title: Ğaliäsğar Qamal

text: Qamalin runous, lehtikirjoittelu ja kertomukset heijastavat vuosien 1905–1907 vallankumoustapahtumien tataariyhteiskunnassa herättämiä kansallisuus-, vapaus- ja valistusaatteita. Hän kirjoitti paljon myös kirjallisuus- ja teatterikritiikkiä. Neuvostoaikaiset teokset ovat taiteellisesti varhaistuotantoa heikompia. Myöhäisnäytelmät kuten "Xafizäläm irkäm" (”Rakas Xafiza”, 1922) ja "Öç tormış" (”Kolme elämää”, 1930) kuvaavat sosialistisen yhteiskunnan rakentamista ja arvostelevat muutosten vastustajia. Kirjailijantyönsä ohella Qamal toimi venäläisten ja ulkomaisten näytelmien kääntäjänä sekä kuvataiteilijana.


title: Ğaliäsğar Qamal

text: Vuonna 1924 Qamalille myönnettiin työn sankarin ja vuonna 1926 Tatarstanin ASNT:n kansandramaturgin arvonimet. Kazanin Akateeminen tataariteatteri nimettiin kirjailijan mukaan vuonna 1939.


title: Otsonolyysi

text: Otsonolyysi on kemiallinen reaktio, jossa otsoni hajottaa alkeenin tai alkyynin hiili-hiilisidoksen ja muodostuu karbonyyliyhdiste. Reaktion tuote riippuu lähtöaineesta ja tuotteiden käsittelyolosuhteista.


title: Otsonolyysi

text: Otsoni on elektrofiilinen 1,3-dipoli ja reagoi alkeenin hiili-hiilikaksoissidoksen kanssa. Otsonolyysin ensimmäinen vaihe on 1,3-dipolaarinen sykloadditio, jossa tuotteena muodostuu niin kutsuttu molotsonidi eli 1,2,3-trioksolaani. Tämä on erittäin epästabiili, koska happiatomien välinen sigmasidos on heikko. Välituote hajoaa käänteisellä sykloadditiolla, jolloin muodostuu karbonyyliyhdiste ja toinen 1,3-dipoli, jota kutsutaan karbonyylioksidiksi. Karbonyylioksidi reagoi karbonyyliyhdisteen kanssa 1,3-dipolaarisella sykloadditiolla muodostaen otsonidin eli 1,2,4-trioksolaanin. Otsonidi on hieman pysyvämpi kuin molotsonidi, mutta on kuitenkin helposti räjähtävä ja reaktion viimeisessä vaiheessa otsonidi hajotetaan. Muodostuva tuote riippuu hajotusolosuhteista. Jos käytetään vahvaa pelkistintä, kuten natriumborohydridiä, muodostuu kaksi alkoholia. Lievästi pelkistävissä olosuhteissa, kuten käytettäessä dimetyylisulfidia tai sinkkimetallia ja happoa muodostuu kaksi aldehydiä tai ketonia. Jos hajotus suoritetaan käyttämällä vetyperoksidia, muodostuu kaksi karboksyylihappoa.


title: Otsonolyysi

text: Syklisten alkeenien otsonolyysi johtaa tuotteisiin, joissa on kaksi karbonyyliryhmää. Erityisen käyttökelpoinen reaktio on syklohekseenijohdannaisille, jolloin muodostuu 1,6-dikarbonyyliyhdistetä, joiden synteesi muuten on hankalaa.


title: Otsonolyysi

text: Alkyynien otsonolyysissä tuotteena muodostuu joko diketoni tai karboksyylihappo. Karboksyylihappo muodostuu veden läsnä ollessa. Alkyynien otsonolyysin mekanismi ei ole täysin selvillä johtuen sen monimutkaisuudesta ja mahdollisesti räjähtävistä välituotteista.


title: Oliveira

text: Oliveira voi tarkoittaa seuraavia:


title: Minahassantornipöllö

text: Minahassantornipöllö ("Tyto inexspectata") on tornipöllöjen sukuun kuuluva lintulaji. Se on kotoperäinen Sulawesin saarella Indonesiassa. Nimi viittaa Minahassan niemimaahan, jolta se on ensimmäiseksi kuvattu pesivänä lintuna. Sitä tavataan kuitenkin myös Sulawesin keskiosan pohjoisosassa.


title: Minahassantornipöllö

text: Lajin elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat ja vuoristometsät. Koska se on hyvin arka, sen lukumäärä on todennäköisesti suurempi kuin kirjatut tiedot ilmoittavat, mutta sen määrä on kuitenkin vähenemässä.


title: Minahassantornipöllö

text: Se on noin 30 senttimetrin kokoinen lintu. Sen naamakiehkura on vaalean punaruskea. Punaruskeassa yläpuolessa on mustia pilkkuja, vaaleassa alapuolessa on mustia täpliä, siivet ovat musta-punaruskearaidalliset. Pyrstössä on ohuita raitaoja. Niska ja siiven kääntymiskohta on muuta höyhenystä tummempaa. Silmät ovat mustat. Celebesintornipöllö on sitä paljon suurempi. Sen naamakiehkura on tumma ja alapuolessa on pieniä valkoisia pilkkuja. Tästä lajista on kaksi muotoa, joista vaaleampaa on vaikea erottaa celebesintornipöllöstä. Ääni on yksi nasaali, käheä kirkuna, joka kestää noin 1,8 sekuntia, ja se päästää sen harvakseltaan 5–7 minuutin välein.


title: Minahassantornipöllö

text: Minahassantornipöllön lyhyiden siipien siipiväli on 24–25 cm, ja ne sopivat hyvin tiheissä metsissä elämiseen. Se näyttäisi suosiva rauhallisia sademetsiä 100–1 600 metrin korkeudessa. Koska niemimaan alavat aarniometsät on tuhottu, lajin säilyminen riippuu helppopääsyisemmistä vuoristometsistä. Lajin tiedetään elävän kahdella suurella suojelualueella (Bogani Nani Wartabone ja Lore Lindu kansallispuistot), jotka on perustettu keskiseen Sulawesiin Minahassan niemimaalle. Jäljellä olevan populaation suuruudeksi on arvioitu 2 500–10 000.


title: Minahassan niemimaa

text: Minahassan niemimaa on yksi Sulawesin saaren pääniemimaita. Siihen kuuluu Pohjois-Sulawesin maakunta, Gorontalon maakunta ja Keski-Sulawesin maakunnan pohjois-osa, josta niemimaa suuntautuu pohjoiseen ja kääntyy itään niin, että se rajaa Tomininlahtea sen länsi- ja pohjoispuolelta.


title: Helleeninen kaari

text: Helleeninen kaari on itäisellä Välimerellä sijaitseva tektoninen kaari eli kohta, jossa kaksi litosfäärilaattaa kohtaavat. Se ulottuu Adrianmeren länsirannikolta Kreikkaan kuuluvien Kreetan ja Ródoksen saarten kautta Turkin etelärannikolle. Afrikan litosfäärilaatta työntyy kaarella kohti pohjoista ja Euraasian laattaa. Se työntyy eli subduktoituu pienemmän Euraasian laattaan kuuluvan mereisen Egeanmeren laatan (Helleeninen laatta) alle. Nykyisin Afrikan laatta työntyy Egeanmeren laatan alle vuodessa miltei 40 millimetriä. Anatolian laatta taas työntyy kohti Egeanmeren laattaa idästä päin.


title: Helleeninen kaari

text: Helleenisen kaaren länsiosassa ei ole vulkaanista toimintaa, kun taas kaaren keski- ja itäosassa sitä esiintyy.


title: Helleeninen kaari

text: Litosfäärilaattojen kohtaamisesta seuraa kaarelle voimakkaita maanjäristyksiä. Helleenisen kaaren läntinen osa on läntisen Euraasian seismisesti aktiivisimpia alueita. Siellä esiintyy suuria matalia ja keskisyviä maanjäristyksiä, joista osan on katsottu aiheuttaneen tsunameja. Mahdollisesti ne ovat aiheutuneet mereen vyöryneistä maamassoista. Esimerkiksi 1900-luvun aikana kreikkalaisen Kytheran saaren ympäristössä oli viisi suurta maanjäristystä, joista suurin oli vuoden 1903 maanjäristys, voimakkuudeltaan 7,5 momenttimagnitudia. Läntisen Helleenisen kaaren pohjoisosassa, erityisesti Peloponnesoksen niemimaan ja Zákynthoksen saaren välisellä alueella, maanjäristykset ovat jääneet suhteellisen heikoiksi, sillä ne eivät ole yltäneet kuuteenkaan momenttimagnitudiin. Kreetan saaren lähellä tapahtuneet vuoden 365 ja vuoden 1303 maanjäristykset ovat arkeologisten tutkimusten ja historiallisten lähteiden perusteella olleet mahdollisesti voimakkaampia kuin esimerkiksi mikään kaarella 1900-luvulla tapahtuneista järistyksistä. Muualla maailmassa vastaavanlaisilla kaarilla on tapahtunut voimakkuudeltaan jopa yli kahdeksan momenttimagnitudin maanjäristyksiä.


title: Klippaus

text: Klippaus tarkoittaa hevosen tai muun eläimen karvan leikkaamista ajokoneella eli klippaimella. Eläimiä voidaan klipata esimerkiksi antamaan näyttelyeläimillä siistimpi vaikutelma, tai vähentämään talvikarvassa olevan hevosen liikunnan yhteydessä tapahtuvaa hikoamista. Hevosilla on käytössä monia erilaisia klippauskuvioita erilaisiin käyttötarkoituksiin.


title: Grettir Väkevän saaga

text: Grettir Väkevän saaga ("Grettis saga") on islantilainen saaga. Se kertoo islantilaisen lainsuojattoman Grettir Ásmundarsonin elämästä. Se on yksi tunnetuimmista keskiaikaisista islantilaissaagoista (Íslendingasögur), jotka kertovat Islannin asuttaneista suvuista ja heidän jälkeläisistään vuosina 870–1030. "Grettis saga" on kirjoitettu vuosien 1320‒1330 välisenä aikana, mutta sen säilyneet pääkäsikirjoitukset ovat 1400-luvulta.


title: Grettir Väkevän saaga

text: Muiden islantilaissaagojen tavoin myös "Grettis saga" pohjautuu suulliselle kertomusperinteelle. Keskiajan Islannissa se oli osa historiankirjoitusta, joka kertoi saaren asuttaneista esi-isistä ja näiden jälkeläisistä. "Grettis saga" on, kuten monet muutkin islantilaissaagat, kuitenkin saanut vaikutteita myös eurooppalaisesta kirjallisuudesta. Aiemmat tutkijat ovat katsoneet, että "Grettis sagan" kirjoittaja oli oppinut henkilö, mahdollisesti jopa kirkonmies, joka tunsi islantilaisten saagojen lisäksi hyvin myös keskiaikaisen eurooppalaisen kirjallisuuden. Kirjoittaja oli saanut vaikutteita ainakin yhdestä eurooppalaisesta ritariromanssista, Tristanin ja Isolden tarinasta, joka oli käännetty Norjassa 1200-luvun alussa ("Tristrams saga ok Ísöndar"). "Grettis sagasta" on myös löydetty yhteneväisyyttä muinaisenglantilaisen runoelman Beowulf kanssa. Saaga sisältää myös jonkin verran enemmän kansantarinoille tyypillisiä fantasiaelementtejä kuin monet 1200-luvulle ajoitetut islantilaissaagat. Se muistuttaa näiltä osin myös suullisesta perinteensä ammentaneita muinaissaagoja ("fornaldarsögur"), joiden tapahtumat sijoittuivat kaukaiseen skandinaaviseen menneisyyteen ennen Islannin asuttamista. Tämän vuoksi "Grettis saga" on luokiteltu niin sanotuksi postklassiseksi islantilaissaagaksi, joita on yleisesti pidetty klassisina pidettyjä islantilaissaagoja nuorempina ja joiden on katsottu sisältävän näitä enemmän epärealistisia fantasiaelementtejä. Islantilaissaagojen erittely tälla tavoin on kuitenkin osoittautunut hankalaksi.


title: Grettir Väkevän saaga

text: "Grettis saga" on ilmestynyt suomeksi Antti Tuurin kääntämänä nimellä "Grettir Väkevän saaga".


title: Lacerta graeca

text: Lacerta graeca on sisiliskojen heimoon kuuluva liskolaji. Se on kotoperäinen laji Kreikassa. Naaraspuoliset liskot munivat yhdestä kuuteen munaa vuosittain.


title: Lacerta graeca

text: "Lacerta graeca" on kotoperäinen laji eteläisessä Kreikassa sijaitsevalla Peloponnesoksen niemimaalla. Lisäksi lajia tavataan muun muassa Peloponnesoksen edustalla sijaitsevalla Kytheran saarella. "Lacerta graeca" elää merenpinnan tasolta aina 1 600 metrin korkeuteen saakka.


title: Lacerta graeca

text: "Lacerta graeca" viihtyy rannikoilla, kosteilla alueilla, vesilähteiden ympäristössä ja ylängöillä. Lajia tavataan muun muassa kivikkoisten alueiden varjoisista osista, laitumilta sekä avoimilta valoisilta metsäalueilta.


title: Lacerta graeca

text: Lajin uhkia ovat maastopalot, niin luonnolliset kuin ihmisenkin aiheuttamat. Esimerkiksi Peloponnesoksen vuoden 2007 maastopalojen vaikutuksia lajiin ei ole tutkittu. Myös eukalyptuspuiden istutus vaikuttaa lajiin.


title: Naamiotornipöllö

text: Naamiotornipöllö ("Tyto novaehollandiae") on tornipöllöjen sukuun kuuluva lintu. Sitä tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uusi-Guineassa.


title: Naamiotornipöllö

text: Sen elinpiiriä ovat lauhkeat, subtrooppiset ja trooppiset kuivat ja kosteat metsät, kuivat ja kostea pensastot ja kuivat arot.


title: Naamiotornipöllö

text: Se painaa keskimäärin 600 grammaa.


title: Naamiotornipöllö

text: Naamiotornipöllöllä on kuusi vahvistettua alalajia:


title: Naamiotornipöllö

text: Valkoista sydämenmuotoista naamaa ympäröi ruskeat höyhenet. Höyhenpeite on ruskea paitsi vaaleanharmaita täpliä yläselässä. Etupuoli on valkoinen ja siinä on ruskeita täpliä. Silmien väri vaihtelee mustasta tummanruskeaan. Naaraat ovat uroksia tummempia.


title: Naamiotornipöllö

text: Linnun sukupuolet ovat hyvin erinäköisiä. Uros painaa 420–800 grammaa, naaraat ovat huomattavasti suurempia ja painavat 545–1 260 grammaa. Urokset ovat 33–41 senttimetriä pitkiä, naaraat 39–50 senttimetriä. Eteläisten naaraiden siipiväli on jopa 128 senttimetriä. Tyypilliseen tapaan tropiikin linnut ovat paljon pienempiä kuin lauhkeiden seutujen linnut. Suurin alalajeista on siten "T. n. castanops".


title: Naamiotornipöllö

text: Naamiotornipöllö elää metsäisessä pensastossa. Australiassa niitä tavataan harvoin kauempaa kuin 300 kilometrin päässä rannikolta. Ne oleilevat ja pesivät suurissa puunkoloissa lähellä lehvästöä. Ne ovat yölintuja ja saalistavat jyrsijöitä, matelijoita, lintuja, hyönteisiä ja pussimäyriä. Pöllön populaatio Australian mantereella on pienenemässä, ja joissakin valtioissa se on suojeltujen lajien luettelossa. Ne ovat paikkalintuja, ja ne pysyttelevät samalla alueella koko elinaikansa.


title: Naamiotornipöllö

text: Ne pesivät ympäri vuoden, kun olosuhteet ovat suosiolliset. Pesä on yleensä ontossa puussa, ja siinä on multaa, lehtikariketta tai hiekkaa. Puuttoman Nullarborin tasangon hävinnyt populaatio käytti pesintään maanalaisia onkaloita ja kallionkoloja. Naaras munii kaksi kolme munaa ja hautoo niitä koiraan hankkiessa syötävää. Poikaset ovat valkoisia tai vaaleita, kun niille kasvaa höyhenet. Ne lähtevät pesästä kahden tai kolmen kuukauden ikäisinä mutta käyvät vanhempien ruokittavina vielä kuukauden verran ennen kuin itsenäistyvät.


title: Naamiotornipöllö

text: Naamiotornipöllön populaatio on Australian mantereella supistumassa, ja laji on useissa valtioissa suojeltujen lajien luettelossa.


title: Naamiotornipöllö

text: Victoriassa se on uhanalaisten luettelossa, ja sille valmistellaan Flora and Fauna Guarantee Act 1988 -asetuksen mukaisia toimenpiteitä.


title: Idrissa Ouédraogo

text: Idrissa Ouédraogo (21. tammikuuta 1954 Banfora, Ranskan Ylä-Volta – 18. helmikuuta 2018 Ouagadougou, Burkina Faso) oli burkinafasolainen elokuvaohjaaja. Ouédraogon ohjaama elokuva "Tilaï" voitti vuonna 1990 Cannesin elokuvajuhlilla Grand Prix -palkinnon.


title: Umpah-pah

text: Umpah-pah (ransk. "Oumpah-Pah") on piirtäjä Albert Uderzon ja käsikirjoittaja René Goscinnyn vuonna 1951 luoma ranskalainen sarjakuva. "Umpah-pah" sijoittuu 1700-luvun Pohjois-Amerikkaan. Tarinoissa seikkailevat jalo, konstailematon ja roteva intiaani Umpah-pah, joka kuuluu shava-shava-heimoon, ja hänen hienohelmainen ystävänsä, ranskalainen upseeri, kreivi Olvin Janoisin.


title: Umpah-pah

text: Goscinny ja Uderzo tekivät viisi "Umpah-pah"-tarinaa vuosien 1958–1961 aikana. Ne julkaistiin aluksi belgialaisessa "Tintin"-lehdessä ja myöhemmin albumeina.


title: Umpah-pah

text: René Goscinny ja Albert Uderzo loivat Umpah-pahin hahmon vuonna 1951 Yhdysvaltojen markkinoille. Umpah-pah oli intiaani, joka eli noissa varhaisissa sarjakuvissa nykyaikana mutta vanhoja perinteitä kunnioittaen. Goscinny ja Uderzo tekivät kuusi englanniksi käännettyä planssia sarjakuvastaan, mutta he eivät saaneet niitä myydyksi Yhdysvaltoihin. Kaksikko piti planssit kuitenkin tallessa ja aikoi palata niihin myöhemmin. Seuraavina vuosina he tekivät yhdessä monia muita sarjoja, mutta Uderzo on kertonut, että "Umpah-pah" oli heille kaikkein lähimpänä sydäntä.


title: Umpah-pah

text: Belgialainen "Tintin"-lehti palkkasi Goscinnyn 1956, ja kaksi vuotta myöhemmin lehti pyysi häntä luomaan sarjakuvan Uderzon kanssa. Goscinny ja Uderzo herättivät "Umpah-pahin" henkiin, mutta tekivät siihen joitain muutoksia. He sijoittivat tarinan siirtomaavallan ajalle 1700-luvulle ranskalais-englantilaisten siirtokuntien synnyn aikaan. Sarjasta tehtiin suurimmaksi osaksi melko realistinen, mutta esimerkiksi siinä esiintyvällä Preussin armeijalla ei todellisuudessa ollut mitään osaa Amerikan valloittamisessa. Tekijät myös lisäsivät toiseksi päähenkilöksi nuoren ranskalaisupseerin nimeltä Olvin Janoisin. "Umpah-pahin" julkaisu aloitettiin "Tintinissä" 2. huhtikuuta 1958.


title: Umpah-pah

text: Goscinny ja Uderzo tekivät vajaan kolmen vuoden aikana viisi "Umpah-pah"-seikkailua. Ensimmäisen albumin alussa shava-shavojen heimoon kuuluva roteva Umpah-pah kohtaa nuoren ranskalaisupseerin Olvin Janoisimman. Heidän seikkailujensa juoni jatkuu luontevasti kaikkien viiden albumin läpi.


title: Umpah-pah

text: Tekijät siirtyivät "Tintinistä" uuteen "Pilote"-nuortenlehteen, ja koska sopimus kustantamon kanssa kielsi "Umpah-pahin" aloittamisen toisessa lehdessä, tekijät lopettivat sen ja keskittyivät "Asterixiin". Umpah-pahin seikkailuissa olikin jo ollut nähtävissä paljon "Asterixin" huumoria, teemoja ja piirrostyyliä.


title: Umpah-pah

text: "Umpah-pahia" julkaistiin suomeksi ensi kerran vuosina 1973–1974 ilmestyneessä "Zoom"-sarjakuvalehdessä, joka ehti julkaista neljä ensimmäistä tarinaa. Sanoma julkaisi kaikki tarinat albumeina vuosina 1976–1977, jolloin myös viides seikkailu suomennettiin. Sarjan suomensivat Mary A. Wuorio ja Outi Walli.


title: Preoni

text: Preonit ovat hypoteettisia alkeishiukkasia, joiden arvellaan olevan nykyisin jakamattomina pidettyjen hiukkasten, kuten kvarkkien, elektronien ja välittäjähiukkasten (esimerkiksi fotonin) sisäisiä rakenneosasia. Sanan keksivät Jogesh C. Pati ja Abdus Salam 1974. Kiinnostus preonimalleihin oli suosionsa huipulla 1980-luvulla, mutta se hiipui, kun hiukkasfysiikan standardimalli kuvasi ilmiöitä enimmäkseen menestyksellisesti, ja suoraa kokeellista todistetta sisäisestä rakenteesta ei löytynyt.


title: Preoni

text: Ennen kuin standardimalli oli kehitetty 1970-luvulla (avain standardimalliin oli kvarkit joita ehdottivat Murray Gell-Mann ja George Zweig 1964), fyysikot havaitsivat satoja erilaisia hiukkasia hiukkaskiihdyttimissä. Näiden fysikaaliset ominaisuudet luokiteltiin lähinnä tilapäisesti erilaisiin luokkiin, hieman samaan tapaan kuin taksonomia ryhmittelee eläimiä biologiassa. Suurta määrää hiukkasia kutsuttiin hiukkasfyysikoiden arkikielessä hiukkaseläintarhaksi ().


title: Preoni

text: Standardimalli, joka on nykyisin vallitseva malli hiukkasfysiikassa, yksinkertaisti tilannetta näyttämällä, että valtaosa havaituista hiukkasista, joita havaittiin yhä suorituskykyisemmissä hiukkaskiihdyttimissä, oli teorian mukaan vain yhdistelmiä kvarkeista. Lisäksi leptonien eri muodot elektroni, myoni, tau, elektronin neutriino, myonin neutriino, taun neutriino ja näiden hiukkasten antihiukkaset selkeyttivät tilannetta.


title: Preoni

text: Standardimallissa on monenlaisia erilaisia hiukkasia. Yksi näistä on kvarkki ja niitä on kuusi kappaletta. Kvarkkeja yhteen sitovaa voimaa kutsutaan värivoimaksi. Tässä yhteydessä ”värillä” ei ole mitään tekemistä arkielämän värien kanssa vaan se on sovittu nimi, jolla kuvataan kvarkkien toimintaa. Kvarkkeja on kolmella eri värivarauksella: punainen, vihreä ja sininen ja antikvarkit kantavat näiden antivärejä: antipunainen, antivihreä ja antisininen Nämä aiheuttavat kvanttivärindynamiikan (QCD).


title: Preoni

text: Toinen hiukkasten muoto on leptonit ja niitä on kuusi erilaista. Näistä kuudesta leptonista kolme on varautuneita hiukkasia, elektroni, myoni ja tau. Neutriinot ovat kolme jäljelle jäävää leptonia. Standardimallissa on myös mittabosoneita (välittäjähiukkasia), jotka välittävät perusvuorovaikutuksia: fotoni, W+, W-, Z-bosonit, gluoni, higginsin bosoni ja vielä avoin tila jätetty gravitonille. Miltei kaikilla näillä hiukkasilla on ”vasenkätinen” ja ”oikeakätinen” vaihtoehto (katso Kiraalisuus). Kvarkeilla, leptoneilla ja W- ja Z-bosoneilla on myös antihiukkaset joilla on vastakkainen sähkövaraus.


title: Preoni

text:
Standardimallilla on myös ongelmia, mitä ei ole täysin ratkaistu. Esimerkiksi gravitaatiolle ei ole keksitty toimivaa kvanttitason kuvaavaa teoriaa (katso Kvanttigravitaatio). Vaikka jotkut mallit olettavat gravitonin olemassaoloa niin kaikki yritykset tuottaa sisäisesti ristiriidaton teoria malleihin perustuen ovat epäonnistuneet. Lisäksi massa on edelleen mysteeri standardimallissa. Kalman huomauttaa, että atomismin opin mukaan perusluonteisten alkeishiukkasten pitää koostua jakamattomista ja muuttumattomista perusosasista. Kvarkit, elektronit ja välittäjähiukkaset eivät ole tuhoutumattomia vaan ne muuttavat muotoaan. Esimerkiksi protoni ja elektroni voi muuttua elektronisieppauksen takia neutroniksi ja elektronin neutriinoksi. Mikäli alkeishiukkaset ovat jakamattomia niiden pitäisi koostua jostain perustavanlaatuisemmista osasista.
Vaikka massa kaikissa havaituissa hiukkasissa seuraavat tietynlaista säännönmukaisuutta, ennusteet niiden lepomassasta eivät ole täsmällisiä paitsi miltei kaikkien baryonien kohdalla, joita kuvaa de Souzan kehittämä malli. Higginsin bosoni selittää miksi hiukkasilla on liikemassa, mutta se ei selitä lepomassaa.


title: Preoni

text: Standardimallilla on myös vaikea ennustaa suuren kokoluokan rakenteita astronomiassa. Esimerkiksi SM ennustaa tasaisen määrän ainetta ja antiainetta maailmankaikkeudessa, mikä ei tutkitusti pidä paikkaansa. Lukuinen määrä korjausyrityksiä on tehty, mutta yksikään ei ole yleistynyt. Lisäksi standardimalli ennustaa protonin hajoamista, mitä ei ole havaittu.


title: Preoni

text: Preoniteorioissa pyritään toistamaan alkuaineiden jaksollisen järjestelmän ja standardimallin ”hiukkaseläintarhan” kesyttämisessä tapahtuneet menestystarinat, joissa löydettiin perustavanlaatuisempi vastaus rakenteisiin. Ne ovat yksi monista malleista joita on laitettu selittämään kokeellisen ja teoreettisen hiukkasfysiikan ongelmia. Preoniteoriat ovat vetäneet mukaansa suhteellisen vähän tutkijoita tähän mennessä hiukkasfyysikoiden keskuudessa.Lukuisa määrä fyysikoita on yrittänyt kehittää teoriaa alikvarkeista ja alileptoneista ”pre-quarks” (mistä nimi preoni juontaa juurensa) selittääkseen teoreettisesti monet standardimallin osat jotka tiedetään vain kokeellisen tiedon pohjalta.


title: Preoni

text: Muita nimiä ehdotetuille alkeishiukkasille on monia mm. Prequarks, subquarks, maons, aplons, quinks, rishons, tweedels, helons, haplons, y-particles ja primons. Preoni on kuitenkin vakiintunut yleisnimeksi kuvaamaan elektronien ja kvarkkien sisäistä rakennetta.


title: Preoni

text: Hans Dehmelt luonnehti 1989 aineen syvimmäksi perusrakenteeksi Cosmon-nimisen hiukkasen, millä on määriteltävät ominaisuudet, mikä on pitkän, mutta rajallisen – yhä pienemmiksi muuttuvien alkeishiukkasten – ketjussa päätepiste.


title: Preoni

text: Pyrkimykset kehittää leptonien ja kvarkkien alirakennetta menevät vähintään vuoteen 1974, jolloin Pati ja Salam Physical Review – lehdessä ehdottivat niitä.. Artikkelin korjaus julkaistiin seuraavana vuonna.


title: Preoni

text: Muita ehdotuksia on mm 1977 Terzawa, Chikashige ja Akaman julkaisema artikkeli. Samankaltaisia, mutta näistä riippumattomia artikkeleita on muun muassa 1979 julkaissut Ne'eman, Harari, Shupe, 1981 julkaistu artikkeli jonka tekijöinä on Fritzsch ja Mandelbaum, 1992 D'Souza ja Kalmannin julkaisema kirja, Dugnen, Fredrikssonnin, Hansson ja Predazzin julkaisema artikkeli 1998, joka myöhemmin julkistettiin kolmannen kerran vertaisarvioituna European Physical Journal – tiedejulkaisussa 2002. Tekijöistä Predazzia ei mainita 2002 julkaisussa, Bilson-Thompsonin julkaisema artikkeli 2005, de Souzan tekemä tutkielma 2008, ja Wesenbergin 2014 julkaisema tutkielma.. Yksikään näistä ei tullut yleisesti hyväksytyksi fyysikoiden keskuudessa.


title: Preoni

text: Jokainen preonimalli olettaa pienemmän määrän alkeishiukkasia kuin standardimallissa on, vähemmän ohjaavia sääntöjä joilla alkeishiukkaset toimivat. Perustuen näihin sääntöihin, preonimallit pyrkivät ennustamaan standardimallissa pieniä poikkeamia ja tuottamaan uusia hiukkasia ja aiheuttamaan ilmiöitä, mitkä eivät kuulu standardimalliin. Rishon malli selittää tyypilliset pyrkimykset alalla. Monet preonimallit teoretisoivat epäsuhteesta materian ja antimaterian välillä niin, että niiden epäsuhta olisi illuusio ja suuri määrä preonitason antimateriaa olisi vangittuina monimutkaisiin rakenteisiin.


title: Preoni

text: Monet preonimallit eivät ota huomioon higginsin bosonia tai hylkäävät sen.


title: Preoni

text: Rishon malli on yksi aikaisimmista preonimalleista Pati-Salam mallin jälkeen. Sitä kehittivät Haim Harari ja Michael A. Shupe (toisistaan riippumatta) ja sitä laajensivat Harari ja hänen sen aikainen oppilas Nathan Seiberg. Mallissa on kaksi alkeishiukkasta: T, minkä varaus on 1/3 e ja V, mikä on sähköisesti neutraali. Mallissa on vain fermionisia hiukkasia.


title: Preoni

text: Gluonien sisäinen rakenne on monimutkaisempi ja on jätetty tästä luokittelusta pois.


title: Preoni

text: Haplon mallissa preonit ovat fermioni-bosoni yhdistelmiä ja niitä on neljä. Mallissa on vasen ja oikeakätisiä neutriinoja.


title: Preoni

text: Kaikissa malleissa on myös preonien antihiukkaset, joita ei erikseen mainittu.


title: Preoni

text: Ei ole olemassa vakiintunutta "”standardimallia”" ja yllä olevat mallien kuvaukset ovat yksinkertaistuksia.


title: Preoni

text: Mikäli preoneja on, otaksutaan useissa malleissa, että ne toisivat mukanaan uuden vuorovaikutuksen, jota kutsutaan "hypervärivoimaksi" ("hypercolor interaction") tai hypervahvaksi vuorovaikutukseksi, joka sitoo preonit kiinni toisiinsa kvarkeissa, leptoneissa ja bosoneissa. Osassa malleissa esimerkiksi Terazawa WCH mallissa preonit kantavat aineen perhelukua, mikä selittäisi aineen eri sukupolvet. Terazawa WCH -mallissa ei täsmennetä, mikä sitoo preonit kiinni toisiinsa.


title: Preoni

text: Hypervärivoimaa kuvaavat teoriat tukeutuvat kvanttiväridynamiikkaan (QCD). Ei tiedetä miten voisi rakentaa toisenlaisen järjestelmän, jossa ei pitäisi tukeutua kvanttiväridynamiikkaan. Tämän takia monet QCD-teorian kaltaiset ominaisuudet tulevat automaattisesti sisällytetyksi preoniteorioihin haluttiin näin tai ei.


title: Preoni

text:
Hypervärivoiman välittäjähiukkanen on hypergluoni ja ne jakatuvat esimerkiksi Rishon mallissa seuraavasti:
Tammikuussa 1996 Fermin laboratorion Tevatron-törmäyttimellä aikaansaaduissa suurienergiaisten kvarkkien törmäyksissä havaittiin paljon sellaisia törmäyksiä, joissa kvarkit sirosivat toisistaan voimakkaasti sivusuuntaan. Ilmiön voisivat aiheuttaa esimerkiksi kvarkkien sisäisen rakenteen osaset.


title: Preoni

text: Jos preoneja on ne ovat kooltansa pienempiä kuin noin formula_1.


title: Preoni

text: Muita mainittavia malleja ovat muun muassa:


title: Preoni

text: Minkäänlaista empiiristä todistusaineistoa preonien olemassaolosta ei ole tähän mennessä löytynyt oli sitten kyseessä fermionit tai bosonit, minkä takia valtaosa fyysikoista on odottavalla kannalla hiukkasen suhteen. Fysiikka on empiirinen tiede ja vaikka teoria olisi miten hieno se on virheellinen, mikäli mittaukset eivät tue sitä.


title: Preoni

text:
Jos protonin sisältämä preonien massa laskettaisiin yhteen, sillä olisi enemmän massaa kuin mitatulla protonin massalla. Syynä on se, että massa on kääntäen verrannollinen niin sanottuun vangittuun tilaan. Toisin sanoen protoni olisi vähemmän kuin summiensa osa massan suhteen, mikä aiheuttaa päänvaivaa fyysikoille. Sanalla vankeus tarkoitetaan tässä asiayhteydessä sitä, että preonit olisivat kvarkkien tapaan vangittuina toisiinsa, yhtäkään kvarkkia ei ole tähän mennessä havaittu yksittäisenä.
Fysiikassa esiintyy tämän kaltaisia tilanteita, joissa hiukkanen on vähemmän kuin summiensa osa, esimerkiksi yhdistelmäbosoneissa: pioneilla, mikä koostuu kvarkista ja antikvarkista on tämänlainen ominaisuus, mutta tätä menettelytapaa ei voi soveltaa fermioneihin.


title: Preoni

text: Hiukkasfysiikassa esiintyy muutenkin tilanteita, jossa hiukkasten massa on vähemmän kuin ne erikseen mitattuna. Tätä kutsutaan massavajeeksi. Esimerkiksi vetyatomin massa on himpun verran pienempi kuin elektronin ja protonin erikseen. Ydinhiukkasten kohdalla massavaje voi nousta muutamiin prosentteihin niiden kokonaismassoista. Massavajeessa pieni osa massaa muuntuu hiukkasten sidosenergiaksi.


title: Preoni

text: Preonien kohdalla laskettu massa ja kvarkeilla ja leptoneilla tosiasiassa havaittu massa – eroavat valtavasti mittasuhteiltaan, mikä voi perustua siihen, että preonien yhdistyminen tuo niin valtavan sidosenergian, että ne kumoaisivat tosiasiallisen massan miltei kokonaan.


title: Preoni

text: Erojen havainnollistamiseksi: esim. 100 GeV – 200 GeV (gigaelektronivolttia) – tai enemmän – olisi yksittäisen preonin energiamäärä ja yksittäisen elektronin 0,0005 GeV.


title: Preoni

text: Preoniteoriat ovat lähinnä yritys ja erehdys – pohjalta tehtyjä palapelejä, koska selkeän preonimallin rakentamisen ongelmat ovat valtavia. Lisäksi kaikilla malleilla on perustavanlaatuisia ongelmia, mitkä pysyvät ratkaisemattomina.


title: Preoni

text: Preonimalleista puhuttaessa on myös hyvä pitää mielessä, että ne ovat prototyyppejä ja moni niistä on muunnelmia parhaiten tunnetuista malleista – ja usein jakavat myös samat puutteellisuudet kuin alkuperäisteoriat. Useimmissa teorioissa on vain yksi sukupolvi hiukkasia ja muut hiukkaset ovat virittyneitä versioita (korkeampaan energiatilaan siirtyneitä preoneita). Yksi tyypillisemmistä ongelmista useimmissa malleissa on ei-halutut eksoottiset hiukkaset joita ei ole löydetty luonnossa. Ei myöskään tiedetä yhtään menetelmää, jota seurattaessa (edes teoriassa) saataisiin rakennettua sisäisesti ristiriidaton malli.


title: Preoni

text: Preonit eivät ole yksin kvarkin ja elektronin halkaisun eturintamassa, vaan esimerkiksi säieteoriassa otaksutaan, että pienet värähtelevät säikeet ovat kaiken aineen pienin mahdollinen muoto. Mikäli säikeitä on olemassa, on mahdollista, että ne ovat preonien tai pre-preonin tai pre-pre-preonin sisäisiä rakennusosia riippuen siitä kuinka pieniä alkeishiukkasia on olemassa. Näin ollen molemmat voivat olla olemassa yhtä aikaa.


title: Preoni

text: Hiukkasten ”pilkkomista” ei voida kuitenkaan jatkaa rajattomasti. Mitä syvemmälle niiden rakennetta tutkitaan sitä enemmän tarvitaan energiaa. Hiukkaskiihdyttimen erotuskyvyn (”suorituskyvyn”) määrää kiihdytettävien hiukkasten nopeus. Nopeus taas riippuu saatavasta kiihdytysenergiasta. Hiukkasten kiihdyttämiseen tarvittavan energian tuottamisessa törmätään johonkin rajaan (hiukkasilmaisimet, massan kasvu, laitekoko, hinta, tekniset ratkaisut).


title: Preoni

text: Fysiikka pohjautuu kuitenkin lopulta kokeelliseen tutkimukseen, eikä hyvinkin teoreettisesti muotoiltu malli välttämättä vastaa empiirisiä tutkimustuloksia. Esimerkiksi eetteriteoria 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alussa hylättiin virheellisenä kokeellisen tutkimusaineiston puutteesta.


title: Samedan

text: Samedan on kunta Itä-Sveitsissä, Graubündenin kantonissa. Samedanissa on runsaat 3 000 asukasta. Samedan sijaitsee Tonavan alkujoen Innin varrella, Engadinin laaksossa. Kunta koostuu kahdesta erillisestä osasta; eteläinen alue on lähinnä vuoristoa ja siellä sijaitsee seudun ja koko kantonin korkein vuori Piz Bernina.


title: Samedan

text: Kunnan pääkieli on saksa, sillä 43 % asukkaista puhui sitä pääkielenään vuonna 2000, mutta retoromaaninkielisten osuus on myös merkittävä (32 %).


title: Samedan

text: Matkailulla on Samedanissa pitkät perinteet: ensimmäinen hotelli rakennettiin 1830-luvulla, ensimmäinen golfkenttä avattiin vuonna 1893 ja Albulan rautatie yhdisti Samedanin pohjoiseen vuonna 1903.


title: Samedan

text: Samedan on Engadinin alueen liikenteen solmukohta. Innjoen varressa kulkeva päätie 27 () kulkee kunnan läpi. Myös Berninasolan ylittävän ja Italiaan kulkevan päätien 29 lähtöpiste on Samedanissa.


title: Samedan

text: Samedanista on junayhteys muun muassa kantonin pääkaupunkiin Churiin, Celerinan kautta Sankt Moritziin, Pontresinan ja Berninasolan kautta Italian Tiranoon sekä Engadinin laakson itäosiin. Matkailujunat Glacier Express ja Bernina Express kulkevat Samedanin kautta.


title: Samedan

text: Samedanissa on Euroopan korkeimmalla sijaitseva (1 707 m mpy.) kansainvälinen lentokenttä, jonne on tilaus- ja yksityisliikennettä.


title: Karl Gnädinger

text: Karl Gnädinger (5. marraskuuta 1905 – 12. maaliskuuta 1995) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Freiburg im Breisgaun arkkihiippakuntaan 16. maaliskuuta 1930 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Celerinan titulaaripiispaksi 5. marraskuuta 1960. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. tammikuuta 1961. Pääkonsekraattorina toimi Hermann Josef Schäufele, jota avustivat Wilhelm Sedlmeier ja Joseph Maria Reuss.


title: Karl Gnädinger

text: Gnädinger osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja jäi eläkkeelle 30. joulukuuta 1980.


title: Albano Bortoletto Cavallin

text: Albano Bortoletto Cavallin (25. huhtikuuta 1930 – 1. helmikuuta 2017) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Curitiban arkkihiippakuntaan 6. joulukuuta 1953 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Aquae Novae in Numidian titulaaripiispaksi 14. kesäkuuta 1973. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Pedro Antônio Marchetti Fedalto, jota avustivat Geraldo Fernandes Bijos ja Jerônimo Mazzarotto.


title: Albano Bortoletto Cavallin

text: Bortoletto Cavallin sai 24. lokakuuta 1986 nimityksen Guarapuavan hiippakunnan piispaksi ja 11. maaliskuuta 1992 Londrinan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 10. toukokuuta 2006.


title: Peter Holiday

text: Peter Holiday (s. 11. tammikuuta 1952 Durban) on eteläafrikkalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Johannesburgin hiippakuntaan 10. joulukuuta 1992 ja nimitettiin Kroonstadin hiippakunnan piispaksi 1. huhtikuuta 2011. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jabulani Adatus Nxumalo, jota avustivat Stephen Brislin ja Buti Joseph Tihagale.


title: Afrikanviitapöllö

text: Afrikanviitapöllö ("Phodilus prigoginei") on tornipöllöihin kuuluva lintu. Sitä tavataan Kongon demokraattisessa tasavallassa. Se on tavattu myös Burundissa ja Ruandassa, mutta alkuperä on tuntematon.


title: Afrikanviitapöllö

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat vuoristometsät ja subtrooppiset ja trooppiset aroylängöt.


title: Afrikanviitapöllö

text: Sen pituus on 23–29 cm. Se on hyvin kaunis pähkinänruskea pöllö. Vain naaras on kuvattu. Se on punaruskea päältä, alta vaaleampi, vivahtaa oranssiin. Sen naamakiehkura on soikea, silmät tummat. Sen ääni saattaa olla pitkää, valittavaa vihellystä, mutta vaatii vielä vahvistusta.


title: Afrikanviitapöllö

text: Sen tyyppinäyte on peräisin vuodelta 1951 Muusista Itombwevuorilta Kongon demokraattisesta tasavallasta, eikä sitä ollut sen jälkeen nähty uudestaan ennen kuin vuonna 1996 jäi naaras verkkoon. Populaation suuruudeksi arvioidaan 9 360 yksilöä.


title: Afrikanviitapöllö

text: Afrikanviitapöllö sijoitetaan toisinaan sukuun "Tyto", tornipöllöt.


title: Stephen Brislin

text: Stephen Brislin (s. 24. syyskuuta 1956) on eteläafrikkalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Kroonstadin hiippakuntaan 19. marraskuuta 1983 ja nimitettiin sen piispaksi 17. lokakuuta 2006. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. tammikuuta 2007. Pääkonsekraattorina toimi Jabulani Adatus Nxumalo, jota avustivat Hubert Bucher ja Zithulele Patrick Mvemve.


title: Stephen Brislin

text: 18. joulukuuta 2009 Brislin sai nimityksen Kapkaupungin arkkipiispaksi.


title: Hubert Bucher

text: Hubert Bucher (s. 21. kesäkuuta 1931 Regensburg) on eteläafrikkalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 29. kesäkuuta 1957 ja nimitettiin Bethlehemin hiippakunnan piispaksi 9. joulukuuta 1976. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. maaliskuuta 1977. Pääkonsekraattorina toimi Peter Fanyana John Butelezi, jota avustivat Joseph Patrick Fitzgerald ja Vinzenz Guggenberger.


title: Hubert Bucher

text: Bucher jäi eläkkeelle 31. joulukuuta 2008.


title: Vellu Saarela

text: Veli-Matti ”Vellu” Saarela on suomalainen trikkaaja Tampereelta, joka on noussut maailman huipulle lajissaan. Yhtenä lajin tunnetuimmista pioneereista monet hän on videoillaan, esiintymällä ja opettamalla inspiroinut lajin pariin tuhansia harrastajia ympäri maailmaa ja vaikuttaa nykyään kehittämällä trikkausta esittävän taiteen suuntaan yhdessä perustamansa VellusTa Tricking Teaminsa kanssa. VellusTa Tricking Teamin esiintyjät ovat esittäneet yhteensä yli 2500 esitystä ja ovat maailman menestynein esiintyvä trikkausryhmä. Viimeisen 10:n vuoden aikana tiimin jäsenet ovat ottaneet osaa yli 100:aan trikkaus- ja akrobatiatapahtumaan ympäri maailmaa kutsuvieraina ja ovat työskennelleet yli 25:ssä maassa mukaan lukien useimmat Euroopan maat, Pohjois-Amerikka, Arabiemiraatit, Kiina, Japani, Korea, Bahrain, Qatar, Turkmenistan ja Azerbaijan.


title: Vellu Saarela

text: Saarela aloitti trikkauksen 12-vuotiaana, kun hänen kaverinsa näytti netistä videoita, jossa miehet tekivät voltteja hurjalla tahdilla. Hän innostui niin, että halusi oppia itse. Hän harjoitteli pitkäjänteisesti Tampereen liikuntatiloissa kunnes voitti Trikkauksen epäviralliset Euroopan mestaruudet vuosina 2009 ja 2011. Hän oli toinen ihminen maailmassa, joka teki tuplavoltin kokokierteellä taaksepäin yhdellä jalalla ja on vieläkin maailman ainoa henkilö, joka on tehnyt tuplagainerin eli tuplavoltin taaksepäin yhdeltä jalalta (2011). Saarela oli maailman 4. ensimmäinen ihminen joka onnistui trikkauksen legendaarisimmaksi nousseessa liikkeessä, triplacorkissa, 14. marraskuuta 2010.


title: Manuel Cerón

text: Manuel Cerón (1825 – 9. toukokuuta 1880) oli kolumbialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet nimitettiin 28. helmikuuta 1879 Cartagenan piispaksi; hänet konsekroi 17. elokuuta Vicente Arbeláez Gómez. Hän kuoli seuraavana vuonna virassa.


title: Kreikansammakko

text: Kreikansammakko ("Rana graeca") on Balkanin niemimaalla elävä sammakkolaji.


title: Kreikansammakko

text: Kreikansammakko on väriltään ruskea, punertava, harmaa, kellertävä tai oliivinvärinen. Tavallisesti ruumiissa on myös tummanruskeita täpliä. Kreikansammakon maha on vaalea ja enimmäkseen täplätön. Ruumis on suhteellisen litteä ja leveä. Sammakon kuono on suhteellisen pyöreä ja lyhyt. Lajin koirasyksilöt muuttuvat mustanruskeiksi lisääntymiskaudella. Lajilla on vain yksi lisääntymiskausi vuodessa, ja se alkaa pian talvihorroksesta heräämisen jälkeen helmikuussa ja päättyy huhtikuussa. Kreikansammakko on lisääntymiskykyinen kolmannen horroksen jälkeen.


title: Kreikansammakko

text: Kreikansammakon levinneisyysalueeseen kuuluvat Balkanin niemimaalla sijaitsevat Bosnia ja Hertsegovinan kaakkoisosat, Serbian lounais- ja eteläosat, Kosovo, Montenegro, Makedonia ja Albania kokonaisuudessaan, suurin osa Kreikasta sekä Bulgarian lounais- ja eteläosat. Laji on edellämainittujen maiden kotoperäinen laji. Kreikansammakko elää 200–2 000 metrin korkeudessa merenpinnasta. Toisinaan lajia tavataan kuitenkin myös alemmilta seuduilta ja jopa merenpinnan tasolta.


title: Kreikansammakko

text: Laji viihtyy lehti- ja sekametsissä sekä kukkuloilla ja laaksoissa sijaitsevissa varjoisissa, läpi vuoden virtaavissa kylmä- ja kirkasvetisissä pienissä puroissa ja joissa sekä lähteissä. Kreikansammakko elää veden äärellä läpi vuoden, ja poistuu harvoin kauas vesistöistä. Tällöinkin se poistuu usein sateen jälkeen tai yöaikaan. Tällaisissa vesistöissä kreikansammakko myös lisääntyy ja niissä myös sen toukat kehittyvät. Myös niityt ja nummet kuuluvat lajin elinympäristöön. Kreikansammakko välttelee alueita, joilla on kuumaa ja kuivaa sekä alueita, joiden talvet ovat ankaria ja pitkiä.


title: Kreikansammakko

text: Kreikansammakon uhkia ovat sille sopivien elinympäristöjen häviäminen johtuen esimerkiksi kosteikkojen kuivauksesta, patojen rakentamisesta ja maastopaloista. Myös saastuminen tuhoaa joillain alueilla lajin elinympäristöjä.


title: Boryspil

text: Boryspil () on kaupunki Ukrainan Kiovan alueella, 35 kilometriä maan pääkaupungin Kiovan keskustasta itään. Se on Kiovan esikaupunki ja tunnettu Boryspilin kansainvälisen lentoaseman, Kiovan päälentoaseman sijaintipaikkana.


title: Boryspil

text: Borispil on asukasluvultaan Kiovan alueen kolmanneksi suurin kaupunki ja hallinnollisesti itsenäinen, Kiovan alueen kuntatason yksikkö. Boryspilin kaupunki toimii myös ympäröivän Boryspilin piirin hallintokeskuksena. Vuonna 2010 kaupungissa asui 58 200 ja ympäröivässä piirissä 52 400 henkeä.


title: Boryspil

text: Kaupunki on tunnettu erityisesti maan tärkeimmän lentoaseman, Kiovan Boryspilin kansainvälisen lentoaseman sijaintipaikkana. Lentoaseman terminaalialue ja kahdesta pääkiitotiestä toinen sijaitsee Boryspilin kaupungin puolella; toinen kiitotie jää Boryspilin piirin puolelle. Maantieyhteyksistä tärkeimpiin kuuluu kaupungin keskustan läpi kulkeva Ukrainan valtatie M03, joka johtaa Kiovasta itään Poltavaan ja Harkovaan ja edelleen Venäjän rajalle. Tämä valtatie on samalla osa pidempää eurooppatietä . Kaupungin pohjoisosassa on Kiovasta itään johtavan pääradan varrella sijaitseva Boryspilin rautatieasema. Asemalle liikennöidään erityisesti lähiliikenteen junilla.


title: Pro Mazda Championship

text: Pro Mazda Championship (aiemmin tunnettu nimellä Star Mazda Championship) on yhdysvalloissa ajettava formulasarja. Sarja perustettiin vuonna 1991. Sarjassa ajetaan Formula Mazda-luokan autoilla ja Mazdan moottoreilla. Renkaat toimittaa Goodyear. Sarjassa jaetaan pisteitä 35 parhaalle järjestyksessä 44, 40, 37, 34, 32, 30 ... 1.


title: Pro Mazda Championship

text: Sarja toimii nykyään yhteistyössä IndyCar-sarjan kanssa.


title: Lappeenrannan Isku

text: Lappeenrannan Isku -81 on lappeenrantalainen lentopalloiluun erikoistunut urheiluseura. Se on aloittanut toimintansa vuonna 1981 nimellä Skinnarilan Urheilijat -81. Alun perin se toimi yleisseurana lajivalikoimassaan lentopallo, jalkapallo, naisvoimistelu, jääkiekko, kaukalopallo sekä kuntoliikunta. Vuodesta 1986 lähtien seura on panostanut lähinnä lentopalloon. Nykyinen nimi, Lappeenrannan Isku -81, otettiin käyttöön vuonna 2011, koska sen koettiin kuvaavaan paremmin seuran nykyistä toimintaa. Iskulla on edustusjoukkueet sekä miehissä että naisissa ja molemmat seurat pelaavat 2-sarjassa.


title: Lappeenrannan Isku

text: Seuran kotisivut


title: Joseph Dixon

text: Joseph Dixon (1. helmikuuta 1806 – 29. huhtikuuta 1866) oli irlantilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1829 ja nimitettiin Armaghin arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 4. lokakuuta 1852. Piispaksi konsekroinnin suoritti 21. marraskuuta Paul Cullen.


title: Joseph Dixon

text: Dixon kuoli 60-vuotiaana virassa.


title: Gerard Clifford

text: Gerard Clifford (24. kesäkuuta 1941 Lordship – 12. joulukuuta 2016) oli irlantilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Armaghin arkkihiippakuntaan 18. kesäkuuta 1967 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Hieronin titulaaripiispaksi 25. maaliskuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Cahal Brendan Daly, jota avustivat Emanuele Gerada ja Francis Joseph MacKiernan.


title: Joutsitunturi

text: Joutsitunturi sijaitsee Suomen Lapissa, Sallan pohjoisosassa. Tunturin korkeus on 537 m (m.p.y.). Joutsitunturi on pyöreälakinen, jonka laki on tasaista nummea, jossa kasvaa vaihtelevasti tunturikoivua.


title: Jyväslentis

text: JyväsLentis on jyväskyläläinen lentopalloon erikoistunut urheiluseura. Se on perustettu vuonna 2006 tavoitteenaan laaja ja monipuolinen junioritoiminta lentopallon saralla. Kaudella 2014-2015 Jyväslentiksellä on juniorisarjojen lisäksi kaksi joukkuetta naisten 2-sarjassa. Jyväslentiksellä on yhteistyösopimus Huki Jyväskylän kanssa.


title: Jyväslentis

text: Jyväslentis järjestää kesäisin beach volley -toimintaa sekä lapsille ja nuorille että aikuisille. Seura ylläpitää myös kesätoiminnan keskuksena toimivan Tuomiojärven uimarannan kahvilaa. Jyväslentiksen kesätoiminta tapahtuu JKL Beach nimen alla.


title: Aroniádika

text: Aroniádika () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 77 (vuonna 2011).


title: Aroniádika

text: Aroniádika muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αρωνιαδίκων, "Topikí Koinótita Aroniadíkon"), johon kuuluu varsinaisen Aroniádikan kylän lisäksi Pitsinádes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 98. Kylä sijaitsee merkittävässä risteyskohdassa Kytheran saaren keskellä, ja sen lähellä sijaitsevat Pitsinádeksen lisäksi Vamvakarádikan, Kastrisiánikan, Aloïziánikan, Friligkiánikan kylät. Aroniádikassa on kahviloita ja ravintoloita.


title: Aroniádika

text: Aroniádikan arkkitehtuuri muistuttaa eteläisen Peloponnesoksen Mánin niemimaan arkkitehtuuria. Kytheran kylistä Aroniádika yhdessä Chóran, Kastrisiánikan, Káto Chóran ja Mylopótamoksen kylien kanssa on rekisteröity ”perinteisiksi kyliksi” eli ne edustavat hyvin kreikkalaista arkkitehtuuria ja ovat osa kulttuuriperintöä. Viranomaiset pyrkivät suojelemaan näiden kylien arkkitehtuuria sekä edistämään kylien asemaa ja houkuttelevuutta.


title: IFK Lepplax

text: IFK Lepplax on Pedersörestä kotoisin oleva jääkiekkoseura, jonka edustusmiehistö pelaa tällä hetkellä II-divisioonassa. IFK Lepplax perustettiin vuonna 1974. Sen B-juniorit pelaavat III-divisioonassa. IFK Lepplaxin B2-nuoret voittivat SM-pronssia vuonna 2008. Parhaimmillaan edustusjoukkue on pelannut II-divisioonaa 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Tuolloin sarja oli vielä Suomen kolmanneksi korkein.


title: IFK Lepplax

text: IFK Lepplaxin nykyinen kotiareena Anders Wiklöf Arena rakennettiin Pedersören Sursikin koulukeskuksen yhteyteen vuonna 2008. Se sai nimensä liikemies Anders Wiklöfin mukaan ja hallin teräsrungon toimitti Wiklöf Holdingin tytäryhtiö Best-Hall.


title: IFK Lepplax

text: Pedersören kunnan enemmistökieli on ruotsi, joten useimmat IFK Lepplaxin kasvatit ja nykyiset pelaajat ovat suomenruotsalaisia. Joukkueen kasvateista maalivahti Fredrik Norrena on pelannut NHL:ssä ja miesten arvokisoissa asti. Hän pelasi IFK Lepplaxissa miesten pelejä ennen siirtymistään ammattilaiseksi. Nykyisistä seuran kasvattamista ammattilaispelaajista Marcus Fagerudd (Luleå HF), Robert Nyholm (HIFK) ja Filip Riska (JYP) siirtyivät jo juniori-iässä muualle.


title: Milanon triennaali

text: Milanon triennaali () on merkittävä ja kansainvälinen taideteollisuusnäyttely ja tapahtuma. Tapahtuma järjestetään nykyään joka kolmas vuosi Milanossa Italiassa.


title: Milanon triennaali

text:
Milanon triennaalli perustettiin 31.6.1931 jatkamaan aiemmin Monzassa pidetyistä taideteollisuusnäyttelyiden seuraajaksi.
Toisen maailmansodan aikana oli triennaaleissa tauko, mutta muuten Milanon triennaalit jatkuivat keskeytymättömänä aina vuoteen 1973. Tämän jälkeen näyttelyitä on pidetty vaihtelevasti.


title: Milanon triennaali

text: Vuonna 1947 suunnittelija milansese Gualtiero Galmanini, jonka kanssa hän yhteistyötä fifties Piero Portaluppi eri tuotantoja oli suunnittelija pääportaikon kahdeksannen Milanon triennaalissa kanssa Luigi Pollastri.


title: Milanon triennaali

text: Triennaalin pitopaikkana oli Palazzo dell Arte al Parco, joka on rakennettu vuosina 1931-1933.


title: Milanon triennaali

text:
Suomi on osallistunut Milanon Triennaaliin ensimmäisestä pitokerrasta 1931 alkaen.
Ainakin seuraavat suomalaiset muotoilijat on palkittu palkinnoin triennaalissa:


title: Azamara Quest

text: Azamara Quest on Maltan lipun alla purjehtiva loistoristeilijä.


title: Azamara Quest

text: Aluksen konehuoneessa syttyi tulipalo 31. maaliskuuta 2012 sen ollessa risteilyllä Filippiinien vesillä. Alus ajelehti ohjauskyvyttömänä. Laivalla on 600 matkustajaa ja yli 400-henkinen miehistö, ja se lähti Hongkongista 17 päivän mittaiselle risteilylle 26. maaliskuuta 2012. Aluksella saatiin yksi kone toimimaan ja se lähti hitaasti kohti Malesiaa, jonne se saapui Malesiaan Borneon saarelle Sandakanin satamaan myöhään illalla 1. huhtikuuta.


title: Azamara Quest

text: Laivan omistaa Yhdysvaltalainen Azamara Club Cruises.


title: Scuol

text: Scuol (, ) on kunta Itä-Sveitsissä, Graubündenin kantonissa. Scuol on Unterengadinin taloudellinen keskus ja Innin hallintoalueen keskuspaikka. Scuolissa on noin 2 400 asukasta.


title: Scuol

text: Scuol sijaitsee Tonavan alkujoen Innin varrella, Engadinin laaksossa. Kunnan virallinen kieli on ollut retoromaani vuodesta 1970, jota ennen kunta oli kaksikielinen (retoromaani/saksa). Vuonna 2000 Scuolin asukkaista oli retoromaaninkielisiä 53 % ja saksankielisiä 42 %.


title: Scuol

text: Scuolissa on ollut pysyvää asutusta ainakin 1 500 vuotta. Varhaisimmat rakennuslöydöt ovat peräisin prossiajalta 1400–1200 eaa.


title: Scuol

text: Scuolin seudulla on kuumia lähteitä, joiden ansiosta alue on ollut matkailukohde 1860-luvulta alkaen. Talviurheilukeskus Scuol on ollut 1950-luvulta lähtien.


title: Scuol

text: Innjoen vartta kulkeva päätie 27 () kulkee kunnan läpi. Rhätische Bahnin rataverkon itäisin asema on Scuolissa. Aseman nimi on "Scuol-Tarasp", kuntanaapurusten nimien perusteella. Scuol-Taraspista on suora junayhteys Churiin sekä Oberengadiniin, Samedaniin ja Pontresinaan. Scuol on paikallisen postiautoliikenteen solmupaikka.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 230001–231000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
230001:stä ja päättyen 231000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 231001–232000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
231001:stä ja päättyen 232000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 232001–233000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
232001:stä ja päättyen 233000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 233001–234000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
233001:stä ja päättyen 234000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Sus

text: Sus voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 234001–235000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
234001:stä ja päättyen 235000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 235001–236000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
235001:stä ja päättyen 236000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 236001–237000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
236001:stä ja päättyen 237000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 237001–238000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
237001:stä ja päättyen 238000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 238001–239000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
238001:stä ja päättyen 239000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Luettelo pikkuplaneetoista: 239001–240000

text:
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen
239001:stä ja päättyen 240000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.


title: Haukivuoren Kisailijat

text: Haukivuoren Kisailijat, lyhenne Haki, on Mikkelissä, entisen Haukivuoren kunnan alueella toimiva urheiluseura. Seura on perustettu vuonna 1945 ja sen lajivalikoiman rungon ovat aina muodostaneet yleisurheilu ja lentopallo. Nykyisin Hakin jäsenmäärä on noin 150 ja lentopallon ja yleisurheilun lisäksi sen lajivalikoimiin on tullut hiihto, suunnistus ja tennis.


title: Anton Sitt

text: Anton Sitt (24. joulukuuta 1847 Praha – 19. huhtikuuta 1929 Kauniainen) oli viulutaiteilija ja ensimmäisiä Suomessa toimineita viulunsoiton opettajia.


title: Anton Sitt

text: Sittin isä oli unkarilainen viulujen rakentaja Anton Szytt. Sitt opiskeli Prahan konservatoriossa viulunsoittoa ja sävellystä ja sai koulusta päästötodistuksen vain 16-vuotiaana. Toimittuaan viulunsoittajana useissa eri orkestereissa Saksassa hän siirtyi soittamaan Göteborgiin. Konserttimatkoillaan hän saapui Helsinkiin, missä hänelle esitettiin kutsu tulla viulunsoiton opettajaksi 1882 perustettuun Musiikkiopistoon. Vuodesta 1885 hänestä tuli myös Robert Kajanuksen johtaman Filharmonisen seuran orkesterin konserttimestari. Sitt toimi tässä tehtävässä orkesterissa ja sen seuraajissa nelisenkymmentä vuotta. Samalla hän opetti Musiikkiopistossa suuren joukon viulutaiteilijoita, mitä ei ollut Suomessa aikaisemmin tehty.


title: Anton Sitt

text: Sittin puoliso vuodesta 1881 oli Sima Wekowsky (k. 1945).


title: Raahen Lentopallo

text: Raahen Lentopallo, lyhenne RaLepa, on raahelainen lentopalloseura, joka on perustettu vuonna 1989. Seuran miesten edustusjoukkue pelasi vielä kaudella 2010-2011 2-sarjaa, jonka jälkeen edustustoiminnasta luovuttiin ja nykyisin miesten joukkue kilpailee Raahen seutukunnan alueella pelattavassa harrastesarjassa.


title: Raahen Lentopallo

text: Seuran kotisivut


title: Kastrisiánika

text: Kastrisiánika () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 64 (vuonna 2011).


title: Kastrisiánika

text: Kastrisiánika on osa Friligkiánikan kyläyhdyskuntaa ja sijaitsee Kytheran keskiosissa. Kytheran kylistä Kastrisiánika yhdessä Chóran, Aroniádikan, Káto Chóran ja Mylopótamoksen kylien kanssa on rekisteröity ”perinteisiksi kyliksi” eli ne edustavat hyvin kreikkalaista arkkitehtuuria ja ovat osa kulttuuriperintöä. Viranomaiset pyrkivät suojelemaan näiden kylien arkkitehtuuria sekä edistämään kylien asemaa ja houkuttelevuutta.


title: Kreikan taistelu

text: Kreikan taistelu (tunnetaan myös nimellä operaatio Marita) oli toisessa maailmansodassa Saksan ja Kreikan välinen taistelu, jossa Saksa valtasi Kreikan.


title: Kreikan taistelu

text: Italia oli aiemmin hyökännyt Kreikkaan 26. lokakuuta 1940 valloitettuaan sitä ennen Albanian, mutta oli joutunut perääntymään koettuaan tappion. Kreikkalaisten vastahyökkäys ajoi italialaiset takaisin Albaniaan. Kreikkalaiset etenivät Albaniaan miehittäen noin kolmanneksen maan pinta-alasta. Italia joutui tämän seurauksena pyytämään Saksalta apua. Saksan hyökkäys alkoi 6. huhtikuuta 1941, ja sen takia kreikkalaiset perääntyivät Albaniasta 12. huhtikuuta Saksan nopean etenemisen vuoksi. Sota päättyi Saksan, Italian ja Bulgarian voittoon 23. huhtikuuta Ateenan miehityksen ja Kreetan valtauksen jälkeen. Taistelun seurauksena Kreikan kuningas Yrjö II ja hallitus pakenivat Egyptiin. Taistelun jälkeen Kreikka jaettiin vyöhykkeisiin Saksan, Italian ja Bulgarian kesken. Kreikka pysyi saksalaisten hallussa vuoteen 1944 saakka, jolloin puna-armeijan hyökätessä saksalaiset joukot vetäytyivät maasta. Myöhemmin liittoutuneet tekivät maihinnousun maahan ja vapauttivat pääkaupunki Ateenan 13. toukokuuta 1944. Vaikka saksalaiset vetäytyivät sisämaasta, yksittäisiä saksalaisten joukkojen linnoituksia oli useilla saariryhmillä, jotka pitivät pintansa sodan loppuun saakka. Vapautuksesta huolimatta levottomuudet maassa jatkuivat ja Kreikassa alkoi vuonna 1946 sisällissota, joka päättyi vuonna 1949.


title: Nørreportin asema

text: Nørreport on Kööpenhaminan metron, kaukojunaliikenteen ja S-tog-lähijunien asema Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa. Asema koostuu kuudesta laituriraiteesta, joista kauko- ja lähijunaliikenteelle sekä metrolle on kullekin varattu yksi raidepari. Asema on kokonaan maanalainen.


title: Nørreportin asema

text: Nørreportin asema on noin 250 000 päivittäisellä matkustajallaan koko Tanskan vilkkain. Kaukoliikenteen rautatieasema on otettu käyttöön vuonna 1918. S-tog-asema avattiin vuonna 1932 ja metro otettiin käyttöön vuonna 2002. Asemalla on parhaillaan meneillään laaja modernisointiprojekti, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2014.


title: Nørreportin asema

text: Asemaa kättävät S-tog-lähijunaverkoston linjat A, B, Bx, C, E ja H. Kaukojunia kulkee Helsingørin ja Esbjergin suuntiin sekä Ruotsin puolelle Malmöhön ja Göteborgiin. Asema on molempien käytössä olevien metrolinjojen (M1 ja M2) varrella. Metrojunia kulkee Vanløseen ja Vestamageriin sekä Kööpenhaminan lentoaseman suuntaan.


title: Pensasviiriäiset

text: Pensasviiriäiset ("Perdicula") on aitokanojen heimoon kuuluva kanalintusuku. Pensasviiriäisten sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan neljä lajia.


title: China Eastern Airlines

text: China Eastern Airlines Corporation Limited ( (, , ) on kiinalainen lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Shanghaissa. Yritys lentää sekä kotimaan että ulkomaan reittejä. Liikenteen solmukohtina toimivat Shanghai Pudongin kansainvälinen lentoasema, Shanghai Hongqiaon kansainvälinen lentoasema, Kunming Wujiaban kansainvälinen lentoasema ja Xi’an Xianyangin kansainvälinen lentoasema. China Eastern Airlines ja sen tytäryhtiö Shanghai Airlines liittyivät SkyTeam-lentoyhtiöallianssiin kesäkuussa 2011. China Eastern Airlinesista tuli allianssin 14. jäsen ja toinen kiinalainen lentoyhtiö China Southern Airlinesin jälkeen.


title: Bisfenoli-S

text: Bisfenoli S (BPS) on orgaaninen yhdiste, jonka kemiallinen kaava on (CHOH)SO. Siinä on kaksi fenoli-ryhmää sulfonyyli-ryhmän molemmin puolin. Sitä käytetään kovettajana epoksiliimoissa.


title: Bisfenoli-S

text: Bisfenoli S:aa valmistetaan kemiallisessa reaktiossa yhdistämällä kaksi osaa fenolia ja yksi osa rikkihappoa.


title: Bisfenoli-S

text: Reaktiossa muodostuu myös 2,4'-sulfonyylidifenolia.


title: Kytheran historia

text: Kytheran historia käsittää Välimerellä sijaitsevan Kytheran saaren historian kivikaudelta, minolaiselle ajalle, osaksi Rooman valtakuntaa, Bysanttia, Venetsiaa, Osmanien valtakuntaa ja lopulta Kreikkaa.


title: Kytheran historia

text: Ensimmäiset asukkaat saapuivat Kytheralle luultavasti 4000-luvun eaa. lopulla eli neoliittiselta kaudella. Saaren eteläosan Kálamoksen kylästä, Ágia Sofían luolasta, on löydetty muutamia keraamisia maljakoita tältä ajalta. Ennen näitä löytöjä saaren uskottiin tulleen asutetuksi vasta neljännellä vuosituhannella eaa., sillä kaakkoisrannikolla sijaitsevan Palaiópolin ympäristöstä ja itärannikon Diakóftin kylän Choustín luolasta oli tehty tälle ajalle ajoitettuja löytöjä. Minolaiset saapuivat saarelle kolmannen vuosituhannen eaa. lopulla ottaen alueen hallintaansa. Saarten kylien lukumäärä kasvoi suuresti kolmannella vuosituhannella eaa.. Minolaiset perustivat Palaiópoliin merikaupankeskuksen ja käyttivät saaren strategista sijaintia taistelussaan Egeanmeren merirosvoja vastaan. Saaren koillisosan Vounóssa eli Ágios Geórgioksessa on ollut arkeologisten löytöjen perusteella minolaisten pyhäkkö, jota on käytetty uskonnollisiin menoihin, ”majakkana” merenkulkijoita varten sekä havaintoasemana. Kytheran minolainen asutus väistyi mykeneläisten tieltä 1400-luvun eaa. lopulla. Samoihin aikoihin myös Kreetan saaren minolaiset kaupunkivaltiot tuhoutuivat. Toisen lähteen mukaan Kytheran minolaisasutus olisi hävinnyt vasta 1200-luvulla eaa. Saaren mykeneläisasutus hävisi 1100-luvulla eaa.. Tämän jälkeen, vuosisadan lopun tienoilla doorilaiset asuttivat Kytheran. Tällöin saari oli Argoksen kaupunkivaltion alaisuudessa. Foinikialaisten saapumisen ajankohta on toisen lähteen mukaan yhä arvoitus, kun taas toinen kertoo foinikialaisten asuttaneen Kytheraa vuosina 900–800 eaa. Antiikin kreikkalaisen historioitsijan Herodotoksen mukaan foinikialaiset rakensivat saarelle pyhäkön jumalatar Afroditelle.


title: Kytheran historia

text: Spartalaiset ottivat Kytheran saaren hallintaansa 500-luvun eaa. puolivälissä. Peloponnesolaissodan aikana, vuonna 424 eaa. Ateena miehitti Kytheran. Takaisin Spartalle saari palautui vuonna 421 eaa. solmitussa Nikiaan rauhassa. Spartan vallan aikana saarella palvottiin spartalaisen pantheonin mukaisia jumalia eli esimerkiksi Heraklesta, dioskuureja ja Poseidonia. Lääkinnän ja terveyden jumalaa Asklepiosta palvottiin 400-luvun eaa. puolivälistä alkaen. Kytherasta tuli itsenäinen 100-luvulla eaa, ja paikallisväestö esimerkiksi löi omia rahojaan. Kytherasta tuli osa Rooman valtakuntaa sen laajentuessa itään. Saaren kaakkoisrannikolla sijainnut Skándian kaupunki tuhoutui täysin vuonna 365 jaa. suuressa maanjäristyksessä. Lisäksi maanjäristystä seurannut tsunami muokkasi suuresti rantaviivaa.


title: Kytheran historia

text: Kytherasta tuli osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa, kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395. Palaiópolin alue oli arkeologisten kaivausten perusteella asutettuna, ja se toimi satamana aina 500-luvulle saakka. Arabimerirosvoja rantautui etelämpänä sijaitsevalle Kreetalle vuonna 673. Merirosvot hyökkäsivät Kytheralle tuhoten Skándian kaupungin linnoituksineen ja satamineen. Merirosvot saivat koko Kreetan haltuunsa 820-luvulla, ja tekivät läheisille alueille, kuten Kytheralle, ryöstöretkiään. Merirosvouksen vuoksi saaren asukkaat eivät asuneet Kytheran rannikolla. Bysanttilainen sotapäällikkö Nikeforos Fokas sai Kreetan jälleen hallintaansa merirosvoilta vuonna 961. Kytheran väkiluku kasvoi 900-luvulla ja samalla vuosisadalla saarelle rakennettiin lukuisia kirkkoja, esimerkiksi Agíos Dimitríos saaren eteläosan Poúrkoon ja Agíos Andréas Livádiin, joka niin ikään sijaitsee etelässä.


title: Kytheran historia

text: Neljännen ristiretken (1201–1204) päätteeksi Venetsian tasavalta liitti Kytheran lähialueineen valtakuntaansa. Venetsia antoi Kytheran Marco Venierin perheen hallittavaksi vuonna 1207, jonka jälkeen saari sekä Länsi-Kreeta oli perheen hallussa useiden vuosien ajan. Samaan aikaan saarella siirryttiin feodaaliseen järjestelmään. Venetsian valtakaudella saari tunnettiin nimellä "Cerigo". Bysantti hallitsi Kytheraa vuodet 1275–1308. Tänä aikana saarella valtaa piti Peloponnesoksen Monemvasiasta kotoisin ollut Pavlos Notarás. Venierin perhe häädettiin saarelta, mutta se palasi vuonna 1308 ja otti vallan takaisin. Venierien tarkoituksena oli asuttaa Kythera uusilla perheillä. Vuonna 1316 Peloponnesoksen Mánin niemimaalta saapuikin useita uusia perheitä Kytheralle. Saaren Bysantin-aikainen pääkaupunki Agíos Dimitríos, joka nykyisin tunnetaan nimellä Palaióchora, taantui. Chóraan eli saaren nykyiseen pääkaupunkiin puolestaan asettui yläluokkaa. Notarákset poistuivat sittemmin saarelta. Kytheralla asui 1500-luvulla arviolta 4 000 ihmistä. Saarelle rakennettiin hyökkäysten torjumiseksi kolme linnoitusta: Chóra eli nykyinen pääkaupunki, Agíos Dimitríos eli nykyinen Palaióchora sekä Káto Chóra Mylopótamoksessa.


title: Kytheran historia

text: Osmaniamiraali ja kaappari Hayreddin Barbarossa joukkoineen saapui vuonna 1537 Kytheralle tuhoten ja ryöstäen Palaióchoran. Lisäksi Barbarossan joukot surmasivat siviiliväestöä sekä ottivat saarelaisia vangeiksi ja myivät heidät orjiksi. Hävityksestä selviytyneet perheet muuttivat läheisiin kyliin. Saarelle saapui 1600-luvulla väkeä Kreetalta ja Peloponnesokselta, sillä osmanien valtakunta oli valloittanut nuo alueet. Napoleon I lakkautti Venetsian tasavallan vuonna 1797 ja Campo Formion rauhassa Kythera yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa päätyi Ranskan vallan alle. Venetsian-vallan viimeisinä vuosina saaren väkiluku oli noin 7 500. Ranskalaiset istuttivat vuonna 1798 Chóran Estavroménoksen aukiolle ”Vapauden puun” symboloimaan Ranskan vallankumouksen ihanteita, vapautta, veljeyttä ja tasa-arvoa. Edellisenä vuotena saarelaiset polttivat samalla aukiolla "Libro d'Oro" -teoksen, joka oli luettelo Venetsian tasavallan aatelisista. Tähän aikaan alkoi myös kytheralaisia muuttaa Vähän-Aasian Smyrnaan. Osmanien ja venäläisten yhdistyneet joukot miehittivät Kytheran yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa vuosien 1798 ja 1799 välisenä aikana. Kytheran pieni ranskalaisvaruskunta antautui Venäjän laivastolle. Vuonna 1800 perustettiin Septinsularin tasavalta (, ), joka oli puoli-itsenäinen Venäjän ja Osmanien valtakunnan alaisuudessa. Kytheran keskiluokka ja kylien asukkaat eivät pitäneet siitä, että vallan vaihtuessa saaren yläluokka säilytti etuoikeutensa. Saarelaiset ryöstivät yläluokan omaisuuden ja esimerkiksi 12. toukokuuta 1799, Pyhän Theodósioksen juhlan aikana, tappoivat kaksi yläluokan jäsentä.


title: Kytheran historia

text: Heinäkuussa 1807 solmitussa Venäjän ja Ranskan välisessä Tilsitin sopimuksessa Kythera palautui takaisin Ranskan alaisuuteen yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa. Jo vuonna 1809 Kythera joutui Britannian hallintaan. Kythera päätyi osaksi toisessa Pariisin rauhassa marraskuussa 1815 muodostettua Jooniansaarten yhdysvallat -nimistä () valtiota, joka oli Britannian protektoraatti. Britit rakennuttivat saarelaisten työvoimalla Kytheralle useita rakennuksia.


title: Kytheran historia

text:
Kreikan vapaussodan aikana vuonna 1821 Peloponnesokselta saapui paljon pakolaisia Kytheralle. Sen sijaan monet saarelaiset lähtivät Peloponnesokselle auttamaan vapaustaistelussa. Vapaussota päättyi vuonna 1829, jonka seurauksena Kreikka irtautui osmanien valtakunnasta. Tämän jälkeen kytheralaisia alkoi muuttaa työn perässä itsenäiseen Kreikkaan, Smyrnaan sekä Kreetalle. Lopulta 21. toukokuuta 1864 Kythera yhdessä muiden Jooniansaarten kanssa liitettiin Kreikkaan.
Suuri maanjäristys vuonna 1903 tuhosi rakennuksia ympäri saarta ja esimerkiksi saaren keskiosassa sijaitseva Mitátan kylä tuhoutui. Hallinnollisesti Kythera kuului aluksi Argolidokorinthían prefektuuriin, jonka jälkeen Lakoniaan. Tämän jälkeen Kythera muodosti yhdessä läheisen Antikytheran saaren kanssa oman hallinnollisen alueensa. Sittemmin Kythera liitettiin osaksi Attikaa, ja se on yhä nykyisinkin osa tätä periferiaa. Saarelta lähti 1900-luvun alussa paljon ihmisiä siirtolaisiksi Yhdysvaltoihin ja Australiaan.


title: Kytheran historia

text: Vuonna 1916 noin kreetalaisen 200 sotilaan joukko miehitti Kytheran. He olivat Elefthérios Venizéloksen johtaman, Pohjois-Kreikan Thessalonikista käsin toimivan kuninkaan vastaisen ”Kansallisen puolustuksen liikkeen” () asialla. Kythera asettui ”Kansallinen puolustuksen liikkeen” puolelle kuningasta vastaan. Kythera myös päätyi 17. helmikuuta 1917 vaatimaan autonomista hallintoa saarelle. Ensimmäinen maailmansota oli parhaillaan käynnissä ja Venizélos tuki Ranskaa, Venäjää ja Britanniaa, kun taas kuningas tuki Saksaa. Tämän vuoksi ”Kytheran autonominen hallinto” () julisti sodan Saksaa vastaan.


title: Kytheran historia

text: Toisen maailmansodan aikana, 10. toukokuuta 1941 saksalaiset ja italialaiset miehittivät Kytheran. Saarelaiset tekivät peloponnesoslaisten kapinoitsijoiden avustamana vastarintaa Kytheralla ja heikensivät saaren saksalaishallintoa. 4. syyskuuta 1944 vastarintataistelijat karkottivat viimeiset saksalaiset saarelta ja Kythera vapautui Kreikan ensimmäinen alueena akselivaltojen hallinnasta. Kymmenen päivän kuluttua tästä eli 14. syyskuuta liittoutuneiden laiva saapui saarelle, Kapsáliin. Sodan päätyttyä nuoria kytheralaisia muutti suurin joukoin Ateenaan, Yhdysvaltoihin ja Australiaan paremman elämän perässä. Tämä siirtolaisuus päättyi 1970-luvun loppupuolella. Kythera alkoi "kaupungistua" 1950-luvulta lähtien eli ihmiset muuttivat suurempiin keskuksiin ja maaseutu alkoi autioitua. Saaren matkailuelinkeino alkoi kehittyä 1990-luvun alkupuolella. Samalla vuosikymmenellä myös saaren 13 kaupunkikuntaa () yhdistettiin yhdeksi Kytheran kunnaksi. Vuoden 2011 alussa Antikytheran saaren käsittänyt samanniminen kaupunkikunta liitettiin osaksi Kytheran kuntaa.


title: Jean Margraff

text: Jean Alphonse Margraff (17. helmikuuta 1876 – 11. helmikuuta 1959) oli ranskalainen miekkailija. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja oli siellä mukana saamassa hopeaa säilän joukkuekilpailussa.


title: Mark Sisson

text: Mark Sisson (s. Maine) on yhdysvaltalainen kuntoliikunta-, terveysliikunta- ja ravitsemuskirjailija ja entinen kestävyysurheilija.


title: Mark Sisson

text: Sisson kilpaili 1970- ja 1980-luvuilla maratonilla ja triathlonissa sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi vuoden 1982 Ironman World Championship -kilpailussa ja viidenneksi Yhdysvaltain maratonmestaruuskilpailussa vuonna 1980.


title: Mark Sisson

text: Lopetettuaan urheilu-uransa vuonna 1988 Sisson on kirjoittanut terveysaiheisia kirjoja, jotka käsittelevät kivikautista eli paleoliittista ruokavaliota ja fyysistä harjoittelua kunto- ja terveysliikunnan näkökulmasta. Hänen tunnetuin teoksensa on "The Primal Blueprint". Sissonin terveysideologia perustuu ravitsevaan ja luonnonmukaiseen ruokavalioon ("syö kasveja ja eläimiä") sekä kohtuulliseen ja monipuoliseen fyysiseen harjoitteluun. Hän katsoo harjoitelleensa itse aktiiviurheilija-aikoinaan liian rankasti ja yksipuolisesti ja syöneensä väärin, mikä johti lihaskunnon tasapainon puutteeseen, sairastelukierteeseen ja toistuviin loukkaantumisiin.


title: Arthur Frackenpohl

text: Arthur Frackenpohl (s. 23. huhtikuuta 1923 Irvington, New Jersey) on yhdysvaltalainen säveltäjä ja pedagogi. Häntä opettivat muiden muassa Darius Milhaud ja Nadia Boulanger. Hän sai tohtorinarvon Montrealin McGill-yliopistosta vuonna 1957, ja hän toimi Crane School of Musicin professorina, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1985. Hän julkaisi kirjan "Harmonization at the Piano" (1962).


title: Arthur Frackenpohl

text: Frackenpohlin uran pääpaino on ollut pedagogiikassa. Hänen sävellyksensä ovat olleet suosittuja kouluyhtyeiden soittamina. Hänen musiikkinsa on lähes aina tonaalista. Sävellyksiin lukeutuu kamariooppera "Domestic Relations".


title: Saksan keisarikunnan liittoneuvosto

text: Liittoneuvosto (saks. "Bundesrat", vuoden 1902 oikeinkirjoitusreformiin asti "Bundesrath") oli Saksan keisarikunnassa vuosina 1871–1918 toiminut lakiasäätävä elin, jossa olivat edustettuina kaikki keisarikunnan osavaltiot (tuon ajan lakikielessä "Bundesstaaten"). Liittoneuvosto ilmaisi siis keisarikunnan federalistisen liittovaltiorakenteen. Se muodosti parlamentin toisen kamarin valtiopäivien rinnalla. Vastaava elin oli ollut jo Pohjois-Saksan liitossa. Weimarin tasavallassa vastaavan lainsäädäntöelimen nimi oli valtakunnanneuvosto (saks. "Reichsrat"), Saksan liittotasavallassa taas liittoneuvosto.


title: Saksan keisarikunnan liittoneuvosto

text: Liittoneuvostossa olivat edustettuina Saksan keisarikunnan 25 osavaltiota. Osavaltioiden edustajien määrä ja sen mukainen äänimäärä oli määrätty Saksan keisarikunnan perustuslaissa. Osavaltioiden edustajat äänestivät osavaltiohallitusten antamien määräysten mukaan, joten heillä oli siis imperatiivinen mandaatti. Puhetta liittoneuvostossa johti Saksan keisarikunnan valtakunnankansleri.


title: Saksan keisarikunnan liittoneuvosto

text: Liittoneuvosto oli ainakin periaatteessa Saksan keisarikunnan korkein lakiasäätävä elin. Kaikki Saksassa säädetyt lait vaativat liittoneuvoston hyväksynnän. Myös osa keisarin päätöksistä vaati liittoneuvoston hyväksynnän tullakseen voimaan; tällaisia olivat esimerkiksi liittopäivien hajottaminen ja sodanjulistukset muille valtioille. Liittopäivät voi myös päättää toimenpiteistä yksittäistä osavaltiota vastaan, mikäli sen toimet olivat ristiriidassa valtakunnan perustuslain kanssa. Liittopäivillä oli tämän lisäksi lukuisia hallinnollisia tehtäviä. Sen tehtäviin kuului myös osavaltioiden välisten riitaisuuksien sovitteleminen ja tiettyjen perustuslaillisten kiistojen ratkaiseminen.


title: Saksan keisarikunnan liittoneuvosto

text: Vaikka liittoneuvoston valtaoikeudet olivat periaatteessa suuret, käytännön elämässä keisari ja keisarikunnan suurin osavaltio Preussi pystyivät pitkälti määräämään politiikan suuntaviivat. Tämä perustui yhtäältä siihen, että neuvostossa puhetta johtanut valtakunnankansleri oli yleensä myös Preussin pääministeri, ja toisaalta siihen, että liittoneuvoston kokouksissa 14 edustajalla oli veto-oikeus neuvoston päätöksiin. Koska Preussilla oli yksinään jo 17 ääntä, se pystyi halutessaan kaatamaan minkä tahansa liittoneuvoston päätöksen.


title: Louferi

text: Louferi () on miesten kenkämalli. Louferi on nauhaton ja soljeton puolikenkä, joka on helppo pukea jalkaan ja ilmavana sopiva etenkin kesäkäyttöön. Juhlavampiin ja muodollisempiin tilaisuuksiin louferi on liian rento. Louferin kanssa ei ole tarpeen pitää sukkia. Louferissa voi joskus olla tupsut.


title: Edwin Regan

text: Edwin Regan (s. 31. joulukuuta 1935 Port Talbot) on brittiläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Cardiffin arkkihiippakuntaan 5. heinäkuuta 1959 ja nimitettiin Wrexhamin piispaksi 7. marraskuuta 1994. Reganin konsekroi 13. joulukuuta John Aloysius Ward, jota avustivat Daniel Joseph Mullins ja Vincent Gerard Nichols.


title: Jarkko Väänänen

text: Jarkko Väänänen (s. 30. heinäkuuta 1977 Vantaa) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä. Hän päätti uransa kauden 2004–2005 jälkeen.


title: Jarkko Väänänen

text: Väänäsen pikkuveli Ossi on myös jääkiekkoilija.


title: Karavás

text: Karavás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 129 (vuonna 2011).


title: Karavás

text: Karavás sijaitsee Kytheran pohjoisosassa muutaman kilometrin päässä saaren suurimmasta kylästä Potamóksesta pohjoiseen. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Καραβά, "Topikí Koinótita Karavá"), johon kuuluvat varsinaisen Karaváksen kylän lisäksi kylät Gerakári, Kryonéri, Petroúni, Plateía Ámmos, Progkí ja Vounó. Koko yhdyskunnan väkiluku on 222. Platiá Ámmos sijaitsee merenrannalla Karaváksesta pohjoiseen, Petroúni ja Gerakári puolestaan sijaitsevat Karaváksen eteläpuolella.


title: Karavás

text: Karavás sijaitsee lähellä suurta raviinia, jossa on lähteitä, ja siellä kasvaa erilaisia puulajeja. Lähteistä tunnetuimmat ovat Portokaliá, Amír Alí ja Keramári. Portokaliá-lähde (”appelsiinipuu”) on saanut legendan mukaan nimensä appelsiinipuulta, joka tuotti 100 000 appelsiinia. Tämä puu kuoli ankaran talven seurauksena joitain vuosikymmeniä sitten. Kylän Portokalía-yhdistys järjestää vuosittain tivolin perinteisine tansseineen ja urheiluaktiviteetteineen.


title: Ian Stewart (muusikko)

text: Ian ”Stu” Stewart (18. heinäkuuta 1938 Fife, Skotlanti – 12. joulukuuta 1985 Lontoo, Englanti) oli skotlantilainen pianisti, kosketinsoittaja ja The Rolling Stones -yhtyeen perustajajäsen. Häntä pidetään yhtenä maailman kaikkien aikojen parhaista boogie woogie -pianisteista.


title: Ian Stewart (muusikko)

text: Pittenweemin kalastajakylässä Fifen piirikunnassa Skotlannissa syntynyt Stewart aloitti pianon soiton kuusivuotiaana. Muutettuaan Lontooseen Stewart perusti The Rolling Stones -yhtyeen toukokuussa 1962 yhdessä kitaristi Brian Jonesin kanssa. Myöhemmin samana kesänä yhtyeeseen liittyivät Mick Jagger ja Keith Richards.


title: Ian Stewart (muusikko)

text: Vuotta myöhemmin Rolling Stones sai sopimuksen Decca-levy-yhtiön kanssa. Samalla manageriksi tuli Andrew Loog Oldham, joka erotti Stewartin yhtyeestä. Aikaisemmin muun muassa The Beatlesin kanssa työskennellyt Oldham katsoi, että kuusi soittajaa oli liian iso määrä rock-yhtyeeseen. Lisäksi Stewart ei Oldhamin mielestä sopinut ulkonäöltään yhtyeen imagoon. Stewart oli isokokoinen roteva mies ja näytti huomattavasti muita yhtyeen jäseniä vanhemmalta, vaikka ikäeroa ei ollutkaan kuin muutama vuosi.


title: Ian Stewart (muusikko)

text: Stewart jatkoi kuitenkin yhtyeen mukana toimien studio- ja kiertuemuusikkona sekä roudarina. Stewart soitti vuosien 1964 ja 1986 välillä jokaisella Rolling Stonesin albumilla vuoden 1968 "Beggars Banquetia" lukuun ottamatta. Vuonna 1986 julkaistua "Dirty Work" -albumia Stewart ei koskaan ehtinyt kuulemaan valmiina. Hän oli mukana myös neljällä yhtyeen maailmankiertueella.


title: Ian Stewart (muusikko)

text: Rolling Stonesin lisäksi Stewart työskenteli myös muiden artistien kanssa. Nimekkäimpiä levyjä, joilla hän esiintyi, olivat Led Zeppelinin albumit "IV" (1971) ja "Physical Graffiti" (1975) sekä George Thorogoodin "Bad to the Bone" (1982). Hän soitti myös Rocket 88 -yhtyeessä, joka julkaisi yhden levyn vuonna 1981.


title: Ian Stewart (muusikko)

text: Ian Stewart kuoli 47-vuotiaana sydänkohtaukseen Lontoossa joulukuussa 1985. Kun Rolling Stones valittiin Rock and Roll Hall of Fameen vuonna 1989, yhtyeen jäsenet pyysivät myös Stewartin nimeämistä. Huhtikuussa 2011 ilmestyi Stewartille omistettu tribuuttialbumi "Boogie 4 Stu". Pianisti Ben Watersin ideoimalla levyllä soittaa Rolling Stonesin jäsenten lisäksi useita muita muusikkoja, kuten PJ Harvey ja Jools Holland.


title: Peuratunturi

text: Sallassa on ainakin kaksi Peuratunturia. Todennäköisesti myös muualla on muitakin Peuratuntureita.


title: Peuratunturi

text: Peuratunturi sijaitsee Suomen Lapissa Sallan pohjoisosassa Tuntsan erämaa-alueen läheisyydessä. Tunturin korkeus merenpinnasta on noin 530 metriä. Kaakkoon suuntautuva kärki on melko jyrkkärinteinen, mutta tunturin luoteisrinne on loiva ja helpponousuinen.


title: Peuratunturi

text: Sallan keskustasta noin 15 km lounaaseen sijaitsee toinen Peuratunturi, jonka korkeus on noin 405 m (m.p.y.). Tunturi on Natura 2000 -aluetta.


title: Mikko Siponen

text: Mikko T. Siponen (s. 1974 Mikkeli) on Jyväskylän yliopiston tietojärjestelmätieteen professori oltuaan vuoteen 2012 saakka Oulun yliopiston tietojenkäsittelytieteen professori. Siponen on myös taekwondo-don (ITF) Suomen-mestari vuodelta 1996. Hänen tutkimuksensa painottuu tietoturvallisuuden hallintaan. Vuonna 2012 tietojärjestelmätieteen pääjärjestö Association for Information Systems arvioi Siposen alan sadan parhaan tutkijan ranking-listalla sijalle 29. Hän oli kyseisellä listalla parhaiten sijoittunut eurooppalainen tutkija.


title: Mikko Siponen

text: Yläasteaikana Siponen ei ollut juurikaan kiinnostunut koulunkäynnistä, ja todistusten keskiarvot liikkuivat seitsemän molemmin puolin. Työelämään tutustumisen tullessa ajankohtaiseksi hän olisi halunnut päästä työharjoitteluun atk-alan yritykseen, mutta silloisen opinto-ohjaajan mukaan Siposen kyvyillä ja todistuksella atk-alalle pääsemiseen ei ollut °mitään mahdollisuuksia°.


title: Mikko Siponen

text: Siponen ei aluksi jatkanut opintoja peruskoulun jälkeen. Tuossa vaiheessa hän harrasti paljon itämaisia kamppailulajeja. 18-vuotiaana Siponen meni iltalukioon ja teki samaan aikaan töitä tietotekniikka-alalla. Suoritettuaan ylioppilastutkinnon hän ryhtyi opiskelemaan tietojenkäsittelytiedettä Oulun yliopistossa 1995. Vuonna 1996 Siponen saavutti taekwondossa Suomen-mestaruuden. Hän valmistui maisteriksi 1998 ja väitteli filosofian tohtoriksi tietojenkäsittelytieteestä 2002 aiheenaan ”Turvallisten tietojärjestelmien suunnittelu: nykyisten lähestymistapojen kriittinen arviointi ja uusi paradigma”. Siponen oli tuolloin laitoksen historian nuorin tohtoriksi väitellyt. "Tiede"-lehden 4/2003 henkilöartikkeli mainitsi esimerkkinä hänen kovasta työtahdistaan sen, että vuonna 2001 Oulun yliopiston tietojenkäsittelytieteiden laitoksen tieteellisistä lehtijulkaisuista Siposen käsialaa oli yli kolmasosa.


title: Mikko Siponen

text: Uransa aikana Siponen on toiminut vierailevana professorina eri puolella maailmaa. Eräs näistä vierailuista kohdistui yhdysvaltalaiseen Georgia State Universityyn 2007–2008.


title: Mikko Siponen

text: Siponen on suorittanut tohtorintutkinnon myös filosofiasta Joensuun yliopistossa 2005 aiheenaan ”Universaalisuusteesin käyttö tietotekniikan etiikassa”. Taekwon-don lisäksi hänen harrastuksiaan ovat tieteenfilosofisen ja moraalifilosofisen kirjallisuuden lukeminen, kuntosalilla käynti ja sähly.


title: John Gosling

text: John Gosling (6. helmikuuta 1948 Paignton, Devon, Englanti) on brittiläinen kosketinsoittaja. Hän oli mukana The Kinks -yhtyeessä, jossa hän soitti kosketinsoittimia. Hänen ensiesiintymisensä yhtyeessä oli vuonna 1970 albumilla "Lola versus Powerman and the Moneygoround, Part One".


title: Jean-Luc Mélenchon

text: Jean-Luc Mélenchon (19. elokuuta 1951 Tanger, Marokko) on ranskalainen europarlamentaarikko. Hän on ollut ministerinä Lionel Jospinin hallituksessa sekä senaattorina.


title: Jean-Luc Mélenchon

text: Mélenchon oli alkuun trotskilainen, siirtyi sitten 30 vuodeksi sosialisteihin, joista erosi 2008 ja perusti Vasemmistopuolueen (Parti de gauche). Vuonna 2009 hänet valittiin Euroopan parlamenttiin.


title: Jean-Luc Mélenchon

text: Mélenchon oli presidenttiehdokas vuoden 2012 vaalissa. Maaliskuun lopulla 2012 tehdyn kyselyn perusteella Mélenchon nostettiin François Hollanden ohella Nicolas Sarkozyn toiseksi haastajaksi Ranskan presidentinvaaleissa. Mélenchonin kannatus oli 10–15 prosenttia. Hän jäi lopulta vaalien ensimmäisen kierroksen neljänneksi Hollanden, Sarkozyn ja Marine Le Penin jälkeen. Mélenchon on La France insoumise -liikkeen ehdokas vuoden 2017 presidentinvaalissa.


title: Ranskan presidentinvaali 2012

text: Ranskan presidentinvaalin 2012 ensimmäinen kierros käytiin 22. huhtikuuta 2012 ja toinen kierros 6. toukokuuta. Toisella kierroksella sosialistien François Hollande valittiin Ranskan presidentiksi vuosiksi 2012–2017.


title: Sunnyvale

text: Sunnyvale on kaupunki Santa Claran piirikunnassa Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee San Franciscon niemimaan juurella San Franciscon lahden eteläisessä pohjukassa. Kaupunki kuuluu ns. piilaakson alueeseen ja siellä on useiden tietotekniikka-alan toimijoiden toimipaikkoja, esim. Nokian toimintoja sekä Yahoon, Palmin ja AMD:n pääkonttorit. Kaupungissa on myös merkittävää sotilas- ja ilmailuteollisuutta sekä kesäkuuhun 2010 asti toiminut Nasan satelliittien ohjauskeskus, jonka rakennukset ovat vielä jäljellä.


title: Sunnyvale

text: Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestölaskennan mukaan 140 095 ja kaupungissa asuu huomattavan paljon aasialaisperäistä väestöä. FBI:n tilastojen mukaan kaupunki on yksi Yhdysvaltojen turvallisimmista. San Franciscon ja San Josén välillä liikennöivä Caltrain kulkee kaupungin läpi.


title: Sunnyvale

text: Taitoluistelija Brian Boitano sekä näyttelijä Teri Hatcher ovat kotoisin Sunnyvalesta.


title: Merethe Lindstrøm

text: Merethe Lindstrøm (26. toukokuuta 1963 Bergen, Norja) on norjalainen kirjailija. Hän asuu Oslossa.


title: Merethe Lindstrøm

text: Lindstrøm vietti lapsuutensa Hammerfestissa, Stordissa ja Hølandissa. Hänen esikoisteoksensa, novellikokoelma "Sexorcisten og andre fortellinger" ilmestyi 1983. Hänen kirjallinen esikuvansa on ollut amerikkalainen kirjailija Jayne Anne Phillips. Teosta "Steinsamlere" vuodelta 1996 pidetään hänen kirjallisena läpimurtonaan. Hän on ollut laulajana useissa rockyhtyeissä.


title: Merethe Lindstrøm

text: Lindstrøm on saanut muun muassa Ruotsin akatemian myöntämän Doblougin palkinnon 2008 ja Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon 2012 teoksesta "Dager i stillhetens historie".


title: Merethe Lindstrøm

text: Lindstrømin teoksia ei ole suomennettu.


title: Raivopuuskasyndrooma

text: Raivopuuskasyndrooma (engl. "intermittent explosive disorder") on impulssien kontrollin häiriö, jossa ihminen reagoi eri tilanteisiin suhteettoman aggressiivisesti.


title: Raivopuuskasyndrooma

text: Aggressiivista reagointia esiintyy toistuvasti. Reagointiin voi liittyä väkivaltaa tai tavaroiden rikkomista.


title: Raivopuuskasyndrooma

text: Sairautta voidaan hoitaa esimerkiksi kognitiivisella psykoterapialla.


title: Maskun Kataja

text: Maskun Kataja on Maskussa toimiva urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1915 ja tuolloin seuran lajeiksi valikoituivat yleisurheilu, pyöräily ja hiihto. Vuonna 1935 mukaan tulivat näiden lisäksi uinti ja jalkapallo sekä muutamaa vuotta myöhemmin myös suunnistus. Nykyisin seuran lajivalikoimassa ovat yleisurheilu, lentopallo ja voimistelu.


title: Maskun Kataja

text: Seuran kotisivut


title: Frederico Didonet

text: Frederico Didonet (27. joulukuuta 1910 – 4. lokakuuta 1988) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. joulukuuta 1935 ja nimitettiin Rio Granden hiippakunnan piispaksi 14. heinäkuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alfredo Vicente Scherer, jota avustivat Antônio Zattera ja Érico Ferrari.


title: Frederico Didonet

text: Didonet jäi eläkkeelle 8. elokuuta 1986.


title: José Mário Stroeher

text: José Mário Stroeher (s. 19. maaliskuuta 1939) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Porto Alegren arkkihiippakuntaan 21. joulukuuta 1963 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Nicivesin titulaaripiispaksi 25. maaliskuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi João Cláudio Colling, jota avustivat Alfredo Vicente Scherer ja José Ivo Lorscheiter.


title: José Mário Stroeher

text: Stroeher sai 8. elokuuta 1986 nimityksen Rio Granden piispaksi.


title: Haudasta kohtuun

text: Haudasta kohtuun ( 1967) on Philip K. Dickin vuonna 1967 tieteisromaani.


title: Haudasta kohtuun

text:
Kirja sijoittuu tulevaisuuteen, jossa aika on kääntynyt ympäri, vanhukset "vanhasyntyneet" nousevat kuolleista ja nuortuvat takaisin kohtuun. Lisäksi myös arkipäivän toimet muuttuvat, esimerkiksi parta liimataan aamulla kasvoihin, joista se myöhemmin vetäytyy takaisin ihoon.
Kirja alkaa huhuista, joiden mukaan suuri uskonnollinen johtaha Thomas Peak on nousemassa haudasta. Kyseinen "vanhastisyntyminen" herättää kiinnostusta monilla eri tahoilla ja moni haluaisi hänen mieluummin pysyvän kuolleena, koska Peakin paluu voisi johtaa sisällissotaan, sillä hänen mukanaan nousisi myös paljon kiistanalaisia historiallisia tapahtumia.


title: Haudasta kohtuun

text: Sebastian Hermes on "vanhasyntynyt" kymmenen vuotta sitten ja johtaa Hermeksen astiaa, pientä kalifornialaista vitaariota vaimonsa Lotan kanssa. Vitaarioiden tehtävänä on kaivaa vanhasyntyneet ylös ja auttaa heitä sopeutumaan yhteiskuntaan. Hermeksen astia on pitkään ollut taloudellisissa vaikeuksissa mutta asia muuttuu, kun Peak halutaan kaivaa ylös.


title: Haudasta kohtuun

text: Peak kaivetaankin ylös ja keskeiseksi tapahtumapaikaksi muodostuu Kansan ajankohtaiskirjasto, jonka arkistoissa on tietoa Peakistä ja Hermesin astiasta.


title: Érico Ferrari

text: Érico Ferrari (20. maaliskuuta 1928 – 29. huhtikuuta 1973) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 7. lokakuuta 1951 ja nimitettiin Santa Marian hiippakunnan piispaksi 29. huhtikuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Alfredo Vicente Scherer, jota avustivat Antônio do Carmo Cheuiche ja Edmundo Luís Kunz. Ferrari asetettiin virkaansa 27. kesäkuuta. Hän kuoli 45-vuotiaana virassa.


title: Contrac Cobus

text: Contrac Cobus on saksalainen linja-autovalmistaja. Se on perustettu vuonna 1978 Wiesbadenissa Hessenin osavaltiossa. Yritys on keskittynyt valmistamaan lentoasemilla käytettäviä erikoisleveitä suurikapasiteettisia linja-autoja joilla matkustajia kuljetetaan terminaalien ja asematasolla seisovien lentokoneiden välillä. Autoissa on ruostumaton alumiiniprofiilista valmistettu kori. Vuonna 2004 Cobuksella oli erikoisalallaan 90 prosentin markkinaosuus maailmassa. Liikevaihtoa kertyi vuonna 2007 117 miljoonaa euroa.


title: Contrac Cobus

text: Suomessa Finavia hankki vuonna 2017 Helsinki-Vantaan lentoasemalle kolme kappaletta Cobus -linja-autoa jotka on teipattu erilaisin teemoin juhlistamaan Suomen satavuotista itsenäisyyttä. Teemoja ovat sauna, Sibelius ja F1 -moottoriurheilu jossa menestymisessä suomalaiset ovat tunnettuja.


title: Uppo-Outo ja Kumiankat

text: Uppo-Outo ja Kumiankat on suomalainen lastenmusiikkiyhtye. Se aloitti toimintansa vuonna 2000. Yhtyeen laulaja-lauluntekijä on Ilkka Muurman, lauluja tekee myös kitaristi Jukka Teräslahti, rumpuja soittaa Lasse Virtanen, haitaria Jukkis Korhonen, bassoa Hannu Tuominen ja kitaraa Miika Tuominen.


title: Uppo-Outo ja Kumiankat

text: Uppo-Outo ja Kumiankat on esiintynyt muun muassa Hamina Tattoossa, Lieksan Vaskiviikoilla, Lasten Meripäivillä, Maailma kylässä -festivaaleilla, Mikkelin Hulivilikarnevaaleilla ja Joensuun Vekararokissa. Yhtye toteutti mittavan EU-rahoitteisen projektin "Lastenmusiikkia kyliin ja kaupunkeihin" vuosina 2005 - 2007, jolloin se teki 50 ilmaiskeikkaa kymenlaaksolaisiin päiväkoteihin, kouluihin, seurantaloille, seurakuntataloille...


title: Uppo-Outo ja Kumiankat

text: Uppo-Outo ja Kumiankat -yhtyeen studioalbumeilla ovat soittaneet myös seuraavat muusikot: Fanni Kaukiainen, Elina Virtanen, Edu Kettunen, Johanna Ruoppa, Miikka Virtanen ja Japa Forsman. Livekokoonpanossa ovat vierailleet Markku Malmi ja Tomi Pekkola.


title: Uppo-Outo ja Kumiankat

text: Laulaja-lauluntekijä Ilkka Muurman (s.18. helmikuuta 1956 Hamina) on Uppo-Outo ja Kumiankat –yhtyeen perustajajäsen. Hänellä on oma "Uppo-outoja tarinoita" -pakinapalsta kotkalaisen Kymen Sanomien kulttuurisivuilla. Muurman valmistui lastentarhanopettajaksi vuonna 1981.


title: Lovetšin alue

text: Lovetšin alue () on Bulgarian alue maan keskiosassa. Se on jaettu kahdeksaan kuntaan.


title: Sinikka Talmo

text: Sinikka Talmo (18. elokuuta 1918 Helsinki – 10. kesäkuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen laulaja ja director cantus. Hän teki menestyksellisen ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1956 ja kansainvälisen ensikonserttinsa Wienissä 1959. Wien oli hänelle tärkeä, hän konsertoi myös Wienin valtionopperassa ja teki apurahoilla opintomatkoja Itävaltaan.


title: Sinikka Talmo

text: Talmo teki 1960-luvulla yleisradioon ohjelmasarjaa "Sinikka Talmo laulaa" säestäjinä muun muassa Cyril Szalkiewicz ja Marja Oja sekä lauloi ja järjesti useita konsertteja eri puolilla Suomea.


title: Sinikka Talmo

text: Talmo kuoli pitkän elämän rasituksiin 92-vuotiaana Helanderin palvelutalossa Helsingissä, kesäkuussa 2011.


title: Sveitsin maantiede

text: Sveitsin maantiede tarkoittaa Sveitsin aluetta ja sillä esiintyviä ilmiöitä.


title: Sveitsin maantiede

text: Sveitsin pinta-ala on 41 285 neliökilometriä. Maantieteellisesti Sveitsi voidaan jakaa kolmeen osaan; Juravuoristoon, Mittellandiin sekä Alppeihin.


title: Sveitsin maantiede

text: Metsien ja niittyjen peittämät Juravuoret laskeutuvat luoteesta jyrkästi Mittellandiin, joka ulottuu noin 50 kilometriä leveänä vyöhykkeenä Genevenjärveltä Bodenjärvelle. Keskitasanko on noin 400–900 metriä korkeaa, mutta siitä kohoaa muutamia korkeita huippuja.


title: Sveitsin maantiede

text: Sveitsin maisemaa hallitsevat Alpit, jotka kulkevat maan läpi. Sveitsi kattaa noin 20 prosenttia Alpeista, jotka taas käsittävät noin 60 prosenttia maan pinta-alasta. Sveitsissä sijaitsee noin 100 vuorenhuippua, jotka ovat lähes tai yli 4 000 metriä korkeita merenpinnan tasoon nähden. Korkein kohta on Dufourspitze (4 634 m), joka sijaitsee Lounais-Sveitsin Valais’n Alpeilla, lähellä Italian rajaa. Muutkin Sveitsin korkeimmat huiput sijaitsevat lähinnä Rhônen laakson eteläpuolisilla Valais’n Alpeilla. Näiden pohjoispuolella ovat Bernin Alpit, joiden huipuista osa niin ikään saavuttaa yli 4 000 metrin korkeuden. Berninan Alpeilla sijaitseva Piz Bernina on paitsi Sveitsin myös koko Alppien vuoriston itäisin yli 4 000-metrinen huippu.


title: Sveitsin maantiede

text: Eri vuoristoalueiden korkeimpia kohtia Sveitsissä:


title: Sveitsin maantiede

text: Alpit ja Juravuoristo ovat merkittävä luonnoneste Sveitsissä. Kulkeminen vuorten poikki tapahtuu solien tai tunneleiden kautta. Merkittävimpiä reittejä Alppien poikki ovat:


title: Sveitsin maantiede

text: Vesistöalueittain tarkasteltuna Sveitsin alueelle osuvat viiden eurooppalaisen joen vesistöalueet: Reinin ja Rhônen, joiden molempien lähteet ovat Sveitsissä, sekä Tonavan, Pon ja Adigen. Kolme viimeksi mainittua eivät virtaa Sveitsin alueella, vaan Sveitsiin osuu vain niiden sivujokien latvahaaroja. Järvistä suurimpia ovat Genevenjärvi, Bodenjärvi ja Neuchâtelinjärvi.


title: Sveitsin maantiede

text:
Monet Euroopan suuret joet saavat alkunsa Sveitsin Alpeilta. Rhônen alkujäätikkö on Valais’ssa. Reinin ja Tonavan sivujoen Innin alkujoet ovat Graubündenissä. Pojoen sivujoki Ticino laskee Maggiorejärven kautta etelään. Sveitsin alueella pisimmät joet ovat:Sveitsissä on 1 592 yli 0,5 hehtaarin kokoista järveä. Pinta-alaltaan isoimmat järvet ovat:
Pinta-alat ovat koko järven pinta-aloja, myös rajajärvien osalta.


title: Sveitsin maantiede

text: Sveitsi voidaan jakaa neljään ilmastovyöhykkeeseen: Alppien eteläpuoleen, Alppeihin, Mittellandiin ja Juravuoristoon. Alppien eteläpuolisessa osassa vallitsee välimerenilmasto. Kesällä sää muistuttaa muuten Italiaa, mutta sateet ovat yleisempiä ja voivat olla rankkojakin. Talvella pitkät pakkasjaksot ovat harvinaisia. Alppien alueella, mihin kuuluu yli puolet maasta Genevestä Itävallan rajalle, korkeuseroista johtuvat lämpötilojen ja sademäärien vaihtelut ovat suuria. Talvisin laaksoissa on usein sumuista mutta ylhäällä rinteillä aurinkoista, kun taas kesällä pilvet voivat ympäröidä vuorenhuiput kun taas laaksoissa on aurinkoista. Paikalliset laaksotuulet ovat voimakkaita. Alpeilta puhaltaa usein keväisin lämmin ja kuiva föhntuuli. Mittelland ulottuu Genevenjärveltä Bodenjärvelle. Talvisin on kylmää, usein sumuista ja varsin lumista. Kesällä on lämmintä mutta melko sateista. Juravuorten alue on Ranskan rajalla Baselista Geneveen. Vuoret ovat korkeudeltaan vain puolet Alpeista mutta niiden rinteet ovat jyrkkiä. Täällä sataa paljon enemmän kuin keskitasangolla. Lumi pysyy vuorilla pitkään, ja laaksoissa on talvella joskus erittäin kylmää purevien laskutuulten takia.


title: Sveitsin maantiede

text: Juravuorilla ja Mittellandissa kasvaa lehtimetsiä 600–800 metrin ja Alpeilla 1 400 metrin korkeudelle. Niiden yläpuolella on havumetsiä 1 500–2 400 metrin korkeudelle. Ylinnä on alppiniittyjä. Pysyvän lumen raja on noin 3 000 metrissä.


title: Sveitsin maantiede

text: Sveitsissä on noin 1 600 eri tavalla suojeltua luontokohdetta. Vain yksi niistä on kansallispuisto, Sveitsin kansallispuisto.


title: Nakkilan Paterit

text: Nakkilan Paterit on Nakkilassa toimiva lentopalloon keskittynyt urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1967 ja alusta alkaen seuran toiminnan pääpaino on ollut junioritoiminnassa. Patereilla on edustusjoukkue sekä miehissä että naisissa; miehet pelaavat 3-sarjassa ja naiset 2-sarjassa.


title: Nakkilan Paterit

text: Seuran kotisivut


title: Jaime Spengler

text: Jaime Spengler (s. 6. syyskuuta 1960) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hän kuuluu fransiskaaneihin. Hänet vihittiin papiksi 17. marraskuuta 1990 ja nimitettiin Porto Alegren arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Pataran titulaaripiispaksi 10. marraskuuta 2010. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. helmikuuta 2011. Pääkonsekraattorina toimi Lorenzo Baldisseri, jota avustivat Dadeus Grings ja Leonardo Ulrich Steiner.


title: Jacinto Inácio Flach

text: Jacinto Inácio Flach (s. 26. helmikuuta 1952) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Porto Alegren arkkihiippakuntaan 7. toukokuuta 1988 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Gummi in Proconsularin titulaaripiispaksi 12. marraskuuta 2003. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. helmikuuta 2004. Pääkonsekraattorina toimi Dadeus Grings, jota avustivat Altamiro Rossato ja José Clemente Weber.


title: Jacinto Inácio Flach

text: Flach sai 16. syyskuuta 2009 nimityksen Criciúman piispaksi.


title: Pori Lentis

text: Pori Lentis on porilainen lentopalloseura. Se perustettiin vuonna vuonna 1985 ja yhdistysrekisteriin se hyväksyttiin vuotta myöhemmin. Seuran perustaminen tapahtui fuusiona, jossa Porin Pyrinnön lentopallojaosto ja Porin Palloseura yhdistivät toimintansa lentopallotoiminnan tehostamiseksi. Seuralla on miesten edustusjoukkue, joka pelaa 3-sarjassa. Miesten toinen joukkue pelaa Karhulentis-sarjaa.


title: Pori Lentis

text: Seuran kotisivut


title: José Clemente Weber

text: José Clemente Weber (s. 24. syyskuuta 1937) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 22. joulukuuta 1962 ja nimitettiin Porto Alegren arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Gummi in Byzacenan titulaaripiispaksi 23. maaliskuuta 1994. Piispaksi vihkiminen seurasi 5. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Altamiro Rossato, jota avustivat Thadeu Gomes Canellas ja Antônio do Carmo Cheuiche.


title: José Clemente Weber

text: Weber sai 15. kesäkuuta 2004 nimityksen Santo Ângelon piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 24. huhtikuuta 2013.


title: Montanan alue

text: Montanan alue () on Bulgarian alue maan luoteisosassa. Sillä on yhteistä rajaa Serbian ja Romanian kanssa. Montanan alue on jaettu yhteentoista kuntaan. Montanan aluetta halkovat Tonavan joki sekä Balkanvuoret.


title: Nielijäahvenet

text: Nielijäahvenet eli vanhemmalta nimeltään nielijäkalat (Chiasmodontidae) on ahvenkaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan valtamerien syvistä vesistä.


title: Nielijäahvenet

text: Nielijäahventen heimoon kuuluu lähteestä riippuen 15–32 lajia. Ne ovat pieniä tai keskikokoisia kaloja ja voivat saavuttaa korkeintaan noin 26 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkulaisia kaloja, joiden suu ja vatsalaukku voi venyä erittäin suureksi. Hampaat ovat kookkaat. Heimon lajeilla on kaksi selkäevää. "Kali"-suvun poikasilla on pidempi kuono sekä pidemmät vatsa- ja rinta-evät kuin aikuisilla kaloilla. "Pseudoscopelus"-suvun lajeilla on päässään fotoluminoivia elimiä ja toisinaan suvun lajit luokitellaan kuuluvaksi omaan heimoonsa. Väriltään nielijäahvenet ovat yleensä mustia tai tumman ruskeita.


title: Nielijäahvenet

text: Nielijäahvenlajit elävät syvissä vesissä valtamerissä trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Nuoret kalat elävät lähempänä pintaa kuin aikuiset kalat. Nielijäahventen ravintoa ovat kalat, jotka voivat olla samankokoisia tai jopa suurempiakin.


title: Kemin Kunto

text: Kemin Kunto (KeKu) on kemiläinen, perimätiedon mukaan 7.5.1903 perustettu urheiluseura, jonka ykköslajina on vuodesta 1933 lähtien ollut yleisurheilu. Alkuaikoina seuran ohjelmassa olivat myös mm. voimistelu, hiihto, paini, jalkapallo, pesäpallo, painonnosto ja suunnistus, ja 1960-luvulla tuli pikaluistelu seuran toimintaan näkyvästi mukaan 25 seuraavan vuoden ajaksi. Vuoteen 1994 asti Kemin Kunto kuului Suomen Valtakunnan Urheiluliittoon (SVUL).


title: Kemin Kunto

text: Kemin Kunnon historian menestynein urheilija on vuoden 1995 kuulantyönnön hallimaailmanmestari ja ulkoratojen MM-hopeamitalisti Mika Halvari. Myös seiväshyppääjä Aulis Kairento saavutti 1960-luvulla kansallista ja kansainvälistä menestystä. Seiväshypyssä Kemin Kunnolla oli 1930-luvun kaksi kansallisesti tunnettua hyppääjää - paikkakunnalle muuttanut Eero Lähdesmäki ja paikkakuntalainen Veikko Kairento. Lähdesmäki heistä Suomen mestaruuden 1939 ja Kairento neljäkertaa SM-mitalin. Keskimatkojen juoksija Olavi Salsola edusti aina vuoteen 1953 Kemin Kuntoa, mutta teki parhaat savutuksensa mm. 1 500 metrin maailmanennätyksen siirryttyään seurasta.


title: Thadeu Gomes Canellas

text: Thadeu Gomes Canellas (s. 28. heinäkuuta 1930) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Porto Alegren arkkihiippakuntaan 25. helmikuuta 1956 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Iunca in Byzacenan titulaaripiispaksi 19. marraskuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. helmikuuta 1984. Pääkonsekraattorina toimi João Cláudio Colling, jota avustivat Alfredo Vicente Scherer ja Edmundo Luís Kunz.


title: Thadeu Gomes Canellas

text: Gomes Canellas sai 10. marraskuuta 1999 nimityksen Osórion piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 15. marraskuuta 2006.


title: Karkkilan Pojat

text: Karkkilan Pojat, lyhenne KP tai KaPo, on Karkkilassa toimiva urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1933 ja sen riveissä voi nykyään harrastaa yleisurheilua ja lentopalloa.


title: Plateía Ámmos

text: Plateía Ámmos (; myös Πλατιά Άμμος, "Platiá Ámmos") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 42 (vuonna 2011).