title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Kesällä 1883 kävi Englantilainen tohtori Henry Grattan Guiness Helsingissä pitäen esitelmiä. Sen seurauksena Edward Björkenheim ja ylioppilas Antti Mäkinen matkustivat samana vuonna, syksyllä Itä-Lontooseen Harley Housessa olevaan Guinessin "Mission Gollege:en" lähetyslaitokseen. Matkan tarkoituksena oli tutustua lähestystyöhön. Tuolloin amerikkalainen evankelista D. L. Moody ja laulaja Ira Sankey olivat Lontoossa, joten he tutustuivat heidänkin toimintaansa, sekä osallistuivat J. Hudson Taylorin lauantai-iltojen rukouskokouksiin.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: 5.11.1883 pidettiin Helsingissä J W. Lönnbeckin 26.3.1854 johdolla ensimmäinen allianssikokous, johon kutsuttiin osanottajia eri suunnista. Seuraava kokous pidettiin 3.12.1883 ja siitä lähtien kerran kuukaudessa. Vuonna 1883 Konstantin Boije muodosti seurakunnan Helsingissä ja jakoi jäsenkortit ehtoollisvieraille. Boije kävi pitämässä kokouksia Oulussa v. 1883. Siihen aikaan uskovat olivat hyvin innokkaita toimimaan ja menivät kaduille ja kujille sekä kapakkoihin levittämään lehtisiä ja julistamaan evankeliumia. Marraskuussa 1883 perustettiin Helsinkiin työkoti ja yömajayhdistys, joka avattiin 20.12.1883 ja jossa vuoteen 1888 mennessä oli ollut yli 11 000 vierasta.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Hjalmar Braxén kutsuttiin Tampereelle saarnaajaksi v. 1884, jonne hän perusti Vapaaseurakunnan ja oli sen saarnaajana n. 20 vuotta. Samalla Braxén oli Vapaan Lähetyksen matka-asiamiehenä tehden pitkiä saarnamatkoja kaikkialla maassa. Braxén oli rakennusosuuskunta Bethelin perustajia, toimien monen vuoden ajan puheenjohtajana. Edward Björkenheim piti kokouksia Turussa Akatemiasalissa v. 1884. Aamupäivisin hän otti vastaan ihmisiä Humalistonkadun rukoushuoneessa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Lordi Radstockin työtoveri, saarnaaja Reginald Radcliffe vieraili Helsingissä v. 1884, pitäen herätyskokouksia seurahuoneella. Hän matkusti sitten Pietariin ja sieltä palattuaan piti Viipurissa Björkenheimin kanssa kokouksia Ruotsalaisessa kirkossa ja Raatihuoneen salissa, sekä jälkikokouksia merikoululla. Kirkossa kokouksien pitäminen kiellettiin, sen jälkeen kun oli levinnyt valheellinen huhu, että Björkenheim olisi baptisti. Viipurista Radcliffe matkusti uudelleen Helsinkiin, Porvooseen ja Turkuun ja sitten Tampereelle.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tampereella Radcliffen tulkkina oli Antti Mäkinen, joka oli kutsuttu sähkösanomalla Englannista. Tampereella pidettiin kokouksia Vanhassa kirkossa, sekä Puuvillatehtaan kirkossa. Kirkot olivat täynnä kansaa. Hämeenlinnassa pidettiin kokouksia normaalilyseon salissa, sekä kasarmilla. Kuopiossa Radcliffe piti kokouksia Tuomiokirkossa, kunnallistalolla ja Väinölän niemellä. Hänen vaimonsa ja tytär pitivät kokouksia tyttökoulussa. Kuopiosta matkustettiin laivalla Iisalmeen, josta hevoskyydillä Ouluun.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Oulussa kokouksia pidettiin Lyseon salissa ja Ruotsalaisessa tyttökoulussa. Myöhemmin saman vuoden syksyllä Karl Orest kävi Oulussa saarnaten mm. Suomalaisen tyttökoulun salissa. Radcliffen kesän 1884 kokoukset tulkittiin suomeksi, joka käytännössä merkitsi sitä, että siitä lähtien Vapaakirkollinen toiminta, vaikutti yhä laajempiin ihmisjoukkoihin. Oulusta matkustettiin laivalla Vaasaan, jossa kokoukset pidettiin kirkossa ja lyseon voimistelusalissa sekä vankilassa. Vaasasta matka kulki Tampereelle, Poriin ja Turkuun, josta Radcliffet matkustivat kotimaahansa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Ensimmäisen esitelmän Kiinan lähetyksestä piti ylioppilas Antti Mäkinen v. 1885 kevättalvella Helsingissä. Kesti kuitenkin vielä vuosia, ennen kuin Suomen Vapaan Lähetyksen ystävät innostuivat Kiinan lähetyksestä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Fredrikinkadulta siirryttiin Yrjönkadulle ja sieltä Metsästäjänkadulle, jossa oli pienemmät tilat, jonka vuoksi seurakunta siirtyi Korkeavuorenkadulle, jonne rakennettiin Allianssitalo v. 1886.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Suomen Wiikkolehti ilmestyi v.1887 alusta lähtien Antti Mäkisen toimittamana ja "Finska Weckobladet" Anna Edelheimin toimittamana. Mäkinen toimitti lehteä vuoteen 1900 asti, jonka jälkeen päätoimittajana toimi Eskil Renfors. Finska Weckobladet ilmestyi vain vuoden ajan.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vuonna 1888 ruotsalaisamerikkalainen evankelista Fredrik Franson vieraili Helsingissä pitäen Allianssitalossa kolme viikkoa kestäneen raamattukoulun evankelistoille, johon osallistui 50-60 miestä ja naista. Puheet tulkittiin suomeksi. Iltaisin pidettiin yleisiä kokouksia ja osallistujia oli runsaasti. Kurssilaiset todistivat uskostansa ja lauloivat.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Näiden kokouksien jälkeen yksityiskoulun johtaja Mia Sahlberg päätti lähteä lähetystyöhön Kiinaan. Hän aikoi matkustaa Saksaan kautta Englantiin ja tuolla matkalla ollessaan hän tuli vakuutetuksi, ettei hänen ole mahdollista ikänsä vuoksi oppia riittävän hyvin kiinan kieltä, joten harkittuaan asiaa hän päätti palata Suomeen ja toimia lähetystyön hyväksi muulla tavoin.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Helmikuussa 1888 paloi C. J. Hildenin rakennuttama rukoushuone Tampereella. 16.9.1888 vihittiin sen tilalle Hildenin rakennuttama uusi rukoushuone käyttöön. Tilaisuudessa olivat mukana mm. Edvar Björkenheim, Antti Mäkinen ja Fredrik Franson.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Evankelista ja turkulaisen tyttökoulun opettaja Klaara Herz (1863-1920) siirtyi 1891 opettajaksi Helsinkiin Lydia Stenbäckin valmistavaan kouluun. Hän oli ystävänsä Lydia Stenbäckin (1861-1894) kanssa evankelistoina loma-aikoinaan vuoteen 1893 asti, jolloin Klaara Herz alkoi pimeiden paikkakuntien evankelistaksi. Lydian kuoleman jälkeen, hän toimi yhdessä saarnaaja Anna Massisen (1868-1908) kanssa. Vuonna 1896 hän matkusti lähetystyöntekijäksi Himalajalle.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Palvelijatar Anna Massinen oli ahkera vapaakirkollinen evankelista, hänen ollessaan Heinolassa, Luterilaisen kirkon pappi kierteli talosta taloon kieltämässä ihmisiä menemästä kokouksiin. Hänen ollessaan puhumassa rehtori Grenmanin kodissa, pappi tuli sinne pitämään vastapuhetta. Kokouksen loppupuolella viskattiin kivi ikkunasta sisälle.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vuoden 1888 saarnaaja päivillä keskustelujen pääaiheena oli naisten toimiminen saarnaajan tehtävissä. Keskusteluissa todettiin naisten osuus merkittäväksi.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: 1889 julkaistiin "Vapaakirkollisten ohjelma", jonka oli koonnut W. J. Lönnbeck. Eriuskolaislain tultua voimaan 1889 Vapaa Lähetys julkaisi ohjelmansa ja järjestäytyi säännönmukaiseksi lähetystoiminnaksi.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text:
Tammisaaressa pidettiin lähetyskokous 20-21.4.1890. Kokouksessa kerättiin 1000 markkaa pakanalähetykselle. Mukana ollut Agnes Meyer (1861-1897) päätti tuolloin, että hänen pitää päästä lähetystyöhön. Saman kesän aikana, 30.6.1890, hänet siunattiin Turun vuosikokouksessa lähetystyöhön Kiinaan. Hän oli ensimmäinen vapaakirkon lähetti. Hän lähti 4.10.1890 Englantiin, jossa hän oli Kiinan Sisämaanlähetyksen nais-lähettien kasvatuskodissa Lontoossa kaksi kuukautta, sitten hän lähti 9.1.1891 Kiinaan. Hän toimi Kiinan Sisämaanlähetyksen työyhteydessä Jang Cheossa lastenkodin opettajana ja johtajana.
Viipurissa pidettiin 1890 lähetyskokous, siellä Wilhelmiina Arpiainen (1859-1922), joka oli kaupungissa opiskelemassa Englannin kieltä, tapasi tuossa kokouksessa Kiinan Lähetyksestä esitelmiä pitävän Agnes Mayerin ja he keskustelivat. Siitä seurasi se, että myös Wilhelmiina tahtoi Kiinaan. Helsingin lähetyskokouksessa 8.3.1891 hänet siunattiin lähetystyöntekijäksi Kiinaan.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tampereen vuosikokouksessa 22.6.1891 siunattiin Kiinaan kätilö ja opettaja Verna Hammaren (1863-1909). Viipurin vuosikokouksessa 13.6.1897 siunattiin Kiinan lähetystyöntekijöiksi opettaja Elli Cajander (1863-1930) ja sairaanhoitaja Sofia Lagerstam (1862-1940) sekä Vilho Arvid Grönlund (s. 1872). Oulun vuosikokouksessa 12.6.1899 siunattiin Kiinan lähetystyöntekijäksi opettaja Anna Ehrström (1862-1942).


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Wilhelmiina Arpiainen ja Verna Hammaren matkustivat Kiinaan 4.1.1893, olivat ensin kuukauden Shanghaissa, sitten siirtyivät Jang Cheohon, jossa Agnes Mayer otti heidät vastaan. Wilhelmiina Arpiainen ja Verna Hammaren olivat Thin Tiagissa v. 1895, jonne myös Agnes Mayer siirrettiin marraskuussa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Oulun vuosikokouksessa Antti Mäkinen nimitettiin lähetyssihteeriksi ja valittiin Vapaan Lähetyksen keskuskomiteaan 1889. Seuraavan vuoden hän vietti Englannissa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Fredrik Franson vieraili Hämeenlinnassa v. 1889, jolloin häntä kuulemassa oli myös eräs nuori koulupoika Akseli Skutnabb, joka myöhemmin sai aikaan merkittävää hajaannusta vapaakirkollisessa liikkeessä. Hän kuvasi Fransonia näin: "Mies varreltansa vähäinen, sukkela kuin kärppä. Silmät, niin juuri silmät, ne vetivät suurimman huomion puoleensa, jonnekkin kaukaisuuteen tähtäävät, suuret ja ilmeikkäät." Fransonin evankelistakurssille osallistuivat mm. Agnes Mayer, Anna Massinen ja Mia Sahlberg, Mathilda Wrede ja Louise af Forselles.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text:
Jessie Penn-Lewis vieraili Suomessa 1888 pitäen lähellä Joensuuta lyhytkestoisen raamattukurssin, puhuen myös Vapaan Lähetyksen vuosikokouksessa.
Vapaanlähetyksen vuosijuhla v. 1895 pidettiin Tampereella, puhujina olivat Waldemar Lönnbäck, Hjalmar Braxén, Akseli Skutnabb ja Laine, sekä sisaret Ilma Mansner. Tekla Renfors ja Anna Massinen. Ikaalisissa pidettiin lähetysjuhlat v. 1895, puhumassa oli Hjalmar Braxén. Hänen tapanansa oli saarnata Jumalan sanaa ilman kertomuksia ja esimerkkejä. Braxén saarnasi raamattua kokonaisuudessaan eikä hänellä ollut mitään erityisiä oman mielen mukaisia painotuksia.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Hjalmar Braxén piti seuroja Hämeenkoskella kirkonkylässä Mylläri Kelanderin pirtissä. Siellä laulettiin lauluja Harpunsävelistä. Kesken kokouksen talon ovi aukaistiin ja sisään astuivat kruununpalvelijat, jotka esittivät kysymyksen " "Kenenkä luvalla ja missä tarkoituksessa tällaisia menoja paikkakunnalla pystytetään?" ". He olivat saaneet pappilasta käskyn lähteä väärää oppia tukahduttamaan ja viettelijöistä paikkakuntaa puhdistamaan. He kuulustelivat Braxénia tiuskien, tiedustelivat hänen kotipaikkaansa, yhteiskunnallista asemaa, hänen virkatitteliään, sekä erityisesti saarnalupa-valtakirjaa. Eräs kruununpalvelijoista sanoi " "Koetelkaa sen taskut ja kaivelkaa, kenties siellä on ampuma-aseita tai muita terä-aseita." " Sitten hänet vietiin ulos ja käskettiin istumaan hevosrattaille. Sen jälkeen he lähtivät nimismiehen luokse, Lammin kirkonkylään. Perille he saapuivat yömyöhään. Saatuaan kuulla miksi Hjalma Braxén oli tuotu kesken yötä hänen luoksensa, vihainen nimismies käski poliiseja viemään hänet saman tien takaisin samaan paikkaan mistä hänet oli tuotu.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: 1890-luvun alkuvuosina Hjalmar Braxén ja Fredrik Nyren olivat Turun tuomiokapitulin istuntosalissa kuulusteltavina. Arkipiispan ollessa poissa, kuulustelua johti Loimaan kirkkoherra, tuomiokapitulin asessori Varelius. Heiltä kysyttiin, mikä heidät ajaa liikkumaan ja mikä panee heidät toimimaan. He vastasivat, että Kristuksen rakkaus. Sitten heille näytettiin Luterilaisten tunnustuskirjat ja sanottiin että heidän opetuksena poikkeaa niistä. He vastasivat asian olevan niin. He vetosivat tunnustuskirjojen sanoihin "Raamattu on korkein opin ja elämän ohje. Tästä tahdomme kiinni pitää." Heitä syytettiin lahkolaisuudesta. He totesivat, että Jeesus ja apostolit ja Lutherkin olivat lahkolaisia. Tutkivan istunnon loppupuolella astui asessori Vareliuksen rouva yllättäen istuntohuoneeseen ja hän meni ystävällisenä ja hymyilevänä heidän luoksensa ja sanoi " "Saarnatkaa te pojat vaan, pappien kateudesta teidät on tänne laahattu." " Asessori Varelius yritti hieman hätääntyneenä hiljentää vaimoansa, mutta vaimo sanoi vielä lopuksi " "Kun täältä pääsette, niin tulkaa meille päivälliselle." " Niin tuo istunto päättyi Hjalmar Braxénin ja Fredrik Nyrenin kannalta myönteisellä tavalla.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: 1891 Hämeenlinnassa ja Ikaalisissa vapaakirkollinen toiminta sai aikaan herätyksiä, mutta herätti myös vastustusta, joka ilmeni siten, että kirkkoherra Bäck kierteli saarnatuoleissa nuhtelemassa vapaakirkollisia, sanoen " "Häpeä, sinä ylpeä kasteenkertoja!" ".


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaan Lähetyksen ensimmäisen saarnaajakoulun perustivat vuonna 1897 Turun ruotsalaisen vapaaseurakunnan saarnaaja Joh. Svensson ja S. Sundholm (Salmensaari). Koulun opetus tapahtui ruotsiksi, ja oppilaita oli 3–4. Lukuvuoden 1897-1898 koulu toimi Turussa. Seuraavan vuoden oppilaat harjoittivat taitojaan saarnaajan työssä. Koulua jatkettiin keväällä 1899 kahdeksan oppilaan vahvuudella. Tuolloin koulua pidettiin Paraisten saaristossa Kemiön saaressa Rauhala-nimisellä huvilalla, jonka oli luovuttanut maksutta käytettäväksi tehtailija Palmu. Opettajana toimi S. Sundholm, ja hänen vaimonsa hoiti emännöitsijän tehtävät. Sundholm opetti kirkkohistoriaa ja suomen kieltä, Svensson opetti raamattua, äidinkieltä ja saarnataitoa. Opiskelua jatkettiin syksyyn 1899 saakka. Kesällä 1900 opetusta jatkettiin Rauhalassa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Antti Mäkinen aloitti suomalaisen saarnaajakoulun Helsingissä Allianssitalossa marraskuun puolivälissä 1898. Koulun toiminta päättyi keväällä 1899. Antti Mäkinen opetti raamattua ja saarnaoppia. Oppilaita oli vuosikertomuksen mukaan 13, joista vain 8 oli koko ajan mukana. Oppilaina olivat muun muassa F. O. Möller ja Otto Kaipainen. Koulun päätyttyä oppilaat siunattiin julkisesti työhön.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Fredrik Franson julisti ehdotonta ja melko ankaraa pyhitystä. Fransonin ja myöhemmin Suomeen tulleiden ruotsalaisten Pyhitysliiton Helgelseförbundetin evankelistojen Nelly Hallin ja Ida Nihlenin kautta levisi epäraamatullinen opetus pyhityksestä, joka myöhemmin sai aikaan synnittömyysliikkeen, jota kutsuttiin nuorten ryhmäksi. Siihen kuuluivat mm. Lydia Stenbäck ja Klaara Herz, sekä Joensuun lyseon latinan kielen opettaja ja Vapaan Lähetyksen komitean jäsen Erik Herz.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Pyhitysliikkeellä oli vahva jalansijansa Englannissa, Yhdysvalloissa ja Ruotsissa. Suomen vapaakirkollisten kristittyjen yhteyksien vaikutuksesta pyhitysliike rantautui myös Suomeen. Tosin pyhitysintoilijoiden käsissä oppi vääristyi synnittömyysopiksi. Väinö Stenbäck johti synnittömiä, mutta ilmeisesti hän ei ollut riittävän synnitön, sillä hänet syrjäytti nuori ylioppilas Akseli Skutnabb (1875-1929). Skutnabb oli löytänyt vieläkin yksinkertaisemman yltiöevankelisen opin: kaikki oli kerta kaikkiaan maksettu, ei ollut enää mitään kadottavaa syntiä, eikä mitään kadotustuomiota. Skutnabbin toiminta sammutti myös herätysintoa, sillä Skutnabb sanoi pelastuneiden luvun olevan täynnä, eikä siten kukaan enää voisi kääntyä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Skutnabb toimi muun muassa Viipurin suomalaisen seurakunnan saarnaajana. Viipurin ruotsinkielinen seurakunta ei sallinut hänen saarnata ja lähetyskomitea suositteli muitakin seurakuntia toimimaan samoin. Useimmat suomalaiset seurakunnat eivät ottaneet lähetyskomitean suositusta vakavasti ja niin Skutnabb sai toimia vapaasti. Skutnabb vastusti myös vapaakirkollisen liikkeen järjestäytymistä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Axel Skutnabb näkyi Suomen Viikkolehden sivuilla mainostamassa kirjoittamiaan tai kääntämiään omakustanteisia kirjoja. Lehdestä löytyy esimerkiksi seuraava ilmoitus: ”Ijankaikkinen lunastus - kirjoiti ja kustansi Axel Skutnabb, hinta 15 p”. Muutoin hänestä ei lehdessä näy juurikaan mainintoja, sillä Antti Mäkinen päätoimittajana pystyi tarkoin kontrolloimaan lehden sisältöä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Skutnabb lopulta irtautui Vapaasta Sisälähetyksestä v. 1900 Tampereen vuosikokouksessa ovet paukkuen. Hjalmar Braxén, joka oli koko ajan vastustanut Skutnabbin toimintaa saamatta riittävästi tukea puolelleen, johti kyseistä kokousta. Kun erään saarnan jälkeen Skutnabb oli noussut puhumaan, Braxén ilmoitti kokouksen jo päättyneen. Kun Skutnabb kuitenkin yritti puhua, Braxén istui harmonin ääreen ja johti kokousväen lauluun. Siihen Skutnabb oli kiihtyneenä huudahtanut: ”Tässä näette mitä on vapaakirkollinen vapaus. Tästä lähtien minä en ole vapaakirkollinen”. Salmensaari tosin epäilee, oliko Skutnabb koskaan edes ollut vapaakirkollisen liikkeen jäsen. Skutnabb ainakin halusi olla vapaakirkollisen liikkeen keskiössä, siihen viittaa läsnäolo muun muassa vuoden 1898 vuosikokouksessa Helsingissä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: v. 1901 perustettiin Vapaanlähetyksen Naislähetysliitto.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Kiinan Sisämaanlähetyksen sihteeri Mr. Wood kävi Suomessa vuoden 1900 alussa ja piti useita lähetysesitelmiä. Myös KSML johtaja Mr. Sloan on käynyt Suomessa kolme tai neljä kertaa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tammisaaren vuosikokouksessa 15.6.1902 opettajatar Edit Ingman siunattiin lähetystyöntekijäksi Kiinaan. Hän saapui Shanghaihin 10.2.1903.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Seuraava Vapaan Lähetyksen saarnaajakoulu perustettiin syksyllä 1905 Tampereelle, jossa opettajina olivat Hjalmar Braxén ja Eskil Renfors.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Pelastusarmeijan luutnantti P. W. Lindahl saapui Ruotsista 1906 Porvooseen ja liittyi Vapaaseen Lähetykseen. Hän toimi Kotkan ruotsinkielisessä vapaaseurakunnassa saarnaajana neljä vuotta ja muutti 1910 Vaasaan, jossa hän toimi yli 25 vuotta saarnaajana, sekä v. 1921 lähtien lähetysyhdistyksen keskuskomiteassa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaakirkolla oli Christian Endeavor ('kristillinen kilvoitus') -nimikkeen alla toimintaa, joka käytännössä oli Kristuksen seuraamista ja hänen työnsä edistämistä. CE:n sihteerinä toimi A. Johansson. (1909).


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tampereella vietettiin Tampereen Piirilähetyksen 7:ttä vuosijuhlaa v. 1909. Juhlaan saapui osallistujia Kangasalta, Pälkäneeltä, Hämeenlinnasta, Pirkkalasta, Huittisista ym. Juhlissa pidettiin myös nuorisokokous, jossa oli paljon kuulijoita. Kaarlo Waismaa piti hyvin vaikuttavan havainto-opetuksen. Puhujina olivat W. Seppälä, W. Grönlund, Penttilä, Möller ja Eskil Renfors.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Emil Saraoja toimi Vapaan Lähetyksen sihteerinä ja Ossian Gauffin Kiinan Lähetyksen sihteerinä v. 1909. Saarnaajaliiton rahastonhoitajana toimi Joh. Swensson.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Neiti Anges Hedengren joka oli Porin vapaaseurakunnan jäsen, matkusti 13.x.1909 Lontooseen, aikomuksenaan matkustaa Kiinan sisämaanlähetyksen työhön, Jongsinin tai Jongsongin lähetysasemalle.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: v. 1911 alkoi kaupunkiherätyksen aikakausi. Veljekset, Eeli ja William Jokinen pitivät useita viikkoja kestäviä kokouksia Oulussa, Kuopioissa ja Mikkelissä. Saman vuoden aikana oli Helsingissä kokoussarja, joka kesti 12 viikkoa. Hämeenlinna, Lahti ja Viipuri sekä Jyväskylä olivat v. 1912 Jokisten veljesten toiminnan kohteina. Ihmisiä tuli runsaasti uskoon, heidät ohjattiin CE-liikkeen (Christian Endeavour) jäsenyyteen. Turun kokouksissa v. 1914 tuli uskoon 10 viikon aikana useita satoja, joista 300 liittyi CE-yhdistykseen. Tampereen kokouksissa v. 1915, jotka kestivät kokonaiset 10 viikkoa, tuli uskoon ainakin 400 ihmistä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Lahdessa pidettiin v. 1915 ensimmäiset koko maan käsittävät nuorisojuhlat. Nuorten liitto sai oman lehtensä v. 1916, kun Nuorten Todistus-lehti perustettiin.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Mikkelissä pidettiin Vapaan Lähetyksen vuosikokous 8-11.6.1916, mukana oli osallistujia 53 seurakunnasta, yhteensä 96 edustajaa. Kokouksessa valittiin piirijohtajiksi suomalaisiin piireihin. Vaismaa, M. Saarinen ja P. R. Viitanen ja ruotsalaisiin piireihin E. Landell ja Aug. Dahlbäck. Vapaan Lähetyksen yhteyteen otettiin vastaperustettu Ilmajoen seurakunta. Keskuskomitean puheenjohtajaksi valittiin Emil Sarjaoja, varapuheenjohtajaksi Sulo Salmensaari ja sihteeriksi P. R. Viitanen.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vuonna 1916 Vapaan Lähetyksen työ menestyi Karhulassa, Kotkassa, Kuopiossa, Mikkelissä ja Kokonvaarassa niin hyvin, että puhuttiin jo herätyksestä. Nuoria oli tullut uskoon runsaasti Sortavalassa, Joensuussa ja Suistamolla. Varsinais-Suomessa toimintaa oli hidastanut työntekijöiden vähyys. Raumaan ja Riihimäelle oli perustettu CE-yhdistykset. Oulussa työ oli menestynyt hyvin, puhuttiin herätyksestä. Porvooseen ja Sipooseen saatiin vakituiset saarnaajat.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tampereen Saarnaajakoulun johtajana toimi Eskil Renfors, joka opetti raamattua, pastroraaliteologiaa, laulua ja soittoa. Muina opettajina toimivat neidit H. Sutinen, T. Lindberg sekä kirkko ja lähetyshistoriaa opettanut Kaarlo Vaismaa. Koulua pidettiin Puutarhakadun rukoushuoneella ja neiti A. Renforssin huvilassa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vuonna 1916 Vapaan Lähetyksen jäsenmäärä oli 2207 jäsentä ja seurakuntia oli 68. Suurimmat seurakunnat olivat Koivulahti 82 jäsentä, Tampere 141 jäsentä, Lammi 75 jäsentä, Turku 146 jäsentä, Helsinki 244 jäsentä, Sipoo 84 jäsentä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vuoden 1921 vuosikokouksessa Kuopiossa 9-14.6.1921 ruotsalainen kieliryhmä esitti kielellistä jakoa Vapaassa Lähetyksessä, mutta äänestyksessä ehdotus hylättiin, jonka jälkeen ruotsalainen kieliryhmä ilmoitti eroavansa Vapaasta Lähetyksestä. Keskuskomitean ehdottama yhteinen ulkolähetysseura pakanalähetystyötä varten hyväksyttiin. Joensuun seurakunta liitettiin Vapaaseen Lähetykseen. Piirijohtajaksi valittiin M. Saarinen ja A. Terävä ja V. Tuominen. Keskuskomitean puheenjohtajaksi valittiin Sulo Salmensaari ja Kaarlo Vaismaa varapuheenjohtajaksi.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaan Lähetyksen Tampereella sijaitsevassa lastenkoti Toivontuvassa oli 13 lasta. Sandössä pidettiin kolme kuukautta kestänyt raamattukurssi, johon osallistui 12 veljeä. Kurssien johtajana toimi Kaarlo Vaismaa, opettajina ja taloudenhoitajina lähetyssaarnaajat Eeli ja Sonja Ollila. Naisevankelista kurssit pidettiin Sandössä kevät-talvella 1921, opettajina toimivat Ida Hagan ja Kati Pelkonen.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text:
Vapaan Lähetyksen jäsenmäärä vuonna 1921 oli 1 202, seurakuntia oli 43, saarnaajia oli 16 ja CE-yhdistykseen kuului 1030 jäsentä.
Jokisten veljekset kävivät Virossa 1920 ja Amerikassa 1922.Vuonna 1923 voimaan tulleen uskonnonvapauslain nojalla rekisteröitiin 1.2.1923 Suomen Vapaakirkko, ensimmäisenä uskonnollisena yhdyskuntana Suomessa. Suomen Vapaakirkon ensimmäiseksi esimieheksi valittiin Sulo Santeri Salmensaari. Rekisteröimisvuotena Vapaakirkon jäsenmäärä oli melko pieni, varsinaisia jäseniä oli 46, alaikäisiä 163, ulkojäseniä 11 ja kannattavia jäseniä 954, yhteensä 1474 jäsentä.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Eeli ja William Jokinen pitivät Helsingissä kokoussarjan vuonna 1926, jonka seurauksena CE-yhdistykseen liitettiin 300 uutta jäsentä. Jokisten veljesten toiminta on saanut osakseen kiitosta, mutta myös kritiikkiä. Vaikka ihmisiä tuli runsaasti uskoon, Vapaa Lähetys ei kuitenkaan kasvanut sen mukaisesti. Uskoon tulleet liitettiin CE-yhdistyksiin, joista he usein puuttuvan opetuksen ja jälkihoidon tähden ajautuivat takaisin maailmaan. CE-yhdistys ei voinut korvata raamatullista seurakuntaa. Vapaan Lähetyksen jäsenmäärän hidas kasvaminen, vuoden 1911 lukumäärästä 1038, vuoden 1921 lukumäärään 1202, osoittaa kokouksien vaikutuksen jääneen odotettua pienemmiksi.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Helsingissä pidetyssä Vapaa Kirkon vuosikokouksessa v. 1932 käytiin opillista keskustelua lapsikasteen ja uskovien kasteen välillä. Asiasta äänestettäessä voitti vapaampi kanta, joka hyväksyi sekä lapsikasteen, että uskovien kasteen.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vuonna 1932 Vapaakirkon jäsenmäärä ylitti 5000 rajan. Vuonna 1940 ehtoolliselle osallistuvia oli n. 4000 henkeä. Santalaan perustettiin kansanopisto v. 1946, jossa pidettiin myös saarnaajakoulua. Opiston johtajana toimi Kultimo Salmensaari ja hänen jälkeensä Väinö A. Hyvönen. CE-liitto lakkautettiin 1947, jolloin liiton jäsenet siirtyivät Suomen Vapaakirkon Nuoret järjestöön.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaa Kirkon jäsenmäärä oli v. 1944 yhteensä 6422 henkeä, joista varsinaisia jäseniä oli 2155, alaikäisiä 1709, ulkojäseniä 942 ja kannattavia jäseniä 1616. Kaarlo Waismaa haki v. 1944 lastenhoitajaa Suomen Viikkolehden ilmoituksen kautta, Tampereella Pispalassa toimivaan Toivontupa orpokotiin, jossa oli 15-20 lasta.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Jyväskylän vuosikokouksessa 1947 lakkautettiin C. E.-liitto ja Varhaisnuorisoliitto. Näiden liittojen tilalle perustettiin Suomen Vapaakirkon Nuoret liitto. Tämän liiton toiminta kohdistui lapsiin, varhaisnuoriin ja varsinaiseen nuorisotyöhän.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: 1950-luvulla Vapaakirkossa oli hiljaisemman kasvun aika, kunnes 1960-luvulla kasvu miltei pysähtyi. 1970-luvun alusta alkoi parempi aika, vuoteen 1976 tullessa Vapaakirkon jäsenmäärä n. 10.000.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Tampereen vuosikokouksessa 1951 muutettiin yhdyskuntajärjestyksen kastepykälä toiseen muotoon: ’’Kristillinen kaste toimitetaan Kristuksen Jeesuksen asetuksen ja apostolisen esimerkin mukaisesti. Seurakunnan jäsenellä olkoon oikeus noudattaa sitä käytäntöä, jonka hän on Jumalan sanasta vakaumuksekseen saanut.’’


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaakirkon jäsenmäärä oli kohonnut 8789 jäseneen v. 1954 mennessä. Turun vuosikokouksessa 1954 Vapaakirkon esimiehenä 31 vuoden ajan toiminut Sulo S. Salmensaari luopui tehtävästään ja hänen tilalleen valittiin yksimielisesti varatuomari Usko Waismaa.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Hauhon Mustilaan perustettiin v. 1969 Naislähetysliiton toimintakeskus. NLL järjesti leirejä ja kursseja. Syksyisin pidettiin Opinto ja virkistyspäiviä ja keväisin pidettiin NLL:n vuosikokouksia.


title: Suomen Vapaakirkon historia

text: Vapaakirkon kirkkokunnanjohtajaksi tuli vuonna 2008 Hannu Vuorinen. Hänen edeltäjänsä oli Olavi Rintala.


title: Doris Stokes

text: Doris May Fisher Stokes, o.s. Sutton (6. tammikuuta 1920 – 8. toukokuuta 1987) oli brittiläinen meedio. Hänen kannattajansa pitävät häntä myös selväkuulijana. Hän sai mainetta esiintymisillään ja julkaisemillaan kirjoilla. Hän toimi myös sairaanhoitajana.


title: Kimmo Kananen

text: Kimmo Kananen (s. 11. joulukuuta 1980 Lahti) on suomalainen pyöräilijä.


title: Kimmo Kananen

text: Kananen kilpaili maantiepyöräilyssä ammattilaisena vuosina 2002–2006. Hän edusti ensin kaksi vuotta Mälarenergi-joukkuetta, kauden 2004 toista ruotsalaisjoukkuetta Bianchi Nordicia ja vuodet 2005–2006 puolalaista Amore & Vita -tallia. Hän voitti vuonna 2004 Ringerike GP:n kokonaiskilpailun ja neljännen etapin sekä Lauri Ausin muistokilpailun.


title: Kimmo Kananen

text: Kananen on voittanut maantiepyöräilyn kriteriumajon Suomen-mestaruuden 2002 ja 2009. Ratapyöräilyssä hän on voittanut Suomen-mestaruuden joukkuetakaa-ajossa 2000, 2002 ja 2004 sekä joukkuesprintissä 2003 ja 2004. Maastopyöräilyssä hän on cyclocrossin Suomen-mestari 2008.


Luettelo NHL:ään varatuista suomalaisista sisältää kaikki NHL-joukkueiden suomalaiset jääkiekkoilijat.


title: Luettelo NHL:ään varatuista suomalaisista

text: Luettelon tilastot koostuvat kaikista pelaajan NHL:ssä pelaamista otteluista, eivät siis vain pelaajan varanneessa joukkueessa pelatuista.


text: K "varauskierros", Nro "varausnumero", Vuosi "varausvuosi", P "pelipaikka", RO "runkosarjaottelut NHL:ssä", PO "pudotuspeliottelut NHL:ssä" "Voittanut Stanley Cupin"


text: Lihavoitu nimi: pelaaja pelasi NHL:ssä kaudella 2016–2017.


text: Seuraavat suomalaiset on varattu NHL:ään kahdesti:


text: Arto Javanaisesta tuli vuonna 1984 ensimmäinen suomalainen kahdesti varattu. Montreal Canadiens varasi Javanaisen vuonna 1983, mutta Javanainen ja Montreal eivät koskaan päässeet sopimukseen. Näin Javanainen tuli uudelleen varattavaksi, joten Pittsburgh Penguins varasi Javanaisen vuonna 1984.


text: Quebec Nordiques varasi vuonna 1981 maalivahti Kari Takon numerolla 200. Quebec ei kuitenkaan tarjonnut hänelle sopimusta kesään 1984 mennessä, joten hän oli uudelleen varattavissa vuonna 1984, jolloin Minnesota North Stars varasi Takon numerolla 97.


text: Montreal Canadiens varasi Hannu Järvenpään vuonna 1982. Järvenpää tunsi olevansa liian nuori ja kokematon NHL:ään, joten hän ei koskaan solminut sopimusta Montrealin kanssa. Winnipeg Jets varasi Järvenpään uudelleen vuonna 1986.


text: Viimeisin kahdesti varattu suomalainen on Masi Marjamäki. Ensin Boston Bruins varasi hänet vuonna 2003. Vuoteen 2005 mennessä Marjamäki ja Boston eivät solmineet sopimusta, joten New York Islanders varasi hänet uudelleen vuonna 2005.


title: Mikkelin kaupunginorkesteri

text: Mikkelin kaupunginorkesteri (ruots. "St. Michels stadsorkester", engl. "St. Michel Strings") on Mikkelin kaupungin ylläpitämä kunnallinen jousiorkesteri. Vuodesta 2012 orkesterin ylikapellimestarina toimii Sasha Mäkilä.


title: Mikkelin kaupunginorkesteri

text: Mikkeliin perustettiin orkesteri vuonna 1903. Harrastajaorkesterin toimintaa ohjasivat kuukausipalkkaiset kapellimestari ja konserttimestari. Kun orkesteri vuonna 1990 kunnallistettiin, siinä oli 12 ammattijousisoittajaa. Vuosien saatossa orkesterin vakituisina kapellimestareina ovat toimineet muun muassa Lenni Linnala ja Tiitus Mäntynen.


title: Mikkelin kaupunginorkesteri

text: Mikkelin kaupunginorkesteri esiintyy tavallisesti Konsertti- ja kongressitalo Mikaelin Martti Talvela -salissa tai kamarimusiikkisalissa. Viime vuosina orkesteri on keskittynyt jousiorkesterille sävellettyyn musiikkiin. Orkesteri tekee kuitenkin myös yhteistyötä Mikkelin Oopperan, Savon Sotilassoittokunnan ja Mikkelin Oratoriokuoron kanssa. Orkesteri soittaa myös maakuntakonsertteja Mikkelin ulkopuolella sekä tilauskonsertteja.


title: Luola (elokuva)

text: Luola on Panu Heikkilän ohjaama lyhytelokuva, jonka ohjaaja on kirjoittanut yhdessä näyttelijä Ville Haapasalon kanssa. Elokuva on tuotettu osana ensimmäistä suomalainen novellielokuva -kilpailua, joka järjestettiin keväällä 2007.


title: Luola (elokuva)

text: Ilari on neljätoistavuotias poika, jonka isä on kuollut alkoholiin. Hän ei ole päässyt yli isänsä kuolemasta. Ilarin äiti ja äidin uusi mies pitävät pientä kyläkauppaa ja yrittävät kasvaa yhteen työtä tekemällä, mutta Ilarille uusi isä ei kelpaa. Eräänä päivänä äiti huomaa, että kassasta puuttuu rahaa. Syyllinen on löydettävä. Niin on yhden uhrauduttava, jotta muut pääsisivät pahasta.


title: Luola (elokuva)

text:
Vuoden 2007 novellielokuvat esitettiin pareittain kahtena peräkkäisenä maanantaina syyskuussa 2008. Luola mainittiin Helsingin Sanomien arviossa vain ohimennen; arvio keskittyi Reetta Aallon ohjaamaan Tyttöjen iltaan. Arvostelun kirjoittanut Jukka Karjalainen totesi ainoastaan, että ""Luola kieltämättä mutkittelee teemansa kanssa vaikeamman kautta.""
Elokuva palkittiin alle 30-minuuttisten elokuvien kotimaisessa kilpailusarjassa Tampereen kansainvälisillä elokuvajuhlilla maaliskuussa 2009.
Tuomariston mukaan ""festivaalin parhaat näyttelijäsuoritukset tarjonneen opettavaisen tarinan rakenne ja sävy toivat mieleen venäläisen kirjallisuuden parhaat klassikot."


title: Harjun hautausmaa (Parkano)

text: Harjun hautausmaa sijaitsee Parkanossa, Porintien varressa Lapinnevan kylässä. Se perustettiin 1951 ja sitä laajennettiin 1976. Hautausmaan alueella on siunauskappeli, jota laajennettiin ja remontoitiin vuonna 2002.


title: Harjun hautausmaa (Parkano)

text: Vuoden 2007 alusta tulleen säädöksen nojalla Harjun hautausmaan yhteyteen on perustettu myös niin sanottu tunnustukseton hautausmaa-alue. Koska lainsäädäntö ei velvoita kaikkia seurakuntia perustamaan omaa tällaista aluetta, Parkanon ja Ikaalisten seurakunnat ovat päätyneet asiassa yhteistoimintaan.


title: Karttapallokala

text: Karttapallokala ("Arothron mappa") on pallokalalaji.


title: Karttapallokala

text: Viirupallokala kasvaa luonnossa noin 65 cm pitkäksi. Sen pohjaväri vaihtelee kellanruskeasta vihreään. Tummat kuviot näyttävät kartan tieverkostolta, mistä kala on saanut nimensä.


title: Karttapallokala

text: Karttapallokalaa tavataan Indopasifisella merialueella laguuneissa ja suojaisilla merenpuoleisilla riutoilla.


title: Karttapallokala

text: Karttapallokala syö levää, sienieläimiä ja selkärangattomia. Karttapallokaloja pidetään joskus suurikokoisissa akvaarioissa (800 litrasta alkaen). Ne eivät ole erityisen aggressiivisia muita kaloja kohtaa,mutta syövät selkärangattomat ja näykkivät koralleja. Kala saalistaa öisin, joten sen ei useinkaan nähdä liikuskelevan akvaariossa valoisaan aikaan.


title: Lapinneva

text: Lapinneva on yksi Parkanon kylistä.


title: Lapinneva

text: Lapinnevan kylän asutus alkaa jo 1820-luvun alkupuolella. Lapinnevan kylän vanhasta 1800-luvun rakennuskannasta ovat säilyneet Kartanon pihapiiri (nyk. Vahala) ja ns. Vanhan Santoon asuinrakennus (nyk. Pessi) sekä Joensuun talo.


title: Lapinneva

text: Lapinnevalla toimi kyläkauppa, joka lopetti toimintansa 2006. Myös Lapinnevan koulu suljettiin samoihin aikoihin. Kylässä toimii yhä Kekkilän turvetuotantotehdas. Lisäksi Lapinnevalla sijaitsee Harjun hautausmaa siunauskappeleineen. Harjulammen uimapaikalla on Lapinnevan Yrityksen ylläpitämä Parkanon ainoa hyppyteline.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Constantin Brâncoveanu (1654 – 15. elokuuta 1714) oli Valakian ruhtinas vuodesta 1689 kuolemaansa saakka. Valakia oli tuolloin osa Osmanien valtakuntaa.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Brâncoveanu syntyi Craioveștin pajarisuvun kartanossa Brâncovenissa. Hän kasvoi setänsä Constantin Cantacuzinon talossa. Hän sekaantui setänsä ja ruhtinas Șerban Cantacuzinon väliseen valtataisteluun ja nousi valtaistuimelle jälkimmäisen kuoltua oudoissa olosuhteissa. Alun perin setä tuki häntä, mutta myöhemmin he ajautuivat väkivaltaiseen kilpailuun. Brâncoveanu karkotti Constantinin, joka alkoi ajaa poikaansa Ștefan Cantacuzinoa Valakian ruhtinaaksi kilvoitellen Osmanien valtakunnan suosiosta Brâncoveanun kanssa.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Brâncoveanu oli suuri kulttuurin tukija ja hänen hallintonsa aikana Bukarestiin perustettiin kirjapaino, joka Anthim Iberialaisen johdolla painoi romanialaisia, kreikkalaisia, slaavilaisia, arabialaisia, turkkilaisia ja georgialaisia teoksia. Hänen aikanaan Valakiaan rakennettiin lukuisia uusia julkisia rakennuksia sekä kirkkoja ja temppeleitä eri uskontojen edustajille. Hänen hallintonsa aikainen rakennustyyli on nimetty hänen mukaansa brâncovenesque-tyyliksi. Kulttuuri- ja rakennusprojektit lisäsivät valtakunnan kuluja ja siksi myös osmanihallinnon verotuspainetta alueella.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Verojen nousu Valakiassa vuorostaan vaikutti Brâncoveanun pyrkimyksiin itsenäistää ruhtinaskuntansa. Hän pyrki luomaan osmanihallinnon vastaisia salaisia liittolaissuhteita aluksi Habsburgeihin ja sittemmin Pietari Suuren Venäjään.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Venäjän–Turkin sodan alettua Pietari joukkoineen marssi Valakian pohjoisen naapurin Moldovan alueelle. Brâncoveanu alkoi pelata erittäin riskialtista poliittista peliä tavoitteidensa saavuttamiseksi.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Moldovan ruhtinas Dimitrie Cantemir oli Brâncoveanun vanha kiistakumppani, jonka ruhtinaskauden Brâncoveanu oli onnistunut keskeyttämään suostuttelemalla pajareita ja osmaneita valitsemaan tilalle hänen vävypoikansa Constantin Ducan. Cantemir oli kuitenkin saanut valtaistuimensa takaisin Ducan suistettua hallintonsa talouden heikkoon tilaan.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Venäläisarmeijan saapuessa Brâncoveanu neuvotteli valakialaisten loikkaamisesta Pietari Suuren joukkoihin. Tsaari, jonka armeija ei ollut kovin suuri lahjoi ruhtinasta useilla lahjoilla. Tieto tästä kantautui osmanihallitsija sulttaani Ahmed III:lle, joka määräsi Cantemirin vangitsemaan kapinoijan joko elävänä tai kuolleena. Samaan aikaan tahollaan vastaavia ajatuksia omannut Cantemir oli luonut oman liittolaissuhteensa Pietarin kanssa ja hän päättikin loikata Venäjän keisarin puolelle. Brâncoveanu, jonka motiivit Valakian itsenäistämiseen olivat todennäköisesti olleet enemmän vaurauteen sidotut, kuin ihanteikkaat, päätti yrittää pysytellä voittajan puolella kävi miten kävi.


title: Constantin Brâncoveanu

text:
Brâncoveanu keräsi joukkonsa Moldovan rajan lähellä olevaan Urlațiin. Siellä hän valmistautui kahdenlaiseen tulevaisuuteen. Mikäli Pietarin joukot marssisivat Valakiaan hän voisi tarjota apuaan tsaarille, ollen samalla valmis osmanien vastahyökkäyksen tukemiseen, mikäli kohtalo olisi edullisempi Istanbulin vallalle. Kun osa hänen pajareistaan vaihtoi leiriä Pietarin puolelle hän näki tarpeelliseksi viimein valita puolensa ja palautti vaivihkaa tsaarilta saamansa lahjat.
Osmanihallinto oli kuitenkin selvillä hänen uskaliaasta pelistään. Pietarin hävittyä sodan Ahmed III suisti Brâncoveanun vallasta ja vangitsi hänet Istanbulissa olevaan Yedikulen linnakkeeseen. Siellä häntä kidutettiin, jotta hän paljastaisi piilottamansa omaisuuden. Hän ja neljä hänen poikaansa mestattiin 15. elokuuta 1714 yhdessä päärahastonhoitaja Enache Văcărescun kanssa.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Văcărescun sihteerin Anton Maria Del Chiaron mukaan teloitettujen päät ripustettiin seipäiden nokkiin ja niitä kuljetettiin ympäri Istanbulia. Kansa olisi tarinan mukaan kuitenkin osoittanut mieltään tätä vastaan, jolloin ruumiit oli määrätty heitettäväksi Bosporinsalmeen, josta kristityt kalastajat olisivat poimineet ne haudattavaksi Halchin luostariin.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Osmanien valtakunta asetti Valakian pajarihallinnon tilanne kreikansukuiset fanariootit.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Brâncoveanun koko hallinnon aika mustamaalautui juonittelun vuoksi aikalaishistoriankirjoituksessa, jonka tekijöihin lukeutui myös hänen vastustajansa Dimitrie Cantemir kirjoissaan "Historia Hieroglyphica" ja "Historia Incrementorum atque Decrementorum aulae Othomanicae".


title: Constantin Brâncoveanu

text: Kuolemansa vuoksi ortodoksinen kirkko pitää Brâncoveanua ja hänen poikiaan marttyyreina. Kirkon mukaan osmanit yrittivät kääntää heitä muslimeiksi ja teloittivat nämä epäonnistuttuaan. Heidät julistettiin marttyyripyhimyksiksi 1992.


title: Constantin Brâncoveanu

text: Piteștissä oleva Constantin Brâncoveanun yliopisto on nimetty hänen kunniakseen.


title: Rosemary Altea

text: Rosemary Altea (s. 1946 Leicester) on brittiläinen meedio ja parantaja. Hän on kirjoittanut kirjoja ja esiintynyt televisiossa, esimerkiksi Michael Shermerin kanssa "The Oprah Winfrey Show’ssa" vuonna 1995 ja James Randin kanssa "Larry King Livessä" vuonna 2007. Hän väittää olevansa yhteydessä Grey Eagle -nimiseen henkioppaaseensa.


title: Rosemary Altea

text: Englannissa varttunut Altea on kertonut kuulleensa jo lapsena ääniä ja nähneensä näkyjä kuolleista ihmisistä. Hän on perustanut Yhdysvaltoihin RAHEF-järjestön (), jolla on brittiläinen vastine RAAH ("Rosemary Altea Associaton of Healers").


title: Karl Lehmann

text: Karl Lehmann (16. toukokuuta 1936 Sigmaringen – 11. maaliskuuta 2018 Mainz) oli katolisen kirkon saksalainen kardinaali.


title: Karl Lehmann

text: Lehmann opiskeli Freiburgin yliopistossa, Collegium Germanicum et Hungaricumissa ja Paavillisessa gregoriaanisessa yliopistossa. Hän työskenteli 1960-luvulla Karl Rahnerin tutkimusavustajana Ludwig-Maximilians-Universität Münchenissä, ja vuonna 1968 hänestä tuli Mainzin yliopiston professori. 1970–1980-luvuilla hän opetti Freiburgin yliopistossa.


title: Karl Lehmann

text: Lehmann sai pappisvihkimyksensä Julius Döpfneriltä 10. lokakuuta 1963. Vuodesta 1983 hän on toiminut kotimaassaan Mainzin hiippakunnan piispana Hermann Volkin seuraajana. Hänet vihittiin piispaksi tuon vuoden 2. lokakuuta. Vuonna 2001 hänestä tuli kardinaali, ja vuonna 2005 hän osallistui uuden paavin valintaan. Hänelle myönnettiin vuonna 2000 "Saksan liittotasavallan Ansioritarikunnan suuri ansioristi rintatähden ja olkanauhan kera", ja hän on ollut vuodesta 2006 Kunnialegioonan komentaja.


title: Karl Lehmann

text: Lehmann oli vuosina 1987–2008 Saksan piispainkokouksen puheenjohtaja.


title: Jeremy Tyler

text: Jeremy Tyler (s. 21. kesäkuuta 1991 San Diego, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija. 208-senttinen ja 118-kiloinen Tyler pelaa laitahyökkääjänä tai sentterinä ja edustaa NBA-seura New York Knicksiä. Siirryttyään vuonna 2009 israelilaiseen ammattilaisseura Maccabi Haifaan, Tylerista tuli ensimmäinen yhdysvaltalainen teinipelaaja, joka on siirtynyt kesken opiskelujen pelaamaan Eurooppaan rahasta.


title: Jeremy Tyler

text:
Tyler jäi Maccabissa vähäiselle peliajalle. Hän pelasi Israelin liigassa kymmenen ottelua keskiarvoin 2,1 pistettä ja 1,9 levypalloa ottelua kohden, ja jätti joukkueen kesken kauden maaliskuussa 2010. Saman vuoden heinäkuussa Tyler teki sopimuksen japanilaisseura Tokyo Apachen kanssa, jossa hän sai tuplasti enemmän peliaikaa ja hänen tilastolukemansa paranivat selvästi. Hänen keskiarvonsa olivat 9,9 pistettä ja 6,4 levypalloa ottelua kohden.
Charlotte Bobcats varasi Tylerin , mutta myi hänen pelaajaoikeutensa jo samana päivänä Golden State Warriorsille. Hän pelasi tulokkaana työsulun lyhentämällä kaudella 2011–2012 42 ottelua (joista 23 aloitusviisikossa) ja hänen keskiarvonsa olivat 4,9 pistettä ja 3,3 levypalloa ottelua kohden. Tyler pelasi kauden aikana myös viisi ottelua NBA D-Leaguen Dakota Wizardsissa. Kaudella 2012–2013 hänen Warriorsissa saamansa peliaika laski selvästi edelliskauteen verrattuna ja helmikuussa 2013 hän siirtyi kesken kauden Atlanta Hawksiin. Hän edusti Hawksia vain yhdessä ottelussa ja sai siinä peliaikaa viisi minuuttia. Tyler pelasi osan kaudesta myös NBA D-Leaguen Santa Cruz Warriorsissa.


title: Jeremy Tyler

text: Elokuussa 2013 Tyler teki vapaana pelaajana sopimuksen New York Knicksin kanssa.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Çorlulu Damat Ali pašša (1670 Çorlu – 1711 Mytilini) oli Osmanien valtakunnan suurvisiiri 3. toukokuuta 1706 – 15. kesäkuuta 1710.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Varsinkin ennen 1800-lukua yksi Osmanien valtakunnan erityispiirteistä oli se, että hyvin vaatimattomista oloista lähtöisin olevat kyvykkäät kansalaiset saattoivat nousta valtakunnan toiseksi tärkeimmäksi mieheksi. Näin kävi myös çorlulaiselle Alille, joka oli syntynyt köyhän maatyöläisen tai parturin poikana vuonna 1670.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Hänen uransa alkoi mahdollisesti pakolla, sillä kristittyjen lapsia värvännyt ja islamiin kääntänyt devşirmejärjestelmä turvautui usein pakkovärväykseen. Devşirme sijoitti hänet Topkapın palatsiin "içoğlan"iksi, palveluspojaksi. Hänen seuraava ammattinsa oli "ĉoķadār", hautajaismenojen toimittaja, josta hän eteni miekankantajaa tarkoittavaksi silahdariksi. Palatsin silahdarit olivat yleensä palatsin upseerikuntaa ja korkeimmat heistä kuuluivat osmanien yleisesikuntaan. Hän tuli sulttaani Ahmed III:n tietoisuuteen Edirnen tapahtuman yhteydessä 1703. Edirnen tapahtuma oli sulttaani Mustafa II:n yritys palauttaa todellinen valta takaisin sulttaaneille sotilasvirkamiesten sijasta. Mustafa joutui luopumaan vallasta veljensä Ahmed III:n hyväksi.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Çorlulu Ali jatkoi uraansa ja hänet nimitettiin visiiriksi ja pian myös kaymakamiksi, jonka tehtävä oli toimia kaza-hallintopiirin sotilasjohtana. Seuraavaksi hän siirtyi Syyrian kuvernööriksi.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Hänet kutsuttiin takaisin palatsin esikuntaan ja 3. toukokuuta 1706 hänet nimitettiin suurvisiiriksi Baltacı Mehmet paššan tilalle. Erityisenä huomionosoituksena hän sai vaimokseen Emine Sultanin, joka oli vallasta luopuneen Mustafa II:n tytär. Tällöin hän sai nimensä osaksi sulttaanin vävyä tarkoittavan Damatin.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Damat Ali paššan aikana hallintoa koetteli mm. tapaus, jossa Armenian ortodoksisen kirkon Konstantinopolin patriarkka Avedik joutui Istanbulissa poliittista valtaa keränneen Ranskan suurlähetystön uhriksi. Avedik oli voimakas katolisten vastustaja ja hän mm. järjesti armenialaiskatolisten vainoja. Kyprokselle ranskalaisten kanssa riitelystä rangaistukseksi lähetetty Avedik joutui saarella Ranskan suurlähettilään kidnappaamaksi. Avedik siirrettiin Kyprokselta Marseilleen, jossa hänet eristettiin Mont St. Michaelin luostariin ja myöhemmin Bastiljiin, jossa hän aikansa vietettyään kääntyi katoliseksi päästäkseen vapaaksi. Hän joutui kuitenkin viettämään Ranskassa loppuikänsä. Avedikin kaappaus herätti suuttumusta Istanbulin hovissa. Ranskan suurlähettiläs valehteli alkuun Espanjan kaapanneen Avedikin. Turkkilaiset eivät kuitenkaan uskoneet sitä, jolloin kuningas Louis XIV joutui rauhoittamaan tilannetta ja julistamaan patriarkan virallisesti kuolleeksi, ja siksi aikalaiset idässä uskoivat tämän kuolleen, kun hän vielä oli vankilassa Ranskassa.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Damat Ali pašša pyrki rajoittamaan Islamin uskonnollisen johtajan sheikki al-Islamin valtaa. Hän pyrki tekemään myös hallinnollisia uudistuksia ja vakauttamaan taloutta lisäämällä tuotantoa ja leikkaamalla kuluja, jopa niin pitkälle, että hänen aikanaan aloitettiin palatsin keittiöiden kulujen tarkkailu. Sotilaallisia uudistuksia olivat sodan aikaisesta varsinaisesta sotapalveluksesta eri syistä vapautettujen sotilaiden määrän kiinteyttäminen. Hän rakennutti laivastoa ja valmistutti valurautatykkejä sekä järjesteli janitsaarijoukot uudelleen.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Ikävä puoli Damat Ali paššan hallinnossa oli hänen innokkuutensa ja tehokkuutensa Ahmed III:n poliittisten vastustajien vainoamisessa. Hän teloitutti luultavasti tuhansia vastustajia ja varsinkin Edirnen tapauksessa mukana olleita, joiden omaisuuden hän takavarikoi omaan käyttöönsä.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Kun Ruotsin kuningas Kaarle XII pakeni Pultavan taistelun jälkeen Osmanien valtakuntaan, Damat Ali pašša liittyi niihin, jotka kannattivat Kaarlen yritystä saada osmanit mukaan Venäjän vastaiseen sotaan. Ahmed III kuitenkin vältteli kriisiä ja pyrki neuvottelutuloksiin. Rajoittaakseen sotaa kannattavien vaikutusvaltaa Istanbulissa Ahmed erotti Damat Ali paššan 15. kesäkuuta 1710 ja nimitti tilalle Köprülüzade Damat Numan paššan.


title: Çorlulu Damat Ali pašša

text: Hänet lähetettiin kauas Kaffan maakunnan kuvernööriksi ja hän kuoli 1711 Mytilinissä.


title: Mind Games (John Lennonin albumi)

text: Mind Games on John Lennonin studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1973. Albumi oli tyyliltään suunnanmuutos ja vähemmän poliittinen verrattuna edelliseen albumiin "Some Time in New York City". Kappale "Nutopian International Anthem" sisältää pelkkää hiljaisuutta.


title: Mind Games (John Lennonin albumi)

text: Kaikki kappaleet John Lennonin, ellei toisin mainita.


title: York Landing

text: York Landing on pikkukylä Kanadassa, Manitoban provinssissa. Kylä sijaitsee Nelsonjoen itärannalla, noin puolimatkassa Winnipegjärveltä Hudsoninlahdelle ja 116 kilometriä koilliseen Thompsonin kaupungista. Kylässä oli vuonna 2006 suoritetussa väestönlaskennassa 416 asukasta ja 116 asuntoa. Kylän asujaimisto koostuu York Factory First Nation intiaanireservaatin jäsenistä.


title: Valide Sultan

text: Valide Sultan, joskus myös Sultan Valide [valiˈde], oli Osmanien valtakunnassa hallitsevan sulttaanin äidille myönnetty arvonimi. Nimi käännetään joskus kuningataräidiksi, vaikka Valide Sultanin asema oli erilainen.


title: Valide Sultan

text: Naisen asema oli perinteisesti alistettu Osmanien valtakunnassa. Tästä muodostivat poikkeuksen kuninkaallista verta omaavat ylhäiset naiset, kuten sulttaanien tyttäret ja sisaret sekä erityisesti Valide Sultanit. Sulttaanien äideillä oli suuresti henkilökohtaisia vapauksia ja usein paljon vaikutusvaltaa ja he olivat poikkeusetta korkeasti arvostettuja.


title: Valide Sultan

text: Valide Sultanin aseman on esitetty olleen osmanivaltakunnan toiseksi tärkein heti sulttaanin jälkeen. Tämä piti paikkansa joinakin aikakausina ja joskus Valide Sultan kohosi jopa sulttaanin edelle. Islamilaisen perinteen (”Äidin oikea on Jumalan oikea”) mukaan sulttaanin äidillä saattoi olla suuresti vaikutusvaltaa valtakunnan asioihin. Erityisesti 1600-luvulla Naisten sultanaattina tunnetulla aikakaudella sarja kyvyttömiä tai lapsena valtaan nousseita sulttaaneja kohotti Valide Sultanin arvon uudelle tasolle. Noin sadan vuoden ajan kestäneen naisten sultanaatin aikana vain yksi hallitsija, Murat IV, oli riittävän voimakas kyetäkseen keskittämään vallan itselleen.


title: Valide Sultan

text: Venetsialaissyntyinen Nurbanu Sultan oli Selim II:n vaimo ja Murat III:n äiti. Valide Sultanina hän oli myös todellinen rinnakkaishallitsija 1574–1583, jolloin hän johti hallintoa yhdessä suurvisiiri Sokollu Mehmed Paššan kanssa. Hän oli myös ensimmäinen Naisten sulttaanikunnan aikakauden rinnakkaishallitsija. Osmanien valtakunnan Valide Sultaneista vaikutusvaltaisin oli Kösem Sultan.


title: York Factory First Nation (York Landing)

text: York Factory First Nation on intiaanireservaatti Kanadassa, Manitoban provinssissa York Landingin kylässä. Reservaatin asukkaat asuivat alun perin York Factoryssä. Vuonna 1957 Hudson's Bay Companyn suljettua toimipisteensä, alueen asukkaat siirrettiin uuteen reservaattiin nimeltä York Landing. Kylässä oli vuonna 2006 suoritetussa väestönlaskennassa 416 asukasta ja 116 asuntoa.


text: Arkeologisissa tutkimuksissa on todettu cree-intiaanien asuneen York Factoryn alueella noin 1000 vuotta ennen eurooppalaisten saapumista alueelle. York Factory toimi 1600-luvulta 1800-luvun loppupuolelle Hudson's Bay Companyn päämajana, ja sieltä käsin yhtiö hallitsi turkiskauppaa Rupertinmaaksi kutsutulla alueella, joka levittäytyi laajalle alueelle Nelsonjoen valuma-alueen varsille. Vuonna 1957 Hudson's Bat Companyn suljettua toimipisteensä, Kanadan hallitus päätti sulkea kylän ja pakkosiirtää asukkaat uudelleen, uudeksi paikaksi valittiin York Landing, lähellä Illfordin kylää.


title: Onerva

text: Onerva on suomalainen naisen, joskus miehenkin etunimi. Sana onerva tarkoittaa alkujaan odelmaa, pääsadon korjuun jälkeen kasvanutta heinää. Onervan nimipäivä on vuodesta 1929 ollut 14. elokuuta. Asultaan Onervalle rinnakkainen nimi on Kanerva.


title: Onerva

text: Vuoden 2016 kesäkuuhun mennessä nimi Onerva on annettu 10 681 naiselle ja 149−165 miehelle. Nimen suosio on ollut huipussaan miehillä 1900-luvun kahtena ensimmäisenä vuosikymmenenä ja naisilla 1920-1930-luvulla.


title: Kanerva (nimi)

text: Kanerva on Suomessa käytössä sekä sukunimenä että naisen etunimenä. Nimi johtuu kasvin nimestä kanerva. Vastaava suomalainen luontoaiheinen nimi on Onerva.


title: Kanerva (nimi)

text: Kanerva on 1900-luvun alusta vuoden 2012 loppuun mennessä annettu etunimeksi 1605 naiselle ja ainakin 45 miehelle. Henkilöitä, joiden nykyinen sukunimi toukokuussa 2013 oli Kanerva, on 3111.


title: Kanerva (nimi)

text: Henkilöitä, joiden sukunimi on Kanerva, on lueteltu sivulla Kanerva (täsmennyssivu).


title: Ryne Sanborn

text: Ryne Sanborn (s. 3. helmikuuta 1989, Salt Lake City) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Jason Crossina kolmessa High School Musical -elokuvassa. Lisäksi hän on näytellyt muutamassa muussa TV-tuotannossa.


title: Piperiini

text: Piperiini eli 1-piperoyylipiperidiini on alkaloidi, josta osittain johtuu mustapippurin ja pitkäpippurin pistävyys. Sitä on käytetty myös hyönteismyrkkynä luontaislääkinnässä. Piperiinin olemassaolon keksi Hans Christian Ørsted vuonna 1819.


title: Piperiini

text: Piperiinin on todettu runsaasti lisäävän kurkumiinin biosaatavuutta ihmisissä.


title: Kesäillan valssi (täsmennyssivu)

text: Kesäillan valssi voi viitata seuraaviin:


title: Viljo Rauta

text: Viljo Kalervo Niukkanen, kirjailijanimi Viljo Rauta (21. syyskuuta 1902 Pietari – 5. joulukuuta 1944) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti myös nimimerkillä "Asko Sorro".


title: Viljo Rauta

text: Viljo Raudan tuotanto koostui pääosin historiallisista seikkailuromaaneista ja -kertomuksista.


title: Turpa kiinni!

text: Turpa kiinni! ("Tais-toi!", tunnetaan myös nimellä "Ruby & Quentin") on Francis Veberin ohjaama toimintakomedia vuodelta 2003. Sen pääosia näyttelevät Gérard Depardieu ja Jean Reno.


title: Turpa kiinni!

text: Quentin (Depardieu) on puhelias ja kömpelö pikkurosvo, joka joutuu vankilaan epäonnistuneesta pankkiryöstöstä. Ruby (Reno) taas on kivenkova ammattirikollinen, joka jää kiinni rahaa kuljettavan auton varastamisesta ja päätyy samaan selliin Quentinin kanssa. Ruby aikoo paeta ja Quentin, joka pitää häntä ystävänään, haluaa auttaa. Kaksikko pääsee pakoon ja näin alkaa suuri pakoretki poliiseilta ja Rubyn vihollisilta.


title: Kesäillan valssi

text: Kesäillan valssi on Oskar Merikannon sävellys. Sen lähtökohtana oli "Grande Valse".


title: Kesäillan valssi

text: Merikanto sävelsi "Kesäillan valssin" Tyrvännössä. Aarno Cronvall on tehnyt valssiin liittyvän televisio-ohjelman, joka kertoo Merikannon Tyrvännön ajasta. Merikanto on mahdollisesti muokannut Grand Valsen Kesäillan valssiksi Tyrvännön Retulassa.


title: Kesäillan valssi

text: Kesäillan valssin ensimmäisen levytyksen teki Aleksei Apostolin johtama Helsingin Torvisoittokunta vuonna 1904 ja ensimmäisen lauletun levytyksen tamperelainen Nekalan tyttökuoro vuonna 1950. Laulun sanat kirjoitti kuoron johtaja, opettaja Antti Jussila. Kauko Käyhkö levytti valssiin itse tekemänsä sanoituksen vuonna 1966. Kesäillan valssin ovat harmonikalla levyttäneet mm. Veikko Ahvenainen, Taito Vainio ja Esko Könönen.


title: 8 Mile (soundtrack)

text: Music from and Inspired by the Motion Picture 8 Mile on Eminemin 8 Mile -elokuvaan perustuva soundtrack. Soundtrack julkaistiin 29. lokakuuta 2002.


title: 8 Mile (soundtrack)

text: Albumi sijoittui Billboard 200 -listan ykkössijalle myyden 702,000 kappaletta ensimmäisellä viikolla ilmestymisestään. Albumi oli vuoden viidenneksi nopein myyvä albumi Yhdysvalloissa. Albumia myytiin vuodessa 3,2 miljoonaa kappaletta. Albumilta julkaistiin myös single "Lose Yourself". Pian julkaistiin More Music from 8 Mile -niminen toinen soundtrack.


title: Kari-Pekka Lax

text: Kari-Pekka Lax (s. 22. helmikuuta 1956 Maaninka) on suomalainen kymmenottelija, joka edusti urallaan Lauttakylän Lujaa. Vahvarakenteinen Lax voitti kymmenottelun Suomen mestaruuden Oulun Kalevan kisoissa vuonna 1981 tuloksella 7708. Bravuurilajissa 110 metrin aidoissa hän oli erikoismiesten tasoa ja saavutti muun muassa Kalevan kisoissa pronssia Lappeenrannassa 1980 tuloksella 14,30.


title: Kari-Pekka Lax

text: Hän valmentaa poikaansa, pituushyppääjä Petteri Laxia, joka on voittanut urallaan viisi yleisen sarjan Suomen mestaruutta.


title: Eino Kemppainen

text: Eino Albert Kemppainen (20. maaliskuuta 1883 Kittilä – 23. lokakuuta 1944 Kuopio) oli suomalainen lääninreviisori ja runoilija.


title: Eino Kemppainen

text: Kemppaisen vanhemmat olivat metsätarkastaja Adolf Kemppainen ja Agatha Charlotta Ingman. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1903 ja suoritti yleisen hallintotutkinnon Helsingin yliopistossa 1907. Kemppainen asui vuodesta 1918 Kuopiossa. Sisällissodan aikana hän osallistui Vienan retkelle everstiluutnantti C. W. Malmin joukoissa.


title: Eino Kemppainen

text: Kemppainen toimi nimismiehenä eri puolilla Kuopion lääniä vuosina 1907–1920. Tämän jälkeen hän oli lääninhallituksen varalääninkamreerina vuosina 1921–1937 sekä nuorempana lääninsihteerinä ja lääninreviisorina vuosina 1938–1944.


title: Eino Kemppainen

text: Eino Kemppainen oli naimisissa Rauha Vilhelmiina Lammisen kanssa. Toimittaja ja kirjailija Yrjö Kemppainen ja päätoimittaja Aarno Kemppainen olivat Eino Kemppaisen veljiä.


title: Juho Saarinen

text: Juho Saarinen (s. 25. helmikuuta 1981) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Seuratasolla hän edustaa Mäntsälän Urheilijoita. Häntä valmentaa Mika Tervala.


title: Juho Saarinen

text: Ensimmäisissä arvokisoissaan Nové Město na Moravěn MM-kilpailuissa 2007 Saarinen sijoittui pitkällä matkalla seitsemänneksi. Farumin ja Kööpenhaminan EM-kilpailuissa 2009 hän saavutti ensimmäisen arvokisamitalinsa voitettuaan pronssia pitkältä matkalta. Samana vuonna Ben Shemenin MM-kilpailuissa hän voitti pronssia viestistä joukkuetovereinaan Tuukka Turkka ja Samuli Saarela.


title: Yves Tanguy

text: Yves Tanguy, koko nimeltään Raymond Georges Yves Tanguy (5. tammikuuta 1900 – 15. tammikuuta 1955) oli ranskalais-amerikkalainen taidemaalari.


title: Yves Tanguy

text: Tanguy päätti ryhtyä taidemaalariksi nähtyään Pariisissa Giorgio de Chiricon maalauksia. Tanguyn ystävä tutustutti hänet 1924 André Bretonin surrealististen taiteilijoiden piiriin. Hänen ensimmäinen näyttelynsä oli Pariisissa 1927. Vuonna 1939 Tanguy muutti sotaa pakoon Yhdysvaltoihin ja asui siellä loppuelämänsä.


title: Yves Tanguy

text: Tanguy kuului surrealisteihin, ja hänen maalauksensa olivat yleensä eriskummallisten esineiden ja hahmojen kansoittamia autioita unimaisemia. Tanguyn maalaukset ovat suhteellisen ei-esittäviä ja pelkistettyjä. Laajojen abstraktien maisemien väriasteikko on melko rajoitettu. Kirkkaampia värejä on vain satunnaisina tehosteina ja kontrasteina. Maisemissa on usein erilaisia muotoja, toisinaan kulmikkaita ja lasisärmämäisen teräviä, toisinaan muodot taas ovat melko orgaanisia, kuin kivettyneitä ameeboja.


title: Pakkotoimioikeus

text: Pakkotoimioikeus tarkoittaa sitä oikeusasemaa, joka syntyy viranomaisen tekemästä pakkotoimesta hyötyvälle henkilölle tai oikeushenkilölle. Pakkotoimi on hallinto-oikeudellinen käsite, joka merkitsee sellaista viranomaisen päätöstä, jolla korvataan oikeudenomistajan suostumus. Pakkotoimella mahdollistetaan ulkopuolisen tahon oikeus saada käyttöönsä toisen omana olevaa omaisuutta tai aiheuttaa toiselle lain muutoin kieltämää haittaa. Tavallisin pakkotoimioikeus on lunastusoikeus, joka annetaan pakkolunastuslainsäädännön nojalla. Pakkotoimioikeudet ovat varsin monimuotoinen kokonaisuus, johon kuuluvat lunastusoikeuden ohella tieoikeus, kaivosoikeus ja valtaus.


title: Pakkotoimioikeus

text: Pakkotoimioikeudet ovat joko pysyviä tai määräaikaisia. Ne tulisi merkitä kiinteistörekisteriin, jotta niiden pysyvyys olisi taattu, sillä käyttöoikeuksia ei aina vahvisteta maanmittaustoimituksissa eikä niitä aina merkitä maastoon. Pakkotoimioikeus synnyttää yleensä korvausvelvollisuuden, jota nimitetään pakkotoimikorvaukseksi.


title: Pakkotoimioikeus

text: Pakkotoimioikeuden antamiselle on oltava erityinen edellytys, josta on säännelty lailla. Lunastuslain (603/1977) 4 pykälä säätää, että lunastaa saadaan, kun yleinen tarve sitä vaatii. Lunastus ei kuitenkaan ole mahdollista, jos tarkoitus voidaan saavuttaa muulla tavoin tai jos yksityiselle koituva haitta on suurempi kuin yleiselle edulle saatava hyöty. Maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 96 pykälä säätää julkisyhteisöjen lunastusoikeudesta. Kunta saa asemakaava-alueella lunastaa yleiseksi alueeksi tai yleiselle rakennukselle asemakaavassa varatun tontin. Samankaltainen oikeus on valtiolla ja kuntayhtymällä niiden tarpeisiin tarkoitetun tontin osalta. Yleiseen tarpeeseen vertautuvat myös kiinteistönmuodostamislain (554/1995) mukaiset pakkorasitteet ja lunastukset kiinteistöjä järjestettäessä.


title: Tomorrow (Sean Kingstonin albumi)

text: Tomorrow on pop -laulaja Sean Kingstonin toinen studioalbumi. Se julkaistiin 22. syyskuuta 2009.


title: Tomorrow (Sean Kingstonin albumi)

text: Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalla 37.


title: Gabrielle Solis

text: Gabrielle "Gaby" Solis (o.s. Marquez, aikaisemmin Lang), on fiktiivinen henkilö sarjasta "Täydelliset naiset". Gabriellea esittää näyttelijätär Eva Longoria.


title: Gabrielle Solis

text: Gabrielle Marquez syntyi pienessä kaupungissa Meksikossa vuonna 1976 erittäin köyhälle perheelle. Gabriellen isä kuoli syöpään Gabriellen ollessa viisivuotias. 15-vuotiaana Gabriellen isäpuoli Alejandro käytti tätä seksuaalisesti hyväksi, minkä vuoksi Gabrielle karkasi kotoaan. Gabriellen äiti kuitenkin syytti tämän vietelleen Alejandron kateudesta. Viisi vuotta myöhemmin Gabrielle vietteli muotikuvaajan ja aloitti mallinuransa. Pian mallinuransa aloittamisen jälkeen Gabrielle kiinnostui rikkaasta Carlos Solisista ja pari menikin naimisiin ja muutti Wisteria Lanelle vuonna 2003.


title: Gabrielle Solis

text: Gaby esitellään turhamaisena, pinnallisena ja materialistisena, mutta pinnan alla hän on kuitenkin harkitsevainen ja välittävä ihminen joka rakastaa ystäviään Wisteria Lanella ja auttaa aina kriisin tullen.


title: Gabrielle Solis

text: Sarjan alussa Gabriellella oli suhde teini-ikäiseen puutarhuriinsa John Rowlandiin. Gabrielle tuntee Johnin hemmottelevan itseään rakkaudella toisin kuin Carlos, joka on aina poissa eikä keskustele koskaan tunteista. Carlos kuitenkin epäilee Gabyn pettävän ja pyytää äitiään Juanitaa vierailulle ja pitämään Gabya silmällä. Gaby tekee kaikkensa pitääkseen Juanita kiireisenä, mutta Juanita saa kuitenkin Gabriellesta ja Johnista valokuvan. John jahtaa Juanitaa toivoen saavansa kameran pois tältä, mutta Juanita jää auton alle ylittäessään tietä ja vajoaa koomaan. Gabrielle hävittää kameran, mutta joutuu tunnustamaan Johnin äidille, Helenille suhteesta Helenin luullessa Johnin makaavan Susanin kanssa.


title: Gabrielle Solis

text: Gabrielle saa tietää olevansa raskaana Carlosin vaihdettua ehkäisypillerit sokeritabletteihin. Gaby melkein jättää Carlosin saatuaan tietää totuuden. John kertoo Carlosille suhteesta ja sanoo saattavansa olla lapsen isä.


title: Gabrielle Solis

text: Carlos on vankilassa eikä voi antaa Gabylle anteeksi tämän suhdetta Johniin. Lopulta Gabrielle pahoittelee Johnin, jolloin Carlos antaa anteeksi. Gabÿ saa keskenmenon pudottuaan portaissa juostuaan Caleb Applewhitea pakoon. Kun Carlos vapautuu vankilasta hän ja Gaby yrittävät toista lasta, mutta saavat selville ettei Gabrielle voi saada lapsia keskenmenosta johtuneiden vammojen vuoksi.


title: Gabrielle Solis

text: Gabrielle ja Carlos yrittävät adoptoida, mutta Helen Rowland työskentelee adoptiolaitoksella ja päättää kostaa Gabriellen suhteen Johniin estämällä adoptiot. Seuraavaksi pari yrittää adoptoida strippari Libby Collinsin tyttären, jonka he nimeävät Lilyksi, mutta Libby muuttaa mielensä ja ottaakin tyttärensä takaisin. Lopulta he pyytävät vuokraavat siivoojansa Xiao-Mein kohdun. Xiao-Mei tulee raskaaksi mutta Gabrielle saa selville tämän harrastaneen seksiä Carlosin kanssa. Gabrielle heittää Carlosin kadulle, mutta päättää pitää Xiao-Mein talossaan kunnes lapsi on syntynyt.


title: Gabrielle Solis

text: Xiao-Mein lapsi syntyy Orsonin ja Breen hääpäivänä. Carlosin ja Gabriellen kauhuksi vauva on tummaihoinen eli se ei olekaan parin lapsi. Lääkäri myöntää, että Xiao-Meihin istutettiin väärä alkio. Carlos ja Gabrielle eroavat.


title: Gabrielle Solis

text: Gabrielle muutti sukunimensä takaisin Marqueziksi ja päätti aloittaa uudelleen mallin työt, mutta saikin tietää olevansa liian vanha. Niinpä Gabrielle alkoi valmentaa nuoria tyttöjä kauneuskilpailuihin. Gabrielle alkoi myös käydä treffeillä, ensin oppilaansa isän ja sen jälkeen "vainoajansa" (Zach Young) kanssa. Myöhemmin Gabrielle tapasi pormestariehdokas Victor Langin, joka yritti vietellä Gabriellen vaikkei tämä ollut kiinnostunut. Lopulta Gabrielle suostui Victorin kosintaan ja he menivät naimisiin kauden viimeisessä jaksossa, vaikka myöhemmin Gabrielle kuuli Victorin sanovan menneensä tämän kanssa naimisiin vain saadakseen myös latinojen äänet tulevassa äänestyksessä. Sen kuultuaan Gabrielle meni hakemaan lohtua Carlosilta (joka seurusteli Edien kanssa).


title: Gabrielle Solis

text: Gabrielle Lang ja Carlos suunnittelivat karkaavansa yhdessä; Edie kuitenkin lavasti itsemurhan ja Carlos tunsi ettei voi jättää tätä, mutta jatkoi silti suhdettaan Gabrielleen. Pari jäi kiinni Edien palkattua yksityisetsivän ja näytti kuvat myös Victorille. Victor vei Gabriellen veneretkelle, jossa Gabrielle oletti tämän aikovan murhata hänet, joten Gabrielle löi Victoria melalla ja soitti Carlosin apuun. He tappelivat Victorin kanssa ja Victor tippui veteen, jolloin pari oletti tämän kuolleen. Victor kuitenkin ajautui myöhemmin rantaan väittäen kärsivänsä muistinmenetyksestä kaikille muille paitsi Gabriellelle. Gabrielle päätti lähteä kaupungista Carlosin kanssa - Victor kuitenkin kuoli Wisteria Lanelle osuneen tornadon aikana. Tornadon jälkeen Gabrielle ja Carlos menivät naimisiin.


title: Gabrielle Solis

text: Viitenä neljättä kautta seuranneena vuonna Gabriellen elämä muuttuu dramaattisesti. Aikaisemmista tiedoista huolimatta Gaby tuli kahdesti raskaaksi. Hän on muuttunut kulahtaneeksi ja lihonut muutaman kilon ja ottanut suuren vastuun sokeasta miehestään. Gabrielle ja Carlos ovat varattomia ja Carlos aloittaa työnsä hierojana.


title: Gabrielle Solis

text: Molemmilla Gabriellen tyttärillä, Juanitalla ja Celialla on paino-ongelmia. Tämän huolettaessa Gabya Carlos ei näytä olevan asiasta moksiskaan. Kauden alussa Carlos saa tietää saavansa tornadon aikana menettäneensä näön takaisin, mikä huolettaa nykyisin vähemmän hohdokasta Gabriellea.


title: Gabrielle Solis

text: Kun Carlos saa näkönsä takaisin, Gabriellen viitenä viime vuonna tekemät uhraukset eivät jää huomaamatta. Gabrielle myi lähes kaikki huippusuunnittelijoiden suunnittelemat vaatteensa voidakseen ostaa perheelleen ruokaa. Carlos lopettaa työnsä hierojana ja ottaa vastaan korkeapalkkaisen bisnes-työn tienatakseen enemmän. Suurten tulojen ansiosta Gabrielle palaa aikaisempiin elämäntapoihinsa.


title: Gabrielle Solis

text: Edie Brittin kuolema vaikuttaa suuresti Gabrielleen ja hän muistelee heidän välillään ollutta ystävällistä kilpailua miesten huomiosta. Gabrielle muistaa Edien myös kerran sanoneen ettei tämä eläisi yli 50 vuoden ja on suruissaan tajutessaan tämän olleen oikeassa.


title: Gabrielle Solis

text: Kauden lopussa Gaby suostuu ottamaan Carlosin veljentyttären, Anan kasvatettavakseen. Ana testaa välittömästi Gabyn hermoja tämän kieltäytyessä kotitöistä ja karatessa juhliin.


title: Gabrielle Solis

text: Ana jatkaa Gabyn kiusaamista käyttämällä paljastavia vaatteita koulussa, varastamalla rahaa ja karkaamalla yömyöhään ulos. Gaby allekirjoittaa huoltajuuspaperit nähdessään nuoren itsensä Anassa.


title: Gabrielle Solis

text: Kun Gabrielle saa tietää Lynetten raskaudesta tämä ei voi uskoa Lynetten pitäneen asiaa salassa ystävältään vain pitääkseen työnsä. Gabrielle yrittää sopia Lynetten kanssa juuri kun Carlos vastaanottaa postia Lynetten asianajajalta.


title: Gabrielle Solis

text: Gabriellen ja Lynetten tapellessa joulujuhlan aikana lentokone törmää Wisteria Lanelle. Lynette pelastaa Celian vetämällä tämän pois koneen tieltä.Gabrielle ja Carlos ovat kiitollisia Lynettelle ja palkkaavat hänet uudelleen töihin.Gabrielle murtuu saatuaan tietää että Lynette menetti lentokoneen vuoksi toisen kaksosistaan.


title: Gabrielle Solis

text: Gabrielle kertoo Carlosille miksei halua että häntä muistutetaan meksikolaisesta alkuperästä koskei hän halua tyttäriensä tietävän kuinka köyhiä he olivat. Carlos saa kuitenkin Gabyn uskomaan että Juanitan ja Celian täytyy tietää mistä heidän äitinsä on kotoisin jotta he oppisivat arvostamaan uhrauksia.


title: Määrännäisehto

text: Määrännäisehto eli määrännäislauseke on velkasitoumuksessa oleva kohta, johon on merkitty velkojan nimen jälkeen sanat "tai hänen määräämälleen." Tällöin velka on maksettava velkakirjassa mainitulle velkojalle tai velkojalle, jolle velkakirja on siirretty, tai sille, jonka hallussa velkakirja on. Määrännäisehdolla velallinen antaa velkojalle luvan saatavan siirtämiseen. Tällaisella ehdolla varustettua velkasitoumusta, osakekirjaa tai taloudellisen yhdistyksen osuustodistusta kutsutaan määrännäispaperiksi. Šekki on määrännäispaperi, jos se on asetettu nimetylle henkilölle. Tällaisessa šekissä ei tarvita määrännäisehtoa. Jos šekkiin on merkitty negatiivinen määrännäisehto, se on nimennäis- eli rektapaperi.


title: Kaunopunahattu

text: Kaunopunahattu eli punahattu ("Echinacea purpurea") on monivuotinen yrttikasvi, joka on kotoisin Pohjois-Amerikan kaakkois- ja keskiosien preerioilta ja aukeilta ylängöiltä. Lajista käytetään myös nimeä auringonhattu, jota on käytetty myös joistakin muista punahattujen ("Echinacea") suvun lajeista. Joitakin valkokukkaisia lajikkeita ('Alba', 'White Swan') kutsutaan valkohatuiksi.


title: Kaunopunahattu

text: Termi Echina flunssarohdon nimessä viittaa punahattuun.


title: Kaunopunahattu

text: Kaunopunahattu kasvaa 30–100 cm korkeaksi ja kukkii luontaisilla kasvupaikoillaan touko–kesäkuussa mutta Suomessa vasta elo–syyskuussa. Kasvin varsi on karhea ja ohuen nukan peitossa, ja sillä on sitkeä juurakko ja soikeat, vuorottaiset lehdet. Mykerön laitakukat ovat purppuranpunaiset, joillakin lajikkeilla myös valkoiset tai vaaleanpunaiset, ja kehräkukat muodostavat ruskeanpunaisen kartion, johon siemenet kypsyvät.


title: Kaunopunahattu

text: Kasvia viljellään Euroopassa rohto- ja koristekasvina, ja se menestyy hyvin myös Etelä- ja Keski-Suomessa. Se viihtyy aurinkoisella paikalla mutta ei ole tarkka maalajista, kunhan kasvualusta läpäisee hyvin vettä.


title: Kaunopunahattu

text: Kasvi tuottaa merkittäviä tuloja lääkekaupassa, koska sen kaikkien osien väitetään stimuloivan immuunijärjestelmää. Suomessa auringonhattu luokitellaan lääkekasviksi, josta saa valmistaa kaupallisia tuotteita vain lääketehtaassa.


title: Kaunopunahattu

text: Pohjois-Amerikan intiaanit käyttivät auringonhattua monenlaisten vaivojen hoidossa. Nykyään se on yksi suosituimmista rohtokasveista, jota käytetään vilustumisoireiden ja ylempien hengitysteiden tulehdusten hoidossa. Rohdoksen valmistuksessa voidaan käyttää joko kukkivia versoja tai talvehtivan kasvin juuria.


title: Kaunopunahattu

text: Hyvin kontrolloituja kokeita asiasta on vähän ja ne ovat heikkolaatuisia.


title: Kaunopunahattu

text: Joissain tutkimuksissa punahattua sisältävistä valmisteista on näyttänyt olevan hyötyä ylähengitystieinfektioissa kuten flunssassa, toisissa tutkimuksissa ei.


title: Kaunopunahattu

text: Joissakin tutkimuksissa auringonhatun sisältämien polysakkaridien on todettu lisäävän vastustuskykyä. Kasvin on todettu stimuloivan immuunipuolustusta ja helpottavan flunssan oireita sekä lyhentävän oireiden kestoa.


title: Kaunopunahattu

text: Haittavaikutuksia ovat mm. vaikutukset ruoansulatusjärjestelmälle ja allergiset reaktiot, kuten ihottuma, lisääntynyt astma ja hengenvaarallinen anafylaksia.


title: Valter Pirhonen

text: Valter Teodor Pirhonen (8. lokakuuta 1897 Käkisalmi – 6. heinäkuuta 1966) oli suomalainen kirjailija.


title: Fabius Rusticus

text: Fabius Rusticus oli ensimmäisellä vuosisadalla elänyt roomalainen historioitsija, joka oli kotoisin Hispaniasta. Hänen teoksensa, joka ei ole säilynyt nykypäivään, käsitteli hänen omaa aikaansa. Hän oli vihamielinen Neroa kohtaan, mutta ihaili maanmiestään Senecaa. Tacitus ihaili Fabius Rusticuksen tyyliä ja käytti ehkä tämän teosta lähteenään.


title: Arto Lammento

text: Artur Aleksander (Arto) Lammento (sukunimi aik. Lindroos; 5. kesäkuuta 1896 Turku – 27. maaliskuuta 1966 Helsinki) oli suomalainen runoilija.


title: Michael Shermer

text: Michael Brant Shermer (s. 8. syyskuuta 1954) on yhdysvaltalainen skeptikko. Hän on perustanut The Skeptics Societyn ja toimii sen "Skeptic"-lehden päätoimittajana. Shermer kirjoittaa kolumneja "Scientific American" -lehteen. Hän on julkaissut useita kirjoja.


title: Michael Shermer

text: Shermer valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi psykologiasta/biologiasta Pepperdinen yliopistosta 1976 ja humanististen tieteiden maisteriksi kokeellisesta psykologiasta Kalifornian osavaltionyliopistosta Fullertonista 1978. Filosofian tohtorin arvon hän sai vuonna 1991 tieteenhistoriasta Claremontin Graduate-yliopistosta.


title: Michael Shermer

text: Shermer on työskennellyt Occidental Collegessa, Kalifornian osavaltionyliopistossa Los Angelesissa ja Glendale Collegessa. Nykyisin hän on taloustieteen dosenttina Claremontin Graduate-yliopistossa.


title: Michael Shermer

text: Shermer kutsuu itseään ”ei-teistiksi” (), koska hänen mukaansa sana ateisti on saanut kielteisen sävyn. Hän on libertaristi.


title: Thach Weave

text: Thach Weave on Yhdysvaltain laivaston lentäjä John S. Thachin kehittämä ilmataistelumenetelmä. Menetelmä perustuu parin tai osaston yhteistyöhön jonka avulla hyökkääjä saadaan alttiiksi vastahyökkäykselle mikäli tämä jatkaa alkuperäisen kohteen ahdistamista.


title: Thach Weave

text:
Jos kohteena on parin toinen osapuoli hyökkäyksen kohde tekee perusväistön kaartaen. Tällöin parin toinen kone kaartaa hyökätyn alitse vastakkaiseen suuntaan. Kohteena olija vaihtaa kaarron suuntaa. Tällöin hänen parinsa pääsee kaartosuuntaansa vaihtamalla hyökkääjän etupuolelle ja tulittamaan sieltä.
Keino syntyi toisen maailmansodan aikana ketteriä japanilaishävittäjiä vastaan ja on edelleen tehokas kaartotaistelussa liikehtimiskykyisempiä koneita vastaan.


title: The Skeptics Society

text: The Skeptics Society on Michael Shermerin vuonna 1992 perustama ja johtama skeptikkojen järjestö. Se tutkii erikoisia väitteitä ja edistää tiedettä sekä kriittistä ajattelua. Kansainväliseksi laajentunut järjestö julkaisee "Skeptic"-lehteä, jonka päätoimittajana toimii järjestön johtaja Shermer.


title: The Skeptics Society

text: Järjestön jäsenten joukossa ovat Bill Nye, Julia Sweeney, Richard Dawkins ja Neil deGrasse Tyson.


title: Seleenihapoke

text: Seleenihapoke (HSeO) on keskivahva kaksiarvoinen seleenin happihappo. Seleeni voi muodostaa myös seleenihappoa. Seleenihapokkeen suolat ovat vetyseleniittejä tai seleniittejä.


title: Seleenihapoke

text:
Seleenihapoke muistuttaa monilta ominaisuuksiltaan rikkihapoketta, mutta on pysyvämpi yhdiste. Seleenihapoketta muodostuu seleenidioksidin liuetessa veteen.
Seleenihapoketta syntyy myös seleenin ja laimean typpihapon välisellä reaktiolla.


title: Seleenihapoke

text: Seleenihapoke on heikompi happo kuin rikkihapoke, mutta vahvempi kuin esimerkiksi etikka-, bentsoe- tai hiilihappo. Seleenihapokkeen protolyysireaktio on kaksiosainen.


title: Seleenihapoke

text: Seleenihapoke kykenee hapettamaan jodidi-ionit jodiksi, divetysulfidin rikiksi, rikkihapokkeen rikiksi ja hydratsiinin typeksi. Samalla se itse pelkistyy alkuaine seleeniksi. Yhdisteen hapettavia ominaisuuksia käytetään hyväksi muun muassa orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Seleenihapoke

text: Seleenihapoke on syövyttävää ja myrkyllistä. Yhdisteen joutuminen hengitysteihin aiheuttaa pääkipua ja hengitys vaikeutuu. Nieleminen aiheuttaa huonovointisuutta, johon liittyy oksentamista ja pahimmillaan tajuttomuus. Pitkäaikainen altistuminen yhdisteelle voi aiheuttaa vaurioita keskushermostossa ja maksassa.


title: Kalle Solakivi

text: Kalle Matteus Jussila, kirjailijanimi Kalle Solakivi (17. tammikuuta 1887 Loimaan kunta – 23. huhtikuuta 1966 Loimaa) oli suomalainen kirjailija.


title: Kalle Solakivi

text:
Nimimerkillä "Kalle Solakivi":
Nimimerkillä K.M.S.:
Omalla nimellä:
Nimimerkillä "K. J-la":


title: Boyd Rice

text: Boyd Blake Rice (s. 1956) on amerikkalainen artisti ja usean alan taiteilija. Rice tunnetaan etenkin provosoivasta tyylistään.


title: Boyd Rice

text: Ricen ura alkoi 1970-luvulla kun hän alkoi tehdä äänikokeiluja kaseteilla ja vinyylilevyillä. Ensimmäisten levyjen sisältö ei varsinaisesti ollut musiikkia vaan erilaisia ääniä. Myöhemmissä Ricen levyissä on hyvin provosoivia sanoituksia.


title: Boyd Rice

text: Rice on ollut mukana perustamassa taiteilijaryhmän nimeltä UNPOP, hän on näytellyt elokuvassa Pearls Before Swine ja tuottanut toisen elokuvan. Hän on myös yksi Modern Drunkard Magazinen toimittajista. Hän on myös ollut mukana saatanan kirkon toiminnassa ja oli sen perustajan Anton LaVeyn ystävä.


title: Boyd Rice

text: Boyd Ricen verkkosivut


title: Keltakatkero

text: Keltakatkero eli keltainen teräsyrtti ("Gentiana lutea") on isohko, monivuotinen yrttikasvi, joka on kotoisin Keski- ja Etelä-Euroopan alppiniityiltä. Suomessa se kasvaa vain viljeltynä.


title: Keltakatkero

text: Keltakatkero kasvaa jopa 1,5 m korkeaksi ja kukkii 4–8 vuoden välein. Kasvin pitkä ja paksu juurakko on sisältä keltainen ja tuoksuu pistävälle. Juurten kitkerä maku johtuu sekoiridoidi-yhdisteistä, mm. gentiopikriinistä ja amarogentiinistä. Kuivattaessa juuri tummenee ja sen aromi voimistuu, mikä johtuu gentianoosi-sokerin hajoamisesta käymisen avulla gentiobioosiksi. Keltaiset kukat muodostavat tiheitä sarjoja lehtien tyveen, ja heteiden ponnet ovat punaiset. Kasvi muistuttaa erehdyttävästi myrkyllistä valkopärskäjuurta ("Veratrum album").


title: Keltakatkero

text: Keltakatkeron juurista valmistettua rohdosta on perinteisesti käytetty ruokahaluttomuuden sekä ruoansulatushäiriöiden ja suolistovaivojen hoitoon. Juurta käytetään myös erilaisten katkerojuomien maustamiseen.


title: Mike Magill

text: Charles Michael "Mike" Magill (8. helmikuuta 1920 Haddonfield, New Jersey, Yhdysvallat – 31. elokuuta 2006 Haddonfield, New Jersey, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui kolmeen Indianapolis 500 -kilpailuun kausilla 1957–1959. Hän oli parhaimmillaan 17:s vuoden 1958 kilpailussa. Hän oli mukana kilpailun alun lähtökolarissa, mutta palasi takaisin radalle vietettyään tunnin varikolla. Hän ajoi autolla, jolla Fangio harjoitteli aikaisemmin. Magill kilpaili AAA- ja USAC-sarjoissa vuosina 1955–1959 ollen parhaimmillaan neljäs Langhornella 1955. Hän palveli Yhdysvaltain armeijassa toisessa maailmansodassa.


title: Good Night, Sleep Well

text: Good Night, Sleep Well on suomalaisen The Freza -yhtyeen kolmas albumi. Se ilmestyi vuonna 2009.


title: Good Night, Sleep Well

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Sanni Kopsa ja sanoittanut Viivi Väisänen, ellei toisin mainittu. Kaikki kappaleet sovittanut The Freza.


title: Bill Mackey

text: William 'Bill Mackey' C. Gretsinger Jr. (15. joulukuuta 1927 Dayton, Ohio, Yhdysvallat – 29. heinäkuuta 1951 Winchester, Indiana, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen moottoriurheilija. Hän osallistui vuoden 1951 Indianapolis 500 -kilpailuun, jossa hän oli 19. Mackey menehtyi Sprint car -kilpailussa vuonna 1951.


title: Harry Klinefelter

text: Harry Klinefelter Junior (20. maaliskuuta 1912 – 20. helmikuuta 1990) oli yhdysvaltalainen endokrinologi. Hänen mukaansa on nimetty Klinefelterin syndrooma. Hän kuvaili sen vuonna 1942 ja esitteli samana vuonna yhdeksän miestä, jolla oli suurentuneet rintarauhaset, pienet kivekset ja laboratoriotutkimuksissa siittiötuotannon häiriöön sopivat löydökset, mutta Klinefelter ei tuolloin vielä ymmärtänyt, mikä näiden yhdeksän miehen sukupuoliseen poikkeavuuteen oli syynä – vasta noin kymmenen vuotta myöhemmin huomattiin, että oireet aiheutti ylimääräinen X-kromosomi – kyseessä olevien miesten sukupuolikromosomisto ei ollut XY, kuten sukupuolikromosomistoltaan normaaleilla miehillä, vaan XXY.


title: Harry Klinefelter

text: Klinefelter syntyi Baltimoressa 20. maaliskuuta 1912. Hän opiskeli Charlottesvillessä Virginian yliopistossa ja sittemmin Johns Hopkins medical schoolissa, josta valmistui 1937. Hän harjoitteli tämän jälkeen sisätautilääketiedettä Johns Hopkins hospitalissa. Vuodet 1941–1942 hän työskenteli Harvardissa Massachusetts General Hospitalissa, mutta palasi 1943 Johns Hopkins medical schooliin.


title: Harry Klinefelter

text: 1943–1946 Harry Klinefelter oli armeijan leivissä. Tämän jälkeen hän palasi synnyinkaupunkiinsa Baltimoreen. Vuonna 1966 hänet nimitettiin lääketieteen professoriksi. Endokrinologia ohella häntä kiinnostivat erityisesti reumatologia ja alkoholismi.


title: Danny Way

text: Danny Way (s. 15. huhtikuuta 1974 Portland, Oregon) (tunnetaan myös nimellä D-Way) on yhdysvaltalainen ammattilaisrullalautailija. Hän asuu San Diegossa, Kaliforniassa.


title: Danny Way

text: Way voitti ensimmäisen rullalautailukilpailunsa 11-vuotiaana. Vähän sen jälkeen Hosoi ja Vision Street Wear alkoivat sponsoroida häntä. 14-vuotiaana Waysta tuli Bones Brigade -ryhmän jäsen. Hän lähti tiimistä muutaman kuukauden päästä saadakseen sponsorisopimuksen H-Streetin kanssa. Vuonna 1989 Way voitti ensimmäisen verttikilpailunsa Michiganissa. Vuonna 1990 hän jätti H-Streetin ja liittyi Blindiin. Vuonna 1991 rullalautailulehti "Thrasher" nimesi Wayn vuoden skeittaajaksi. Hän jätti Blindin ja perusti Plan B:n. Vuonna 1995 Way voitti X Gamesin high airin.


title: Danny Way

text: Vuonna 1997 Way mursi maailmanennätyksen pisimmästä ajasta ilmassa rullalaudalla. Samana vuonna hänestä tuli ensimmäinen ihminen, joka on hypännyt rullalaudalla helikopterista rampille. Vuosina 2003 ja 2004 Way palkittiin parhaana verttiskeittaajana Transworld Skateboarding Awardseissa. Vuonna 2004 Thrasher nimesi hänet jälleen vuoden parhaaksi lautailijaksi. Hän on ainoa henkilö, jolle titteli on myönnetty kahdesti. Vuosina 2004-2006 Way voitti X Gamesin big airin.


title: Danny Way

text: Vuonna 2005 Way hyppäsi ensimmäisenä henkilönä Kiinan muurin yli rullalaudalla. Vuonna 2008 hän tuli X Gamesin big airissa kaatumisensa vuoksi toiseksi, kun Bob Burnquistin voitti kilpailun. Hänen kenkäsponsorinsa on DC Shoes, jota hänen veljensä Damon Way oli perustamassa.


title: Danny Way

text: Way on kärsinyt useista loukkaantumisista. Vuonna 1995 hän loukkasi niskansa surffatessaan, ja hänelle on tehty seitsemän polvileikkausta.


title: Kaija Lintumaa

text: Gerda Laelia Lindgren, kirjailijanimi Kaija Lintumaa (3. toukokuuta 1904 Kajaani - 18. maaliskuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, runoilija ja suomentaja.


title: Kaija Lintumaa

text: Lintumaan vanhemmat olivat lehtori Robert Wilhelm Lindgren ja Bertha Emilia Roos. Hän tuli ylioppilaaksi 1921 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1926 ja maisteriksi 1927. Lintumaa toimi Kokkolan yhteislyseon ruotsin ja saksan lehtorina vuodesta 1927.


title: Kaija Lintumaa

text: Lintumaa on suomentanut omalla nimellään useita teoksia, muun muassa Eyvind Johnsonin romaanin "Hänen armonsa aika", Sara Lidmanin romaanit "Minä ja poikani", "Muurainmaa", "Salamankantaja", "Tervapääsky" ja Arnold Kriegerin "Musta sydän" -romaanin.


title: Kaija Lintumaa

text: Kirjailijanimellä "Kaija Lintumaa":


title: Kyseenalaisia totuuksia

text: Kyseenalaisia totuuksia on hip hop -ryhmä Reilukerhon ensimmäinen studioalbumi. Albumin julkaisi 3rd Rail Music toukokuussa 2007.


title: Kyseenalaisia totuuksia

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 28, ja tippui seuraavalla listaviikollaan sijalle 38.


title: Uuspakanuus Suomessa

text: Uuspakanuus Suomessa alkoi voimistua 1980-luvulta alkaen. Vuonna 1998 perustettiin Lehto – Suomen luonnonuskontojen yhdistys ry, joka pyrkii parantamaan luonnonuskontojen asemaa Suomessa. Vuonna 1999 perustettiin Pakanaverkko ry edistämään erilaisten pakana- ja luonnonuskontojen edustajien yhteistoimintaa ja uskonnollista tasa-arvoa. Suomalainen uuspakanuus on pyrkinyt elvyttämään suomalaisen mytologian tietämystä ja kannatusta.


title: Uuspakanuus Suomessa

text: Suomenusko tai suomalainen uuspakanuus viittaa uuspakanalliseen elämänkatsomukseen, jossa keskeisessä osassa ovat itämerensuomalaisten kansojen mytologia, uskomukset, arvot sekä luonnon ja esivanhempien kunnioitus. Nykysuomalaiset pakanat muun muassa ylläpitävät pyhiä lehtoja ja kokoontuvat yhteisiin juhlatilaisuuksiin.


title: Uuspakanuus Suomessa

text: Vuodesta 1998 Suomessa on toiminut Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys, joka on luonnonuskontojen kannattajille tarkoitettu uuspakanahenkinen yhdistys. Vuonna 1999 on perustettu Pakanaverkko, joka kokoaa yhteen erilaisten pakanallisten suuntausten edustajia. Lehdon ja Pakanaverkon piirissä on muun muassa aasainuskon, druidismin, suomenuskon, uussamanismin ja wiccan kannattajia. Molemmilla yhdistyksillä on 130–150 jäsentä. Vuonna 2007 perustettiin suomenuskoa edustava Taivaannaula ry.


title: Uuspakanuus Suomessa

text: Osa suomalaisista wiccoista järjestäytyi "Suomen vapaa wicca-yhdyskunta" -nimiseksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Yhdyskunta haki opetusministeriöltä virallisen uskontokunnan asemaa vuonna 2001. Ministeriö ja edelleen korkein hallinto-oikeus hylkäsivät hakemuksen sillä perusteella, että wiccalaisuudessa ei ole ”yhtenäistä ja vakiintunutta, esimerkiksi uskontunnustukseen, pyhiin kirjoituksiin tai muihin pyhinä pidettyihin perusteisiin perustuvaa oppijärjestelmää”. Yhdyskunnan vähäinen toiminta loppui kielteiseen päätökseen ja päätöksestä ei tehty valitusta.


title: Uuspakanuus Suomessa

text: Kristillisdemokraattien kansanedustaja Leena Rauhala teki vuonna 2010 hallitukselle kirjallisen kysymyksen, kuinka erään kustantamon wicca-aiheisen kirjasarjan julkaiseminen voitaisiin estää. Lehto ja Pakanaverkko paheksuivat tiedotteessaan, kuinka eri uskontoja koskevat Suomessa eri säännöt. Rauhala paheksui välikysymyksessään erityisesti sitä, että wicca esitetään romaaneissa myönteisessä valossa.


title: Luettelo vuoden 1993 miehittämättömistä avaruuslennoista

text: Vuonna 1993 tehtiin 139 onnistunutta kantoraketin laukaisua, jotka veivät avaruuteen lukuisamman määrän satelliitteja, koska yhteislaukaisuja tehtiin melko paljon. Kylmän sodan lopusta huolimatta tapahtui vain neljä epäonnistunutta laukaisua, jotka jakautuivat suhteellisen tasan Intian, Venäjän ja Yhdysvaltojen kesken.


title: T (albumi)

text: T on suomalaisen rap-yhtye Teflon Brothersin ensimmäinen studioalbumi. Albumin julkaisivat yhdessä Monsp ja Yellowmic.


title: T (albumi)

text: Albumin viidestä kappaleesta on julkaistu musiikkivideot "Vexi oli velkaa", "Viimeinen puritaani", "Hikoilen ku raiskaaja", "Veljee ei voi valita" ja "Hoodilammas". Osa albumin kappaleista parodioivat tyypillistä valtavirran hip hopia. Kannen albumille on tehnyt Heikki Kuula.


title: T (albumi)

text: Albumi nousi ilmestymisviikollaan Suomen virallisen albumilistan sijalle 26. Viikko jäi levyn ainoaksi listalla.


title: Lehtikulta

text: Lehtikulta on kultalevy, joka on taottu tai valssattu ohueksi, noin 0,0001 mm paksuiseksi. Lehti voi olla myös kullan, hopean ja tinan seosta.


title: Lehtikulta

text: Lehtikullalla kultaaminen oli edullisin tapa kullata veistoksia ja arkkitehtuurielementtejä ennen elektrolyysin keksimistä. Keskiajalla lehtimetalleja käytettiin puuveistosten ja maalausten pintavärinä. Lehtikultaa on käytetty myös arkkitehtuurissa ja sisustuksessa, sekä pronssiveistosten ja kirkkojen kupolien kultaamisessa. Veistosten, patsaiden ja dekoraatioiden kultaamisen ohella kultausta on käytetty keskiaikaisten kirjojen kuvituksissa. Keskiaikaisten maalausten pyhimyskehät tai koko tausta olivat usein lehtikultaa etenkin uskonnollisissa maalauksissa. Ikonit ovat jatkaneet tätä perinnettä. Lehtikullalla on kullattu yleisesti myös kehyksiä. Samoin muusta metallista kuin kullasta tehtyjä koruja kullataan kultadubleekoruiksi, mutta sitä ei yleensä tehdä lehtikullan avulla.


title: Lehtikulta

text: Monet nykytaiteilijat ovat suosineet lehtikultaa ja muita lehtimetalleja viime vuosikymmeninä. Suomessa sitä on käytetty erityisen paljon grafiikassa. Antti Tanttu tunnetaan kankaalle liimatuista puupiirrosvedoksistaan, joihin on lisätty usein lehtikultausta. Harri Leppänen on tehnyt kultataustaisia teoksia, samoin Teija-Tuulia Ahola, joka on kullannut myös vanhojen puistopuiden sisustoja ja tehnyt installaatioita kullatuista kartonkirullista. Ahola on myös tehnyt Tampereen taidemuseoon seinämaalauksen lehtikullasta. Samoin veistoksissa käytetään lehtikultaa, joka muuttaa myös readymade-esineiden ilmettä oleellisesti. Esimerkiksi virolaisella Leonhard Lapinilla on runsaan kymmenen readymade-esineen "Installaatio" (2008–2009), jossa hän muuntaa kotimaansa talonpoikaiskulttuurin puuesineitä petsivärin ja lehtikullan avulla yleviksi uusiksi esineiksi.


title: Lehtikulta

text: Myös Wäinö Aaltonen suosi lehtikultausta puuveistoksissaan, jotka usein olivat kubistisia tai pelkistettyjä.


title: Lehtikulta

text: Lehtikultaa on käytetty jopa jälkiruokien ja makeisten koristeluun. Esimerkiksi Intiassa lehtikultaa ja lehtihopeaa käytetään häissä pääruokien juhlistamiseen. Myös Japanissa on ollut varsinkin talouden hintakuplan aikoihin saatavilla lehtikultaa sisältäviä makeisia, ja vihreää teetä kultausperinteistään tunnetussa Kanazawassa. Lisäksi Gdańsk on tunnettu kullatuista makeisistaan. Kultaseppä Carl Fabergén näyttelyn kunniaksi eräs ravintola valmisti Suomessa lehtikultahippusilla viimeisteltyjä tryffelimakeisia.


title: Dimíni

text: Dimíni () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Vóloksen kuntaan, Magnesian alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Aisonían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Vóloksen kunnan Aisonían kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 2 261 (vuonna 2011).


title: Dimíni

text: Dimíni sijaitsee noin viisi kilometriä Vóloksen kaupungista länteen. Dimíni muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Διμηνίου, "Dimotikí Koinótita Diminíou"), johon kuuluvat varsinaisen Dimínin kaupungin lisäksi kylät Kákkavos ja Palioúri. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 279.


title: Dimíni

text:
Dimíni tunnetaan ennen kaikkea esihistoriallisen asutuksen paikkana. Arkeologinen kohde sijaitsee nykyisen kaupungin pohjoispuolella. Paikalla oli kylä jo myöhäisellä kivikaudella. Sen muinaista nimeä ei tunneta, joten siihen viitataan nykyisen kaupungin nimellä. Asutus sijaitsi lähellä mesoliittisen kivikauden asutusta Sésklossa.
Dimíni on yksi Kreikan merkittävimpiä ja parhaiten tunnettuja myöhäisen neoliittisen kauden asutuksia. Se ajoitetaan niin sanottuun myöhäisneoliittiseen kivikauteen 4000-luvun eaa. lopulle. Asutus sijaitsi muinoin noin kilometrin ja nykyisin noin kolme kilometriä merenrannasta. Kylässä oli noin 30–40 taloa ja siinä asui noin 200–300 asukasta. Asutuksen koko on ollut noin 30 000 neliömetriä.


title: Dimíni

text: Kylä oli ajalle harvinaisesti linnoitettu kuudella sisäkkäisellä muurilla. Muureissa ei ollut torneja. Muurikehien keskustassa on piha sekä pylvästalo, eräänlainen neoliittinen megaron. Keramiikan kuvioina oli spiraaleja, meandereja eli mutkittelevia aaltoviivoja sekä shakkiruutuja.


title: Dimíni

text: Dimínin alue oli asuttu edelleen mykeneläisellä pronssikaudella. Varhaisella tai keskisellä pronssikaudella asutus siirtyi alemmaksi noin 150 metriä kaakkoon neoliittisen asutuksen paikasta. Se on mahdollisesti sama kuin Iolkos, joka tunnetaan kreikkalaisessa mytologiassa paikkana, josta argonautit lähtivät retkelleen. Asutus on perustettu 1400-luvulla eaa. ja kukoisti 1300- ja 1200-luvuilla eaa. Sieltä on löydetty myös mykeneläisaikainen palatsikeskus, joka syntyi 1200-luvun eaa. alkupuolella. Palatsissa on kaksi megaronia, pienempiä rakennuksia ja keskuspiha. Se tuhoutui tulipalossa 1200-luvun eaa. lopulla tai 1100-luvun eaa. alkupuolella. Asutuksen koko on ollut noin 100 000 neliömetriä.


title: Dimíni

text: Pronssikaudella neoliittisen asutuksen paikkaa alettiin käyttää hautausmaana. Sieltä on löydetty kaksi suurta tholos-hautaa eli pyöröhautaa sekä 16 pienempää hautaa. Lisäksi varhaisemman asutuksen paikalle rakennettiin myös mykeneläisellä ajalla megaron.


title: Dimíni

text: Dimínin arkeologiset kaivaukset on suorittanut Ateenan arkeologinen seura. Ne alkoivat 1900-luvun alkupuolella Valérios Stáisin ja Chrístos Tsoúntasin johdolla. Ensimmäinen tholos-hauta löytyi jo vuonna 1886 ja toinen kukkulan huipulla oleva tholos vuonna 1901. Neoliittisen asutuksen kunnostus suoritettiin 1950-luvulla. Tutkimukset ja kunnostustyöt jatkuivat 1970-luvulla ja niitä on tehty viime aikoihin asti. Kaivaukset mykeneläisen asutuksen alueella alkoivat vuonna 1980 ja jatkuvat edelleen.


title: Etelänarnikki

text: Etelänarnikki ("Arnica montana") on miellyttäväntuoksuinen, monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa luonnonvaraisena Keski-Euroopan vuoristoissa 1 000–2 000 metrin korkeudessa. Sitä tavataan satunnaisena viljelykarkulaisena Etelä-Suomen niityillä.


title: Etelänarnikki

text: Etelänarnikki kasvaa 30–50 cm:n korkuiseksi ja kukkii kesä–heinäkuussa. Sen juurakko on vaakasuora ja varsi pysty ja karvainen. Lehdet ovat kiinnittyneet kasvin tyveen ruusukkeisesti ja varteen vastakkain. Kukat muodostavat oranssinkeltaisia mykeröitä.


title: Etelänarnikki

text: Etelänarnikin kuivatuista tai tuoreista mykeröistä on perinteisesti haudutettu rohdosta, jolla on hoidettu ulkoisesti mustelmia, turvotusta, ruhjevammoja, reuman oireita, hyönteisten pistoja ja palovammoja. Kukkia käytetään myös kosmetiikka- ja likööriteollisuuden raaka-aineena. Kukat sisältävät mm. seksviterpeenilaktoneihin kuuluvia helenaliinia (CHO) ja dihydrohelenaliinia (CHO).


title: Svenska Filminstitutet

text: Svenska Filminstitutet on säätiö, joka on perustettu vuonna 1963 tukemaan ja kehittämään Ruotsin elokuva-alaa.


title: Svenska Filminstitutet

text: Filminstitutetin hallituksen valitsee Ruotsin hallitus, ja toimintaa säätelee sopimus, jonka ovat solmineet valtio, SVT, TV4 ja elokuva-ala. Filminstitutetin varoja käytetään ruotsalaisen elokuvan tuotannon, levityksen ja esitysten tukemiseen sekä elokuvakulttuurin tukemiseen.


title: Svenska Filminstitutet

text: Filminstitutetin toimitalo eli Filmhuset sijaitsee Tukholman Gärdetin kaupunginosassa draamakorkeakoulun kampusalueen takana. Vuosina 1967–1970 rakennetun talon on suunnitellut arkkitehti Peter Celsing. Filmhuset otettiin käyttöön tammikuussa 1971. Kuusikerroksinen betoniseinäinen rakennus on 155 metriä pitkä ja sisältää toimistotiloja sekä neljä studiota. Rakennuksen on tarkoitus muistuttaa kameraa, joka suuntautuu pohjoiseen.


title: Svenska Filminstitutet

text: Filminstitutetin rakennuksessa Filmhusetissa on kaksi elokuvateatteria, Bio Victor Victor Sjöströmin mukaan ja Bio Mauritz Mauritz Stillerin mukaan.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Kirkkonummen kirjasto on toiminut nykyisessä rakennuksessa, Kirkkonummen kirkon ja torin kupeessa vuodesta 1982. Rakennuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Hansson professori Ola Hanssonin johdolla. Sisustus on suunniteltu yhteistyössä sisustusarkkitehti Osmo Heleniuksen kanssa. Kunnankirjastoon kuuluvat myös Masalan ja Veikkolan lähikirjastot.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Vuonna 1856 pitäjään päätettiin perustaa kirjasto edistämään kuntalaisten lukutaitoa. Ensimmäinen kokoelma saatiin lahjoituksena kapteeni Gustav Bråddilta, ja se sisälsi pääasiassa hengellistä kirjallisuutta. Kihlakunnantuomari Herman Adlercreutz lahjoitti kirjoja ja kirjakaapin. Kokoelma sijoitettiin kirkon sakaristoon, ja toiminta käynnistyi vuonna 1861. Kirjastolle laadittiin ohjesääntö ja kirkonisäntä Axel Orellista tuli ensimmäinen kirjastonjohtaja. Kirjasto oli avoinna aina sunnuntaisin jumalanpalveluksen jälkeen.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Kirjaston käyttö oli hyvin epäsäännöllistä, ja aika pian kävi ilmi, että kirjasto ei voinut toimia pelkkien lahjoitusten varassa. Vuonna 1880 kansankoulunopettaja I. E. Vik onnistui saamaan kunnalta avustuksia kirjastolle. Kunta päätti kohdistaa koiraveroista saadun tuoton kirjaston toimintaan. Samaan aikaan kirjasto muutti sakaristosta kauppias Lindholmin kotiin, lähelle kirkkoa. Toiminta elpyi ja vuonna 1885 kirjasto muutti jälleen, tällä kertaa Jolkbyhyn. Vuonna 1892 oli vuorossa muutto Heikkilään ja kirjasto siirtyi opettaja A. N. Winellin hoitoon.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Vuonna 1896 alettiin keskustella useampien kirjastojen tarpeellisuudesta, ja kunnalliskokouksessa päätettiin, että jokaisessa kansakoulussa pitäisi olla oma kirjasto. Näin perustettiin Luoman, Evitskogin, Haapajärven, Heikkilän, Järsön, Långvikin ja Porkkalan kyliin omat toimipisteet. Eestinkylän kirjasto aloitti toimintansa vuonna 1900. Kirjastoja hoitivat yleensä kansakoulunopettajat ja kokoelmat olivat pieniä, noin sadan kirjan suuruisia. Samoihin aikoihin kirjaston toimintaan saatiin kiinteitä avustuksia kunnalta ,ja tämä mahdollisti suurempien kirjamäärien hankkimisen. Lainaus- ja sakkomaksut otettiin käyttöön. Yhdellä markalla sai lainata vuoden ajan.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Vuonna 1910 Kirkkonummelle perustettiin useita nuorisoseuroja, jotka saivat myöhemmin kirjastojen vetovastuun. Työnjako suoritettiin niin, että nuorisoseurat hoitivat kirjastonhoitajien palkkaamisen ja kunta valvoi toimintaa ja myönsi varat kirjallisuuden hankkimiseen. Perustettiin kirjastokomitea, johon kuului jäseniä sekä kunnasta että nuoriseuroista. Ensimmäisessä komiteassa puheenjohtajana toimi maisteri Arvid Nummelin. Päätettiin, että jatkossa kirjastolla on kahdeksan toimipistettä eli lainausasemaa. Kirjastot toimivat siis samoilla paikoilla kuin ennenkin lukuun ottamatta Luoman kirjastoa, jonka korvasi Masalan lainausasema. Kirjaston johtokuntaan valittiin 1911 maisteri B. Jansson, kansakoulunopettaja A. N. Winell ja pienviljelijä Anders Jansson. Ensimmäiseksi pääkirjastonhoitajaksi vuonna 1913 valittiin kansakoulunopettaja Arthur Lindholm Eestinkylästä. Samana vuonna perustettiin yhdeksäs lainausasema Strömsbyn kylään.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Ensimmäisen maailmansodan jälkeen pääkirjastonhoitajaksi valittiin pienviljelijä Anders Jansson. Jansson oli siihen aikaan poikkeuksellisen lukenut mies. Hän ymmärsi koulutuksen merkityksen ihmisen henkiselle ja kulttuuriselle kehitykselle.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Kun Suomi itsenäistyi, kirjastot alkoivat saada säännöllistä valtionapua. Sääntöjä uudistettiin ja Kirkkonummen kirjaston hallintoa muutettiin siten, että valittiin viisihenkinen kirjaston johtokunta, jossa pääkirjastonhoitaja toimii puheenjohtajana ja sihteerinä. Valtionapu ei ollut kummoista eivätkä lainausluvut juuri nousseet.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Vuonna 1928 astui voimaan ensimmäinen kirjastolaki. Uudessa laissa määriteltiin kirjastojen valtionapujen jakaminen kunnissa, ja tällöin alettiin keskustella erityisen kantakirjaston tarpeesta. Tähän astihan Kirkkonummella oli toiminut useita lainausasemia, mutta ei varsinaista pääkirjastoa. Samana vuonna saatiin erityinen avustus tämän kirjaston perustamiseksi, ja lainausasemille avautui mahdollisuus tilata sieltä kirjoja, mutta varsinaista lainaustoimintaa siellä ei ollut. Vuonna 1932 Anders Janssonista tuli kantakirjastonhoitaja ja kirjasto sijoitettiin hänen kotiinsa Häggesböleen.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Jo 1920-luvulla tehtiin epäsäännöllisiä kirjastotarkastuksia, mutta säännölliset tarkastukset alkoivat vasta 1930-luvun alussa. Loppuvuodesta 1931 maisteri Carl-Rudolf Gardberg totesi, että Kirkkonummen kirjastoverkko oli hyvällä mallilla lukuun ottamatta Upinniemen aluetta, josta edelleen puuttui kirjasto. Upinniemi oli harvaan asuttu alue, ja sieltä oli vaikea löytää riittävän keskeistä paikkaa kirjastolle. Gardberg otti puheeksi myös lainausasemien muuttamisen aluekirjastoiksi, joilla olisi omat, pysyvät kokoelmat.


title: Kirkkonummen kirjasto

text: Anders Jansson toimi kirjastonjohtajana kuolemaansa asti vuoteen 1938. Seuraajaa oli vaikea löytää kunnes kansanopiston lehtori Gabriel Biaudet otti tehtävän hoitaakseen.