title: Brook Lopez

text: Brook Lopez (s. 1. huhtikuuta 1988, Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. Hän edustaa kaudella 2018–2019 NBA-liigassa pelaavaa Milwaukee Bucksia.


title: Brook Lopez

text: Ennen ammattilaisuraansa Lopez pelasi yliopistokoripalloa Stanfordin yliopiston joukkueessa. Hän edusti NBA:ssa yhdeksän kautta Brooklyn Netsiä, joka Lopezin aloittaessa oli vielä nimeltään New Jersey Nets, ja kesällä 2017 hän siirtyi Los Angeles Lakersiin. Kesällä 2018 hän siirtyi Milwaukee Bucksiin.


title: Brook Lopez

text: Lopezin kaksosveli Robin Lopez pelaa myös NBA:ssa, Chicago Bullsin joukkueessa. He pelasivat yhdessä samaan aikaan Stanfordissa, ja molemmat valittiin vuoden ensimmäisellä kierroksella.


title: Robin Lopez

text: Robin Lopez (s. 1. huhtikuuta 1988 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan sentteri. Hän edustaa NBA-liigassa pelaavaa Chicago Bullsia, ja on ammattilaisurallaan pelannut myös Phoenix Sunsissa, New Orleans Hornetsissa, Portland Trail Blazersissä ja New York Knicksissä.


title: Robin Lopez

text: Ennen ammattilaisuraansa Lopez pelasi yliopistokoripalloa Stanfordin yliopiston joukkueessa.


title: Robin Lopez

text: Lopezin kaksosveli Brook Lopez pelaa myös NBA:ssa. He pelasivat yhdessä samaan aikaan Stanfordissa, ja molemmat valittiin vuoden ensimmäisellä kierroksella.


title: Viinitila

text: Viinitila on maatila, jolla valmistetaan viiniä tai hedelmäviiniä tilan omissa tarhoissa kasvatetusta tai muualta tuodusta raaka-aineesta, tavallisesti viinirypäleistä. Viinitiloilla on joskus myös erilaisia palveluja ja toimintoja, kuten viininmaistatusta, ruokailupalveluja, majoitusta ja erilaisia virkistyspalveluja. Suomen viinitiloilla valmistetaan ja myydään kotimaisista marjoista ja hedelmistä tehtyjä niin kutsuttuja tilaviinejä. Vuonna 2011 Suomessa oli noin 40 viinitilaa. Suomen alkoholilain muutos vuonna 1995 teki tilaviinitoiminnan lailliseksi Suomessa.


title: Nokia 3128

text: Nokia 3128 on Nokian vuoden 2004 viimeisellä neljänneksellä julkaistu matkapuhelin.


title: Nokia 3330

text: Nokia 3330 on Nokian vuonna 2001 julkaistu matkapuhelin.


title: Strip My Mind

text: Strip My Mind on yhdysvaltalaisen Red Hot Chili Peppers -yhtyeen vuonna 2006 levyttämä rock-kappale. Sen tekoon ovat osallistuneet kaikki yhtyeen jäsenet laulaja Anthony Kiedis, kitaristi John Frusciante, basisti Flea ja rumpali Chad Smith. Kappale sisältyy yhtyeen yhdeksänteen studioalbumiin "Stadium Arcadiumiin". Levy on tupla-albumi, ja ”Strip My Mind” on "Jupiter"-puolen avausraita.


title: Strip My Mind

text: Kitarisi John Fruscianten taustalaulua kappaleella, on kehuttu suuresti ja ”Strip My Mind” lasketaan usein Stadium Arcadiumin kohokohtiin.


title: Strip My Mind

text: ”Strip My Mind” ei kuulu Red Hot Chili Peppersin konserttien settilistaan kovinkaan usein. Se on soitettu konserteissa alle 50 kertaa.


title: Lars Teodor von Hellens

text: Lars Teodor (Theodor) von Hellens (11. lokakuuta 1826 Turku – 13. joulukuuta 1896 Turku) oli suomalainen juristi. Hänelle myönnettiin vapaaherran arvonimi vuonna 1895.


title: Lars Teodor von Hellens

text: Von Hellens oli Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvos vuodesta 1871, senaattori ja oikeusosaston jäsen vuodesta 1875, siviilitoimituskunnan päällikkö vuodesta 1882 ja Turun hovioikeuden presidentti 1884–1896. Hän oli valtiopäivillä sukunsa edustajana vuodesta 1867, varamaamarsalkkana 1877–1878 sekä maamarsalkkana 1894 ja salli silloin suomen kielen käytön.


title: Lars Teodor von Hellens

text: Teodor von Hellensillä oli yhteensä 12 lasta. Heistä tunnetuimpia olivat Helsingin yliopiston professori Oskar von Hellens, Turun hovioikeuden presidentti Gustaf Hirvikanta, ministeri Albert von Hellens, kenraalimajuri Lars Hjalmar von Hellens sekä valtiopäivämies ja pormestari Harald Wilhelm von Hellens (1865–1926).


title: Denis Golovanov

text: Denis Golovanov (, s. 27. maaliskuuta 1979 Sotši) on venäläinen tennispelaaja. Hän oli parhaimmillaan kaksinpelissä ATP-listan sijalla 152 kesäkuussa 2002.


title: BJD

text: BJD on Espoon Olarista kotoisin oleva pitkän linjan rap-artisti ja tuottaja, joka on tehnyt musiikkia aina 90-luvun alusta saakka. BJD on ns. Olariräp underground-musiikkigenren alullepanijoita yhdessä muun SLT porukan kanssa. Ensimmäinen Suomi Lyriikkaa Tuotannon julkaisu 1996-1998 on kokonaisuudessaan BJD:n tuotantoa ja tehty tämän kotistudiolla. Samaisella kotistudiolla ensimmäiset askeleensa suomiräpin saralla ovat ottaneet myös lukuisat muut Olarista alun perin kotoisin olevat artistit, kuten Raimo, Edu Kehäkettunen, Setä Koponen,Tuomio ja Kone, Matka-Aapeli, Ässä ja T-Murha. BJD:n sanoituksissa keskeisessä osassa ovat Olari, alkoholin juominen, juhliminen, sekä naiset. Artistin ensimmäinen virallinen albumi "Kasvatustieteen lyhyt oppimäärä" julkaistiin 15. marraskuuta 2013.


title: De Havilland D.H.103 Hornet

text: de Havilland D.H.103 Hornet on potkuri- ja mäntämoottorikäyttöinen brittiläinen hävittäjälentokone. Se teki ensilentonsa jo 28. heinäkuuta 1944, muttei ehtinyt osallistua toiseen maailmansotaan. Konetyyppi käytti viimeisiä valmistettuja versioita maineikkaasta Rolls-Royce Merlin -rivimoottorista. 131-version teho oli 2 030 hevosvoimaa.


title: De Havilland D.H.103 Hornet

text: Konetyypistä kehitettiin myös laivastoversio, Sea Hornet Royal Navy Fleet Air Armin käyttöön. Sen käyttämät tyypit olivat: F.20, N.F.21 sekä PR.22. Aktiivissa laivastopalveluksessa kone oli Crosbyn mukaan vain vuosina 1949–1951.


title: De Havilland D.H.103 Hornet

text: Royal Air Force käytti konetta pidemmän ajan, ja sille D.H.103 Hornet oli viimeinen mäntämoottorinen hävittäjätyyppi. 64. hävittäjälaivue sai omat Hornet-hävittäjänsä toukokuussa 1946. Britannian ensilinjan ilmapuolustuksesta tyyppi vedettiin vuosien 1949–1951 välillä. Vuonna 1955 tyyppi korvattiin de Havilland Vampire -suihkuhävittäjällä. Hornetin huippunopeus oli ”merivarusteista” Sea Hornetia suurempi, 759 km/h. Se oli eräs kaikkein aikojen nopeimpia potkurikoneita.


title: De Havilland D.H.103 Hornet

text: Aseistuksena koneella oli 4 kpl 20 mm tykkiä ja enintään 908 kg pommeja sekä mahdollisesti myös raketteja.


title: Jonathan Tropper

text: Jonathan Tropper (19. helmikuuta 1970) on yhdysvaltalainen kirjailija ja englanninkielen professori Manhattanville Collegessa.


title: Jonathan Tropper

text: Tropper syntyi New York Cityssä ja opiskeli englantia New Yorkin yliopistossa. Hän työskenteli kahdeksan vuotta yrityksessä, joka valmistaa esittelytelineitä jalokiville. Kirjoitustyötä hän teki iltaisin. Tropperin ensimmäinen romaani "Plan B" ilmestyi vuonna 2000.


title: Jonathan Tropper

text: Tropperin teokset perustuvat osin hänen omiin elämänkokemuksiinsa ja käsittelevät yksinelämistä, kasvamista, avioliittoa ja esikaupungissa asumista. Häneltä on suomennettu kaksi teosta: ""Kuinka lähestyä leskimiestä"" (2009) ja ""Seitsemän sietämättömän pitkää päivää"" (2011).


title: Jonathan Tropper

text:
Kirjailija on asettunut perheineen asumaan New Yorkiin ja kirjoittaa romaanien ohella käsikirjoituksia elokuviin ja televisio-ohjelmiin.
http://www.jonathantropper.com


Jonathan Tropper


title: Karunan kartano

text: Karunan kartano on vanha säteritila Sauvossa Varsinais-Suomessa Itämereen kuuluvan pienen Karunanlahden rannalla. Sen historia ulottuu 1560-luvulle. Kartano on yksityisomistuksessa.


title: Karunan kartano

text: Karunalle myönnettiin säterioikeudet vuonna 1562 Turun linnan voudin Henrik Simoninpojan aateloinnin myötä; Henrikin puoliso oli Kristiina Perintytär Fleming (1503–1573). Heidän jälkeläisensä omistivat kartanon 1670-luvulle asti. Seuraava omistaja oli vapaaherra Arvid Horn. Isonvihan vuosina kartanoa tuhottiin ja päärakennus jäi pitkäksi aikaa rappiolle. Valtiopäivämies Johan Gezelius - aateloinnin jälkeen Johan Olivecreutz - nosti kartanon uuteen kukoistukseen.


title: Karunan kartano

text: Karunan kartanolla oli niin sanottu patronaattioikeus vuosina 1770–1870: kartanon omistajat saivat yksin valita seurakuntansa kirkkoherran. Vuoden 1918 maanvuokralain myötä kartanon alue supistui. Toisen maailmansodan jälkeen kartanosta lohkottiin kahdeksan maatilaa siirtolaisia varten. Kartanon omistajat vaihtuivat tiuhaan 1900-luvulla, kunnes Pauli Tahvonen osti sen vuonna 1943. Vuonna 2012 kartano oli Tahvosen suvun omistuksessa. Sen peltoala oli runsaat 60 hehtaaria ja metsäala 115 hehtaaria.


title: Karunan kartano

text: Karunan kartanon tiilestä ja kivestä rakennettu paritupapohjainen kaksikerroksinen päärakennus valmistui vuonna 1566 ja se edustaa suomalaisen kartanoarkkitehtuurin vanhinta kerrostumaa. Kivenhakkaaja Antonius Timmermanin veistämä vaakunataulu on edelleen kartanon pääoven päällä. Kartanon rakennustyyli muistuttaa Flemingien suvun rakennuttamia Suitian ja Kuitian kartanoita. Matka meriteitse Karunasta Kuitiaan on kahdeksisen kilometriä. Karunan porrashuone rakennettiin ilmeisesti 1780-luvulla. Nykyisen ulkoasunsa kartano sai 1860-luvun tyylikorjauksessa; tuolloin keskirisaliittiin rakennettiin keskiaikaistyylinen porrastettu päätykoriste. Päärakennuksen kahden asuinkerroksen huonekorkeus on 350 cm, ullakon korkeus on 900 cm. Seinien paksuus on 120 cm.


title: Karunan kartano

text: Päärakennuksen ohella Karunan kartanon alueella sijaitsee kuusitoista 1700–1900-luvuilla valmistunutta rakennusta. Arvid Hornin vuonna 1685 rakennuttama puukirkko siirrettiin Seurasaaren ulkomuseoon Helsinkiin 1912, Karunan uusi kirkko on Josef Stenbäckin käsialaa.


title: North Mississippi Allstars

text: North Mississippi Allstars on blues/southern rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 1996 Hernandossa, Mississippissä. Yhtye koostuu veljeksistä Luther Dickinson (kitara, laulu), Cody Dickinson (rummut, koskettimet, sähköinen pyykkilauta) ja Chris Chew (basso kitara).


title: North Mississippi Allstars

text: Allstarsin ensimmäinen julkaisu "Shake Hands With Shorty" oli ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi "Parhaan Blues Albumin luokassa". Sittemmin "51 Phantom" ja "Electric Blue Watermelon" ovat saaneet ehdokkuuksia samassa kategoriassa. Yhtye myös voitti Blues musiikkipalkinnon Parhaan Bluestulokkaan luokassa vuonna 2001.


title: North Mississippi Allstars

text: Yhtye teki oman televisio debyyttinsä vuonna 2000 Late Night with Conan O'Brienissa.


title: 120 asteen sivuauringot

text: 120 asteen sivuaurinko on harvinainen halomuoto. Sen atsimuuttikulma auringosta on 120 astetta, ja se sijaitsee horisonttirenkaalla, yhtä korkealla horisontista kuin aurinko. Sivuauringot voivat näkyä molemmilla puolilla aurinkoa tai vain toisella. 120 asteen sivuaurinko on yleensä valkea, mutta joitain heikosti värillisiä tapauksiakin tunnetaan.


title: 120 asteen sivuauringot

text: Halon voi nähdä Suomessa keskimäärin 1–3 kertaa vuodessa, joskus useamminkin.


title: 120 asteen sivuauringot

text: Koska 120 asteen sivuaurinko syntyy laattajääkiteistä, sen kanssa taivaalla näkyvät usein samojen kiteiden aiheuttamat tavalliset sivuauringot ja zeniitinympäristön kaari. Myös horisonttirengas voi näkyä. 120 asteen sivuaurinkojen näkeminen onkin todennäköisintä silloin, kun sivuauringot ovat kirkkaat ja horisonttirengas jatkuu kauas auringosta.


title: 120 asteen sivuauringot

text: Matalilla auringon korkeuksilla sivuaurinko voi olla pilarimainen. Vanhemmissa havainnoissa on esiintynyt erilaisia kaaria sivuauringon poikki, mutta monet näistä havainnoista ovat kyseenalaisia.


title: Shades (albumi)

text: Shades on J. J. Calen kuudes studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1981.


title: Shades (albumi)

text: Kaikki kappaleet säveltänyt J. J. Cale.


title: Virnamäki (Turku)

text: Virnamäki on rautakautinen lehtomainen muinaisjäännösalue Turussa. Virnamäeltä tunnetaan polttokenttäkalmisto ja rautakautinen asuinpaikka. Alueella sijaitsee myös useita kuppikiviä. Virnamäki muodostaa ainakin 250 m:n pituisen löytöalueen, joka edustaa myös Aurajokivarren kulttuurimaisemaa.


title: Sveitsi kesäolympialaisissa 2012

text: Sveitsi osallistui Lontoon kesäolympialaisiin 2012 103 urheilijan joukkueella. Maa saavutti urheilulajeissa neljä mitalia, joista kaksi oli kultaista ja kaksi hopeista. Maan lipunkantajana toimi avajaisissa tennispelaaja Stanislas Wawrinka ja päättäjäisissä thriathlonisti Nicola Spirig.


title: Power Rangers S.P.D.

text: Power Rangers S.P.D. on yhdysvaltalainen 38-osainen lasten televisiosarja, joka oli samalla 13. Power Rangers -tuotantokausi. Sarjassa käytettiin japanilaisen 28. Super Sentai -sarjan "Tokusou Sentai Dekarangerin" lavaste-, asu- ja kuvamateriaalia. S.P.D. tulee sanoista "Space Patrol Delta", kun taas "Dekarangerissa" se tarkoitti "Special Police Dekaranger". Sarja esitettiin Yhdysvalloissa ensimmäisen kerran 5. helmikuuta 2005 – 2. helmikuuta 2006. Uusia jaksoja näytettiin ABC Family -kanavalla jaksoon "Messenger, Part 1" asti ja sen jälkeen sarja siirrettiin Toon Disneylle.


title: Power Rangers S.P.D.

text: Sarjassa oli myös kaksi yhteisjaksoa edellisellä kaudella sarjassa "Power Rangers Dino Thunder" toimineiden rangereiden kanssa.


title: Power Rangers S.P.D.

text: Tarina sijoittuu vuoteen 2025, jolloin Maapallolle on muuttanut avaruusolentoja asumaan ihmisten keskuudessa. Rauha ei kestä kuitenkaan ikuisesti, kun planeettoja valloittava paha Troobian imperiumi ottaa Maan seuraavaksi kohteekseen. Kun Maapallon ensisijaisina puolustajina tunnetut A-Squadin S.P.D. Power Rangerit katoavat jälkiä jättämättä, planeetan suojeleminen jää B-Squadin Rangereille ja heidän koiraa muistuttavalle avaruusolentokomentaja Anubis "Doggie" Crugerille.


title: Power Rangers S.P.D.

text: Kun kaksi entistä lainsuojatonta valitaan Punaiseksi ja Keltaiseksi S.P.D. Rangeriksi, henkilöiden väliset jännitteet uhkaavat repiä koko ryhmän hajalle. Avaruusolioiden uhan voimistuessa rangerit kuitenkin päättävät siirtää erimielisyytensä syrjään ja alkavat toimia ryhmänä.


title: Power Rangers S.P.D.

text: Yhteistyön, futurististen aseiden ja massiivisten zordien avulla he taistelevat pahuutta vastaan ryhmänä, joka kantaa nimeä: Power Rangers Space Patrol Delta.


title: Power Rangers S.P.D.

text: Sarjassa seurattiin S.P.D. Rangereita, jotka kuuluivat S.P.D:n Maapallolla toimineen haaran B-Squadiin.


title: Power Rangers S.P.D.

text: S.P.D. Power Rangereiden käyttämät zordit olivat jättimäisiä hälytysajoneuvoja, jotka Space Patrol Deltan tiedemiehet olivat suunnitelleet tohtori Kat Manxin johdolla.


title: Power Rangers S.P.D.

text: Sarjasta on julkaistu myös videopeli Game Boy Advancelle. Kyseessä on tyypillinen tasohyppelypeli, jossa taistellaan useita sarjasta tuttuja vihollisia ja hirviöitä vastaan rakennusten sisä- ja ulkopuolella. Peli on suunniteltu tyyliltään roolipeliksi ja siinä on mahdollista valita kuuden eri Power Rangerin väliltä, joilla kullakin on omat erikoisliikkeensä.


title: Nokia 3350

text: Nokia 3350 on Nokian vuonna 2001 julkaistu matkapuhelin.


title: Jason Ulmer

text: Jason Ulmer (s. 27. huhtikuuta 1977 Wilcox, Saskatchewan, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Ulmer osasi pelata myös laidassa. Hän aloitti ammattilaisuransa Pohjois-Amerikassa, jossa Ulmer pelasi neljä kautta. Suurimman osan urastaan hän loi kuitenkin Euroopassa, jossa Ulmer pelasi Suomessa, Saksassa ja Itävallassa. Ulmer on verrattain tunnettu mm. Saksan DEL-liigan Grizzlys Wolfsburgissa (ent. Grizzly Adams Wolfsburg), jonka paidassa hän voitti liigan pistepörssin kaudella 2008–2009. Ulmer sijoittuu joukkueen seurahistorian kaikkien aikojen runkosarjan pistepörssissä neljänneksi tehoilla 49+149=208. Nykyään hän toimii Pohjois-Dakotan yliopistojoukkueen joukkueenjohtajana ja opinto-ohjaajana.


title: Jason Ulmer

text: Ulmer pelasi kauden 1995–1996 SJHL-joukkue Notre Dame Houndsissa. Hänet palkittiin kauden päätteeksi SJHL:n parhaana tulokkaana. Ulmer kävi vuodet 1996–2000 Notre Damen yliopistoa. Hän voitti siellä sekä WCHA:n että koko NCAA:n mestaruuden vuosina 1997 ja 2000. Ulmer oli "Senior -vuotenaan" 1999–2000 myös joukkueensa kolmanneksi paras pistemies tehoilla 18+39=57, joilla hän sijoittui WCHA:n syöttöpörssissä neljänneksi ja pistepörssissä viidenneksi. Ulmer valittiin kauden päätteeksi sarjan kolmanteen tähdistökentälliseen.


title: Jason Ulmer

text: Kauden 2000–2001 Ulmer pelasi pääosin UHL-joukkue Quad City Mallardsissa, jonka paras pistemies ja syöttäjä hän oli tehoilla 26+71=97. Ulmer sijoittui UHL:n syöttöpörssissä kolmanneksi ja pistepörssissä seitsemänneksi. Hän voitti myös liigan pudotuspelien pistepörssin tehoilla 8+13=21. Ulmer pelasi kauden aikana myös IHL-joukkue Milwaukee Admiralsissa sekä AHL:ää Hershey Bearsin ja Portland Piratesin joukkueissa. Hän vietti jälkimmäisessä joukkueessa seuraavan kauden 2001–2002, jolloin Ulmer pelasi myös kaksi UHL-ottelua Mallardsissa.


title: Jason Ulmer

text: Kaudeksi 2002–2003 Ulmer siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Eurooppaan ja SM-liigajoukkue Rauman Lukkoon. Hän kärsi kauden aikana olkapäävammasta, mutta pelasi tästä huolimatta runkosarjan kaikki 56 ottelua. Ulmer muodosti Lukossa toimivan ketjun Robert Kronin ja Marián Cisárin kanssa. Ketju teki kuitenkin hieman odotuksia vähemmän maaleja ja myös Lukko jäi pudotuspelien ulkopuolelle. Ulmer oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 12+17=29. Lukossa pelasi myös hänen nykyinen lankonsa Quinn Hancock. Kaudeksi 2003–2004 Ulmer palasi vuoden mittaisella sopimuksella Washington Capitalsin organisaatioon ja sen farmijoukkue Portland Piratesiin. Hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 17+24=41. Myös kauden 2004–2005 Ulmer pelasi kokonaan Piratesissa, osaksi takia.


title: Jason Ulmer

text: Ulmer siirtyi kaudeksi 2005–2006 Saksan DEL-liigassa pelanneeseen Kassel Huskiesiin, jonka paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä hän oli tehoilla 19+33=52. Ulmer oli myös karsintasarjassa joukkueen paras maalintekijä neljällä osumallaan. Huskies putosi kauden päätteeksi 2. Bundesligaan, mutta Ulmer jatkoi kuitenkin DEL-uraansa Hannover Scorpionsissa kaudella 2006–2007. Neljä seuraavaa kautta hän pelasi samaa liigaa Grizzly Adams Wolfsburgin riveissä. Ulmer voitti kolmella ensimmäisellä kaudellaan joukkueen sisäisen syöttöpörssin. Kaudella 2008–2009 hän teki DEL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 17+47=64, joilla Ulmer jakoi koko liigan pistepörssin voiton Iserlohn Roostersin Robert Höckin kanssa. Hän vei kuitenkin itse varsinaisen pistepörssivoiton suuremman maalimääränsä turvin. Kausina 2007–2008 ja 2008–2009 Ulmer pelasi myös DEL:n tähdistöottelussa.


title: Jason Ulmer

text: Kaudeksi 2011–2012 Ulmer siirtyi EHC Müncheniin. Hän oli tehoilla 15+21=36 joukkueen toiseksi paras pistemies Eric Schneiderin jälkeen. Kaudella 2012–2013 Ulmer oli tehoilla 4+27=31 Münchenin paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Martin Buchwieserin jälkeen. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan EHC Linziin. Ulmer oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 16+41=57, joilla hän sijoittui koko EBEL:n pistepörssissä viidenneksi. Ulmer teki maaliskuussa 2014 kaksivuotisen jatkosopimuksen Linzin kanssa. Kaudella 2014–2015 hän oli joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies tehoilla 19+28=47. Kaudella 2015–2016 Ulmer voitti Linzin sisäisen tehotilaston lukemalla +8.


title: Jason Ulmer

text: Huhtikuussa 2016 Ulmer ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa.


title: Jason Ulmer

text: Ulmer edusti Kanadan A-maajoukkuetta Deutschland Cupissa vuonna 2010.


title: Jason Ulmer

text: Ulmerin isä Dennis on Notre Damen yliopiston entinen opettaja ja rehtori. Jasonin isoveli Jeffrey on entinen ammattilaisjääkiekkoilija, joka pelasi omalla urallaan myös 21 NHL-ottelua New York Rangersissa kaudella 2000–2001. Heidän pikkusiskonsa Jennifer on naimisissa yli 300 SM-liigaottelua pelanneen Quinn Hancockin kanssa.


title: Nokia 3410

text: Nokia 3410 on Nokian vuonna 2002 julkaistu matkapuhelin.


title: Luettelo televisiosarjan Power Rangers S.P.D. jaksoista

text: Luettelo 13. Power Rangers -tuotantokauden "Power Rangers S.P.D." jaksoista. Sarjassa hyödynnettiin japanilaisen 28. Super Sentai -sarjan "Tokusou Sentai Dekarangerin" lavaste-, asu- ja kuvamateriaalia. Sarja esitettiin ensimmäisen kerran Yhdysvalloissa 5. helmikuuta 2005 – 2. helmikuuta 2006. Kausi on julkaistu myös DVD:llä muun muassa Saksassa 5. joulukuuta 2008. Saksalaisilta levyiltä kaikki 38 jaksoa löytyvät yhdeksältä eri DVD-levyltä.


title: Geoffrey de Havilland Jr.

text: Geoffrey Raoul de Havilland Jr. (18. helmikuuta 1910 – 27. syyskuuta 1946) oli de Havilland -lentokonetehtaan pääkoelentäjä. Hän menehtyi vuonna 1943 kuolleen John-veljensä tavoin lento-onnettomuudessa.


title: Geoffrey de Havilland Jr.

text: Geoffrey de Havilland testasi useimpia toisen maailmansodan loppuaikana tuotettuja de Havillandin lentokoneita. Testikoneisiin kuuluivat ainakin de Havilland D.H.98 Mosquito, D.H.103 Hornet ja D.H.100 Vampire. Geoffrey de Havilland sai Brittiläisen Imperiumin komentajan arvon (OBE). Hän menehtyi lentoturmassa, joka tapahtui hänen menettäessään yliäänikoneeksi tarkoitetun koelentokone D.H.108 Swallow’n (numero TG306) hallinnan.


title: Kalle Korhonen

text: Kalle Korhonen -nimisiä henkilöitä ovat tai ovat olleet:


title: Wojciech Rudy

text: Wojciech Rudy (s. 24. lokakuuta 1952, Katowice, Puola) on puolalainen entinen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hänen pelipaikkansa oli keskikenttä.


title: Wojciech Rudy

text: Suurimman osan urastaan Rudy pelasi puolalaisessa Zagłębie Sosnowiec seurassa. Hän edusti seuraa vuodet 1970-1983, sekä vuodet 1984-85.


title: Wojciech Rudy

text: Vuonna 1983 Rudy siirtyi Suomen pääsarjaan Kuopion Palloseuraan, jota hän edusti kahden kauden ajan vuosina 1983-84. KuPSissa hän pelasi 32 ottelua, joissa teki seitsemän maalia. Näistä otteluista hän pelasi viisi ja maaleista teki neljä kauden 1983 karsintasarjassa.


title: Wojciech Rudy

text: Yhtä aikaa Rudyn kanssa KuPSissa pelasi toinen menestynyt puolalainen maajoukkuepelaaja Jerzy Kraska.


title: Wojciech Rudy

text: Rudy pelasi vuosina 1974-81 Puolan maajoukkueessa 40 ottelua, joissa hän onnistui kertaalleen maalinteossa. Rudyn uran kohokohdat osuivat 1970-luvun loppuun. Montrealin olympialaisissa 1976 hän oli voittamassa Puolalle olympiahopeaa. Kaksi vuotta tämän jälkeen hän edusti Puolaa Argentiinassa järjestetyissä jalkapallon MM-kisoissa.


title: Walter De Maria

text: Walter De Maria (1. lokakuuta 1935, Albany, Kalifornia – 25. heinäkuuta 2013) oli yhdysvaltalainen kuvataiteilija, joka tunnetaan yhtenä varhaisista minimalisteista, eritoten käsite- ja maataiteilijana sekä performansseistaan. De Maria asui ja toimi pääosin New Yorkissa.


title: Walter De Maria

text: De Maria valmistui vuonna 1957 Kalifornian yliopistosta, Berkeleysta. Hän osallistui yhdessä avantgarde-taiteilijaystävänsä La Monte Youngin kanssa moniin San Franciscon alueen performanssitapahtumiin ja teatraalisiin tuotantoihin. Hän muutti New Yorkiin vuonna 1960 ja kirjoitti esseitä taiteesta. Esseet julkaistiin vuonna 1963 Youngin kirjassa "An Anthology". Hän myös jatkoi osallistumista performansseihin ja multimediapresentaatioihin. Hänen ensimmäiset puulaatikkoveistoksensa valmistuivat vuonna 1961. Vuonna 1963 De Maria avasi New Yorkissa yhdessä Robert Whitmanin kanssa taidegallerian nimeltä "9 Great Jones Street". Samana vuonna hän esitteli ensimmäisen oman veistosnäyttelynsä samassa galleriassa. De Maria oli myös rumpalina rock-yhtye The Velvet Undergroundissa vuonna 1963. Hän työskenteli edelleen puuteosten parissa ja sävelsi musiikkia. Vuonna 1965 hän siirtyi metallipaloista tehdyn taiteen pariin keräilijä Robert C. Scullin rohkaisemana. Vuotta myöhemmin hän piti oman näyttelynsä Cordier & Ekstromilla New Yorkissa ja osallistui "Primary Structures" -tapahtumaan New Yorkin juutalaisessa museossa.


title: Walter De Maria

text: De Mariasta tuli maataiteen johtohahmoja vuonna 1968, kun hän täytti Münchenin Heiner Friedrich -gallerian maa-aineksella. Samana vuonna hän teki Mile Long Drawing -teoksen Mojaven autiomaahan. Vuonna 1972 seurasi laaja veistosnäyttely Kunstmuseum Baselissa. Hän jatkoi uraansa maataiteen parissa koko 1970-luvun, tuottaen teoksia kuten "Three Continent Project" (1972) sekä "The Lightning Field" (1977). Hän osallistui Documenta-näyttelyihin Kasselissa vuosina 1968 ja 1977. Jälkimmäisellä kerralla hän valmisti pysyvän julkisen veistoksensa "Vertical Earth Kilometer" Kasselin Friedrichsplatzin puistoon. Samana vuonna hän loi uudelleen "Earth Room" -teoksen Heiner Friedrich -galleriaan New Yorkissa. Teos asetettiin pysyvästi näytteille vuonna 1980.


title: Walter De Maria

text: Teos "The Broken Kilometer", joka koostuu viidestäsadasta messinkisauvasta, asetettiin pysyvästi näytteille New Yorkin 393 West Broadwaylle vuonna 1979. De Maria teki myös sarjan muita vastaavanlaisia kokeiluja kaaviomaisilla geometrisilla ja matemaattisilla teoksilla 1980- ja 1990-luvuilla. Vaikka De Maria tunnettaneen parhaiten maataiteestaan ja 1970-luvun installaatioistaan, hänen töitään on esitelty useissa hänelle omistetuissa näyttelyissä kuten Pariisin Pompidou-keskuksessa 1981, Rotterdamin Boymans-van Beuningen -museossa 1984, Stuttgartin Staatsgaleriessa 1987, Tukholman Moderna museetissa 1988, Berliinin Gemäldegaleriessa 1998, Naoshiman Chichu Art Museumissa 2000 ja 2004 sekä Kansas Cityn Nelson-Atkins Museum of Artissa 2007.


title: Jerzy Kraska

text: Jerzy Kraska (s. 24. joulukuuta 1951, Płock, Puola) on puolalainen entinen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Hänen pelipaikkansa oli puolustuksessa ja keskikentällä.


title: Jerzy Kraska

text: Suurimman osan urastaan hän pelasi puolalaisessa Gwardia Warszawa seurassa. Hän edusti seuraa vuodet 1969-1983, sekä vuonna 1986. Vuonna 1983 hän siirtyi Suomen pääsarjaan Kuopion Palloseuraan, jota hän edusti kahden kauden ajan vuosina 1983-84. KuPSissa hän pelasi 48 ottelua. Maaleja hän ei näissä otteluissa onnistunut tekemään. Näistä otteluista seitsemän hän pelasi kauden 1983 karsintasarjassa.


title: Jerzy Kraska

text: Yhtäaikaa Kraskan kanssa KuPSissa pelasi toinen menestynyt puolalainen maajoukkuepelaaja Wojciech Rudy.


title: Jerzy Kraska

text: Kraska pelasi Puolan maajoukkueessa 13 ottelua vuosina 1972-73. Kraskan uran kohokohta osui Münchenissä vuonna 1972 pelattuihin olympialaisiin, joissa hän oli voittamassa Puolalle olympiakultaa.


title: Demarkaatiolinja

text: Demarkaatiolinja on sopimuksella määritelty, usein aselevon jälkeen määrätty rajalinja. Esimerkiksi Suomen itärajalla on ollut demarkaatiolinjoja Neuvosto-Venäjän kanssa Tarton rauhan jälkeen 1920 sekä Neuvostoliiton kanssa Moskovan rauhan jälkeen 1940.


title: Demarkaatiolinja

text: Tunnettuja demarkaatiolinjoja ovat nykyisin Kyproksen saaren halki kulkeva raja, joka erottaa Kyproksen tasavallan ja Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan, sekä Korean niemimaan halki kulkeva Pohjois- ja Etelä-Korean raja.


title: Demi

text: Demi on alun perin ranskalainen termi, joka tarkoittaa puolta, puolikasta ja esiintyy myös useiden yhdyssanojen alkuosana.


title: 19th Nervous Breakdown

text: ”19th Nervous Breakdown” on Mick Jaggerin ja Keith Richardsin kirjoittama, ja The Rolling Stones -yhtyeen esittämä musiikkikappale vuodelta 1966. Sitä ei julkaistu millään yhtyeen studioalbumilla, vaan se ilmestyi ainoastaan singlenä. Se sijoittui yhtyeen kotimaassa Britanniassa listakakkoseksi katkaisten yhtyeen viiden singlen listaykkösputken. Myös Yhdysvalloissa se sijoittui toiseksi.


title: 19th Nervous Breakdown

text: Solisti Mick Jaggerin kirjoittama sanoitus ivaa keski- ja yläluokan ihmisiä sekä heidän elämäntapaansa. Kappaleessa oli myös varhaisia viittauksia huumausaineiden käyttöön.


title: Ourasi

text: Ourasi (1980–2013) oli ranskalainen lämminverinen ravihevonen. Myös lempinimellä "Le Roi Faineant (Laiska kuningas)" tunnettu hevonen oli yksi Ranskan kaikkien aikojen menestyneimmistä ja merkittävimmistä ravureista.


title: Ourasi

text: Ourasi voitti urallaan yhteensä 26 kansainvälistä suurkilpailua, muun muassa maailman arvostetuimman ravikilpailun Prix d'Ameriquen neljästi. Ravureiden EM-sarjan European Grand Circuitin se voitti kaksi kertaa.


title: Ourasi

text: Vuonna 1988 Ourasi osallistui Philadelphian lähistöllä sijainneella Garden State Parkin raviradalla järjestettyyn March of Dimes -kilpailuun, jota pidetään yhtenä maailman kaikkien aikojen legendaarisimpana yksittäisenä ravilähtönä. Ori sijoittui March of Dimesissä Sugarcane Hanoverin jälkeen toiseksi, mutta kukisti legendaarisen ruotsalaisen Mack Lobellin.


title: Ourasi

text: Ourasi lopetti kilpailu-uransa vuonna 1990 ja vietti eläkepäiviään Normandiassa. Hevonen sairastui vakavasti jouluna 2012 ja lopetettiin kolme viikkoa myöhemmin.


title: Happoisku

text: Happoisku on väkivaltarikos, jossa henkilön keholle, esimerkiksi kasvoille, heitetään happoa. Happoisku ei yleensä johda kuolemaan, mutta se vammauttaa uhrin pahoin fyysisesti, psyykkisesti ja sosiaalisesti. Happoisku voi aiheuttaa vakavan silmävaurion ja pahimmillaan sokeuttaa. Maailmanlaajuisesti 80 % iskuista kohdistuu naisiin.


title: Happoisku

text:
Happoiskuista tuli henkilöväkivaltarikosilmiö Viktoriaanisen ajan Britanniassa, jossa 1800-luvun alussa kehitettiin aiempaa tehokkaampi menetelmä rikkihapon valmistamiseen, jolloin sen laajempi teollinen valmistus alkoi ja rikkihappo tuli helpommin saataville. Happoa alettiin käyttää henkilöväkivaltarikoksiin kaikissa yhteiskuntaluokissa, sekä miehiä että naisia vastaan. Happoa heitettiin kilpakosijoitten päälle, torjutuksi tullessa, raiskatut naiset heittivät happoa raiskaajiensa päälle, happoa käytettiin riita- ja kaunatilanteissa, sekä myös rikollisliigat käyttivät happoa. Happoiskut levisivät nopeasti muuallekin Eurooppaan ja Yhdysvaltoihinkin, rikkihapon teollisen valmistuksen levitessä ja sanomalehdistönkin uutisoidessa happoiskurikoksista.
Hapon käyttöä henkilörikosvälineenä kuvataan monissa 1800- ja 1900-luvun rikosnovelleissa ja -elokuvissa, kuten esim. 1938 kirjoitettuun novelliin perustuvassa, 1947 tehdyssä brittiläisessä Kiveä kovempi -elokuvassa.


title: Happoisku

text: Brittiläisen Acid Survivors Trust International -järjestön mukaan viranomaisille ilmoitetaan maailmanlaajuisesti noin 1  500 happoiskua vuodessa. Usein hyökkääjä on mies, jonka nainen on torjunut.


title: Happoisku

text: Vuosina 2011–2016 Lontoossa on tehty 1500 happoiskua. Yksistään vuonna 2016 iskuja tehtiin 431. Maailmanlaajuisesta trendistä poiketen uhreina ovat yleensä miehet ja niiden katsotaan liittyvän jengiväkivaltaan. Alueet joilla iskuja tapahtuu sijaitsevat lähinnä Itä-Lontoossa: Newham, Barking and Dagenham, Tower Hamlets, Havering ja Redbridge.


title: Ashram

text: Ashram on luostarin kaltainen meditaatiokeskus, jossa henkinen yhteisö, esimerkiksi jooganharjoittajat, kokoontuvat. Ashramissa on puitteet opetusten monipuoliselle soveltamiselle ja jatkuvalle yhdessä oppimiselle. Ashramin tehtävä on tarjota tukea ja kannustusta harjoittelulle.


title: Parhaat (Yö)

text: Parhaat on vuonna 1995 ilmestynyt Yön kokoelma-albumi, jolle on koottu yhtyeen siihen astisen uran suosituimpia kappaleita. Lisäksi se sisältää kaksi ennenjulkaisematonta kappaletta "Sua muistoistani pois en saa" ja "Levoton". Kokoelmaa myytiin tuplaplatinaan oikeuttava määrä ja se käänsi Yön uran uuteen nousuun lukuisten vaisumpien vuosien jälkeen.


title: Parhaat (Yö)

text: Levyn julkaisemisen syynä oli vuotta aikaisemmin ilmestyneen "Hyviä vuosia" -albumin kappale "Ihmisen poika", josta muodostui Yön suurin hitti sitten 1980-luvun alkupuolen menestysvuosien. Esimerkkiä otettiin Bon Jovin vuoden 1994 kokoelmasta "Cross Road", jota maailmanlaajuisesti myytiin yli 21 miljoonaa ja Suomessakin 123 000. Bon Jovin albumi sisälsi kaksi uutta kappaletta, joista jättihitiksi nousi "Always" ja myös Yön kokoelmalle tuli kaksi kokonaan uutta kappaletta. Niistä hitiksi muodostui "Sua muistoistani pois en saa". Levyn myyntiä edistettiin suurella televisiokampanjalla.


title: Parhaat (Yö)

text: Suomen viralliselle listalle "Parhaat" -kokoelma nousi ilmestymisviikollaan sijalle 28 ja pysyi listalla yhtäjaksoisesti 24 viikon ajan. Korkeimmillaan albumi oli kolmantena viikoilla 42–43/1995. Yhteensä listaviikkoja kertyi syyskuun 1995 ja elokuun 1999 välisenä aikana 45.


title: Parhaat (Yö)

text: Albumia myytiin ilmestymisvuonnaan kultalevyyn oikeuttava määrä eli yli 20 000 kappaletta. Platinalevyn rajan (40 000 kpl) se saavutti seuraavana vuonna ja tuplaplatinan 1999. Yhteensä albumia on myyty yli 97 000 kappaletta.


title: Mohammad Tahir-ul-Qadri

text: Mohammad Tahir ul-Qadri () on pakistanilainen poliitikko ja vaikutusvaltainen islamilainen uskonoppinut. Tahir-ul-Qadri tuki entisen sotilasjohtajan Pervez Musharrafin nousua valtaan vallankaappauksen jälkeen vuonna 1999. Tahir-ul-Qadri osallistui kansalliskokouksen toimintaan ennen muuttoaan Kanadaan vuonna 2006, jossa hän johti hyväntekeväisyysjärjestöä. Palattuaan kotimaahansa Tahir-ul-Qadri järjesti tammikuussa 2013 tuhansien seuraajiensa kanssa mielenosoituksen korruptiota vastaan maan pääkaupungissa Islamabadissa.


title: Mack Lobell

text: Mack Lobell (28. huhtikuuta 1984 New Jersey – 22. helmikuuta 2016 Ekerö) oli amerikkalaissyntyinen lämminverinen ravihevonen. Sitä pidetään yleisesti italialaisen Varennen ohella maailman kaikkien aikojen parhaana ravihevosena. Mack Lobell aloitti uransa 2-vuotiaana Yhdysvalloissa, mutta myytiin nelivuotiaskauden alussa Ruotsiin. Hevonen juoksi urallaan kaikkiaan 94 kilpailua, joista se voitti 71.


title: Mack Lobell

text: Mack Lobell valloitti Yhdysvalloissa kolmivuotiaana muun muassa Pohjois-Amerikan merkittävimmän kilpailun Hambletonian Stakesin sekä 3- ja 4-vuotiaiden Breeders Crown -kilpailut. Euroopassa hevonen saavutti maailman arvostetuimpiin ravikilpailuihin kuuluvan Elitloppetin voiton kahdesti.


title: Mack Lobell

text: Suomessa Mack Lobell vieraili Mikkelin St. Michel -ajossa vuosina 1990 ja 1991. Vuonna 1990 oriin oli tarkoitus yrittää uutta maailmanennätystä Mikkelin huippunopealla radalla, mutta useita päiviä kestänyt vesisade teki radasta liian raskaan. Ennätyksensä 09,7 Mack Lobell juoksi vuonna 1987 Illinoisin Springfieldissa. Aika oli uusi maailmanennätys ja historian ensimmäinen 10,0 -ajan alitus.


title: Mack Lobell

text: Mack Lobellia ohjasti aluksi amerikkalainen John D. Campbell. Hevosen siirryttyä Ruotsiin ajotehtäviä hoiti ensin Veijo Heiskanen ja viimeisen kahden vuoden ajan Thomas Nilsson. Mack Lobell lopetti uransa heinäkuussa 1991 Mikkelin St. Michel -ajon toiseen sijaan. Yhdysvaltojen raviurheilun keskusjärjestö USTA valitsi Mack Lobellin vuoden ravihevoseksi vuosina 1987 ja 1988.


title: Johanna Mappes

text: Riitta Johanna Mappes (s. 13. lokakuuta 1965 Valkeakoski) on suomalainen evoluutioekologi ja professori. Hän toimii evoluutiekologian professorina Jyväskylän yliopistossa. Mappes keskittyy tutkimuksessaan lajienvälisiin vuorovaikutussuhteisiin, erityisesti kemiallisesti puolustautuvien saaliseläinten varoitussignaalien ja mimikrian evoluutioon mutta myös suvullisen ja suvuttoman lisääntymisen sekä bakteerien virulenssin evoluutioon.


title: Johanna Mappes

text:
Johanna Mappes valmistui Jyväskylän yliopistosta filosofian maisteriksi 1991 ja filosofian tohtoriksi 1994. Hänen väitöskirjatyönsä käsitteli koivuluteiden ("Elasmucha grisea") lisääntymistaktiikkaa ja jälkeläisten hoitoa. Hänen muita tutkimuslajejaan ovat muun muassa täpläsiilikäs ("Parasemia plantaginis"), kyy, koloradonkuoriainen ("Leptinotarsa decemlineata") ja "Hygrolycosa rubrofasciata" –hämähäkki.
Mappes on valmistumisensa jälkeen toiminut tutkijana Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksella. Hän toimi vuosina 1996–2004 myös Suomen akatemian akatemiatutkijana. Vuonna 2002 hänet nimitettiin ekologian ja ympäristönhoidon määräaikaiseksi professoriksi Jyväskylän yliopistoon. Mappes sai vuonna 2003 Suomen Akatemian kannustuspalkinnon (“Young Dynamic Researcher Award”) tutkimusansioistaan, erityisesti nk. keinomaailmamenetelmän (novel world) käytöstä varoitussignaalien evoluution tutkimuksessa.


title: Johanna Mappes

text: Vuodesta 2008 Mappes on toiminut evoluutioekologian vakinaisena professorina Jyväskylän yliopistossa. Yliopistoviran ohella hän toimi Suomen Akatemian määräaikaisena akatemiaprofessorina toimikaudella 2009–2013. Mappes johtaa vuosina 2012–2017 Suomen Akatemian nimeämää biologisten vuorovaikutusten huippututkimusyksikköä.


title: Johanna Mappes

text: Saalistaminen tai loisinta aiheuttaa saaliseliölle painetta kehittää puolustuskeinoja, kuten myrkkyjä, käyttäytymistä tai suojaväritystä. Saalistaja puolestaan joutuu reagoimaan näihin suojautumisstrategioihin. Mappes on selvittänyt, miten saaliin ja saalistajan tai loisen ja isäntäeliön vuorovaikutus kehittyy. Lajien keskinäisen vuorovaikutuksen lisäksi myös taudit ja pedot vaikuttavat saalistaja-saalis -parin evolutiiviseen kehitykseen. Mappesin tutkimuksella pedon ja saaliin suhteesta voi olla huomattavia taloudellisia tai terveydellisiä merkityksiä, sillä esimerkiksi mikrobit voivat suojakeinona kehittää virulentin kannan eli ne voivat alkaa aiheuttamaan tauteja.


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Keinomaailma on tutkimusmenetelmä, jota käytetään eläinten käyttäytymiskokeissa, joissa tutkitaan kemiallisesti puolustautuvien saaliseläinten (esim. myrkyllisten hyönteisten) saalistajille suunnattujen varoitussignaalien (esim. näkyvien värikuvioiden kuten musta-keltaisten raitojen) evoluutiota, sekä varoitussignaalien jäljittelyn eli mimikrian evoluutiota.


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Keinomaailmassa talitiaisilla ("Parus major") on saaliinvalintatehtävä: ne etsivät ja syövät laboratorioon rakennetussa aviaariossa keinotekoisia saaliita. Saaliit ovat mantelinpaloja paperikuorissa, joissa yleensä on signaalina tutkijoiden suunnittelema mustavalkoinen kuvio värin sijasta. Saaliit on myös aseteltu mustavalkoiselle taustalle. Keinomaailmakokeet ovat “teoreettisia kokeita”, joissa manipuloidaan esimerkiksi eri saaliistyyppien puolustustehoa (pahaa makua), signaalien näkyvyyttä, yhdenmukaisuutta sekä absoluuttista ja suhteellista runsautta. Näillä kokeilla testataan hypoteeseja siitä, miten saalistajat oppivat yrityksen ja erehdyksen kautta välttämään syömäkelvottomia saaliita, mitkä tekijät nopeuttavat oppimista ja kuinka ne vastaavasti vaikuttavat saalistyyppien kuolleisuuteen ja sitä kautta niiden varoitussignaalien evoluutioon (ks. esim.


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Professori Rauno Alatalo ja professori Johanna Mappes kehittivät keinomaailman alun perin kiertämään sitä varoitussignaalitutkimuksen ongelmaa, että saalistajilla kuten aikuisilla linnuilla voi olla opittua tietoa väreistä, ja myös poikasilla voi olla geeniperimän tuomaa tietoa: lintulajeilla voi olla esimerkiksi synnynnäisiä taipumuksia välttää tiettyjä värejä.


title: Keinomaailmamenetelmä

text: Keinomaailmakokeista on julkaistu vuoteen 2012 mennessä kaksikymmentä artikkelia tieteellisissä julkaisusarjoissa.


title: Raivio (sukunimi)

text: Raivio on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Raivio-nimisiä henkilöitä:


title: Lain mukaan

text: Lain mukaan on Roland af Hällströmin ohjaama suomalainen mustavalkoinen elokuva vuodelta 1956. Elokuva perustuu Minna Canthin kahteen novelliin, ”Lain mukaan” ja ”Kauppa-Lopo” (1889). Elokuva oli Hällströmin viimeinen ohjaus, sillä hän kuoli sydänkohtaukseen viimeisiä kohtauksia kuvattaessa. Esko Töyri viimeisteli elokuvan.


title: Lain mukaan

text: Elokuvan kehyskertomuksena on oikeudenkäynti, jossa Ville Toikkaa syytetään yrityksestä murhata patruuni Oppman. Tapauksen taustalla on Villen vaimon Maria Toikan ja patruunin välille syntynyt suhde Villen ollessa Kajaanin-reissulla. Kun Ville palaa, tilanne paljastuu hänelle, ja suuttuneena hän käy patruunin kimppuun. Oikeus tuomitsee Villen kuritushuoneeseen. Patruuni saapuu Marian luokse juhlistamaan ratkaisua.


title: Lain mukaan

text: Aikalaisarvioissa elokuvassa nähtiin paitsi laadukasta näyttelijäntyötä, myös paljon puutteita, varsinkin sen ajankuvauksessa, 1800-luvun miljöön luomisessa. Käsikirjoitusta toisaalta kiitetään dramaattisena tarinana, toisaalta kuitenkin todetaan, että tapahtumat ja luonnekuvat jäivät epämääräisiksi.


title: Armi Ahola

text: Armi Ahola (s 1. syyskuuta 1968 Jyväskylä) on suomalainen pesäpallon pelinjohtaja ja entinen pesäpalloilija.


title: Armi Ahola

text: Armi "Ara" Ahola on Jyväskylän Kirin kasvatti, joka on edustanut pelaajaurallaan myös Viinijärven Urheilijoita vuosina 1991–1994. Jyväskylän Kiriä Ahola edusti Mestaruussarjassa ja naisten Superpesiksessä 1985–1990 sekä 1995–1998.


title: Armi Ahola

text: Pelinjohtajauransa Ahola aloitti naisten Superpesiksessä Jyväskylän Kirittärissä heti pelaajauransa päätyttyä vuonna 1999. Vuodet 2001–2003 Ahola toimi Siilinjärven Pesiksen pelinjohtajana ja palasi Kirittäriin kausiksi 2005–2006, johtaen Kirittäret kahteen peräkkäiseen mestaruuteen. Aholasta tuli ensimmäinen nainen, joka on voittanut Suomen mestaruuden pelinjohtajana. Tästä alkoi myös Kirittärien kuuden peräkkäisen mestaruuden putki.


title: Armi Ahola

text: Kaudella 2009 Armi Ahola nousi otsikoihin olemalla ensimmäinen nainen, joka johti miesten joukkuetta. Ahola otti johtaakseen miesten Suomensarjassa pelaavan Jyväskylän Lohen. Vuonna 2013 Ahola teki paluun Kirittärien pelinjohtajaksi kuuden vuoden tauon jälkeen.


title: Eeva Hartemaa

text: Eeva Hartemaa (s. 1984 Raisio) on suomalainen sopraano, joka voitti Lappeenrannan valtakunnallisten laulukilpailujen naisten sarjan vuonna 2013.


title: Eeva Hartemaa

text: Hartemaa on opiskellut laulua vuodesta 1999 lähtien Suomen lisäksi muun muassa Englannissa, Virossa Viron Musiikki- ja Teatteriakatemiassa opettajanaan Anu Kaal ja Sveitsissä Conservatorio della Svizzera Italianassa opettajanaan Luisa Castellani.


title: Eeva Hartemaa

text: Vuonna 2011 Kangasniemen laulukilpailussa hän voitti jaetun ykkössijan.


title: Eeva Hartemaa

text: Hartemaa asui vuoden 2015 loppuun Turussa ja Sveitsissä.


title: Eeva Hartemaa

text: Hänet tunnetaan monipuolisena musiikin tekijänä.


title: Sauna – puhtaasti suomalainen

text: Sauna – puhtaasti suomalainen on Kirjakaaren vuonna 2011 julkaisema kovakantinen valokuvateos. Kirjaan on koottu läpileikkaus ja kattava kuvaus suomalaisesta saunakulttuurista. Kirjan syntyyn myötävaikutti Sauna from Finland -järjestön perustaminen vuonna 2009.


title: Sauna – puhtaasti suomalainen

text: "Sauna – puhtaasti suomalaine"n on suomalaisen saunasielunelämästä kertova kuvateos. Teoksessa tutustutaan suomalaisen saunakulttuurin tämänpäiväiseen moninaisuuteen, lisäksi kirja sisältää saunomis- ja ruokaohjeita. Teos esittelee myös gondoli- ja puhelinkoppisaunan sekä muita saunakulttuurin oheisilmiöitä, kuten turvesaunan ja saunajoogan. Pääosassa on kuitenkin suomalaisten suhde saunaan.


title: Sauna – puhtaasti suomalainen

text: Kirjan valokuvat ovat eri puolilta Suomea, aina vanhoista metsäsaunoista moderneihin kylpylöihin. Kuvitus on pääasiallisesti kerätty kirjan yhteistyökumppaneilta ja sauna-alan yrityksiltä sekä matkailu- ja saunayhteisöiltä.


title: Sauna – puhtaasti suomalainen

text: Yhteen kirjan sivuista on sisällytetty koivunlehden-tuoksu.


title: Sauna – puhtaasti suomalainen

text: Kirja on käännetty neljälle kielelle, japaniksi, saksaksi, englanniksi ja venäjäksi.


title: Pajuhangokas

text: Pajuhangokas ("Furcula furcula") on melko yleinen nirkkoihin lukeutuva yöperhonen.


title: Pajuhangokas

text: Pajuhangokas muistuttaa koivuhangokasta ("Furcula bicuspis") ja haapahangokasta ("Furcula bifida"), mutta on yleisväriltään näitä harmaampi. Etusiipien pohjaväri on harmaa. Siiven poikki kulkee leveä, tummanharmaa poikkivyö, jonka sisä- ja ulkoreuna rajoittuu mustaan viiruun. Viirujen ulkopuolella on ruskeanoranssia varjostumaa. Siiven kärkiosassa on kole tummaa, mutkittelevaa poikkiviirua ja uloimman poikkiviirun ulkopuolella siiven etureunassa on tummanharmaa, kiilanmuotoinen laikku, jonka yhteydessä on usein ruskeanoranssia varjostumaa. Takasiivet ovat vaaleanharmaat, erityisesti etu- ja takareunan ulkonurkasta tummemmat, ja niissä on tumma keskitäplä. Sekä etu- että takasiipien ulkosyrjässä siipisuonten väleissä on mustat täplät. Pohjois-Suomessa tavattavalla maantieteellisellä muodolla "f. ajatar" ruumiin värisävy on siipiä tummempi ja siipien kuviointi sumeaa eikä yhtä kontrastista. Siipiväli on 27–38 mm.


title: Pajuhangokas

text: Aikuisen perhosen tapaan myös toukka muistuttaa erehdyttävästi koivu- tai haapahangokasta. Se on täysikasvuisena 32–40 mm pitkä ja kellanvihreä. Toukan etupäässä selkäpuolella on kyhmy, jonka etupuolella on kolmiomainen, punaruskea laikku. Takaa selkä on leveälti punaruskea. Punaruskeat alueet ovat yleensä yhteensulautuneet. Toukan peräpäässä on kaksi pitkää uloketta.


title: Pajuhangokas

text: Pajuhangokkaan levinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjasta Turkkiin, Baltiaan ja aina Kiinaan ja Japaniin saakka. Välimeren alueella sitä ei kuitenkaan tavata. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa. Suomessa pajuhangokas on melko yleinen ja sitä tavataan harvakseltaan Pohjois-Lappiin saakka, ei kuitenkaan tunturialueilla. Perhoset lentävät yhtenä tai kahtena sukupolvena, joista ensimmäinen on lennossa toukokuun loppupuolelta heinäkuulle ja harvinainen toinen sukupolvi elo-syyskuussa.


title: Pajuhangokas

text: Pajuhangokkaan elinympäristöä ovat pajuja kasvavat lehti- ja sekametsät sekä metsänreunamat. Se ei ole ilmeisesti kovin paikkauskollinen ja joskus perhosia voi tavata muunkinlaisissa ympäristöissä. Useimmiten yksilöitä tavataan vain yksitellen tai pieniä määriä kerrallaan, eivätkä vuotuiset vaihtelut yksilömäärissä ole kovin suuria. Perhoset lentävät illan hämärtymisestä keskiyön tienoolle saakka. Molemmat sukupuolet tulevat valolle, joskin naaraiden osuus jää noin viidennekseen kaikista yksilöistä.


title: Pajuhangokas

text: Naaras munii 80–120 munaa yksitellen tai parin munan ryhminä lehtien alapinnoille. Toukat kuoriutuvat reilun viikon kuluttua. Ne elävät yksin ja oleilevat mielellään auringonpaisteessa. Luultavasti suurin osa toukista elää latvustoissa. Koteloituminen tapahtuu kovaan ja puunroskilla naamioituun kotelokoppaan toukan oksan tyvelle tai rungon kaarnaan jyrsimään koloon. Myös koteloista valtaosa lienee korkealla puissa. Kotelo talvehtii, joskus kahdesti.


title: Pajuhangokas

text: Toukka syö pääasiassa pajuja ("Salix"), haapaa ("Populus tremula") sekä koivuja ("Betula").


title: Folpetti

text: Folpetti (CHClNOS) on imideihin kuuluva fungisidi. Yhdistettä käytetään sienitautien torjuntaan hedelmä- ja vihannesviljelyksillä. Suomessa folpetin käyttö on ollut kiellettyä vuoden 1997 alusta alkaen.


title: Folpetti

text: Folpetti on huoneenlämpötilassa värittömiä tai kellertäviä kiteitä. Yhdiste liukenee huonosti veteen, mutta paremin orgaanisiin liuottimiin, kuten kloroformiin, bentseeniin ja 2-propanoliin. Folpettia valmistetaan ftaali-imidin natriumsuolan ja trikloorimetaanisulfenyylikloridin välisellä reaktiolla. Liuottimena käytetään orgaanisia liuottimia.


title: Folpetti

text: Folpettia käytetään hedelmäpuutarhoilla ruven, ruostesienten ja muiden sienitautien torjuntaan. Sitä voidaan käyttää myös viinitarhoilla ja vihannesviljelmillä. Folpetti on teholtaan suhteellisen laajakirjoinen ja tehoaa useisiin sieniin. Folpettia voidaan lisätä fungisidiksi myös muoveihin.


title: Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä ajan virrassa

text: Äkäslompolo - seitsemän tunturin kylä ajan virrassa kuvaa Äkäslompolon elämää uudisasukkaiden saapumisesta ensimmäisen hotellin rakentamiseen. Ensimmäiset uudisasukkaat asettuivat syrjäisen tunturijärven rannalle vuonna 1748, kun Taneli Tanelinpoika ja Kirsti Juhontytär rakensivat Äkäslompolon talon. Sukupolvien saatossa ahkeria käsipareja tuli lisää: rakennettiin taloja, raivattiin peltoja – luotiin elämälle edellytyksiä. Erämaatalosta kasvoi Äkäslompolon kylä, joka eli elämäänsä kaukana maailman melskeistä.


text: Kirjan kuvat on kyläläisiltä koonnut Kalervo Niskakoski ja valokuvia syventävistä teksteistä vastaa Keijo Taskinen.


text: Kirja syntyi Keijo Taskisen halusta koota Äkäslompolon historiaan perustuva kuvateos. Kalervo Niskakoski lämpeni heti ajatukselle, sillä hän oli jo aloittanut mittavan työn Äkäslompolon tarinoiden ja valokuvien kerääjänä.


title: Senshido

text:
Senshido
on moderni itsepuolustusjärjestelmä ja harjoittelumenetelmä, joka keskittyy itsepuolustus- ja hätävarjelutaitojen kehittämiseen. Lajissa ei ole vyö- taikka tasoarvoja, eikä laji sisällä kilpailua. Senshido tarkoittaa "tuhansien mestarien tietä" ja viittaa lajin perustajan, Richard Dimitrin, kokemuksiin useista eri lajeista ja opettajista.


title: Senshido

text: Senshidon on kehittänyt vuonna 1969 syntynyt Richard Dimitri. Dimitri aloitti kamppailulajien harjoittelun 1975. Vuosien 1975-1994 aikana hän opiskeli useita eri kamppailulajeja edeten ohjaajaksi asti. Merkittävä kehitysaskel Dimitrin elämässä tapahtui 1991-1993 kun hän työskenteli itsepuolustuskouluttaja Tony Blaurin kanssa ja sai inspiraation Senshidosta. Vuonna 1993 Dimitri rekisteröi Senshido Inc.:n ja vuonna 1997 syntyi Senshido International Team, jonka kautta lajin opetus kansainvälistyi.


title: Senshido

text: Nykyisin Richard Dimitri on itse ottanut etäisyyttä Senshidoon. Tällä hän on halunnut pyrkiä välttämään liian vahvan henkilöitymisen häneen itseensä. Nimensä mukaisesti Senshido on konsepti ja jatkuvasti kehittyvä harjoittelutapa, jolla on useita kehittäjiä. On arvioitu, että Dimitri toivoo Senshidon kehittyvän 'open source'-periaatteella suuremmaksi ja merkittävämmäksi kuin kehittäjänsä.


title: Senshido

text: Sertifioidun (Senshido International Team -jäsen) ohjaajan johdolla voi harjoitella Senshidoa ainakin Kanadassa, Yhdysvalloissa, Englannissa, Skotlannissa, Irlannissa, Suomessa, Saksassa, Italiassa, Belgiassa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Libanonissa, Kiinassa, Koreassa, Brasiliassa ja Meksikossa.


title: Senshido

text: Suomessa Senshidoa harjoitellaan Tampereella, Oulussa ja Helsingissä.


title: Senshido

text: Fyysisesti Senshidon harjoittelu eroaa melko paljon tyypillisistä kamppailulajeista. Senshidossa ei harjoitella mitään ennalta määrättyjä tekniikoita tai liikesarjoja. Lisäksi kaikki harjoittelu on nk. "elävää", eli harjoitusparin tehtävä on laittaa tosissaan ja oikeasti vastaan. Harjoituksissa pyritään siis simuloimaan mahdollisimman tarkasti todellista, oikean elämän konfliktitilannetta. Silti harjoitukset pyritään suunnittelemaan turvallisiksi, jotta loukkaantumisriski voidaan minimoida. Tämä tietenkin pakottaa kompromisseihin absoluuttisen realismin ja harjoitusten turvallisuuden välillä.


title: Senshido

text: Harjoituksissa käydään kokonaisvaltaisesti läpi väkivaltatilanteet aina niiden synnystä juridiseen jälkipyykkiin asti. Psykologiselta puolelta harjoittelussa keskitytään pelon hallintaan, vaaratilanteiden havaitsemiseen ja ehkäisemiseen, aggressiivisen ihmisen kohtaamiseen ja harhautustaktiikoihin. Senshido-opetus sisältää siis varsinaisen fyysisen toiminnan ("kamppailu") lisäksi paljon ohjausta ja mentaalivalmennusta. Senshidon kehittäjä Richard Dimitri on tutkinut paljon väkivaltatilanteiden syntymistä ja kehittänyt teoriansa näiden pohjalta.


title: Senshido

text: Senshidon fyysisen vastatoiminnan periaatteet ovat:


title: Senshido

text: 1. Liikkeen taloudellisuus


title: Senshido

text: 2. Sähköttämätön liike


title: Senshido

text: 3. Lähin-ase-lähin-kohde


title: Senshido

text: 4. Pääkohteet silmät ja kurkku


title: Senshido

text: 5. Tuntoaistin käyttö


title: Senshido

text: Senshidon kuuluisin osa on kiistatta Shredder. Shredder on konseptuaalinen "työkalu", itsepuolustusmetodi lähietäisyyksille. Monet kamppailukouluttajat ovat kutsuneet sitä kamppailulajien puuttuvaksi lenkiksi. Usein Senshido mielletään virheellisesti vain Shredderiksi.


title: Meremme

text: Meremme: Itämeri monessa valossa on vuonna 2012 ilmestynyt kuvateos, joka kertoo erilaisten ihmisten henkilökohtaisesta suhteesta Itämereen. Kirjan tekijät ovat Johannes Lahti, Pekka Vainio, Markku Heikkilä ja Harri Ekebom.


title: Meremme

text: Teoksessa kuullaan kulttuuripersoonien, elinkeinoelämän vaikuttajien, yhteiskunnallisten toimijoiden, viihde-elämän ja urheilun tähtien sekä aivan tavallisten, meren äärellä arkeaan elävien ihmisten kertomukset. Moni saa merestä toimeentulonsa, vielä useammille se on korvaamaton virkistyksen ja inspiraation lähde. Haastattelujen pohjalta kirjan tarinat ovat kirjoittaneet Markku Heikkilä ja Harri Ekebom. Kirjalle henkilökohtaisen tarinansa antaneita julkisuuden henkilöitä ovat mm. Ville Itälä, Karita Mattila, Petri Vehanen, Stefan Lindfors ja Erkki Liikanen. Kirjan valokuvat ovat pääasiallisesti Johannes Lahden ja Pekka Vainion ottamia, muutamaa henkilökuvaa lukuun ottamatta. Valokuvat kattavat koko Itämeren alueen Perämereltä Suomenlahteen saakka. Kirja on osa yhä voimistuvaa kansalaisliikettä, joka kiirehtii Itämeren hyväksi tehtävää työtä. Osa kirjan tuotosta lahjoitetaan WWF:n Operaatio Merenneidolle.


title: Bellflower

text: Bellflower voi tarkoittaa:


title: Rauha Kilpi

text: Rauha Olivia Kilpi (22. heinäkuuta 1902 Metsäpirtti – 12. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen lastenkirjailija.


title: Irma Vahvaselkä

text: Irma Vahvaselkä (s. 1947 Mikkeli) on suomalainen kauppatieteiden tohtori, tietokirjailija ja konsultti.


title: Irma Vahvaselkä

text: Hänen erikoistumisalueinaan ovat olleet markkinointi ja sen eri osa-alueet, kansainvalinen liiketoiminta, strateginen johtaminen ja yrittäjyys.


title: Irma Vahvaselkä

text:
Vahvaselkä opiskeli liiketaloustiedettä ja valmistui ekonomiksi 1969 ja maisteriksi 1971 pääaineena liiketaloustiede, markkinointi.
Kauppatieteiden lisensiaatiksi hän valmistui 1998 ja kauppatieteiden tohtoriksi 2006 erikoistuen kansainväliseen liiketoimintaan ja strategiseen johtamiseen.


title: Irma Vahvaselkä

text: Maisteriksi valmistumisensa jälkeen Vahvaselka työskenteli 40 vuoden ajan kaupallisen koulutuksen eri tehtävissä, muun muassa Helsingin Kauppakorkeakoulussa International Business -yksikössä ja Laurea-ammattikorkeakoulussa, jossa viimeksi liiketalouden yliopettajana Teollisen palveluliiketoiminnan YAMK-koulutusohjelman johtajana.


title: Irma Vahvaselkä

text: Vahvaselkä jäi eläkkeelle vuonna 2011.


title: Irma Vahvaselkä

text:
Vahvaselkä on kirjoittanut kirjoja markkinoinnista ja kansainvälisestä liiketoiminnasta yksin sekä yhteistyössä yhteensä 30.
Kaksi kirjoista on ollut kauppakorkeakoulujen ja yliopistojen pääsykoekirjana.


title: Irma Vahvaselkä

text: Lisäksi Vahvaselkä on konsulttiyrityksessään toiminut yritysvalmentajana ja konsulttina.www.uva.fi/tutkimus/Julkaisut ja tutkimustulokset/Irma Vahvaselkä


title: Vedenkäsittely

text: Vedenkäsittely on raakavetenä käytetyn pinta- tai pohjaveden puhdistamista haitallisista aineista ja mikrobeista juomakelpoiseksi ja valmistamista käyttöön soveltuvaksi. Vedenkäsittely tapahtuu vesilaitoksella ennen vesijohtoverkostoa. Teollisuuslaitoksissa voi olla tarpeen tehostaa vedenkäsittelyä ennen tuotantoprosesseja. Myös kuluttajan oman kaivon vedelle voi olla asennettuna pienimuotoinen vedenkäsittelylaite ennen vesihanaa.


title: Vedenkäsittely

text: Vedenkäsittelymenetelmään vaikuttaa raakaveden laatu ja tarvittava määrä. Pintavesi vaatii yleensä enemmän käsittelyä kuin pohjavesi. Raakaveden mukaan vesilaitokset jaetaan pohjavesilaitoksiin, pintavesilaitoksiin tai tekopohjavesilaitoksiin. Pohjavesi kelpaisi usein sellaisenaan talousvedeksi, kun veden laatua verrataan talousvedelle asetettuihin laatuvaatimuksiin ja -suosituksiin. Pohjavesikin vaatii kuitenkin yleensä käsittelyä, sillä pohjavesi on usein hapanta aiheuttaen verkostoon syövyttävyyttä ja raakaveteen voi kulkeutua esimerkiksi rankkasateiden seurauksena haitallisia mikrobeja. Pintavesiin päätyy lika-aineita ja haitallisia mikrobeja ympäristöstä sadevesien, valumavesien ja ilman mukana sekä ihmisen toiminnan seurauksena, joten pintavesi vaatii aina tehokkaan käsittelyn.


title: Vedenkäsittely

text: Vedenhankinnassa on jo 1900-luvun vaihteesta lähtien käyty keskustelua pohjavesien ja pintavesien hyödyntämisestä ja tekopohjaveden valmistamisesta. Suurimmat kaupungit päätyivät silloin käyttämään pintavettä raakavetenään. Sittemmin on siirrytty pohja- ja tekopohjaveden käyttöön.


title: Vedenkäsittely

text: Vuonna 2012 suomalaisen vesilaitoksen toimittamasta vedestä on 46 % pohjavettä, 19 % tekopohjavettä ja 35 % pintavettä.


title: Vedenkäsittely

text: Pohjavesilaitoksella on yleisimmin seuraavat vaiheet, joilla poistetaan raakavedestä veden happamuus, rauta ja mangaani sekä haitalliset mikrobit (ks. talousvesi):


title: Vedenkäsittely

text: Pienillä pohjavesilaitoksilla voi yksinkertaisimmillaan olla vedenkäsittelynä vain alkalointi ja desinfiointi tai desinfiointivalmius.


title: Vedenkäsittely

text: Suomessa käytetään raakavetenä myös pohjavesiä, jotka sisältävät lisäksi orgaanista ainesta tai haitallisia aineita kuten esimerkiksi radonia (radioaktiivinen kaasu), fluoridia, arseenia tai torjunta-aineita. Nämä epäpuhtaudet vaativat oman käsittelyvaiheen kuten fluoridin poistoon kalvosuodatus, jossa vesi puristetaan ohuen käänteisosmoosi- tai nanosuodatuskalvon läpi, tai torjunta-aineiden poistoon aktiivihiilisuodatus. Vesilaitoksien omilla nettisivuilla (esimerkiksi ) on yleensä kuvauksia vedenkäsittelyprosesseista.


title: Vedenkäsittely

text: Raakavesi otetaan yhdestä tai useammasta kaivosta. Kaivoja on erityyppisiä. Vesihuoltolaitoksilla yleisin kaivotyyppi on siiviläputkikaivo, yksityiset kaivot ovat yleensä kuilukaivoja tai kallioporakaivoja. Useammasta raakavesikaivosta otettu vesi yleensä yhdistetään ennen vedenkäsittelyä, joskus yksittäisellä kaivolla voi olla lisäkäsittely ennen yhdistämistä muihin raakavesiin.


title: Vedenkäsittely

text: Alkalointi nostaa veden pH-arvoa. Suomen pohjavedet ovat yleisesti happamia (pH alle 7), joten alkalointi on tarpeellista veden syövyttävyyden eli korroosion vähentämiseksi. Alkalointi voidaan tehdä ilmastamalla, kemikaalin lisäyksellä tai kalkkikivisuodatuksella. Sopivaan käsittelymenetelmään vaikuttaa raakaveden laatu. Ilmastamalla poistetaan vedestä happamuutta aiheuttava hiilidioksidi, jolloin pH nousee. Alkalointikemikaaleilla ja kalkkikivisuodatuksella puolestaan sidotaan hiilidioksidi veteen bikarbonaatiksi (=alkaliteetti). Käytössä olevia kemikaaleja ovat lipeä (natriumhydroksidi), sooda (natriumkarbonaatti) ja kalkki (kalsiumhydroksidi). Kalkkikivialkaloinnissa vesi suodattuu kalkkikivikerroksen (kalsiumkarbonaatti) läpi. Kalkkiveden käyttö ja kalkkikivisuodatus nostavat lisäksi veden kalsiumin määrää ja siten myös veden kovuutta.


title: Vedenkäsittely

text: Kalkkikivialkaloinnin käyttö on lisääntynyt 1990-luvulta lähtien. Menetelmä on helppokäyttöinen ja turvallinen. Lipeän käyttöön liittyy erityisesti kemikaalin syötön yliannostusriskejä, jolloin veden pH voi nousta liian korkeaksi. Tämän vuoksi on suuntauksena ollut lipeän käytöstä siirtyminen muihin alkalointimenetelmiin, jos se on veden laadun kannalta mahdollista.


title: Vedenkäsittely

text: Talousveden alkaliteetti ja kovuus täytyy olla sellaisella tasolla, ettei niistä aiheudu ongelmia verkostossa tai vesikalusteille. Tästä syystä ennen alkaloinnin toteuttamista on laskettava saatavan veden laatu raakaveden analyysitulosten perusteella. Esimerkiksi jos raakavesi on kovaa, kovuuden nostoa ei tarvita ja ilmastus on pH:n nostoon kalkkikivisuodatusta parempi vaihtoehto.


title: Vedenkäsittely

text: Vesijohtoveden pH-arvo säädetään esimerkiksi kalkkikivialkaloinnin avulla välille 7,0–8,5, jotta putkistomateriaalit eivät syöpyisi. Talousveden pH:n laatuvaatimus on 6,5–9,5. http://www.tsvesi.fi/palvelut/faq/


title: Vedenkäsittely

text: Suomessa on ennen paikoin lisätty fluoria juomaveteen mutta nykyään vesilaitokset suodattavat sitä pois. Mm. Irlannissa fluoria yhä lisätään. Suomessa ja EU:ssa fluoria saa olla korkeintaan 1,5 mg litrassa. Vesiasiantuntijan mukaan fluori on hyväksi pienissä pitoisuuksissa ja haitallista suurissa.


title: Vedenkäsittely

text:
Pääkaupunkiseudulla veden fluoridipitoisuus oli alle 0,1 mg/l vuonna 2011,
Kokkolassa fluoridin pitoisuus kraanavedessä on nykyisin 0,5–0,7 mg/l.


title: Vedenkäsittely

text: Mikäli raakavesi sisältää rautaa ja mangaania, tarvitaan niiden poistamiseen oma käsittelyvaihe. Rauta ja mangaani aiheuttavat verkostoihin ja vesilaitteistoihin saostumia sekä talousveteen sameutta, hajua ja makua. Varsinaista terveyshaittaa niistä ei vedessä esiintyvissä pitoisuuksissa ole. Rautaa ja mangaania poistetaan yleensä saostamalla ja suodattamalla hiekkakerroksen läpi. Saostaminen voi tapahtua hapettamalla joko ilmastamalla tai hapetuskemikaalilla, tai biologisesti bakteereilla. Soveltuvia hapetuskemikaaleja ovat kaliumpermanganaatti (yleisin), vetyperoksidi, otsoni ja kloori.


title: Vedenkäsittely

text: Raakavedessä rauta ja mangaani ovat värittömiä ja vesiliukoisia. Saostuksessa rauta hapettuu kahdenarvoisesta kolmenarvoiseen muotoon ja muuttuu samalla ruskean väriseksi kiinteäksi sakaksi. Mangaani hapettuu kahdenarvoisesta neljän arvoiseen muotoon muodostaen mustaa sakkaa. Muodostuneet sakat poistetaan yleensä hiekkasuodattimella.


title: Vedenkäsittely

text: Ks. Veden desinfiointi –kappale alla.


title: Vedenkäsittely

text:
Pintavesilaitoksella on yleisimmin seuraavat vaiheet, joilla poistetaan raakavedestä humus (orgaaninen aines), kiintoaine, levät sekä haitalliset mikrobit:
Vesilaitoksien omilla nettisivuilla (esimerkiksi ) on yleensä kuvauksia vedenkäsittelyprosesseista.


title: Vedenkäsittely

text: Raakavesi otetaan järvestä tai joesta. Järviveden laatu on tasaisempi ja yleensä parempi kuin jokiveden. Ennen raakaveden johtamista käsiteltäväksi, vedestä poistetaan karkea aines välppäyksellä ja siivilöinnillä.


title: Vedenkäsittely

text: Humuksen ja kiintoaineen saostuminen alkaa, kun pintaveteen lisätään saostuskemikaalia (yleensä ferrisulfaatti, joskus alumiinisulfaatti tai polyalumiinikloridi) ja sekoitetaan nopeasti. Samaan aikaan veteen annostellaan alkalointikemikaalia nostamaan veden pH-arvoa saostuksen kannalta optimiin, sillä hapan saostuskemikaali laskee veden pH-arvoa. Suurilla vesilaitoksilla käytetään kalkkia, pienillä laitoksilla soodaa tai lipeää. Joskus raakavedessä voi olla niin suuri alkaliteetti, että pH-arvoa tulee laskea hapon (rikkihapon) annostuksella pH:n optimiarvoon. Ferrisulfaattilla saostuksen optimi-pH on noin 5,0 ja alumiinipohjaisilla kemikaaleilla noin 6,0.


title: Vedenkäsittely

text: Alkukemikaalien pikasekoituksen jälkeen muodostuneen hienojakoisen sakan kokoa kasvatetaan hämmentämällä vettä hitaasti hämmennysaltaissa, jolloin veteen muodostuu hiutaleita (flokkia). Viipymä hämmennyksessä on yleensä 30 – 45 minuuttia.


title: Vedenkäsittely

text: Selkeytyksessä erotetaan hiutaleet vedestä laskeuttamalla altaan pohjalle tai nostamalla ilmakuplilla veden pinnalle (flotaatio). Suomessa flotaatio on tavallisin lietteenerotustapa. Se sopii erityisen hyvin kevyen humusta ja levää sisältävien lietteiden erotukseen. Jonkin verran pienempään allaskokoon päästään lamelliselkeytyksellä.


title: Vedenkäsittely

text: Selkeytynyt vesi suodatetaan hiekkakerroksen läpi, jolloin poistuu selkeytysvaiheesta jääneet kiintoainejäämät. Ennen hiekkasuodatusta voi olla välialkalointi hiekkasuodatuksen tehostamiseksi. Tässä vaiheessa voi olla myös esimerkiksi mangaanin hapetus (kaliumpermanganaatin, klooridioksidin annostelu).


title: Vedenkäsittely

text: Jälkialkaloinnissa veden pH nostetaan tasolle, joka estää korroosiota verkostossa. Lähes kaikilla Suomen pintavesilaitoksilla käytetään myös hiilidioksidin annostusta veden alkaliteetin nostamiseksi sopivalle tasolle (n. 0,65–0,8 mmol/l).


title: Vedenkäsittely

text: Levät aiheuttavat veteen hajua ja makua. Näiden poistamiseksi lähes aina joudutaan tekemään lisäkäsittelyä. Hajun ja maun parantamiseen käytettyjä vaihtoehtoja ovat: otsonointi, aktiivihiilisuodatus tai aktiivihiilijauheen annostelu, klooridioksidin annostelu ja hidassuodatus.


title: Vedenkäsittely

text: Tavanomaisen pintavesilaitoksen sijaan voidaan, erityisesti hyvälaatuisille pintavesille käyttää kontaktisuodatusta. Siinä alkukemikaalien ja saostuskemikaalin syötön jälkeen vesi johdetaan suoraan kontaktisuodattimelle. Kontaktisuodattimet ovat hiekkasuodattimia tai suodattimia, joissa suodatinpatja on kaksikerroksinen esimerkiksi hiekkakerros ja antrasiittihiekkakerros. Erillistä selkeytystä ei tarvita.


title: Vedenkäsittely

text: Perinteisen pintavesilaitosprosessin vaihtoehto on tekopohjaveden valmistus.


title: Vedenkäsittely

text: Desinfioinnilla poistetaan vedestä tautia aiheuttavat mikrobit. Veden desinfioinnin tarkoituksena on joko varmistaa verkostoon menevän veden hygieenisyys (primääridesinfiointi) tai/ja turvata veden hygieenisyys verkostossa.


title: Vedenkäsittely

text: Pohjavesilaitoksilla suurin terveydellinen riskitekijä on likaantuneen pintaveden (sadevesi, tulva) tai jäteveden pääsy raakavesikaivoon. Mikäli laitoksella ei ole desinfiointia, havaitaan raakaveden saastuminen usein vasta vedenkäyttäjien sairastumisena. Pienillä vedenottamoilla (alle 500 käyttäjää) on esiintynyt eniten vesiepidemioita vuosina 1998-2011.


title: Vedenkäsittely

text: Desinfiointiin käytetään klooria, UV-säteilytystä, klooridioksidia tai otsonia. Tavallisesti klooraukseen käytetään natriumhypokloriittia. Kloorikaasun käyttö desinfioinnissa on vähentynyt sen käyttöön liittyvien työturvallisuusriskien vuoksi.


title: Vedenkäsittely

text: UV-säteilytystä käytetään yleisesti verkostoon johdettavan veden hygieenisyyden varmistamiseen. UV-laitteessa vesi virtaa yhden tai useamman UV-lampun ohi, jolloin veden bakteerit ja virukset tuhoutuvat. Säteilyn aallonpituus UVC alueella (245-285 nm) vahingoittaa tehokkaasti mikrobien DNA:ta. Lamppuina käytetään joko matalapainelamppuja tai keskipainelamppuja. UV-säteilyn teho ei kuitenkaan vaikuta verkostossa oleviin mikrobeihin. UV-laite on helppohoitoinen. Huoltotoimenpiteenä täytyy huolehtia UV-lamppujen riittävästä säteilytehosta vaihtamalla lamppuja määrävälein.


title: Vedenkäsittely

text: Verkostoveden hygieenisyyttä varmistetaan joko kloorilla tai klooriamiinilla. Klooriamiinia saadaan syntymään annostelemalla hypokloriitin tai kloorin ohessa ammoniumkloridia tai ammoniakkia. Kloramiinin desinfiointiteho on klooria parempi verkostossa.


title: Vedenkäsittely

text: Klooriliuosta voidaan myös valmistaa ruokasuolasta sähkövirralla. Suomessa tämä on vesilaitoskäyttöön harvinaista. Se on yleinen alueilla, joilla kloorikemikaalien maantiekuljetukset ovat kiellettyjä.


title: Hilmer Motorsport

text: Hilmer Motorsport oli saksalainen pikkuformulatalli, jonka perusti saksalainen Franz Hilmer. Talli aloitti toimintansa vuonna 2013, jolloin se osallistui GP2-sarjaan korvaten Ocean Racing Technology-tallin. Talli saavutti debyyttikaudellaan jo ensimmäisen voittonsa, kun Robin Frijns ajoi voittoon Barcelonan pitkässä kilpailussa. Talli saavutti lopulta yhteensä neljä voittoa sijoittuen ensimmäisellä kaudellaan sarjan kuudenneksi. Vuonna 2014 talli teki yhteistyötä Formula 1-tallin Force Indian kanssa. Vuonna 2014 talli osallistui myös GP3-sarjaan.


title: Hilmer Motorsport

text: Talli vetäytyi GP2-sarjasta kauden 2015 päätteeksi.


title: Laillistettu ammattinimike

text: Laillistettu ammattinimike on suojattu ammattinimike, jota käyttävä henkilö on oikeutettu toimimaan asianomaisessa ammatissa ja käyttämään asianomaista lailla tai asetuksella suojattua ammattihenkilön ammattinimikettä.


title: Laillistettu ammattinimike

text: Nimikesuojattujen ammattihenkilöiden ammateissa voivat toimia muutkin henkilöt, joilla on hoitamaansa tehtävään riittävä koulutus, kokemus ja ammattitaito. Heillä ei ole oikeutta käyttää nimikesuojattua ammattinimikettä, elleivät he sellaista pyynnöstä saa asiasta päättävältä viranomaistaholta.


title: Laillistettu ammattinimike

text: Laillistettuja ammattinimikkeitä ovat: sosiaalityöntekijä, sosionomi, geronomi ja kuntoutuksen ohjaaja.


title: Laillistettu ammattinimike

text: Laillistettuja ammattinimikkeitä ovat: lääkäri, hammaslääkäri, proviisori, psykologi, puheterapeutti, ravitsemusterapeutti, farmaseutti, sairaanhoitaja, kätilö, terveydenhoitaja, fysioterapeutti, laboratoriohoitaja, röntgenhoitaja, suuhygienisti, toimintaterapeutti, optikko ja hammasteknikko.


title: Laillistettu ammattinimike

text: Asianajaja on ollut suojattu ammattinimike vuodesta 1959 alkaen. Totuudenvastaisesta asianajajana esiintymisestä on säädetty sakkorangaistus.


title: Dittmar & Indrenius

text: Dittmar & Indrenius Asianajotoimisto on perustettu vuonna 1899, ja se on yksi Suomen vanhimmista asianajotoimistoista. Dittmar & Indrenius toimii Helsingissä ja edustaa kotimaisia ja kansainvälisiä yrityksiä, julkishallintoa sekä voittoa tavoittelemattomia järjestöjä. Toimisto työllistää noin 70 henkilöä, joista noin 50 on lakimiehiä.


title: Dittmar & Indrenius

text: Toimisto avustaa asiakkaitaan seuraavilla aloilla: yritys-, rahoitus- ja pääomajärjestelyt; erimielisyyksien ratkaiseminen; yleinen sopimus- ja yhtiöoikeus; kiinteistö- ja ympäristöoikeus; teknologia- ja immateriaalioikeus; terveydenhuolto ja lääkkeet; kilpailuoikeus ja julkiset hankinnat; työoikeus ja etuudet; verotus ja strukturointi; energia, cleantech, infrastruktuuri ja luonnonvarat; sekä tietosuoja, markkinointi ja kuluttajansuoja.


title: Dittmar & Indrenius

text: Dittmar & Indreniuksen toimisto sijaitsee Pohjoisesplanadilla Grönqvistin talossa. Toimiston osakkaat ovat Suomen Asianajajaliitton jäseniä.


title: Université Bordeaux I

text: Université Bordeaux I eli Bordeaux I () on teknillinen korkeakoulu Bordeaux'n kaupungissa Akvitaniassa Ranskassa. Bordeaux I tunnetaan ennen kaikkea luonnontieteiden ja tekniikan opetuksesta sekä tutkimuksesta, mutta yliopistossa opetetaan myös johtamista, taloustieteitä, kieliä, poliittista historiaa ja filosofiaa. Sen perusti vuonna 1441.


title: De Havilland D.H.108 Swallow

text: de Havilland D.H. 108 Swallow (suom. "Pääskynen") oli suihkumoottorikäyttöinen prototyyppilentokone. Koekoneet oli varustettu de Havilland Goblin 4 -suihkumoottorilla, ja olivat käytössä vuosina 1946-1950. Kaikki kolme konetta tuhoutuivat lento-onnettomuuksissa.


title: De Havilland D.H.108 Swallow

text: D.H. 108 Swallow muistutti ulkomuodoltaan paljon saksalaista Messerschmitt Me 163 -rakettihävittäjää. Kone oli profiililtaan pyrstötön ja noudatti siiven nuolimuotoja. Koneen lakikorkeus oli 10 800 metriä ja huippunopeus 1 090 km/h alitti hieman äänen nopeuden. Kone VW120 teki 12. huhtikuuta 1948 uuden 100 km:n mittaisella radalla tehdyn nopeuslennon maailmanennätyksen, joka oli 974,02 km/h. Kolmella lentokoneella tehtiin kaikkiaan 480 lentoa.


title: Harmonirkko

text: Harmonirkko ("Notodonta torva") on melko yleinen, harmaa yöperhoslaji.


title: Harmonirkko

text: Etusiivet ovat tasaisen harmaat ilman minkäänlaisia punertavia sävyjä. Siiven poikki kulkee kaksi aaltoilevaa poikkiviirua, joiden vierellä on vaaleaa varjostumaa. Keskitäplä on tumma, mutta sitä ympäröi vaalea reunus. Siiven takareunassa on tumma suomutupsu. Takasiivet ovat harmaat, mutta etusiipiä vaaleammat. Takasiivissä on tumma keskitäplä, vaalea kaarijuova sekä tumma laikku takareunan ulkonurkassa. Siipiväli 40–45 mm.


title: Harmonirkko

text: Harmonirkko on boreaalinen laji, joka on 1900-luvun aikana levinnyt länteen ja etelään. Nykyisin sitä tavataan Itä-Ranskasta ja Italian pohjoisosista Keski-Euroopan poikki Baltiaan ja Venäjän läpi Kiinaan, Koreaan ja Japaniin saakka. Länsi-Euroopasta laji puuttuu. Suomessa sitä tavataan suurimmassa osassa maata pohjoisimpien havaintojen ollessa Keski-Lapista ja Inarista. Perhoset lentävät yhtenä tai kahtena sukupolvena, joista ensimmäinen on lennossa toukokuulta elokuulle ja toinen, harvinaisempi ja vähälukuisempi, heinäkuulta syyskuulle.


title: Harmonirkko

text: Euroopassa harmonirkon elinpiiriä ovat lehti- ja sekametsät, metsanlaiteet, pensaikot ja kulttuuriympäristöt. Idempänä se on taigalaji. Perhosten määrä vaihtelee vuosittain, mutta yleensä se on harvalukuinen. Perhosten lento alkaa illan hämärtyessä ja voi jatkua lämpimänä yönä aamuyölle saakka. Koiraat tulevat helposti valolle, naaraat varsin harvoin. Naaraan tuottama feromoni houkuttelee harmonirkkokoiraiden lisäksi myös tamminirkon ("Drymonia ruficornis") koiraita.


title: Harmonirkko

text: Parittelu kestää yleensä parin kohtaamista seuraavaan yöhön saakka. Naaras munii 150–200 munaa yksitellen tai pieniksi ryhmiksi lehtien alapinnoille. Toukat elävät yksinään ja niitä löytää lehtien alapinnoilta, sivuilta tai oksilta. Suurin osa toukista elänee latvustoissa, vaikka niitä voi löytyä alemmiltakin oksilta. Toukka koteloituu maahan, maa-aineksella naamioituun valkoiseen kotelokoppaan. Kotelo talvehtii lähes aina kaksi kertaa ennen perhosen kuoriutumista.


title: Harmonirkko

text: Toukan ravintokasvi on pääasiassa haapa ("Populus tremula"), mutta joissakin määrin myös pajut ("Salix").


title: Haapanirkko

text: Haapanirkko ("Notodonta tritophus") on melko harvinainen ja Suomessa levinneisyydeltään eteläinen yöperhoslaji.


title: Haapanirkko

text: Suomessa tavattavat haapanirkot kuuluvat värimuotoon "f. tiefi", jota tavataan jonkin verran myös Ruotsissa. Etusiipien pohjaväri on kellertävän vaalea. Siiven tyviosa sisempään poikkiviiruun saakka on mustanharmaa, samoin kärkiosa aivan ulko- ja takareunaa lukuun ottamatta. Keskitäplä on kellertävä ja valkoreunuksinen. Aaltoviiru erottuu siiven kärkiosassa valkoisena. Siiven takareunassa on suomutupsu. Lännempänä Euroopassa vallitsevalla värimuodolla etusiipien pohjaväri on ruskea. Takasiivet ovat valkoiset ja takareunan ulkonurkassa on tumma laikku. Siipiväli 40–55 mm.


title: Haapanirkko

text: Haapanirkkoa tavataan Euroopasta Kaukasukselle, Iraniin ja Siperian länsiosiin. Suomessa levinneisyys rajoittuu maan eteläisempiin osiin pohjoisimpien havaintojen ollessa likimain Vaasa-Joensuu-linjalta. Perhosia on lennossa toukokuun alkupuolelta elokuun lopulle. Heinäkuun lopun jälkeen tavattavat perhoset lienevät toista sukupolvea ja Keski-Euroopassa lajilla on säännönmukaisesti kaksi sukupolvea.


title: Haapanirkko

text: Haapanirkko elää valoisissa lehtimetsissä, metsänreunoilla sekä puistoissa ja kulttuuriympäristöissä. Laji on esiintymiseltään paikoittainen ja vuotuiset vaihtelut yksilömäärissä ovat suuria. Joinakin vuosina laji voi olla lähes kadoksissa. Perhosten lento alkaa illan hämärryttyä ja jatkuu keskiyön tietämille. Molemmat sukupuolet tulevat varsin hyvin valolle ja naaraita saattaa olla valolle lentäneistä yksilöistä jopa enemmistö, mikä saattaa kertoa naaraiden liikkuvan melko lähellä maanpintaa.


title: Haapanirkko

text: Naaras munii 150–200 munaa yksitellen tai pieninä ryhminä lehtein alapinnoille. Toukat oleskelevat lehtien alapinnoilla ja myöhemmin lehden sivulla tai oksilla. Täysikasvuisina toukat koteloituvat maa-aineksella naamioituun kotelokoppaan maakoloon tai maahanpudonneiden lehtien väliin. Kotelo talvehtii.


title: Haapanirkko

text: Toukka syö ensisijaisesti haapaa ("Populus tremula"), mutta joskus myös pajuja ("Salix") ja koivuja ("Betula").


title: Curt von Stedingk

text: Curt Bogislaus Ludvig Kristoffer von Stedingk (vuoteen 1800 Steding; 26. lokakuuta 1746 Lentschow, Pommeri – 7. tammikuuta 1837 Tukholma) oli ruotsalainen sotilas ja valtiomies. Hänestä tuli 1811 sotamarsalkka ja hän oli Ruotsin viimeinen elossa ollut sotamarsalkka.


title: Curt von Stedingk

text: Stedingk kuului Pommerin vanhimpiin aatelissukuihin. Hän pyrki sotilasuralle ja oli upseerina Ranskan joukoissa Yhdysvaltojen vapaussodassa 1779. Vuonna 1787 hän siirtyi Ruotsin palvelukseen. Hänet nimitettiin everstinä Karjalan rakuunarykmentin päälliköksi 1783. Hän oli Savon prikaatin päällikkönä ja torjui venäläiset Porrassalmella 1789 ja saavutti saman vuonna Parkuinmäen voiton. Hän oli Ruotsin lähettiläs Pietarissa 1790–1808 ja 1809–1811 ja sai korotuksen "valtakunnan herraksi". Ennen Suomen sodan syttymistä hän yritti varoittaa kuningas Kustaa IV Aadolfia Venäjän suunnitelmista. Hän oli Haminan rauhan allekirjoittajia. Sodassa Napoleonia vastaan 1813 hän oli Kaarle Juhanan lähin mies. Hän edusti Ruotsia solmittaessa Pariisin rauhaa 1814.


title: Curt von Stedingk

text: Hänen veljensä oli Ruotsin saaristolaivaston komentajana Turussa toiminut Victor von Stedingk., sittemmin kenraaliamiraali.


title: Curt von Stedingk

text: Suomen Kansallisarkisto osti 2013 Stedingkin suvun arkiston ja maksoi siitä 465 000 euroa. Arkistoon kuuluu 76 000 sivua asiakirjoja, muun muassa Curt von Stedingkin papereita, jotka liittyvät Haminan rauhanneuvotteuihin. Arkisto oli Ruotsissa d'Otrante-suvun omistuksessa. Arkistoa ei ole juuri tutkittu, sillä sen olemassaolosta ei ole ollut tietoa kovin laajalti. Ruotsin valtionarkisto digitoi aineiston, ennen kuin se saapui Suomeen, kesällä 2013. Sen jälkeen se on vapaasti käytettävissä. Arkistossa on muun muassa 14 kansiota Savon prikaatin historiaa ja everstiluutnantti Berndt Johan Hastferilta takavarikoidut asiakirjat.


title: Andromeda (veistos)

text:
Andromeda tai Andromeda, Andromeda, kallioon kahlittuna on Johannes Takasen veistos vuodelta 1882.
Pienehköstä koostaan huolimatta "Andromeda" kuuluu Takasen pääteoksiin kahden muun Roomassa valmistuneen naisveistoksen, Ainon ja Rebekan ohella.
"Andromedan" kipsiversio valmistui joulukuussa 1879, ja se veistettiin marmoriin 1882.
Veistos kuvaa Kreikan mytologian prinsessa Andromedaa. Hänen jaloissaan on kahleet ja veistoksen jalustaan on kuvattu merihirviö.


title: Andromeda (veistos)

text: Andromedan äiti, Etiopian kuningatar Kassiopeia kerskui olevansa maailman kaunein, kauniimpi kuin nereidit. Puheet kantautuivat nereidien korviin, jotka suuttuivat, samoin kuin Poseidon. Vimmastunut Poseidon nostatti vedenpaisumuksen ja lähetti merihirviön tekemään tuhojaan koko maassa. Hätätilassa käännyttiin Ammonin oraakkelin puoleen. Oraakkelin neuvon mukaan tuho voitiin välttää vain jos Andromeda jätetään keskelle merta kahlehdittuna kallioon, uhrina merihirviölle. Perseus kuitenkin näkee tytön ja rakastuu. Hän lupaa pelastaa Andromedan, jos kuningas antaa tytön hänelle puolisoksi. Kuoltuaan molemmat muuttuvat tähtikuvioiksi taivaalle.


title: Andromeda (veistos)

text: Veistoksen Andromeda ei yritä paeta, vaan odottaa tyynenä kohtaloaan. Hän ei vielä aavista tulevaa pelastusta.


title: Andromeda (veistos)

text: Andromedan lisäksi Takanen veisti kolme muuta veistosta lempimateriaalistaan marmorista.


title: Jean Michel N’Lend

text: Jean Michel N’Lend (s. 8. toukokuuta 1986) on kamerunilainen jalkapalloilija, joka edustaa irakilaista Al Shortaa. Talvella 2006 N’Lend pelasi Liigacupia Kuopion Palloseuran riveissä. Hän ei kuitenkaan vakuuttanut seurajohtoa ja sai lähteä joukkueesta ennen Veikkausliiga-kauden alkua.


title: Jean Michel N’Lend

text: Kaudella 2010 hän pelasi kiinalaisessa Shanghai Shenhuanin joukkueessa, johon ostettiin seuraavaksi kaudeksi jalkapallon supertähdet Didier Drogba ja Nicolas Anelka Chelseasta.


title: The Family Jewels

text: The Family Jewels on Marina and the Diamondsin esikoisalbumi. Se julkaistiin 15. helmikuuta 2010. Levyn singlet ovat "Mowglis Road", "Hollywood", "I Am Not A Robot", "Oh no!" ja "Shampain". Marina Diamandis on tehnyt levyn kappaleet itse.


title: Low Frequency Records

text: Low Frequency Records on suomalainen metallimusiikin julkaisemiseen keskittynyt levy-yhtiö.


title: Low Frequency Records

text: Yhtiö julkaisi perustamisensa aikoihin ainoastaan kokoelma-albumeita, kuten "Suomipunkkia I ja II".


title: Heikki Korpi

text: Heikki Korpi (s. 1953 Oulu) on suomalainen ravivalmentaja ja -ohjastaja. Hänet muistetaan erityisesti yhden Suomen kaikkien aikojen tunnetuimman ravihevosen Charme Asserdalin ohjastajana 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa.


title: Heikki Korpi

text: Heikki Korpi on vaikuttanut suurimman osan urastaan Italiassa, jossa hän työskenteli 1980-luvulta lähtien aina vuoteen 2010 saakka. Hän oli yksi maan menestyneimmistä ravivalmentajista. Suomen ja Italian lisäksi Korpi on toiminut valmentajana myös Saksassa, Yhdysvalloissa sekä viimeksi Ruotsissa.


title: Heikki Korpi

text: Heikki Korven isä oli vuonna 2001 kuollut hevosmies Allan Korpi. Hänen veljiään puolestaan ovat menestyneet raviohjastajat Pekka ja Ilkka Korpi. Vuodesta 2012 lähtien Heikki Korpi on valmentanut Ypäjän Hevosopiston tiloissa yhdessä veljensä Ilkan kanssa. Korpi valmentaa nykyisin Italiassa.


title: Nokia 3530

text: Nokia 3530 on Nokian vuoden 2002 viimeisellä neljänneksellä julkaistu matkapuhelin.


title: Nokia 3600

text: Nokia 3600 Slide on Nokian vuonna 2008 julkaistu matkapuhelin.


title: Bryan Bouffier

text: Bryan Bouffier (s. 1. joulukuuta 1978 Die, Drôme) on ranskalainen ralliautoilija.


title: Bryan Bouffier

text: Bouffierin parhaisiin saavutuksiin kuuluu vuoden 2011 Monte Carlo -rallin voitto, joskaan kilpailu ei tuolloin kuulunut rallin MM-sarjaan. Vuosina 2007–2009 Bouffier voitti Puolan kansallisen mestaruussarjan ja kaudella 2010 kotimaansa Ranskan mestaruuden.


title: Bryan Bouffier

text: Ensimmäiset MM-pisteensä Bouffier sai vuoden 2013 Monte Carlo -rallista sijoituttuaan Citroën DS3 WRC:llä viidenneksi. Seuraavana vuonna hän paransi sijoitustaan kyseisessä rallissa tullen tehdastallin Ford Fiesta WRC:llä toiseksi.


title: Bryan Bouffier

text: Kaudella 2014 Bouffier ajoi tietyissä osakilpailuissa Hyundain tehdastallin Hyundai i20 WRC:llä.


title: Nokia 3610

text: Nokia 3610 on Nokian vuonna 2002 julkaistu matkapuhelin.


title: Liljequistin sivuauringot

text: Liljequistin sivuaurinko on erittäin harvinainen halomuoto. Se näkyy leveinä valkeina kirkastumina horisonttirenkaalla noin 150 asteen atsimuuttikulman päässä auringosta.


title: Liljequistin sivuauringot

text: Liljequistin sivuauringon aikaansaavat laattajääkiteet, joissa valo voi kulkea kolmella eri tavalla. Simulaatioiden mukaan kiteet muodostavat sivuauringot parhaiten ollessaan riittävän paksuja ja tasasivuisia kuusikulmioita. Kolmiomaisemmilla kiteillä sivuauringot venyvät niin, ettei niitä enää erota horisonttirenkaasta. Parhaiten halo näkyy matalilla auringon korkeuksilla. Luotettavimmin ilmiön vai havaita jääsumussa, yläpilvessä sen erottaminen horisonttirenkaasta olisi vaikeaa.


title: Liljequistin sivuauringot

text: Havaintoja Liljequistin sivuauringoista on vähän, eikä kunnollisia valokuvia ole ollenkaan.


title: Liljequistin sivuauringot

text: Halon havaitsi ensimmäisen kerran ruotsalainen meteorologi Gösta Liljequist vuonna 1951 Maudheimin tukikohdassa Etelämantereella.


title: Nokia 2100

text: Nokia 2100 on Nokian vuonna 2003 julkaistu matkapuhelin.


title: Valkojärvi

text: Valkojärvi oli Laitilassa sijainnut Sirppujoen vesistöön kuulunut järvi, joka on nykyään kuivatettu pelloksi. Sen vedenpintaa on laskettu monessa eri vaiheessa viimeistään 1890-luvulta aina 1950-luvulle saakka. Järven pituus oli noin neljä ja leveys kaksi kilometriä, ja se oli siten pinta-alaltaan lähialueen suurimpia järviä. Nykyinen valtatie 8 kulkee entisen Valkojärven alueen läpi, ja tätä osuutta tiestä kutsutaan "Valkojärven suoraksi".


title: Valkojärvi

text: Rautakauden alussa Valkojärvi oli osa pitkälle sisämaahan ulottuvaa purjehduskelpoista merenlahtea, jossa se laajentuma muodosti lahdenperukan. Merenlahti muuttui rautakauden lopulla jokien ja järvien muodostamaksi ketjuksi, jonka paikalla virtaa nykyään Sirppujoki. Merenlahti ja siitä maatunut Valkojärvi muodosti olennainen osan laitilalaisten arkielämää. Pitäjän eri kylät sijaitsivat järven ympärillä hyödyntäen sen kalaisuutta, rantaheinikkoa ja liikkumisväylää. Talvella ja kesällä se yhdisti ja kelirikon aikana se erotti asukkaita.


title: Valkojärvi

text: Järven pituus oli noin neljä ja leveys kaksi kilometriä. Järven pohjoisosa oli leveä, mutta eteläosa kapeni noin kilometrin levyiseksi lahdeksi, jonka eteläkärki sijaitsi nykyisen Laitilan keskustan sisällä ja jota rajoitti lounaassa Palttilan kautta kulkeva harju. Lahden suulla sijaitsi sijaitsi suurehko saari, joka voi olla nykykartoissa nimetty Kilokari. Malvonjoki laski eteläpään lahteen ja lahden eteläkärjestä laski joki kohti kolmen kilometrin päässä ollutta "Ruotjärveä", joka on nykyään kuivatettu pelloksi. Pohjoisosaan laskivat "Peräjärvi" ja "Wähäperäjärvi" eli "Velhonjärvi". Nekin ovat nykyään peltomaata tai metsäistä suomaata.


title: Valkojärvi

text: Ensimmäinen historiallinen maininta Valkojärvestä on vuodelta 1454 muodossa "Walkåjärfwi". Asutus on ollut kuitenkin paljon vanhempaa, sillä järven pohjoispuolella sijaitsi jo varhain Valko niminen kylä. Ennen sitä on paikalla ollut Savemäessä asutusta ja kalmisto noin 50 eaa.. Sittemmin asutuksen tihennyttyä keskiajalla paikalla on ollut kirkkokin. Järven pohjasta on kuivattamisen jälkeen löytynyt lukuisia muinaismuistoja kuten tinasta tehty pyhiinvaelluspullo.


title: Valkojärvi

text: 1840-luvulla järven etelärannalla sijaitsi Laitilan 11 talon kylä, jossa sijaitsi Laitilan kirkkorakennus. Järven länsirannalla sijaitsi Untamalan 17 talon kylä, jossa oli myös kirkkorakennus. Koilliskulmassa olleessa Soukaisten 8 talon kylässä ei sen sijaan ollut omaa kirkkoa. Itärannalla oli vielä Kaukolan suuri talo ja lounaisrannalla Palttilan kartano. Soukaisten ja Laitilan välille oli rakennettu tie Raumalle.


title: Valkojärvi

text: Seutu on kumpuilevien kallioylänköjen välissä entistä merenpohjaa, joka on korkeussuhteiltaan hyvin matalaa. Siksi seudun järvet ovat olleet matalia ja soveltuivat hyvin järvenlaskun jälkeen heinämaiden ja myös peltomaiden pohjaksi. Seudun tasaisuudesta seurasi myös se lisätyö, että yksittäisen järven laskemiseksi tuli laskea alempana olevia muita matalia järviä. Laitilassa ja Kalannissa se on pakottanut perkaamaan koko Sirppujoen alajuoksun uomaa. Näin yhden järven kuivatushankkeen käsittely on mahdotonta ilman muiden hankkeiden mainintaa.


title: Valkojärvi

text: Vuonna 1853 oli jätetty hakemus saada laskea järvi. Sen jätti C.W. Rosendal, jolla oli samana vuonna hakemus "Hangerajärven" ja "Ruotjärven" laskemiseksi. Hän sai odottaa vastauksia vuoteen 1860. Tiedetään, että vuosina 1863−1865 kaivettiin laskukanavaa mereen asti. Tämä edisti Hankerojärven, Ruotjärven ja Valkojärven laskemista.


title: Valkojärvi

text: Tositoimiin ryhdyttiin vuonna 1885, kun useampi talo pyysi suorittamaan talollisen Gustaf Uusikartanon nimissä järveä ympäröivien maiden katselmusta. Tämän saatiin päätökseen vuonna 1887, jonka jälkeen kuukaudessa voitiin jättää hakemus järvenlaskusta. Vaikka Valkojärven pintaa oli laskettu käyttäen helppoja konsteja, oli tuleva hanke paljon vaativampi ja työläämpi. Tätä varten väki kokoontui muodostamaan järvenlaskuyhtiön, johon lopulta vuonna 1892 ilmoittautui mukaan 137 osakasta. Osakkuudet jaettiin kylä- tai jakokuntaosien suhteissa.


title: Valkojärvi

text: Järvenlaskun valmistelut veivät aikaa, sillä lupia pyydettiin vielä untamolaisen talollisen Johan Heinikkalan nimissä vuosina 1892 ja 1896. Ensimmäisen kerran Valkojärveä kuivatettiin kuusi vuotta vuodesta 1899 eteenpäin. Itse Valkojärvi ei kuitenkaan tuon johdosta kuivunut, vaan muuttui matalaksi altaaksi, jossa kasvoi järviruokoa ja jossa ei voinut liikkua veneellä eikä jalan. Kokonaan tulokseton kuivaus ei kuitenkaan ollut, sillä entiset järven vetiset rantaniityt oli nyt mahdollista ottaa pelloksi. Näitä asioita käsiteltiin hakemuksissa, joita lähettivät valtioneuvos Björn Aminoff ja tilanomistaja Kalle Lukkala muiden puolesta vuosina 1906 ja 1907. Kyseessä olivat "Valkeanmeren" vesijättömaan jakaminen ja niittyjen tulvansuojelu.


title: Valkojärvi

text: Ruovikot alkoivat houkutella vesilintuja, ja Valkojärvi alkoi saada mainetta tunnettuna lintupaikkana. Juuri Valkojärven linnusto saikin aikaan ensimmäiset järven kuivatusta vastustavat kannanotot 1920-luvulla. Seuraavaksi Valkojärveä kuivattiin 1930-luvulla. Paikalliset asukkaat alkoivat vähitellen hyväksyä kuivattamisen, koska se oli jo puoliksi tehty ja se oli tärkeä paikkakunnan elinkeinoelämälle. Tämä toinenkaan lasku ei kuivattanut järveä, mutta rantamaiden viljelysalueet laajenivat entisestään. Tämän jälkeen järveä kuivatettiin vielä toisen maailmansodan jälkeen. Kaivu- ja pengerrystyöt valmistuivat vuonna 1959, ja entiset järvenpohjat otettiin lopulta viljelykseen seuraavan vuosikymmenen alussa. Vielä vuonna 1968 peruskartassa Valkojärven pohjoisosa oli vielä ojittamatonta suomaata, mutta vuonna 1984 nekin olivat jo peltomaata. Järven pohjasta paljastui laajoilla alueilla liejua ja liejusavea, joka soveltui viljelyyn hyvin.


title: Dryptosaurus

text: Dryptosaurus (nimen merkitys: "repivä lisko") oli lihaa syönyt, alkukantainen tyrannosauri. Se eli 71–68 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella Campania-vaiheelta Maastricht-vaiheelle. "Dryptosauruksen" fossiileja on löydetty Yhdysvalloista.


title: Dryptosaurus

text: "Dryptosaurus" tarkoittaa "repivää liskoa". Nimi tulee kreikan kielen sanoista "drypto" (repiä) ja "sauros" (lisko). Lajiepiteetti "aquilunguis" tarkoittaa latinaksi "kotkankyntistä".


title: Dryptosaurus

text: "Dryptosaurukselle" annettiin alun perin nimeksi "Laelaps aquilunguis", kun Edward Drinker Cope nimesi sen vuonna 1866. Se oli samalla yksi ensimmäisistä Pohjois-Amerikasta nimetyistä dinosauruksista. Cope valitsi nimeksi "Laelaps" kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvän koiran mukaan. "Laelaps" tarkoittaa "myrskytuulta". Valitettavasti Cope ei ollut huomannut, että nimi "Laelaps" oli jo käytössä.


title: Dryptosaurus

text: Vuonna 1877 Othniel Charles Marsh nimesi dinosauruksen uudelleen, ja nimeksi tuli "Dryptosaurus". Nimi ei luultavasti sopinut Copelle, minkä seurauksena hän ja Marsh aloittivat niin kutsutut "luusodat".


title: Dryptosaurus

text: "Dryptosauruksella" on ollut ongelmallinen historia sen jäänteiden suhteen, sen jälkeen kun sen lajeja tyyppilajia lukuun ottamatta on alettu pitää erittäin kyseenalaisina. Näihin lukeutuvat "D. macropus", "D. falculus", "D. hazenianus" ja "Laelaps trihedrodon", joiden on nykyisin kaikki paleontologit ajetelleet kuuluvan muihin teropodeihin, vaikka lajien jäänteet ovat keskenään niin katkonaisia, että varma luokittelu on äärimmäisen vaikeaa. Nykyisin "Dryptosauruksen" tyyppilaji "D. aquilunguista" pidetään alkukantaisena tyrannosaurina, ja ennen "Appalachiosauruksen" löytämistä vuonna 2005, sitä pidettiin ensimmäisenä ja ainoana itäisessä Pohjois-Amerikassa eläneenä tyrannosaurina.


title: Dryptosaurus

text: "Dryptosauruksen" pituus oli 7,5 metriä, korkeus lonkan kohdalta 1,8 metriä ja paino 1,6 tonnia. Se oli alkukantainen, pitkäkätinen ja kolmi- tai ehkä kaksisorminen varhainen tyrannosauri, joka oli luultavasti ekosysteeminsä hallitseva peto. Kaikkein eniten "Dryptosauruksesta" tekee alkukantaisen tyrannosaurin sen osittain säilyneet kädet, mikä osoittaa että ne olivat hyvin pitkät verrattuna myöhemmin eläneisiin, kehittyneempiin tyrannosaureihin. "Dryptosauruksen" sormissa oli 20 senttimetriä pitkät kynnet, joita on verrattu kotkan kynsiin. Tästä tulee "Dryptosauruksen" tyyppilajin nimi "D. aquilunguis", joka tarkoittaa löyhästi "kotkankyntistä". Kynsistä johtuen on mahdollista tehdä johtopäätös siitä, että "Dryptosaurus" tarttui saaliiseensa ja ehkä jopa käytti kynsiään tehdäkseen siihen syviä viiltoja. Saaliinsa "Dryptosaurus" tappoi joko iskemällä sen sisäelimiin, tai antamalla sen kuolla verenhukkaan. On myös mahdollista, että "Dryptosauruksella" ei saattanut olla syvää kuonoa vahvoilla purulihaksilla, niin kuin muilla kehittyneillä tyrannosaureilla, etenkin jos se luotti tappamisessa enemmän kynsiinsä. Tämän fyysisemmän saalistustavan on kuviteltu olleen käytössä muilla alkukantaisilla tyrannosaureilla, kuten Englannista löydetyllä "Eotyrannuksella" ja jopa Kiinasta löydetyllä "Dilongilla", jolla oli myös suhteellisen suuret kädet verrattuna myöhempiin tyrannosaurilajeihin.


title: Dryptosaurus

text: "Dryptosauruksen" ensimmäiset jäänteet löydettiin New Jerseyssä, Yhdysvalloissa vuonna 1866. Löydöt teki erään yhtiön työntekijät. Cope antoi jäänteiden omaajalle nimeksi "Laelaps" vielä saman vuoden elokuussa. Holotyyppi on epätäydellinen luuranko. Yhteensä löydettyihin jäänteisiin kuuluu pieniä osia kallosta ja alaleuasta, sekä osittaisia jäänteitä, mukaan lukien osia raajoista, lonkista ja selkänikamista.


title: Unshine

text: Unshine on helsinkiläinen goottimetallin yhtye, joka on perustettu vuonna 2001. Yhtye luonnehtii musiikkiaan "druidimetalliksi".


title: Unshine

text: Syyskuussa 2012 yhtye solmi levytyssopimuksen Massacre Recordsin kanssa. Unshinen uusi albumi on ajoitettu julkaistavaksi helmikuussa 2013.


title: Eotyrannus

text: Eotyrannus (nimen merkitys: "aamunkoiton tyranni") oli teropodeihin kuulunut varhainen tyrannosaurisuku. Se eli noin 131–126 miljoonaa vuotta sitten varhaisella liitukaudella. "Eotyrannuksen" fossiileja on löydetty Wightsaarelta, Englannista. Joitakin Portugalista löydettyjä katkonaisia fossiileja lukuun ottamatta, "Eotyrannus" oli ensimmäinen Euroopasta kuvailtu tyrannosauri.


title: Eotyrannus

text: "Eotyrannus" tarkoittaa "aamunkoiton tyrannia". Nimi tulee kreikan kielestä. "Lengi" on annettu dinosauruksen löytäjän, Gavin Lengin kunniaksi.


title: Eotyrannus

text: Joidenkin "Eotyrannuksen" raajojen mitat viittaavat siihen, että kyseinen eläin olisi ollut noin 4–5 metriä pitkä. Jotkut luiden ompeleet eivät ole kuitenkaan täysin sulautuneet yhteen, mikä viittaa siihen, että löydetty yksilö ei ollut kuollessaan aikuinen. "Eotyrannuksen" korkeuden on arvioitu olleen 1,5–1,8 metriä.


title: Eotyrannus

text: Tyrannosaurina "Eotyrannuksella" oli samoja piirteitä kuin muilla tyrannosaureilla: sahalaitaiset hampaat D-kirjaimen muotoisella poikkileikkauksella, ja suhteellisesti pitkänomaiset sääriluut ja jalkaluut yleensäkin. Alkukantaisena tyrannosaurina "Eotyrannuksella" oli pitkät kaulanikamat ja pitkät, hyvin kehittyneet eturaajat, joiden molemmissa pitkissä ja siroissa käsissä oli kolme sormea. "Eotyrannuksen" sormet olivat hyvin pitkät.


title: Eotyrannus

text: "Eotyrannuksella" oli saalistajan hampaat ja rakenne, ja se oli todennäköisesti nopea ja ketterä epätavallisen pitkien jalkojensa ansiosta. "Eotyrannus" saattoi olla Wightsaaren nopeimmin juossut petodinosaurus.


title: Eotyrannus

text: "Eotyrannuksesta" on löydetty fossiileja yhdestä yksilöstä. Kyseinen yksilö oli kuollessaan esiaikuinen. Fossiilit löydettiin Wightsaaren lounaisrannikolta. Tarkka löytöpaikan sijainti on pidetty salassa kaikkien lisäjäänteiden suojelemiseksi, jotka saattaisivat paljastua. Löydettyihin fossiileihin kuuluu muun muassa osia kallosta, joitain hampaita, selkänikamia kaulasta, selästä ja mahdollisesti hännästä, hartiavyö, värttinäluu, kyynärluu, kämmenluita, joitain sormiluita, mukaan lukien kynsiä, osia lantiosta, lähes kokonainen sääriluu, pohjeluu ja varvasluita, mukaan lukien yksi kynsi. Nämä löydetyt, fossiloituneet luut ovat melko hauraita.


title: Eotyrannus

text: "Eotyrannuksen" löytämisestä merkittävän tekee se, että löydetystä luurangosta on säilynyt niin suuri osa, että siitä voi tehdä rekonstruktion siitä, miltä dinosaurus saattoi näyttää.


title: Eotyrannus

text: Löydöksestä tekee vielä kiehtovamman se, että osa luista on nivelletty, kun taas jotkut toiset luut ovat liikkuneet täysin uusiin kohtiin. Tämän johdosta epäillään, että oliko kyseisen "Eotyrannus"-yksilön jäänteitä tongittu sen kuoleman jälkeen. Kalliolohkareet sisältävät lisäksi kahden muun erityyppisen dinosauruksen luita, joten arvoitus siitä miten kyseinen yksilö oikein kuoli, jatkuu.


title: Eotyrannus

text: Vuonna 1995 paikallinen keräilijä Gavin Leng toi rannalta löytämänsä kynnen Steve Huttille vanhaan Wightsaaren geologiseen museoon. Seuraavien viikkojen aikana kynnen löytöpaikka tutkittiin huolellisesti, ja paikasta löydetyt fossiilit poistettiin sieltä. Löydön luonteen vuoksi paikka pidettiin salassa. Seuraavien vuosien aikana fossiileja tutkittiin huolellisesti Portsmouthin yliopiston tutkijoiden toimesta. Tutkimiseen saatiin apua Natural History Museumista.


title: Eotyrannus

text: Lopulta vuonna 2000 dinosaurus nimettiin uutena sukuna ja lajina. Nimeksi tuli "Eotyrannus lengi". Lajinimi "lengi" otettiin Gavin Lengin sukunimestä, sen kunniaksi, että hän ensimmäisenä löysi kyseisen dinosauruksen. Uuden nimen julkistanut tutkimus julkaistiin kansainvälisesti tammikuussa 2001.


title: Eotyrannus

text: "Eotyrannus" oli lihansyöjä. Sen saaliseläimiin saattoi kuulua sellaisia kasvinsyöjädinosauruksia kuin "Hypsilophodon" ja "Iguanodon", sekä muita pieni- ja keskikokoisia nisäkkäitä ja matelijoita. "Eotyrannuksen" pitkät jalat viittaavat siihen, että se oli nopea juoksija, ja se ehkä mieluummin ajoi saalistaan takaa, kuin tonki ruokaa maasta.


title: Eotyrannus

text: "Eotyrannus" eli noin 60 miljoonaa vuotta ennen sen kuuluisampaa sukulaista "Tyrannosaurus rexiä". "Eotyrannuksen" lähimmät sukulaiset ovat "Juratyrant" ja "Stokesosaurus".


title: Muammar Gaddafin kuolema

text: Muammar Gaddafin kuolema oli Libyan pitkäaikaisen johtajan kuolema kapinallisten surmaamana 20. lokakuuta 2011. Kun kapinalliset olivat vallanneet pääkaupunki Tripolin, hallituksen joukoille jäi vielä muutamia kaupunkeja. Kapinallisten saartorengas kiristyi Sirtessä, ja Gaddafi seurueineen pakeni autosaattueelle. Koalition ilmaisku pysäytti saattueen, ja Gaddafi pakeni henkivartijoineen tyhjään viemäriputkeen. Henkivartijat yrittivät asein puolustaa Gaddafia, joka haavoittui taistelussa. Kapinalliset ottivat Gaddafin vangiksi, pistelivät pistimellä ja ampuivat kuoliaaksi. Kapinalliset surmasivat 20. lokakuuta 2011 myös kymmeniä muita saattueen jäseniä, muun muassa Gaddafin pojan Mutassimin.


title: Muammar Gaddafin kuolema

text: Viimeisinä elinpäivinään Gaddafi piileksi kapinallisten saartamassa Sirtessä seurueineen. Gaddafi vaihtoi piilopaikkaansa muutaman päivän välein. Gaddafi oli nälkäinen, peloissaan, äkkipikainen ja seurueelta puuttui ruokaa, vettä, sähköä ja yhteyksiä ulkomaailmaan. Kun kapinalliset kiristivät saartorengasta, Gaddafin seurueen elinolot huononivat ja seurueesta kuoli ihmisiä sodan takia. Viimeisinä päivinään Gaddafi olisi halunnut palata kotikyläänsä Jarefiin, joka on 20 kilometrin päästä Sirtestä. Saarretut päättelivät tilanteensa kestämättömäksi. Gaddafin seurueen oli tarkoitus paeta autosaattueellaan aamuyöllä, mutta saattueen lähtö viivästyi aamuun pitkään vieneen lastauksen takia. Niinpä saattue joutui monta kertaa taisteluihin, kun yritti ulos Sirtestä. Sitten Naton lentokoneet iskivät saattueen kimppuun. Naton pommitus tappoi kymmeniä saattueessa olleita ja pysäytti pakenevan autosaattueen, ja takaa-ajaneet kapinalliset alkoivat tulittaa saattuetta. Gaddafi vammautui, kun turvatyyny laukesi saattueen pysähtyessä.


title: Muammar Gaddafin kuolema

text:
Käväistyään ensin parissa lähialueen talossa Gaddafi pakeni henkivartijoineen ja päätyi tyhjään maantiesillan alaiseen viemäriputkeen.
Henkivartijat yrittivät puolustaa putkessa suojassa ollutta Gaddafia, mutta yksi henkivartija heitti käsikranaatin niin, että se kimposi vahingossa liian lähelle haavoittaen Gaddafiakin.


title: Muammar Gaddafin kuolema

text: Kapinalliset vangitsivat antautuneen Gaddafin.


title: Muammar Gaddafin kuolema

text: Tämän jälkeen kapinalliset pahoinpitelivät ja teloittivat Gaddafin, hänen poikansa ja yli 60 saattajaa kostoksi.