title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Sekaviestijoukkue valittiin 21. tammikuuta 2014 ja siihen kuuluvat Mäkäräisen lisäksi Jarkko Kauppinen, Mari Laukkanen ja Ahti Toivanen. Sairastumisten vuoksi joukkue ei kuitenkaan lopulta osallistunut viestiin.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue varmisti olympiapaikkansa maailmanrankingin perusteella vuoden 2012 MM-kilpailujen jälkeen. Samoin naisten maajoukkue varmisti maailmanrankingin perusteella olympiapaikkansa vuoden 2012 MM-kilpailujen jälkeen.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Päävalmentaja Erkka Westerlund julkisti joukkueensa Sotshin olympialaisiin 7. tammikuuta 2014. Alun perin joukkueeseen valitut Mikko Koivu ja Valtteri Filppula joutuivat jäämään joukkueesta pois loukkaantumisten vuoksi, ja heidät korvasivat Jarkko Immonen sekä Sakari Salminen.Lähteet


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Naisten maajoukkueen päävalmentaja Mika Pieniniemi nimesi naisten olympiajoukkueen 18. joulukuuta 2013.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Lähde


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Lokakuun lopussa julkaistiin Pekka Koskelan ja Mika Poutalan saavan paikat olympiajoukkueessa. Kummatkin ovat kilpailleet myös kaksissa edellisissä olympialaisissa. Tammikuun lopussa olympiajoukkueeseen valittiin vielä Tommi Pulli.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Janne Ahonen varmisti paikkansa olympiajoukkueessa kuudennen kerran 16. joulukuuta 2013.


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Lähteet


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Yleisjohto


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text: Terveydenhuolto


title: Suomi talviolympialaisissa 2014

text:
Edustajat
Lajijohto


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1955–1956

text: Vuonna 1956 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Turun Palloseura. Mestaruus oli turkulaisten ensimmäinen. Loppuottelussa TPS voitti Hämeenlinnan Tarmon. Pronssia sai Tappara Tampereelta, joka jatkoi TBK:n jääkiekkoperinteitä. Kausi oli seuran ensimmäinen Tappara-nimellä. Sarjasta putosivat Helsingin IFK ja Kymin Palloilijat Karhulasta.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1955–1956

text: Uusinta 4.sijasta


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1955–1956

text: Sarjasta putosivat Helsingin IFK ja Kymin Palloilijat. Tilalle nousivat Helsingin Jalkapalloklubi ja Kokkolan Jymy-Kiekko.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1955–1956

text: O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.


title: Gergő Wöller

text: Gergő Wöller (s. 18. maaliskuuta 1983 Szombathely) on unkarilainen painivalmentaja ja aktiiviuransa lopettanut vapaapainija.


title: Gergő Wöller

text: Wöller paini Ateenan kesäolympialaisissa 2004, joissa hän sijoittui 19:nneksi hävittyään toisen ottelunsa lopulta neljänneksi sijoittuneelle Vasyl Fedoryšynille. EM-kilpailuista Wöller saavutti kolme pronssimitalia.


title: Gergő Wöller

text: Nykyisin Wöller työskentelee painivalmentajana Suomessa.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Gin tai vaihtoehtoiselta nimeltään Hopeanuoli on "Hopeanuoli"-mangan ja animen päähenkilö. Gin on Gohē Takedan kouluttama metsästyskoira ja yksi Ōun armeijan ensimmäisen ylipäällikön, Rikin, pennuista. Rodultaan Gin on pystykorvainen akita.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Ginin on luonut "Hopeanuoli"-universumin muiden hahmojen tapaisesti sarjan piirtäjä ja käsikirjoittaja Yoshihiro Takahashi. 1980-luvulla valmistuneessa animessa "Ginga Nagareboshi Gin" hahmoa ääninäytteli Eiko Yamada, ja 2000-luvun "Ginga Densetsu Weed"-animessa Hiroki Tōchi.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Ginin isä, Ōun armeijan ensimmäinen ylipäällikkö Riki, oli niin ikään yksi Gohē Takedan metsästyskoirista. Ginin ja sen kahden sisaruksen syntymähetkellä Riki sekä Gohē olivat kahden muun metsästyskoiran, Don ja Akan kanssa vuorilla etsimässä kahta kadonnutta laskettelijaa, kun verenhimoinen Akakabuto-karhu hyökkäsi heidän kimppuunsa. Don ja Aka kuolivat karhun hyökätessä, mutta Riki onnistui pakenemaan Gohēn kanssa läheiseen rotkojen väliin muodostuneeseen luolaan. Akakabuto löysi heidän piilopaikkansa, ja vakavasti haavoittuneen Gohēn estelyistä huolimatta Riki hyökkäsi karhun kimppuun. Metsään samalla hetkellä Daisuke-pojan kanssa saapunut Gin joutuu katselemaan voimattomana vierestä, kun Akakabuto sysää Rikin syvään rotkoon taistelun päätteeksi. Siitä hetkestä lähtien Gin vannoo ikuista kostoa isänsä surmaajalle, Akakabuto-karhulle.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Gohē aloittaa Ginin kanssa vaativan ja kovaotteisen koulutuksen tavoitteenaan luoda Ginistä isänsä veroinen metsästyskoira. Iäkkään Gohēn terveys joutuu kuitenkin uudemman kerran koetukselle ja hän joutuu sairaalahoitoon, minkä johdosta Daisuke alkaa harjoittelemaan Ginin kanssa. He lähtevät kahdestaan karhujahtiin salaa, ja ensimmäisen kerran karhua vastaan taistellessaan Gin saa muistoksi kolme pysyvää arpea otsaansa. Myöhemmin ollessaan metsässä Daisuken kanssa Gin saa selville, että lähistöllä majailee villikoirien lauma. Gin kuulee lauman johtajan kutsuvan ulvonnan ja lähtee seuraamaan muita lauman jäseniä, ja perille päästessään hän tunnistaa lauman johtajan isäkseen Rikiksi, joka oli selviytynyt syvästä pudotuksesta mutta menettänyt taistelun seurauksena muistinsa eikä näin ollen tunnista Giniä pojakseen. Gin saa kuulla villikoirien tarkoituksen olevan koirien kerääminen kaikkialta Japanista, jotta ne voisivat käydä taisteluun Akakabutoa vastaan. Gin päättää liittyä laumaan hautoen edelleen kostoa Akakabutolle.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Gin päätyy laumaan liittyessään tanskandoggi Benin johtamaan ryhmään jonka mukana hän suuntaa Yamanashin prefektuuriin jonka pääkaupungissa Kōfussa Ben on varttunut. Ben kertoo muille ryhmänsä jäsenille legendan Kain kaupungin kolmesta hornanhurtasta, Akatorasta, Chūtorasta ja Kurotorasta. Benin mukaan kolmen veljeksen liittyminen heidän laumaansa vastaisi sadan koiran ryhmää, minkä johdosta hän on päättänyt pyytää kolmikkoa mukaansa. Vaikka Ben pelasti veljeskolmikon niiden ollessa vielä pentuja, eivät nämä enää muista Beniä ja käyvät taisteluun hänen ryhmäänsä vastaan. Taistelun tiimellyksessä muistikuvat pentujen menneisyydestä palaavat Akatoran mieleen, ja he päättävät liittyä Ōun armeijaan. Taistelun jälkeen veljekset kertovat, että heillä on selvittämättömiä asioita Sumuvuoren Mossin välillä ja Benin joukot päättävät auttaa veljeksiä. Rikin joukkojen kenraali Sniper on kuitenkin juonitellut muun lauman selän takana havitellessaan ylipäällikön asemaa ja Benin lauma päätyy sotaan Mossin laumaa vastaan. Taistelussa Ben on vähällä saada surmansa, mutta he onnistuvat voittamaan Mossin joukkoineen. Mossia hämmästyttää pienen Ginin voima ja rohkeus ja tämä päättää liittyä joukkoineen Benin ryhmään.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Jälleen Benin vanhojen tuttujen perässä koirat suuntavat Honshuun, missä Igan ninjakoirien johtaja Akame pitää laumoineen majapaikkaansa. Benin lauma on kuitenkin tietämätön Kōga- ja Iga-koirien välisestä sodasta ja ne joutuvat pahaan välikäteen. Heti alussa Benin laumaa vastaan hyökkää Iga-koiria, jotka erehdyksissään luulevat vieraita koiria Kōgan sotureiksi. Tästä tympääntyneinä lauma hyökkää suoraan Akamen ansaan. Akame tajuaa myrkyttäneensä ystäviään ja lähtee kahden rivitaistelijansa sekä Ginin kanssa hakemaan yrttejä vastamyrkkyä varten. Matkalla Kōgat saavat heidät ansaan ja Gin päätyy tappelemaan Kōgien johtaja Kurojakia vastaan. Gin puhkaisee Kurojakin silmän sirpillä, ja voittaa kamppailun. Gin kuitenkin armahtaa tämän, sillä Kurojakilla on pentu. Igat liittyvät Ōun sotureihin, mutta Kōgat tekevät itsemurhan syöksymällä palavaan Itō-taloon. Ben menettää myrkytyksen seurauksena näkönsä ja kertoo Akamelle haluavansa Ginistä joukkojensa seuraavan johtajan.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Honshusta Gin joukkoineen suuntaa Shikokuun maailman vahvimman koiran löytämiseksi. Benin ryhmän taistelija Wilson kertoo voittamattomasta taistelukoira Musashista ja Gin lähettää Akatoran, Chūtoran ja Kurotoran suostuttelemaan Musashia heidän mukaansa. Tehtävä ei kuitenkaan ole helppo ja he joutuvat palaamaan matkaltaan tyhjin käsin. Matkalla takaisin heidän kimppuunsa hyökkäävät yllättäen Ryöväri-Billin johtamat vuoristokoirat, jotka kaappaavat Kurotoran ja Chūtoran mukaansa. Akatora onnistuu pakenemaan veljeksiä seuranneen Musashin avulla, sillä Musashi oli vaikuttunut veljesten röyhkeydestä ja oli myös kiinnostunut muun lauman aikomuksista minkä vuoksi se oli päättänyt karata ja seurata kolmikkoa. Gin kauhistui, kun kuuli mitä Kurotoralle ja Chutoralle oli tapahtunut ja lähtee yksin pelastusretkelle. Gin saa huomata, että Sniper oli jälleen järjestänyt ansan ja jäi pulaan samoin kun muutkin laumastansa näiden saapuessa paikalle. Ginin pentuvuosien ensimmäinen ystävä John kuitenkin pelastaa tilanteen johdattamalla Musashin ja muut taistelukoirat pelastamaan Ginin lauman. Sen jälkeen Gin haastaa Sniperin reiluun kaksintaisteluun ja voittaa tämän nöyryyttävällä tavalla ripustaen tämän roikkumaan kaulapannastaan puunoksaan.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text:
Musashin liityttyä Ginin laumaan muut saavat kuulla vielä vahvemmasta koirasta, Benizakurasta. Gin haluaa ehdottomasti tavata tämän maailman vahvimman koiran ja lähtee hakemaan tätä mukaansa. Gin kehittelee suunnitelman saadakseen tavata Benizakuran kaksin. Niinpä se hyökkää Benizakuran kimppuun härkätaisteluareenalla ja antaa tämän lyödä itseään kaksi kertaa, jolloin Gin jää Benizakuralle yhden iskun velkaa. Sinä iltana Gin tapaa Benizakuran kaksin sen häkin edustalla. Gin sanoo, että mikäli hän kuolee taistelussa, Benizakura saa hänen paikkansa. Benizakura suostuu ja taistelu alkaa. Gin taistelee hyvin, mutta se on vasta pentu, ja Benizakura onnistuu pääsemään pahasti niskan päälle. Se ei kuitenkaan halua surmata niin erikoista pentua ja liittyy Ginin laumaan.
Gin jakaa lauman tämän jälkeen kahtia. Ginin johtama joukko saa riveihinsä suuren vahvistuksen sillä Mutsun neljä kenraalia jotka ovat ajautuneet riitoihin Mossin ryhmän kanssa, liittyvät heidän mukaansa. Aikaa on enää vähän jäljellä ja Ben päättää, että koirat eivät lähde Hokkaidōon. Temperamenttinen Hakurō laumoineen sen sijaan on saapunut Hokkaidōsta tarkoituksenaan liittyä Ōun sotureihin. Ginin ja Hakurōn välille muodostuu aluksi vastakkainasettelua, mutta väärinkäsitys saadaan selvitettyä ja lopulta Hakurō liittyy mielellään Ginin laumaan. Nyt huikeasti vahvistuneena koirat suuntaavat takaisin Ōuun.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Koirat kokoontuvat takaisin ylipäällikkö Rikin luo. Riki on saanut selville, että Akakabutolla on neljä linnoitusta, joten se jakaa massiivisen koiralauman neljään osaan, joista jokaista johtaa yksi kärkijoukko. Ginin johtaman joukon tuhottavaksi määrätään linnoitus, jonka johdossa on vaikeaksi vastustajaksi osoittautuva Madara-karhu. Gin onnistuu surmaamaan Madaran terävällä puunoksalla, minkä jälkeen hän käskee muut joukkueet koolle, jotta ne voisivat yhdessä hyökätä Mosa-karhun linnoituksen kimppuun. Mosakaan ei ole mikään helppo pala, ja se saa Ginistä oudon pakkomielteen alkaen jahdata tätä muista koirista piittaamatta. Gain pakenee vnhaan vajaan, jossa hän törmää näkönsä takaisin saaneeseen Beniin jonka avulla hän onnistuu saamaan Mosan aisoihin. Benizakura ottaa karhun surmaamisen tehtäväkseen ja päättää hukuttaa Mosan, mutta samalla jää itse kiinni puun ja karhua kiinni pitävän köyden väliin. Benizakura hukkuu myös itse, ja muut koirat surevat mahtavan koiran menetystä.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Kun Akakabuton linnoitukset on tuhottu, Gin johdattaa joukkonsa kohti Akakabuton valtakunnan keskusta, vuorta nimeltä Torahammas. Gin ja muut tajuavat Akakabuton noustessa esiin vihollisen olevan valtava, ja että että aika ratkaisevalle taistelulle on koittanut. Koirat ajautuvat taisteluun Akakabuton omia rivisotilaita vastaan, ja myös Riki saapuu paikalle ja tappaa yhden vartijoista katkaisemalla tämän kaulan "Zetsu Tenrō Battōgalla" (suom. "lentävä torahammas"), salaisella karhukoirien taistelutekniikalla. Rikin saapuminen antaa koirille uutta puhtia ja ne käyvät entistä rajummin karhujen kimppuun. Riki ei osallistu mukaan taisteluun muita vartijakarhuja vastaan, vaan se katsoo syvälle Akakabuton silmiin, joka vapisee koiran katseesta. Kummatkin seisovat liikkumattomina ja tuijottavat toisiaan.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Vartijoiden kuoltua Riki käskee koiria hyökkäämään viimeisen jäljellä olevan karhun eli Akakabuton kimppuun. Ben saa upotettua hampaansa ensimmäisenä ja muut koirat seuraavat perässä. Riki päättää käyttää jälleen erikoisiskuaan katkaistakseen karhun selän jänteet Ginin noudattaessa samaa esimerkkiä. Karhu on raivoissaan ja se onnistuu tappamaan Akatoran, joka onnistuu ennen kuolemaansa kuitenkin puhkaisemaan Akakabuton ainoan näkevän silmän. Kun Akakabuto on sokea ja tiputettu valtaistuimeltaan, Riki ja Gin kiertävät sen taakse. Riki opettaa Ginille "Zetsu Tenrō Battōgan", ja molemmat koirat hyökkäävät jälleen. Karhu ei vieläkään lannistu, mutta Gohē saapuu paikalle ja ampuu karhua. Karhu lyyhistyy maahan, mutta yllättäen nouseekin uudelleen pystyyn. Riki hyökkää epäröimättä, mutta karhu on nopeampi ja litistää Rikin tassujensa väliin. Gin hyökkää myös ja sivaltaa karhun kaulan poikki Battōgalla. Riki näki Ginin upean iskun, ja kehuu tätä. Hän myös pitää kauniin puheen ennen kuolemaansa. Rauha on palannut vuorille hirviökarhun kuoltua ja koirat ulvovat poismenneiden muistolle, sekä uudelle johtajalle, Ginille.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: "Ginga Densetsu Weedissä" seurataan Ginin pojan, Weedin edesottamuksia. Ginin, Johnin ja Akamen lähtiessä etsimään Ginin puolisoa, kadonnutta Sakuraa, Akame hankkii heidän tilallensa kaksoisolentoja pitämään yllä rauhaa koirien kotiseudulla Ōun vuorilla. Tästä huolimatta rauha kuitenkin särkyy uusien vihollisten ilmestyessä. Gin saa kuulla pojastaan ja päättää lähteä takaisin Ōun vuorille etsiäkseen tämän mutta jää Akamen ja Johnin kanssa Hōgen-nimisen koiran piiritykseen. Gin ja John jäävät taisteluun Akamen lähtiessä etsimään Weediä. Gin ja John joutuvat antautumaan, ja heidät viedään läheiseen vuoristomökkiin kidutettaviksi. Kun pieni joukko apuvoimia saapuu, Gin käskee Johnin paeta heidän kanssaan. Itse hän jää panttivangiksi, koska tietää ettei Hōgen voi tappaa häntä.


title: Gin (Hopeanuoli-hahmo)

text: Vangittuna ollessaan Gin tapaa Ōun armeijan entisen kenraalin, petollisen Sniperin joka on ottanut käyttöönsä nimen Murder S ja saanut metalliset takajalat, sillä hän menetti omansa pudotessaan rotkoon Suuren taistelun aikoihin. Useiden päivien kuluttua Gin onnistuu pakenemaan. Hän raahautuu viimeisillä voimillaan tielle, josta hyväsydämiset ihmiset löytävät tämän. Ihmiset vievät Ginin kotiinsa ja hoitavat tämän haavat. Toivuttuaan Gin alkaa kerätä joukkoja kasaan taistelua varten. Gin onnistuu jopa saamaan kolme Hōgenin joukkojen johtajaa puolelleen, ja on valmis palaamaan takaisin Ōuun, mutta he saapuvat liian myöhään. Lopulta Weed ajautuu taisteluun Hōgenia vastaan, mutta armahtaa tämän. Sen sijaan paikallinen poliisi Shōji Sudō saapuu paikalle ja ampuu Hōgenin kostoksi työparinsa kuolemasta.


title: Walensee

text: Walensee on Itä-Sveitsissä, Glarusin ja Sankt Gallenin kantoneissa sijaitseva järvi. Suurimmat paikkakunnat järven rannalla ovat Walenstadt ja Quarten. Järvellä on reittilaivaliikennettä ympäri vuoden.


title: Walensee

text: Walenseehen laskee kaksi jokea, Linth ja Seez. Lasku-uoma on Linthkanava, joka korvasi järven luonnollisena laskujokena virranneen Maagjoen. Linthkanava laskee Zürichinjärveen.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1970

text: Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin vuonna 1970 Tampereella 10.–11. tammikuuta (miehet) ja Joensuussa 7.–8. helmikuuta (naiset).


title: Zuginjärvi

text: Zuginjärvi () on Keski-Sveitsissä sijaitseva järvi. Järven vedet laskevat Lorzen kautta Reussiin.


title: Zuginjärvi

text:
Järvi sijaitsee Zugin, Luzernin ja Schwyzin kantoneiden alueella.
Suurimmat kaupungit järven rannalla ovat Zug, Cham, ja Arth. Järvellä on SGZ-yhtiön reittilaivaliikennettä ympäri vuoden.


title: Antti Tuiskun diskografia

text: Tämä on laulaja Antti Tuiskun diskografia.


title: Antti Tuiskun diskografia

text: " "Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Suomen virallinen latauslista (Top 30) (2007->), Rumba-lehden 50 Hittiä (Rumba Top 50) (julk. 1992–2007) ja Radiolista (Suomen Radiolista/Music Control/Radio Monitor) (Radio Top 20/100).


title: Antti Tuiskun diskografia

text: " "Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Suomen virallinen latauslista (Top 30) (2007->), Suomen Virallisen Listan striimilistat - OVI Musiikki TOP 30 (2010-2011), MixRadion striimatuimmat (2013-2015) sekä Striimatuimmat (Suomen Virallinen Striimauslista) (2016->) - ja Radiolista (Suomen Radiolista/Music Control/Radio Monitor) (Radio Top 100).


title: Antti Tuiskun diskografia

text: " "Listasijoitukset Suomen viralliselta singlelistalta (Single Top 20), Suomen virallinen latauslista (Top 30) (2007->) sekä Suomen Virallisen Listan striimilistat - OVI Musiikki TOP 30 (2010-2011), MixRadion striimatuimmat (2013-2015) sekä Striimatuimmat (Suomen Virallinen Striimauslista) (2016->).


title: Lismajärvi

text: Lismajärvi eli Ližmajärvi () on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 84,8 neliökilometriä, pituus 18,6 ja suurin leveys 7,3 kilometriä. Järven keskisyvyys on 5,4 ja suurin syvyys 22 metriä.


title: Lismajärvi

text: Järvessä on noin 30 saarta, joiden yhteispinta-ala on 19,2 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat Suurisaari (ven. "Bolšoi") ja Seneg. Kivisillä ja paikoin hiekkaisilla tai soistuneilla matalilla rannoilla kasvaa metsää ja pensaikkoa. Viljelysmaa ja niityt ulottuvat rantaan vain muutamissa kohdissa. Järvi jäätyy marraskuun puolivälissä ja vapautuu jäistä toukokuun alussa. Veden lämpötila yltää heinä-elokuussa 26 asteeseen.


title: Lismajärvi

text: Lismajärven valuma-alueen laajuus on 535 neliökilometriä. Lännessä siihen laskee Verhnjaja Ližma, koillisessa Jelgamka ja siihen vähän ennen joen suuta yhtyvä Šaidomozerosta virtaava Šaidomka. Käppäselänlahdesta alkava laskujoki "Ližma" tai "Srednjaja Ližma" virtaa Tedjärven kautta Äänisen Lismanlahteen.


title: Lismajärvi

text: Järvessä eläviä kalalajeja ovat muun muassa järvilohi, muikku, siika, kuore, lahna ja säyne. Sen saarella sijaitsee autioitunut Lismajärven lyydiläiskylä.


title: Tomi Källarsson

text: Tomi Källarsson (s. 15. maaliskuuta 1979 Lempäälä) on pelaajauransa lopettanut suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edusti urallaan HPK:ta (1997–2000), Elitserienissä pelaavaa Timrå IK:ta (2000–2002), Tampereen Ilvestä (2002–2004), Italian pääsarjatasolla pelaavaa Milanoa (2004–2005), Tanskan pääsarjatasolla pelaavaa Herningia (2005–2006), Espoon Bluesia (2006–2007) ja JYPiä (2006–2007). Källarsson oli New York Rangersin vuoden 1997 93. varaus, mutta ura NHL:ssä ei auennut.


title: Tomi Källarsson

text: Källarsson sai kaksi SM-pronssia. Hän sai nuorten alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1998, ja se jäi hänen parhaaksi saavutuksekseen.


title: Tomi Källarsson

text: Källarsson on jääkiekkouran jälkeen työskennellyt Tampereella autonmyyjänä.


title: Viikšjärvi

text: Viikšjärvi eli Viiksijärvi () on Äänisen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 9,54 neliökilometriä, pituus 7,4 kilometriä ja suurin leveys 1,8 kilometriä. Keskisyvyys on 4,5 ja suurin syvyys 14,4 metriä.


title: Viikšjärvi

text: Hevosenkengän muotoinen järvi jakautuu leveään länsi- ja kapeaan itäosaan. Siinä on kuusi pientä saarta. Pohja on mutainen, rannat loivat, kiviset ja hiekkaiset. Länsiosaan laskee pieni Lambajoki, itäosan eteläpäädystä virtaa Vikšreka, joka laskee Äänisen Uunitsanlahteen. Viikšjärvestä on löydetty järvimalmia.


title: Viikšjärvi

text: Järven keskelle etelästä työntyvällä niemellä on sijainnut sittemmin autioksi jäänyt Viikšjärven kylä. Muurmannin radan Viikšjärven asema sijaitsee järven länsipuolella.


title: Dieeri

text:
Dieeri eli kaksisoutu (myös nimitys bireemi) on muinainen sotakaleeri, jonka ovat todennäköisesti keksineet foinikialaiset.
Dieerit olivat yleensä noin 25 metriä pitkiä ja kolme metriä leveitä. Dieeri muokkaantui yksisoutuisesta laivasta. Foinikialaiset dieerit oli tehty yhdestä puusta rakennetusta keskusrunkosta, jonka molemmille puolille rakennettiin toiselle suotajariville laudoitetut sivulaidat. Kun soutajat olivat eri riveillä tai tasoilla, heitä mahtui enemmän, useimmiten noin 100–120: 50–60 kummallekin puolelle. Kreikkalaiset dieerit 500-luvulla eaa. oli tehty laidoitetusta rungosta kaarien varaan. Seuraava kehitysaskel oli trieeri, kolmisoutu, jossa lisättiin ulkoneva taso ja soutajien määrä nousi 150–180:een.


title: Uunitsa

text: Uunitsa () on kylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirin Käppäselän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Uunitsanlahden rannalla lähellä samannimisen joen suuta. Kylässä on 196 asukasta (vuonna 2011).


title: Uunitsa

text: Uunitsasta on 32 kilometrin pituinen maantieyhteys Käppäselän taajaman kautta Pietarin ja Murmanskin väliselle M18-valtatielle. Sieltä liikennöi linja-auto Kontupohjaan. Kylässä toimii sahalaitos. Palveluihin kuuluu kauppa ja lääkintäasema.


title: Uunitsa

text: Paikallinen nähtävyys ovat viipurilaisen kauppiaan vuonna 1851 perustaman sahan rauniot. Lähistöllä sijaitsee Pigmasuon luonnonmuistomerkki.


title: Uunitsa

text: Muurmannin radalla oleva Uunitsan rautatieasema sijaitsee huomattavasti pohjoisempana Käppäselän ja Perälahden (ven. "Perguba") välillä.


title: Mikko Markkanen

text: Mikko Markkanen (s. 9. tammikuuta 1977 Turku) on entinen suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi valtaosan urastaan TuTossa. Markkanen oli San Jose Sharksin 220. varaus vuonna 1995.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1956–1957

text: Vuonna 1957 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, jolle mestaruus oli jo seuran kymmenes.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1956–1957

text: Uusinta lohkovoitosta


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1956–1957

text: Sarjasta putosivat Karhu-Kissat ja Tampereen Kilpa-Veljet. Tilalle nousivat Helsingin IFK ja Kalevan Pallo.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1956–1957

text: O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.


title: Eesti Maaülikooli SK

text: Eesti Maaülikooli SK on viron pääsarjassa Meistriliigassa pelaava salibandyseura.


title: Uljana Semjonova

text: Uljana Semjonova (; s. 9. maaliskuuta 1952 Zarasai, Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta) on latvialainen uransa lopettanut koripalloilija. Hän on Latvian kansalainen, vaikka edustikin kilpaurallaan Neuvostoliittoa. Semjonova valittiin uransa aikana kaksitoista kertaa Latvian suosituimmaksi urheilijaksi. Koripallouransa jälkeen hänet valittiin Basketball Hall of Fameen sekä FIBA Hall of Fameen.


title: Uljana Semjonova

text: Semjonova edusti valtaosan seurajoukkueurastaan riikalaista TTT Rīgaa, joka hallitsi Eurooppaa 1970-luvulla. Hän voitti seuran paidassa yksitoista kertaa Euroliiga-mestaruuden sekä viisitoista kertaa Neuvostoliiton-mestaruuden. Uransa viimeisen kaudet Semjonova edusti espanjalaista Tintorettoa sekä ranskalaista Valenciennesia.


title: Uljana Semjonova

text: Maajoukkuetasolla Semjonova edusti Neuvostoliittoa vuosina 1968–1986, jolloin joukkue ei hävinnyt yhtääkään maaottelua. Hän voitti maajoukkueuransa aikana kaksi olympiakultaa, kolme MM-kultaa sekä kymmenen perättäistä Euroopan-mestaruutta. Hän onkin naiskoripallon kaikkien aikojen menestynein pelaaja maajoukkuetasolla.


Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1970 järjestettiin Rovaniemellä 14.-15. maaliskuuta. Miehet olivat kilpailleet matkamestaruuksista erillisissä kilpailuissa vuodesta 1967 lähtien. Naisille erillinen kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa.


title: Juho Heikki Tunkelo

text: Juho Heikki (Johan Henrik) Tunkelo (vuoteen 1906 Ekman; 8. tammikuuta 1873 Längelmäki – 21. heinäkuuta 1948 Jyväskylä) oli suomalainen pappi ja lastensuojelun asiantuntija.


title: Juho Heikki Tunkelo

text: Tunkelon vanhemmat olivat ratsutilallinen ja valtiopäivämies Elias August Tunkelo (alk. Ekman) ja Amanda Fredrika Yrjölä. Hänet vihittiin papiksi 1898. Helsingin NMKY:n pääsihteerinä hän toimi vuosina 1897–1901, jolloin hän mm. aloitti poikatyön. Vuosina 1902–1914 Tunkelo toimi Kotiniemen kasvatuslaitoksen johtajana, 1914–1918 suojeluskasvatuksen tarkastajana, 1918–1924 kouluneuvoksena ja kouluhallituksen lastensuojeluosaston päällikkönä, 1924–1935 sosiaaliministeriön lastensuojelun tarkastajana ja 1935–1940 ylitarkastajana. Tunkelo osallistui lukuisiin nuorisotyön ja lastensuojelun ja -huollon komiteoihin, samoin kuin toimi Teollisuusseutujen evankelioimisseurassa, jonka puheenjohtaja hän oli vuosina 1925–1930. Hän oli myös Kristillisen taideseuran puheenjohtaja ja kuului Suomen Kirkon Seurakuntatyön Keskusliiton ja Suomen Kirkon Sisälähetysseuran johtoon, jonka toimitusjohtajana hän toimi jonkin aikaa 1940-luvulla.


title: Juho Heikki Tunkelo

text: Tunkelolle myönnettiin kanslianeuvoksen arvonimi 1948. Hänen puolisonsa vuodesta 1901 oli Siiri (Sigrid) Vilhelmina Ahnger (k. 1947). Kielitieteilijä ja professori Eemil Aukusti Tunkelo (1870–1953) oli hänen veljensä.


title: Tuuliajolla (albumi)

text: Tuuliajolla on reggaeartisti Raappanan kolmas pitkäsoitto, joka julkaistiin Suomen Musiikin kautta 22. maaliskuuta 2013. Se nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan viidennelle sijalle. Albumin esikoissingle "Kauas pois" julkaistiin 2. marraskuuta 2012, ja siitä julkaistiin musiikkivideo samalla viikolla. Kappale nousi parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan 14. sijalle. Albumin toinen musiikkivideo julkaistiin helmikuussa 2013 kappaleesta "Kylmä kivi". "Tuuliajolla" -albumin tuotannosta vastaa Raappanan edellisien albumien tapaan Bommitommi.


title: Tuuliajolla

text: Tuuliajolla voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Superscar

text: Superscar on helsinkiläinen power pop -yhtye. Yhtyeen perustivat 2000 laulaja Otto sekä rumpali Petteri. Yhtyeen musiikki on "hyväntuulista ja makeaa jenkkipoppia", jossa on myös rockin elektron elementtejä. Yhtyeen kierrettyä Suomea lähes vuosikymmenen se solmi levytyssopimuksen Jiffel Entertainmentin kanssa vuonna 2011.


title: Superscar

text: Superscarin menestynein single on "Modern Word for Love", joka pääsi kesällä 2011 NRJ:n sekä Ylex:n soittolistoille. Myös "Neon Lights" on saanut soittoaikaa mm. The Voicella.


title: Superscar

text: Maaliskuun alussa yhtye aloittaa 14 konsertin Keski-Euroopan kiertueen yhdessä Sunrise Avenuen kanssa. Helmikuussa yhtye esiintyy kolmella keikalla myös Suomessa.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1957–1958

text: Kaudella 1957-1958 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Kausi aloitettiin aiemmin kuin koskaan aikaisemmin, sillä ensimäiset ottelut pelattiin jo joulukuun puolella. Kärkinelikko oli sama kuin edellisellä kaudella, järjestys tosin vaihtui. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, loppuottelussa se voitti toisen tamperelaisseuran Tapparan. Hämeenlinnan Tarmo sai pronssia.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1957–1958

text: Sarjasta putosivat Kokkolan Jymy-Kiekko ja Töölön Vesa. Tilalle nousivat Tampereen Kilpa-Veljet ja Rauman Lukko.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1957–1958


title: 1,6-heksaanidioli

text: 1,6-heksaanidioli on orgaaninen yhdiste (alkoholi, dioli), joka muodostuu heksaanista, jonka molempiin päihin on liittynyt alkoholiryhmä (OH). 1,6-heksaanidioli on palavaa, normaaliolosuhteissa olomuodoltaan värittömiä kiteitä. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava on HO(CH)OH. 1,6-heksaanidiolista käytetään myös nimiä "1,6-dihydroksiheksaani" ja "heksametyleeniglykoli".


title: 1,6-heksaanidioli

text: 1,6-heksaanidiolin moolimassa on 118,17 g/mol, sulamispiste 42,8 °C, kiehumispiste 208 °C, suhteellinen tiheys 0,96 g/cm (vesi = 1,0 g/cm), leimahduspiste 101 °C, itsesyttymislämpötila 320 °C sekä CAS-numero 629-11-8. Yhdisteen liukoisuus veteen on hyvä ja se reagoi kiivaasti hapettimien kanssa. Lyhytaikainenkin altistuminen 1,6-heksaanidiolille voi ärsyttää silmiä.


title: 1,6-heksaanidioli

text: 1,6-heksaanidiolia käytetään mm. polyesterin ja polyuretaanin valmistuksessa. Yhdistettä valmistetaan teollisesti hydraamalla adipiinihappoa tai sen estereitä katalyytin avulla.


title: Eino Pikkarainen

text: Eino Iisakki Pikkarainen (15. maaliskuuta 1912 Helsinki – ? ) oli suomalaisen pikaluistelija ja pelasi menestyksellä myös pesäpalloa.


title: Eino Pikkarainen

text: Pikkarainen voitti 10 000 metrin luistelussa SM-kultaa vuonna 1932 ollen yleiskilpailussa kolmas ja osallistui Helsingin Euroopan-mestaruuskilpailuihin vuonna 1935. Pikkarainen toimi myös kansainvälisenä pikaluistelutuomarina.


title: Eino Pikkarainen

text: Pesäpallossa Pikkarainen edusti Pallo-Tovereita ja voitti nuorten SM:n 1930, pelasi Itä-Länsi -ottelussa 1932 ja voitti Armeijan mestaruuden 1934.


title: Eino Pikkarainen

text: Pikkarainen oli Helsingin Luistinkiitäjien perustajajäsen vuonna 1932 ja oli seuran puheenjohtaja vuosina 1951–1952. Hän kuului Suomen Luisteluliiton johtokuntaan vuodesta 1953 ja oli sen varapuheenjohtaja vuodesta 1960. Hän oli myös Suomen Olympiakomitean hallituksen jäsen vuosina 1956–1960. Pikkarainen työskenteli vuodesta 1947 Alkon myymälän esimiehenä Helsingissä. Urheilun parissa tehdystä ansiokkaasta työstä Pikkaraiselle on myönnetty Suomen urheilun kultainen ansioristi ja useita muita ansiomerkkejä.


title: Rowntree’s

text: Rowntree’s tai Rowntree Mackintosh oli Yorkissa, Britanniassa toiminut makeisyritys. Se on nykypäivänä Nestlén omistama brändi, jota käytetään alun perin Rowntree’sin valmistamien hedelmäpurukumien ja pastillien markkinoimiseen. John Mackintosh & Co.:n kanssa yhdistymisen seurauksena yritys tuli tunnetuksi nimellä Rowntree Mackintosh, ja se listattiin Lontoon pörssiin ja oli osana FTSE 100 -indeksiä. Yritys tuli osaksi Nestléä vuonna 1988.


title: Lari Joutsenlahti

text: Lari Joutsenlahti (s. 4. huhtikuuta 1984) on suomalainen alamäkiluistelija. Hänet valittiin maajoukkueeseen vuonna 2008. Hänen parhaat saavutuksensa ovat vuodelta 2009, jolloin hän sijoittui Quebecissä järjestetyssä Red Bull Crashed Ice -kilpailussa toiseksi ja kolmanneksi saman sarjan tapahtumassa Lausannessa. Hän oli maailmanrankingissä sijalla viisi vuonna 2010 ja sijalla kahdeksan vuonna 2011.


title: Lari Joutsenlahti

text: Joutsenlahti on ammatiltaan jääkiekkovalmentaja ja hän on erikoistunut luisteluvalmennukseen. Hän on toiminut Teemu Pulkkisen valmentajana kesällä 2012. Joutsenlahti on kouluttautunut liikuntaneuvojaksi, ja hän on lisäksi suorittanut Bachelor Degree in Sports and Management -tutkinnon Suomen urheiluopistossa Vierumäellä.


title: Lari Joutsenlahti

text: Joutsenlahti toimii HIFK:n luisteluvalmentajana kaudella 2014–2015


title: Paavo Junttila

text: Paavo Johannes Junttila (24. kesäkuuta 1918 Vuoksela – 20. toukokuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen korkeissa esikuntatehtävissä toiminut kenraaliluutnantti.


title: Paavo Junttila

text: Junttila valmistui upseeriksi Kadettikoulusta 1941. Sodan jälkeen hän oli komppanianpäällikkönä Jalkavakirykmentti 9:ssä ja opetusupseerina Maasotakoulussa. Junttila suoritti Sotakorkeakoulun yleisesikuntaupseerikurssin vuosina 1951–1952. Vuosina 1953–1955 hän toimi toimistoupseerina Pääesikunnassa ja yleisen taktiikan ja sitten vuosina 1955–1960 sotahistorian opettajana Sotakorkeakoulussa. Pääesikunnan koulutusosaston päällikkönä hän työskenteli 1960–1963. Seuraavaksi Junttila komensi Pohjanmaan jääkäripataljoonaa 1963–65. Vuodet 1965–1966 hän palveli Pääesikunnan Operatiivisen toimiston päällikkönä. Sotakorkeakoulussa hän oli uudelleen 1967–1969, nyt sen yleisesikuntaupseerikoulutuksen johtajana. Uransa viimeisinä ja korkeimpina tehtävinään hän toimi Pääesikunnassa päämajamestarina 1969–1971, yleisesikunnan päällikkönä 1971–1974 sekä Pääesikunnan päällikkönä 1974–1978. Junttila oli myös Puolustusneuvoston pääsihteeri 1971–1974.


title: Paavo Junttila

text:
Paavo Junttila osallistui talvisotaan varusmiesryhmänjohtajana Sissipataljoona 2:ssa Tolvajärven ja Aittojoen suunnalla. Jatkosodassa Junttila toimi komppanianpäällikkönä ja toimistoupseerina 10. Divisioonan esikunnassa Karjalankannaksella.
Ylennyksiä: majuri 1955, everstiluutnantti 1960, eversti 1966, kenraalimajuri 1969, kenraaliluutnantti 1972.


title: Lolo Krusius-Ahrenberg

text: Helene Charlotte Johanna (Lolo) Krusius-Ahrenberg (21. kesäkuuta 1909 Marburg, Saksa – 13. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli saksalaissyntyinen suomalainen historioitsija, Helsingin yliopiston dosentti 1945–1954, Helsingin ruotsinkielisen kauppakorkeakoulun valtio-opin ja historian professori 1948–1972 Hänestä tuli Helsingin yliopiston valtiotieteen kunniatohtori 1981.


title: Lolo Krusius-Ahrenberg

text: Krusius-Ahrenberg väitteli filosofian tohtoriksi 1934 tutkimuksellaan "Der Durcbruch des Nationalismus und Liberalismus im politischen Leben Finnlands 1856–1863". Hän kuului Suomen eduskunnan historiatoimikuntaan ja kirjoitti suurimman osan teosta "Suomen kansanedustuslaitoksen historia" 2. osa (1981).


title: Lolo Krusius-Ahrenberg

text: Hän kuului Etelä-Saksasta kotoisin olevaan sukuun, ja hänen veljensä oli professori Franz-Eduard Krusius.


title: Erkki Setälä

text: Erkki Vilhelm Setälä (4. huhtikuuta 1917 Helsinki – 27. toukokuuta 2013) oli suomalainen kenraaliluutnantti.


title: Erkki Setälä

text: Setälä valmistui kadettikoulusta 1939 sekä Sotakorkeakoulusta 1956. Talvisodassa hän toimi komppanianpäällikkönä Erill. Pataljoona 12:ssa. Välirauhan aikana hän toimi rajavartiostossa nuorempana upseerina. Jatkosodan alettua hän oli komppanianpäällikkönä JR 52:ssa. 1941–1944 hän komensi Rajajääkäripataljoona 6:tta ja jatkoi Rajavartiostossa sodan jälkeenkin. Rajajääkärikoulun johtajana Setälä toimi 1949–1953 ja työskenteli toimistoupseerina rajavartiostojen esikunnassa 1953–1955. Vuonna 1957 hän työskenteli Lapin rajavartioston komentajan apulaisena siirtyen vuosiksi 1958–1960 pääesikuntaan toimistopäälliköksi. Karjalan jääkäripataljoonaa Setälä komensi 1960–1962. Pääesikunnassa osastopäällikkönä hän toimi 1962–1965. Vuosina 1965–1968 hän johti Reserviupseerikoulua. Porin prikaatia hän komensi 1968–1970. Jalkaväen tarkastajana Setälä työskenteli 1970–1971. Uransa lopuksi hän toimi Kaakkois-Suomen sotilasläänin komentajana 1971–1977.


title: Erkki Setälä

text: Ylennykset: Vänrikki 1937, luutnantti 1940, kapteeni 1941, majuri 1947, everstiluutnantti 1957, eversti 1962, kenraalimajuri 1970, kenraaliluutnantti 1974.


title: Aktia-jäähalli

text: Aktia Ishall – Jäähalli sijaitsee Raaseporissa, Karjaan urheilupuistossa. Halli on moderni harjoitushalli, joka valmistui syksyllä 2012. Hallissa on kansainväliset mitat täyttävä turvakaukalo, runsaan 500 katsojan katsomo, neljä joukkuepukuhuonetta ja kahvilatilat. Halli toimii kotiareenana Ice Team Raaseporin eri ikäluokkien joukkueille.


title: Aktia-jäähalli

text: Halli vihittiin virallisesti käyttöön marraskuussa 2012, jolloin siellä pelattiin juniorimaaottelu U-19 Suomi-Tšekki.


title: Aktia-jäähalli

text: Hallin toteutuminen varmistui keväällä 2011, jolloin valtio myönsi hankkeelle merkittävän avustuksen. Lisäksi ratkaisevina tahoina hankkeen toteutumisen takana olivat Raaseporin kaupunki sekä Karjaan-Pohjan Säästöpankkisäätiö. Myös useat muut toimijat ja yksityiset mahdollistivat toiminnallaan ja tuellaan hankkeen toteutumisen. Hallin rakentaminen aloitettiin myönteisen ja erittäin nopean rakennuslupakäsittelyn jälkeen syys-lokakuussa 2011 ja harjannostajaisia vietettiin jo 19.6.2012. Rakentamisessa mukana olivat:


title: Aktia-jäähalli

text: Hallin toiminnasta vastaa Raseborgs Ishall Ab Oy.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1932

text: Suomen vuoden 1932 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 23.-24.tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Ensimmäisen kerran yleismestaruuden ohessa ratkaistiin myös viralliset matkamestaruudet.


title: Valkoinen zombi

text: Valkoinen zombi ("White Zombie") on Victor Halperinin ohjaama kauhuelokuva vuodelta 1932. Se oli ensimmäinen, tai ainakin yksi ensimmäisistä elokuvista, jossa esiintyy zombeja.


title: Valkoinen zombi

text: Madeleine Short (Madge Bellamy) ja Neil Parker (John Harron) ovat tulleet Haitille varakkaan maanomistajan Charles Beaumontin (Robert Frazer) kutsusta mennäkseen naimisiin tämän kartanossa. Todellisuudessa Beaumont on ihastunut Madeleineen ja haluaa tämän itselleen. Hän pyytää apua voodoopappi Murder Legendreltä (Bela Lugosi), joka käyttää zombeja orjina sokeritehtaallaan.


title: Valkoinen zombi

text:
Hääiltana Beaumont antaa Madeleinelle zombijauheella käsitellyn kukan, joka vaivuttaa tämän kuolemankaltaiseen uneen vihkiseremonian aikana. Madeleine haudataan, mutta hautajaisten jälkeisenä yönä Legendre herättää hänet kuolleista – nyt tahdottomaksi zombiksi muuttuneena. Kun totuus paljastuu Neilille, hän rientää pelastamaan morsiantaan Legendren linnasta apunaan tohtori Bruner, pariskunnan vihkinyt lähetyssaarnaaja.
Elokuva ei menestynyt julkaisuvuotenaan, mutta se on kohonnut kulttimaineeseen myöhemmin.


title: Väinö Salmela

text: Väinö Salmela (25. syyskuuta 1915 Sortavala – 14. tammikuuta 2004 Espoo) oli suomalainen kenraalimajuri.


title: Väinö Salmela

text: Salmela pääsi ylioppilaaksi 1936 Sortavalan lyseosta. Hän valmistui Kadettikoulusta 1939 ja kävi Sotakorkeakoulun sodan jälkeen 1950 (ye-upseeri 1951). Talvisodassa hän toimi JR 34:ssa komppanianpäällikkönä 1939-1940 Kollaan rintamalla. Välirauhan aikana hän oli komppanianpäällikkönä 9. prikaatissa, josta jatkosodan alettua tuli JR 9 Salmelan jatkaessa komppanian päällikkönä 1942 asti. Vuosina 1942-1944 hän toimi esikuntatehtävissä, mm. 1943-1944 15. prikaatin esikunnan toimistopäällikkönä. Vuoden 1944 aikana hän toimi myös pataljoonankomentajana. Rauhan tultua hän palasi komppanianpäälliköksi JR 3:een vuosiksi 1945-1949. Toimistotehtäviä hän hoiti 1950-1951 Kajaanin sotilaspiirissä ja 1951-1952 pääesikunnassa sekä 1952-1955 Helsingin sotilaspiirissä. 1955-1958 Salmela opetti taktiikkaa Taistelukoulussa. Pataljoonankomentajana Pohjan prikaatissa hän oli 1958-1959, minkä jälkeen hän toimi toimistopäällikkönä pääesikunnassa 1959-1963. Porin prikaatia Salmela komensi 1963-1966. Etelä-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä hän toimi 1967-1970 ja uransa päätteeksi pääesikunnan komentopäällikkönä 1970-1975. Eläkkeelle jäätyään hän toimi vielä 10 vuoden ajan sydäntutkimussäätiön asiamiehenä.


title: Väinö Salmela

text: Ylennykset: Vänrikki 1937, luutnantti 1940, kapteeni 1941, majuri 1951, everstiluutnantti 1957, eversti 1963, kenraalimajuri 1970.


title: Fallbacka

text: Fallbackan tila sijaitsi Tuusulassa, nykyisten Vantaan, Keravan ja Tuusulan alueilla, pääradan varressa, Korson ja Savion asemien välissä. Tilaa ja sen taloa asutti maanviljelijäsuku nimeltään Fallström ainakin jo 1700-luvulta asti. Fallbackan talossa toimi alueen ensimmäinen koulu mistä toiminta myöhemmin siirtyi uuten nykyisinkin Leppäkorven koulun vieressä sijaitsevaan puurakennukseen. Tilan päärakennus, joka sijaitsi alueen korkeimmalla kohdalla, purettiin 1960-luvulla. Nykyisin tilan alueella sijaitsee muun muassa Vantaan Seudun Rudolf Steiner -koulu. Alueen halki, itä-länsisuunnassa, kulkee Vantaan puolella Anttilantie, joka jatkuu Tuusulan puolella Fallbackan tienä. Pohjois–etelä-suunnassa alueen halkaisee Vallinoja (Fallbäcken), joka vuosien saatossa on kutistunut tulvivasta purosta ojaksi. Alueelle on rakennettu 1990-luvulta asti runsaasti uudisrakennuksia, jolloin koko alueen luoteista osaa on alettu kutsua Vallinojaksi. Koko Vantaan puolella sijaitseva osa tilasta kuuluu nykyään Korson suuralueeseen, josta suuri osa on luonnonsuojelualuetta. Alueen pohjoinen osa kuuluu Alikeravaan ja luoteinen osa Tuusulaan.


title: Työpaikkaomavaraisuus

text: Työpaikkaomavaraisuus on jollakin alueella (esimerkiksi kunnassa) työssäkäyvien ja siellä asuvan työllisen työvoiman suhde. Jos alueella on enemmän työpaikkoja kuin työntekijöitä, niin alueen työpaikkaomavaraisuus on yli 100 prosenttia. Jos taas työntekijöitä on enemmän kuin työpaikkoja, niin työpaikkaomavaraisuus on alle 100 prosenttia.


title: Työpaikkaomavaraisuus

text: Vuonna 2009 Suomessa oli 68 kuntaa, joiden työpaikkaomavaraisuus oli yli 100 prosenttia. Suurin työpaikkaomavaraisuus oli Maarianhaminassa (181 prosenttia) ja pienin Lemlandissa (32 prosenttia).


title: Matts Larsson Kruus

text: Matts Larsson Kruus af Harfvila (k. 1606) oli ruotsalaissukuinen valtaneuvos. Hän tuli Suomeen 1575 osallistuakseen Venäjän sotaan. Hän avioitui Lepaan ja Harvialan perijän Anna Björnintytär Lejonin kanssa, jolloin hän kuului Suomen aateliin. Hän oli Viipurin linnanpäällikkö 1583–1599 ja puolusti linnaa venäläisiä vastaan. Hän oli rajankäyntikomissiossa Täyssinän rauhan jälkeen. Kun Sigismundin ja Kaarle-herttuan välille syntyi erimielisyys, hän suuntautui Kaarlen kannattajaksi, jolloin Sigismund erotti hänet Viipurin linnan päällikkyydestä. Hän sai Kaarlelta luottamustehtäviä ja oli muun muassa Pohjois-Suomen ja Pohjanmaan laamanni ja jäsen lakikomissiossa. Hämeen linnanpäällikkö hän oli 1604–1605.


title: EFnet

text: EFnet on vanhin IRC-verkoista. EFnet on alkuperäisen IRC-verkon suora perillinen.


title: EFnet

text: EFnet syntyi elokuussa 1990, kun muiden IRC-palvelinten ylläpito oli kyllästynyt palvelimesta "eris.berkeley.edu" aiheutuneisiin ongelmiin tuolloin ainoassa IRC-verkossa. Kun eris saatiin poistettua verkosta, verkko nimettiin "Eris Free Networkiksi" (EFnet). Eris-tapauksen jälkeen EFnet oli muutaman vuoden ajan ainoa IRC-verkko.


title: EFnet

text: EFnet toimi tärkeimpänä IRC-verkkona vuoteen 1996, jolloin operaattorien valtuuksien ja nickname-törmäysten käsittelystä alkanut riita johti siihen, että yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset palvelimet irtosivat kahteen verkkoon. Tätä tapahtumaa kutsutaan nimellä "The Great Split". Yhdysvaltoihin jääneet muodostivat yhä EFnetin ja eurooppalaisista palvelimista muodostui IRCnet.


title: EFnet

text: EFnet oli The Great Splitin jälkeen suurin IRC-verkko useiden vuosien ajan, mutta myöhemmin muut verkot ovat ohittaneet EFnetin käyttäjien määrässä. Verkossa oli enimmillään noin 130 000 yhtäaikaista käyttäjää vuoden 2003 seutuvilla. Tuosta asti käyttäjämäärä on laskenut jatkuvasti.


title: EFnet

text: EFnetissä on vuonna 2013 keskimäärin 35 000 samanaikaista käyttäjää ja hieman alle 40 palvelinta. Verkko on yhtäaikaisten käyttäjien määrässä viidennellä sijalla.


title: EFnet

text: EFnet vanhana verkkona on perinteinen ja siitä puuttuvat monet uudempien verkkojen tarjoamista palveluista. Verkko on myös vähäisen valvonnan verkko, jossa IRC-operaattorit eivät juurikaan puutu kanavien toimintaan.


title: EFnet

text: Nykyään palvelimista melkein puolet on Euroopassa, joka on merkittävä muutos vuoden 1996 jakautumisen jälkeiseen tilanteeseen. EFnet on kärsinyt palvelinten ja käyttäjien vähenemisestä enemmän kuin muut suuret IRC-verkot.


title: Talotyyppi

text: Talotyyppi on rakennustekniikassa ja etenkin tilastoinnissa käytetty taloihin liittyvä käsite. Luokittelu vaihtelee eri käyttöyhteyksissä.


title: Talotyyppi

text: Talotyyppejä ovat:


title: Talotyyppi

text: Taloja luokitellaan myös käyttötarkoituksen mukaan esim. seuraavasti:


title: Sidi Mogdoul

text: Sidi Mogdoul (myös "Sidi Megdoul") oli keskiajalla elänyt muslimipyhimys ("marabout"). Sidi Mogdoulin kerrotaan kuuluneen regragaveljeskuntaan ja tehneen 20 pyhiinvaellusta islamin pyhiin paikkoihin. Sidi Mogdoul taisteli tarinoiden mukaan 40 vuoden ajan vääräuskoisia vastaan ja kuoli vasta 140-vuotiaana. Hänet on haudattu läntisessä Marokossa sijaitsevaan Essaouiran kaupunkiin.


title: Sidi Mogdoul

text: Sidi Mogdoulin nimestä on yleisen hyväksynnän mukaan muotoutunut Essaouiran kaupungin entinen nimi "Mogador". Erään väitteen mukaan Sidi Mogdoul olisikin ollut skotlantilainen merenkulkija nimeltään MacDougal, joka haaksirikkoutui Essaouiran rannikolle vuosisatoja sitten. Väitteen mukaan MacDougal olisi hankkinut muslimipyhimyksen arvon sekä nimensä erilaisen ääntämysasun.


title: Sidi Mogdoul

text: Sidi Mogdoulin mukaan on nimetty hautapaikasta lounaaseen sijaitseva 17 metriä korkea majakka.


title: Toivo Haaki

text: Toivo William Haaki (1. toukokuuta 1896 Hollola – 25. helmikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen eri esikuntatehtävissä toiminut kenraalimajuri.


title: Toivo Haaki

text: Toivo Haakin vanhemmat olivat maanviljelijä Willehard Haaki ja Aura Salila ja puoliso vuodesta 1935 Signe Aune Stenfeldt. Haaki kävi kahdeksan luokkaa lyseota ja kauppaopiston vuonna 1917.


title: Toivo Haaki

text: Hän osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukossa vääpelinä. Haaki kävi ilmatorjunnan opintoja mm. Englannissa ja Ranskassa 1920-luvulla ja kävi Sotakorkeakoulun 1931. Hän toimi 1918–1919 Tampereen rykmentissä joukkueenjohtajana ja Rannikkotykistörykmentti 3:ssa patterin päällikkönä 1920. Jääkäritykistörykmentissä hän toimi patterin päällikkönä ja patteriston komentajana 1921–1931 välisenä aikana. Vuosina 1932–1936 hän toimi aluejärjestössä esikuntapäällikkönä sekä yleisesikunnassa toimistopäällikkönä 1937–1938. Sotakorkeakoulussa hän työskenteli opettajana 1939–1940. Jatkosodan aikana hän toimi Päämajassa osasto- ja toimistopäällikkönä. Sodan jälkeen hänellä oli sotilaspiirin ja sotilasläänin komentajuuksia 1945–1946. Puolustusvoimien pääintendenttinä Haaki toimi 1947–1950, minkä jälkeen hän siirtyi liikealalle.


title: Toivo Haaki

text: "Sotateknillisen aikakauslehden" vastaava toimittaja Haaki oli 1924–1925. Everstiksi Haaki ylennettiin 22.12.1941 ja kenraalimajuriksi 1947.


title: Călin Peter Netzer

text: Călin Peter Netzer (s. 1. toukokuuta 1975 Petroșani, Romania) on palkittu romanialainen elokuvaohjaaja.


title: Călin Peter Netzer

text: Netzer muutti vanhempiensa kanssa kahdeksanvuotiaana Saksaan Stuttgartiin, jossa kävi oppivelvollisuuskoulun. Vuonna 1994 hän palasi Bukarestiin, jossa aloitti opinnot Ion Luca Caragialen teatteri- ja elokuva-akatemiassa. Hän ohjasi puolenkymmentä lyhytelokuvaa. Ensimmäinen pitkä elokuva "Maria" valmistui 2003, ja se osallistui Locarnon filmifestivaaleille. Elokuva on ranskalais-saksalais-romanialaista yhteistyötä. Toisen täysimittaisen elokuvansa "Medalia de onoare" ('Kunniamitali') Netzer ohjasi 2009. Kolmas elokuva "Poziția copilului" ('Lapsen poseeraus'), jonka Netzer ohjasi vuonna 2013 ja joka on myös hänen käsikirjoittamansa, sai Berliinin Kultainen karhu -palkinnon.


title: Yrjö Hanste

text: Yrjö Johannes Hanste (vuoteen 1935 Hanstén) (15. marraskuuta 1897 Jyväskylä – 16. huhtikuuta 1962) oli suomalainen kenraalimajuri.


title: Yrjö Hanste

text: Hanste kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon yhteiskoulusta 1917 ja opiskeli sitten Haminan Kadettikoulun 1. kadettikurssilla vuosina 1919–1920 sekä Sotakorkeakoulussa 1938–1939 (ye-upseeri 1942). Hän toimi joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä Käkisalmen läänin rykmentissä 1920–1921. Vuosina 1921–1930 hän palveli Savon jääkärirykmentissä eri tehtävissä ja komppanianpäällikkönä. Savon prikaatin aliupseerikoulua hän johti 1930–1933. Savon jääkäripataljoonaa Hanste komensi 1933–1934 sekä Savon jääkärirykmentin II pataljoonaa 1934–1936. Hän toimi 2. divisioonan esikunnassa 1. ye-upseerina 1936–1938. Karjalan Kaartin rykmentin II pataljoonaa Hanste komensi 1938–1939. Talvisodan sytyttyä hän komensi JR 4:n III pataljoonaa 1939–1940. I armeijakunnan esikuntapäällikkönä hän toimi 1940–1941. II armeijakunnan operatiivisen osaston päällikkönä hän palveli 1941–1942. Jalkaväkirykmentti 101:tä Hanste komensi 1942–1944 ja Jalkaväkirykmentti 12:ta 1944. Sodan jälkeen Hanste toimi muun muassa Kokkolan sotilaspiirin komentajana sekä Kokkolan kaupunginvaltuuston jäsenenä.


title: Yrjö Hanste

text: Vuosina 1946–1947 Hanste oli pidätettynä 22 kuukautta niin sanotun asekätkentäjutun yhteydessä.


title: Olavi Ehrnrooth

text: Erkki Olavi Ehrnrooth (4. heinäkuuta 1907 Oulu – 27. maaliskuuta 1943 Utti) oli suomalainen sotilaslentäjä ja toisen maailmansodan aikainen hävittäjä-ässä. Ehrnrooth saavutti noin 80 taistelulennolla viisi ilmavoittoa.


title: Olavi Ehrnrooth

text: Vuonna 1928 Kadettikouluun hyväksytty Ehrnrooth palveli koulun jälkeen luutnanttina Lentoasema 6:ssa sekä Ilmailukoulussa. Kapteeniksi 6. joulukuuta 1936 ylennetty Ehrnrooth nimitettiin marraskuussa 1937 Tampereelle tukeutuvan Koelentueen päälliköksi. Talvisodan sytyttyä lentueen koneet osallistuivat koelentotoiminnan ohessa Tampereen ilmapuolustukseen. Näillä lennoilla Ehrnrooth ampui alas yhden SB ja kaksi DB-3 -pommikonetta.


title: Olavi Ehrnrooth

text: Ehrnrooth nimitettiin välirauhan aikana, 25. heinäkuuta 1940, Lentolaivue 34:n komentajaksi. Majuriksi 11. helmikuuta 1941 ylennetty Ehrnrooth määrättiin jatkosodan alettua Lentolaivue 32:n komentajaksi. Ehrnrooth osallistui jatkosodan aikana Curtiss Hawk -koneita lentäen taistelutoimintaan ampuen alas yhteensä kaksi I-153 -hävittäjää. Ehrnrooth nimitettiin edelleen Messerschmitt Bf 109 -kalustolla varustettavan Lentolaivue 34:n komentajaksi 19. tammikuuta 1943.


title: Olavi Ehrnrooth

text: Ehrnrooth sai surmansa lento-onnettomuudessa Utissa 27. maaliskuuta 1943, kun hänen ohjaamansa Pyry-harjoitushävittäjä syöksyi maahan matalalla tehdyn vaakakierteen jälkeen.


title: Reetta Hurske

text: Reetta Sofi Kaarina Hurske (s. 15. toukokuuta 1995 Ikaalinen) on suomalainen pika-aitajuoksija, joka edustaa Tampereen Pyrintöä. Häntä valmentaa Marjukka Suihko.


title: Reetta Hurske

text: Rietin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 Hurske oli 100 metrin aidoissa viides, 4 × 100 metrin viestissä seitsemäs ja karsiutui pituushypyssä loppukilpailusta. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Eugenessa 2014 hän sijoittui 100 metrin aidoissa seitsemänneksi. Tallinnan alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 hän karsiutui välierissä. Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän selviytyi välieriin. Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017 hänet hylättiin alkueräjuoksussa. Bydgoszczin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui viidenneksi. Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 hän karsiutui välierissä. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän karsiutui välierissä.


title: Reetta Hurske

text: Hurske on voittanut hopeaa Oulun Kalevan kisoissa 2016 ajalla 13,39 ja Seinäjoen Kalevan kisoissa 2017 ajalla 13,23 sekä pronssia Porissa 2015 ajalla 13,48 ja Jyväskylässä 2018 ajalla 13,16. Vuoden 2013 sisäratojen SM-kilpailuissa Hurske voitti 4 × 200 metrin viestijuoksussa kultaa SE-ajalla ja pronssia 60 metrin aitajuoksussa. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2018 hän voitti kultaa 4 × 200 metrin viestissä ja hopeaa 60 metrin aitajuoksussa. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2012 hän voitti Suomen mestaruuden 4 × 300 metrin viestijuoksussa ja 2015 oli pronssilla 60 metrin aitajuoksussa. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2017 hän sai pronssia 4 × 200 metrin viestissä. Viestijuoksun SM-kilpailuissa Hurske voitti kultaa 4 × 100 metrin viestissä 2018.


title: Reetta Hurske

text: Hurskeen ennätys 100 metrin aitajuoksussa on heinäkuussa 2018 Yleisurheilun GP-kisat 2018#Joensuu Joensuun GP-kisassa juostu 13,11 sekuntia. Sisäradoilla hänen ennätyksensä 60 metrin aitajuoksussa on 8,04 sekuntia vuodelta 2019. Pituushypyssä Hurske on hypännyt ulkona 590 cm ja hallissa tasan kuusi metriä.


title: Reetta Hurske

text: Hurske on seurustellut koripalloilija Topias Palmin kanssa.


title: Rannikkolaivasto

text: Rannikkolaivasto (RLAIV, aik. RLaiv) on Suomen merivoimien alusyksiköistä vastaava laivastovalmiusyhtymä. Rannikkolaivasto perustettiin vuoden 2015 alussa, kun tällöin lakkautettujen meripuolustusalueiden laivastojoukot yhdistettiin Rannikkolaivastoksi. Muutos oli osa vuoden 2015 puolustusvoimien suurta puolustusvoimauudistusta.


title: Rannikkolaivasto

text: Rannikkolaivaston esikunta toimii Turun Pansiossa ja sen yksiköitä on sijoitettuna Pansion lisäksi Upinniemessä, Kirkkonummella.


title: Rannikkolaivasto

text: Rannikkolaivasto keskittyy liikkuvaan alueelliseen koskemattomuuden turvaamiseen ja tulenkäyttöön merellä, mitä tuetaan miinantorjunnalla ja merellisellä huollolla.


title: Rannikkolaivasto

text:
Rannikkolaivaston tehtäviä ovat:
Rannikkolaivasto toimii koko Suomen merialueilla itäiseltä Suomenlahdelta aina Pohjanlahden perukalle.


title: Rannikkolaivasto

text:
Rannikkolaivastoon kuuluvat:
Aikaisemmin Rannikkolaivasto oli Suomen merivoimien vuoteen 1992 asti toiminut joukko-osasto, joka toimi Turun Pansion varuskunnassa ja Saaristomerellä.


title: Rannikkolaivasto

text: Rannikkolaivaston virallinen lyhenne oli "RLaiv "ja siihen kuului muun muassa seuraavat yksiköt:Se lakkautettiin perustettaessa Turun Laivastoasema 1. tammikuuta 1993.


title: Rannikkolaivasto

text: Joukko-osaston edeltäjä tunnettiin nimellä Turun Laivastoasema (TurLA), joka myöhemmin muuttui lyhenteeltään TurLAs:ksi. Uusi nimi oli käytössä 31. joulukuuta 1997 asti.


title: Rannikkolaivasto

text: Joukko-osaston komentajina ovat toimineet:


title: Isak

text: Isak on heprealaisperäinen miehen etunimi. Nimen heprealainen alkumuoto on "Jitzhak" (חָק), joka merkitsee "hän nauraa". Raamatussa Iisak on yksi Israelin patriarkoista, Abrahamin poika, Eesaun ja Jaakobin isä. Nimen eri muotoja eri kielissä ovat myös englantilainen "Isaac", saksalainen "Isaak" ja ruotsalainen "Isak". Suomessa nimi esiintyy muodossa Iisak tai Iisakki. Samaa alkuperää ovat myös suomalaiset nimet Iikka ja Iiro.


title: Isak

text: Vuoden 2009 loppuun mennessä nimi Iisak on Suomessa annettu Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 1961 ja Isak noin 2150 henkilölle. Isakin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 19. joulukuuta, joka suomenkielisen kalenterin mukaan on muun muassa Iisakin nimipäivä.


title: Niall Roberts

text: Niall Roberts (s. 22. huhtikuuta 1991 Georgetown) on guyanalainen uimari. Hän jäi kesäolympialaisissa 2008 Pekingissä 69. sijalle miesten 50 metrin vapaauinnissa ja kesäolympialaisissa 2012 Lontoossa 48. sijalle 100 metrin vapaauinnissa. Pekingin kisoissa Roberts myös toimi maansa lipunkantajana.


title: Etienne Goyémidé

text: Etienne Goyémidé (1942 Ippy – 17. maaliskuuta 1997) oli keskiafrikkalainen kirjailija ja poliitikko. Hän opiskeli kasvatustieteitä ja englantia. Hän toimi muun muassa Troupe Nationale de Centrafriquen johdossa ja vuosina 1991–1992 maansa opetus- ja tutkimusministerinä.


title: Etienne Goyémidé

text: Goyémidé julkaisi sekä proosa- että näytelmäteoksia. Didier Ouenangarén ja Bassek Ba Kobhion elokuva "Le silence de la forêt" (2003) perustuu hänen samannimiseen romaaniinsa vuodelta 1984.


title: Lahden vanha ravirata

text: Lahden vanha ravirata sijaitsee kaupungin keskustan länsipuolella Salpausselän harjuun kuuluvalla Kärpäsenmäellä Lahden urheilukeskuksen tuntumassa. Vuonna 1908 valmistuneella radalla oli ravitoimintaa aina vuoteen 1981 saakka, jolloin otettiin käyttöön uusi Jokimaan ravikeskus.


title: Lahden vanha ravirata

text: Myös Lahden Montuksi kutsutun raviradan kavioura on vielä nykyäänkin maastossa, mutta kaikki siihen liittyvät rakenteet, mukaan lukien vuoden 1974 Kuninkuusraveihin valmistunut katsomorakennus, on purettu. Nykyään alueella on muun muassa BMX-pyöräilyyn tarkoitettu rata.


title: Lahden vanha ravirata

text: Lahden vanha ravirata toimi Kuninkuusravien näyttämönä kaikkiaan kymmenen kertaa. Seitsemät ensimmäiset kilpailut järjestettiin Lahdessa vuosina 1924–1930, ennen kuin tapahtuma lähti kiertämään eri raviradoille. Kuninkuusravit pidettiin Lahden vanhalla Montulla lisäksi vuosina 1946, 1958 ja 1974. Vuonna 1975 järjestettiin ensimmäisen kerran lämminverisille tarkoitettu suurkilpailu Suur-Hollola-ajo, joka on nykyään yksi Suomen merkittävimmistä ravitapahtumista.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: Kuolema Niilillä () on John Guillerminin ohjaama brittiläinen rikos- ja jännityselokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1978. Se perustuu Agatha Christien samannimiseen romaaniin vuodelta 1937. Christien romaanin sovitti elokuvaksi Anthony Shaffer.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: "Kuolema Niilillä" -elokuvan pääosassa on Peter Ustinov kuuluisana belgialaisetsivä Hercule Poirot’na. Elokuvassa Ustinov tekee ensimmäisen Poirot-roolinsa. "Kuolema Niilillä" -elokuvan jälkeen Ustinov näytteli Poirot’a viisi kertaa. Elokuvan näyttelijäkaarti on niin sanottu ”all-star”, johon lukeutuu ajan suurimpia nimiä: muun muassa Mia Farrow, Bette Davis, Maggie Smith, Angela Lansbury ja David Niven.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: Pukusuunnittelija Anthony Powell sai puvustuksestaan Oscar- ja Bafta-palkinnon. Lisäksi "Kuolema Niilillä" oli ehdolla muun muassa kolmen muun Bafta-palkinnon ja Golden Globen saajaksi.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text:
Vastikään avioitunut amerikkalaisperijätär Linnet Ridgeway Doyle (Lois Chiles) löydetään kuolleena Niilillä seilaavalta luksusristeilijältä S.S. "Karnakilta". Murhasta epäiltynä on varsin sekalainen joukko aluksen matkustajia. Mutta aluksella on myös kuuluisa yksityisetsivä Hercule Poirot (Peter Ustinov), jonka pienet harmaat aivosolut joutuvat todelliselle koetukselle hänen kamppaillessaan murhamysteerion kanssa.
"Kuolema Niilillä" kuvattiin Technicolor-menetelmällä seitsemässä viikossa Egyptissä. Elokuvaa kuvattiin neljä viikkoa höyrylaiva "Karnakilla" (SS Sudan) ja kolme viikkoa Assuanissa, Abu Simbelissä, Luxorissa, Gizassa ja Kairossa. Elokuvan kohtauksia kuvattiin myös Pinewood Studiosilla Buckinghamshiren Iver Heathissa.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: Linnet Ridgewayn roolia tarjottiin ensin Cybill Shepherdille, mutta hän kieltäytyi. Rooli annettiin myöhemmin Lois Chilesille.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: Kuvaukset jouduttiin joka päivä keskeyttämään keskipäivän aikaan kahdeksi tunniksi korkean lämpötilan takia; lämpötila nousi jopa 54 celsiusasteeseen. Tämän takia meikkaus alkoi jo neljältä aamulla ja kuvaukset kuudelta.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: Laivalla kenelläkään ei ollut omaa pukuhuonettaan, ja tämän takia Bette Davis, Maggie Smith ja Angela Lansbury jakoivat kolmestaan yhden huoneen.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: Alun perin Albert Finneytä pyydettiin uusimaan roolinsa Poirot’na. Hän kuitenkin kieltäytyi uusimasta roolia, koska hän oli tuntenut olonsa epämukavaksi maskeerauksessaan "Idän pikajunan arvoituksen" kuvauksissa junan kuumissa tiloissa ja "Kuolema Niilillä" -elokuvaa kuvatessa hän olisi joutunut kokemaan saman uudestaan vielä korkeammissa lämpötiloissa.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: "Kuolema Niilillä" sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 29. syyskuuta 1978. Britanniassa elokuva julkaistiin 6. lokakuuta. Suomessa se sai ensi-iltansa 9. helmikuuta 1979. Columbia-EMI-Warner toimi elokuvan jakelijana Isossa-Britanniassa ja Paramount Pictures Yhdysvalloissa.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: "Kuolema Niilillä" julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle ensimmäisen kerran 27. helmikuuta 2001.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: "Kuolema Niilillä" on saanut osakseen laajalti positiivista palautetta. Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvalla on 80 prosentin ”tuore”-arvosana, joka perustuu kymmeneen arvosteluun. Internet Movie Databasessa elokuvalla on 7,1 tähteä kymmenestä, mikä perustuu yli 12 000 tähteytykseen.


title: Kuolema Niilillä (elokuva)

text: "Kuolema Niilillä" -elokuvasta odotettiin suosittua yleisömenestystä vuoden 1974 "Idän pikajunan arvoitus" -elokuvan tapaan. "Idän pikajunan arvoitus" oli ilmestyessään menestynein brittiläinen elokuva. "Kuolema Niilillä" ei kuitenkaan tuottanut Yhdysvalloissa kuin 14,5 miljoonaa dollaria ("Idän pikajunan arvoitus" oli tuottanut 25 miljoonaa), vaikka se oli "Idän pikajunan arvoituksen" tapaan saanut kiitettävän vastaanoton, sijoittui yhtä lailla eksoottisiin paikkoihin, oli yksityiskohtainen ja näyttelijäkaarti oli täynnä tähtiä.


title: Ndong

text: Ndong on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Supermatrix

text: Supermatrix on kehitteillä oleva kuluttajille ja yhteisöille suunnattu pilvipalvelu. Supermatrix sisältää virtuaalisen tietokoneen palveluna sekä siihen liittyvän henkilökohtaisen tietovaraston.


title: Supermatrix

text: Virtuaalista tietokonetta palveluna käytetään tyypillisesti thin client-laitteella, jolloin sen käyttö muistuttaa tavallisen pöytätietokoneen käyttöä. Sitä voidaan myös käyttää esimerkiksi tavallisella tietokoneella tai mobiililaitteella. Henkilökohtainen tietovarasto on tietoverkon palvelimella sijaitseva verkkolevy, jonne käyttäjän tiedot tallennetaan. Tietoihin pääsee käsiksi virtuaalisen tietokoneen palvelun kautta kuten myös tavallisen tietokoneen tai mobiililaitteen kautta.


title: Supermatrix

text: Supermatrix vaatii toimiakseen nopean Internet-yhteyden. Supermatrix on toteutettu virtualisointiteknologian avulla: Käyttäjä käyttää kotoa käsin datakeskuksen palvelimilla olevia ohjelmistoja ja tietoja.


title: Supermatrix

text: Supermatrix-tuotteet ovat saaneet alkunsa Supermatrix-tutkimushankkeessa. Palvelua on koekäytetty syksystä 2011.


title: Riksarkivet

text: Riksarkivet voi tarkoittaa seuraavia:


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Keski-Norjan kalliomaalaukset sijaitsevat vuono- ja tunturialueilla Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Seutua on ilmeisesti asuttu jääkauden päättymisestä asti ja sieltä on löydetty kalliopiirroksia mesoliittiselta ja neoliittiselta kivikaudelta ja sekä pronssi- ja rautakaudelta. Näiden lisäksi tavataan myös kalliomaalauksia.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Maankohoamisesta tehdyt tutkimukset Trondheiminvuonon ympäristössä osoittaa, että kivikauteen sijoitettavat kalliokuvat sijoittuvat 20−50 metriä merenpinnan yläpuolella. Kivikaudella piirroskentät olivat varsin lähellä merenrantaa eikä korkeuseroa ollut silloin näin paljon.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Hindhammarin kalliomaalukset sisältävät pyyntiväestön aiheita. Suurin kuvio on noin 1,5 metriä pitkä peura ja muutkin suuret maalaukset esittävät peuraeläimiä. Joukkoon mahtuu myös kaloja, karhu, kilpikonna ja geometrisiä verkkomaisia kuvioita..


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Myös Havendalenissa on Havdalenin kalliomaalaus.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Almfjelletin kalliomaalaus edustaa metsästyskulttuurin kuvastoa ja sijaitsee Gjøljavatnet-järven itärannalla aivan vastapäätä Gjølgan kalliomaalausta (seuraava). Maalaukset on tehty pystykallion järveen viettävälle jyrkälle sivulle ja se käsittää 8 selvästi erottuvaa punamaalikuviota ja jäänteitä monista muista. Useimmat kuvioista esittävät hirveä ja niihin on joko lisätty verkkomaisia kuvioita vartaloon tai ne on maalattu umpeen punavärillä. Suurin maalauksista on noin 1 metrin ja pienin 30 senttimetriä pitkä.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text:
Gjølgan kalliomaalaus (myös Rauhammerfjellet), joka edustaa metsästyskulttuurin kuvastoa, sisältää 5 sekä punamaalattua että kiveen hakattuja kuvioita järveen työntyvän matalan niemen pystykallion sivulla. Maatalo, jonka pihapiirissä kuviot löydettiin, sijaitsee Fosenin niemimaan ylängöllä Gjøljavatn-järven rannalla. Kuviot ovat pieniä ja haalistuneita. Ne esittävät todennäköisesti hirveä ja karhua. Suurin kuvio on 55 senttimetriä ja pienin vain 10 senttimetriä pitkä.
Myös Heggvikissä , Mølnargårdenissa , Teksdalissa ja Varghietissa on kalliomaalaukset.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Flatmoenissa ja Nerhollissa on kalliomaalaukset.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Sandhalsanin kalliomaalaukset ovat pyyntikulttuurin maalauksia. Niitä on 7 kahdessa ryhmässä. Yksi kuvioista esittää hirveä, mutta siitä on säilynyt vain etuosa. Kuvattuna on myös yksinkertain vedoin tehtyjä venekuvia..


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Fingalshulenissa ja Solsemissa on kalliomaalauksia.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Viknassa on Vågsengetin kalliomaalaus.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Bodøssä on Store Hjertøyan kalliomaalaus.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Luolan lähellä on Brusteinholan kalliomaalaus.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Bukkhammarhulassa ja Kollhellarenissa on kalliomaalauksia.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Røstin ainoa kohde on Helveten kalliomaalaukset.


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Vevelstadissa on kalliomaalauksia Bønnåssa , Skåren-Monsenissa ja Hamnissa .


title: Keski-Norjan kalliomaalaukset

text: Ainoat kohteet täällä ovat Sandenin kalliomaalaukset.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1915

text: Suomen vuoden 1915 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 6.-7. maaliskuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein. Loppupisteisiin on laskettu vain kaikki matkat luistelleiden sijoitukset.


text: SVUL:n mestaruuskilpailun järjesti Tampereen Pyrintö. Osanottajia oli 15.


title: Kevätyö (maalaus)

text: Kevätyö on suomalaisen taiteilijan Ellen Thesleffin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1894. Maalaus on kooltaan 38×46,5 cm. Se kuvaa Muroleen rannan kevätyötä ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.


title: Kevätyö (maalaus)

text: "Kevätyö"-maalauksessa Thesleff kuvaa pohjoisen yön valon hopeiseksi. Hänellä oli kyky luoda maalauksiinsa elämyksellinen visio. Rannassa olevissa puissa on öisen usvan kosteutta, kun vesi heijastaa maalauksessa keskellä sijaitsevan niemen kuvaa kaukaisen vastarannan häämöttäessä tummempana taustalla. Ilma väreilee hopeisuutta.


title: Kevätyö (maalaus)

text: "Kevätyö"-maalauksen Thesleff maalasi palattuaan Suomeen Euroopan matkaltaan. Hän oli saanut lopputodistuksen Académie Colarossista Pariisissa alkuvuodesta ja matkustanut sen jälkeen Italiaan, Firenzeen. Muroleen ranta tuli toistumaan hänen mielenmaisemanaan koko hänen uransa ajan. "Kevätyö"-maalauksen väriharmonian niukkuus antavaa aavistaa Thesleffin myöhempien maisemamaalausten tärkeät elementit: valon ja värin.


title: Kevätyö (maalaus)

text: "Kevätyö" voitti Pariisin maailmannäyttelyssä pronssimitalin. Suomessa se oli esillä vuoden 1894 Suomen taiteilijan vuosinäyttelyssä, joka oli läpimurtonäyttely suomalaisille symbolisteille.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1916

text: Suomen vuoden 1916 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Turussa 29.-30. maaliskuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Mestaruus ratkesi sijalukupistein, joskin kolme matkavoittoa takasi mestaruuden pisteistä riippumatta. Turun rata oli vain 330 metriä pitkä.


Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1969 järjestettiin Lauritsalassa 1.-2. maaliskuuta. Ainoastaan miehet kilpailivat. Naisten matkamestaruudet jaettiin yleisluistelijoiden SM-kilpailujen yhteydessä.


title: Kaislikkoranta

text: Kaislikkoranta on suomalaisen taiteilijan Eero Järnefeltin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1905. Kooltaan tämä maalaus on 95,5×75,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.


title: Kaislikkoranta

text: "Kaislikkoranta" on maalattu taiteilijan kotiseudulla Tuusulajärven rannalla. Maalauksessa syksyinen pilvipoutainen hetki näkyy meditatiivisena kuvana, jossa niukat maisemaelementit luovat rikkaan kudelman. Maa, vesi, ilma - kiinteitä, muodottomia, kylmiä, lämpimiä, osin sulautuvat toisiinsa, osin rinnastuvat selvärajaisesti. 1890- luvun symbolistisen taiteen tyyli, eli pelkistys ja symtetismi, on jättänyt Järnefeltin maalaukseen voimakkaan jäljen.


title: Kaislikkoranta

text: Järnefeltillä oli ilmeinen taipumus kuvata maisematunnelmia nimenomaan väritunnelmina. Joskus tämä peittyi, koska hän maalasi paljon kesän ja syksyn luontoaiheita niiden ollessa Suomessa väreiltään värikkäitä.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1969

text: Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Helsingissä 11.-12. tammikuuta (miehet) ja Pieksämäellä 25.-26. tammikuuta (naiset) 1969. Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet.


title: Arvydas

text: Arvydas on liettualainen miehen etunimi. Tunnettuja Arvydas-nimisiä henkilöitä ovat:


title: Kevätilta jäänlähdön aikaan

text: Kevätilta jäänlähdön aikaan on suomalaisen taiteilijan Hugo Simbergin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1897. Kooltaan maalaus on 27×37 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.


title: Kevätilta jäänlähdön aikaan

text: Hugo Simberg maalasi teoksen Ruovedellä keväällä 1897. Teoksessa keväinen järven jää on muuttunut tummaksi ja vetiseksi ollen maalauksen keskeisiä elementtejä. Maalauksen etualalle luo puutiheikköinen saari linnamaisen silhuetin, samoin yksittäinen puu korostaa rannan autiutta. Simberg maalasi koko maalauksen kirkkaan keltaisella sekä mustalla; ne luovat näkymään lämpöä ja pimeyttä rinnakkain. Auringon lasku peilautuu jään pinnan lammikoista ja taempana olevan metsävaaran takaa vieden katsojan ajatukset kaukaisuuteen.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1968

text: Suomen miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Kajaanissa 9.-10. maaliskuuta 1968. Naiset, jotka kilpailivat Helsingissä 14.-15. tammikuuta, ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Miehille järjestettiin erilliset matkamestaruuskilpailut.


Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1968 olivat järjestyksessään toiset erilliset matkakohtaiset SM-kilpailut pikaluistelussa. Vain miehet kilpailivat. Naisten matkamestaruudet ratkaistiin yleisluistelijoiden Suomen-mestaruuskilpailujen yhteydessä.


Pikaluistelun matkakohtaiset Suomen-mestaruuskilpailut 1967 olivat ensimmäiset erilliset matkakohtaiset SM-kilpailut pikaluistelussa. Kilpailut käytiin Oulussa 4.-5. maaliskuuta. Vain miehet kilpailivat; naisten matkamestaruudet ratkaistiin yleisluistelijoiden Suomen-mestaruuskilpailujen yhteydessä.


title: Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1967

text: Suomen yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Pieksämäellä 4.-5. helmikuuta (miehet) ja Karstulassa 14.-15. tammikuuta (naiset) 1967. Naiset ratkaisivat yleiskilpailun ohessa myös matkamestaruudet. Kaikkiaan kilpailuun osallistui 14 mies- ja 12 naisluistelijaa. Miehille järjestettiin erilliset matkakohtaiset SM-kilpailut.


Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta on tuomioistuinta muistuttava lainkäyttöelin Suomessa. Se toimii ensimmäisenä muutoksenhakuasteena työeläketurvaan liittyvissä asioissa. Lautakunta käsittelee seuraaviin työeläkelakeihin liittyviä muutoksenhakuasioita:


title: Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta

text: Muutoksenhakulautakunnan toiminnan rahoittavat mainittujen työeläkelakien mukaisesta eläketurvasta vastaavat työeläkelaitokset maksamalla lautakunnalle vuosittain oikeushallintomaksun. Muutoksenhakulautakunnassa on päätoiminen puheenjohtaja, vähintään neljä sivutoimista varapuheenjohtajaa ja vähintään 22 sivutoimista jäsentä. Oikeustieteen ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut puheenjohtaja johtaa lautakuntaa, vastaa sen toiminnasta ja hallinnosta sekä valvoo lautakunnan ratkaisuihin sisältyvien laintulkintojen yhdenmukaisuutta. Jäseninä on oltava vähintään:


text: Muutoksenhakulautakunta ratkaisee asiat joko yhden tuomarin kokoonpanossa tai 4–6 jäsenisenä jaostona, jossa puhetta johtaa lautakunnan puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja. Jaoston jäsenet osallistuvat päätöksentekoon vuorojärjestyksessä, jonka määrää muutoksenhakulautakunnan hallintojaosto. Jaosto on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja, työeläkeasioihin perehtynyt oikeustieteilijä, lääkärijäsen sekä kaksi työelämän ja työmarkkinoiden oloja tuntevaa jäsentä. Lisäksi tarvitaan yrittäjyyteen tai maatalouteen perehtynyt jäsen, jos käsitellään heidän alaansa liittyvää muutoksenhakua.


title: Arvo Tuomainen

text: Arvo Aadolf Tuomainen (7. kesäkuuta 1889 Tampere – 15. heinäkuuta 1955 Tampere) oli suomalainen pikaluistelija.


title: Arvo Tuomainen

text: Tuomainen saavutti ensimmäisen matkavoittonsa SM-kilpailuissa 1911 ollen Aksel Lihrin kanssa nopein 500 metrillä ajalla 47,6. Virallisia matkamestaruuksia ei tuolloin vielä jaettu. Vuosina 1912 ja 1913 hän sijoittui yleisluistelijoiden SM-kilpailuissa kolmanneksi ja vuoden 1913 MM-kisoissa Helsingissä kymmenenneksi. Vuosina 1914–1916 Tuomainen voitti SVUL:n mestaruuden ja oli myös 1915 yleisluistelun Suomen-mestari. Hän otti kisoissa vain yhden matkavoiton (5 000 metriä ajalla 9.00,1), mutta yhteispisteet riittivät SM-kultaan.


title: Arvo Tuomainen

text: Vuonna 1919 Tuomainen voitti toisen Suomen-mestaruutensa yleisluistelussa ollen nopein kaikilla matkoilla. Matkavoitot tulivat 500 metrillä ajalla 46,3, 1 500 metrillä ajalla 2.30,6, 5 000 metrillä ajalla 9.04,8 ja 10 000 metrillä ajalla 18.43,1. Samana vuonna hän osallistui Pohjoismaiden mestaruuskilpailuihin, joissa voitti mestaruuden oltuaan ykkönen 5 000 metrillä ajalla 8.24,9 ja kakkonen muilla matkoilla. Vuonna 1921 Tuomainen jälleen voitti kaikki matkat SM-kilpailuissa ja saavutti toisen Pohjoismaiden mestaruutensa. Hän jakoi kisoissa 500 metrin matkavoiton Roald Larsenin kanssa ajalla 46,4 ja oli 1 500 metrillä nopein voittoajalla 2.26,1. Vuosina 1914–1921 ei MM- ja EM-kilpailuja järjestetty, mutta PM-kilpailut vastasivat tasoltaan niitä jotakuinkin täydellisesti. Vuonna 1922 Tuomainen ylsi SM-kisoissa yhteen matkavoittoon, kun hän oli 5 000 metrillä nopein ajalla 9.00,4. Viimeisen kerran SM-kilpailuihin Tuomainen osallistui 1923, jolloin voitti neljännen mestaruutensa. Hän oli nopein 1 500 metrillä (aika 2.30,3) sekä 10 000 metrillä (18.20,6). Lisäksi hän jakoi 500 metrin matkavoiton Asser Valleniuksen ja Lauri Hellanterän kanssa. Kolmikko luisteli matkalla ajan 46,8. Tuomainen edusti Tampereen Pyrintöä ja toimi useita vuosia seuran nuorten valmentajana.


title: Arvo Tuomainen

text: Tuomainen teki vuonna 1915 kolme Suomen-ennätystä ja sivusi yhtä SE-tulosta. Hän luisteli 500 metrillä kotimaan ratojen Suomen-ennätyksen 45,8, joka paransi Walter Tverinin edellistä ennätystä 0,2 sekunnilla. Ennätys pysyi voimassa vuoteen 1922, jolloin Clas Thunberg rikkoi sen. 10 000 metrillä hän paransi Julius Skutnabbin kotimaan ratojen Suomen-ennätystä kolmella sekunnilla lukemiin 18.22,2, jonka kuitenkin Waldemar Bergström rikkoi jo samana vuonna. Tuomainen rikkoi myös Skutnabbin ja Bergströmin nimissä olleen 5 000 metrin kansainvälisten ratojen ennätyksen ajalla 8.42,9, joka paransi edellistä ennätystä 3,1 sekunnilla. Tämänkin ennätyksen rikkoi lopulta Thunberg vuonna 1922. Lisäksi Tuomainen sivusi Wäinö Wickströmin 1 500 metrin kotimaan ratojen ennätystä 2.27,3. Thunberg rikkoi ennätyksen seuraavana vuonna.


title: Arvo Tuomainen

text: Tuomainen työskenteli työnjohtajana Salmisen nahkatehtaalla Tampereella, välillä Hämeenlinnassa ja vuodesta 1933 Epilän nahkatehtaalla Tampereella.


title: Essaouiran medina

text: Essaouiran "medina" on läntisessä Marokossa Atlantin valtameren rannalla sijaitsevan Essaouiran (aik. "Mogador") kaupungin "medina" eli vanhakaupunki. Vuoden 2004 väestönlaskennassa "medinassa" oli 16 601 asukasta, mikä on noin 24 prosenttia Essaouiran kunnan väkiluvusta. Essaouiran "medina" on Marokon 31 "medinasta" väkiluvultaan 11:nneksi suurin. "Medina" on pinta-alaltaan 30 hehtaaria. Muurein ympäröity kaupunki muodostui alun perin kolmesta osasta, jotka olivat "medina", "kasbah" ja "mellah". Nykyisin "medinalla" tarkoitetaan koko aluetta. Unesco liitti "medinan" maailmanperintöluetteloonsa vuonna 2001.


title: Essaouiran medina

text: Essaouiran "medinan" historia alkoi vuonna 1765, kun Alaouiten hallitsijasukuun kuuluva sulttaani Muhammad III päätti perustaa satamakaupungin, joka avaisi Marokon maailmalle. Kaupunki, joka tuolloin tunnettiin nimellä "Mogador", rakennettiin ranskalaisen sotalinnoituksiin erikoistuneen arkkitehdin Nicholas Théodore Cornutin suunnitelman mukaisesti. Cornut oli saanut voimakkaita vaikutteita maineikkaan ranskalaisen sotilasarkkitehdin Sébastien Le Prestre de Vaubanin suunnittelemasta Luoteis-Ranskan Bretagnen Saint-Malon kaupungin linnoituksesta. Mogadorin sataman vanha portugalilaislinnoitus Castelo Real de Mogador purettiin osittain Cornutin suunnitelmien mukaan ja tilalle rakennettiin Skala du Port tai Sqala-nimellä tunnettu linnoitus esplanadeineen ja tykkirivistöineen. Koko Mogadorin ympärille rakennettiin puolustusmuuri Vaubanin mallin mukaan. Muuriin rakennettiin linnoituksia, kuten "medinan" luoteisosan Skala de la Ville sekä "medinan" kaakkoisosassa sijaitseva Bab Marrakechin bastioni eli ulkonema muurista. Muurin sisäinen kaupunki on rakennettu ruutukaavan mukaan, ja se muodostui kolmesta erillisestä osasta, joista "kasbahin" alueelle keskittyi hallinto. "Kasbahissa" toimi myös varuskunta. "Medinaa" sen sijaan rakennettiin 1700-luvulta lähtien 1900-luvun alkuun saakka. "Medinan" halkaisee kaksi pääkatua, joista toinen kulkee mereltä Bab Marrakech -portille ja toinen satamasta Bab Doukkala -portille. Katujen risteyskohdassa on Souk Jdid -torialue ("souk"), joka on jaettu neljään eri toriin. Yhdellä torilla myydään mausteita, toisella kalaa, kolmannella viljaa ja neljännellä muita yleisiä hyödykkeitä. Kolmas alue, "mellah", on juutalaiskaupunginosa. Kaupunkiin muodostui 1760-luvulla juutalaisyhteisö. Cornutin suunnittelema kaupunki suorine katuineen, kaksikerroksellisine valkoiseksi kalkittuine taloineen ja porttiholveineen edustaa yhdistelmää eurooppalaisia ja marokkolaisia tyylisuuntia, mikä miellytti sulttaania, joka antoi kaupungille nimen "Essaouira" eli ”hyvin suunniteltu”.


title: Essaouiran medina

text: "Medinasta" tuli Unescon maailmanperintökohde vuonna 2001, koska "medina" on poikkeuksellisen hyvä esimerkki 1700-luvun lopun linnoitetusta kaupungista, ja koska se on nykyisten eurooppalaisten sotilasarkkitehtuurin sääntöjen mukaan rakennettu ja sijaitsee Pohjois-Afrikassa. Unesco perusteli hyväksymistä myös sillä, että Essaouira oli Marokon ja Saharan autiomaan takamaat Eurooppaan ja muuhun maailmaan yhdistävä huomattava kansainvälinen kauppasatama 1800-luvulla. "Medinan" suojelutilanne on kohentunut viime aikoina paikallisten viranomaisten toimien ansiosta. Toisaalta "mellahin" rakennukset ovat huonossa kunnossa. Suojelutoimenpiteitä tehdään varsinkin erilaisten historiallisia kohteita ja monumentteja koskevien lakien, kuten marokkolaista perintöä koskevan lain, nojalla. Paikallisten viranomaisten lisäksi myös muun muassa paikalliset asukkaat ovat alkaneet tiedostaa "medinan" huomattavan arvon. "Medinan" ympärille on määritelty 15 hehtaarin laajuinen puskurivyöhyke, jolle rakentaminen on kiellettyä.


title: Essaouiran medina

text: Unescon mukaan "medina" on säilyttänyt pääosin aitoutensa mitä tulee rakennustekniikoihin ja -materiaaleihin sekä rakennusten suunnitteluun, vaikka kunnostus- ja uudelleenrakennustöissä onkin käytetty joitain moderneja materiaaleja. Sen sijaan linnoitukset ovat merestä ja kosteudesta huolimatta säilyneet alkuperäisasussaan. "Medinan" rakennukset ja muut elementit ovat Essaouiran kunnan, Marokon valtion, ranskalaisen Alliance Israélite Universelle -nimisen juutalaisjärjestön, osuuskuntien ja yksityisten ihmisten omistuksessa. Osa on lisäksi islamilaisen "habous"-järjestelyn kautta omistettuja.


title: Vilhonvuori

text: Vilhonvuori () on Helsingin Sörnäisten kaupunginosaan kuuluva-alue. Se käsittää suurimman osan Hämeentien ja Sörnäisten rantatien välisistä kortteleista sekä Sörnäisten rantatien itäpuolella, meren rannalla sijaitsevan Merihaan. Erilliseksi osa-alueeksi Vilhonvuori muodostettiin vuoden 2013 alusta. Alue on suurelta osin ollut vanhastaan teollisuusaluetta, mutta viime vuosikymmeninä se on vähitellen muuttunut asunto- ja toimistoalueeksi. Asukkaita Vilhonvuoressa on 7 342 (1.1.2014) ja työpaikkoja noin 7 400 (31.12.2012).


title: Vilhonvuori

text: Vilhonvuoren nimi johtuu siellä sijainneesta "Wilhelmsberg" -nimisestä huvilasta, jonka Wilhelm Andstén 1800-luvulla rakennutti alueella sijainneen fajanssi- ja kaakelitehtaansa (Wilh. Andsténin Tehdas Oy:n) vierelle. Sen mukaan sai jo vuonna 1901 nimensä alueella kulkeva Vilhelmsperinkatu (), jonka suomenkielinen nimi vuonna 1928 muutettiin muotoon Vilhonvuorenkatu. Vilhonvuoreksi tai myös Marjatanmäeksi on vanhastaan kutsuttu nykyisen osa-alueen pohjoisosassa sijaitsevaa kukkulaa, jolla sijaitseva puisto sai vuonna 1953 nimen Katri Valan puisto.


title: Bamboo Engineering

text: Bamboo Engineering on brittiläinen autourheilutalli, joka kilpailee World Touring Car Championship-sarjassa. Talli perustettiin vuonna 2009 jolloin se osallistui Britannian Touring Car Championsip (BTCC)-sarjaan. Vuonna 2010 talli osallistui WTCC-sarjaan, jossa se sijoittui Yokohama Trophy -luokassa toiseksi. Vuonna 2011 talli jäi pisteissä viidenneksi ja vuonna 2012 neljänneksi.


title: Bamboo Engineering

text: Vuonna 2013 talli osallistui GP3-sarjaan korvaten Atech CRS GP-tallin. Talli saavutti kauden aikan yhden voiton ja 75 pistettä sijoittuen tallipisteissä kuudenneksi. Kauden jälkeen tallin korvasi saksalainen Hilmer Motorsport-talli.


title: Ingrid

text: Ingrid on alkuperältään skandinaavinen naisen etunimi. Nimen alkuosa viittaa skandinaaviseen Yngve-jumalaan ja loppuosa tulee sanasta "frid" ’rauha’ (Ingifridh). Ingridin nimipäivä on nykyään suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa 5. lokakuuta, samana päivänä, jolla se oli suomenkielisessä nimipäiväkalenterissa vuosina 1883–1889. Ruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa sekä Luulajan suomenkielisessä nimipäiväkalenterissa vuosina 1901–1918 Ingridin päivä on 9. lokakuuta. Ingrid-nimisiä naisia tiedetään eläneen Suomessa jo keskiajalla.


title: Ingrid

text: Väestörekisterikeskuksen nimipalvelun mukaan Ingrid-nimen on saanut Suomessa vuoden 2013 helmikuuhun mennessä alle 6 402 henkilöä, joista 6 387 on ollut naispuolisia.


title: Ingrid

text: Suomenkielisen väestön keskuudessa suosittuja muunnoksia Ingridistä ovat Inkeri ja Inka.


title: Esteröinti

text: Esteröinti on kemiallinen reaktio, jossa tuotteena muodostuu esteri. Tyypillisiä esteröintireaktioita ovat muun muassa Fischer-esteröinti, vaihtoesteröinti ja karboksyylihappojen alkylointi.


title: Esteröinti

text: Yksi yleisimpiä esteröintireaktioita on niin kutsuttu Fischer-esteröinti, joka kuuluu kondensaatioreaktioihin. Siinä karboksyylihappo reagoi alkoholin tai fenolin kanssa muodostaen esterin. Katalyyttinä käytetään usein happoja, kuten rikkihappoa, p-tolueenisulfonihappoa, happamia ioninvaihtohartseja tai Lewis-happoja. Katalyytteinä voidaan käyttää myös dehydraavia yhdisteitä, kuten disykloheksyylikarbodi-imidiä. Reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa happokatalyytti protonoi karboksyyliryhmän karbonyylihapen, mikä tekee siitä elektrofiilisemman. Nukleofiilinen alkoholi reagoi karbonyyliryhmän kanssa nukleofiilisella additiolla ja muodostuu tetraedrimäinen välivaihe. Tämä välivaihe muuntuu molekyylinsisäisten protoninsiirtojen seurauksena toiseksi tetraedrimäiseksivälivaiheeksi, jonka hydroksyyliryhmä vastaanottaa protonin. Tällöin hydroksyyliryhmästä tulee parempi lähtevä ryhmä ja se irtoaa vetenä ja muodostuu esteri. Fischer-esteröinnin ongelmana on se, että se on tasapainoreaktio, minkä vuoksi hyvien saantojen saavuttamiseksi tulee käyttää toista lähtöainetta ylimäärin tai poistaa tuotteena muodostuvaa esteriä tislaamalla tai poistaa vettä atseotrooppisella tislauksella. Veden poistoon voidaan käyttää myös molekyyliseuloja. Fischer-esteröinti on usein hidas reaktio, jota voidaan nopeuttaa käyttämällä mikroaaltosäteilytystä lämmitysmenetelmänä.


title: Esteröinti

text: Alkoholit reagoivat myös happoanhydridien ja happokloridien kanssa muodostaen estereitä. Anhydridit ja happokloridit ovat karboksyylihappoja reaktiivisempia ja tällöin reaktio on usein nopeampi verrattuna Fischer-esteröintiin. Happokloridit ja happoanhydridit ovat tärkeitä erityisesti, jos karboksyylihappo on muuten liian vaikeasti reagoiva, ja niitä käytetään erityisesti steroidien esteröinnissä. Näissä reaktioissa käytetään nukleofiilisena katalyyttinä usein joko pyridiiniä tai 4-dimetyyliaminopyridiiniä eli DMAP:ia.


title: Esteröinti

text: Vaihtoesteröinnissä eli transesteröinnissä esterit reagoivat kuumennettaessa alkoholien kanssa muodostaen uuden esterin ja alkoholin. Tätä reaktiota katalysoivat niin hapot, emäkset kuin siirtymämetallitkin. Käytettyjä katalyyttejä ovat muun muassa rikkihappo, ioninvaihtohartsit ja DBU eli 1,8-diatsabisyklo[5.4.0]undek-7-eeni. Mekanismiltaan vaihtoesteröinti muistuttaa esterihydrolyysin mekanismia.


title: Esteröinti

text: Kolmas tapa valmistaa esteröinti on karboksyylihappojen alkylointi käyttäen alkyylihalogenidia tai jotain muuta alkyloivaa yhdistettä, kuten dimetyylikarbonaattia. Reaktio vaatii emäskatalyytin ja usein katalyyttinä käytetään DBU:ta tai natriumvetykarbonaattia tetra-alkyyliammoniumsuolan läsnä ollessa. Tetra-ammoniumsuola toimii tässä tapauksessa faasinsiirtokatalyyttinä.


title: Ilmapumpun kääpiögalaksi

text: Ilmapumpun kääpiögalaksi on Ilmapumpun tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiösferoidigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 1,32 Megaparsekin päässä Maasta, ja etääntyy siitä nopeudella 362 km/s.


title: Ace Attorney

text: Ace Attorney () on Capcomin kehittämä videopelisarja. Sarjan peleissä ratkotaan rikoksia puolustusasianajajien tai syyttäjän näkökulmasta.


title: Ace Attorney

text: Sarjan ensimmäiset kolme peliä julkaistiin ensin Japanissa Game Boy Advancelle vuodesta 2001 alkaen. Näitä pelejä ei julkaistu Japanin ulkopuolella, mutta myöhemmin ne käännettiin Nintendo DS:lle ja julkaistiin myös muualla maailmassa. Sarjan neljäs osa kehitettiin alusta pitäen Nintendo DS:lle ja viides pääpeli on Nintendo 3DS:lle.


title: Ace Attorney

text: Sarjan kolmessa ensimmäisessä pelissä päähahmona on puolustusasianajaja Phoenix Wright. Neljäs pääpeli sijoittuu seitsemän vuotta myöhempään aikaan, ja pääosassa on uusi hahmo Apollo Justice. Viidennessä osassa Wright palaa päähahmon rooliin. Lisäksi sarjaan kuuluu Investigations-sarja, jossa päähahmona on syyttäjä Miles Edgeworth.


title: Sekstantin kääpiögalaksi

text: Sekstantin kääpiögalaksi on Sekstantin tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiösferoidigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 90 000 parsekin päässä Maasta, ja etääntyy siitä nopeudella 224 km/s. Galaksi on Linnunradan satelliittigalaksi.


title: Kansantalojen Liitto

text: Kansantalojen Liitto (KTL) on suomalainen vasemmistolainen järjestö, joka toimii työväentaloja ja muita kiinteistöjä omistavien yhteisöjen keskusjärjestönä. Vuonna 1950 perustettu KTL kokoaa nykyisin Vasemmistoliittoa lähellä olevia yhdistyksiä. Liitto pyrkii edistämään jäsentensä toimitilojen rakentamista, ylläpitoa ja hankintaa muun muassa koulutusta järjestämällä. KTL:ään kuuluu noin 200 yhteisöä, joiden hallussa on noin 250 kiinteistöä.


title: Kansantalojen Liitto

text: Kansan Talojen Liitto perustettiin 22. heinäkuuta 1950 yhdyssiteeksi paikallisille aatteellisille kiinteistöjä omistaville yhdistyksille. 1970-luvun alussa liittoon kuului noin 300 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton jäsenjärjestöä tai lähiyhteisöä. Jäsenyyden edellytyksenä oli toimitilan omistaminen tai hallinnoiminen. KTL:n toimenkuvaan kuului muun muassa yhteisostojen ja lainojen välittäminen, kiinteistöjen rakennus- ja kunnostussuunnitelmien tarkistaminen, vakuutusneuvonta sekä muu liiketoiminnan hoidossa avustaminen.


title: Kansantalojen Liitto

text: KTL on Suomen Kotiseutuliiton jäsenjärjestö.


title: Kassiopeian kääpiögalaksi

text: Kassiopeian kääpiögalaksi on Kassiopeian tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiösferoidigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 790 000 parsekin päässä Maasta, ja lähestyy sitä nopeudella 307 km/s. Galaksi on Andromedan galaksin satelliittigalaksi.


title: Pienen karhun kääpiögalaksi

text: Pienen karhun kääpiögalaksi on Pienen karhun tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiöellipsigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 60 000 parsekin päässä Maasta, ja lähestyy sitä nopeudella 247 km/s. Galaksi on Linnunradan satelliittigalaksi.


title: Jousimiehen kääpiöellipsigalaksi

text: Jousimiehen kääpiöellipsigalaksi on Jousimiehen tähdistön suunnassa sijaitseva kääpiöellipsigalaksi, joka kuuluu Paikalliseen ryhmään. Galaksi sijaitsee noin 20 000 parsekin päässä Maasta ja lähestyy sitä nopeudella 307 km/s. Galaksi on Linnunradan satelliittigalaksi.


title: VEF

text: VEF ("Valsts Elektrotehniskā Fabrika") on latvialainen elektroniikka-alan valmistaja. VEF perustettiin vuonna 1919. VEF tuotti vuonna 1936 Minox-kameran, jonka suunnitteli Walter Zapp. Kamera oli aikansa pienin.


title: Porin vanha hautausmaa

text: Porin vanha hautausmaa sijaitsee Porin ydinkeskustan länsipuolella Maantiekadun varrella. Se on järjestyksessään kaupungin toinen hautausmaa, joka rakennettiin 1809. Hautausmaa jäi pois käytöstä vuoteen 1890 mennessä ja sen korvasi vajaan kilometrin päähän vuonna 1884 valmistunut Käppärän hautausmaa. Vanhoihin sukuhautoihin haudattiin kuitenkin satunnaisesti vielä 1950-luvulle saakka. Hautausmaa otettiin uudelleen käyttöön vuonna 2008, kun paikalle avattiin uurnahauta-alue. Pääosa hautausmaasta on kuitenkin nykyään puistona, historiallisia hautamuistomerkkejä alueella on nähtävissä noin 300.


title: Porin vanha hautausmaa

text: Vanha hautausmaa kuuluu yhdessä sen kupeessa sijaitsevan Porin vesitornin kanssa Museoviraston luokittelemiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Se on myös osa Porin kansallista kaupunkipuistoa. Hautausmaan vierestä kulki Turusta Tukholmaan johtanut Pohjanlahden rantatie eli Vanha Turuntie. Alkuperäistä kivettyä tietä on vielä jäljellä lyhyt pätkä vesitornin ja hautausmaan välissä. Paikalla on lisäksi siitä kertova muistomerkki.


title: Porin vanha hautausmaa

text: Uuden hautausmaan rakentamista alettiin suunnittelemaan vuonna 1801 sattuneen kaupunkipalon jälkeen. Keskustassa Vanhan kirkon vieressä sijainnut hautausmaa koettiin epähygieeniseksi, sen arveltiin muun muassa levittävän kosteina kesinä yleistä mätäkuumetta. Lisäksi se alkoi 250 vuoden aikaisten hautaamisten johdosta täyttymään. Hautausmaa oli jo niin täynnä, että maanpinta oli noussut yli kaksi metriä viereistä katutasoa korkeammalle. Uudeksi hautausmaan paikaksi valittiin silloisen kaupunkialueen ulkopuolella sijainnut Hampustenmäki, joka toimi viljelysmaana. Alueella oli myös muutamia tuulimyllyjä sekä kaupungin vaivaistalo. Paikalle rakennettiin aluksi vajaan hehtaarin kokoinen hautausmaa. Se ympäröitiin vuonna 1816 kiviaidalla, jossa oli kaksi valurautaisilla porteilla varustettua sisäänkäyntiä. Lisäksi alueelle tehtiin hirsirakenteinen kalustovaja sekä ruumiskellari. Uuden hautausmaan vihki käyttöön Ulvilan kirkkoherra, hovisaarnaaja Fredrik Lebell 11. kesäkuuta 1809. Myöhemmin 1830- ja 1850-luvuilla aluetta laajennettiin niin, että lopulta hautausmaa oli pinta-alaltaan noin kolme hehtaaria. Hautausmaan pohjoisosassa sijaitsi ns. Venäläinen osa, jonne haudattiin kaupungin venäläissyntyisiä asukkaita.


title: Porin vanha hautausmaa

text: Vuoden 1852 Porin palon johdosta kaupungin varoja suunnattiin pääosin jälleenrakentamiseen ja hautausmaa jäi käytännössä kokonaan hoitamattomaksi. 1860-luvulle tultaessa paikallinen lehdistö kiinnitti huomiota rappeutuneeseen hautausmaahan ja alkoi vaatimaan sen kunnostamista. Vuonna 1865 aloitettiin hautausmaan kunnostustyöt. Samana vuonna valmistui maineikkaalta ruotsalaiselta puutarha-arkkitehdilta Knut Forsbergilta tilattu istutussuunnitelma. Sitä ei kuitenkaan taloudellisista syistä johtuen toteutettu kuin osittain. Kunnostustöiden vaikutus jäi kuitenkin vain väliaikaiseksi, sillä jo vuonna 1882 Björneborgs Tidning kertoi hautausmaan olevan jälleen surkeassa kunnossa. Se kärsi myös jatkuvasta ilkivallasta; portteja ja aitaa rikottiin, istutuksia sekä haudoilla olevia kukkia ja seppeleitä revittiin ja puiden oksia katkottiin.


title: Porin vanha hautausmaa

text: Vuonna 1852 tapahtuneen tuhoisan kaupunkipalon jälkeen hautausmaan eteläpuolella sijainneelle armeijan entiselle harjoituskentälle oli noussut kotinsa menettäneiden vähävaraisten kaupunkilaisten alkeellisia asumuksia. 1880-luvulla alue liitettiin virallisesti kaupunkiin ja siitä tehtiin VI kaupunginosa. Vuoden 1879 terveydenhoitoasetuksen mukaan kaupunkiasutuksen keskellä sijaitsevista hautausmaista oli luovuttava viimeistään vuoteen 1890 mennessä. Näin ollen hautaukset Hampustenmäellä loppuivat ja seurakunta alkoi hoitamaan vanhaa hautausmaata puistona. Puutarhuri Fredrik Söderberg laati 1890 uuden puistosuunnitelman, jonka mukainen hautausmaan nykyinenkin ulkoasu suurimmaksi osaksi on. 1890-luvun alkupuolella Tampere–Pori-rataa rakennettaessa otettiin hautausmaan pohjoisosasta alueita rataa varten ja merkittävä osa venäläisistä hautamuistomerkeistä pääsi tuhoutumaan.


title: Porin vanha hautausmaa

text: 1900-luvulle tultaessa vanhaa hautausmaata alettiin arvostamaan ja myös sen hoitoon panostettiin. 1920- ja 1930-luvuilla siitä tuli kaupungin hoitamana kaunis ja vehreä puisto. Vanhan hautausmaan kukoistuskausi jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä jo sotavuosien aikana se pääsi taas rapistumaan. 1950- ja 1960-luvuilla se oli lähinnä koiranulkoiluttajien ja rappioalkoholistien käytössä. Puisto kärsi myös edellisen vuosisadan loppupuolen tapaan jatkuvasta ilkivallasta, kunnes 1970-luvulla sen kunnostamiseen jälleen havahduttiin. Vanhalla hautausmaalla alettiin järjestämään myös opastettuja käyntikierroksia sekä iltahartauksia. Vuonna 1999 valmistui arkkitehti Bey Hengin laatima uusi istutussuunnitelma. Uurnalehtoa lukuun ottamatta sitä on kuitenkin pidetty liian radikaalina toteutettavaksi.


title: Nagato-luokka

text: Nagato-luokka oli keisarillisen Japanin laivaston taistelulaivaluokka, jonka kaksi alusta olivat "Nagato" ja "Mutsu". Luokan alukset olivat ensimmäiset kahdeksan taistelulaivaa ja kahdeksan taisteluristeilijää sisältäneen 8-8-suunnitelman alukset ja samalla ensimmäiset täysin Japanissa suunnitellut keisarillisen Japanin laivaston taistelulaivat (suunnitelma A-102). Alusten pääaseet olivat ensimmäiset suunnitellut taistelulaivaluokkaan asennetut 41 senttimerin (16 tuuman) tykit.


title: Nagato-luokka

text: Uusi alusluokka oli noin kahdeksan metriä pidempi kuin edeltänyt "Hyūga", ja sen leveys oli kasvanut kolmisenkymmentä senttimetriä. Uppouma kasvoi 2 000 tonnilla. Alusten konehuoneiden ja ammusvarastojen suojana oli osittain vedenalainen 12 tuuman paksuinen panssarivyö, joka etu- ja takaosastaan oheni ensin kahdeksaan ja sitten neljään tuumaan. Vyön yläosassa oli kahdeksan tuuman ja alaosassa kuuden tuuman panssarointi. Kuuden tuuman panssarin alareunasta alkoi alas sisäänpäin kaartuva panssarilaipio. Etukansi oli suojattu tuuman vahvuisella teräslevyllä, joka paksuni puolitoista tuumaiseksi keskilaivan kohdalla. Yläkansi oli katettu kolminkertaisella levytyksellä (1″, 1″ ja 3/4″), joka kattoi koko aluksen leveyden kiinnittyen kylkipanssariin. Alempi panssarikansi oli kaksituumainen. Suoja muodosti kaikkiaan noin 31,7 prosenttia kokonaisuppoumasta.


title: Nagato-luokka

text: Tykkitornien jalustat olivat 12 tuumaa ja tulenjohtotorni 14,5 tuumaa paksut. Pääaseiden tykkitornien etukilvet olivat 18 tuumaa paksut, sivut 11- ja takaseinä 7,5-tuumaiset. Katon maksimipaksuus oli yhdeksän tuumaa. Torneihin oli asennettu kuhunkin kaksi 16 tuuman 45 pituuskaliiperin vuoden 3 (1914) -tykkiä, jotka kykenivät ampumaan 2 249 paunan panssarikranaatin 42 000 jaardin päähän. Tornit olivat hydraulisesti suunnattuja ja ne painoivat kukin 1 004 tonnia. Tornien elevaatio oli 30 astetta. Apuaseiden kasemattien seinät olivat tuuman paksut. Apuaseina oli 20 kappaletta 5,5 tuuman 50 pituuskaliiperin vuoden 3 -tykkiä, joista kummallekin kyljelle oli asennettu kahdeksan. Tykeistä oli muodostettu kaksi patteria, kuusi eteen ja taakse kaksi tykkiä. Loput neljä tykkiä oli asennettu keskilaivaan savuhormin rinnalle. Ilmasuojana oli neljä 3,1 tuuman ilmatorjuntatykkiä, ja aseistuksen täydensi neljä vesirajan alapuolelle ja neljä yläpuolelle sijoitettua 21 tuuman torpedoputkea.


title: Artigas (departementti)

text: Artigas on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 11 928 neliökilometriä ja väkiluku 73 378 asukasta. Departementin pääkaupunki on Artigas.


title: Durazno (departementti)

text: Durazno on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 11 643 km² ja väkiluku on 57 088 asukasta. Departementin pääkaupunki on Durazno.


title: Flores (departementti)

text: Flores on departementti Uruguayssa. Sen pinta-ala on 5 144 km² ja väkiluku on 25 050 asukasta. Departementin pääkaupunki on Trinidad.


title: Lavalleja (departementti)

text: Lavalleja on Uruguayn departementti. Sen pinta-ala on 10 016 km² ja väkiluku on 58 815 asukasta. Departementin pääkaupunki on Minas.


title: Ise (1916)

text: Ise () oli keisarillisen Japanin laivaston Ise-luokan taistelulaiva toisessa maailmansodassa. Alus nimettiin Japanin Isen provinssin mukaan.


title: Ise (1916)

text: Alus tilattiin Kawasakin telakalta Kōbesta marraskuussa 1912 osana vuoden hätäohjelmaa ja sen köli laskettiin 10. toukokuuta 1915. Alus laskettiin vesille 2. marraskuuta 1916 ja se valmistui 15. joulukuuta 1917. Alus oli paranneltu versio edeltäneestä Fusō-luokasta muistuttaen ulkoisesti edeltäjiään.


title: Ise (1916)

text: Vuodesta 1921 alkaen aluksen 80 mm/40 type 3 -ilmatorjuntatykit oli asennettu yksittäin kaksi sillan sivuille ja kaksi taaemman tulenjohtotornin sivuille. Vuosina 1930–1931 aluksen ulkonäkö muuttui lukuisten kansiterassien valmistuttua kolmijalkaiseen etumastoon, jolloin aluksen kansirakennelma alkoi muistuttamaan pagodia.


title: Ise (1916)

text: Alus modernisoitiin Kuren laivastontelakalla 1. elokuuta 1935 – 23. maaliskuuta 1937. Sen runkoa pidennettiin perästä reilu kahdeksan metriä, konehuoneet sijoitettiin uudelleen ja uudet turbiinimoottorit asennettiin, jolloin koneteho lähes kaksinkertaistui 80 000 hevosvoimaan ja nopeus kasvoi 25,3 solmuun. Kattiloiden määrän vähetessä etummainen savuhormi poistettiin, ja sen vapauttamaan tilaan rakennettiin suurempi komentosilta.


title: Ise (1916)

text: "Ise" osallistui toisessa maailmansodassa Midwayn- ja Leytenlahden taisteluihin. Alus upposi matalaan veteen ankkuripaikallaan Eta Jimassa Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien lentokoneiden ilmahyökkäyksissä yhdentoista pommin osuttua 28. heinäkuuta 1945. Alus romutettiin sodan jälkeen.


title: Hyūga (1917)

text: Hyūga () oli keisarillisen Japanin laivaston Ise-luokan taistelulaiva toisessa maailmansodassa.


title: Hyūga (1917)

text: Alus tilattiin Mitsubishin telakalta Nagasakista marraskuussa 1912 osana vuoden hätäohjelmaa ja sen köli laskettiin 16. toukokuuta 1915. Alus laskettiin vesille 27. tammikuuta 1917 ja se valmistui 30. huhtikuuta 1918. Alus oli paranneltu versio edeltäneestä Fusō-luokasta muistuttaen ulkoisesti edeltäjiään.


title: Hyūga (1917)