvien tekijänä ja oli pitkään Wäinö Aaltosen oppilaana ja työtoverina. Lintukuviinsa hän haki aiheet luonnosta viettäessään kesiä Iniössä. Ulf Tikkanen oli arkkitehti Robert Tikkasen poika ja kirjailija Henrik Tikkasen veli.


title: Väinönkeskus

text: Väinönkeskus on kauppakeskus Jyväskylässä. Keskuksessa on nelisenkymmentä eri alojen yritystä.


title: Väinönkeskus

text: Väinönkeskus rakennettiin vuonna 1987, ja se sijaitsee Väinönkadun, Kävelykadun ja Puistokadun ympäröimässä korttelissa. Rakentamisesta vastasi Rakennus Tynkkynen Oy. Torikeskus, Kolmikulma ja Jyväskylän Sokos sijaitsevat kauppakeskuksen ympärillä. Väinönkeskuksen liiketarjonta keskittyy ravintoloihin, mutta tiloista löytyy myös muiden alojen lisäksi terveyteen ja kauneudenhoitoon liittyvää liiketarjontaa.


title: Hällefors

text: Hällefors on samannimisen Hälleforsin kunnan keskustaajama. Hällefors sijaitsee Örebron läänin pohjoisosassa historiallisen Västmanlandin maakunnan länsilaidalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 530 asukasta.


title: Hällefors

text: Hällefors oli aikaisemmin kauppalana, mutta Ruotsin siirryttyä yhtenäiseen kuntamuotoon vuoden 1971 kuntauudistuksessa kauppalat korvattiin kunnilla. Nykyinen Hälleforsin kunta on alueeltaan laajempi kuin vanha Hälleforsin kauppala.


title: Hällefors

text: Hällefors on myös vanhan Hälleforsin pitäjän kirkonkylä ja siellä sijaitsee Hälleforsin kirkko. Taajamassa on myös "Pihlskolan"-niminen lukio ja "Formens hus" -niminen museo. Hälleforsissa toimiva kansanopisto antaa kursseja muotoilussa, korutaiteessa, teatterissa, skenografiassa ja kulttuurissa.


title: Hällefors

text: Hällefors on antanut nimensä hälleforshund-nimiselle koirarodulle.


title: Hällefors

text: Taajaman ulkopuolella sijaitseva Krokbornsparken on Ruotsin vanhin kansanpuisto, ja se on nykyään rakennusperintökohde.


title: Hällefors

text: Helleforsin panimo sijaitsee Hälleforsin ja Grythyttanin taajamien välisellä alueella. Huhtikuusta 2008 se on ollut Spendrupin panimon omistuksessa. Teräskonserni Ovakolla on laitoksia paikkakunnalla. Stora Ensolla on Hälleforsissa suuri puuterminaali, jossa puuta siirretään kuorma-autoista juniin. Hälleforsista pohjoiseen sijaitsee Sångenin uimapaikka.


title: Vjasna

text: Vjasna eli Ihmisoikeuskeskus Vjasna (, ihmisoikeuskeskus "Kevät") on vuonna 1996 perustettu valkovenäläinen ihmisoikeuksia puolustava järjestö.


title: Vjasna

text: Vjasna on kansalaisjärjestö (NGO), joka perustettiin alun perin kevään 1996 mielenosoituksessa pidätettyjen Valko-Venäjän oppositiojärjestöjen ihmisten ja heidän perheenjäseniensä auttamiseen tähtääväksi ryhmäksi nimellä Vjasna-96. Kesäkuussa 1999 ryhmä rekisteröityi nykyisellä nimellään. Järjestön keskustoimisto on Minskissä ja sillä on paikallistoimistoja useissa Valko-Venäjän suurimmista kaupungeista. Lokakuussa 2003 Valko-Venäjän korkein oikeus perui järjestön rekistöröinnin, koska "se oli osallistunut vuoden 2001 presidentinvaalien tarkkailuun". Vuonna 2004 järjestö liittyi kansainvälisen ihmisoikeusjärjestöjen liittoon (FIDH).


title: Vjasna

text: Järjestön päämääränä on osallistua ihmisoikeuksia kunnioittavan kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen Valko-Venäjällä, kuten yleismaailmallisessa ihmisoikeuksien julistuksessa ja Valko-Venäjän perustuslaissa on kuvattu.


title: Vjasna

text: Erityisesti Valko-Venäjän joulukuun 2010 presidentinvaalien jälkeen viranomaiset ovat tehneet useita ratsioita Vjasnan toimitiloihin ja puheenjohtajan kotiin. Järjestön perustaja-puheenjohtaja Ales Bjaljatski (Алесь Бяляцкі) oli loppukesällä 2012 vankilassa kärsimässä 4,5 vuoden vankeustuomiota. Valko-Venäjällä oli järjestön mukaan vuoden 2012 tammikuussa ainakin 13 muutakin poliittista vankia.


title: Vjasna

text: Marraskuussa 2012 Valko-Venäjän viranomaiset takavarikoivat Vjasnan toimiston omaisuuden ja sulkivat toimiston. Amnesty International arvosteli Valko-Venäjää tästä syystä räikeänä ihmisoikeusvelvoitteidensa rikkojana. Ihmisoikeuskeskus Vjasnan toiminta on jatkunut tästä huolimatta myös vuonna 2013.


title: Antti Tuuri (toimittaja)

text: Antti Tuuri (s. 26. tammikuuta 1981 Pori) on MTV3 Uutisten toimittaja. Hän siirtyi Maikkarille Radio Porin toimituspäällikön tehtävästä syksyllä 2012. Tuuri ehti työskennellä Radio Porissa yli kahdeksan vuotta. Aluksi toimittajana ja viimeiset neljä vuotta toimituksen päällikkönä. Tuona aikana Radio Pori valittiin Vuoden paikalliseksi radioksi 2010 ja Vuoden radioksi 2011.


title: Antti Tuuri (toimittaja)

text: Antti Tuuri on kotoisin Porista. Hän harrastaa Crossfittiä, sekä Nuorkauppakamari-toimintaa.


title: Jousiammunnan maailmanmestaruuskilpailut 1983

text: Jousiammunnan maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1983 Long Beachissa, Yhdysvalloissa 19. - 22. lokakuuta.


title: Otto Vuorio (kirjailija)

text: Juho Otto Vuorio (sukunimi aik. "Yliseppä": s. 8. joulukuuta 1886 Lieto) oli suomalainen kirjailija.


title: Sub-Zero

text: Sub-Zero on fiktiivinen hahmo pelisarjassa "Mortal Kombat". Hänen ääninäyttelijänä toimii Jim Miller.


title: Sub-Zero

text: Sub-Zero on ninja, joka pystyy hyödyntämään kylmyyttä hyväkseen. Alkuperäisen "Mortal Kombatin" mukaan Sub-Zeron nimi on Bi-Han ja hänellä on nuorempi veli Kuai Liang, jolla on samat kyvyt. Molemmilla Sub-Zeroilla on sininen ninjavaatetus ja kyky iskeä vastustajaa jääiskuilla.


title: Sub-Zero

text: Pelissä "Mortal Kombat" (2011) Scorpion tappaa vanhemman Sub-Zeron Quan Chin valehdeltua hänelle Sub-Zeron tappaneen hänen klaaninsa jäseniä. Myöhemmin Quan Chi luo vanhemman Sub-Zeron uudelleen Noob Saibotina. Nuorempi Sub-Zero osallistuu Mortal Kombat -turnaukseen ja kukistaa Scorpionin taistelussa aikeenaan kostaa veljensä kuolema, mutta nuorempi Sub-Zero vangitaan ja hänet muutetaan kyborgiksi (Cyber Sub-Zero).


title: HMCS Ojibwa

text: HMCS Ojibwa (viirinumero S72) oli Kanadan laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMCS Ojibwa

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta. Sen köli laskettiin 27. syyskuuta 1962 nimellä "HMS Onyx" ja alus laskettiin vesille 29. helmikuuta 1964. Alus valmistui 23. syyskuuta 1965.


title: HMCS Ojibwa

text: Alus nimettiin yhden suurimmista irokeesiliiton jäsenheimoista mukaan ja se on ainoa nimeä kantanut Kanadan laivaston alus. Nimen toinen esiintymismuoto on Chippewa.


title: HMCS Ojibwa

text: Alus on poistettu palveluksesta 21. toukokuuta 1998.


title: Make It Bun Dem After Hours

text: Make It Bun Dem After Hours on yhdysvaltalaisen elekronista musiikkia tekevän Skrillexin ja reggaemuusiiko Damian Marleyn 28. syyskuuta 2012 julkaistu yhteis EP. EP sisältää remixejä Skrillexin ja Damian Marleyn kappaleesta "Make It Bun Dem". Levyn nimikkokappale "Make It Bun Dem" kuuluu Far Cry 3 soundtrackiin.


title: Perelutši

text: Perelutši () on kylä Novgorodin alueen Borovitšin piirin Opetšenski Posadin kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Mstajokeen laskevan Uverin suuta 26 kilometriä kuntakeskuksesta kaakkoon. Kylässä on 420 asukasta (vuonna 2012).


title: Perelutši

text: Perelutši on Opetšenski Posadin kunnan toiseksi suurin asutuskeskus. Vuoteen 2010 saakka se muodosti yhdessä lähikylien kanssa oman kuntansa. Kylään johtaa päällystetty maantie kuntakeskuksesta. Sieltä on linja-autoyhteys Borovitšiin. Perelutšissa toimii maatalousyritys ja puunjalostuslaitos. Palveluihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti, muutama kauppa ja bensiiniasema.


title: Perelutši

text: Kylä koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä puisista omakotitaloista sekä muutamasta yksi- ja kaksikerroksisesta kunnallisesta asuintalosta. Sen rakennusmuistomerkkejä ovat 1800-luvun toisella puoliskolla rakennettu tsasouna ja vuosisadan lopulta peräisin oleva Uverjoen pato. Lähistöllä sijaitsee 500–900-lukujen kurgaanihautoja sekä 700–1200-luvuilta peräisin oleva muinaislinna.


title: Judon maailmanmestaruuskilpailut 1983

text: Judon maailmanmestaruuskilpailut 1983 järjestettiin Moskovassa, Neuvostoliitossa 13.–16. lokakuuta 1983. Kilpailujen ohjelmassa oli seitsemän miesten painoluokkaa sekä avoin luokka.


title: George Gabriel Stokes

text: Sir George Gabriel Stokes, baronetti (13. elokuuta 1819 Skreen, Irlanti – 1. helmikuuta 1903 Cambridge, Englanti) oli irlantilaissyntyinen matemaatikko ja fyysikko. Hän teki koko uransa Cambridgen yliopistossa, jonka Lucas-professuurin haltija hän oli vuodesta 1849 aina kuolemaansa saakka. Stokes teki uraauurtavia tutkimuksia virtausdynamiikassa (muun muassa Navierin–Stokesin yhtälöt), optiikassa ja matemaattisessa fysiikassa (muun muassa Stokesin lauseen popularisointi).


title: George Gabriel Stokes

text: Stokesin lause on saanut nimensä George Stokesin mukaan. Lauseen kuitenkin keksi skotlantilainen William Thomson (tunnetaan paremmin nimellä lordi Kelvin). Stokes sai lauseen Thomsonin kirjeestä vuonna 1850 ja pyysi vuonna 1854 oppilaitaan Cambridgen yliopistossa todistamaan sen oikeaksi. Vuonna 1851 Stokes esitteli ensi kerran virtausmekaniikkaan liittyvän vakion, joka myöhemmin nimettiin sen vuonna 1883 esitelleen fyysikko Osborne Reynoldsin mukaan. Näiden vuoden 1851 tutkimusten tuloksena syntyi Stokesin laki.


title: George Gabriel Stokes

text: Stokes oli Cambridge Philosophical Societyn puheenjohtajana vuosina 1859–1861 ja Lontoon Royal Societyn puheenjohtajana vuosina 1885–1890. Vuonna 1893 Royal Society myönsi hänelle Copley-mitalin. Vuosina 1886–1903 Stokes oli Lontoon Victoria-instituutin puheenjohtaja tarkoituksenaan tutkia tieteen ja uskonnon yhtäläisyyksiä. Stokes aateloitiin vuonna 1899.


title: Tanssii tähtien kanssa (7. tuotantokausi)

text: Tanssii tähtien kanssa -televisiosarjan seitsemäs tuotantokausi esitettiin MTV3-kanavalla syksyllä 2012. Sarjassa julkisuuden henkilöt opettelevat tansseja ammattilaistanssijoiden opastuksella, ja jokaisessa jaksossa yksi pari putoaa kilpailusta. Kauden kymmenen ”tähtioppilasta” ja tanssinopettajaa paljastettiin 28. elokuuta 2012.


text: Sarjan ensimmäinen jakso, jossa esiteltiin tulevan kauden parit, esitettiin 16. syyskuuta 2012. Kauden finaali nähtiin 2. joulukuuta 2012, ja kausi päättyi Unicef-hyväntekeväisyyslähetykseen viikkoa myöhemmin. Voittajaksi selviytyivät koomikko Krisse Salminen ja tanssija Matti Puro, jolle voitto oli toinen perättäinen. 28. lokakuuta 2012 ohjelmaa ei esitetty vuoden 2012 kunnallisvaalien tulosillan takia.


text: Muotoilija Ristomatti Ratia oli parinsa Sanna-Maria Heikkilän kanssa kilpailun huonoin pari joka viikko ja pari sai kerran historian huonoimmat pisteet, mutta vastoin tuomariston tahtoa katsojat pitivät heidät mukana kilpailussa kuusi viikkoa. Tuomariston mielestä Ratian olisi pitänyt vetäytyä kilpailusta.


text: Tällä kaudella ohjelman juontajina jatkoi Mikko Leppilampi. Vappu Pimiän tilalle tuli Ella Kanninen. Tuomariston jäseninä olivat aiemmilta kausilta tutut Jorma Uotinen, Jukka Haapalainen ja Helena Ahti-Hallberg. Maallikkotuomarina tällä kaudella nähtiin näyttelijä Riku Nieminen.


text: Taustavärit:


text: Keskiarvoissa on otettu huomioon vain parien henkilökohtaiset suoritukset, eli keskiarvoissa ei näy swing-maratonin ja cha cha -ryhmätanssien pisteitä.


title: Vingåker

text: Vingåker on samannimisen Vingåkerin kunnan keskustaajama. Vingåker sijaitsee Södermanlandin historiallisessa maakunnassa ja Södermanlandin läänisä. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 282 asukasta.


title: Vingåker

text: Vingåkerin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1903 ja lakkautettiin vuonna 1962.


title: Vingåker

text: Varhaiskeskiajalta lähtien Vingåker oli Vingåkerin pitäjän kirkonkylä. Vuonna 1666 Gustaf Sparre rakennutti paikkakunnalle Sävstaholmin linnan (kirjoitetaan joskus myös muodossa "Säfstaholm"). 1800-luvulla linnan omisti Gustaf Trolle-Bonde. Vuonna 1851 pieni omenapuu pelastettiin kaatamiselta, ja nykyisin se tunnetaan Sävstaholm-nimisenä omenalajikkeena. Vuodesta 1921 kyseinen omenapuu on ollut rauhoitettu. Säfstaholmin linnaan käytettiin vuosien 1934 ja 1967 välillä poikien koulukotina. Sen jälkeen kunta osti linnan, joka sittemmin kunnostettiin valtion ja kunnan avustuksella.


title: Vingåker

text: Aluksi paikkakunnan asutus oli vahvasti keskittynyt Västra Vingåkerin kirkon tienoille, mutta Västra stambanan-rautatien rakentamisen jälkeen vuonna 1862 yhdyskunta alkoi laajentua etelään päin. Taajaman keskus siirtyi kirkon luota rautatieasemalle. Yhdyskuntaa kutsuttiin tuolloin nimellä "Bondestad". Nykyään Vingåkerin keskusta sijaitsee Skräddartorgetilla, joka sijaitsee kirkkoa kohti vievän tien varrella rautatieasemalta pohjoiseen. Skräddartorgetin (merkitsee "Räätälitori") nimi muistuttaa paikkakunnan perinteisesti merkittävästä asemasta tekstiiliteollisuuden keskuksena. Torin lähistöllä sijaitsee useita kauppoja, ja sinne on sijoitettu myös Vingåkerin ystävyyskuntiin etäisyydet ilmoittava tienviitta.


title: Albert Kivikas

text: Albert Kivikas (6. tammikuuta 1898 Suure-Jaani, Viljandimaa, Viro – 19. toukokuuta 1978 Lund, Ruotsi) oli virolainen kirjailija ja toimittaja.


title: Albert Kivikas

text: Kivikas pakeni 1943 Virosta Suomeen ja 1944 edelleen Ruotsiin. Hän kirjoitti todenmukaisia maalaiskuvauksia, joista tärkeimpänä on pidetty Viron vapaussodan jälkeistä maareformia kuvaavaa trilogiaa "Jüripäev" (1921), "Jaanipäev" (1924) ja "Mihklipäev" (1924).


title: Albert Kivikas

text: Elokuva "Nimet marmoritaulussa" perustuu Kivikasin samannimiseen romaaniin vuodelta 1936. Kivikas on kääntänyt viroksi muun muassa Hella Wuolijoen näytelmän "Niskavuoren leipä".


title: Bysanttilainen filosofia

text: Bysanttilainen filosofia viittaa Bysantin valtakunnassa toimineiden filosofien ja oppineiden harjoittamaan filosofiaan. Bysantin aika kattoi kreikkalaisen kulttuuripiirin keskiajan, ajan noin 500-luvulta 1400-luvulle, ja bysanttilainen filosofia edustaa näin kreikkalaisen maailman keskiaikaista filosofiaa.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Bysanttilainen ajattelu kehittyi itsenäisesti riippumatta latinankielisen lännen ajattelusta. Bysanttilaisen kulttuurin ja ajattelun kaksi pääpiirrettä olivat hellenistinen rationalismi ja kristillinen perinne. Bysanttilaista filosofiaa luonnehtii tiivis yhteys kristilliseen todellisuuskäsitykseen ja teologiaan, mutta se sai paljon vaikutteita ja ajatuksia antiikin kreikankielisistä filosofisista teksteistä, erityisesti Platonilta, Aristoteleelta ja uusplatonisteilta. Rajan vetäminen bysanttilaisen filosofian ja antiikin filosofian välillä, samoin kuin bysanttilaisen filosofian ja teologian välillä, ei olekaan suoraviivaista. Toisaalta bysanttilaisesta filosofiasta on mahdollista erottaa myös antiikin ajattelun edelleenkehittelyä irrallaan kristillisestä ajattelusta. Bysanttilaisen ajattelun perinne on säilynyt itäisen kristikunnan luostareissa ja yleisesti ortodoksisen maailman teologiassa.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Antiikin kreikkalainen filosofia, tiede ja kirjallisuus jatkoivat elämäänsä bysanttilaisessa maailmassa, ja bysanttilainen filosofia sai paljon vaikutteita erityisesti platonismista ja aristotelismista. Tämä on seurausta siitä, että antiikin kreikkalainen kirjallisuus oli Bysantissa jatkuvasti läsnä, eikä sitä tarvinnut ”löytää uudelleen” samalla tavalla kuin läntisessä Euroopassa tapahtui renessanssin yhteydessä. Erityisesti varhaisbysanttilainen filosofia oli suoraa jatkoa antiikin ajattelulle, eikä rajanvedon tekeminen antiikin ja bysanttilaisen ajattelun välille ole näin helppoa.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Antiikin filosofia yhdistyi bysanttilaisessa ajattelussa kristilliseen teologiaan ja todellisuuskäsitykseen ja oli näin sävyltään kristillistä. Antiikin kreikkalaisen kirjallisuuden lisäksi bysanttilaisia oppineita yhdistikin myös se, että he kaikki jakoivat saman kreikkalaisilta kirkkoisiltä peräisin olevan kirjallisen perinnön. Merkittävimmät esikuvat olivat Basileios Suuri (k. 379), Gregorios Nazianzilainen (k. 389), Gregorios Nyssalainen (k. 395) ja Johannes Khrysostomos (347–407). Merkittäviä lähteitä ajattelulle olivat myös seitsemän ekumeenisen kirkolliskokouksen päätökset.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Varhaisbysanttilaisen ajattelun keskeinen virtaus oli uusplatonismin ja kristillisen ajattelun yhdistelmä, jota oli 500-luvulla muodostamassa muun muassa niin kutsuttu Pseudo-Dionysios Areopagita uusplatonilaisen Prokloksen ajattelun pohjalta. Samaan aikaan toimivat Ateenan viimeiset pakanalliset uusplatonilaiset filosofit, kuten Simplikios.


title: Bysanttilainen filosofia

text: 600-luvulla Johannes Damaskolainen kirjoitti muun muassa teoksen "Tiedon lähde", joka tunnetaan ennen kaikkea kolmannesta osastaan "Ortodoksisen uskon tarkka esitys". Se tarjosi kokonaisesityksen kristillisestä teologiasta ja osin antiikin ajatteluun pohjautuvasta todellisuuskäsityksestä. Teos oli itäisen kirkon ensimmäisiä skolastisia kirjoituksia ja merkittävä lähde myöhemmille skolastisille teoksille.


title: Bysanttilainen filosofia

text: 800-luvulla Konstantinopolin patriarkka Fotios kokosi yhteenvedon koko antiikin kirjallisuudesta teoksessaan "Bibliotheke" sekä opiskeli aristoteelista logiikkaa. Hän sovelsi aristoteelista teoriaa substansseista muun muassa kuuluissa "filioque"-kiistassa. Fotioksen oppilas Arethas kommentoi Platonin ja Aristoteleen teoksia.


title: Bysanttilainen filosofia

text: 1000- ja 1100-luvuilla kiinnostus filosofiaan kasvoi. Tällöin vaikuttivat sellaiset henkilöt kuin Mikael Psellos, Eustratios Nikaialainen ja Mikael Efesoslainen, jotka kaikki kirjoittivat Aristoteleen teosten kommentaareja. Psellos tunsi pakanallisen uusplatonismin hyvin ja oli kiinnostunut myös filosofisesta astrologiasta ja magiasta.


title: Bysanttilainen filosofia

text: 1200- ja 1300-luvuilla toimivat Nikeforos Blemmydes ja Theodoros Metokhites. Georgios Pakhymeres kirjoitti parafraasin Aristoteleen keskeisimmistä teoksista.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Hellenistisen rationalismin ja osin rationalisminvastaisen kristillisen perinteen välinen jännite kasvoi bysanttilaisen ajan loppua kohti. Gregorios Palamas hylkäsi Platonin, Aristoteleen ja muun pakanallisen järkeisopin kokonaan. Hän kehitti hesykastisen mystisen suuntauksen, joka painotti henkilökohtaista pyhyyttä, mietiskelyä ja rukousta. Se pyrki saavuttamaan sydämen rukouksessa luomattoman valon ja Jumalan läsnäolon tuntemisen. Poliittisessa muodossa Palamaksen ajattelu tunnetaan ”palamismina”.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Hesykastinen liike sai paljon seuraajia älymystössä. Seurauksena klassisen kirjallisuuden ja luonnontieteiden tutkimus Bysantissa väheni. Samalla liikkeen synty sai aikaan ristiriitoja, jotka johtivat monien filosofien siirtymiseen läntiseen Eurooppaan. Hesykasmia vastustaneella Barlaam Calabrialaisella oli merkittävä osa läntisen kirkon teologian kehityksessä.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Bysantin viimeinen suuri filosofi oli Georgios Gemistos Plethon, jonka poliittinen filosofia perustui Platonin ajatteluun: hän katsoi, että platonismin palauttaminen voisi kääntää Bysantin rappeutumisen. Valtioajattelunsa Plethon perusti Platonin "Valtion" pohjalle: hänen mukaansa Bysantin hallitsijan tulisi olla filosofikuningas. Samalla hän hylkäsi kristinuskon ja esitti sen tilalle hellenististä uskontoa. Plethon oli merkittävä henkilö bysanttilaisen ajattelun välittämisessä länteen, samoin kuin Johannes Bessarion, joka puolusti platonismia aristotelismia vastaan ja jätti arvokkaan kreikkalaisen kirjallisuuden kirjastonsa Venetsiaan.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Myös bysanttilaisen ajan päättänyt Konstantinopolin valtaus vuonna 1453 sai suuren joukon bysanttilaisia oppilaita siirtymään länteen. Samalla bysanttilainen oppineisuus oli merkittävässä roolissa läntisen renessanssin synnyttämisessä. Sen sijaan läntinen ajattelu vaikutti Bysantissa vain suhteellisen vähän, vaikka idässä toimikin jonkin verran lännen kirkolle myötämielisiä filosofeja ja teologeja ja vaikka joitakin latinankielisiä teoksia, kuten Tuomas Akvinolaisen tuotantoa, käännettiin kreikaksi.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Konstantinopolin valtauksen jälkeen bysanttilaisen ajattelun perinne säilyi itäisen kristikunnan luostareissa ja yleisesti ortodoksisen maailman teologiassa.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Bysanttilaisessa ajattelussa termiä ”filosofia” käytettiin kahdella tavalla, joko "ulkoisesta" (maallisesta) tai "sisäisestä" (hengellisestä) filosofiasta. Ensin mainittu viittasi pakanalliseen kreikkalaiseen filosofiaan, viimeksi mainittu puolestaan sisälsi kristillisen teologian, opetuksen ja elämän.


title: Bysanttilainen filosofia

text:
Bysanttilainen oppineisuus oli luonteeltaan monialaista. Filosofia säilytti kiinteän yhteyden muihin tieteisiin ja oppialoihin, päin vastoin kuin lännessä. Antiikin tekstien opiskelulla ja kommentoinnilla oli keskeinen rooli. Antiikin ajattelun filosofiset menetelmät otettiin osaksi filosofista toimintaa ilman, että sitouduttiin pakanallisten ajattelijoiden oppeihin. Monet antiikin ontologiset ja kosmologiset teoriat hylättiin, kun taas erityisesti logiikka (dialektiikkaa lukuun ottamatta) ja luonnontieteelliset teoriat otettiin käyttöön.
Näin silloinkin kun filosofia perustui Platonin, Aristoteleen ja uusplatonistien ajatteluun ja menetelmiin, bysanttilaiset tulkinnat johtivat yhä kauemmas alkuperäisestä antiikin ajattelusta. Yhtäläisyydet antiikin ajatteluun olivat usein ulkoisia, esimerkiksi silloin kun bysanttilainen ajattelu hyödynsi antiikin logiikkaa ja antiikin aikaista terminologiaa. Kriittistä keskustelua sekä uusia lähestymistapoja ja ratkaisuja syntyi muun muassa teologisten kiistojen seurauksena: esimerkiksi hesykastista liikettä koskeneissa väittelyissä käytettiin antiikin ontologian termistöä, mikä johti samalla olemuksen ("ousia") ja toiminnan ("energeia") käsitteiden tarkempaan erittelyyn ja niiden välisen eron selkiintymiseen.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Bysanttilaisen uskonnonfilosofisen ajattelun keskeinen piirre oli Jumalan persoonallisten hypostaasien näkeminen ei pelkästään Jumalan olemuksen vaan myös olemassaolon periaatteina. Jumala on luonut kaikkeuden ja sen olemassaolo kestää rajallisen ajan. Luominen on jatkuva tapahtumasarja. Aineen olemassaolo ei ole ikuista. Aistitodellisuuden ilmiöt ovat hypostaaseja, joille luoja on antanut hetkellisen aineellisen olemassaolon. Aistein havaittava todellisuus on näin ajallinen toteutuma siitä, mikä voidaan havaita vain sielun avulla ja jolla on ikuinen olemassaolo jumalallisessa mielessä ("nous" / "Logos").


title: Bysanttilainen filosofia

text: Poliittisessa filosofiassa bysanttilaiset oppineet keskustelivat paljon valtion ja poliittisen vallan suhteesta sekä hyvästä hallinnosta. Keskeinen lähde oli Platonin "Valtio". Politiikkaan kietoutuivat myös keskustelut idän ja lännen kirkkojen yhdistämisestä.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Bysanttilainen ajattelu käsitteli paljon myös sielun kuolemattomuutta sekä sielun ja ruumiin suhdetta. Ihmiskunta ja koko maailma ovat jumalallisen kaitselmuksen alaisia, mutta ihmisellä oli silti vapaa tahto, jonka avulla hän voi tavoitella onnellisuutta. Ihmisellä on erityinen osa luomakunnassa, sillä ihmisen ja Jumalan suhde perustuu rakkauteen.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Koulutus oli bysanttilaisessa yhteiskunnassa korkealla tasolla ja lukutaito oli suhteellisen yleistä verrattuna muuhun tuon ajan maailmaan. Bysantissa oli maallinen koulujärjestelmä, joka jatkoi antiikin ajan akatemioiden ja muiden koulujen perinteitä. Kouluttautuminen oli myös mahdollista sekä miehille että naisille. Koulutusjärjestelmän tehtävänä oli tuottaa kyvykkäitä henkilöitä Bysantin virkakoneistoon, ja se perustui pääasiassa filosofian ja "quadriviumin" oppiaineiden opetukseen.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Merkittävin oppilaitos oli Konstantinopolin ”yliopisto” ("Pandidakterion"), jonka perusti keisari Theodosius II vuonna 425 ja joka toimi 1400-luvulle saakka. Koulussa oli 31 oppituolia eri aloilta, mukaan lukien filosofia, oikeustiede, lääketiede, aritmetiikka, geometria, tähtitiede, musiikki ja retoriikka. Lisäksi merkittäviä kouluja toimi keskeisissä keskuksissa, kuten Aleksandriassa ja Antiokiassa.


title: Bysanttilainen filosofia

text: Merkittävimpiä bysanttilaisia filosofeja olivat:


title: Yura Movsisjan

text: Yura Movsisjan (, s. 2. elokuuta 1987 Baku, Azerbaidžanin SNT) on armenialainen jalkapalloilija, joka edustaa venäläistä Spartak Moskovaa.


title: Yura Movsisjan

text: Maajoukkuetasolla Movsisjan edustaa Armeniaa, ja seuratasolla hän on aiemmin pelannut Yhdysvalloissa Real Salt Lakessa ja Kansas City Wizardsissa, Venäjällä FK Krasnodarissa sekä Tanskassa Randersissa.


title: Yura Movsisjan

text: Movsisjan syntyi armenialaisperheeseen Bakussa, Azerbaidžanin sosialistisessa neuvostotasavallassa. Muutaman vuoden ikäisenä perhe muutti Yhdysvaltoihin, Los Angelesiin, jossa on laaja armenialaisyhteisö. Movsisjan kävi koulua Pasadena High Schoolissa ja pelasi jalkapalloa koulun joukkueessa.


title: Yura Movsisjan

text: Ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Movsisjan solmi vuonna 2006.


title: Rollkur

text: Rollkur (alun perin eli kirjaimellisesti "rullakuuri", myös rullaus, hyperfleksio) on kiistanalainen hevosten harjoitusmenetelmä, jossa hevosen kaulaa taivutetaan äärimmilleen verrattain pitkiä aikoja. Menettely voi olla myös vain hetkellinen kurinpalautustarkoituksessa.


title: Rollkur

text: Sana rollkur tulee saksan kielen sanasta "Rollkur", joka tarkoittaa kirjaimellisesti rullakuuria tai kierintäkuuria ja viittaa kansanlääkinnälliseen käytäntöön, jossa vatsalääkettä ottanut potilas kierii kyljellään, jotta lääke leviäisi mahassa. Ratsastusmenetelmää tarkoittamaan termi otettiin käyttöön saksalaisessa hevoslehdessä "St Georg". Menetelmää vastustavat käyttävät useimmiten termiä rollkur, ja sitä puolustavat puhuvat "syvästä" tai "pyöreästä muodosta".


title: Rollkur

text: Rollkur tunnetaan nykyisin hyvin myös nimellä ylitaivutus ("hyperflexion") sekä useilla muilla nimillä. Se sekoitetaan usein muihin menetelmiin, joissa hevosen kaulaa ohjataan alas. Rollkurin huonon maineen takia kaikki hevosen kaulan asentoon vaikuttavat harjoitukset ovat nykyään huonomaineisia.


title: Rollkur

text: LDR-metodi ("low, deep, round") on rollkurin tavoin hevosen kaulaa huomattavasti taivuttava metodi. Kansainvälisen ratsastusliitto FEI:n määritelmän mukaan rollkur on pakottava menetelmä, LDR ei. LDR:ää käytetään kuitenkin myös rollkurin synonyyminä.


title: Rollkur

text: Rollkurissa hevosen kaulaa taivutetaan äärimmilleen verrattain pitkiä aikoja siten, että hevosen turpa osoittaa sen rintaa ja hartiaa kohti. Tällöin hevonen kulkee huomattavan paljon kuolaimen alla ja takana. Hevonen pystyy ylläpitämään vastaavaa asentoa itsenäisesti vain lyhyitä aikoja.


title: Rollkur

text: Pakottavaa rollkuria ei tule sekoittaa asentoihin, joissa:


title: Rollkur

text: Hevosvalmentaja Erica Frei kertoo blogissaan nähneensä videoita, joissa hevosia pidetään rollkur-asennossa minuutteja kerrallaan, joskus jopa kymmenen minuutin jaksoissa.


title: Rollkur

text: Newcastle-upon-Tynen herttua William Cavendish koulutti 1600-luvulla hevosia varakkaille: hänen väitetään ratsastaneen hevosia ylitaivutettuna.


title: Rollkur

text: Ranskalainen François Baucher julkaisi 1800-luvulla hevostaitokirjan, jossa hän esittää metodinsa, jossa ”hevosesta poistetaan kaikki vastustelu” taivuttamalla ja kääntämällä hevosen kaulaa jyrkästi. Metodi sai sekä ihailijoita että jyrkkää vastustusta. Baucher’n jälkeen elänyt James Fillis otti käyttöön taivutukset liikkeessä. Vain yhtä kättä ratsastaessa käyttämään pystynyt Saksan keisari käytti ratsastaessaan 1900-luvun vaihteessa voimakkaita kuolaimia ja taivutti hevosen kaulaa voimakkaasti, jotta tunsi olonsa turvalliseksi ratsailla.


title: Rollkur

text: esteratsastuksessa 1970-luvulla menestyneen Alwin Schockemöhlen tiedetään ratsastaneen hevosia erittäin taivutettuna gramaaniohjien avustuksella ja myös hypänneen niin. Julkisuuteen ylitaivutus tuli 80-luvun lopussa, kun saksalaisessa hevosalan lehdessä "St Georgissa" julkaistiin valokuvia menetelmästä ammattiratsastajan suorittamana. Ratsastaja ja hänen valmentajansa puolustivat tapahtunutta sillä, että kyseessä oli erittäin kertaluontoinen tapaus, joka liittyi hevosen tottelemattomuuden oikaisemiseen, ja että ylitaivutettu asento oli tahaton.


title: Rollkur

text: Rollkuria pidetään Anky van Grusvenin aviomiehen, kouluratsastaja Sjef Janssenin lanseeraamana. Grusven ja Janssen ovat molemmat olympiamitalisteja ja ovat kertoneet avoimesti ylitaivutusmetodin käytöstään.


title: Rollkur

text: Rollkuria tiedetään käytettävän erityisesti kouluratsastuksessa ja lännenratsastuksessa. Kouluratsastuksen korkean tason kilpailuissa monet menestyneet ratsastajat, esimerkiksi ennätystuloksen saavuttaneen Moorlands Totilasin ratsastajana tunnettu Edward Gal, käyttävät rollkuria. Kilpailuissa on voittorahoina kymmeniä tuhansia euroja, minkä uskotaan rohkaisevan kilpailijoita käyttämään kaikkia mahdollisia keinoja voiton toivossa, myös kiisteltyä rollkuria. Rollkurin kaltaista ylitaivutuksessa harjoittamista harjoitetaan myös reiningissä.


title: Rollkur

text: Rollkurin uskotaan vahvistavan selän lihaksia sekä pyöristävän selkälinjaa. Vaikutus selkään on tärkein syy ylitaivutukseen. Toinen tärkeä syy on rollkurin lavan ja etujalkojen liikkeitä korostava vaikutus. Näyttävät etujalkojen liikkeet ovat seurausta hevosen tasapainon muuttumisesta ylitaivutetussa asennossa.


title: Rollkur

text: Rollkurin käytön puolustajat ovat vastanneet asennon epämukavuudesta väittäneille, että hevonen voimakkaana eläimenä protestoisi, jos menetelmä aiheuttaisi sille epämukavuutta. Hevosen liikefysiologian mukaan hevosen on voitava laskea kaulaansa saadakseen takaosansa ”alleen” eli kantamaan suurempaa osaa painosta. Lisäksi on olemassa käsitys, jonka mukaan hevonen kokee olonsa rauhallisemmaksi, kun sen pää saa olla alhaalla.


title: Rollkur

text: Ylitaivuttaen harjoitettu hevonen ei paina kättä vasten tai heitä päätään ylöspäin horjahtaessaan tai väsyessään. Grusvenin ja Janssenin mukaan ylitaivutus harjoitettaessa tekee harjoituksesta hevoselle vaativamman, jolloin kilpailusuoritus normaaliasennossa on verrattain helpompi ja sujuu paremmin.


title: Rollkur

text: Rollkurin vastustajat kutsuvat menetelmää muun muassa hevoselle luonnottomaksi, koulutukselliseksi vippaskonstiksi, pakottamiseksi, vahingolliseksi ja jopa eläinrääkkäykseksi. Menetelmän aikaansaamaa ravia arvostellaan toispuoliseksi: etujalkojen liikkeet ovat kyllä näyttävät, mutta takaosan liikkeet eivät. Kritisoijat eivät myöskään välttämättä pidä kaulan asentoa tärkeänä selkälinjan muodolle verrattuna lantion asentoon.


title: Rollkur

text: Kurinpitomenetelmänä rollkuria pidetään hyvin voimakkaana, koska sen uskotaan rajoittavan hevosen hapensaantia ja näkökenttää sekä muuttavan sen tasapainoa. Rollkuria pidetään myös pakottavana menetelmänä. Menetelmän puoltajat korostavat, etteivät käytä apuohjia tai vedä ohjista kovakouraisesti. Vastustajat pitävät kouluratsastuksessa käytettäviä kankikuolaimia tarpeeksi voimaperäisenä välineenä pakottamiseen ja vertaavat ylitaivutusta käden selän taakse taivuttamiseen.


title: Rollkur

text: Rollkur-asennon ylläpitämistä pidetään hevoselle epäluonnollisena. Sen uskotaan voivan aiheuttaa lihasvaurioita ylivenymisen ja lihasväsymyksen kautta. "Hevosurheilu"-lehden haastattelussa hieroja Tuula Pursiainen kommentoi, ettei hyperfleksiota saisi teettää hevosella, jonka selkä on ”alhaalla” eli venyneessä asennossa, koska silloin kaulan nivelsiteet venyvät liiaksi. Samassa "Hevosurheilun" artikkelissa huomautetaan myös, että kuolaimen alla ja takana kulkeva hevonen voi helposti väistää kuolainapuja, ja etteivät rollkurin alaiset hevoset vaikuta rennoilta vaan hyvin jännittyneiltä.


title: Rollkur

text: Kanadalaisessa Guelphin yliopistossa tutkittiin, vaikuttaako rollkur kielteisesti hevosen terveyteen. Tutkimuksessa annettiin hevosten valita Y-kirjaimen tavoin haarautuvassa käytävässä reitti ulos. Toisesta käytävästä poistumisen jälkeen hevosta ratsastettiin rollkur-asennossa ja toisesta tavanomaisesti. Hevosia oli opetettu yhdistämään vasemmanpuoleinen reitti rollkuriin ja oikeanpuoleinen tavalliseen asentoon. Tutkimuksessa oli myös testi, jossa vertailtiin hevosten pelkoreaktiota mittaustulosteen perusteella niiden kohdatessa epätavallisia näkyjä rollkur- tai normaaliasennossa. Tutkimuksessa havaittiin hevosten reagoivan voimakkaammin rollkur-asennossa. Tutkimuksen mukaan hevoset kokevat epämukavuutta rollkur-asennossa ja saadessaan valita välttävät sitä.


title: Rollkur

text: FEI:n kouluratsastussääntöjen mukaan hevosen nenäpiin tulisi olla 45–90 asteen kulmassa maan pintaan nähden. FEI kielsi helmikuussa 2010 rollkurin eli ylitaivutuksen määritellen menetelmän ”hevosen kaulan taivuttamiseksi väkivaltaisin keinoin”. Erotuksena rollkurista ja hyväksyttävänä menetelmänä mainittiin LDR, jossa kaulaa taivutetaan ”käyttämättä tarpeetonta voimaa”. Erotusta on arvosteltu keinotekoiseksi ja tekopyhäksi.


title: Rollkur

text: Saksan ratsastusliiton mukaan ylitaivutus eli rollkur on selkeästi vastainen kouluratsastuksen periaatteille, muun muassa hevosen rentoudelle ja tyytyväisyydelle sekä etupään keveydelle.


title: Rollkur

text: Nykyisten kouluratsastuksen kilpailusääntöjen mukaan ratsukkoa ei arvostella eikä hylkäys voi tapahtua verryttelyn perusteella. Näin ollen vain verryttelyn aikana rollkuria käyttävää ratsastajaa ei voida hylätä kilpailusta.


title: Juuso Kivimäki

text: Juuso Jalo Teofilus Kivimäki (19. huhtikuuta 1893 Vesilahti – 30. heinäkuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kirurgi ja hammaslääkäri sekä Helsingin yliopiston professori.


title: Juuso Kivimäki

text: Kivimäen vanhemmat olivat opettaja Frans Mikael Kivimäki ja Matilda Josefina Broman ja puoliso vuodesta 1924 hammaslääkäri Taimi Elin Kari. T. M. Kivimäki oli hänen veljensä. Kivimäki tuli ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta 1911, suoritti hammaslääketieteen kandidaattitutkinnon 1915, lääketieteen kandidaattitutkinnon 1916, hammaslääketieteen lisensiaattitutkinnon 1918 ja lääketieteen lisensiaattitutkinnon 1926. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi Kivimäki väitteli hammaslääketieteellisestä aiheesta 1930 ja hänelle myönnettiin erikoislääkärin oikeudet kirurgiassa 1943 ja leukakirurgiassa 1949. Kivimäki toimi yliopiston hammaslääketieteen laitoksen esimiehenä vuonna 1954 ja vuodesta 1959, vuodesta 1933 hän oli toiminut hammaskirurgian opettajana ja laitoksen kirurgisen osaston esimiehenä. Suu- ja leukakirurgian professorina (alkuun nimikkeenä hammaskirurgian professori) hän oli 1957–1963. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin 1945.


title: Juuso Kivimäki

text: Sotilasarvoltaan Kivimäki oli lääkintämajuri (1943). Hänelle myönnettiin kunniamerkkeinä sodanaikaisista lääkinnällisistä ansioista Vapaudenristin 3. luokka 1940 ja uudelleen 1942 sekä Suomen Valkoisen Ruusun 1. luokan ritarin merkki 1940. Talvi- ja jatkosodan aikana Kivimäki toimi sotasairaaloiden leukavammaosastojen ylilääkärinä Hämeenlinnassa (35. Sotasairaala) ja Helsingissä, 53. ja sittemmin 1. Sotasairaalassa. Hän julkaisi myöhemmin kokemuksiaan sota-aikaisten leukavammojen kirurgisesta hoidosta (mm. teoksessa "Sotakirurgisia kokemuksia", 1946, Suomen Hammaslääkäriseuran toimituksia -aikakauskirjassa sekä Nordisk Medicin -lehdessä). Vapaussodan ansioista Kivimäelle oli myönnetty Vapaudenristin 4. luokka 1918.


title: Juuso Kivimäki

text: Kivimäki oli Suomen Hammaslääkäriseuran puheenjohtaja 1936–1945 ja 1950–1952. Hän oli skandinaavisen hammaslääkäriyhdistyksen Suomen-osaston puheenjohtaja 1936–1956 ja koko järjestön presidentti 1947–1949. Hän oli Halle-Wittenbergin yliopiston kunniatohtori.


title: Richard Östman

text: Richard Valdemar Östman (s. 15. tammikuuta 1992 Vaasa) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa IF VOM -seuraa ja häntä valmentavat Anna ja Johan Nordmyr.


title: Richard Östman

text: Kalevan kisoissa Östman saavutti pronssia Lahdessa 2012 tuloksella 206. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti hopeaa Tampereella 2015 tuloksella 213 ja pronssia Jyväskylässä 2017 tuloksella 204. Hänellä on myös maaotteluedustuksia.


title: Richard Östman

text: Östmanin ennätys ulkoradoilla on 211 (18.7.2014) ja hallissa 213 (21.2.2015).


title: Lauri Kivinen (vuorineuvos)

text: Lauri Kivinen (8. toukokuuta 1895 Liperi – 20. elokuuta 1955 Kemi) oli suomalainen metsänhoitaja, joka toimi Veitsiluoto Oy:n johtajana ja Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan (Soteva) puheenjohtajana. Vuorineuvoksen arvon hän sai 1942.


title: Lauri Kivinen (vuorineuvos)

text: Kivisen vanhemmat olivat opettaja Kalle Konstantin Kivinen (Stenholm) ja Amanda Vilhelmina Peltonen. Kivisen veli oli Ilmari Kivinen eli kirjailijanimimerkki Tiitus. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1921 oli Helmi Huhtala ja toinen vuodesta 1924 Aili Irene Norvasalo. Helsingin Sanomien toimittaja ja kolumnisti Olli Kivinen (1939-2014) oli Kivisen poika toisesta avioliitosta. Kivinen tuli ylioppilaaksi 1913 Joensuun klassillisesta lyseosta ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1918. Kiviniemen Sahan palveluksessa hän työskenteli 1913-1914. Metsäkonduktööri Kivisestä tuli 1919, minkä jälkeen hän toimi eri hoitoalueilla sekä muun muassa Kevätniemen sahalla ja Kotkan lautatarhassa. Veitsiluoto Oy:n apulaisjohtaja ja metsäpäällikkö Kivinen oli 1922–1930 ja vuodesta 1932 hän oli yrityksen toimitusjohtaja. Metsäneuvos ja metsähallituksen liikeosaston päällikkö hän oli 1930–1932 ja valtakunnan metsäpäällikkö 1942–1944.


title: Lauri Kivinen (vuorineuvos)

text: Kivinen osallistui Suomen sisällissotaan ja heimosotiin valkoisten riveissä. Vuonna 1919 hän julkaisi teoksen "Karjalan puolesta. Muistelmia Vienan Karjalan toisen retkikunnan vaiheista". Pohjois-Suomen evakuoinnin päällikkö Kivinen oli Lapin sodan yhteydessä 1944 ja Sotevan puheenjohtaja 1944–1948.


title: Könni (kylä)

text: Könni on Ilmajoen kunnan pohjoisosassa, niin sanotussa Ilmajoen Alapäässä Seinäjoen rajalla sijaitseva kylä. Kylä tunnettiin 1700–1800-luvuilla kellokoneistoja ja ajokaluja valmistaneista sepistä, Könnin mestareista.


title: Könni (kylä)

text: Könni sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä Ilmajoen keskustasta Seinäjoen Ylistaroon johtavan yhdystie 7000:n varressa. Kyrönjoen pohjoisrantaa seuraava tie erkanee Nikkolan sillan kohdalla joesta ja kulkee Vaivaistennevan pitkän ja suoran koivukujan läpi kohti Könniä ja Ylistaroa.


title: Könni (kylä)

text: Könniksi käsitetään usein kolme lähekkäistä kylää: Könni, Harjunmäki ja Kiikeri. Esimerkiksi paikallinen Könnin kyläseura ry toimii kaikkien kolmen kylän alueella.


title: Könni (kylä)

text: Könnin maisema vaihtelee Alajoen lakeuksista Oksivuoren rinteille, jonka näkötornista voi nähdä Ylistaron kirkolle asti. Alueella on runsas 300 asukasta ja peltopinta-alaa noin 1500 hehtaaria.


title: Könni (kylä)

text: Könnien talot kuuluvat Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Lisäksi Könnin kylä kuuluu Alajoen valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen.


title: Könni (kylä)

text: Ilmajoen suurseurakunnan kirkkoherrana 1699–1723 toiminut Bartholdus Vhaël kiinnostui aution Könninluoman alueen viljelysmahdollisuuksista ja perusti sinne 1710-luvulla uudistilan, jolle sai määrävuosiksi kruunun myöntämän verovapauden.


title: Könni (kylä)

text: Isonvihan alussa 1714 Vhaël pakeni Ruotsiin ja kuoli pian sieltä palattuaan 1723. Leski Margaretalta tila siirtyi kirkkoherra Salomon Hanneliukselle (Ilmajoen Hannukseloita), jonka vuokrasi sen lampuoti Juho Mikonpojalle. Tämän ja poikansakin kuoltua Hannelius myi vuonna 1757 Könnin tilan seppä Jaakko Jaakonpoika Ranto-Strandille, joka tilan nimen mukaan otti nimekseen Königsbäck. Ei ole varmuutta, tuliko Könni-nimi tästä vai oliko se ollut paikan alkuperäinen nimi jo ennen Vhaëlia.


title: Könni (kylä)

text: Jaakko Jaakonpoika, joka oli myös ase- ja kelloseppä, sai kaupan myötä uudistilan jäljellä olevat 17 verovapausvuotta ja aloitti Könnin tilalla tarmokkaan pellonraivauksen ja metsänhoidon niin, että Könnistä tuli pian huomattava viljelystila. Hänen ja vanhimman poikansa Juho Jaakonpojan kuoltua kaksi tämän vanhinta poikaa, kolmannen polven kellomestarit Jaakko ja Juho lunastivat muilta sisaruksilta heidän osuutensa ja jakoivat Könnin tilan Ala- ja Yli-Könniksi vuonna 1816.


title: Könni (kylä)

text: Könnillä valmistettiin isoja kellokoneistoja huomattaviin julkisiin rakennuksiin ympäri Suomea, mm. Helsingin ja Oulun tuomiokirkkoihin, Senaatintaloon, Porin, Haminan ja Lappeenrannan raatihuoneisiin. Kelloja ja muita sepäntuotteita tehtiin Könnillä neljässä sukupolvessa, lopulta koneiden ja henkilökunnan määrän kasvaessa yhä teollisemmin. Könnin kellovalmistus päättyi 1860-luvulla halpojen tuontikellojen tullessa markkinoille, eikä työn jatkajaksi ollut miespuolista perillistä.


title: Arttu Hirvonen

text: Arttu Matias Hirvonen (s. 21. tammikuuta 1989) on suomalainen aitajuoksija. Hän edustaa Oulun Pyrintöa ja häntä valmentaa Kalle-Pekka Tiihonen.


title: Arttu Hirvonen

text: Päälajissaan 110 metrin aitajuoksussa Hirvonen on saavuttanut SM-hopeaa Kalevan kisoissa Porissa 2015 ja Oulussa 2016 sekä pronssia Lahdessa 2012, Vaasassa 2013 ja Kuopiossa 2014. Hän juoksi ennätysaikansa 13,87 Zürichin EM-kilpailuissa 2014.


title: Arttu Hirvonen

text: Sisäratojen SM-kilpailuissa Hirvonen on voittanut SM-kultaa 60 metrin aidoissa vuonna 2013 ja pronssia vuonna 2010.


title: HMCS Onondaga

text: HMCS Onondaga (viirinumero S73) oli Kanadan laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMCS Onondaga

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta. Sen köli laskettiin kesäkuussa 1964 ja alus laskettiin vesille 25. syyskuuta 1965. Alus valmistui 22. kesäkuuta 1967.


title: HMCS Onondaga

text: Alus nimettiin kuudesta Ontario-järven alueen irokeesiliiton jäsenheimosta mukaan ja se on ainoa nimeä kantanut Kanadan laivaston alus.


title: HMCS Onondaga

text: Alus poistettiin palveluksesta 28. heinäkuuta 2000.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Martti Olavi (Olli) Kivinen (20. syyskuuta 1921 Helsinki – 8. tammikuuta 1999 Muonio) oli suomalainen arkkitehti, yhdyskuntasuunnittelun professori ja kaupunkisuunnittelija. Hän osallistui useimpien Suomen kaupunkien asemakaavojen suunnitteluun. Hän voitti 16 suunnittelukilpailua ja sai 24:ssä muussa palkintoja tai lunastuksia. Kivinen väitteli ensimmäisenä arkkitehtina Suomessa tohtoriksi yhdyskuntasuunnittelun alalta. Lisäksi hän piirsi siunauskappeleita ja liiketaloja.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Olli Kivisen vanhemmat olivat pankinjohtaja Mauno Alarik Kivinen ja Aino Sofia Dahlström. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lappeenrannan lyseosta vuonna 1941 ja sotaan osallistuttuaan valmistui Teknillisestä korkeakoulusta (TKK) arkkitehdiksi 1948. Saamillaan stipendeillä Kivinen teki 1950-luvulla useita opintomatkoja ulkomaille. Tohtoriksi hän väitteli vuonna 1960. Hän suuntautui asemakaavoitukseen ja yhdyskuntasuunnitteluun työskennellessään vuosina 1947–1950 suunnittelijana alan uranuurtajana pidetyn arkkitehti Otto-Iivari Meurmanin toimistossa. Kivisellä oli jonkin aikaa myös yhteinen toimisto Erik Kråkströmin kanssa, kunnes hän perusti 1950 oman arkkitehtitoimistonsa, jota johti vuoteen 1989. Kivinen oli Teknillisessä korkeakoulussa 1955–1960 erikoisopettajana, 1960–1972 asemakaavaopin professorina, 1965–1972 yhdyskuntasuunnittelun laitoksen esimiehenä sekä 1972–1988 yhdyskuntasuunnittelun professorina ja yhdyskuntasuunnittelun jatkokoulutuskeskuksen (YTK) johtajana. Kivinen oli myös TKK:n täydennyskoulutuskeskuksen johtaja 1981–1987. Lisäksi hän auttoi perustamaan yhdyskuntasuunnittelun osaston Garoyounis-yliopistoon Libyan Bengasissa ja toimi sen johtoryhmän puheenjohtajana 1978–1984.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Kivinen oli Suomen arkkitehtiliiton puheenjohtaja 1959–1960. Hän kuului Asuntosäätiön neuvottelukuntaan, Helsingin asemakaavatoimikuntaan ja vakuutusyhtiö Suomi-Salaman hallintoneuvostoon.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Jäätyään eläkkeelle professorinvirastaan Kivinen muutti vuonna 1989 loppuiäkseen Lappiin, Muonion Kemiöniemeen, johon hän oli muutamia vuosia aiemmin suunnitellut rantakaavan. Hän perusti sinne itselleen uuden suunnittelutoimiston Tunturi-Lapin Suunnittelu Oy:n. Hän jatkoi työskentelyä uuden yrityksensä puitteissa vuonna 1999 tapahtuneeseen kuolemaansa asti.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Jo Meurmanin toimistossa Kivinen oli mukana suunnittelemassa 1950-luvun alussa valmistuneita Kajaanin ja Joensuun yleiskaavoja. Kivisen tärkeitä varhaisia suunnittelutyönsä olivat 1956 valmistunut Lappeenrannan yleiskaava ja vuoden 1957 Hämeenlinnan yleiskaava. Niissä hän kehitteli tietyn suuruisiin hajakeskitettyihin lähiöihin perustuneen kaupunkirakenteen, ”keuhkokaavion”, jota sovellettiin seuraavina vuosikymmeninä hyvin laajasti Suomen kaupunkien yhdyskuntasuunnittelussa. Hämeenlinnan yleiskaavassa hän kiinnitti paljon huomiota autoliikenteen kasvuun ja päätti siksi linjata moottoritien kulkemaan suoraan kaupungin keskustan vierestä. Kivinen suunnitteli yleiskaavat myös Kuopioon (1961), Varkauteen (1966), Mikkeliin (1967), Forssaan (1967), Jyväskylään ja Jyväskylän maalaiskuntaan (1968), Kotkaan ja Karhulaan (1969), Hyvinkäälle (1971) ja Turkuun (1968–1976).


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text:
Kivisen vuonna 1960 valmistuneen väitöskirjan aiheena oli Suomen kaupunkikeskustojen rakennusoikeuden kehitys. Siinä missä suomalaisen kaupunkisuunnittelun siihenastisena pääauktoriteettina pidetty O.-I. Meurman oli kiinnostunut ensisijaisesti esikaupunkien suunnittelusta, Kivisen väitöskirja siirsi huomion vanhojen kaupunkikeskustojen uudistamiseen. Paradigmanvaihdosta vahvisti Kivisen tulo samana vuonna Meurmanin seuraajana TKK:n asemakaavaopin professoriksi sekä Helsingissä ja Turussa 1961 esitelty näyttely ”Kaupunkien keskustakriisi”. Toisin kuin Meurman, Kivinen ihaili Le Corbusierin edustamaa kaupunkisuunnittelun funktionalistista suuntausta, joka tähtäsi kaupunkien täydelliseen uudistamiseen. Kivisen toiminta osaltaan vaikutti siihen, että monissa Suomen kaupungeissa lisättiin seuraavina vuosina huomattavasti keskusta-alueiden rakennusoikeitta, mikä usein johti laajamittaiseen vanhan rakennuskannan purkamiseen. Vuoden 1962 Kemin keskustan asemaakaavakilpailun voittanut ehdotus puolestaan esitteli Kivisen ja hänen oppilaidensa tavaramerkeiksi muodostuneet, nelikentiksi puistokäytävillä jaetut ”tuulimyllykorttelit”, joiden sisäpihoille jäi tilaa autopaikoille ja leikkialueille. Kivinen suunnitteli keskusta-alueiden asemakaavat myös Kajaaniin (1964), Kotkaan (1964), Haminaan (1965) ja Iisalmeen (1970). Näistä Haminan kaava oli ensimmäinen, jonka lähtökohtana oli vanhan rakennuskannan edes osittainen suojeleminen eikä purkaminen.
Toisaalta Kivinen kannatti monien aikalaistensa tavoin ajatusta lähiöiden kehittämisestä toiminnallisesti itsenäisiksi satelliittikaupungeiksi, mikä merkitsi perinteisestä kiinteästä kaupunkirakenteesta luopumista. Kivisen itsensä kaavoittamista lähiöistä tunnetuin ja arvostetuin on Helsingin Pihlajamäki, jonka kaava valmistui 1960. Pihlajamäessä käytettiin Suomessa ensimmäistä kertaa laajassa mitassa elementtirakentamista samalla kun näyttävästi sijoitellut korkeat tornitalot ja muurimaiset matalat lamellitalot saatiin istumaan onnistuneesti jyrkkiä korkeuseroja sisältäneeseen kallioiseen maastoon. Muita Kivisen suunnittelemia lähiöitä olivat Helsingin Lehtisaari (1959) ja Yliskylä (1965), Helsingin maalaiskunnan (nyk. Vantaa) Kaivoksela (1960), Rautaruukin asuinalueeksi Raaheen rakennettu Ollinsaari (1969) ja Espoon Leppävaaran keskusta (1976–1977). Libyaan hän suunnitteli 1980-luvun alussa kokonaisen 40 000 asukkaan kaupungin, Ras Lanufin.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Kivisen professorikautena yhdyskuntasuunnittelun merkitys TKK:n arkkitehtikoulutuksessa lisääntyi huomattavasti. Hänen tavoitteisiinsa kuului suunnittelun rationalisointi ja tehostaminen, jotta se sopisi paremmin yhteen yhä teollisemmaksi muuttuneen rakentamisen kanssa ja mahdollistaisi nopeamman rakentamisen. Asuntorakentamisen voimakas lisääntyminen ja nopeutuminen 1960-luvulla johti suunnitteluprosessien teknokratisoitumiseen ja hyvin pelkistettyjen talotyyppien käyttöön. Osin Kivisen johdolla 1968 Teknilliseen korkeakouluun perustetun jatkokoulutuskeskuksen tarkoitus oli opettaa yhdyskuntasuunnittelua muiden tieteenalojen edustajille, joita kyseiseen suunnitteluun yhä laajemmin osallistui. Kivinen toimi tämän laitoksen johdossa vuodesta 1972 eläkkeelle jäämiseensä asti.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Kivisen suunnittelemia yksittäisiä rakennuksia ovat muun muassa Kuopion siunauskappeli (1957), Helsingin Laajasalon terassitalot (1968–1970), Lauttasaaren ostoskeskus (1970) ja sitä ympäröivät asuinkerrostalot Helsingin Lauttasaaressa sekä Helsingin Lehtisaareen valmistuneet ostoskeskus (1967), Pyhän Laurin kappeli (1983), ja hänen oma kotitalonsa. Kivisen toimisto suunnitteli rakennukset myös kaavoittamiinsa Raahen Ollinsaareen ja Espoon Leppävaaran keskustaan. Kivinen suunnitteli myös vuonna 1957 paljastetun Kuoreveden kirkon sankariristin.


title: Olli Kivinen (arkkitehti)

text: Suunnitteluihanteiden muuttumisen vuoksi Kivisen suunnittelutöihin kohdistettiin varsinkin 1980-luvulta alkaen myös paljon kritiikkiä. Niitä moitittiin esimerkiksi vanhan rakennuskannan ja ympäristön jyräämisestä tehokkuuden nimissä.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1984 käytiin Pietarsaaressa 18.–19. elokuuta 1984.


title: Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1984

text: Kävelyviestit kisattiin Lahdessa 18. elokuuta.


title: HMCS Okanagan

text: HMCS Okanagan (viirinumero S74) oli Kanadan laivaston Oberon-luokan sukellusvene.


title: HMCS Okanagan

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta. Sen köli laskettiin maaliskuussa 1965 ja alus laskettiin vesille 17. syyskuuta 1966. Alus valmistui 22. kesäkuuta 1968.


title: HMCS Okanagan

text: Alus nimettiin yhden Brittiläisen Columbian Interior Salish kansakunnan jäsenheimoista mukaan ja se on ainoa nimeä kantanut Kanadan laivaston alus. Nimen toinen esiintymismuoto on Chippewa.


title: HMCS Okanagan

text: Alus on poistettu palveluksesta 14. syyskuuta 1998. Palveluksessa olon 30-vuotisjuhlallisuudet ja virallinen palveluksestapoistotilaisuus pidettiin 28. syyskuuta.


title: Dhothar

text: Dhothar on Jut-ryhmään kuuluva heimo. Dhotharit asuvat Punjabin maakunnassa Pakistanissa ja Intiassa. Pakistanin dhotharit ovat muslimeja, Intian dhotharit sikhejä.


title: Erik Klami

text: Erik eli Erkki Klami (1820–1868) oli suomalainen laivuri ja valtiopäivämies.


title: Erik Klami

text: Klami oli talonpoikaissäädyssä jäsenenä valtiopäivillä 1863–1864. Valtiopäivät kannatti hänen anomustaan että suomen kielestä tulee virkakieli vuoden 1863 asetuksen määräajan kuluessa. Hän oli kotoisin Virolahdelta.


title: Oxley-luokka

text: Oxley-luokka oli Australian kuninkaallisen laivaston kuuden sukellusveneen muodostama alusluokka. Luokan alukset pohjautuvat Britannian kuninkaallisen laivaston Oberon-luokkaan.


title: Oxley-luokka

text:
Australian laivastoministeri John Gorton ilmoitti 22. tammikuuta 1963 kabinetin hyväksyneen kahdeksan Oberon-luokan sukellusveneen hankinnan. Alusten tehtävänä oli korvata lakkautettava Britannian kuninkaallisen laivaston Sydneyyn sijoitettu 4. sukellusvenelaivue.
Australia tilasi ensin neljä ja tehden sitten toisen neljän aluksen tilauksen, mutta peruutti jälkimmäisestä tilauksesta kaksi laivaston ilmavoimien hankintatarpeiden vuoksi. Luokan alusten elektroniikkavarustus poikkesi Britannian käytössä olleista. Alusten tulenjohtojärjestelmänä oli Singer/Librascope SFCS Mk 1 -digitaalinen tulenjohtojärjestelmä, johon oli liitetty Krupp Atlas CSU3-41 -kaikuluotain, jossa oli aktiivinen lähetin-vastaanotin aluksen pyrstössä, passiivinen antenniryhmä uudelleen muotoillussa keulaan sijoitetussa kuvussa. Lisäksi niihin asennettiin passiivinen Sperry Micropuffs -kaikuluotain. Tutkajärjestelmänä oli tutka tyyppiä 1006.


title: Oxley-luokka

text: Brittiläiset Tigerfish-torpedot korvattiin yhdysvaltalaisilla Mk 48 -torpedoilla. Niissä oli kuuden putkissa olevan torpedon lisäksi asehuoneessa vielä 16 torpedoa. Hieman palvelukseen oton jälkeen alusten takimmaiset kaksi torpedoputkea sinetöitiin. Veneet päivitettiin 1980-luvun alussa käyttämään Harpoon-merimaaliohjuksia.


title: Oxley-luokka

text: Luokan alukset muodostivat Australian 1. sukellusvenelaivueen, ja neljä veneistä sijoitettiin Sydneyyn "HMAS Platypukseen" ja loput kaksi Länsi-Australian "HMAS Stirlingiin".


title: Jurassic Park: The Ride

text: Jurassic Park: The Ride on Universal Studios Hollywoodissa sijaitseva vesivuoristorata, joka perustuu Steven Spielbergin elokuvaan "Jurassic Park" ja Michael Crichtonin samannimiseen romaaniin. Rata jo itse asiassa suunniteltiin ja rakennettiin silloin kun "Jurassic Park" oli vasta tuotantovaiheessa. Se avattiin 21. kesäkuuta 1996. Samanlaiset vesivuoristoradat on sen jälkeen rakennettu kahteen muuhun huvipuistoon: Islands of Adventureen ja Universal Studios Japaniin. Samantapainen laite nimeltään Jurassic Park Rapids Adventure avattiin Universal Studios Singaporeen vuonna 2010 ja avataan pian myös Universal Studios Dubailandiin.