title: Puistotiainen

text: Puistotiaiset asuvat lehti- ja sekametsissä, etenkin soistuneissa jokien ja soiden reunametsissä. Ne ovat yleisiä myös puistoissa, puutarhoissa ja pensaikoissa.


title: Puistotiainen

text: Pesä on puunkolossa, pöntössä tai lähes minkälaisessa kolossa tahansa 1–30 metriä korkealla. Naaras munii 5–8, keskimäärin 6,5 munaa, joita se hautoo 13–17 päivää. Poikaset kuoriutuvat samanaikaisesti ja jättävät pesän lentokykyisinä 17–18 päivää vanhoina. Ne saattavat joskus auttaa vanhempiaan toisen pesyeen poikasten hoidossa myöhemmin kesällä.


title: Puistotiainen

text: Puistotiaisen ruokavalio koostuu hyönteisistä, hämähäkeistä ja muista pienistä selkärangattomista sekä marjoista ja siemenistä.


title: Olaf Frydenlund

text: Olaf Emil Frydenlund (16. kesäkuuta 1862 Tune – 8. huhtikuuta 1947) oli norjalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin olympialaisiin 1900, joissa hän osallistui viiteen eri 300 metrin sotilaskiväärin kilpailuun. Frydenlund voitti niistä yhden mitalin, hopeaa joukkuekilpailusta.


title: USD Novese

text: Unione Sportiva Dilettantistica Novese eli USD Novese on jalkapalloseura Novi Liguren kaupungista. Seura on voittanut Italian mestaruuden kertaalleen 1922. Nykyään seura pelaa Italian viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla Serie D:ssä.


title: Kastesammalet

text: Kastesammalet ("Plagiochila") on aitomaksasammaliin kuuluva suku. Siihen kuuluu kaksi Suomessa esiintyvää lajia.


title: Kastesammalet

text: Suomessa esiintyvät kastesammallajit:


title: Luuraset

text: Luuraset ("Grallaricula") on luurien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Luurasien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 9 lajia. Aiemmin suku luettiin muurien heimoon.


title: Peter Winquist

text: Jan Peter Winquist (s. 13. marraskuuta 1941 Tenhola) on Eckerössä Ahvenanmaalla asuva keramiikkataiteilija.


title: Peter Winquist

text: Winquist opiskeli keramiikkaa Göteborgin taideteollisuuskoulussa vuosina 1963–67. Hän toimi suunnittelijana Arabian tehtaalla vuosina 1967–74 sekä Pentikillä muotoilijana ja taiteellisena johtajana vuosina 1974–1983. Hän suunnitteli Pentikille muun muassa Halla-astiaston ja toimi Posiolla keramiikkakoulun rehtorina 1980-luvulla. Winquist on toiminut myös alan konsulttina ja neuvonantajana Libanonissa ja Ahmedabissa. Hän voitti Faenza (EH) -astiastolla kultamitalin vuonna 1971 Italiassa Faenzan keramiikkabiennaalissa. Hän sai myös valtion taideteollisuuspalkinnon vuonna 1976 ja Ahvenanmaan kulttuuripalkinnon 1994.


title: Peter Winquist

text: Vuodesta 1998 lähtien Winquistillä on ollut oma keramiikkastudio ja hän on toiminut Eckerön posti- ja tullitalon toiminnanjohtajana ja osa-aikaisena projektijohtajana historiallisessa postitien hankkeessa.


title: Peter Winquist

text: Winquist oli naimisissa muotoilija Anja Winquistin kanssa.


title: Korallisammalet

text: Korallisammalet ("Ptilidium") on aitomaksasammaliin kuuluva suku. Siihen kuuluu 2 Suomessa esiintyvää lajia.


title: Malagassin luterilainen kirkko

text: Malagassin luterilainen kirkko () on kristillinen luterilainen kirkko. Se toimii Madagaskarissa ja Ranskassa. Kirkko on perustettu vuonna 1950, jolloin siihen liittyi 1800 luterilaista seurakuntaa Keski- ja Etelä-Madagaskarissa. Vanhin kirkon seurakunnista on perustettu 1800-luvun alkupuolella.


title: Malagassin luterilainen kirkko

text: Kirkolla on lähes kolme miljoonaa jäsentä, mikä tekee siitä Madagaskarin kolmanneksi suurimman kirkon. Se on yksi maailman nopeimmin kasvavista luterilaisista kirkoista ja tällä hetkellä se on maailman kahdeksanneksi suurin luterilainen kirkko. Sen menestys riippuu osittain sen kiinteästä yhteydestä Madagaskarin Fifohazana-kansallisuusliikkeeseen, joka on toiminut kirkon kautta 1900-luvulla. Useimmat kirkon tämänhetkisistä johtohenkilöistä toimivat myös Fifohazana-liikkeessä.


title: Malagassin luterilainen kirkko

text: FLM:llä on laaja terveydenhoitojärjestelmä, johon kuuluu yhdeksän sairaalaa, SALFA-terveysasemaa. Kirkon SALFA-ohjelmassa kiinnitetään huomioita lapsikuolleisuuden alentamiseen, perhesuunnitteluun ja AIDSin vastaiseen työhön.


title: Malagassin luterilainen kirkko

text: Kirkon jäsenet tekevät lähetystyötä Kamerunissa ja Papua-Uudessa-Guineassa.


title: Malagassin luterilainen kirkko

text: Malagassin luterilainen kirkko on jaettu 20 synodiin, joita johtaa paikallisten seurakuntaneuvostolaisten valitsema presidentti. Kansallinen synodi on korkein päättävä elin, joka kokoontuu joka neljäs vuosi. Sen päätösvaltaan kuuluvat Jumalanpalvelusta, hengellistä elämää ja kirkon hallintoa ja organisaatiota koskevat asiat. Kirkon johtoryhmään (kirkkohallitus) kuuluu päätoiminen puheenjohtaja (presidentti) ja pääsihteeri, heidän varahenkilönsä sekä kirkon taloudenhoitaja.


title: Malagassin luterilainen kirkko

text: Malagassin luterilainen kirkko sai alkunsa norjalaisten lähetyssaarnaajien työstä. Norjan lähetysseura aloitti työn Etelä-Madagaskarissa vuonna 1866. Amerikan luterilainen kirkko aloitti lähetystyön Koillis-Madagaskarissa parikymmentä vuotta myöhemmin vuonna 1888. Kirkko muodostettiin vuonna 1950. Perustamishetkellä kirkolla oli 18000 jäsentä, mutta kirkko alkoi nopeasti kasvaa.


title: Malagassin luterilainen kirkko

text: Kirkko liittyi ensimmäisen lähetysmaiden kirkkona Luterilaiseen maailmanliittoon. Malagassin luterilainen kirkko liittyi vuonna 1966 myös Kirkkojen maailmanneuvostooon. Lisäksi se on yleisafrikkalaisen kirkkojen konferenssin (), Malagassin kristillisten kirkkojen neuvoston, Malagassin protestanttikirkkojen neuvoston jäsen.


title: Wasa Royals

text: Wasa Royals on amerikkalaisen jalkapallon joukkue Vaasasta. Royals pelaa amerikkalaista jalkapallo Vaahteraliigassa. Joukkue on osa West Coast Vikings -seuraa, johon kuuluu myös cheerleading-toimintaa.


title: Wasa Royals

text: Seuran edustusjoukkue pelasi nimellä Vaasa Vikings vuoteen 2012 saakka, jolloin edustusjoukkue uusittiin ja sen nimeksi tuli Vaasa Royals. Vaasa Vikings jatkaa seuran kakkosjoukkueena III-divisioonassa.


title: Wasa Royals

text: Vaasa Vikings perustettiin vuonna 1994. Sitä ennen Vaasassa oli ollut 1980-luvulla joukkue nimeltään Vaasa Warriors. Viidessä kaudessa Vikings nousi II-divisioonasta ylimmälle tasolle Vaahteraliigaan. Kolmen liigakauden jälkeen Vikings pudottautui taloudellisista syistä II-divisioonaan vuonna 2004.


title: Wasa Royals

text: Vikings oli II-divisioonan kestomenestyjä 2000-luvulla. Seura pelasi kahdesti I-divisioonassa 2005 ja 2009, pudoten nopeasti takaisin II-divisioonaan. Vuonna 2013 Seppo Evwaraye astui seuran johtoon ja uusi edustusjoukkueen. Vikingsista tuli seuran kakkosjoukkue kun uudeksi edustusjoukkueeksi lanseerattiin Royals.


title: Wasa Royals

text: Royals voitti II-divisioonan 2013 ja nousi seuraavaksi vuodeksi I-divisioonaan.


title: Wasa Royals

text: Se pelasi kaudella 2009 I. divisioonassa, mutta jätti sarjan kesken pelaajapulan vuoksi. Se oli hävinnyt kaikki seitsemän otteluaan maalierolla 34–256. Seura oli noussut I. divisioonaan voittamalla edellisellä kaudella II. divisioonan. Loppuottelussa kaatui 69ers luvuin 26–7. Parhaiten seura muistetaan 2000-luvun alusta, jolloin se pelasi kolme kautta Suomen pääsarjatasolla Vaahteraliigassa. Parhaimmat saavutukset olivat runkosarjan kuudennet sijat vuosina 2002 ja 2003. Myös Vikingsin naiset pelasivat kaudet 2001–2003 pääsarjassa sijoittuen joka vuosi kuudenneksi. Seuran kotikenttänä toimii Palosaaren urheilukenttä.


title: Seija Pöntinen

text: Seija Tuulikki Inkinen (o.s. Pöntinen, 30. maaliskuuta 1934 Mäntsälä – 2. kesäkuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa olivat korkeushyppy, 80 metrin aitajuoksu ja viisiottelu.


title: Seija Pöntinen

text: Seija Pöntinen sijoittui Helsingin 1952 olympialaisissa korkeushypyssä 15:nneksi ja karsiutui 80 metrin aitajuoksun alkuerissä. Hän edusti Suomea viidessä maaottelussa vuosina 1953–1956 ja saavutti kaksi lajivoittoa.


title: Seija Pöntinen

text: Seuratasolla Pöntinen edusti Mäntsälän Urheilijoita ja Helsingin Yliopiston Urheiluseuraa. Hän voitti Suomen mestaruuden 80 metrin aitajuoksussa vuosina 1952, 1953, 1954 ja 1955, viisiottelussa vuosina 1952 ja 1954 sekä korkeushypyssä vuonna 1952. Hän paransi Suomen ennätystä 80 metrin aitajuoksussa kolmasti, korkeushypyssä kolmasti sekä viisiottelussa kerran. Vuonna 1951 hän paransi korkeushypyn Suomen-ennätystä lukemiin 151.


title: Seija Pöntinen

text: Pöntinen esiintyi voimistelijana Hilma Jalkasen ryhmässä Pohjois-Amerikan kiertueella 1956 ja Brysselin maailmannäyttelyssä 1958. Hän toimi myöhemmin muun muassa Suomen Naisvoimistelun Tuki ry:n puheenjohtajana. Hänen tyttärensä Tiina Inkinen (s. 1966) saavutti juoksulajeissa juniorien SM-mitaleja 1980-luvulla.


title: NBA-kausi 1997–1998

text: NBA-kausi 1997–1998 oli NBA-liigan 52. kausi. Runkosarja käynnistyi 31. lokakuuta 1997 ja päättyi 19. huhtikuuta 1998 jonka jälkeen käynnistyivät pudotuspelit. 14. kesäkuuta 1998 mestariksi kruunattiin kolmannen kerran peräkkäin Chicago Bulls, joka Michael Jordanin johdattamana kaatoi Utah Jazzin otteluvoitoin 4–2.


title: NBA-kausi 1997–1998

text: Kautta pidetään yleisesti erään aikakauden loppuna, sillä Jordanin lopetettua uransa myös Chicagon dynastia päättyi.V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja


title: Sisko Heikkilä

text: Sisko Sinikka Heikkilä (23. joulukuuta 1921 Iitti – 24. tammikuuta 1997 Iitti) oli suomalainen korkeushyppääjä.


title: Sisko Heikkilä

text: Heikkilä sijoittui Helsingin 1952 olympialaisten korkeushypyssä 16:nneksi. Hän edusti Suomea kolmessa maaottelussa.


title: Sisko Heikkilä

text: Seuratasolla Heikkilä edusti Iitin Kisaajia. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1948, 1950 (tulos 145), 1951, 1953 ja 1954 sekä saavutti SM-pronssia vuonna 1956. Hän hyppäsi vuonna 1952 Suomen ennätyksen 152 senttimetriä.


title: Svengijengi vauhdissa jälleen

text: Svengijengi vauhdissa jälleen ("Diner") on vuonna 1982 julkaistu Barry Levinsonin ohjaama elokuva. Se on samalla myös hänen debyyttiohjauksensa. Elokuva sijoittuu Baltimoreen vuonna 1959. Tarina kertoo viidestä nuoresta miehestä, jotka viettävät ystävänsä viimeisiä poikamiespäiviä ennen häitä. Pääosissa ovat Steve Guttenberg, Daniel Stern, Mickey Rourke, Kevin Bacon, Tim Daly, Ellen Barkin ja Paul Reiser.


title: Svengijengi vauhdissa jälleen

text: "Svengijengi vauhdissa jälleen" sai inspiraationsa George Lucasin vuonna 1973 ohjaamasta elokuvasta "Svengijengi ’62". Suomenkielisestä nimestään huolimatta kysessä ei ole jatko-osa, vaan Barry Levinsonin oma näkemys Lucasin svengijengistä. Pääosanäyttelijöistä Guttenberg, Stern, Rourke, Bacon ja Daly olivat elokuvan valmistumisen aikoihin vielä liki tuntemattomia.


title: Svengijengi vauhdissa jälleen

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Dinerin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Vuorimunkki

text: Vuorimunkki ("Jasione montana") on kellokasvien ("Campanulaceae") heimoon ja munkkien sukuun kuuluva ruohovartinen, yksi- tai kaksivuotinen kasvi.


title: Vuorimunkki

text: Vuorimunkin varret ovat pystyjä tai kohenevia ja kasvavat 10–50 cm:n korkuisiksi. Varret ovat yksittäisiä, haarattomia tai tyviosastaan haarovia ja yläosastaan lehdettömiä. Kasvi on karvainen. Lehdet ovat tasasoukan suikeita tai kapean vastapuikeita, aaltolaitaisia, ehytlaitaisia tai harvaan matalahampaisia. Varsilehdet ovat kooltaan 10–40 mm pitkiä ja 2–5 mm leveitä. Ruusukelehdet lakastuvat varhain. Pallomainen kukinto on tiheä, 1–2,5 cm leveä mykerömäinen sarja, jonka tyvellä on suomumaisia ylälehtiä. Verhiönliuskat ovat äimämäisiä. Teriö on 6–15 mm pitkä ja väriltään yleensä vaaleansininen, joskus valkoinen tai vaaleanpunainen. Teriönliuskat ovat aluksi yhdessä, tyvestä alkaen erityviä. Verhiön ja teriön torvi on suora, ja kukkien luotit pistävät piikkeinä esiin torvista. Laji suosii ristipölytystä, ja sen kukissa vierailee runsaasti hyönteisiä.


title: Vuorimunkki

text: Suomessa vuorimunkki kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kahdella kärkiraolla avautuva kota. Kookas kasvi voi hyvänä vuonna tuottaa tuhansia siemeniä, jotka voivat säilyttää itävyytensä maaperässä yli vuosikymmennen. Vuorimunkki voi muodostaa tiheitä kasvustoja, mutta kasvin runsaus ja koko vaihtelee suuresti vuosittain.


title: Vuorimunkki

text: Vuorimunkkia tavataan Euroopassa Portugalista Romaniaan ja Ukrainan ja Venäjän länsiosiin. Etelässä levinneisyysalue rajoittuu Espanjan keskiosiin, Keski-Italiaan ja Kreikan pohjoisosiin, pohjoisessa Britteinsaarille ja Fennoskandian eteläosiin, jossa lajia esiintyy Tanskassa sekä Suomen, Ruotsin ja Norjan eteläosissa. Laji on levinnyt myös Turkin länsiosiin ja Pohjois-Afrikkaan Marokkoon ja Algerian pohjoisosiin. Tulokaslajina vuorimunkkia kasvaa myös muutamin paikoin Yhdysvaltain itä- ja länsirannikolla sekä Uudessa-Seelannissa.


title: Vuorimunkki

text: Suomessa vuorimunkki on alkuperäislaji. Sitä tavataan harvakseltaan Etelä- ja Itä-Suomessa. Levinneisyysalueen pohjoisraja kulkee Satakunnasta Pohjois-Karjalan eteläosiin. Pohjois-Karjalan Pärnävaarassa on lajin pohjoisin tunnettu esiintymispaikka.


title: Vuorimunkki

text: Vuorimunkin kasvupaikkoja ovat kalliot, kuivat hietikot ja soramaat, sorakuopat, dyynit, nummet ja mäenrinteet. Suomessa kasvupaikkoja tunnetaan noin sata. Laji on harvinaistunut lähinnä kasvupaikkojen umpeenkasvun vuoksi, ja laji onkin Suomessa luokiteltu vaarantuneeksi. Vuorimunkki on taantunut monin paikoin myös Keski- ja Länsi-Euroopassa.


title: Kääpiöhaukat

text: Kääpiöhaukat ("Polihierax") on jalohaukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintusuku. Kääpiöhaukkojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.


title: Patrikin Muisto

text: Patrikin Muisto (s. 1998) on suomenhevonen ja vuoden 2009 ravikuningas. Sen isä on Patrik ja emä Päivän Rusko. Oriin valmentajana toimi aiemmin Hannu Kamppuri ja vuodesta 2006 lähtien Jouko Tarvainen.


title: Patrikin Muisto

text: Patrikin Muisto joutui pitämään vuoden 2007 kilpailutaukoa hankosidevamman vuoksi. Vuoden kuluttua se teki läpimurtonsa ja sijoittui 19 kertaa kolmen parhaan joukkoon kauden 22 kilpailussa. Patrikin Muisto osallistui ensimmäisen kerran kuninkuusraveihin vuonna 2009. Valmentajansa ja osaomistajansa Jouko Tarvaisen ohjastamana se voitti 2 100 metrin ja mailin matkat. Päätösmatkalla, 3 100 metrillä ori sijoittui toiseksi ja voitti ravikuninkuuden yhteisajalla 9.39,5. Kuninkuusraveista se keräsi palkintorahoina 55 000 euroa.


title: Robert Arkins

text:
Robert Arkins on irlantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Alan Parkerin ohjaamassa elokuvassa "The Commitments" (1991).
Arkins näytteli nuorta Jimmy Rabbittea, joka ryhtyi kokoamansa soul-yhtyeen manageriksi.


title: Patrik (ravihevonen)

text: Patrik (14. toukokuuta 1981 – 13. elokuuta 1999) oli suomenhevonen ja nelinkertainen ravikuningas. Sen isä oli V.T. Ajatus, emä Puhelu, isänisä viisinkertainen ravikuningas Vieteri ja emänisä vuoden 1965 ravikuningas Puhemies. Patrik voitti ravikuninkuuden vuosina 1988, 1989, 1990 ja 1991 sekä suurmestaruuden vuosina 1987, 1989 ja 1990. Sen ohjastajana toimi tuolloin Risto Lanki ja hevosta valmensivat Seppo Suuronen sekä Juha Kortekallio.


title: Patrik (ravihevonen)

text: Patrikin jälkeläisiä ovat muun muassa vuoden 1995 ravikuningas Rikhart, vuoden 1998 ravikuningatar Uja sekä vuoden 2009 ravikuningas Patrikin Muisto.


title: Aasianhaukkaset

text: Aasianhaukkaset ("Microhierax") on jalohaukkojen heimoon kuuluva lintusuku. Aasianhaukkasten sukuun kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia.


title: Milloinkaan en löydä samanlaista

text: Milloinkaan en löydä samanlaista on suomenkielinen versio kappaleesta Quando m'innamoro, jonka Robert Livraghi ja Daniele Pace sävelsivät. Kaikkein tunnetuimman version kappaleesta teki englantilainen Engelbert Humperdinck nimellä "A Man Without Love". Juha "Watt" Vainio teki kappaleeseen suomenkieliset sanat vuonna 1968. Suomenkielisen version alkuperäinen levyttäjä on Fredi, mutta sen ovat myöhemmin levyttäneet muun muassa Kari Tapio ja Jamppa Tuominen.


title: Angeline Ball

text:
Angeline Ball (s. 1969) on palkittu irlantilainen näyttelijä, joka asuu nykyisin Lontoossa. Hänen läpimurtoroolinsa oli
vuonna 1991 Alan Parkerin ohjaamassa elokuvassa "The Commitments", jossa hän näytteli taustalaulaja Imelda Quirkea. Hän on myös esiintynyt draamasarjassa "EastEnders", jossa hän näytteli Maggie Townsendiä.


title: Angeline Ball

text: Ball on näytellyt myös irlantilaiselokuvissa "Trojan Eddie", "Alamaailman kenraali" ja "The Tiger's Tale". Hän keräsi suurta suosiota Sean Walshin elokuvassa "Bloom" (2003), jossa hän näytteli Molly Bloomia. Vuonna 2003 Ball voitti kyseisestä roolistaan Irlannin elokuvan ja television parhaan naisnäyttelijän tittelin.


title: Angeline Ball

text: Ball on näytellyt myös lukuisissa televisiosarjoissa ja -elokuvissa, kuten "Brothers In Trouble", "Pohjoiset ystävämme", "Doc Martin", "Suhteita, sotkuja ja ystävyyttä", ja "What We Did On Our Holiday". Vuonna 2007 hän näytteli maalaista alkoholistia Annie Littleä televisiosarjassa "Trouble in Paradise".


title: Angeline Ball

text: Ball on myös kokenut laulaja, joka on esittänyt muun muassa televisiosarjojen tunnuskappaleita.


title: Iso vaalee

text: Iso vaalee on Veikko Kerttulan ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1983.


title: Iso vaalee

text: Elokuva perustuu Veijo Meren romaaniin "Jääkiekkoilijan kesä" (1980) ja noudattaa varsin tarkkaan alkuperäistekstiä. Elokuva sijoittuu 1950-luvun Hämeenlinnaan, aiheena on kolmikymppisen ”Ison vaaleen” eli Salme Isolan sielunelämä ja hänen suhteensa nuoreen jääkiekkoilijaan Illuun.


title: Iso vaalee

text: "...sillä on kesäloma, sillä on sandaalit ja hame." Miehet puhuvat Isosta vaaleesta eli Salme Isolasta ravintolan terassilla. Tuo kiehtova kaunotar hulmuavine hiuksineen on lumonnut varuskuntakaupungin uroot, mukaan luettuna nuoren jääkiekkoilijan, Illun. Hän ei tosin tuo itseään erityisemmin tykö Salmelle, kun tämä saapuu terassille kapteeni Kurjenmatkan seurassa. Terassille pyrkii myös 32-vuotias Unto eli Uti, Salmen ikätoveri ja entinen miesystävä. Kurjenmatka taasen yrittää epätoivoisesti valloittaa Salmen, päästä blondin suosioon. Ollaan 1950-luvun puolenvälin Suomessa, suursodasta on kulunut kymmenisen vuotta ja kaikilla on omat sotakokemuksensa tuoreessa muistissa. Uti kertoo tietävänsä totuuden Portinhoikan taistelusta. Seuraa Utin ja Kurjenmatkan välistä suukopua. Pian Salme on Utin kanssa kahden, Illu on jäänyt istumaan naapuripöytään yksin ja Salme pyytää häntä liittymään seuraan.


title: Iso vaalee

text: Illan tullen Illu palaa kotiinsa, joka on parakki hänen isänsä johtamalla suotyömaalla. Paikalla on vain keittäjätär, jonka kanssa Illu päätyy sänkyyn. Yöllä Uti tapetaan. Kurjenmatka puolestaan mouruaa Salmen perään. Aamulla Illun isä ilmoittaa jättävänsä taloudellisesti kannattamattoman suotyömaan ja lähtevänsä Urjalaan. Illu taasen on lähdössä "Salmisen leirille" Salmen kanssa. Isolla vaaleella on Volkswagen Kupla, jolla hän ja Illu käyvät hautausmaalla ja kirkossa. Siellä Salme hetken aikaa näkee Illun Utin hahmossa. He poikkeavat myös Salmen edesmenneen isotädin autiotalossa, jossa Salme alkaa muistella lapsuuttaan. Peuhatessaan kedolla Illu ja Salme päättävät mennä kihloihin; avioliitosta Salme ei kuitenkaan ole järin kiinnostunut. Matka jatkuu suomökille ja sieltä edelleen Aulangolle. Kerros kerrokselta Salme avaa menneisyyttään Illulle.


title: Iso vaalee

text: Uti haudataan vaatimattomin menoin. Paikalla ovat vainajan äiti ja sisko sekä parhaat ystävät. Kapteeni Kurjenmatka pitää pienen muistopuheen haudan reunalla. Hautajaisten jälkeen Salme ja Illu menevät Salmen asuntoon, jossa he ensi kertaa rakastelevat. Aktin aikana Salme puhuu puhelimessa Kurjenmatkan kanssa. Hän sopii lähtevänsä tämän kanssa Aulangolle syömään, mistä Illu raivostuu. Suoritettuaan aktin hän paiskaa kihlasormuksensa lattialle ja häipyy Salmen asunnosta ovet paukkuen. Suoparakiltaan Illu soittaa Salmelle Aulankoon, hän pyytää tätä ottamaan kihlasormuksensa sormesta ja jättämään sen puhelinkoneen päälle. Hetken kuluttua Illu soittaa ravintolan henkilökunnalle ja pyytää heitä hakemaan sormuksen talteen. Aamulla Salmella on hillitön krapula. Hän pyytää Illua tulemaan luokseen: nuorimies lähtee hevoskärryllä Salmen luo.


title: Iso vaalee

text: Meren romaani "Jääkiekkoilijan kesä" ilmestyi vuonna 1980. Kerttula oli tehnyt aiemmin televisioelokuvia Meren romaanien pohjalta, esimerkiksi "Taksikuski" (1968), "Kaupungin valtaus" (1970) ja "Äidin kuolema" (1974). "Iso vaalee" on hänen ainoa valkokangastyönsä. Hän siirsi tarinan painopisteen jääkiekkoilijan kasvukivuista naisen muotokuvan suuntaan. Kerttula kertoi halunneensa tehdä "tyylikkään eroottisen elokuvan". Hän kritisoi pornografiaa, jossa nainen on objekti ja teoilla ei ole mitään seuraamuksia.


title: Iso vaalee

text: "Iso vaalee" kuvattiin 21. kesäkuuta – 5. elokuuta 1982. Ulkokuvat otettiin enimmäkseen Hämeenlinnassa ja sen ympäristössä. Kuvauspaikkoja olivat muun muassa Aulangon puisto, Parolannummi, Aulangon näköalatasanne ja näköalatorni. Suomökki sijaitsi Janakkalassa Turengin Käpälämäessä. Kirkkokuvia otettiin Pyhän Laurentiuksen kirkolla ja Sipoon vanhassa kirkossa Nikkilässä. Salmen asunnon ulkokuvat otettiin Helsingissä Chydeniuksenkadulla. Myös Tuusulassa kuvattiin.


title: Iso vaalee

text: "Iso vaalee" keräsi teattereissa yli satatuhatta katsojaa.


title: Iso vaalee

text: Barium Video julkaisi "Ison vaaleen" VHS:nä ja mainosti sitä kohuelokuvana. VHS-laitoksen takakannessa on pääosien esittäjiksi mainittu Kirsti Otsamo ja Antti Litja, vaikka Litjalla oli elokuvassa vain pienehkö sivuosa. Lisäksi takakannen tekstissä on virheellisesti mainittu, että elokuva ajoittuisi ”sotakesään”.


title: Iso vaalee

text: Televisiossa elokuva esitettiin ensi kerran 7. huhtikuuta 1986.


title: Iso vaalee

text: "Iso vaalee" sai aikalaiskriitikoilta kohtalaisen vastaanoton. "Karjalainen": ”"Ison vaaleen" voima, veto ja irtonaisuus lepäävät suurelta osin Meren tekstin varassa.” Lehden mukaan näennäisen irrallisista kertomuksista syntyi vahva elämänmaku, kokoavana tekijänä oli päähenkilöiden kehitys. Lehti jatkoi: ”Sisäkertomukset suovat myös mahdollisuuden puheen kontrapunktiseen käyttöön, mikä luo jännitettä äänen ja kuvan välille.” Tamperelaisen "Aamulehden" mielestä elokuvasta puuttui ”toimiva, taustaa antava, tunnelmaa luova yhteisö.”


title: Iso vaalee

text: Myöhemmässä arviossa todetaan, ettei elokuva ole kestänyt aikaa, eikä sitä ehkä alkujaankaan ymmärtäneet kuin, ne jotka olivat lukeneet Veijo Meren romaanin. Luonnollisen raikkaan eroottisuuden tavoittelu jäi valjuksi yritykseksi.


title: Kirsti Otsamo

text: Kirsti Angela Otsamo (16. elokuuta 1953 Oulu – 7. huhtikuuta 2009 Oulu) oli suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli eri tehtävissä Oulun kaupunginteatterissa yli kaksi vuosikymmentä. Vuonna 1983 hänellä oli nimiosa elokuvassa "Iso vaalee".


title: Kirsti Otsamo

text: Otsamo aloitti uransa Oulun kaupunginteatterissa vastavalmistuneen teatteritalon neitsytnäytöksessä "Kalevala" vuonna 1972. Hän työskenteli kyseisessä teatterissa näyttelijäharjoittelijana, näyttelijänä sekä tarpeistonhoitajana ja kuiskaajana 1990-luvun puoliväliin asti. Otsamon näyttämötöitä olivat muun muassa Saara (kappaleessa "Solveigin laulu"), Elmire ("Tartuffe"), Agnes ("Brand") ja Ratched ("Yksi lensi yli käenpesän"). Anton Tšehovin klassikossa "Kolme sisarta" Otsamo näytteli sisäkköä vuonna 1975 ja Natašaa 1985.


title: Kirsti Otsamo

text: Vuonna 1983 Otsamo sai valtakunnallista julkisuutta pääroolistaan Veikko Kerttulan Veijo Meri-filmatisoinnissa "Iso vaalee". Hän tulkitsi sivuosia neljässä muussa elokuvatuotannossa 1983–1986 ja toimi murreasiantuntijana Ilkka Järvi-Laturin elokuvassa "Kotia päin" 1989.Kirsti Otsamo syntyi lehtori Yrjö Otsamon ja virolaisen Beatrice Otsamon (omaa sukuaan Rüüt) perheeseen. Otsamo avioitui 1980-luvun lopussa turkkilaisen Hüsnü Inallin kanssa ja heillä on yksi poika, Mert (s. 1990). Mert Otsamo on ammatiltaan vaatesuunnittelija ja oli mukana "Muodin huipulle" -sarjan finaalissa. Kirstin veli oli näyttelijä Kimmo Otsamo.


title: Feromonipyydys

text: Feromonipyydys on hyönteisten pyydystämiseen kehitetty ansa. Sen toiminta perustuu hyönteisnaaraiden erittämien, koiraita houkuttelevien aineiden eli feromonien vaikutukseen. Saaliin perusteella arvioidaan torjunnan tarve ja torjunnan ajankohta. Pyydyksiä voidaan käyttää myös suoraan torjuntaan, olosuhteista riippuen feromonipyydysten käytöllä on myös tuholaiskantaa pienentävä vaikutus. Feromonipyydysten avulla saadaan selville tuholaislajin esiintyminen viljelyksellä jo ennen vioitusten syntymistä, helpotetaan torjunnan tarpeen arviointia ja tarkennetaan torjunnan ajoitusta sekä vähennetään tuholaisten määrää.


title: Feromonipyydys

text: Feromoneiksi kutsutaan kemikaaleja, jotka yksilön erittäminä vaikuttavat toisen saman lajin yksilön fysiologiaan tai käyttäytymiseen. Feromonit ovat siis hyönteisten eri tarkoituksia varten erittämiä hajuaineita. Vaaratilanteessa hyönteinen erittää hälytysferomonia varoittaakseen lajikumppaneitaan. Paritteluaikaan hyönteisnaaraat erittävät sukupuoliferomonia houkutellakseen koiraita luokseen ja juuri tätä hyödynnetään feromonipyydyksissä.


title: Feromonipyydys

text: Aikuisen koiraan tärkein tehtävä on etsiä parittelukumppani lisääntymistä varten. Kriittisin tapahtuma lisääntymisessä on juuri tämä kumppanin löytyminen ja siksi muun muassa perhosille on kehittynyt tähän tarkoitukseen oma sukupuolinen kieli, joka perustuu feromoneihin. Naaras erittää ilmaan sukupuoliferomonia houkutellakseen luokseen koiraita. Eri hyönteislajeilla on omanlaisensa eli spesifinen feromonikoostumus, joskin sama yhdiste voi toimia signaalina useammalle lajille. Hyönteiskoiraat pystyvät tunnistamaan oman lajinsa feromonin jopa satojen metrien päästä. Koiraat lentävät vasten tuulta tuoksuvanan perässä naaraan luokse.


title: Feromonipyydys

text: Perusvälineet feromonipohjaiseen tarkkailuun ovat houkutusaine, pyydys ja paikka mihin pyydys laitetaan sekä riittävät tiedot tarkkailtavan hyönteisen biologiasta. Tarkkailupyydyksillä on neljä tarkoitusta: lennon alun määrittäminen, aikuisten esiintymisajan mittaaminen, levinneisyyden kartoittaminen sekä runsauden vaihtelun arvioiminen.


title: Feromonipyydys

text: Tarkkailupyydysten malli vaihtelee suuresti, joka vaihtelee eri hyönteisten ominaisuuksien mukaan. Malli vaihtelee telttatyypeistä erilaisiin suppilo- tai purkkityyppeihin.


title: Feromonipyydys

text: Pyydyksen sijainnilla voi olla merkittävä vaikutus saaliin edustavuuden kannalta. Sopivasti sijoitettu pyydys voi antaa riittävän kuvan tuholaisen esiintymisestä alueella.


title: Feromonipyydys

text: Feromonipyydyksiä käytetään hedelmäpuiden, marjapensaiden ja vihannesten tuholaisten tarkkailuun, esim. omenakääriäinen, herukkakoi ja hernekääriäinen.


title: Rock ’n’ Roll (kappale)

text: Rock ’n’ Roll on ruotsalaisen dance-punkyhtye The Soundsin single albumilta "Living in America" (2002).


title: Rock ’n’ Roll (kappale)

text: Kappaleen on kirjoittanut yhtyeen laulaja-keulahahmo Maja Ivarsson.


title: Kellokasvit

text: Kellokasvit (Campanulaceae) on kasviheimo mykerökukkaismaisten (Asterales) lahkossa. Lajit ovat tavallisesti monivuotisia maitiaisnesteisiä ruohoja. Kukat ovat kaksineuvoisia ja teriö tavallisesti sininen.


title: Kellokasvit

text: Kellokasvit ovat valloittaneet käytännöllisesti katsoen koko maapallon. Niiden alaheimoilla on eri monimuotoisuuskeskuksia, joiden perusteella heimon leviämishistoriaa on yritetty päätellä. Alaheimon Lobelioideae (lobeliakasvit) alkuperä lienee Afrikan eteläosissa, mistä se on levinnyt laajalle ja palannut taas muutaman kerran muualta Afrikkaan. Eräs alaheimon kladi on monimuotoistunut Etelä-Amerikassa ja erityisesti Andeilla. Jättikokoiset lobeliat kuulunevat samaan kehityslinjaan vaikka kasvavatkin eri puolilla maailmaa: Tyynenmeren alueella, Etelä-Amerikassa ja Afrikassa. Afrikka lienee niidenkin alkuperämaa. Mielenkiintoisena yksityiskohtana mainittakoon että noin 130 Havaijien lobelialajia lienee kehittynyt yhdestä ainoasta puuvartisesta kantamuodosta viimeisen 13 miljoonan vuoden aikana, joten lajiutuminen on ollut nopeaa. Toisen suuren alaheimon, Campanuloideae (varsinaiset kellokasvit), leviämishistoria on monimutkainen ja sisältää paljon liikettä paikasta toiseen. Erityisen merkittävänä alaheimon monimuotoistumisessa pidetään Balkanin ja Länsi-Aasian aluetta; yksistään Turkissa on yli sata kellolajia ("Campanula").


title: Kellokasvit

text: Kellokasvit ovat joko yksi- tai kaksivuotisia ruohoja tai pensaita, mutta joukossa on myös paksuvartisia ruusukekasveja. Niiden kemiaan kuuluu inuliini-tärkkelys, mutta iridoidit ja tanniinit puuttuvat. Kasveissa on nivelikkäitä maitiasputkia ja neulamaisia oksalaattikiteitä. Lehdet ovat tavallisesti kierteisesti, harvoin vastakkaisesti, ja niiden lapa on ehyt-, tai hammaslaitainen, harvoin liuskainen. Kukinto on verson päässä eli terminaalinen ja tyypiltään terttumainen. Kukat ovat 3-10-lukuisia, tavallisesti kuitenkin viisilukuisia ja jollain tavoin vastakohtaisia. Terälehdet ovat kasvaneet yhteen torveksi. Kukassa on rakenteita, joihin siitepöly karisee heteenponnesta tarjolle pölyttäjiä varten. Kukat ovat aikaisheteisiä ja ponnet avautuvat kukan keskustan puolelta ainakin aluksi luotin lähellä jo nuppuvaiheessa, mitä seuraa vartalon pidentyminen. Sikiäin on yhdislehtinen ja kehänalainen ja koostuu kahdesta emilehdestä. Siemenaiheet kiinnittyvät sikiäimen seinämästä kohoaviin ja kaksiliuskaisiin istukoihin. Vartalossa on karvoja, joihin siitepöly jää, kun vartalo kasvaa pituutta ponsien avautumisen jälkeen. Luotti on liuskainen. Hedelmä on kellokasveilla selkäluomainen kota, jossa verhiö säilyy. Pieniä siemeniä on kodassa paljon, ja niissä on runsas endospermi, joka on toisinaan tärkkelyspitoinen.


title: Kellokasvit

text: Aikojen kuluessa kellokasvien heimo on ymmärretty erilaajuisena. Takhtajanin (1997) järjestelmässä on ylälahko Campanulanae, jossa on neljä heimoa, jotka tässä ovat Campanulaceae laajasti ymmärrettynä. Lisäksi hän sisällytti mainittuun ylälahkoon heimot Pentaphragmataceae ja Sphenocleaceae, joista jälkimmäinen on nyt lahkossa Solanales. Päänvaivaa on tuottanut alaheimo Lobelioideae, jonka asema omana heimona oli vielä vaihtoehtona Angiosperm Phylogeny Group II:n vuonna 2003 julkaisemassa luokittelussa.


title: Kellokasvit

text: Kellokasvien heimo jaetaan viiteen alaheimoon.


title: Kellokasvit

text:
1. Nemacladoideae. Sukuja kaksi, joista toinen on yksilajinen ja toinen ("Nemacladus") käsittää 24 lajia. Ne kasvavat Yhdysvaltojen lounaisosissa ja Meksikossa, ja ovat pieniä yksivuotisruohoja, yksi laji on monivuotinen. Kukat ovat pieniä, enemmän tai vähemmän vastakohtaisia. Terälehdet ovat kahdessa ryhmässä, toisessa kolme ja toisessa kaksi terälehteä. Hetiö ei ole tavallisesti kasvanut kiinni teriöön. Heteenpalhot ovat tyvestään erillisiä ja kärjestään yhteen kasvaneita, mutta sikiäimen ympärillä olevat ovat kauttaaltaan yhteen kasvaneita; ponnet ovat toisistaan erillään. Heteiden tyvellä on muodostumia, jotka ovat mahdollisesti mesiäisiä. Vartalon tyvellä on kookkaita rauhasmaisia muodostumia, ja siitepöly kertyy vartalon päähän pölyttäjien saataville. Sikiäin on puoleksi kehänalainen tai kehänpäällinen, tavallisesti kahden, joskus kolmen emilehden muodostama.
2. Campanuloideae. Sukuja 50, lajeja 1050 lähes koko maapallolla, erityisesti kuitenkin Vanhassa maailmassa. Kasvit ovat yleensä monivuotisia ruohoja, joiden juuret ovat usein paksuja varstoelimiä. Kasvit ovat maitiaisnesteellisiä. Kukinto on usein enemmän tai vähemmän viuhkomainen, ja siinä on kookkaita, säteittäissymmetrisiä kukkia. Heteet ovat erillisiä, ja suikertavat teriötorven pohjalla ponsien avautumisen jälkeen. Heteiden tyveltä erittyy mettä. Siitepöly on piikkipintaista. Sikiäin on yhdislehtinen, 2-10, tavallisesti kuitenkin kolmen emilehden muodostama ja tavallisesti kehänalainen. Ainakin joillakin lajeilla vartalo on ontto; lisäksi se on pitkäkarvainen erityisesti yläpuoliskoltaan. Karvat ovat sisäänvetäytyviä ja niihin kerääntyy siitepölyä pölyttäjien ulottuville.


title: Kellokasvit

text:
Alaheimo Campanuloideae jaetaan kahteen tribukseen: Ostrowskieae ja Campanuleae, joka sisältää tribuksen Wahlenbergieae. Ensin mainitun runsaslajisimmat suvut ovat peikonkellot ("Codonopsis", 30 lajia) ja rönsykellot ("Cyananthus", 23 lajia), jälkimmäisen kellot ("Campanula", 420 lajia), sulokellot ("Wahlenbergia", 260 lajia) ja kauluskellot ("Adenophora", 65 lajia).
3. Lobelioideae. Sukuja 29, lajeja 1200 melkein yleismaailmallisesti levinneinä, ovat kuitenkin pääasiassa trooppisia ja erityisen yleisiä Amerikassa. Kasvit ovat enimmäkseen monivuotisia ruohoja tai jopa pieniä puita. Niiden kukat ovat kookkaita tai pieniä, ja kukkaperät ovat tavallisesti kiertyneet, joten kukat ovat ylösalaisin. Terälehdet jakautuvat kolmen ja kahden tai kahden ja kolmen tai yhdeksi viiden ryhmäksi eli kukka on vastakohtainen ja haljenneen näköinen. Heteepalhot kasvavat yhteen ainakin kärjestään ja ponnet ovat yhtyneet. Vartalossa on karvatupsu, johon siitepölymöykky tarttuu. Hedelmä avautuu sivultaan, harvoin se on marja tai kansikota. Runsaslajisimmat suvut ovat lobeliat ("Lobelia", ainakin 400 lajia), "Siphocampylus" (ainakin 230 lajia), "Centropogon" (215 lajia), "Burmeistera" (ainakin 100 lajia) ja "Cyanea" (80 lajia).
4. Cyphocarpoideae. Alaheimon muodostaa yksi suku, "Cyphocarpus", jossa on kolme chileläistä lajia. Ne ovat yksi- tai monivuotisia ruohoja, joiden lehtilaidat ovat syväliuskaisia ja piikkisiä. Terälehdet ovat jakautuneet yhden ja neljän ryhmiksi. Varren puoleinen terälehti on huppumainen ja siinä on kärkilisäke. Heteet ovat erillisiä ja sijaitsevat kohdakkain terälehtien kanssa. Sikiäin on huomiota herättävästi pidentynyt. Hedelmä avautuu sivulta.


title: Kellokasvit

text:
5. Cyphioideae. Alaheimossa on vain 65-lajinen suku "Cyphia", joka kasvaa Etelä- ja Itä-Afrikassa. Lajit ovat monivuotisia ruohoja, joista jokunen köynnöstävä, tai pensaita. Juuret ovat mukulamaisia. Kukan teriö on enemmän tai vähemmän vastakohtainen ja terälehdet muodostavat kaksi ryhmää, joista toisessa on kolme, toisessa kaksi lehteä. Heteet ovat palhoistaan erillisiä tai yhteen kasvaneita. Sikiäin on puoleksi kehänalainen. Siitepöly karisee kuppimaiseen rakenteeseen. Kota on sekä liite- että selkäluomainen.
Kellokasvien heimossa on nykyään 84 sukua ja 2380 lajia. Sukujen väliset rajat ovat ongelmallisia, niiden ratkaisemiseksi tarvitaan vielä paljon tutkimusta. Seuraavassa luettelossa on mainittu suvut, joilla on suomenkielinen nimi ja jotka siten ovat suomalaisille jollain tavoin - lähinnä koristekasveina - tuttuja. Täydellisempi sukujen luettelo on osoitteessa http://data.kew.org/cgi-bin/vpfg1992/genlist.pl?CAMPANULACEAE.Kellokasvien taloudellinen merkitys on mitätön muutoin kuin koristekasvikaupan osalta. Hyvin harvaa lajia on käytetty ravintokasvina; esim. kauriinkellon ("Campanula rapunculus") juuria ja lehtiä on toisinaan syöty, ja lobeliakasveista "Centropogon"- ja "Clermontia"-lajien marjat ovat syötäviä. Koristekasveina sen sijaan käytetään monen suvun lajeja mm. kivikkopuutarhassa: kellot ("Campanula"), tähkämunkit ("Phyteuma"), noviisinkukat ("Edraianthus"), kellokit ("Symphyandra"), peikonkellot ("Codonopsis"), jalokellot ("Platycodon"), kauluskellot ("Adenophora"), ripsukellot ("Michauxia"), "Ostrowskia" ja sininupit ("Trachelium"). Lobeliakasveista tunnettuja koristekasveja ovat monet lobelialajit ("Lobelia") sekä sukujen "Centropogon", "Downingia", etelänkellot ("Hypsela"), "Laurentia", perholobeliat ("Monopsis") ja kellolobeliat ("Pratia") eräät lajit. Rohdoskasveina käytetään joitakin lobelialajeja: mm. rohtolobelian ("Lobelia inflata") alkaloideja käytetään astma- ja hinkuyskälääkkeissä.


title: Kimmo Tuppurainen

text: Kimmo Tuppurainen (23. maaliskuuta 1959 Kemi) on suomalainen näyttelijä. Hän on työskennellyt Kemin kaupunginteatterissa vuodesta 1986.


title: Kimmo Tuppurainen

text: Tuppurainen opiskeli Teatterikorkeakoulussa vuosina 1979–1982. Hän aloitti ammattilaisuransa Tampereen Työväen Teatterissa, jossa hän työskenteli 1983–1986. Vuodesta 1986 Tuppurainen on ollut kiinnitettynä Kemin kaupunginteatteriin. Hänen roolitehtäviään on ollut muun muassa Veini Sirkku Peltolan komediassa "Mummun saappaassa".


title: Kimmo Tuppurainen

text: Vuonna 1982 Tuppuraisella oli osa lyhyessä fiktioelokuvassa "Piikki". Seuraavana vuonna hän näytteli Illua Veikko Kerttulan Veijo Meri -filmatisoinnissa "Iso vaalee". Hänet palkittiin tulkinnastaan Jussi-kunniakirjalla. Vuonna 2007 hänellä oli sivuosa Yle TV2:n suositussa sarjassa "Taivaan tulet".


title: Saskatchewanin lippu

text: Saskatchewanin lippu on Kanadan Saskatchewanin provinssin tunnus. Se hyväksyttiin 1969. Sen vihreä yläosa symboloi provinssin pohjoisosan metsiä ja keltainen alaosa provinssin vehnän viljelya. Oikealla oleva kukka on provinssin tunnuskukka, "western red lily". Vasemmalla on provinssin vaakuna, jonka punainen leijona keltaisella pohjalla symboloi Englantia ja kolme viljalyhdettä vihreällä pohjalla provinssin maanviljelyä.


title: Kinnerhiertymä

text: Kinnerhiertymä on eläimen kinnernivelen ihon alla oleva nestetäytteinen pussi, joka johtuu pääasiassa hiertyminen kovalla, karkealla tai likaisella makuualustalla. Kinnerhiertymän syntymistä edistää eläimen suuri elopaino ja runsas makailu, mistä syystä etenkin märehtijät kuten nauta ovat sille erityisen alttiita. Pääasiallinen ehkäisykeino on varmistaa eläimelle puhdas ja riittävän pehmeä makuupaikka, mikä yleensä tarkoittaa hyvälaatuisen kuivikkeen riittävää käyttöä ja puhdistusta. Pihatoissa makuupaikkoja on oltava ylimääräisiä eläinlukuun nähden, jotta hierarkian alemmat yksilöt eivät joudu makaamaan esimerkiksi käytävillä väistääkseen laumatovereitaan.


title: Kinnerhiertymä

text: Kuivikepaksuuden ylläpitämisen haasteellisuuden vuoksi kinnerhiertymä on matto- tai petipohjaisissa parsissa tavanomainen vaiva.


title: Chef Wotkins

text: Lihatukku Veijo Votkin Oy on helsinkiläinen vuonna 1978 perustettu lihatukkukauppaa, lihanleikkaustoimintaa sekä lihavalmisteiden valmistusta harjoittava yritys. Yritys toimi vuoteen 1995 Helsingin Kaupunginteurastamon lihatukkuhallissa, jonka jälkeen yritys osti Pouttu Oy:n terminaalitilat samalta Helsingin tukkutorialueelta ja sai näin omat tilat. Vuosina 2000, 2003 ja 2006 tapahtuneet tuotantotilojen laajennukset nostivat kokonaispinta-alan 2 450 neliömetriin.


title: Chef Wotkins

text: Yrityksen asiakkaana ovat Suur-Helsingin alueen ravintolat, suurkeittiöt sekä yksityiset kuluttajat.


title: Šar tip

text: Šar tip on jugoslavialainen koirarotu.


title: Šar tip

text: Šar tip muistuttaa kovasti sarplaninacia. Sen silmät ovat mantelinmuotoiset ja tummat ja korvat riippuvat ja pienet. Sapelimainen häntä on keskipitkä. Noin 10 cm pitkä karvapeite voi olla väriltään joko ruskea tai raudanharmaa. Uroksen säkäkorkeus on 68-80 cm ja nartun 65-75 cm. Vähimmäispaino on 50 kg.


title: Šar tip

text: Rotu on rohkea, vieraita kohtaan epäluuloinen ja omistajalleen uskollinen.


title: Šar tip

text: Šar tipiä käytetään nykyään rajavartio- ja laviinikoirana eikä se sovi pelkäksi seurakoiraksi.


title: Pyyrman

text: Pyyrman oli ennen sanomalehtien aikakautta Rauman kaupungin tiedottaja, joka välitti tietoa rummuttamalla. Viimeinen kaupungin palkkaama virallinen rummuttaja oli Isak Pyrman.


title: Pyyrman

text: Pyyrman rummutti kaupunkilaisille tietoa huutokaupoista, työtalkoista, kokouksista, kirkollisista juhlista ja kuvernöörin vastaanotoista. Hän kulki kaupungilla pysähtyen antamaan tiedotuksia kadunkulmiin. Tiedotukset alkoivat ja päättyivät rummutuksella.


title: Pyyrman

text: Nortamo-Seor on ylläpitänyt rummuttajaperinnettä senkin jälkeen, ja nykyisin Pyyrmanin virkana on rummuttaa erinäisissa kulttuuritapahtumissa ja juhlapäivinä, esimerkiksi Hj. Nortamon syntymäpäivänä sekä Rauman Pitsiviikon avajaisissa. Virkaa toimittaa Aki Peippo.


title: Pitsimissikilpailu

text: Pitsimissikilpailu on Raumalla heinäkuussa Rauman Pitsiviikolla järjestettävä kauneuskilpailu. Kilpailu on järjestetty vuodesta 1978 alkaen. Aluksi kilpailun järjesti Suomen Punainen Risti, sen jälkeen useamman vuoden Cassiopeia Collection, nykyään sitä luotsaa Dentelle Rauma / Riikka ja Hans Lehtinen . Kilpailu on tunnettu ja suosittu Raumalla, ja finaalia seuraamassa on poikkeuksetta tuhansia ihmisiä.


title: Pitsimissikilpailu

text: Pitsiaiheisesta nimestään huolimatta kyseessä on nykyaikainen kauneuskilpailu, jossa etsitään kaunista ja esiintymiskykyistä nuorta naista. Kilpailussa valitaan Pitsimissi, kaksi perintöprinsessaa ja yleisöäänestyksen voittaja. Ehdokkaiden kuvat julkaistaan etukäteen paikallisessa lehdessä sekä Pitsimissin kotisivuilla. Yleisö voi äänestää suosikkiaan näiden kuvien perusteella.


title: Pitsimissikilpailu

text: Vuonna 2010 tämän kilpailun voitti Viivi Suominen.


title: Kuivilla susta

text: Kuivilla susta on Kristiina Braskin syyskuussa 2009 julkaistu toinen studioalbumi. Albumi sijoittui Suomen viralliselle albumilistalle neljäksi viikoksi, parhaimmillaan 11:nneksi. Albumilla on yhteensä seitsemän tuottajaa, Asko Kallosen toimiessa vastaavana tuottajana.


title: Kuivilla susta

text: Albumin kansikuva, jossa Brask esiintyy yläosattomissa, herätti mediassa jonkin verran huomiota.


title: Egyptinpaimenkoira

text: Egyptinpaimenkoira ("armant") on egyptiläinen koirarotu, jonka alkuperäisen muodon uskotaan vaikuttaneen partacollien jalostukseen. FCI oli aiemmin tunnustanut sen, mutta poisti sen listoiltaan populaation pienennyttyä dramaattisesti. Se on kuitenkin edelleen Egyptin Kennelliiton (Egyptian Kennel Federation l. EKF) hyväksymä ja samalla kotimaansa kansallisrotu.


title: Egyptinpaimenkoira

text: Joillain internet-sivustoilla on egyptinpaimenkoiraa esittävä kuva, jossa rodun väitetään olevan "aryan molossus" eli afganistaninmastiffi, mikä on aiheuttanut jonkin verran sekaannusta näiden kahden toisistaan suuresti poikkeavan rodun välillä.


title: Egyptinpaimenkoira

text: Egyptinpaimenkoira on kookas, pitkäkarvainen, neliömäinen ja voimakas. Pää on kookas, melko pitkä ja kapea. Pitkä kuono on suipohko ja vahva ja sen karvat ovat erityisen pitkiä. Silmät ovat pienet ja ruskeat. Korvat ovat pienet ja asennoltaan joko pystyt tai riippuvat. Rintakehä on syvä ja leveä. Häntä typistetään toisinaan, mutta jätetään yleensä luonnonpitkäksi. Karvapeite on takkuista ja karkeaa, ja muodostaa kuonoon "viikset" ja pään takaosaan "nutturan". Tavallisimmat värit ovat musta, black & tan, harmaa ja harmaankeltainen. Kuono, "nuttura" ja rintakehä ovat tavallisesti valkoiset, mutta joillain mustilla yksilöillä nämä alueet ovat pikemminkin harmaat. Säkäkorkeus vaihtelee 53-58 cm välillä, ja keskimäärin koirat ovat noin 56 cm korkeita. Paino vaihtelee 23-29 kg välillä, mutta tarkempien lähteiden mukaan sen tulisi olla noin 23-27 kg.


title: Egyptinpaimenkoira

text: Rotu on valppautensa ansiosta hyvä vahti- ja paimenkoira. Sen pelottomuus petoja kohdatessaan sekä sen uskollisuus ovat tehneet siitä hyvän vartiokoiran. Se on erittäin ketterä ja tottelevainen ja suojelee herkästi reviiriään, jota se on valmis puolustamaan pelottomasti. Se on koulutettaessa melko vastaanottavainen, mutta vaatii määrätietoisen omistajan. Se tulee hyvin toimeen sekä muiden eläinten että lasten kanssa.


title: Egyptinpaimenkoira

text: Egyptinpaimenkoira on saanut nimensä pohjoisegyptiläisestä Hermonthis'n (mm. espanjaksi ja egyptiksi Armant) kaupungista, jossa sitä käytettiin alun perin laumanvartijana ja karjanajajana. Sen uskotaan polveutuvan brienpaimenkoiran tyyppisistä lammaskoirista, joita Napoleonin joukot toivat maahan ja jotka risteytyivät paikalliskoirien kanssa. Myöhemmin rotua alettiin käyttää myös vahtikoirana, ja omaisuuden vartiointiin käytettävät yksilöt tunnettiin paikallisten keskuudessa nimellä "sabe" ("leijona") erotuksena pelkästään laumavartiointiin ja paimennukseen käytettäviin koiriin. Legendan mukaan sabe-koirat polveutuisivat leijonista, ja tämä uskomus lienee syntynyt niiden pelottoman luonteen takia.


title: Egyptinpaimenkoira

text: Lähi-idässä käydyt sodat ovat vaikuttaneet egyptinpaimenkoiran populaatioon, minkä myötä siitä on tullut uhanalainen. Nykyisin elossa oleva populaatio on tyypiltään erittäin heterogeeninen eikä sille ole olemassa virallista jalostusohjelmaa, minkä vuoksi FCI joutui lopulta poistamaan rodun viralliselta listaltaan. Nykyisten egyptinpaimenkoirien juurien arvellaan olevan pääosin Ranskassa ja Alankomaissa. Egyptin Kennelliitto on paitsi tunnustanut rodun maan kansalliskoiraksi, on myös aloittanut projektin jonka tavoitteena on pelastaa ja vakiinnuttaa paikallinen populaatio sekä laatia virallinen rotumääritelmä. Edistääkseen kasvatustyötä se on vapauttanut egyptinpaimenkoirien kasvattajat kokonaan rekisteröintimaksuista. Vaikka FCI ei enää pidäkään rotua virallisena eikä mikään muukaan kansainvälisesti merkittävä kenneljärjestö ole sitä tunnustanut, jotkin pienemmät ulkomaiset tahot kuten amerikkalainen Continental Kennel Club ovat hyväksyneet sen. Rodunedustajia voidaan rekisteröidä CKC:hen, mutta koska järjestöllä ei ole varsinaisia virallisia rotumääritelmiä on siitä saatavissa CKC-sivustolla vain lyhyt kuvaus.


title: Egyptinpaimenkoira

text: Rodun keskimääräinen elinikä on noin 10-13 vuotta ja sillä on taipumusta lonkkavikaan ja osteochondritis dissecans'iin.


title: Vaasan kaupunginorkesteri

text: Vaasan kaupunginorkesteri on Vaasan kaupungin ylläpitämä kunnallinen sinfoniaorkesteri.


title: Vaasan kaupunginorkesteri

text: Vaasaan perustettiin 1930 orkesteriyhdistys, joka aloitti säännöllisen konserttitoiminnan. Orkesterin ensimmäisiä kapellimestareita olivat Alfred Holm, Ernst Franz Hase ja Eino Haipus. Orkesteri kunnallistettiin vuonna 1974, ja sen koko kasvoi 31 muusikkoon. Orkesterin kapellimestareita ovat olleet mm. Pertti Pekkanen ja Hannu Norjanen. Vuodesta 2006 lähtien orkesteria johtaneen Hannu Koivulan toimikausi päättyy vuoden 2011 heinäkuussa ja hänen tilalleen tulee kaksivuotiskaudeksi Jin Wang. Orkesterin nimikkosäveltäjä on Markus Fagerudd.


title: Vaasan kaupunginorkesteri

text: Omien konserttiensa lisäksi Vaasan kaupunginorkesteri on antanut yhteiskonsertteja Seinäjoen kaupunginorkesterin, Umeå Symfoniorkesterin, Pori Sinfonietan ja Keski-Pohjanmaan Kamariorkesterin kanssa. Vaasan kaupunginorkesteri on vieraillut Ilmajoen ja Korsholman musiikkijuhlilla, Lieksan Vaskiviikolla ja Lohtajan kirkkomusiikkijuhlilla. Orkesteri on tehnyt myös ulkomaankiertueita Kyprokselle, Norjaan, Ruotsiin ja Yhdysvaltoihin.


title: Languedocinpaimenkoira

text: Languedocinpaimenkoira on ranskalainen koirarotu.


title: Languedocinpaimenkoira

text: Languedocinpaimenkoira on suurisilmäinen, teräväkuonoinen ja pitkäpäinen. Sillä on vähäinen otsapenger, eloisa ilme, tummankeltaiset silmät ja syvä rintakehä. Kannukset ovat pakolliset, ja toisinaan esiintyy myös kaksoiskannuksia. Normaalisti häntä ja korvat typistetään. Säänkestävän karvapeitteen pituus on useimmiten lyhyt, mutta se voi olla myös puolipitkä. Jälkimmäisellä vaihtoehdolla se on laadultaan karhean "takkuinen" ja myös tämän muunnoksen pään ja kasvojen alueella karva on lyhyttä – ilmiasu on toisin sanoen samanlainen kuin pitkäkarvaisella pyreneittenpaimenkoiralla. Sallitut värit ovat punainen mustin merkein, musta keltaisin merkein (black & tan) sekä punainen ja kellanruskea (fawn).


title: Languedocinpaimenkoira

text: Jotkin lähteet väittävät rodun olevan kaikista ranskalaisista paimenkoirista voimakkain ja kookkain, vaikka rotumääritelmän mukaan uroksen säkäkorkeus on vain 40–56 cm ja nartun 38–50 cm. Myös Bonnie Wilcox ja Chris Walkowicz kuvaavat sitä teoksessaan "The Atlas of Dog Breeds of the World" (1995) "pienemmäksi ja suippokuonoisemmaksi kuin pohjoisranskalaiset lammaskoirat", joita sen todetaan kylläkin muilta osin muistuttavan paljon. "Pohjoisranskalaisilla lammaskoirilla" viitataan mitä todennäköisimmin beaucen-, brien- ja picardienpaimenkoiraan.


title: Languedocinpaimenkoira

text: Languedocinpaimenkoira on valpas ja voimakasluonteinen. Paimentamisen lisäksi sitä käytetään laumanvartiointiin ja suojeluun susia vastaan.


title: Languedocinpaimenkoira

text: Rotu jalostettiin Etelä-Ranskassa Languedoc-Roussillonin alueella, jonka kukkuloilla ja vuoristoissa sitä käytettiin lammaskoirana. Se paimensi yksin ja jokaisen yksittäisen koiran vastuulla oli 450 lammasta.


title: Languedocinpaimenkoira

text: Alun perin tunnettiin peräti 5 eri paikallismuunnosta:


title: Languedocinpaimenkoira

text: Vielä 1800-luvulla languedocinpaimenkoira oli kotiseudullaan erittäin yleinen, mutta toinen maailmansota vaikutti erittäin tuhoisasti sen kantaan eikä jäljelle jääneille yksilöille maanviljelyn modernisoituessa ollut enää käyttöä. FCI oli alun perin tunnustanut sen viralliseksi roduksi mutta poisti sen listoiltaan 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa rekisteröintimäärien hiivuttua.


title: Barb

text: Barb on australialainen koirarotu.


title: Barb

text: Barb muistuttaa australiankelpietä, paitsi että se on aina musta, se on raskasrakenteisempi ja sen säkäkorkeus on enimillään 61 senttimetriä eli se on 10 senttiä kelpietä kookkaampi. Toiset pitävät sen maksimipainona 20 ja toiset 25 kilogrammaa.


title: Barb

text: Rotu on saanut nimensä Melbournen kisat vuonna 1869 voittaneesta ravihevosesta. Sen lähin sukulainen on australiankelpie. Vaikka ne muistuttavat paljon toisiaan, Clifford Hubbard, yksi maailman suurimmista koira-asiantuntijoista, väitti että näillä kahdella on eri kantaisä ja että barbin takana on mahdollisesti myös australianvinttikoiraa.


title: Käsipallo kesäolympialaisissa 1980

text: Moskovan vuoden 1980 kesäolympialaisissa pelattiin käsipalloa sekä miehissä että naisissa. Neuvostoliitto ja Itä-Saksa onnistuivat saavuttamaan tästä lajista kaksi mitalia.


title: Käsipallo kesäolympialaisissa 1980

text: Kilpailuareenoja käsipalloturnauksella oli kaksi: Sokolniki-urheilupalatsi ja Dynamo-urheilupalatsi. 51 ottelua seurasi yli 100 000 katsojaa.


title: Paimenpystykorva

text: Paimenpystykorva ("hütespitz") on saksalainen koirarotu.


title: Paimenpystykorva

text: Paimenpystykorva on lyhytkuonoinen, pyöreäkalloinen ja pystykorvainen koira. Sillä ei ole lainkaan otsapengertä ja sen silmät ovat tummanruskeat. Se on pitkäraajainen, lyhytkaulainen ja pitkähäntäinen. Rintäkehä on syvä ja pitkä, runko lyhyt ja selkä leveä. Peitinkarva on kovaa ja suhteellisen pitkää ja pohjavilla pehmeää ja tiheää. Väritys on valkoinen, jossa on toisinaan kellertävät merkit. Uroksen säkäkorkeus on 50-60 cm ja nartun 50-55 cm


title: Paimenpystykorva

text: Rotu on lauhkea ja älykäs.


title: Barcelonan metron linja 3

text: Barcelonan metron linja 3 on Transports Metropolitans de Barcelonan liikennöimä 18,4 kilometriä pitkä metrolinja Barcelonan kaupungissa Espanjan Kataloniassa. Se alkaa kaupungin länsiosista yhdeltä Barcelonan yliopiston kampusalueista, tekee v-kirjaimen muotoisen lenkin kaupungin keskustan kautta ja päätyy lopulta pohjoiseen Nou Barrisin alueelle. Linjaa merkitään metrokartoissa vihreällä värillä.


title: Barcelonan metron linja 3

text: Linja on Barcelonan metrojärjestelmän vanhin. Se avattiin vuonna 1924 nimellä Gran Metro de Barcelona. Alun perin se kulki Plaça de Catalunyan ja Lessepsin välillä. Nykyään linjan varella onkin useita metrojärjestelmän vanhimmista, 1920-luvun puolivälin tienoilla rakennetuista asemista. Linja 3 sai nykyisen muotonsa 1980-luvulla, kun se yhdistettiin L3B-linjaan. Viimeisin lisäys on vuonna 2008 valmistunut linjan jatko Trinitat Novan asemalle. Tämä avasi yhteyden linjalta 3 metrojärjestelmän uusimmalle linjalle 11. Zona Universitàrian ja Lessepsin asemia aiotaan myös käyttää tällä hetkellä rakennusvaiheessa olevien linjojen 9 ja 10 asemina.


title: Barcelonan metron linja 3

text: Asemien yhteydessä näkyvät vaihtomahdollisuudet muihin metrolinjoihin, Trambaix-pikaraitiotiehen ja Renfen juniin. Myös rakennusvaiheessa olevat metrolinjat 9 ja 10 on merkitty.


title: Paul Biedermann

text: Paul Biedermann (s. 7. elokuuta 1986 Halle, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen uimari, kaksinkertainen vapaauinnin maailmanmestari.


title: Paul Biedermann

text: Biedermann saavutti junioreiden EM-kilpailuissa kultaa 200, 400 ja 1 500 metrin vapaauinnissa Lissabonissa 2004. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalinsa hän sai Triesten lyhyiden ratojen EM-kilpailuissa 2005 oltuaan 400 metrin vapaauinnissa kolmas. Melbournen MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui 200 metrin vapaauinnissa seitsemänneksi. Debrecenin lyhyiden ratojen EM-kilpailuissa 2007 hän sai hopeaa 200 ja 400 metrin vapaauinneissa.


title: Paul Biedermann

text: Biedermann voitti 200 metrin vapaauinnin Euroopan-mestaruuden Eindhovenissa 2008 ajalla 1.46,59. Pekingin olympialaisissa hän sijoittui samassa lajissa viidenneksi. Rijekan lyhyiden ratojen EM-kilpailuissa 2008 hän voitti kultaa 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.37,73. Rooman MM-kilpailuissa 2009 hän voitti kaksi maailmanmestaruutta, molemmat maailmanennätysajoilla: 200 metrin vapaauinnin ajalla 1.42,00 ja 400 metrin vapaauinnin ajalla 3.40,07. Lisäksi hän ui ankkuriosuuden hopeaa saavuttaneessa Saksan 4×100 metrin sekauintiviestijoukkueessa.


title: Paul Biedermann

text: Biedermann voitti Istanbulin lyhyen radan EM-kilpailuissa 2009 kultaa 200 ja 400 metrin vapaauinnissa. Budapestin pitkän radan EM-kilpailuissa 2010 hän voitti kultaa 200 metrin vapaauinnissa sekä sai hopeaa 400 metrin vapaauinnissa ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Saman vuoden Eindhovenin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän voitti mestaruuden 400 metrin vapaauinnissa ja sai hopeaa 200 metrillä. Kolme viikkoa myöhemmin hän voitti Dubain lyhyen radan MM-kilpailuissa kultaa 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.37.06. Shanghain MM-kilpailuissa 2011 hän oli kolmas 200 ja 400 metrin vapaauinnissa sekä 4×100 metrin sekauintiviestissä. Saman vuoden Szczecinin lyhyen radan EM-kilpailuissa hän voitti 200 ja 400 metrin vapaauinnin.


title: Paul Biedermann

text: Biedermann voitti Debrecenin pitkän radan EM-kilpailuissa 2012 kultaa 200 metrin vapaauinnissa ajalla 1.46,27, 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.47,84 ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Lontoon olympialaisissa hän sijoittui 200 metrin vapaauinnissa viidenneksi. Saman vuoden Istanbulin lyhyen radan MM-kilpailuissa hän sai kultaa 400 metrin vapaauinnissa ajalla 3.39.15, hopeaa 200 metrin vapaauinnissa ja pronssia 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Berliinin pitkän radan EM-kilpailuissa 2014 hän saavutti kultaa 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä ja hopeaa 200 metrin vapaauinnissa. Kazanin MM-kilpailuissa 2015 hän oli kolmas 200 metrin vapaauinnissa. Saman vuoden Netanyan lyhyen radan EM-kilpailuissa hän voitti 200 metrin vapaauinnin ja sai hopeaa 400 metrin vapaauinnissa.


title: Roberto Locatelli

text: Roberto Locatelli (s. 5. heinäkuuta 1974 Bergamo) on italialainen ratamoottoripyöräilijä. Hän voitti 125cc-luokan maailmanmestaruuden vuonna 2000. Locatelli ajaa kaudella 2009 250cc-luokassa Gileralla.


title: Roberto Locatelli

text: Locatelli aloitti kilpauransa enduron puolella ja siirtyi sitten ratapyöräilyyn sopeutuen yllättävänkin hyvin asfalttikilpailuihin. Ajettuaan Italian ja Euroopan 125cc-sarjoissa, Locatelli pääsi vuonna 1994 villillä kortilla ajamaan MM-sarjan Italian GP:ssä 125cc-luokassa. Seuraavana kautena Locatelli kiersi MM-sarjaa jo vakituisena kuskina Aprilialla, mutta 250cc-luokassa. Tavanomaisesti kuljettajat aloittavat "piikkiluokassa" ja nousevat kilpaluokissa ylöspäin.


title: Roberto Locatelli

text: Kahden vaisun kauden jälkeen Roberto Locatelli siirtyi luokkaa alaspäin Hondalle. Locatellin suoritukset paranivat ja kaudella 1998 hän saavutti uransa ensimmäisen palkintopallisijan. Läpimurto tapahtui seuraavalla kaudella, kun hän siirtyi takaisin Aprilialle pysyen 125cc-luokassa. Kaudella 1999 Locatelli saavutti ensimmäisen MM-voiton ja seuraavana kautena tuli maailmanmestaruus. Mestaruuskauden jälkeen Locatelli siirtyi 250 kuutioisiin, mutta jälleen ilman suurta menestystä. Hän oli parhaimmillaan MM-sarjan kahdeksas ja saavutti kolme palkintopallisijaa.


title: Roberto Locatelli

text: Locatelli kilpaili jälleen 125 kuutioisissa kausina 2003 ja 2004, joista jälkimmäinen on ollut Locatellin uran toiseksi paras, kun hän oli MM-sarjan kolmas. Kaudesta 2005 lähtien Locatelli on kilpaillut 250cc-luokassa. Kausi 2006 on ollut Locatellin paras kyseisessä luokassa, kun hän oli MM-sarjan viides ja sarjan paras yksityistallin kuski. Suorituksen ansiosta Locatelli pääsi Gileran tehdaskuljettajaksi.


title: Roberto Locatelli

text: Roberto Locatelli ajoi rajusti ulos kaudella 2007 Jerezin osakilpailun harjoitusjaksolla saaden hengenvaarallisia vammoja. Locatelli toipui kuitenkin hämmästyttävän nopeasti ja häneltä jäi vain kolme osakilpailua väliin. Ulosajon jälkeen Locatelli on pystynyt vain kerran ajamaan palkintopallille ollen kolmas kaudella 2009 Ranskan osakilpailussa.


title: Roberto Locatelli

text: Locatelli oli kaudella 2008 maailmanmestaruuden voittaneen Marco Simoncellin tallikaveri.


title: Romanianpaimenpystykorva

text: Romanianpaimenpystykorva ("rumänische hütespitz") on romanialainen koirarotu. Siitä on kaksi eri muunnosta, kiharakarvainen ja sileäkarvainen.


title: Romanianpaimenpystykorva

text: Romanianpaimenpystykorvan rungon tulee olla korkeuttaan pidempi. Pää on pieni. Säkäkorkeus on noin 35 cm ja paino 7-10 kg.


title: Romanianpaimenpystykorva

text:
Korvat ovat kärjistään eteenpäin taittuneet, ja häntä voi olla selän päälle kiertynyt tai riippuva. Kaikki värit sallitaan kunhan valkoinen osuus eli ylitä 30 %.
Korvat ovat pystyt ja koira kantaa häntänsä vaakasuorassa aina selän yli. Karvapeite tarjoaa suojaa sekä lämmintä että kylmää säätä vastaan. Väritys on puhtaanvalkoinen.


title: Romanianpaimenpystykorva

text: Rotu on ystävällinen ja miellyttämishaluinen, mutta vaatii määrätietoista koulutusta. Se tulee hyvin toimeen lasten ja muiden koirien kanssa. Pienen koon ansiosta se soveltuu myös kaupunkiin. Sileäkarvaisella muunnoksella on kiharakarvaista suurempi metsästys- ja vahtivietti eikä se päästä vieraita yhtä helposti pihalle. Sileäkarvaisella muunnoksella onkin hyvä hajuaisti.


title: Ringo (albumi)

text: Ringo on Ringo Starrin vuonna 1973 julkaistu studioalbumi. Albumi on Starrin parhaiten menestynyt. Sillä ovat mukana kaikki The Beatles-yhtyeen jäsenet sekä monia muita vierailevia muusikoita, kuten Marc Bolan, The Band-yhtyeen jäseniä, Billy Preston, Klaus Voormann, Nicky Hopkins, Harry Nilsson, Jim Keltner ja Linda McCartney.


title: Ringo (albumi)

text: Albumi on ainoa The Beatlesin hajoamisen jälkeen, jonka tekoon osallistuivat kaikki yhtyeen jäsenet, tosin eri kappaleilla. John Lennonin "I'm the Greatest" on harvoja kappaleita, joissa The Beatlesin hajoamisen jälkeen kolme yhtyeen jäsentä on mukana samalla kappaleella.


title: Roy Bittan

text: Roy J. Bittan (s. 2. heinäkuuta 1949 Rockaway Beach, Queens, New York City) on yhdysvaltalainen muusikko ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan parhaiten Bruce Springsteenin E Street Bandin kosketinsoittajana, jossa hän on soittanut vuodesta 1974 lähtien. Myös lempinimellä "The Professor" tunnettu Bittan soittaa pianoa, urkuja, harmonikkaa sekä syntetisaattoria.


title: Roy Bittan

text: Bittan on soittanut Springsteenin lisäksi myös monien muiden artistien, kuten David Bowien, Jackson Brownen, Tracy Chapmanin, Chicagon, Dire Straitsin, Peter Gabrielin, Meat Loafin, Stevie Nicksin, Bob Segerin, Celine Dionin, Patty Smythin, Jim Steinmanin sekä Bonnie Tylerin kanssa.


title: Roy Bittan

text: Roy Bittan on Bruce Springsteenin E Street Bandin pitkäaikainen jäsen. Hän on soittanut suurimmalla osalla Springsteenin albumeista, vuoden 1975 Born to Runista alkaen. Bittan lauloi myös taustalauluja osaan kappaleista Steve Van Zandtin kanssa Born in the U.S.A. -kiertueeseen saakka. Springsteenin päätettyä (väliaikaisesti) lopettaa yhteistyönsä E Street Bandin kanssa, Bittan oli ainoa yhtyeen jäsen joka soitti vielä Springsteenin kanssa, niin studiossa kuin "Other Band" -kiertueellakin.


title: Roy Bittan

text: The E Street Bandin kanssa soittaessaan Bittan käyttää Yamahan flyygeliä, jonka kirkas ääni tulee paremmin esiin yhtyeen takaa verrattuna muihin flyygelimalleihin. Hänen myös tiedetään käyttävän Yamahan, Korgin sekä Kurzweilin kosketinsoittimia osana livesettiään. Bittanin riffit ja melodiat ovat tunnusomaisia koko E Street Bandin soundille. Bittan on myös innokas harmonikan soittaja. Hän kuitenkin käytti taitojaan harvoin E Street Bandin kanssa ennen kuin yhtye otti Magic-kiertueella "American Land" -kappaleen päätösnumeroksi. Myöhemmin Bittan otti menehtyneen yhtyetoverin Danny Federicin harmonikkaosuuden kappaleessa "4th of the July, Asbury Park (Sandy)".


title: Tommy Vance

text: Tommy Vance oik. Richard Anthony Crispian Francis Prew Hope-Weston (11. heinäkuuta 1943 Eynsham, Oxfordshire – 6. maaliskuuta 2005 Dartford, Kent) oli brittiläinen DJ, joka muistetaan parhaiten BBC Radio 1:n "Friday Rock Show'sta".


title: Tommy Vance

text: Taiteilijanimensä Vance sai työskennellessään Yhdysvalloissa 1960-luvun alussa. Asema, jolla hän työskenteli, oli jo etukäteen mainostanut uutta DJ:tään Tommy Vancea, joka kuitenkin perui tulonsa. Hänen tilalleen tullut, tuolloin vielä taiteilijanimeä Rick West käyttänyt Hope-Weston, otti Vancen nimen itselleen. Takaisin Britanniaan Vance palasi 1966, jouduttuaan Yhdysvaltain asevoimien kutsuntoihin. Palattuaan hän työskenteli muun muassa Radio Carolinella ja Radio Londonilla.. BBC Radio 1:lle Vance siirtyi 1967, piraattiradioiden muuttuessa laittomiksi. Hän kuitenkin jätti BBC:n pettyneenä urakehitykseensä, ja työskenteli muun muassa Capital Radiossa. Takaisin BBC:lle Vance palasi 1979, ja hän sai juonnettavakseen "Friday Rock Show" -ohjelman. Vuonna 1993 Vance siirtyi Virgin Radiolle, ja viimeisinä vuosinaan hän työskenteli digitaalisella VH1-televisiokanavalla ja Virgin Classic Rockilla. Vance kuoli sairauskohtaukseen vuonna 2005.


title: Caster Semenya

text: Caster Mokgadi Semenya (s. 7. tammikuuta 1991) on eteläafrikkalainen keskimatkojen juoksija.


title: Caster Semenya

text: Vuonna 2008 hän karsiutui alkuerissä alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 800 metrillä. Nuorten kansainyhteisön kisoissa hän voitti samalla matkalla kultaa. Vuonna 2009 hän voitti alle 20-vuotiaiden Afrikan-mestaruuskilpailuissa kultaa sekä 800 että 1 500 metrillä. 800 metriä hän voitti uudella Etelä-Afrikan ennätysajalla 1.56,72. Edellinen ennätys oli Zelda Pretoriuksen 1. huhtikuuta 1991 juoksema 1.58,85.


title: Caster Semenya

text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti kultaa ennätysajallaan 1.55,45. Hän voitti toiseksi tulleen Janeth Jepkosgein lähes kahdella ja puolella sekunnilla. Semenyan sukupuoli herätti kysymyksiä ja IAAF:n päätöksellä hän joutui sukupuolitestiin Berliinin MM-kilpailuiden jälkeen. Hänen managerinsa Jukka Härkösen mukaan Semenya on läpäissyt sukupuolitestin nuorten kansainyhteisön kisoissa vuonna 2008.


title: Caster Semenya

text: Brittilehti "The Daily Telegraph" julkaisi 24. elokuuta 2009 uutisen, jossa kerrottiin ennen MM-kilpailuja tehtyjen testien osoittaneen Semenyan testosteroniarvojen olevan kolminkertaiset naisten normaaliin tasoon verrattuna. Lehden mukaan Etelä-Afrikan joukkueen päävalmentajana toimii DDR:n yleisurheilun dopingohjelmassa mukana ollut Ekkart Arbeit. Arbeit on kuitenkin omien sanojensa mukaan pysytellyt erossa kielletyistä menetelmistä vuonna 1989 tapahtuneen Berliinin muurin kaatumisen jälkeen. Syyskuussa australialainen "The Age" -lehti uutisoi, että Semenya olisi tutkimusten mukaan intersukupuolinen. 19. marraskuuta 2009 Etelä-Afrikan yleisurheiluliitto ilmoitti, että asiasta on päästy sopuun ja Semenya saa pitää mitalinsa. Seuraavana päivänä IAAF kuitenkin ilmoitti, että testitulosten analysointi on edelleen kesken, eikä asiasta ole tehty päätöstä.


title: Caster Semenya

text: 6. heinäkuuta 2010 IAAF ilmoitti, että Semenya saa kilpailla naisten sarjassa. IAAF ei paljasta tutkimusten lääketieteellisiä yksityiskohtia eikä kommentoi asiaa enempää. Semenya teki paluun kilparadoille Lappeenrannan eliittikisoissa 15. heinäkuuta, jossa hän voitti 800 metrin kilpailun ajalla 2.04,22.


title: Caster Semenya

text: Daegun MM-kilpailuissa 2011 Semenya saavutti alun perin hopeaa ajalla 1.56,35. Lontoon olympialaisissa hän sijoittui niin ikään toiseksi ajalla 1.57,23. Molemmat juoksut voittaneen Marija Savinovan tulokset vuosilta 2010–2013 hylättiin kuitenkin dopingin takia 2017, ja näin Semenya nousi maailmanmestariksi 2011 ja olympiavoittajaksi 2012.


title: Caster Semenya

text: Semenya karsiutui 800 metrin välierissä Pekingin MM-kilpailuissa 2015. Saman vuoden Brazzavillen Afrikan kisoissa hän voitti kultaa 800 metrillä ajalla 2.00,97 ja sijoittui kahdeksanneksi 1 500 metrillä. Hän voitti Durbanissa 2016 Afrikan-mestaruuden 800 metrillä ajalla 1.58,20, 1 500 metrillä ennätyksellään 4.01,99 ja 4 × 400 metrin viestijuoksussa.


title: Caster Semenya

text: Semenya voitti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 kultaa 800 metrillä Etelä-Afrikan ennätysajalla 1.55,28. Hän paransi maansa ennätyksen lukemiin 1.55,27 Monacossa 21. heinäkuuta 2017. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän voitti 800 metrillä kultaa Etelä-Afrikan ennätysajalla 1.55,16 ja sai pronssia 1 500 metrillä ajalla 4.02,90. Hän teki 600 metrin juoksun maailmanennätyksen 1.21,77 Berliinissä 27. elokuuta 2017.


title: Caster Semenya

text: Semenya voitti Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa 2018 kultaa 800 metrillä ajalla 1.56,68 ja 1 500 metrillä Etelä-Afrikan ennätysajalla 4.00,71. Hän paransi maan ennätyksen lukemiin 3.59,92 Dohassa 4. toukokuuta 2018.


title: Caster Semenya

text: Syksystä 2014 lähtien Semenyaa on valmentanut Jean Verster, joka valmentaa muun muassa Nijel Amosia. Aikaisemmin Semenyaa valmensi Maria Mutola (2011–2014) ja sitä ennen Michael Semen.


title: Caster Semenya

text: Toukokuussa 2018 Kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF päätti että naisurheilijoiden, jotka juoksevat 400 metrin, 800 metrin ja 1500 metrin matkoja ja joiden testosteroniarvo on yli viisi nmol/l, on alennettava sitä lääkityksen avulla. Tämä koskee Semenyaa, ja onkin arveltu, että sääntö on tehty nimen omaan häntä varten. Etelä-Afrikka aikoo todennäköisesti valittaa päätöksestä Urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen CAS:iin.


title: Caster Semenya

text: Pariisin Timanttiliigan osakilpailussa 30. kesäkuuta 2018 Semenya juoksi uuden ennätyksensä 1.54,26.


title: Pål Arne Fagernes

text: Pål Arne Fagernes (8. kesäkuuta 1974 – 4. elokuuta 2003) oli norjalainen keihäänheittäjä.


title: Pål Arne Fagernes

text: Atlantan olympialaisissa 1996 hän sijoittui karsinnassa kolmanneksitoista tuloksella 79,78 m ja hävisi 10 senttimetriä viimeisenä loppukilpailuun selviytyneelle Zhang Lianbiaolle. Ateenan MM-kilpailuissa 1997 ja Budapestin EM-kilpailuissa 1998 hän karsiutui myös loppukilpailusta. Sevillan MM-kilpailuissa 1999 Fagernes heitti neljänneksi Norjan ennätystuloksella 86,24 m. Hän hävisi pronssimitalisti Jan Železnýlle 43 senttimetriä. Sydneyn olympialaisissa 2000 hän heitti karsintakilpailussa kolmanneksi parhaan tuloksen 86,74 m, joka oli uusi Norjan ennätys ja jäi hänen ennätykseksi. Loppukilpailussa hän sijoittui yhdeksänneksi tuloksella 83,04 m.


title: Pål Arne Fagernes

text: Norjan-mestaruuskilpailuissa Fagernes voitti kultaa vuosina 1996, 1998, 1999 ja 2002 ja hopeaa vuosina 1994 ja 1995. Fagernesin Norjan ennätyksen rikkoi Andreas Thorkildsen vuonna 2005 heittäessään 86,82 m.


title: Pål Arne Fagernes

text: Fagernes otteli myös yhden ammattilaisnyrkkeilyottelun. Huhtikuussa 2003 hän kohtasi slovakialaisen Peter Simkon ja voitti hänet teknisellä tyrmäyksellä 25 sekunnissa.


title: Pål Arne Fagernes

text: Fagernas herätti Norjassa huomiota alkoholin ja huumeiden käytöllään. Vuonna 1997 hän sai 50 päivän vankeustuomion ruumiinvamman tuottamisesta ja varomattomuudesta liikenteessä. Vuonna 2000 hän sai 18 päivän vankeustuomion yleisen rauhan häiritsemisestä. Edmontonin MM-kilpailuiden 2001 kisajoukkueesta hänet pudotettiin pois hänen esiinnyttyä haastattelussa humalassa. Vuonna 2001 hän jäi kiinni huumeiden käytöstä käytettyään kokaiinia ja amfetamiinia.


title: Pål Arne Fagernes

text:
Fagernes kuoli auto-onnettomuudessa 4. elokuuta 2003. Hänen ajamansa henkilöauto ajautui vastaantulevien
kaistalle ja törmäsi rekkaan.


title: Enstenin kummeli

text: Enstenin kummeli tai merirasti on vuonna 1856 rakennettu merenkulun turvalaite samannimisellä luodolla Hangon edustalla Suomenlahdella. Se rakennettiin Skomakaren kummelin pariksi opastamaan aluksia Hankoniemen ja Jungfrusundin väliselle väylälle. Merkit kuuluvat Krimin sodan jälkeen rakennetun noin kolmenkymmenen samanlaisen puukummelin ryhmään, joista kaikki muut ovat tuhoutuneet. Enstenin kummeli on kahdesta jäljellä olevasta parempikuntoinen.


title: Enstenin kummeli

text: Enstenin kummeli muodostui pohjapiirrokseltaan neliönmuotoisesta avoimesta hirsisalvoksesta, jonka laelle oli nostettu huippumerkiksi risti. Kummeli maalattiin alun perin punavalkoiseksi. Rakennelman korkeudeksi ilmoitettiin 24,4 Englannin jalkaa eli 7,43 metriä, ja sen huippumerkki kohosi 9,45 metriin merenpinnan yläpuolelle.


title: Svettgrund

text: Svettgrund (myös Svetgrund) on puuton moreeniharjanneluoto Korsnäsin kunnassa Pohjanlahden rannikolla. Saari on asumaton, ja merimerkkejä lukuun ottamatta saarella ei ole muita rakennelmia.


title: Svettgrund

text: Vuonna 1860 saarelle rakennettiin suurikokoinen puurakenteinen sauvamerkki opastamaan aluksia Pohjanlahden rannikkoväylältä Bergön kautta Vaasan satamaan poikkeavan väylän lähtöpisteeseen. Sauvamerkki muodostuu keskuspylvään ympärille asetetuista vinotuista, ja rakennelman huipulla on lautaverhoiltu rombinmuotoinen huippumerkki. Svettgrundin sauvamerkki on rakennustyyppinsä viimeinen edustaja Suomessa.


title: Svettgrund

text: Merimerkki on maisemallisesti ja historiallisesti huomattava rakennelma. Kaukaa katsottuna se näyttää vinoneliöltä, joka leijuu horisontin yläpuolella.


title: Vision City

text: Vision City () on vuonna 2007 valmistunut pilvenpiirtäjä ja asuinrakennuskompleksi Tsuen Wan -piirissä, Uusien territorioiden alueella Hongkongissa.


title: Vision City

text: Vision City koostuu viidestä tornista, joista jokainen kuuluu Hongkongin sadan korkeimman rakennuksen joukkoon. Vaikka torneja on viisi, niiden numerot ovat 1, 2, 3, 5 ja 6. Tämä johtuu aasialaiskulttuurissa yleisestä tetrafobiasta, pelosta lukua 4 kohtaan. Nämä viisi tornia kohoavat yhtenäisen, liiketiloista koostuvan korokkeen päälle. Vision Cityssä on kaikkiaan 1 446 huoneistoa ja ne kattavat 138 000 neliömetrin lattia-alan.


title: SC KuFu-98

text: Soccer Club KuopioFutis -98 (SC KuFu-98) on kuopiolainen jalkapalloseura. Sen kotikenttä on Kuopion keskuskenttä.


title: SC KuFu-98

text: SC KuFu-98 perustettiin vuonna 1998. Se aloitti pelit Nelosesta, josta se nousi yhden kauden jälkeen Kolmoseen, joka on sittemmin vakiintunut sen sarjatasoksi. Kaudella 2003 joukkue vieraili Kakkosessa ja kaudeksi 2014 joukkue nousi jälleen tälle sarjatasolle.


title: SC KuFu-98

text: Tunnettuja seuran entisiä pelaajia ovat Yrjö Happonen, Atik Ismail, Pele Koljonen, Janne Savolainen ja Freddy Adu.


title: Sinkkibromidi

text: Sinkkibromidi (ZnBr) on sinkki- ja bromidi-ionien muodostama ioniyhdiste. Sinkkibromidi liukenee erittäin hyvin veteen ja muodostaa liuetessaan happaman liuoksen. Yhdiste liukenee myös moniin orgaanisiin liuottimiin.


title: Sinkkibromidi

text: Sinkkibromidia voidaan valmistaa sekoittamalla bariumbromidi- ja sinkkisulfaattivesiliuokset keskenään. Tällöin saostuu niukkaliukoista bariumsulfaattia, joka voidaan erottaa suodattamalla. Suodos haihdutetaan ja sinkkibromidikiteet voidaan kerätä.


title: Sinkkibromidi

text: Sinkkibromidia voidaan valmistaa myös sinkkimetallin ja vetybromidin välisellä reaktiolla.


title: Sinkkibromidi

text: Sinkkibromidia käytetään valokuvauksessa ja viskoosin valmistuksessa. Väkeviä sinkkibromidiliuoksia käytetään valmistettaessa säteilyltä suojaavia ikkunalaseja.


title: Sinkkibromidi

text: Sinkki-bromi-paristoissa syntyy sinkkibromidia. Positiivisena elektrodina on bromi ja negatiivisena sinkki. Paristossa tapahtuvat puolireaktiot ja kokonaisreaktio ovat:


title: Sinkkibromidi

text: Orgaanisessa kemiassa sinkkiromidia käytetään Lewis-happona


title: Piparminttu

text: Piparminttu ("Mentha" × "piperita") on isohko, monivuotinen yrttikasvi. Se on vesimintun ("Mentha aquatica") ja vihermintun ("Mentha spicata") risteymä, joka kukkii normaalisti mutta ei tuota itäviä siemeniä. Se kasvattaa kuitenkin pitkiä, maanmyötäisiä rönsyjä, joista sitä voi lisätä.


title: Piparminttu

text: Piparminttu kasvaa keskimäärin 60 cm korkeaksi ja kukkii heinä–syyskuussa. Sen neliskulmainen varsi on pistäväkarvainen ja yleensä punertava. Sillä on vaaleanpunaiset kukat, pitkät latvatähkät ja voimakkaantuoksuiset lehdet.


title: Piparminttu

text: Piparminttua käytetään lammas- ja riistaruokien maustamiseen ja erilaisten juomien, kuten teen, valmistuksessa. Sen maku on muita minttuja voimakkaampi. Piparmintusta eristettävä mentoli on makeis-, kosmetiikka- ja tupakkateollisuuden tärkeä raaka-aine.


title: Be Yourself Tonight

text: Be Yourself Tonight on brittiläisen pop-duo Eurythmicsin neljäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1985. Kappaleet "There Must Be an Angel (Playing with My Heart)", "Would I Lie to You?", "Sisters Are Doin' It for Themselves" ja "It's Alright (Baby's Coming Back)" julkaistiin singleinä.


title: Be Yourself Tonight

text: Albumi nousi kotimaassaan Britannian albumilistan kolmannelle sijalle. Suomessa se ylsi niin ikään virallisen albumilistan kolmannelle sijalle, ja pysyi listalla yhteensä 22 viikkoa. Yhdysvalloissa albumi debytoi Billboard 200 -listan yhdeksännellä sijalla.


title: Be Yourself Tonight

text: Kaikki kappaleet kirjoittaneet Annie Lennox ja Dave Stewart, ellei toisin mainittu.


title: Työpiste

text: Työpiste on Työterveyslaitoksen julkaisema verkkolehti, jossa on muun muassa tutkimustietoon pohjautuvia uutisia ja artikkeleita, työelämää luotaavia blogikirjoituksia, lukijagallupeja sekä kysymys-vastaus-palsta. Työpiste kansantajuistaa alan tutkimusta jokaisen ymmärrettäväksi ja toimii lukijoiden ja asiantuntijoiden kohtaamispaikkana.


title: Pistokalastus

text: Pistokalastus on kalastustapa, jossa saaliskalaa pistetään. Pistokalastustapoja ovat atrainkalastus, koukkukalastus ja ammuntakalastus ("ammuntapyynti").


title: Pistokalastus

text: Atrainkalastuksessa eli tuulastuksessa kalaa isketään monipiikkisellä talikkoa muistuttavalla atraimella, jonka piikit läpäisevät kalan. Tämä edellyttää suhteellisen matalaa ja kirkasta vettä, jollainen voi olla kalojen nousupaikoissa. Järvellä tuulastaminen tapahtuu siten, että veneessä oleva kalastaja vaanii kaloja pitkävartisella atraimella ja yrittää veneen nokasta käsin iskeä järvessä uivia kaloja selkään.


title: Pistokalastus

text: Atraimet jaetaan pistoatraimiin ja lyöntiatraimiin. Lyöntiatraimeksi katsotaan myös kalakirves.


title: Pistokalastus

text: Koukkukalastuksessa käytetään koukkua. Koukkukalastamista kutsutaan onkimiseksi. Pitkäsiima on onkimismenetelmä, jossa pitkään siimaan, kannatuslankaan, kiinnitetään useita onkia siimojen päähän. Uistelemiseksi kutsutaan koukkujen pitämistä liikkeessä veneen avulla.


title: Pistokalastus

text: Ammunnassa kalaa ammutaan aseella.


title: Tom Seeberg

text: Tom Seeberg (17. helmikuuta 1860 – 27. maaliskuuta 1938) oli norjalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin olympialaisissa 1900 kaikkiin 300 metrin sotilaskiväärin kilpailuihin ja voitti hopeaa joukkuekilpailussa.


title: Auguste Cavadini

text: Auguste Cavadini oli ranskalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin olympialaisissa 1900 viiteen eri 300 metrin sotilaskiväärin kilpailuun. Cavadini voitti niissä yhden mitalin, pronssia joukkuekilpailusta.


title: Saartokalastus

text: Saartokalastus on kalastustapa, jolla kalan liikkumista rajoitetaan siten, että saaliskala voidaan ottaa kiinni. Saartokalastusmuotoja ovat haavikalastaminen ja nuottakalastaminen.


title: Saartokalastus

text: Haavikalastamisessa kala nostetaan haavin avulla veneeseen tai rannalle. Haavia käytetään myös muiden kalastuslajien pyydysten kokemisessa eli kalan poistamisessa pyydyksestä. Varretonta narulla nostettavaa haavia kutsutiaan liipiksi. Liipiä käytetään Suomessa järvillä turoilla eli onkirisuilla kalastettaessa.


title: Saartokalastus

text: Nuotta on kalaverkko, joka nostetaan vedestä kääntämällä, jolloin kalat jäävät nuottaan. Nuottakalastusta harjoitetaan myös järvenjäillä talvella. Kulteet ovat tasaliinaisia virtanuottia, joilla kalastetaa lohia ja siikoja. Vedat ovat pieniä nuottia, joilla kaksi tai kolme henkilöä voivat kalastaa kahlaten. Vedojen avulla saadaan lähinnä vain pikkukaloja. Kuuritsa on kolmen henkilön jäällä jalaksin vedettävä nuotta. Havaspussi tai toiselta nimeltään havaspovi on suuri nuotta, jota myötävirtaan kalojen takaa vetäesn voidaan saada lohia ja siikoja. Keskipovisia nuottia käytetään sekä avovesissä että talvella jään alla. Kohonuotalla voidaan pyytää kesällä muikkuja. Kohonuotta pysyy pinnalla kannattimien avulla.


title: Kleofon

text: Kleofon voi viitata seuraaviin:


title: Maurice Lecoq

text: Maurice Lecoq (26. maaliskuuta 1854 – 16. joulukuuta 1925) oli ranskalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin olympialaisiin 1900, Ateenan välikisoihin 1906 ja Lontoon olympialaisiin 1908. Lecoq voitti kolme olympiamitalia ja kolme mitalia välikisoista.


title: Liisa Vuoristo

text: Liisa Mirjami Vuoristo (17. lokakuuta 1927 Tampere – 28. kesäkuuta 2009 Espoo) oli suomalainen kirjailija. Hän käsikirjoitti useita televisiosarjoja ja kuunnelmasarjaa "Kantolan perhe".


title: Liisa Vuoristo

text: Vuoristo oli postin palveluksessa, kunnes 1960-luvun alussa ryhtyi vapaaksi kirjailijaksi. Hänen esikoisteoksensa on nuortenkirja "Tytti ja rakkaus". Hän kirjoitti televisiolle useita lastennäytelmiä. Sittemmin hän kirjoitti erityisesti televisiosarjojen käsikirjoituksia. Hän asui New Yorkissa 1975–1986, mutta työskenteli sieltä käsin yhtenä "Kantolan perheen" käsikirjoittajista.


title: Liisa Vuoristo

text: Vuoristolle myönnettiin 1988 taiteilijaeläke.


title: Pielisjoen sillat

text: Pielisjoen yli kulkee yhdeksän siltaa: seitsemän sijaitsee nykyisen Joensuun alueella ja kaksi Kontiolahden alueella. Yksi silloista on rautatiesilta, muut ovat muun liikenteen käytössä.


title: Pielisjoen sillat

text: Suurin osa silloista on avattavia: nostosiltoja ja läppäsiltoja. Niitä, samoin kuin kanavia, hoidetaan kauko-ohjauksella Joensuun kanavan kaukokäyttökeskuksesta.


title: Pielisjoen sillat

text: Uimasalmen sillat sijaitsevat Enon Uimaharjussa. Toinen silta on maantie- ja toinen rautatiesilta. Sillat valmistuivat 1970-luvulla. Ensimmäisenä valmistui rautatiesilta vuonna 1909. Molemmat ovat läppäsiltoja, joissa silta nousee pystyyn vipuvarren tavoin.


title: Pielisjoen sillat

text: Silta sijaitsee Enon kirkonkylässä ja on valmistunut vuonna 1924. Se on kääntösilta, jota voidaan pyöräyttää sivuun 90 asteen verran. Silta on seututie 514:llä aivan kantatie 73:n (Lieksantie) tuntumassa.


title: Pielisjoen sillat

text: Silta sijaitsee noin 5 kilometriä Enon kirkonkylästä alajuoksulle päin. Ensimmäinen Kaltimon kanava rakennettiin vuosina 1876–1879, jolloin rakennettiin kanavan ylittävä kääntösilta. Kun uusi kanava rakennettiin vuosina 1956–59, jouduttiin myös sillan paikkaa muuttamaan.


title: Pielisjoen sillat

text: Kontiolahdella, Jakokoskelta Heinävaaraan kulkevalla yhdystiellä 5100 (Mönnintie) sijaitseva silta. Se valmistui vuonna 2006. Se korvasi Mönnin lossin. Silta on 350 metriä pitkä kuusiaukkoinen teräsbetonisilta, jonka vapaa alikulkukorkeus on 12,5 metriä ja liikenneväylän leveys 58 metriä.


title: Pielisjoen sillat

text: Nykyinen silta valmistui Kontiolahden Kuurnaan vuonna 1971. Silta on läppäsilta. Sillan ylittää Kuurna-Kulhontie, joka yhdistää kantatie 73:n (Lieksantie) ja kantatie 74:n (Ilomantsintie).


title: Pielisjoen sillat

text: Pekkalan sillat ovat kolmanneksi uusimmat kanta-Joensuun silloista. Sillat ovat valtatiellä 6 ja valtatiellä 9, ja ne yhdistävät Karsikon ja Mutalan. Rantakylän puoleinen silta valmistui ensimmäisenä 1983, ja sillan laajennus, toinen silta viereen, valmistui 2011. Sillan rakennustöissä 1982 tapahtui onnettomuus, kun rakenteilla olevan sillan toinen pää sortui rakennusvirheen takia. Kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa. Siltojen pituus on 453 metriä, ja ne ovat osa moottoritietä, välillä Ylämylly-Niittylahti. Siihtalan puoleisella sillalla on kolme kaistaa Lappeenrannan ja Sortavalan suuntiin, Rantakylän puoleisella, vanhemmalla sillalla, on Kajaanin, Kuopion ja Varkauden suuntiin kaksi kaistaa sekä kevyenliikenteen väylä.


title: Pielisjoen sillat

text: Ensimmäinen rautatiesilta valmistui vuonna 1894. Siltaa pitkin kulkevat Pieksämäki–Joensuu- ja Joensuu–Kontiomäki-radat. Silta on nostosilta: osa sillasta nousee ylös hissin tavoin. Siltaa voi käyttää kevyt liikenne. Se yhdistää Siihtalan ja Sirkkalan kaupunginosat.


title: Pielisjoen sillat

text: Sirkkalan silta, joka johtaa Sirkkalasta keskustaan Yläsatamakadun päähän, avattiin 28.11. 2014. Pääurakoitsijana oli Kesälahden maansiirto Oy, sillan rakentamiskustannukset olivat noin kolmetoista miljoonaa euroa.


title: Pielisjoen sillat

text: Ensimmäinen Pielisjoen ylittävä silta valmistui Joensuun keskustaan 1864. Joensuun pääkatu Siltakatu on saanut siitä nimensä. Sillat yhdistävät kaupungin itä- ja länsipuolen Joensuun rautatieasemalta Ilosaaren ja Niskasaaren kautta keskustaan. Sillan kohdalla on Joensuun kanava. Kanavan silta nousee ylös eli se on läppäsilta.


title: Pielisjoen sillat

text: Suvantosilta yhdistää Niinivaaran ja Joensuun keskustan Suvantokadun kohdalla. Silta valmistui 1974. Sen pituus on noin 542 metriä, minkä vuoksi se on Suomen yhdeksänneksi pisin silta. Suvantosilta on nostosilta: osa sillan keskiosasta nousee ylös hissin tavoin. Silta oli suljettuna vuoden 2015 toukokuusta marraskuuhun mittavan peruskorjauksen vuoksi.


title: Pielisjoen sillat

text: 16.6.2014 avattu kevyenliikenteen silta yhdistää Penttilänrannan ja Joensuun keskustan ruutukaava-alueen. Tyypiltään avattava siltaosuus on kääntösilta. Sen kokonaispituus on 134 metriä ja hyötyleveys on 5 metriä. Vapaa alikulkukorkeus on vähintään 3,9 metriä sillan ollessa kiinni. Sillan kaiteet on tehty puisista, taivutetuista pystysäleistä. Muuna materiaalina on käytetty terästä ja asfalttia. Rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2012. Pääurakoitsijana oli Kesälahden maansiirto Oy, ja sillan hinta oli 6,2 miljoonaa euroa.


title: René Thomas (ampuja)

text: René Thomas oli ranskalainen ampuja ja olympiamitalisti. Hän osallistui Pariisin olympialaisissa 1900 viiteen eri 300 metrin sotilaskiväärin kilpailuun. Thomas voitti yhden mitalin, pronssia joukkuekilpailusta.


title: René Thomas

text: René Thomas voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Bill Cheesbourg

text: Bill Cheesbourg (12. kesäkuuta 1927 Tucson, Arizona, Yhdysvallat – 6. marraskuuta 1995 Tucson, Arizona, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui kuuteen Indianapolis 500 -kilpailuun kausina 1957–1959, 1961 ja 1964–1965. Hän pääsi maaliin asti ainoastaan vuoden 1958 kilpailussa, jossa hän oli kymmenes. Häntä auttoi kilpailun alussa sattunut lähtökolari, jossa Pat O'Connor menehtyi. Cheesbourg kilpaili USAC-sarjoissa vuosina 1956–1962 ja 1964–1966 ollen kahdesti seitsemäs Daytonassa 1959 ja Fujissa 1966. Cheesbourg siirtyi Stock Car -sarjaan Indy uransa jälkeen voittaen useita mestaruuksia.


title: George Connor

text: George Connor (16. elokuuta 1906 Rialto, Kalifornia, Yhdysvallat – 28. maaliskuuta 2001 Hesperia, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui peräti 14 Indianapolis 500 -kilpailuun vuosina 1935–1941 ja 1946–1952. Hän oli parhaimmillaan kolmas vuoden 1949 kilpailussa saavuttaen neljä pistettä, joita ei ole laskettu F1-tuloksiin. Hän ajoi kilpailuissaan yhteensä 1 703 kierrosta ja 6 851 kilometriä johtamatta kertaakaan kilpailua. Hän on kaikkien aikojen kuljettajien listalla viidentenä tällä tuloksella. Connor oli 95-vuotiaana yksi vanhimmista Indy 500 -kuljettajista aikanaan.


title: Rice River Road

text: River River Road on Winnipegjärven itärantaa seuraileva talvi- ja metsäautotie. Tie alkaa Manigotaganin kylän pohjoispuolelta Wanipigowjoen rannalta tieltä 304, ja johtaa pohjoiseen, päättyen lähelle Bloodveinjoen rantaa noin 14 kilometriä ennen Bloodvein First Nation -intiaanireservaattia. Tien pituus on noin 74 kilometriä.


title: Rice River Road

text: Tien rakensivat puutavaran kuljetusreitiksi 1970-luvulla Pine Falls Paper Company (myöh. Tembec) ja Abitibi Price. Se muodostaa osan Manitoban pohjoisten alueiden talvitieverkostoa, joka palvelee Winnipegjärven itäpuolisia osia aina Ontarion rajalle saakka. Tietä käytetään vähäisissä määrin myös kesäaikaan, jolloin sitä ei ylläpidetä.


title: Rice River Road

text: Vuonna 2007 Manitoban provinssi budjetoi 15 miljoonaa Kanadan dollaria tavoitteena parantaa Rice River Road ympärivuotiseksi soratieksi, sekä tulevaisuudessa jatkaa tietä pohjoispäästä aina Berens Riveriin saakka. Tavoitesuunnitelman mukaan tietä tulee kaksikaistainen 9,4 metrin levyinen sorapintainen tie.


title: Boulevard Saint-Germain

text: Boulevard Saint-Germain on hieman yli kolmen kilometrin pituinen puistokatu Pariisissa. Se kulkee 5., 6. ja 7. arrondissementin alueella pääosin Seinen suuntaisena noin puoli kilometriä joesta etelään, mutta kaartuu molemmissa päissään siten, että sen molemmat päät ovat joen varressa.


title: Boulevard Saint-Germain

text: Kadun itäpäästä johtaa silta Seinessä olevan saaren, Île Saint-Louis'n itäpäähän, josta sen jatkeena johtaa Boulevard Henri IV Bastiljin aukiolle. Kadun länsipää sijaitsee Ranskan kansalliskokouksen käytössä olevan Palais Bourbon'in luona vastapäätä Seinen pohjoispuolella sijaitsevaa Place de la Concordea.


title: Boulevard Saint-Germain

text: Boulevard Saint-Germainin itäosa kulkee Quartier latinin kautta. Siellä se leikkaa Boulevard Saint-Michelin jokseenkin kohtisuorasti. Näiden katujen risteyksessä sijaitsee Musée de Cluny, jonka alueella on myös roomalaisaikaisen kylpylän rauniot.


title: Boulevard Saint-Germain

text: Kadun länsiosa kulkee Saint-Germain-des-Prés'n, länsiosa Faubourg Saint-Germainin halki. Katu ja nämä molemmat kaupunginosat ovat saaneet nimensä Saint-Germain-des-Prés'n kirkosta, joka on nimetty piispa Germanus Pariisilaisen mukaan.


title: Boulevard Saint-Germain

text: Boulevard Saint-Germain rakennettiin 1860-luvulla Napoleon III:n hallituskaudella Georges Eugène Haussmannin suunnitelmien mukaisesti, jolloin se puhkaistiin vanhojen rakennuskorttelien läpi purkamalla rakennuksia. Toisin kuin Pariisin vanhoja keskiosia Seinen pohjoispuolella kiertävät, jo 1670-luvulla rakennetut ns. suuret bulevardit, se ei siis "Boulevard"-nimityksestä huolimatta sijaitse vanhojen kaupunginmuurien paikalla. Seinen eteläpuolella keskiaikaisten muurien paikalla on nykyisin vain kapeita katuja. Boulevard Saint-Germain rakennettiin kuitenkin siten, että sen voidaan katsoa täydentävän tämän Place Bastillelta Place de la Concordelle johtavan bulevardiketjun täydeksi ympyräksi.


title: Boulevard Saint-Germain

text: Kadun varrella sijaitseva "Café de Flore" tuli 1940-luvun lopulla tunnetuksi aikakauden älymystön kokoontumispaikkana, jonka kanta-asiakkaita olivat muun muassa Jean-Paul Sartre ja Simone de Beauvoir.


title: Chris Biotti

text: Christopher J. Biotti (s. , Massachusetts) on yhdysvaltalainen pankkiiri, lakimies ja entinen jääkiekkoilija. Calgary Flames varasi Biottin NHL:än varausnumerolla 17, mutta hän ei pelannut liigassa yhtäkään ottelua.


title: Chris Biotti

text: Biotti pelasi juniorijääkiekkoa kotikaupunkinsa Belmontin Belmont Hill Schoolin jääkiekkojoukkueessa high school -sarjaa. Hän pelasi myös koulun baseball-joukkueessa. Biotti pelasi vuoden 1985 jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. NHL:n Central Scouting Bureau piti häntä 20. lupaavimpana pelaajana. Calgary Flames varasi hänet kesällä 1985 vuorolla 17. High schoolin jälkeen Biotti siirtyi Harvardin yliopistoon, jossa hän pelasi jääkiekkoa yliopiston joukkueessa vuosina 1985–1987. Vuonna 1985 hän loukkasi olkapäänsä, ja oli sivussa kauden 1985–1986 ensimmäisen puoliskon. Olkapään korjaamiseksi tehtiin iso leikkaus. Biotti pelasi jälleen vuosina 1986 ja 1987 Yhdysvaltojen joukkueessa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. Vuonna 1986 joukkue sai pronssia. Biotti oli vuonna 1987 eniten nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa pelejä (21 peliä) pelannut yhdysvaltalainen. Myöhemmin ennätys on rikottu.


title: Chris Biotti

text: Biotti jätti Harvardin vuonna 1987 ja ryhtyi jääkiekkoammattilaiseksi. Tosin hän suoritti yliopistotutkinnon loppuun pelikausien välissä. Biotti pelasi vuodet 1987–1990 Calgary Flamesin farmijoukkue Salt Lake Golden Eaglesissä IHL:ssä. Vuonna 1990 hän siirtyi Italian pääsarjaan pelaamaan HC Brunico -seuraan. Hän pelasi seurassa vuoteen 1993, jolloin lopetti uransa.


title: Chris Biotti

text: Biotti lopetti jääkiekkouransa vuonna 1993 ja ryhtyi opiskelemaan lakia. Hän valmistui vuonna 1997 Suffolkin yliopistosta. Biotti työskenteli lakimiehenä Bostonissa vuosina 1997–2001. Hän muutti vuonna 2001 San Franciscoon ja aloitti työskentelyn piirisyyttäjän toimistossa. Myöhemmin hän siirtyi Bank of American palvelukseen ja vuonna 2006 Deutsche Bank Private Wealth Managementin San Franciscon toimiston varajohtajaksi ja pankkiiriksi.


title: Ojanukkasammal

text: Ojanukkasammal ("Dicranella cerviculata") on nukkasammalten sukuun kuuluva sammal, jota tavataan koko Suomessa.


title: Ojanukkasammal

text: Ojanukkasammal on pieni (0,5 - 2 cm) ja sen lehdet ovat hyvin kapeat, ehytlaitaiset ja niissä on keskisuoni. Pesäkeperä on sammalen kokoon nähden pitkä ja väriltään kellertävä. Pesäke on melko lyhyt, pysty ja liereä. Lisäksi sen kaulassa on pieni kyhmy.


title: Ojanukkasammal

text: Ojanukkasammalta kasvaa pohjoisella pallonpuoliskolla lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä. Suomessa se on yleinen koko maassa.


title: Ojanukkasammal

text: Ojanukkasammal kasvaa paljastuneella turpeella esim. ojien ja teiden penkoissa.


title: William Lane Craig

text: William Lane Craig (s. 23. elokuuta 1949) on yhdysvaltalainen uskonnonfilosofi ja teologi, joka kuuluu nykyajan huomattavimpiin kristinuskon apologeettoihin. Hän on pyrkinyt todistamaan Jumalan olemassaoloa filosofisesti ja puolustanut julkisesti uskoa Jeesuksen ruumiilliseen ylösnousemukseen. Hän on osallistunut lukuisiin julkisiin väittelyihin, joista osa on julkaistu kirjamuodossa. Hänen kanssaan ovat väitelleet muiden muassa Antony Flew, John Dominic Crossan, Christopher Hitchens ja Kari Enqvist.


title: William Lane Craig

text: Illinoisin Peoriassa syntynyt ja Keokukissa, Iowassa kasvanut Craig kääntyi teini-iässään kristityksi. Hän valmistui Illinoisin Wheaton Collegesta ja Trinity Evangelical Divinity Schoolista. Hän sai tohtorinarvon filosofiasta Birminghamin yliopistolta (1977) ja teologiasta Münchenin yliopistolta (1984). Hän on työskennellyt Trinity Evangelical Divinity Schoolissa, Westmont Collegessa, Leuvenin katolisessa yliopistossa ja Biolan yliopiston Talbot School of Theologyssa.


title: William Lane Craig

text: Craig on esittänyt ns. kosmologisen Kalam-argumentin Jumalan olemassaolon puolesta. Hän on älykästä suunnittelua kannattavan Discovery Instituten jäsen. Craig on kritisoinut sitä, että yli puolet evankelikalistien papistosta uskoo universumin olevan alle 10 000 vuotta vanha ja on kutsunut tätä "suunnattoman kisualliseksi" ja "tieteellisesti hölynpölyksi". Evoluutiosta Craig on todennut, että pitää Raamatun luomiskertomusta kuvaannollisena ja siten yhteensopivana biologisten evoluutioteorioiden kanssa. Näin ollen Craig sanoo, että elämän alkuperä ei ole hänelle raamatullinen kysymys, vaan tieteellinen kysymys ja on avoin seuraamaan todisteita sinne minne ne johtavat. Tällä hetkellä Craig ei näe yhtäkään teoriaa riittävänä selittämään elämän alkuperää.


title: William Lane Craig

text: Hänellä on vaimo Jan ja kaksi aikuista lasta. Hän on julkaissut lukuisia kirjoja.


title: Wadai

text: Wadai eli Ouaddaï oli Tšadjärven itäpuolella nykyisen Tšadin alueella sijainnut mabojen muodostama feodaalivaltio. Se syntyi ilmeisesti 1500-luvulla. 1600-luvulta lähtien alueelle levisi islam. Wadai oli aluksi Bornun ja Darfurin sulttaanikunnan vasallivaltio. 1600–1700-lukujen vaihteessa se saavutti täyden itsenäisyyden. 1700-luvun lopulla Wadai valtasi osan Kanemista. Sulttaani Abd al-Saidin aikana (1803–1818) vallattiin Bagirmi ja solmittiin kauppasuhteet Egyptin, Tripolitanian, Bornun ja Darfurin kanssa. Maan itsenäisyys päättyi vuonna 1911, kun alue liitettiin Ranskan päiväntasaajan Afrikkaan valloitussodan jälkeen.


title: Wadai

text:
Wadain perustivat tunjurit näiden muuttaessa Darfurista länteenpäin 1500-luvulla. Tunjurit hallitsivat maata pääkaupunki Ouarasta käsin. Wadain varsinaisina perustajina pidetään kuitenkin maboja, jotka kukistivat tunjurien vallan Ibrahim Abd al-Karimin johdolla noin 1630-luvulla. Hän perusti tunjurien alueelle Waran kaupungin, josta tuli maan keskus. Ibrahim al-Karim perusti Karimien dynastian, joka hallitsi maata itsenäisyyden päättymiseen saakka. Hänen mukanaan maahan tuli myös islaminusko. Ibrahim al-Karimin kuolemaa vuonna 1655 seurasivat sisäiset levottomuudet ja yhteenotot Darfurin ja Bornun kanssa. Etenkin Darfurin laajentuminen uhkasi Wadaita, mutta maiden välillä solmittiin rauha 1700-luvun puolivälissä. Samalla vuosisadalla Wadai loi kiinteät kauppayhteydet sen läntisiin naapurimaihin Bornuun ja Kanemiin. Vuosina 1805–1815 maata hallinnut 'Abd al-Karim Sabun varusti maansa armeijan rengashaarniskoilla ja tuliaseilla tehden näiden avulla sotaretkiä Bornuun ja Bagirmiin. Aseiden hankinta onnistui hänen luotuaan uuden kauppareitin, joka kulki Ennedin ja Kuffran keitaan kautta Bengasin satamakaupunkiin nykyisessä Libyassa. Siitä kehittyi Saharan tuottoisin kauppareitti ja sillä kulki etenkin norsunluuta ja orjia. Kauppareitti toi maahan Niilin varren kauppiaita.
Sabunin kuoleman jälkeen maassa oli jälleen sisäisiä levottomuuksia, joita hyödyntäen Darfurin sulttaani saattoi asettaa maan valtaistuimelle vuonna 1838 Sabunin veljen Muhammad al-Sharifin, joka ei kuitenkaan jäänyt Darfurin nukkehallitsijaksi, vaan solmi liiton Muhammad ibn Ali al-Sanusin kanssa. Liiton myötä senusit saivat hallitsevan aseman maan kaupassa. Muhammad al-Sharif perusti myös maalle uuden pääkaupungin Abéchén eli Abeshrin. Hänen seuraajansa hyötyivät senussien kauppasuhteista saaden tuliaseita, joita käytettiin Wadain vaikutusvallan lisäämiseen Bornussa ja Bagirmissa. Bagirmi alistettiinkin Wadain herruuteen vuonna 1846. 1800-luvun lopulle asti maan poliittinen ja taloudellinen kukoistus kasvoi suhteellisen rauhassa. Maan hallitsija Yusuf ibn Muhammad Sharifin kuoltua vuonna 1898 Darfur sekaantui jälleen maan asioihin ja sen onnistui nostaa maan hallitsijaksi Ahmad al-Ghazalin, joka kuitenkin surmattiin pian kruunaamisensa jälkeen. Hänen jälkeensä maan hallitsijaksi nousi senussien tukema Yusufin poika Muhammad Salih. Ranska alkoi kasvattaa vaikutusvaltaansa alueella vuonna 1906 ja sai puolelleen Muhammad al-Sharifin pojanpoika Adam Asilin. 2. kesäkuuta 1909 ranskalaiset sotajoukot ottivat haltuunsa maan pääkaupunki Abéchén ja Adam Asil julistettiin sulttaaniksi. Muhammad Salih pakeni maasta Libyaan. Tämän jälkeen ranskalaiset alkoivat alistaa Wadain vasalleja. Vuonna 1911 alue liitettiin Ranskan päiväntasaajan Afrikkaan.


title: Wadai

text: Wadain hallitsijana toimi sulttaani, joka oli samalla myös hengellinen johtaja. Hänen lisäkseen valtaa käytti ylimystöstä koostunut neuvosto. Valtion korkein virkamies oli visiiri. Sulttaania edustivat neljä aluekuvernööriä, joiden lisäksi maassa oli noin 30 läänityksiä omaavaa sotapäällikköä, jotka oli velvoitettu nostamaan tarvittaessa tietty määrä ratsu- ja jalkaväenjoukkoja. Mabojen asuttaman pohjoisosan talonpojat maksoivat kiinteää veroa. Ulkomaille vietiin strutsinsulkia, norsunluuta ja orjia. Norsunluu ja orjat olivat erityisen tärkeässä osassa maan taloudessa. Orjia saatiin maan eteläosien perinteisiä uskontoja harjoittavan väestön keskuudesta. Kuten muillakin alueen orjakauppaa harjoittavilla mailla, Wadain ongelmaksi muodostui orjien ryöstöalueiden vetäytyminen koko ajan kauemmaksi pääkaupungista muiden kuin muslimien vetäytyessä kauemmaksi orjakaupan takia.


title: Vait

text: Vait ovat luoteisessa Liberiassa, Sierra Leonen pohjoisosassa ja lähialueilla Guineassa asuva kansa. Vuonna 1980 heitä arvioitiin olevan 350 000 henkeä.


title: Vait

text: Vait puhuvat mandelaista kieltä. 1800-luvulla sen kirjoittamista varten laadittiin omaperäinen vai-kirjoitus. Kansan pääelinkeino on maanviljely. Peruselintarvikkeena on riisi, ja sen lisäksi vait viljelevät muun muassa puuvillaa, maissia, kurpitsaa, inkivääriä, kahvia ja kaakaota. Palmupuukin on tärkeä hyödyke, josta vait saavat mm. pähkinöitä, voita, viiniä, polttoainetta, saippuaa ja koreja. Koulutus jakautuu kolmeen eri tyyppiin lapsien iästä riippuen: "maaseutukoulu" (jossa lapset opettelevat vain kansan tapoja, sosiaalisia taitoja jne), englanninkielinen koulu ja arabinkielinen koraanikoulu. Käsityöammatit ovat kehittyneitä. Suurin osa on sunnalaisia muslimeja.


title: Vailainen kirjaimisto

text: Vailainen kirjaimisto on Liberiassa ja Sierra Leonessa puhuttua mandelaista vain kieltä varten laadittu omaperäinen tavukirjoitusjärjestelmä.


title: Vailainen kirjaimisto

text: Vailaisen kirjaimiston loi vuoden 1833 tienoilla Momolu Duwalu Bukele, joka tunsi ennestään latinalaisen ja arabialaisen kirjaimiston. Ne eivät kuitenkaan ole suoraan vaikuttaneet sen kehitykseen. Arabialaisesta kirjoituksesta lainattu piirre on ehkä diakriittien käyttö. Eräät merkit lienevät alkuperältään piktografisia tai ideografisia. Ne saattavat perustua aikaisempaan kuvakirjoitukseen, joka ei ole säilynyt.


title: Vailainen kirjaimisto

text: 1800–1900-lukujen aikana vain kirjoitusjärjestelmään tehtiin useita muutoksia. Yksinkertaistettu merkistö luotiin vuonna 1900. Siihen kuuluu 212 tavumerkkiä, joista osa on yksinkertaisia ja osa diakriiteillä varustettuja yhdysmerkkejä. Kirjoituksen suunta on vasemmalta oikealle.


title: Vailainen kirjaimisto

text: Vailainen kirjaimisto luotiin alun perin rituaalitarkoituksia varten. Sitä käytettiin myös yksityisessä kirjeenvaihdossa, kansanperinteen muistiinpanoissa sekä Raamatun ja Koraanin tekstien käännöksissä. Kirjaimisto vaikutti mende-kirjoituksen sekä kpellen, loman ja basan kirjoitusjärjestelmien kehitykseen.


title: Etola

text: Etola on suomalainen perheyritys, joka muodostuu noin 30 erikoisliikkeestä ja useista yhtiöistä. Yhtiöiden kokonaisliikevaihto on n. 400 milj. euroa ja henkilöstömäärä noin 1 500. Yhtymän päätoimialat ovat teollisuuskumit, -muovit, -teipit, johdintarvikkeet, työsuojelutuotteet, tiivisteet, kiinnitystarvikkeet ja hydrauliikka.


title: Etola

text: Etola-yhtiöt on suomalainen teollisuustuotteita ja -tarvikkeita maahantuova, valmistava ja markkinoiva yritysryhmä, joka muodostuu useasta keskenään tiiviissä yhteistyössä toimivasta yrityksestä. Teollisuustuotteiden myynti aloitettiin 1956.