title: Grumsin kunta

text: Grumsin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1939 Grumsin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1948 koko kunta muutettiin Grumsin kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.


title: Grumsin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Edin alueella sijaitsivat Slottsbronin ja Segmonin yhdyskunnat. Vain vähän aiemmin muodostettuun kauppalaan kuntauudistus ei vaikuttanut.


title: Grumsin kunta

text: Kuntaliitosten toteuttaminen Grumsin kuntablokissa aloitettiin vuonna 1969, jolloin Ed liitettiin Grumsin kauppalaan. Vuonna 1971 kauppala muuttui Grumsin kunnaksi, johon liitettiin Värmskogin seurakunta jaetusta Stavnäsin maalaiskunnasta.


title: Grumsin kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Grumsin kauppalalle. Värmskogin maalaiskunnalla oli myös oma vaakuna.


title: Grumsin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Grumsin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 242 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Grumsin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 171 109 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 55 000 kruunua.


title: Grumsin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Grumsin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Grumsin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 71,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 590 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Grumsin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Grumsin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Grumsin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Grumsin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Grumsin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Grumsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Grumsin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Grumsin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Grumsin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Årjängin kunta

text: Årjängin kunta () on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Årjäng.


title: Årjängin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 409,44 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 869 henkeä (31.12.2015).


title: Årjängin kunta

text: 1560-luvulle asti koko kunta oli osa Dalslandin maakuntaa, mutta nykyisin se kuuluu lähes kokonaan Värmlantiin ja vain pieni osa kaakossa (Dalboredden) kuuluu Dalslandiin.


title: Årjängin kunta

text: Lännessä kunta rajoittuu Norjaan, jonne on keskustaajamasta matkaa 30 kilometriä. E18-tie kulkee kunnan halki matkallaan Oslosta Tukholmaan.


title: Årjängin kunta

text: Enimmillään Årjängin väkiluku oli lähes 20 000 henkeä vuonna 1870. Tämän jälkeen väkiluku lähti laskuun, mutta 1970-luvulta lähtien se on ollut noin 10 000 asukasta.


title: Årjängin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 56,99 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Årjängin kunta

text: Kunnassa sijaitsevat muinaisjäännöksiksi luokitellut Värmlannin kalliomaalaukset.


title: Årjängin kunta

text: Vuonna 1924 Silbodalin maalaiskuntaan perustettiin Årjängin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1941 tämä taajama-alue erotettiin kunnasta Årjängin kauppalaksi.


title: Årjängin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin neljä "suurkuntaa":


title: Årjängin kunta

text: Vuonna 1971 Sillerud ja Holmedal liitettiin kauppalaan, josta tuli kunta Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, jolloin Töcksmark liitettiin siihen.


title: Årjängin kunta

text: Årjängin nykyinen vaakuna luotiin kuntauudistuksen jälkeen ja rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974. Aikaisemmista kunnista vain Årjängin kauppalalla ja Töcksmarkin maalaiskunnalla oli vaakunat. Molemmat vaakunat perustuivat Nordmarkin kihlakunnan sinettiin, jossa esiintyi karhu. Nykyinen kuntavaakuna on yhdistelmä näistä kahdesta vaakunasta:


title: Årjängin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 46 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä. Saman ajankohdan tietojen mukaan 11,2 prosenttia kuntalaisista oli syntynyt Norjassa, johon kunta rajoittuu.


title: Årjängin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 43 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Årjängin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 157 715 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 112 000 kruunua.


title: Årjängin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Årjängin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Årjängin kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 44,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 469 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Årjängin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Årjängin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Årjängin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Årjängin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Gustavsfors kuuluu osin myös Bengtsforsin kuntaan.


title: Årjängin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Årjängin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Årjängin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Årjängin kunta

text: Årjängin kaksi suurinta puoluetta ovat 1970-luvulta nykypäivään asti olleet Sosialidemokraatit ja Keskustapuolue.


title: Årjängin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Årjängin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Årjängin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Sunnen kunta

text: Sunnen kunta () on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Sunne.


title: Sunnen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 288,02 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 208 henkeä (31.12.2015).


title: Sunnen kunta

text: Kirjailija Selma Lagerlöfin syntymäkoti Mårbacka kuntaan kuuluvassa Östra Ämtervikissä.


title: Sunnen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 111,02 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Sunnen kunta

text: Sunnen maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1904 Sunnen taajaväkinen yhdyskunta. Taajama-alue erotettiin vuonna 1920 Sunnen kauppalaksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1936 kauppalaa laajennettiin liittämällä siihen Skäggebergin ja Åmbergin alueet. Vuonna 1940 liitettiin vielä Leranin ja Sundsbergin laueet.


title: Sunnen kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksesa alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Myöskään Sunnen kauppalaan uudistus ei vaikuttanut.


title: Sunnen kunta

text: Jo vuonna 1963 Stora Sunnen maalaiskunta liitettiin kauppalaan. Nykyinen Sunnen kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala sekä Gräsmarkin ja Lysvikin maalaiskunnat.


title: Sunnen kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna on alun perin ollut Sunnen maalaiskunnan vaakuna. Sen jälkeen sitä käytti Stora Sunnen maalaiskunta ja Sunnen kauppala, kunnes vaakuna päätyi nykyisen Sunnen kunnan käyttöön.


title: Sunnen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 58 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sunnen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 43 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Sunnen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 169 647 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 113 000 kruunua.


title: Sunnen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Sunnen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Sunnen kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 47,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 911 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Sunnen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Sunnen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Sunnen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Sunnen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sunnen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Sunnen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Sunnen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Sunnen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Säfflen kunta

text: Säfflen kunta () on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Säffle.


title: Säfflen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 220,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 366 henkeä (31.12.2015).


title: Säfflen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 195,89 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 16,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Säfflen kunta

text: Byn maalaiskunnasta erotettiin Säfflen kauppala vuonna 1882. Loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kauppalaan vuonna 1942. Vuonna 1951 Säffle muutettiin kaupungiksi ja samalla siihen liitettiin Tvetan maalaiskunta. Säfflen perustamisen jälkeen Ruotsiin ei enää perustettu uusia kaupunkeja. Tarve kaupunkien perustamiselle lakkasi vuonna 1952, koska siitä lähtien kaikki kunnat saattoivat soveltaa kaupungeille tarkoitettuja määräyksiä (ruots. "stadsstadgorna").


title: Säfflen kunta

text: Vuonna 1952 alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":


title: Säfflen kunta

text: Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Säfflen kunta yhdistämällä Säfflen kaupunki ja yllä mainitut kolme maalaiskuntaa.


title: Säfflen kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Säfflen kaupungille. Lisäksi Värmlandsnäsin ja Svanskogin maalaiskunnilla oli omat vaakunat.


title: Säfflen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 97 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Säfflen kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 148 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Säfflen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 066 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 82 000 kruunua.


title: Säfflen kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Säfflen kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Säfflen kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 64,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 545 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Säfflen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Svanskogin taajaman nimenä on joskus ollut myös Svaneholm.


title: Säfflen kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Säfflen kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Säfflen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Säfflen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Säfflen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Säfflen kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Säfflen kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Säfflen kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Baran

text: Baran (, ) on pienehkö kaupunki Valko-Venäjän Vitsebskin alueella, alle 10 kilometriä Orša kaupungista lounaaseen. Hallinnollisesti molemmat kaupungit kuuluvat Oršan kaupunkipiiriin ().


title: Baran

text: Vuoden 2009 väestönlaskun mukaan Baranin kaupungissa asui 11 662 henkeä.


title: Karlstadin kunta

text: Karlstadin kunta () on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Karlstad.


title: Karlstadin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 168,66 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 89 245 henkeä (31.12.2015).


title: Karlstadin kunta

text: Väkiluvultaan Karlstad on lääninsä suurin kunta.


title: Karlstadin kunta

text: Karlstadin kunta rajoittuu etelässä Ruotsin suurimpaan järveen Vänerniin. Karlstadin naapurikuntia ovat lännessä Grums, pohjoisessa Kil, Forshaga ja Hagfors, idässä Filipstad, Storfors ja Kristinehamn sekä etelässä Hammarö. Näiden lisäksi Karlstadilla on järvirajaa Säfflen kanssa lounaassa.


title: Karlstadin kunta

text: Ruotsin kunnista Karlstad on se, jossa valtiopäivävaalien tulos muistuttaa eniten koko maan vaalitulosta.


title: Karlstadin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 225,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Karlstadin kunta

text: Vuonna 1934 Karlstadin kaupunkiin liitettiin siihen rajoittunut Karlstadin maalaiskunta. Nyedin maalaiskuntaan perustettiin Molkomin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1946. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin viisi "suurkuntaa":Karlstadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Molkomin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1958.


title: Karlstadin kunta

text: Vuonna 1967 Östra Fågelvik liitettiin Karlstadin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaupunkiin yhdistettiin myös Grava, Nor ja Nyed sekä Väsen seurakunta jaetusta Väsen maalaiskunnasta. Ölmen seurakunta liitettiin Kristinehamnin kuntaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä Karlstadista tuli pelkkä kunta, sillä Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.


title: Karlstadin kunta

text: Vaakunaselitys: "Hopeisessa kentässä punavaruksisen sinisen kotkan oikea puolisko, jonka kummallakin puolella kaksi korkeaa piikkihuippuista punaista tornia." (Ruotsiksi "I fält av silver den högra hälften av en blå örn med röd beväring mellan två höga, med spetsiga huvar försedda röda torn.")


title: Karlstadin kunta

text: Vaakuna perustuu sinettiin, joka esiintyy Karlstadin kaupunkioikeuksien myöntämiseen liittyvässä privilegiokirjeessä vuodelta 1584. Vaakuna vahvistettiin Karlstadin käyttöön vuonna 1949. Vuoden 1971 kuntauudistuksen jälkeen Karlstadin kunta sai vaakunan kaupungilta, joka oli antanut nimensä koko kunnalle. Vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974. Myös Norin ja Nyedin kunnilla oli vaakunat, mutta kuntauudistuksessa ne menettivät virallisen asemansa.


title: Karlstadin kunta

text: Nykyään kunta käyttää tunnuksenaan enimmäkseen "Karlstadin aurinkoa".


title: Karlstadin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 617 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlstadin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 704 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Karlstadin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 198 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.


title: Karlstadin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Karlstadin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Karlstadin kunta

text: Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 203 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Karlstadin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Karlstadin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Karlstadin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Norsbron on sittemmin kasvanut yhteen Vålbergin taajaman kanssa, mutta erotettu siitä myöhemmin pientaajamaksi.


title: Karlstadin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Karlstadin kunta

text: Karlstadissa sijaitsevat


title: Karlstadin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Karlstadin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Karlstadin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Karlstadin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Karlstadin kunta

text: Karlstadilla on seitsemän ystävyyspaikkakuntaa.


title: Karlstadin kunta

text: Pohjoismaissa:


title: Karlstadin kunta

text: Muualla Euroopassa:


title: Tidaholmin kunta

text: Tidaholmin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Tidaholm.


title: Tidaholmin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 517,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 669 henkeä (31.12.2015).


title: Tidaholmin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 126,83 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 24,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Tidaholmin kunta

text:
Agnetorpin ja Baltakin maalaiskunnista erotettiin vuonna 1895 osa Tidaholmin kauppalaksi. Kauppala muutettiin vuonna 1910 Tidaholmin kaupungiksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Tidaholmin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 Tidaholmin kaupunki muutettiin Tidaholmin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 suoritettiin kuntaliitos Tidaholmin kuntablokissa, ja tällöin Tidaholmin kuntaan liitettiin kokonaan Hökensåsin kunta sekä osia Dimbon ja Fröjeredin kunnista. Dimbon kunta liitettiin lähes kokonaan Tidaholmin kuntaan, mutta entisen Skörstorpin alue liitettiin Falköpingin kuntaan. Fröjeredin kunnasta liitettiin Tidaholmin kuntaan entisen Fröjeredin alue, kun taas Fridene ja Korsberga liitettiin Hjon kuntaan.


title: Tidaholmin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Tidaholmin kaupungin vaakuna. Myös Dimbon maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Tidaholmin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 103 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tidaholmin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 159 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tidaholmin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 004 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 67 000 kruunua.


title: Tidaholmin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Tidaholmin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Tidaholmin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 716 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Tidaholmin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Tidaholmin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Tidaholmin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Tidaholmin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tidaholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Tidaholmin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Tidaholmin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Tidaholmin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Hjon kunta

text: Hjon kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Hjo.


title: Hjon kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 297,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 983 henkeä (31.12.2015).


title: Hjon kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 97,39 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 32,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Hjon kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lisäksi Grevbäckin ja Hjon maalaiskunnat liitettiin Hjon kaupunkiin. Vuonna 1971 Hjon kaupunki muuttui Hjon kunnaksi, kun Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Samalla Värsåsin kunta jaettiin: Mofalla liitettiin Hjon kuntaan ja muut osat Skövden kuntaan. Vuonna 1974 myös Fågelås ja Fröjered jaettiin. Fågelåsista liitettiin Hjon kuntaan Norra Fågelås ja Södra Fågelås, mutta Brandstorp liitettiin Habon kuntaan. Fröjeredistä Hjon kuntaan liitettiin Friderene ja Korsberga, mutta Fröjered liitettiin Tidaholmin kuntaan.


title: Hjon kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 107 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Hjon kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 91 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Hjon kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 509 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 81 000 kruunua.


title: Hjon kunta


title: Hjon kunta


title: Hjon kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 73,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 311 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Hjon kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Hjon kunta


title: Hjon kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Hjon kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hjon kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Hjon kunta


title: Hjon kunta


title: Hjon kunta


title: Ulricehamnin kunta

text: Ulricehamnin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Ulricehamn.


title: Ulricehamnin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 046,03 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 23 494 henkeä (31.12.2015).


title: Ulricehamnin kunta

text: Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.


title: Ulricehamnin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 109,12 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ulricehamnin kunta

text: Ulrichemanin kunta koostuu 31 entisestä kunnallisesta yksiköstä, joista yksi oli Ulricehamnin kaupunki ja 30 oli maalaiskuntia, jotka muodostettiin vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Maalaiskunnista Brunn ja Vist liitettiin jo vuonna 1938 osaksi kaupunkia.


title: Ulricehamnin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Hökerum sai nimensä Hökerumin taajamasta, Åsunden Åsunden-nimisestä järvestä ja Redväg viittaa entiseen Redvägin kihlakuntaan. Ulricehamnin kaupunkiin tämä kuntauudistus ei vaikuttanut.


title: Ulricehamnin kunta

text: Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja kaupunki muutettiin Ulricehamnin kunnaksi ilman aluemuutoksia. Nykyisen rajansa Ulricehamnin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin kokonaan Hökerumin ja Åsundenin kunnat. Redvägin kunta jaettiin samassa yhteydessä Ulricehamnin (Strängsered, Gullered, Hössna, Liared, Kölingared, Knätte, Böne, Kölaby, Humla, Blidsberg, Dalum, Timmele) ja Falköpingin (Solberga, Norra Åsarp, Smula ja Fivlered) kesken.


title: Ulricehamnin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa 12,0 prosenttia kunnan väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 9,7 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.


title: Ulricehamnin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 392 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ulricehamnin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 188 480 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 97 000 kruunua.


title: Ulricehamnin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ulricehamnin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ulricehamnin kunta

text: Kunnassa on 12 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 636 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ulricehamnin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Ulricehamnin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ulricehamnin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ulricehamnin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ulricehamnin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ulricehamnin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ulricehamnin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ulricehamnin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ulricehamnin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Lysekilin kunta

text: Lysekilin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Lysekil.


title: Lysekilin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 208,45 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 464 henkeä (31.12.2015).


title: Lysekilin kunta

text: Nykyisin kunnassa toimii muun muassa Preem-öljyhtiön öljynjalostamo Preemraff Lysekil, joka on Pohjoismaiden suurin öljynjalostamo. Öljynjalostamon satama on rahtimääriensä puolesta Ruotsin toiseksi suurin kauppasatama.


title: Lysekilin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 30,27 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Lysekilin kunta

text: Lysekilin kauppala oli yksi niistä kahdeksasta kauppalasta, joista muodostettiin oma kuntansa vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Kauppala muutettiin vuonna 1903 Lysekilin kaupungiksi. Lysekil oli Ruotsin viimeinen kaupunki, joka sai oman raastuvanoikeuden (ruots. "rådhusrätt"). Lysekilin raastuvanoikeus lakkautettiin kuitenkin jo vuoden 1937 lopussa. Vuonna 1931 kaupunkiin liitettiin Slättenin taajaväkinen yhdyskunta, joka oli kuulunut kaupunkiin rajautuvaan Lysen maalaiskuntaan. Lisäksi nykyisen kunnan alueelle perustettiin vuonna 1892 Skaftön maalaiskunta erottamalla se Morlandan maalaiskunnasta (osa nykyistä Orustin kuntaa)


title: Lysekilin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Lisäksi Lysen maalaiskunta liitettiin Lysekilin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Lysekilin kunta yhdistämällä kaupunki, koko Stångenäsin maalaiskunta sekä Skaftön maalaiskunnasta Skaftön seurakunta. Loppuosa Skaftön maalaiskunnasta liitettiin Uddevallan kuntaan.


title: Lysekilin kunta

text: Nykyinen kuntavaakuna on otettu Lysekilin kaupungilta. Sitä edeltäneellä Lysekilin kauppalalla oli käytössään toisenlainen vaakuna.


title: Lysekilin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 83 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lysekilin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 81 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lysekilin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 099 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 130 000 kruunua.


title: Lysekilin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Lysekilin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Lysekilin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 74,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 684 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Lysekilin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Lysekilin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Lysekilin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Lysekilin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Lysekilin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lysekilin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Lysekilin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Lysekilin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Lysekilin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Törebodan kunta

text: Törebodan kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Töreboda.


title: Törebodan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 540,69 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 293 henkeä (31.12.2015).


title: Törebodan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 164,27 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 30,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Törebodan kunta

text:
Vuonna 1909 osa Björkängin maalaiskunnasta erotettiin Törebodan kauppalaksi, ja samalla jo vuonna 1883 perustettu taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1939 maalaiskunta liitettiin Törebodan kauppalaan. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Näistä Moholm sai nimensä Moholmin taajaväkisen yhdyskunnan mukaan. Lisäksi Bäckin ja Fredsbergin maalaiskunnat liitettiin Törebodan kauppalaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin Törebodan kunta yhdistämällä kauppala ja Moholmin maalaiskunta sekä Halnan seurakunta Undenäsin maalaiskunnasta ja Älgaråsin seurakunta Hovan maalaiskunnasta. Kahdesta viimeksi mainitusta kunnasta Undenäs liitettiin Karlsborgin kuntaan ja Hova Gullspångin kuntaan.


title: Törebodan kunta

text: Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.


title: Törebodan kunta

text: Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 129 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Törebodan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Törebodan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 165 021 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 52 000 kruunua.


title: Törebodan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Törebodan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Törebodan kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 57,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 868 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Törebodan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Älgaråsin taajamassa on 417 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Gullspångin kuntaan.


title: Törebodan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Törebodan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Törebodan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Törebodan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Törebodan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Törebodan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Törebodan kunta

text: Asteriskilla (*) merkitty Hova-Älgaråsin seurakunta kuuluu osittain Törebodan kuntaan ja osittain Gullspångin kuntaan.


title: Törebodan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Tibron kunta

text: Tibron kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Tibro.


title: Tibron kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 219,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 980 henkeä (31.12.2015).


title: Tibron kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 48,09 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Tibron kunta

text: Kyrkefallan maalaiskuntaan perustettiin Tibron taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1923. Koko maalaiskunta muutettiin Tibron kauppalaksi vuonna 1947. Samalla taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin ja Kyrkefallan seurakunta muutti nimensä Tibron seurakunnaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Mölltorpin "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Brevik, Mölltorp ja Ransberg. Tibron kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Tibron kunta, johon kuuluvat entinen kauppala ja Ransbergin seurakunta jaetusta Mölltorpin maalaiskunnasta.


title: Tibron kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 130 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tibron kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tibron kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 285 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 66 000 kruunua.


title: Tibron kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Tibron kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Tibron kunta

text: Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 003 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Tibron kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Tibron kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Tibron kunta

text: Hörnebo on sittemmin kasvanut yhteen Tibron taajaman kanssa.


title: Tibron kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Tibron kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tibron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Tibron kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Tibron kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Tibron kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Götenen kunta

text: Götenen kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Götene.


title: Götenen kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 404,51 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 160 henkeä (31.12.2015).


title: Götenen kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 177,27 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 43,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Götenen kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudituksessa alueen 20 aiemmasta maalaiskunnasta muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Götenen kauppala oli yksi niistä harvoista kauppaloista, jotka muodostettiin tämän kuntauudistuksen yhteydessä. Vuonna 1967 Husabyn ja Kinnekullen maalaiskunnat liitettiin kauppalaa, joka vuonna 1971 muuttui Götenen kunnaksi. Kunnan keskustaajama Götene oli taajaväkinen yhdyskunta vuosina 1918–1951. Toinen taajaväkinen yhdyskunta Lundsbrunn (Ledsjön ja Skälvumin maalaiskunnissa) oli olemassa vuosina 1915–1957.


title: Götenen kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 148 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 156 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Götenen kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 189 718 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 84 000 kruunua.


title: Götenen kunta


title: Götenen kunta


title: Götenen kunta

text: Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 61,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 113 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Götenen kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Götenen kunta


title: Götenen kunta


title: Götenen kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Myråsen kuuluu osin myös Skaran kuntaan.


title: Götenen kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Götenen kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Götenen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Götenen kunta


title: Götenen kunta


title: Götenen kunta


title: Herrljungan kunta

text: Herrljungan kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Herrljunga.


title: Herrljungan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 497,48 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 349 henkeä (31.12.2015).


title: Herrljungan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 91,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 18,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Herrljungan kunta

text:
Herrljungan maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1906 Herrljungan taajaväkinen yhdyskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Näistä Herrljungaan liitetty Bråttensby ei ollut oma kunta, vaan Bråttensby och Landan maalaiskuntaan kuulunut seurakunta. Herrljungan maalaiskunta muutettiin jo vuonna 1953 Herrljungan kauppalaksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kauppala muutettiin Herrljungan kunnaksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin Gäsenen kunta liitettiin siihen.


title: Herrljungan kunta

text: Herrljungan maalaiskunnan (sittemmin kauppalan) vaakuna oli hieman erilainen kuin nykyisen kunnan vaakuna.


title: Herrljungan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 163 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Herrljungan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 241 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Herrljungan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 599 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 80 000 kruunua.


title: Herrljungan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Herrljungan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Herrljungan kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 54,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 239 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Herrljungan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Herrljungan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Herrljungan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Herrljungan kunta


title: Herrljungan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Herrljungan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Herrljungan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Herrljungan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Herrljungan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Svenljungan kunta

text: Svenljungan kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Svenljunga.


title: Svenljungan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 919,68 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 506 henkeä (31.12.2015).


title: Svenljungan kunta

text: Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.


title: Svenljungan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 51,63 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Svenljungan kunta

text:
Vuonna 1946 Svenljungan maalaiskunta muutettiin kokonaisuudessaan Svenljungan kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Näistä Axelfors sai nimensä Axelforsin rautatieyhdyskunnan mukaan, Kindaholm taas Kindahusin linnanraunioiden mukaan ja Lysjö otti nimensä Lysjön-nimisestä järvestä. Svenljungan kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Svenljungan kunta yhdistämällä Svenljungan kauppala, Axelforsin ja Kindaholmin maalaiskunnat sekä osia Högvadin (Holsljunga ja Mjöbäck) ja Lysjön (Hillared, Roasjö ja Sexdrega) maalaiskunnista. Högvadin maalaiskuntaan kuulunut Älvsered liitettiin Falkenbergin kuntaan ja Lysjöhön kuulunut Ljushult Dalsjöforsin kuntaan (osa nykyistä Boråsin kuntaa).


title: Svenljungan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 228 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Svenljungan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 228 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Svenljungan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 886 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 75 000 kruunua.


title: Svenljungan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Svenljungan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Svenljungan kunta

text: Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 59,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 122 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Svenljungan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Svenljungan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Svenljungan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Svenljungan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Svenljungan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Svenljungan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Svenljungan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Svenljungan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Svenljungan kunta

text: Asteriskilla (*) merkitty Sexdregan seurakunta kuuluu osittain Svenljungan kuntaan ja osittain Boråsin kuntaan.


title: Svenljungan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Markin kunta

text: Markin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Kinna.


title: Markin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 929,20 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 33 906 henkeä (31.12.2015).


title: Markin kunta

text: Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.


title: Markin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 109,08 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Markin kunta

text: Markin kunta kattaa osan entisestä Markin kihlakunnasta. Alueelle muodostettiin vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 19 maalaiskuntaa, joista kukin vastasi entistä pitäjää. Kinnan ja Skenen taajaväkiset yhdyskunnat perustettiin vuosina 1924 ja 1941. Vuonna 1947 Kinnan maalaiskunta muutettiin kauppalaksi, ja vuonna 1951 perustettiin Skenen kauppala erottamalla se Örbyn maalaiskunnasta. Ensimmäinen kuntaliitos alueella tehtiin vuonna 1926, jolloin Surtebyn ja Kattungan maalaiskunnat yhdistettiin Surteby-Kattungan maalaiskunnaksi.


title: Markin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat ”suurkunnat”:
Örbyn maalaiskuntaan ja kauppaloihin uudistus ei vaikuttanut.


title: Markin kunta

text: Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Markin kunta yhdistämällä kaksi kauppalaa ja kuusi maalaiskuntaa. Kinnasta tuli uuden kunnan keskustaajama ja nimensä kunta otti Markin kihlakunnasta, joka kuuluu nykyään osin myös Boråsin kuntaan ja Varbergin kuntaan Hallandin läänisä.


title: Markin kunta

text: Kinnan ja Skenen kauppaloilla sekä Sätilan maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna. Nykyinen kuntavaakuna ei ole mikään näistä.


title: Markin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 720 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Markin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 857 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Markin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 536 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 80 000 kruunua.


title: Markin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Markin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. ”Päiväväestö” (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja ”yöväestö” (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Markin kunta

text: Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 11 860 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Markin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Markin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Markin kunta

text: Skene on sittemmin kasvanut yhteen Kinnan taajaman kanssa.


title: Markin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Markin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Markin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Markin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Markin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Markin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Markin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Markin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Lilla Edetin kunta

text: Lilla Edetin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan ja Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Lilla Edet.


title: Lilla Edetin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 315,64 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 178 henkeä (31.12.2015).


title: Lilla Edetin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 45,61 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Lilla Edetin kunta

text: Vunona 1890 Fuxernan maalaiskuntaan perustettiin Lilla Edetin taajaväkinen yhdyskunta. Se lakkautettiin vuonna 1951, jolloin koko maalaiskunta muutettiin Lilla Edetin kauppalaksi.


title: Lilla Edetin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lilla Edetin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Lilla Edetin kunta yhdistämällä kauppala, Lödösen ja Inlands Torpen maalaiskunnat ja Flunden maalaiskuntaan kuulunut Åsbräckan seurakunta.


title: Lilla Edetin kunta

text: Vuoden 2005 alusta lähtien Lilla Edet on laskettu osaksi Suur-Göteborgia, joka on yksi Ruotsin kolmesta suurkaupunkialueesta Suur-Tukholman ja Suur-Malmön ohella. Kunta on jäsenenä Göteborgin alueen kuntainliitossa.


title: Lilla Edetin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Lödösen maalaiskunnan vaakuna. Myös Lilla Edetin kauppalalla oli oma vaakuna.


title: Lilla Edetin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 513 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lilla Edetin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 10,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 687 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,8 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Lilla Edetin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 558 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.


title: Lilla Edetin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Lilla Edetin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Lilla Edetin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 744 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Lilla Edetin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Lilla Edetin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Lilla Edetin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Lilla Edetin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lilla Edetin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Lilla Edetin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Lilla Edetin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Lilla Edetin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Mellerudin kunta

text: Mellerudin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Mellerud.


title: Mellerudin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 513,74 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 169 henkeä (31.12.2015).


title: Mellerudin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 174,56 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 33,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Mellerudin kunta

text:
Holmin maalaiskunnasta erotettiin Mellerudin kauppala vuonna 1908. Kauppalaan liitettiin lisäalueita maalaiskunnasta vuonna 1921. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Mellerudin kauppalaan liitettiin Holmin ja Järnin maalaiskunnat. Kuntaliitos Mellerudin kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1969, jolloin edellä mainitut kolme kuntaa liitettiin kauppalaan. Alueeltaan laajentunut kauppala muutettiin Mellerudin kunnaksi vuonna 1971.


title: Mellerudin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 112 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Mellerudin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 130 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Mellerudin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 156 149 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 75 000 kruunua.


title: Mellerudin kunta


title: Mellerudin kunta


title: Mellerudin kunta

text: Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 55,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 078 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Mellerudin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Mellerudin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Mellerudin kunta


title: Mellerudin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Mellerudin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Mellerudin kunta


title: Mellerudin kunta


title: Mellerudin kunta


title: Tranemon kunta

text: Tranemon kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Tranemo.


title: Tranemon kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 741,20 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 619 henkeä (31.12.2015).


title: Tranemon kunta

text: Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.


title: Tranemon kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 46,28 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Tranemon kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin neljä "suurkuntaa":


title: Tranemon kunta

text: Vuonna 1952 osa Tranemoon maalaiskuntaan liitetystä Mossebon kunnasta siirrettiin Dalstorpin maalaiskuntaan.


title: Tranemon kunta

text: Vuonna 1967 Limmaredin maalaiskunta ja Länghemin maalaiskuntaan kuuluneet entiset Länghemin ja Månstadin kunnat liitettiin Tranemon maalaiskuntaan. Vuonna 1971 Tranemon maalaiskunta muutettiin Tranemon kunnaksi. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Dalstorp. Kunnan alueella ei ole sijainnut taajaväkisiä yhdyskuntia.


title: Tranemon kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 357 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,1 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tranemon kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 498 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,0 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Tranemon kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 191 519 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 80 000 kruunua.


title: Tranemon kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Tranemon kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Tranemon kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 70,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 474 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Tranemon kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Tranemon kunta


title: Tranemon kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Tranemon kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Tranemon kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Tranemon kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Tranemon kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Tranemon kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Kengännumero

text: Kengännumero on kenkiin merkitty niiden kokoa, yleensä pituutta, osoittava numero. Toisinaan siihen liittyy myös kengän leveyttä osoittava kirjain.


title: Kengännumero

text: On olemassa useampia maailmanlaajuisessa käytössä olevia kenkien numerojärjestelmiä. Yleisimmin käytetyt ovat mannereurooppalainen (pariisilainen) sekä englantilainen ja amerikkalainen järjestelmä. Ne eroavat toisistaan siitä, missä suunnassa kengät mitataan, mitä mittayksikköä käytetään ja myös siinä, mitä kokoa vastaa numero 0 tai 1. Vain harvoissa järjestelmissä on jalkaterän leveys otettu huomioon. Joillakin seuduilla maailmassa eri tyyppisille kengille kuten miesten, naisten, lasten tai urheilukengille käytetään eri järjestelmää.


title: Kengännumero

text: Ihmisen jalkaterän pituus määritellään tavallisesti kahden sellaisen yhdensuuntaisen suoran väliseksi etäisyydeksi, jotka ovat kohtisuorassa jalkaterää vastaan ja joista toinen sivuaa isovarpaan kärkeä, toinen kantapäätä. Tämä mitataan ihmisen seisoessa paljain jaloin, kehon painon jakautuessa tasan kummankin jalan kesken.


title: Kengännumero

text: Monilla ihmisillä vasen ja oikea jalkaterä ovat hieman eri pituiset. Useimmiten vasen on oikeaa pidempi. Siinä tapauksessa molemmat jalakaterät mitataan, ja massatuotettujen kenkien ostajia suositellaan hankkimaan suuremman jalkansa mukaiset kengät.


title: Kengännumero

text: Tietyn kokoinen kenkä sopii henkilölle, jonka jalkaterän pituus on tietyllä pienellä välillä. Sopivan kengän pituus sisäpuolelta mitattuna on tavallisesti 15 - 20 millimetriä pidempi kuin ihmisen jalkaterä, mutta tämä erotus vaihtelee hieman eri tyyppisillä kengillä.


title: Kengännumero

text: Eri kengännumerojärjestelmissä käytetään nykyisin seuraavia pituusyksiköitä:Järjestelmät eroavat toisistaan myös siinä, miten asteikon nollakohta on asetettu.Joissakin järjestelmissä ilmoitetaan myös jalkaterän leveys. Käytössä on eri järjestelmiä:


title: Kengännumero

text: Kutakin merkintää vastaava tarkka jalan leveys vaihtelee eri valmistajilla. Joidenkin brittiläisten ja amerikkalaisten valmistajien käyttämissä merkinnöissä A - E kahden peräkkäistä merkintää vastaavien leveyksien ero on 3/16 tuumaa.


title: Kengännumero

text: Mondopoint-järjestelmä on ISO:n vuonna 1991 antaman standardin "ISO 9407" suosittelema järjestelmä. Siinä jalka, johon kenkä sopii, mitataan millimetreinä. Esimerkiksi merkintä 280/110 tarkoittaa jalkaterää, jonka pituus on 280 millimetriä ja leveys 110 millimetriä.


title: Kengännumero

text: Koska Mondopoint ottaa huomioon myös jalkaterän leveyden, se mahdollistaa kengän sopivuuden paremmin kuin useimmat järjestelmät. Tämän vuoksi muun muassa Nato käyttää sitä myös sotilaskengissä.


title: Kengännumero

text: Eurooppalainen standardi EN 13402, joka koskee myös vaatteita, suosittelee sen sijaan kenkiä merkittäväksi senttimetreinä mitatun jalkaterän pituusvälin mukaan, jolle ne sopivat.


title: Kengännumero

text: Englantilaisessa järjestelmässä, jota käytetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa kengät mitataan "barleycorn"-yksikköinä (noin 1/3 tuumaa), ja pienintä käytännössä esiintyvää kokoa merkitään numerolla nolla. Järjestelmää ei ole virallisesti standardoitu.


title: Kengännumero

text: Lasten kenkä, jonka koko on nolla, on 12 barleycornin eli 4 tuuman (noin 10,15 cm) pituinen, ja käytössä ovat koot 13 ½:een saakka (8 ½ tuumaa, 21,59 cm). Täten kengän numeron ja pituuden välinen yhteys on:


title: Kengännumero

text: Aikuisten kenkä numero 1 vastaa seuraavaa tätä suurempaa kokoa 8 ⅔ tuumaa (22,01 cm), ja jokainen numero vastaa yhden barleycornin verran suurempaa pituutta. Täten aikuisen kengän numeron ja jalan pituuden välinen yhteys on:


title: Kengännumero

text: Yhdysvalloissa ja Kanadassa käytetään useampia toisistaan poikkeavia järjestelmiä. Ne poikkavat toisistaan varsinkin suurimpien urheilukenkien osalta.


title: Kengännumero

text: Tavanomainen yhdysvaltalainen järjestelmä on miesten kenkien osalta muutoin samanlainen kuin englantilainenkin, mutta kokonumerot alkavat ykkösestä, ei nollasta, joten samankokoisen kengän numero on yhden suurempi kuin englantilaisessa järjestelmässä. Näin ollen kengännumeron ja jalkaterän pituuden välinen yhteys on:


title: Kengännumero

text: Naisten kenkien numerot ilmoitetaan tavallisimmin asteikolla, jossa tietyn kokoisen naisten kengän numero on saman kokoisen miehen kengän koko lisättynä luvulla 1,5 (esimerkiksi miehen kenkä numeroa 10,5 on saman kokoinen kuin naisen kenkä numeroa 12. Toisin sanoen:


title: Kengännumero

text: Harvemmin käytetyssä "FIA"-järjestelmässä (Footwear Industries of America) saman kokoisten miesten ja naisten kenkien numeroero on 1 (esimerkiksi miehen kenkä numeroa 10,5 on saman kokoinen kuin naisen kenkä numeroa 11,5). Toisin sanoen:


title: Kengännumero

text: Lasten kengän numero on saman pituisen miehen kengän numero lisättynä luvulla 12,33. Poikien ja tyttöjen kenkien kokomerkinnät ovat samat, vaikka miehillä ja naisilla näin ei ole. Kengännumeron ja jalkaterän pituuden yhteys on siis:


title: Kengännumero

text: Yhdysvalloissa ja Kanadassa tämä asteikko on käytössä numeroon 13 saakka, minkä jälkeen seuraava suurempi koko on jo aikusten kenkä numeroa 1.


title: Kengännumero

text:
Eurooppalaisen kengänkoon historia
1800-luvun ranskalaiset suutarit tekivät oman kengänkokojärjestelmänsä, jonka nimeksi tuli "Paris Point".Ennen 1cm vastasi yhtä kengänkokoa ja se oli useasti liikaa. Yksi Paris Point vastasi 2/3 cm.(1)


title: Kengännumero

text: Mannereurooppalainen järjestelmä on käytössä useimmissa Euroopan maissa, muun muassa Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Espanjassa.


title: Kengännumero

text: Tässä järjestelmässä kengännumero on suoraan verrannollinen kengän pituuteen sisäpuolelta mitattuna. Pituusyksikkönä on "Paris point", joka on 2/3 senttimetriä. Saman kokoisilla miesten, naisten ja lasten kengillä on sama numero. Yhteys kengännumeron ja sen sisäpuolelta mitatun pituuden välillä on siis:


title: Kengännumero

text: Koska kenkä on sisäpuolelta tavallisesti noin 1,5 - 2 cm pitempi kuin ihmisen jalka, on yhteys kengännumeron ja ihmisen jalan pituuden välillä suunnilleen:


title: Kengännumero

text: Esimerkki: Jos lapsen jalkaterän pituus on 185 mm, kengän on oltava noin 200 millimetrin pituinen. Tämä vastaa mannereurooppalaisessa järjestelmässä numeroa 29, englantilaisessa järjestelmässä numeroa 11.


title: Ängelholmin kunta

text: Ängelholmin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Ängelholm.


title: Ängelholmin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 419,87 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 40 732 henkeä (31.12.2015).


title: Ängelholmin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 185,90 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 44,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Ängelholmin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Höjan ja Rebbelbergan maalaiskunnat liitettiin Ängelholmin kaupunkiin. Ängelholmin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Ängelholmin kaupunki sekä Ausåsin, Barkåkran, Hjärnarpin ja Munka-Ljungbyn maalaiskunnat. Nykyiset rajansa Ängelholmin kunta sai vuonna 1974, jolloin Östra Ljungby jaettiin ja Össjön alue liitettiin Ängelholmiin.


title: Ängelholmin kunta

text: Kuntavaakuna on entisen Ängelholmin kaupungin vaakuna. Alueella sijainneista entisistä maalaiskunnista vain Barkåkralla oli oma vaakunansa.


title: Ängelholmin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 215 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ängelholmin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 180 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Ängelholmin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 408 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 124 000 kruunua.


title: Ängelholmin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Ängelholmin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Ängelholmin kunta

text: Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 323 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Ängelholmin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Vejbystrandin taajamassa on 2 721 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Båstadin kuntaan. Koko Åstorpin taajamassa on 9 488 asukasta, ja se kuuluu lähes kokonaan Åstorpin kuntaan.


title: Ängelholmin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Ängelholmin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Skälderviken on sittemmin kasvanut yhteen Ängelholmin taajaman kanssa.


title: Ängelholmin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Ängelholmin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Källna kuuluu osin myös Klippanin kuntaan.


title: Ängelholmin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Ängelholmin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Ängelholmin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ängelholmin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Ängelholmin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Ängelholmin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Ängelholmin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Simrishamnin kunta

text: Simrishamnin kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Simrishamn.


title: Simrishamnin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 392,34 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 065 henkeä (31.12.2015).


title: Simrishamnin kunta

text: Kunnassa sijaitsevat muun muassa Stenshuvudin kansallispuisto, Gärsnäsin linna ja Glimmingehusin keskiaikainen linna.


title: Simrishamnin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 216,19 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 54,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Simrishamnin kunta

text: Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan nykyisen kunnan alueella sijainneista 19 pitäjästä muodostettiin jokaisesta oma maalaiskunta. Niiden lisäksi alueella sijaitsi Simrishamnin kaupunki. Maalaiskuntiin syntyneen taajama-asutuksen myötä perustettiin jotakin taajaväkisiä yhdyskuntia: Baskemölla (Gladsaxin maalaiskunnassa 1889–1951), Borrby (Borrbyn maalaiskunnassa 1934–1957), Brantevik (Simrisin ja Östra Nöbbelövin maalaiskunnissa 1894–1951), Kivik (Vitabyn ja Södra Mellbyn maalaiskunnissa 1886–1957), Skillinge (Östra Hobyn maalaiskunnassa 1889–1963) ja Vitemölla Vitabyn maalaiskunnassa 1886–1957). Vuonna 1946 Nöbbelöv ja Simris yhdistettiin Simris-Nöbbelövin maalaiskunnaksi.


title: Simrishamnin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lisäksi Simris-Nöbbelövin, Gladsaxin ja Järrestadin maalaiskunnat liitettiin Simrishamnin kaupunkiin. Kuntaliitokset Simrishamnin kuntablokissa toteutettiin vaiheittain. Vuonna 1969 Borrby ja Tommarp sekä osia Brösarpin (Ravlunda) ja Hammenhögin (Hammenhög, Hannas, Vallby ja Östra Herrestad) maalaiskunnista liitettiin Simrishamnin kaupunkiin. Vuonna 1971 kaupunki muutettiin Simrishamnin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun Kivikin kunta liitettiin siihen.


title: Simrishamnin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Simrishamnin kaupungin vaakuna. Myös Tommarpin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Simrishamnin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Simrishamnin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 99 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Simrishamnin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 169 782 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 216 000 kruunua.


title: Simrishamnin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: