title: Isonokkakipuaja

text: Isonokkakipuajaa tavataan laajalla alueella Meksikon eteläosista Ranskan Guianaan, Brasilian luoteisosiin ja Boliviaan asti. Sen kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Serial Butcher

text: Serial Butcher on belgialainen death metal -yhtye Gentistä.


title: Serial Butcher

text: Yhtye nauhoitti esikoisalbuminsa loppuvuonna 2008, minkä jälkeen yhtye solmi kahden albumin käsittävän levytyssopimuksen Unique Leader Recordsin kanssa.


title: Serial Butcher

text: Esikoisalbumi "A Crash Course in Cranium Crushing" julkaistiin keväällä 2010.


title: Viiksikipuaja

text: Viiksikipuaja ("Xiphocolaptes falcirostris") on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Viiksikipuaja

text: Viiksikipuajaa tavataan Luoteis-Brasiliassa. Sen kannaksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä. Laji on vähentynyt ja sen levinneisyysalue on pienentynyt ja sirpaloitunut metsien hakkuiden seurauksena, ja viiksikipuaja on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Isokipuaja

text: Isokipuaja ("Xiphocolaptes major") on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Isokipuaja

text: Isokipuajaa tavataan Boliviassa, Brasilian lounaisosissa, Paraguayssa ja Argentiinan pohjoisosissa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Veritaika

text: Veritaika () on nuorille aikuisille suunnattu fantasiakirja.


title: Veritaika

text:
Silla Kennicottin isä oli maailman lempein mies. Hän ei mitenkään ole voinut ampua äitiä ja sitten itseään. Mutta kaikki muut uskovat niin, jopa Sillan veli Reese.
Kaikki muuttuu, kun joku lähettää Sillalle merkillisen muistikirjan täynnä rönsyileviä kaavioita, riimuja ja viisikantoja. Naapuriin muuttaa Nicholas, jonka suudelmat ovat silkkaa sähköä. Sitten vanhempien hautakiveen ilmestyy punaisia merkkejä. Kun nuoret alkavat selvittää totuutta, he huomaavat joutuneensa pelottavien voimien pyörteeseen, jossa kukaan ei ole turvassa eikä keneenkään voi luottaa. Vielä pelottavampaa on löytää samat voimat omasta mielestään. On vain annettava vaiston viedä – ja veren ohjata.


title: Veritaika

text: Amerikkalainen Tessa Gratton nousi maailmanmaineeseen esikoisromaanillaan, joka on myyty jo 16 maahan.


title: Veritaika

text:
”Rakkautta hautausmaan kätköissä, kauhua naamioiden takana, veren kuisketta – aivan ihana kirja!”
– Maggie Stiefvater, Väristys-sarjan kirjoittaja


title: Veritaika

text:
”(…) Veritaika on ällistyttävän nautittava kirja, myös aikuisille.”
- Vesa Sisättö, Helsingin Sanomat


title: Long Island (Bahama)

text: Long Island on saari Bahamalla. Se on yksi saarivaltion suurimmista ja sijaitsee Kravun kääntöpiirillä. Saaren asukasluku on vajaa 3 000, joista suurin osa asuu Clarence Townissa. Long Island on tunnettu maailman syvimmästä sinisestä aukosta, Dean’s Blue Holesta.


title: Long Island (Bahama)

text: Bahaman alkuperäisasukkaat, arawakit, kutsuivat saarta nimellä Yuma. Kristoffer Kolumbus nimesi saaren Fernandinaksi vuonna 1492. Myöhemmin saaren nimeksi vakiintui Long Island, sillä se on 130 kilometriä pitkä, mutta vain kuusi kilometriä leveä. Espanjalaiset orjuuttivat arawakit ja kuljettivat heidät pois saarelta, ja Long Island oli asumaton 1700-luvulle saakka.


title: Panamansuomukipuaja

text: Panamansuomukipuaja ("Dendrocolaptes sanctithomae") on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Panamansuomukipuaja

text: Panamansuomukipuajaa tavataan Meksikon eteläosista Venezuelaan, Kolumbiaan ja Ecuadoriin. Lajin kannaksi arvioidaan 50 000–499 999 yksilöä. Sen kannankehitys on laskeva, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen ei uskota olevan vaarassa.


title: Matogrossonkipuaja

text: Matogrossonkipuaja ("Dendrocolaptes hoffmannsi") on kipuajien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Matogrossonkipuaja

text: Matogrossonkipuajaa tavataan Brasiliassa. Laji tunnetaan huonosti ja sitä on kuvattu harvinaiseksi. Sen uskotaan vähenevän nopeasti metsien häviämisen seurauksena seuraavan kolmen sukupolven aikana, ja se on siksi luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Matogrossonkipuaja

text: Matogrossonkipuaja elää kosteissa alankometsissä 300 metrin korkeuteen asti. Se käyttää ravinnokseen luultavasti pääasiassa kovakuoriaisia.


title: ReVamp

text: ReVamp on hollantilainen sinfonista metallia esittävä yhtye. Floor Jansen perusti yhtyeen After Foreverin hajottua vuonna 2009. Yhtyeen omaa nimeä kantava debyyttialbumi julkaistiin keväällä 2010 ja uusin albumi "Wild Card" julkaistiin syksyllä 2013.


title: Nisán

text: Nisán on juutalaisessa kalenterissa kuukausi, joka vastaa maalis-huhtikuuta. Ennen Babylonin vankeutta kuukaudesta käytettiin nimitystä aviv, mutta vankeuden jälkeen kuukauden nimeksi vakiintui nisán.


title: Nisán

text: Nisán-kuun 15. -21. päivinä juutalaiset viettävät pääsiäistä eli pesahia.


title: Nisán

text: Raamatun mukaan nisán on vuoden ensimmäinen kuukausi, josta vuosi alkaa. Nykyisin juutalaisen kalenterivuoden katsotaan kuitenkin alkavan syksyllä tišri-kuusta, jonka alussa vietetään roš hašana-juhlaa, juutalaisten uuttavuotta. Tämän laskutavan mukaan nisán on vuoden seitsemäs tai karkausvuosina kahdeksas kuukausi.


title: Whippet (auto)

text: Whippet oli Willys-Overland Motor Corporationin vuosina 1926 – 1931 valmistama automerkki. Autoja valmistettiin useina eri koriversioina, sekä neljä- että kuusisylinterisillä moottoreilla. Vuonna 1929 auton nimeksi muutettiin "Superior Whippet".


title: Whippet (auto)

text: Whippet-merkin historia on lyhyt mutta menestyksekäs. Ohion Toledoon sijoittunut "Willys-Overland Motor Corporation" esitteli Whippetin vuoden 1926 lopulla, sen oli tarkoitus korvata yhtiön Overland-merkillä valmistetut autot, jotka eivät olleet menestyneet kaupallisesti siinä edullisten autojen luokassa, johon ne oli suunniteltu. Joitain ensimmäisiä Whippetejä oli varustettu akseleiden napakupeilla tai jäähdyttimen kuorilla, joissa oli vielä nimi Overland (katso tietolaatikon kuva). Myös jotkin aikakauden myyntiesitteet kertoivat auton olevan "Overland-Whippet", mutta nämä viitteet aiempaan merkkiin pyyhittiin nopeasti pois. Nimi Whippet oli johdettu englantilaisesta vinttikoirarodusta, sillä haluttiin kuvata ajoneuvoa joka on pieni ja vikkelä.


title: Whippet (auto)

text:
Whippet oli omana aikanaan yksi pienikokoisimmista amerikkalaisvalmisteisista autoista, sen ensimmäisten versioiden akseliväli oli 100 tuumaa (2546 mm). Moottorina oli 30 hevosvoimainen, nelisylinterinen sivuventtiili-rivimoottori, iskutilavuudeltaan 130 kuutiotuumaa (2100 cm). Tämä moottori toimi perustana Willys Motorsin menestysekkäälle L-134 "Go-Devil"-moottorille. Nimen antama mielikuva nopeasta autosta sai enemmän katetta, kun alkuvuodesta 1927 esiteltiin Whippetin kuusisylinteriset mallit.
Samana vuonna "Whippet Six" -mallilla saavutettiin Indianapolisin moottoriradalla, alle 1000 dollaria maksavien autojen luokassa, 24-tunnin kestävyysajossa ennätys, auton keskinopeuden ollessa 56,52 mph (91 km/h). Mallia markkinoitiin lauseella: "Maailman edullisin kuusisylinterinen".


title: Whippet (auto)

text: Whippet sai hyvän vastaanoton ja ensimmäisenä mallivuotenaan sitä myytiin noin 110 000 kappaletta. Merkin hyvä myyntimenestys nosti Willys-Overlandin vuonna 1928 Yhdysvaltain kolmanneksi suurimmaksi autojen valmistajaksi, Fordin ja Chevrolet'n jälkeen. Whippet tarjosi omistajilleen ominaisuuksia, joihin eivät kilpailijat tässä hintaluokassa kyenneet, esimerkkinä öljypumpulla hoidettu moottoreiden painevoitelu ja jäähdytinnesteen kierron tehostaminen vesipumpun avulla. Varustepuolelta voidaan mainita convertible-mallin ylösveivattavat sivuikkunat sekä ohjauspyörän monitoimikatkaisin. Tämä ratin keskiössä sijainnut "finger tip control"-monitoimikatkaisija on kaikkien nykyaikaisten monitoimikatkaisijoiden esi-esiäiti. Painamalla sitä se toimi äänimerkin painikkeena, sitä vetämällä auto käynnistettiin ja kiertämällä kytkettiin pysäköinti- ajo- ja kaukovalot. Whippet oli varustettu kaikkiin neljään pyörään vaikuttavilla mekaanisilla jarruilla, monet kilpailijat eivät tuolloin tarjonneet tätäkään varustetta.


title: Whippet (auto)

text: Willys-Overlandilla ymmärrettiin myös ajoneuvojen viennin merkitys myynnille. John Willysin ostettua vuonna 1908, viisi vuotta aiemmin perustetun "Overland Automobile Companyn", oli pienestä alusta kasvanut Yhdysvaltojen kolmanneksi suurin autojen valmistaja, jolla oli oma tuotantoyksikkö Kanadassa sekä vientiä 37 maahan ympäri maailman. Willys-Overland osti vuonna 1915 kanadalaisen Russell Motor Car Companyn Torontossa sijainneet tuotantolaitokset, tämän luovuttua autojen valmistuksesta. Willys-Overland valmisti autoja näillä tehtailla vuodesta 1916 vuoteen 1933, lukuun ottamatta I-maailmansodan ajanjaksoa, jolloin tehdas valmisti lentokoneiden moottoreita. Toronton tuotantolaitoksilla valmistettiin autoja sekä vasemman- että oikeanpuoleisilla ohjauslaitteilla, Russell oli jo aiemmin vienyt autoja maihin joissa on vasemmanpuoleinen liikenne, joten heillä oli kokemusta autojen muuttamisesta eri markkina-alueille sopiviksi.


title: Whippet (auto)

text: Vaikka Whippet myi hyvin, vuonna 1928 315 000 ja vuonna 1929 242 000 kappaletta, vuoden 1929 pörssiromahdus ja sitä seurannut taloudellinen lama kuritti Willys-Overlandia, samoin kuin muitakin ajoneuvojen valmistajia. Autojen myynnin romahtamisen seurauksena Willys-Overland joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja valmistettavien mallien määrää alettiin vähentää. Whippetin valmistus lopetettiin vuonna 1931 ja sen tilalle tulivat mallit Willys Six ja Eight. Vuonna 1933 myös näiden valmistus lopetettiin, samaan aikaan Willys-Knightin kanssa. Vuonna 1933 esiteltiin uutena mallina Willys 77, joka oli käytännössä modernimpi kori asennettuna Whippetin alustalle. Yhtiö oli pakotettu myymään Toronton tehtaansa ja laman mentyä Willys-Overland oli pudonnut autonvalmistajien kastissa pienten joukkoon.


title: Whippet (auto)

text: Willys-Overland Motors pääsi uuteen nousuun Willys 77- ja 37 -mallien myötä, lisää nostetta antoi liittovaltion kanssa tehty sopimus Willys MB-mallien toimittamisesta Yhdysvaltain sotavoimille. MB-malli muokattiin siviilimalliksi CJ jonka valmistus piti yhtiön talouden vakaana. Kaiser Motors osti Willys-Overlandin vuonna 1953 ja yhtiön nimeksi muutettiin "Willys Motor Company". Erinäisten vaiheiden jälkeen yhtiö vaihtoi nimensä jälleen vuonna 1963, nyt Kaiser-Jeepiksi ja Willys lakkasi lopullisesti nimenä olemasta.


title: Jussi Hooli

text: Jussi Eemeli Hooli (s. 18. marraskuuta 1937 Karunki) on suomalainen vesirakentamisen tutkija ja professori emeritus.


title: Jussi Hooli

text: Hoolin vanhemmat olivat talousneuvos Juho Eemeli Hooli ja diakonissa Martta Ylilahti. Hän tuli ylioppilaaksi Tornion yhteislyseosta 1957 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1964, tekniikan lisensiaatiksi 1971 ja tekniikan tohtoriksi 1972. Maataloushallituksen toimistoinsinöörinä Hooli työskenteli 1964–1967, vesihallituksen suunnittelijana 1972–1976, Teknillisen korkeakoulun assistenttina 1965–1972, erikoisopettajana ja vt. professorina 1971–1974 ja vesitalouden professorina 1975–1981. Osaston johtaja hän oli 1977–1980. Oulun yliopiston vesirakennuksen professorina hän toimi vuodesta 1982, eläkkeelle hän jäi vuonna 2001. Hooli on Teknisten tieteiden akatemian jäsen vuodesta 1977.


title: Jussi Hooli

text: Sotilasarvoltaan Hooli on reservin vänrikki (1985), hänen puolisonsa vuodesta 1963 on Airi Marjatta Hämälä (s. 1937).


title: Jussi Hurskainen

text: Jussi Hurskainen (s. 21. helmikuuta 1989 Kitee) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Imatran Pallo-Veikkoja. Ulkopelipaikaltaan Hurskainen on koppari.


title: Jussi Hurskainen

text: Hurskaisen kasvattajaseura on Kiteen Pallo-90. Hänet valittiin ensimmäistä kertaa urallaan Itä-Länsi -otteluun kesällä 2013.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomi 1940-luvulla oli vajaan neljän miljoonan asukkaan maatalousyhteiskunta, joka oli joutunut silloisen itänaapurinsa Neuvostoliiton kanssa sotaan. Sodat hallitsivat vuosikymmenen alkupuoliskoa, vuosikymmenen loppupuolisko oli sodan jälkipyykin pesemistä ja vaaran vuosien aikaa. Sotatila alkoi Suomessa 30. marraskuuta 1939 ja päättyi 26. syyskuuta 1947. Varsinaisten sotatoimien aika kesti Suomen osalta yhteensä noin kolme ja puoli vuotta: talvisota käytiin 30. marraskuuta 1939 – 13. maaliskuuta 1940 ja jatkosota 25. kesäkuuta 1941 – 19. syyskuuta 1944. Lisäksi Pohjois-Suomessa käytiin niin kutsuttu Lapin sota saksalaisia vastaan. Poliittiseen päätöksentekoon vaikutti Moskovan välirauhansopimuksen ehtojen toteutumista Suomessa vuosina 1944–1947 valvonut Liittoutuneiden valvontakomissio.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Neljännesvuosisadan kestänyt ensimmäisen tasavallan aika päättyi vuonna 1944. Seurannutta toisen tasavallan aikaa kesti 1990-luvun alkuun.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sota oli poikkeusaikaa myös sikäli, että korkeakulttuurin ja populaarikulttuurin edustajat vetivät yhtä köyttä. Militarismi oli suomalaisessa taide-elämässä verraten vähäistä. Eniten sitä esiintyi keskinkertaisissa seikkailukirjoissa. Kevyessä musiikissa sitä ilmensi esimerkiksi "Eldankajärven jää". Suomalaiset elokuvat olivat ajankohtaan nähden maltillisia, enimmäkseen tehtiin eskapistisia pukudraamoja ja komedioita. Myös musiikin alalla kartettiin militaristista rummutusta; sotavuosien kestävimpiä kevyen musiikin kappaleita on rauhaa hehkuva "Kodin kynttilät".


title: Suomi 1940-luvulla

text: Kulttuurituotteet olivat erittäin suosittuja sota-ajan Suomessa. Sodan päätyttyä ja elintason alkaessa pikkuhiljaa nousta äänilevyjen, kirjojen, elokuvien, teattereiden ja muun kulttuurin kulutus paradoksaalisesti kääntyi jyrkkään laskuun. Ravintolat ja tanssit nousivat suosioon.


title: Suomi 1940-luvulla

text: 1940-luvulla Suomen valtiollinen itsenäisyys oli vaarassa. Sotien seurauksena Suomi menetti suurimman osan Karjalasta sekä Sallan ja Petsamon. Levottoman vuosikymmenen aikana Suomen tasavallan presidenttinä toimi neljä henkilöä:Äänioikeusikäraja oli 24 vuotta vuosina 1906–1944. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt 24 vuotta ennen vaalivuoden alkua. Ikäraja laskettiin 21 vuoteen vuonna 1944. Äänestysaktiivisuus 1940-luvun eduskuntavaaleissa oli huomattavasti korkeampi kuin edellisellä vuosikymmenellä, vuoden 1948 vaaleissa äänesti 78,2 % äänioikeutetuista.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Heinäkuussa 1939 valittu eduskunta istui sotien takia peräti kuusi vuotta. Eduskuntavaalit Suomessa järjestettiin 1940-luvulla kahdesti, vuosina 1945 ja 1948.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suurimpia puolueita olivat SDP, Suomen Kansan Demokraattinen Liitto ja Maalaisliitto. Äärivasemmiston puolueet sallittiin ensimmäisen kerran itsenäisen Suomen historiassa vuoden 1945 vaaleissa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Vuonna 1936 valittujen kunnanvaltuutettujen toimikausi venähti yhdeksään vuoteen toisen maailmansodan takia. Suomessa järjestettiin 1940-luvulla kahdet kuntavaalit, vuosina 1945 ja 1947.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Kunnallisvaaleissa äänestysaktiivisuus oli alempi kuin eduskuntavaaleissa, mutta korkeampi kuin aiempien vuosikymmenien kunnallisvaaleissa. Kuntavaalien äänestysprosentti nousi ensimmäisen kerran yli 50:n vuonna 1945.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomi luovutti Neuvostoliitolle alueen, jonka maapinta-ala oli 42 934 km². Viipurin lääni menetti alueestaan lähes kolme neljäsosaa; läänin läntinen osa jäi Suomen puolelle ja se sai nimekseen Kymen lääni 1. maaliskuuta 1945. Kuopion lääni menetti laajoja alueita neljästä maalaiskunnasta ja Tohmajärveltä 50 hehtaaria. Pohjois-Suomesta luovutettiin Petsamo sekä suuret osat Sallasta ja Kuusamosta. Lisäksi Suomi vuokrasi Uudellamaalla sijaitsevan Porkkalan Neuvostoliitolle. Tämän 385 km²:n laajuisen alueen oli määrä olla vuokralla puoli vuosisataa, mutta Neuvostoliitto palautti sen Suomen haltuun vuonna 1956. Suomen luovuttama alue vastasi laajuudeltaan esimerkiksi Tanskan ja Viron koko pinta-alaa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Viipurin läänin kaupungeista Suomen valtiolliselle alueelle jäivät Hamina, Kotka ja Lappeenranta. Neuvostoliiton alueelle jäivät Käkisalmi, Sortavala ja Viipuri. Läänin kauppaloista suurin, Lauritsala, jäi Suomen alueelle; merenrantakauppala Koivisto ja Laatokan rannalla sijainnut Lahdenpohja jäivät Neuvostoliiton alueelle. Kokonaisuudessaan luovutettuja maalaiskuntia oli 40 ja osittain luovutettuja 27. Kuudesta maalaiskunnasta siirrettiin Neuvostoliiton puolelle pieni, asumaton osa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Luovutetuilla alueilla ja Porkkalassa asui yhdeksäsosa Suomen väestöstä ja niiden osuus maapinta-alasta oli kahdeksasosa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: "Taulukko: Luovutettujen alueiden ja Porkkalan väkiluvut 31. joulukuuta 1940"


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen väkilukua tilastoitiin 1940-luvulla sekä kirkonkirjojen ja väestörekisterin että henkikirjojen mukaan. Vuosikymmenen alkupuoliskolla väkiluku kasvoi sodasta huolimatta. toisen maailmansodan alla väkiluku oli noin 3,7 miljoonaa, kaudella 1940–1945 väkimäärä kasvoi noin prosentin, kaudella 1945–1950 syntyivät suuret ikäluokat ja väkimäärä kasvoi seitsemisen prosenttia muuttotappiosta huolimatta. 1940-luvun lopussa Suomen väkiluku oli 3 988 000.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Kokonaishedelmällisyysluku ja sen mukana syntyvyys heilahtelivat voimakkaasti sotavuosina. Sotaväen kotiuttamiset ja rintamatilanne heijastuivat varsin suoraan syntyvyyteen. Huippuunsa hedelmällisyys kohosi vuosina 1947 ja 1948, jolloin se oli 3,47. Imeväiskuolleisuuden lasku jatkui sotatilasta huolimatta, kaudella 1941–1945 luku oli 61,4 promillea, kun se 1930-luvulla oli ollut yli 70.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Kuolleisuus ja siirtolaisuus pienensivät ikäluokkia nopeaan tahtiin. Vuosien 1906–1912 suurista ikäluokista eli 28–34-vuotiaista oli loppuvuonna 1940 jäljellä kaksi kolmasosaa. Yli satavuotiaita oli vain kuusi henkeä. Vertailu vuoden 2012 tilanteeseen kertoo yhteiskunnan muutoksesta muuttotaseen ja terveysolojen suhteen. Vuonna 1982 Suomessa tilastoitiin 66 106 elävänä syntynyttä, 30-vuotiaita vuonna 2012 oli 71 610. Vuonna 1910 tilastoitiin 92 984 elävänä syntynyttä, 30-vuotiaita vuonna 1940 oli 65 691. Vuonna 1962 tilastoitiin 81 454 elävänä syntynyttä, 50-vuotiaita vuonna 2012 oli 75 442. Vuonna 1890 tilastoitiin 77 860 elävänä syntynyttä, 50-vuotiaita vuonna 1940 oli 36 011.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen itsenäistymisvuonna 1917 ja sen jälkeen syntyneitä oli vuoden 1940 lopussa 1 590 077 eli noin 43 % väestöstä. 1940-luvulla Suomessa tilastoitiin 893 919 elävänä syntynyttä ja 549 541 kuollutta. Vuosina 1940, 1941 ja 1944 kuoli yli 70 000 suomalaista. Selvästi suurempia kuolleiden määriä oli tilastoitu ainoastaan kriisivuosina 1868 ja 1918.


title: Suomi 1940-luvulla

text: "Taulukko: Suomalaisten ikäluokat 1836-1940 vuosien 1940 ja 2012 näkökulmista."


title: Suomi 1940-luvulla

text: "Taulukko: Väkiluvut ja pinta-alat lääneittäin henkikirjojen mukaan vuosina 1930, 1940 ja 1950."


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen laillinen väkiluku 31. joulukuuta 1940 oli 3 887 217. Siirtolaisista puhuttiin poissaolevana väestönä. Maassa asuvan väestön lukumääräksi arvioitiin 3 730 000 henkeä. Virallinen läsnäoleva väestömäärä oli 3 695 617 henkeä.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen maa-ala vuonna 1939 oli noin 348 477 km² ja vuonna 1949 noin 305 450 km², keskimäärin yhtä suomalaista kohden maata oli vuonna 1939 noin 9,42 hehtaaria, vuonna 1949 vastaavasti noin 7,66 hehtaaria.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Avioliitot yleistyivät 1940-luvulla. Kaudella 1931–1940 solmittiin 7,9 avioliittoa tuhatta asukasta kohden, kaudella 1941–1950 puolestaan 9,8. Huippuvuonna 1946 Suomessa solmittiin lähes 50 000 liittoa. Samana vuonna tilastoitiin yli 12 000 avioliiton kuuden ensimmäisen kuukauden aikana syntynyttä lasta. Vuoteen 1950 mennessä lähes 40 % Suomen väestöstä oli avioliitossa, kaksi vuosikymmentä aiemmin luku oli ollut 32 %. Erityisen avioituneita olivat 40–49-vuotiaat miehet, joista 84,1 % oli aviossa vuonna 1950.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Avioliittoon vihittyjen mediaani-ikä laski 1940-luvulla. Vuonna 1940 miesten mediaani-ikä avioliiton solmimishetkellä oli 28,2 vuotta, naisten puolestaan 24,8 vuotta. Vuonna 1950 vastaavat luvut olivat 26,5 ja 24,1.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Toisen maailmansodan jälkeen myös avioerojen määrä kasvoi voimakkaasti. Kaupungeissa avioerointensiteetti oli moninkertainen maaseutuun verrattuna. Purkautuneet liitot olivat sangen tuoreita, sillä avioerointensiteetin kasvun myötä purkautuneiden liittojen kestämisajan mediaani laski useita vuosia. Osin tämä johtui siitä, että useita sota-ajan poikkeusoloissa solmituista liitoista ei saatu sovitetuiksi rauhanaikaiseen elämänmenoon, joten ne purettiin.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Toisen maailmansodan seurauksena kuoli tai katosi 85 555 suomalaista. Noin 90 % kaatuneista ja kadonneista oli 20–40-vuotiaita miehiä. Talvisodan taisteluissa kuolleista noin puolet oli perheellisiä, jatkosodassa luku oli noin neljännes. Alle 45-vuotiaista suomalaisista aviovaimoista joka 17. oli toisen maailmansodan päättyessä leski. Sotalesket erottuivat muista leskistä, heitä on luonnehdittu ylistämällä alistetuiksi naisiksi, joiden ihmissuhteet olivat ympäristön tarkkailun ja arvioinnin kohde. Heidän toimeentulonsa oli heikkoa. Valtiolta saatu korvaus vastasi sataprosenttisen sotainvalidin saamaa korvausta. Sodasta selvinneille miehille lesket olivat varteenotettava kumppanivaihtoehto. Kun sotaleski avioitui uudelleen, valtio maksoi hänen kolmen vuoden eläkkeensä ja lesken eläketurva päättyi.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sotaorvoiksi jäi Suomessa tilastojen mukaan 50 343 lasta. Tilastojen ulkopuolelle jäivät ne, joiden isän kuolintapaa ei pidetty statukseen oikeuttavana; itsemurhan tehneiden ja sotilaskarkureiden sekä onnettomuuksissa kotirintamalla kuolleiden isien lapsia ei pidetty sotaorpoina.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Toisen maailmansodan aikana Suomi eli valtiojohtoisessa sotataloudessa. Sodan pitkittyessä lähes kaikki tuotteet pantiin kortille, sodan jälkeen säännöstely purettiin asteittain siten, että viimeiset tuotteet vapautettiin 1950-luvulla. Suomen sosiaaliturvaa alettiin kehittää voimakkaasti 1940-luvulla.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Ensimmäinen sodanjälkeinen kahvilasti saapui Suomeen 24. helmikuuta 1946 S/S Herakleen mukana, kahvin säännöstely loppui 1954. Sokeri vapautui kortilta 1949 ja sen kulutus nousi yli kaksinkertaiseksi sotaa edeltäneisiin vuosiin verrattuna. Säännöstelyaikaa olivat leimanneet erilaiset korviketuotteet sekä Ruotsista tapahtunut säännöstelytavaran, kuten kahvin ja sakariinin salakuljetus.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen markka menetti 1940-luvulla suurimman osan arvostaan. Markan arvo laski niin paljon, että vuoden 1950 elinkustannusindeksi oli runsaat 900 % vuoden 1939 indeksistä. Siihen, mihin vuonna 1939 riitti sata markkaa, tarvittiin vuonna 1950 yli 900 markkaa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: "Taulukko: Suomen markan inflaatioprosentit vuosina 1939–1950:"


title: Suomi 1940-luvulla

text: Vuonna 1946 Suomen valtio otti kansalaisilta pakkolainan, tehtiin niin sanottu setelien leikkaus. Sotakorvaukset Neuvostoliittoon rasittivat taloutta, mutta toisaalta pakottivat kehittämään teollisuustuotantoa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen vienti romahti vuonna 1940, jolloin sen reaaliarvo oli 30 % edellisvuoden arvosta. Jatkosodan aikana vienti piristyi, mutta jäi selvästi pienemmäksi kuin 1930-luvulla. Koko kauppavaihto oli pienimmillään vuonna 1945, jolloin se oli vain 18,3 % vuoden 1935 tasosta. Vuonna 1946 kauppavaihto laajeni 2,7-kertaiseksi vuodesta 1945; vienti elpyi tuontia hitaammin, joten kauppataseen vajeesta muodostui krooninen ongelma. Ulkomaankauppa Neuvostoliittoon ja Britanniaan tyrehtyi sotavuosina, Saksan osuus Suomen kauppavaihdosta puolestaan oli 54 % kaudella 1941–1945. Sodan jälkeen vienti Britanniaan elpyi nopeasti, kauppasuhteet Saksaan sen sijaan olivat jonkin aikaa poikki. Ulkomaankauppa Ruotsin kanssa pysyi vakaana sodasta huolimatta. Kaupankäynti Yhdysvaltoihin ja muihin Euroopan ulkopuolisiin maihin oli vähäistä sotavuosina.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sota johti polttoainepulaan, joka puolestaan johti rautatieliikenteen lisääntymiseen. Valtionrautateiden vuoden 1940 matkustajaennätys rikottiin vasta seuraavan vuosisadan alussa. Yksityisautoilun kehitys pysähtyi sotavuosina, sillä autoja tarvittiin rintamalla. Autojen keskeiseksi voimanlähteeksi tuli "puukaasutin" eli häkäpönttö. Kaikkiaan Suomessa valmistettiin 43 028 puukaasutinta vuosina 1939–1944.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Kuorma-autojen ja linja-autojen tuonti alkoi uudelleen 1946, henkilöautoja tuotiin säännöstellen, sillä valtio halusi panostaa tuotannon tarpeisiin. Liikenneverkko oli heikossa kunnossa jo ennen sotia. Valtionrautatiet oli tehnyt 1930-luvulla enemmän poistoja kuin investointeja. Sodan takia uudistuksia siirrettiin hamaan tulevaisuuteen.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Meriliikennettä haittasivat vielä vuosia sodan jälkeen sodan aikaisista tappiosta sekä sotakorvausluovutuksista syntynyt laivakapasiteetin vajaus sekä merimiinat, joiden systemaattinen raivaustyö jatkui Suomenlahdella vuoteen 1950 ja jälkiraivauksena vuoteen 1965 asti.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Eräs suomalaisen sota-ajan arkkitehtuurin merkkiteos oli vänrikki ja sisustusarkkitehti Ilmari Tapiovaaran suunnittelema miehistöpirtti (korsu) AutoK/Karhussa Uutujärvellä. Ankeista oloista ja resurssien niukkuudesta huolimatta esteettisten ja funktionaalisten ihanteiden suhteen oltiin peräänantamattomia. Kyseisestä korsusta, kuten myös erinäisistä muista vastaavista, ilmeni hyvän suunnittelun ohella suomalaisten sotamiesten, "jermujen", vankka käsityötaito.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Jälleenrakennuskausi alkoi talvisodan jälkeen ja jatkui 1950-luvun puolelle. Asuntotuotanto painottui pientalorakentamiseen, sillä suurin osa suomalaisista asui maaseudulla. Arkkitehdit kehittivät lukuisia tyyppitalomalleja ja Rakennustieto-kortiston, jossa julkaistiin piirustuksia ja yksittäisiä standardeja.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sodan jälkeen suomalaisten kaupunkien liepeille metsiin alettiin rakentaa niin kutsuttuja metsälähiöitä. Funktionalismille ominainen avoimuutta korostava ja ilmansuunnat huomioon ottava tyyli yhdistettiin lähiörakentamiseen. Energiasta ja lasista oli pulaa, joten pula-ajan kerrostaloihin rakennettiin verraten pieniä ikkunoita. Ulkoseinissä suosittiin rappausta - paitsi sileää, myös roiskerappausta sekä harjattua tai kammattua rappausta. Huoneistokohtaiset parvekkeet alkoivat yleistyä. Pinnakaiteet värikkäine markiisikankaineen antoivat parvekkeille kevyen korimaisen vaikutelman.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Ajanjakson romanttisen suunnan selväpiirteisimpiä edustajia on Erik Bryggmanin suunnittelema, rinteen mukaan porrastettu Villa Nuuttila (1949) Kuusistossa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomi menetti Karjalan myötä merkittäviä historiallisia arkkitehtonisia kokonaisuuksia, kuten Viipurin linnan ja Valamon luostarin. Neuvostoliittolaiset tuhosivat Eliel Saarisen suunnitteleman Viipurin rautatieaseman vuonna 1941. Viipurissa oli myös merkittävää funktionalistisen kauden arkkitehtuuria, kuten Viipurin kaupunginkirjasto.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Toisen maailmansodan aikana suomalainen muotoilu oli pitkälti naisten varassa. Nuorena kuollut Gunnel Nyman oli eräs aikakauden keskeisistä muotoilijoista. Hänen suunnittelemansa "Morsiushuntu"-maljakko (1947–1948) enteili suomalaisen muotoilun kultakautta, joka koettiin 1950-luvulla. Suomalaisen taideteollisuuden ulkomaiset kontaktit rajoittuivat sota-aikana lähinnä muihin Pohjoismaihin ja Saksaan. Ruotsissa suomalaisten kekseliäisyys herätti erityistä mielenkiintoa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: 1940-luvulla suosittiin luonnollisia materiaaleja enemmän kuin edellisellä vuosikymmenellä. Muotia olivat rottinkihuonekalut ja isolehtiset kasvit. Julkisten tilojen valaisinmuotoilijana kunnostautunut Paavo Tynell mukaili suunnittelemissaan valaisimissa luonnonmuotoja.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomalaiset menettivät sotien seurauksena noin 125 000 asuntoa. Siten 1940-luvulla Suomessa vallitsi ennennäkemätön asuntopula, jonka johdosta asuntoja alkoivat yksityisten lisäksi rakennuttaa kunnat ja aatteelliset tahot. Valtion asuntotuotantotoimikunta eli Arava perustettiin 1949 rahoittamaan asuntorakentamista halpakorkoisin lainoin. Rakennetut asunnot olivat pieniä, mutta niiden varustetaso pyrittiin saamaan mahdollisimman korkeaksi. Astiankuivauskaappien teollinen tuotanto aloitettiin 1948.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Aikakauden pääsääntoiseksi pientalotyypiksi muodostui puolitoistakerroksinen harjakattoinen ja lautaverhoiltu tyyppitalo, jota alettiin kutsua rintamamiestaloksi. Talotyyppi oli erittäin suosittu sekä esikaupunkialueilla että maaseudulla.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Toisen maailmansodan aikana elämä oli hyvin rajattua, moni asia oli kielletty tai niistä oli pula. Vastapainoksi suomalaisen taiteen merkitys korostui. Välittömästi sodan jälkeisinä vuosina Suomen taide-elämä oli konservatiivista, uudet tuulet alkoivat puhaltaa hiljalleen 1950-luvun alussa. Uusia kustantamoita perustettiin vuonna 1945 poikkeuksellisen paljon, samaten uusia kirjoja julkaistiin runsaasti enemmän kuin sotaa edeltävänä aikana. Suomessa aiemmin heikosti tunnettua maailmankirjallisuutta alettiin kääntää suomen kielelle.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Kirjamarkkinat olivat tarjontalähtöiset: kirjakauppiaille saneltiin, kuinka monta kappaletta kutakin teosta he saivat ostaa. Painokset myytiin nopeasti loppuun. Normaaliin, kysyntälähtöiseen tilanteeseen palattiin 1950-luvun alussa, kun säännöstely oli hellittänyt, ja muitakin tuotteita alkoi saada kortitta.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sota-ajan kuuluisimpia kirjallisia teoksia on Yrjö Jylhän talvisota-aiheinen runokokoelma "Kiirastuli". Pentti Haanpään romaani "Korpisotaa" on niin ikään aikakautensa mestariteoksia. Erkki Palolammen avainromaani "Kollaa kestää" summasi sota-ajan tuntoja, ja sen nimestä on tullut sanonta.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Viljo Sarajan "Lunastettu maa" voitti välirauhan aikana järjestetyn kilpailun parhaasta talvisotaa kuvaavasta romaanista. Teos kiellettiin 1944, kielto poistettiin 1958. Haanpään "Korpisotaa" voitti samaisessa kilpailussa kolmannen palkinnon. Toiseksi tuli Eino Hosian "Tuliholvin alla", joka kuvasi "sodan uutta todellisuutta", jossa määräävät aivan toiset lait kuin menneessä rauhanajan maailmassa. Kesällä 1944 ilmestynyt Yrjö Kokon "Pessi ja Illusia" oli eräs aikakauden menestyskirjoja.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Olavi Paavolaisen 1946 julkaistu sotapäiväkirja "Synkkä yksinpuhelu" otettiin kriittisesti vastaan. Paavolaisen epäiltiin väärentäneen sotapäiväkirjamerkintöjään; myöhemmin hänen teoksensa autenttisuutta ei kiistetty, ja hän sai Eino Leinon palkinnon vuonna 1960. Brita Polttilan mukaan eräs syy Paavolaisen kokemaan syrjintään saattoi olla se, että häntä pidettiin vasemmistolaisena. Polttila mainitsee myös Paavolaisen ja Hertta Kuusisen rakkaussuhteen erääksi antipatioita herättäneeksi tekijäksi.


title: Suomi 1940-luvulla

text: 1940-luvun jälkipuoliskon keskeisiä esikoiskirjailijoita oli Aila Meriluoto, jonka "Lasimaalaus" (1946) sai harvinaisen lämpimän vastaanoton sekä yleisöltä että kriitikoilta. Sirkka Seljan naivistinen ja vapaarytminen läpimurtoteos "Taman lauluja" julkaistiin 1945. Aaro Hellaakoski ja P. Mustapää tekivät paluun suomalaisen runouden huipulle sodan jälkeen. P. Mustapään (oik. tutkija Martti Haavio) keskeinen runokokoelma "Jäähyväiset Arkadialle" ilmestyi 1945. Runoilijoista Elvi Sinervo ja Arvo Turtiainen loivat parhaat teoksensa sodan jälkeen.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Eino Leinon Seura perustettiin 1947.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Mika Waltari kirjoitti sotavuosina peräti yhdeksän kirjaa. Talvisotaa käsittelevä "Antero ei enää palaa" (1940) oli yksi merkittävimmistä Waltarin sota-ajan romaaneista. Muista hänen sota-ajan teoksistaan mainittakoon historialliset romaanit "Kaarina Maununtytär" (1942) ja "Tanssi yli hautojen" (1944). Viimeksi mainitun nimi voitiin nähdä viittauksena siihen, että sotaoloissa tanssimista pidettiin paljolti sopimattomana 'tanssina yli hautojen' miesten kaatuessa taisteluissa ja surun kohdatessa omaisia kotirintamalla. Suomessa sovellettiin sota-aikana julkisten tanssien kieltoa, jota toisaalta rikottiin elvyttämällä historiallinen nurkkatanssiperinne.


title: Suomi 1940-luvulla

text:
Sodan jälkeisen ajan ja koko suomalaisen kirjallisuuden kestävimpiä teoksia on Waltarin "Sinuhe egyptiläinen", joka tapahtumapaikoistaan ja -ajastaan huolimatta on yhteenveto sotavuosien Suomesta ja Suomen tilasta hävittyjen sotien jälkeen. "Sinuhe" oli myös kansainvälinen menestys, eritoten Yhdysvalloissa. 1940-luvun lopulla ilmestyivät Waltarin järkälemäiset historialliset romaanit "Mikael Karvajalka" ja "Mikael Hakim".
Satukirjailija ja taidemaalari Tove Janssonin Muumit näkivät päivänvalon sodan jälkeen. "Muumipeikko ja pyrstötähti", "Vaarallinen juhannus", "Taikatalvi" sekä "Muumipappa ja meri" julkaistiin 1946–1970. Muumiperheen sanomana oli "lempeä vapaus" ja "erilaisuuden kunnioittaminen".


title: Suomi 1940-luvulla

text: Talvisodan aikana teatteritoiminta oli pysähdyksissä. Jatkosodan aikana Puolustusvoimain viihdytysosasto järjesti lukuisia kiertueita. Tavallisimpia olivat viidestä seitsemään hengen kiertueet, joilla oli mukana muusikoiden ja lausujien lisäksi taikureita ja voimistelijoita. Tunnetuimpia hahmoja olivat Aku Korhosen Lapatossu ja Einari Ketolan Korpaali Möttönen. Esiintymiset järjestettiin kesäaikaan ulkosalla, muulloin niin kutsutuissa valistusparakeissa. Tunnetut näyttelijät, kuten Ansa Ikonen, Emmi Jurkka ja Tauno Palo kiertelivät rintamalla. Sotateatteri kukoisti jatkosodan aikana.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomen Kansallisteatteri ja muut teatterit suosivat ohjelmistoissaan näytelmiä, joissa oli pääasiassa naisrooleja, sillä miesnäyttelijät olivat rintamalla. Sodan jälkeen Kansallisteatterin riippumattomuutta uhkasi Valtion teatterikomitea, joka pyrki perustamaan valtionteatterin.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Suomalaisten sananvapaus oli radiotoiminnan osalta tarkkaan rajoitettua niin sotavuosina kuin myös niiden jälkeen. Vain Yleisradio sai lähettää radio-ohjelmia, ja nekin olivat luvanvaraisia. Vuonna 1945 Suomessa oli puoli miljoonaa radiolupaa.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Valtioneuvosto määräsi Hella Wuolijoen Yleisradion pääjohtajaksi huhtikuussa 1945, muodollisesti päätöksen teki Yleisradion hallintoneuvosto. Wuolijoki muutti radiotoimintaa sivistyksen ja kansanvalistuksen suuntaan, aloitettiin muun muassa "Maamiehen tunti", "Työmiehen tunti" ja "Pienoisparlamentti". "Suomisen perhe" sai kilpailijakseen "Työmiehen perheen". Radioteatteri perustettiin Wuolijoen kaudella; kuunnelmat olivat "Pienoisparlamentin" lailla radion suosituinta ohjelmistoa. Wuolijoen aikana aloitettiin neuvostodiktatuuria kritiikittömästi ihannoivien ohjelmien esittäminen. Hänen kautensa Yleisradion johtajana päättyi kesäkuussa 1949.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Radiovastaanottimia ei Suomessa toisen maailmansodan aikana valmistettu. Materiaalipulasta huolimatta tuotanto käynnistettiin uudelleen välittömästi sodan jälkeen. Vastaanottimien valmistuksessa käytettiin runsaasti kierrätysmateriaaleja. Maaseudun sähköistämättömissä talouksissa radiota kuunneltiin usein anodijännitekojeen voimalla.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Taidemusiikin ja viihdemusiikin väliset arvotuserot katosivat sodan aikana. Kansakunnan piti olla joka saralla mahdollisimman yhtenäinen, jotta sodasta olisi selvitty. Jyrkkään kahtiajakoon palattiin pian sodan päätyttyä. Sotavuosina Suomessa oli tanssikielto. Sodan jälkeen tanssilavat nousivat suosioon ja saivat suorastaan taianomaisen merkityksen. Musiikkilajeista erityisen suosittua oli tango; sävellettiin suomalaisia tangoja ja sanoitettiin suomeksi ulkomaisia tangoja, kuten "La Cumparsita", joka muualla maailmassa oli ollut soittotango.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Harmony Sisters oli eräs sota-ajan suosikkikokoonpanoja; aikakauden menestyksekkäimpiä musiikkikappaleita oli trion tulkitsema "Kodin kynttilät". Mieslaulajista suosittu oli Georg Malmstén, joka esitti toisaalta Reino Palmrothin (Pallen) propagandistisia kappaleita, toisaalta taiteellisesti korkeatasoista lyyristä tuotantoa, jonka kirkkain ilmenemismuoto oli George de Godzinskyn "Äänisen aallot".


title: Suomi 1940-luvulla

text: Harmony Sistersin kolme sisarusta muutti Ruotsiin 1947. Vuosina 1946–1949 Suomea kiersi Sävel-Siskot Dallapén, Alvi Palhon yhtyeen ja Sävelpoikien mukana. "Kodin kynttilät" kuului myös Sävel-Siskojen suosikkinumeroihin, lisäksi heidän bravuureitaan olivat "Mustat silmät" ja "Mexicana-rumba". Suomalaislaulajista eniten levytyksiä 1940-luvun aikana teki nuori tenori Henry Theel, joka oli tehnyt läpimurron Helsingin Messuhallissa järjestetyssä aseveli-illassa. Vuonna 1945 hän levytti Toivo Kärjen säveltämän "Liljankukan", josta tuli ikivihreä. Yleisradio aloitti iskelmäaiheiset kilpailunsa 1940-luvun lopulla: ensimmäinen iskelmäsävellyskilpailu julistettiin 1949. Voiton vei Kullervo Linnan sittemmin klassikoksi yltänyt valssi "Kultainen nuoruus".


title: Suomi 1940-luvulla

text: Tapio Rautavaara esitti uudenvuoden vastaanottajaisissa 31. joulukuuta 1949 erään päättyvän vuoden menestysiskelmistä, "Kulkurin ja joutsenen". Seuranaan hänellä oli Ture Ara, Reino Helismaa, Birgit Kronström ja Nokipojat.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sota-aikana elokuvateattereissa käytiin tiuhaan, ja lähes jokainen elokuva sai vähintään 400 000 katsojaa. Todellisuuspakoiset epookkituotannot keräsivät salit pullolleen: "Kulkurin valssi" sai ensi-iltansa välirauhan aikana tammikuussa 1941 ja keräsi miljoonayleisön; "Kaivopuiston kaunis Regina" (1941), "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" sekä "Valkoiset ruusut" (1943) olivat niin ikään sotavuosien suosikkeja ja myöhempien vuosikymmenten ja -satojen ikivihreitä. Ajanjakson menestyselokuvat tapahtuvat menneisyydessä, 1800-luvun jälkipuoliskolla tai 1900-luvun alussa, niissä on pukuloistoa ja romantiikkaa jopa siirappimaisuuteen asti.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sota-ajan elokuvien juoni rakentui usein väärille henkilöllisyyksille. Kaava oli tuttu jo 1930-luvun elokuvista: varakas mies esittää työmiestä, joka rakastuu yläluokkaiseen naiseen, seuraa sarja luokkaerojen ryydittämiä ongelmia, minkä jälkeen todelliset henkilöllisyydet paljastetaan ja päästään onnelliseen loppuun, joka usein ennakoi avioliittoa. Eräs muunnelma kaavasta on yläluokkainen nainen, joka syystä tai toisesta esittää piikaa. Elokuvassa "Täysosuma" (1941) kuvio käännettiin siten, että köyhä konekirjoittajatar esitti hienostonaista.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Aikalaiskuvauksista suosittuja olivat "Suomisen perhe" -elokuvat, joissa kuvataan eräänlaisen keskiluokkaisen malliperheen elämää. Viittaukset meneillään olevaan suursotaan ovat vähäisiä, kuten useimmissa ajan elokuvissa. Sota-ajan henkeen kuuluivat isänmaallispaatokselliset elokuvat, kuten "Oi, kallis Suomenmaa" (1940). Sodan jälkeen puolestaan tehtiin useita sukupuolitaudeista varoittavia "kuppaelokuvia". 1940-luvun jälkipuoliskon taiteellisesti vahvoihin suomalaiselokuviin lukeutuvat muun muassa Ilmari Unhon "”Minä elän”" (1946), Teuvo Tulion "Rakkauden risti" (1946) ja Valentin Vaalan "Ihmiset suviyössä" (1948).


title: Suomi 1940-luvulla

text: Kielenkääntäjä Lea Joutsenosta tuli 1940-luvun suosittu komedienne. Hän aloitti elokuvien sivuosissa 1930-luvun lopulla, näytteli sanavalmiita, itsenäisiä naishahmoja useissa elokuvissa 1940-luvulla ja lopetti valkokangasuransa vuosikymmenen lopussa. Leif Wager aloitti menestyksekkään uransa sota-aikana elokuvien ensirakastajana. Lasse Pöysti aloitti lapsinäyttelijänä "Suomisen perhe" -elokuvissa ja löi itsensä läpi. Vuosikymmenen jälkipuoliskolla elokuvan tähtitaivaalle nousivat muun muassa Martti Katajisto, Hillevi Lagerstam, Matti Ranin ja Eeva-Kaarina Volanen. Urheilijana ja laulajana kunnostautuneesta Tapio Rautavaarasta leivottiin ajan tavan mukaan myös filmitähti. Regina Linnanheimo alkoi näytellä sodan jälkeen hyveellisten naisten sijasta paheellisia, kieroutuneita naishahmoja. Helena Kara ja Hilkka Helinä olivat Linnanheimon ohella sotavuosien ”elämää suurempia” elokuvakaunottaria. Kestosuosikkeihin lukeutuivat myös Ansa Ikonen ja Tauno Palo, yhdessä ja erikseen, sekä Siiri Angerkoski ja Aku Korhonen.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Sotavuosina ruoasta oli pulaa, ja elintarvikkeita jouduttiin säännöstelemään. Pisimpään säännöstelyn piirissä olivat kahvi ja sokeri, joiden säännöstely alkoi jo ennen talvisotaa ja päättyi vasta 1954. Osa viljasta oli tuotava ulkomailta, etupäässä Saksasta. Lihaa, sokeria ja rasvaa oli tarjolla vain harvoin. Myös maitoa piti säännöstellä. Perunan kulutus sen sijaan kolminkertaistui sodan aikana, sillä siitä ei ollut pulaa. Vuosikymmenellä syötiinkin monenlaisia perunaruokia.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Parhaiten ruokaa riitti maaseudulla asuville, joilla oli karjaa sekä viljelyskelpoista maata. 1940-luvun suosituimpia ruokia olivat muun muassa herne- ja kalakeitto, veripalttu, maksalaatikko ja makkarakastike. Evakoiden uudelleenasuttaminen ympäri Suomea teki karjalanpiirakoista ja karjalanpaistista koko kansan herkkua tulevina vuosikymmeninä. Liemikuutiot ilmestyivät kauppoihin 1940-luvulla.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Monia tuttuja ruoka-aineita piti korvata kekseliäästi luonnosta saatavilla tuotteilla. Riista- ja sieniruuat olivat suosittuja. Uusia proteiininlähteitä olivat esimerkiksi kanin- ja hevosenliha. Suolaaminen oli yleinen säilöntämenetelmä, koska suola meni vasta myöhään säännöstelyyn. Pula-aikana opittiin myös kuivaamaan juureksia ja hedelmiä.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Ilmainen kouluruokailu alkoi Suomessa jo vuonna 1948. Se takasi köyhimmillekin lapsille yhden lämpimän aterian päivässä.


title: Suomi 1940-luvulla

text:
1940-luvun kolme ensimmäistä vuotta olivat verraten kylmiä, etenkin suhteessa edellisen vuosikymmenen tavanomaista korkeampiin keskilämpötiloihin. Erityisen kylmä oli vuosi 1941. Tuolloin Helsingin Kaisaniemen keskilämpötilaksi mitattiin 2,8 °C, mikä on 1900-luvun toiseksi alhaisin lukema. Myös Sodankylässä 1941 lukeutuu vuosisadan kylmimpiin. Tampereen keskilämpötila samana vuonna oli 1,0 °C. Tammikuussa 1941 Sodankylän keskilämpötila oli -20,5 °C; samaisen vuoden heinäkuu oli sitä vastoin lämmin: Sodankylän keskilämpö oli 18,0 °C, Helsingin, Tampereen ja Oulun yli 20 °C. Vuosien 1943–1944 sekä 1948–1949 keskilämpötilat
olivat pitkäaikaisten keskiarvojen yläpuolella, vuodet 1945–1947 olivat keskilämpötiloiltaan lähellä tavanomaisia. Vuoden 1947 kevättalvi oli poikkeuksellisen kylmä, toukokuusta syyskuuhun oli sitä vastoin tavanomaista lämpimämpää. Myös talvi 1949 oli leuto. Vuosikymmen päättyi leutoon syksyyn 1949.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Vuodet 1941 ja 1942 olivat vähäsateisia, vuodet 1943 ja 1944 puolestaan niin runsassateisia, että ne korjasivat Suomen vesivarastotilanteen lopullisesti.


title: Suomi 1940-luvulla

text: Taulukossa on mainittu kolmen suomalaispaikkakunnan vuotuinen keskilämpötila 1940–1949:


title: Suomi 1940-luvulla

text: Jatkosodan kuukausittaiset keskilämpötilat Helsingissä, Tampereella ja Sodankylässä:


title: Juha-Matti Matilainen

text: Juha-Matti Matilainen (s. 24. helmikuuta 1981 Vimpeli) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Alajärven Ankkureita.


title: Juha-Matti Matilainen

text: Ulkopelissä polttolinjassa ja sisäpelissä vaihtajana tai etenijänä pelannut Matilainen lopetti jo uransa kauden 2013 jälkeen, mutta perui päätöksensä myöhemmin. Peruttuaan päätöksensä, hän siirtyi Alajärven Ankkureiden Superpesis-joukkueeseen. Hän pelasi urallaan kasvattajaseuransa Vimpelin Vedon lisäksi Seinäjoen Maila-Jusseissa sekä Seinäjoen fuusioseurassa JymyJusseissa.


title: Juha-Matti Matilainen

text: Ammatiltaan Matilainen on opettaja.


title: ET-lehti

text:
ET-lehti on yli 55-vuotiaille naisille suunnattu aikakauslehti. Lehden päätoimittajana vuodesta 2012 vuoden 2018 loppuun toimi Riitta Korhonen. Helmikuusta 2018 alkaen tehtävässä jatkaa Katriina Palo-Närhinen. Lehden ydinlukija on yli 60-vuotias nainen. "ET" ilmestyy 22 kertaa vuodessa, vuodesta 2018 lähtien vuosikertaan kuuluu 24 lehteä.
Lisäksi "ET Terveys" -lehti ilmestyy vuodesta 2018 lähtien kymmenen kertaa sekä "Matkaopas" kuusi kertaa vuodessa.


title: ET-lehti

text: ET-lehtiryhmän kustantaja on Sanoma Media Finland.


title: ET-lehti

text: "ET-lehti" alkoi ilmestyä vuonna 1973. Lehti oli suunnattu varttuneelle väelle, ja lyhenne ET tuli sanasta "Eläketieto", jota käytettiin lehden alaotsikkona. Vuonna 1982 alaotsikoksi muuttui "Elämäntaito", jota käytettiin 1990-luvun puoleenväliin saakka. 2010-luvulla alaotsikkona on "Enemmän tarinoita".


title: Hinauspalvelu

text: Hinauspalvelu tarkoittaa palvelua, jossa ajokelvoton ajoneuvo kuljetetaan vahinkopaikalta määränpäähän, joka voi olla korjaamo, romuttamo, välivarasto tai vakuutusyhtiön tarkastuspiste. Palvelu kattaa myös tieltä suistuneen tai juuttuneet ajokelvollisen ajoneuvon auttamisen takaisin tielle. Hinauspalveluihin voidaan laskea myös ajoneuvon korjaaminen tienpäällä. Tällöin voidaan myös puhua tiepalvelusta. Hinauspalvelun tarkoitus on auttaa, kun matkaa ei voida tapahtumahetkellä jatkaa omin voimin.


title: Hinauspalvelu

text: Ammattimainen hinaustoiminta käynnistyi Suomessa 1960-luvulla autoistumisen myötä. Silloin oli kuitenkin yleisempää turvautua ei kaupalliseen apuun. Hinauksessa auttoivat usein tuttavat tavallisilla autoilla tai traktoreilla.


title: Hinauspalvelu

text: Nykyään hinauspalvelut ovat pitkälti kaupallisia, vaikka omatoimista hinaustakin vielä esiintyy. Nykyaikaiselle autolle omatoiminen hinaus voi aiheuttaa vaurioita ja hinaustoiminta kalustolla, jota ei ole siihen suunniteltu, voi vaarantaa liikenettä ja olla työturvallisuusriski.


title: Hinauspalvelu

text: Suomessa tapahtuu arviolta vuosittain noin 450 000 kaupallista hinaustapalvelu tapausta. Näistä noin 80 prosenttia on muiden kuin asiakkaan itsensä maksamia, esimerkiksi vakuutusyhtiöiden.


title: Hinauspalvelu

text: Hinauspalvelu on osin sesonkiluonteista työtä. Ajoneuvoja hajoaa päivittäin, mutta tapausten lukumäärä voi olla moninkertainen erilaisissa sääolosuhteissa. Kiireisintä on kovien pakkasten, rankkojen lumisateiden ja liukkaiden tieolosuhteiden aikana. Lisäksi yleiset loma-ajat, jolloin on paljon liikennettä teillä ovat sesonkia. Varsinkin pienemmille yrittäjille on tyypillistä, että voi olla päiviäkin ilman tapauksia, mutta välillä tapauksia on ympäri vuorokauden jonoksi asti. Erityisen haastavaa on ennakointi ja resurssointi, koska olosuhteet muuttuvat nopeasti ja ennustaminen on vaikeaa.


title: Hinauspalvelu

text: Suomessa toimii satoja hinauspalveluja tarjoavia yrityksiä. Vähemmistölle hinaukset ovat ainoa toimiala, vaan useimmiten hinaustoimintaa tukee muu kuljetustoiminta, autopurkaamo- tai autokorjaamotoiminta. Hinauspalveluille tunnusomaista on ympärivuorokautinen tavoitettavuus. Yrityksiä on yhden miehen ja auton yrityksistä yli 20 auton yrityksiin. Pääsääntöisesti hinausyritykset Suomessa ovat pienyrityksiä.


title: Hinauspalvelu

text: Suomessa toimii kolme valtakunnallista kaupallista hinauspalveluketjua, joilla on toimintaa myös muissa Pohjoismaissa: Autoliitto, Falck ja SOS Hinaus.


title: Hinauspalvelu

text: Raskaan kaluston hinauspalvelua (vähintään 3 500 kg omamassa) tarjoaa huomattavasti harvempi yritys kuin kevyen kaluston hinauspalvelua. Syynä tähän on kaluston ja ammattitaidon erityisvaatimukset ja näiden aiheuttamat kustannukset.


title: Hinauspalvelu

text: Nykyään valtaosaan vapaaehtoisista autovakuutuksista kuuluu hinauspalvelun korvaava turva, josta ei vähennetä omavastuuta. Myös ajoneuvon takuun piiriin usein kuuluu hinauspalvelu. Tällöin hinauksen tilaaja on usein eri kuin maksaja. Valtaosa hinausyrityksista voi suoraan laskuttaa vakuutusyhtiötä. Käteisellä maksaminen onnistuu aina ja usein myös luottokortilla. Myös laskulla maksaminen on mahdollista.


title: Hinauspalvelu

text: Hinauspalveluja tuottavan yrityksen kulut muodostuvat pitkältä palkkakuluista, polttoaineesta ja kalustosta. Palkkakulut ovat usein suuremmat kuin muilla kuljetusalan yrityksillä, koska töitä tehdään ja päivystetään kaikkina vuorokauden aikoina ja pyhinä. Hinauksen hintaan vaikuttaa työn kesto (aika ja kilometrit) sekä ajankohta. Esimerkiksi arkena ja päiväaikaan tapahtuva hinauspalvelu on edullisempaa kuin ilta-aikaan tapahtuva.


title: Hinauspalvelu

text: Hinaustoiminta on kaupallista tavarankuljetusta, jonka ammattimainen harjoittaminen lukeutuu luvanvaraisiin elinkeinoaloihin. Yrittäjäksi haluavan tulee suorittaa Liikenteen turvallisuusvirasto TraFin valvonnan alainen tavaraliikenteen yrittäjäkurssi ja suorittaa hyväksytysti TraFin järjestämä koe.


title: Hinauspalvelu

text: Liikenteen harjoittamista koskevan luvan myöntämisen edellytyksenä on liikenneyrittäjäkurssin hyväksytyn suorittamisen lisäksi, että hakija on hyvämaineinen, oikeustoimikelpoinen ja vakavarainen.


title: Hinauspalvelu

text: Hinausautonkuljettajilta vaaditaan ajokortin lisäksi ammattipätevyyden peruskoulutuksen suorittamista, jonka pituus on iästä riippuen 140 tai 280 tuntia.


title: Hinauspalvelu

text: Kuljettajien, jotka ovat saaneet kuorma-auton ajo-oikeuden (C1-, C- tai CE-ajokortti) ennen 10.9.2009 , ei tarvitse erikseen suorittaa perustason koulutusta. Kaikkien tulee kuitenkin suorittaa ammattipätevyyden voimassaolon jatkamiseksi jatkokoulutusta 35 tuntia viidessä vuodessa.


title: Hinauspalvelu

text: Hinausauton kuljettajaksi ei suoraan voi opiskella missään päin Suomessa. Oppiminen tapahtuu työssä oppimalla tai jo alalla olevan opissa.


title: Psvp

text: Psvp, PSVP tai PsvP tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Luettelo avoimen lähdekoodin matkapuhelimista

text: Tämä on luettelo matkapuhelimista, joissa on avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmä.


text:
Android-pohjaiset laitteet eivät ole listattuina omisteisten osien, varsinkin ajurien ja sovellusten, käytön takia.
WebOS oli alkujaan saatavilla vain omisteisella lisenssillä, mutta HP myöhemmin julkaisi lähdekoodin avoimen lisenssin ehtojen mukaisesti.


title: Spawn of Possession

text: Spawn of Possession oli ruotsalainen teknisen death metalin yhtye, joka perustettiin Kalmarissa vuonna 1997. Vuonna 2017 yhtye ilmoitti Facebookissa lopettaneensa useiden ongelmien vuoksi.


title: Spawn of Possession

text: Vuosituhannen vaihteessa yhtye julkaisi demot "The Forbidden" sekä "Church of Deviance", ja joulukuussa 2001 yhtye solmi levytyssopimuksen Unique Leader Recordsin kanssa. Ensimmäinen albumi, "Cabinet", ilmestyi tammikuussa 2003. Toinen albumi, "Noctambulant", julkaistiin vuonna 2006 levymerkillä Neurotic Records. Toisen albumin julkaisun myötä yhtye vietti paljon aikaa kiertueella sekä kokoonpano koki muutoksia.


title: Spawn of Possession

text: Toukokuussa 2011 yhtye solmi levytyssopimuksen Relapse Recordsin kanssa. Kolmas studioalbumi, "Incurso", ilmestyi maaliskuussa 2012.


title: Matti Iivarinen

text: Matti Iivarinen (s. 24. joulukuuta 1964) on suomalainen pesäpallon pelinjohtaja ja uransa lopettanut pesäpalloilija.


title: Matti Iivarinen

text: Pelaajaurallaan Iivarisen ulkopelipaikka oli lukkari. Hänet valittiin kahdesti vuoden lukkariksi, vuosina 1987 ja 1989. Iivarinen lopetti peliuransa yhden Sotkamon Jymy -kauden jälkeen vuonna 1999, mutta pelasi ajoittain seuraavina vuosina Alajärven Ankkureiden riveissä. Viimeisen ykköspesisottelunsa Iivarinen pelasi kaudella 2008.


title: Matti Iivarinen

text: Peliuransa jälkeen Iivarinen on toiminut pelinjohtotehtävissä muun muassa Vimpelin Vedon sekä Alajärven Ankkureiden joukkueissa. Kaudeksi 2018 hän siirtyi Kouvolan Pallonlyöjien pelinjohtajaksi.


title: Matti Iivarinen

text: Iivarisen poika, Sasu Iivarinen on myös pääsarjatason pesäpalloilija.


title: Gumbinnenin taistelu

text: Gumbinnenin taistelu käytiin Saksan ja Venäjän joukkojen välillä 20. elokuuta 1914 ensimmäisen maailmansodan aikana. Taistelu alkoi saksalaisten hyökkäyksenä, mutta se muuttui heidän perääntymisekseen venäläisten saavuttaman torjuntavoiton jälkeen. Gumbinnen eli nykyinen Gusevin kaupunki sijaitsi tuolloin Saksaan kuuluneessa Itä-Preussissa.


title: Gumbinnenin taistelu

text: Ensimmäisen maailmansodan alussa Saksan joukot olivat lukumääräisesti selvästi alakynnessä itärintamalla. Saksan itäistä armeijaa johtaneen Maximilian von Prittwitzin suunnitelmana oli vetäytyä rajalta 160 kilometriä länteen ja johdattaa venäläisjoukot näin syvälle Itä-Preussiin. Tällöin maastontuntemus olisi saksalaisten puolella, eivätkä venäläiset voisi huoltaa joukkojaan rautateitä pitkin, sillä Venäjällä käytettiin eri raideleveyttä. Tähän vetäytymiseen oltiin jo ryhtymässä kun saksalaisten tiedustelu sai tietää venäläisiä johtaneen Paul von Rennenkampfin käskystä pysäyttää joukkonsa Gumbinnenin kaupungin eteläpuolelle lepoa ja huoltoa varten. Tällöin von Prittwitzin alainen ja yhtä armeijakunta johtanut Hermann von François ilmoitti von Prittwitzille aikovansa hyökätä venäläisjoukkoja vastaan. Von Prittwitz hyväksyi tämän suunnitelman.


title: Gumbinnenin taistelu

text: Von Prittwitzin tarkoituksena oli vahvistaa von Françoisin hyökkäystä kahdella muulla armeijakunnalla, mutta malttamaton von François ei odottanut vahvistuksia vaan hyökkäsi venäläisten suurempaa joukkoa vastaan aamuneljältä 20. elokuuta. Saksalaiset näyttivät aluksi menestyksekkäiltä saavuttamansa yllätyksen ansiosta. Venäläiset työnnettiin taaksepäin ja luullen saavuttaneensa suuren voiton von François yllytti muita armeijakuntia yhtymään taisteluun. Kaksi muuta armeijakuntaa saapuivatkin paikalle samana päivänä. Todellisuudessa von François oli kuitenkin vain lyönyt venäläisten heikon etuosaston ja saksalaiset kohtasivat edetessään venäläisten ensimmäisen armeijan pääosan. Saksalaisten armeijakunnat joutuivat nyt taistelemaan toisistaan erillään paljon suurempaa vihollista vastaan. Yksi armeijakunnista lähtikin päivän päättyessä vetäytymään kahden muun seuratessa hieman myöhemmin.


title: Gumbinnenin taistelu

text: Saksalaisten tappiot olivat raskaat ja venäläiset ottivat muun muassa 6 000 sotavankia. Tappion jälkeen von Prittwitz pelkäsi venäläisten seuraavan ja hajaantuneiden joukkojensa joutuvan saarretuiksi. Tästä syystä hän suunnitteli ennen hyökkäystä suunniteltua vetäytymistä vieläkin suurempaa vetäytymistä Veikselin taakse, joka olisi tarkoittanut käytännössä koko Itä-Preussin jättämistä venäläisten armoille. Saksan yleisesikuntapäällikkö von Moltke raivostui ja määräsi pysäyttämään vetäytymisen sekä otti von Prittwitzin ja tämän esikunnan pois armeijan johdosta. Armeijan johtoon nousi Paul von Hindenburg, jonka johdolla saksalaiset voittivat venäläiset myöhemmin käydyssä Tannenbergin taistelussa.


title: Sanna Marin

text: Sanna Mirella Marin (s. 16. marraskuuta 1985 Helsinki) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko ja SDP:n 1. varapuheenjohtaja. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa Pirkanmaan vaalipiiristä.


title: Sanna Marin

text: Marin on ollut Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2013 ja puheenjohtaja vuosina 2013–2017.


title: Sanna Marin

text: Marin valmistui ylioppilaaksi Pirkkalan yhteislukiosta vuonna 2004 ja aloitti vuonna 2007 opinnot Tampereen yliopistossa. Hän valmistui hallintotieteiden kandidaatiksi vuonna 2012 ja maisteriksi vuonna 2017. Hänen pääaineensa oli kunta- ja aluejohtaminen ja sivuaineita hallinto- ja oikeustieteet. Marin teki gradunsa kuntien poliittisen johtamisen ammattimaistumisesta.


title: Sanna Marin

text: Marin oli vuosina 2010–2012 Sosialidemokraattisten Nuorten ensimmäinen varapuheenjohtaja. Keväällä 2012 hän oli ehdolla Demarinuorten puheenjohtajaksi.


title: Sanna Marin

text:
Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Marin sai Tampereella 160 ääntä eikä tullut valituksi. Hän oli kuitenkin vuosina 2009–2012 Tampereen kaupunginvaltuuston ja -hallituksen varajäsen. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa hänet valittiin valtuuston jäseneksi ja tammikuussa 2013 sen puheenjohtajaksi. Marin toimi valtuuston johdossa koko valtuustokauden, kevääseen 2017. Kuntavaaleissa 2017 hän oli kaupunkinsa ääniharava 5 783 äänellä.
Marin oli SDP:n puoluevaltuuston jäsen vuosina 2010–2014. Huhtikuussa 2014 hän ilmoitti tavoittelevansa SDP:n varapuheenjohtajan paikkaa toukokuussa pidettävässä puoluekokouksessa. Hänet valittiin puolueen toiseksi varapuheenjohtajaksi. Helmikuun 2017 puoluekokouksessa hänet valittiin puolueen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi.


title: Sanna Marin

text: Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Marin valittiin kansanedustajaksi Pirkanmaan vaalipiiristä. Hän oli vaalipiirinsä ääniharava 10 911 äänellä.


title: Sanna Marin

text: Marin on kertonut harkinneensa politiikkaan lähtiessään SDP:n lisäksi vasemmistoliittoa ja vihreitä, mutta päätyneensä valitsemaan SDP:n sen ”tekojen historian” vuoksi. Hänen mukaansa 2000-luvulla SDP ei kuitenkaan ole puuttunut riittävästi tuloerojen kasvuun ja ihmisten eriarvoistumiseen.


title: Sanna Marin

text: Ylen vuoden 2015 vaalikoneessa Marin vastusti lisäydinvoimaa ja Natoon liittymistä. Hänen mukaansa sosiaaliturvan tasoa tulisi parantaa ja sosiaaliturvajärjestelmää yksinkertaistaa. Marin ei kannattanut lyhytnäköisiä menoleikkauksia, vaan ensisijaisesti rakenteiden uudistamista ja investointeja. Hän kannatti julkisia terveys- ja sosiaalipalveluita ja eutanasian sallimista.


title: Sanna Marin

text: Kun kokoomuksen Eija-Riitta Korhola ilmoitti syksyllä 2014 eurovaalitappionsa tulleen niin kalliiksi, ettei hänellä ole varaa eduskuntavaaliehdokkuuteen toisin kuin rikkailla ja ay-rahaa saavilla, Marin kirjoitti suuttuneensa Korholan ”tekeytymisestä vähävaraiseksi” ja lisäsi myöhemmin, että tältä oli ”todellisuudentaju hukassa”. Kokoomuksen kansanedustaja Kimmo Sasi kuvasi Marinia tapauksen johdosta SDP:n ”likaisten temppujen osaston tykiksi”. Marin kuvaili Sasin luonehdintaa asiattomaksi.


title: Sanna Marin

text: Marin on sateenkaariperheen lapsi. Hän asuu Tampereella Kalevan kaupunginosassa avomiehensä kanssa. Heille syntyi tytär 28. tammikuuta 2018.


title: Anssi Heimonen

text: Anssi Heimonen (s. 7. helmikuuta 1980 Vimpeli) on suomalainen entinen pesäpalloilija.


title: Anssi Heimonen

text: Lukkarina pelannut Heimonen edusti pääsarjatasolla kasvattajaseuransa Vimpelin Vedon lisäksi myös Seinäjoen Maila-Jusseja. Hän lopetti uransa kauden 2007 jälkeen.


title: Anssi Heimonen

text: Heimosen isä Timo sekä pikkuveli Janne ovat molemmat myös pelanneet lukkareina pääsarjatasolla.


title: Sami-Petteri Kivimäki

text: Sami-Petteri "Sämpy" Kivimäki (s. 6. kesäkuuta 1984 Seinäjoki) on suomalainen entinen pesäpallon pelinjohtaja. Lokakuusta 2018 lähtien hän on toiminut SJK-konsernin liiketoimintajohtajana.


title: Sami-Petteri Kivimäki

text: Kivimäki on toiminut pelinjohtajana pääsarjatasolla Porin Pesäkarhujen naisten Superpesisjoukkueessa, ja miesten Superpesiksessä Koskenkorvan Urheilijoissa, JymyJusseissa sekä Vimpelin Vedossa. Lisäksi hän on toiminut Pesäpalloliiton kilpailupäällikkönä.


title: Sami-Petteri Kivimäki

text: Kivimäki on aiemmin pelannut myös jääkiekkoa Seinäjoen SHT:ssä miesten Suomi-sarjassa sekä Lapuan Virkiän joukkueessa II-divisioonassa. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. Kivimäki on myös Kuortaneen lukiossa pesäpallovalmentajana.


title: Iivarinen

text: Iivarinen on suomenkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Honkavaara

text: Honkavaara on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Avokauppa

text: Avokauppa eli avoin kauppa on Suomessa vapaamuotoinen sopimus, jossa tuotteen myyjä ja ostaja sopivat siitä, että ostajalla on oikeus palauttaa tuote takaisin kauppaan ja saada maksamansa kauppahinta takaisin, jos hän ei halua pitää tavaraa.


title: Avokauppa

text: Avoimessa kaupassa ostajalla on oikeus määrätyn ajan kuluessa palauttaa tavara myyjälle, vaikka siinä ei olisi mitään virhettä. Myyjä puolestaan on sidottu kauppasopimukseen myös ostajalle varattuna harkinta-aikana. Tällä tarkoitetaan sitä, että myyjä ei voi purkaa avokauppaa ja että ostaja voi purkaa sen vain sovitun ajan kuluessa.


title: Avokauppa

text: Mikäli ostaja päättää pitää tavaran, kauppa muuttuu pysyväksi, kun sovittu harkinta-aika on kulunut loppuun.


title: Avokauppa

text: Avoimessa kaupassa vaaranvastuu tavarasta siirtyy ostajalle, kun tavara luovutetaan – samoin kuin tavallisessa kaupassa. Lain mukaan vaaranvastuu on ostajalla siihen saakka, kunnes tavara palautetaan myyjälle.


title: Barfi!

text: Barfi! on vuonna 2012 ilmestynyt intialainen hindinkielinen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Anurag Basu. 1970-luvulle sijoittuva elokuva kertoo kuuromykän Murphy ”Barfi” Johnsonin suhteesta kahteen naiseen, Shrutiin ja autistiseen Jhilmiliin. Pääosia näyttelevät Ranbir Kapoor, Priyanka Chopra ja Ileana D’Cruz.


title: Barfi!

text: "Barfi!" valittiin Intian ehdokkaaksi Oscar-gaalan 2013 parhaan vieraskielisen elokuvan kategoriaan, mutta se ei lopulta selviytynyt kansainvälisistä esikarsinnoista palkintogaalaan asti. Se voitti monia palkintoja eri palkintogaaloissa Intiassa. Filmfare Awards -gaalassa se voitti seitsemän palkintoa, mukaan lukien parhaasta elokuvasta, miespääosasta ja musiikista. "Barfi!" esitettiin Suomessa Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaaleilla.


title: Buenaventura Durruti

text: José Buenaventura Durruti Dumange (14. heinäkuuta 1896 León, Espanja – 20. marraskuuta 1936 Madrid, Espanja) oli espanjalainen anarkisti, joka taisteli maan sisällissodassa. Hän oli 1900-luvun alkuvuosikymmenten keskeisiä vaikuttajia Espanjan ja koko Euroopan anarkistisessa liikkeessä. Durruti oli perustamassa muun muassa Los Solidarios -nimistä aseellista ryhmittymää, joka murhasi kardinaali Juan Soldevilla y Romeron. Hän taisteli sisällissodassa tasavaltalaisten puolella kenraali Francon joukkoja vastaan ja kuoli Madridissa käydyissä taisteluissa.


title: Buenaventura Durruti

text: Durruti syntyi Léonin kaupungissa rautatieläisen perheeseen. Hänellä oli yksi sisko ja seitsemän veljeä, joista vain yksi oli häntä vanhempi. Durutti lopetti koulunkäynnin 14-vuotiaana ja aloitti työnteon rautateillä. Isänsä tapaan hän liittyi Espanjan suurimpiin kuuluneeseen Unión General de Trabajadores -ammattiliittoon. Durruti kuului liiton aktiiveihin ja oli järjestämässä muun muassa vuoden 1917 suurta yleislakkoa, joka vaati 70 työläisen hengen Espanjan armeijan murrettua sen. Lakko johti myös yli 2 000 työläisen pidätykseen, mutta Durruti onnistui pakenemaan Ranskaan.


title: Buenaventura Durruti

text: Ranskassa Durruti työskenteli mekaanikkona Pariisissa ja tutustui kaupungissa paikallisiin anarkisteihin. Vuonna 1920 hän palasi Espanjaan Baskimaalla sijaitsevaan San Sebastiánin kaupunkiin, missä hän perusti usean muun anarkistin kanssa Los Justicieros (Kostajat) -nimisen puolisotilaallisen ryhmittymän. Seuraavana vuonna ryhmä teki kuningas Alfonso XIII:a vastaan suunnatun pommi-iskun, mutta tämä selvisi murhayrityksestä hengissä. Attentaatin jälkeen Durruti muutti Barcelonaan organisoimaan paikallisen työväenliikkeen ja anarkistien toimintaa hallituksen mielivaltaisia aktivistien pidätyksiä ja teloituksia vastaan. Hän perusti Los Solidarios (Solidaarisuus) -nimisen aseellisen ryhmän, joka murhasi vuonna 1923 kardinaali Juan Soldevilla y Romeron. Kardinaalin surma oli kosto ammattiyhditysaktiivi Salvador Seguín salamurhasta, jonka teki Katalonian kuvernöörin tukema paikallisten työnantajien järjestö. Myös kardinaali Romeron tiedettiin rahoittaneen ja tukeneen työnantajien ryhmittymää.


title: Buenaventura Durruti

text: Diktaattori Miguel Primo de Riveran noustua valtaan Durruti ryhmineen teki useita iskuja armeijan tukikohtiin sekä Ranskan välisellä rajalla sijainneille raja-asemille. Ryhmän jäsenet joutuivat kuitenkin lopulta pakenemaan Etelä-Amerikkaan, jossa he oleskelivat muun muassa Chilessä ja Argentiinassa. Diktaattori Riveran kukistuttua vuonna 1931 Durruti palasi Barcelonaan. Hänen ryhmänsä teki yhteistyötä anarkistisen FAI-järjestön sekä CNT-ammattiliiton kanssa, joiden sotilaallisena siipenä Los Solidarios toimi. Tammikuussa 1932 anarkistit aloittivat Kataloniassa yhdessä trotskilaisten sosialisten kanssa kansannousun.


title: Buenaventura Durruti

text: Espanjan sisällissodan alettua heinäkuussa 1936 Durruti osallistui tasavaltalaisten puolella kenraali Francon ja kansallismielisten fasistien vastaiseen taisteluun. Hän johti yli 3 000 anarkistin sotilasosastoa, Durrutin kolonnaa, joka oli mukana muun muassa pysäyttämässä kenraali Manuel Goded Llopisin Barcelonan valtausta. Marraskuussa 1936 Durrutti marssi joukkoineen Madridiin, joka oli Francon armeijan piirittämänä. Durruti kaatui myöhemmin samassa kuussa Casa de Campon puistossa käydyissä taisteluissa. Historioitsija Anthony Beevorin mukaan Durruti kuoli omiensa vahingonlaukaukseen, mutta anarkistien mukaan hän joutui tarkka-ampujan uhriksi.


title: Buenaventura Durruti

text: Durruti haudattiin Barcelonaan, jossa hänen hautaistensa yhteydessä järjestettyyn mielenosoitukseen osallistui yli puoli miljoonaa ihmistä. Durrutin kuolemaa pidetään yleisesti Espanjan 1900-luvun alun merkittävän anarkistiliikkeen suuruuden päätepisteenä. Kuitenkin vielä toisen maailmansodan loppuvaiheessa Durrutin mukaan nimetty espanjalaisista anarkisteista koottu taisteluosasto osallistui Pariisin vapautukseen Natsi-Saksan miehityksestä. Myöhemmin Durruti on noussut espanjalaisen vasemmiston ja erityisesti anarkistien keskuudessa Che Guevaran kaltaisen romanttisen ihailun kohteeksi. Jo sisällissodan aikana hänen hahmoaan käytettiin muun muassa erilaisissa propagandajulisteissa.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: 3. panssariarmeija () oli Saksan maavoimien yhtymä toisessa maailmansodassa. Se muodostui kuin helmikuussa 1942 3. panssariryhmä () täydennettiin armeijaksi. Yhtymään kuuluneet joukot osallistuivat Ranskan valtaukseen ja itärintaman taisteluihin.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: Wehrkreis IX perusti 10. lokakuuta 1938 XV motorisoidun armeijakunnan, jolle ei kuitenkaan perustettu omaa alue-esikuntaa. Armeijakunnan komentajana oli kenraalieversti Hermann Hoth. Siihen liitettiin perustettaessa kolme kevyttä divisioonaa. Se asetettiin liikekannalle osana Etelän armeijaryhmän 10. armeijaa toisen maailmansodan uhatessa 26. elokuuta 1939, jolloin siihen kuuluivat 2. ja 3. kevyt divisioona. Armeijakunnasta muodostettiin toukokuussa 1940 Panssariryhmä Hoth ja edelleen marraskuussa 3. panssariryhmä.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: 3. panssariryhmä muodostettiin 16. marraskuuta 1940. Ryhmä liitettiin operaatio Barbarossaan muodostettuun Keskustan armeijaryhmään, jonka mukana se ylitti Neuvostoliiton rajan 22. kesäkuuta 1941. Se osallistui muun muassa Moskovan taisteluun ja operaatio Taifuuniin, jossa ryhmä oli osana 9. armeijaa.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: 3. panssariarmeija muodostettiin itärintamalla 1. tammikuuta 1942. Neuvostoliiton talvihyökkäyksessä armeija joutui saarroksiin, mutta se murtautui ulos taistellen Tekinossa, Dunassa ja Vitebskissä.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: Maaliskuussa 1944 panssariarmeija osallistui siviilien pakkosiirtoihin Borisovin alueelta Saksaan pakkotyöhön. Armeija vetäytyi taistellen Liettuasta ja Kuurinmaalta ja se osallistui Memelin taisteluun loppuvuodesta 1944.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: Helmikuussa 1945 armeija liitettiin muodostettavaan Veikselin armeijaryhmään. Maaliskuussa se vastasi Oderin puolustuksesta Seelowin kukkuloiden pohjoispuolella, missä armeijan tehtävänä oli estää neuvostojoukkojen eteneminen Länsi-Pommeriin ja edelleen Berliiniin. 2. Ukrainan rintama hyökkäsi armeijan rintamaosuudella Berliinin taistelussa ja 25. huhtikuuta rintama murtui Stettinin eteläpuolella.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: Vetäydyttyään Stettinistä panssariarmeija joutui vetäytymään aina Mecklenburgiin, missä armeijan esikuntakin oli. Armeija antautui Yhdysvaltain 8. jalkaväkidivisioonalle 3. toukokuuta 1945 Hagenowissa.


title: Saksan 3. panssariarmeija

text: Panssariarmeijan komentajina olivat:


title: Kalle Virolainen

text: Kalle Virolainen on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Jyväskylän Kiriä. Virolainen on edustanut koko 2010 alkaneen Superpesis-uransa ajan Jyväskylän Kiriä. Virolainen pelasi aiemmin Kirissä myös Kirin pelatessa Ykköspesistä. Lisäksi Virolainen on pelannut Ykköspesistä ja Suomensarjaa kasvattajaseurassaan Kauhajoen Karhussa sekä lisäksi Suomensarjaa Peräseinäjoen Toivon riveissä. Virolainen toimii lyöjäjokerina. Pelaamissaan 85 Superpesiksen runkosarjassaottelussa Virolainen on lyönyt 130 juoksua, tuonut seitsemän juoksua ja kerännyt 215 kärkilyöntiä. Virolaisen lyömistä juoksuista kolme on kunnareita. Pelaamissaan neljässä Superpesiksen pudotuspeliottelussa Virolainen on lyönyt kolme juoksua ja kerännyt kahdeksan kärkilyöntiä.


title: Marika Heiskanen

text: Marika Heiskanen (s. 2. elokuuta 1974 Kuopio) on suomalainen näyttelijä ja yksi tamperelaisen ryhmäteatterin, Teatteri Siperian, perustajajäsenistä. Hän on ollut Teatteri Siperian taiteellinen johtaja vuodesta 2013 alkaen. Ennen toimintaansa Teatteri Siperiassa Heiskanen on toiminut näyttelijänä Hämeenlinnan kaupunginteatterissa. Hän on vieraillut näyttelijänä myös Pyynikin kesäteatterissa, Rauman kaupunginteatterissa, Espoon kaupunginteatterissa ja Teatteri Takomossa. Heiskanen on opiskellut teatteria muun muassa Teatterikorkeakoulussa, ja hän valmistui teatteritaiteen maisteriksi vuonna 2004.


title: Aleksi Rautiainen

text: Aleksi Rautiainen (s. 13. helmikuuta 1986) on tohmajärveläinen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä Joensuun Mailaa. Rautiainen on edustanut Superpesiksessä myös Kiteen Palloa, jossa voitti pesäpallon SM-kultaa vuonna 2005. Joensuun Mailassa Rautiainen on voittanut Suomen-mestaruuden kaudella 2018 ja saavuttanut SM-pronssia kausina 2013–2017. Hän voitti B-poikien SM-kultaa 2003 kasvattajaseurassaan Tohmajärven Pompussa. Rautiainen on pelannut Itä–Länsi-ottelussa kahdesti, vuosina 2009 ja 2012. Hän toimii sisäpelissä vaihtajana ja kotiuttajana, ulkopelissä hänen paikkansa on polttolinjassa. Rautiainen on pelannut Superpesiksen runkosarjassa 158 ottelua, joissa hän on lyönyt 167 juoksua, tuonut 47 juoksua ja kerännyt 558 kärkilyöntiä. Pudotuspeleissä Rautiainen on pelannut 40 ottelua, joissa hän on lyönyt 39 juoksua, tuonut 11 juoksua ja kerännyt 133 kärkilyöntiä.


title: Marko Nikula

text: Marko Nikula (s. 30. toukokuuta 1992) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Pattijoen Urheilijoita. Superpesiksen runkosarjassa Nikula on pelannut 34 ottelua, joissa on lyönyt kymmenen ja tuonut kaksi juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pelaamissaan runkosarjan otteluissa 36. Superpesiksen pudotuspeleissä Nikula on pelannut kaksi ottelua.


Elektrofiilinen aromaattinen substituutio on substituutioreaktio, jossa elektrofiili korvaa vetyatomin aromaattisen yhdisteen rakenteessa. Elektrofiilisiä aromaattisia substituutioita ovat muun muassa nitraus, sulfonointi, Friedel–Crafts-alkylointi, Friedel–Crafts-asylointi, Vilsmeier-reaktio ja atsokytkentä.


title: Elektrofiilinen aromaattinen substituutio

text: Elektrofiilisen aromaattisen substituution ensimmäisessä vaiheessa nukleofiilinen aromaattinen rengas luovuttaa elektronitiheyttään elektrofiilille, jolloin muodostuu aromaattisen renkaan ja elektrofiilin π-kompleksi. Tämän kompleksin muodostuminen on tyypillisesti nopea eikä se ole reaktion nopeutta rajoittava vaihe. Seuraavassa vaiheessa elektrofiili (alla olevassa kuvassa A) reagoi aromaattisen reankaan kanssa muodostaen areniumkationin. Tätä kationia stabiloi resonanssi. Kationin tiedetään olevan välivaihe, koska kyseinen kationi voidaan eristää reaktioseoksesta tetrafluoroboraattisuolana. Kationin muodostuminen on hitain vaihe elektrofiilisessa aromaattisessa substituutiossa. Reaktion viimeisessä vaiheessa areniumkationista eliminoituu protoni ja yhdisteen aromaattisuus palautuu.


text: Elektroneja aromaattiseen rengassysteemiin luovuttavat substituentit aromaattisessa renkaassa lisäävät yhdisteen reaktiivisuutta elektrofiilisissä aromaattisissa substituutioissa. Aktivoivia ryhmiä ovat muun muassa alkyyliryhmät ja vielä voimakkaammin aktivoivat amino- tai hydroksyyliryhmät. Esimerkiksi tolueeni reagoi 4000-kertaisella nopeudella bentseeniin verrattuna ja N,N-dimetyylianiliinin reaktio elektrofiilien kanssa on nopeudeltaan 10 kertaa suurempi kuin bentseenin. Reaktion nopeuden kasvu johtuu substituentin aiheuttavasta areniumionin stabilisoitumisesta. Alkyyliryhmät stabiloivat areniumionia hyperkonjugaation vuoksi ja hydroksyyli- ja aminoryhmissä heteroatomi kykenee luovuttamaan vapaan elektroniparinsa ja täten stabiloi kompleksia. Aktivoivat substituentit johtavat elektrofiilin liittymiseen orto- tai para-asemaan substituenttiin nähden.


text: Elektronegatiiviset elektroneja puoleensa vetävät ryhmät inaktivoivat aromaattisia yhdisteitä. jolloin elektrofiilinen aromaattinen susbtituutio hidastuu. Inaktivoiminen voi perustua joko induktiiviseen efektiin esimerkiksi trifluorimetaani- ja ammonium-ryhmät tai konjugaatioon kuten nitro-, syano-, karbonyyli-, karboksyyli- ja sulfonihapporyhmien tapauksessa. Konjugaatio inaktivoi aromaattisia yhdisteitä voimakkaammin kuin induktiivinen efekti. Inaktivoivat substituentit ohjaavat elektrofiilin meta-asemaan substituenttiin nähden.


text: Halogeeniatomit fluori, kloori, bromi ja jodi inaktivoivat aromaattisia systeemejä vetämällä elektroneja puoleensa. Tätä kutsutaan induktiiviseksi efektiksi. Halogeeneilla on kuitenkin myös vapaa elektronipari, jonka ne voivat luovuttaa aromaattiselle systeemille. Tämän vuoksi ne ohjaavat elektrofiilin itseensä nähden orto- tai para-asemaan, mutta ovat inaktivoivia. Halogeeneista fluori inaktivoi aromaattisia yhdisteitä heikoiten ja jodi voimakkaimmin.


text: Polysykliset aromaattiset hiilivedyt kuten naftaleeni, antraseeni ja fenantreeni reagoivat elektrofiilien kanssa helpommin kuin bentseeni. Tämä johtuu siitä, että areniumionin muodostumiseen tarvittava aktivoitumisenergia on niillä bentseeniä alempi.


text: Heteroaromaattisten yhdisteiden reaktiivisuus elektrofiilisissa aromaattisissa substituutioissa riippuu siitä, onko yhdisteen aromaattinen rengas elektronirikas vai elektroniköyhä. Elektronirikkaat heteroaromaattiset yhdisteet kuten pyrrolit, furaanit tai tiofeenit reagoivat helposti elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla. Sen sijaat elektroniköyhät heteroaromaattiset yhdisteet, kuten pyridiini, eivät reagoi elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla.


title: Kimmo Lukkari

text: Kimmo Juhani Lukkari (s. 5. maaliskuuta 1987 Kajaani) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Siilinjärven Pesistä.


title: Kimmo Lukkari

text: Superpesiksen runkosarjassa Lukkari on pelannut neljä ottelua, joissa on tuonut yhden juoksun. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa yhdeksän. Superpesiksen pudotuspeleissä Lukkari on pelannut kolme ottelua, joissa on kerännyt tililleen kolme kärkilyöntipistettä.


title: Samu Vainikainen

text: Samu Eetu Tapio Vainikainen (s. 14. maaliskuuta 1991 Kuopio) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Siilinjärven Pesistä.


title: Samu Vainikainen

text: Superpesiksen runkosarjassa Vainikainen on pelannut 42 ottelua, joissa on lyönyt kahdeksan ja tuonut 11 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 78. Superpesiksen pudotuspeleissä Vainikainen on pelannut kolme ottelua, joissa on lyönyt yhden juoksun. Lisäksi hän on pelaamissaan pudotuspelien otteluissa kerännyt tililleen viisi kärkilyöntipistettä.


title: Janne Heimonen (pesäpalloilija)

text: Janne Heimonen (s. 14. kesäkuuta 1993 Vimpeli) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Vimpelin Vetoa. Hän on myös seuran omia kasvatteja. Superpesiksen runkosarjassa Heimonen on pelannut 19 ottelua, joissa on lyönyt kaksi ja tuonut neljä juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 21.


title: Janne Heimonen (pesäpalloilija)

text: Kasvattajaseuransa lisäksi Heimonen on pelannut Superpesiksessä lainalla Jyväskylän Kirin sekä Alajärven Ankkureiden joukkueissa, sekä sarjatasoa alempana Vedon farmiseurassa Ylivieskan Kuulassa.Heimosen isä Timo Heimonen sekä isoveli Anssi Heimonen ovat molemmat myös pelanneet lukkareina pääsarjatasolla.


title: Juha-Matti Jaatinen

text: Juha-Matti Jaatinen (s. 6. helmikuuta 1984 Rovaniemi) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2014 kasvattajaseuraansa Alajärven Ankkureita. Lisäksi Jaatinen on pelannut Superpesiksessä yhden kauden myös Vimpelin Vedon joukkueessa.


title: Juha-Matti Jaatinen

text: Superpesiksen runkosarjassa Jaatinen on pelannut Vimpelin Vedon ja Alajärven Ankkureiden riveissä kaikkiaan 36 ottelua, joissa on lyönyt kolme ja tuonut 23 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 92. Superpesiksen pudotuspeleissä Jaatinen on pelannut viisi ottelua, joissa on tuonut neljä juoksua. Lisäksi hän on pelaamissaan pudotuspelien otteluissa kerännyt tililleen kymmenen kärkilyöntipistettä.


title: Roni Wahl

text: Roni Wahl (s. 17. syyskuuta 1993 Forssa) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Hyvinkään Tahkoa kauden 2018 loppuun asti kestävällä sopimuksella. Wahl pelaa kaudella 2014 myös Vähänkyrön Viestin A-ikäisten Poikien Superpesis-joukkueessa. Hän on vaihtanut sukunimensä Vartamasta Wahliksi.


title: Roni Wahl

text: Wahlin kasvattajaseura on Jokioisten Koetus. Superpesiksen runkosarjassa Wahl on pelannut kaikkiaan 36 ottelua, joissa on lyönyt viisi ja tuonut neljä juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 61.


title: Roni Wahl

text: Sotkamon Jymyä edustanut Wahl lainattiin Kouvolan Pallonlyöjiin kaudeksi 2012. Wahl siirtyi Kouvolaan aluksi try-out-sopimuksella, mutta hän pelasi vuokrasopimuksella koko kauden Kouvolassa. Hän pelasi kauden aikana myös A-poikien Itä–Länsi-ottelussa. Wahl ja Sotkamo purkivat sopimuksensa kauden päätteeksi. Osapuolien sopimuksen piti kestää vuoden 2015 loppuun asti. Wahl teki sarjatauolla Koskenkorvan Urheilijoiden kanssa kaksivuotisen sopimuksen.


title: Otso Mäkelä

text: Otso Mäkelä (s. 7. syyskuuta 1992 Kuusankoski) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Haminan Palloilijoita kaudella 2016. Hän on Kouvolan Pallonlyöjien kasvatti. Superpesiksen runkosarjassa Mäkelä on pelannut kauden 2013 loppuun mennessä 10 ottelua, joissa on tuonut yhden juoksun. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pelaamissaan runkosarjan otteluissa kaksi.


title: Inveracity

text: Inveracity on kreikkalainen death metal -yhtye, joka perustettiin Ateenassa vuonna 1998.


title: Inveracity

text: Yhtyeen ensimmäinen albumi, "Circle of Perversion", julkaistiin vuonna 2003.. Vuonna 2006 yhtye solmi levytyssopimuksen Unique Leader Recordsin kanssa. Toinen albumi, "Extermination of Millions", julkaistiin alkuvuodesta 2007.


title: Joni Rytkönen

text: Joni Rytkönen (s. 29. maaliskuuta 1993 Helsinki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Sotkamon Jymyä. Hänen kasvattajaseuransa on Lohjan Louhi. Superpesiksen runkosarjassa Rytkönen on pelannut kaikkiaan 87 ottelua, joissa on lyönyt 27 ja tuonut 45 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pelaamissaan runkosarjan otteluissa 272.


title: Corippus

text: Flavius Cresconius Corippus (500-luku) oli myöhäisantiikin aikana vaikuttanut roomalainen runoilija, jonka tärkeimmät teokset ovat itäroomalaisen sotapäällikkö Johannes Troglitan saavutuksia ylistävä "Iohannis, seu de bellis Libycis" ja myöhemmin kirjoitettu keisari Justinus II:n valtaannousua juhlistava "In laudem Iustini minoris".


title: Corippus

text: Corippuksen elämästä ei tiedetä paljoa. Hän oli kotoisin roomalaisesta African provinssista (nykyinen Tunisia ja Libyan rannikko) ja toimi opettajana ("grammaticus").


title: Rings of Saturn

text: Rings of Saturn on yhdysvaltalainen deathcore-yhtye, joka perustettiin vuonna 2009 Bay Areassa, San Franciscossa. Yhtyeelle ominainen piirre on virtuositeettia vaativat teknisesti vaativat kappaleet.


title: Rings of Saturn

text: Yhtye tuli yleisön tietoisuuteen julkaistessaan internetissä kappaleen "Abducted". Yhtyeen esikoisalbumi, "Embryonic Anomaly", julkaistiin omakustanteena loppuvuonna 2009. Alkuvuonna 2010 yhtye solmi levytyssopimuksen Unique Leader Recordsin kanssa, ja esikoisalbumi uudelleenjulkaistiin kansainvälisesti 28. toukokuuta 2010.


title: Madridin piiritys

text: Madridin piiritys kesti Espanjan sisällissodan aikana marraskuusta 1936 maaliskuuhun 1939. Kaupunkia pitivät hallussaan tasavaltalaisen hallituksen joukot liittolaisineen, piirittäjinä olivat kenraali Francon kansallismieliset fasistit, jotka saivat tukea Natsi-Saksan ilmavoimien vapaaehtoisista kootusta Legion Condor -osastosta.


title: Madridin piiritys

text: Madridin puolustuksen murtuessa piiritys oli vaatinut kaupungin puolustajien keskuudessa arviolta 5 000–10 000 ihmisen hengen. Joulukuussa 1936 päättyneen hyökkäysvaiheen jälkeen kenraali Franco määräsi kaupunkiin ilmapommituksia, jotka olivat Guernican kaupungin tuhoamisen ohella ensimmäisiä siviileihin kohdistuneita pommituksia sodankäynnin historiassa.


title: Ari Talkamo

text: Ari Antero Talkamo (s. 28. joulukuuta 1953 Helsinki) on suomalainen säveltäjä, sanoittaja, trubaduuri, musiikkituottaja, äänimainonnan tuottaja ja yrittäjä. Musiikkiura lähti liikkeelle jo vuonna 1971 hänen säveltäessään nuorisomessun Espoon kirkolle. Talkamo aloitti vuonna 1981 vapaana taiteilijana ja musiikkialan yrittäjänä ja vuonna 1983 hän perusti mainosmusiikkia, myöhemmin myös radio- ja tv-mainontaa sekä ohjelmapalveluja, tuottavan Musiikkikamari Oy:n. Yrittäjätoiminnan ohella hän oli jonkin aikaa Warner Chappell Music Finlandin kustannuspäällikkönä vuonna 1995.


title: Ari Talkamo

text: Talkamon sävellyksiä ovat levyttäneet useat suomalaiset artistit, kuten Meiju Suvas, Paula Koivuniemi, Tarja Lunnas, Heidi Kyrö, Reijo Kallio, Eija Ahvo ja Tiina Ruuska. Hän on ollut myös studiotuottajana useiden eri albumien takana, erityisesti Warner Music Finlandin palveluksessa. Meiju Suvaksen tuottajana hän toimi kuuden albumin verran vuosina 1992–1998. Talkamo on säveltänyt myös yli neljäsataa mainossävelmää radio-, televisio-, elokuva- ja videokäyttöön. Mainosmusiikkisävellyksistään hän on saanut kunniamainintoja. Vuonna 1985 hän ylsi Syksyn sävel -kilpailussa kolmannelle sijalle Sinikka Niittykosken esittämällä laululla ”Tää meidän ilta on”, ja vuonna 1982 hän voitti Suomen countrymusiikin mestaruuden Ahvenanmaalla pidetyssä SM-kisassa sävellyksellään ”Highway Lovesick Blues”. Ari Talkamo on levyttänyt itse Horseshoe-yhtyeen kanssa sekä lastenlauluja Susanna Haaviston ja Tomi Aholaisen kanssa.


title: Ari Talkamo

text: Laulelman edistämiseksi perustetussa Helsingin Laulelman Ystävät HELY ry:ssä hän toimi alusta lähtien hallituksessa ja vuosina 2008–2010 yhdistyksen puheenjohtajana. Hänet nimitettiin vuonna 2002 Helsingin Suomalaisen Klubin taiteilijajäseneksi ja vuonna 2012 hänet nimitettiin Helsingin Laulelman Ystävät HELY ry:n kunniajäseneksi. Ari Talkamo on myös Suomen Säveltäjät Elvis ry:n sekä Teosto ry:n aktiivinen jäsen.


title: Sedition

text: Sedition voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Dawn of Azazel

text: Dawn of Azazel on uusiseelantilainen death metal -yhtye, joka perustettiin Aucklandissa vuonna 1999.


title: Dawn of Azazel

text: Vuonna 2005 Dawn of Azazel sai paljon huomiota kotimaansa mediassa laulaja Rigel Walshen poliisiammatin vuoksi. Uutinen pääsi parhaan katseluajan uutisiin, minkä seurauksena yhtyeen kotisivuilla laskettiin yli 43 000 vierailua vuorokauden aikana.


title: Dawn of Azazel

text: Yhtye on julkaissut neljä studioalbumia.


title: Dawn of Azazel

text: 24. huhtikuuta 2016 yhtyeen jäsenet Joe Bonnett ja Jeremy Suckling ilmoittivat jättävänsä yhtyeen, ja yhtyeen tiedonannon mukaan jatkosuunnitelmat ovat epävarmat.


title: Juha Helminen

text: Juha Pekka Helminen (14. huhtikuuta 1958 – 10. maaliskuuta 2013) oli tamperelaisen Kollaa Kestää -yhtyeen kitaristi.


title: Juha Helminen

text: Helminen tapasi Kai Kiven ja Jyrki Siukosen kouluaikoina ja perusti Kollaa Kestää -yhtyeen heidän kanssaan vuonna 1976. Yhtyeen basistina toimi vuosina 1978–1980 Mikko Nevalainen. Juha Helminen sävelsi yhtyeen kappaleet "Musti Sotakoira" ja "Kuumat raiteet". Helminen toimii myös laulajana kappaleissa "Johnny Rotten Go-Go" ja "Kuumat raiteet". Kollaa Kestää julkaisi vuonna 1979 LP-levyn "Jäähyväiset aseille, "jonka jälkeen Siukonen lähti yhtyeestä. Kollaa Kestää palasi yhteen kesällä 1982 ja teki kaksi keikkaa basistinaan Mikko Saarela.


title: Juha Helminen

text: Juha Helminen lähti Kollaa Kestään hajottua opiskelemaan Kankaanpään taidekouluun. Vuonna 1993 Helminen liittyi Punk Lurex OK -yhtyeeseen, jossa soitti hetken aikaa myös Siukonen. Yhtye kuitenkin lopetti 1990-luvun aikana.


title: Trubnikov Bor

text: Trubnikov Bor () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee valtatie M10:n varrella 43 kilometriä Tusinasta kaakkoon. Kylässä on 800 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2012).


title: Trubnikov Bor

text: Trubnikov Borin kunnan pinta-ala on 708,63 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Tusinan piirin Ljubanin kuntaan, pohjoisessa Leningradin alueen Kirovskin ja idässä Kirišin piireihin sekä idässä ja etelässä Novgorodin alueeseen. Pinta-alasta 90,9 % on metsää, 7,5 % maatalousmaata ja 1,4 % asuinaluetta.


title: Trubnikov Bor

text: Kunta sijaitsee Ilmajärven–Olhavan alangon länsiosassa. Tärkeimmät joet ovat Olhavanjokeen laskeva Tigoda, sen sivujoet Ravan, Korodynka, Tresna ja Tverezna sekä jälkimmäisen sivujoki Malyi Hotun. Järviä ovat Dolgoje, Krugloje ja Lovetskoje. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, hietasavi ja turve.


title: Trubnikov Bor

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Babinon ja Keramikin asutukset sekä 13 kylää: Aleksandrovka, Apraksin Bor, Babino, Babinskaja Luka, Bolšaja Gorka, Bolšaja Kunest, Drozdovo, Kokolavrik, Pomeranje, Rutšji, Tšeremnaja Gora, Tšudskoi Bor ja Voroni Ostrov. Toiseksi suurin asutuskeskus on vajaan 400 asukkaan Babinon kylä.


title: Trubnikov Bor

text: Kunnan alueella sijaitsevat Babinon, Trubnikov Borin ja Keramikin puutarhapalsta-alueet. Kesäasukkaita arvioidaan olevan kymmenestä viiteentoista tuhatta.


title: Trubnikov Bor

text: Paikkakunta mainitaan ensimmäistä kertaa Novgorodin Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500. Tuolloin sen nimi oli Duntsyn Bor. Nykyinen nimitys perustuu kylän omistaneeseen Trubnikovin aatelissukuun, joka 1800-luvun alussa rakennutti sinne kartanon. 1900-luvun alkuun saakka kylä kuului Novgorodin läänin Novgorodin kihlakunnan Ljubanin volostiin ja 1930-luvun alusta lähtien se muodosti Tusinan piiriin kuuluneen kyläneuvoston. Nykyinen kunta on muodostettu vuosina 2004–2006 entisistä Trubnikov Borin ja Tšudskoi Borin volosteista.


title: Trubnikov Bor

text: Kunnan läpi kulkee Pietarin ja Moskovan välinen valtatie M10 sekä kaupunkien välinen päärata, jolla on Trubnikovon asema ja kolme pysähdyspaikkaa. Paulovan, Ljubanin, Oredežin ja Lugan välinen maantie liittyy valtatiehen Trubnikov Borin ja Apraksin Borin välisen maantien kautta. Kylistä on linja-autoyhteydet Ljubanin, Trubnikovon ja Babino II:n rautatieasemille.


title: Trubnikov Bor

text: Paikallisista elinkeinoista tärkein on maatalous. Kunnassa toimii kaksi maidon ja lihan tuotantoa sekä perunan, vihannesten ja viljan viljelyä harjoittavaa maatalousyritystä. Suuri merkitys on myös maantien varteen syntyneillä palveluilla. 23 % asukkaista työskentelee tai opiskelee kunnan ulkopuolella.


title: Trubnikov Bor

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat peruskoulu, kirjasto, lääkintäasema, joukko kauppoja ja neljä kahvilaa. Eräitä palveluja on myös Tšudskoi Borissa ja muissa kylissä.


title: Trubnikov Bor

text: Nähtävyyksiä ovat vuonna 1796 rakennettu Pomeranjen postiasema, Babinon raunioitunut kirkko ja Trubnikov Borin kartanon puistoalue. Seudulla on useita toisen maailmansodan muistomerkkejä.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: NHL-kausi 2013–2014 oli National Hockey Leaguen 96. kausi. Sen aikana 30 joukkuetta pelasi kukin 82 ottelua. Runkosarja alkoi tiistaina 1. lokakuuta 2013 ja päättyi sunnuntaina 13. huhtikuuta 2014. Liiga piti tauon 9.–25. helmikuuta 2014 Sotšin talviolympialaisten vuoksi. Pudotuspelien ensimmäiset ottelut pelattiin 16. huhtikuuta 2014. Stanley Cupin voitti Los Angeles Kings, joka kukisti finaalisarjassa New York Rangersin otteluvoitoin 4–1 ja otti seurahistoriansa toisen mestaruuden. Ensimmäisen Stanley Cupinsa Kings oli voittanut kaudella 2011–2012.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Kauden aikana NHL:ssä otettiin käyttöön uusi konferenssijako, jossa itäiseen konferenssiin kuuluu 16 ja läntiseen konferenssiin 14 joukkuetta. Seurat on jaettu neljään divisioonaan. Muutoksen myötä Winnipeg Jets siirtyi läntiseen ja Detroit Red Wings sekä Columbus Blue Jackets muuttivat itäiseen konferenssiin. Kauden aikana kaikki joukkueet pelasivat ainakin kerran kullakin 30 areenalla.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: 1. tammikuuta 2014 pelatussa Talviklassikko-ottelussa tehtiin NHL-pelien katsojaennätys Detroit Red Wingsin kohdatessa Toronto Maple Leafsin Michigan Stadiumilla. Tapahtuma keräsi kaikkiaan 105 491 katsojaa. Voittomaalikilpailussa ratkenneen ottelun voitti Toronto Maple Leafs luvuin 3–2. Joulukuussa 2010 samaisella Michigan Stadiumilla pelatussa Michiganin ja Michigan Staten välisessä yliopistosarjan ottelussa katsojamääräksi ilmoitettiin 113 411. NHL-pelien aiempi katsojaennätys oli vuodelta 2008, jolloin Talviklassikko-ottelua seurasi 71 217 katsojaa.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Runkosarjan pistepörssin ja Art Ross Trophyn voitti Pittsburgh Penguinsia edustanut Sidney Crosby. Hän keräsi 80 ottelussa yhteensä 104 tehopistettä, joista 36 oli maaleja ja 68 syöttöpisteitä. Lisäksi Crosby sai uransa toisen Hart Memorial Trophyn ja kolmannen Ted Lindsay Awardin. Parhaalle tulokkaalle jaettava Calder Memorial Trophy myönnettiin Colorado Avalanchea edustaneelle Nathan MacKinnonille. Norris Trophyn sai puolestaan Chicago Blackhawks -puolustaja Duncan Keith, joka oli voittanut palkinnon edellisen ja ensimmäisen kerran kaudella 2009–2010. Vezina Trophy annettiin Boston Bruins -maalivahti Tuukka Raskille, josta tuli toinen Vezina-palkinnon voittanut suomalainen. Miikka Kiprusoff oli saanut palkinnon kaudella 2005–2006.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Pudotuspelien pistepörssin voittaja oli Los Angeles Kingsin Anže Kopitar. Kopitar teki 26 pudotuspeliottelussa 26 tehopistettä, joista 5 oli maaleja ja 21 syöttöpisteitä. Conn Smythe Trophyn sai Kings-laitahyökkääjä Justin Williams, joka keräsi pudotuspeleissä 25 tehopistettä.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Boston Bruins voitti NHL:n runkosarjan ensimmäisen kerran sitten kauden 1989–1990, jolloin oli tullut seuran historian ensimmäinen runkosarjavoitto. Bruinsin lisäksi Atlantic-divisioonasta pudotuspeleihin selviytyivät Tampa Bay Lightning, Montreal Canadiens ja Detroit Red Wings.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Divisioonavoittaja Pittsburgh Penguinsin ohella Metropolitan-divisioonasta pudotuspeleihin pääsivät New York Rangers, Philadelphia Flyers ja Columbus Blue Jackets.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Central-divisioonasta pudotuspeleihin ylsivät divisioonan voittaneen Colorado Avalanchen lisäksi St. Louis Blues, Chicago Blackhawks, Minnesota Wild sekä Dallas Stars.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Pacific-divisioonasta pudotuspeleihin selviytyivät läntisen konferenssin voittaneen Anaheim Ducksin ohella San Jose Sharks ja Los Angeles Kings.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: "Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, ± = plus-miinus, RM = rangaistusminuutit"


title: NHL-kausi 2013–2014

text: "Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, Min. = peliminuutit, V = voitot, H = häviöt, Jatk. = häviöt jatkoajalla tai voittomaalikilpailussa, PM = päästetyt maalit, NP = nollapelit, T% = torjuntaprosentti, PMK = päästettyjen maalien keskiarvo."


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Jokaisesta divisoonasta pudotuspeleihin pääsi kolme parasta seuraa. Lisäksi molemmista konferensseista pudotuspeleihin otettiin runkosarjapisteiden perusteella kaksi seuraavaksi parasta joukkuetta. Näitä neljää kutsuttiin villin kortin joukkueiksi. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella konferenssin runkosarjan voittanut seura kohtasi vähiten pisteitä keränneen villin kortin joukkueen. Konferenssissa toiseksi eniten pisteitä kerännyt divisioonavoittaja puolestaan pelasi toiseksi vähiten pisteitä kerännyttä villin kortin joukkuetta vastaan. Ensimmäisellä pudotuspelikierroksella toisensa kohtasivat myös omassa divisioonassaan toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet seurat.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: Ensimmäisellä kierroksella Los Angeles Kings voitti San Jose Sharksia vastaan pelaamansa ottelusarjan vaikka hävisi sarjan kolme ensimmäistä peliä. NHL:n historiassa vastaavaan saavutukseen oli ylletty vain kolmesti aiemmin. Toronto Maple Leafs voitti ottelusarjansa kolmen ensimmäisen pelin häviämisestä huolimatta 1942, New York Islanders 1975 ja Philadelphia Flyers 2010. Mike Richards ja Jeff Carter pelasivat Flyersissa 2010 ja Kingsissä 2014. Näin ollen heistä tuli ensimmäiset pelaajat, jotka ovat olleet kaksi kertaa mukana 0–3-tappioasemasta ottelusarjan voittoon edenneessä NHL-joukkueessa.


title: NHL-kausi 2013–2014

text: "Lyhenteiden selitys: O = pelatut ottelut, M = maalit, S = syötöt, Pist. = pisteet, RM = rangaistusminuutit"


title: Juho Rantala

text: Juho Rantala (s. 13. joulukuuta 1974 Helsinki) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, joka toimii Esport Hongan päävalmentajana. Pelaajana hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja tai puolustava keskikenttäpelaaja.


title: Juho Rantala

text: Rantala aloitti jalkapallon pelaamisen vuonna 1981 Helsingin Jalkapalloklubin Laajasalon kaupunginosajoukkueessa. Hän pelasi juniorijoukkueissa A-junioreihin asti ja pääsi pelaamaan edustusjoukkueen mukana Liigacupissa, mutta ei murtautunut pelaavaan kokoonpanoon Veikkausliigassa. Kaudeksi 1994 Rantala siirtyi HJK:n farmijoukkue FC Hongan riveihin, jossa hän pelasi neljä seuraavaa kautta seuran noustessa Kolmosesta toiseksi korkeimmalle sarjatasolle kahdessa vuodessa. Vuoden 1997 Liigacupissa Rantala esiintyi kahdessa ottelussa HJK:n paidassa, onnistuen maalinteossa Myllykosken Palloa vastaan. Hongan jälkeen hän edusti pääkaupunkiseudulla IF Gnistania ja Atlantis FC:tä kauden verran sekä kaksi kautta HIFK:ta. Vuonna 2002 Rantala muutti Englantiin, jossa pelasi Billericay Townissa ennen uransa lopettamista.


title: Juho Rantala

text:
Rantalan valmennusura alkoi vuonna 2005 Atlantiksen apuvalmentajana Pasi Pihamaan alaisuudessa. Hän vastasi samanaikaisesti myös akatemiajoukkueen valmentamisesta.
Kesken kauden 2007 Rantala siirtyi HJK:n A-junioreiden valmennukseen ja seuraavaksi kaudeksi hänet nostettiin reservijoukkue Klubi 04:n valmentajaksi. Kaudelle 2010 Rantala siirtyi HJK:n edustusjoukkueen apuvalmentajaksi. Kesken kauden 2013 Rantala purki sopimuksensa HJK:n kanssa ja siirtyi Valkeakosken Hakan päävalmentajaksi Ykköseen.


title: Atria-halli

text: Atria-halli oli Seinäjoella sijainnut jäähalli, joka rakennettiin vuonna 1985 väliaikaiseksi jäähalliksi. Jääkiekon II-divisioonassa pelaava Seinäjoen Kiekko-Veljet pelasi hallissa kotiottelunsa. Hallia on käytetty myös tanssitilana Tangomarkkinoiden aikaan. Halli suljettiin maaliskuussa 2018 ja sen tilalle rakennetaan uusi kilpajäähalli.


title: Keltakultakäpy

text: Keltakultakäpy ("Pachystachys lutea") on akanttikasvien heimoon ja kultakäpyjen sukuun kuuluva kasvilaji.


title: Keltakultakäpy

text: Kastelun ja lannoituksen tarve on kesällä suurempi kuin talvella. Kasvia voidaan lisätä pistokkaista. Talven jälkeen kasvia voidaan leikata paljolti.


title: Keltakultakäpy

text:
Kukat ovat pienet, valkoiset ja viuhkamaiset. Keltakultakävyn "kukka" sen sijaan on kukinto, joka muodostuu enimmäkseen kukkien suurista suojuslehdistä, jotka ovat
keltaiset.


title: Keltakultakäpy

text: Kasvi on lähtöisin Etelä-Amerikasta, Perusta.


title: Keltakultakäpy

text: Kasvi viihtyy valoisalla kasvupaikalla viileähkössä huoneessa.


title: Keltakultakäpy

text: Keltakultakäpyä käytetään huonekasvina.


title: Sinä olet kohtaloni

text: Sinä olet kohtaloni on Yrjö Nortan ja Erkki Uotilan ohjaama elokuva vuodelta 1945.


title: Sinä olet kohtaloni

text: Lavastaja Olavi Kauri oli oikeasti rakennusmestari ja -urakoitsija Olavi Kauriinvaha (1909–1967), jolla nimellä hän oli aiemmin lavastanut Valentin Vaalan elokuvan " Kun isä tahtoo..." (1935). Elokuvan yleisömenestys oli heikohko.


title: Sinä olet kohtaloni

text: Aikalaisarvioissa elokuva sai tylyn vastaanoton: "heikoimpia kotimaisia filmejä, mitä pitkään aikaan on nähty" (Salama Simonen, Uusi Suomi), "yhtiön uusi harha-askel" (Paula Talaskivi, Helsingin Sanomat), ja samalla linjalla jatkoivat muutkin arvioijat. Sen sijaan Uotilan roolisuoritus viulutaiteilijana sai kiitosta.


title: Sinä olet kohtaloni

text: Eräässä myöhemmässä arviossa elokuvaa sanotaan vähäeleiseksi. Siinä on julmaa tragiikkaa ja toisaalta elämäniloa pursuavaa komiikkaa, arvioi nimetön kriitikko.


title: Taikurinkukka

text: Taikurinkukka ("Crossandra infundibuliformis") on taikurinkukkien sukuun kuuluva laji. Se kuuluu akanttikasvien heimoon.


title: Taikurinkukka

text: Kasvia voi lisätä pistokkaista. Kasville sopii hyvin altakasteluruukku.


title: Taikurinkukka

text: Kukkien väri on oranssi tai keltainen. Lehdet ovat soikeat ja kiiltävät.


title: Taikurinkukka

text: Kasvi on kotoisin Intiasta. Luonnossa se kasvaa kosteilla ja lämpimillä alueilla.


title: Taikurinkukka

text: Taikurinkukkaa käytetään huonekasvina.


title: Esko Hoppu

text: Esko Heikki Hoppu (15. tammikuuta 1935 Helsinki – 13. heinäkuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston kanslerinsihteeri 1973–1978 ja vakuutus- ja vahingonkorvausoikeuden professori 1973–1998; virka oli vuoteen 1977 ylimääräinen professori.


title: Esko Hoppu

text: Hoppu valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 1991.


title: Esko Hoppu

text: Myös Esko Hopun kolme lasta ovat oikeustieteilijöitä: yritysjuridiikan professori Kari Hoppu, asianajaja Olli Hoppu ja varatuomari Leena Hoppu-Mäenpää.


title: Outi Aho

text: Outi Aho (s. 3. toukokuuta 1992) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Vihdin Palloa. Hänen kasvattajaseuransa on Kinnarin Pesis.


title: Outi Aho

text: Superpesiksen runkosarjassa Aho on pelannut kaikkiaan 24 ottelua, joissa on lyönyt kolme ja tuonut kaksi juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pelaamissaan runkosarjan otteluissa 46. Superpesiksen pudotuspeleissä Aho on pelannut kolme ottelua, joissa on kerännyt tililleen yhdeksän kärkilyöntipistettä.


title: Susanna Alava

text: Susanna Alava (s. 24. tammikuuta 1995) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Lappeenrannan Pesä Ysejä. Hänen kasvattajaseuransa on Loimaan Palloilijat.