title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text: 9. joulukuuta 2013 FC KooTeePee ja KTP ilmoittavat sopimuksesta, jonka myötä seurat fuusioituvat yhteen FC KTP:ksi. FC KTP jatkoi kaudella 2014 FC KooTeePee:n sarjapaikalla Ykkösessä. Palloliiton sääntöjen edellyttämästi Kotkan Työväen Palloilijoiden (KTP) vanha jalkapallopuoli luopui Kakkosen sarjapaikastaan ja liittyi yhteen FC KooTeePeen kanssa. Sääntöjen mukaan sarjapaikasta luopumisen seurauksena kaikki KTP:n tekemät pelaajasopimukset lakkaavat olemasta voimassa. FC KooTeePeen pelaajien sopimukset sen sijaan pysyvät voimassa, sillä heidän kohdallaan kyse oli vain seuran nimen vaihtumisesta. FC KTP liittyi jäsenseurana Kotkan Työväen Palloilijoiden alaisuuteen. Seuran taloutta hoidetaan Kotkan Futis osakeyhtiön kautta. Seura käyttää peliasussaan Kotkan Työväen Palloilijoiden perinteistä vaakunalogoa. FC KTP Kotka ry rekisteröitiin viralliseksi yhdistykseksi 25. syyskuuta 2014. Ennen em. rekisteröimistä on FC KooTeePee ry lakannut olemasta 24.9.2014; se oli alkuaan rekisteröity 19.1.2001. FC KTP:n 2014 peliasussa paita on vihreävalkoraidallinen, housut mustat ja sukat vihreät; II-peliasussa paita on keltainen, housut vihreät ja sukat keltaiset .


title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text: Kotkan pääkentät ovat Puistolan kenttä ja Arto Tolsa Areena. Nykyistä Puistolan kenttää kutsuttiin aikaisemmin Katariinan kentäksi, jolla jalkapalloa alettiin pelata jo 1910-luvulla. Kotkaan valmistui v. 1931 uusi hiekkapintainen kenttä, jota kutsuttiin "Pallokentäksi". 1952 se remontoitiin katsomoineen olympiakisoja varten ja kentän nimi vaihtui "Urheilupuistoksi". Se nimettiin uudestaan Arto Tolsan mukaan vuonna 2000 tehdyn peruskorjauksen myötä.


title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text: Arto Tolsa Areena sijaitsee Kotkansaarella Katariinan kaupunginosassa. Stadionin istumapaikkojen yleisökapasiteetti on 4780. Seurapelien yleisöennätys on 6325 KTP – Koparit –ottelusta vuodelta 1982.


title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text: Pelaajat ovat edustaneet KTP:tä virallisissa sarjaotteluissa esitettyinä vuosina. Tiedot ovat Pelimiehet-kirjasta.


title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text:
Vuodet 1990 – 2000 tietolähde Jalkapallokirja.
2001 alkaen tietojen lähteet puuttuvat 2011 kahta nimeä lukuun ottamatta


title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text:
KTP on voittanut useita TUL:n jalkapallomestaruuksia. SPL:n sarjapeleihin KTP osallistui ensimmäisen kerran kaudella 1943/44 ja jatkuvasti 1948 alkaen. Suomen mestaruuden KTP on voittanut kaksi kertaa. Suomen cupin voittoja seuralla on neljä.
TUL:n mestaruuskilpailuissa 1920 – 1955 KTP voitti mestaruudet vuosina: 1937, 1939, 1947, 1949, 1950, 1951 ja 1952.
Suomen mestaruus vuonna 1947 ratkaistiin neljän seuran välisenä yksinkertaisena sarjana, kummastakin liitosta (SPL ja TUL) osallistujina oli niiden kaksi parasta. KTP saavutti SM-pronssin.


title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text: KTP on saavuttanut paikan Eurocupeihin kaksi kertaa voittamalla Suomen Cupin vuosina 1967 ja 1980. Ensimmäisellä kerralla KTP luopui kilpailusta (tilanne Eurokauden 2013/14 jälkeen).Arto Tolsan ennätysten lähde on Pelimiehet-kirja.


title: Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)

text: Naisten jalkapallossa KTP saavutti pronssia kaudella 1981. Pääsarjatasolla joukkue pelasi myös kausina 1984–1986.


title: Emil Wecksten

text: Emil Odin Wecksten (s. 28. elokuuta 1895 Kirkkonummi – 20. joulukuuta 1985) oli suomalainen painija, jonka oli parhaimmillaan 1920-luvulla.


title: Emil Wecksten

text: Wecksten sijoittui Pariisin 1924 olympialaisten kreikkalais-roomalaisen painin 82,5 kilon sarjassa viidenneksi. Vuonna 1921 hän sijoittui MM-kilpailuissa neljänneksi. Kotimaassa hän edusti Hallan Visaa ja Helsingin Atleettiklubia. Hän voitti kreikkalais-roomalaisessa ja vapaapainissa yhteensä kahdeksan Suomen-mestaruutta vuosina 1922–1934.


title: Emil Wecksten

text: Emil Wecksten toimi yli 40 vuotta I luokan painituomarina. Hänen poikansa Erkki Wecksten toimi painituomarina MM-kilpailuissa.


title: Emil Wecksten

text: Emil Wecksten oli Suomen tasavallan presidentin autonkuljettaja vuosina 1924–1927.


title: Mitsubishi i-MiEV

text: Mitsubishi i-MiEV ("Mitsubishi innovative Electric Vehicle") on japanilaisen autovalmistajan Mitsubishin ensimmäinen massamarkkinoille tarkoitettu sähköauto. Se perustuu polttomoottorikäyttöiseen Mitsubishi i -malliin. Autossa on litiumioni-akusto ja sen voi ladata tavallisella verkkovirralla seitsemässä tunnissa. i-MiEVin lähes identtiset sisarmallit ovat Peugeot iOn ja Citroën C-Zero.


title: Mitsubishi i-MiEV

text: Mallin myynti alkoi Japanissa 1. huhtikuuta 2009 ja Euroopassa vuoden 2010 lopulla.


title: Mitsubishi i-MiEV

text: Vuoden 2011 Euro NCAP -kolaritestistä i-MiEV sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.


title: International Academy of Astronautics

text: International Academy of Astronautics (IAA) on kansainvälinen avaruusalan yhdistys. Se perustettiin Tukholmassa 16. elokuuta 1960. IAA promovoi rauhanomaista avaruustoimintaa.


title: International Academy of Astronautics

text:
Alkuvuosina yhdistyksen puheenjohtaja oli yhdysvaltalainen professori Theodore von Kármán. Vuonna 2010 puheenjohtajana toimii intialainen G. Madhavan Nair. Hän on ensimmäinen ei-yhdysvaltalainen puheenjohtaja!
IAA julkaisee Acta Astonautica-lehteä.


title: Eino Leino (täsmennyssivu)

text: Eino Leino tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Karl Bodmer

text: Karl Bodmer (11. helmikuuta 1809 Zürich, Sveitsi – 30. lokakuuta 1893) oli sveitsiläinen taidemaalari, joka kuvasi useissa maalauksissa Yhdysvaltain villiä länttä. Hän oli mukana tutkimusmatkailija Maximilian zu Wied-Neuwiedin retkessä Missourijoelle 1832–1834 ja kuvasi monia heimoja matkan aikana.


title: Karl Bodmer

text:
Bodmer sai nuorena taideopetusta sedältään Johann Jacob Meyeriltä. Lisäksi hän sai koulutusta Pariisissa. Hän lähti veljensä kanssa vuonna 1832 Saksaan, jossa heidän tarkoituksena oli yhdistää piirtäminen ja matkustaminen. Saksassa Bodmer tapasi prinssi Maximilian zu Wied-Neuwiedin, joka oli tunnettu luonnohistoriallisesti tutkimuksistaan Brasilian rannikkometsissä. Wied etsi ammattitaiteilijaa, joka lähtisi tutkimusmatkalle Pohjois-Amerikkaan. Kolme viikkoa myöhemmin he matkustivat Pohjois-Amerikkaan.
Bodmer ja Wied saapuivat St. Louisiin 1833, ja siellä he liittyivät John Jacob Astorin turkisyhtiön suojelukseen. Bodmer ja Wied lähtivät kulkemaan St. Louisista Missouria höyrylaivalla. Heidän tavoitteena oli seurata 1800-luvun alun Lewisin ja Clarkin tutkimusretken reittiä. Matkan aikaan Bodmer maalasi tapahtumia nykyisten Nebraskan, Etelä-Dakotan, Pohjois-Dakotan, Montanan ja Wyomingin osavaltioiden alueella. Keväällä 1834 retkikunta pysähtyi lähelle nykyistä Bellevueta, Nebraskassa, turkiskauppaa varten. Pysähdyksen aikana Bodmer ja Wied tutkivat omaha-intiaaneja ja näiden karjaa. Bodmer maalasi useita intiaaniaiheisia maalauksia sekä maisemamaalauksia jokivarresta. Matkan tuloksena julkaistiin teos "Reise in das innere Nord-America in den Jahren 1832 bis 1834".


title: Karl Bodmer

text: Pohjois-Dakotassa Bodmer pääsi viimeisenä taiteilijana maalaamaan mandaneita, jotka tuhoutuivat lähes kokonaan pian tämän jälkeen isorokkoepidemiassa. Hän maalasi matkan aikana myös siouxeja, mustajalkoja, hidatsat ja monia muita heimoja. Wied teki samaan aikaan eläin- ja kasvitieteellisiä havaintoja. Bodmer maalasi tai piirsi matkan aikana yhteensä 81 työtä. Hänet tunnettiin tarkoista töistää, joissa hän ei romantisoinut villiä länttä, kuten monet muut taiteilijat, vaan esitti kaikki realistisesti.


title: Karl Bodmer

text: Vuonna 1843 Bodmer palasi Ranskaan ja Barbizonin kaupunkiin. Hän kuului Ranskassa Barbizonin koulukuntaan ja työskenteli mm. taidemaalareiden Jean-François Milletin ja Théodore Rousseaun kanssa. Ranskassa Bodmer tuli tunnetuksi metsämaisemistaan sekä lintujen ja nisäkkäiden kuvauksistaan. Hän kuoli vuonna 1893, jolloin hänen intiaaniaiheiset työnsä olivat käytännössä unohdetut.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Uusi Päivä oli Turussa vuosina 1945–1969 ilmestynyt sanomalehti. Se oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton varsinaissuomalainen äänenkannattaja.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Uuden Päivän levikki oli ensimmäisenä vuonna 10 000, mutta tähän ei myöhemmin ylletty. 1950-luvulla levikki vaihteli 4 000 ja 7 000 välillä. 1960-luvun alussa levikki nousi hieman ja oli parhaimmillaan 5 226 vuonna 1963, mutta tämän jälkeen laskua tuli joka vuosi. Lopetettaessa levikki oli 2 691.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Uusi Päivä järjesti syksystä 1947 alkaen vuosittaisen ”Uuden Päivän maratonin”, 25 kilometrin juoksukilpailun, joka sittemmin opittiin tuntemaan nimellä Kupittaan piikki. Juoksuun osallistui TUL:n parhaimmisto ja 1960-luvulla mukaan tuli myös ulkomaalaisia. TUL:n turkulaisseurat hoitivat käytännön järjestelyt. Piikin järjestäminen jatkui Uuden Päivän lakkauttamisen jälkeenkin.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Oman kirjapainon perustamista suunniteltiin Uudessa Päivässä perustamisesta lähtien mutta ilman tuloksia. Syyskuussa 1963 painoa varten ostettiin tontti Nummenmäeltä, ja helmikuussa 1964 perustettiin "Laatupaino Oy". Tontti päätyi kuitenkin Teboilin käyttöön. Vuosina 1967–1968 painoa suunniteltiin Järjestötalolle, mutta SKP:n riidat kaatoivat lopulta suunnitelman. Laatupaino-yhtiöstä tapeltiin oikeudessa vielä 1980-luvun alussa.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Lokakuussa 1949 perustettiin "Uuden Päivän kannatusyhdistys", jonka oli tarkoitus haalia tukea lehdelle. Yhdistyksen puheenjohtajaksi tuli puuseppä Väinö Wiik, joka pakinoi lehdessä nimellä Moukari. Parhaimmillaan kannatusyhdistykseen kuului 234 henkilö- ja 72 järjestöjäsentä vuonna 1953. Yhdistys järjesti Uuden Päivän tueksi erilaisia tilaisuuksia kuten myyjäisiä, arpajaisia ja tansseja, ja sillä oli toimintaa ympäri maakuntaa. Uuden Päivän lopettamisen jälkeen toiminnassa mukana olleet ryhtyivät tukemaan Kansan Uutisia.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Kansandemokraattisen sanomalehden perustamisesta Turun seudulle alettiin keskustella vuoden 1944 lopulla Suomi–Neuvostoliitto-Seuran piirissä. Keväällä 1945 SKDL:n Turun osasto perusti lehteä valmistelevan toimikunnan, johon tuli edustajia SKDL:stä, SKP:stä ja SNS:stä. Nimeksi valittiin tulevaisuuden toivoa symboloiva Uusi Päivä. Toimikunta julkaisi ensimmäisen näytenumeron Valfrid Ahtin johdolla 25. huhtikuuta 1945, ja näytteitä ilmestyi kerran kuussa yhteensä neljä. Elokuussa UP alkoi ilmestyä säännöllisesti kerran viikossa, ja päätoimittajaksi valittiin 1920-luvulta alusta lähtien vasemmistolehdissä työskennellyt Niilo Kavenius. 18. marraskuuta lehteä kustantamaan perustettiin "Kustannusosakeyhtiö Uusi Päivä".


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Lehteä tehtiin aluksi Salon Seudun Sanomien painossa, jossa ei voitu painaa kuin yksi numero viikossa. Painaminen siirrettiin Turun Sanomalehti- ja Kirjapainoon alkuvuonna 1946, ja Uusi Päivä alkoi ilmestyä kolmesti viikossa. Lehti sai sopimuksen, kun se pystyi toimittamaan painolle uusia matriiseja. Matriisit saatiin göteborgilaistyöläisten ja Ruotsin kommunistisen puolueen avustuksella. Vuoden 1946 lopussa nelisivuisen lehden painos oli noin 10 000, ja julkaisu tuotti voittoa. Toimituksessa työskenteli 12 henkilöä. Toimitus oli ensin Työväentalossa ja keväästä 1948 alkaen omissa tiloissa Käsityöläiskadulla.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Vuoden 1949 alusta Uusi Päivä alkoi ilmestyä kuudesti viikossa. Tämä onnistui, kun lehti vuokrasi välikäsien kautta Neuvostoliitosta saadun latomakoneen painajalleen. SKP:n puoluetoimikunta antoi lehdelle luvan laajentumiseen sillä ehdolla, että päätoimittaja vaihdetaan poliittisesti luotettavampaan. Kavenius veti lehdessä maltillisempaa linjaa kuin puolueessa toivottiin, ja hän joutui siirtymään toimitussihteeriksi. Lehden linja jyrkkeni Lauri Orellin johdolla. Kuusipäiväistä lehteä alkoi kirjoittaa viisi toimittajaa.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Lehti oli aluksi taloudellisesti menestyksekäs, mutta suunta kääntyi laskuun jo vuonna 1947. Muutoksista odotettiin kasvua levikkiin, mutta tässä ei onnistuttu. Vuoden 1949 lopussa Uusi Päivä oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. Asia järjestettiin siirtämällä kustantaminen lle alkuvuonna 1950. Piirin sanomalehtijaosto otti yhtiöhallituksen paikan. Tappiot kuitenkin jatkuivat.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: 1950-luvun alussa lehden kirjoittelu oli erittäin räväkkää ja luokkataistelua käytiin ankarasti. Osansa saivat niin porvarit kuin sosialidemokraatitkin. Lehti sai joistain kirjoituksistaan myös syytteitä ja sakkoja.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Kansan Uutisten perustaminen (1957) uhkasi Uutta Päivää, koska KU pyrki myös Varsinais-Suomen markkinoille. Uuden Päivän lakkauttamista harkittiin vakavasti, ja SKDL:n piiri oli jo valmis tekemään päätöksen, mutta päätti lopulta, että tekemistä jatketaan. Lokakuussa 1956 UP sai uudet toimitilat Läntiseltä pitkäkadulta.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Uuden Päivän Lakkauttamisesta puhuttiin taas loppuvuonna 1959. Muun muassa SKP:n piirisihteeri Urho Jokinen ja SKDL:n piirisihteeri Erkki Tabell hyökkäsivät lehteä vastaan. Juttujen taso ja poliittinen sisältö nähtiin huonoiksi ja päätoimittaja Orell erotettiin. Asiaa ei kommentoitu julkisesti ja se herätti ihmetystä lukijoiden keskuudessa. Uudeksi päätoimittajaksi valittu Jokinen aloitti maaliskuussa 1960. Jokisella ei ollut aiempaa kokemusta toimittajan työstä.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Marraskuussa 1956 lehden nimiön ulkonäkö vaihdettiin, mutta vanhaan palattiin puolen vuoden päästä.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: 1960-luvun alussa Uuden Päivän levikki nousi. Sisältö ja olemus kohentuivat ja sivumäärä lisääntyi. SKP:n leivistä lehden johtoon siirtynyt Jokinen sai puolueaktiivit aiempaa aktiivisemmin mukaan lehtityöhön. UP:n talous kohentui, mutta se ei silti selvinnyt ilman keskusjärjestöjen tukea. Vuoden 1963 jälkeen tilanne kääntyi taas laskuun. Tähän vaikutti puolueriitelyn alkaminen.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Urho Jokinen lähti vuonna 1962 Moskovaan opiskelemaan ja tilalle päätoimittajaksi tuli hänen suosiossaan ollut 23-vuotias Seppo Siivonen. Vuonna 1963 Siivonen lähti suorittamaan asevelvollisuuttaan ja vastuun otti Eino Lehtinen. Jokinen korvasi Lehtisen palattuaan Suomeen, ja Siivonen korvasi Jokisen, kun tämä siirtyi Helsinkiin SKP:n keskuskomitean palvelukseen.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Jokisen lähdön jälkeen Uudessa Päivässä alettiin (jo ennen muuta kansandemokraattista lehdistöä) käydä keskustelua kommunistien tavoitteleman sosialismin luonteesta. Jokisen ja Siivosen välille kehkeytyi riita, kun Siivonen esitti liian liberaaleja näkemyksiä. Jokinen edusti SKP:n vanhakantaista linjaa ja Siivonen uudistajia. Tapahtunut oli yksi puolueriidan lähtölaukauksista Turun piirijärjestössä.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Turku oli riitelyn syntysija ja opposition vahvimpia tukialueita. Uusi Päivä ja koko sen toimitus puolestaan tukivat uudistuslinjaa. Alkuvuonna 1966 oppositio ryhtyi hyökkäykseen lehteä vastaan. Voimakasta kritiikkiä esitettiin muun muassa SKP:n piirin vuosikokouksessa. UP:n palstoilla piirin omaksumaa linjaa alettiin arvostella loppuvuonna 1966 ja 14. lokakuuta lehden etusivulla julkaistiin 75 kommunistin vetoomus, jossa vaadittiin piirijärjestöä toimimaan SKP:n edustajakokouspäätösten mukaisesti.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Samaan aikaan SKP:n piiri kävi taisteluun uudistusmielisen päätoimittaja Siivosen erottamiseksi. Suurimman paheksunnan aiheutti Siivosen alkoholinkäyttö, mutta taustalla olivat ennen kaikkea poliittiset syyt. Helmikuussa 1967 Siivonen erotettiin toistuvan työpaikkajuopottelun vuoksi.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Uuden Päivän ainoa SKP:n oppositiota kannattanut työntekijä, taloudenhoitaja, erotettiin alkuvuonna 1968. SKP:n piiri vastusti tapahtunutta jyrkästi.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Syksyllä 1968 Uusi Päivä vastusti voimakkaasti Tšekkoslovakian miehitystä. Loppuvuonna 1968 SKP:n piiri alkoi levittää oppositiolehti Tiedonantajaa jäsenilleen. Piiri irtautui Uudesta Päivästä epäonnistuttuaan sen valtaamisessa. Irtautuminen oli tärkein yksittäinen syy lehden kuolemaan.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Uuden Päivän lakkauttamisesta päätettiin alkuvuonna 1969 SKDL:n lehdistökomiteassa. Päätöksen takana olivat ylitsepääsemättömät taloudelliset vaikeudet. Myös saneerattiin. Lopullinen päätös tehtiin SKDL:n piiritoimikunnassa 15. toukokuuta. Viimeinen numero ilmestyi 28. kesäkuuta. UP:n tilaajille lähetettiin jatkossa Kansan Uutiset. KU perusti Turun toimiston UP:n entisiin tiloihin.


title: Uusi Päivä (sanomalehti)

text: Syksyllä 1969 SKDL:n piiri perusti Varsinais-Suomen Työväki -lehden tulevien eduskuntavaalien kampanjointia varten. Lehti alkoi ilmestyä kerran kuussa, ja se jatkoi ilmestymistään vaalien jälkeen. Vuoden 1973 alussa lehti alkoi ilmestyä kerran viikossa, mutta ratkaisu osoittautui tappiolliseksi, ja lehti lakkautettiin saman vuoden lokakuussa.


title: Uusi päivä

text: Uusi päivä voi tarkoittaa:


title: Sofia Karlsson

text: Johanna Sofia Blåsippa Karlsson (s. 25. maaliskuuta 1975) on ruotsalainen laulaja, muusikko ja näyttelijä.


title: Sofia Karlsson

text: Karlsson on käynyt Kungliga Musikhögskolanin kansanmusiikkilinjan. Vuosina 1998–2002 hän oli kansanmusiikkiyhtye Groupan jäsen. Karlssonin ensimmäinen sooloalbumi, "Folk Songs" ilmestyi 2002.


title: Sofia Karlsson

text: Vuonna 2005 ilmestynyt albumi "Svarta ballader" sisältää Karlssonin tulkintoja Dan Anderssonin runoihin sävelletyistä lauluista. Levy on menestynyt hyvin ja sitä on myyty yli 60 000 kappaletta, mikä on suuri määrä laulelmamusiikkilevylle.


title: Sofia Karlsson

text: Myös muut Karlssonin levyt ovat menestyneet hyvin ja nousseet levymyyntilistojen kärkeen Ruotsissa. Hän on saanut musiikistaan lukuisia palkintoja ja huomionosoituksia.


title: John Evans (tutkimusmatkailija)

text: John Thomas Evans (1770 Waunfawr, Wales, Yhdistynyt kuningaskunta – 1799 New Orleans, Yhdysvallat) oli walesilainen tutkimusmatkailija, joka teki Missourijoen varhaisen kartan.


title: John Evans (tutkimusmatkailija)

text: Evans oli metodistipastorin poika. Hän muutti Lontooseen etsimään töitä 1791. Lontoossa hän oli yhteyksissä walesilaisen kirjallisuuden seuran kanssa. Seuran jäsenet uskoivat, että Pohjois-Amerikassa oli intiaaniheimo, joka oli 1100-luvulla Amerikassa käyneiden walesilaistutkimusmatkailijoiden jälkeläisiä. Evans kiinnistui Madocin legendasta, ja häntä kannustettiin lähtemään etsimään heimoa Pohjois-Amerikkaan. Kirjallisuuden seura lähetti Evansin Pohjois-Amerikkaan, ja hän saapui Baltimoreen 10. lokakuuta 1792.


title: John Evans (tutkimusmatkailija)

text: Evans työskenteli hetken Baltimoressa, kunnes lähti kohti Espanjan Louisianaa maaliskuussa 1793. Hän saapui New Madridiin kaksi kuukautta myöhemmin ja siitä hän jatkoi matkaansa St. Louisiin. Evans oli kuullut James MacKayn johtamasta retkikunnasta, jonka oli tarkoitus tehdä kolmas matka Missourijokea pitkin. Pelko Englannin ja Espanjan välisestä sodasta oli aiheellinen, joten Espanjan siirtokunnan johtajat heittivät Evansin vankilaan, sillä he pelkäsivät walesilaista vakoojana. Hänet vapautettiin kuitenkin pian, ja hänen puolestapuhujiensa joukossa oli myös MacKay.


title: John Evans (tutkimusmatkailija)

text: MacKayn retkikunta, jossa Evans oli kakkosmiehenä, lähti St. Louisista elokuun lopussa 1795. He saapuivat nykyisen Nebraskan koillisosiin kolme kuukautta myöhemmin ja pystyttivät sinne linnoituksen. Saman talven aikana MacKay lähetti Evansin tutkimaan Missourijokea ja etsimään joen lähteiltä reittiä Tyynellemerelle. Evansin ryhmä selvisi nykyiseen Pohjois-Dakotaan, jossa se kohtasi kuitenkin vihamielisiä siouxeia, jotka pakottivat ryhmän palaamaan linnoitukseen. Keväällä 1796 Evans aloitti uuden matkan Missourin yläjuoksulle. Syyskuussa hän saapui mandani-intiaanien kylään Pohjois-Dakotassa. Evans vietti mandanien luona koko talven. Hän ei pystynyt yhdistämään mandanien kieltä kymriin, ja vuonna 1797 Evans lähetti walesilaisseuralla kirjeen, jossa hän kertoi, ettei hänellä ollut todisteita mandanien ja walesilaisten yhteydestä.


title: John Evans (tutkimusmatkailija)

text: Evans palasi St. Louisiin toukokuussa 1797. Espanjalaiset palkkasivat hänet maanmittaajaksi Cape Girardeauhun. Evans teki vielä myös yhteistyötä jo aiemmin St. Louisiin palanneen MacKayn kanssa. He piirsivät yhdessä Missourijoen kartan Saint Charlesista mandanien kyliin asti. Lewis ja Clark kantoivat kopiota kartasta kuuluisalla retkellään Tyynellemerelle. Vuonna 1798 Evans matkusti New Orleansiin kuvernööri Manuel Gayoso de Lemosin vieraaksi. Evans sairastui ja kuoli vuonna 1799.


title: Father Divine

text: Father Divine (n. 1876-10. syyskuuta 1965) oli afroamerikkalainen uskonnollinen johtaja, joka esitti olevansa Isä Jumala. Hänet tunnettiin myös nimellä Reverend Major Jealous (M. J.) Divine. Hänen perustamansa uskonnollinen yhteisö tunnetaan nimellä "International Peace Mission Movement" (Kansainvälinen rauhanlähetysliike).


title: Father Divine

text: Father Divinen varhaisista vuosista ei ole varmoja tietoja. Hän itse kieltäytyi puhumasta lapsuudestaan tai kirjoittamasta elämäkertaansa, koska "Jumalan historiaa ei voida kirjoittaa ihmisten kielillä". Eräiden vahvistamattomien tietojen mukaan hänen alkuperäinen nimensä olisi ollut George Baker. Hänen arvellaan syntyneet Yhdysvaltain etelävaltioissa, luultavimmin Georgiassa 1870-luvulla. Hänen vanhempansa ovat melkoisella varmuudella olleet entisiä neekeriorjia.


title: Father Divine

text: 1900-luvun alussa myöhemmin Father Divinena tunnettu mies työskenteli puutarhurina Baltimoressa. 1906 hän muutti Kaliforniaan, jossa hän tutustui pastori Charles Fillmoreen ja tämän perustamaan Unity Church-yhteisöön. Häneen teki vaikutuksen erityisesti pastori Fillmoren opettama "uusi ajattelu", jonka mukaan positiivinen ajattelu voi ratkaista ihmisten ongelmat. Sitä vastoin negatiivinen ajattelu johtaa köyhyyteen ja kurjistumiseen.


title: Father Divine

text: Father Divine toimi aluksi baptistiseurakunnassa. Vuonna 1907 hän liittyi erään Samuel Morris -nimisen baptistisaarnaajan seuraajaksi, joka erään saarnansa aikana oli julistanut olevansa Jumala ja joka tämän perusteella oli erotettu seurakunnasta. Morris alkoi kutsua itseään nimellä Father Jehovia (Jumalaa kutsutaan erityisesti englanninkielisessä maailmassa usein nimellä Jehova). Vuonna 1912 Father Divine julisti itse olevansa Isä Jumala, katkaisten samalla välinsä Father Jehoviaan. Päätökseen lienee vaikuttanut Father Divinen oman kutsumustietoisuuden ohella hänen seuraajiensa hänelle osoittama syvä uskonnollinen kunnioitus.


title: Father Divine

text: Father Divine toimi aluksi (vuosina 1912-1914) Georgiassa, jossa hän kokosi ympärilleen pienen joukon afroamerikkalaisia kannattajia. Father Divine opetti jo tuolloin seksuaalista pidättyvyyttä ja rotu- sekä sukupuolirajojen poistamista. Father Divine pidätettiin 1913 ja tuomittiin 40 päivän kahlerangaistukseen. Tämän jälkeen useat paikalliset saarnaajat yhdessä Father Divinen ryhmään liittyneiden naisten aviomiesten kanssa yrittivät saada Father Divinen teljetyksi mielisairaalaan, julistaen tämän olevan mielenvikainen. Hänet kuitenkin todettiin psyykkisesti terveeksi.


title: Father Divine

text: Paikallisen vastustuksen ollessa kova Father Divine kannattajineen siirtyi vuonna 1914 pohjoiseen, New Yorkin Brooklyniin. Siellä Father Divinen kannattajat elivät yhteistaloudessa, kommuunissa. Hän kielsi seuraajiltaan seksuaaliset teot, alkoholijuomat, tupakan ja uhkapelin. Vuonna 1919 hän omaksui nimen Reverend Major Jealous Divine. Hänen seuraajansa alkoivat kutsua häntä nimellä Father Divine. Brooklynin kaudella Father Divine solmi avioliiton Peninniah-nimisen seuraajansa kanssa. Avioliitto oli järkytys monille Father Divinen seuraajille, jotka tämän kehotuksesta elivät selibaatissa. Father Divine kuitenkin puolustautui sanomalla, että hänen solmimansa avioliitto oli puhtaasti hengellinen, eikä sitä pantu täytäntöön fyysisellä tasolla. Mikään ei itse asiassa puhu Father Divinen väitettä vastaan.


title: Father Divine

text: Vuonna 1919 Father Divine muutti seuraajineen Sayvilleen, Long Islandin saarelle New Yorkin osavaltioon. Hän viipyi alueella vuoteen 1931, vaikka hän joutuikin toistuvasti kahnauksiin alueen pääosin valkoihoisen väestön kanssa. Father Divinen naapurit syyttivät tätä toistuvasti esimerkiksi rauhanhäirinnästä, ja hänet pidätettiin useaan otteeseen. Vuonna 1932 Father Divine tuomittiin rauhanhäirinnästä vuoden vankeuteen ja 500 dollarin sakkoihin. Tuomarin mukaan Father Divine oli uskonnollinen huijari ja uhka yhteiskunnalle. Father Divinen tuominnut tuomari kuoli sydänkohtaukseen viisi päivää tuomionluvun jälkeen, mikä Father Divinen kannattajat tulkitsivat Jumalan rangaistukseksi. Pian tämän jälkeen Father Divine vapautettiin valituksen seurauksena.


title: Father Divine

text: Father Divinen liike oli kasvanut tuntuvasti jo Sayvillen kaudella, ja mukaan oli tullut myös valkoihoisia keskiluokan edustajia. Father Divine oli organisoinut kannattajansa International Peace Mission Movement -liikkeeksi, joka oli perustanut seurakuntia New Yorkin ja New Jerseyn osavaltioihin. Vapauduttuaan vankilasta Father Divine päätti siirtää liikkeensä keskuksen mustien asuttamaan Harlemin kaupunginosaan New Yorkissa. Täällä hän perusti liikkeen keskuspaikan entiseen kasinoon. Oikeudenkäynti oli tuonut hänelle runsaasti näkyvyyttä, ja hänen järjestämiinsä puhetilaisuuksiin osallistui kymmeniä tuhansia kuulijoita.


title: Father Divine

text: Seuraavan kymmenen vuoden aikana Father Divinen rauhanlähetysliike kasvoi voimakkaasti. Hänen seuraajansa lahjoittivat rahaa, työtä ja aikaansa likkeelle. Father Divine organisoi lahjoitusten avulla laajan hyväntekeväisyystoiminnan, jossa 1930-luvun laman kurjistamat ihmiset saivat ilmaista ruokaa ja vaatelahjoituksia. Father Divine osti Harlemista asuintaloja, joissa ihmiset voivat asua hyvin huokealla. Samoin hän hankki liikkeen omistukseen orpo- ja vanhainkoteja. Father Divine perusti rauhanlähetysliikkeen yhteyteen myös laajan yritysryppään. Liike omisti kauppaliikkeitä, ravintoloita, pesuloita, vaatetehtaita, elintarviketehtaita jne. Koska Father Divinen kannattajat työskentelivät niissä vapaaehtoispohjalla tai vain nimellistä korvausta vastaan, olivat niiden valmistavat tuotteet usein huomattavan edullisia. Father Divine hankki omistukseensa myös useita laman konkursiin ajamia hotelleja, joita hän nimitti "taivaiksi". Koska myös hotelleissa työskenneltiin usein vapaaehtoisperiaatteella, oli niissä yöpyminen hyvin edullista. Koska Father Divine opetti seksuaalista pidättäytymistä myös avioliitossa, oli hotelleissa erilliset kerrokset miehille ja naisille.


title: Father Divine

text: Father Divinen rauhanlähetysliikkeellä oli myös omat "luvatut maansa" eli liikkeen hankkimat tai sille lahjoitetut farmit. Farmeilla työskenteli liikkeen jäseniä, ja ne tuottivat korkeatasoisia elintarvikkeita myytäviksi liikkeen omistamissa kaupoissa tai ravintoloissa.


title: Father Divine

text: Liike levisi 1930-luvulla useisiin Yhdysvaltain osavaltioihin sekä Ranskaan, Sveitsiin, Kanadaan ja Australiaan. Liikkeellä oli arviolta muutama kymmenen tuhatta kannattajaa. Tärkeä osa liikkeen toimintaa olivat suuret joukkokokoontumiset, joissa Father Divine puhui kannattajilleen ja tarjosi näille usean kymmenen ruokalajin aterian. Aluksi ateriat olivat täysin ilmaisia, myöhemmin niistä alettiin periä muutaman kymmenen sentin nimellinen korvaus. Nämä ateriat nähtiin, paitsi yhdessäolon juhlana, myös esimakuna niistä tulevista siunauksista, joilla Father Divine tulisi kerran siunaamaan kannattajiaan ja koko maailmaa. Ylelliset ateriat useille tuhansille ihmisille nähtiin Father Divinen tekemiksi ihmeiksi.


title: Father Divine

text: 1930-luvun puolivälissä aiemmin poliittisesti epäaktiivinen liike alkoi politisoitua. Se alkoi vaatia rotujen välistä tasa-arvoa yhteiskunnassa, esimerkiksi koululaitoksessa, ja vastusti useissa osavaltioissa olleita syrjintälakeja. Täten Father Divinen rauhanlähetysliike voidaan nähdä 1960-luvun ihmisoikeustaistelun edeltäjänä.


title: Father Divine

text: Vuonna 1942 Father Divine muutti Philadelphiaan, Pennsylvaniaan. Pian hänen muuttonsa jälkeen hänen puolisonsa Peninniah kuoli. Hänen tarkka kuolinpäivänsä ei ole selvillä, koska Father Divine (joka oli vakuuttanut kuoleman olevan voitettu) ei julkistanut asiaa. Vuonna 1946 Father Divine solmi uuden avioliiton itseään huomattavasti nuoremman valkoihoisen kanadalaisen Edna Rose Ritchingsin kanssa. Father Divine rauhoitteli järkyttyneitä seuraajiaan todeten tämänkin avioliiton olevan puhtaasti hengellinen. Samoin hän selitti sen kuvaavan ihmisrotujen yhdistymistä. Hän saattoi myös selittää uuden vaimonsa olevan uudelleen maan päälle tullut Peninniah. Myöhemmin Ritchings tunnettiin liikkeessä nimellä "Mother S. A. Divine".


title: Father Divine

text: Father Divine saattoi perustella avioliittoaan myös siten, että se oli Ilmestyskirjassa kerrottujen taivaallisten häiden täyttymys. Tämän takia Father Divinen ja hänen vaimonsa hääpäivästä 24. kesäkuuta tuli rauhanlähetysliikkeen suuri juhlapäivä, taivaallisten häiden vuosipäivä.


title: Father Divine

text: 1950-luvulla Father Divinen rauhanlähetysliike alkoi hajaantua ja pienentyä. Hän esiintyi enää harvoin julkisuudessa korkean ikänsä ja huonon terveytensä takia. Syyskuun 10. päivänä 1965 hän kuoli luonnollisista syistä omistamallaan maatilalla. Hänen leskensä (joka elää yhä) johtaa edelleen hänen perustamaansa rauhanlähetysjärjestöä.


title: Father Divine

text: Father Divine ei koskaan esittänyt oppiaan systemaattisessa muodossa, vaan se on rekonstruoitava hänen pitämistään puheista ja saarnoista. Kuten todettua, Father Divine kertoi olevansa itse ruumiillistunut Isä Jumala. Hän ei siis vain edustanut Jumalaa tai julistanut hänen tahtoaan, vaan hän oli itse Jumala ihmishahmossa. Toisinaan hän saattoi tosin erottaa iankaikkisen, näkymättömän Jumalan itsestään selittäen olevansa vain Jumalan maanpäällinen ruumiillistuma, ajan ja paikan rajojen sitoma. Samanlaisen erotuksen hän saattoi tehdä myös Jeesuksen ja Kristuksen välillä. Hänestä Kristus oli Jumalan poikaa taivaassa, Jeesus nasaretilainen taas hänen maanpäällinen ruumiillistumansa.


title: Father Divine

text: Oman toimintansa Father Divine tulkitsi Jumalan valtakunnan luomiseksi maan päälle. Hänen rauhanlähetysliikkeensä tarjoamat ilmaiset ateriat sekä hyvin huokeat palvelut ja majoitukset olivat merkki Jumalan rakastavasta tahdosta. Ne osoittivat, ettei taivaallinen Isä ole kitsas. Father Divine katsoi luovansa uuden ihmisperheen, jossa rodulliset, sosiaaliset ja yhteiskunnalliset raja-aidat kaadettiin ja toteutettiin uutta ihmisyyttä.


title: Father Divine

text: Father Divine siteerasi puheissaan paljon Raamattua, olihan se hänen puhettaan menneille sukupolville. Hänen kannattajansa uskoivat kuulevansa hänen puheissaan Jumalan äänen, ne olivat Isän Jumalan puhetta tälle ajalle. Kaikki hänen pitämänsä puheet merkittiin muistiin ja julkaistiin liikkeen omistamassa "The New Day" -lehdessä.


title: Father Divine

text: Opillisesti Father Divinen julistus perustui perinteiseen protestanttiseen uskontulkintaan. Katumus, parannus, uskoontuleminen ja pyhityskilvoittelu olivat tärkeällä sijalla hänen julistuksessaan. Erityisen tärkeänä hän piti syntien ja väärintekojen mahdollisimman täydellistä sovittamista ennen liikkeeseen sitoutumista. Parannuksentekoon kuuluivat esimerkiksi pientenkin anastettujen esineiden palauttaminen.


title: Father Divine

text: Father Divinen ajattelu muistutti monessa suhteessa "uutta ajattelua" ("New Thought"). Sen mukaan ihmisen tuli ajatella positiivisti itsestään ja muista. Positiivinen ajattelu poisti vaikeuksia elämästä ja auttoi ihmistä parantamaan asemiaan myös yhteiskunnallisesti. Sitä vastoin negatiivinen ajattelu johti ihmisen entistä suurempaan epätoivoon ja myös yhteiskunnallisesti kurjuuteen ja köyhyyteen.


title: Father Divine

text: Rauhanlähetysliikkeen ydinjoukolta edellytettiin tiukanpuoleista askeesia. Kuten mainittua, heidän tuli elää seksuaalisuudesta vapaata elämää, myös avioliitossa. Samoin oli kiellettyä "sukupuolten sopimaton sekoittaminen", mikä viittasi esimerkiksi naisten käyttämiin pitkiin housuihin tai miesten koruihin. Liikkeen jäsenten tuli pidättäytyä myös alkoholijuomista ja tupakasta sekä kiroilemista ja rahvaanomaisesta kielenkäytöstä.


title: Father Divine

text: Yhteiskunnallisesti Father Divinen rauhanlähetysliike kannatti kapitalismia. Se vastusti muiden muassa valtion sosiaaliohjelmia ja yhteiskunnallisia sairausvakuutuksia. Koska father Divine sanoi itse kantavansa huolta seuraajistaan, hän vastusti näiden hankkimia henkivakuutuksia tai muita sairausvakuutuksia. Nämä osoittivat hänestä uskonpuutetta. Rauhanlähetysliikkeelle oli ominaista myös amerikkalaisuuden korostus. Amerikan Yhdysvalloissa vallitsi sen mielestä sellainen vapaus, jossa Jumala haluaa kansansa elävän. Nimensä mukaisesti rauhanlähetysliike halusi tehdä myös työtä rauhan hyväksi, vaikka se ei ollutkaan pasifistinen.


title: Double violences urbaines

text: Double Violences Urbaines on LIM:nin toinen mixtape ja se julkaistiin vuonna 2004. Levyllä vieraili muita rap-artisteja kuten Zeler, Denver, Aty.k, Fantom ja Les Generaux duon muodostavat General Ismaëli ja General Salem.


title: Nokia Suite

text: Nokia Suite on sovellus Nokian puhelimiin, jonka avulla pystyy yhdistämään puhelimen Microsoft Windows -käyttöjärjestelmään ja hallitsemaan melkein mitä tahansa puhelimen sovelluksiin liittyviä toimintoja tietokoneelta käsin. Sovellus sisältää muun muassa karttapalvelu- ja navigaattoritoimintoja, ja sen avulla onnistuu sisällön synkronoiminen Nokia-puhelimen kanssa. Nokia Suite on käyttäjäystävällisempi versio Nokia PC Suitesta, jota ei enää kehitetä. Nokia Suitessa on kuitenkin vain varmuuskopiointia tekevä tiedostohallinta, joten yksittäisten Office- ym. tiedostojen siirtoon PC:ltä puhelimeen tai puhelimesta PC:lle tarvitaan edelleen Nokia PC Suitea, jota voi käyttää vuorotellen Nokia Suiten kanssa.


title: Les derniers seront les premiers

text: Les derniers seront les premiers on L'Algérinon ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005. Se sijoittui parhaimmillaan ranskalaisen Le Charts albumilistalla sijalle 13.


title: Mentalité pirate

text: Mentalité pirate on L'Algérinon toinen sooloalbumi, joka julkaistiin 26. maaliskuuta 2007. Levyllä vierailivat rap-artistit Alonzo ja Sinik.


title: Effet Miroir

text: Effet Miroir on L’Algérinon kolmas sooloalbumi, joka julkaistiin 29. maaliskuuta 2010. Levyllä vierailivat rap-artistit Nassi, Alonzo ja Salim Benfoda. Levyltä julkaistiin yksi single Sur la tête de ma mère.


title: Audun Weltzien

text: Audun Weltzien (s. 3. syyskuuta 1983) on norjalainen suunnistaja ja viestisuunnistuksen MM-mitalisti. Hänen isänsä Eystein Weltzien ja siskonsa Ingunn Hultgreen Weltzien ovat myös suunnistuksen MM-mitalisteja. Seuratasolla hän edustaa IL Tyrvingiä.


title: Audun Weltzien

text: Weltzien voitti ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa O-Ringenin 2007 pitkällä matkalla. Kesäkuussa 2010 hän voitti Nordic Orienteering Tourin. Trondheimin MM-kilpailuissa 2010 hän voitti viestihopeaa Carl Waaler Kaasin ja Olav Lundanesin kanssa.


title: Ingunn Hultgreen Weltzien

text: Ingunn Hultgreen Weltzien (s. 19. toukokuuta 1986) on norjalainen suunnistaja ja viestisuunnistuksen MM-mitalisti. Hänen isänsä Eystein ja veljensä Audun Weltzien ovat myös suunnistuksen MM-mitalisteja. Seuratasolla hän edustaa IL Tyrvingiä.


title: Ingunn Hultgreen Weltzien

text: Otepään EM-kilpailuissa 2006 Hultgreen Weltzien sijoittui viidenneksi sprintissä. Samana vuonna hän voitti sprintin nuorten maailmanmestaruuden. Seuraavana vuonna aikuisten MM-kilpailuissa Kiovassa hän voitti viestipronssia ja sijoittui kuudenneksi sprintissä. Viestissä hän suunnisti avausosuuden Marianne Andersenin ja Anne Margrethe Hauskenin suunnistaessa muut osuudet.


title: Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä

text: Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä oli vuonna 2006 järjestetty suomalaista köyhyyttä käsittelevä kirjoituskilpailu. Kirjoituskilpailuun osallistui 850 kirjoittajaa, jotka edustivat monipuolisesti eri väestöryhmiä. Kirjoittajien joukossa oli muun muassa työttömiä, yksinhuoltajia, mielenterveyskuntoutujia, pitkäaikaissairaita, pienituloisia työntekijöitä, pienyrittäjiä, opiskelijoita ja velkaantuneita sekä eläkeläisiä. Kilpailuvastaukset olivat muodoltaan muun muassa omaelämäkerrallisia, fiktiivisiä, lapsuusmuisteloita ja runoja. Kirjoitusten pituus vaihteli 1-20 sivun välillä.


title: Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä

text: Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä -kirjoituskilpailun järjestivät vapaaehtoistyönä Meri Larivaara, Anna-Maria Isola ja Juha Mikkonen sekä Tiede, taide ja köyhä kansa ry. Kilpailun tukijoina toimi 15 kansalaisjärjestöä tai muuta yhteisöä (mm. Mannerheimin Lastensuojeluliitto, SPR, SAK, Mielenterveysseura, Kirkon diakonia- ja yhteiskuntatyö). Kirjoituskilpailu näkyi laajasti suomalaisessa mediassa vuoden 2007 aikana.


title: Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä

text: Kirjoituskilpailuun osallistuneita tekstejä on julkaistu kahdessa antologiassa vuosina 2007 ja 2009, joista ensimmäinen on julkaistu myös verkkoversiona. Aineisto on luovutettu Tampereen yliopiston yhteydessä toimivaan Yhteiskuntatieteelliseen tietoarkistoon. Tähän mennessä aineistosta valmistunut 9 pro gradu -työtä ja useampia tutkimushankkeita on käynnissä. Kirjoituskilpailu toimi inspiraationa Leipäjonoballadi-nimiselle näytelmälle, joka oli Teatteri Takomon ohjelmistossa 9.10.-29.1.2008 (ohjaus Heidi Räsänen). Dramaturgi Emilia Pöyhösen kirjoittama näytelmä sai myönteisen vastaanoton teatterikriitikoilta.


title: Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä

text: Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä -kirjoituskilpailun tekstit muodostavat mittavan aineiston suomalaisesta köyhyydestä. Vastaavanlainen aineisto on aikaisemmin kerätty vuonna 1993, jolloin Suomalaisen kirjallisuuden seura järjesti kirjoituskilpailun työttömyydestä.


title: Turkisliike Grünstein

text: Turkisliike Grünstein on suomalainen turkisliike.


title: Turkisliike Grünstein

text: Liikkeen perustivat Helsinkiin Jakob ja Olga Grünstein vuonna 1917, sitä jatkoi heidän poikansa Boris Grünstein ja tämän puoliso, muotisuunnittelija Ulla Grünstein. Yritys pysyi Grünsteinin suvussa, kunnes konkurssiuhan jälkeen Raoul Grünstein ryhtyi sen hallituksen puheenjohtajaksi 1995, pelasti sen ja myi velipuolensa Juhani Wariksen kanssa Marimekolle vuonna 2000. Muutaman vuoden kuluttua Marimekko myi sen, koska se toi sille imagotappiota. Sen ostivat Sirpa Lanamäki ja Arja Miettinen, jotka maksoivat siitä 2,3 miljoonaa euroa. Yrityksellä oli lisäksi velkaa 1,3 miljoonaa euroa.


title: Elizabeth Simmonds

text: Elizabeth Clare "Lizzie" Simmonds (s. 22. tammikuuta 1991 Lincoln, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen uimari, joka on erikoistunut selkäuintiin.


title: Elizabeth Simmonds

text: Simmonds voitti Palmassa 2006 junioreiden Euroopan-mestaruuden 200 metrin selkäuinnissa sekä oli toinen 100 metrin selkäuinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Budapestin EM-kilpailuissa 2006 hän ui alkuerissä Britannian 4 × 100 metrin sekauintiviestijoukkueessa, joka voitti lopulta mestaruuden. Saman vuoden lyhyen radan EM-kisoissa Helsingissä hän sai pronssia 200 metrin selkäuinnissa ja 4 × 50 metrin sekauintiviestissä. Melbournen MM-kilpailuissa 2007 hän oli seitsemäs 200 metrin selkäuinnissa.


title: Elizabeth Simmonds

text: Simmonds sai Antwerpenin junioreiden EM-kilpailuissa 2007 kultaa 100 ja 200 metrin selkäuinnissa, 200 metrin sekauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä sekä hopeaa 50 metrin selkäuinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä, jonka alkuerissä hän ui. Eindhovenin EM-kilpailuissa 2008 hän ui avausosuuden Britannian kultajoukkueessa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Saman vuoden Manchesterin lyhyen radan MM-kilpailuissa hän sai hopeaa 200 metrin selkäuinnissa ajalla 2.02,60 ja pronssia 4 × 100 metrin sekauintiviestissä.


title: Elizabeth Simmonds

text: Simmonds sijoittui Pekingin olympialaisissa 2008 kuudenneksi 200 metrin selkäuinnissa ja sai samassa lajissa pronssia Rijekan lyhyen radan EM-kilpailuissa. Rooman MM-kilpailuissa 2009 hän oli viides 200 metrin ja seitsemäs 100 metrin selkäuinnissa. Budapestin EM-kilpailuissa 2010 hän sai kultaa 200 metrin selkäuinnissa ajalla 2.07,04 ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, jonka alkuerissä hän ui, sekä hopeaa 100 metrin selkäuinnissa ajalla 1.00.19. Saman vuoden Delhin Kansainyhteisön kisoissa hän oli toinen 200 metrin selkäuinnissa. Shanghain MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui seitsemänneksi 100 ja 200 metrin selkäuinnissa. Lontoon olympialaisissa 2012 hän oli 200 metrin selkäuinnissa neljäs.


title: Elizabeth Simmonds

text: Simmonds ui Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 alkuerissä Englannin 4 × 100 metrin sekauintiviestijoukkueessa, joka sai toisella kokoonpanolla finaalissa hopeaa. Saman vuoden Berliinin EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa 200 metrin selkäuinnissa sekä ui alkuerissä Britannian sekauintiviestijoukkueessa, joka oli toisella kokoonpanolla loppukilpailussa kolmas.


title: Trypticon

text: Trypticon on fiktiivinen hahmo "Transformers"-universumissa, joka kuuluu pahoihin Decepticoneihin.


title: Trypticon

text: Alkuperäisessä "The Transformers"-sarjassa Trypticon on valtava taisteluasemaksi muuntautuva Decepticon, joka taisteluasemamuodossaan toimii myös Decepticonien Maan tukikohtana. Trypticon tuhosi Autobottien Arkki-aluksen hylyn ja sen keskustietokoneen, Teletraan 1:n.


title: Trypticon

text: "" -konsolipelissä Trypticon on Decepticonien avaruusasema. Kun Autobotit yrittivät Cybertronin ytimen sammuttua lähteä kotiplaneetaltaan, Megatron jätti Trypticonin varmistamaan, että kaikki Autobotit tuhoutuvat. Jetfire, Air Raid ja Silverbolt estivät Trypticonin aikeet ja pudottivat hänet alas. Iaconissa Optimus Prime, Bumblebee ja Ironhide nujersivat hänet pudottamalla hänet energonaltaaseen.


title: Gliese 1214

text: Gliese 1214 (GJ 1214) on 40 valovuoden päässä sijaitseva punainen kääpiötähti, jolla on eksoplaneetta GJ 1214 b. Planeetta kuuluu massaltaan supermaiden luokkaan, koska sen massa on noin 6.55 Maan massaa.


title: Kaksoiskirkko

text: Kaksoiskirkko on kaksikerroksinen kirkko, jonka molemmissa kerroksissa pidetään jumalanpalveluksia. "Yläkirkko" oli alkuaan tarkoitettu ylhäiselle kirkkoväelle ja "alakirkko" rahvaalle. Kaksoiskirkon lähikäsite on kaksikerroksinen "kaksoiskappeli," jollaisia rakennettiin etenkin romaanisen arkkitehtuurin aikana palatsien ja linnojen kappeleiksi. Tunnetuin kaksoiskirkko on Pyhän Fransiskuksen basilika Assisissa Italiassa. Se rakennettiin Franciscus Assisilaisen muistoksi 1200-luvulla. Alakirkoksi nimitetään myös kirkon alla olevaa maanalaista huonetilaa, kryptaa, jossa pidetään jumalanpalveluksia.


title: Laserbeak

text: Laserbeak on kuvitteellinen robotti "Transformers"-universumissa. Hän esiintyy jokaisessa jatkumossa mekaanisena lintuna. Hän toimi lähes kaikissa jatkumoissa Soundwaven apurina.


title: Laserbeak

text: Laserbeak on Soundwaven parhaimpia vakoojia. Yksikään Autobotti ei ole koskaan huomannut häntä. Hän muuntautuu Soundwaven rintakoteloon mahtuvaksi c-kasetiksi.


title: Laserbeak

text:
"ssa" Laserbeak on pieni videokameraksi muuntautuva robotti, jonka Red Alert rakensi Radin, Carlosin ja Alexisin käyttöön, kun nämä auttoivat Autobotteja Mini-Conien etsinnässä.
"issa" Laserbeak on Planeetta X:ltä kotoisin oleva robotti, joka työskentelee Soundwavelle. Jaksossa "Guardian" esiinty useita Laserbeakin näköisiä robotteja, jotka ilmestyivät portaalista, joka oli avattu Atlantiksen, Ogygian ja Lemurian moottoreiden tehostamalla generaattorilla.


title: Laserbeak

text: "issa" Laserbeak muuntautuu Gibson Flying V-sähkökitaraksi.


title: Laserbeak

text: Videopelissä "" Laserbeakia vastaan voi taistella Autobottikamppanjan toisessa tasossa, jossa yritetään pelastaa Zeta Prime Decepticoneilta.


title: Laserbeak

text: Animaatiosarjassa "" Laserbeak esiintyy muutamassa jaksossa Soundwaven työläisenä. Hänet nähtiin ensi kertaa jaksossa ""Pimeys nousee, osa 3"", kun hänet lähetettiin sieppaamaan agentti Fowler. Myöhemmissä jaksoissa Laserbeak tarkkaili Starscreamia, jotta Soundwave voisi paljastaa tämän petturuuden Megatronille.


title: Laserbeak

text: Lasserbeak on muutamaan otteseen myös joutunut tappiolle. Jaksossa ""Prioriteetit"" Ratchet onnistui lataamaan Laserbeakiin viruksen, jotta Iaconin tietokannan data päätyisi Autobottien haltuun. Jaksossa ""Darkmount, Nevada"" hän melkein kuoli Arcee aiheuttamassa räjähdyksessä. Ja jaksossa ""Miinus yksi"" Smokescreen onnistui ampumaan irti Laserbeakin transponderin antaen Autoboteille mahdollisuuden jäljittää sen avulla Decepticonien aluksen sijainnin.


title: Laserbeak

text: Elokuvassa "" Laserbeak on mekaaninen korppikotka, joka toimii Soundwaven apurina. Hän ja Soundwave olivat olleet Maassa jo 70-luvulta asti ja saaneet liittolaisikseen Gould-nimisen miehen ja muutaman muun NASAn työntekijän. Kun Autobotit löysivät Arkin hylyn, Laserbeak lähetettiin salamurhaamaan heidät kaikki. Ainoastaan Gouldin poika, Dylan, jätettiin henkiin. Sam Witwickyn yrittäessä pelastaa tyttöystävänsä, Carly Spencerin, Dylanin kynsistä, Laserbeak yritti tappaa Samin. Mutta Sam putosikin Bumblebeen ohjamaan Decepticoneilta varastetun hävittäjän päälle. Kun Carly hyppäsi kyytiin, Laserbeak seurasi heitä ja yritti jälleen tappaa Samin. Mutta Bumblebee tappoi Laserbeakin ampumalla hänen päänsä irti.


title: Laserbeak

text: Laserbeak on useita erilaisia muuntautumismuotoja. Hän naamioituu elokuvassa ainakin LCD -televisioksi, Canan Color ImageClass MF8350Cdn -kopiokoneeksi, seinään asetettavaksi Bang & Olufsen BeoSound 9000 -CD-soittimeksi sekä pieneksi pinkiksi Bumblebeeta muistuttavaksi Autobotiksi. Laserbeakin äänenä elokuvassa on Keith Szarabajka.


title: Harry Partch

text: Harry Partch (24. kesäkuuta 1901 Oakland − 3. syyskuuta 1974 San Diego) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, muusikko ja instrumentintekijä.


title: Harry Partch

text: Harry Partch kehitti ja rakensi mikrointervalliasteikkoihin pohjaavia soittimia. Hän jakoi oktaavin 43 erisuuruiseen osaan, jotka sisälsivät kokonaislukujen 1–12 keskinäiset suhteet.


title: Asla Kangasniemi

text: Asla Tapani Kullervo Kangasniemi (7. kesäkuuta 1946 Inari – 26. kesäkuuta 1992 Pudasjärvi) oli suomalainen jännityskirjailija.


title: Asla Kangasniemi

text: Kangasniemi kävi 7 luokkaa oppikoulua. Hän työskenteli elämänsä aikana useissa eri ammatteissa kuten TVL:n mittamiehenä, laturina, porarina, Jäämerellä ammattikalastajana, Helsingissä toimistovirkailijana ja vahtimestarina sekä Rovaniemellä oikolukijana ja toimitusharjoittelijana.


title: Asla Kangasniemi

text: Kangasniemi julkaisi 1970-luvulla kaksi Lappiin sijoittunutta vakoiluromaania.


title: ORP Orzeł (1938)

text: ORP Orzeł () oli Puolan laivaston Orzeł-luokan sukellusvene, joka palveli toisessa maailmansodassa. Alus pakeni sodan alussa Virosta Britteinsaarille, kun se oli joutunut internoiduksi.


title: ORP Orzeł (1938)

text: Alus tilattiin Alankomaista Koninklijke Maatschappij De Scheldeltä Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 14. elokuuta 1936. Alus laskettiin vesille 15. tammikuuta 1938 ja se valmistui 2. helmikuuta seuraavana vuonna.


title: ORP Orzeł (1938)

text: Toisen maailmansodan alussa Orzeł partioi Itämerellä, mutta saksalaisten eteneminen esti aluksen palaamisen kotisatamaan. Miehistö päätti mennä Tallinnaan, kun aluksen päällikkö sairastui 8. syyskuuta. Alus saapui 14. syyskuuta Tallinnaan, ja aluksen päällikkö siirrettiin seuraavana päivänä alukselta sairaalaan hoidettavaksi.


title: ORP Orzeł (1938)

text: Saksalaisten painostettua Viron hallitusta maan turvallisuuselimet internoivat miehistön, poistivat alukselta kaiken suunnistamisessa tarvittavan materiaalin sekä aloittivat aluksen aseistuksen purkamisen. Alukselta ehdittiin poistaa kuitenkin ainoastaan viisitoista torpedoa ennen miehistön aloittamaa pakoa 21. syyskuuta. Alus pääsi Skotlantiin ilman karttojaan, kun miehistö matkasi rannikkoja pitkin ja käytti apunaan listaa majakoista ja loistoista.


title: ORP Orzeł (1938)

text: Alus pääsi Skotlannin rannikolle, jossa se korjasi radionsa. Alukselta lähetettiin viesti, minkä jälkeen Kuninkaallisen laivaston hävittäjä saapui vastaanottamaan alusta sekä saattamaan sen satamaan.


title: ORP Orzeł (1938)

text: "Orzeł" huollettiin Rosythissä, minkä jälkeen se liitettiin Kuninkaallisen laivaston 2. sukellusvenelaivueeseen. Alus upotti 8. huhtikuuta 1940 Norjan rannikolla Lillesandin edustalla Saksan laivaston 5261 tonnin joukkojenkuljetusaluksen "Rio de Janeiron", joka oli matkalla Bergeniin.


title: ORP Orzeł (1938)

text: Alus lähti 23. toukokuuta seitsemännelle partiomatkalleen. Alukselle lähetettiin 1. ja 2. kesäkuuta radioviestit, joilla aluksen partiointi alueeksi vaihdettiin Skagerrak. Aluksesta ei tämän jälkeen kuultu mitään. Aluksen viralliseksi katoamispäiväksi merkittiin 8. kesäkuuta.


title: José Serra

text: José Serra (s. 19. maaliskuuta 1942, São Paulo) on brasilialainen sosialidemokraattien (PSDB) poliitikko. Hän oli ehdolla Brasilian presidentinvaalissa 2010 jotka hän hävisi. Hän oli puolueen ehdokkaana myös vuonna 2002, jolloin hän hävisi vaalit Luiz Inácio Lula da Silvalle. Hänen varteenotettavin vastustajansa vaaleissa oli työväenpuolueen Dilma Rousseff.


title: José Serra

text: Serra vietti vuodet 1964–1978 maanpaossa Brasiliassa vallinneen sotilasdiktatuurin vuoksi. Tuon aikana hän asui Boliviassa, Ranskassa, Chilessä ja Yhdysvalloissa. Hänet valittiin kansanedustajaksi ensimmäistä kertaa vuonna 1986. Vuosina 2005–2006 Serra toimi São Paulon pormestarina ja vuosina 2007–2010 São Paulon osavaltion kuvernöörinä.


title: Francesca Halsall

text: Francesca Jean "Fran" Halsall (s. 12. huhtikuuta 1990 Southport, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen uimari.


title: Francesca Halsall

text: Halsall sai junioreiden EM-kilpailuissa Budapestissa 2005 kultaa 100 metrin ja hopeaa 50 metrin vapaauinnissa sekä pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Melbournen Kansainyhteisön kisoissa 2006 hän kuului Englannin hopeajoukkueeseen 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä. Junioreiden EM-kilpailuissa Palmassa hän sai samana vuonna kultaa 50 ja 100 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä sekä hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä.


title: Francesca Halsall

text: Halsall kuului Budapestin EM-kilpailuissa 2006 Britannian kultajoukkueeseen 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Saman vuoden Helsingin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän sai pronssia 4 × 50 metrin sekauintiviestissä. Vuonna 2008 hän oli voittamassa 4 × 100 metrin sekauintiviestiä Eindhovenin EM-kilpailuissa ja saavutti Manchesterin lyhyen radan MM-kilpailuissa hopeaa 100 metrin vapaauinnissa sekä pronssia 50 metrin vapaauinnissa ja 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä. Pekingin olympialaisissa hän oli kahdeksas 100 metrin vapaauinnissa.


title: Francesca Halsall

text: Halsall sai Rooman MM-kilpailuissa 2009 hopeaa 100 metrin vapaauinnissa ajalla 52,87 ja sijoittui lisäksi viidenneksi 50 metrin vapaauinnissa. Budapestissa 2010 hän voitti Euroopan-mestaruuden 100 metrin vapaauinnissa ajalla 53,58 ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä, sai hopeaa 100 metrin perhosuinnissa ja 4 × 100 metrin vapaauintiviestissä sekä pronssia 50 metrin vapaauinnissa. Delhin Kansainyhteisön kisoissa 2010 hän voitti 50 metrin perhosuinnin ajalla 26,24. Lisäksi hän sai hopeaa 50 metrin vapaauinnissa sekä 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä ja pronssia 100 metrin vapaauinnissa. Shanghain MM-kilpailuissa 2011 hän oli neljäs 50 ja 100 metrin vapaauinnissa. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui viidenneksi 50 ja kuudenneksi 100 metrin vapaauinnissa. Istanbulin lyhyen radan MM-kilpailuissa 2012 hän sai hopeaa 50 metrin vapaauinnissa ajalla 23,87.


title: Francesca Halsall

text: Halsall saavutti Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 pronssia 50 metrin vapaauinnissa ja sijoittui neljänneksi 50 metrin perhosuinnissa. Glasgow'n Kansainyhteisön kisoissa 2014 hän voitti kultaa 50 metrin vapaauinnissa ajalla 23,96 ja 50 metrin perhosuinnissa ajalla 25,20. Lisäksi hän kuului Englannin hopeajoukkueisiin 4 × 100 metrin vapaa- ja sekauintiviesteissä. Saman vuoden Berliinin pitkän radan EM-kilpailuissa hän sai kultaa 50 metrin vapaauinnissa ajalla 24,32, 50 metrin selkäuinnissa ajalla 27,81 ja 4 × 100 metrin sekauinnin sekaviestissä sekä pronssia 50 metrin perhosuinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä. Dohan lyhyen radan MM-kilpailuissa 2014 hän sai hopeaa 4 × 50 metrin sekajoukkueiden sekauintiviestissä.


title: Francesca Halsall

text: Halsall voitti Kazanin MM-kilpailuissa 2015 kultaa 4 × 100 metrin sekajoukkueiden sekauintiviestissä. Lisäksi hän oli kuudes 50 metrin perhosuinnissa ja seitsemäs 50 metrin vapaauinnissa. Lontoon EM-kilpailuissa 2016 hän saavutti kultaa 50 metrin selkäuinnissa ajalla 27,57 sekä naisten ja sekajoukkueiden 4 × 100 m sekauintiviesteissä, hopeaa 50 metrin vapaauinnissa ja pronssia 50 metrin perhosuinnissa.


title: Selkie

text: Selkie on kylä Kontiolahdella. Se sijaitsee kunnan eteläosassa, Joensuusta itään Ilomantsintieltä erkanevan Jakokoski-Heinävaara -tien eli Mönnin-Selkien maantien (yhdystie 5100) varrella. Kylän naapurikyliä ovat Heinävaara ja Mönni. Asukkaita kylällä on noin 270.


title: Selkie

text: Selkie-Lehtoi on nauhamainen kyläkokonaisuus, joka ryhmittyy korkealle vaaralinjalle vanhan Tohmajärven maantien varteen. Tie seuraa paikoitellen 1600-luvun ensimmäistä, rinteille kaskiviljelyn tuoman asutuksen synnyttämää kylätien linjaa. Vaarat nousevat paikoin yli 200 metrin korkeudelle merenpinnasta. Kylältä on toistaiseksi laajoja selkeitä näkymiä ympäristöön: suora näköyhteys jopa Joensuun keskustaan, Pielisjoelle ja Kolille asti. Möykynmäki on seudun tieliikenneympäristöistä paikallisesti koettavin.


title: Selkie

text: Kylän nimi "Selkien kylä" taipuu muodossa "Selillä, Seliltä, Selille"; Lehtoin kylä (varhain oma kylänsä) "Lehtoilla, Lehtoilta, Lehtoille". Nykyinen kirjoitusasu on todennäköisesti peräisin Venäjän vallan ajalta, ja tämä on edesauttanut nykyisiäkin poikkeavia kielellisiä variaatioita. Virallisissa yhteyksissä sallitaan muodollisesti "Selkiellä" jne.


title: Selkie

text: Selkien pohjoisin osa kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Samoin Selkien-Lehtoin-Heinävaaran kyläalue on yksi valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisista valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista (koko maassa 156).


title: Selkie

text: Muiden Pohjois-Karjalan vaarakylien tapaan Selkie on osa ympäristöministeriön vuonna 1992, Suomen 75-vuotisjuhlavuonna, julkistamia Suomen kansallismaisemia. Historiallisen, kulttuuri- tai luonnonmaisemansa puolesta merkityksellisiksi kansallismaisemiksi on valittu yhteensä 27 väljää aluekokonaisuutta (maisematyyppiä) ympäri Suomen. Luokittelulla ei ole juridista merkitystä.


title: Selkie

text: Selillä on kyläkoulu sekä oma evankelisluterilainen hautausmaakappeli Selkien-Mönnin hautausmaalla. Alakoulussa on tällä hetkellä noin 27 oppilasta Seliltä ja Mönnistä. Kylästä on arkipäivisin linja-autoyhteys Kontiolahden ja Joensuun suuntiin. Liikuntatiloja on Palotalon nykyaikaisessa urheiluhallissa. Mustavaaran laskettelukeskus sijoittuu kylän etelälaidalle. Metsästysseura Selkien Seudun Erä ylläpitää 1920-30-luvuilla rakennettua, kunnostettua ja paikallisesti rakennustaiteellisesti merkittävää maamiesseurantaloa.


title: Selkie

text: Selkien kyläalueeseen kuuluvat Selkien ja Lehtoin lisäksi muiden muassa Elovaara, Havukkavaara, Jukajoki ja Mustavaara.


title: Selkie

text: Kylän postitoimipaikka on 81235 Lehtoi. Vuoden 2012 lopputalvesta lähtien on paikalliset postipalvelut siirretty muualle viimeisen kyläkaupan lopetettua. Nuoriso- ja harrastustilat on sittemmin siirretty pois alakoulun tiloista uuden kylällä sosiaalisia palveluja tarjoavan yksityisen yrityksen tiloihin. Koulurakennuksessa toimii vielä alakoulu.


title: Selkie

text: Selkien Sisu on paikallinen urheiluseura, joka keskittyy etupäässä suunnistukseen.


title: Selkie

text: Selkien kyläyhdistys on osallistunut laajasti Jukajoen ja Jukajärven kunnostushankkeeseen, josta on tehty kansainvälisesti tuotettu dokumenttielokuva Jukajoki.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Entisajan suomalaisen talonpoikaiskylän olemus vaihteli maan eri osissa luonnonolosuhteiden mukaan tiheistä kylistä kyliin, joissa talot sijaitsivat hajallaan. Kylien asukasmäärän lisääntyessä syntyivät yhteisesti aidatut pellot ja niiden viljelyä rytmittämään sarkajako ja vainiopakko. Kylän metsät olivat jakokunnan yhteismaata ja niitä käytettiin puiden ottoon, eläinten laitumina ja kaskeamiseen. Talonpoikaiseen kyläelämään valtio puuttui vain verotuksen muodossa. Vasta 1700-luvulla kyläelämään vaikuttivat viranomaisten antamat pakkomääräykset, kuten isojako ja kyläjärjestykset.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Talonpoikaiskulttuuri oli sääty-yhteiskunnan ilmiö, joka alkoi muuttua 1800-luvun loppupuolella sääty-yhteiskunnan hajotessa. Merkittävä murrosvaihe oli 1860- ja 1870-luvuilla alkanut teollistumiskausi ja siihen liittynyt taloudellinen noususuhdanne. Talonpoikien varallisuutta kasvatti etenkin puutavaran korkea hinta ja hyvä menekki. Laaja uudisraivaus kaksinkertaisti peltojen pinta-alan noin 1880–1910. Maaseudun alityöllistetty väestö alkoi siirtyä kaupunkeihin, teollisuuteen ja siirtolaisiksi. Maatalouden työvälineet ja viljelymenetelmät uudistuivat. Vielä 1880-luvulla rautaiset, tehdasvalmisteiset työvälineet olivat harvinaisia, mutta 1910-luvulla niitä käytettiin laajalti kotitekoisten puutyökalujen sijasta. Samaan aikaan kannattamattomaksi käynyt leipäviljan viljely korvautui osittain karjataloudella ja rehun viljelyllä. Vuonna 1880 noin 75 prosenttia suomalaisista sai elantonsa maataloudesta. Teollistumisen läpimurrosta alkanut talonpoikaiskulttuurin häviämisprosessi kesti vuosikymmeniä. Muutos oli varsin kivuton, sillä se ei mullistanut esimerkiksi tapakulttuuria. Todellinen murros tapahtui vasta toisen maailmansodan jälkeen.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Talonpoikaiskylien piirteet riippuivat kylän sijainnista. Varsinais-Suomessa, Satakunnassa, Uudellamaalla, Hämeessä ja Etelä-Pohjanmaalla talot muodostivat tiheitä kyliä. Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla talot sijaitsivat nauhamaisesti, mutta harvakseltaan jokivarsilla. Savossa ja Karjalassa talot olivat hajallaan. Niitä erotti pieni välimatka silloinkin, kun samalla vaaralla tai harjanteella oli monta taloa lähekkäin. Länsisuomalaisessa kylässä näkyi vain vähän eläinten kulkuesteenä olevia aitoja, koska kylän pellot olivat yhteisessä aitauksessa. Itä-Suomessa sen sijaan jokaisen talon jokainen peltolohko oli erikseen aidattu. Ennen 1700-luvun puolivälissä aloitettua isojakoa lounaissuomalaiset pellot muodostivat yhdenmukaisia, suorakaiteen muotoisia sarkoja, kun taas eteläpohjalaisten, karjalaisten ja savolaisten talojen viljavainiot näyttivät epäsäännöllisen muotoisilta möhkäleiltä.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Maastosuhteet selittävät osan kylien eroista. Lounaisen Suomen laajat savimaat mahdollistivat kylien kasvamisen suuriksi. Sen sijaan rämeiden saartamissa pohjalaisissa jokilaaksoissa viljelyskelpoinen maa oli kapeana kaistaleena, jolloin asutuksestakin tuli nauhamainen. Itä-Suomessa viljelyskelpoinen maa oli pieninä palasina, jolloin talojen sijoittaminen hajalleen oli käytännöllisintä. Toinen selittävä tekijä on maatalouden historia. Karjalaan ja Savoon levisi myöhäiskeskiajalla uusi kaskeamistekniikka. Jykeviä havumetsiä alettiin yleisesti käyttää polttoviljelyyn. Pohjois-Karjalassakin oli keskiajan lopulla suuria ryhmäkyliä, joissa asui kalastajia ja eränkävijöitä. Kun maanviljelystä tuli pääelinkeino, asutus hajautui ja alkoi liikkua, sillä hyvien kaskimaiden toivossa kannatti hylätä vähäiset raiviot. Itä-Suomessa kaskenpoltto säilytti asemansa 1800-luvun alkupuolelle asti.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Ilmeisesti myös Länsi-Suomen ensimmäiset pellot olivat samanlaisia pieniä, yksittäin aidattuja raivioita kuin Savon ja Karjalan myöhemmät peltolohkot. Erillisten maapalstojen kaupoista on tietoja keskiajan asiakirjoissa, joten ne vahvistavat oletusta. Myös isojakokartoissa on kylien syrjäisissä osissa yksittäisten talojen omistamia peltotilkkuja, joita ei ole liitetty kylän yhteisaitaukseen. Nämä tilkut ovat eittämättä vanhoja viljelyksiä. Oletettavasti lounaistenkin maakuntien eri talojen raiviot sijaitsivat sekaisin samaan tapaan kuin myöhemmät itäsuomalaisten ja eteläpohjalaisten kylien kartat osoittavat. Mahdollista on sekin, että talotkin alun perin sijaitsivat hajallaan, ja muuttivat vasta myöhemmin samalle tonttialueelle.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Kylän asukasmäärän lisääntyessä raivattiin lisää maata viljelyksiä varten. Eri omistajien pellot olivat yhä useammin rajanaapureita. Tällöin oli käytännöllistä aidata monta raiviota yhteiseksi aitaukseksi sen sijaan, että jokainen olisi ympäröinyt oman maapalansa omalla aidalla. Yhden aitauksen tekeminen riitti niin kauan kuin viljeltiin ohraa. Mutta kun 1200-luvulla alettiin viljellä myös ruista tarvittiin kaksi aitausta, sillä syysruis kylvettiin syksyllä kesällä muokattuun kesantopeltoon. Talot lienevät tässä vaiheessa vaihtaneet peltoja keskenään, jotta taloilla olisi peltoa molemmissa aitauksissa. Yhteisaitaukset ja maanvaihdot olivat ilmentymiä kyläyhteisön synnystä.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Kirkko alkoi verottaa maanviljelijöitä 1200-luvulla ja myöhemmin myös valtio alkoi ottaa osansa maan tuotosta. Verotuksen perusteet pysyivät vuodesta toiseen samoina. Kullakin talolla oli oma verolukunsa, joksi keskiajan lopulla vakiintui manttaali. Verotuksen kiristyessä sekä verottaja että veronmaksaja halusivat, että talojen veroluku vastasi talon tilusten laajuutta. Mutta epäsäännöllisten muotoisten peltojen tarkkaa pinta-alaa ei osattu mitata eikä laskea, koska ei ollut maanmittareita. Verolukuja määrättäessä ei käytetty myöskään jyvitystä eli maan laadusta riippuvaa kerrointa. Näin maan viljelykelpoisuutta ei otettu huomioon veron suuruutta määrättäessä. Ainoana käyttökelpoisena keinona saada verotus ja omistusoikeus oikeaan ja oikeudenmukaiseen suhteeseen pidettiin sarkajakoa.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Vanhempi viljelysmaan käyttöjärjestelmä oli hammarjako. Se merkitsi yhteisesti aidattujen peltojen ulkopuolella olevien yksityisten aitaamien peltotilkkujen verolukujen mukaista jakoa. Näitä kylän ulkopeltoja keskiaikaiset lait nimittivät hammarmaiksi. Hammarjako tarkoitti siis näiden tiluskappaleiden vaihtoa. Hammarmaita syntyi, kun talojen valtaamien ja raivaamien peltojen ulkopuolelle, kylän yhteisille maille raivattiin uusia peltoja. Yhteismaan uudisraivaus oli vapaata niin kauan kuin naapureillekin riitti käytettäväksi viljelyskelpoista maata. Siitä pyrittiin pitämään huolta, ettei kukaan saanut enempää tiluksia kuin verolukujen välinen suhde edellytti. Hammarjaossa raivausten loputtua suoritettiin yhteismaalla tilusvaihtoja, joissa otettiin huomioon raivaukseen käytetty työmäärä. Jo 1200-luvun maakuntalait kielsivät hammarjaon käytön, mutta siitä huolimatta se oli käytössä etenkin Suomessa ja Norlannissa. Maakuntalakien mukaan maa oli jaettava sarkajakoa käyttäen.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Sarkajaossa kylän pellot ja niityt jaettiin määrämittaisella puutangolla siten, että kukin talo sai saran, jonka leveys riippui veroluvun suuruudesta. Kun jokainen talo oli saanut ensimmäisen sarkansa, mittausta jatkettiin samassa järjestyksessä kunnes kaikki maa oli jaettu. Kukin talo sai näin peltolohkosta useita kapeita sarkoja. Jaossa talo sai sarkoja sekä hyvistä että huonoista maista, jolloin maata ei tarvinnut jyvittää maan laadun mukaan. Jakomenettely oli yksinkertainen ja talonpojat pystyivät jakamaan maansa omatoimisesti. Maan jakajat määrättiin tehtävään käräjillä. Mittaukseen käytetty puutanko oli 6- tai 9-kyynäräinen (3,5 tai 5,3 metrinen) ja sitä säilytettiin huolellisesti mahdollisia jaon tarkistuksia varten. Tangon pituus ei ollut sarkajaolle oleellinen asia, vaan se että sama kylä tangotettiin aina samalla tangolla.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Sarkajakoa nimitettiin myös aurinkojaoksi. Nimitys perustuu periaatteeseen, jonka mukaan sarkojen järjestyksen määräsi talojen keskinäinen asema. Ensimmäisen saran sai itäisin eli auringonnousun puoleinen talo ja siitä jatkettiin myötäpäivään. Menettely ei ollut Suomessa ainakaan yleisesti käytössä, vaan suurin talo sai ensimmäisen saran. Jaon toistuessa noudatettiin aina samaa järjestystä.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Koska kylän maat olivat yhteisessä aitauksessa, oli jokaisen talonpojan suoritettava viljelyyn liittyvät työt samanaikaisesti ja käytettävä peltojaan samalla tavalla. Tätä nimitetään vainiopakoksi. Se vallitsi kaikissa sarkajakoisissa kylissä. Suomessa oli käytössä kaksivuoroviljely, jossa maa oli joka toinen vuosi kesantona. Kesantovainiosta aidattiin osa toukomaaksi, jossa viljeltiin hernettä, pellavaa ja naurista. Toukomaan koosta ja paikasta oli sovittava kyläläisten kesken ja tehtyyn päätökseen oli kaikkien alistuttava. Myös maan muokkaus-, kylvö-, leikkuu- ja korjuutyöt täytyi suorittaa samanaikaisesti. Kylän karja voitiin pitää syystöihin asti kesantomaalla ja laskea syksyllä sänkipeltoon.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Jakokunta on alue, jossa suoritetaan maa- tai vesialueen jakotoimitus samalla kertaa. Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia "siirtokyliksi". Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Yhteistä maata oli tonttien välinen kylänmäki, jossa siat makailivat ja jonne mäkitupalaiset pystyttivät asumuksiaan. Yhteistä oli myös aitausten ulkopuolinen kylänmetsä. Sitä käytettiin eläinten laiduntamiseen, puiden ottoon kotitarpeiksi ja kaskeamiseen. Paimen otti aamulla hoitoonsa nautakarjan ja vei sen kylänmetsään, jossa seurasi sitä päivän, ja toi karjan illalla talojen suojaan. Aitojen ja tukevien lautaporttien takana naudat olivat yön ajan suojassa pedoilta. Turun seudulta on tietoja kylän yhteispaimenesta jo keskiajalta. Kylänpaimenia pidettiin vielä 1800-luvun jälkipuoliskolla, jolloin talot vuorotellen muonittivat ja majoittivat heidät niin monta päivää kuin eläinten määrä edellytti. Yleinen tapa oli pienkarjan sijoittaminen saariin, joihin suurpedot eivät päässeet. Silloin kun laitumella kasvoi niukasti ruohoa, oli kunkin talon laitumelle vietävien eläinten enimmäismäärä rajoitettu. Määrä riippui talon veroluvusta.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Useimmissa kylissä kylänmetsä riitti kotitarvepuun ottoon ja metsän käyttöä jouduttiin harvoin säännöstelemään. Silloin kiellettiin hakkaamasta metsää enempää kuin talon veroluvun mukaisen osuuden. Kuningas Kristoferin maanlaki määräsi, ettei yhteisen metsän käyttöoikeutta saanut luovuttaa vieraille ilman kaikkien osakkaiden suostumusta. Eniten riitoja aiheutti kaskeaminen. Maanlaki salli kylän jokaisen talonpojan kasketa yhteismaalla ja korjata sieltä sato kolmena vuonna. Sen jälkeen maa oli jätettävä metsittymään ja kaskenpolttajan nautintaoikeus alueeseen päättyi. Jos joku katsoi naapurien kaskeavan liikaa, hänellä oli oikeus vaatia yhteismetsän jakamista pitkittäisiin lohkoihin. Yhdellä talolla saattoi olla useita lohkoja, jotka tavallisesti ulottuivat vainioaitauksesta kylänrajaan. Kukin sai sitten kasketa vain omilla lohkoillaan. Jako koski vain kaskenpoltto-oikeutta, sillä muiden käyttötapojen osalta metsä pysyi kylän yhteisenä. Varsinais-Suomessa kylänmetsiä jaettiin jo keskiajalla ja Hämeessä tapa oli 1500- ja 1600-luvulla yleinen.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Jakokuntien rajoista riideltiin varsin usein. Monet keskiaikaiset asiakirjat ovat rajoihin liittyviä tuomioita. Niissä rajakohtina luetellaan erilaisia luonnonpaikkoja, kuten saaria, lahtia, jokia, ojia ja isoja kiviä. Metsässä hakatut rajalinjat kasvoivat nopeasti umpeen eikä niiden avoinna pitämiseen riittänyt työvoimaa. Maan valtaamiseen ja vallatun alueen rajojen merkitsemiseen maastoon liittyi myös uskonnollisia menoja. Savossa toimitettiin ruokauhreja vielä 1600-luvulla. Ylä-Satakunnan tuomiokirjassa kerrotaan rajan merkkinä olleesta männystä, johon oli veistetty ihmisen kasvot. Se esitti ehkä kansanuskomusten rajaäijää, jonka kerrottiin vartioivan rajoja ja huutavan, kun joku loukkasi rajalinjaa.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text:
Kylät kehittyivät vuosisatoja talonpoikaisen ajattelun pohjalta. Kruunu puuttui elämään pääasiassa verotuksen muodossa. Sarkajakoakin käytettiin lähinnä verotuksen oikeudenmukaisuuden nimessä, mutta siinäkin jaon suorittivat talonpoikaiset mittamiehet kansanomaista mittaustapaa käyttäen. Suomessa ei ollut feodaaliherroja määräämässä kylien pelloista ja niityistä. Maanlait perustuivat ruotsalaisiin maakuntalakeihin ja loppujen lopuksi kansan oikeustajuun.Vainiopakonkaan noudattamisen valvontaan ei tarvittu käräjätuomioita, vaan siihen riitti kansantapa.
Vasta 1700-luvulla valtio alkoi käyttää valtaansa lujemmin talonpoikaiskylien elämään. Valtakunnan verollepano- ja kartoitustöitä varten koulutetut maanmittarit saivat 1725 yksinoikeuden tangotuksen suorittamiseen. Tosin jo 1633 maanmittari Olof Gangius sai tehtäväkseen mitata Suomen kylien maat. Ruotsin historiassa vapauden ajan (1719–1772) jälkipuoliskoa kutsutaan hyödyn aikakaudeksi. Sen tavoitteena oli muun muassa maatalouden tehostaminen. Tämä voitiin saavuttaa joko peltoalaa suurentamalla tai nostamalla olemassa olevien peltojen tuotantokykyä. Jälkimmäinen oli saavutettavissa tehostamalla vainiopakon noudattamista ja samalla yrittämällä saada kyläkunnat omaksumaan uusia tuotantomenetelmiä tai jakamalla pellot uudella tavalla. Pyrkimällä eroon yhteisesti aidatuista pelloista ja antamalla kullekin talolle oman peltolohkon valtio takasi, että maanviljelijät saattoivat kehittää tuotantoaan naapureistaan riippumatta.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Vaikka vainiopakon tehostaminen ja isojako olivat toisilleen vastakkaisia menetelmiä, ei isojakojen aloittaminen vähentänyt vainiopakon tiukentamista. Kumpikin menetelmä merkitsi viranomaisten antamia pakkomääräyksiä, vaikka toimien sanottiin olevan tarkoitettu talonpoikien parhaaksi. Valtiovalta tyrkytti heille myös kyläjärjestyksiä. Ruotsin hallitus julkaisi 1742 kyläjärjestysohjeet, josta sai yksityiskohdissa poiketa, jotta kyläjärjestys sopisi paremmin paikkakunnan oloihin. Asetuksella laillistettiin ne kyläjärjestykset, joista talonpojat olivat vapaaehtoisesti sopineet. Niin pitkälle hallitus ei asiassa mennyt, että olisi määrännyt jokaiseen valtakunnan kylään kyläjärjestyksen. Suomen talonpojat innostuivat asiasta etenkin Etelä-Pohjanmaalla. Siellä kyläjärjestykset laadittiin koko pitäjää koskeviksi ja ne hyväksyttiin pitäjänkokouksissa pitäjänlaeiksi.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Kirkon järjestämään kinkerikuntaan kuului yleensä useita lähekkäisiä kyliä, mutta joskus sen saattoi muodostaa yksikin suuri kylä. Seurakunta oli jaettu kinkerikuntiin kinkerien pitoa varten. Kinkerikunnan toimihenkilöitä olivat kuudennusmiehet. He osallistuivat kinkerikunnan neuvottelukokouksiin, joissa päätettiin sen huolehdittaviksi tulevien rasitusten ja maksujen suoritustavasta. Siellä päätettiin myös pitäjänkokouksen antamien määräysten toimeenpanosta ja joskus siellä jaettiin rangaistuksia siveellisiä arvoja loukkaavista rikkomuksista. Myöhemmin kirkko antoi siveellisyyden valvontatehtävän kinkereillä valitulle kylänvanhimmalle. Myös maaherrat kannustivat 1700-luvulla valitsemaan kyliin valvojia, joita kutsuttiin ruotumestareiksi, kylänvanhimmiksi tai oltermanneiksi. Heillä oli sama tehtävä kuin kuudennusmiehillä eli ilmoittaa kyläläisten rikkomukset kruununpalvelijoille ja papeille.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Isojako on maanjakotoimitus, jossa kukin tila saa jyvityksen perusteella sille kuuluvan maan yhtenä tai mahdollisimman vähälukuisina tiluskappaleina. Isojaossa koko jakokunnan alue jaettiin yhtenäisimmiksi alueiksi aiempien monien sarkojen sijaan. Kun isojakoa ei haluttu kylään vapaaehtoisesti, annettiin 1757 asetus, joka määräsi sen toteutettavaksi, jos yksikin kylän osakas niin vaati. Suomea varten annettiin uusi, täsmällisempi isojakoasetus 1762 ja vähitellen isojako alkoi levitä, ensin Länsi-Suomeen. Isojako lopetti suurimmalta osin maiden yhteisomistuksen vähäisiä yhteisiä alueita lukuun ottamatta. Kaikkia metsiä ei jaettu talojen kesken, vaan saloseuduista muodostettiin kruununmetsiä. Jaossa jäi myös liikamaita, joihin kylällä oli kuitenkin oikeus, jos liikamaalle perustettiin uudistiloja.


title: Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä

text: Isojakoa suoritettiin 1700-luvulla voin viiden miljoonan hehtaarin alalla. Metsien jakaminen lisäsi uudisraivausta ja uudisasutusta. Isojaon myötä myös monet sitkeät rajariidat päättyivät, sillä kylien ja pitäjien rajat käytiin läpi ja rajalinjojen puut kaadettiin, jotta rajan paikka erottui maastossa. Yksityiseen omistukseen siirtyneitä metsiä ryhdyttiin hoitamaan säästeliäästi ja monin paikoin aloitettiin suoviljely. Vaikka edelleen asuttiinkin ryhmäkylässä, ei enää oltu niin riippuvia naapureista etenkään aitaamisen ja ojittamisen suhteen.


title: Hopeakorvatimali

text: Hopeakorvatimali ("Leiothrix argentauris") on Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa sekä Kiinassa tavattava pyrstötimaleihin kuuluva varpuslintu.


title: Hopeakorvatimali

text: Kooltaan hopeakorvatimali on 17–18 cm. Lajin selkä ja siivet ovat väriltään oliivinvihreät tai harmaat ja siivissä on myös keltainen ja punainen laikku. Pää on musta lukuun ottamatta silmien takana olevaa hopeanharmaata laikkua. Nokka on väritykseltään keltainen. Kurkku ja niska ovat väriltään kirkkaan punaiset ja keltaiset. Vatsa on linnulla keltainen. Naarashopeakorvatimalin värit eivät ole aivan yhtä kirkkaat kuin koiraalla. Nuoret linnut muistuttavat ulkonäöltään aikuisia.


title: Hopeakorvatimali

text: Hopeakorvatimalin levinneisyysalue ulottuu Intian pohjoisosasta itäiselle Himalajalle ja Kiinaan sekä Indokiinan ja etelään Sumatralle ja Malesiaan. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat lehtimetsät, mäntymetsät, pensaikot sekä teeviljelmät ja puutarhat. Hopeakorvatimalin elinympäristöt sijaitsevat yleensä 175–2 000 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Hopeakorvatimali

text: Hopeakorvatimalit liikkuvat pienissä ryhmissä. Ravintonaan lintu käyttää hedelmiä sekä hyönteisiä, joita se pyydystää ilmasta. Hopeakorvatimalin pesimäkausi kestää huhtikuulta elokuulle. Pesä on kuppimainen ja rakennetaan lehdistä ja sijoitetaan pensaaseen. Naaras munii yleensä neljä munaa.


title: Sergei Petrenko

text: Sergei Petrenko (s. 10. syyskuuta 1968, Harkova) on entinen neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Hänet valittiin Neuvostoliiton ja Venäjän jääkiekon kunniagalleriaan vuonna 1992. Hän voitti jääkiekon olympiakultaa vuonna 1992.


title: Vanhustyön keskusliitto

text:
Vanhustyön keskusliitto – Centralförbundet för de gamlas väl ry on maan laajin valtakunnallinen vanhustyön järjestö. Liitto on asiantuntijaorganisaationa mukana vanhustenhuoltoon
liittyvässä lainsäädäntö- ja muussa valmistelutyössä. Liitto tekee aktiivisesti yhteistyötä monien sosiaali- ja terveysalan järjestöjen sekä viranomaisten kanssa.


title: Vanhustyön keskusliitto

text:
Keskusliitto toimii kiinteässä yhteistyössä jäsenyhteisöjensä kanssa
mm. järjestämällä alueellisia koulutus- ja neuvottelupäiviä. Liiton hallintoon osallistuu hallitus- ja valtuustotyöskentelyn kautta laaja valtakunnallisten ja paikallisten asiantuntijoiden joukko.


title: Vanhustyön keskusliitto

text: Vanhustyön keskusliitto julkaisee seitsemän kertaa vuodessa ilmestyvää Vanhustyö-lehteä.


title: Vanhustyön keskusliitto

text:
Visionsa mukaan Vanhustyön keskusliitto VTKL on maan johtava ja laajin vanhustyön ja ikääntymisen asiantuntijajärjestö. Liiton tehtävänä on edistää vanhusten hyvinvointia ja
sosiaalista turvallisuutta sekä toimia kolmannen sektorin edunvalvojana ja kilpailukyvyn kehittäjänä.


title: Vanhustyön keskusliitto

text: Toimintamuotomme:


title: Vanhustyön keskusliitto

text: Keskusliiton päätapahtuma on vuosittainen Vanhustenpäivä lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina. Sitä seuraava viikko on nimetty Vanhustenviikoksi.


title: Vanhustyön keskusliitto

text: Vanhustyön järjestötoiminta alkoi 1949, kun perustettiin Vanhainsuojelun keskusliitto – Centralförbundet för de åldrigas väl. Järjestön nimi muutettiin vuonna 1974 nykyiseen muotoonsa Vanhustyön keskusliitto.


title: Vanhustyön keskusliitto

text: Vuodesta 1991 keskusliiton toimisto on sijainnut Helsingin Malmilla.


title: Havaiji 5-0

text: Havaiji 5-0 ("Hawaii Five-0") on yhdysvaltalainen Havaijille sijoittuva poliisisarja, joka alkoi CBS-kanavalla 20. syyskuuta 2010. Sarja on uusi versio vuosina 1968–1980 esitetystä televisiosarjasta "Hawaii Five-O". Uuden sarjan nimessä on O-kirjaimen sijaan nolla. Alkuperäisen version tavoin sarja seuraa erikoisyksikköä, joka perustettiin rikollisuuden torjumiseksi Havaijilla. Sarjan tunnuskappale on Brian Tylerin uudelleensovittama versio Morton Stevensin säveltämästä alkuperäisen sarjan tunnuskappaleesta.


title: Havaiji 5-0

text: Sarjan seitsemännen kauden esittäminen aloitettiin yhdysvalloissa syyskuussa 2016. Maaliskuussa 2017 CBS tilasi sarjalle kahdeksannen kauden, jonka esittäminen alkoi syyskuussa 2017.


title: Havaiji 5-0

text: Suomessa sarjan oikeudet on ostanut Nelonen, joka on esittänyt sarjaa 2. helmikuuta 2011 alkaen. Sarjan uusintakierros Suomessa alkoi 31. maaliskuuta 2012 Nelosella. Sitä esitetään myös Nelosen omistamalla Jimillä ja Nelonen Primellä. Suomessa sarjaa on näytetty viidenteen tuotantokauteen asti Hero-kanavalla.


title: Havaiji 5-0

text: "Havaiji 5-0" on menestynyt erinomaisesti Yhdysvaltojen ja Havaijin markkinoilla.


title: Havaiji 5-0

text: "Hawaii Five-0: Original Songs from the Television Series" albumi julkaistiin 4. lokakuuta 2011. AllMusic antoi albumille 3 tähteä ().


title: Havaiji 5-0

text: "Havaiji 5-0" ja "" ovat tehneet muutamia crossover jaksoja, joissa kummankin sarjan hahmoja nähdään toisessa sarjassa. "Havaiji 5-0:n" väkeä nähdään myös uudistetun "Nuori MacGyver" sarjan hahmojen apuna.


title: Eino H. Ahti

text: Eino H. (Hannes Eino Gabriel) Ahti (ent. Andersson; 14. maaliskuuta 1894 Vaasa – 2. helmikuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, kuplettilaulaja ja sanoittaja. Hän käytti nimimerkkejä "Hannes Ahti", "Ahti H. Einola", "Aukusti Salo", "Saaren Pekka", "Eino Taatto" ja "Gabriel Tossu".


title: Eino H. Ahti

text: Eino H. Ahdin tuotantoon kuului useita lyhyitä näytelmiä, lastenkirjoja ja yksi romaanikin. Ahti kirjoitti myös Kustannus Oy Ilmarisen julkaisemiin lukemistolehtiin. Hän esiintyi lisäksi kuplettilaulajana "Gabriel Tossun" nimellä ja hän sanoitti kupletteja ja iskelmiä ("Yö Kaivopuistossa", "Kulkurin masurkka", "Kulkuripoika Helsingissä", "Maantien varrella") "Ahti H. Einolan" nimellä.


title: Eino H. Ahti

text: Ahti oli suutarin roolissa Nyrki Tapiovaaran 1938 ohjaamassa elokuvassa Varastettu kuolema. Teuvo Tulion vuonna 1944 ohjaama elokuva Sellaisena kuin sinä minut halusit perustui taas Ahti H. Einolan aiheeseen.


title: Eino H. Ahti

text:
Nimellä "Eino H. Ahti":
Nimimerkillä "A. H. E":
Nimimerkillä "Hannes Ahti":
Nimimerkillä "Ahti H. Einola":
Nimimerkillä "Saaren Pekka":
Nimimerkillä "Aukusti Salo":
Nimimerkillä "Eino Taatto":
Nimimerkillä "Gabriel Tossu":


title: Guillaume de Beaujeu

text: Guillaume de Beaujeu oli Temppeliherrojen 21. suurmestari vuodesta 1273 vuoteen 1291 saakka, jolloin hän sai surmansa Akkon piirityksessä.


title: Guillaume de Beaujeu

text: Guillaume de Beaujeu oli Pouillen alueen komentaja, eli hän ei ollut Pyhällä maalla, kun hänet valittiin ritarikunnan suurmestariksi 13. toukokuuta 1273. Hän saapui Akkon linnoituskaupunkiin vasta seuraavan vuoden aikana. Kaupunki oli tuolloin lähes ainoa kristittyjen tukikohta Pyhällä maalla.


title: Guillaume de Beaujeu

text: Vuonna 1291 Egyptin sulttaani Kalil Ascarf piiritti Akkon linnoitusta ja tässä puolustustaistelussa Guillaume de Beaujeu osoitti loistavat sotilaalliset kykynsä ja suurta rohkeutta. Hän kuitenkin kohtasi myös kuolemansa linnoituskaupungin muureilla.


title: Guillaume de Beaujeu

text: Hänen edeltäjänsä ritarikunnan suurmestarina oli Thomas Bérard ja seuraajansa Thibaud Gaudin.


title: Sinfonia nro 4 (Bruckner)

text: Anton Brucknerin neljännestä sinfoniasta Es-duuri (WAB 104) käytetään nimitystä "Romanttinen". Teoksen ensimmäinen esitys Wienissä vuonna 1880 Hans Richterin johdolla oli menestys. Bruckner uudisti sen alkuperäistä versiota (1874) muun muassa korvaamalla alkuperäisen scherzon nykyisin tunnetummalla metsästysaiheisella ja alkuperäisen finaalin uudella "Volkfestiksi" nimetyllä. Finaali kuitenkin korvattiin parin vuoden kuluttua jälleen vähemmän ohjelmallisella. Säveltäjä teki laajoja muutoksia myös kahteen ensimmäiseen osaan. Näistä muutoksista syntynyt vuosien 1878–1880 versio on nykyisin tunnetuin ja esitetyin. Brucknerin oppilaat toteuttivat myöhempiä muutoksia vuosien 1887–1888 versiossa, jota Wilhelm Furtwängler suosi.


title: Sinfonia nro 4 (Bruckner)

text: Säveltäjä hahmotteli teostaan ohjelmallisesti, mikä erottaa sen hänen muista sinfonioistaan. Lisänimi "Romanttinen" viittaa tutkijoiden mukaan keskiaikaiseen romanssiin.Teoksen esittävään kokoonpanoon kuuluu kaksi huilua, kaksi oboea, kaksi klarinettia, kaksi fagottia, neljä käyrätorvea, kolme trumpettia, kolme pasuunaa, patarummut ja jouset. Vuoden 1878 muutosten jälkeen soittimiin kuuluu lisäksi bassotuuba. Vuonna 1889 julkaistussa partituurissa oli osuudet myös kolmannelle huilulle (piccolo) ja lautasparille.


title: Romanttinen sinfonia

text: Romanttinen sinfonia on:


title: Kangasniemi (täsmennyssivu)

text: Kangasniemi tarkoittaa seuraavia:


title: ORP Sęp (1938)

text: ORP Sęp () oli Puolan laivaston Orzeł-luokan sukellusvene. Alus oli toisen maailmansodan internoitu Ruotsissa.


title: ORP Sęp (1938)

text:
Alus lähti 1. huhtikuuta 1939 Horteniin Norjaan viimeisiin sukellus- ja nopeuskokeisiin päällikkönään Salamon. Se oli virallisesti edelleen Alankomaiden laivaston alainen ja siten aluksen miehistönä oli kuusi Alankomaiden laivaston jäsentä, kuusitoista telakan työntekijää ja 20 Puolan merivoimien jäsentä. Kokeiden päätyttyä puolalaiset ilmoittivat ottavansa aluksen hallintaansa Puolan laivaston komentajalta kontra-amiraali Swirskiltä saamansa käskyn mukaisesti. Hävittäjä "ORP Burza" toi 16. huhtikuuta Horteniin täydennystä veneen miehistöön. Samana aamuna kello 10.10 puolalaiset ottivat aluksen hallintaansa ilman vastarintaa. Alankomaalaiset siirrettiin maihin Hortenissa, mistä he siirtyivät muutamassa päivässä takaisin kotimaahansa.
"Sęp" ja "Burza" lähtivät kello 22 Oslovuonosta ja ne saapuivat Oksywieen 18. huhtikuuta. Satamaan saapuessa Burza hinasi sukellusvenettä, josta oli loppunut polttoaine Bornholmin kohdalla.


title: ORP Sęp (1938)

text: Alus partioi kuitenkin omalla alueellaan sodan alettua Worekin suunnitelman mukaisesti. Alus laukaisi 2. syyskuuta torpedon kohti Saksan laivaston hävittäjä "Friedrich Ihniä" tuloksetta. Hävittäjä teki vastahyökkäyksen syvyyspommein ja vaurioitti sukellusvenettä. Seuraavana päivänä "Sęp" joutui uudelleen syvyyspommitukseen ja vaurioitui lisää. Alus vetäytyi Gotlannin lähistölle korjaamaan vaurioitaan.


title: ORP Sęp (1938)

text: Alus sai 13. syyskuuta ohjeen siirtyä Britteinsaarille tai internoitua Ruotsiin. Alusten vaurioiden vuoksi se päätettiin internoida, joten se ajoi 17. syyskuuta pinnassa Tukholman edustalle. Alus pyysi lupaa korjausten tekemiseksi satamassa, mutta vikojen ollessa niin suuria se internoitiin. Alus riisuttiin aseista, ja sen koneisto tehtiin toimintakelvottomaksi.


title: ORP Sęp (1938)

text: Sodan päätyttyä saapui 23. kesäkuuta 1945 Puolan sotilaslähetystö Ruotsiin järjestelemään internoidun sukellusveneen kotiuttamista. Alus siirrettiin 9. syyskuuta Puolan hallintaan, minkä jälkeen veneen korjaus jatkui Ruotsissa 21. lokakuuta saakka. Alus saapui 25. lokakuuta Puolaan, jossa se liitettiin uudelleen Puolan merivoimiin 30. marraskuuta.


title: ORP Sęp (1938)

text: Aluksen aseistus muutettiin käyttämään Neuvostoliittolaisia ampumatarvikkeita 1946. Aluksesta tehtiin 1959 koululaiva ja se säilyi laivaston suurimpana sukellusveneenä vuoteen 1962, jolloin ensimmäinen neljästä Neuvostoliitossa valmistetusta Whiskey-luokan sukellusveneestä saapui. Aluksella oli 1964 vakava tulipalo, jossa sai surmansa kahdeksan miehistönjäsentä. Alusta ei tämän jälkeen korjattu palveluskuntoiseksi, vaan se poistettiin 15. syyskuuta 1969 palveluksesta. Alus romutettiin 1972.


title: ORP Orzeł

text: ORP Orzeł on ollut kolmen Puolan merivoimien aluksen nimenä:


title: Sinfonia nro 7 (Bruckner)

text: Anton Bruckner sävelsi seitsemännen sinfoniansa E-duuri (WAB 107) vuosina 1881–1883 ja uudisti sitä vielä 1885. Sinfonia on omistettu Baijerin kuninkaalle Ludvig II:lle, ja siihen viitataan joskus lisänimellä "Lyyrinen". Arthur Nikisch johti sen kantaesityksen Leipzigissä 30. joulukuuta 1884. Teokseen tehtiin joitain muutoksia kantaesityksen jälkeen, mutta ennen kuin teos julkaistiin ensimmäistä kertaa Gutmannin laitoksena vuonna 1885. Muutokset koskevat enimmäkseen tempoa ja orkestrointia. Nikisch, Franz Schalk ja Ferdinand Löwe vaikuttivat merkittävästi vuoden 1885 laitokseen.


title: Sinfonia nro 7 (Bruckner)

text: Kantaesityksessä käytetty vuoden 1883 versio on julkaisematon. Alkuperäisversion sisältöä ei tunneta tarkoin, koska säilyneeseen käsikirjoitukseen on merkitty myös myöhempiä muutoksia.


title: Sinfonia nro 7 (Bruckner)

text: Robert Haas pyrki vuoden 1944 laitoksessaan poistamaan teoksesta Nikischin, Schalkin ja Löwen esittämät muutokset. Hitaaseen osaan ei tässä versiossa kuulu symbaaleja, triangelia eikä patarumpuja. Haasin mukaan Bruckner ei itse halunnut käyttää niitä. Tutkija Benjamin Korstvedt kuitenkin pitää väitettä epäuskottavana. Leopold Nowakin laitoksessa (1954) lyömäsoittimet ovat mukana soittimistossa; Nowak piti ennallaan suurimman osan Gutmannin laitoksen muutoksista.


title: Sinfonia nro 7 (Bruckner)

text: Verein für musikalische Privataufführungeniä varten Arnold Schönberg opiskelijoineen ja kumppaneineen sovitti sinfonian kamariyhtyeelle vuonna 1921. Vereinin toiminta loppui ennen kuin esitystä ehdittiin järjestämään, joten kantaesitys kuultiin vasta yli kuudenkymmenen vuoden kuluttua.


title: Sinfonia nro 7 (Bruckner)

text: Brucknerin seitsemännen sinfonian ensimmäisen kaupallisen levytyksen (1924) johti Oskar Fried Polydorille. Teoksen hidas osa esitettiin 1. toukokuuta 1945 Saksan radiossa ennen ilmoitusta Adolf Hitlerin kuolemasta. Adagio on sävelletty Richard Wagner muistoksi.


title: Blackout (Transformers)

text: Blackout on kuvitteellinen robotti Transformers-universumissa.


title: Blackout (Transformers)

text: Blackout ei esiintynyt animaatiosarjassa tai sarjakuvassa lainkaan, mutta hänestä tehtiin lelu, joka yhdistyy Spaceshot-nimisen Decepticonin kanssa B-1B Lancer-pommikoneeksi.


title: Blackout (Transformers)

text:
"ssa" Blackout oli Mini-Con, joka työskentelee Decepticon Demolishorille.
"issa" Blackout kuuluu Barricaden johtamaan Destruction-ryhmään, joka muistuttaa Generation 1:n Combaticoneja. Blackout muodostaa Bruticus Maximuksen oikean jalan. Lisäksi loi Terrorconin jolle annattiin myös nimeksi Blackout.


title: Blackout (Transformers)

text: Michael Bayn ohjaamassa Transformers-elokuvassa Blackout nähtiin jo alussa. Hän hyökkäsi Qatarissa SOCCENT-tukikohtaan etsiäkseen tietoja Allsparkin sijainnista Yhdysvaltojen sotilasverkon kautta. Yritys epäonnistui, koska sotilaat katkaisivat virrat tietokoneista. Hän kuitenkin huomasi miten kapteeni William Lennoxin johtama ryhmä pakeni, joten hän lähetti apurinsa, Scorponokin heidän peräänsä. Seuraavan kerran Blackout nähtiin vasta Mission Cityssä, jossa hän sai surmansa, kun Lennox ampui häntä rintaan samalla kun F-22 Raptorit tulittivat häntä.


title: Blackout (Transformers)

text: Vaikka Blackout ei esiinny elokuvassa "", siinä esiintyy hänen näköisensä Decepticon nimeltä Grindor.


title: Blackout (Transformers)

text: "issa" Blackout nähtiin vain lyhyesti kolmannen kauden alussa, jossa hän kuului Strikan johtamaan Ryhmä Chaariin ja oli myös yksi suurikokoisimmista Decepticoneista.


title: Sinfonia nro 1 (Bruckner)

text: Anton Brucknerin sinfonia nro 1 c-molli oli ensimmäinen sinfonia, jonka säveltäjä katsoi esityskelpoiseksi. Hän sävelsi sen f-molli-sinfoniansa ("Studiensymphonie") jälkeen, mutta ennen ns. 0. sinfoniaansa. Hän omisti teoksensa Wienin yliopistolle saatuaan kunniatohtorin arvon vuonna 1891. Bruckner itse antoi teokselleen kutsumanimen "Das kecke Beserl" (sähäkkä naikkonen).Bruckner sävelsi sinfonian alkuperäisversion Linzissä ja johti sen kantaesityksen siellä vuonna 1868. Versio on saatavilla William Carraganin painoksena, ja sen on levyttänyt Georg Tintner. Vuoden 1877 uudistettu versio, "Linzin"-versio, on tehty nimestään huolimatta Wienissä. Se on saatavilla Robert Haasin (1935) ja Leopold Nowakin (1953) laitoksina. Useimmat levytykset – muiden muassa Eugen Jochumin ja Sächsische Staatskapelle Dresdenin kuuluisa tulkinta – pohjautuvat näihin kahteen editioon.


title: Sinfonia nro 1 (Bruckner)

text: "Wien"-nimellä tunnettu vuoden 1891 versio eroaa huomattavasti aiemmista. Se on saatavilla Günther Broschen julkaisemana (1980). Muiden muassa Riccardo Chailly, Gennadi Roždestvenski ja Günter Wand ovat levyttäneet sen.


title: Sinfonia nro 1 (Bruckner)

text: Cyrill Hynais'n laitos vuodelta 1893 on ensimmäinen julkaistu. Se on hyvin lähellä vuoden 1891 versiota.


title: Sinfonia nro 1 (Bruckner)

text: Koko sinfonia levytettiin kaupallisesti ensimmäistä kertaa Volkmar Andreaen johdolla vuonna 1950. Levytyksellä käytettiin ensimmäistä julkaistua versiota.


title: Dekker

text: Dekker on hollanninkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Kuhankuonon retkeilyreitistö

text: Kuhankuonon retkeilyreitistö on Varsinais-Suomessa, pääosin Mynämäen, Nousiaisten, Ruskon ja Pöytyän kuntien alueella, kulkeva yli 200 kilometrin retkeilyreittiverkosto. Kuhankuonolla retkeilyreitistö ulottuu lisäksi Turun, Auran ja Maskun alueelle. Vuonna 2009 reitistö laajeni aikasemmin Suokullan reittinä tunnetulle reitistölle Raision, Maskun ja Ruskon kuntien alueille. Kuhankuonon retkeilyreitistö- ja virkistysalueyhdistyksen ylläpitämä reitistö kiertää myös Kurjenrahkan kansallispuiston ja Vaskijärven luonnonpuiston alueella. Yhdysreitti ja sen varella olevat varsinaiset rengasreitit ulottuvat Säkylän Pyhäjärveltä Turun Ruissaloon.


title: Kuhankuonon retkeilyreitistö

text: Varsinais-Suomen liitto käynnisti vuonna 1991 yhdessä Mynämäen, Nousiaisten sekä silloisten Vahdon ja Yläneen kuntien kanssa suunnitelmat retkeilyreitistön luomiseksi näiden kuntien metsä- ja suoalueille. Nimensä reitistö sai seudun tunnetuimman maamerkin, Kuhankuonon, mukaan. Kuhankuonon retkeilyreitistön kolme ensimmäistä reittiä avattiin käyttöön kesällä vuonna 1992. Paikallisten yhteismetsien, yksityisten maanomistajien ja valtion yhteistyön tuloksena reitistö laajeni parissa vuodessa huomattavasti. Myöhemmin alueelle viitoitettiin myös useita yhdysreittejä yhdistämään erilliset rengasreitit toisiinsa. Ennen uuden opaskartan julkaisemista vuonna 2009 reiteillä toteutettiin radikaaleja uudistuksia, kun vähän käytettyjä, useimmiten metsäautoteitä pitkin vedettyjä yhdysreittejä poistettiin käytöstä.


title: Kuhankuonon retkeilyreitistö

text: Nykyään retkeilyreitistön ylläpidosta kansallispuiston ulkopuolella vastaa vuonna 2006 perustettu Kuhankuonon retkeilyreitistö- ja virkistysalueyhdistys, jonka toimintaa rahoittavat Auran, Kaarinan, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Raision, Ruskon ja Turun kunnat sekä Varsinais-Suomen liitto. Yhdistyksen yhteistyötahoja ovat lisäksi Metsähallitus, Metsänhoitoyhdistys Tuki, Matkailuyhdistys Kurjenkello, Lounaispaikka, Yläneen Luontokapinetti, Luontotietotoimisto Lehto & Sillanpää sekä Saksalan ja Uudenkartanon pienviljelijäyhdistykset.


title: Kuhankuonon retkeilyreitistö

text: Kuhankuonon retkeilyreittiverkoston rengasreittien ja ne toisiinsa yhdistävien yhdysreittien kokonaispituus on yli 200 kilometriä. Perinteiset reitit kulkevat pääosin Mynämäen, Nousiaisten, Ruskon ja Pöytyän alueella; sittemmin reitistöön on liitetty Turun, Raision, Maskun ja Ruskon alueella kulkeva Suokullan yhdysreitti ja sitä sivuavat rengasreitit Karevansuon, Maskun Rivieran ja Kullaanvuoren alueella. Yhteensä viitoitettuja rengasreittejä on yhdeksän kappaletta, ja niiden varrella sijaitsee laavuja ja nuotiopaikkoja. Eri reittejä kulkemalla puistoissa ja niiden ympäristössä voi siten tehdä myös yli yön kestäviä vaelluksia.


title: Kuhankuonon retkeilyreitistö

text: Kuhankuonon retkeilyreitistön rengasreitit sijaitsevat suurelta osin Kurjenrahkan kansallispuiston ja Vaskijärven luonnonpuiston ulkopuolella, mutta reitistöön kuuluvat puistojen sisäiset palvelurakenteet sekä polut ovat Metsähallituksen ylläpitämiä. Puistojen ulkopuolelle jäävät osat kävelyreiteistä ja niiden rakenteista ovat puolestaan kokonaan yhdistysvoimin hoidettuja. Kaikki alueen reitit kuuluvat hoitajasta riippumatta kuitenkin retkeilyreitistön kokonaisuuteen. Reittien yhteisestä käytöstä kertoo esimerkiksi se, että kansallispuistossa kulkeva Pukkipalon noin kilometrin mittainen luontopolku vanhan metsän lajistosta kertovine tauluineen on osa Kuhankuonon retkeilyreitistöön kuuluvasta, yhdeksän kilometrin mittaisesta Pukkipalon reitti -nimisestä rengasreitistä. Samoin puiston sisällä kulkevat luontotuvalta Kuhankuonon kautta Rantapihaan johtava polku, Töykkälästä Kuhankuonolle johtava polku Kurjenrahkan suon yli sekä Vajosuon reunaosissa kulkeva polku kuuluvat osina kolmenkymmenen kilometrin mittaiseen Vajosuon vaellus -rengasreittiin.


title: Kuhankuonon retkeilyreitistö

text: Kuhankuonon retkeilyreitistöön kuuluu kymmenen nimettyä reittiä, joista suurin osa on rengasreittejä. Vuonna 2006 kunnostettu Pukkipalon reitti kulkee nimensä mukaisesti Pukkipalon aarnialueen halki; yhdessä sitä sivuavan uudemman Savonjärven reitin kanssa se on reitistön suosituimpia osuuksia. Kahden järven kierros puolestaan on kymmenen kilometrin mittainen rengasreitti Yläneen Elijärven ja Säkylän Pyhäjärven välissä. Vaskijärven reitti taas läpäisee Vaskijärven luonnonpuiston kahdesta kohdasta. Kahdeksan kilometrin mittainen Pirunkirkon patikka kulkee kallioisessa maastossa. Se, kuten kymmenkilometrinen Haukkavuoren reitti Kuhankuonon itäpuolella, on edestakaisin kuljettava pistoreitti, vaikka siitä saa eri yhdysreittien avulla myös lenkin. Kolmenkymmenen kilometrin mittainen Vajosuon vaellus on reitistön pisin rengasreitti, ja se kulkee reiteistä pisimpään Kurjenrahkan kansallispuiston alueella. Etelämpänä, Ruskon alueella kulkeva kahdeksan kilometrin Kangenmiekan kierros, puolestaan kulkee pääasiassa kuivalla kangasmaalla ja metsäautoteillä. Maskun ja Raision alueella kulkevat Karevan kierto ja Kullaanpolku sijaitsevat selvästi lähempänä kaupunkiasutusta, mutta ovat silti monipuolisia ja osin varsin luonnontilaisia reittejä.


title: Seututie 952

text: Seututie 952 eli Unarintie on seututie, joka vie Rovaniemen Meltauksesta Unarin kautta Vaalajärveen. Tie on osittain päällystetty asfaltilla ja osittain soralla.


title: Decker

text: Decker on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Patrik Berger

text: Patrik Berger (s. 10. marraskuuta 1973 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen entinen jalkapalloilija. 185 senttimetriä pitkän Bergerin pelipaikka oli vasen laitalinkki. Hän pelasi urallaan kotimaansa lisäksi Saksassa ja Englannissa. Pisimpään hän edusti englantilaista Liverpoolia. Berger lopetti peliuransa vuonna 2010.


title: Patrik Berger

text: Berger aloitti jalkapallon Sparta Prahassa, mutta solmi ensimmäisen ammattilaissopimuksensa paikalliskilpailija Slavian kanssa vuonna 1991. Vuonna 1995 Ottmar Hitzfeld hankki hänet Saksaan, Borussia Dortmundiin, 500 000 punnan siirtokorvausta vastaan. Dortmund voitti Saksan-mestaruuden ja Supercupin, mutta Berger sai peliminuutteja lähinnä vaihtopelaajana. Seuraavana kesänä Liverpool kiinnostui Bergeristä hänen onnistuttuaan hyvin EM-kisoissa, joissa hän teki muun muassa maalin rangaistuspotkusta loppuottelussa. Elokuussa 1996 siirto varmistui ja Liverpool maksoi Dortmundille 3,25 miljoonaa puntaa.


title: Patrik Berger

text: Englannin Valioliigassa Berger teki ensiesiintymisensä 7. syyskuuta ottelussa Southamptonia vastaan. Berger pelasi hyvin alusta lähtien, ja hänet valittiin liigan syyskuun parhaaksi pelaajaksi. Toisella kaudella Berger sai vähemmän vastuuta, ja hän ajautui riitoihin valmentaja Roy Evansin kanssa. Evans kritisoi Bergeriä huonoksi joukkuepelaajaksi ja ilmoitti julkisesti haluavansa myydä hänet Bergerin kieltäydyttyä vaihtopelaajan roolista Boltonia vastaan pelatussa ottelussa maaliskuussa 1998. Bergerin agentti kertoi medialle, että Benfica, Roma ja nimeämättömät espanjalaisseurat olivat kiinnostuneita hankkimaan Bergerin. Gérard Houllierin nimitys Liverpoolin uudeksi valmentajaksi sai kuitenkin Bergerin pysymään seurassa. Houllierin ensimmäisellä kaudella Berger oli jälleen Liverpoolin runkopelaajia. Seuraavalla kaudella loukkaantuminen marraskuussa 2000 vei ison osan kaudesta, mutta Berger palasi kentille maaliskuussa 2001. Loukkaantumiset kuitenkin jatkuivat, mikä vähensi Bergerin peliaikaa. Tämä taas johti päätökseen jättää Liverpool, kun sopimus seuran kanssa kesällä 2003 päättyi.


title: Patrik Berger

text: Entinen jalkapalloilija Jan Berger on Bergerin setä.


title: Mixmaster

text: Mixmaster on "Transformers"-universumissa esiintyvä Decepticon. Hasbron luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1984 "The Transformers" -animaatiosarjassa.


title: Mixmaster

text: Mixmaster kuului ensimmäisessä Transformers-sarjassa Constructiconien ryhmään, jotka loivat Cybertronissa Crystal Cityn, mutta nykyään ovat osa Megatronin joukkoja. Hän on ryhmänsä kemisti ja sementinsekoittaja.