title: Vincas Mickevičius-Kapsukas

text: Mickevičius syntyi vauraan maanviljelijän perheeseen ja opiskeli Marijampolėn gymnasiumissa vuosina 1890-1897. Valmistumisensa jälkeen Mickevičius liittyi Sejnyn pappisseminaariin, mutta vuoden päästä hänet erotettiin johtuen Venäjän keisarikunnan vastaisesta toiminnasta. Mickevičius toimi Liettuan kansallisen heräämisen puolesta edistämällä ja painattamalla viikoittain ilmestyneitä lehtiä Varpasia ja Ūkininkasia. Lisäksi hän levitti laitonta kirjallista aineistoa Liettuan lehdistökiellon aikana. Tuohon aikaan hän otti toiseksi sukunimekseen nimimerkin "Kapsukas", joka on väännös Varpasin perustajan Vincas Kudirkan nimimerkistä "Kapsas". 1900-luvun alussa Mickevičius-Kapsukasin poliittinen ideologia muuttui vähitellen sosialistiseksi ja hän alkoi vastustaa Liettuan itsenäisyyspyrkimyksiä.


title: Vincas Mickevičius-Kapsukas

text: Vuonna 1904 hän perusti Sosiaalidemokraattisen työläisten puolueen, joka kuitenkin yhdistettiin pian Liettuan sosiaalidemokraattiseen puolueeseen.Huolimatta siitä että Kapsukas oli bolševikkien keskuskomitean jäsen, hän ei suostutellut puoluetta liittymään Venäjän bolševikkeihin. Venäjän vuoden 1905 vallankumouksen aikana Kapsukas organisoi työläislakkoja Suvalkijan alueella. viranomaiset pidättivät ja karkottivat hänet vuodesta 1907 lähtien useita kertoja. Vuonna 1913 Kapsukas pakeni Venäjän keisarikunnan alueelta. Pakomatkallaan hän liittyi kommunistiseen liikkeeseen ja tapasi Vladimir Leninin.


title: Vincas Mickevičius-Kapsukas

text: Vuonna 1918 Kapsukas lähetettiin perustamaan ja johtamaan lyhytikäistä Liettuan sosialistista neuvostotasavaltaa, joka vuonna 1919 yhdistettiin Valko-Venäjän neuvostotasavallan kanssa Liettualais-valkovenäläiseksi neuvostotasavallaksi. Neuvostotasavallan hajottua epäonnistuneen politiikan johdosta, Kapsukas lähti Neuvosto-Venäjälle, jossa hän jatkoi liettualaisen kommunismin johtamista ja Kominternissa työskentelyä. Kapsukas kuoli epäselvissä olosuhteissa vieraillessaan Moskovassa tavatakseen Neuvostoliiton johtajan Josif Stalinin vuonna 1935.


title: Vincas Mickevičius-Kapsukas

text: Neuvostoliiton miehitettyä Liettuan toisessa maailmansodassa Kapsukasin oppilaana toiminut Antanas Sniečkusista tuli uuden Liettuan neuvostotasavallan johtaja. Valta-aikanaan Sniečkus aloitti henkilökultin luomisen Kapsukasin kunniaksi. Vuosina 1956-1989 Marijampolėn kaupunki oli nimetty "Kapsukasiksi" ja vuosina 1955-1990 Vilnan yliopisto oli nimetty hänen mukaansa. Kaksi suurta Kapsukasia kuvaavaa patsasta pystytettiin; yksi Vilnan raatihuoneen eteen (vuonna 1962) ja toinen Kapsukasia Leninin kanssa kuvannut patsas Antakalnisiin (1979).


title: Suolasolmukki

text: Suolasolmukki ("Spergularia salina", myös "S. marina", "Spergula salina") on pienikokoinen merenrantojen ja suolaisten maiden kasvi. Suomessa laji on rannikoilla tavanomainen.


title: Suolasolmukki

text: Matalakasvuinen suolasolmukki kasvaa 5–20 cm korkeaksi. Varsi on rento tai koheneva, kalju tai yläosastaan hieman nystykarvainen ja enintään aivan tyvestä puutunut. Kasvin pääjuuri on hoikka. Väriltään kasvi on vaaleanvihreä. Lehdet ovat tasasoukkia, möyheähköjä ja tylppiä tai lyhytotaisia. Kalvomaiset korvakkeet ovat leveän kolmiomaisia ja ovat yhdiskasvuisia niveltä ympyröiden. Lehtihangoissa on lyhytnivelvälisiä haaroja. Kukat ovat punertavia, verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Vaaleanpunainen teriö on noin verhiön pituinen tai usein hieman lyhyempi. Verholehdet ovat soikeita, tylppiä ja 3–4,5 mm pitkiä. Terälehdet ovat vaalenapunaisia, valkotyvisiä ja kooltaan 2,5–5 mm pitkiä. Suolasolmukki kukkii Suomessa kesä-syyskuussa. Kasvin siemenet kypsyvät kolmiliuskaisesti aukeavissa kodissa. Siemen on siipipalteeton tai sen siipipalje on risa- tai liuskalaitainen. Suolasolmukki on yksi-, kaksi- tai monivuotinen kasvi.


title: Suolasolmukki

text: Suolasolmukki muistuttaa läheisesti Suomessa hyvin harvinaista merisolmukkia ("S. media").


title: Suolasolmukki

text: Suolasolmukkia tavataan toisaalta merien rannikoilla, toisaalta sisämaan aroalueilla. Euroopassa laji on yleinen kaikialla rannikoilla Jäämeren rannikkoa lukuun ottamatta. Länsi-, Keski- ja Etelä-Euroopassa sitä tavataan myös paikoitellen sisämaassa. Idempänä yhtenäinen sisämaan esiintymisalue alkaa Ukrainasta ja jatkuu läpi Venäjän aroalueen Keski-Aasiaan saakka. Suolasolmukkia tavataan myös Pohjois-Afrikan rannikolla, Välimeren itäosissa, Japanissa, Kiinassa sekä paikoitellen Pohjois-Amerikassa rannikoilla sekä sisämaassa.. Suomessa suolasolmukkia tavataan koko rannikkoalueella Oulun korkeudelle saakka. Laji on kuitenkin harvinaistunut Saaristomerellä ja monin paikoin Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan rannikolla.


title: Suolasolmukki

text: Suolasolmukki kasvaa savisilla, lietteisillä ja hiekkaisilla merenrannoilla, rantakallioiden raoissa ja suolamailla. Laji kestää hyvin aallokon kulutusta sekä ajoittaista veden alle jäämistä.


title: Idänhopeapensas

text: Idänhopeapensas ("Elaeagnus angustifolia") on Euraasiasta kotoisin oleva monivuotinen, kesävihanta, piikikäs pensas, joka kuuluu hopeapensaiden sukuun ja hopeapensaskasvien heimoon.


title: Idänhopeapensas

text: Idänhopeapensas on epäsäännöllisen pallon muotoinen iso pensas tai pieni puu, jolla on monihaarainen runko, riippuvat oksat sekä pyöreä ja avoin latvus. Se on nuorena nopeakasvuinen ja kasvaa enintään 12 metriä korkeaksi. Nuorilla yksilöillä on harmaa, sileä kaarna ja hopeanhohtoiset, hilseilevät, piikikkäät oksat. Kasvin ikääntyessä kasvu hidastuu ja kaarna muuttuu epätasaiseksi ja ryppyiseksi ja oksat kiiltäviksi ja vaaleanruskeiksi.


title: Idänhopeapensas

text: Idänhopeapensaan silmut ovat melko pienet, pyöreät, hopeisenruskeat ja suomujen peittämät. Lehdet ovat varrella kierteisesti, ja niissä on ehyt lehtilapa, joka on 2–8 senttimetriä pitkä, sentin leveä ja soikean tai suikean muotoinen. Lehden pinta on hilseilevät ja väriltään sameanvihreä tai harmaa ja alapuolelta hopeanhohtoinen.


title: Idänhopeapensas

text: Idänhopeapensas kukkii tuoksuvin, keltaisin kukin touko–kesäkuussa ja kantaa hedelmää elo–lokakuussa. Sen hedelmät ovat reilun sentin mittaisia marjoja, jotka ovat raakana keltaisia ja kypsänä punaisia ja pysyvät pensaassa pitkälle talveen. Ne kelpaavat myös ihmisravinnoksi ja ovat maultaan makeita ja koostumukseltaan kuivia ja jauhoisia. Kukkiensa ja hopeanharmaiden, pajumaisten lehtiensä vuoksi idänhopeapensas sekoitetaan herkästi hopeapäärynään.


title: Idänhopeapensas

text: Idänhopeapensaan luontaiseen levinneisyysalueeseen kuuluvat Aasian lauhkeat länsiosat (Afganistan, Armenia, Azerbaidžan, Kiina, Georgia, Iran, Kazakstan, Mongolia, Venäjä, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan), Aasian tietyt trooppiset alueet (Luoteis-Intia ja Koillis-Pakistan) sekä Kaakkois-Eurooppa (Valko-Venäjä ja Moldova). Se vietiin koristekasviksi 1800-luvun lopussa myös Yhdysvaltoihin, missä se on karannut luontoon ja yleistynyt haitalliseksi asti.


title: Idänhopeapensas

text: Idänhopeapensas viihtyy etenkin jokien ja purojen rannoilla mutta kasvaa myös tulvatasangoilla, soilla sekä pelloilla ja muilla aukeilla alueilla. Se on vaatimaton lämpötilan, valon määrän ja maaperän suhteen ja sietää hyvin suolaa ja kuivuutta. Se pystyy sitomaan typpeä juuriinsa, minkä ansiosta se selviää hyvin karussa ympäristössä ja syrjäyttää usein muuta rantakasvillisuutta. Idänhopeapensaan marjoja syövät linnut ja muut pieneliöt levittävät sen siemeniä tehokkaasti. Siemenet kestävät hyvin eläinten ruoansulatusnesteitä ja säilyvät itämiskykyisinä jopa kolme vuotta.


title: Idänhopeapensas

text: Idänhopeapensasta on viljelty jo pitkään koriste- ja aitakasvina, sillä sen tiheä lehvästö on kauniin hopeanhohtoinen ja antaa hyvän näkösuojan. Sitä on käytetty myös hunajakasvina ja mehujen valmistuksessa sekä eroosion estämisessä ja ympäristörakentamisessa. Monet linnut ja nisäkkäät syövät sen marjoja ja pesivät sen oksilla.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Lazzaro Spallanzani (10. tammikuuta 1729 Scandiano – 12. helmikuuta 1799 Pavia) oli italialainen katolinen pappi, biologi ja fysiologi, joka teki tärkeitä kokeellisia tutkimuksia ruumiintoiminnoista ja eläinten lisääntymisestä. Häntä myös pidetään eläinten kaikuluotauksen löytäjänä. Hänen tutkimuksensa biogeneesistä tasoittivat tien Louis Pasteurin työlle.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Spallanzanin synnyinkapunki Scandiano sijaitsee nykyisen Reggio Emilian maakunnan alueella. Hän kävi koulua jesuiittojen lukiossa ja opiskeli lakitiedettä Bolognan yliopistossa. Hän keskeytti pian opintonsa ja alkoi perehtyä tieteeseen. Hänen sukulaisnaisensa Laura Bassi, joka työskenteli fysiikan professorina, vaikutti keskeisesti Spallanzanin ryhtymiseen tiedeuralle. Bassin opastuksella hän alkoi tutkia luonnonfilosofiaa ja matematiikkaa sekä myös kieliä, joista kuitenkin pian luopui.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Vuonna 1754 hänet valittiin 25-vuotiaana Reggio Emilian yliopiston logiikan, metafysiikan ja kreikan kielen professoriksi. Vuonna 1762 hänet vihittiin papiksi; vuonna 1763 hän sai siirron Modenaan, missä hän jatkoi opetustyötään tarmokkaasti ja menestyksekkäästi, mutta uhrasi kaiken vapaa-aikansa luonnontieteille. Hän kieltäytyi monista tarjouksista, joita sai italialaisilta yliopistoilta ja Pietarista ennen kuin vuonna 1768 hyväksyi Maria Teresian esittämän kutsun Pavian yliopiston luonnonhistorialliseen tiedekuntaan, jota oltiin järjestelemässä uudelleen. Hänet valittiin myös johtajaksi museoon, jonka kokoelmia hän runsaasti kartutti Välimeren rannoille tekemillään matkoilla. Kesäkuussa 1768 Spallanzani valittiin Royal Societyn jäseneksi ja vuonna 1775 ulkomaalaisjäseneksiRuotsin kuninkaalliseen tiedeakatemiaan.


title: Lazzaro Spallanzani

text:
Vuonna 1785 Spallanzani kutsuttiin Padovan yliopistoon. Saadakseen pidetyksi Spallanzanin palveluksessaan hallitsija kaksinkertaisti hänen palkkansa ja salli hänen tehdä matkan Turkkiin, missä hän vietti lähes vuoden suorittaen monia tutkimuksia, joista merkittävimpiin kuuluivat Hálkilla kuparikaivoksessa tehdyt. Hänen kotiinpaluutaan juhlittiin lähes voittosaattueen kaltaisissa tunnelmissa: Wienissä Joosef II järjesti hänelle sydämellisen vastaanoton ja saapuessaan Paviaan häntä odottivat kaupungin porteilla suosiotaan osoittavat yliopiston opiskelijat.
Seuraavana vuonna hänellä oli opiskelijoita jo yli viisisataa. Hänen rehellisyytensä museon johtajana kyseenalaistettiin, mutta viranomaistutkinnassa hänen kunniansa pian palautettiin, mihin jopa häntä syyttäneet olivat tyytyväisiä.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Vuonna 1788 Spallanzani kävi Vesuviuksella sekä Liparisaarten and Sisilian tulivuorilla sekä kokosi tutkimustensa tulokset laajaksi "Viaggi alle due Sicilie ed in alcune parti dell'Appennino" -teokseksi, joka julkaistiin neljä vuotta myöhemmin.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Spallanzanin uupumattomat ponnistelut matkailijana, taitonsa ja onnensa keräilijänä, loistokkuutensa opettajana ja esitelmöitsijänä sekä terävyytensä väittelijänä epäilyksettä kasvattivat hänen maineensa poikkeukselliseksi aikalaistensa joukossa; hänen kirjeenvaihdostaan paljastuu hänen ystävystyneen monien tunnettujen eri alojen asiantuntijoiden ja filosofien kutenGeorges Leclerc de Buffon’n, Lavoisier’n ja Voltairen kanssa. Hänen työnsä käsittivät lähes kaikki mahdolliset tieteenalat alkaen leipien heiton tutkimuksesta aina vulkanologian ja meteorologian perusteisiin.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Spallanzani tutki vuonna 1768 teoriaa solujen alkusynnystä. Hän selvitti, voivatko mikrobit kulkeutua ilman mukana ja voidaanko ne tuhota keittämällä. Spallanzanin työtä arvosteltiin siitä, että hänen kokeensa hävittivät ”elämänvoiman”, jota tarvittaisiin alkusynnyn tapahtumiseksi. Hänen työnsä tasoitti tien Louis Pasteurille, joka myöhemmin osoitti alkusyntyteorian vääräksi.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Spallanzani myös havainnoi ja kuvasi, kuinka nisäkkäät lisääntyvät osoittaen, että tarvitaan sekä siemenneste että munasolu. Hän suoritti ensimmäisenä sekä koeputkihedelmöityksen, sammakoilla, että keinosiemennyksen, käyttäen koiraa. Spallanzani osoitti, että jotkin eläimet, erityisesti vesiliskot, kykenevät uusimaan menettämänsä ruumiinosan.


title: Lazzaro Spallanzani

text:
Spallanzani havainnoi kuulemisen estämisen vaikutusta lepakoiden lentoon vertaamalla niiden lentoa ennen ja jälkeen yhden tai molempien korvakäytävien tukkimista talilla osoittaen niiden suunnistamisen olevan kuuloaistimuksista riippuvainen.
Spallanzanin merkittävimpänä työnä pidetään teosta "Dissertationi di fisica animale e vegetale" (2 osaa, 1780). Siinä hän ensikerran kuvaili ruoansulatuksen toimintaa.


title: Lazzaro Spallanzani

text: Spallanzani kuoli virtsarakkosyöpään. Kuoleman jälkeen rakko irrotettiin ruumiista hänen kollegoidensa tutkittavaksi, minkä jälkeen se asetettiin julkisesti näytteille pavialaiseen museoon, missä se on edelleenkin.


title: Vuoden 1909 Atlantin hurrikaanikausi

text: Vuoden 1909 Atlantin hurrikaanikauden aikana Atlantilla muodostui 11 trooppista myrskyä, joista kuusi kehittyi hurrikaaneiksi. Kausi alkoi varsin aikaisin; kesäkuussa oli kaksi trooppista myrskyä ja yksi hurrikaani.


title: Vuoden 1909 Atlantin hurrikaanikausi

text: Kauden ensimmäinen trooppinen sykloni havaittiin matalapaineena Nicaraguan rannikolla 15. kesäkuuta ja se kehittyi myrskyksi 12 tunnin sisällä.


title: Vuoden 1909 Atlantin hurrikaanikausi

text: Kauden toinen sykloni muodostui kesäkuun lopulla lähellä Florida Keysiä. Suunnattuaan ensin luoteeseen kohti Louisianaa päivän ajan se kääntyi jyrkästi kohti Texasin rannikkoa. Hieman ennen rantautumistaan Brownsvilleen se saavutti tuulen nopeuden 155 km/h, mikä tarkoittaa sen olleen luokan 2 hurrikaani. 30. kesäkuuta se oli heikentynyt myrskyksi ja mennyt pohjoiseen Meksikoon, minkä jälkeen se haihtui muutaman tunnin sisään. Vaikka yhtään ihmishenkeä ei menetetty, aineelliset vahingot, enimmäkseen tuhoutuneita rautateitä Meksikossa, kohosivat 1,3 miljoonaan dollariin.


title: Vuoden 1909 Atlantin hurrikaanikausi

text: Kauden kolmas myrsky muodostui 26. kesäkuuta Haitin pohjoispuolella, rantautui Miamin lähellä 1. heinäkuuta ja haihtui Atlantilla 4. heinäkuuta.


title: Vuoden 1909 Atlantin hurrikaanikausi

text: Pienten Antillien eteläpuolella havaittiin 13. heinäkuuta trooppinen matalapaine, joka vahvistui hurrikaaniksi lähellä Kuuban länsikärkeä. 21. heinäkuuta se oli noin 30 mailia Galvestonista kaakkoon ja rantautui seuraavana päivänä Rio Granden lähellä. 41 ihmistä kuoli ja aineellisten vahinkojen määräksi arvioitiin kaksi miljoonaa dollaria.


title: Vuoden 1909 Atlantin hurrikaanikausi

text: Kauden kymmenes myrsky muodostui eteläisellä Karibianmerellä 6. lokakuuta ja rantautui Kuubaan 11. lokakuuta. Havannassa viisi ihmistä kuoli ja omaisuudelle aiheutui noin miljoonan dollarin vahingot. Key Westissä ja Miamissa tuhoutui lisäksi joitakin taloja.


title: IPad 2

text: iPad 2 on Applen taulutietokone, joka julkaistiin 2. maaliskuuta 2011. Laite sisältää kamerat etu- ja takapuolella sekä Apple A5 -tuplaydinsuorittimen. iPad 2 on saatavilla mustana tai valkoisena. iPadiin saa "Smart cover" -nimisen suojakannen, joka toimii näytön suojana, ja kun sen taittaa kolmion muotoiseksi, se pitää iPadia pystysuunnassa. "Smart cover" tarrautuu iPadiin magneeteilla, ja kun sillä peittää näytön, niin iPad menee automaattisesti lepotilaan ja päinvastoin.


title: IPad 2

text: Applen kotisivu


title: Matti Tolvanen

text: Matti Juhani Tolvanen (s. 7. tammikuuta 1956) on rikos- ja prosessioikeuden professori Itä-Suomen yliopistossa. Hän on toiminut professorina vuodesta 2003. Tolvanen toimi ennen nykyistä virkaa johtavana kihlakunnansyyttäjänä Joensuun kihlakunnan syyttäjänvirastossa vuosina 1996–2003. Kaijus Ervastin toteuttamassa tutkimuksessa Tolvanen todettiin vuonna 2011 toiseksi viitatuimmaksi suomalaiseksi oikeustieteilijäksi suomalaisen oikeustieteen piirissä.


title: Matti Tolvanen

text: Tolvanen on toiminut Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ) vaalitarkkailijana vuodesta 1997. Vuosina 1986–1996 hän toimi Joensuun kaupunginviskaalina.


title: Että

text: Että on suomen kielen konjunktio. Sitä käytetään pää- ja sivulauseiden yhdistämiseen.


title: Että

text: Lauri Hakulisen mukaan konjunktiot ovat suhteellisen nuorta alkuperää. On oletettu, että kantasuomeen saakka ulottuvia konjunktioita on vain kolme: "ku(i)n", "että" ja "jos". "Että" on muodostunut pronominivartalosta "e–", jonka merkitys on luultavasti ollut 'tämä'. Johtimena on ollut sama kuin sanassa "jotta", joka on muodostunut demonstratiivisesta "jo"-vartalosta. Ilmaus "Hän sanoi että" on alkujaan tarkoittanut "Hän sanoi näin".


title: Että

text: "Että" on konjunktiona monikäyttöinen. Sitä voidaan käyttää muun muassa seuraavasti:


title: Että

text: Puhekielessä "että" lyhennetään usein muotoon "et". Samoin yleiskielessä "että"-sanaa voidaan käyttää "jotta"-sanan asemesta, kuten lauseessa "Delfiinit syövät, että ne pysyisivät hengissä".


title: Että

text: Savolaismurteissa ja eteläpohjalaisessa murteessa sanaa "että" korvataan – perinteisesti yksinomaan – muodolla "jotta". Kaakkoismurteissa sen vastine on – ohessa käytetyn nykyisen puhekielenkin lyhentymän "et" lisäksi – muoto "jot".


title: Micky Ward

text: George Michael "Micky" Ward, Jr. (4. lokakuuta 1965), tunnettu lempinimellä "Irish", on yhdysvaltalainen entinen nyrkkeilijä, ja entinen WBU:n ylemmän kevyensarjan maailmanmestari. Hänen sukunsa on kotoisin Irlannista.


title: Micky Ward

text: Ward muistetaan erityisesti kolmen ottelun sarjastaan Arturo Gattia vastaan. Hänen elämästään on tehty elokuva "Taistelija" (2010).


title: Micky Ward

text: Ward aloitti uransa ammattinyrkkeilijänä vuonna 1985, ja 13. kesäkuuta hän voitti debyyttiottelussaan David Morinin tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Tämän jälkeen hän voitti seuraavat 14 kohtaamaansa vastustajaa, kunnes 25. syyskuuta 1987 kärsi tappion Edwin Curetille jaetuin pistein. Vuonna 1988 hän otteli kuusi kertaa ja voitti viidesti. Vuonna 1989 Ward kävi vain kaksi ottelua, joista hävisi toisen. Vuosina 1990–1991 Ward otteli viisi kertaa ja hävisi niistä neljä.


title: Micky Ward

text: Ensimmäisen uransa aikana Ward pysyi suurelle yleisölle tuntemattomana nimenä ja otteli erilaisilla klubeilla. Hän päätti lopettaa uransa vain 26-vuotiaana vuonna 1991 hävittyään sitä ennen neljä ottelua perätysten. Taukonsa aikana hän tienasi elantonsa tienpäällystykseen erikoistuneessa yrityksessä. Osan palkastaan Ward käytti leikkaukseen, jossa hänen lantionsa luun avulla vahvistettiin oikeaa kättä, jonka kanssa hänellä oli otteluissaan ollut runsaasti vaikeuksia. Ward palasi takaisin nyrkkeilykehiin 31-vuotiaana vuonna 1996.


title: Micky Ward

text: Paluunsa jälkeen Ward voitti yhdeksän ottelua perätysten, ja niistä yksi oli Louis Veaderia vastaan käyty WBU:n ylemmän kevyensarjan Intercontinental-mestaruusottelu. Ward sai ensimmäisen mahdollisuutensa maailmanmestaruuteen, kun hän kohtasi IBF-liiton mestaruusottelussa Vince Phillipsin. 19. elokuuta 1997 käydyssä ottelussa Ward kärsi uransa ainoan teknisen tyrmäyksen, kun hänen oikea silmäkulmansa aukesi ja tuomari joutui keskeyttämään ottelun yhdeksännessä erässä. Monien mielestä haava syntyi, kun Phillips oli sääntöjen vastaisesti pukannut Wardia päällään kasvoihin, mutta Ward ei ole jälkikäteen halunnut selitellä ottelun tapahtumia.


title: Micky Ward

text: 11. maaliskuuta 2000 Micky Ward kohtasi ohuesti tunnustetun WBU:n ylemmän kevyensarjan mestaruusottelussa englantilaisen Shea Nearyn. Wardille ei annettu mahdollisuuksia voiton suhteen, ja hänen mielestään Nearyn taustavaikuttajat pitivät häntä ainoastaan ponnahduslautana seuraavaan isoa nimeä vastaan käytävää ottelua varten. Ward voitti nimiinsä ottelun ensimmäiset erät, kun taas Neary hallitsi kamppailun keskivaiheita. Ward on myöntänyt vastustajansa lyöneen kovaa, mutta hänellä ei missään vaiheessa ollut vaikeuksia ennakoida Nearyn laajassa kaaressa lentäneitä iskuja. Kahdeksannessa erässä Wardin yläkoukut kaatoivat Nearyn kanveesiin. Hän pääsi ylös, mutta kaatui pian uudelleen Wardin lyötyä häntä jälleen yläkoukuilla, jolloin kehätuomari päätti keskeyttää ottelun. Ward voitti WBU:n mestaruuden teknisellä tyrmäyksellä. Hän kuitenkin luopui mestaruudestaan puolustamatta sitä kertaakaan.


title: Micky Ward

text: Nearyn jälkeen Ward kävi neljä kamppailua, joista voitti kaksi. Vuosina 2002–2003 Ward kohtasi Arturo Gattin kolmesti kehässä. Ward voitti parin kohtaamisista ensimmäisen jaetulla pistetuomiolla ja löi Gattin kanveesiin voimakkaalla iskulla vartaloon ottelun yhdeksännessä erässä. "Ring Magazine" nimesi kamppailun Vuoden nyrkkeilyotteluksi ja HBO:n toimittaja Emanuel Steward kutsui sen yhdeksättä erää "vuosituhannen eräksi". Nyrkkeilyfanit ja asiantuntijat ovat toisinaan kutsuneet kamppailua "vuosituhannen otteluksi". Ward hävisi kaksi seuraavaa kohtaamistaan Gattia vastaan yksimielisesti pistein. Kamppailut olivat tasaisia, ja Gatti sanoi otteluiden olevan kuin taistelua kaksoisveljeään vastaan.


title: Micky Ward

text: Kun Gattin ja Wardin välinen "trilogia" oli päättynyt, Ward lopetti uransa. Ammattilaisurallaan hän otteli 51 ottelua, joista voitti 38 (27 tyrmäyksellä) ja hävisi 13.


title: Micky Ward

text: Wardin elämästä on tehty elokuva "Taistelija" (2010), joka voitti kaksi Oscar-palkintoa. Elokuvassa Wardia näyttelee Mark Wahlberg.


title: Micky Ward

text:
Jedi Mind Tricksin kappale ”Micky Ward Mix” ja Dropkick Murphysin kappale ”The Warrior's Code” kertovat hänestä. Ward myös esiintyy yhtyeen samannimisen levyn kannessa.
Micky Ward esiintyy yhdessä Arturo Gattin kanssa "Fight Night" -pelisarjan kolmannen osan kannessa.


title: MacDonald, Dettwiler and Associates

text: MacDonald, Dettwiler and Associates Ltd. () on Richmondissa, Brittiläisessä Kolumbiassa toimiva kanadalainen avaruusteknologiayritys, jonka perustivat vuonna 1969 John S. MacDonald ja Werner Dettwiler. Sen liikevaihto on noin 1 052 miljoonaa Kanadan dollaria, ja sillä on yli 3 000 työntekijää.


title: MacDonald, Dettwiler and Associates

text: Vuonna 1995 MDA joutui yhdysvaltalaisen Orbital Sciences Corporation -yhtiön omistukseen vain 67 miljoonalla dollarilla. Yhtiö teki lukuisia yritysostoja ja sen omistus muuttui. Rahoitusyhtiömistajat olivat myymässä yhtiötä vuonna 2008 ATK-yritykselle, mutta Kanadan hallitus kielsi myynnin.


title: MacDonald, Dettwiler and Associates

text: Yrityksen toimintaan kuuluvat


title: MacDonald, Dettwiler and Associates

text: Vuoden 2011 alussa yhtiön Kanadan hallituksen tilaukset ovat vähenemässä - satelliittitilauksia ei ole tullut Kanadan avaruusjärjestöltä yhtiön toivomaan tahtiin ja Kanada vetäytyy Afganistanin sodasta kesällä 2011 (MDAlle UAV-alusten operointi siellä toi 50 miljoonaa dollaria vuodessa) jne. Yhtiö on alkanut myydä tietoliikenne-elektroniikkaa venäläisiin satelliitteihin. Yhtiöllä on kuitenkin varakas kassa, koska se myi kiinteistöihin liittyvän tietopalveluosastonsa.


title: MacDonald, Dettwiler and Associates

text: Vuoden 2011 toukokuussa yhtiö ilmaisi aikeensa tehdä satojen miljoonien dollarien arvosta yritysoston tai -ostoja Yhdysvalloista. Kesäkuussa 2012 yhtiö osti yhdysvaltalaisen SS/Loral-yhtiön 875 miljoonan dollarin hintaan. Space Systems/Loral on vuonna 2012 maailman suurin tietoliikennesatelliittien valmistaja.


title: Merisolmukki

text: Merisolmukki ("Spergularia media", myös "S. maritima", "S. marginata", "Spergula maritima") on Euroopassa ja Afrikassa kasvava pienikokoinen merenrantojen ja suolamaiden kasvi. Koko levinneisyysalueella katsottuna laji on elinvoimainen, mutta Suomessa laji on erittäin harvinainen ja luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.


title: Merisolmukki

text: Vankkajuurinen merisolmukki kasvaa 5–20 cm korkeaksi. Tyvestään melko pitkälti puutunut varsi on yläosastaan nystykarvainen. Vasrakkain olevat lehdet ovat tasasoukkia, möyheitä ja lyhytotaisia. Kalvomaiset korvakkeet ovat leveän kolmiomaisia ja lyhytkärkisiä. Kukkien väri vaihtelee vaaleanpunaisesta valkoiseen, verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Punainen teriö on noin verhiön pituinen. Terälehdet ovat 5–6,5 mm pitkiä, verholehdet ovat soikeita, tylppiä ja kooltaan 4,5–6 mm pitkiä. Merisolmukki kukkii Suomessa heinä-syyskuussa. Kota on kolmiliuskaisesti aukeava ja 5,5–8 mm pitkä. Kasvi on yksi-, kaksi- tai monivuotinen.


title: Merisolmukki

text: Kasvupaikasta riippuen merisolmukin siemenissä on joko ehytlaitaiset siipipalteet tai ne puuttuvat kokonaan. Laji sopeutuu hyvissä kasvuolosuhteissa tuottamaan siivellisiä siemeniä, kun taas epävakaissa olosuhteissa siemenet ovat siivettömiä.


title: Merisolmukki

text: Merisolmukki muistuttaa läheisesti Suomessa yleistä suolasolmukkia ("S. salina").


title: Merisolmukki

text: Merisolmukkia tavataan Euroopassa rannikoilla Norjan keskiosista Turkkiin ja Mustallemerelle saakka. Itämerellä lajia esiintyy harvinaisena Keski-Ruotsin korkeudelle saakka. Sisämaassa laji on Euroopassa harvinainen. Merisolmukin vahvin esiintymisalue on Afrikassa, jossa lajia kasvaa varsinkin Välimeren rannikkoseuduilla Marokosta Egyptiin saakka. Aasiassa lajia tavataan Kaspianmeren rannoilla sekä paikoitellen sisämaassa aroilla. Suomessa merisolmukkia kasvaa ainoastaan kolmella rannalla Hammarlandissa Ahvenanmaalla, jossa laji on ilmeisesti alkuperäinen. Ahvenanmaalta laji löydettiin 1970-luvulla. Merisolmukista tunnetaan myös muutama 1800-luvun lopun satunnaislöytö Turusta ja Porvoosta. Suomea lähimmät pysyvät esiintymät ovat Gotlannissa ja Öölannissa.


title: Merisolmukki

text: Merisolmukki kasvaa pääasiassa merenrantojen niityillä, kallionraoissa ja suolamailla. Suomessa lajin uhkana on populaation pienuus, joka on helposti alttiina kasvupaikkojen tuhoutumiselle tai umpeenkasvulle.


title: Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys

text: Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys on Erkki Tuomiojan kirjoittama virolaisen toimittajan ja valtiomiehen Jaan Tõnissonin elämäkerta. Teoksen on julkaissut Tammi vuonna 2010.


title: Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys

text: Tuomioja limittää teoksessaan Tõnissonin vaiheisiin ja Viron poliittisen historiaan samalta ajalta Suomen tapahtumia ja poliittisia ratkaisuja. Näin teos antaa laajemman kuvan siitä, mitkä kaikki seikat vaikuttavat historian käänteisiin ja kehityksen saamaan suuntaan.


title: Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys

text: Tõnisson ja Konstantin Päts olivat maailmansotien välisen ajan Viron itsenäisyyden suuria hahmoja. Vasemmistoradikaalista Pätsistä tuli diktaattori, oikeistolaisesta Tõnissonista liberaalin opposition johtaja. Näiden voimahahmojen välistä jännitettä Tuomioja teoksessaan kuvaa.


title: Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys

text: Tuomioja on taitava kirjoittaja ja opiskellut viime vuosina viron kielen, ja näin hän on luonut Tõnissonista tehtävänsä täyttävän perinteisen elämäkerran, kuten toinen Viro-asiantuntija Seppo Zetterberg kirjaa esitellessään kirjoittaa. Tõnisson ei nouse Tuomiojan käsittelyssä pyhimykseksi, vaikka siihen olisi helppo langeta, vaan Tuomioja kuvaa kohdettaan kriittisesti ja tuo esiin tämän luonteen hankalat puolet, joskin yksityinen Tõnisson jää vähälle. Vaikka Tõnisson oli monissa kannanotoissaan jälkikäteen ajatellen oikeassa, Tuomioja muistuttaa, että se "ei tarkoita että itsenäisyyden menettäminen hänen suosittelemillaan valinnoilla olisi ollut vältettävissä". Tõnisson on nyttemmin Virossa palautettu kansakunnan merkkimieheksi.


title: Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys

text: Tuomiojan teos on ensimmäinen Tõnissonista kirjoitettu elämäkerta, ja Tuomioja toteaa, että syynä ei ole aineiston puute, vaan se, että virolaisten on ollut Neuvostoliiton romahdettua vaikea käsitellä omaa menneisyyttään, heillä on vaikeuksia "Vergangenheitsbewältigugnin kanssa", kuten Tuomioja sanoo. Sen sijaan siihen ovat paneutuneet monet suomalaiset kirjoittajat. Tuomioja oli jo Tieto-Finlandialla palkitussa teoksessaan "Häivähdys punaista" kertonut Tõnissonin olleen Hella Wuolijoen elämässä hyvin tärkeä ihminen, jonka kanssa Wuolijoella syntyi elinikäinen ystävyys. Viron historiasta myös kirjoittaneen Martti Turtolan mukaan hänet ja Tuomioja on kirjoittelunsa vuoksi Virossa leimattu KGB:n agenteiksi, samaan tapaan kuin aikoinaan torjuttiin Suomen historian vaikeista vaiheista ensimmäisinä kirjoittaneet ulkomaiset historioitsijat, kuten Anthony F. Upton.


title: Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys

text: Teos on käännetty myös viroksi ja ilmestynyt Virossa helmikuussa 2011 nimellä "Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus".


title: American Civil Liberties Union

text: American Civil Liberties Union (ACLU) on yhdysvaltalainen, vuonna 1920 perustettu järjestö, joka puolustaa perustuslain takaamia kansalaisoikeuksia ja -vapauksia.


title: American Civil Liberties Union

text: ACLU antaa lakiapua tapauksissa, joissa se katsoo kansalaisvapauksien olevan vaarassa. Useat sen oikeusjutut ovat olleet merkittävässä osassa vaikuttamassa Yhdysvaltain perustuslain tulkintaan.


title: American Civil Liberties Union

text: Järjestön pääperustajat olivat Roger Baldwin, Crystal Eastman ja Albert DeSilver. Roger Nash Baldwin nousi vuonna 1917 National Civil Liberties Bureaun (NCLB) johtoon. NCLB oli kasvanut American Union Against Militarism -järjestöstä, joka vastusti osallistumista ensimmäiseen maailmansotaan. NCLB avusti aseistakieltäytyjiä ja vakoilulakien ja valtion arvostelun kieltävän lain (Sedition Act of 1918) perusteella tuomittuja. Vuonna 1920 NCLB muutti nimensä ACLU:ksi.


title: American Civil Liberties Union

text: Järjestön merkittäviä tapauksia olivat Scopesin oikeudenkäynti, anarkistien Sacco ja Vanzetti puolustus sekä pyrkimys kumota James Joycen "Odysseus"-romaanin kielto.


title: American Civil Liberties Union

text: Baldwin oli kommunisti. Hän vieraili 1927 Neuvostoliitossa ja kirjoitti kirjan "Liberty Under the Soviets". Myöhemmin hän alkoi arvostella Neuvostoliittoa ja vuonna 1940 ACLU puhdisti riveistään kaikki kommunistit. Kielto kumottiin 1967. Baldwin jätti järjestön johdon 1950.


title: American Civil Liberties Union

text: Republikaanit ja konservatiivit ovat usein arvostelleet järjestöä. Vuoden 1988 presidentinvaaleissa George H. W. Bush leimasi Michael Dukakisin laitavasemmistolaiseksi hänen ACLU-jäsenyytensä vuoksi.


title: American Civil Liberties Union

text: Syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen säädetyn Patriot Act -lain tultua voimaan ACLU:n jäsenmäärä kasvoi viidenneksellä 330 000 jäseneen. Järjestön jäsenmäärä jatkoi nopeasti kasvuaan ja oli elokuussa 2008 yli puoli miljoonaa, jonka jälkeen jäsenmäärän nousu tasaantui.


title: American Civil Liberties Union

text:
ACLU ilmoittaa suojelevansa:
Se pyrkii myös laajentamaan naisten, vähemmistöjen, ja vammaisten oikeuksia.


title: American Civil Liberties Union

text: ACLU tukee valtion ja kirkon eroa, ja siten vastustaa valtiollisia uskonnollisia seremonioita, virallisia rukoustilaisuuksia ja uskonnollisia symboleja julkisissa rakennuksissa. Se tukee aborttia ja vastustaa kuolemanrangaistusta.


title: American Civil Liberties Union

text: Jotkin ACLU:n ajamat tapaukset ovat herättäneet kiistaa. ACLU on esimerkiksi puolustanut eräiden uusnatsiryhmien ja Westboron baptistikirkon sananvapautta, ja se edusti poikien seksuaalisen hyväksikäytön laillistamista ajavaa NAMBLA-järjestöä, kun järjestön Internet-sivujen sisällön väitettiin yllyttäneen lapsen murhaan. ACLU:n mukaan NAMBLA ei kehoita laittomaan toimintaan, ja vaikka se niin tekisikin, niin sekin olisi Yhdysvaltain perustuslain turvaamaa sananvapautta.


title: Marc-André Bergeron

text: Marc-André Bergeron (s. 13. lokakuuta 1980 Saint-Louis-de-France, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa NLA-joukkue ZSC Lionsia. Hän pelasi NHL:ssä vuodesta 2002 vuoteen 2013 yhteensä 490 runkosarjaottelua seitsemässä eri joukkueessa.


title: Marc-André Bergeron

text: Bergeron siirtyi Québecin paikallisista juniorisarjoista kaudeksi 1997–1998 juniorisarja QMJHL:n Baie-Comeau Drakkariin. Hän teki ensimmäisellä kaudellaan siellä 40 runkosarjaottelussa tehopisteet 6+14=20. Kaudella 1998–1999 Bergeron siirtyi Drakkarista Shawinigan Cataractesiin, jossa hän oli seuraavalla kaudella 1999–2000 tehopisteillä 24+50=74 joukkueen tehokkain puolustaja sekä QMJHL:n puolustajien pistepörssin kuudes. Bergeron oli Shawiniganin tehokkain puolustaja myös kevään 2000 pudotuspeleissä tehopisteillä 4+7=11.


title: Marc-André Bergeron

text: Viimeisellä QMJHL-kaudellaan 2000–2001 Bergeron teki puolustajaksi korkeat tehopisteet, 42+59=101. Hän oli koko liigan tehokkain puolustaja. Kevään 2001 pudotuspeleissä Bergeron oli tehopisteillä 4+11=15 Shawiniganin paras pistemies. Hänet palkittiin kauden päätteeksi QMJHL:n parhaana puolustajana Emile Bouchard Trophylla sekä koko CHL:n parhaana puolustajana. Bergeron valittiin sekä QMJHL:n että CHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen.


title: Marc-André Bergeron

text: Bergeronia ei koskaan . Hän teki heinäkuussa 2001 vapaana pelaajana pelaajasopimuksen Edmonton Oilersin kanssa. Hän pelasi koko kauden Edmontonin farmijoukkuessa AHL:n Hamilton Bulldogsissa, jossa hän teki ensimmäisellä kaudellaan 50 runkosarjaottelussa tehopisteet 2+13=15. Kaudella 2002–2003 Bergeron teki AHL:ssä 66 runkosarjaottelussa tehopisteet 8+31=39, joilla hän oli Hamiltonin tehokkain puolustaja. Bergeron valittiin kauden päätteeksi AHL:n toiseen tähdistökentälliseen. Hän pelasi kauden aikana myös ensimmäisen NHL-ottelunsa Edmontonissa ja pelasi kauden aikana yhteensä viidessä NHL:n runkosarjaottelussa.


title: Marc-André Bergeron

text: Varsinaisella NHL:n tulokaskaudellaan 2003–2004 Bergeron teki NHL:n runkosarjassa 54 ottelussa tehopisteet 9+17=26, joilla hän oli liigan kolmanneksi tehokkain tulokaspuolustaja. Bergeron sivusi Edmontonin tulokaspuolustajien maaliennätystä, joka oli Paul Coffeyn hallussa. Bergeron pelasi myös 17 AHL-ottelua farmijoukkue Toronto Roadrunnersissa. Hän teki syyskuussa 2004 nelivuotisen jatkosopimuksen Oilersin kanssa. Bergeron ei kuitenkaan pelannut NHL:ssä kaudella 2004–2005 vuoksi. Hän aloitti kauden LNAH-joukkue Trois-Rivières Caron & Guayssa, mutta pelasi sen loppuun Ruotsin Elitserienin Brynäs IF:ssä, jonne Bergeron siirtyi tammikuussa 2005.


title: Marc-André Bergeron

text: Kausi 2005–2006 oli kenties Bergeronin menestyksekkäin NHL:ssä. Hän teki 75 runkosarjaottelussa tehopisteet 15+20=35, joilla hän oli Edmontonin toiseksi tehokkain puolustaja. Eniten pisteitä Edmontonin puolustajista teki Chris Pronger, joka muodosti yhdessä Bergeronin kanssa joukkueen ykköspuolustajaparin. Bergeron oli myös Edmontonin eniten maaleja tehnyt puolustaja. Joukkue eteni keväällä 2006 aina Stanley Cup -finaaleihin saakka, jotka Carolina Hurricanes kuitenkin voitti otteluvoitoin 4–3. Kaudella 2006–2007 Bergeron teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehopisteillä 14+32=46. Edmonton myi hänet helmikuussa 2007 yhdessä kolmannen kierroksen varausvuoron kanssa New York Islandersiin. Edmonton sai Islandersista vaihdossa Denis Grebeškovin. Bergeron oli siirrostaan huolimatta kauden päätyttyä Oilersin tehokkain puolustaja 25 pisteellään.


title: Marc-André Bergeron

text: Islanders myi Bergeronin kesken kauden 2007–2008 Anaheim Ducksiin siirtorajan kynnyksellä helmikuussa 2008. Islanders sai kaupassa kolmannen kierroksen varausvuoron. Anaheim myi hänet kesäkuussa 2008 Minnesota Wildiin, josta seura sai vaihdossa kolmannen kierroksen varausvuoron. Bergeron oli kaudella 2008–2009 tehopisteillä 14+18=32 joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä toiseksi tehokkain puolustaja Marek Židlickýn jälkeen. Lokakuussa 2009 Bergeron solmi vapaana pelaajana yksivuotisen pelaajasopimuksen Montréal Canadiensin kanssa. Sopimus oli arvoltaan 750 000 dollaria. Montreal teki sopimuksen, koska joukkueelle tärkeä puolustaja Andrei Markov oli loukkaantunut. Bergeron oli tehopisteillä 13+21=34 Montrealin tehokkain puolustaja Markovin kanssa ja hän oli myös joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Bergeron pelasi kauden aikana myös hyökkääjänä.


title: Marc-André Bergeron

text: Kaudella 2010–2011 Bergeron oli vapaana pelaajana koko syyskauden 2010 ajan, kunnes hän teki tammikuussa 2011 sopimuksen Tampa Bay Lightningin kanssa. Sopimus kattoi loppukauden ja oli kaksisuuntainen. Sopimus oli arvoltaan miljoona dollaria. Bergeron pelasi Tampa Bayn organisaatiossa myös sen farmijoukkue Norfolk Admiralsissa.


title: Marc-André Bergeron

text: Huhtikuussa 2013 Bergeron kaupattiin Carolina Hurricanesiin vaihdossa Adam Halliin ja seitsemännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2013 varaustilaisuudessa. Kaudeksi 2013–2014 hän siirtyi Sveitsin pääsarjan ZSC Lionsiin.


title: Gabriel Tarde

text: Jean-Gabriel De Tarde tai Gabriel Tarde (12. maaliskuuta, 1843 Sarlat – 13. huhtikuuta, 1904 Pariisi) oli ranskalainen sosiologi, kriminologi ja sosiaalipsykologi.


title: Määränpäänä tähdet

text: Määränpäänä tähdet voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Ekberg

text: Ekberg on sukunimi ja viittaa muun muassa seuraaviin:


title: Murskattu mies

text: Murskattu mies () on Alfred Besterin vuonna 1953 ilmestynyt tieteisromaani. Kirja on rikostarina, joka sijoittuu tulevaisuuden yhteiskuntaan jossa telepatia on yleistä. Harkittua murhaa ei ole tehty seitsemäänkymmeneenyhdeksään vuoteen, koska murha-aikeita ei voi salata telepaateilta eli espereiltä.


title: Murskattu mies

text: Teos on voittanut Hugo-palkinnon.


title: Kurun kirkko

text: Kurun kirkko valmistui vuonna 1781. Kirkon suunnittelusta ja rakentamisesta vastasi eräjärveläinen Matti Åkerblom. Kirkko on muodoltaan länsipäätytornillinen pitkäkirkko, jonka runkohuoneen sivuilla on kaksi matalampaa kylkiäistä. Kylkiäisten alkuperäinen funktio oli toimia sakaristona ja eteisenä, mutta vuoden 1846 remontissa sakaristo siirrettiin alttarin taakse kirkon itäpäätyyn rakennettuun uuteen ulkonemaan. Remontin piirustukset laadittiin Yleisten rakennusten intendentinkonttorissa. Kirkon kellotapuli on kolmiosainen, ja siinä on runsasmuotoinen barokkipääte ja ylimpänä sipulikupoli. Sekä runkohuone että kylkiäiset ovat satulakattoiset. Sisäkatteena on laudoista tehty tynnyriholvi, ja rakenteita tukevat kahteen suuntaan kulkevat parrut. Kirkon sanotaan olevan arkkitehtonisesti 1700-luvun lounaissuomalaisen pitkäkirkkotyypin tyylipuhtaimpia edustajia. Kirkossa on istumapaikat 700 henkilölle.


title: Kurun kirkko

text: Kirkon 11-äänikertaiset urut on rakentanut Bror Axel Thulé vuonna 1894. Alttaritauluna on J. Z. Blackstadiuksen vuonna 1852 maalaama "Ristiinnaulittu". Kirkon kahdesta kellosta yksi on vuodelta 1782, mutta toisen valuvuosi ei ole tiedossa.


title: Afterplay

text: Afterplay on yhdysvaltalaisen säveltäjän ja pianistin Brian Kellyn studioalbumi, joka julkaistiin 14. lokakuuta 2008.


title: Winter’s Bone

text: Winter’s Bone on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut Debra Granikin ohjaama ja käsikirjoittama draamaelokuva. Se perustuu Daniel Woodrellin samannimiseen romaaniin vuodelta 2006. Elokuvan pääosassa näyttelee Jennifer Lawrence. "Winter’s Bone" käsittelee perhesiteitä ja sukulaisuussuhteita, juorun voimaa, patriarkaattia ja Yhdysvaltain syrjäseutujen asukkaiden sinnikkyyttä ja selviytymisen taitoa.


title: Winter’s Bone

text: Elokuvan ensi-ilta oli Sundancen elokuvajuhlilla vuonna 2010, jossa se palkittiin Grand Jury Prizella draamasarjassa. "Winter's Bone" sai neljä Oscar-ehdokkuutta parhaasta elokuvasta, sovitetusta käsikirjoituksesta, naispääosasta (Lawrence) ja miessivuosasta (John Hawkes).


title: Winter’s Bone

text: Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 161 arvostelun perusteella laskettuna kriitikoiden arvosteluista 94 prosenttia oli positiivisia.


title: Sammaljoen kirkko

text: Sammaljoen kirkko on Ilmari Launiksen suunnittelema puukirkko Sastamalan Sammaljoella. Kirkko valmistui vuonna 1924. Se on Sammaljoen kylän järjestyksessään toinen kirkko.Kirkko sijaitsee keskellä Sammaljoen kylää olevalla mäellä Vammalasta Urjalaan kulkevan maantien varrella.


title: Sammaljoen kirkko

text: Kirkko on puinen, päätytornillinen pitkäkirkko, jossa runkohuoneen keskiosa kohoaa sivulaivoja korkeammalle. Alttaripäädystä erkanee sivulaivojen takana vielä kapeampi rakennusosa, jossa sijaitsee kirkon sakaristo sekä seurakuntasali. Runkohuoneen keskilaivassa on alttaripäädystä aumattu katto ja sivulaivoissa pulpettikatot. Keskilaivan yläikkunat ovat muodoltaan kahdeksankulmaiset. Kirkon sisäkatto on kauttaaltaan tasakatto. Kirkko on peruskorjattu vuonna 1950. Alttarilla on Paavo Hakalan veistos "Kristus ristillä". Kirkon kellot ovat peräisin Hämeenlinnan venäläisestä varuskuntakirkosta.


title: Sammaljoen kirkko

text: Kirkon urut hankittiin vuonna 1966 peruskorjauksessa. Ne ovat 9-äänikertaiset Kangasalan urkurakentamon urut.


title: Sammaljoen kirkko

text: Turun tuomiokapituli ja Suomen senaatti myönsivät sammaljokelaisille luvan oman saarnahuonekunnan perustamiseen vuonna 1829 ja päätöstä ryhdyttiin toteuttamaan viipymättä. Ensimmäinen kirkko oli 1834 rakennettu puinen, keskeisesti korostettu empiretyylinen ristikirkko, joka paloi vuoden 1918 sodassa. Kirkko rakennettiin silloisen Tyrvään seurakunnan Sammaljoen ja muiden lähikylien kirkoksi, koska matka Tyrvään kirkolle Kallialaan oli pitkä. 1800-luvun lopulla heräsi ajatus Sammaljoen muodostamiseksi itsenäiseksi seurakunnaksi, mutta hanke kariutui Tyrvään seurakunnan vastustukseen ja tuomiokapitulin hylkäävään päätökseen. Tuomiokapituli määräsi kuitenkin Tyrvään seurakunnan perustamaan Sammaljoelle kappalaisen viran, mikä toteutui vuonna 1931. Sammaljoen kirkko ja hautausmaa siirtyivät Tyrvään seurakunnan omistukseen vuonna 1946, jolloin Sammaljoen saarnahuonekunta lakkautettiin. Tyrvään seurakunta yhdistyi vuonna 2004 Vammalan seurakuntaan, joka 2009 liittyi osaksi uutta Sastamalan seurakuntaa.


title: Sammaljoen kirkko

text: Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on arkkitehti Tarja Salmio-Toiviaisen teos vuodelta 1947.


title: Salokunnan kirkko

text: Salokunnan kirkko on arkkitehti Timo Penttilän suunnittelema Sastamalan seurakunnan kirkkorakennus Sastamalassa, entisen Karkun kunnan alueella. Kirkko valmistui vuonna 1960.


title: Salokunnan kirkko

text: Rautaveden kaakkoisrannalla asuneet karkkulaiset olivat toivoneet itselleen omaa kirkkoa Karkun kirkon valmistumisesta vuonna 1913 saakka. Kaarlo Ryömä lahjoitti kirkon tontin silloiselle Tyrvään seurakunnalle ja Salokunnan kirkko valmistui 1960 tiilestä ja puusta. Rakennuksessa on pulpettikatto.


title: Salokunnan kirkko

text: Kirkkosali on kiilamainen: se kapenee toispuolisesti alttaripäätyä kohti. Punatiilellä verhoillussa kirkkosalissa on puinen viistokatto, jossa kattotuolit ovat näkyvissä. Alttaritaulun sijaan alttariseinällä on pelkistetty puinen risti. Alttariseinä on seinän puolivälistä ylös asti lasiseinää, joka ulottuu myös toiselle sivuseinälle. Vastakkaisella sivuseinällä monijakoinen ikkuna ulottuu lattiasta kattoon. Kirkon 10-äänikertaiset urut on rakentanut Hämeen Urkutehdas vuonna 1984.


title: Salokunnan kirkko

text: Kirkon runkohuoneesta erkanee matala siipirakennus, jossa sakariston lisäksi on seurakunnallisia työtiloja sekä asuinhuoneistoja.


title: Salokunnan kirkko

text: Salokunnan kirkko ja viereinen hautausmaa kuuluu Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: The Power Trip

text: The Power Trip oli heel tag team tai stable showpaini promootiossa, World Wrestling Federationissa vuonna 2001. Tag teamina se tunnettiin The Two-Man Power Tripinä, mihin kuului Stone Cold Steve Austin ja Triple H, mutta Vince McMahonin ja Stephanie McMahonin täydentämänä se oli stable.


title: The Power Trip

text: WrestleMania X-Sevenissä, Stone Cold Steve Austin kohtasi The Rockin, mikä käytiin WWF mestaruudesta. Matsin aikana, Vince McMahon sekaantui matsiin, mikä johti Austinia lyömään The Rockia tuolilla ja voittamaan WWF mestaruuden, ja Austin liittoutui pitkäaikaisen vihamiehensä kanssa. Seuraavassa Raw is Warissa, Austin kohtasi The Rockin uusintaottelussa Steel Cage matsissa. Matsin aikana, Triple H tuli kehään moukarin kanssa yleisön luullessa, että hän auttaa Rockia, koska Triple H:n ja Steve Austinin välillä oli ollut pitkä ja henkiökohtainen feudi. Kuitenkin, HHH hyökkäsi Austinin kanssa The Rockin kimppuun. Two-Man Power Trip oli brutaali tiimi, he pieksivät mm. Hardy Boyzit, Brothers of Destructionin ja jopa Litan. Seuraavassa SmackDownissa!, Austin pieksi hyvän ystävänsä Jim Rossin, kun hän kertoi mielipiteensä Two-Man Power Tripistä (tai lyhyesti The Power Trip). Myöhemmin samana iltana, Triple H voitti Chris Jericholta Intercontinental mestaruuden. Seuraavan viikon SmackDownissa, Jeff Hardy voitti Triple H:lta Intercontinental mestaruuden, muttei pitänyt sitä kauaa, kun HHH voitti sen takaisin jo kuuden päivän päästä.


title: The Power Trip

text: Two-Man Power Tripin pidellessä molepia yksilö mestaruuksia, he alkoivat feudaamaan hallitsevien WWF Tag Team mestarien, Brothers of Destructionin kanssa. Joukkueet kohtasivat Backlashissa, missä Triple H ja Austin laittoivat heidän mestaruudet peliin ja Brothers of Destruction WWF Tag Team mestaruuden. Power Trip voitti matsin, kun Triple H löi moukarilla Kanea, ja he hallitsvat kolmea WWF:n mestaruutta. Power Tripistä tuli kolmas tiimi, mikä on hallinnut kolmea WWF:n mestaruutta. Shawn Michaels ja Kevin Nash olivat toisia ja Bob Backlund ja Pedro Morales ensimmäisiä.


title: The Power Trip

text: Judgment Dayssä, Triple H kohtasi Kanen kahlematsissa. Matsin aikana, Austin löi vahingossa HHH:ta tuolilla, minkä vuoksi Kanesta tuli uusi Intercontinental mestari. Triple H ei tätä kostanut, vaan auttoi Austinia säilyttämään mestaruuden The Undertakeria vastaan päätapahtumassa.


title: The Power Trip

text: 21. toukokuuta, seuraavassa Raw is Warissa, Two-Man Power Trip kohtasivat Chris Benoitin ja Chris Jerichon, missä WWF Tag Team mestaruus oli pelissä. Matsissa, Triple H loukkasi jalkansa ja palasi WWF:ään vasta seuraavan vuoden tammikuussa. Matsin voittivat jericho ja Benoit ja he ansaitsivat WWF Tag Team mestaruudet. Tämän jälkeen Power Tripissä jatkoivat Austin ja McMahon. Austin kääntyi HHH:ta vastaan ja sanoi, että Triple H ei kunnioittanut häntä ja ansaitsee olla loukkaantunut. Austin ei yrittänyt yksin tavoitella tag team vöitä, mutta hän sekaantui Benoitin ja Jerichon tag team matsiin, missä he kohtasivat Dudley Boyzit. Tämä maksoi Jericholle ja Benoitille mestaruudet. King of the Ringissä, Austin kohtasi Jerichon ja Benoitin Triple Threat matsissa, mikä käytiin WWF mestaruudesta. Austin puolusti onnistuneesti mestaruuttaan.


title: The Power Trip

text: Austinin ja McMahonin versio Power Tripistä oli enemmän komediaalinen, kun Austin "kiintyi liikaa" McMahoniin halaamalla häntä usein ja antamalla lahjoja. Myös Kurt Angle oli monissa segmenteissä heidän kanssa, vaikkei ollut virallinen Power Tripin jäsen. Austinia ärsytti Anglen läsnäolo ja he usein nahistelivat keskenään. Angle myöhemmin kertoi, että hän itse ja Austin olivat loukkaantuneita, eikä kyenneet painimaan. Tämän vuoksi he esiintyivät McMahonin seurassa viihdyttämässä yleisöä.


title: The Power Trip

text: Heinäkuussa 2001, Invaasio juonikuvio alkoi, missä WCW:n painijat hyökkäsivät WWF:n ohjelmistton. Myös ECW tuli Invaasio juonikuvioon mukaan. WCW:n ja ECW:n otettua ohjat käsiinsä WWF:ssä, McMahon anoi Austinia tuomaan takaisin "vanhan Stone Coldin", joka oli brutaali ja väkivaltainen, ja johtamaan WWF:ää WCW ja ECW:tä vastaan. Austin, kuitenkin oli pettynyt, koska McMahon ei arvostanut heidän välistä ystävyyttä, eikä siis suostunut. 16. heinäkuuta Raw is Warissa, Stone Cold oli baarissa juomassa, kun WCW/ECW, The Alliance oli "valloittamassa" WWF:ää. Austin vihdoin suuttui ja hyökkäsi Alliancen kimppuun. WWF InVasionissa, WWF:n joukkue kohtasi Alliancen joukkueen ns. Inaugural Brawl ottelussa, missä Austin petti joukuueensa iskemällä Anglelle Stunnerin.


title: Vesa Rantanen (toimittaja)

text: Vesa Rantanen on suomalainen urheilutoimittaja, joka on erikoistunut jääkiekkoon.


title: Vesa Rantanen (toimittaja)

text: Rantanen aloitti vuonna 1996 "Veikkaaja"-lehden palveluksessa, mitä ennen hän oli työskennellyt vuonna 1995 "Ilta-Sanomien" kesätoimittajana. Hän toimi "Veikkaaja"-vuosinaan muun muassa lehden jääkiekko-osaston vetäjänä ja uutispäällikkönä sekä kolmesti lehden NHL-kirjeenvaihtajana Kanadassa. Huhtikuussa 2013 Veikkaajan nimeksi vaihdettiin "Urheilusanomat" ja Rantanen nimitettiin uudistuneen lehden toimituksen esimieheksi. Esimiesaikansa jälkeen hän toimi lehdessä jääkiekon sisältöpäällikkönä. Vuonna 2017 Sanoma osti "Urheilulehden" A-lehdiltä ja "Urheilusanomien" nimeksi tuli "Urheilulehti".


title: Vesa Rantanen (toimittaja)

text: Rantanen on tehnyt vuodesta 2008 yhdessä Tuomas Nyholmin kanssa "Ilta-Sanomien" verkkosivuilla julkaistavaa jääkiekkoaiheista netti-tv-ohjelmaa "Videotuomarit". Syksyllä 2013 he alkoivat juontaa radio-ohjelmaa "Total Hockey Forever", jota esitettiin aluksi Radio Helsingissä. Syksyllä 2014 ohjelma siirtyi Radio Rockille. Keväästä 2016 Rantanen ja Nyholm ovat työskennelleet yhdessä myös Nelonen Median SM-liigalähetyksissä, Rantanen asiantuntijana ja Nyholm studioisäntänä. Rantanen toimii myös lähetysten sisältöpäällikkönä.


title: Vesa Rantanen (toimittaja)

text: Rantaselta on ilmestynyt yksi kirja, jääkiekkoaiheinen romaani "Ammattilainen" vuodelta 2001. Kirjan julkaisi Kustannusosakeyhtiö Revontuli.


title: Jaakko Paasivirta

text: Jaakko Paasivirta (23. syyskuuta 1931 Helsinki – 18. tammikuuta 2011 Jyväskylä) oli Jyväskylän yliopiston orgaanisen kemian professori. Hän oli NMR-spektroskopian uranuurtajia Suomessa. Ympäristön tutkimuksen asiantuntijana Paasivirta otti ilmastonmuutoskysymykset esille jo 1970-luvulla, kun niiden vakavuutta ei vielä ymmärretty.


title: Jaakko Paasivirta

text: Paasivirta kirjoitti ylioppilaaksi 1950 Oulun lyseosta. Sen jälkeen hän aloitti kemian opinnot Helsingin yliopistossa. Hän valmistui sieltä filosofian kandidaatiksi 1954 ja lisensiaatiksi 1959. Hän väitteli tohtoriksi Oulun yliopistossa 1962 aiheesta "Über 1-Methylnortricyclen-Verbindungen" ().


title: Jaakko Paasivirta

text: Hän toimi 1969 Turun yliopistossa kemian apulaisprofessorina, kun hänet nimitettiin orgaanisen kemian professoriksi Jyväskylään. Hän aloitti Jyväskylän yliopiston professorina 1970.


title: Jaakko Paasivirta

text: Rakennekemian tutkijana hän oli erikoistunut NMR-spektroskopian soveltamiseen aineiden rakenteen tutkimuksessa. Hän oli alan pioneereja Suomessa. Paasivirran ansiosta NMR-spektroskopia menetelmänä vakiintui olennaiseksi osaksi fysiikan ja kemian tutkimusta. Hänen mukanaan Jyväskylän yliopiston kemian laitokselle tuli alan tuntemusta ja laitoksella kehittyi hänen virkakaudellaan vahva osaaminen. Laitoksesta kehittyi yksi NMR-spektroskopian koulutusta tarjoavista yksiköistä Suomessa. Paasivirta teki yhtenä ensimmäisistä suomalaisista kemisteistä NMR-spektroskopiaa hyödyntäen tutkimusta isotoopeilla 1H, 19F ja 13C. Hän tutki aineiden rakennetta myös massaspektrometrillä ja infrapunaspektometrillä.


title: Jaakko Paasivirta

text: Ympäristökemian tutkijana Paasivirran tutkimuskohteena oli myrkkyjen kulkeutuminen ravintoketjussa. Hän aloitti Päijänteellä ravintoketjututkimuksen 1970. Tutkimusala oli vielä niin uusi Suomessa, että lehdistökin käsitti asian väärin ja lehdissä kirjoitettiin erheellisesti "Päijänteen ravintolaketjututkimuksesta". Tutkimus laajeni myöhemmin koskemaan myrkkyjen erityisemmin ja varsinkin myrkkyjen kertymisen, leviämisen ja muuntumisen mekanismeja koskevaksi tutkimukseksi.


title: Jaakko Paasivirta

text: Paasivirta oli huolissaan esimerkiksi jääkarhujen elinoloista, ja ilmakehään päässeiden kemikaalien vaikutuksesta luontoon hän oli huolissaan ympäristön kannalta, ihmiselle ei niistä hänen mukaansa ole välitöntä vaaraa.


title: Jaakko Paasivirta

text: Opettajana Paasivirta pyrki havainnollistamaan käsiteltäviä aihealueita. Hän laati kemian opetusta varten lukuisan määrän opintomonisteita. Luentomateriaalissaan hän käytti värejä ja toisinaan hän piirsi oppimateraaliin kuvia kreikkalaisesta mytologiasta. Sillä tavoin hän sai vaikeatkin aiheet jäämään paremmin opiskelijoiden mieleen. Hän kirjoitti myös oppikirjat mm. kemiallisen ekotoksikologian alalta ja kestävistä halogeeniyhdisteistä. Paasivirta ohjasi uransa aikana lähes 30 väitöskirjaa.


title: Jaakko Paasivirta

text: Paasivirta jäi virallisesti kemian laitokselta eläkkeelle 1996, mutta jatkoi tutkimustyötä vielä emerituksena. Hänellä oli kuolemaansa asti oma työhuone Jyväskylän yliopistolla. Hänen viimeinen artikkelinsa ilmestyi lokakuussa 2010 ruotsalaisessa "Ecotoxicology and Environmental Safety"-lehdessä. Tutkimusuran viimeisinä vuosina häntä kiinnostivat kemikaalien ominaisuudet ja niiden ekotoksikologisten riskien arviointi.


title: Jaakko Paasivirta

text: Paasivirta julkaisi urallaan 300 tieteellistä artikkelia. Hän kirjoitti yhden artikkelin jopa A. I. Virtasen kanssa. ISI-instituutin listalla siteeratuimmista tieteentekijöistä Paasivirta oli vuonna 2004 yksi yhdeksästä suomalaisesta.


title: Jaakko Paasivirta

text: Paasivirta sai tieteellisistä ansioistaan lukuisia tunnustuksia mm. Suomalaisten kemistien seuralta, Suomen Kemian Seuralta, Suomen Kemistiliitolta ja Kemiralta.


title: Jaakko Paasivirta

text: Jaakko Paasivirta oli tuottelias kirjailija. Hän kirjoitti useita teoksia ympäristökemian alalta.Työn ulkopuolella Paasivirta harrasti suunnistusta ja hiihtoa. Hänen aikanaan kemian laitoksella järjestettiin vuosittainen suunnistuskailpailu "Myrkkyrastit". Hänet muistetaan myös monien tapahtumien järjestäjänä. Kemian kongresseissa olennaisena osana oli hänen organisoimansa suunnistustapahtuma, johon osallistui myös kansainvälisiä tutkijavieraita.


title: Krysotiili

text: Krysotiili eli valkoinen asbesti on yleisimpiin asbestilajeihin kuuluva serpentiiniryhmän kalliota muodostava hienokuituinen mineraali, jota tavataan asbestijuonina ultraemäksisissä kivilajeissa. Krysotiilin kemiallinen kaava on MgSiHO ja rakennekaava Mg(SiO)(OH), moolimassa 277 g/mol sekä CAS-numero 12001-29-5.


title: Krysotiili

text:
Ennen asbestin kieltämistä krysotiilia on käytetty kitkapinnoissa, kuten jarruissa, ja tiivisteissä sekä myös
asbestisementtituotteissa, esimerkiksi mineriitti- ja lujalevyissä. Tulelta ja kuumuudelta suojaavissa tuotteissa, kuten käsineissä, suojavaatteissa ja hitsaussuojissa, sen tilalla käytetään nykyisin muita kuituja, kuten lasi-, hiili- ja keraamisia kuituja sekä lämpöä kestäviä aramidi- ja teflonkuitua.


title: Krysotiili

text: Eräille krysotiilia sisältäville tuotteille on säädöksissä annettu lisäaikaa.


title: Tolvanen

text: Tolvanen on sukunimi. Nimi on Suomessa 4 047:llä henkilöllä. Nimen tunnettuja kantajia ovat:


title: Sillihait

text: Sillihait ("Lamnidae") on sillihaikaloihin kuuluva valtamerissä elävä kalaheimo.


title: Sillihait

text: Vanhimmat sillihaifossiilit on ajoitettu myöshäisliitukaudelle. Fossiileihin kuuluu muun muassa pleistoseenikaudella elänyt "Carcharodon megalodon", joka kasvoi jopa 20 metriä pitkäksi. Nykyään sillihailajeja elää viisi ja ne jaetaan kolmeen sukuun. Lajit ja suvut ovat:


title: Sillihait

text: Sillihait ovat kookkaita kaloja ja suurin laji valkohai voi kasvaa jopa 6,4 metriä pitkäksi. Selkäeviä on kaksi, joista etummainen on kolmionmuotoinen tai hieman pyöristynyt ja korkea ja takimmainen hyvin pieni. Kidusaukot ovat sillihailajeilla suuret. Hampaita on molemmissa leuoissa alle 40 riviä. Hampaat ovat suuret ja tikarimaiset tai sahalaitaiset kuten valkohailla. Sillihait ovat lämminverisiä ja niiden lämpötila on korkeampi kuin ympäröivän meriveden. Tämän vuoksi ne elävät myös kylmissäkin merissä.


title: Sillihait

text: Sillahaita tavataan kaikissa maailman valtamerissä. Valkohait elävät trooppisia alueita lukuun ottamatta kaikkien valtamerien rannikkoseuduilla. Isusurs-suvun lajit makrillihai ja makohai ovat enemmän trooppisten merien lajeja. Lohihai ja sillihai viihtyvät viileiden vesien ulapoilla ja niitä tavataan Atlantin pohjoisosista ja Tyynenmeren pohjoisosista.


title: Sillihait

text: Sillihaiden heimon lajit ovat voimakkaita uimareita ja aktiivisia saalistajia. Niiden ravinto koostuu kaloista, vesinisäkkäistä, merikilpikonnista, mustekaloista, merilinnuista ja äyriäisistä. Lajit ovat ovovivipaarisia eli munat kuoriutuvat naaraan kohdussa ja naaras synnyttää eläviä poikasia. Poikaset syövät kohdussa ruskuaista ja voivat syödä myös pienempiä sisaruksiaan.


title: Sillihait

text: Sillihait ovat aggressiivisia ja eräiden lajien tiedetään hyökänneen myös surfaajien tai uimarien kimppuun. Ihmiselle vaarallisina lajeina pidetään valkohaita ja makrillihaita ja suurin osa ihmisten kimppuun käyneistä haista ovat valkohaita.


title: Sillihait

text: Sillihailajeja kalastetaan pitkäsiimakalastuksella. Vuonna 2004 sillihailajeja kalastettiin arviolta 6 500 tonnia ja tästä suurin osa oli makrillihaita ja sillihaita, joita kalastetaan erityisesti niiden lihan vuoksi. Pohjois-Atlantilla elävän lohihain kanta on ylikalastettu. Sitä kalastetaan erityisesti, koska sitä pidetään vähäarvoisena tuhoeläimenä, joka syö arvokkaita kaloja kuten lohia. Makohai ja makrillihai ovat myös haluttuja urheilukalastuksen saaliita.


title: Bucellarius

text: Bucellarius (monikko "bucellarii", sananmukaisesti keksinsyöjät, ) olivat myöhäisen Rooman ja varhaisen Bysantin valtakunnan sotilaita, jotka kuuluivat komentajansa omaan talouteen. Komentaja, joka oli yleensä rikas virkamies tai sotapäällikkö, maksoi itse heidän palkkansa ja ylläpiti heitä, ja heitä pidettiin usein yksityisinä henkivartijoina. Nimi bucellarius tuli armeijan näkkileivästä tai keksistä ("bucellatum") ja se korosti komentajan velvollisuutta pitää miehensä asianmukaisesti ruokittuina. Näissä joukoissa oli yleensä sekä roomalaisia että ulkomaalaisia sotilaita. Bucellariukset olivat 500-luvulla usein keskeisessä asemassa sotaretkien aikana ja miehet, jotka palvelivat näissä joukoissa nousivat usein korkeisiin asemiin. Nämä sotilaat olivat 500-luvulla raskasta ratsuväkeä: ratsastaja, mutta luultavasti ei hevonen, oli varustettu haarniskalla, ja aseinaan heillä oli komponenttirakenteiset jouset, ja pistokeihäs tai kahden käden peitsi. Bucellarius-joukot olivat käytössä 300-luvun lopulta 500-luvulle asti.


title: Bucellarius

text: Bucellariukset muodostivat sotapäällikön henkilökohtaisten joukkojen eli "comitatuksen" ytimen. Comitatus oli sotapäälliköiden henkilökohtainen armeija ja niitä käyttivät keisari Justinianus I ja hänen sotapäällikkönsä Belisarius ja Narses. Käytantö oli alun perin lainattu germaanien kuninkailta 200-luvulla. Comitatus koostui valiosotilaista, joiden värväysaika oli pitkäaikainen, ja he muodostivat armeijoiden ytimen. Comitatus ja bucellariukset olivat uskollisia vain sotapäällikölle, joka oli värvännyt heidät, eikä keisarille tai keisarikunnalle.


title: Bucellarius

text: Bysantin valtakunnan Vähässä-Aasiassa sijainnut ja 700-luvulla perustettu teema Boukellarion sai nimensä bucellariusten mukaan.


title: Reformibanketti

text: Reformibanketit (joskus myös reformipidot; , uudistus ja "banquet," pidot) olivat Ranskassa 1840-luvulla järjestettyjä poliittisia tilaisuuksia. Niitä järjesti kuningas Ludvig Filip I:tä vastustanut oppositio, joka vaati vaaliuudistuksia, erityisesti äänioikeuden laajentamista. Tilaisuuksia järjestettiin heinäkuusta 1847 alkaen. Hallitus kielsi 22. helmikuuta 1848 Pariisissa pidettäväksi suunnitellun tilaisuuden, mikä aiheutti helmikuun vallankumouksen.


title: Delictum

text: Delictum ( < prepositio "de" ja "linquo," hylkään) tarkoittaa rikosta eli deliktiä. Sana esiintyy seuraavien nimitysten osana:


title: Abydoksen kuningasluettelo

text: Abydoksen kuningasluettelo on Seti I:n rakennuttamassa temppelissä Abydoksessa, Egyptissä kiveen hakattu luettelo, jossa on Egyptin siihenastisten 76 faraon nimet. Nimet on sijoitettu kolmeen riviin, joista kussakin on 38 kartussia. Kahdessa ylemmässä rivissä on aikaisempien faraoiden nimet, kolmannella ainoastaan Seti I:n nimi ja hänen monet hallitsijanimensä.


title: Abydoksen kuningasluettelo

text: Luetteloa on pidetty arvokkaana historiallisena lähteenä. Kuitenkin Vanhan valtakunnan aikaiset hallitsijat ovat siinä osittain väärässä järjestyksessä. Sen sijaan se on ainoa lähde, josta useiden 7. ja 8. dynastian hallitsijoiden nimet tunnetaan.


title: Abydoksen kuningasluettelo

text: Luettelosta on myös poliittisista ja uskonnollisista syistä jätetty pois joitakin faaraoita, joiden muistoa ei haluttu kunnioittaa. Sellaisia olivat kaikki hyksohallitsijat (14. - 17. dynastiat) sekä 18. dynastian faaraoistakin naishallitsija Hatšepsut sekä vain muutamia vuosikymmeniä ennen Seti I:n aikaa hallinnut uskonnollinen uudistaja Akhenaten ja hänen seuraajansa Smenkhkare, Tutankhamon ja Ay.


title: Varjoja Kannaksella

text: Varjoja Kannaksella on suomalainen elokuva vuodelta 1943. Toisen maailmansodan kynnykselle ajoittuva elokuva kertoo Karjalankannaksen linnoitustöihin liittyvistä juonitteluista, joita insinööri Teräs ja vastavakoilu alkavat ruotia.


title: Varjoja Kannaksella

text: Elokuva on Fenno-Filmin vakoilutrilogian toinen osa, ensimmäinen on "Salainen ase" ja kolmas "Hiipivä vaara".


title: Varjoja Kannaksella

text: On kesä 1939, ja Karjalankannaksella tehdään linnoitustöitä, joita johtaa insinööri Aarno Teräs. Töitä sabotoidaan, ja Teräs alkaa selvittää tihutyötä. Läheiseen Runolinnan täysihoitolaan saapuu Aarnon rakastettu Birgit Lahti. Kun Aarno saapuu vastaanottamaan morsiantaan asemalle, hän kohtaa sattumalta myös entisen rakastettunsa Veronica Sorrenton. Birgitin epäilyt Aarnon ja Veronican suhteen laadusta alkavat horjuttaa hänen ja Aarnon rakkautta. Sabotöörien majapaikkana toimii Tuomen romukauppa. Tuomi apureineen suunnittelee haurastuttavan aineen lisäämistä betoniseokseen.


title: Varjoja Kannaksella

text: Vastavakoilu ryhtyy ottamaan selvää Runolinnan epämääräisistä asukkaista. Kirjailija Someron kautta saa alkunsa huhu, että linnoitustöiden piirustukset ovat Aarno Teräksen salkussa. Rosvot varastavat salkun, mutta sieltä löytyy ainoastaan roskapaperia. Niinpä konnat päättävät kidnapata Birgitin saadaakseen piirustukset Teräkseltä. Somero osoittautuu vastavakoilun luutnantiksi. Rosvojen pääjehu Kausalainen toimittaa Veronican avulla Birgitille väärennetyn kirjeen, jossa sovitaan Birgitin ja Aarnon tapaamisesta huvimajalla. Aarno saa saman viestin. Hän ja Birgit joutuvat rikollisten ansaan, mutta Somero pelastaa heidät.


title: Varjoja Kannaksella

text: Birgit ja Aarno tekevät vihdoin sovinnon. Somero saa vakoilurenkaan päällikön satimeen, ja paljastuu, että tämä on Runolinnassa asustellut leskirouva Berg.


title: Varjoja Kannaksella

text: "Varjoja Kannaksella" kuvattiin kesällä 1943. Ulkokuvat otettiin Helsingin maalaiskunnan Herttoniemessä ja Vuosaaressa sekä Munkkiniemen uimarannalla. Studiokuvakset tehtiin Teknillisen Korkeakoulun ylioppilaskunnan talossa Polilla Helsingin Lönnrotinkadulla.


title: Varjoja Kannaksella

text: "Varjoja Kannaksella" menestyi ensi-iltavuotensa keskitasoa heikommin. Se tuotti voittoa vain 179 790 markkaa.


title: Varjoja Kannaksella

text: "Varjoja Kannaksella" ei jäänyt vaille aikalaiskriitikoiden kiitoksia, mutta se arvioitiin heikommaksi kuin Fenno-Filmin aiempi vakoiluelokuva "Salainen ase". Juonta pidettiin jännittävänä ja vauhdikkaana. Elokuvan rakkausjuoni sen sijaan teilattiin ”väkisin liitetyksi”.


title: Varjoja Kannaksella

text: Jatkosodan jälkeen "Varjoja Kannaksella" -elokuvan nimi lyhennettiin sotasensuurin vaatimuksesta muotoon "Varjoja". Kaikki viittaukset juonittelijoiden yhteyksistä Neuvostoliittoon poistettiin. Elokuvan viimeinen niin sanottu avainkaupunkiesitys oli Vaasassa 1948.


title: Varjoja Kannaksella

text: Elokuva on julkaistu myös DVD:nä.


title: Talokeskus

text: Talokeskus Yhtiöt Oy on konserni, joka tarjoaa asiantuntijapalveluita ja ohjelmistoja kiinteistön koko elinkaarelle. Talokeskus tuottaa korjaus- ja uudisrakentamisen suunnittelupalvelut, kiinteistönpidon asiantuntijapalvelut, energianhallinnan palvelut sekä Tampuuri-ohjelmiston kaiken alustaksi.


title: Talokeskus

text: Vuonna 2016 Talokeskuksen liikevaihto oli 27 milj. euroa, liikevoitto 4 milj. euroa ja henkilömäärä on noin 270.


title: Talokeskus

text: Suurimmat osakkeenomistajat ovat Alkutaival - Mattokaupasta kiinteistön ylläpitoon


title: Talokeskus

text: Muutaman vuoden sisällä liiketoimintaan tulivat mukaan kiinteistönvälitys, kiinteistöalan julkaisujen kustannus sekä silloisen Talonomistajain lehden, nykyisen Suomen Kiinteistölehden julkaiseminen. 30-luvun lama ajoi silloisen Talonomistajain Keskuksen (Gårdägarnas Central) pahoihin taloudellisiin vaikeuksiin; mattokauppa jouduttiin lopettamaan ja kiinteistönvälitykselle ei ollut kysyntää. Talokeskus ryhtyi harjoittamaan isännöintiä, josta tuli pian tuottoisa liiketoimi. Vuonna 1933 Talokeskus käynnisti taloyhtiöissä tehtävän lämmöntarkkailun, joka kahta vuotta myöhemmin siirrettiin Kiinteistöliiton tehtäväksi.


title: Talokeskus

text: Sotien aikana 40-luvulla osa Talokeskuksen työntekijöistä oli määrätty rintamalle ja hiilen puutteen takia yhtiö alkoi välittää taloyhtiöille halkoja lämmitystä varten. Rauhan palattua maahan käynnistettiin lakiasiainpalvelut. Tämän jälkeen 40-luvun lopulla liiketoimet sujuivat hyvin. 50-luvulla liiketoiminta jatkui edelleen voitollisena. Olemassa olevia toimintoja laajennettiin ja vuonna 1957 aloitettiin rakennustekninen konsultointi.


title: Talokeskus

text: Ensimmäiset 15 vuotta yksityishenkilöiden omistaman yhtiön omistus oli lähinnä osakeantien kautta hiljalleen siirtynyt alan järjestöille. Vuonna 1955 järjestöt omistivat jo 75 % yhtiön osakkeista. Suurin omistaja oli Suomen Kiinteistöliitto.


title: Talokeskus

text: LVI-suunnittelu ja huoltopalvelut (talonmiestehtävät) aloitettiin 60-luvulla. Myös kiinteistönvälitys käynnistettiin uudelleen. Vuonna 1969 yhtiön liiketoiminta oli laajimmillaan. Yhtiön nimi sai lähes nykyisen muotonsa vuonna 1963, kun siitä tuli Suomen Talokeskus Oy - Finlands Gårdcentral Ab. Pelkästään suomenkielinen virallisesta nimestä tuli 90-luvulla.


title: Talokeskus

text: Keskittyminen ydinosaamiseen


title: Talokeskus

text: Talokeskuksen lakiasiainosaston toiminta lopetettiin vuonna 1970 ja kiinteistöhuolto-osaston vuonna 1974. Seuraavana vuonna Talokeskus myi suurimman osan liiketoiminnastaan vastaperustetulle Helsingin Seudun Talokeskukselle (HST), mikä melkein syöksi yhtiön konkurssiin. HST:n perustamisen ja Suomen Talokeskuksen liiketoimintojen myymisen taustalla olivat kiinteistöalan järjestöjen kiistat, jotka sittemmin saatiin ratkottua. Yhtiö selvisi vaikeuksista ja alkoi kehittää jäljelle jäänyttä liiketoimintaansa: painotuotteiden kustannustoimintaa sekä LVI- ja rakennusteknistä konsultointia.


title: Talokeskus

text: Kehitys 1980-luvulla


title: Talokeskus

text: Vuonna 1980 Kiinteistöliitto ja Talokeskus sopivat lämmöntarkkailun siirtymisestä takaisin yhtiön liiketoiminnaksi, mikä vakautti yhtiön taloudellisen tilanteen. Yhtiö käynnisti tämän jälkeen pian uusia liiketoiminta-alueita, joita olivat sähkötekninen konsultointi ja ATK-pohjainen kulutusseuranta. Samalla Talokeskus laajensi liiketoimintaansa myös liike- ja toimitilakiinteistöihin.


title: Talokeskus

text: 90-luvun alussa Talokeskus keskittyi varsinaiseen ydintoimintaansa kiinteistönpidon konsultointiin, kun painotuotteiden kustannus siirrettiin Kiinteistöalan Kustannus Oy:lle (entinen HST). Vuosien 1990−92 laman aikaan yhtiö ajautui kysynnän laskiessa ja omien kiinteistöomistustensa rasittamana historiansa syvimpään taloudelliseen ahdinkoon ja oli tehdä konkurssin. Talokeskus kuitenkin selvisi ja käynnisti uusia palveluita, kuten esimerkiksi pelastussuunnitelmien laatimisen ja asbestikartoitukset. Vuonna 1998 avattiin ensimmäisen sukupolven internet-palvelu - KuluNet.


Talokeskus


title: Talokeskus

text: 2000-luvulla KuluNet-palveluista on kehitetty kiinteistönhallintaohjelmisto Tampuuri, joka vuonna 2007 siirrettiin Agenteq Solutions Oy:n omistukseen. Samalla Agentegista tuli Talokeskuksen tytäryhtiö ja Talokeskuksesta konserni.


title: Talokeskus

text: 30.6.2010 Talokeskus osti tytäryhtiönsä koko osakekannan ja Arkkitehtuuritoimisto Semeri Oy:n Lahdesta.


title: Talokeskus

text: Vuonna 2016 Talokeskus perusti toimiston Turkuun.


title: Talokeskus

text: Nykyaika


title: Talokeskus

text: 2017 Talokeskuksessa työskentelee 270 asiantuntijaa, kahdeksalla eri paikkakunnalla Suomessa (Helsinki, Salo, Rauma, Lahti, Turku, Jyväskylä, Savonlinna ja Kuopio). Tampuuri Kiinteistötietojärjestelmä on markkinoiden laajin järjestelmä. Tampuurilla hallinnoidussa kodissa asuu 1.9M suomalaista ja siellä on 880 000 huoneiston ja 60 000 kiinteistön tiedot. Joka vuosi Tampuurin kanssa tehdään 1 200 000 palvelupyyntöä.


title: Pertti Rannikko

text: Pertti Rannikko (s. 1952 Parainen) toimii Itä-Suomen yliopistossa ympäristöpolitiikan professorina. Hänen erikoisalojaan ovat luonnonvarojen paikallinen hallinta, metsäsosiologia ja maaseutupolitiikka. Rannikko kirjoitti ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta 1971, suoritti valtiotieteiden kandidaatin tutkinnon Turun yliopistossa 1976, sekä valtiotieteiden lisensiaatin tutkinnon Turun yliopistossa 1982. Yhteiskuntatieteiden tohtorin tutkinnon Rannikko suoritti 1989 Joensuun yliopistossa.


title: Pertti Rannikko

text: Rannikko työskenteli Joensuun yliopiston Karjalan tutkimuslaitoksen assistenttina 1977-1990 ja erikoistutkijana 1990-2000. Maaseutu- ja ympäristöntutkimuksen dosenttina hän on ollut Joensuun yliopistossa vuodesta 1995 lähtien. Vuosina 2000-2002 Rannikko toimi Joensuun yliopistossa määräaikaisena ympäristöpolitiikan professorina ja vuodesta 2002 alkaen Joensuun yliopistossa ja sittemmin Itä-Suomen yliopistossa ympäristöpolitiikan professorina. Rannikko on toiminut kymmenen Suomen Akatemian tutkimusprojektin johtajana, sekä varttuneena tieteenharjoittajana 1995-1996 ja 2007-2008. Rannikko oli Maaseudun uusi aika -lehden päätoimittajana vuosina 1993-1995. Vuonna 2008 Tieteentekijöiden liitto valitsi Pertti Rannikon vuoden tieteentekijäksi.


title: Sabirabadin piirikunta

text: Sabirabadin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 1469 neliökilometriä. Asukkaita on 153 000 henkeä (vuonna 2010).


title: Sabirabadin piirikunta

text: Sabirabadin piiri sijaitsee Azerbaidžanin itäosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa Kürdəmirin ja Hacıqabulin piireihin, idässä Şirvanin kaupunkialueeseen ja Salyanin piiriin, etelässä Biləsuvarin sekä lännessä Saatlın ja İmişlin piireihin. Seudun halki virtaa Kurajoki.


title: Sabirabadin piirikunta

text: Piirin keskus on Sabirabadin kaupunki, josta on 170 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Kuntia on yhteensä 75 ja kyliä 74. Kaupunkiväestön osuus on 18,6 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan asukkaista 95,3 % on azereja ja 4,5 % turkkilaisia.


title: Sabirabadin piirikunta

text: Piirin kautta kulkevat Bakusta Astaraan ja Nahitševaniin johtavat rautatiet. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viljan, puuvillan ja vihannesten viljelyyn.


title: Sabirabadin piirikunta

text: Nähtävyyksiin kuuluvat vuonna 1585 rakennettu Baba Samit Şıxlarin kylässä, Qalaqayınin ja Şamaxın moskeijat sekä Köhnə hamamin sauna.


title: Sabirabadin piirikunta

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Suqovuşan".


title: Askja

text: Askja (/aska/) on Islannin ylängöllä Dyngjufjöll-vuorten keskellä sijaitseva kerrostulivuori. Alue on hyvin eristynyt ja sinne pääsee vain muutamana kuukautena vuodessa. Alueella sataa vuosittain vain 450 mm johtuen Vatnajökull-jäätiköstä. Aluetta käytettiin Apollo-ohjelman aikana astronauttien harjoittelualueena, he tekivät siellä geologista tutkimusta.


title: Askja

text: Askja oli käytännössä tuntematon ennen 29. maaliskuuta 1875 alkanutta suurta purkausta. Erityisesti itäisissä vuonoissa tuhkasade oli niin runsas, että se myrkytti maan ja tappoi karjaa. Tuhkaa levisi tuulen mukana Norjaan ja Ruotsiin. Purkaus laukaisi merkittävän muuttoaallon pois Islannista. Aikaisempi vähäntunnettu purkaus on tapahtunut holoseenin aikana noin 11 000 vuotta sitten. Purkauksen tefraa on löydetty Ruotsin koillisosasta, Irlannin saaren pohjoisosasta ja Norjan pohjoisosasta. Viimeksi tulivuori on purkautunut 1961.


title: Askja

text: Askjassa on kolme sisäkkäistä kalderaa, joista suurimman halkaisija on 8 km. Uloin kaldera on purkautunut esihistoriallisella ajalla ja on laajuudeltaan 50 km². Pääkraatterin pohja on 1 100 metrin korkeudella.


title: Askja

text: Öskjuvatn on vuoden 1875 purkauksen kraatterissa oleva 4,5 km:n läpimittainen järvi. Sen pinta on noin 50 m alempana kuin varsinainen purkauskraatteri. Järvi oli aluksi lämmin, mutta on jäässä suuren osan vuotta. Se on syvin Islannin järvistä: 220 m.


title: Askja

text: Víti on pienempi 150 m:n läpimittainen räjähdyspurkauskraatteri Öskjuvatnin koillispuolella. Siinä on geoterminen järvi, joka on mineraalirikas, rikkipitoinen samea sininen järvi. Se on tarpeeksi lämmin uimiseen. (Näissä kraatterijärvissä uiminen tyynellä ilmalla voi olla vaarallista, koska veden pinnalle voi kertyä hiilidioksidia, joka voi tukehduttaa uimarin ja aiheuttaa hukkumisen.) Víti muodostui vuoden 1875 purkauksessa. Se on vain 8 metriä syvä.


title: Askja

text: Vuonna 1907, saksalaiset tiedemiehet Walter von Knebel ja Max Rudloff vierailivat Askjalla tutkimassa sen kalderaa. Tutkiessaan Öskjuvatnia pienessä veneessä, he katosivat jälkeäkään jättämättä. Von Knebel'in morsian Ina von Grumbkow johti etsintäretkikuntaa, mutta se, mitä heille tapahtui ei selvinnyt. Nykyiset havainnot maanvyöryjen vaikutuksista, kuten 21. kesäkuuta 2014 tapahtuneesta, on johtanut arveluihin että he kuolivat vastaavanlaiseen, maanvyöryn aiheuttamaan hyökyaaltoon; vuoden 2014 hyökyaallon korkeudeksi arvioitiin 30 metriä.


title: Askja

text: Askjaa ympäröivillä Dyngjufjöll-vuorilla on vaikuttava "Drekagil", lohikäärmeiden kanjoni. Kaksi muuta vulkaanista systeemiä, jotka sijaitsevat Askjan lähellä ovat Herðubreið ja Kverkfjöll.


title: Askja

text: Askja on suosittu turistinähtävyys. Alueella on kaksi retkeilymajaa ja mahdollisuus leiriytyä. Alueelle johtavat tiet ovat auki vain kolme-neljä kuukautta kesäkuusta lokakuun alkuun.


title: Askja

text: Kesäkuussa 2010, tulivuoriekspertti Hazel Rymer sanoi seismisen aktiivisuuden lisääntyneen myös Askjan alueella Lisääntyneet maanjäristykset ovat sijoittuneet koilliseen keskustulivuoresta Herðubreiðin suuntaan.


title: Askja

text: Maaliskuussa 2012 raportoitiin Öskjuvatn-järven jäiden poikkeuksellinen sulaminen kuukausia etuajassa. Ilmiö viittaisi lisääntyneeseen geotermiseen aktiivisuuteen Askjassa. Huhtikuun alussa 2012 matkailijoita kehotettiin välttämään alueella liikkumista mahdollisten myrkyllisten kaasujen vuoksi.


title: Mebyon Kernow

text: Mebyon Kernow on Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiva poliittinen puolue, joka ajaa Cornwallin suurempaa autonomiaa. Puolue sai vuonna 2009 kolme edustajaa Cornwallin alueneuvostoon. Vuoden 2013 vaaleissa paikkamäärä nousi neljään ja pysyi samana myös vuoden 2017 vaaleissa. Sillä on Kernow X -niminen nuorisojärjestö.


title: Mebyon Kernow

text: Mebyon Kernow'n perustava kokous pidettiin 6. tammikuuta 1951. Puolueen ensimmäinen poliittinen edustaja oli Helena Charles, joka pääsi Redruth-Cambornen kunnanvaltuustoon vuonna 1953. Varhaiset edustajat eivät kuitenkaan olleet täysin sitoutuneita puolueeseen ja ensimmäiset sitoutuneet ehdokkaat valittiin vasta 1960-luvulla. Muiden puolueiden jäsenten oikeus jäsenyyteen poistettiin 1970-luvulla. Puolueen 1970-luvun suurimpia saavutuksia oli Richard Jenkinin menestys Euroopan parlamenttivaaleissa 1979 hänen saadessa 10% kaikista Cornwallin äänistä. Samalla vuosikymmenellä, vuonna 1975 puolueesta irtaantui Cornish Nationalist Party. 1980- ja 1990-luvulla järjestettiin vaalien lisäksi useita poliittisia ilmauksia, kuten mielenosoituksia, Cornwallin autonomian puolesta. 2000-luvulla puolue on ajanut muun muassa Cornwallin neuvoston perustamista.


title: Saatlın piirikunta

text: Saatlın piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1943 perustetun piirin pinta-ala on 1180 neliökilometriä. Asukkaita on 93 700 henkeä (vuonna 2010).


title: Saatlın piirikunta

text: Saatlın piiri sijaitsee Azerbaidžanin itäosan tasankoseudulla. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Sabirabadin, etelässä Biləsuvarin ja lännessä İmişlin piireihin. Seudun halki virtaa Araksjoki.


title: Saatlın piirikunta

text: Piirin keskus on Saatlın kaupunki, josta on 182 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Kuntia on yhteensä 44 ja kyliä 43. Kaupunkiväestön osuus on 18,8 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan asukkaista 79,5 % oli azereja ja 17,4 % turkkilaisia.


title: Saatlın piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Bakun ja Nahitševanin välinen rautatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, puuvillan ja vihannesten viljelyyn.


title: Saatlın piirikunta

text: Nähtävyyksiin kuuluu lintu- ja kalarikas Sarısujärvi. Paikallislehtenä ilmestyy "Dönüş".


title: Ayumi Morita

text: Ayumi Morita (; s. 11. maaliskuuta 1990 Ōta) on japanilainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut WTA-listan sijalla 40 lokakuussa 2011. Toistaiseksi hän ei ole voittanut yhtään WTA-turnausta.


title: Ayumi Morita

text: Morita osallistui ensimmäiseen ITF-turnaukseensa vuonna 2004 ja pelasi seuraavana vuonna ensimmäiset WTA-turnauksensa. Ensimmäisen ITF-turnausvoittonsa Morita otti Tokachin turnauksessa vuonna 2006. Samana vuonna hän voitti myös Tokion ITF-turnauksen. Vuonna 2007 hän voitti Birminghamin WTA-turnauksen toisella kierroksella maailmanlistan sijalla 27 olleen Ai Sugiyaman. Grand Slam -turnauksen pääsarjaan Morita pääsi ensimmäisen kerran Wimbledonissa 2007. Ensimmäisellä kierroksella hän hävisi kuitenkin Mara Santangelolle. Heinäkuussa hän voitti Kurumin ITF-turnauksen. Syyskuussa hän pääsi WTA-turnausten puolivälieriin sekä Balilla että Soulissa. Vuonna 2008 Morita pääsi Dohan WTA-turnauksessa toiselle kierrokselle voittamalla Jelena Vesninan. Kolmannella kierroksella hän hävisi Ai Sugiyamalle. Amelia Islandin turnauksessa hän pääsi myös toiselle kierrokselle ja nousi turnauksen jälkeen jo maailmanlistalla sadan parhaan joukkoon. Pekingin olympialaisissa Morita voitti ensimmäisellä kierroksella Uuden-Seelannin Marina Erakovicin, mutta hävisi toisella kierroksella Li Nalle. Tokion WTA-turnauksessa Morita voitti ensimmäisellä kierroksella maailmanlistan sijalla 19 olleen Ágnes Szávayn, mutta hävisi toisella kierroksella Svetlana Kuznetsovalle. Loppukaudesta hän voitti Tokion, Kalkutan ja Toyotan ITF-turnaukset.


title: Ayumi Morita

text: Vuonna 2009 Morita pääsi heti kauden ensimmäisessä turnauksessa, Aucklandissa puolivälieriin asti, jossa joutui luovuttamaan. Kauden kaikissa Grand Slam -turnauksissa hän hävisi avauskierroksen ottelunsa. Vuonna 2010 hän pääsi Wimbledonissa toiselle kierrokselle voitettuaan Tamarine Tanasugarnin. Toisella kierroksella hän hävisi Dominika Cibulkoválle. Vuonna 2011 hän pääsi Grand Slam -turnauksessa ensimmäistä kertaa kolmannelle kierrokselle Australian avoimissa voitettuaan Alexandra Dulgherun ja Caroline Garcian. Kolmannella kierroksella hän hävisi Peng Shuaille. Dubain WTA-turnauksessa hän voitti ensimmäisellä kierroksella maailmanlistan sijalla 14 olleen Petra Kvitován ja toisella kierroksella Sania Mirzan. Kolmannella kierroksella hän hävisi ykköseksi sijoitetulle Caroline Wozniackille luvuin 6–1, 6–0. Malesian turnauksessa Morita hävisi puolivälierässä Jarmila Grothille 5–7, 6–3, 5–7. Ranskan avoimissa Morita hävisi toisella kierroksella Yanina Wickmayerille. Wimbledonissa Morita hävisi ensimmäisellä kierroksella Tamira Paszekille ja Yhdysvaltain avoimissa Laura Robsonille luovutettuaan toisessa erässä.


title: Bror Blomqvist

text: Bror Blomqvist (s. 1945) on entinen suomalainen käsipallomaalivahti. Hän oli vuoden käsipalloilija vuonna 1964 ja vuoden 1966 Turunmaan paras urheilija. Hänen seuransa oli alun perin PIF, mutta hän pelasi myös ÅIFK:ssa. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 19-vuotiaana ottelussa Puolaa vastaan. Yhteensä hän pelasi maajoukkueessa 12 ottelua vuosina 1965–1978.


title: Second in Command

text: Second in Command (televisioesityksessä käytetty myös nimeä "Kakkosmies") on vuonna 2006 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalais-romanialainen toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut Simon Fellows ja käsikirjoittanut Jonathan Bowers, David Corley ja Jayson Rothwell. Pääosissa näyttelivät Jean-Claude Van Damme, Julie Cox ja Alan McKenna.


title: Second in Command

text: Entinen Navy SEAL -erikoisjoukon jäsen komentaja Sam Keenan nimitetään Moldoviassa sijaitsevan Yhdysvaltain suurlähetystön uudeksi turvallisuusavustajaksi. Saapuessaan Moldoviaan hän saa huomata maan olevan sisällissodassa, kun raskaasti aseistetut kapinalliset ovat vallanneet kaupungin keskustan. Tilanne muuttuu vielä vaikeammaksi, kun Yhdysvaltain suurlähettiläs tapetaan ja kapinalliset uhkaavat kaapata vallan presidentiltä. Keenan nimitetään kriisitilanteessa epävirallisesti operaation johtoon ja hän turvaa Yhdysvaltain suurlähetystön ja vie presidentin turvapaikkaan. Samalla hänen on keksittävä keino kukistaakseen kapinalliset, ennen kuin he tuhoavat koko suurlähetystön ja heidän sotilaat mennessään.


title: Second in Command

text: Suomessa elokuva julkaistiin suoraan DVD:lle 7. kesäkuuta 2006.


title: Second in Command

text: Elokuva kuvattiin Romaniassa Castle Film Studiossa ja Bukarestin keskustassa.


Koripallon alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut on FIBA:n järjestämä koripallon mestaruusturnaus.


title: Koripallon alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut

text: Turnaus järjestettiin ensimmäistä kertaa Saksassa vuonna 2010. Tällöin kilpailuiden mestaruuden voitti Yhdysvallat.


title: Narvi (saari)

text: Narvi (, ) on yksi Suomenlahden ulkosaarista Leningradin alueen Viipurin piirissä Venäjällä. Saaren pituus on noin 500 metriä ja leveys 200 metriä sekä korkein kohta 10 metriä. Kallioisena pikkusaarena se on toiminut hylkeenpyynnin ja kalastuksen tukikohtana.


title: Narvi (saari)

text: Narvissa on ollut 1700-luvulta saakka ollut muurilla ympäröityjä asuinrakennuksia sekä kivestä muurattu 14 metriä korkea, valkoiseksi kalkittu tunnusmajakka. Vanha majakka korvattiin 28 metriä korkealla valurautaelementeistä rakennetulla majakalla 1867. Majakan valon kantama oli 16 meripeninkulmaa ja henkilökuntaan kuului majakkamestari ja neljä majakanvartijaa. Syysmyrskyt ja kelirikko saattoivat eristää Narvin täysin jopa kolmeksi kuukaudeksi.


title: Narvi (saari)

text: Vuonna 1920 solmitun Tarton rauhansopimuksen mukaisesti Suomen tuli demilitarisoida saari.. Talvisodan alettua 1939 saari tyhjennettiin ja majakka räjäytettiin. Vehkalahden kuntaan kuuluneet Narvin ja Somerin saaret sekä muutama pieni luoto olivat talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella.


title: Narvi (saari)

text: Jatkosodan jälkeen Narviin rakennettiin uusi, 37 metriä korkea ristikkotornimajakka 1945.


title: Krafla

text: Krafla on Islannin pohjoisosassa sijaitseva kaldera, joka on noin 10  km halkaisijaltaan ja johon kuuluu 90 km pitkä purkausalue. Sen korkein huippu on 818  m ja se on 2  km syvä. Krafla on purkautunut 29 kertaa tunnetun historian aikana.


title: Denver Manderson

text: Denver Manderson (s. 22. huhtikuuta 1989) on kanadalainen jääkiekkoilija ja pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi kaudella 2010–2011 Heinolan Kiekossa. Hän teki Heinolan Kiekossa tehot 17+16=33, ja oli joukkueen paras pistemies. Manderson on viettänyt juniorivuotensa Kanadassa. Hän pelasi kaudella 2009–2010 BCHL-junioriliigaa Penticton Veesin joukkueessa, jossa kasasi koko kauden 66 pelissä yhteensä 138 tehopistettä. Hän siirtyi loppukesästä Eurooppaan, jossa pelasi ensin viisi European Trophy -ottelua EC Red Bull Salzburgin riveissä ennen siirtymistään Suomeen ja Mestis-joukkue HeKiin.


title: Someri

text: Someri (, ) on yksi Suomenlahden ulkosaarista Leningradin alueen länsiosassa Venäjällä. Se sijaitsee Virolahden edustalla, noin 25 kilometriä Suomen mantereesta ja yhdeksän kilometriä Suomen merirajasta. Saaren korkein kohta on 16 metriä merenpinnasta.


title: Someri

text: Someri siirtyi Ruotsilta Venäjälle Uudenkaupungin rauhassa 1721. Vuonna 1812 se yhdistettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan osana Vanhaa Suomea. Venäläiset olivat rakentaneet saarelle vuonna 1808 kivestä ja tiilestä valkoiseksi kalkitun majakan, jonka valolaitteet uusittiin 1866.


title: Someri

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana venäläiset aloittivat Somerin linnoittamisen 1916. Linnoitustyöt keskeytyivät syksyllä 1917, jolloin perustukset saarelle aiotuille tykkipatterille olivat valmiit. Saarella oli kuitenkin isot varastot sota- ja elintarvikkeita. Suomen sisällissodassa Lavansaaren suojeluskunta sai tiedon, että saarella oli vain muutama vartiosotilas varastoja vartioimassa. Maaliskuussa 1918 Someria kohti lähti 30 hevosta ajomiehineen ja noin 20 suojeluskuntalaisen osasto. Saalis oli mittava. Kaikkiaan noin 150 kivääriä, osa venäläisiä ja osa brittiläisiä, runsaasti patruunoja, 65–70 rekikuormaa elintarvikkeita ja lennätinasema. Venäläiset vartiomiehet antautuivat osastolle vastarinnatta.


title: Someri

text: Vuonna 1920 solmitun Tarton rauhansopimuksen mukaisesti Suomen tuli demilitarisoida saari.


title: Someri

text: Talvisodan alettua 1939 saari tyhjennettiin ja majakka räjäytettiin. Vehkalahden kuntaan kuuluneet Somerin ja Narvin saaret sekä muutama pieni luoto olivat sodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella.


title: Someri

text: Jatkosodan alettua sukellusvene Saukko hyökkäsi heinäkuun alussa 1941 Somerin saaren päälaituria ja siihen kiinnittynyttä kahta neuvostolaista vartiovenettä vastaan torpedolla. Se osui laituriin, mutta vartioveneet jäivät koskemattomiksi ja hyökkäsivät Saukkoa vastaan kahdesti syvyyspommeilla, joista alus selvisi vain pohjasukelluksen ansiosta. Suomalaisjoukot valtasivat Somerin joulukuussa 1941.


title: Someri

text: Heinäkuussa 1942 käytiin kiivas Somerin taistelu, kun Neuvostoliiton puna-armeija pyrki valtaamaan saaren takaisin. Suomalaiset voittivat taistelun, mutta 17 kaatui ja 45 haavoittui. Puna-armeija puolestaan menetti saarella 128 miestä ja aluksissa arviolta kolmattasataa. Suomalaiset upottivat taistelun yhteydessä 17 neuvostoalusta.


title: Someri

text: Jatkosodan päättäneen Moskovan välirauhansopimuksen mukaan suomalaisten oli vetäydyttävä saarelta syyskuussa 1944.


title: Someri

text: Sodan jälkeen Somerille rakennettiin uusi, 37 metriä korkea ristikkotornimajakka.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1900

text: Pariisin kisojen 1900 voimistelukilpailu käytiin 29. - 30. heinäkuuta. Kilpailuun osallistui 135 osanottajaa kahdeksasta maasta, valtaosa Ranskasta. Ohjelmassa oli vain yksi voimistelutapahtuma, miesten moniottelu, joka koostui 16 osiosta. Osa lajeista suoritettiin kahdesti. Kustakin osasta oli maksimipistemäärä 20, koko kilpailusta 320. Pääosa lajeista oli voimistelulajeja, mutta mukana oli myös yleisurheilulajeja ja painonnostoa.


title: Voimistelu kesäolympialaisissa 1900

text:
Kilpailuihin osallistui urheilijoita kahdeksasta maasta.
Kilpailu koostui 16 osiosta. Voimistelulajien lisäksi kilpailussa oli mukana korkeus- ja pituushyppy sekä painonnosto.


title: Kiiltosiilikäs

text: Kiiltosiilikäs ("Callimorpha dominula") on siilikkäisiin kuuluva perhoslaji.


title: Kiiltosiilikäs

text: Kiiltosiilikäs on helposti tunnistettava perhoslaji. Etusiivet ovat pohjaväriltään mustanvihreät ja niissä on sininen metallinen hohde. siipien kuviointina ovat väriltään kellanvalkoisesta oranssiin vaihtelevat, epäsäännöllisen muotoiset laikut. Takasiivet ovat karmiininpunaiset. Niissä on mustia laikkuja sekä musta reunus. Ruumis on mustanvihreä, mutta keskiruumiin selkäpuolella on kaksi oranssia juovaa ja takaruumiissa kaksi leveää punaista selkäjuovaa. Siipiväli on 44–56 mm.


title: Kiiltosiilikäs

text: Toukka on tumma ja lyhytkarvainen, täysikasvuisena 45–49 mm pitkä ja muistuttaa suuresti nokkosperhosen toukkaa.


title: Kiiltosiilikäs

text: Eurooppalainen laji, jonka levinneisyysalue ulottuu Espanjasta Keski-Euroopan läpi Turkkiin ja Iraniin saakka. Suomessa kiiltosiilikästä tavataan paikoin Itä-Suomessa sekä pitkin etelärannikkoa, mutta tärkeimmät esiintymät ovat Uudellamaalla. Laji lentää yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta elokuun alkuun.


title: Kiiltosiilikäs

text: Enimmäkseen päiväaktiivinen laji, joka lentää etenkin iltapäivällä, mutta saattaa tulla yöllä valolle. Kiiltosiilikäs viihtyy kosteissa lehtimetsissä, aukkopaikoilla ja metsänreunustoilla. Se on kuitenkin esiintymiseltään paikoittainen ja joskus esiintymä saattaa olla maantieteellisesti hyvinkin pienellä alueella. Lisäksi eri esiintymät ovat yleensä erillään toisistaan. Lajilla on taipumusta vaellukseen, jolloin sitä voi tavata kaukanakin tavallisten esiintymispaikkojen ulkopuolella. Useimmista muista siilikäslajeista poiketen kiiltosiilikään imukärsä on hyvin kehittynyt ja perhonen käy innokkaasti ruokailemassa kukilla, etenkin ohdakkeilla.


title: Kiiltosiilikäs

text: Naaras munii maahan 200–300 munaa. Nuoret toukat viihtyvät ryhmissä eivätkä erityisemmin piilottele. Toukka onkin tavallisin elämänvaihe, jossa kiiltosiilikkään tapaa. Toukka talvehtii ja koteloituu alkukesästä ravintokasville lähelle maanpintaa.


title: Kiiltosiilikäs

text: Toukka on polyfagi ja elää erityisesti vadelmalla ("Rubus idaeus") sekä nokkosella ("Urtica dioica").


title: AccorHotels Arena

text: AccorHotels Arena (aikaisemmin Bercy Arena, alun perin Palais Omnisports de Paris-Bercy) on Pariisin Bercyssä Ranskassa sijaitseva monitoimihalli, jossa järjestetään erilaisia konsertteja, urheilutapahtumia ja muita vastaavia. Areena valmistui vuonna 1984 ja sen yleisökapasiteetti on tilanteen mukaan 7000-20300. Jyrkkien nurmirinteiden ympäröimän areenan ovat suunnitelleet arkkitehdit Michel Andrault, Pierre Parat ja Aydin Guvan. Areena on nimetty sponsorinsa AccorHotels -yhtiön mukaan.


title: AccorHotels Arena

text: Areenan maksikapasiteetti on 20300 henkeä. Esimerkiksi tennistä voi seurata 15603, jääkiekkoa 15000 ja yleisurheilua 10910 katsojaa.


title: AccorHotels Arena

text: Areenalla on esiintynyt lukuisia artisteja muiden muassa:


title: AccorHotels Arena

text: Jacques Higelin, David Bowie, Koffi Olomide, Phil Collins, Sting, Elton John, Shakira, Johnny Hallyday, Eddy Mitchell, Renaud, Indochine, Placebo, Céline Dion, Dorothée, France Gall, Paul McCartney, Eagles, Eric Clapton, Michel Polnareff, Iron Maiden, Mylène Farmer, Marilyn Manson, Kylie Minogue, Nightwish, Tina Turner, R.E.M., The Smashing Pumpkins, Eminem, Björk, The Cranberries, Radiohead, Vanessa Paradis, Manu Chao, Patricia Kaas, Mariah Carey, Christina Aguilera, Madonna, Britney Spears, Destiny's Child, Rammstein, Pink, Justin Timberlake, Cher, The Rolling Stones, Aerosmith, Queen, Dire Straits, Stevie Wonder, Deep Purple, AC/DC, Metallica, Daft Punk, Guns N' Roses, The Cure, U2, Toto, Green Day, Bruce Springsteen, The Offspring, Depeche Mode, Pink Floyd, Red Hot Chili Peppers, Linkin Park, Coldplay, Blink-182, Rage Against The Machine, Slipknot, Slayer, Zucchero, Laura Pausini, Eros Ramazzotti, Prince, Muse, Gwen Stefani, M. Pokora, Tokio Hotel, Superbus, Zazie, The Who, KISS, Alicia Keys, Beyoncé Knowles, Chris Brown, Lorie ja Simon ja Garfunkel.


title: AccorHotels Arena

text: AccorHotels Arenaan pääse Pariisin metrolla. Lähin metroasema on Bercy.


title: Alexander Ruuttu

text: Alexander Eric Christian Ruuttu (s. 9. joulukuuta 1992 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on suomalais-yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Kalevan Pallossa. Ruuttu on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa. KalPan entinen toimitusjohtaja Kimmo Kapanen on kuvaillut Ruuttua kookkaaksi, vauhdikkaaksi ja hyväksi maalinedustapelaajaksi. Hän laukoo oikealta.


title: Alexander Ruuttu

text: Ruuttu syntyi vuonna 1992 Chicagossa, jolloin hänen isänsä edusti NHL-joukkue Chicago Blackhawksia. Hän kuitenkin aloitti jääkiekkoilun Helsingin IFK:ssa, josta Ruuttu siirtyi sittemmin Jokereihin. Hän voitti joukkueessa C-nuorten Suomenmestaruuden vuonna 2009.


title: Alexander Ruuttu

text: Kaudella 2010–2011 Ruuttu oli Jokereiden A-nuorten paras maalintekijä ja Eetu Kosken jälkeen toiseksi paras pistemies tehoilla 18+13=31. Hän teki debyyttinsä miesten peleissä syksyllä 2010, jolloin Ruuttu pelasi kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa tehoin 1+1=2. Hän pelasi kauden aikana myös ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa 3. maaliskuuta 2011 Oulun Kärppiä vastaan. Ruuttu sai ottelussa jääaikaa 6.27 minuuttia.


title: Alexander Ruuttu

text: Toukokuussa 2011 Ruuttu teki kaksivuotisen liigasopimuksen Jokereiden kanssa. Huhtikuussa 2011 NHL:n kykyjenetsijäpalvelu rankkasi hänet 16. parhaaksi Euroopassa pelaavaksi kenttäpelaajaksi . Lopulta Phoenix Coyotes varasi Ruutun toisella kierroksella 51. pelaajana. Tilanteesta erikoisen teki se, että hänen isänsä Christian toimi joukkueen kykyjenetsijänä. Ruutun varasi myös Dinamo Riika 68. pelaajana .


title: Alexander Ruuttu

text: Kaudeksi 2011–2012 Ruuttu nostettiin Jokereiden SM-liigarinkiin kaksivuotisella sopimuksella. Hän teki SM-liigauransa avausmaalin 15. lokakuuta 2011 kotona Pelicansia vastaan. Ruuttu pelasi kauden aikana Jokereissa yhteensä 13 SM-liigaottelua tehden yhden maalin, mutta suurimman osan kaudestaan hän pelasi Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa, jossa Ruuttu pelasi kauden loppuun. Ruuttu pelasi ison osan kaudestaan myös Jokereiden A-nuorissa, joissa hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.


title: Alexander Ruuttu

text: Ruuttu pelasi syyskautensa 2012–2013 suurimmaksi osaksi lainalla Kiekko-Vantaassa ja hän mahtui Jokereiden kokoonpanoon vain neljässä SM-liigaottelussa, kunnes Ruuttu siirtyi tammikuussa 2013 kevääseen 2015 asti ulottuvalla sopimuksella Tampereen Ilvekseen. Ruuttu pelasi joukkueessa loppukaudella 18 runkosarja- ja neljä liigakarsintaottelua tehden kuusi syöttöpistettä. Kaudella 2013–2014 hän pelasi joulukuussa 2013 tulleen alaraajavamman takia vain 33 runkosarjaottelua jouduttuaan pariksi kuukaudeksi sivuun. Ruuttu teki niissä tehot 5+9=14 ja onnistui pitämään jäähysarakkeensa kokonaan nollilla.


title: Alexander Ruuttu

text: Kaudella 2014–2015 Ruuttu osoittautui Ilveksessä pettymykseksi, kun hän teki 16 ottelussa vain yhden syöttöpisteen. Ruuttu pelasi myös kahdeksan ottelua lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa, kunnes Ilves purki hänen sopimuksensa yhteisymmärryksessä tammikuussa 2015. Jo samana päivänä Ruutun kerrottiin siirtyneen loppukaudeksi Turun Palloseuran riveihin. Kaudeksi 2015–2016 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyAllsvenskanin nousijajoukkue Tingsryds AIF:ään. Ruuttu oli joukkueen paras maalintekijä 15 osumallaan.


title: Alexander Ruuttu

text: Ruuttu palasi kaudeksi 2016–2017 SM-liigaan ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Kalevan Pallon riveihin. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2017–2018 Ruuttu teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 17+12=29, joilla hän oli KalPan paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Marraskuussa 2017 Ruuttu teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Joulukuussa 2018 hänen sopimustaan KalPan kanssa jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2021 saakka.


title: Alexander Ruuttu

text: Ruuttu pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2012, jolloin hän oli kolmella osumallaan Suomen kolmanneksi paras maalintekijä Miikka Salomäen kanssa. Hänet palkittiin Kanadaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaana pelaajana.


title: Alexander Ruuttu

text: Alexander Ruuttu on neljännen polven urheilija. Hänen isänsä Christian Ruuttu on entinen NHL-jääkiekkoilija ja Espoon Bluesin entinen toimitusjohtaja. Christian on Suomen Jääkiekkoleijona numero 134 ja toimii nykyään NHL-joukkue Los Angeles Kingsin kykyjenetsijänä. Hän loi pitkän jääkiekkouran Porin Ässissä, Helsingin IFK:ssa ja NHL:ssä.


title: Alexander Ruuttu

text: Alexanderin isoisä Kalevi Ruuttu pelasi jääpalloa Helsingin IFK:ssa, Porin Palloseurassa ja Porin Narukerässä. Jääpallouransa jälkeen Kalevi Ruuttu loi menestyksekkään uran jääpalloerotuomarina, viheltäen monissa MM-kilpailuissa. Aisaparina tuomaroimassa oli monesti Kalevin veli Teuvo Ruuttu, joka myös loi pitkän jääpalloerotuomariuran. Kalevi, Teuvo ja kolmas veljes Olavi Ruuttu, pelasivat myös nuorempana maahockeytä Suomen maajoukkueessa.


title: Alexander Ruuttu

text: Alexanderin isoisoisä Lauri Ruuttu pelasi myös jääpalloa, seuroinaan Viipurin Sudet ja Helsingin Jalkapalloklubi.


title: Badi Assad

text: Badi Assad (oik. Mariângela Assad Simão, São João da Boa Vista, 23.12.1966) on brasilialainen kitaristi, laulaja, perkussionisti ja säveltäjä. Hän on tullut tunnetuksi etno-, world beat- ja jazz-musiikin esittäjänä.


title: Badi Assad

text: Assad syntyi São Paulon osavaltiossa, mutta vietti lapsuutensa Rio de Janeirossa. Hänen isänsä Jorge Assad soittaa bandolimia, eli brasilialaista mandoliinia. Assadin isoveljet Sergio ja Odair ovat molemmat kansainvälisesti tunnettuja klassisia kitaristeja . Assad alkoi musiikinopiskelun jo hyvin varhaisessa iässä. Kitaraa hän alkoi soittaa 14 vuoden iässä "perittyään" veljiensä paikan isänsä säestäjänä.


title: Badi Assad

text: Assad opiskeli klassista kitaraa Rio de Janeiron yliopistossa ja voitti nuorten instrumentalistien kilpailun 1984. Näihin aikoihin hän alkoi kehitellä omaperäistä tekniikkansa, joka yhdistelee Assadin omalla ruumillaan tuottamia perkussioääniä ja lauluimprovisaatiota kitaransoittoon. 1986 Assad liittyi Rion kitaraorkesteriin, ja 1987 hänet palkittiin Brasilian parhaana kitaristina kansainvälisillä Villa-Lobos-festivaaleilla. Tuolloin hän oli jo esiintynyt kotimaansa lisäksi myös Euroopassa ja Israelissa Duo Romantique -kokoonpanossa yhdessä kitaristi Françoise-Emmanuelle Denisin kanssa. 1989 Assad julkaisi ensimmäisen levytyksensä "Dança dos Tons". Levyn pienen painosmäärän vuoksi siitä tuli nopeasti harvinaisuus, ja vuonna 2003 albumi julkaistiin bonuskappaleilla varustettuna uudelleen nimellä "Dança das Ondas".


title: Badi Assad

text: 90-luvun puolivälissä Assad levytti kolme albumia arvostetulle amerikkalaiselle Chesky Records -merkille. Guitar Player -lehden lukijat äänestivät Assadin "Acoustic Fingerstyle" -sarjan voittajaksi ja albumin "Rhythms" vuoden parhaaksi klassisen kitaran albumiksi 1995]. Kotimaassaan Assad teki vuonna 1995 myös yhteislevytyksen "Juarez Moreira & Badi Assad" kitaristi Juarez Moreiran kanssa.


title: Badi Assad

text: 1998 Assad siirtyi populaarimman world beat -henkisen musiikin pariin levyllään "Chameleon". Albumin kiertueella Assad esiintyi myös tähän mennessä ainoalla Suomen-keikallaan Porin Jazzien yhteydessä .


title: Badi Assad

text: Käsivamman vuoksi Assad joutui lopettamaan soittamisen pariksi vuodeksi pian "Chameleon"-kiertueen jälkeen. Parannuttuaan hän esiintyi 2002 silloisen aviomiehensä Jeff Youngin kanssa vähälle huomiolle jääneellä yhteislevytyksellä "Nowhere".


title: Badi Assad

text: Assadin varsinainen paluu tapahtui vasta 2003, kun hän julkaisi jazzalbumin "Three Guitars" John Abercrombien ja Larry Coryellin kanssa. Assad jatkoi sittemmin soolouraansa hyvän vastaanoton saaneilla albumeillaan "Verde" (2004) ja "Wonderland" (2006), jotka sijoittuvat Assadin varhaisten, kunnianhimoisten levytysten ja "Chameleonilla" alkaneen populaarimman world beat -linjan välimaille.