title: GMO-keskustelu

text: Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan yksittäiset GM-tuotteet pitää arvioida tapauskohtaisesti, eikä ole mahdollista antaa kaikkien tuotteiden turvallisuutta koskevia yleispäteviä lausuntoja. Tällä hetkellä kansainvälisillä markkinoilla olevat GM-ruoat ovat läpäisseet riskiarvioinnit ja ne eivät todennäköisesti aiheuta riskiä ihmisten terveydelle. Tämän lisäksi terveysvaikutuksia ihmisiin ei ole osoittautunut kulutuksen seurauksena niissä maissa, joissa ne on hyväksytty käyttöön.


title: GMO-keskustelu

text: Saksan tiedeakatemioiden liiton (UDAW) mukaan tarjolla olevat GM-peräiset elintarvikkeet eivät ole perinteisiä vaarallisempia vaan päinvastoin toisinaan paljon terveellisempiä.


title: GMO-keskustelu

text: 16 vuoden ja lähes miljardin hehtaarin GMO-tuotannosta huolimatta ei ole löytynyt yhtään todistettua terveys- tai ympäristöhaittaa mukaan lukien allergiat. Myös WHO vahvistaa, ettei terveyshaittoja ole löytynyt.


title: GMO-keskustelu

text: Sadat miljoonat ihmiset ovat syöneet GMO-ruokia 1990-luvun alusta asti, mutta ainuttakaan haittaa ei ole löydetty eikä oikeustapauksia terveyteen liittyen, vaikka hyvin suuri osa GMO-kuluttajista on kaikkein oikeustapausherkimmistä maista kuten Yhdysvalloista.


title: GMO-keskustelu

text: AAAS, Euroopan komission raportti ja WHO ovat todenneet, että mitään terveyshaittoja ei ole osoitettu. Helmikuussa 2013 "Journal of Agricultural and Food Chemistry" julkaisi kirjallisuusyhteenvedon 20 vuoden turvallisuustutkimuksista. "Ylivertainen todistusaineisto" osoitti, että kasvien geenimuuntelu "häiritsee kasvin koostumusta vähemmän kuin perinteinen jalostus, jolla silläkin on mahtava turvallisuushistoria."


title: GMO-keskustelu

text: Syyskuussa 2013 "Nature Biotechnology" -lehdessä julkaistun katsauksen mukaan jopa geenimuunneltujen organismien vastustajat myöntävät, että tähän mennessä GM-ruoat eivät ole tuottaneet mitään terveyshaittoja.


title: GMO-keskustelu

text: Geenimuunteltujen viljelykasvien turvallisuudesta ja ympäristövaikutuksista on yli 2000 tutkimusta, joista peräti 1000 on riippumattomien tutkijoiden riippumattomasti tekemiä.


title: GMO-keskustelu

text: "Critical Reviews in Biotechnology" julkaisi syyskuussa 2013 italialaisen tutkimusryhmän yhteenvedon 1783 tutkimuksesta geeniteknisistä tuotteista vuosilta 2002-2012. Tutkijat eivät löytäneet yhtään uskottavaa todistetta siitä, että geenimuuntelu tuottaisi mitään haittoja ihmisille tai eläimille. Tutkimuksen tekijät valittavat, että eräiden maiden GMO-rajoitusten sekä epätieteellisen retoriikan vuoksi GMO-huolia on liioiteltu.


title: GMO-keskustelu

text: GM-kriittisen Kansalaisten bioturvayhdistyksen mukaan pitkän aikavälin tutkimuksia muuntogeenisten elintarvikkeiden terveysvaikutuksista ei ole tehty. Yhdistys sanoo myös, että muuntogeenisten elintarvikkeiden on silti todettu aiheuttaneen allergisia reaktioita, myrkytystiloja ja jopa kuolemantapauksia. Vuoteen 1994 mennessä ainut tunnettu myrkytys- ja kuolemantapauksia aiheuttanut GM-tuote oli 1980-luvulla Yhdysvalloissa valmistettu L-tryptofaani -ravintolisä, johon bioturvayhdistyskin tekstissään viittaa. US Food and Drug Administration totesi L-tryptofaanin tappaneen 37 ihmistä. Myrkytysoireiden aiheuttajaa tai sen syytä ei saatu selville, vaikka myöhemmissä tutkimuksissa osasyylliseksi epäiltiin puutteita tuotteen liikaa yksinkertaistetussa puhdistusprotokollassa. Myöhemmin on myös esitetty epäilyjä siitä, että myrkytystapausten taustalla olisi yksinkertaisesti ollut aineen liikakäyttö, jonka seurauksena tryptofaanin aineenvaihduntatuotteet olisivat häirinneet elimistön histamiinitasapainoa. Tällöin oireet olisivat aiheutuneet elimistön liian korkeasta histamiinipitoisuudesta, eikä geenimuuntelulla olisi mitään tekemistä oireyhtymän kanssa.


title: GMO-keskustelu

text: WHO:n mukaan kansanterveys voi hyötyä paljon bioteknologian mahdollisuuksista, esimerkiksi allergeenisuuden vähenemisestä. International Council for Sciencen mukaan GM-kasvit mahdollistavat allergeenien poistamisen tietyistä elintarvikkeista (esim. maapähkinät). Yhtään todistettua allergiatapausta tai muuta terveys- tai ympäristöhaittaa ei geenimuuntelusta ole koitunut huolimatta lähes miljardin hehtaarin GMO-tuotannosta.


title: GMO-keskustelu

text: DNA:ta ihminen saa päivittäin 0,1 - 1 grammaa sekä GM- että ei-GM-ruoasta, eikä lähes 2000 tutkimuksen yhteenvedossa löytynyt mitään todisteita siitä, että sitä päätyisi ihmissoluihin, vaikka GM-vastustajat tällaista yleisesti väittävät.


title: GMO-keskustelu

text: Federation of Animal Science Societes (FASS) kirjoittaa, että bioteknisesti ruokittujen eläinten liha, maito ja munat ovat turvallisia. Edes eläinten ruoan proteiineja ei ole löytynyt lihasta, maidosta ja munista. FASSin mukaan biotekniset kasvit ja eläinruoat auttavat maailman väestön ravitsemusta ja hyvinvointia, etenkin kehitysmaiden lasten.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2014 Journal of Animal Science -lehdessä julkaistu Kalifornian yliopiston tutkimusyhteenveto aiemmasta tutkimuksesta kattoi sadan miljardin eläimen ruokintaa vuosilta 1983 - 2011. Tutkimuskirjallisuuden mukaan GM-ruokitut eläimet olivat yhtä terveitä ja hyvinravittuja kuin muutkin.


title: GMO-keskustelu

text: Muuntogeenisiä kasveja on kritisoitu siitä, että keinotekoisesti lisätyt geenit saattavat siirtyä muuntelemattomiin kasveihin ja jopa eläimet voivat altistua niille. Kuitenkin International Council for Sciencen mukaan GM-kasvien tai niiden yksittäisten geenien riski levitä luontoon on samankaltainen kuin ei-GM-kasvienkin.


title: GMO-keskustelu

text: Aiemmin tutkijat kuten Mae-Wan Ho ovat esittäneet huolensa myös muuntogeenien leviämisestä sukua olemattomiin lajeihin horisontaalisen geeninsiirron kautta. Muunneltuja geenejä voisi siis siirtyä vaikkapa viljelyskasvista luonnonvaraisiin eläimiin. Kaupallisessa levityksessä olevissa muuntogeenisissä viljelyskasveissa on käytetty kasviin siirrettävänä promoottorina kukkakaalimosaiikkiviruksen (CaMV) promoottoria. CaMV:n 35S-promoottorista on luotu useita erilaisia yhdistelmiä geeninsiirtoon käytettäviksi. Ho ym. (1999) arvelivat mielipidekirjoituksessaan, että eri ominaisuuksiensa takia CaMV:n promoottori osallistuu hyvin todennäköisesti horisontaaliseen geeninsiirtoon. Ho:n mukaan CaMV:n promoottori voisi herättää ”nukkuvan” viruksen tai luoda uuden viruksen missä tahansa GMO:ssa. Lukuisat merkittävät tutkijat kritisoivat voimakkaasti artikkelia. John Innes Instituten (Norwich, Iso-Britannia) tutkijan Roger Hullin mukaan noin 10 % tavallisista kaupassa myytävistä kukkakaaleista ja kaaleista ovat CaMV:n infektoimia. Ihmiset ovat siten syöneet historiansa aikana CaMV:n 35S-promoottoria yli 10 000 kertaa suurempina annoksina kuin niitä esiintyy tavallisissa muuntogeenisissä kasveissa.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2000 Saksassa Hans-Hinrich Kaatzin ja Stefan Wölflin tutkimusryhmä havaitsi, että rapsiin usein lisätty geeni siirtyi joissakin tapauksissa yli eri lajien rajojen, ja kyseistä rapsiin lisättyä geeniä löytyi mehiläisten sisäelimissä eläneistä mikro-organismeista.


title: GMO-keskustelu

text: Myöhemmin kuitenkin osoitettiin, että geenejä siirtyy myös ei-GM-villikasveista toisiin myös aivan eri lajien välillä.


title: GMO-keskustelu

text: "Nature Biotechnology" -lehden päätoimittajat kirjoittivat vuonna 2013, että vain häviävän pienessä osassa geenimuuntelua koskevista tutkimuksista on väitteitä terveysvaaroista, mutta kritiikitön, sensaatiohakuinen lehdistö on kohissut näistä, vaikka tutkimukset olisivat miten virheellisiä tahansa. Yleensä ei myöskään ole mielekästä tutkia geenimuuntelun turvallisuutta, koska yksittäisen lajikkeen turvallisuus riippuu ensisijaisesti muusta kuin siitä, onko se tuotettu geenimuuntelulla vai perinteisemmillä jalostuskeinoilla.


title: GMO-keskustelu

text: Brittiläinen geneetikko Árpád Pusztai julkaisi tutkimuksen, jonka mukaan rotille syötetty muuntogeeninen peruna aiheutti vakavia vaurioita rottien immuunijärjestelmälle ja vähensi elinten kasvua. Tiedeyhteisö Royal Society of London piti tutkimusta vakavasti puutteellisena ja epäuskottavana Nature-lehdessä vuonna 1999 julkaistussa vastineessaan. Heidän mukaansa tutkimuksen suunnittelu, toteutus ja analyysi olivat monin tavoin virheellisiä eikä siitä voinut tehdä mitään johtopäätöksiä. Esimerkiksi koeryhmissä oli liian vähän rottia, jotta niistä olisi voitu saada mielekästä, tilastollisesti merkitsevää dataa. Silti vuonna 2005 400-jäseninen Federation of German Scientists (FGS) myönsi Pusztaille Whistleblowers-palkinnon, joka myönnetään yhteiskuntaa uhkaavan vakavan vaaran esilletuomisesta. Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto EFSAn eläinruokintakokeiden GMO-paneeli teki vuonna 2008 GMO-tuotteiden eläinkokeista yhteenvedon: GM-ruokintakokeet jyrsijöillä osoittavat, että edes ihmisen päivittäistä saantoa sata kertaa suuremmilla annoksilla jyrsijöillä ei havaittu haittavaikutuksia. Koe-eläinten ja vertailuryhmän välille ei koitunut mitään biologisesti olennaisia eroja.


title: GMO-keskustelu

text: Gilles-Éric Séralinin tutkimusryhmä Caenin yliopistossa Ranskassa on New Scientist -lehden mukaan pitkään vastustanut geenimuuntelua. Muut tutkijat ovat pitäneet ala-arvoisina ryhmän tutkimuksia muun muassa Roundup-torjunta-aineen ja maissin haitallisuudesta terveydelle.


title: GMO-keskustelu

text: Riippumattomat tiedejärjestöt ovat tyrmänneet Séralinin kohutun tutkimuksen, muun muassa Euroopan elintarvikevirasto (EFSA), Ranskan HCB ja kansallinen ruokaturvallisuusvirasto, Flanderin biotekniikkainstituutti, Tanskan tekninen yliopisto, Australian ja Uuden-Seelannin ruokavirasto.


title: GMO-keskustelu

text: Federico Infascellin Napolin yliopistossa johtaman laboratorion tutkimuksia siteerattiin laajalti GM-vastaisilla verkkosivuilla. Tutkimuksissa väitettiin, että kun vuohikutuille syötettiin GM-soijaa, siirtogeenin fragmentteja päätyisi kutun maitoon. Nature raportoi, että tutkimus herätti epäilyjä dataväärennöksestä. Esimerkiksi elektroforeesigeelikuvat näyttävät siltä, että niistä olisi poistettu osia, ja eri tutkimuksissa näyttää olevan saman kuvan kopioita, vaikka kuvatekstien mukaan kyse on eri tutkimuksista. Biolääketieteellisen palvelun analyysi näytti vahvistavan kuvien manipulaation ja uudelleenkäytön. Napolin yliopisto käynnisti asiasta selvityksen, ja selvitysryhmän vetäjä kertoi ryhmän löytäneen tutkimuksista tahallista datan vääristelyä. Infascelli väitti oman asiantuntijansa olevan päinvastaista mieltä muttei suostunut Naturen haastatteluun asiasta.


title: GMO-keskustelu

text: Biolääketieteellisen palvelun johtaja Enrico Bucci julkaisi 14.1.2016 tutkimuksensa, joka kattoi myös neljä muuta Infascellin GM-ruokintatutkimusta ja hänen laboratorionsa väitöskirjan. Analyysissä todisteita kuvamanipulaatiosta löytyi kaikista kahdeksasta tutkimuksesta. Infascellin laboratorion papereita on aiemminkin syytetty kuvamanipulaatiosta.


title: GMO-keskustelu

text: Satokasveja voidaan mahdollisesti muunnella geneettisesti niin, että niistä saadaan suurempia satoja kehitysmaiden heikoissa olosuhteissa. Italiassa vuonna 2005 tehdyssä viljelykokeessa Bt-maissilajikkeista toisen sato oli 28 ja toisen jopa 43 prosenttia suurempi kuin geenimuuntelemattoman vertailuviljelmän. Koe tehtiin alueella, jossa maissikoisa on yleinen tuholainen. Espanjassa vastaavassa kokeessa geenimaissin sato oli seitsemän prosenttia suurempi kuin muuntelemattoman viljelmän.


title: GMO-keskustelu

text: Plos One -lehdessä julkaistun tutkimuskirjallisuuden meta-analyysin (2014) mukaan GM-viljely on vähentänyt kasvinsuojeluaineiden käyttöä 37 % sekä lisännyt satoja 22 % ja viljelijöiden voittoja 68 %, kehitysmaissa vieläkin enemmän. Tuhohyönteisiä kestävät GM-kasvit ovat vähentäneet suojeluaineiden käyttöä ja lisänneet satoja vieläkin enemmän kuin rikkakasveja kestävät GM-kasvit. Tutkimus oli suurin tähänastisista.


title: GMO-keskustelu

text: Jos viljelyskasvin geenejä muunnellaan, niin että se saa paremman vastustuskyvyn tuholaisia vastaan, säästetään tuholaismyrkkyjen ruiskutuksissa. Tämä johtaa energian säästämiseen, sillä ruiskutusten vähentyessä myös polttoaineen kulutus vähenee. Myrkyille vastustuskykyisten GM-kasvien osalta hyötyyn tai haittaan vaikuttaa maanviljelijän asenne: mikäli ominaisuutta käytetään tekosyynä ruiskuttaa myrkkyä ylenmäärin, ympäristövaikutukset voivat olla haitallisia, kun taas järkevästi käytettynä ne voivat olla positiivisia. PG Economicsin vuonna 2010 julkaiseman raportin mukaan GM-tekniikat johtivat rikkakasvien torjunta-aineiden käytön vähenemiseen 182 miljoonalla kilogrammalla vuosien 1996 ja 2006 välillä. Bt-puuvillan käyttöönotto vähensi hyönteismyrkkyjen käyttöä 170 miljoonaa kilogrammaa. Säästöjä aiheutuu myös siitä, että maata ei välttämättä tarvitse kyntää, vaan on mahdollista suorittaa kevytmuokkaus ja suorakylvö, koska torjunta-aine tehoaa myös talvehtineisiin rikkakasveihin. Kun maata ei kynnetä, eroosio vähenee voimakkaasti. Lisäksi maahan sitoutuu enemmän hiiltä, jota vapautuu kyntämisen yhteydessä. Vuonna 2005 hiilidioksidipäästöt vähenivät tästä syystä kahdeksan miljoona tonnia. International Council for Sciencen mukaan GM-kasveilla voidaan vähentää altistumista tuholaismyrkyille ja niiden jäämiä ruoissa.


title: GMO-keskustelu

text: EASAC arvostelee sitä, että EU rajoittaa geenimuuntelua niin paljon, että sen mahdollisuuksia vähentää kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ei hyödynnetä riittävästi.


title: GMO-keskustelu

text: Nature-lehdessä julkaistu 20 vuotta ja 2 miljoonaa neliökilometriä kattanut tutkimus osoitti, että geenimuunnellut kasvilajikkeet tuottavat suuria ympäristöhyötyjä, jotka kattavat myös ympäröiviä ei-GM-viljelmiä. Vuonna 2011 viljeltiin 66 miljoonalla hehtaarilla kasveja, jotka tuottavat ihmisille vaarattomia mutta tuholaisille haitallisia toksiineja. Vuonna 1997 käyttöön tullut Bt-puuvilla on puolittanut tuholaismyrkkyjen käytön. Tämä myös lisää tuholaisten luontaisten vihollisten määrää. Southamptonin yliopiston ekologian professori Guy Poppy katsoo, että tutkimuksen valtava mittakaava lopettaa keskustelun aiheesta. Aiemmin tieteilijöitä oli epäilty ja väitetty, että muut tuholaiset voisivat lisääntyä. Nyt ensi kerran osoitettiin myös ympäröivien ei-GM-peltojen hyötyvän.


title: GMO-keskustelu

text: Kalaöljyjen hyöty ihmisen terveydelle on luonut kovan paineen kalakantojen riittävyydelle, minkä vuoksi on haluttu löytää vaihtoehtoisia EPA- ja DHA-öljyjen lähteitä. Marraskuussa 2013 julkaistiin The Plant Journalissa ympäristön kannalta kestäviin ratkaisuihin tähtäävän Rothamsted Researchin tutkimus: kitupellava saatiin geenisiirrolla tuottamaan EPA- ja DHA-öljyjä. Professori Johnathan Napier sanoo kasvin voivan parantaa sekä ympäristöä että ihmisten terveyttä.


title: GMO-keskustelu

text: Viljelyskasviin siirretty geeni voi siirtyä luonnossa villeinä kasvaviin kasvikantoihin. Aina pölytyksen tapahtuessa geenejä kulkeutuu viljelyskasveista rikkakasveihin, mutta jos rikkakasvi ei ole viljelyskasvilajille läheistä sukua, geenit eivät ehkä periydy sen jälkeläisiin. Eräät tutkijat, kuten kasviekologi Allison Snow, uskovat silti, että lopulta jotkin rikkakasvit saavat muuntogeenisistä kasveista edullisia geenejä, niin että niistä kehittyy "superrikkaruohoja". Petter Portinin mukaan vaaraa on yliarvioitu. Jos muuntogeenejä siirtyisikin rikkaruohoihin, ne eivät saisi niistä välttämättä etua, koska "kasvin tietyssä ympäristössä toimiva kilpailustrategia ei välttämättä toimi jossain toisessa ympäristössä".


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2005 Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaittiin herbisidiresistenssigeenin siirtyneen GM-rapsilta etäistä sukua olevalle luonnonvaraiselle rikkasinapille ("Sinapis arvensis") koeviljelmänä käytetyllä pellolla. Superrikkaruohot pystyisivät mahdollisesti leviämään paljon tavallisia rikkaruohoja nopeammin, mutta edellä mainittu rikkasinappi ei liene ollut lisääntymiskykyinen. Koska peltoalat ovat suuria ja yksikin superrikkaruoho-yksilö voi lisääntyä nopeasti, superrikkaruohon syntyminen olisi vakava riski, vaikka geenien siirtymisen todennäköisyys olisi hyvin pieni.


title: GMO-keskustelu

text: Muuntogeeninen kasvi voi itsessäänkin olla rikkakasvi: jos eri rikkakasvimyrkyille resistenteiksi muunnellut kasvilajikkeet risteytyvät, voi syntyä useille eri torjunta-aineille resistentti lajike, jota on vaikea saada hävitettyä muita kasvilajeja kasvavilta pelloilta. Esimerkiksi Kanadassa jotkut maanviljelijät ovat ryhtyneet jälleen kyntämään peltojaan päästäkseen eroon peltokarkulaisesta rapsista, joka on manipuloitu vastustuskykyiseksi rikkakasvimyrkylle.


title: GMO-keskustelu

text: Toisaalta jos viljelyskasvi saadaan geenimuuntelun avulla tuottamaan jatkuvasti Bt-myrkkyä, tuhohyönteiset voivat helpommin kehittyä sille resistentiksi, jolloin niiden torjunta vaikeutuu. Muuntogeenisen maissin Bt-toksiinien on myös todettu vaikuttavan haitallisesti vesiekosysteemien hyönteisiin.


title: GMO-keskustelu

text: Resistenssiongelma ei koske vain muuntogeenisten kasvien viljelyä vaan kaikkea torjunta-aineiden käyttöä maataloudessa: osa rikkaruohoista tulee ajan mittaan vastustuskykyisiksi sekä tavallisille torjunta-aineille että glyfosaatille ja muille GM-viljelyssä käytetyille torjunta-aineille. Myös tuhohyönteisistä voi kehittyä vastustuskykyisiä tavanomaisen viljelyn torjunta-aineille. Rikkakasvien ja tuhohyönteisten vastustuskyvyn kehittymistä on mahdollista hidastaa esimerkiksi muuntelemalla viljelykasvit kestämään useita torjunta-aineita, joita voidaan vaihdella peräkkäisinä vuosina. Torjunta-aineiden vuorotteleminen on keino ehkäistä vastustuskyvyn kehittymistä myös tavanomaisessa viljelyssä.


title: GMO-keskustelu

text: Kesällä 2010 Pohjois-Dakotassa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin GM-rapsin karanneen laajalti tienvarsille, ja tutkijat katsoivat huolen GM-kasvien leviämisestä luontoon olevan aiheellinen. Arkansasin yliopiston professori Cynthia L. Sagers sanoi, että satokasveista on tulossa rikkakasveja. Monsanto huomautti lausunnossaan, että tavanomaistakin rapsia oli levinnyt tienvarsille jo ennen GM-lajikkeiden tuloa. Resistentillä rapsilla ei ole kilpailuetua tienvarressa, jollei tienvarsia käsitellä sillä myrkyllä, jolle se on vastustuskykyinen. Petter Portin on kirjoittanut, että viljelykasvit eivät ole kilpailukykyisiä pellon ulkopuolella, koska tuhansia vuosia kestänyt jalostus on tehnyt ne riippuvaisiksi viljelyolosuhteista. Tämä pitääkin paikkansa etenkin GM-soijalle ja -maissille, jotka eivät ole levinneet luontoon.


title: GMO-keskustelu

text: Muunneltu perimä voi levitä muuntelematonta kasvia kasvavalle pellolle. Kontaminaatiossa muunneltu geeni sekoittuu muuntelemattomiin kasveihin tai siemeniin esimerkiksi pölytyksessä tapahtuvan risteytymisen takia.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2000 Saksassa havaittiin, että muuntogeeninen rapsi sekoittui lähistöllä olleisiin muuntelemattomiin rapseihin. Vuonna 2001 tehdyn tutkimuksen mukaan 800 metrin välimatka muuntogeenistä ja tavallista rapsia kasvavan pellon välillä ei riitä estämään muunneltujen geenien leviämistä.


title: GMO-keskustelu

text: Eräät kanadalaiset luomuviljelijät ovat menettäneet oikeuden myydä tuotteitaan luomuna viljelmille levinneiden muuntogeenisten lajikkeiden takia.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2006 kerrottiin, että Yhdysvalloissa yli 30 % riisiviljelmistä oli kontaminoitunut Bayer CropSciencen geenimuunnellulla Liberty Link -riisillä, jota ei oltu hyväksytty ihmisravinnoksi. Maatalousministeriö ilmoitti tuolloin, ettei riisilajikkeesta koitunut terveys- tai ympäristöriskiä. Japani ja EU kielsivät riisin tuonnin Yhdysvalloista. Bayer CropScience tuomittiin maksamaan korvauksia viljelijöille. Vuonna 2010 Euroopan komissio salli jälleen pitkäjyväisen riisin tuonnin, kun otettiin käyttöön toimia geenimuunnellun lajikkeen pois seulomiseksi.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2013 GMO-soijan osuus soijanviljelyalasta oli Yhdysvalloissa jo 93 % ja GMO-maissin 90 %, molemmat nopeassa nousussa.


title: GMO-keskustelu

text: Etelä-Euroopassa viljellään muuntogeenistä maissia, mutta GM-kasvien kehitys Euroopassa vähentyy, koska yhtiöt ovat huomanneet, ettei EU hyväksy uusia lajikkeita. Pohjois-Amerikassa hyväksytään ja Etelä-Amerikassa uusia GM-lajikkeita tulee nopeasti viljelyyn. Eurooppa on geenimuunnellun viljan suurimpia ostajia vuosituonnin ollessa yli 30 miljoonaa tonnia lähinnä eläinten rehuksi.


title: GMO-keskustelu

text: Helsingin yliopiston kasvinjalostuksen dosentti, tohtori Jussi Tammisola kirjoittaa, että kasveja on voinut patentoida USA:ssa jo vuodesta 1930 ja Louis Pasteur patentoi hiivan jo vuonna 1873. Tammisolan mukaan kasvien patentointi auttaa saattamaan geenitekniikassakin uuden tiedon kaikkien saataville, mutta patenttisuoja ei saa olla liian laaja. Yleensä suoja-aika jääkin lyhyeksi, koska 20 vuoden suoja-ajasta kuluu 10–15 vuotta geenin löytämisestä lajikkeen kehittämiseen.


title: GMO-keskustelu

text: Helsingin Yliopiston Ruralia-instituutin erikoissuunnittelija, luomuviljelijä Jukka Rajala on Voima-lehdessä väittänyt geenimuuntelupatenttien aiheuttavan ongelmia. Myös muilla tavoin jalostettuja kasveja voi patentoida, joten mahdollinen ongelma ei ole niinkään geenimuuntelussa vaan patenttilainsäädännössä. Tosin Euroopassa kasvilajikkeita ei edes voi patentoida.


title: GMO-keskustelu

text: GMO:n kaupallinen potentiaali perustuu suurelta osin patenttien pohjalta myytyihin lisensseihin ja niiden käytön valvontaan. Sopimusehdot voivat määritellä esimerkiksi, että siemeniä ei saa vanhan tottumuksen mukaisesti kierrättää, vaan jokaista kylvöä varten on ostettava uudet. Tämän uuden välikäden ilmaantuminen tuotantoketjuihin on aiheuttanut voimakkaita vastareaktioita esimerkiksi Intiassa. Toisaalta ilman patentoitavuutta ja lisenssimaksuja GMO-tutkimus ja -tuotekehitys ei välttämättä kannattaisi kaupallisesti. Tuotteistettuun muuntogeeniseen lajikkeeseen voidaan siirtää myös terminaattorigeeni, mikä estää lajiketta tuottamasta toista sukupolvea omista siemenistään.


title: GMO-keskustelu

text: Andrew Pollack väittää, että patenttijärjestelmä vaikeuttaa geenimuunneltujen organismien riippumatonta tutkimusta, koska kaikkeen tutkimukseen on saatava patentinhaltijan lupa, ja joskus patentinhaltija pidättää oikeuden valmistuneiden tutkimustulosten julkaisuun. Toisaalta geenimuunneltujen kasvien turvallisuudesta on satoja riippumattomia tutkimuksia.


title: GMO-keskustelu

text: Rapsia viljellyt kanadalainen Percy Schmeiser tuomittiin oikeudessa Monsanto-yrityksen kehittämän muuntogeenisen rapsin ("Roundup Ready") patentin loukkaamisesta. Ne olivat ilmeisesti levinneet Schmeiserin satoon viereiseltä pellolta tai ohiajaneesta ajoneuvosta. Oikeuden päätöksen mukaan vastuu oli Schmeiserin, koska hän ei pystynyt selittämään, miksi hän eristi pellolle levinneet kasvit Roundupilla, otti niistä siemenet talteen ja kylvi ne seuraavana vuonna siten, että hänellä oli pellollaan 1030 eekkeriä 95–98 % Roundup Ready -rapsia, joka olisi muutoin maksanut hänelle 15 000 dollaria.


title: GMO-keskustelu

text: Monsanton ensimmäiset GMO-patentit raukeavat jo vuonna 2014.


title: GMO-keskustelu

text: UNDP:n inhimillisen kehityksen raportin mukaan "Biotekniikka tarjoaa ainoan tai parhaan työkalun marginaalisille ekologisille alueille, joilla asuu yli puolet maailman köyhimmistä ihmisistä. Raportin mukaan nykyinen keskustelu GM-kasveista Euroopassa ja Yhdysvalloissa jättää huomiotta kehitysmaiden huolet ja tarpeet kehitysmaissa, joissa kasvien säännelty viljely voisi vähentää aliravitsemusta ja nälänhätää.


title: GMO-keskustelu

text: Kolmannen maailman tiedeakatemiat vaativat geenitekniikan käyttämistä, koska sillä voidaan lisätä ruoantuotantoa, parantaa tuotannon tehokkuutta, tehdä entistä ravitsevampia, säilyvämpiä ja terveyttä edistävämpiä ruokia, vähentää maatalouden ympäristörasitetta ja auttaa ihmisiä tuottamaan ruokansa.


title: GMO-keskustelu

text: Toisaalta jotkut kehitysmaiden GM-vastustajat väittävät geenimuunneltujen kasvien aiheuttavan homoseksuaalisuutta, impotenssia, AIDSia ja kaljuutta. Äänekkäimpiä vastustajista on Vandana Shiva, joka väittää GM-tekniikan olevan testaamatonta, todistamatonta ja vaarallista, vaikka kaikki tämä on todistettavasti epätotta, kirjoittaa Stanfordin yliopiston tutkija Henry I. Miller. Shiva ei vain vastusta geenitekniikkaa vaan väittää jopa 1900-luvun "vihreän vallankumouksen" vahingoittaneen ympäristöä.


title: GMO-keskustelu

text: Federation of Animal Science Societes (FASS) katsoo, että biotekniset kasvit ja eläinruoat auttavat etenkin kehitysmaiden lasten ravitsemusta ja hyvinvointia.


title: GMO-keskustelu

text: Kriitikot, muiden muassa Greenpeace-järjestö, näkevät rikkakasvimyrkyille vastustuskykyiset lajikkeet bioteknologia-alan yritysten keinona tehdä viljelijät riippuvaisiksi tuotteistaan. Kun muuntogeeninen kasvi on vastustuskykyinen juuri tietyn yrityksen markkinoimalle torjunta-aineelle, viljelijän on pakko käyttää juuri kyseistä torjunta-ainetta hyödyntääkseen muuntogeenistä tuotetta.


title: GMO-keskustelu

text: Tutkimus osoitti v. 2009, että jotkin japanilaiset ja eteläkorealaiset yritykset raaka-aineen korkean hinnan vuoksi toivat geenimanipuloitua raaka-ainetta käytettäviksi korkeasti prosessoiduissa tuotteissa, joista tuo GM-aines ei erotu testeissä ja jotka GM-tuotteet sen tähden voivat välttää geenimuuntelusta kertovat pakkausmerkinnät. [Biosafety Decisions and Perceived Commercial Risks: The Role of GM-Free Private Standards - By Guillaume Gruère, Debdatta Sengupta, sivu 24, kpl 4].


title: GMO-keskustelu

text: GM-tutkimuksen keskittyminen suurelta osin suuryrityksille johtuu professori Teemu Teerin mukaan EU:n vaatimista kalliista riskianalyyseistä. Vielä 1980- ja 1990-luvuilla muuntogeeniset kasvit olivat suosittu tutkimusaihe. Riskianalyysien kalleuden vuoksi suuryritystenkään ei kannata tutkia kuin muutamaa kasvia kuten maissi, soija, puuvilla ja rapsi. Kuitenkin geenitekniikkaa voisi soveltaa kaikkiin yleisiin viljelykasveihin ja muilla aloilla samaa geenitekniikkaa käytetään jo laajasti, esimerkiksi rokotteiden ja teollisten entsyymien valmistuksessa. Myös Pohjois-Amerikassa vaatimukset ovat tiukkoja, mutta siellä uusia GM-lajikkeita hyväksytään, Euroopassa ei. Teerin ja professori Paula Elomaan mukaan koevaatimusten pitäisi olla samat GM- ja muille lajikkeille.


title: GMO-keskustelu

text: Euroopan unioni keskeytti lupien myöntämisen muuntogeenisille tuotteille vuonna 1998. EU päätti alkaa hyväksyä uusia muuntogeenisiä viljelyskasveja vuonna 2004.


title: GMO-keskustelu

text: Euroopan unionissa säädettiin vuonna 2001 direktiivi geenimuunneltujen organismien levittämisestä (2001/18/EY). Sen mukaisesti on EU:ssa lokakuun 2002 ja lokakuun 2005 välisenä aikana hyväksytty markkinoille seuraavat GMO:t: kolme Monsanto Europe S.A. -yhtiön muuntogeenistä maissilajiketta, yksi Monsanton rapsi ja yksi Pioneer Hi-Bred International Inc. - ja Mycogen Seeds -yhtiöiden maissi. Muihin tarkoituksiin kuin markkinoille (esimerkiksi tutkimukseen) on EU:ssa hyväksytty 191 GMO-levittämishakemusta.


title: GMO-keskustelu

text: Euroopan maista muuntogeenisiä kasveja (maissia) on viljelty vähän Portugalissa, Ranskassa ja Saksassa. Espanjassa muuntogeenistä maissia istutetaan noin sata tuhatta hehtaaria vuodessa eläinten rehuksi. Puolassa geeniruokaa kasvatettiin ISAAA:n (International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications) tilaston mukaan 3 000 hehtaarin alalla vuonna 2008; siellä ei ollut lainsäädäntöä muuntogeenisten viljelmien valvomiseksi. GM Freeze -kampanjan mukaan ISAAA:n tiedot ovat liioiteltuja ja poikkeavat Monsanton luvuista; ISAAA:n edustaja vakuutti, että sen tiedot ovat tarkkoja.


title: GMO-keskustelu

text: Bioteknologia.info-sivuston mukaan "[muuntogeenisiä elintarvikkeita] ei –– tiettävästi ole vielä ollut myynnissä Suomessa". Suomen Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran mukaan Suomeen tuodaan erittäin vähän muuntogeenisiä ainesosia sisältäviä tuotteita. Vuoden 2007 alkuun mennessä muuntogeenisiä osia on löytynyt Suomessa vain joistakin pohjoisamerikkalaisista proteiinijauhevalmisteista. Sen sijaan esimerkiksi Englannissa, Ranskassa ja Saksassa on kiinalaista muuntogeenistä riisiä päätynyt elintarvikkeisiinkin asti.


title: GMO-keskustelu

text: Euroopan unionin säännösten mukaan geenimuunneltuja organismeja sisältävien tuotteiden pakkauksissa ja mainoksissa on luettava: ”tämä tuote sisältää geneettisesti muunnettuja organismeja”. Merkintä vaaditaan muuntogeenisestä eliöstä tehtyyn elintarvikkeeseen, vaikka siitä ei voisi löytää muunnettua DNA:ta tai proteiinia. Merkintää ei tarvitse olla tuotteessa, joka sisältää satunnaisesti tai teknisesti välttämättömistä syistä alle 0,9 % muuntogeenisiä ainesosia.


title: GMO-keskustelu

text: WHO, FDA, USDA, AMA ja AAAS ovat ilmoittaneet, että GMO-merkinnöille ei ole tieteellisiä perusteluja.


title: GMO-keskustelu

text: FDA:n politiikka on vaatia ruokiin merkintöjä asioista, jotka voivat aiheuttaa terveys- tai ympäristöriskejä. Geenimuuntelun merkitsemiselle ei siksi AAAS:n mukaan ole perusteita, vaan se voi ainoastaan johtaa kuluttajia harhaan.


title: GMO-keskustelu

text: AAAS:n mukaan GMO-merkinnät olisivat vaarallisia. Tieteen perusteella geenimuuntelu on turvallista, ja merkintöjä vaativien motiivina ovatkin pelko "luonnottomuudesta" ja halu saada kilpailuetua siitä, että merkinnät pelottaisivat kuluttajia.


title: GMO-keskustelu

text: American Society of Cell Biology vastustaa GMO-merkintöjä ja sanoo niiden johtaneen Euroopassa valinnanvaran kapenemiseen: GMO-tuotteita haluavat eivät enää pysty ostamaan niitä.


title: GMO-keskustelu

text: Euroopan torjuva suhtautuminen muuntogeenisiin elintarvikkeisiin on ollut yksi syistä siihen, että jotkin Afrikan maat ovat suhtautuneet kielteisesti muuntogeeniseen ruoka-apuun. Sambia ei ottanut vuonna 2002 vastaan Yhdysvaltain tarjoamaa maissia, josta osa oli muuntogeenistä. Tärkeimmiksi kieltäytymisen syiksi ilmoitettiin epävarmuus tuotteiden turvallisuudesta ihmisravinnoksi sekä pelko kontaminaatiosta, joka olisi väitetysti saattanut johtaa siihen, että EY-maat olisivat torjuneet tuontielintarvikkeet Sambiasta. Samana vuonna Zimbabwe hyväksyi muuntogeenisen maissin vastaanottamisen sillä ehdolla, että se jauhettaisiin heti kontaminaation välttämiseksi. Toisaalta 15 Afrikan maata on syyttänyt Maailman ruokaohjelmaa ja USAID:ia Sudanin ja Angolan painostuksesta, joka on johtunut siitä, että maat ovat torjuneet muuntogeenisen ruoka-avun. Maailman ruokaohjelman mukaan muuntogeenisten elintarvikkeiden rajaaminen ruoka-avun ulkopuolelle aiheuttaisi viivästyksiä.


title: GMO-keskustelu

text: Elokuussa 2003 Yhdysvallat, Kanada ja Argentiina valittivat EU:n säännöksistä Maailman kauppajärjestölle. Ne katsoivat "de facto" -keskeytyksen GM-tuotteiden hyväksymisessä jatkuneen edelleen. Ne pitivät myös eräiden yksittäisten jäsenmaiden (Itävalta, Ranska, Saksa, Kreikka, Italia, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta) asettamia rajoituksia Maailman kauppajärjestön sääntöjen vastaisena. Vastatoimia halusivat myös monet amerikkalaiset yritykset, jotka pitivät EU:n uusia säännöksiä tuotteiden jäljitettävyydestä rasitteena liiketoiminnalleen: Euroopan-markkinoille myyneet tuottajat valitsivat mieluummin GM-vapaasta Pohjois-Brasiliasta kuin Yhdysvalloista peräisin olevia soijapapuja raaka-aineekseen. Maailman kauppajärjestö asettui Yhdysvaltain kannan puolelle päätöksessään toukokuussa 2006.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2003 Ylä-Itävalta halusi julistautua geenimuunnelluista organismeista vapaaksi alueeksi suojellakseen viljelyskasveja ja luonnonvaraisia eliöitä kontaminaatiolta. Euroopan komissio teki päätöksen, jonka mukaan Ylä-Itävalta ei voi poiketa EU:n säännöistä ja kieltää GMO-viljelyä. Komissio huomautti, ettei Itävalta ollut tuonut esiin uutta tutkimusta, joka tukisi sellaista päätöstä. Myös Puolan GMO-vastaisen hallituksen oli sallittava viljely EU:n päätöksellä. Lisäksi esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on haluttu julistaa alueita GMO-vapaiksi.


title: GMO-keskustelu

text: Alankomaat teki vuonna 2009 aloitteen, jonka mukaan jäsenmaiden pitäisi itse saada päättää GMO-vapaiden alueiden perustamisesta. Suomen pääministeri Matti Vanhanen sanoi Suomen kannattavan jäsenmaiden omaa päätäntävaltaa, ja hän myös vihjasi Suomesta tulevan kansallisella päätöksellä muuntogeenisestä viljelystä vapaa maa, jos aloite menisi läpi.


title: GMO-keskustelu

text: Eviran kotisivujen ilmoituksen mukaan Suomen markkinoilla ei ole muuntogeenisiä ainesosia sisältäviä elintarvikkeita (2011). Tosiasiassa muuntogeenisiä elintarvikkeita Suomessa kuitenkin syödään, vaikkakin suurimmassa osassa tutkituista GM-elintarvikkeista Suomessa GM-aineksen osuus on alle ehdottoman merkintärajan 0,9 %. Tullilaboratorion vuonna 2004 ottamissa valvontanäytteissä sadasta soijan ja maissin jatkojalosteesta kolmasosasta löytyi geenimanipulaatiota. Näistä viidessä pitoisuus ylitti myös 1 %:n merkintävelvollisuuden.


title: GMO-keskustelu

text: Suomen laki ei velvoita kertomaan muuntogeenistä raaka-ainetta, mikäli tuote ei sisällä jälkiä geenimuuntelusta, eli esimerkiksi GM-rehua syöneen lehmän maidon tai jauhelihan pakkausselosteessa ei geenimuuntelusta tarvitse kertoa. Jotkin lihatuotteiksi jalostettavat teuraseläimet ruokitaankin Suomessa jo GM-rehulla. Suuret suomalaiset teurastamot ovat esimerkiksi ilmoittaneet toimittavansa kaikille sopimussikaloille muuntogeenistä soijaa sisältävää rehua, ja vähitellen myös pienten valmistajien sianlihatuotteiksi teurastetut siat saatetaan kasvattaa vastaavalla rehulla. Uuteenkaupunkiin rakenteilla oleva Euroopan suurin soijanjalostamo pyrkii tarjotamaan geenimuuntelematonta rehua Suomen karjataloudelle v. 2013 ja v. 2016 lähtien.


title: GMO-keskustelu

text: Tuottaja voi halutessaan lisätä ”gm-vapaa”- tai ”tuotettu ilman geenitekniikkaa” -merkinnän muuntelemattomaan elintarvikkeeseen. Lihatuotteeseen sen voi lisätä, jos eläintä ei ole ruokittu geenimuunnellulla rehulla. Merkintää ei Eviran mukaan saa käyttää tuotteissa, jotka eivät edes voisi sisältää geenimuunneltuja ainesosia.


title: GMO-keskustelu

text: Suomessa on tutkittu muun muassa Pito-perunalajikkeen geenimuuntelua perunaruton kestäväksi. Ruton torjuntaan käytetään nykyisin paljon kasvinsuojeluaineita, ja mikäli hankkeessa onnistutaan, voitaisiin torjunta-aineiden käyttöä vähentää merkittävästi.


title: GMO-keskustelu

text: Suomessa on kehitetty myös runsaasti tärkkelystä tuottavaa perunaa paperiteollisuuden valkaisuaineen raaka-aineeksi. Euroopan unionilta haetaan lupaa tämän lajikkeen viljelyyn. Hallitus valmistelee sen viljelemistä varten myös lakiesitystä. Aikomuksena on perustaa rekisteri, josta kuka tahansa näkee, missä muuntogeenistä perunaa viljellään.


title: GMO-keskustelu

text: Yli 100 riippumatonta tiedejärjestöä on todennut, että GMO-ruoat ovat yhtä terveellisiä tai terveellisempiä kuin perinteiset tai luomuruoat.


title: GMO-keskustelu

text: Yhdysvaltain tieteenedistämisjärjestö AAAS toteaa, että GMO-vastustukselle ei ole tieteellistä perustaa, vaan vastustus johtuu "luonnottomuus"-ominaisuudesta. ""WHO, American Medical Association, U. S. National Academy of Sciences, British Royal Society ja kaikki muutkin arvostetut järjestöt, jotka ovat samaa todistusaineistoa tutkineet, ovat todenneet GM-kasveista saadun ruoan yhtä turvalliseksi kuin perinteisesti jalostetun."" Järjestön mukaan geenejä on muunneltu jalostuksessa aina, 1900-luvulla tätä on kiihdytetty kemikaaleilla ja säteilyllä ja nyt niin sanotulla geenimuuntelutekniikoilla. GM-kasvit ovat kaikkein testatuimpia, eikä yksikään väite niiden haitoista ole kestänyt tieteellistä tarkastelua.


title: GMO-keskustelu

text: Nature Biotechnology -lehden päätoimittajien mukaan on yllin kyllin todisteita GM-elintarvikkeiden turvallisuudesta, ja WHO, Euroopan komissio, US National Academy of Sciences ja American Medical Association ovat voimakkaasti puolustaneet niiden terveellisyyttä.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2004 Euroopan komissio teetti ENTRANSFOOD-tutkimuksen selvittääkseen bioteknisten tuotteiden hyväksymisen edellytykset. Tulos oli, että olemassa olevien koemenetelmien yhdistelmä tuottaa pätevät arviot GM-lajikkeiden turvallisuudesta. Vuonna 2010 Euroopan komission tutkimus- ja innovaatiodirektoraatti totesi: "yli 500 riippumattoman tutkimusryhmän yli 130 tutkimusprojektia yli 25 vuodelta osoittavat, että biotekniikka, etenkin geenimuuntelu, ei ole sen vaarallisempaa kuin esimerkiksi perinteiset jalostustekniikat."


title: GMO-keskustelu

text: Geenimuuntelua puoltavaa tutkimusta on kuitenkin kritisoitu siitä, että tutkimus on vuoteen 2010 asti ollut mahdollista vain siementuottajien hyväksynnällä johtuen siementen patenteista, mikä aiheuttaa kysymyksiä tutkimuksen puolueettomuudesta 12 suomalaisten yliopistojen rehtoria, 146 professoria, 215 dosenttia ja 325 tohtoria allekirjoittivat vetoomuksen geenikieltoa vastaan Suomessa. Vetoomuksen mukaan hallituksen esitys vaikeuttaisi kohtuuttomasti muuntogeenisten tuotteiden tutkimusta ja elinkeinonharjoittamista.Toimittaja Keith Kloorin mukaan GM-vastustus johtuu siitä, että monen ihmisen maailmankuva vaatii GM-kasvien olevan vaarallisia, ja siksi he eivät kykene ottamaan vastaan tieteellisiä tosiasioita aiheesta. Tunnettu vihreä ilmastoaktivisti Mark Lynas sanoi löytäneensä tieteen ja pyysi anteeksi aikaisempaa GM-vastustustaan. Hän sanoi olleensa "täysin väärässä" ja myönsi vandalisoineensa GMO-koeviljelmiä sekä kirjoittaneensa The Guardianiin, New Statesmaniin ja muihin lehtiin GM-vastaisia artikkeleita lukematta kai yhtäkään tieteellistä artikkelia aiheesta. Lynas myös arvosteli Greenpeacea ja muita aiempia järjestöjään siitä, että nämä sivuuttivat täysin tieteelliset tosiasiat organismien turvallisuudesta.


title: GMO-keskustelu

text: "Nature Biotechnology" -lehden päätoimittajien mukaan todisteet GM-elintarvikkeiden turvallisuudesta eivät riitä, koska aina joskus jossain julkaistaan virheellinen tutkimus geenimuuntelun "haitoista" ja tällöin aktivistit ja kritiikittömän sensaatiohakuinen media rummuttuvat sitä. Lisäksi keskustelussa keskitytään geenitekniikkaan, vaikka jalostusmenetelmän sijasta yksittäisten lajikkeiden ominaisuudet ovat olennaisia. Siksi geenitekniikka saavuttaa laajan hyväksynnän ehkä vasta vähitellen, kun yhä useampi GM-tuote osoittautuu tarpeelliseksi. Esimerkiksi papaija olisi luultavasti jo kadonnut Havaijilta ilman geenitekniikkaa, koska sitä vaivasi virus. Moni vastustaa geenimuunneltuja organismeja siksi, että niiden ajatellaan olevan jotain uutta, jota suuryritykset "lisäävät salaa ruokiimme".


title: GMO-keskustelu

text: GMO-ruoan vastustajilla on hatarimmat tiedot geenimuuntelusta, mutta luulevat tietävänsä siitä eniten.


title: GMO-keskustelu

text: Euroopassa (erityisesti Ranskassa, Saksassa, Sveitsissä ja Britanniassa) 80 akateemisten tai valtiollisten tutkimusinstituuttien lähinnä GM-lajikkeiden turvallisuutta tutkivaa koeviljelmää on tuhottu. Joissain tapauksissa on myös käytetty väkivaltaa ihmisiä tai muuta omaisuutta vastaan sekä uhkailtu. Eräälle tuhotulle viljelmälle jätettiin tieteenvastainen juliste: "Riisutaan tutkijoiden naamiot, tyhjennetään laboratoriot."


title: GMO-keskustelu

text: Maan vapautusrintama, Greenpeace ja muut ovat vandalisoineet GMO-tutkimusta ympäri maailmaa.


title: GMO-keskustelu

text: Joulukuussa 1999 geenimuuntelun vastustajat polttivat Michiganin valtionyliopiston biotekniikkalaboratorion. Tämä tuhosi vuosien työn ja 400 000 euron arvosta kiinteistöjä.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2011 Greenpeace maksoi korvaukset, kun sen jäsenet murtautuivat australialaisen tiedejärjestön tiloihin ja tuhosivat matalaglykokeenisen vehnäviljelmän, jonka oli tarkoitus auttaa diabeteksesta kärsiviä ihmisiä. Tuomari Hilary Penfold syytti Greenpeacea tuoreiden jäsentensä käyttämisestä ehdottomien vankeusrangaistuksen välttämiseksi.


title: GMO-keskustelu

text: Vuonna 2013 vandalisoitiin kansainvälisen riisintutkimusinstituutin kultaisen riisin koeviljelmä juuri ennen kuin kokeen piti valmistua. Tutkijat valittivat tästä naisille ja lapsille koituvaa hirvittävää kärsimystä. Kultainen riisi voisi estää A-vitamiinin puutetta, joka Helen Keller Internationalin mukaan tappaa ja sokeuttaa satojatuhansia lapsia joka vuosi.


title: GMO-keskustelu

text: Entinen GMO-vastustaja Mark Lynas raportoi "Slate"-lehdessä, että mielenosoituksesta karkasi äärivasemmistolaisen KMP-ryhmän johtama aktivistijoukko tuhoamaan viljelmiä toisten mielenosoittajien tyrmistykseksi.


title: GMO-keskustelu

text: Greenpeacen perustaja ja ex-puheenjohtaja tri Patrick Moore syyttää Greenpeacea rikoksista ihmisyyttä vastaan, koska sen ja muiden geenimuunteluvastustus on johtanut 8 miljoonan lapsen sokeutumiseen ja kuolemaan A-vitamiinin puutteessa, vaikka tämä olisi voitu estää. Greenpeacen johtaja puolustautui todistamattomalla väitteellä geenimuuntelun vaaroista. Kultainen riisi on alun perin saksalaisten yliopistotutkijoiden hanke kehitysmaiden lasten pelastamiseksi. Se on paljon pillereitä kustannustehokkaampi tapa parantaa A-vitamiinin saantia. Suuryritykset ovat lahjoittaneet ilmaiseksi lisenssit menetelmille, joita hanke tarvitsee.


title: GMO-keskustelu

text: Osmo Soininvaara kertoo, että hänen ministerikautensa ainoa tilanne, johon piti hankkia turvamiehet paikalle, oli hänen järjestämänsä avoin seminaari geenimuuntelusta. Soininvaaran mukaan tämä kuvaa kysymyksen tulehtuneisuutta.


title: Atar

text: Atar voi tarkoittaa:


title: Vicente Angelo José Marchetti Zioni

text: Vicente Angelo José Marchetti Zioni (14. joulukuuta 1911 São Paulo – 15. elokuuta 2007) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi São Paulon arkkihiippakuntaan 11. huhtikuuta 1936 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Lauzaduksen titulaaripiispaksi 20. huhtikuuta 1955. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Armando Lombardi, jota avustivat Antônio Maria Alves de Siqueira ja Paulo Rolim Loureiro.


title: Vicente Angelo José Marchetti Zioni

text: Marchetti Zioni sai 25. maaliskuuta 1964 nimityksen Baurun piispaksi ja 27. maaliskuuta 1968 Botucatun arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 30. toukokuuta 1989. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Antônio Maria Alves de Siqueira

text: Antônio Maria Alves de Siqueira (14. marraskuuta 1906 São Paulo – 20. huhtikuuta 1993) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi São Paulon arkkihiippakuntaan 15. elokuuta 1930 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Arycandan titulaaripiispaksi 10. toukokuuta 1947. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlos Carmelo de Vasconcellos Motta, jota avustivat Paulo de Tarso Campos ja Manuel da Silveira d'Elboux.


title: Antônio Maria Alves de Siqueira

text: Alves de Siqueira sai 19. heinäkuuta 1957 nimityksen São Paulon koadjuuttoriarkkipiispaksi ja Chalcis in Syrian titulaariarkkipiispaksi. 27. lokakuuta 1966 hänet nimitettiin Campinasin koadjuuttoriarkkipiispaksi, ja 19. syyskuuta 1968 hänestä tuli sen arkkipiispa. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 10. helmikuuta 1982.


title: Paulo Rolim Loureiro

text: Paulo Rolim Loureiro (10. elokuuta 1908 Sorocaba – 2. elokuuta 1975) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. elokuuta 1934 ja nimitettiin São Paulon arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Brian titulaaripiispaksi 22. toukokuuta 1948. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlos Carmelo de Vasconcellos Motta, jota avustivat José Carlos de Aguirre ja Manuel Pedro da Cunha Cintra.


title: Paulo Rolim Loureiro

text: Rolim Loureiro sai 4. elokuuta 1962 nimityksen Mogi das Cruzesin piispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 66-vuotiaana virassa. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Paulo de Tarso Campos

text: Paulo de Tarso Campos (24. elokuuta 1895 Jaú – 2. maaliskuuta 1970) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 15. elokuuta 1920 ja nimitettiin Santosin hiippakunnan johtoon 1. kesäkuuta 1935. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Leopoldo Duarte e Silva, jota avustivat José Carlos de Aguirre ja José Gaspar d'Afonseca e Silva.


title: Paulo de Tarso Campos

text: Campos sai 14. joulukuuta 1941 nimityksen Campinasin piispaksi ja 19. huhtikuuta 1958 sen arkkipiispaksi. Hän erosi tehtävistään 19. syyskuuta 1968, jolloin hän sai vielä nimityksen Garban titulaariarkkipiispaksi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: José Carlos de Aguirre

text: José Carlos de Aguirre (28. huhtikuuta 1880 Itaqueri da Serra – 8. tammikuuta 1973) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1904 ja nimitettiin Sorocaban hiippakunnan johtoon 4. heinäkuuta 1924. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Leopoldo Duarte e Silva, jota avustivat José Marcondes Homem de Melo ja Francisco de Campos Barreto.


title: José Carlos de Aguirre

text: De Aguirre kuoli 92-vuotiaana virassa.


title: Marie Keyrouz

text: Sisar Marie Keyrouz (; s. 1963) on libanonilainen laulaja ja idän katolinen nunna. Hän sai tohtorinarvon musiikkitieteessä ja antropologiassa Pariisin yliopistosta vuonna 1991. Hänen esikoisalbuminsa "Chant byzantin" julkaistiin vuonna 1989. Keyrouz johtaa L'Ensemble de la Paixia ja on L'Instituit International de Chant Sacrén perustaja. Hän on myös julkaissut kirjoja, joihin kuuluvat "Je chante Dieu" ja "Chant Cultuel Dans la Vie de L'Homme".


title: Leopoldo Duarte e Silva

text: Leopoldo Duarte e Silva (4. huhtikuuta 1867 Taubaté – 13. marraskuuta 1938) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 30. lokakuuta 1892 ja nimitettiin Curitiban hiippakunnan johtoon 10. toukokuuta 1904. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Rafael Merry del Val y Zulueta, jota avustivat Silvério Gomes Pimenta ja Luigi Lazzareschi. Duarte e Silva asetettiin virkaansa 2. lokakuuta.


title: Leopoldo Duarte e Silva

text: Duarte e Silva sai 18. joulukuuta 1906 nimityksen São Paulon piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 14. huhtikuuta 1907. Hän sai 7. kesäkuuta 1908 nimityksen São Paulon arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 71-vuotiaana virassa.


title: Alexander Maunder

text: Alexander Elsdon Maunder (3. helmikuuta 1861 Loxbeare – 22. helmikuuta 1932 Bickleigh) oli brittiläinen ampuja ja olympiavoittaja. Hän voitti vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa kultaa haulikon joukkuekilpailussa ja sai lisäksi sen yksilökilpailussa pronssimitalin. Hän kilpaili vielä vuoden 1912 kesäolympialaisissa Tukholmassa, jossa hän sai hopeaa haulikon joukkuekilpailussa ja jäi sen yksilökilpailussa 49. sijalle.


title: Silvério Gomes Pimenta

text: Silvério Gomes Pimenta (12. tammikuuta 1840 Congonhas do Campo – 30. elokuuta 1922) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin diakoniksi 21. huhtikuuta 1862 ja papiksi 20. heinäkuuta 1962. Hänet nimitettiin 26. kesäkuuta 1890 Marianan vihkipiispaksi sekä Camachuksen titulaaripiispaksi 26. kesäkuuta 1890, ja piispaksi vihkiminen seurasi 31. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Pedro Maria de Lacerda, jota avustivat Antônio Cândido Alvarenga ja Joaquim José Vieira.


title: Silvério Gomes Pimenta

text: Gomes Pimenta sai 3. joulukuuta 1896 nimityksen Marianan piispaksi ja 1. toukokuuta 1906 sen arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 82-vuotiaana virassa.


title: Bertha Benz

text: Bertha Benz (o.s. Ringer, 3. toukokuuta 1849 – 5. toukokuuta 1944) oli autoinsinööri Karl Benzin vaimo ja liikekumppani sekä ensimmäinen ihminen, joka suoritti pitkän maantieajon bensiinikäyttöisellä autolla.


title: Bertha Benz

text: Bertha Ringer syntyi vuonna 1849 lounais-Saksan Pforzheimin kaupungissa. Hän rahoitti henkilökohtaisella omaisuudellaan sulhasensa Carl Benzin yritystoimintaa, josta kehittyi Benzin ensimmäinen patentoitu automobiili. Naimattomana naisena hänellä oli tähän mahdollisuus, avioiduttuaan Benzin kanssa hän, tuon ajan lainsäädännön mukaan, menetti oikeutensa omaisuuden hallintaan.


title: Bertha Benz

text: Bertha ja Karl olivat tavannet ensimmäisen kerran vuonna 1869. Vuotta myöhemmin he vaihtoivat kihlat ja avioon he astuivat vuonna 1872. He saivat kaikkiaan viisi lasta: "Eugen" (s. 1. toukokuuta 1873), "Richard" (s. 21. lokakuuta 1874), "Klara" (s. 1. elokuuta 1877), "Thilde" (s. 2. helmikuuta 1882) ja "Ellen" (s. 16 maaliskuuta 1890).


title: Bertha Benz

text: Elokuun 5. päivänä vuonna 1888, kertomatta asiasta aviomiehelleen tai pyytämättä viranomaisilta mitään lupia, Bertha Benz ajoi poikiensa, 13-vuotiaan Richardin ja 15-vuotiaan Eugenin kanssa, Benzin pariskunnan verstaan viimeisimmällä "Patent Motorwagen" -automobiililla Mannheimista Pforzheimiin; näin hänestä tuli historian ensimmäinen henkilö, joka suoritti moottoroidulla ajoneuvolla kahden eri pisteen välisen matkan. Siihen asti motorisoidut ajot olivat olleet lähinnä koneenkäyttäjän ja kuljettajan yhdessä suorittamia lyhyitä koeajoja, jotka palasivat takaisin lähtöpisteeseensä. Tämän uraauurtavan ajomatkan yhdensuuntaisen sivun pituus oli noin 106 kilometriä.


title: Bertha Benz

text: Vaikka matkan nimellinen syy oli Berthan tarkoitus käydä vierailulla äitinsä luona, hänellä oli mielessään myös muut syyt. Bertha halusi osoittaa aviomiehelleen että heidän tuotteensa oli oikeasti käyttökelpoinen väline ihmisten kuljettamiseen pitkienkin etäisyyksien päähän. Pariskunta oli sijoittanut huomattavasti rahaa Karlin keksinnön kehittämiseen, ja tempauksellaan Bertha halusi valaa uskoa mieheensä, joka tuskaili olemattomien myyntitulosten aiheuttamien huolien alla.


title: Bertha Benz

text: Matkansa aikana Bertha kohtasi, mutta myös ratkaisi, lukuisia ongelmia. Benzin ajoneuvo käytti polttoaineenaan petrolieetteriä. Sen laboratorioissa käytettyä jatkojalostetta nimeltään ligroiini oli saatavilla apteekeista, joten Berthan oli löydettävä matkan varrelta sellainen, saadakseen polttoainetäydennystä. Hän pysähtyi matkalla Wieslochin kaupungissa, jonka apteekista muodostui näin maailman ensimmäinen kaupallinen polttoaineen myyntipiste. Matkan varrella paikallinen kyläseppä korjasi venyneen, moottorilta taka-akselille voimaa välittäneen ketjun. Vauhdin hidastimena toiminut nahkavöinen jarrulaite ei ollut toiminnaltaan kovin tehokas eikä myöskään luotettava. Berthan ajokokemuksen aikana heränneiden ajatusten myötä Karl kehitti paremmalla kitkamateriaalilla toimivat jarrut. Mäkien kiipeäminen oli työlästä ja vaati välillä poikien antamaa työntöapua ja tämän kokemuksen perusteella Karl kehitti seuraaviin ajoneuvoihinsa muuttuvat välityssuhteet. Tukkeutuneen polttoaineputken avaamiseen Bertha käytti pitkää hattuneulaa ja vioittuneen sytytysjohtimen eristeen suojana hän käytti sukkanauhaa. Bertha poikinensa lähti Mannheimista matkaan aamun sarastaessa ja perillä Pforzheimissa he olivat myöhään illalla. Täältä hän lähetti miehelleen sähkeitse tiedon onnistuneesta, vaikkakin luvattomasta matkastaan. Takaisin Mannheimiin hän ajoi seuraavana päivänä.


title: Bertha Benz

text: Lukuun ottamatta joitain pelästyneitä ihmisiä, matka oli kaikin puolin onnistunut. Se toi runsaasti julkisuutta, joka taas poiki heidän yhtiöllensä automobiilien tilauksia, aivan kuten Bertha oli ajatellutkin. Lisäksi pitkän matkan aikana hankitut kokemukset olivat kultaakin arvokkaampia, Karl Benzin suunnitellessa uusia ajoneuvoja ja niihin tehtäviä parannuksia.


title: Bertha Benz

text:
Karl Benz kuoli keuhkokuumeeseen 84-vuotiaana Ladenburgissa, 4. huhtikuuta 1929.
Vuonna 1944, 95. syntymäpäivänään Bertha Benzille myönnettiin Karlsruhen Teknisen Yliopiston kunniajäsenyys. Tämä oli ollut hänen miehensä opinahjo ja Karl oli jo aiemmin saanut laitoksen kunniatohtorin arvonimen. Kaksi päivää tämän jälkeen Bertha Benz menehtyi kotonaan Ladenburgissa, jonne he olivat vuonna 1906 yhdessä Karlin ja poikiensa kanssa perustaneet perheyhtiö C. Benz Söhnen.


title: Luigi Lazzareschi

text: Luigi Lazzareschi (18. tammikuuta 1835 Rooma – 23. tammikuuta 1918) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 7. huhtikuuta 1860 ja nimitettiin Gubbion hiippakunnan johtoon 1. kesäkuuta 1891. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. kesäkuuta, ja Lazzareschi toimi virassaan, kunnes erosi 18. maaliskuuta 1895. Eroamispäivänään hän sai nimityksen Neocaesarea in Syrian titulaaripiispaksi. 22. kesäkuuta 1903 Lazzareschi sai nimityksen Iconiumin titulaariarkkipiispaksi.


title: José Marcondes Homem de Melo

text: José Marcondes Homem de Melo (13. syyskuuta 1860 Pindamonhangaba – 15. lokakuuta 1937) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi São Paulon hiippakuntaan 11. maaliskuuta 1883 ja nimitettiin Belém do Parán hiippakunnan johtoon 26. huhtikuuta 1906. Hän sai nimityksen Belém do Parán arkkipiispaksi 1. toukokuuta 1906, ja hänet konsekroi 29. kesäkuuta Rafael Merry del Val y Zulueta, jota avustivat Francisco do Rêgo Maia ja José de Camargo Barros.


title: José Marcondes Homem de Melo

text: Marcondes Homem de Melo erosi tehtävistään 6. joulukuuta 1906, jolloin hänet nimitettiin Ptolemais in Phoenician titulaariarkkipiispaksi. 9. elokuuta 1908 hän sai nimityksen São Carlos do Pinhalin hiippakunnan johtoon arkkipiispan henkilökohtaisella arvonimellä. Hänet asetettiin tähän virkaan 22. marraskuuta 1908, ja hän kuoli 77-vuotiaana virassa.


title: Paulo Sérgio Machado

text: Paulo Sérgio Machado (s. 22. marraskuuta 1945 Patrocínio) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Patos de Minasin hiippakuntaan 8. huhtikuuta 1972 ja nimitettiin Ituiutaban hiippakunnan johtoon 1. heinäkuuta 1989. Piispaksi konsekroinnin suoritti 24. syyskuuta Carlo Furno, jota avustivat Benedito de Ulhôa Vieira ja Jorge Scarso.


title: Paulo Sérgio Machado

text: Machado sai 22. marraskuuta 2006 nimityksen São Carlosin piispaksi.


title: José Alberto Moura

text: José Alberto Moura CSS (s. 23. lokakuuta 1943 Ituiutaba) on brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 9. tammikuuta 1971 ja nimitettiin Uberlândian hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi 18. huhtikuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Estêvão Cardoso de Avellar, jota avustivat Paulo Sérgio Machado ja Moacyr José Vitti.


title: José Alberto Moura

text: Mourasta tuli 23. joulukuuta 1992 Uberlândian piispa. Hänet nimitettiin 7. helmikuuta 2007 Montes Clarosin arkkipiispaksi.


title: Luís Gonzaga Féchio

text: Luís Gonzaga Féchio (s. 4. joulukuuta 1965 Matão) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi São Carlosin hiippakuntaan 14. joulukuuta 1990 ja nimitettiin Belo Horizonten arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Putia in Byzacenan titulaaripiispaksi 19. tammikuuta 2011. Piispaksi vihkiminen seurasi 19. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Walmore Oliveira de Azevedo, jota avustivat Bruno Gamberini ja Paulo Sérgio Machado.


title: Francisco de Campos Barreto

text: Francisco de Campos Barreto (28. maaliskuuta 1877 Campinas – 22. elokuuta 1941) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi São Paulon hiippakuntaan 22. joulukuuta 1900 ja nimitettiin Pelotasin hiippakunnan johtoon 12. toukokuuta 1911. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi João Batista Corrêa Nery, jota avustivat Sebastião Leme da Silveira Cintra ja Antônio Augusto de Assis. De Campos Barreto asetettiin virkaansa 22. lokakuuta.


title: Francisco de Campos Barreto

text: De Campos Barreto sai 30. heinäkuuta 1920 nimityksen Campinasin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 14. marraskuuta. Hän kuoli 64-vuotiaana virassa.


title: Manuel Pedro da Cunha Cintra

text: Manuel Pedro da Cunha Cintra (11. marraskuuta 1906 Piracaia – 30. maaliskuuta 1999) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 26. lokakuuta 1930 ja nimitettiin Petrópolisin hiippakunnan johtoon 3. tammikuuta 1948. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlos Carmelo de Vasconcellos Motta, jota avustivat Ático Eusébio da Rocha ja Antônio Maria Alves de Siqueira.


title: Manuel Pedro da Cunha Cintra

text: Da Cunha Cintra osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 15. helmikuuta 1984.


title: Ático Eusébio da Rocha

text: Ático Eusébio da Rocha (10. maaliskuuta 1882 Inhambupe – 11. huhtikuuta 1950) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 27. elokuuta 1905 ja nimitettiin Santa Marian hiippakunnan johtoon 27. lokakuuta 1922. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. huhtikuuta 1923. Pääkonsekraattorina toimi Jerónimo Thomé da Silva, jota avustivat José Tomas Gomes da Silva ja Manoel Antônio de Paiva.


title: Ático Eusébio da Rocha

text: Da Rocha sai 17. joulukuuta 1928 nimityksen Cafelândian piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 9. kesäkuuta 1929. Hänet nimitettiin 16. joulukuuta 1935 Curitiban arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 68-vuotiaana virassa.


title: José Fernandes Veloso

text: José Fernandes Veloso (4. maaliskuuta 1916 São Manoel – 10. heinäkuuta 2006) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 12. huhtikuuta 1941 ja nimitettiin Petrópolisin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Aquae in Proconsularin titulaaripiispaksi 23. maaliskuuta 1966. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Manuel Pedro da Cunha Cintra, jota avustivat José Varani ja Silvio Maria Dário.


title: José Fernandes Veloso

text: Fernandes Veloso sai 26. marraskuuta 1981 nimityksen Petrópolisin koadjuuttoripiispaksi, ja 15. helmikuuta 1984 hänestä tuli sen piispa. Hän jäi eläkkeelle 15. marraskuuta 1995.


title: Elias James Manning

text: Elias James Manning (s. 14. huhtikuuta 1938 Troy) on Brasiliassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin konventuaalien fransiskaanien papiksi 30. lokakuuta 1965 ja nimitettiin Valençan hiippakunnan johtoon 14. maaliskuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Eugênio de Araújo Sales, jota avustivat José Fernandes Veloso ja Carlos Alberto Etchandy Gimeno Navarro.


title: Albert Courquin

text: Albert Courquin (30. maaliskuuta 1875 Bourbourg-Campagne – 24. maaliskuuta 1953 Albi) oli ranskalainen ampuja ja kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän sai pronssia 300 metrin vapaakiväärin asentojen joukkuekilpailussa vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa. Lisäksi hän sai hopeaa miesten 400, 600 ja 800 metrin vapaakiväärin joukkuekilpailussa vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa.


title: Albert Courquin

text: Courquin voitti Milanon MM-kisoissa 1906 kultaa vapaakiväärin pystyasennossa tuloksella 312.


title: Silvio Maria Dário

text: Silvio Maria Dário (16. elokuuta 1919 Pederneiras – 2. toukokuuta 1974) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1944 ja nimitettiin Botucatun arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Oppidum Novumin titulaaripiispaksi 22. helmikuuta 1965. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Henrique Hector Golland Trindade, jota avustivat José Melhado Campos ja Pedro Paulo Koop.


title: Silvio Maria Dário

text: Dário sai 27. maaliskuuta 1968 nimityksen Itapevan piispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 54-vuotiaana virassa. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Pedro Paulo Koop

text: Pedro Paulo Koop MSC (4. syyskuuta 1905 Hillegom – 26. maaliskuuta 1988) oli alankomaalaissyntyinen, Brasiliassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 10. elokuuta 1930 ja nimitettiin Linsin hiippakunnan johtoon 27. heinäkuuta 1964. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Sebastiano Baggio, jota avustivat Henrique Hector Golland Trindade ja Vicente Angelo José Marchetti Zioni.


title: Pedro Paulo Koop

text: Koop osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 11. lokakuuta 1980.


title: Jerónimo Thomé da Silva

text: Jerónimo Thomé da Silva (12. kesäkuuta 1849 Sobral – 19. helmikuuta 1924) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin 25. toukokuuta 1872 diakoniksi ja 21. joulukuuta 1872 papiksi Olindan hiippakuntaan. Hänet nimitettiin 26. kesäkuuta 1890 Belém do Parán piispaksi, ja piispaksi vihkiminen seurasi 26. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Mariano Rampolla del Tindaro, jota avustivat Antônio de Macedo Costa ja Domenico Ferrata.


title: Jerónimo Thomé da Silva

text: Thomé da Silva sai 12. syyskuuta 1893 nimityksen São Salvador da Bahian arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 28. helmikuuta 1894. Hän kuoli 74-vuotiaana virassa.


title: Manoel Antônio de Paiva

text: Manoel Antônio de Paiva (Payva; 25. huhtikuuta 1873 – 19. toukokuuta 1937) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. marraskuuta 1896 ja nimitettiin Ilhéusin hiippakunnan johtoon 15. maaliskuuta 1915. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Giuseppe Aversa, jota avustivat Agostinho Francisco Benassi ja Manoel da Silva Gomes. De Paiva asetettiin virkaansa 8. elokuuta. Hän sai 2. huhtikuuta 1929 nimityksen Garanhunsin piispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli 64-vuotiaana virassa.


title: José Adelino Dantas

text: José Adelino Dantas (17. maaliskuuta 1910 São Vicente – 24. maaliskuuta 1983) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 18. marraskuuta 1934 ja nimitettiin Caicón hiippakunnan johtoon 10. kesäkuuta 1952. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Marcolino Esmeraldo de Souza Dantas, jota avustivat Aureliano de Matos ja Elizeu Simões Mendes.


title: José Adelino Dantas

text: Dantas sai 3. toukokuuta 1958 nimityksen Garanhunsin ja 20. helmikuuta 1967 Ruy Barbosan piispaksi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja erosi tehtävistään piispana 4. lokakuuta 1975.


title: Erakkohaukka

text: Erakkohaukka ("Buteogallus solitarius") on haukkojen heimon luhtahaukkojen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan hyvin laajalla alueella Meksikosta Argentiinan luoteisosaan ja siinä väissä Belizessa, Hondurasissa, Guatemalassa, Nicaraguassa, Costa Ricassa, El Salvadorissa, Panamassa, Kolumbiassa, Venezuelassa, Guyanassa, Perussa, Ecuadorissa ja Boliviassa. Se on silti yleensä harvinainen ja paikallinen, eikä populaatio arvion mukaan ehkä ylitä tuhatta yksilöä, joskin arvio on luultavasti liian alhainen. Aikuisten yksilöiden määrä on todennäköisesti kuitenkin 1 000–2 500 yksilöä, jolloin kokonaismäärä olisi 1 500–4 000 yksilö. Kanta on kuitenkin pienenemässä elinalueiden tuhoutumisen ja liiallisen metsästyksen vuoksi.


title: Erakkohaukka

text: Sen elinpiiriä ovat kosteat, tiheämetsäiset vuorenjuuret ja muut subtrooppiset ja trooppiset esivuoret ja kosteat vuoristometsät, yleensä 600–2 200 metrin korkeudessa.


title: Erakkohaukka

text: Laji luokiteltiin aiemmin erakkohaukkojen sukuun ("Harpyhaliaetus"), mutta molekyylitutkimusten perusteella se kuuluu luhtahaukkojen suvun neljä lajia käsittävään kladiin.


title: José de Medeiros Delgado

text: José de Medeiros Delgado (28. heinäkuuta 1905 Pombal – 9. maaliskuuta 1988) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 2. kesäkuuta 1929 ja nimitettiin Caicón hiippakunnan johtoon 15. maaliskuuta 1941. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Moisés Sizenando Coelho, jota avustivat João da Matha de Andrade e Amaral ja Marcolino Esmeraldo de Souza Dantas.


title: José de Medeiros Delgado

text: De Medeiros Delgado sai 4. syyskuuta 1951 nimityksen São Luís do Maranhãon ja 10. toukokuuta 1963 Fortalezan arkkipiispaksi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja erosi tehtävistään arkkipiispana 26. maaliskuuta 1973.


title: Antonio Rocca

text: Antonio Rocca (20. helmikuuta 1888 Buenos Aires – 12. toukokuuta 1979) oli argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Buenos Airesin arkkihiippakuntaan 28. lokakuuta 1911 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Augustan titulaaripiispaksi 27. kesäkuuta 1936. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Santiago Luis Copello, jota avustivat Fermín Emilio Lafitte ja Fortunato Devoto.


title: Antonio Rocca

text: Rocca jäi eläkkeelle 22. huhtikuuta 1975.


title: Kantai Collection

text: Kantai Collection (, lyh. KanColle) on Kadokawa Gamesin kehittämä japanilainen selainpohjainen keräilykorttipeli. Pelissä on tarkoitus kasata laivasto moe-hahmoisista toisen maailmansodan sotalaivoista, edetä kartalla, huoltaa aluksia ja ottaa yhteen muiden pelaajien kanssa. Peli julkaistiin huhtikuussa 2013.


title: Kantai Collection

text: Siihen perustuva anime on alkanut 8. tammikuuta 2015 alkaen maaliskuun 26. päivään (arvioitu päivämäärä) asti. Sarjan pituus on noin 12 jaksoa. Sarjan avaustunnuskappale on ""Miiro (海色)"" esittäjältä "AKINO from bless4" ja loppumusiikki ""Fubuki (吹雪)"", esittäjänä "Shiena Nishizawa (西沢幸奏)."


title: Merja Ylä-Anttila

text: Merja Hannele Ylä-Anttila (o.s. "Kivinen", s. 14. toukokuuta 1960 Hämeenlinna) on Yleisradion toimitusjohtaja. Ylä-Anttila aloitti toimessaan Ylen johdossa 1. syyskuuta 2018. Hän on työskennellyt vuosina 2001–2018 MTV3-televisiokanavan MTV Uutisten uutis- ja ajankohtaisohjelmien vastaavana päätoimittajana. Vuosina 2015–2018 Ylä-Anttila oli sisällöntuotantoyhtiö Mediahub Helsingin toimitusjohtaja. Vuonna 2015 Mediahubiin siirrettiin MTV:n uutistoimitus.


title: Merja Ylä-Anttila

text: Ylä-Anttila kirjoitti ylioppilaaksi hämeenlinnalaisesta Kaurialan lukiosta 1979. Hän tuli MTV:hen alun perin kesätoimittajaksi vastaperustettuihin uutisiin vuonna 1982. Hän työskenteli muun muassa kotimaan toimittajana sekä pitkään politiikan toimittajana ja toimituspäällikkönä ennen siirtymistään päätoimittajaksi 2001. Ylä-Anttila toimi myös MTV:n toimitusjohtajan varahenkilönä. Huhtikuussa 2018 Ylä-Anttila valittiin Yleisradion toimitusjohtajaksi. Ylä-Anttila on toinen nainen Yleisradion johtajana Hella Wuolijoen jälkeen.


title: Merja Ylä-Anttila

text: Merja Ylä-Anttila kuuluu Päätoimittajien yhdistyksen johtokuntaan. Vuonna 2011 hänet nimitettiin Pelastakaa Lapset ry:n hallitukseen.


title: Suurmestaruusajo

text: Suurmestaruusajo on vuodesta 1958 lähtien järjestetty suomenhevosille tarkoitettu raviurheilun suurkilpailu. Vuodesta 1997 kilpailupaikkana on ollut Mikkelin ravirata. Nykyään Suurmestaruusajo on avoinna myös Ruotsin ja Norjan kilpailurekisterissä oleville kylmäverisille.


title: Suurmestaruusajo

text: Lämminveristen Suurmestaruus järjestettiin eri paikkakunnilla kiertävänä kilpailuna vuosina 1964–1982. Se palasi kilpailukalenteriin Porissa vuonna 2017.


title: Suurmestaruusajo

text: Suurmestaruus on Kuninkuusravien jälkeen Suomen perinteisin suomenhevosten suurkilpailu. Se järjestettiin vuosina 1958–1996 aluksi Tampereella, Hippoksen raviradalla ja vuodesta 1976 lähtien Ylöjärvellä, Teivon raviradalla. Vuonna 1997 kilpailupaikaksi vaihdettiin Mikkeli ja nykyään Suurmestaruus ajetaan heinäkuussa St. Michel-ravien yhteydessä lauantain pääkilpailuna.


title: Suurmestaruusajo

text: Kilpailumatka on 1 600 metriä, vuosina 1984–1996 matkana oli 2 100 metriä. Vuonna 2013 Suurmestaruuden ykköspalkinto oli 15 000 €. Kilpailun ennätys 1.19,9 on Vieskerin nimissä vuodelta 2002. Kyseessä on myös suomenhevosten SE-tulos. I.P. Vipotiinan vuonna 2009 juoksema 1,20,2 puolestaan on kylmäveristen tammojen maailmanennätys.


title: Riitta Pihlajamäki

text: Riitta Liisa Pihlajamäki (s. 23. joulukuuta 1956 Ilmajoki) on suomalainen televisiotoimittaja.


title: Riitta Pihlajamäki

text: Riitta Pihlajamäki pääsi ylioppilaaksi Ilmajoen lukiosta 1975 ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta 1985. Hän on työskennellyt Yleisradion televisio-ohjelmatoiminnassa vuodesta 1978 muun muassa A-studion toimitussihteerinä, kansainvälisten ohjelmien tuottajana sekä Yle Uutisten ulkomaantoimittajana. Hän on toiminut Ylen kirjeenvaihtajana Pariisissa ja Wienissä. Bonnin-kirjeenvaihtajana Pihlajamäki raportoi mm. Berliinin muurin murtumisen aikaan marraskuussa 1989.


title: Riitta Pihlajamäki

text: Pihlajamäki nimitettiin Yle TV1:n ohjelmasuunnittelupäälliköksi 1998 ja ohjelmajohtajaksi 2005. Hän toimi Yle TV1:n kanavapäällikkönä 2008-2011, jonka jälkeen välinepäällikkönä ja myöhemmin Ylen suomenkielisten tv-kanavien julkaisupäällikkönä. Ylen journalististen standardien ja etiikan päällikköksi Pihlajamäki nimitettiin 2014. Joulukuussa 2016 hän siirtyi johtamaan A-studion toimitusta.


title: Riitta Pihlajamäki

text: Pihlajamäki on ollut naimisissa Yleisradion entisen toimittajan Hannu Lehtilän kanssa.


title: Suomenhevosten Derby

text: Suomenhevosten Derby on vuodesta 1975 lähtien järjestetty 5-vuotiaiden suomenhevosten ravikilpailu. Se on ikäluokan merkittävin suurkilpailu. Suomenhevosten Derby järjestetään vuosittain elokuussa Jyväskylässä Killerin raviradalla.


title: Trichiurinae

text: Trichiurinae on makrillikalojen alalahkoon (Scombroidei) ja huotrakalojen heimoon (Trichiuridae) kuuluva kalojen alaheimo.


title: Trichiurinae

text: Alaheimoon kuuluu neljä sukua ja 14 lajia.


title: Ilmajoen lukio

text: Ilmajoen lukio on Ilmajoen kunnan ylläpitämä lukio. Siinä opiskelee runsaat 200 opiskelijaa ja opettajia on 15. Ilmajoen lukio on yleislukio, jossa toimivat ilmaisu-, paini- ja pesäpallolinjat.


title: Ilmajoen lukio

text: Syksystä 2010 Ilmajoen lukiossa on toiminut ilmaisutaidon linja, jota toteutetaan yhteistyössä Etelä-Pohjanmaan Opiston kanssa. Ilmaisulinjan suuntautumisvaihtoehtoina ovat kirjoittaminen, rytmimusiikki, tanssi ja teatteri. Kolmivuotisen linjan kursseista 57 pidetään lukiossa ja 25 kansanopistossa.


title: Ilmajoen lukio

text:
Ilmajoen lukio kuuluu Etelä-Pohjanmaan urheiluakatemiaan vastuualueena pesäpallo. Lukiossa aloitettiin tehostettu
pesäpallovalmennus vuonna 1996 aluksi oman paikkakunnan pelaajille ja sittemmin muillekin.


title: Ilmajoen lukio

text: Ilmajoen lukiosta on 2000-luvulla tehty useita opintomatkoja Sveitsin tutkimuskeskus CERNiin, Euroopan komission käännöskeskukseen ja muualle Keski-Eurooppaan.


title: Ilmajoen lukio

text: Ilmajoen lukio toimii vuonna 1956 valmistuneessa kivirakennuksessa ja sen viereisessä vanhassa puukoulussa. Vuonna 2012 valmistuneessa peruskorjauksessa Ilmajoen lukion ja viereisen yläkoulun Jaakko Ilkan koulun toimitiloja uudistettiin lähes 10 miljoonan euron edestä.


title: Ilmajoen lukio

text: Ilmajoen lukio sai alkunsa 1924, kun perustettiin Ilmajoen keskikoulu. Lukioluokat perustettiin 1930. Yksityisen, kannatusyhdistyksen omistaman oppikoulun ensimmäinen rehtori oli Martti Stenius, joka hoiti virkaa 38 vuotta, kuolemaansa 1963 saakka. Hän opetti historiaa ja yhteiskuntaoppia, ja toi Ilmajoen yhteiskouluun Helsingin normaalilyseon mallin mukaisen itsehallintokokeilun, jossa luokat valitsevat keskuudestaan valvojat ja muut tarvittavat virkailijat. Tätä mallia, jota erilaisin muunnelmin sovellettiin noin 40 koulussa ympäri Suomen, toteutettiin Ilmajoella 1928–1939 jopa niin, että koulu julistettiin omaksi ”itsehallintotasavallakseen”.


title: Ilmajoen lukio

text: Vuonna 1975 peruskoulun tulon myötä Ilmajoen yhteiskoulusta jäi jäljelle Ilmajoen lukio, joka alempien luokka-asteiden tavoin siirtyi kunnan ylläpidettäväksi. Kurssimuotoiseen lukioon Ilmajoella siirryttiin syksyllä 1982 ja luokattomaan lukioon 1990-luvun puolivälissä.


title: Ilmajoen lukio

text: Vuosina 1964–1993 koulun rehtorina ja äidinkielenopettajana toimi Paavo Silvola, joka sai vuonna 1993 opetusneuvoksen arvon. Vuosina 1993–2018 rehtorina toimi fysiikan ja matematiikan lehtori Tapani Koskiniemi.. Vuodesta 2018 lähtien rehtorina on toiminut Jouko Peltonen.


title: Matala-Tatra

text: Matala-Tatra (tšekiksi: "Nízke Tatry") on vuoristo Slovakiassa. Se on Tatravuoristosta erillinen vuoristo. Sen korkein huippu on Ďumbier, jonka korkeus on 2 043 metriä.


title: Trichiurus

text: Trichiurus on huotrakalojen heimoon kuuluva kalasuku.


title: Trichiurus

text: Sukuun kuuluu yhdeksän lajia.


title: Matanzas

text: Matanzas on kaupunki Atlantin rannikolla Länsi-Kuubassa. Sieltä on Kuuban pääkaupunkiin Havannaan matkaa noin 80 km. Se on merkittävä satama- ja teollisuuskaupunki, ja siellä on 1600-luvulla rakennettu linnoitus. Kaupungin itäpuolella on lentokenttä ja Varaderon lomakeskus. Asukkaita vuonna 1991 oli 115 000. Vuonna 2012 asukasluku oli 145 246.


title: Matanzas

text: Se on Matanzasin maakunnan pääkaupunki.


title: Simo Matavulj

text: Simo Matavulj (1852–1908) oli serbialainen kirjailija, jonka tyylilaji oli realismi. Häntä on pidetty objektiivisen ihmiskuvauksen mestarina. Humoristinen romaani "Bakonja fra Brne" on serbialaisen kirjallisuuden klassikkoromaani.


title: Bruno Mathsson

text: Karl Bruno Mathsson (13. tammikuuta 1907 − 17. elokuuta 1988) oli ruotsalainen arkkitehti ja huonekalusuunnittelija. Hänen tuotannostaan maineikkaimpia ovat kevyet, taivutetusta puusta valmistetut tuolit. Hän suunnitteli myös taloja.


title: Bruno Mathsson

text: Mathssonin mukaan on nimetty Bruno Mathsson -palkinto.


title: Hupputinami

text: Hupputinami ("Nothocercus nigrocapillus") on tinameihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Etelä-Amerikasta.


title: Hupputinami

text: Kooltaan hupputinami voi kasvaa 32–35 cm pitkäksi. Yleisväritykseltään laji on ruskea. Päälaki on muuta ruumista tummempi ja lähes musta. Vatsa, selkä ja siivet ovat väriltään ruskeat ja osa siipien sulista on valkokärkisiä. Höyhenpuvussa voi olla ohuita mustia raitoja ja alalaji "N. n. cadwaladeri" on väriltään nimialalajia "N. n. nigrocapillus" punaisempi. Hupputinamin kurkku on valkoinen.


title: Hupputinami

text: Hupputinamilla on 2 alalajia. Niistä nimialalajia "N. n. nigrocapillus" tavataan Perun keskiosista Boliviaan ja alalajia "N. n. cadwaladeri" Perun pohjoisosista. Linnun elinympäristöä ovat kosteat subtrooppiset ja lauhkeat vuoristometsät tyypillisesti noin 1 300–3 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Hupputinamit kerääntyvät alueille, joissa kasvaa runsaasti bambuja. Lintu on todennäköisesti kaikkiruokainen ja sen tiedetään myövän muun muassa maahan pudonneita siemeniä.


title: Hupputinami

text: Hupputinamikannan kokoa ei ole arvioitu, mutta sitä kuvataan harvinaiseksi ja se luokitellaan vaarantuneeksi lajiksi. Lajin kantaa uhkaavat erityisesti sopivien elinympäristöjen väheneminen metsien hakkuiden vuoksi. Hakkuut aiheuttavat myös eroosiota, mikä vähentää elinympäristöjen määrää edelleen.


title: Matkakoski

text: Matkakoski on koski Torniossa Tornionjoessa. Sen pituus on yksi kilometri ja putouskorkeus 4,8 metriä. Sen rannalla on nähtävyyksinä myös vanhat kala-aitat.


title: Mayerling

text: Mayerling on kylä Itävallassa 25 kilometriä Wienistä etelään. Kruununprinssi Rudolf ja hänen rakastajattarensa, paronitar Maria Vetsera tekivät vuonna 1889 itsemurhan Mayerlingin metsästyslinnassa.


title: Mayerling

text: Kylä kuuluu Allandin kuntaan, ja siellä on noin 200 asukasta. Siellä Wienerwaldissa on metsästysmaja, jossa Rudolf ja Maria Vetsera tekivät itsemurhan, ja tästä majasta, oikeastaan linnasta, tuli keisarin aloitteesta luostari.


title: Lacey Duvalle

text: Lacey Duvalle (s. 5. huhtikuuta 1982 Washington) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Hän tuli julkisuuteen näyttelijänä vuonna 2000.


title: Sitruunaverbena

text: Sitruunaverbena ("Aloysia triphylla") on verbenakasvien eli rautayrttikasvien heimoon kuuluva kasvi. Kasvista käytetään myös nimeä "Lippia citriodora". Sitruunaverbena on vahvasti sitruuna-arominen yrtti, jonka lehtiä käytetään mausteeksi. Siitä saadaan myös verbenaöljyä. Sen versoihin kasvaa suikeita lehtiä kolmen kappaleen ryhminä. Se kukkii myöhään syksyllä, valkoiset tai siniset kukat ovat latvatähkissä. Sitruunaverbena kasvaa esimerkiksi suurissa ruukuissa. Se tuodaan talveksi sisätiloihin. Lämpimissä maissa, joissa sitä viljellään laajasti, kuten Keski- ja Etelä-Amerikassa, kasvi talvehtii ulkona. Sitruunaverbenaa voi lisätä pistokkaista.


title: Mehiläinen (aikakauslehti 1859)

text: Mehiläinen oli Rietrikki Polénin julkaisema suomenkielinen lehti. Se ilmestyi 1859–1863 kerran kuussa ja oli lähinnä kirjallinen aikakauslehti.


title: Mehiläinen (aikakauslehti 1859)

text: Polén puolusti lehdessä voimakkaasti suomen kieltä. Myös valtiopäivä- ja työväenasia olivat esillä. Lehden levikki laski kuitenkin alun innostuksen jälkeen ja sen ilmestyminen loppui kesken vuoden 1863.


title: Meibomin rauhanen

text: Meibomin rauhanen eli luomitukirauhanen on kummankin silmän silmäluomen takareunuksen eteen avautuva rauhanen, josta erittyy silmäluomen reunoja voitelevaa eritettä. Se on nimetty saksalaisen anatomin Heinrich Meibomin mukaan.


title: Maaorjien vapauttaminen Venäjällä 1861

text: Maaorjien vapauttaminen Venäjällä 1861 oli ensimmäinen ja tärkein uudistus, joka toteutettiin Aleksanteri II:n valtakauden aikana Venäjällä. Siihen saakka talonpojat olivat olleet maaorjan asemassa, eikä heillä ei ollut omistusoikeutta maahan, jota he viljelivät. Venäjällä maaorjuus oli yleistä. Joissakin Venäjän osissa maaorjuus oli lakkautettu aikaisemmin.


title: Maaorjien vapauttaminen Venäjällä 1861

text: Vuoden 1861 vapautusmanifesti julisti vapautuksen yksityisten kartanoiden maaorjille. Tällä käskyllä yli 23 miljoonaa ihmistä sai vapautensa. Maaorjille myönnettiin täydet vapaiden kansalaisten oikeudet: he saivat mennä naimisiin ilman suostumusta, omistaa omaisuutta ja omistaa yrityksen. Manifesti määräsi, että talonpojat voisivat ostaa maata vuokranantajilta. Kotitalouksien maaorjat olivat huonoimmassa asemassa, koska he saivat vapautensa, mutta eivät maata.


title: Maaorjien vapauttaminen Venäjällä 1861

text: Georgiassa maaorjien vapautus lykättiin vuoteen 1864. Valtion omistamat maaorjat vapautuivat vuonna 1866 ja saivat parempia ja suurempia tontteja.


title: Jääkiekko talviolympialaisissa 2014 – miesten kokoonpanot

text: Tampa Bay Lightningin hyökkääjä Valtteri Filppula ja Minnesota Wildin hyökkääjä Mikko Koivu valittiin alun perin Suomen joukkueeseen, mutta he joutuivat jäämään sivuun turnauksesta loukkaantumisten vuoksi. Korvaajiksi valittiin Jarkko Immonen ja Sakari Salminen.Tampa Bay Lightningin hyökkääjä Steven Stamkos valittiin alun perin Kanadan joukkueeseen, mutta hän joutui jäämään sivuun turnauksesta loukkaantumisen vuoksi. Korvaajaksi valittiin Martin St. Louis.Vancouver Canucksin hyökkääjä Henrik Sedin ja Detroit Red Wingsin hyökkääjä Johan Franzen valittiin joukkueeseen, mutta he joutuivat jäämään pois olympiaturnauksesta loukkaantumisten vuoksi. Korvaajiksi valittiin Marcus Johansson ja Gustav Nyquist.


title: Melvillen niemimaa

text: Melvillen niemimaa (engl. "Melville Peninsula") on niemimaa Kanadassa. Se on Pohjois-Amerikan koillisin niemimaa ja sijaitsee Boothianlahden ja Foxe Basinin välissä. Se on 400 km pitkä ja 110–220 kilometriä leveä.


title: Viktor Dankl von Krasnik

text: Viktor Dankl von Krasnik (18. syyskuuta 1854 Udine, Lombardia-Venetia – 8. tammikuuta 1941 Innsbruck) oli itävaltalainen kenraali, joka toimi komentajana ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Viktor Dankl von Krasnik

text: Danklin isä oli armeijan kapteeni. Dankl kävi 1869–1870 St. Pöltenin kadettikoulua ja sen jälkeen Wiener Neustadtin Maria Teresian sotilasakatemiaa, josta valmistuttuaan hänet määrättiin 1874 luutnantiksi kolmanteen rakuunarykmenttiin. Opiskeltuaan vielä Wienin sotakoulussa hänet siirrettiin 1880 pääesikuntaan. Vuonna 1899 Dankl ylennettiin everstiksi ja nimitettiin pääesikunnan keskustoimiston päälliköksi. Hän eteni 1903 kenraalimajuriksi ja prikaatinkomentajaksi, 1907 sotamarsalkkaluutnantiksi ja divisioonankomentajaksi sekä 1912 ratsuväenkenraaliksi ja 14:nnen armeijakunnan komentajaksi. Maailmansodan syttyessä 1914 Dankl nimitettiin komentamaan ensimmäistä armeijaa, joka muodosti Itävalta-Unkarin armeijan vasemman siiven. Dankl saavutti itävaltalaisten ensimmäisen voiton koko sodassa lyödessään Venäjän neljännen armeijan Kraśnikin taistelussa pohjoisessa Galitsiassa 23.–25. elokuuta 1914. Pian venäläisten hyökkäys itävaltalaisten oikeaa siipeä vastaan pakotti kuitenkin Itävalta-Unkarin joukot perääntymään takaisin omalle puolelleen rajaa. Sama toistui itävaltalaisten toisessa etenemisyrityksessä lokakuussa 1914.


title: Viktor Dankl von Krasnik

text: Italian sodanjulistuksen jälkeen Dankl siirrettiin toukokuussa 1915 vastaamaan Tirolin puolustuksesta. Joukkojensa alivoimaisuudesta huolimatta hän onnistui aluksi torjumaan italialaisten toistuvat hyökkäykset. Maaliskuussa 1916 hänet nimitettiin yhdennentoista armeijan komentajaksi. Arkkiherttua Eugenin alaisuudessa hän tosiasiallisesti johti toukokuussa käynnistettyä hyökkäystä italialaisten asemia vastaan Trentinojoella, ja hän eteni armeijoineen Rovereton eteläpuolelle. Itävaltalaiset kärsivät kuitenkin lopulta tappion, josta esikuntapäällikkö Franz Conrad von Hötzendorf syytti Danklia. Dankl jätti tämän seurauksena eronpyyntönsä ja vetäytyi palveluksesta kesäkuussa 1916.


title: Viktor Dankl von Krasnik

text: Krasnikissa sodan alussa saavutetun voiton ansiosta Danklille myönnettiin elokuussa 1917 Maria Teresian ritarikunnan komentajaristi. Hänestä tuli kyseisen ritarikunnan kansleri Conrad von Hötzendorfin kuoltua vuonna 1925. Vuonna 1917 Dankl myös korotettiin vapaaherraksi ja nimitettiin symboliseen kunniavirkaan henkikaartin ylipäälliköksi, jona hän toimi seuraavaan vuoteen asti. Vuonna 1918 hänet korotettiin kreiviksi nimellä "Dankl von Krasnik".


title: Melvillensalmi

text: Melvillensalmi (engl. "Viscount Melville Sound") on salmi Kanadan arktisessa saaristossa. Se sijaitsee Melvillensaaren ja Victoriansaaren välissä.


title: Matt Beleskey

text: Matt Beleskey (s. 7. kesäkuuta 1988 Windsor, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Boston Bruinsissa.


title: Matt Beleskey

text: Beleskey kasvoi pikkukaupunki Midhurstissa, Ontariossa ja pelasi jääkiekkoa Barrie Icemanissä. Hänet varattiin toisella kierroksella numerolla 21 OHL:ssä pelaavaan Belleville Bullsiin vuonna 2004.


title: Matt Beleskey

text: NHL:ään Beleskey varattiin numerolla 112. Hänen ammattilaisuransa alkoi vuonna 2008 neljän vuoden junioriuran jälkeen. Hän teki NHL-debyyttinsä kaudella 2008–2009, kun esiintyi Ducksissa kahdessa pelissä. Hän pelasi kuitenkin suurimman osan kaudesta AHL-joukkue Iowa Chopsissa. Beleskey pelasi 2012–2013 työsulun aikana EIHL:ssä pelaavassa Coventry Blazessa.


title: Matt Beleskey

text: Aneheimista Beleskey siirtyi kaudeksi 2015–2016 Boston Bruinsiin. Hän pelasi Bostonissa siirtotakarajalle, helmikuuhun 2018 saakka. Kunnes siirtyi yhdessä Ryan Spoonerin ja 2018 1. kierroksen varasvuoron kanssa New York Rangersiin vaihdossa Rick Nashiin.


title: Albrecht (Württembergin herttua)

text: Albrecht Maria Alexander Filip Josef, Württembergin herttua (23. joulukuuta 1865 Wien, Itävalta – 31. lokakuuta 1939 Altshausen, Saksa) oli Saksan armeijan sotamarsalkka, joka toimi komentajana ensimmäisessä maailmansodassa.


title: Albrecht (Württembergin herttua)

text: Albrechtin isä oli Württembergin herttua Vilhelm. Albrecht aloitti sotilasuransa vuonna 1883 ulaanirykmentin upseerina. Hän yleni 1896 everstiksi, 1898 kenraalimajuriksi, 1901 kenraaliluutnantiksi ja 1906 kenraaliksi. Hän toimi 1908–1913 Württembergiin sijoitetun 13:nnen armeijakunnan komentajana ja sen jälkeen kuudennen sotilaspiirin tarkastajana. Maailmansodan syttyessä elokuussa 1914 Albrecht sai komentoonsa Saksan neljännen armeijan, joka hyökkäsi heti sodan alussa Luxemburgin kautta Ardennien yli Ranskaan. Hän voitti ranskalaiset Neufchâteaussa 23. elokuuta, taisteli tiensä Maasin yli ja osallistui syyskuun alussa Marnen taisteluun. Marnen tappion jälkeen Albrechtin armeija perääntyi aluksi Champagnen alueelle, mutta se siirrettiin lokakuussa 1914 niin sanotun Atlantin kilpajuoksun yhteydessä Flanderiin. Vuosina 1914 ja 1915 hän johti saksalaisten hyökkäyksiä Ypresissä. Ypresin toisen taistelun alussa saksalaiset käyttivät ensimmäistä kertaa länsirintamalla taistelukaasua aseena.


title: Albrecht (Württembergin herttua)

text: Elokuussa 1916 Albrecht ylennettiin kenraalisotamarsalkaksi ja hän sai johtoonsa pohjoisen armeijaryhmän eli rintamaosuuden Atlantin rannikolta Sommeen. Helmikuusta 1917 aina sodan loppuun asti hän johti ”armeijaryhmä Albrechtia”, jonka vastuulla oli länsirintaman hiljaisempi eteläpää Elsassissa ja Lothringenissa. Sodan lopussa Saksassa tapahtuneen vallankumouksen seurauksena Württembergin suku menetti kuninkaallisen arvonsa. Albrecht asui vuodesta 1921 vetäytyneenä linnaansa. Samana vuonna hänestä tuli sukunsa päämies entisen kuninkaan Vilhelm II:n kuoltua lapsettomana.


title: Kyrenia

text: Kyrenia eli Kerýneia (, myös "Kyríneia", Κυρήνεια, ) on kaupunki ja kunta (Δήμος Κερύνειας, "Dímos Kerýneias") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen ollen sen hallinnollinen keskus. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kyrenian kaupungin väkiluku (2011).


title: Kyrenia

text: Kyrenia sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla Pentadáktylos-vuorten pohjoispuolella. Kaupungissa on vanhakaupunki, jossa sijaitsee muun muassa Kyrenian linna, sekä kaksi satamaa, vanha satama ja uusi satama. Etäisyys Kyreniasta pääkaupunki Nikosiaan on noin 28 kilometriä ja Famagustaan noin 78 kilometriä.


title: Kyrenia

text: Antiikin Keryneia oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Sen perustivat Akhaiasta tulleet kreikkalaiset 900-luvulla eaa. Siitä muodostui vauras kaupunkivaltio ("polis"). Vuonna 312 eaa. Keryneian ottivat hallintaansa Kreikan Salamiin saarelta tulleet kilpailijat. Keryneian satama oli tärkeässä asemassa myös roomalaisvallan aikana.


title: Kyrenia

text: Bysanttilaisella ajalla 600-luvulla kaupunkiin rakennettiin kiviset muurit suojaksi arabien hyökkäyksiltä. Vuonna 1191 Kyproksen hallitsija Isaak Komnenos lähetti vaimonsa ja tyttärensä Kyrenian linnaan turvaan kolmannella ristiretkellä olleilta Rikhard I Leijonamielen joukoilta. Kaupunki kuitenkin valloitettiin. Valloituksen takana ollut Guy de Lusignan, josta tuli myös Kyproksen hallitsija (1192–1194), uudisti valloituksen jälkeen linnan. Kyproksen hallitsija Hugo I teki valtakaudellaan (1205–1218) linnasta kuninkaallisen palatsin. Kaupungin nimi vakiintui lännessä muotoon "Kyrenia" ("Cyrenia") keskiajalla.


title: Kyrenia

text: Vuonna 1291 Kyreniasta tuli alueensa tärkein kaupunki, ja sen muureja ja puolustusta vahvistettiin. Vuonna 1373 genovalaiset yrittivät valloittaa kaupungin linnoineen sekä maalta että meritse, siinä kuitenkaan onnistumatta. Venetsialaisten hallitessa aluetta he vahvistivat linnaa kestämään tykistön tulitusta. Kuitenkin vuonna 1570 Kyrenia antautui taisteluitta osmaneille.


title: Kyrenia

text: Kyrenian tärkeimmät nähtävyydet ovat Kyrenian linna sekä sataman läheisyydestä löydetty haaksirikkoutunut 300-luvulta eaa. peräisin oleva kauppalaiva, Kyrenialainen laiva, mikä on osoittanut sataman merkityksen kaupungille vuosituhansien ajan. Laiva lasteineen on nykyään näytteillä Kyrenian linnassa olevassa museossa. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa bysanttilaisaikainen torni. Kaupungin lähettyvillä olevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Bellapáisin luostarin rauniot sekä Pyhän Hilarionin linna.


title: Fiesolen maisema

text: Fiesolen maisema on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1894. Kooltaan tämä työ on 37×54 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se talletettiin vuonna 2005.


title: Fiesolen maisema

text: "Fiesolen kukkuloilla"- maalaus on maalattu Italiassa. Helene Schjerfbeck matkusti huhtikuussa 1894 Wienistä Italiaan Firenzeen, josta hän palasi syksyllä Suomeen. Hän maalasi Firenzessä maisemia Fiesolen kukkuloilla mutta myös henkilökuvia. Schjerfbeckin taide muuttui utuisemmaksi ja vaaleammaksi noina kuukausina, se yksinkertaistui. Hän myös kopioi tunnettuja vanhoja italialaisia taiteilijoita Fra Angelicoa, Filippo Lippiä ja Giorgionea. Wienissä hän oli perehtynyt Holbeiniin ja Velàqueziin näitä kopioimalla..


title: Kirkkoväkeä

text: Kirkkoväkeä (Pääsiäisaamu) on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1900. Kooltaan tämä työ on 70×95 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se lahjoitettiin vuonna 1991.


title: Kirkkoväkeä

text: Helene Schjerfbeck maalasi "Kirkkoväkeä"-maalausta viisi vuotta, vuosina 1895–1900. Maalaus kuvaa naista kolmessa eri ikävaiheessa sunnuntaisiin ulkovaatteisiin pukeutuneina. Heidän edessään on poika karvalakki päässään. Helene Schjerfbeck pani tämän maalauksen esille loppuvuonna 1900. Hän oli matkustanut kesällä Ruotsin Åren tunturiparantolaan ja sairastui siellä joulukuussa. Schjerfbeck oli koko seuraavan vuoden, 1901, sairauslomalla Suomessa. Taulussa on merkinnät H/Schjerf/beck/1895– /1900.


title: Kansakoulutyttö II

text: Kansakoulutyttö II on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1908. Kooltaan tämä työ on 71×40,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se ostettiin vuonna 1915.


title: Kansakoulutyttö II

text: "Kansakoulutyttö II" on Helene Schjerfbeckin modernistisia maalauksia, jonka hän maalasi Hyvinkäällä. Ns. Hyvinkään vuosinaan (jolloin hän ei sieltä pois matkustellut) Schjerfbeck lähetti usein töitään arpajaisvoitoksi Turkuun tai Helsinkiin. "Kansakoulutyttö II" on Turun taideyhdistyksen arpajaisvoitto huhtikuussa 1909, josta sen voitti rouva Anna Ramstadius. Maalauksen seuraava omistaja oli rouva W. Munsterhjelm, joka myi tämän Taideyhdistyksen kokoelmiin.


title: Kansakoulutyttö II

text: Maalauksen aiheesta syntyi samaan aikaan myös öljyvärein puulle maalattu "Kansakoulutyttö I", 30×20 cm. Siinä on sama malli kuvattu vyötäröstä ylöspäin samoissa vaatteissa. Työ kuuluu yksityiskokoelmiin.


title: Deftones (albumi)

text: Deftones on alternative metal -yhtye Deftonesin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Albumi on yhtyeen ja tuottaja Terry Daten viimeinen yhteistyö. Date toimi yhtyeen neljän ensimmäisen albumin tuottajan debyyttialbumi Adrenalinesta lähtien. Albumi on myynyt Yhdysvalloissa kultaa. Albumilta julkaistiin kaksi singleä, "Minerva" ja "Hexagram".


title: Deftones (albumi)

text: Tyyliltään albumi on edeltäjiinsä verrattuna erilainen, tunnelman ollessa huomattavasti synkempi ja raskaampi. Albumi kuitenkin sisältää myös kokeilevampia kappaleita kuten trip hop -kappale "Lucky You" ja "Anniversary of an Uninteresting Event". Albumin nimen piti olla alun perin "Lovers", mutta yhtye päätti kuitenkin nimetä levyn myöhemmin omalla nimellään.


title: Deftones (albumi)

text: Kaikki kappaleet Deftonesin säveltämiä, paitsi "Lucky You", jota säveltämässä oli myös DJ Crook.


title: Tammer-ajo

text: Tammer-ajo on vuosittain Ylöjärvellä Teivon raviradalla järjestettävä lämminveristen ravihevosten suurkilpailu. Se ajetaan nykyään 3 100 metrin tasoitusajona. Vuonna 1965 aloitetun kilpailun muotoa on sen historian aikana vaihdettu useaan kertaan.


title: Tammer-ajo

text: Tammer-ajon edeltäjänä pidetään vuonna 1927 ensimmäistä kertaa Tampereen Hippoksella ajettua Pohjois-Hämeen Hippoksen sarvea, jota myöhemmin kutsuttiin nimellä Tammer-sarvi. Nimensä suomenhevosille tarkoitettu kilpailu oli saanut kiertopalkintona olleesta sarvesta. Tammer-sarven sai pysyvästi haltuunsa kilpailun 1935 kolmannen kerran peräkkäin voittaneen Kirrin-Touhun omistaja johtaja Jooseppi "Joppe" Mustakallio. Hänen omaisensa lahjoittivat palkinnon takaisin Pohjois-Hämeen Hippokselle vuonna 1965, jolloin nykyinen Tammer-ajo sai alkunsa.


title: Tammer-ajo

text: Kilpailu järjestettiin vuosina 1965–1978 3 000 metrin tasoitusajona, johon osallistuivat molemmat rodut omissa lähdöissään. Kiertopalkinnon voitti nopeimman kilometriajan saavuttanut hevonen, kuitenkin niin, että suomenhevosille laskettiin lämminverisiin nähden seitsemän sekunnin hyvitys. Vuosina 1979–1982 ajettiin molemmille roduille oma Tammer-ajo, jonka jälkeen suomenhevosten kilpailu lakkautettiin. Alkuperäinen kiertopalkinto ei enää ole jaossa.


title: Patrick Maroon

text: Patrick Maroon (s. 23. huhtikuuta 1988 St. Louis, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa NHL-joukkue St. Louis Bluesissa.


title: Patrick Maroon

text: Philadelphia Flyers varasi Maroonin NHL:ään kuudennella kierroksella numerolla 161 .


title: Patrick Maroon

text: Kauden 2010–2011 alussa, 30. lokakuuta Maroon siirrettiin syrjään Adirondack Phantomsin kokoonpanosta. 21. marraskuuta ilmoitettiin, että Maroon vaihdetaan yhdessä David Laliberten kanssa Anaheim Ducksiin. Tilalle Flyers sai Ducksilta hyökkääjä Rob Bordsonin ja puolustaja Danny Syvretin.


title: Martti Kerkkonen

text: Martti Aatto Olavi Kerkkonen (13. syyskuuta 1905 Liminka – 28. helmikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen historiantutkija. Hän oli Valtionarkiston arkistoneuvos 1952–1967, valtionarkistonhoitaja professorin arvolla 1967–1970. Hän tutki Pietari Kalmin vaiheita.


title: Martti Kerkkonen

text: Martti Kerkkosen vanhemmat olivat kouluneuvos Kaarlo Kerkkonen ja Anni Kulta Sofia Krank. Hänen vanhempi veljensä oli yliopettaja Veikko Kerkkonen.


title: Lorentz Clerck

text:
Lorentz Clerck (14. toukokuuta 1653 Ruotsi – 16. maaliskuuta 1720 Hunnerstad, Ruotsi) oli ruotsalainen sotilas, joka toimi Pohjanmaan läänin maaherrana 1706-1720.
Clerckin vanhemmat olivat amiraali Hans Clerck ja Brita Svahn. Hän otti osaa Kaarle XI:n käymän Suuren Pohjan sodan Tanskan sotaan 1676-1679, tuli Länsi-Götanmaan ja Dalin rykmentin everstiksi 1693 ja kenraalimajuriksi 1706. Samana vuonna hänestä tuli Pohjanmaan läänin maaherra, vapaaherraksi hänet korotettiin seuraavana vuonna. Vaikeissa oloissa Isovihan aikana Clerck avusti pakolaisia Ruotsiin ja siirtyi sinne lopulta itsekin. Kenraaliluutnantiksi hänet ylennettiin 1720.


title: Lorentz Clerck

text: Clerckin puoliso vuodesta 1686 oli vapaaherratar Beata Mörner.


title: Maciste ja manalan valtiatar

text: Maciste ja manalan valtiatar (, ”Maciste, maailman vahvin mies”) on vuonna 1961 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Lajityypiltään peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Antonio Leonviola. Sen sankaria Macistea esittää yhdysvaltalainen kehonrakentaja Lou Degni alias Mark Forest.


title: Maciste ja manalan valtiatar

text: Maailman vahvin mies Maciste löytyy tällä kertaa tuhansia vuosia sitten kaukaiselta mantereelta, jossa maan alla asuvat salaperäiset myyrämiehet tulevat öisin ulos luolistaan kaappaamaan orjia timantti- ja kultakaivoksiinsa. Maciste lähtee tummaihoisen apurinsa Bangon kanssa vapauttamaan valoa karttavien myyrämiesten orjuuttamaa Aranin prinssiä Lothia, mutta he joutuvat vangiksi näiden maanalaiseen valtakuntaan, jota hallitse pimeyteen tuomittu julma kuningatar Halis Mojab. Macisteen rakastuva kuningatar saa tietää olevansa kotoisin maan päältä ja pakenee, mutta saa valon sokaisemana surmansa. Maciste murtautuu kahleistaan, vapauttaa orjat ja romahduttaa myyrämiesten luolat.


title: Maciste ja manalan valtiatar

text: "Maciste ja manalan valtiatar" on Antonio Leonviolan toinen peplum-elokuva samana vuonna ilmestyneen "Maciste kauhujen maassa" jälkeen. Se on myös Mark Forestin toinen Maciste-filmi sen jälkeen kun ohjaaja Carlo Campogalliani oli herättänyt italialaisen mykkäelokuvan henkilöhahmon henkiin vuoden 1960 lopulla ensi-iltansa saaneessa " Kuninkaiden laakson jättiläisessä". Elokuva on kuvattu Totalscope-laajakangastekniikalla Technicolor-väreissä Rooman Cinecittàssa, Tor Caldaran luonnonsuojelualueella ja Umbrian marmorilouhoksilla. Armando Trovajolin säveltämää musiikkia käytettiin myös samaan aikaan tuotetussa Umberto Scarpellin "Il gigante di Metropolisissa". "Manalan valtiattaressa" esiintyy Leonviolan edellisen elokuvan tavoin myös toinen kehonrakentaja Paul Wynter, joka oli voittanut Mr. Universe -kilpailun vuonna 1960.


title: Maciste ja manalan valtiatar

text: Elokuva on lapsellisesta juonestaan ja heikoista näyttelijäsuorituksistaan huolimatta melko viihdyttävä toimintaseikkailu, jota on kutsuttu ”tyylilajin pieneksi helmeksi”. Sen suurimpia ansioita ovat mielikuvitukselliset visuaaliset oivallukset, joita sittemmin hyödynnettiin monissa muissa peplum-filmeissä. Ajatus maanalaisesta valtakunnasta on lainattu edellisenä vuonna julkaistusta George Palin "Aikakoneesta". Moira Orfein esittämä Manalan valtiatar tuo tarinaan dramaattista jännitettä ja lihaskimppu Forest on pääosassa hieman luontevampi kuin muissa elokuvissaan. Näppärä tieteisfiktion, sadismin ja erotiikan yhdistelmä teki "Manalan valtiattaresta" aikanaan melkoisen yleisömenestyksen. Se tuotti Italiassa yhteensä 543 miljoonan liiran pääsylipputulot.


title: Maciste ja manalan valtiatar

text: "Macisten ja manalan valtiattaren" Suomen ensi-ilta oli Helsingin Savoy-elokuvateatterissa 2. marraskuuta 1961. Sitä mainostettiin ”mittavaksi historialliseksi ensiesitykseksi”: "Maailman voimakkain mies uskomattomissa seikkailuissa! Hämmästyttävä voimainkoitos – Maciste ja ”Musta Herkules” Paul Wynter vastakkain! Pimeyden lumoava ruhtinatar kietoo Macisten tenhovoimaansa... Maciste, maailman vahvin mies, joka tarumaisilla voimillaan vapauttaa kokonaisen kansan Manalan orjuudesta!" Jo muutaman päivän kuluttua elokuvaa kehuttiin ”ehdottomaksi yleisömenestykseksi”. Samalla nimellä tunnetaan Suomessa myös toinen peplum-elokuva, Riccardo Fredan ohjaama "Maciste all’Inferno" (”Maciste helvetissä”) vuodelta 1962.


title: Maciste ja manalan valtiatar

text: Elokuvan laajakangasversio on julkaistu DVD:llä Italiassa ainoastaan italiankielisenä versiona. Amerikkalaisen Retromedian julkaiseman "Voittamattoman Herkuleen" kylkiäisenä tuleva "Mole Men Against the Son of Hercules" (”Myyrämiehet vastaan Herkuleen poika”) -niminen versio on heikkotasoinen tv-kopio.


title: Pukukuva I

text: Pukukuva I (Tyttö ja appelsiini, Leipurin tytär) on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle, 1908–1909. Kooltaan maalaus on 46×56,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.


title: Pukukuva I

text: Vuonna 1909 Helene Shjerfbeckiltä valmistui kolme tiedossa olevaa Pukukuva-maalausta. "Pukukuva I" hän maalasi kaksi vuotta. Se on suurpiirteisesti maalattu työ, jonka taidekauppias Gösta Stenman Helsingistä osti vuonna 1913. Toukokuussa seuraavana vuonna 1914 se ostettiin Taideyhdistyksen kokoelmiin. "Pukukuva II" ja "Pukukuva (Leipurin tyttö)" syntyivät vuonna 1909. Istuva malli on kaikissa sama: Taimi Lilja (1883–1967), myöhemmin Perttula. .


title: Pukukuva I

text: "Pukukuva II" on edellistä hieman isompi, 89,5×63 cm, öljyvärityö, jonka Helene Schjerfbeck lähetti arpajaisvoitoksi Suomen Taideyhdistykselle toukokuussa 1909. Sen voitti henkikirjuri Frans Junnelius, joka myi sen Gösta Stenmanille, jolta se siirtyi Taideyhdistyksen kokoelmiin 8.12.1914. "Pukukuva II" on tyylikäs kokomuotokuva valkopukuisesta Taimi Liljasta kiiltävine tuolinpielineen ja raidallisine siistine pöytäliinoineen samainen appelsiini (kuten Pukukuva I:ssä) ja kukkamaljakko pöydällä.


title: Pukukuva I

text: Kolmas "Pukukuva (Leipurin tyttö)" on vesiväri- ja hiilityö paperille, 42×31 cm. Se on yksityisomistuksessa.


title: Frans Edvard Conradi

text: Frans Edvard Conradi (21. helmikuuta 1812 Jokioinen – 29. helmikuuta 1888 Vaasa) oli suomalainen opettaja.