title: Työkaluteräkset

text: Työkaluteräksillä tarkoitetaan tiettyjä hiili- ja seosteräksiä, jotka sopivat erityisen hyvin työkalumateriaaleiksi. Kyseisten terästen soveltuvuus työkaluiksi johtuu niiden tunnusomaisesta kovuudesta, puristuslujuudesta sekä kulumisenkestosta, joka saadaan aikaan lämpökäsittelyllä yleensä monessa vaiheessa ja korkeassa lämpötilassa.


title: Työkaluteräkset

text: Työkaluteräkset valmistetaan tarkoin valvotuissa olosuhteissa vaaditun laadun varmistamiseksi. Tärkeimmät työkaluterästen ominaisuuksiin vaikuttavat tekijät ovat teräksen koostumus sekä käytetty lämpökäsittely. Työkaluterästen hiilipitoisuus on välillä 0,7–1,4 % ja mangaanipitoisuus pidetään yleensä alhaisena vesisammutuksen aikaisen säröilyn ja rikkoontumisen estämiseksi.


title: Työkaluteräkset

text: Työkaluterästä valmistetaan useaa eri laatua eri käyttötarkoituksiin. Laadun valinta riippuu muun muassa käyttölämpötilasta, käyttöolosuhteista sekä vaaditusta iskunkestävyydestä. Työkaluteräksestä valmistetaan muun muassa leikkureita, muovaus- ja muokkaustyökaluja, lastuavan työstön työkaluja sekä muotteja muovituotteiden valmistukseen.


title: Työkaluteräkset

text: AISI-SAE on yleisin työkaluteräslaatujen luokitteluun käytetty standardi. Luokituskirjaimen jälkeen tulevilla numeroilla ilmaistaan teräksessä käytetyt seosmetallit; esim. A2, O1 jne.


title: Työkaluteräkset

text: Alhaisen karkenevuuden takia W-luokan työkaluteräkset on sammutettava nopeasti vedessä, mikä lisää mahdollisuutta karkaisunaikaiseen säröilyyn ja vääristymiseen. W-luokan teräkset ovat pohjimmiltaan korkean hiilipitoisuuden (0,30–1,70 %) teräksiä, joilla voidaan saada aikaan korkea kovuus (yli HRC 60) ja jotka ovat melko hauraita muihin työkaluteräksiin verrattuna. Kyseiset teräkset soveltuvat hyvin pieniin, alhaisen lämpötilan käyttökohteisiin. Yli 150 °C käyttölämpötiloissa alkaa W-teräs pehmetä huomattavasti. W-luokan teräkset ovat yleisimmin käytettyjä työkaluteräksiä niiden alhaisen hinnan takia.


title: Työkaluteräkset

text: W-luokan työkaluterästen sitkeyttä voidaan parantaa lisäämällä mangaania, piitä tai molybdeeniä. Alle 0,20 % vanadiinilisäyksellä voidaan säilyttää teräksen raekoko hienona.


title: Työkaluteräkset

text: Tyypillisimmät käyttökohteet teräksen hiilipitoisuuden mukaan:Kylmätyöteräkset pehmevät korotetuissa lämpötiloissa alhaisen seosainekoostumuksensa takia. Siksi niiden käyttö on rajoitettu kohteisiin, joissa teräs ei altistu toistuvasti tai pitkiksi ajoiksi korkeille lämpötiloille (205–260 °C). Kylmätyöteräkset on jaettu kolmeen kategoriaan: öljyyn karkeneviin (luokka O), ilmaan karkeneviin (luokka A) sekä korkea hiili- ja kromipitoisiin teräksiin (luokka D).


title: Työkaluteräkset

text: O-luokan työkaluteräkset sisältävät tarpeeksi hiiltä sekä muita seosaineita öljyssä sammuttamiseen. Koska O-luokan teräkset voidaan sammuttaa suhteellisen hitaasti öljyssä, ilmenee niissä vähemmän karkaisunaikaista vääristymistä ja säröilyä kuin vedessä karkenevissa teräksissä. Vaikka O-luokan terästen yleiset ominaisuudet ja käyttökohteet ovatkin samanlaisia, eroavat ne toisistaan niin käytettävien seosmetallien laadussa kuin niiden määrässäkin.


title: Työkaluteräkset

text: O-luokan terästen tärkein käyttöön liittyvä ominaisuus on niiden korkeasta hiilipitoisuudesta johtuva hyvä kulumisenkesto normaaleissa lämpötiloissa. Toisaalta O-luokan teräkset pehmenevät helposti korotetuissa lämpötiloissa.


title: Työkaluteräkset

text: A-luokan työkaluteräkset sisältävät tarpeeksi seosaineita ollakseen tarpeeksi karkenevia ilmassa sammuttamiseen. Koska A-luokan työkaluteräkset ovat ilmassa karkaistavia, ilmenee niissä vähiten karkaisunaikaista vääristymistä ja säröilyä. Pääasialliset seosaineet, joilla kyseinen karkenevuus saadaan aikaan, ovat mangaani, kromi ja molybdeeni. Kromin lisäyksellä (5 %) A-luokan työkaluteräksiin saadaan aikaan kohtalainen pehmenemisenkesto korotetuissa lämpötiloissa. Piin ja nikkelin lisäys parantaa teräksen sitkeyttä.


title: Työkaluteräkset

text: Tyypillisiä käyttökohteita A-luokan työkaluteräkselle ovat leikkuuveitset, erilaiset meistit sekä mittausvälineet. Lisäksi tyypin A7 työkaluteräs sopii korkeaa kulutusta kestäviin sovelluksiin, kuten tiili- ja keraamimuotteihin.


title: Työkaluteräkset

text: Luokan D teräkset sisältävät 1,50–2,35 % hiiltä sekä 12 % kromia; lisäksi tyyppi D3 sisältää myös 1 % molybdeeniä. Kaikki D-luokan teräkset ovat D3:a lukuun ottamatta ilmaan karkenevia teräksiä. D3 sammutetaan melkein aina öljyyn ja on siksi alttiimpi karkaisunaikaisille vääristymille ja säröilylle. D-luokan teräkset kestävät loistavasti kulutusta, eivätkä ne helposti pehmene korotetuissa lämpötiloissa.


title: Työkaluteräkset

text: D-luokan terästen tyypillisiä käyttökohteita ovat erilaiset muovaus- ja muokkaustyökalut, valssit sekä leikkurit.


title: Työkaluteräkset

text: Tärkeimmät S-luokan teräksissä käytettävät seosmetallit ovat mangaani, pii, kromi, volframi sekä molybdeeni. 0,50 % hiilipitoisuus kaikissa S-luokan teräksissä saa aikaan korkean lujuuden ja sitkeyden sekä kohtalaiset kulumisenkesto-ominaisuudet.


title: Työkaluteräkset

text: Luokan S teräksiä käytetään suurimmaksi osaksi taltoissa, niiteissä sekä muissa käyttökohteissa, jotka vaativat korkeaa sitkeyttä ja iskunkestävyyttä. Erinomaisen sitkeyden ja lujuuden takia S-luokan teräksiä käytetään usein myös rakentamisessa.


title: Työkaluteräkset

text: T- ja M-luokan teräksiä käytetään leikkuutyökaluissa, joissa lujuus ja kovuus on säilytettävä korkeissakin lämpötiloissa (jopa yli 760 °C). M-luokaan teräkset kehitettiin vähentämään tarvittavat volframin ja kromin määrää.


title: Työkaluteräkset

text: H-luokan teräkset on kehitetty kestämään metallien leikkaamista, rei'ittämistä ja muokkaamista korkeissa lämpötiloissa ja paineissa. H-luokan teräksissä hiilipitoisuus on yleensä 0,35–0,45 % ja kromi-, volframi-, molybdeeni-, ja vanadiinipitoisuudet 6–25 %. Kuumatyöteräkset on jaettu kolmeen alaryhmään käytetyn pääseosmetallin mukaan: kromikuumatyöteräkset (H10–H19), volframikuumatyöteräkset (H21–H26) sekä molybdeenikuumatyöteräkset (H42–H43).


title: Kriketin SM-sarja 1999

text: Helsinki CC voitti Kriketin ensimmäisen virallisen Suomen Mestaruuden vuonna 1999. Muut joukkueet olivat Stadin Krikettikerho, Turku CC ja Vantaa CC.


title: Kriketin SM-sarja 2000

text: Toista kertaa ratkaistun Kriketin Suomen mestaruuden voitti Vantaa CC, joka päihitti finaalissa Helsinki CC:n. Kolmanneksi sijoittui Stadin Krikettikerho ja neljäs mukana ollut joukkue oli Turku CC


title: Kunnian miehet

text: Kunnian miehet voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Suomen merimuseot

text: Suomessa toimii vuonna 2009 kymmenen merimuseota. Niistä suurimmat, kuten Suomen merimuseo Kotkassa, tallentavat valtakunnallista merenkulun historiaa.


title: Suomen merimuseot

text: Seuraavassa luettelossa on lueteltu Suomen merimuseot pohjoisesta etelään rannikkoa pitkin.


title: Disney Cruise Line

text: Disney Cruise Line on amerikkalainen laiva-yhtiö, jonka omistaa The Walt Disney Company. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Celebrationissa, Floridassa. Yhtiön puheenjohtajana toimii Karl Holz osana Walt Disney Parks and Resorts -yritystä. Disney Cruise Linen terminaalina toimii Floridassa sijaitseva Port Canaveral, joka on Disney Magicin ja Disney Dreamin kotisatama.


title: Disney Cruise Line

text: Disney Cruise Line perustettiin vuonna 1995, kun yhtiö tilasi kaksi alusta Fincantieriltä, Italiasta lopettaen samalla yhteistyön Premier Cruise Line -laivayhtiön kanssa. Disney Cruise Line tilasi kaksi laivaa 700 miljoonalla dollarilla, joihin molempiin mahtuu 2 400 matkustajaa. Ensimmäisenä valmistui Disney Magic, joka aloitti liikennöinnin 30. heinäkuuta 1998. Toinen alus, Disney Wonder aloitti liikennöinnin 15. elokuuta 1999. Molemmissa laivoissa on 875 hyttiä.


title: Disney Cruise Line

text: Disney Cruise Lines ilmoitti 22. helmikuuta 2007, että kaksi uutta laivaa on tulossa vuosina 2011 ja 2012. Laivat rakennettiin Meyer Werftin telakalla Papenburgissa, Saksassa. Maaliskuussa 2009 laivat saivat nimet: Disney Dream ja Disney Fantasy. Laivat ovat 340 metriä pitkiä ja 37 metriä leveitä. Uusissa laivoissa on 1 250 hyttiä ja niihin mahtuu 4 000 matkustajaa. Näistä ensimmäinen, Disney Dream, teki neitsytmatkansa 26. tammikuuta 2011. Uuden laivan myötä Disney Wonderin kotisatamaksi muutettiin Los Angeles, ja Disney Dream korvasi Wonderin Port Canaveralissa.


title: Ilomantsin ortodoksinen seurakunta

text: Ilomantsin ortodoksinen seurakunta on ortodoksinen seurakunta, jonka alue kattaa Ilomantsin kunnan. Se on maan vanhin samanuskoisena pysynyt seurakunta ja toiminut jo yli 500 vuotta. Ilomantsissa noin 17 % kunnan väestöstä kuuluu ortodoksiseen kirkkoon. Kyseessä on Suomen ainoa ortodoksinen seurakunta, joka kattaa vain yhden kunnan alueen. Vuoteen 2005 asti seurakunnan alueeseen kuului myös Tuupovaara, jolloin Tuupovaaran ortodoksit siirtyivät kuntaliitoksen myötä Joensuun ortodoksiseen seurakuntaan.


title: Ilomantsin ortodoksinen seurakunta

text: Seurakunnan kirkkoherrana toimii Ioannis Lampropoulos ja kanttorina Riikka Patrikainen. Seurakunnan keskuspaikka on Ilomantsin kylässä sijaitseva Pyhän profeetta Elian kirkko, jonka lisäksi seurakunnalla on tsasounat Hattuvaarassa, Mutalahdella, Parppeinvaaralla, Huhuksessa ja Sonkajassa.


title: Palovero

text: Palovero eli sotavero tarkoittaa vihollisen valtaamiltaan alueilta verona ottamaa omaisuutta. Se tarkoitti vakuutusta tulipaloilta, niin ettei vihollinen sytyttänyt taloa tai kylää tuleen. Paloveroa ovat käyttäneet niin venäläiset ruotsalaiset kuin tanskalaisetkin.


title: Palovero

text: Tanskan kuningas Valdemar IV Atterdag paloverotti Visbyn kaupungin 1361 valloittaessaan Gotlannin. Pietarsaaren kaupungille langetettiin palovero kun Isontalon Antti onnistui pakenemaan.


title: Pesänositus

text: Pesänositus eli pesänjako oli ennen vuotta 1930 solmituissa avioliitoissa käytössä ollut menettely, jolla aviopuolisoiden yhteinen omaisuus jaettiin avioeron tai toisen puolison kuoleman johdosta. Vuoden 1930 alussa voimaantullut avioliittolaki (234/1929) toi sen aikana solmittuihin avioliittoihin pesänosituksen tilalle osituksen. Tällöin puolisoiden omaisuus muodosti kaksi erillistä varallisuuspiiriä, eikä yhtä yhteistä pesää kuten aiemmin. Avioliittolaki on voimassa nykyisinkin. Pesänosituksen lähikäsite on pesäero, joka aikanaan tarkoitti puolisoiden yhteisen omaisuuden jakoa ennen avioliiton purkautumista.


title: Pesänositus

text: Ennen kuin leski avioitui uudelleen oli pesä ositettava lesken ja muiden perillisten kesken. Ellei näin tehty menetti leski kolmasosan pesäosuudestaan lapsille tai muille perillisille ja lain mukainen pesänositus oli kuitenkin suoritettava. Jos pappi vihki lesken ennen pesänosituksen suorittamista, rangaistiin pappia sakolla tai erottamisella virastaan. Papin tuli varmistaa, että jakokirja oli tehty ja se oli perillisten tai heidän holhoojiensa allekirjoittama. Perinnönjaon laillisuutta papin ei tarvinnut varmistaa. Jos jakokirjaa ei voinut esittää papille perillisten riitojen vuoksi, voi naimisiin aikova antaa takauksen riidanalaisesta perintöosasta, jolloin hän oli esteetön uuteen avioliittoon. Leskimies sai solmia uuden avioliiton puolen vuoden kuluttua puolison kuolemasta ja leskivaimo vuoden kuluttua miehensä kuolemasta.


title: Pesänositus

text: Vuoden 1734 lain naimiskaaren 10 luku sääti, että irtaimisto ja avioliiton aikana ansaittu omaisuus jaettiin maalaisoikeuden nojalla siten, että mies sai 2/3 ja vaimo 1/3. Jaon ulkopuolelle jäi arvokkain omaisuus eli perityt ja sukuun ostetut kiinteistöt, rakennukset ja vesilaitokset. Kaupunkioikeuden mukaan kaikki omaisuus jaettiin puoliksi, ellei ennen avioliittoa ollut tehty avioehtosopimusta. Maalaisen kaupungissa ollut omaisuus jaettiin kaupunkioikeuden mukaan ja kaupunkilaisen maalla ollut omaisuus maalaisoikeuden mukaan.


title: Pesänositus

text: Kaupunkioikeuden mukainen omaisuuden jako puoliksi otettiin käyttöön koko Suomessa 27. kesäkuuta 1878 annetulla asetuksella. Puolittaminen koski vain irtaimistoa ja kaupungissa olevia kiinteistöjä ja avioliiton aikana hankittuja kiinteistöjä. Puolittamisen ulkopuolelle jäi ennen avioliittoa omistettu ja avioliiton aikana peritty kiinteä omaisuus. Tähän omaisuuteen puolisolla ei ollut oikeutta. Laki aviopuolisojen omaisuus- ja velkasuhteista (17/1889) jatkoi vanhaa käytäntöä, joka muuttui vasta avioliittolain (234/1929) myötä. Sen mukaan koko omaisuus puolitetaan, ellei avioehto toisin määrää.


title: Thylacoleo

text: Thylacoleo oli myöhäisplioseenilla ja myöhäispleistoseenilla (2 000 000–30 000 vuotta sitten) elänyt pussieläimiin kuulunut suku, johon kuului kolme lihaa syönyttä lajia. Ne kuuluivat heimoon Thylacoleonidae, eli pussileijoniin. Suurin suvun jäsen, "Thylacoleo carnifex", oli miltei leijonan kokoinen ja tiettävästi suurin Australiassa elänyt lihaa syönyt nisäkäs.


title: Thylacoleo

text: "Thylacoleo carnifex"in kallosta on päätelty, että sillä oli kaikista koskaan eläneistä nisäkkäistä kaikkein suurin puruvoima. Tästä syystä sen on päätelty olleen lihansyöjä ja metsästäneen esimerkiksi kenguruita ja "Diprotodoneja". Sen jaloissa oli kynnet jotka se saattoi kissan tapaan vetää sisään, niiden perusteella on päätelty että "Thylacoleo" saattoi kiivetä puihin. Sen häntä oli samanlainen kuin kengurulla ja sen uskotaan voineen käyttää sitä noustessaan kahdelle jalalle jolloin se saattoi käyttää tehokkaasti etujalkojaan raapimiseen. Useat tieteilijät uskovat että "Thylacoleo"-suvun lajit olivat kaikkien aikojen pisimmille kehittyneitä pussieläinlihansyöjiä.


title: Thylacoleo

text: Huolimatta samankaltaisuuksista "Thylacoleo" ei ole sukua nykyiselle leijonille. "Thylacoleonidae"-lahkon ensimmäiset jäsenet ilmestyivät jo 24 miljoonaa vuotta sitten, "Thylacoleo"-suvun enimmäinen laji ilmestyi 2 miljoonaa vuotta sitten ja viimeinen hävisi noin 30 000 vuotta sitten. "Thylacoleo"-sukuun kuului kolme lajia:


title: Metallinpakotus

text: Metallinpakotus on käsityömenetelmä, jossa metallilevyyn tehdään pakottimilla suunnitelman mukaisia kuvioita.


title: Metallinpakotus

text: Työvälineitä ovat vasara ja tylppäpäiset teräspuikot eli pakotustaltat (punsselit) joilla lyödään levyyn piirretyn kuvan tai koristeen mukaan syvennyksiä ja kohopaikkoja. Työssä käytetään pehmeää alustaa, jonka alla on kova alusta. Pakotus on vanha metallintyöstömetelmä, jota on käytetty maljakoiden, kypärien, kilpien ja muiden koristeluun.


title: Metallinpakotus

text: Punsseleita on käytetty myös lehtikultaisten taustojen kuvioimiseen uurtamalla.


title: Dihydroksiasetonifosfaatti

text: Dihydroksiasetonifosfaatti eli DHAP (CHOP) on orgaaninen molekyyli, joka esiintyy välituotteena monissa eri biokemiallisissa reaktioissa, esimerkiksi glykolyysissä. Kemialliselta rakenteelta yhdiste on dihydroksiasetonin ja fosforihapon esteri.


title: Dihydroksiasetonifosfaatti

text: Glykolyysissä dihydroksiasetonifosfaattia muodostuu, kun aldolaasi A-entsyymi katalysoi reaktiota, jossa fruktoosi-1,6-bisfosfaatti hajoaa dihydroksiasetonifosfaatiksi ja glyseraldehydi-3-fosfaatiksi. Syntynyt dihydroksiasetonifosfaatti muutetaan trioosifosfaatti-isomeraasientsyymin avustuksella glyseraldehydi-3-fosfaatiksi.


title: Dihydroksiasetonifosfaatti

text: Fotosynteesin pimeärekatiossa eli Calvinin kierrossa 1,3-bisfosfoglyseraatti muutetaan dihydroksiasetonifosfaatiksi ja glyseraldehydi-3-fosfaatiksi. Samalla koentsyyminä mukana ollut NADPH hapettuu NADP:ksi. Muodostunut dihydroksiasetonifosfaatti käytetään edelleen ja siitä kasvit valmistavat fruktoosi-1,6-bisfosfaattia ja sedoheptuloosi-1,7-bisfosfaattia.


title: Dihydroksiasetonifosfaatti

text: Glyseroli-3-fosfaatti on rasvahappomolekyylien vastaanottaja triglyseridien biosynteesissä. Glyseroli-3-fosfaattia syntyy muun muassa glykolyysin tuloksena muodostuneesta dihydroksiasetonista, joka pelkistetään glyseroli-3-fosfaattidehydrogenaasientsyymin katalysoimana glyseroli-3-fosfaatiksi.


title: Åtvidabergin kunta

text: Åtvidabergin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan ja Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Åtvidaberg.


title: Åtvidabergin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 686,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 545 henkeä (31.12.2015).


title: Åtvidabergin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 66,34 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 9,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Åtvidabergin kunta

text: Åtvidin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1902 Åtvidabergin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1947 koko kunta muutettiin Åtvidabergin kauppalaksi. Vuonna 1952 kuntauudistuksessa nykyisen kunnan alueelle muodostettiin kaksi "suurkuntaa":Näistä Uknadalen sijaitsi tuolloin kokonaan Kalmarin läänissä. Kauppalaan uudistuksella ei ollut vaikutusta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Åtvidabergin kunta yhdistämällä kauppala ja Björsäter sekä Gärdserumin ja Hannäsin seurakunnat jaetusta Uknadalenin kunnasta. Samalla nämä kaksi seurakuntaa vaihtoivat lääniä ja ovat kuuluneet siitä asti Itä-Götanmaan lääniin.


title: Åtvidabergin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 61 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åtvidabergin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 69 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Åtvidabergin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 178 299 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 83 000 kruunua.


title: Åtvidabergin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Åtvidabergin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Åtvidabergin kunta

text: Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 679 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Åtvidabergin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu.


title: Åtvidabergin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Åtvidabergin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Åtvidabergin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Åtvidabergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Åtvidabergin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Åtvidabergin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Åtvidabergin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Kauko Tamminen

text: Kauko Mikael Tamminen (14. syyskuuta 1920 Sääksmäki – 29. marraskuuta 1989 Valkeakoski) oli paperityöläinen, tiedotussihteeri ja kansanedustaja.


title: Kauko Tamminen

text: Tamminen toimi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä valittuna SKDL:n kansanedustajana 1958–1966 ja 1967–1983. Hän kuului eduskunnassa kansliatoimikuntaan, toiseen lakivaliokuntaan sekä pankki-, työväenasiain- ja valtiovarainvaliokuntaan. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä 1956, 1962, 1968 ja 1978.


title: Kauko Tamminen

text: Tamminen toimi Valkeakosken kauppalanvaltuuston varapuheenjohtajana. Hän kuului myös kaupunginvaltuustoon ja -hallitukseen sekä SKDL:n Etelä-Hämeen piiritoimikuntaan. Lisäksi hänellä oli useita muita luottamustehtäviä.


title: Loen

text: Loen on kylä Strynissä, Norjassa, Sognin ja Fjordanen läänissä. Se sijaitsee sisä-Nordfjordissa. Kuuden kilometrin päässä pohjoisessa sijaitsee Olden. Loenissa on viljelyalue nimeltä Sæten.


title: Loen

text: Lähistöllä sijaitsee museo nimeltä Jostedalsbreen nasjonalparksenter.


title: Granulointi

text: Granulointi on kultasepäntekniikka, jossa juotetaan metallijyviä yleensä metallisen esineen pintaan. Filigraanityötä muistuttavaa menetelmää käytettiin jonkin verran jo muinaisen Egyptin taiteessa.


title: Granulointi

text: Granuloinnilla kuvioiduissa esineissä voi olla esimerkiksi pieniä kultajyviä, jotka juotetaan metallipintaan. Kyproksessa käytettiin tätä menetelmää varhain, kuten näkyy British Museumissa olevassa enkomilaisessa kultariipuksessa 900-luvulta eaa. Myös etruskit granuloivat pienillä kultahipuilla.


title: Värirotu

text: Värirotu () on termi, jolla tarkoitetaan yhdysvaltalaisten hevosyhdistysten ylläpitämiä rekistereitä, joihin hevosyksilöt hyväksytään pääasiassa värityksen perusteella. Joihinkin värirekistereihin hyväksytään erilliseen esirekisteriin myös "vääränvärisiä" yksilöitä, joilla on todistettavasti ainakin yksi "oikeanvärinen" vanhempi. Hevosten rodun suhteen ei useinkaan esitetä tarkkoja vaatimuksia, mutta tietyt rodut ovat usein erityisen haluttuja. Tunnetuimmat värirodut lienevät palomino (voikot hevoset) ja pinto (lehmänkirjavat). Muita ovat muun muassa buckskin (ruunivoikot ja hallakot) ja verrattain uusi sabinohevosrekisteri.


title: Värirotu

text: Värirotuja ei pidetä varsinaisina rotuina, mutta järjestelmällisen jalostuksen myötä värirotu voi ajan myötä vakiintua roduksi. Yhdysvalloissa on hyvin yleistä, että hevonen on hyväksytty usean eri rekisterin jalostukseen.


title: Värirotu

text: Värirekisterien olemassaolo johtuu muun muassa Yhdysvaltojen yleisimmän hevosrodun eli quarterhevosen tiukoista väritysvaatimuksista: hevosten tulee olla yksivärisiä ja mielellään mahdollisimman pienimerkkisiä. Vaikka rodussa hyväksytään kaikki yksiväriset väritykset, tiettyjä värejä on pidetty epätoivottavina. Värien monimutkaisen periytymisen vuoksi yksivärisenkin näköisistä vanhemmista voi syntyä selkeästi kirjava jälkeläinen; vaikka tällainen yksilö olisi rotupuhdas, sitä ei hyväksytä quarterhevosrekisteriin. Nykyinen paint-rotu sai alkunsa juuri tällaisista "yllätyskirjavista" hevosista. Myös sabinorekisteri perustuu suurilta osin roturekisteriinsä liian suurimerkkisiin quarterhevossabinoihin.


title: Värirotu

text: Toinen ja todennäköisesti tärkeämpi syy värirotujen syntyyn on ollut ihmisten viehtymys epätavallisiin ja silmää miellyttäviin värityksiin; esimerkiksi palominorekisteriin hyväksyttävän hevosen on oltava "vastalyödyn kultakolikon värinen". Yhdysvaltojen suuri hevosmäärä ja valtarotu quarterhevosen laaja värikirjo ovat mahdollistaneet väriin perustuvien rekisterien perustamisen ja ylläpidon. Joihinkin värityksiin liittyy myönteisiä mielikuvia hevosen luonteesta, suorituskyvystä tai rakenteesta, vaikka värillä ei tiettävästi mitään suoraa yhteyttä tällaisiin ominaisuuksiin olekaan.


title: Värirotu

text: Monet värirekisterit asettavat hevosille värityksen lisäksi myös esimerkiksi kokovaatimuksia. Usein tietyt rodut ovat erityisen haluttuja. Laajimmissa värirekistereissä voidaan hevosia karsia myös rakenteen perusteella, jolloin rekisterin sisäinen jalostus voi saada jo rotujalostuksen piirteitä.


title: Värirotu

text: Värirotujen värijalostus voi olla erittäin haastavaa: esimerkiksi voikkoja keskenään paritettaessa syntyy 50 % todennäköisyydellä voikko varsa, 25 % todennäköisyydellä tavallinen ruskea rautias ja 25 % todennäköisyydellä kelmeänvaalea valkovoikko. Toisaalta samankaltaisten värien virheellinen tunnistus voi aiheuttaa jalostuksessa epätoivottuja tuloksia: ruunivoikoksi tulkittu ruunihallakko voi tuottaa parhaimmillaankin vain 50 % todennäköisyydellä ruunivoikon tai ruunihallakon jälkeläisen (kun ruunikkovärin periytyminen on varmaa ja toinen vanhempi on ruunivoikko). Ruunivoikonhallakkoa ei oteta laskelmassa huomioon, koska sen miltei valkorunkoinen fenotyyppi eroaa selvästi sekä ruunihallakosta että ruunivoikosta.


title: Värirotu

text: Värirotujen värijalostusta voi vaikeuttaa myös se, että rekisterien vaatimukset eivät useinkaan perustu geneettiseen väriin vaan hevosen ulkonäköön. Niinpä esimerkiksi palominorekisteriin hyväksytään myös sellaisia kullanvaaleita valkoharjaisia hevosia (lähinnä liinaharjaisia vaaleanrautiaita), jotka eivät rotunsa puolesta voi olla aitoja voikkoja. Tällaisia valevoikkoja voivat olla esimerkiksi arabianhevoset: rodussa ei esiinny voikkogeeniä lainkaan. Voikon näköisen rautiaan ja aidon voikon jälkeläisistä 50 % on kyllä voikkoja, mutta värintuotannon kannalta arvokkaita homotsygootteja kermanvaaleita valkovoikkoja ei synny lainkaan.


title: Värirotu

text: Joskus termillä värirotu tarkoitetaan niin kutsuttua yhden värin hevosrotua, jossa tietty väritys vallitsee teoriassa ainoana ja joihin hyväksytään vain tietynvärisiä hevosia. Värien periytymistavan vuoksi ei-haluttu väri voi tulla esiin pitkänkin värin jalostuksen jälkeen, mutta yleensä tällaisia yksilöitä ei hyväksytä rotunsa jalostukseen. Tunnettuja "yksivärisiä" hevosrotuja ovat muiden muassa musta friisiläinen ja ruunikko clevelandinruunikko.


title: Värirotu

text: Harvoissa tapauksissa värirotu voi tarkoittaa myös rotua, jossa esiintyy runsaasti erilaisia erikoisvärejä.


title: Kalarannan seisake

text:
Kalarannan seisake () oli Uudenkaupungin radan varressa sijainnut lakkautettu seisake. Se valmistui Hepokarin satamaan vievän satamaradan varteen vuonna 1933, koska Uudenkaupungin rautatieasema sijaitsi liian etäällä kaupungin keskustasta. Alkuperäinen seisake rakennettiin Sorvakon sillan itäpuolelle, Koulu- ja Sepänkadun väliin.
Seisake korvattiin uudella vuonna 1956, kun sillan länsipuolella sijainnut, Jarl Ungernin suunnittelema uusi seisakerakennus valmistui. Seisakkeesta tuli miehitetty laituri kesäkuussa 1962, kunnes lipunmyynti lopetettiin vuonna 1991. Seisake lakkautettiin henkilöliikenteen loppumisen myötä 1.1.1993 ja purettiin pois 2000-luvulla.


title: Olden

text: Olden on kylä Strynissä, Norjassa, Sognin ja Fjordanen läänissä. Se sijaitsee Oldedalenin laakson suulla.


title: Olden

text: OldenInfo


title: Vastasyntyneiden seulonta

text: Vastasyntyneiden seulonnalla (, myös "newborn screening" ja "infant screening") tarkoitetaan vastasyntyneen kantapääverinäytteestä tutkittavia harvinaisia mutta vakavia perinnöllisiä ja synnynnäisiä tauteja. Näitä sairauksia on vaikea tunnistaa alkuvaiheissaan, mutta niiden hoito olisi tärkeää aloittaa mahdollisimman varhain.


title: Vastasyntyneiden seulonta

text: Eräissä vakavissa synnynnäisissä aineenvaihduntataudeissa nopea oikea hoito voi estää kehitysvammaisuuden tai jopa kuoleman. Useimmat näitä hyvin harvinaisia tauteja sairastavat lapset näyttävät vastasyntyneinä täysin terveiltä. Jotta hoitoon päästäisiin jo ennen oireiden ilmaantumista ja ennen kuin pysyvää haittaa on ehtinyt kehittyä, näiden sairauksien varhaisimpia merkkejä etsitään seulontatutkimuksilla. Testaamalla kaikki vauvat todennäköisesti löydetään nämä harvat sairaat lapset, joille varhainen taudin tunnistaminen ja hoito ovat elintärkeitä.


title: Vastasyntyneiden seulonta

text: Seulontaprosessi toimii yleensä siten, että tutkimus tehdään muutamasta veritipasta, jotka otetaan imupaperille yleensä, kun vauva on n. 2 vrk ikäinen. Jos seulonnassa herää epäily jostakin sairaudesta, vauva kutsutaan lastenlääkärin tutkittavaksi, otetaan uusintanäyte ja selvitetään diagnostisin menetelmin, onko havaittu epäily taudista aiheellinen. Tarvittaessa aloitetaan hoito.


title: Vastasyntyneiden seulonta

text: Suomessa seulonta tehdään sekä napaverestä että kantapääverinäytteestä, joka tutkitaan synnynnäisten aineenvaihduntasairauksien seulontakeskuksessa.


title: Vastasyntyneiden seulonta

text: Vastasyntyneiden seulonta auttaa ehkäisemään tiettyjen hoidettavissa olevien synnynnäisten sairauksien haittoja. Nämä sairaudet ovat harvinaisia, ja mitä todennäköisimmin vauva on terve. Niillä harvoilla vauvoilla, joilla on jokin näistä taudeista, seulonta ja varhainen diagnoosi voivat radikaalisti vaikuttaa koko elämään.


title: Born to Raise Hell

text: Born to Raise Hell on vuonna 2010 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Lauro Chartrand ja käsikirjoitti Steven Seagal, joka esiintyi myös pääosassa.


title: Born to Raise Hell

text: Interpol agentti Bobby Samuels on määrätty itäeurooppalaiseen erikoisryhmään, joiden tehtävänä on pysäyttää ase- ja huumemyynnit. Tutkiessaan venäläistä asekauppiasta Samuelsin ryhmä sekaantuu mustalaisjengin ja venäläisjengin keskinäiseen sotaan. Sekaantumisen myötä yksi agenteista saa surmansa. Samuels haluaa kostaa kuoleman ja saa lopulta yllättäen apua venäläisjengin puolelta.


title: Crazy 2K Tour

text: Crazy 2K Tour oli yhdysvaltalaisen poplaulaja Britney Spearsin toinen kiertue. Se alkoi 8. maaliskuuta 2000 ja loppui 5. toukokuuta 2000 Pariisiin.


title: Hornindalsvatnet

text: Hornindalsvatnet on Norjan ja koko Euroopan syvin järvi. Virallisesti mitattu syvyys on 514 metriä. Sen pinta on 53 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä tarkoittaa, että sen pohja on 461 metriä merenpinnan alapuolella. Hornindalsvatnetin tilavuus on noin 12 km³, pinta-ala 51 km² ja se on Norjan 19:nneksi suurin järvi. Se sijaitsee Sognin ja Fjordanen läänissä, Eidin ja Hornindalin kunnissa.


title: Hornindalsvatnet

text: Järven ympärillä järjestetään myös Hornindalsvatnetin maraton, joka on vuosittain heinäkuussa.


title: Slettafossen

text: Slettafossen on Norjassa, Rauman joessa sijaitseva vesiputous. Vesiputous virtaa kanjonissa, joen kapeassa osassa.


title: Slettafossen

text: Slettafossen sijaitsee 44 kilometriä Åndalsnesista Vermaan päin. Nähtävyyden vieressä on levähdyspaikka.


title: Rauma (täsmennyssivu)

text: Rauma tarkoittaa seuraavia asioita:


title: ARCA Helen

text: ARCA Helen on romanialaisen yhdistyksen kehittämä ilmasta, kaasupallon 8 km:n korkeuteen nostama, laukaistava kokeellinen luotainraketti. ARCA Helen mission 3 yritettiin laukaista 14.11.2009 mutta laukaisu epäonnistui. Laukaisua yritetään uudelleen huhtikuussa 2010, edelleenkehitettyä versiota luotainraketista kutsutaan nimellä "Helen 2".


title: ARCA Helen

text: Englanniksi ARCA on lyhennelmä nimestä "Aeronautics and Cosmonautics Romanian Association". Yhdistys päätti vuonna 2002 osallistua Ansari X-kisaan ja on jo aiemmin laukaissut pienempiä raketteja.


title: Yhdysvaltain saarialueet

text: Yhdysvaltain saarialueet ovat Yhdysvalloille kuuluvia erillisiä Karibianmerellä ja Tyynellämerellä sijaitsevia saarialueita, jotka eivät kuulu mihinkään osavaltioon.


title: Yhdysvaltain pienet erillissaaret

text: Yhdysvaltain pienet erillissaaret () on ISO 3166-1 -standardin mukainen tilastollinen nimitys osalle Yhdysvalloille kuuluvista saarialueista. Yhdelläkään saarella ei ole pysyvää asutusta.


title: Yhdysvaltain pienet erillissaaret

text: Yhdysvaltain pieniin erillissaariin kuuluvat Tyynellämerellä sijaitsevat Baker, Howland, Jarvis, Johnstonin atolli, Kingmanin riutta, Midwaysaaret, Palmyran atolli ja Wake sekä Karibianmerellä sijaitseva Navassa.


title: Yhdysvaltain pienet erillissaaret

text: Alueen maakoodi on UM.


title: Wakesurfing

text: Wakesurfing on surffausta ja wakeboardingia muistuttava laji. Wakesurfingissa surffataan veneen peräaallossa, mutta wakeboardingista poiketen lautailija ei ole yhteydessä veneeseen narun välityksellä. Surffaaja vedetään ensin veden pinnalle, jonka jälkeen hän päästää narun irti. Vauhtia haetaan normaalin surffauksen tapaan käymällä kääntymässä aallon päällä. Wakesurfingiin soveltuu vain sisämoottorinen vene, koska perämoottorin tai perävetolaitteen pyörivä potkuri voi aiheuttaa vakavia vammoja veneen perässä olevalle surffaajalle. Wakesurfingin muunnos on tanker surfing (suom. tankkeri surffaus). Tanker surfingissa on tarkoitus surffata suurien laivojen peräaalloissa.


title: Tomás Estrada Palma

text: Tomás Estrada Palma () oli Kuuban ensimmäinen presidentti. Hän toimi vallankumousarmeijan kenraalina sodassa Espanjaa vastaan 1868–1878, ja hänestä tuli väliaikaishallituksen johtaja 1875. Estrada Palma joutui vuonna 1877 espanjalaisten vangiksi. Vapauduttuaan hän muutti New Yorkiin, jossa hänestä tuli myöhemmin Kuuban vallankumouksen johtohahmo.


title: Tomás Estrada Palma

text: Kun Yhdysvallat 1902 luovutti Kuuban kuubalaisten omiin käsiin, Estrada Palma valittiin valtion ensimmäiseksi presidentiksi, vaikka hän ei kuulunut mihinkään puolueeseen eikä ollut kampanjoinut päästäkseen virkaan. Seuraavissa vaaleissa 1905 hänen oli liityttävä konservatiivipuolueeseen. Vaalit hävinneiden liberaalien tyytymättömyys purkautui vallankumouksena 1906, ja Estrada Palma erosi saman vuoden syyskuussa.


title: Sinitaivas-konsertti

text: Sinitaivas-konserttikiertue on pitkäaikainen ympäri Suomen konserttiestradeja kiertänyt kiertue. Ensimmäisen kerran Sinitaivas-nimellä konsertiin vuonna 1987. Ensimmäinen kiertuemuotoinen Sinitaivas puolestaan toteutettiin 1988, jolloin mukana olivat ko. vuoden hallitsevat tangokuninkaalliset - tangokuningatar Kirsi Rissanen ja tangokuningas Kari Piironen, Pauli Virta sekä Finlanders-orkesteri. Kiertue sai teemanimekseen “Olavi Virran sävelin” ja konsertti kuultiin viidellä paikkakunnalla.


title: Sinitaivas-konsertti

text: Sinitaivaan alkuperäisenä syntyajatuksena oli tuoda konserttiestradeille kesällä Seinäjoen Tangomarkkinoilla valitut uudet tangokuninkaalliset sekä muita ajankohtaisia ja mielenkiintoisia taiteilijoita. Suomen suurimmilla konserttiareenoilla haluttiin tarjota lupaaville lahjakkuuksille mahdollisuudet tuoda esiin kaikki osaamisensa.


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Konserttikiertueiden kokoonpano ja kiertupaikat ovat vaihdelleet vuosittain, samoin vaihtuva teemanimi.
Konsertteja on isännöinyt juontaja, jossa roolissa on nähty mm. tangokuningas 1989 Risto Nevala ja imitaattori/stand up-koomikko Janne Porkka. Musiikillinen anti on ollut osittain taiteilijoiden omaa ohjelmistoa, ikivihreitä kappaleita, tuulahduksia maailmalta ja huumoripaloja.


title: Sinitaivas-konsertti

text: Kiertueorkesterina on ollut useina vuosina Finlanders, joka oli mukana debyyttikiertueesta aina vuoteen 2005 asti. Vuonna 2006 säestyksestä vastasi Eija Kantolan oma orkesteri Omega. Vuonna 2007 Sinitaivas juhlisti 20-vuotista taivaltaan ja säestystehtävässä nähtiin Seitsemän Seinähullua Veljeksestä, joka on jatkanut tehtävässä siitä asti. Kiertueen matkassa on ollut myös suomalaisen yleisön suuria kestosuosikkeja, kuten esim. juhlavuoden 2007 kiertueen tähtikaartissa loistanut Lea Laven ja vuoden 2009 kokoonpanossa italialainen musiikin maestro Umberto Marcato.


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Muutamina vuosina Sinitaivas-konsertti on nähty myös TV:ssä.
Sinitaivas-konsertit tuottaa Auraviihde Oy.


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Kirsi Rissanen
Kari Piironen
Pauli Virta
Finlanders
kapellimestarina Harri Vainiola


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Arja Koriseva
Risto Nevala
Eija Kourimo
Kalevi Olli
Arto Nuotio
Jussi Lammela
Finlanders
Pauli Virta
(Kuusankoski, Joensuu, Vuoksenniska, Mikkeli, Jyväskylä, Kuopio, Oulu,
Kokkola, Helsinki, Tampere, Turku, Lahti)


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Jaana Lammi
Jouni Raitio
Risto Nevala
Arto Nuotio
Tarja Lunnas
Outi Mäki
Pauli Virta
Jarmo Tinkala
Finlanders
(Rovaniemi, Oulu, Kemi, Iisalmi, Rauma, Järvenpää, Lahti, Mikkeli,
Kuusankoski, Joensuu, Varkaus, Lappeenranta, Kotka, Imatra, Kuopio,
Jyväskylä, Tampere, Helsinki, Turku)


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Kaija Pohjola
Jaska Mäkynen
Nadja Lindeman
Janne Porkka
Finlanders


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Eija Kantola
Mika Pohjonen
Hannu Lehtonen
Tuire Mellanen
Risto Nevala
Finlanders


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Merja Raski
Sebastian Ahlgren
Elina Nurmoranta
Markku Ketola
Jouni Keronen
Hannu Lehtonen
Risto Nevala
Jarmo Tinkala
Finlanders


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Tiina Räsänen
Sauli Lehtonen
Marjut Rothovius
Henri Hurme
Maarit Peltoniemi
Jari Sillanpää
Risto Nevala
Finlanders


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Marita Taavitsainen
Jari Sillanpää
Sari Matala
Matti Korkiala
Marketta Vallivaara
Juha Hildén
Risto Nevala
Finlanders
MTV3 taltiointi, mukana Heikki Hietamies


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Saija Varjus
Tomi Markkola
Niina Päivänurmi
Henri Hurme
Tutta Carpelan
Juha Hildén
Risto Nevala
Finlanders
MTV3 taltiointi tampereelta, mukana Heikki Hietamies


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Niina Päivänurmi
Matti Korkiala
Susanna Heikki
Dimitri Sjöberg
Sanna Pietiäinen
Petri Ritari
Risto Nevala
Finlanders
(Mikkeli, Kuopio x 2, Kuhmo, Kajaani, Oulu, Kemi, Lappeenranta, Kuusankoski, Helsinki, Turku x 3, Lahti, Jyväskylä, Tampere x 2).
MTV3 taltiointi Tampereelta


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Tangokuinkaalliset 1998
Kirsi Ranto
Jouni Keronen
Taina Kokkonen
Dimitri Sjöberg
Piritta Venho
Jari Marjala
Esa Nummela
Risto Nevala
Finlanders
(Mikkeli, Kuopio x 2, Oulu x 2, Kuhmo, Joensuu, Jyväskylä, Seinäjoki, Tampere, Lappeenranta, Kuusankoski, Helsinki, Turku x 3, Lahti, Järvenpää).


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Taina Kokkonen
Petri Hervanto
Petri Ritari
Jari Partanen
Katja Ängeslevä
Terhi Jokila (Tangomarkkinat-finalisti)
Adi Subari (Tangomarkkinat-semifinalisti)
Ann-Sophie Sakko (Teinitähti-finalisti 1999)
Risto Nevala
Finlanders
(Mikkeli, Kuopio, Kajaani, Kuhmo, Oulu x 2, Kokkola, Jyväskylä, Tampere, Lappeenranta, Helsinki, Turku x 3*, Kuusankoski, Lahti).
MTV3 taltiointi


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Mira Kunnasluoto
Antti Raiski
Jaana Pöllänen
Johanna Pakonen (Tangomarkkinat-finalisti)
Linda Loikkanen (Teinitähti-finalisti)
Jonna Pirttijoki (Teinitähti-finalisti)
Risto Nevala
Finlanders
(Kuopio x 2, Kuhmo, Kajaani, Oulu x 2, Peräseinäjoki, Pori, Tampere, Helsinki, Jyväskylä, Lappeenranta, Lahti x 2, Järvenpää, Turku, x 2.
MTV3 taltiointi (Caribiasta)


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Erkki Räsänen
Johanna Pakonen
Riku Lätti
Annika Eklund
Pekka Punkeri
Hilkka Mäkitalo (Tangomarkkinat-finalisti)
- enn.tiedoista poiketen Mira Sunnarin tilalla)
Risto Nevala
Finlanders


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Johanna Pakonen
Mikko Kilkkinen
Johanna Piipponen
Rami Rafael
Kukka-Maaria Ahonen
Sami Keskitalo
Minna Sirkiä (tangofinalisti)
Johanna Debreczeni (Tangomarkkinat-finalisti)
Risto Nevala
Finlanders


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Saija Tuupanen
Kari Hirvonen
Johanna Piipponen
Laura Hihnala
Timo Turunen
Rami Rafael
Hannele Partanen (Suomen Tähti 2003)
Johanna Debreczeni (Tangomarkkinat-finalisti)
Risto Nevala
Finlanders
(Kuopio x 2, Kuhmo, Kuusamo, Oulu x 2, Ilmajoki, Jyväskylä, Tampere, Pori, Lahti x 2, Helsinki, Kuusankoski, Savonlinna, Turku).
Turku TV taltiointi (Turkuhallista)


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Johanna Debreczeni
Tommi Soidinmäki
Ailamari Vehviläinen
Susanna Gärdström
Rami Välimäki
Marko Lämsä
Jaana Lehtorinne (Tangomarkkinat-finalisti)
Eija Bergman (Tangomarkkinat-finalisti)
Risto Nevala
Finlanders
Kuopio x 2, Joensuu, Kuhmo, Oulu x 2, Jyväskylä, Tampere, Pori, Salo, Turku, Lahti x 2, Järvenpää, Mikkeli, Savonlinna).
Turku TV taltiointi (Turkuhallista)


title: Sinitaivas-konsertti

text:
2005: "Syksyn Sävel":
Saska Helmikallio
Kati Fors
Marko Lämsä
Antti Ahopelto
Terhi Lehtoniemi
Hanna Talikainen
Risto Nevala
Finlanders
(Oulu x 2, Kuhmo, Kuopio, Jyväskylä, Mikkeli, Savonlinna, Lappeenranta, Järvenpää, Lahti, x 2, Pori, Salo, Turku x 2, Tampere).
Turku TV-taltiointi


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Marko Lämsä, Tangokuningas 2006
Elina Vettenranta, Tangokuningatar 2006
Eija Kantola, Tangokuningatar 1992
Johanna Pakonen, Tangokuningatar 2002
Tommi Soidinmäki, Tangokuningas 2004
Risto Nevala, Tangokuningas 1989
Kiertueorkesterina Omega


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Tangokuninkaalliset 2007
Henri Stenroth
Jenna Bågeberg
Antti Ahopelto
Anne Tanskanen
sekä
Lea Laven
Risto Nevala
Saska Helmikallio
Heli Ruotsalainen
Kiertueorkesterina Seitsemän Seinähullua Veljestä


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Tangokuningas 2008 Jukka Hallikainen
Tangokuningatar 2008 Hanna Talikainen
Kari Piironen, Tangokuningas 1988
Marion Rung
Juontaja Janne Porkka
Seitsemän Seinähullua Veljestä


title: Sinitaivas-konsertti

text:
Italialainen viihdetaiteilija Umberto Marcato
Tangokuningas 2009 Amadeus
Tangomarkkinat 2009 finalisti Kaija Lustila
Tangokuningas 1989 Risto Nevala
Juontaja Janne Porkka
Seitsemän Seinähullua Veljestä
vierailevana muusikkona Milan "Miso" Misic


title: Gordon MacRae

text: Albert Gordon MacRae (12. maaliskuuta 1921 – 24. tammikuuta 1986) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja.


title: Gordon MacRae

text: MacRae syntyi East Orangessa, New Jerseyssä, valmistui Deerfield Academysta ja palveli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain armeijan ilmavoimissa. Hän aloitti viihdeuransa 1940-luvulla. Hän esiintyi Broadwaylla ja sai lisäksi mainetta muun muassa Jo Staffordin kanssa esittämillään lauluilla. Hänet nähtiin useissa elokuvissa Doris Dayn kanssa.


title: Gordon MacRae

text: Elokuvia, joissa MacRae esiintyi, olivat muiden muassa musikaalielokuvat "Oklahoma" (1955) ja "Karuselli" (1956). Hän esiintyi myös televisiossa, teatterissa ja radiossa. Hän oli 1950-luvulla kahdesti ehdolla Emmyn saajaksi. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.


title: Gordon MacRae

text: MacRae oli vuosina 1941–1967 naimisissa Sheila MacRaen kanssa. Eron jälkeen hän solmi Elizabeth Lamberti Schrafftin kanssa uuden avioliiton, joka päättyi vasta miehen kuolemaan. MacRae sai ensimmäisestä avioliitostaan neljä lasta ja toisestaan vielä yhden. Lasten joukossa ovat Heather ja Meredith MacRae. MacRae oli alkoholiongelmainen ja kärsi 1980-luvulla vakavista terveysongelmista. Hän kuoli Nebraskan Lincolnissa keuhkokuumeeseen syöpää sairastettuaan.


title: Erillinen Pataljoona 21

text: Erillinen Pataljoona 21 (myös Musta Nuoli ja Osasto Pärmi) oli jatkosodan aikainen vangeista koottu suomalainen rangaistuspataljoona, jota johtivat sotilaspoliisikoulutuksen saaneet upseerit.


title: Erillinen Pataljoona 21

text: Jatkosodan aikana taistelujoukkoja päätettiin täydentää vapaaehtoisilla kriminaalivangeilla ja turvasäilöstä rintamalle määrätyillä miehillä. Erillinen pataljoona 21 (Osasto Pärmi) perustettiin elokuussa 1941 Riihimäellä ja ensimmäiseksi komentajaksi määrättiin 28.8.1941 majuri Nikke Pärmi. Sodan alkuvaiheessa varakomentajana toimi kapteeni Arvo Kartano.


title: Erillinen Pataljoona 21

text: Pataljoonaan saatiin noin 550 vapaaehtoista rangaistusvankia Sukevan ja Pelson vankiloista. Lisäksi otettiin Köyliön vankileiriltä 288 turvasäilöön poliittisten mielipiteidensä vuoksi määrättyä miestä. Joukossa oli 25 entistä punakaartin upseeria.


title: Erillinen Pataljoona 21

text: Seitsemän turvasäilöläistä karkasi jo Riihimäen asemalla matkalla rintamalle, yksi heistä oli myöhempi sisäministeri Yrjö Leino. Kun rintamalla jo ensimmäisen viikon aikana 80 miestä loikkasi vihollisen puolelle tai muuten karkasi, vietiin loput turvasäilöläiset vankileirille ja pataljoonaan jätettiin ainoastaan rangaistusvankeja. Rangaistusvangit osoittautuivat luotettaviksi sotilaiksi, ja myöhemmin yksikkö sai kutsumanimet "Musta Nuoli" ja "Pärmin pirut".


title: Erillinen Pataljoona 21

text: Pärmi johdatti pataljoonansa taisteluihin Onkamusjärvellä, Vuohtojärvellä, Vansjärvellä, Salmissa, Lintujärvellä, Porajärvellä, Pälkjärvellä, Semsjärvellä, Kumsassa, Plakkovaaralla, Ahvenjärvellä, Tšopinassa, Ristijärvellä ja Karhumäellä sekä Stalinin-kanavalla. Pataljoona suoritti Pärmin johdolla vuonna 1941 loppusyksystä hyökkäyksen Tšopinan kylää vastaan. Kylän valtaukseen johtanut hyökkäys noterattiin myös päämajassa, josta Mannerheim lähetti pataljoonalle kiitos- ja tunnustussähkeen 3. marraskuuta 1941.


title: Erillinen Pataljoona 21

text: Pataljoona tunnettiin ajalla 22. lokakuuta – 6. joulukuuta 1941 nimellä Jalkaväkirykmentti 26:n 3. pataljoona.


title: Anna Jung

text: Anna Jung (2. elokuuta 1876 Oulu – 19. heinäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen suomeksi ja ruotsiksi kirjoittanut kirjailija.


title: Chivas Regal

text: Chivas Regal on Pernod Ricardin omistama skotlantilainen sekoiteviski. Sitä on saatavilla 12-, 18- ja 25-vuotiaana. Viskimerkin historia alkaa vuodesta 1801.


Gávdoksen ja Gavdopoúlan saarten kansainvälisesti tärkeä lintualue (IBA) sijaitsee Välimereen kuuluvalla Libyanmerellä, Kreikalle kuuluvan Kreetan saaren eteläpuolella. Alueen koko on hehtaaria ja siihen kuuluu alueita kreikkalaisista Gávdoksen ja Gavdopoúlan saarista. Gávdoksen saari on "frýganan" ja katajien peittämä. Gavdopoúlaa peittää "frýgana".


title: Gávdoksen ja Gavdopoúlan saarten kansainvälisesti tärkeä lintualue

text: Suojelualueesta puolet on pensaikkoa, 30 prosenttia metsää, 10 prosenttia rantaviivaa, 10 prosenttia merta ja loput 10 prosenttia aluetta, jota ihminen on muokannut. Suojelualueella harjoitetaan esimerkiksi kalastusta, maanviljelyä ja matkailua.


text: Suojelualue on tärkeä alue muuttolinnuille, ja siellä asuu muun muassa karimetsoyhdyskunta ja kyläpöllösiä. Gávdos on ensimmäinen metsäinen saari Afrikasta pohjoiseen suuntaavien muuttolintujen reitillä, minkä ansiosta se on otollinen paikka tutkia kevätmuuttoa.


text: Suojelualuetta uhkaa muun muassa matkailun hallitsematon lisääntyminen sekä maastopalot.


title: Sigurd Boman

text: Sigurd Alexander Boman (3. marraskuuta 1879 Turku – 15. toukokuuta 1929) oli suomenruotsalainen runoilija.


title: Sigurd Boman

text: Sigurd Bomanin isä oli puuseppämestari ja maineikkaan turkulaisen huonekalutehdas Bomanin perustaja Nikolai Boman, ja myös Sigurd työskenteli yrityksessä.


title: Elektra (albumi)

text: Elektra on Ilkka Alangon 19. elokuuta 2009 julkaistu studioalbumi. Suomen albumilistalla se sijoittui parhaimmillaan sijalle 7.


title: Elektra (albumi)

text: Kappaleet ”Sattuu”, ”Etsin sua”, ”Kullanhuuhtoja” ja ”Linnunpoika” on julkaistu singleinä. Kappaleisiin ”Etsin sua” ja ”Kullanhuuhtoja” on tehty musiikkivideot.


title: Elektra (albumi)

text: Albumi kulki aluksi työnimellä "Etsin sua".


title: Omin sanoin

text: Omin sanoin on rap-artisti Seren "Seremoniamestari" -nimellä julkaistu debyyttialbumi. Levyltä julkaistiin singlet ”Kappale kauneinta suomiriimiä”, ”Viesti” ja ”Ihana päivä”.


title: Omin sanoin

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 7.


title: Pohjois-Ii

text: Pohjois-Ii on kylä Iin kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Iin kuntakeskuksesta viisi kilometriä pohjoiseen Iijoen pohjoisella puolella. Kylässä on noin 850 asukasta ja se on valittu Vuoden kyläksi vuonna 2009. Pohjois-Ii mainitaan asiakirjoissa kylänä 1500–1600-lukujen vaihteessa, jolloin taloryhmät alettiin veroluetteloissa erottaa Iin Haminan taloista. Kylässä on oma koulu ja sillä on kyläsuunnitelma ajalle 2003–2018.


title: Sanasta miestä (Seren albumi)

text: Sanasta miestä on rap-artisti Seren "Seremoniamestari" -nimellä julkaistu toinen albumi, joka julkaistiin 9. heinäkuuta 2001. Albumilta julkaistiin single "Pysähtyy & kysyy".


title: Herman Liikanen

text: Herman Liikanen (13. toukokuuta 1835 Ristiina – 13. huhtikuuta 1926 Kuhmalahti) oli suomalainen vapaustaistelija joka osallistui 1860-luvulla Giuseppe Garibaldin joukoissa Italian vapaustaisteluun sekä tanskalaisten puolella Tanskan-Saksan sotaan. Myöhemmin Liikanen oli lähes puoli vuosisataa Suomen Hypoteekkiyhdistyksen palveluksessa.


title: Herman Liikanen

text: Liikasen vanhemmat olivat torppari, haudankaivaja Otto Vilhelm Liikanen ja Leena Hämäläinen. Liikanen kävi 1849–1850 Mikkelin alkeiskoulua ja sai sen jälkeen vielä yksityisopetusta rovasti Olsonilta. Hän yritti suorittaa yksityisesti ylioppilastutkinnon 1854 mutta ei onnistunut siinä.


title: Herman Liikanen

text: Krimin sodan sytyttyä samana vuonna Liikanen pääsi aliupseeriksi ruotuväkeen Turun ja Porin läänin I pataljoonan Halikon komppaniaan. Hän siirtyi 1855 Kuopion pataljoonaan ja osallistui Haminan puolustamiseen heinäkuussa 1855. Saman vuoden elokuussa Liikanen kuitenkin erosi armeijasta sairaalloisuuden takia. Hän toimi tämän jälkeen maanjako-oikeuden sihteerinä Mikkelissä, kruununmakasiinin hoitajana Helsingissä sekä kotiopettajana Räisälässä tohtori J. E. Schwindtin ja pastori E. W. Strengin perheissä.


title: Herman Liikanen

text: Liikanen seurasi aktiivisesti maailmantapahtumia sanomalehdistä. Vuonna 1861 hän päätti lähteä Italiaan liittyäkseen vapaaehtoisena Giuseppe Garibaldin joukkoihin jotka taistelivat Italian yhdistämisen puolesta Itävaltaa vastaan. Hän liittyi lokakuun lopulla 1861 kenraali Türrin johtamaan unkarilaislegioonaan jonka tarkoituksena oli hyökätä Itävallan hallitsemaan Unkariin sen vapauttamiseksi. Tämä hanke ei kuitenkaan toteutunut ja legioona hajosi 1862.


title: Herman Liikanen

text: Palattuaan Suomeen Liikanen oli Viaporin linnoituksen komentajan eversti V. Theslöfin palveluksessa. Kun Preussin ja Tanskan välille syttyi 1864 sota Schleswig-Holsteinin alueen omistuksesta Liikanen oli niiden 11 suomalaisvapaaehtoisen joukossa jotka lähtivät taistelemaan tanskalaisten puolella. Liikanen osallistui Alsin saarella käytyyn Dybbölin taisteluun ja haavoittui oikeaan sääreen. Hän joutui potemaan tätä vammaansa koko kesän ja syksyn 1864. Liikanen ylennettiin 1865 Tanskan armeijan luutnantiksi ja hänet nimitettiin Dannebrogin ritarikunnan jäseneksi. Hän sai myös Tanskan valtion myöntämään eläkkeen jota hän nautti kuolemaansa saakka.


title: Herman Liikanen

text: Liikanen palasi Suomeen 1865 ja hän sai paljon julkisuutta suomalaisen lehdistön palstoilla. Samana vuonna hän pääsi Suomen Hypoteekkiyhdistyksen palvelukseen kirjanpitäjäksi ja tässä toimessa hän oli aina 79-vuotiaaksi saakka. Liikanen tunnettiin suomalaisuusaatteen harrastajana ja J. V. Snellmanin kannattajana ja ystävänä. Liikanen osallistui vielä vuonna 1914 Kööpenhaminassa pidettyyn Dybbölin taistelun 50-vuotismuistojuhlaan ja pääsi tällöin muun muassa päivällisille Tanskan kuninkaan luo.


title: Herman Liikanen

text: Jäätyään eläkkeelle 1914 Liikanen vietti viimeiset vuotensa sukulaisten luona Helsingissä, Kuhmalahdella ja Hirvensalmen Hietasessa. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Herman Liikanen

text:
Herman Liikaselle on pystytetty rintakuva Roomaan Villa Lanten lähelle Giuseppe Garibaldin puistoon.
Herman Liikasen elämästä on vuonna 1945 julkaistu erityisesti pojille suunnattu, todellisuuteen perustuva seikkailukirja "Suomalainen vapaustaistelija".


title: Joe Johnston

text: Joseph Eggleston ”Joe” Johnston II (s. 13. toukokuuta 1950 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, jonka ohjaustöitä ovat muun muassa "Jumanji" (1995), "Jurassic Park III" (2001), "Hidalgo" (2004), "The Wolfman" (2010) ja "" (2011).


title: Joe Johnston

text: Johnston aloitti uransa vuonna 1977 George Lucasin ohjaaman alkuperäisen "Tähtien sota" -elokuvan ja sen jatko-osien parissa. Hän toimi elokuvasarjan tuotantokoordinaattorina ja erikoistehosteiden luojana. Vuonna 1978 hän oli mukana "Taisteluplaneetta Galactica" -televisiosarjassa suunnittelijana ja sarjan tehosteluojana. Vuonna 1981 Johnston työskenteli Steven Spielbergin kanssa Indiana Jones -elokuvassa "Kadonneen aarteen metsästäjät", josta hän voitti työtovereineen parhaiden erikoistehosteiden Oscar-palkinnon. Hän jatkoi toimimista erikoistehosteiden parissa useissa elokuvissa, kunnes siirtyi tuottajaksi fantasiaelokuvassa "Willow – suuri seikkailu".


title: Joe Johnston

text: 1980-luvun lopulla Johnston piti taukoa töistä ja opiskeli elokuva-alaa Etelä-Kalifornian yliopistossa Lucasin taloudellisella tuella. Jeffrey Katzenberg palkkasi hänet Disneylle ohjaamaan vuonna 1989 ilmestyneen komedian "Kulti, kutistin kakarat", joka osoittautui yleisömenestykseksi. Johnstonin seuraava ohjaustyö oli Dave Stevensin sarjakuvaan perustunut supersankarielokuva "Rocketeer" (1991), joka ei menestynyt kaupallisesti. Myöskään vuonna 1994 ilmestynyt nuortenelokuva "Riku kirjamaassa" ei juuri kerännyt lipputuloja. Sitä kuitenkin seurasi Robin Williamsin tähdittämä menestyselokuva "Jumanji" (1995), joka tuotti lipputuloja yli 260 miljoonaa dollaria ollen näin aikansa menestynein elokuva. Johnstonin tyyli muuttui toiminnasta draamapainotteisempaan nuoren Jake Gyllenhaalin tähdittämän vuoden 1999 "Lokakuun taivas" -elokuvan myötä. Johnstonin oli määrä ohjata myös Marvelin Hulk-supersankariin perustuva elokuva, mutta hän jättäytyi projektista vuonna 1997. Elokuva ilmestyi Ang Leen ohjaamana 2003.


title: Joe Johnston

text: Vuonna 2001 Johnston ohjasi elokuvan "Jurassic Park III:n", joka jatkoi hänen yhteistyötään Spielbergin kanssa ja tuotti yli 300 miljoonaa dollaria. "Jurassic Parkia" seurasi Viggo Mortensenin tähdittämä elokuva "Hidalgo" (2004), joka menestyi kohtalaisesti. Johnston piti elokuvan jälkeen kuuden vuoden tauon ohjauksessa, kunnes häneltä ilmestyi vuonna 2010 kauhuelokuva "The Wolfman", joka on uusintaversio vuoden 1941 elokuvasta "Ihmissusi".


title: Joe Johnston

text: Johnstonin viimeisin ohjaus "" ilmestyi kesällä 2011.


title: Tommy Österberg

text: Tommy Österberg (s. 6. kesäkuuta 1972 Göteborg, Ruotsi) on entinen suomalainen maajoukkuetason jääpalloilija. Uransa jälkeen hän toiminut Suomen päävalmentajana ja Ruotsin Elitserienin joukkueiden, IFK Kungälv ja Vetlanda BK, päävalmentajana. Hän on toiminut Suomen jääpallomaajoukkueen päävalmentaja neljän kauden ajan vuosina 2009-2013.


title: Tommy Österberg

text: Österberg aloitti jääpallouransa Rovaniemellä, jossa hän pelasi Rovaniemen Palloseuran jääpallon juniorijoukkueissa. Pelattuaan kauden Jyväskylässä JPS:n riveissä hän palasi Rovaniemelle, jossa hän pelasi I Divisioonassa pelanneen Rovaniemen Palloseuran riveissä. Rovaniemellä asuessaan Österberg opiskeli Rovaniemen ammattikorkeakoulun Lapin urheiluopistossa ammattivalmentajaksi.


title: Tommy Österberg

text: Österberg siirtyi syksyllä 1994 Bandyliigaan nousseen Tornion Palloveikkojen (ToPV) riveihin, jossa hän toimi pelaamisen lisäksi fysiikkavalmentajana. Tornio-kautenaan Österbergistä tuli joukkueen puolustuslinjan johtohahmo. Sinä aikana ToPV nousi suomalaisen jääpallon yhdeksi kärkiseuraksi. Österberg saavutti viitenä ToPV-kautenaan kolme Bandyliigahopeaa.


title: Tommy Österberg

text: Syksyllä 1999 Tommy Österberg siirtyi Ruotsiin Elitserienin Bollnäs GoIF/BF:n riveihin. Bollnäsin menestys Österbergin ollessa seurassa oli parhaimmillaan keväällä 2005, jolloin seura pääsi välieriin eli neljän parhaan joukkoon. Kuten Tornion-aikanaankin Österberg toimi Bollnäsissä fysiikkavalmentajana pelaamisen ohella. Kuuden Bollnäs-kauden jälkeen syksyllä 2005 Österberg siirtyi Pohjois-Ruotsiin Kalixiin Kalix Bandyn riveihin. Seura ei vielä silloin pelannut Ruotsin pääsarjassa.


title: Tommy Österberg

text: Viiden Suomen Bandyliigakauden ja kuuden Ruotsin pääsarjan Allsvenskanin kauden jälkeen Tommy Österberg lopetti uransa ja siirtyi jääpallon valmennuspuolelle. Ensi vaiheessa hän toimi Kalix Bandyssäkin apu- ja fysiikkavalmentajana. Samaan aikaan hän toimi myös Suomen jääpallomaajoukkueen valmennustehtävissä. Ensin kauden apuvalmentajana ja syksystä 2009 neljän kauden ajan päävalmentajana. Kevään 2011 MM-kisoissa hän johti Suomen joukkueen hopealle.


title: Tommy Österberg

text: Kevään 2010 jälkeen Österberg siirtyi Etelä-Ruotsiin ja otti vastuulleen IFK Kungälvin Elitserien-joukkueen valmentamisen, jota kesti kolmen kauden ajan. Keskimmäinen kausi eli 2011-12 oli menestyksellisin, sillä IFK Kungälv sijoittui runkosarjassa kuudenneksi. Samalla IFK Kungälv oli hyvin suomalaisväritteinen seura, sillä useita Suomen maajoukkuepelaajia, kuten Markus Kumpuoja, Mikko Rytkönen, Antti Ekman ja Tomi Hauska pelasivat seuran riveissä. Kesällä 2013 Österberg vaihtoi seuraa, sillä hän siirtyi toisen Elitserien-seuran Vetlanda BK:n päävalmentajaksi.,


title: Tommy Österberg

text: Viiden Elitserien päävalmennuskauden jälkeen keväällä 2015 Österberg vetäytyi aktiivista jääpallovalmennustyöstä siirryttyään vakuutusalalle asuinseudullaan Göteborgissa.


title: Tommy Österberg

text:
Seurajoukkueissa
Maajoukkueessa


title: Tommy Österberg

text: Valmennuksessa


title: Dominique Pinon

text: Dominique Jean Claude Pinon (s. 4. maaliskuuta 1955 Saumur, Maine-et-Loire, Ranska) on ranskalainen näyttelijä, joka on saanut arvostetun Molière-palkinnon. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista "Martin Guerren paluu" (1982), "Delicatessen – herkuttelijoiden yö" (1991), "Alien – ylösnousemus" (1997), "Amélie" (2001), "Pitkät kihlajaiset" (2004) ja "Midsummer Madness" (2007). Hän on näytellyt myös teatterissa.


title: Malmin Super-Koris

text: Malmin Super-Koris on vuonna 1994 perustettu helsinkiläinen koripalloseura, joka on keskittynyt junioritoimintaan. Seuran toiminta keskittyy Koillis-Helsinkiin ja seuran kotihallina toimii Malmin Palloiluhalli.


title: Lea Karvonen

text: Lea Karvonen on yhteinen salanimi, jota useat kustannusosakeyhtiö Tammelle työskennelleet kääntäjät käyttivät erityisesti 1950–1960-luvuilla. Salanimeä käytettiin pääasiassa naisille suunnatun viihteen sekä lasten- ja nuortenkirjallisuuden suomennoksissa. Nimen käyttöön voitiin päätyä esimerkiksi siinä tapauksessa, että kääntäjä – joista monet loivat pääasiallista uraansa kirjailijoina – ei halunnut omaa nimeään yhdistettävän alempiarvoiseksi koettuun viihdekirjallisuuteen. Lea Karvosen nimellä on käännetty kaikkiaan yli 160 kirjaa, viimeisin vuonna 2000. Samaa salanimeä on käytetty myös muutamassa WSOY:n kustantamassa kirjassa.


title: Lea Karvonen

text: Lea Karvosen nimen keksivät Tammen pääkielentarkastaja Taito Otava ja käännöskirjatoimittaja Jarl Hellemann vuonna 1948. Pyrkimyksenä oli kehittää mahdollisimman luonteva suomalainen nimi, joka ei yhdistyisi aiempiin suomennoskirjallisuuden tekijöihin. Alun perin salanimelle keksittiin myös miehinen vastine Leo Karvonen, joka olisi keskittynyt miehille suunnattuihin kirjoihin kuten seikkailukertomuksiin ja jännitysromaaneihin. Tälle ei kuitenkaan ilmennyt tarvetta, eikä Leo Karvosen nimeä käytetty kuin kerran, vuoden 1955 suomennoksessa Rolle Tillmanin dekkarista "Murha ilman ruumista". Sen sijaan Lea Karvonen otettiin nopeasti käyttöön. Ensimmäinen salanimeä hyödyntänyt julkaisu oli Eeva Joenpellon vuonna 1948 ilmestynyt Netta Muskett -käännös "Uusia polkuja". Kaikkiaan Netta Muskettin 61:stä käännetystä teoksesta 25 julkaistiin Lea Karvosen suomentajanimellä. Vastaavasti Enid Blytonin laajasta lastenkirjatuotannosta Lea Karvosen nimellä käännettiin yli kaksikymmentä. Joissakin tapauksissa kustantaja tarjosi ansioituneille kääntäjilleen salanimen suojissa tehtäviä Blytonin kaltaisia kevyitä välitöitä myös palkkioina, sillä käännöspalkkiot määritettiin liuskamäärän mukaan ja kevyttä tekstiä oli joutuisampaa kääntää.


title: Lea Karvonen

text: Aina salanimen käyttämisen syynä ei ollut kirjan viihteellisyys. Esimerkiksi syksyllä 1955 Tammi halusi julkaista mahdollisimman nopeasti käännöksen Françoise Saganin kohuromaanista "Bonjour tristesse" ("Tervetuloa ikävä"). Pätevää ranskantaitoista kääntäjää ei kuitenkaan ollut juuri silloin tarjolla, joten Eeva Joenpelto suostui suomentamaan teoksen ruotsinnoksen pohjalta. Ruotsin käyttämistä välikielenä ei kuitenkaan haluttu paljastaa, eikä Joenpelto tunnetusti osannut ranskaa, joten suomentajan henkilöllisyys salattiin Lea Karvosen nimimerkillä.


title: Lea Karvonen

text: Kaikkiaan salanimeä Lea Karvonen on käyttänyt kerran tai useammin noin kolmekymmentä eri suomentajaa. Heitä ovat muun muassa:


title: Zygomaturus

text: Zygomaturus oli pleistoseenillä Australiassa elänyt pussieläin. Se oli läheistä sukua "Diprotodonille" ja muistutti tätä myös ulkonäöllisesti. Laji erosi "Diprotodonista" lähinnä kokonsa vuoksi ja sen elinalue ulottui myös Tasmaniaan, toisin kuin "Diprotodonin". "Zygomaturuksen" lähimmät elävät sukulaiset ovat vompatit.


title: Zygomaturus

text: Aikuinen "Zygomaturus" oli noin 2,5 metriä pitkä ja noin metrin korkuinen. Sen arvioitu paino oli noin 300-500 kiloa. Sen hampaiden perusteella on päätelty että se söi kaisloja sekä sarakasveja. Tästä taas on päätelty että eläin olisi viihtynyt rannikkoseuduilla tai muiden vesistöjen läheisyydessä olleissa metsissä, kun taas sen läheinen sukulainen diprotodon, oli tottuneempi ruohikkoalueisiin. Eräiden teorioiden mukaan "Zygomaturus" olisi ollut elintavoiltaan virtahevon kaltainen suuren osan ajastaan vedessä käyttänyt eläin. Tätä on perusteltu muun muassa sillä että "Zygomaturuksen" sieraimet sijaitsivat melko korkealla sen päässä.


title: Zygomaturus

text: "Zygomaturuksen" fossiileja on löydetty Kaakkois- ja Luoteis-Australiasta sekä Tasmanian saarelta. Vuonna 1912 löydettiin suuri määrä "Zygomaturuksen" fossiileja Mowbrayn suolta Tasmaniasta.


title: Frederic Forrest

text: Frederic Forrest (s. 23. joulukuuta 1936 Waxahachie, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on ollut kertaalleen Oscar-ehdokkaana parhaasta miessivuosasta. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista "Lännen viimeiset sankarit" (1972), "Ilmestyskirja. Nyt" (1979), "The Rose" (1979) ja "Kaikki kuninkaan miehet" (2006). Hän on näytellyt myös televisiosarjoissa "Columbo" ja "21 Jump Street".


title: Frederic Forrest

text: Forrest on ollut kaksi kertaa naimisissa, mutta molemmat liitot ovat päättyneet eroon. Hän näytteli elokuvissa vuosina 1968–2006.


title: HMS Garland (H37)

text: HMS Garland (viirinumero H37) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Garland (H37)

text: Alus tilattiin maaliskuussa 1934 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Skotlannista osana vuoden 1933 laivasto-ohjelmaa. Aluksen valmistuskustannukset olivat 250664 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.


title: HMS Garland (H37)

text: "HMS Garland" oli palveluksessa ennen toisen maailmansodan puhkeamista Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueessa. Alus syyskuussa laivueen mukana Punaisella merellä valvomassa Italian laivaston toimia alueella.


title: HMS Garland (H37)

text: "HMS Garland" oli palasi syyskuun alussa laivueen mukana Aleksandriaan, jossa se määrättiin 6. syyskuuta partio- ja saattueensuojaamistehtäviin itäisen Välimeren alueella. Alus kärsi 17. syyskuuta pahoja vaurioita syvyyspommin liian aikaisen räjähdyksen vuoksi. Se hinattiin Aleksandriaan tilapäiskorjauksia varten.


title: HMS Garland (H37)

text: "HMS Garland" tutkittiin, minkä jälkeen se hinattiin Maltalle. Alus saapui 10. lokakuuta Maltalle, missä se siirrettiin telakalle. Sen ollessa telakalla käytiin keskusteluja sen siirtämisestä Puolan laivaston hallintaan. "HMS Garland" aloitti huhtikuussa koeajot ja sen siirto Puolan laivastolle hyväksyttiin.


title: HMS Garland (H37)

text: "HMS Garland" siirrettiin 3. toukokuuta 1940, jolloin se nimettiin "ORP Garlandiksi". Se palautettiin 24.syyskuuta 1946 Kuninkaalliselle laivastolle, joka säilytti aluksen nimen. Alus poistettiin palveluksesta 14. marraskuuta.


title: HMS Garland (H37)

text: "HMS Garland" myytiin samana päivänä Alankomaiden laivastolle, joka nimesi sen "Hr. Ms. Marnixeksi". Sen runkonumeron oli aluksi HX4 ja vuodesta 1950 alkaen D807. Se muutettiin 1948-1949 sukellusveneidentorjuntakoulutuksen koululaivaksi. Alus poistettiin palveluksesta 1964 ja se romutettiin 1968 Antwerpenissä.


title: Nike Hoop Summit

text: Nike Hoop Summit on nykyisin vuosittain pidettävä koripallo-ottelu, johon valitaan maailman lupaavimmat juniorit. Ottelussa maailman parhaista junioreista koottu joukkue pelaa Yhdysvaltain parhaimpia nuoria vastaan. Nykyisin tapahtuman sponsori on Nike.


title: Nike Hoop Summit

text: Nike Hoop Summitiin on osallistunut lukuisia NBA:n huippupelaajiksi kehittyneitä junioreita. Suomalaispelaajista kutsun tapahtumaan ovat saaneet Teemu Rannikko (1999 ja 2000), Petteri Koponen (2007) ja Lauri Markkanen (2016).


title: Dollari-miljoona

text: Dollari-miljoona ("Dollar-miljonen") on Nils Dahlströmin ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1942. Se perustuu ruotsalaisen Anders Ejen romaaniin "Dollarmillionen" (1917). Ruotsissa Ejen romaanista tehtiin vuonna 1926 mykkäelokuva, jonka ohjaajana oli Sigurd Wallen. Elokuva ja lähes kaikki siihen liittyvä aineisto, mukaan lukien käsikirjoitus, negatiivit, esityskopiot ja julisteet, ovat kadonneet tai tuhoutuneet.


title: Dollari-miljoona

text: Juoniseloste perustuu Ejen teokseen ja "Svensk filmografin" tietoihin.


title: Dollari-miljoona

text: Rickard Bergin esiintyy nimellä René Marelle ja kiertelee maailmaa ristiin rastiin. Hän aikoo välttää asepalveluksen kotimaassaan, joten hän maksaa vanhalle ystävälleen Birger Stenströmille 25 000 Ruotsin kruunua, jotta tämä esiintyisi hänenä ja menisi armeijaan hänen puolestaan. Birger ihastuu tukkukauppias Falkmanin tyttäreen Fylgiaan, joka luulee Birgeriä Rickardiksi. Kenttäharjoituksessa sattuu onnettomuus, jossa Birger saa surmansa. Talousvaikeuksissa oleva Falkman kieltää onnetonta Fylgiaa ostamasta surupukua. Falkman ja hänen velkojansa, juutalainen herastuomari Simon Jacobowsky saavat tietoonsa, että Rickard Bergin oli miljoonaperijä. Falkman ja Jacobowsky yrittävät todistaa, että Fylgia oli Rickardin morsian, jotta pääsisivät käsiksi tämän rahoihin. Myös muuan vapaaherra af Segerlind on velkaantunut Jacobowskylle, joka alkaa juonitella Falkmanin selän takana ja kehottaa af Segerlindiä pyrkimään miljoonaperijättäreksi luullun Fylgian hameen alle. Kun tieto Birgerin kuolemasta kiirii oikean Rickardin korviin, tämä pestautuu Falkmanin yksityissihteeriksi. Rickard ja Fylgia rakastuvat toisiinsa, seuraa sarja väärinkäsityksiä ja pari sivujuonta. Ennen pitkää Fylgia ja Rickard tekevät lopun pelleilystä ja Fylgia tekee pesäeron tuomarin ja isänsä juoniin. Rickard paljastaa todellisen minuutensa Fylgialle ja viranomaisille. Puolen vuoden vankilassa istumisen jälkeen rakastavaiset saavat rahat ja toisensa.


title: Dollari-miljoona

text: "Dollari-miljoonasta" on säilynyt kolme arvostelua, jotka kaikki olivat negatiivisia. Elokuvan alkeellisuutta ja heikkoa tasoa kummasteltiin, varsinkin kun elokuvaraakamateriaalista oli huutava pula. Ohjausta, kuvausta, äänitystä ja aiheen käsittelyä moitittiin. Helsinkiläinen Hufvudstadsbladet kirjoitti: ""Dollarmiljonen" mottogs av en tom och dödtyst salong." (""Dollari-miljoonan" vastaanotti tyhjä ja kuolemanhiljainen elokuvasali.") Elokuvan yleisömenestys oli vuoden 1942 huonoin.


title: Nils Dahlström

text: Nils Ernst Wilhelm Dahlström (8. elokuuta 1907 Ylöjärvi – 30. marraskuuta 1978 Tukholma) oli suomalainen elokuva-alan vaikuttaja.


title: Nils Dahlström

text: Nils Dahlström oli Suomi-Filmin johtokunnan jäsen vuodesta 1932 ja yksi yhtiön kolmesta pääosakkaasta vuoteen 1940. Tuolloin yhtiön kaksi muuta pääosakasta, Risto Orko ja Matti Schreck, painostivat häntä luopumaan osakkuudestaan. Dahlström ja Schreck olivat perustaneet Helsinkiin elokuvateatterin Savoyn 1937. Dahlström oli teatterin ainoa omistaja vuodesta 1943 vuoteen 1953, jolloin hän myi sen merikapteeni Lars E. Nilssonille ja muutti Tukholmaan. Dahlström oli suomalaisen elokuvamaailman vaikuttaja toisessa polvessa, sillä hänen isänsä J. E. Dahlström oli turkulainen elokuvateatterinomistaja.


title: Nils Dahlström

text: Nils Dahlström näytteli muutamissa elokuvissa 1920- ja 1930-luvuilla, kuten suomalais-ruotsalaisessa äänielokuvassa "Hiljaisuuden talo" ("Tystnadens hus"), jossa hänellä oli rikoskonstaapelin osa. Vuonna 1942 hän ohjasi yhdessä Oscar Tengströmin kanssa sittemmin kadonneen elokuvan "Dollari-miljoona".


title: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 1967

text: Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1967 Prahassa, Tšekkoslovakiassa. Kisojen ajankohta oli 11.–12. maaliskuuta. Kisapaikkana oli Sportovni Hala, jonka juoksurata oli 160 metrin mittainen.


title: Hella W

text: Hella W on suomalainen elokuva, joka kertoo Hella Wuolijoen elämästä Suomen itsenäistymisen ajoista 1940-luvulle saakka. Elokuva perustuu Outi Nyytäjän alkuperäiskäsikirjoitukseen ja sen on ohjannut Juha Wuolijoki ja tuottanut Snapper Films. Elokuva sai ensi-iltansa 28. tammikuuta 2011, ja televisiossa se esitettiin 31. maaliskuuta 2013.


title: Hella W

text: Hella W on ensimmäinen suomalainen naisesta tehty elämäkertaelokuva. Nimiroolissa Hella Wuolijokea näyttelee Tiina Weckström.


title: HMS Greyhound (H05)

text: HMS Greyhound (viirinumero H05) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Greyhound (H05)

text: Alus tilattiin 5. maaliskuuta 1934 Vickers Armstrongilta Newcastlesta osana vuoden 1933 laivasto-ohjelmaa. Aluksen valmistuskustannukset olivat 248788 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" oli tammikuussa 1936 valmistajan koeajoissa, minkä jälkeen se katsottiin 1. helmikuuta valmiiksi. Alus siirrettiin laivastolle hyväksyttäväksi, jolloin se määrättiin liittymään Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueeseen. Aluksen selvittyä käyttöönotto testeistä niin se siirrettiin Portlandiin koulutukseen. Alus oli koulutuksensa ajan osana Kotilaivaston 20. Hävittäjälaivuetta.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" siirtyi elokuussa Välimerelle, jossa se palveli laivueen seuraavat puolitoista vuotta osallistuen koulutukseen ja laivastovierailuihin. Alus määrättiin huhtikuun lopulla palaamaan kotimaahan. Alus siirtyi toukokuussa Portsmouthiin, jossa se siirrettiin 7. kesäkuuta telakalle.


title: HMS Greyhound (H05)

text:
"HMS Greyhound" palasi palvelukseen 23. heinäkuuta ja se palasi
pienen koulutusrupeaman jälkeen Välimerelle. Münchenin kriisin aikana alus oli saattajana, jolloin se muun muassa suojasi syyskuussa "RMS Strathnaverin" matkan Aleksandriasta Maltalle.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" siirrettiin lokakuussa Punaiselle merelle, jolloin se saattoi risteilijä "HMS Arethusan" Adeniin. Alus palasi marraskuussa Välimerelle osallistuen koulutuksiin ja vierailuihin.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" oli elokuussa 1939 laivueen mukana valmiudessa mahdollisen Italian sodanjulistuksen vuoksi. Kuukauden lopulla alus siirtyi sodanajan valmiuteen.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" aloitti sodanajan palveluksensa Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueessa, jonka tehtävänä oli laivaston suojaaminen sekä partiointi Välimeren alueella. Alus lähti 19. lokakuuta Gibraltarilta kotimaahan, jossa se aloitti 23. lokakuuta Plymouthissa palveluksensa sukellusveneentorjunta ja saattuetehtävissä.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" siirrettiin marraskuussa 22. Hävittäjälaivueeseen Harwichiin. Alus kolaroi 12. marraskuuta sumussa "HMS Gipsyn" kanssa alusten palatessa satamaan. Se oli korjattavana 13.-16. marraskuuta Sheernessissä.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" pelasti 18. marraskuuta Thamesjoen suistosta "SS Simon Bolivarin" eloonjääneet ja seuraavana päivänä Shipwashin majakkaa "SS Torchbearin" eloonjääneet. Alus palasi 5. joulukuuta uudelleen muodostettuun 1. Hävittäjälaivueeseen Harwichiin.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound", "HMS Grenville", "HMS Griffin" ja Puolan laivaston "ORP Błyskawica" suojasivat kahta miinalaivaa, jotka rakensivat miinoituksen Saksan rannikolle Syltin ja Emdenin sataman väliin. Alus valtasi 14. tammikuuta Pohjanmereltä saksalaisen 619 tonnin kauppalaiva "Phaedran".


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhoundin" vene kaatui 11. helmikuuta 1940 sen ollessa tarkastamassa pysäytettyä rahtialusta, jolloin pursimies ja kuusi miehistönjäsentä hukkuivat. Alus otettiin 16. helmikuuta Hullissa telakalle huollettavaksi.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" palasi palvelukseen 18. maaliskuuta. Alus siirrettiin 4. huhtikuuta laivueen mukana Kotilaivastoon, minkä vuoksi se siirtyi Scapa Flowhun. Alus suojasi 5. huhtikuuta taisteluristeilijä "HMS Renownia" yhdessä "HMS Glowwormin" ja "HMS Heron" kanssa, kun osasto suojasi operaatio Wilfredin miinanlaskijoita. Se otti 9. huhtikuuta osaa kahakkaan, joka sattui "HMS Renownin" kohdatessa Saksan laivaston taisteluristeilijät "Gneisenaun" ja "Scharnhorstin".


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" palasi 17. huhtikuuta Scapa Flowhun. Alus kärsi ilmahyökkäyksessä vaurioita, minkä vuoksi se siirrettiin 22. huhtikuuta Green and Silley Weirin telakalle Gravesendiin korjattavaksi. Se palasi palvelukseen 19. toukokuuta, jolloin se siirtyi laivueeseen Doveriin.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" ja "HMS Grafton" tulittivat 25. toukokuuta Calaisin satama-alueelle pyrkiviä Saksan armeijan joukkoja. Alus siirrettiin 27. toukokuuta Doveriin avustamaan Dunkerquen evakuointia. Se kuljetti 28.-30. toukokuuta kolmella matkalla yhteensä 1399 miestä Doveriin. Viimeisellä matkallaan alus joutui ilmahyökkäyksen kohteeksi, jolloin useat sen miehistönjäsenistä ja kannella olleista evakuoiduista saivat surmansa tai haavoittuivat. Puolan merivoimien hävittäjä "ORP Blyskawica" ja avuksi tullut hinaaja hinasivat vaurioituneen aluksen Doveriin.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" siirrettiin Chathamiin korjattavaksi, mistä se palasi 17. kesäkuuta palvelukseen. Alus siirtyi Doveriin aloittaen Englannin kanaalin ja Pohjanmeren partionnin.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" määrättiin heinäkuussa Gibraltarille 13. Hävittäjälaivueeseen, minkä vuoksi se siirtyi Clydeen varustettavaksi. Alus suojasi 24. heinäkuuta lentotukialus "HMS Argusta" ja miehistönkuljetusaluksia "Reina del Pacificoa" ja "Clan Fergusonia" yhdessä "HMS Encounterin", "HMS Gallantin", "HMS Hotspurin" kanssa matkalla Gibraltarille.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" ja saattueen hävittäjät liitettiin 30. heinäkuuta 13. Hävittäjälaivueeseen. Seuraavana päivänä alus suojasi laivueen mukana "HMS Argusta" sen toimittaessa lentokonetäydennyksen Maltalle (operaatio Hurry). Aluksen palattua Gibraltarille se määrättiin 4. kuuta alkaen saattuepalvelukseen.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" liittyi 31. elokuuta seuraavan lentokonetäydennyksen operaatio Hatsin Force A:han. Alus palasi Gibraltarille saattueen päästyä Maltalle. Alus suojasi 6. syyskuuta Dakariin hyökännyttä osastoa operaatio Menacessa.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound", "HMS Fury" ja risteilijä "HMAS Australia" taistelivat 23. syyskuuta Vichyn Ranskan laivaston hävittäjän "L'Aucieusen" kanssa, jolloin ranskalaisalus ajettiin matalikolle uppoamisen estämiseksi. Alus suojasi 30. syyskuuta lentotukialus "HMS Ark Royalia" matkalla Liverpooliin yhdessä "HMS Fortunen" ja "HMS Foresterin" kanssa. Osasto saapui 8. lokakuuta Englantiin.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" palasi välittömästi Gibraltarille, jossa se liitettiin 31. lokakuuta taisteluristeilijä "HMS Renownin" suojaukseen partioitaessa Afrikan länsirannikon edustalla. Osasto valvoi samalla Vichyn Ranskan valvonnassa olevia Marokon satamia.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" vaurioitti 4. marraskuuta Azorien edustalla Italian laivaston sukellusvenettä "Biancaa". Alus aloitti sen jälkeen paluumatkansa Gibraltarille, jonne saavuttuaan se määrättiin siirtymään Aleksandriaan 14. Hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" muodosti 7. marraskuuta operaatio Coatin Force F:n (eli Aleksandriaan siirrettävät alukset) yhdessä taistelulaiva "HMS Barhamin", risteilijä "HMS Berwickin" ja "HMS Glasgowin" sekä hävittäjien "HMS Gallantin", "HMS Griffinin" ja "HMS Encounterin" kanssa. Osasto liittyi 10. marraskuuta Pantellariasta länteen Välimeren laivastoon. Alus määrättiin suojaamaan tyhjänä Aleksandriaan palaavaa saattuetta ME3.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" saapui 14. marraskuuta Aleksandriaan, jossa se virallisesti liitettiin 14. Hävittäjälaivueeseen. Alus liitettiin 24. marraskuuta operaation MB9 saattueen MW4 suojaksi. Osaston alukset liittyivät lentotukialus "HMS Eaglen" sekä taistelulaivojen "HMS Barham" ja "HMS Ramillies" muodostamaan Force C:hen osana operaatio Collaria, jonka aikana alus osallistui Spartiventon taisteluun. Alus palasi 1. joulukuuta osaston mukana Aleksandriaan suojattuaan palaavaa saattuetta ME4.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" liitettiin 7. tammikuuta 1941 operaatio MC4:n saattueen MW5 sekä palaavan saattueen ME6 kaukosuojueeseen (Force A). Osasto kohtasi 10. tammikuuta Pantellarian eteläpuolella Gibraltarilta lähteneen operaatio Excessin saattueen, jonka matka suojattiin Aleksandriaan ja Pireukseen. Saattue joutui Saksan ilmavoimien 10. Ilma-armeijakunnan hyökkäyksen kohteeksi Maltan länsipuolella, joiden aikana lentotukialus "HMS Illustrious" vaurioitui pahoin. Osasto joutui seuraavana päivänä uudelleen ilmahyökkäyksen kohteeksi, jolloin risteilijä "HMS Southampton" vaurioitui niin pahoin, että risteilijä "HMS Orion" määrättiin upottamaan alus. Osasto saapui 15. tammikuuta Aleksandriaan.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound", "HMS Janus", "HMS Jervis" ja "HMS Juno" määrättiin 18. tammikuuta Maltalle suojaamaan "HMS Illustriousia" sen purjehtiessa Aleksandriaan. "HMS Greyhound" upotti 19. tammikuuta syvyyspommein Italian laivaston sukellusvene "Neghellin" Egeanmerellä Phalconeran edustalla (). Osasto aloitti 23. tammikuuta matkansa Maltalta ja se saapui 25. tammikuuta Aleksandriaan.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" suojasi 22. helmikuuta operaatio MC8:ssa saattuetta Kreetalle. Alus palasi 24. helmikuuta Aleksandriaan.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" suojasi saattuetta AS16 6. maaliskuuta, kun se upotti Italian laivaston sukellusvene "Antifriten" Egeanmerellä. Alus pelasti 43 henkeä sukellusveneen miehistöstä ().


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" osallistui 28. maaliskuuta Matapanin taisteluun, jossa se valaisi taistelun alkuvaiheessa Italian laivaston risteilijän. Alus tuhosi yhdessä "HMS Griffinin", "HMS Havockin" ja "HMAS Stuartin" kanssa Italian laivaston hävittäjät "Vittorio Alfierin" ja "Giousue Carduccin".


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" suojasi huhtikuussa saattueen AN15 Aleksandriasta Pireukseen. Samoin se metsästi akselivaltojen Italiasta Pohjois-Afrikkaan meneviä huoltosaattueita yhdessä "HMAS Vendettan" kanssa. Alus upotti 17. huhtikuuta Italian laivaston sukellusvene "Romagnan" Appollonian edustalla.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" liitettiin 6. toukokuuta operaatio MD4:n Aleksandriasta Maltalle kulkevaan saattueeseen MW7. Alus irrotettiin 8. toukokuuta Maltalle menevästä saattueesta ja se liittyi Pohjois-Afrikan joukoille panssarivaunuja kuljettavaan Tiikeri-saattueeseen. Se vapautettiin 12. toukokuuta Tiikeri-saattueesta, jolloin se määrättiin tukemaan Kreetan puolustusta.


title: HMS Greyhound (H05)

text: "HMS Greyhound" etsi 22. toukokuuta saksalaisia kuljettavia aluksia, jolloin se upotti Anti Kitheran kanavassa pieniä caique purjealuksia. Alus joutui Junkers Ju 87 -koneiden maaliksi Kreetan rannikolla, jolloin siihen osui kolmesti. Osumien seurauksena alus upposi vieden mukanaan aluksen päällikön sekä 79 miehistönjäsentä ja neljä miehistönjäsentä joutui sotavankeuteen. "HMS Kandahar" ja "HMS Kingston" pelastivat aluksen eloonjääneet.


title: Asia Pulp & Paper

text: Asia Pulp & Paper APP on Singaporessa toimiva sellu- ja paperiyritys.


title: Sikojen paiseinen keuhkokalvontulehdus

text: Sikojen paiseinen keuhkokalvontulehdus on "Actinobacillus pleuropneumoniae" -bakteerin (lyh. App.) aiheuttama sioilla esiintyvä hengitystieinfektio. Taudin oireina ovat korkea kuume, hengitysvaikeudet ja joskus myös verivaahto. Sairastuneet siat voivat laihtua huomattavasti, ja ilman hoitoa kuolleisuus voi kasvaa jopa 50 %:iin. Arvioiden mukaan sioista noin puolet Euroopan unionin alueella saa tartunnan, osa voi olla oireettomia.


title: Sikojen paiseinen keuhkokalvontulehdus

text: Tauti on herkkä desinfektioaineille. Ihanneoloissa se säilyy tuotantotiloissa 30 vuorokautta. Tautia todetaan vain sialla, mutta se on yleinen kaikkialla, missä harjoitetaan sikataloutta.


title: Prabhat Ranjan Sarkar

text: Prabhat Ranjan Sarkar (21. toukokuuta 1921 – 21. lokakuuta 1990) henkiseltä nimeltään Shrii Shrii Anandamurti, oli Intialainen filosofi, kirjailija, runoilija, säveltäjä, joogi ja kielitieteilijä. Vuonna 1955 Sarkar perusti Ananda Margan, Suomessakin vaikuttavan uususkonnollisen liikkeen. Vuonna 1959 hän esitti yhteiskunnallisen teorian nimelta Prout (Progressive Utilization Theory). Prout-teoriaa levittämään hän perusti uuden järjestön nimellä Proutist Universal. Vuonna 1979 perustettiin Proutis Universal -järjestön kansainvälinen päämaja Kööpenhaminaan.


title: Oiva Laine

text: Oiva Sakeus Laine (9. kesäkuuta 1908 Helsinki – 7. helmikuuta 1940 Joutseno) oli suomalainen jalkapalloilija.


title: Oiva Laine

text: Maalivahtina pelannut Laine edusti urallaan 1930–1936 Helsingin Palloseuraa. Hän voitti seurassa kolme Suomen mestaruutta vuosina 1932, 1934 ja 1935. Kaudella 1934 Risto Rinne pelasi kaikissa otteluissa maalissa ja seuraavan kauden 1935 peleistä hän oli vain viidessä kentällä. Tämän vuoksi hänellä on käytönnössä vain yksi Suomen mestaruusmitali. Lisäksi hän oli hankkimassa seuralleen HPS:lle kolmostilan kaudella 1930 ja kakkostilan kaudella 1931. Kaikkiaan Laine pelasi seitsemän kauden aikana 45 pääsarjatason ottelua. Maajoukkueessa hän pelasi yhteensä viisi maaottelua vuosina 1930–1931.


title: Oiva Laine

text: Oiva Laine kuului Talvisodassa Helsingistä koottuun JR 11:een eli Ässä-rykmenttiin. Hän haavoittui 5. helmikuuta 1940 Kuolemajärvellä ja kuoli 7. helmikuuta Sotilassairaalassa Joutsenossa.


title: Kolossos Rodou BC

text: Kolossos Rodou BC on rodoslainen koripalloseura.


title: Kolossos Rodou BC

text: Seura perustettiin vuonna 1963. Kolossos pelasi koko 1900-luvun Kreikan alemmissa sarjoissa, kunnes vuonna 2000 seuraan tuli uusi presidentti, joka asetti tavoitteeksi A1 Ethnikiin nousun. Kaudella 2004–2005 seura voitti A2 Ethnikin mestaruuden ja nousi pääsarjaan. Ensimmäisellä pääsarjakaudellaan joukkue onnistui voittamaan kuusi peliä ja sijoittui sarjan viimeiseksi, joka merkitsi myös putoamista. Kaudella 2006–2007 Kolossos sijoittui toisen sarjatason toiseksi ja nousi takaisin pääsarjaan. Kaudella 2008–2009 joukkue sijoittui runkosarjan kahdeksanneksi, joka oli sen siihenastisen historian paras saavutus. Kolossos putosi kuitenkin heti pudotuspeleissä Olympiakosille. Seuraavalla kaudella Kolossos oli runkosarjan kuudes, mutta hävisi puolivälierissä Maroussille.


title: HMS Gipsy (H63)

text: HMS Gipsy (viirinumero H63) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Gipsy (H63)

text: Alus tilattiin 5. maaliskuuta 1934 Fairfield Shipbuilding and Engineering Companyltä Govanista Skotlannista. Sen valmistuskustannukset olivat 250364 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.


title: HMS Gipsy (H63)

text: Amiraliteetti teki 15. kesäkuuta 1934 päätöksen, jonka mukaan alukseen asennettiin Johnsonin kattilat. Kattilat olivat pienempiä, kevyempiä ja niiden hyötysuhde oli parempi kuin perinteisillä Amiraliteetin kattiloilla. Kattiloiden vaihto lisäsi valmistuskustannuksia 8000 punnalla.


title: HMS Gipsy (H63)

text: "HMS Gipsy" liitettiin palvelukseen otettaessa Kotilaivaston 20. Hävittäjälaivueeseen, kunnes se siirrettiin maaliskuussa 1936 Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueeseen. Alus palasi kesäkuussa 1938 Devonportiin, jossa se siirrettiin 2. kesäkuuta telakalle.


title: HMS Gipsy (H63)

text: "HMS Gipsy" palasi 30. heinäkuuta telakalta, minkä jälkeen se palasi Välimerelle. Alus määrättiin lokakuussa 1939 kotimaahan. Se saapui 11. marraskuuta Plymouthiin liittyäkseen Harwichiin sijoitettuun 22. Hävittäjälaivueeseen.


title: HMS Gipsy (H63)

text: "HMS Gipsy" ja "HMS Greyhound" kolaroivat 12. marraskuuta matkalla Harwichiin, jonne ne saapuivat vielä samana päivänä. Alusten vauriot korjattiin pikaisesti Harwichissa.


title: HMS Gipsy (H63)

text: "HMS Gipsy" pelasti 21. marraskuuta Harwichin edustalta kolme Saksan ilmavoimien lentäjää, jotka se luovutti palattuaan puolustushallinnon saattajille.


title: HMS Gipsy (H63)

text: "HMS Gipsy" määrättiin samana päivänä kello 21.00 lähtemään Harwichista yhdessä laivueenjohtaja "HMS Griffinin" sekä hävittäjien "HMS Keithin", "HMS Boadicean" ja "ORP Gromin" kanssa partioretkelle Pohjanmerelle. Hieman aiemmin oli Saksan ilmavoimien Heinkel He 59 kellukekone pudottanut sataman suulle kaksi magneettimiinaa, joista toinen räjähti aluksen konehuoneen alla kello 21.20 katkaisten sen. Muut hävittäjät poimivat merestä hengissä säilyneet.


title: HMS Gipsy (H63)

text: Aluksen tuhoutuessa sai surmansa 30 henkeä ja pelastui 115. Alus makasi täysin romuttuneena savuhormien välistä. Ainoastaan muutama vääntynyt levy sekä tykkitornin jäänteet pitivät aluksen yhdessä. Aluksen hylky esti alueen liikennettä sen maatessa matalassa vedessä muun muassa laskuveden aikana aluksen komentosilta oli vedenpinnan yläpuolella. Väylän raivaus aloitettiin välittömästi, mikä aloitettiin räjäyttämällä osat täysin erilleen. Kumpikin osa nostettiin ja ne myytiin Westminster Dredging Companylle Lontooseen, joka myi ne edelleen Stow Salvagelle romutettavaksi.


title: Arvo Lamberg

text: Arvo Lamberg (s. 3. heinäkuuta 1943 Harlu) on entinen suomalainen jalkapalloilija.


title: Arvo Lamberg

text: Hyökkääjänä pelannut Lamberg edusti urallaan pääasiassa kokkolalaisia seuroja. Aluksi hän pelasi 3. divisioonassa Kokkolan Jymyssä 1960 ja Kaarlelan Kunnossa 1961. Vuonna 1962 Lamberg siirtyi 1. divisioonan Gamlakarleby Bollklubbiin. Hän pelasi GBK:ssa kuusi kautta, joista kolme seura vietti mestaruussarjassa. GBK:sta Lamberg vaihtoi Kokkolan Palloveikkoihin, jota hän edusti vuosina 1968–1974. Hän voitti KPV:ssa Suomen mestaruuden 1969. Kaikkiaan Lamberg pelasi kymmenen pääsarjakauden aikana 213 ottelua, joissa hän teki 80 maalia. Lamberg on maaleillaan pääsarjatason maalintekijätilaston sijalla 45.


title: Arvo Lamberg

text: Lamberg pelasi maajoukkueessa vuosina 1965–1969 yhteensä kuusi A- ja kaksi B-maaottelua.


title: Martin Štrbák

text: Martin Štrbák (s. 15. tammikuuta 1975 Prešov, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija ja maailmanmestari, pelipaikaltaan puolustaja. Hän siirtyi kaudeksi 2012–2013 Elitserienin Rögleen. Štrbák on pelannut urallaan 49 NHL-ottelua tehopistein 5+11=16.


title: Martin Štrbák

text: Los Angeles Kings varasi Štrbákin yhdeksännellä kierroksella, 224. vuorolla . Štrbák aloitti uransa aikuisten sarjoissa Dragon Prešov -seurassa kaudella 1994–1995 pelaten 10 ottelua ennen siirtymistä HC Slovan Bratislavaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi 44 ottelua tehden tehopisteet 4+4=8. Kaudella 1997–1998 Štrbák pelasi HK Spišská Nová Vesissa.


title: Martin Štrbák

text: Štrbák palasi kaudeksi 1998–1999 Slovan Bratislavaan, josta hänet lähetettiin 18 pelin jälkeen Slovakian toiseksi korkeimmalle sarjatasolle HK Trnavaan. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Tšekin Extraligaan HC Litvínoviin yhdeksi kaudeksi. Kaudella 2000–2001 hänen seuransa vaihtui taas, uusi joukkue oli tšekkiläinen Vsetínská Hokejová, jossa hän voitti Extraligan mestaruuden. Štrbák jatkoi seurassa vielä seuraavan kauden alun ennen siirtymistä Venäjän jääkiekon superliigan Lokomotiv Jaroslavliin, jossa hän voitti sarjan mestaruuden. Kauden 2002–2003 hän aloitti Jaroslavlissa, mutta siirtyi kesken kauden Suomen SM-liigaan HPK:hon. Hän teki runkosarjassa tehopisteet 4+9=13 ja HPK voitti pronssia.


title: Martin Štrbák

text: Štrbák siirtyi kaudeksi 2003–2004 NHL:ään pelaamaan Los Angeles Kingsin organisaatioon. Kolmannessa ottelussaan Los Angelesissa hän teki kaksi maalia Philadelphia Flyersia vastaan lokakuussa 2003. Štrbák pelasi kuitenkin yhteensä vain viisi NHL-ottelua ja 12 AHL-ottelua Manchester Monarchsissa, jonka jälkeen hänet myytiin Pittsburgh Penguinsiin. Kauden aikana hän teki 49 ottelussa tehopisteet 5+11=16. NHL:n työsulkukaudella 2004–2005 Štrbák pelasi Slovakian liigan HC Košicessa, josta hän siirtyi 14 ottelun jälkeen Venäjän pääsarjaan TsSKA Moskovaan. TsSKA Moskovassa hän teki 36 ottelussa tehopisteet 2+11=13. Štrbák jatkoi seurassa vielä kaksi kautta, joista jälkimmäisellä, 2006–2007, hän teki 29 pistettä 56 ottelussa ollen seuran tehokkain puolustaja.


title: Martin Štrbák

text: Kaudeksi 2007–2008 Štrbák vaihtoi taas seuraa, kun hän siirtyi Metallurg Magnitogorskiin, jossa hän teki 56 ottelussa tehopisteet 8+12=20. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Slovakian HC Pardubiceen. Štrbák siirtyi kuitenkin vielä samalla kaudella Ruotsin Elitserieniin Rögle BK:hon. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi KHL:ssä pelaavaan HK MVD:hen. Joukkue yllätti ja eteni Gagarin Cupin finaaleihin, jotka se kuitenkin hävisi Ak Bars Kazanille otteluvoitoin 4–3. Kaudella 2010–2011 HK MVD yhdistyi Dynamo Moskovan kanssa, jossa Štrbák jatkoi pelaamista.


title: Martin Štrbák

text: Kauden 2011–2012 Štrbák edusti KHL:n slovakialaisseura Lev Popradia, jossa teki viisi pistettä 35 ottelussa. Seuraavaksi kaudeksi hän teki sopimuksen Röglen kanssa.


title: Martin Štrbák

text: Štrbák on pelannut useita arvokisoja Slovakian maajoukkueessa ja hän on ollut joukkueen runkopelaajia. Hän pelasi ensimmäisen kerran Slovakian maajoukkueessa 18-vuotiaiden C-divisioonan EM-kilpailuissa vuonna 1993. Seuraavan kerran hän oli mukana arvoturnauksessa vuonna 1995 nuorten B-divisioonan MM-kisoissa.


title: Martin Štrbák

text: Aikuisten arvokisoissa Štrbák debytoi vuoden 2000 MM-kilpailuissa, joissa hän oli mukana voittamassa Slovakian ensimmäistä arvokisamitalia, hopeaa. Hän pelasi myös seuraavan vuoden Saksan MM-kisoissa. Vuoden 2002 MM-turnauksessa Štrbák sai kaksi syöttöpistettä joukkueen voittaessa historiansa ensimmäisen kultamitalinsa. Štrbák oli suuressa roolissa vuoden 2003 MM-kilpailuissa, jossa hän saavutti seitsemän syöttöpistettä ja voitti joukkueen mukana pronssia. Hänellä oli myös MM-kisojen paras plus-miinus -tilasto (+13). Štrbák pelasi Tšekin MM-kilpailujen lisäksi maailmancupissa vuonna 2004. Vuoden 2005 MM-kisoissa Štrbák oli puolustajien pistepörssin toinen tehopisteillä 2+5=7 joukkuekaveri Ľubomír Višňovskýn jälkeen. Hän pelasi joukkueen mukana sekä Latvian MM-kisoissa että Torinon talviolympialaisissa vuonna 2006.


title: Martin Štrbák

text: Štrbák edusti Slovakiaa edelleen MM-turnauksissa vuosina 2007 ja 2008, mutta ilman suurempaa menestystä. Jälkimmäisessä turnauksessa Štrbák oli Slovakian joukkueen varakapteeni. Hänet valittiin edustamaan Slovakiaa vuoden 2010 Vancouverin talviolympialaisiin, jotka olivat hänelle uran toiset. Ennen turnauksen alkamista hän oli eniten Slovakian joukkueessa maaotteluita pelannut pelaaja. Slovakia sijoittui turnauksessa yli odotusten neljänneksi. Štrbák päätti lopettaa maajoukkueuransa kyseiseen turnaukseen, mutta ilmoitti huhtikuussa 2011 olevansa taas Slovakian käytettävissä vuoden 2011 MM-kotiturnauksessa.


title: Raahen Vesa

text: Raahen Vesa on raahelainen yleisurheiluseura, joka on alun perin perustettu vuonna 1921, mutta muuttui 1995 yksinomaan yleisurheiluseuraksi. Sitä ennen Raahen Vesalla oli edustusta muun muassa jääkiekossa, jalkapallossa, pesäpallossa ja lentopallossa. Vesa oli ensimmäinen raahelainen jääkiekkoseura, ensimmäisen ottelun joukkue pelasi 4. tammikuuta 1949, kun Vesa kohtasi Tampereen Ilveksen. Vuonna 1968 Vesa lopetti jalkapallotoimintansa, ja seuran pelaajat siirtyivät Raahen Ponnistukseen. Vesassa jääkiekko lopetettiin edustustasolla 1970-luvulla, ja pelaajat siirtyivät paikalliseen jääkiekon erikoisseuraan, Raahen Kiekko-Vesaan.


title: Raahen Vesa

text: Yleisurheilussa Raahen Vesa on saavuttanut henkilökohtaisella tasolla yli 150 Suomen mestaruutta. Seuraa ovat edustaneet muun muassa Jorma Jaakola, Petri Keskitalo, Arja Mustakallio, Teija Niskala, Kimmo Pallonen, Aila Paunonen, Auvo Pehkoranta ja Petri Peltoniemi. Nykyisistä Suomen ennätyksistä Raahen Vesan hallussa on naisten 3×800 metrin viestin ennätys. 17-vuotiaiden ikäluokassa Suomen ennätys on seiväshyppääjä Arto Peltoniemellä (540) vuodelta 1983. Seurana Raahen Vesa keräsi kaudelta 2011 56. eniten pisteitä.


title: HMS Glowworm (H92)

text: HMS Glowworm (viirinumero H92) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Glowworm (H92)

text: Alus tilattiin 5. maaliskuuta 1934 John I. Thornycroft and Companyltä Woolstonista osana vuoden 1933 laivasto-ohjelmaa. Sen valmistuskustannukset olivat 248 785 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä. Aluksella päätettiin testata uutta neliputkista torpedoputkijärjestelmää, jotka asennettiin alukselle 29. marraskuuta 1935 Southamptonissa.


title: HMS Glowworm (H92)

text: "HMS Glowworm" oli palvelukseen oton jälkeen koulutettavana Portlandissa, josta se purjehti helmikuussa 1936 Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueeseen. Alus palasi toukokuussa 1937 kotimaahan, jossa se oli 27. toukokuuta - 8. kesäkuuta Portsmouthin telakalla.


title: HMS Glowworm (H92)

text: "HMS Glowworm" palasi palvelukseen 1. Hävittäjälaivueeseen, kunnes se palasi kotimaahan huoltoon. Alus oli 7. kesäkuuta-25. toukokuuta 1938 Portsmouhin telakalla, minkä jälkeen se palasi Välimerelle.


title: HMS Glowworm (H92)

text: "HMS Glowworm" suojasi 20.-22. syyskuuta Münchenin kriisin aikana P&O yhtiön matkustaja-aluksen "Strathnaverin" matkan Maltalta Aleksandriaan sekä risteilijä "HMS Arethusan" matkan Adeniin 22.-26. syyskuuta.


title: HMS Glowworm (H92)

text: Kriisin päätyttyä "HMS Glowworm" palasi normaalipalvelukseen, kunnes se kolaroi 16. toukokuuta 1939 yöharjoituksessa "HMS Grenaden" kanssa. Alukseen tuli vuoto, joten se joutui palaamaan Aleksandriaan "HMS Grenaden" saattamana. Alus siirrettiin 22. toukokuuta Maltalle, jossa se oli telakalla 23. toukokuuta - 24. kesäkuuta.


title: HMS Glowworm (H92)

text: "HMS Glowworm" palveli 3. syyskuuta alkaen Aleksandriassa, kunnes Italian aikomukset tulivat selviksi. Alus lähti 19. lokakuuta Gibraltarilta Plymouthiin, jonne se saapui kolme päivää myöhemmin. Alus liitettiin Läntisen reitin valvontaan, josta se siirrettiin 12. marraskuuta Noren osaston 22. Hävittäjälaivueeseen Harwichiin.


title: HMS Glowworm (H92)

text: "HMS Glowwormin" ollessa 22. helmikuuta 1940 ankkurissa Outer Dowsingissa siihen törmäsi sankassa sumussa ruotsalainen kauppalaiva "Rex". Alus kärsi pahoja vaurioita, joiden vuoksi se oli korjattavana 26. helmikuuta - 20. maaliskuuta Brigham and Cowanin telakalla Hullissa. Alus liitettiin palvelukseen palatessa Kotilaivaston 1. Hävittäjälaivueeseen Norjan operaatioihin.


title: HMS Glowworm (H92)

text: "HMS Glowworm" purjehti 5. huhtikuuta Scapa Flowsta tarkastamaan Kuninkaallisten ilmavoimien ilmoitusta merellä olevista sotalaivoista. Alus jäi jälkeen muusta osastosta etsiessään mereen pudonnutta merimiestä. Se kohtasi kaksi Saksan laivaston hävittäjää noin 140 mailia taisteluristeilijä "HMS Renownista". Hetkeä myöhemmin alukselta ilmoitettiin saksalaisosaston olevan ylivoimainen.


title: HMS Glowworm (H92)

text: "HMS Glowworm" oli kohdannut risteilijä "Admiral Hipperin". Alus laukaisi torpedonsa, minkä jälkeen siihen osui useita kranaatteja. "HMS Glowworm" törmäsi "Admiral Hipperiin" ja upposi sen jälkeen nopeasti vieden mukanaan seitsemän upseeria ja 105 miehistönjäsentä. Yksi upseeri ja 39 miehistönjäsentä joutui sotavankeuteen.


title: HMS Glowworm (H92)

text: Toisen maailmansodan päätyttyä ja tapahtumien tultua julki "HMS Glowwormin" päällikkö kapteeniluutnantti Gerard Broadmead Roope palkittiin Viktorian ristillä.


title: HMS Grenade (H86)

text: HMS Grenade (viirinumero H86) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston G-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Grenade (H86)

text: Alus tilattiin maaliskuussa 1934 Alexander Stephen and Sonsilta Govanista osana vuoden 1933 laivasto-ohjelmaa. Aluksen valmistuskustannukset olivat 252 560 puntaa ilman Amiraliteetin toimittamia ase- ja viestijärjestelmiä.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" palveli ennen toisen maailmansodan alkua Välimeren laivaston 1. Hävittäjälaivueessa, josta alus määrättiin lokakuussa 1939 palaamaan laivueen mukana kotimaahan.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" aloitti 25. lokakuuta laivueen mukana purjehduksensa kohti Englantia. Alus määrättiin 2. marraskuuta Plymouthiin saattuepalvelukseen sekä sukellusveneidentorjuntatehtäviin. Se kolaroi 7. marraskuuta Plymouthissa hävittäjä "HMS Grenvillen" kanssa, jolloin aluksen perä taipui ja keulapakka täyttyi vedellä.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" siirrettiin 8. marraskuuta Falmouthin telakalle, mistä se palasi 9. joulukuuta laivueeseen Harwichiin.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" ja "HMS Griffin" pelastivat 19. tammikuuta 1940 miinaan osuneelta "HMS Grenvilleltä" 119 eloonjäänyttä. Alus siirrettiin 27. tammikuuta telakalle huollettavaksi.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" palasi palvelukseen 27. helmikuuta. Alus kolaroi samana päivänä "RMS Orionin" kanssa Tilburyssa, minkä vuoksi sille tehtiin seuraavana päivänä tilapäiskorjauksia. Alus siirrettiin 2. maaliskuuta Harwichiin telakalle korjattavaksi, mistä se palasi palvelukseen 3. huhtikuuta.


title: HMS Grenade (H86)

text: Palvelukseen palattuaan "HMS Grenade" purjehti Scapa Flowhun. Alus suojasi 10. huhtikuuta tankkeri "British Ladyä" matkalla Skelfjordiin Norjaan yhdessä "HMS Encounterin" kanssa. Alus määrättiin 14. huhtikuuta suojaamaan taistelulaiva "HMS Warspiteä".


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" oli 19. huhtikuuta Lofooteilla sukellusveneentorjuntapartiossa. Alus suojasi 26. huhtikuuta lentotukialuksia "HMS Ark Royal" ja "HMS Glorious" niiden toimittaessa maissa oleville joukoille ilmasuojaa. Seuraavana päivänä alus suojasi "HMS Gloriousia" matkalla Scapa Flowhun.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" purjehti 29. huhtikuuta takaisin Norjan rannikolle. Alus määrättiin 30. huhtikuuta Namsokseen suojaamaan joukkojen evakuointia.


title: HMS Grenade (H86)

text: "HMS Grenade" ja "HMS Imperial" pelastivat 3. toukokuuta ilmahyökkäyksessä vaurioituneen Ranskan laivaston hävittäjän "Bisonin" miehistön. Alus palasi 5. toukokuuta laivaston mukana Scapa Flowhun.