title: Hugo Lignell

text: Lignell alkoi 1880-luvulla kehitellä uusia alkoholijuomia ja hän sai 1888 kehittämästään mesimarjalikööristä palkinnon Kööpenhaminassa järjestetyssä näyttelyssä. Toiminimi Lignell & Piispanen aloitti näihin aikoihin myös mesimarjaliköörin valmistuksen ja viennin. Lignell keskittyi tähän puoleen ja vuonna 1886 hän jätti apteekkipuolen Piispasen hoitoon. Lignelillä oli Kuopiossa myös Lahdentaan oluttehdas ja vuonna 1884 hän perusti lyhytikäiseksi jääneen voinvientiyhtiön yhdessä muiden kuopiolaisten kauppiaiden kanssa. Lignell sai kauppaneuvoksen arvon 1890.


title: Hugo Lignell

text: Lignell toimi Kuopion kaupunginvaltuusmiehenä 1875–1890. Hänen aloitteestaan kaupunkiin rakennettiin katuvalaistus 1876. Lignell oli mukana perustamassa "Kuopion Wapaaehtoista Pelastus- ja Sammutuskuntaa" (vapaapalokunta) 1877 ja Kuopion kauppakoulua 1887. Lignell oli myös Kuopion kauppaseuran puheenjohtajana.


title: Hugo Lignell

text: Lignell oli naimisissa vuodesta 1871 Johanna (Hanna) Gustava von Pfalerin kanssa.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Hr. Ms. Zuiderkruis (runkonumero A832) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston tukilaiva. Alus otettiin palvelukseen 1975 ja se on poistettu palveluksesta 15. joulukuuta 2011.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Alus tilattiin Verolme Shipyardsin Alblasserdamin telakalta ja sen köli laskettiin 16. heinäkuuta 1973. Alus laskettiin vesille 15. lokakuuta 1974 ja se otettiin palvelukseen 27. kesäkuuta 1975. Aluksen suunnittelu perustui "Hr. Ms. Poolsterista" saatuihin kokemuksiin.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Alus lähti 8. helmikuuta 1982 Den Helderistä "Hr. Ms. Trompin", "Hr. Ms. Callenburghin", "Hr. Ms. Van Speijkin", "Hr. Ms. Piet Heinin" ja "Hr. Ms. Overijsselin" kanssa Yhdysvaltoihin osallistuakseen maiden välisen 200-vuotisen historian juhlistamiseen. Alus palasi osaston mukana Den Helderiin 19. toukokuuta 1982.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Vuonna 1988 alus teki "Hr. Ms. Jan van Brakelin", 'Hr. Ms. Kortenaerin" ja "Hr. Ms. Witte de Within" kanssa koulutuspurjehduksen Kaukoitään ja Australiaan.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Alus lähti 19. marraskuuta 1991 "Hr. Ms. Jacob Van Heemskerckin" ja "Hr. Ms. Philips Van Almonden" kanssa Persianlahdelle vapauttamaan alueella partioivat Alankomaiden laivaston alukset; jotka oli lähetetty alueelle Irakin hyökättyä Kuwaitiin. Alukselle asennettiin HVO telakalla Vlaardingenissa Goalkeeper CIWS.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Alus lähti Itämerelle koulutuspurjehdukselle aikana alus "Hr. Ms. Kortenaerin" ja "Hr. Ms. Abraham Crijnssenin" kanssa. Osasto vieraili Karlskronassa, josta ne jatkoivat Helsinkiin. Helsingissä osasto oli 19.-20. kesäkuuta 1994 avoinna yleisölle ennen matkan jatkamista Riikaan 21. kesäkuuta.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Alus pelasti 25. huhtikuuta 1996 neljätoista srilankalaista pakolaista Adrianmerellä. Pelastetut laskettiin maihin Barissa Italiassa.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Itämerellä tehdyn koulutuspurjehduksen aikana alus kiinnittyi 26. kesäkuuta 1998 "Hr. Ms. Trompin" kanssa Helsingin Munkkisaaren laituriin. Alukset olivat viikonlopun avoinna yleisölle ja ne lähtivät paluumatkalle 29. kesäkuuta.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Belgialais-Alankomaalainen laivue lähti 17. helmikuuta 2003 koulutuspurjehdukselle Atlantille. Laivueeseen kuuluivat "Zuiderkruisin" lisäksi fregatit "Hr. Ms. Jacob van Heemskerck", "Hr. Ms. Van Speijk", "Hr. Ms. Van Galen" ja Belgian laivaston "Wandelaar". Osasto vieraili satamissa Britteinsaarilla, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Se palasi kotisatamiinsa huhtikuussa.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Alus osallistui 28. kesäkuuta 2005 Trafalgarin taistelun 200-vuotisjuhlallisuuksiissa järjestettyun laivastokatselmukseen Spitheadissä yhdessä "Hr. Ms. Rotterdamin" ja "Hr. Ms. Uranian" kanssa.


title: Hr. Ms. Zuiderkruis (A832)

text: Huhtikuussa 2011 ilmoitti laivasto leikkauksista, minkä seurauksena alus poistettiin palveluksesta 10. helmikuuta 2012. Sen varastot tyhjennettiin ja käyttökelpoiset järjestelmät poistettiin, minkä jälkeen se lähti 21. helmikuuta 2014 Den Helderistä romutettavaksi Turkkiin.


title: Hr. Ms. Amsterdam (A836)

text: Hr. Ms. Amsterdam (runkonumero A836) oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston tukilaiva.


title: Hr. Ms. Amsterdam (A836)

text: Alus tilattiin Koninklijke Schelde Groepilta Vlissingenistä ja sen köli laskettiin 25. toukokuuta 1992 telakkanumerolla 374. Alus laskettiin vesille 11. syyskuuta 1993 ja se valmistui 2. syyskuuta 1995.


title: Hr. Ms. Amsterdam (A836)

text: Alus oli Lähi-Idässä operaatio Enduring Freedomissa vuosina 2005-2006, jolloin se avusti kahta merirosvojen 18. maaliskuuta 2006 hyökkäyksen kohteeksi joutunutta Yhdysvaltain laivaston alusta.


title: Hr. Ms. Amsterdam (A836)

text: Alus oli joulukuussa 2010 Norsunluurannikolla presidentin vaalien aiheuttaman rauhattomuuden vuoksi ja seuranneen mahdollisen eurooppalaisten alueelta evakuoinnin vuoksi.


title: Hr. Ms. Amsterdam (A836)

text: Alus poistettiin palveluksesta 2014. Perun hallitus lunasti aluksen heinäkuussa ja se liitettiin Perun laivastoon 4. joulukuuta 2014 nimellä "BAP Tacna" runkonumerolla ARL-158.


title: PowerBook 100

text: PowerBook 100 oli Applen valmistama kevytkannettava, joka tuotiin markkinoille 21. lokakuuta 1991 COMDEX-tietokonemessuilla Las Vegasissa. Kolmesta tuolloin julkaistusta PowerBookista se oli 2 300 dollarin hintaluokassaan ns. "low-end-" eli kuluttajille suunnattu malli. Suoritintehonsa ja nopeutensa puolesta PowerBook 100 oli hyvin lähellä sitä edeltänyttä Macintosh Portablea. Siinä oli 16 megahertsin Motorola 68000 -suoritin, 2–8 megatavua keskusmuistia, taustavalaistu kaksivärinen nestekidenäyttö (9″, 640 × 400 px) ja System 7.0.1 -käyttöjärjestelmä. Malli kiinnitti huomiota tiiviillä muotoilullaan: siinä ei ollut lainkaan levykeasemaa, ja osoitinlaitteena toimi näppäimistön eteen integroitu pallohiiri.


title: PowerBook 100

text: Applen silloinen toimitusjohtaja John Sculley käynnisti PowerBook-hankkeen vuonna 1990 ja sijoitti sen markkinointiin miljoona dollaria. Vaikka summa oli pieni, tuoteperheestä tuli menestys, joka ensimmäisenä vuonnaan tuotti Applelle yli miljardi dollaria. Sony suunnitteli ja valmisti PowerBook 100 -kannettavat yhteistyössä Applen muotoilijoiden kanssa. Malli vedettiin markkinoilta 3. syyskuuta 1992, ja sen syrjäyttivät vähitellen PowerBook 145 ja PowerBook Duo -sarja. 100:n suunnittelua on sittemmin ylistetty useaan otteeseen: "PC World" -lehti nimesi sen 2006 kaikkien aikojen 10. parhaaksi mikrotietokoneeksi ja yhdysvaltalainen "Mobile PC" vuonna 2005 kaikkien aikojen parhaaksi laitteeksi.


title: PowerBook 100

text: Vuonna 1990 John Sculley, Applen silloinen toimitusjohtaja, otti huolehtiakseen, että Apple saisi tuotua uusia tietokoneita entistä nopeammin markkinoille. Hänen suunnitelmansa oli kasvattaa markkinaosuutta laskemalla hintoja ja lanseeraamalla lisää "hittituotteita". Tämä strategia oli tehnyt Applen 1990 julkaisemista, kuluttajille suunnatuista Macintosh Classic- ja Macintosh LC -pöytäkoneista kaupallisia menestyksiä, jollaisen Sculley halusi toistaa uuden PowerBook-tuoteperheen myötä.


title: PowerBook 100

text: Sculley aloitti projektin 1990 ja halusi PowerBookin julkaisuvalmiiksi vuoden kuluessa. Hankkeella oli kolme vetäjää: John Medica, joka vastasi uuden koneen teknisestä suunnittelusta, Randy Battat, tuotemarkkinoinnin varapääjohtaja, sekä Neil Selvin, joka vastasi projektin markkinoinnista. Kannettavien tietokoneiden markkinajohtajia olivat vuonna 1991 Toshiba ja Compaq, joiden kevyimmät mallit painovat alle 3,7 kiloa. Medica, Battat ja Selvin suunnittelivat PowerBookista tieten tahtoen kilpailijoitaan kevyemmän.


title: PowerBook 100

text: Siinä missä Macintosh Classicia oli markkinoitu 25 miljoonalla dollarilla, Sculley sijoitti PowerBookien markkinointiin vaivaiset miljoona dollaria. Medica, Battat ja Selvin käyttivät suurimman osan budjetista tuottaakseen televisiomainoksen, joka painuisi katsojien mieleen. Mainostoimisto Chiat/Dayn toteuttamassa mainoksessa nähtiin Los Angeles Lakersin entinen koripallotähti Kareem Abdul-Jabbar kirjoittamassa PowerBookillaan lentokoneessa, epämukavan ahtaalla istuimella. Mainoksen teksti kuului: "Ainakin hänen kätensä viihtyvät."


title: PowerBook 100

text: PowerBook 100 julkaistiin 21. lokakuuta 1991 COMDEX-messuilla Las Vegasissa yhtä aikaa kahden muun Applen mallin, PowerBook 140:n ja PowerBook 170:n kanssa. Sekä mainos että tuote osoittautuivat menestyksekkäiksi. Apple ennusti yli 200 000:n PowerBookin menevän kaupaksi ensimmäisen vuoden kuluessa ja kysynnän huipun ajoittuvan ensimmäisen kolmen kuukauden jaksolle. Tammikuuhun 1992 mennessä Apple oli myynyt jo yli 100 000 PowerBookia, ja varastot alkoivat käydä vähiin. Saatavuusongelmat kuitenkin ratkaistiin pian, ja alle vuoden kuluttua julkaisusta PowerBookin myyntitulot olivat yltäneet miljardiin dollariin. Apple nousi kannettavien tietokoneiden toimittajana markkinajohtajaksi ohi Toshiban ja Compaqin. PowerBook-mallit 100, 140 ja 170 vaikuttivat merkittävästi Applen vuoden 1992 menestykseen. Tilikauden lopussa Apple julkisti siihen asti parhaan, 7,1 miljardin tuloksensa, ja kertoi markkinaosuutensa nousseen kahdeksasta 8,5 prosenttiin, mikä oli korkein lukema neljään vuoteen.


title: PowerBook 100

text: PowerBook 100:n suosio ei kuitenkaan kestänyt kauan. Myynti hiipui, ja joulukuuhun 1991 mennessä malleista 140 ja 170 oli tullut suositumpia, koska kuluttajat olivat valmiita maksamaan hieman enemmän saadakseen sisäisen levykeaseman ja toisen sarjaportin, jollaiset PowerBook 100:sta puuttuivat. 10. elokuuta 1992 mennessä Apple oli pudottanut mallin hinnastostaan, mutta tyhjensi siitä vielä varastojaan omien jälleenmyyjiensä ja Price Clubin kaltaisten tarjoustavaratalojen kautta. Näissä liikkeissä 4 megatavun keskusmuistilla, 40 megatavun kiintolevyllä ja levykeasemalla varustettu versio maksoi alle tuhat dollaria (eli yli 1 500 dollaria vähemmän kuin mikä oli ollut alkuperäinen listahinta tuotteesta, jossa muistia ja kiintolevytilaa oli puolet vähemmän).


title: PowerBook 100

text: 17. syyskuuta 1992 Apple veti markkinoilta 60 000 PowerBook 100 -konetta mahdollisen turvallisuusriskin vuoksi. Oikosulku saattoi sulattaa reiän koneen koteloon, mikä oli tapahtunut kolmessa lokakuun 1990 ja marraskuun 1991 välisenä aikana valmistetusta 60 000:sta kannettavasta. Kyseisenä päivänä Applen osakkeen arvo laski 1,25 dollaria 47 dollariin, mutta kaikki analyytikot eivät pitäneet takaisinvetoa merkittävänä. Ongelmia oli myös alkuperäisissä virtalähteissä, joiden eristeen murtuminen saattoi aiheuttaa oikosulun emolevyn sulakkeessa. Lisäksi emolevyn virtapistoke murtui helposti, ja emolevyn vaihtaminen uuteen maksoi takuun umpeuduttua 400 dollaria.


title: PowerBook 100

text: Kokoonpanoltaan PowerBook 100 perustui pitkälti sitä edeltäneeseen Macintosh Portableen. Siinä oli 16 megahertsin Motorola 68HC000 -suoritin ja kaksi megatavua keskusmuistia, mutta ei levykeasemaa. Hinta oli noin 2 300 dollaria, ja erillisen levykeaseman sai 279 dollarin lisähintaan. PowerBook 100 oli 22 cm syvä, 28 cm leveä ja 4,6 cm korkea ja siten mitoiltaan Portablea (37,7 cm × 38,7 cm × 10,3 cm) edistyneempi. Toinen huomattava ero oli, että Portablen (ja 170-mallin) tarkan aktiivimatriisinäytön sijaan PowerBook 100:ssa oli edullisempi passiivimatriisinäyttö. Asennettuna käyttöjärjestelmänä oli System 7.0.1, mutta tuki ulottui aina versioon 7.5.5 asti. System 6:n käyttö tuli virallisesti mahdolliseksi Applen version 6.0.8L myötä, mutta onnistui tiettävästi myös joillain aiemmilla System 6 -versioilla.


title: PowerBook 100

text: PowerBook 100:ssa oli yksi ulkoinen sarjaportti tulostimen tai muun RS-422-yhteensopivan laitteen liittämiseksi. Se oli ensimmäinen Macintosh, jossa ei ollut ulkoista modeemiporttia vaan valinnaisena komponenttina sisäinen, 2 400 baudin modeemi tietoliikenneyhteyksiä varten. Ensimmäistä kertaa sillä ei siis voinut samanaikaisesti käyttää sekä tulostinta että AppleTalkia tai nopeampaa ulkoista modeemia. Myös edistyneempien MIDI-liitinten ja muiden kahta porttia vaativien laitteiden kytkentä oli mahdotonta. Näin menetettyjä toiminnallisuuksia tarvitsevien käyttäjien oli kuitenkin mahdollista asentaa erillinen sarjaportti sisäiselle modeemille tarkoitettuun paikkaan.


title: PowerBook 100

text: Kun tietokone ei ollut käynnissä, keskusmuistin sisältö säilyi tallessa niin kauan kuin lyijykäyttöisessä pääakussa riitti varausta. PowerBook 100:n virranhallinnasta vastasi integroitu piirilevy, joka oli yleensä kiinni koneen emolevyssä ja huolehti, samaan tapaan kuin Macintosh Portablessa, näytön taustavalosta, kiintolevyn tilasta, akun latauksesta, osoitinlaitteen hallinnasta ja tiedonsiirrosta. Mallin uusi ominaisuus oli, että sen keskus- ja laajennusmuistin sisältö varmuuskopioitiin erillisille 3,5 voltin akuille koneen omaa akkua vaihdettaessa, tai kun se jostain muusta syystä tilapäisesti irrotettiin virtalähteistään. Tämä ominaisuus yhdistettynä Applen RAM-levyn käyttöön paransi akun kestoa, sillä se vähensi tarvetta lukea tietoa kiintolevyltä; 100 oli PowerBook-malleista ainoa, jossa muistin sisältö säilyi myös koneen ollessa sammutettuna, mikä vähensi sen käynnistämiseen kuluvaa aikaa.


title: PowerBook 100

text: 100 oli ensimmäinen PowerBook-kannettava, joka SCSI-levymoodin ansiosta oli mahdollista kytkeä Macintosh-pöytäkoneen ulkoiseksi kiintolevyksi. Tämä tarjosi kätevän tavan asentaa ja siirtää ohjelmistoja koneesta toiseen ilman tarvetta erilliselle levykeasemalle. SCSI-laitteiden kytkentään tarvittiin tosin erityinen SCSI-kaapeli ja liitin, ja SCSI-levymoodi vaati lisäksi toisen, ainoastaan tähän käyttöön tarkoitetun kaapelin. PowerBook 100 oli kuitenkin ainoa kone, jossa tämä ominaisuus oli, siihen saakka kunnes Apple julkaisi uudet PowerBook-mallinsa yli vuotta myöhemmin.


title: PowerBook 100

text: PowerBook 100:n QWERTY-näppäimistöstä on kaksi versiota: Yhdysvaltain markkinoille tarkoitettu 63-näppäiminen sekä kansainvälinen ISO-versio, jossa on 64 näppäintä. Koska koneen Caps Lock -näppäimessä ei ole lukitusta tai sen tilasta kertovaa merkkivaloa, System 7 -käyttöjärjestelmään sisältyy laajennos, joka näyttää tietyn Caps Lock -symbolin valikkopalkin yläkulmassa aina kun Caps Lock on päällä.


title: PowerBook 100

text: Applen suunnitteluosasto, Apple Industrial Design Group, oli laatinut PowerBookista mallit 140 ja 170 ennen versiota 100, maaliskuun 1990 ja helmikuun 1991 välisenä aikana. 100:n ulkoasu jäljitteleekin noiden kahden muotoilua, ja siihen tehdyt parannukset perustuvat oppeihin, joita Apple sai kehitellessään tehokkaampien PowerBook-malliensa ilmettä. Mallia suunniteltiin syyskuusta joulukuuhun 1990, ja monet sen muotoilun elementeistä olivat muunnelmia Snow White -teemasta, jota Apple oli käyttänyt vuodesta 1984. Kuulumista Applen tuotteiden jatkumoon korosti erityisesti ulkokuoren raidoitus 2 millimetriä korkeilla harjanteilla 10 millimetrin välein.


title: PowerBook 100

text: Vuoden 1989 lopulla Apple lähestyi Sonya, koska sillä ei itsellään ollut tarpeeksi insinöörejä hoitamaan kaikkia vuodelle 1991 suunniteltuja tuotelanseerauksia. Applen toimittamien piirustusten, komponenttiluetteloiden ja Portablen arkkitehtuurin pohjalta Sony pienensi ja valmisti ensimmäiset PowerBook 100 -kannettavat Kalifornian San Diegossa ja Japanissa. Vaikka Sonyn insinööreillä oli vain vähän aiempaa kokemusta mikrotietokoneiden rakentamisesta, laittamalla muita hankkeita jäihin ja asettamalla PowerBook 100:n tärkeysjärjestyksessä ensimmäiseksi he saivat Applen pienimmän ja keveimmän koneen lopulta valmiiksi alle kolmessatoista kuukaudessa. Sonyn pääjohtaja Norio Ohga valtuutti projektipäällilkkö Kihey Yamamoton rekrytoimaan insinöörejä kaikilta Sonyn osastoilta.


title: PowerBook 100

text: Robert Brunner, Applen teollisen muotoilun silloinen johtaja, veti tiimiä joka suunnitteli koneen ilmeen pallohiirineen ja graniitinvärisine kuorineen. Brunner kertoi suunnitelleensa PowerBookin "yhtä helpoksi käyttää ja kantaa kuin tavallinen kirja". Graniitin tummanharmaa väri erotti sen aikansa muista kannettavista ja samalla myös Applen muista, perinteisesti kermanvalkoisista tai vaaleanharmaista tuotteista. Pallohiiri, sekin uusi suunnitteluelementti, oli sijoitettu keskelle konetta, mikä teki PowerBookista helppokäyttöisen sekä vasen- että oikeakätisille. Koneen ulkoasun suunnittelussa pyrittiin muodikkuuteen, joka saisi käyttäjän tuntemaan sen yhtä henkilökohtaiseksi asusteekseen kuin lompakon tai salkun. Brunnerin mukaan "se kertoo jotain kantajansa identiteetistä".


title: PowerBook 100

text: Yhdysvalloissa ilmestyneen Home Office Computing -lehden toimittaja Crystal Waters ylisti PowerBook 100:n "ainutlaatuista, vaikuttavaa muotoilua" mutta valitti näyttöportin puuttumista ja sitä, ettei sisäisellä modeemilla voinut vastaanottaa fakseja. Myös kiintolevyn 20 megatavun kokoa arvosteltiin. Kun kaikki perussovellukset oli asennettu, käyttäjälle jäi vain vähän tilaa valinnaisille ohjelmille ja tiedostoille. Yhteenvetona Waters totesi: "Konetta muutamia viikkoja jatkuvasti käyttäneenä en sanoisi tulleeni petetyksi — jos vain saisin valita siihen 40 megatavun kiintolevyn."


title: PowerBook 100

text: PC Week testasi PowerBook 100:aa vertaillen sitä edeltäjäänsä Macintosh Portableen. Microsoft Word -dokumentin avaaminen PowerBook 100:lla kesti 5,3 ja tallentaminen 2,5 sekuntia. Portablella vastaavat ajat olivat 5,4 ja 2,6 sekuntia. Akun kestoksi peruskäytössä PC Week mittasi 3 tuntia 47 minuuttia. Byte-lehden arviossa suositeltiin PowerBook 100:aa "tekstinkäsittelyyn ja tietoliikenneyhteyksiin; kalliimman hintaluokan tuotteissa on tarpeeksi tehoa monimutkaisemmille raporteille, laajoille laskentataulukoille ja ammattimaiselle graafikalle." MacWEEK kuvaili sitä "ihanteelliseksi kirjoittamiseen ja niille, joiden rahat ovat tiukassa."


title: PowerBook 100

text: PowerBook 100 saa edelleen tunnustusta lehdistöltä. PC World nimesi sen vuonna 2006 kautta aikain kymmenenneksi parhaaksi mikrotietokoneeksi ja Yhdysvalloissa ilmestyvä Mobile PC vuonna 2005 kaikkien aikojen parhaaksi laitteeksi ohi Sony Walkmanin ja Atari 2600:n. PowerBook 100 on myös palkittu lukuisia kertoja: sille on myönnetty mm. IDSA Silver Design of the Decade -palkinto 1999, Form-lehden Designer's Design -palkinto 1993, ISDA Gold Industrial Design Excellence -palkinto 1992, Appliance Manufacturer Excellence in Design -palkinto 1992 ja Industry Forum Design 10 Best -palkinto Hannoverin teollisuusmessuilla.


title: Rotterdam-luokka

text: Rotterdam-luokka on Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama maihinnousualusluokka ().


title: Rotterdam-luokka

text: Luokan alukset suunniteltiin yhteistyössä Espanjan kanssa. Aluksilla on suuri helikopterikansi sekä telakka maihinnousukaluston veteen saamiseksi. Alukset on varustettu sairaalalla, johon kuuluu leikkausosasto sekä tehohoitoyksikkö. Sen varustukseen kuuluu myös vedenpuhdistamo, joka kykenee tuottamaan merivedestä juomavettä.


title: Rotterdam-luokka

text: Alus kykenee kuljettamaan kuusi LCU:ta tai neljä LCVP-maihinnousuvenettä. "Hr. Ms. Johan de Witt" kykenee kuljettamaan kaksi ilmatyynyalusta (LCAC). Aluksilla voidaan kuljettaa myös 170 panssaroitua miehistönkuljetusajoneuvoa tai 33 panssarivaunua. Niillä on majoitustilat 611 merijalkaväen sotilaalle.


title: Rotterdam-luokka

text: Alusten hangaareihin sopii kuusi Agusta Westland Lynx tai NH90-helikopteria.


title: Viola Kuoksa

text: Lempi Maria Viola Kuoksa-Wave (1. kesäkuuta 1904 Calumet – 31. lokakuuta 1995 Rovaniemi) oli suomalainen opettaja, hammaslääkäri ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä "Hannu Taro".


title: Viola Kuoksa

text: Kuoksan vanhemmat olivat maanviljelijä Heikki Vilho Kuoksa ja Briita Kustaava Leiviskä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1923 Lahden yhteiskoulusta ja valmistui kansakoulun opettajaksi Raahen opettajaseminaarista 1925. Kuoksa opiskeli sitten hammaslääkäriksi Helsingin yliopistossa ja suoritti odontologian lisensiaatin tutkinnon 1933.


title: Viola Kuoksa

text: Kuoksa toimi kansakoulun opettajana Rovaniemellä, Karungissa ja Alatorniossa 1923–1927 sekä opettajana Lahden ylemmässä kansanopistossa 1927–1928 ja suomen kielen opettajana Tallinnassa 1931. Hän toimi viimeksi hammaslääkärinä Rovaniemellä vuodesta 1933 lähtien.


title: Viola Kuoksa

text: Viola Kuoksa oli naimisissa 1934–1959 metsänhoitaja Arvo Gunnar Waven (ent. Wavén; 1903–1959) kanssa.


title: Oja (sukunimi)

text: Oja on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:


title: Håkan Tollet

text: Håkan Conrad Constantin Tollet [to'let] (20. lokakuuta 1904 Viipuri – 24. marraskuuta 1980 Nacka) oli suomalainen toimittaja, kääntäjä ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Håkan Tollet

text: Tolletin vanhemmat olivat toimittaja Jussi Tollet ja Ella Leeping. Hän pääsi ylioppilaaksi 1925 ja opiskeli Helsingin yliopistossa 1925–1928. Tollet oli Hufvudstadsbladetin toimittajana vuodesta 1928 alkaen.


title: Håkan Tollet

text: Håkan Tollet käänsi myös ruotsin kielelle englanninkielistä kaunokirjallisuutta yhdessä Elsie Tolletin kanssa.


title: Håkan Tollet

text:
Omalla nimellä:
Nimimerkillä "Ivar Bleke":


title: Ojanen

text: Ojanen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Ales Bjaljatski

text: Ales Bjaljatski (, s. 25. syyskuuta 1962, Värtsilä, Sortavalan piiri) on valkovenäläinen ihmisoikeusaktivisti, joka on tullut tunnetuksi muun muassa työstään Valko-Venäjällä ihmisoikeuksia kunnioittavan kansalaisyhteiskunnan kehittämiseen pyrkivän Ihmisoikeuskeskus Vjasnan parissa.


title: Ales Bjaljatski

text: Bjaljatski on Vjasnan puheenjohtaja. Hänelle langetettiin marraskuussa 2011 yhteensä 4,5 vuoden vankeusrangaistus, jota hän parhaillaan suorittaa valkovenäläisessä vankilassa. Esimerkiksi Amnesty International pitää Bjaljatskia mielipidevankina.


title: Ales Bjaljatski

text: Tunnustuksena tärkeästä, totalitaarisessa maassa tehdystä ihmisoikeustyöstään ja työn vaatimasta henkilökohtaisesta uhrauksesta, toisinajattelija, mielipidevanki Ales Bjatjatskille on myönnetty useita tunnustuksia ja ihmisoikeuspalkintoja. Häntä on muistettu esimerkiksi Pariisin kaupungin taholta (2012), hän on saanut norjalaisen sananvapauspalkinnon (2012), Yhdysvaltain Ulkoministeriön ihmisoikeuspuolustajan 2011 palkinnon (2012), Václav Havelin ihmisoikeuspalkinnon (2013) ja kansainvälisen Civil Rights Defenders -järjestön vuoden 2014 ihmisoikeuspuolustajan palkinnon. Koska Valko-Venäjä piti Ales Bjatjatskia yhä vangittuna huhtikuussa 2014, hänen vaimonsa nouti palkinnon Tukholmasta vangitun toisinajattelijan sijaan.


title: Pola (Parfinon piiri)

text: Pola () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Novgorodin alueen Parfinon piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Polajoen varrella 12 kilometriä Parfinosta itään. Taajamassa on 2 300 ja kunnassa 3 500 asukasta (vuonna 2009).


title: Pola (Parfinon piiri)

text: Polan kunnan pinta-ala on 762,32 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Parfinon piirin Fedorkovon kuntaan, idässä ja kaakossa Demjanskin piiriin sekä lounaassa Staraja Russan piiriin. Pinta-alasta 71,2 % on metsää ja 23,3 % maatalousmaata.


title: Pola (Parfinon piiri)

text: Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 46 kylää: Baryšovo, Beglovo, Berezka, Bolšaja Obša, Bolšije Lovasitsy, Bolšije Rogi, Bolšoi Zahod, Bolšoje Jablonovo, Bolšoje Ladyškino, Bolšoje Stepanovo, Borki, Bytškovo, Dubki, Dvorets, Gorodok, Jartsevo, Kljutši, Košeljovo, Kozino, Kuzminskoje, Lebedskoje, Lorinka, Malaja Obša, Maloje Jablonovo, Maloje Ladyškino, Maloje Stepanovo, Malyi Zahod, Malyje Lovasitsy, Naljutši, Novaja Derevnja, Požalejevo, Presljanka, Rjabtšikovo, Rosino, Seltso, Srednjaja Obša, Stantsija Beglovo, Štšetškovo, Toloknjanets, Topoljovo, Tšapovo, Turno, Vasiljevštšina, Vasilkovo, Vypolzovo ja Zamoška. Kylistä suurin on reilun 400 asukkaan Novaja Derevnja. Kymmenessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Pola (Parfinon piiri)

text: Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1896 perustetusta rautatieasemasta. Vuosina 1927–1932 ja 1939–1963 se oli Polan piirin keskus.


title: Pola (Parfinon piiri)

text: Kunnan läpi kulkee Bologojen ja Dnon välinen rautatie (Polan ja Beglovon asemat). Polasta on maantieyhteys Parfinoon ja Staraja Russaan. Puolet työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella. Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat maa- ja metsätalous (18,6 %), julkiset palvelut (17,7 %) ja rakentaminen (14,8 %).


title: Pola (Parfinon piiri)

text: Keskustaajaman palveluihin kuuluu keskikoulu, lasten taidekoulu, kulttuuritalo, kirjasto, käsityö- ja kansanperinnekeskus, piirisairaala, yleinen sauna, posti ja pankki. Seudulla on lukuisia muinaisia hautakumpuja sekä kaksi muinaislinnaa. Muita nähtävyyksiä ovat toisen maailmansodan muistomerkit.


title: Tampereen konservatorio

text: Tampereen konservatorio on toisen asteen ammatillista koulutusta sekä musiikin ja tanssin perusopetusta antava yksityinen oppilaitos Tampereen Pyynikinrinteellä. Konservatoriossa voi suorittaa ammatillisen perustutkinnon muusikon, musiikin teknologian tai tanssijan koulutusohjelmassa.


title: Oksala

text: Oksala on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Riku Lehtopolku

text: Riku Lehtopolku (s. 1985 Ulvila) on suomalainen tanssija. Hän aloitti tanssiopinnot Liisa Nojosen tanssikoulussa 4-vuotiaana ja suoritti myöhemmin tanssialan perustutkinnon Tampereen konservatoriossa.


title: Riku Lehtopolku

text: Vuodesta 2001 lähtien Lehtopolku on ollut kiinnitettynä Pori Dance Companyyn. Vierailevana tanssijana hän on toiminut muun muassa Suomen Kansallisbaletin, Kansallisoopperan, Skånes Dansteaterin sekä Oulun ja Lahden kaupunginteattereiden tuotannoissa.


title: Riku Lehtopolku

text: Ulkomailla Lehtopolku on esiintynyt Ruotsin lisäksi Etelä-Koreassa, Venäjällä, Skotlannissa, Tanskassa sekä Vietnamissa ja Keski-Euroopan maissa.


title: Riku Lehtopolku

text: Hän on myös ollut Jorma Uotisen assistenttina Kansallisbaletissa ja Tanskan kuninkaallisessa baletissa. Lisäksi Lehtopolku tekee opetustöitä Kansallisbaletissa sekä Kansallisteatterin balettikoulussa.


title: Margit Niininen

text: Helene Margaretha (Margit) Törnudd (o.s. "Niininen", 18. tammikuuta 1905 Turku – 14. tammikuuta 1993 Helsinki) oli Helsingin lastenhuoltotoimiston toimistopäällikkö, filosofian tohtori ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Margit Niininen

text: Törnuddin kasvattivanhemmat olivat kirjanpitäjä Johan Robert Niininen ja Alexandra Grönmark. Hän valmistui ylioppilaaksi 1923 ja filosofian kandidaatiksi 1930. Törnudd oli Helsingin kaupungin palveluksessa lastensuojelutyössä vuodesta 1939 alkaen. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1956. Väitöskirja käsitteli Helsingin lastensuojelulautakunnan huostaanottamien lasten huostaanottojen syitä, hoitomuotoja ja sekä lasten tulevaa sosiaalista selviytymistä. Törnudd jäi eläkkeelle lastenhuoltotoimiston toimistopäällikön tehtävästä vuonna 1968. Hän käytti lastensuojelutyössä saamiaan kokemuksia pohjana novellikokoelmissa "Ensamma ansikten" (1942) ja "Sin egen verklighet" (1949).


title: Margit Niininen

text: Niininen avioitui vuonna 1930 filosofian maisteri Allan Törnuddin (1889–1961) kanssa. Politiikan tutkija ja diplomaatti Klaus Törnudd (s. 1931) ja valtiotieteilijä Patrik Törnudd (1935–2015) ovat heidän lapsiaan.


title: Margit Niininen

text: Niininen istui yli kaksi vuotta vankilassa 1920-luvun lopussa. Hän ampui miehen Turun Vartiovuorenmäellä vuonna 1927, ja hänet tuomittiin syylliseksi alentuneesti syyntakeisena tehtyyn tahalliseen tappoon.


title: Margit Niininen

text:
Nimellä "Margit Niininen":
Nimellä "Margit Törnudd":


title: Hietasimpukat

text: Hietasimpukat (Myidae) on Myoida-lahkoon kuuluva, merissä elävien erilaishampaisten simpukoiden heimo. Hietasimpukoiden heimoon luetaan seitsemän sukua ja viitisenkymmentä lajia. Suomen rannikoillakin Itämeressä esiintyy näistä hietasimpukka "Mya arenaria". Etelä-Itämeressä elää myös toinen laji, "Mya truncata".


title: Helvi Aunio

text: Helvi Raakel Aunio, o. s. "Heikkilä" (21. syyskuuta 1909 Elimäki – 22. tammikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija.


title: Helvi Aunio

text: Aunio opiskeli keskikoulun jälkeen laulua Sibelius-Akatemiassa ja näyttelijäntyötä Bertha Lindbergin Opistolassa. Hän näytteli Lohjan työväennäyttämöllä 1937–38, sitten Helsingin Työväenteatterissa vuoteen 1942 saakka. Aunio lauloi Suomalaisen Oopperan kuorossa 1942–47 ja toimi useiden harrastajateatteriryhmien ohjaajana 1950–60-luvuilla. Hän ohjasi kuunnelmia Yleisradioon ja lauloi operettituotannoissa.


title: Helvi Aunio

text: Aunio esiintyi sivuosissa 30 suomalaisessa elokuvassa, ensimmäinen niistä oli "Herrat ovat herkkäuskoisia" 1939 ja viimeinen "Runoilija ja muusa" 1978.


title: Edit Vallinharju

text: Edith (tai Edit) Vilhelmiina Vallinharju (s. 28. syyskuuta 1906 Viitasaari) on suomalainen näytelmäkirjailija.


title: Antti Tuomento

text: Antti Valtteri Tuomento (s. 1968 Renko) on suomalainen sirkus- ja kuvataiteilija. Hän on Suomen tunnetuin nuorallakävelijä. Taiteessaan Tuomento on keskittynyt ympäristötaiteeseen.


title: Antti Tuomento

text: Köyliöstä kotoisin oleva Tuomento aloitti nuorallakävelyn 13-vuotiaana. Kolme vuotta myöhemmin hän oli mukana ensimmäisellä kiertueellaan sirkuksen kanssa. Tuomento on esiintynyt muun muassa Sirkus Finlandiassa. Hän oli pitkään Suomen ainoa nuorallakävelijä. Tuomento on toiminut myös taikurina.


title: Antti Tuomento

text: Hän on ylittänyt muun muassa kahdesti Imatrankosken, Kokemäenjoen Porin keskustan kohdalla sekä Lahden mäkimontun Salpausselän kisojen yhteydessä. Lisäksi Tuomento on ajanut Vilppulankosken ylitse moottoripyörällä nuoraa pitkin. Kalmarin Unionin 600-vuotisjuhlissa vuonna 1997 hän ylitti kaupungin keskustassa olevan kanaalin.


title: Antti Tuomento

text: Antti Tuomennolla on kotipaikassaan Köyliön Tuiskulassa "Pelimanninmäki"-niminen taidematkailukohde. Se muodostuu erilaisista kierrätysmateriaaleista tehdyistä teoksista. Tuomennon öljyvärimaalauksia on ollut esillä muun muassa Keravan taidemuseossa. Hän on esiintynyt myös pienessä roolissa Pirjo Honkasalon elokuvassa Tulennielijä vuonna 1998.


title: John Nunn (soutaja)

text: John Hamann Nunn (s. 12. lokakuuta 1942 Terre Haute) on yhdysvaltalainen entinen soutaja ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Detroit Boat Clubia.


title: John Nunn (soutaja)

text: Nunn opiskeli Cornellin yliopistossa ja sousi jo ollessaan siellä, mutta hänen uransa puhkesi kukkaan vasta yliopistoaikojen jälkeen. Hän voitti vuonna 1967 maansa mestaruuden yksiköissä ja sai samassa lajissa hopeaa Pan-Amerikan kisoissa kyseisenä vuonna. Nunn kilpaili Bill Maherin kanssa Méxicon olympialaisissa 1968 pariairokaksikoissa, joissa he voittivat pronssia, ja Nunn sai myöhemmin lajista pronssia Thomas McKibbonin kanssa Pan-Amerikan kisoissa.


title: John Nunn (soutaja)

text: Nunn perusti soutu-uransa jälkeen yrityksen, joka myi avaruusteollisuudelle työstettyjä metalleja.


title: Piikkikrotti

text: Piikkikrotti ("Centrophryne spinulosa") on krottikaloihin kuuluva laji, jota tavataan lämpimien valtamerien syvistä vesistä. Se on ainoa laji piikkikrottien heimossa ("Centrophrynidae").


title: Piikkikrotti

text: Piikkikrotin sukupuolet eroavat kooltaan toisistaan huomattavasti. Naaras voi saavuttaa 23 cm:n pituuden koiraan jäädessä tyypillisesti korkeintaan 1,3–1,6 cm pitkäksi. Koiras elää aikuisena kiinnittyneenä naaraaseen, mutta ei kuitenkaan naaraan loisena. Naaras on ruumiinrakenteeltaan pitkulainen ja pää on kookas. Etumaisen selkäevän ruoto on pidentynyt ja sen päässä on valoa tuottava elin, jolla kala huokuttelee saaliinsa. Lajin selkä- ja peräevät ovat lyhyehköt ja pehmeät. Piikkikrottikoiraan ja poikasten tyypillinen piirre on kurkun säie. Toisin kuin monilla muilla kaloilla, piikkikrottinaaraalla on vain yksi munasarja. Piikkirkottien ihossa on pieniä piikkejä ja kala on väriltään punainen tai musta.


title: Piikkikrotti

text: Piikkikrottia tavataan lämpimistä vesistä Atlantista, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä. Ne elävät meso- ja bathypelagisessa kerroksessa yleensä yksittäin.


title: Sorja (rakennus)

text: Sorja on Tampereen kaupungin omistama ja Tampereen Kesäsiirtolayhdistys ry:n hallinnoma Rautaveden rannalla Sastamalan kaupungissa Karkun kylässä sijaitseva rakennus. Se on alun perin valmistunut piirilääkärin asunnoksi ja on sittemmin toiminut lottaopistona ja nykyisin kesäsiirtolana. Sorjan rakennutti piirilääkäri Otto Meurman vuonna 1907. Otto Meurman oli Agathon Meurmanin poika.


title: Sorja (rakennus)

text: Alkuaikoina Meurmanit pitivät kesäisin Sorjalla lepokotia, ilmeisesti kattaakseen rakennuksesta aiheutuneita kuluja. Sinne tuli enimmäkseen vanhempia säätyläisrouvia. Otto Meurmanin 1929 tapahtuneen kuoleman jälkeen Aina-vaimo ja Heikki-poika muuttivat Helsinkiin. Tällöin Sorja jäi Yrjö-pojan kesänviettopaikaksi. Kesämajaa vuokrattiin edelleen vieraille. Talvisodan aikana Sorjalla oli lyhyen aikaa evakkoja.


title: Sorja (rakennus)

text: Sotiemme aikaan Sorja vuokrattiin Lotta Svärd -järjestön käyttöön ja tunnettiin nimellä Karkun siirtolottakoti. Syksyllä 1940 Otto Meurmanin perikunnan kannalta ei tuntunut mahdolliselta toteuttaa lottien vaatimia kunnostuksia, mm. keskuslämmityksen asentamista. Tällöin Lotta Svärdin keskusjohtokunta, Porin piirijohtokunta ja Satakunnan paikallisosastot ostivat Sorjan kurssitarkoitukseen. Vuosina 1941-44 Sorja toimi järjestön toisena lottaopistona Syvärannan ohella. Pääasiassa Sorjalla järjestettiin viestialan koulutusta. Vuonna 1944 Sorja päätyi lottien perilliselle, Suomen Naisten Huoltosäätiölle ja toimi toipilaskotina vähävaraisille ja varattomille lotille.


title: Sorja (rakennus)

text: Vuonna 1952 Sorja myytiin Tampereen kaupungille kesäsiirtolatoimintaa varten. Kaupunki kunnosti tilan ja vuokrasi sen Tampereen Kansakoululasten Kesäsiirtolayhdistykselle. Vuonna 1959 Sorja siirtyi takaisin kaupungin hallintaan, koska uusi kansakoululaki teki kesäsiirtolatoiminnasta kuntien velvollisuuden. 1990-luvun alussa ympyrä sulkeutui, kun Tampereen Kesäsiirtolayhdistys alkoi järjestää toimintaa. Ensimmäinen leiri 1992 mahdollistui keräyksen avulla. 1993 kaupunki lopetti oman kesäsiirtolatoiminnan ja vuokrasi Sorjan järjestölle. Kesäsiirtolatoiminta Sorjalla jatkuu edelleen.


title: Klovaharun

text: Klovaharun (myös Klovharu tai Haru) on saari ulkosaaristossa Pellingin edustalla Porvoossa.


title: Klovaharun

text: Pieni, kallioinen luoto oli kolmekymmentä vuotta kirjailija Tove Janssonin ja hänen kumppaninsa graafikko Tuulikki Pietilän kesäpaikkana. Aiemmin Jansson ja hänen perheensä olivat viettäneet kesiään läheisellä Bredskärillä, mutta kesäasutuksen lisääntyessä ympärillä syntyi tarve löytää rauhallisempi paikka. Saareen rakennettiin vuonna 1964 mökki, jossa Jansson ja Pietilä viettivät kesiään aina vuoteen 1992. Mökin suunnittelivat Tuulikki Pietilän veli Reima Pietilä ja tämän puoliso Raili Pietilä, jotka olivat kuuluisa arkkitehtipariskunta. Mökin alla sijaitsee pieni sauna. Tove Jansson lahjoitti mökin vuonna 1995 Pellingin kotiseutuyhdistykselle, joka vuokraa sitä kesäisin ylläpitokustannusten kattamiseksi. Itse Klovaharunin saari ei ollut Janssonin omistuksessa, vaan se kuuluu Österbyn ja Söderbyn kylien yhteismaihin.


title: Klovaharun

text: Saaresta kerrotaan Janssonin ja Pietilän vuonna 1996 ilmestyneessä kirjassa "Haru, eräs saari".


title: Bufo (yritys)

text: Oy Bufo Ab on vuonna 2007 perustettu elokuvatuotantoyhtiö, joka on tuottanut useita pitkiä fiktio- ja dokumenttielokuvia.


title: Bufo (yritys)

text: Bufon tuotantoja ovat muun muassa Zaida Bergrothin ohjaama "Hyvä poika", Jörn Donnerin "Kuulustelu" ja Pirjo Honkasalon "Betoniyö".


title: The Last One for Life

text: The Last One for Life on suomalaisen sinfonisen death metalin yhtyeen Eternal Tears of Sorrowin single. Se on julkaistu vuonna 2001.


title: Mut hei

text: Mut hei on suomalaisen heavy metal -yhtyeen Waltarin toinen EP-levy. Se on julkaistu vuonna 1990 levymerkillä Stupido Records.


title: Valfrid

text: Valfrid tai Walfrid on alun perin saksalainen miehen etunimi. Nimen muinaissaksalainen alkumuoto "Walefried" merkitsee "taistelutantereen turvaa".


title: Valfrid

text:
Suomessa nimi Valfrid on Väestörekisterikeskuksen tietojen
mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 4141 henkilölle. Nimen muunnoksina ovat Suomessa käytössä Vallu ja Valle, Pohjanmaalla mös Valfriiti ja Friiti.


title: Avala-torni

text: Avala-torni () on 204,5 metriä korkea televisio- ja radiotorni Serbiassa. Avala-torni sijaitsee Avala-vuoren päällä Belgradin kaupungissa Serbiassa. Alkuperäinen torni valmistui vuonna 1965, mutta se tuhoutui Naton joukkojen pommitaessa kaupunkia vuonna 1999 Kosovon sodan aikana. Tornin jälleenrakentaminen aloitettiin 21.12.2006 ja se valmistui 21.4.2010. Avala-torni on Serbian korkein torni.


title: Avala-torni

text: Tornin suunnitelivat arkkitehdit Uglješa Bogdanović ja Slobodan Janjić. Alkuperäisen tornin rakentaminen aloitettiin vuonna 1961 ja se valmistui vuonna 1965. Alkuperäinen torni oli 202,87 metriä korkea kun taas uusi torni on 204,5 metriä korkea.


title: Betoniyö (elokuva)

text: Betoniyö on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Pirjo Honkasalon ohjaama draamaelokuva. Se on elokuvatuotantoyhtiö Bufon tuottama ja se perustuu Pirkko Saision samannimiseen romaaniin vuodelta 1981.


title: Betoniyö (elokuva)

text: Elokuvan maailmanensi-ilta oli Toronton elokuvajuhlilla 7. syyskuuta 2013. Suomessa sen ensiesitys oli Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla 22. syyskuuta 2013. Teatterilevitykseen elokuva tuli 1. marraskuuta 2013. Sitä on esitetty lukuisilla elokuvajuhlilla.


title: Betoniyö (elokuva)

text: "Betoniyö" valittiin syyskuussa 2014 Suomen ehdokkaaksi parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon kategoriaan. Se ei kuitenkaan päässyt listalle, jolta vieraskielisen elokuvan Oscarin saaja valitaan.


title: Betoniyö (elokuva)

text: Betoniyö kertoo kahdesta veljeksestä ja yhdestä vuorokaudesta Helsingissä. Vanhempi veli on lähdössä kärsimään vankeusrangaistustaan ja viettää viimeiset hetkensä vapaana 14-vuotiaan pikkuveljensä kanssa. Suomen elokuvasäätiön mukaan "rohkea ja analyyttinen kaupunkielokuva kertoo unenomaisen tarinan hauraasta mielestä ja viattomuuden kadottamisesta."


title: Betoniyö (elokuva)

text: Elokuvan tuottivat Bufolle Misha Jaari ja Mark Lwoff. Elokuvan yhteistuottajia olivat ruotsalainen Plattform Produktion ja tanskalainen Magic Hour Films.


title: Betoniyö (elokuva)

text: Elokuvaa rahoittivat Suomen elokuvasäätiö (800 000 eurolla), Yleisradio, Nordisk Film & TV Fond, Svenska Filminstitutet, Det Danske Filminstitut ja Danske Radio. Elokuvan levityksestä Suomessa vastasi Cinema Mondo.


title: Betoniyö (elokuva)

text: Betoniyö sai kuusi Jussi-palkintoa: elokuva, ohjaus, äänisuunnittelu, leikkaus, lavastus ja kuvaus.


title: Betoniyö (elokuva)

text: Elokuva oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi.


title: Gibraltarpedia

text: Gibraltarpedia on Gibraltarin ja sen lähialueiden rakennusten, henkilöiden, eläinten ja kasvien kattamiseen Wikipediassa tähtäävä projekti, joka aloitettiin heinäkuussa 2012. Projekti pohjautuu aiemmin toteutettuun saman tyyliseen projektiin Monmouthpedia, jossa katettiin walesilaiseen Monmouthin kaupunkiin liittyneitä artikkeleita. Projekti herätti kiinnostusta, mutta myös kritiikkiä mediassa. Kritiikki kohdistui Wikimedia UK:n eli Yhdistyneen kuningaskunnan Wikimedian entisen hallituksen jäsenen vastaanottamiin palkkioihin projektiin liittyen.


title: Gibraltarpedia

text: Gibraltarpedian tarkoituksena on kattaa Gibraltariin ja sen lähialueisiin Espanjassa ja Marokossa liittyviä aiheita Wikipediassa. Projektia tekemässä on vapaaehtoisten lisäksi Gibraltarin hallinto, Gibraltarin museo ja turismilautakunta. Alkuperäisen idean projektista sai Tyson Lee Holmes, joka kuultuaan Monmouthpediasta uskoi samanlaisen projektin olevan hyödyllinen Gibraltarille. Hän otti yhteyttä Gibraltarin museon Stewart Finlaysoniin, joka puolestaan otti edelleen yhteyttä Wikimedian Yhdistyneen kuningaskunnan osastoon. Monmouthpedian alullepanijat kutsuttiin Gibraltarille keskustelemaan projektista. Gibraltarilla projekti nähtiin keinona tukea alueen turismia ja Gibraltarin turismista vastaava ministeri Neil Costa järjesti muun muassa kiertoja historiallisissa kohteissa Wikipediasta kutsutuille henkilöille. Gibraltar solmi myös sopimuksen konsultaatiosta Wikimedian jäsen Roger Bamkinin kanssa konsultaatiosta QR-koodien käytöstä ja projektiin osallistuvien neuvonnasta. QR-koodeja on tarkoitus laittaa esille Gibraltarilla, jolloin älypuhelinten käyttäjät voivat paikanpäällä lukea koodin ja päästä paikkaa tai asiaa koskevaan Wikipedia-artikkeliin omalla kielellään.


title: Gibraltarpedia

text: Gibraltarpedian projektiin osallistuvat Wikipedian käyttäjät saavat pisteitä uusista artikkeleista, hyviksi tai suositelluiksi arvioiduista artikkeleista ja kuvien lisäämisestä Wikipedia Commonsiin. Pisteitä saa myös "Tiesitkö että..." listalle päässeistä artikkeleista. Projekti jakaa palkintoja käyttäjien keräämien pisteiden perusteella. Pääpalkinto on matka Gibraltarille, jonka lisäksi jaetaan useita pienempiä palkintoja. BBC:n artikkelin mukaan projektiin osallistuvat tuottivat noin 20 uutta artikkelia päivittäin useilla eri kielillä.


title: Gibraltarpedia

text: Projekti herätti kritiikkiä ensin Wikipedian yhteisön sisällä ja sitten myös mediassa kun Bamkinia syytettiin "Tiesitkö, että..." toiminnon väärinkäytöstä asiakkaidensa hyväksi. Fox Newsin mukaan Gibraltar oli saanut toiminnan seurauksena satoja miljoonia artikkelien lukukertoja. Asiaa käsiteltiin myöhemmin myös muun muassa Forbesissa, Le Mondessa, The Daily Telegraphissa ja Helsingin Sanomissa. Jimmy Wales otti kantaa asiaan sanomalla, että Wikipedian virallisissa toimissa toimivan henkilön on vastuutonta ottaa asiakkailta rahaa paremman näkyvyyden saamiseksi Wikipediassa. Bamkin itse kiisti muokanneensa Wikipediaa maksua vastaan. Hän kuitenkin erosi tehtävistään Wikimediassa syyskuussa 2012. Myös Gibraltar kiisti maksaneensa Bamkinille Gibraltarin näkyvyyden kohottamisesta Wikipediassa.


title: Tripartite-luokka

text: Tripartite-luokka on Ranskan, Alankomaiden ja Belgian yhdessä suunnittelema miinantorjunta-alusluokka, jonka suunnittelun lähtökohtana käytettiin Ranskan merivoimien Circé-luokkaa. Sopimukseen sisältyi, että kukin maa valmistaisi omien alustensa suunnitelman mukaisen rungon. Ranska toimitti kaikkiin aluksiin miinantorjuntajärjestelmät sekä elektroniikan, Alankomaat voimansiirtojärjestelmän koneistoineen ja Belgia miinantorjuntajärjestelmien koneistot sekä sähkön tuottamiseen tarvittavat laitteet.


title: Tripartite-luokka

text: Runko, kansi ja laipiot muodostavat yhden kokonaisuuden, jonka seinämän paksuus vaihtelee kahdestakymmenestä neljäänkymmeneen millimetriin. Rakenne on jäykistetty trapetsirakentein ja kiinnitykset on tehty lasikuitunastoin. Vahvisteena on käytetty teräsrakeita. Voimansiirto vastaa Circé-luokan voimansiirtoa, johon on lisätty keulaan suihkumoottorit. Keulan ohjauksella on saatu lisää hallittavuutta miinantorjunnan aikana. Sähköiset aktiiviset peräsimien ja keulasuihkujen voimanlähteenä on kolme Astazou IVB kaasuturbiinikonetta, joista kukin tuottaa 150 kilowattia. Neljäs dieselgeneraatroti tuottaa 160 kW, mikä toimii risteilymoottorina sekä sähkön tuottoon aluksella. Aluksen pääakseli pyörittää viisilapaista CP-potkuria.


title: Tripartite-luokka

text: Miinantorjuntakaikuluotain DURM 21B on pienempi ja tehokkaampi kuin edeltäjänsä ja se kykenee havaitsemaan miinan 80 metrin syvyydestä. Kaikuluotain voidaan nostaa rungon sisään ajon aikana. Alusten varsinainen raivauskyky on heikohko ja niille on asennettu ainoastaan kevyt torjuntakalusto.


title: Tripartite-luokka

text: Ranskan laivasto oli tarkoitus tilata 15 Éridan-luokan alusta, mutta määrä pienennettiin budjettisyistä kymmeneen.


title: Tripartite-luokka

text: Belgia tilasi kymmenen Aster-luokan alusta. Belgialla oli aluksi ongelmia runkojen valmistamisessa ja tilaukset siirrettiin helmikuussa 1981 Béliardilta.


title: Tripartite-luokka

text: Alankomaat tilasi 15 Alkmaar-luokan alusta.


title: Tripartite-luokka

text: Pakistan tilasi Ranskasta DCN:ltä kolme alusta tammikuussa 1992. Ranskan laivasto toimitti jo marraskuussa yhden aluksen "Munsifiksi" nimetyn "Sagittaren", jonka tilalle valmistettiin uusi Lorientin telakalla uusi samalla nimellä ja runkonumerolla. Toinen alus "Muhafiz" laskettiin vesille 8. heinäkuuta 1995 Lorientin telakalta ja kolmas "Mahmood" valmistettiin Karachin laivastontelakalla DCN:n tuella.


title: Pesäpallon maailmancup 2012

text: Seitsemäs Pesäpallon maailmancup järjestettiin Australiassa Gold Coastissa 10.-13.10.2012. Turnaukseen osallistui pelaajia neljästä maasta. Saksasta ja Sveitsistä kuitenkin vain yksittäisiä pelaajia, jotka yhdistettiin australialaisten ja suomalaisten tuella Euroopan joukkueeksi. Ennen turnauksen alkua pelatussa krikettimaaottelussa Australia voitti Suomen 114-113.


title: Pesäpallon maailmancup 2012

text: Suomi voitti turnauksen kaikissa sarjoissa (miehet, naiset ja sekajoukkueet) ja Australia sai hopeaa. Turnauksen parhaina pelaajina palkittiin Australian Tanya Kankaanpää ja Luke Niemi sekä Suomen Kirsi Laine ja Kari Löytökorpi.


title: Pesäpallon maailmancup 2012

text: Suomen miesjoukkue: Sami Haapakoski, Tuomas Hautala, Henri Heinäheimo, Martti Holma, Teemu Kangasvieri, Sami Joukainen, Antti Kalenius, Juha Korhonen, Timo Lehto, Kari Löytökorpi, Jukka Marttala, Ossi Muurainen, Henri Puputti, Veli-Pekka Still ja Erno Tuomainen. Pelinjohtajina toimivat Löytökorpi ja Marttala.


title: Pesäpallon maailmancup 2012

text: Suomen naisjoukkue: Anne Aatola, Virpi Hukka, Eeva Kettunen, Minttu Koivunen, Marjut Korhonen, Eeva Kujanpää, Kirsi Laine, Essi Leppänen, Jaana Marjamäki, Sanna Marttala, Heli Pennanen, Petra Pihlström, Salla Puhakka ja Inga Ärnfors. Pelinjohtajina toimivat Satu Mikola ja Pirjo Mäkelä.


title: Coletti

text: Coletti tai Colletti on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Syrjäytymisvaikutus

text: Syrjäytymisvaikutuksella tarkoitetaan ekspansiivisen finanssipolitiikan aiheuttamaa korkojen nousua, jolloin yksityinen kysyntä ja investoinnit supistuvat. Toisin sanoen, kun valtio lisää kulutusta, yksityiset investoinnit ja kulutus syrjäytyvät.


title: Syrjäytymisvaikutus

text: Muutokset finanssipolitiikassa siirtävät IS-käyrää, joka kuvaa tasapainoa hyödykemarkkinoilla. Ekspansiivinen finanssipolitiikka siirtää IS-käyrää oikealle kohdasta IS1 kohtaan IS2. Lisäksi, ekspansiivinen finanssipolitiikka siirtää reaalitulojen tasapainotilaa kohdasta Y1 kohtaan Y2 ja korkotasoja kohdasta i1 kohtaan i2. Korkotason pysyessä kohdassa i1, korkeammat valtion menot kasvattavat kokonaiskysyntää. Tämä kysynnän kasvun tulee näkyä tuotoksessa. Korkotason noustessa, reaalitulojen tasapainon on noustava valtion tulojen ja kertoimen (multiplier) tulon verran.


title: Syrjäytymisvaikutus

text: Jos korko i1 pysyy vakiona, hyödykemarkkinat ovat tasapainossa, niin että suunniteltuja menoja vastaa tuotos, mutta rahoitusmarkkinat eivät ole enää tasapainossa. Tulo lisääntyy, ja sen vuoksi rahan kysyntä lisääntyy. Koska kysyntää on ylenmäärin, korot kasvavat. Yritysten suunnitellut menot supistuvat korkeiden korkojen vuoksi ja siten kokonaiskysyntä supistuu. Tämän vuoksi tasapainotila on korkeammilla koroilla. Tämän vuoksi koron muutos ja sen vaikutus kokonaiskysyntään vaimentaa ekspansiivisen finanssipolitiikan ja valtion kulutuksen vaikutusta.Roger W. Spencer & William P. Yohe, 1970. «The 'Crowding Out' of Private Expenditures by Fiscal Policy Actions», Federal Reserve Bank of St. Louis "Review", October, pp. 12-24


title: Jenni Farley

text: Farley kävi Columbia Hight Schoolia East Greenbushissa, New Yorkissa. Hän on espanjalais-irlantilaista syntyperää. Ennen uraansa TV:ssä hän toimi lastenhoitajana.


title: Jenni Farley

text: Ennen Jersey Shorea Farley omisti graafisen suunnittelun yrityksen nimeltä Jenni Farley Desings Inc. Joulukuussa 2009 Farley esiintyi ensi kertaa Jersey Shoressa, jossa hän sekä seitsemän hänen kämppäkaveriaan viettivät kesän Seaside Heightsissa, New Jerseyssä. Toinen tuotantokausi kuvattiin Miamissa, Floridassa, ja kolmas tuotantokausi jälleen New Jerseyssä. Sarjan neljäs tuotantokausi kuvattiin Italian Firenzessä. Vaikka huhuttiin, etteivät sarjan tähdet kirjoittaisi uusia sopimuksia ennen kuin heidän palkkiotaan korotettaisiin, kaikki kahdeksan pääesiintyjää tekivät lopulta sopimuksen uuden kauden kuvaamisesta.


title: Jenni Farley

text: Farley julkisti mallistonsa "Filthy Couture" Las Vegasissa, Nevadassa muotinäytöksessä heinäkuussa 2010. Neljän toimintakuukauden jälkeen malliston myyminen lopetettiin lokakuussa 2010 uhkaavan tavaramerkkioikeussyytteen takia. Farley ilmoitti, ettei tuotemerkkiä lopetettaisi ja uusi mallisto julkistettaisiin. Huhtikuussa 2011 MTV ilmoitti tilanneensa kaksi Jersey Shoren spin-off-sarjaa, joista toisessa esiintyisivät Farley ja Nicole Polizzi. Ensimmäinen tuotantokausi sisältäisi 12 jaksoa. Vuonna 2010 Farley julkaisi kirjan nimeltä "The Rules According to JWOWW: Shore-Tested Secrets On Landing a Mint Guy, Staying Fresh To Death, and Kicking the Competition to the Curb". Hänet on parhaillaan haastettu oikeuteen hänen kuvattuaan useita jaksoja reality-ohjelmaansa asunnossaan, väitetysti ilman vuokraisäntänsä lupaa.


title: Jenni Farley

text: Vuonna 2012 Farley ja Nicole Polizzi, joka esiintyi myös Jersey Shoressa, esiintyivät 12-jaksoisessa spin-off-sarjassa nimeltä Snooki & JWoww, joka tuli ensi-iltaan MTV:llä 21. kesäkuuta 2012. Sarja kuvattiin kuuden viikon ajanjakson aikana kaksikerroksisella, entisellä paloasemalla lähellä Grove streetiä ja Mercer streetiä Jersey Cityssä, New Jerseyssä. Sarja seuraa Polizzin ja Farleyn muuttoa kämppäkavereiksi ja sitä on kuvailtu nykypäivän Laverne & Shirleyksi.


title: Jenni Farley

text: Lokakuussa 2011 JWoww julkaisi henkilökohtaisen sivustonsa JWOWW.com jakaakseen kunkin hetkiset kiinnostuksenkohteensa ja tarjotakseen vinkkejä faneilleen parisuhde-, kauneus- ja kuntoiluongelmiin.


title: Szczecin-Świnoujścien satama

text: Szczecin-Świnoujścien satama (, , LOCODE: PL SZZ ja PL SWI ) on Puolan länsirajan tuntumassa sijaitsevien Szczecinin ja Świnoujścien kaupunkien yhteinen, vuonna 1996 perustettu satamalaitos.


title: Szczecin-Świnoujścien satama

text: Itämeren äärellä sijaitseva Świnoujścien satama pystyy ottamaan vastaan aluksia, joiden syväys on enintään 13,2 metriä ja joiden pituus ei ylitä 270 metriä. Satamaan kuuluu Puolan suurin kuivabulkin käsittelytermiaali (erityisesti hiiltä ja rautamalmia) sekä lauttaterminaali. Kaupunki toimi jo 1700-luvun puolivälissä Szczecinin (tuolloin Stettin) ulkosatamana.


title: Szczecin-Świnoujścien satama

text: Mereltä 65 kilometriä sisämaahan päin sijaitsevaan Szczecinin satamaan saavat tulla syväykseltään korkeintaan 9,15-metriset ja pituudeltaan 215-metriset alukset. Satama on yleissatama.


title: Szczecin-Świnoujścien satama

text: Szczecinin syväsatama-alueen Itämeren-puoleiselle rannalle rakennettiin uusi aallonmurtaja ja sen suojaan aluksi suuruudeltaan 2,5 miljardin kuutiometrin (bmc) vuosikapasiteettiin kykenevä LNG-terminaalia. Vuonna 2017 uutisoitiin tarpeesta kasvattaa tämän sataman tällöin jo 5,0 miljardin kuutiometrin LNG-vuosikapasiteettia edelleen 7,5 miljardiin kuutiometriin. Esimerkiksi Puolan valtion kontrolloima maakaasuyhtiö PGNiG oli suunnitellut tuovansa jatkossa Qatarista 2,9 miljardia kuutiometriä nesteytettyä maakaasua vuosittain sataman kautta. Maakaasuyhtiö oli käynyt keskusteluja myös Yhdysvalloista tuotavan LNG:n määrän lisäämiseseksi.


title: Szczecin-Świnoujścien satama

text: Sekä Świnoujścien että Szczecinin satama-alueilla on erilliset vapaa-alueet EU:n tullialueen ulkopuolista varastointia ja liiketoimintaa varten.


title: Szczecin-Świnoujścien satama

text: Vuonna 2011 satama oli rahtitonneissa mitattuna Puolan toiseksi suurin satama Gdańskin sataman jälkeen, konttirahtitonnien osalta 3. suurin Gdynian sataman jälkeen.


title: Szczecin-Świnoujścien satama

text: Szczecin-Świnoujścien sataman vuosittainen rahtimäärä:


title: Suomenlinnan telakka

text: Suomenlinnan telakka eli Viaporin telakka on 1700-luvun jälkipuoliskolla rakennettu kaleeri- ja kuivatelakka Susisaaressa Suomenlinnassa, Helsingissä. Telakan suunnitteli Daniel Thunberg, joka sai kansainvälistä huomiota teknisten ratkaisujen myötä. Suomenlinnan telakka on Suomen vanhin kuivatelakka ja yksi Euroopan vanhimmista telakka-alueista. Se on myös ainoa kuivatelakka Suomessa Hangon itäpuolella. Kuivatelakan suuremman sisäaltaan pituus on 140 metriä, leveys 50 metriä. Pienemmän ulkoaltaan pituus on 120 metriä, leveys 21 metriä. Telakka-altaisiin johtaa 5 metrin syvyinen väylä. Telakalla on ollut keskeinen asema Suomenlinnan linnoituksen historiassa ja sitä voidaan pitää myös saavutuksena tekniikan historiassa.


title: Suomenlinnan telakka

text: Yksi tunnetuimmista telakalla rakennetuista aluksista on Suomenlinnan vanha lautta, "M/S Suomenlinna-Sveaborg", vuodelta 1952.


title: Suomenlinnan telakka

text: Suomenlinnan telakan rakentaminen aloitettiin vuonna 1750. 1700-luvulla telakkalla rakennettiin useita sotalaivoja Ruotsin saaristolaivastoon. Suomen ollessa Venäjän alaisena, telakalla tehtiin lähinnä laivojen korjaustöitä ja sitä pidettiin säilytyspaikkana. Krimin sodassa vuonna 1855 Englannin ja Ranskan laivastot vaurioittivat telakkaa pahasti.


title: Suomenlinnan telakka

text: Telakan alueella toimi vuosina 1921–1935 Suomen Valtion lentokonetehdas, joka varusti merkittävästi ilmavoimia. Telakalla rakennettiin Suomen ensimmäiset lentokoneet. Ensimmäiset koneet olivat lisenssillä rakennettuja Caudron G.3 -koneita. 1930- ja 1940-luvulla telakka oli Suomen laivaston sukellusvenelaivueen tukikohta sekä huoltopaikka valtion aluksille. 1940-luku oli seuraava vilkas laivanrakennusaikakausi, kun kauppalaivoja valmistui Suomen sekä Neuvostoliiton tarpeisiin. Telakkalla rakennettiin troolareita sotakorvauksena Neuvostoliitolle.


title: Suomenlinnan telakka

text: 1950-luvulla Valmet Oy eli entinen Valtion laivatelakka piti Suomenlinnan telakkaa sivutoimipisteenään, Katajanokan telakan ollessa päätelakka. Yksi syistä oli rautatieyhteys Katajanokalle. Suomenlinnan telakalle oli suunniteltu 1920-luvulla rautatiesiltaa Kaivopuistosta telakan lentokonetehtaalle, mutta suunnitelma ei ikinä toteutunut. Valmet teki Suomenlinnassa muun muassa puutavara- ja asuntolaivoja Neuvostoliittoon sekä proomuja ja losseja Suomeen. Viimeinen Suomenlinnassa rakennettu alus valmistui vuonna 1974, kun Valmet siirsi laivanrakennuksen Vuosaareen ja vuonna 1985 Valmet luopui Suomenlinnan telakasta.


title: Suomenlinnan telakka

text: Valmetin lähdettyä, Suomen valtio vuokrasi telakan vuonna 1987 Viaporin Telakka ry:lle, jonka hallinnassa se on ollut siitä lähtien. Telakalla korjataan muun muassa perinteisin käsityömenetelmin vanhoja perinnepuulaivoja. Viaporin Telakka ry on vuokrannut telakkaa edelleen yksityisyrittäjille, jotka harjoittavat alusten kunnostusta ja talvisäilytystä. Telakalla kunnostetaankin purjejaaloja sekä muita museoviraston ylläpitämään perinnelaivarekisteriin kuuluvia aluksia.


title: Suomenlinnan telakka

text: Viaporin Telakka ry on vuokrannut telakkaa myös isommille yrityksille. 2000-luvulla telakalla toimi Turun Korjaustelakka Oy, joka korjasi pääasiassa merivoimien ja rajavartiolaitoksen aluksia, mutta myös paikallisia laivoja, hinaajia ja Saimaalla liikennöiviä aluksia oli korjauksessa ja talvisäilytyksessä telakalla. Sittemmin telakan ulkoallas on vuokrattu Turkulaisvarustamo Alfons Håkans Oy Ab:lle, joka tarjoaa merihinauksia ja telakointimahdollisuuksia vesibusseille.


title: Moisander

text: Moisander on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Toivio

text: Toivio tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Eremenko

text: Eremenko tai Jerjomenko on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Hetemaj

text: Hetemaj on sukunimi ja tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: City Boy

text: City Boy on norjalaisen Donkeyboy-yhtyeen toiselta studioalbumilta, "Silver Moonilta" julkaistu elektro-pop -single. Single julkaistiin 29. marraskuuta 2011. Single on yltänyt Tanskassa ja Norjassa singlelistan 1. sijalle.


title: Zack Taylor

text: Zachary "Zack" Taylor on kuvitteellinen henkilö Power Rangers -universumissa, joka oli mukana "Mighty Morphin Power Rangersin" ensimmäisellä ja osittain toisella tuotantokaudella. Hän oli ensimmäinen mustaa asua käyttänyt Power Ranger. Häntä näytteli Walter Emanuel Jones.


title: Zack Taylor

text: Kun viisas ja hyväntahtoinen tietäjä Zordon havaitsi vuosituhansia sitten vangitsemansa avaruusnoita Rita Repulsan karanneen hän valitsi Zackin yhdessä Kimberly Hartin, Jason Lee Scottin, Billy Cranstonin ja Trini Kwanin kanssa suojelemaan maailmaa. Zordon antoi viisikolle voimakolikot, joiden avulla he pystyivät muuttumaan Power Rangereiksi. Zordon antoi heille myös Dinozordit, jotka yhdistämällä he pystyivät muodostamaan Megazordin ja taistelemaan sen avulla Ritan suurentamia hirviöitä vastaan. Zackistä tuli Musta Power Ranger, joka sai ohjattavakseen Mastodontti Dinozordin. Hänen henkilökohtainen aseensa oli voimakirves. Toisella tuotantokaudella rangereiden siirryttyä käyttämään Thunderzordeja Dinozordien sijasta Zack sai uudeksi zordikseen Lion Thunderzordin.


title: Zack Taylor

text: Zack oli myös ensimmäinen afroamerikkalainen Power Ranger. Hänessä yhdistyivät taito, voima ja ketteryys. Zack oli energinen, karismaattinen ja hauska nuori mies, joka nautti urheilemisesta. Tanssi oli erityisesti lähellä hänen sydäntään, mutta hän pelasi välillä ystäviensä kanssa myös esimerkiksi lentopalloa, koripalloa, amerikkalaisesta jalkapalloa ja kävi sukeltamassa. Zack oli ihastunut samalla luokalla olleeseen tyttöön Angelaan, johon hän yritti usein tehdä vaikutuksen . Zack oli yleensä luottavainen ja pyrki ajattelemaan positiivisesti. Zack oli luovuttaa vain kun hän luuli ystäviensä unohtaneen hänen syntymäpäivänsä; kun vihreä ranger katkaisi yhteyden Zordoniin, tartutti viruksen Alpha 5:een, tuhosi komentokeskuksen tietokoneet ja tunkeutui vielä Megazordin ohjaamoon; kun Rita vei loitsulla rangereiden itseluottamuksen ja kun Lord Zedd otti haltuunsa ja jäädytti Pirantishead nimisen hirviönsä avulla heidän Dinozordinsa. Vaikka Zackillä oli hyvä itseluottamus hän pelkäsi käärmeitä ja hyönteisiä, erityisesti hämähäkkejä. Tosin kerran pidettyään taikaesitystä lapsiryhmälle hän pelotti kahdella valekäärmeellä Bulkin ja Skullin pois häiritsemästä. Zackin pelko käärmeitä kohtaan oli luultavasti laantunut ajan myötä. Syynä saattoi olla harhasaarella Ritan hänelle aiheuttama näky, jossa Zackin käärmekammoa testattiin.


title: Zack Taylor

text: Zack piti taistelulajeista yhtä paljon kuin tanssimisesta ja hän oli luonut oman taistelutyylin nimeltä "Hip-Hop-Kido". Se yhdisteli tanssimaisia liikkeitä nopeiden ja voimakkaiden iskujen kanssa. Taistelutyyli muistutti hyvin paljon capoeiraa tai Daniel O' Neilliä elokuvassa Bangkok Adrenaline. Tekniikka teki Zackistä vahvan vastustajan. Zack oli myös kekseliäs. Muutaman kerran hänen ideansa johtivat voittoon vihollisista, kuten Knasty Knightia vastaan sen onnistuttua käristämään heidän aseensa. Tommy Oliverin liityttyä rangereihin hänestä ja Zackistä tuli läheiset ystävät heidän yhteisten kiinnostusten kohteidensa ansiosta. Zack antoi Tommylle myös neuvoja, kun Tommy oli hermostunut ja halusi luoda romanttisen suhteen Kimberlyyn. Ennen Tommyn liittymistä (tai kun hän ei ollut paikalla nuorisokeskuksella) Zack usein harjoitteli Jasonin kanssa karatea. Tommy ja Zack harjoittelivat usein myös yhdessä. Vaikka Tommy päätti antaa vihreän rangerin voimansa Jasonille Ritan vihreän kynttilän palettua loppuun, oli Zack Jasonin lisäksi ainoa, joka pääsi käyttämään vihreän rangerin lohikäärmekilpeä. Se tapahtui Zackin ja Tommyn taisteltua kahdestaan Oysterizer nimistä hirviötä vastaan.


title: Zack Taylor

text: Zackin vanhemmat nähtiin ensimmäisellä tuotantokaudella Angel Groven lukion vanhempainillassa. Toisella tuotantokaudella esiteltiin Zackin serkku Curtis, joka näyttäytyi sarjassa kauden puoleen väliin asti. Curtis oli hyvin samanlainen Zackin kanssa. Molemmat olivat hyviä puhumaan, pitivät tanssimisesta ja musiikista. Curtis ystävystyi Trinin ihastuksen Richien kanssa. Kaksikko taisteli rullaluistellessaan kerran jopa savisotureita vastaan.


title: Zack Taylor

text: Kun Walter Jones (Zack), Austin St. John (Jason) ja Thuy Trang (Trini) jättivät sarjan toisen tuotantokauden puolivälissä sopimuskiistojen takia heidän hahmonsa kirjoitettiin ulos sarjasta. Zack, Jason ja Trini valittiin osallistumaan Sveitsissä järjestettävään maailmanrauhankokoukseen ja heidän voimansa siirrettiin kolmelle uudelle teinille. Zackin voimat siirrettiin Adam Parkille. Ei tiedetä mitä Zack teki maailmanrauhankokouksen jälkeen, vaikka Jason palasi myöhemmin sarjassa "Power Rangers Zeo", elokuvassa "Power Rangers turbovaihteella" ja sarjan kymmenvuotista taivalta juhlineessa Power Rangers Wild Forcen jaksossa "Forever Red". Zackin näyttelijä Walter Jones toimi tosin hirviöiden ääninäyttelijänä parissa Power Rangers Lost Galaxyn ja Power Rangers Wild Forcen jaksossa.


title: Postdoc

text: Postdoc on akateemisen uran vaihe, jossa tehdään väitöskirjan jälkeisiä jatko-opintoja (). Tyypillisesti postdoc-vaihe ajoittuu alle viisi vuotta tohtorin tutkinnon suorittamisen jälkeen. Tyypillisesti niitä lähdetään tekemään muuhun korkeakouluun kuin siihen, jossa oma tutkinto on suoritettu. Postdoc-vaiheessa uransa alussa oleva tohtori tekee tutkimusta joko melko itsenäisesti tai vanhemman tutkijan opastuksessa kehittäen oman alansa ammattitaitoa. Postdoc-vaihe voidaan rahoittaa isäntälaitoksen maksamalla palkalla, säätiöiden tai muiden vastaavien tahojen maksamalla apurahalla tai tutkimuksesta hyöytyvän tahon sponsoroinnilla.


title: Kaunis turhuus

text: Kaunis turhuus on suomalaisen Puolikuu-yhtyeen seitsemäs, vuonna 1997 ilmestynyt studioalbumi. Tuottaja on Esa Kaartamo ja levy-yhtiö PolyGram Finland Oy.


title: Kaunis turhuus

text: Albumin musiikki on enimmäkseen konerytmien tahdittamaa melodista ja tanssittavaa poppia sekä "perinteisempää" kitararockia. Mukana on myös kaksi hitaampaa kappaletta.


title: Kaunis turhuus

text: Kansitekstissä yhtye lupaa palata osassa "Sinisilmä".


title: Kaunis turhuus

text: Kari Pesonen on tehnyt kaikki laulut. Sovituksista vastaavat Esa Kaartamo ja Puolikuu, paitsi kappaleilla A1, A5 ja B6 edellisten lisäksi myös Hannu Korkeamäki.


title: Kaunis turhuus

text: "Kuin varkaat" -kappaleen taustaa LP-levyltä "Exotic Moods for the Swinging Lovers" on käytetty Copacabana Records Inc:n ystävällisellä luvalla.


title: Kaunis turhuus

text: Edellä mainitun lisäksi albumin toinen hidas kappale on "Tahdon sut mun elämään".


title: Kaunis turhuus

text: "Kuu Ristinummen yllä" ja "Kaunis maailma" ovat kitararockia. Niillä on mukana myös rumpali.


title: Kaunis turhuus

text: "Pikkumetsään" poikkeaa sanoitukseltaan albumin muista ihmissuhdelauluista siinä suhteessa, että se viittaa lapsuusaikaan.sekäEsa Pulliaista kiitetään sitarista, jota kuullaan kappaleella "Ethän mene vielä".Albumin tuottamista ovat tukeneet Boot Factory Suutari Pekka Lahti ja Jack&Jones Unlimited.


title: Wolter Westerholm

text: Wolter Lennart Westerholm (27. kesäkuuta 1908 Helsinki – 31. joulukuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja. Hän sai vuorineuvoksen arvonimen vuonna 1961. Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri ja toimi useiden yritysten toimitusjohtajana: Wärtsilä-Selluloosa 1951–1953, Äänekoski 1953–1957, Metsäliiton Selluloosa vuodesta 1957 ja Metsäliiton Paperi vuodesta 1962.


title: Kuhmujäkälä

text: Kuhmujäkälä ("Lasallia pustulata") on isokokoiseksi kasvava lehtimäinen jäkälä. Se kuuluu kuhmujäkälien sukuun. Kuhmujäkälän kilpimäiset sekovarret muodostavat usein laajoja tiheitä ryhmiä. Jäkälän yläpintaa peitää suuret rakkulamaiset pullistumat ja ryhmittäin tummat ja haarovat isidiot. Yläpinnan väri vaihtelee harmaanruskeasta harmaaseen ja tummanruskeaan, kuivana vaaleampi. Alapinta on harmaanruskea tai mustanruskea ja syvien kuoppien kuvioima. Kuhmujäkälää esiintyy Suomessa etelärannikolta Keski-Suomeen asti. Se kasvaa ainakin ajoittain kosteilla jyrkänteillä ja saariston rantakallioilla.


title: Torsten Westerlund

text: Karl Torsten Westerlund (27. heinäkuuta 1888 Oulu – 6. maaliskuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hänelle myönnettiin 1948 vuorineuvoksen arvonimi.


title: Torsten Westerlund

text: Nuorena hän tutustui yritystoimintaan Ruotsissa Karlstads Mekaniska Verkstadissa, ja aika siellä teki häneen pysyvän vaikutuksen. Hän oli Suomen Gummitehtaan apulaisjohtaja 1925–1930 ja toimitusjohtaja 1930–1958. Hän toimi myös Nokian ja Suomen Kaapelitehtaan johtokunnissa 1930-luvulta alkaen.


title: Torsten Westerlund

text: Hänen isänsä oli musiikkikaupan perustaja R. E. Westerlund. Hänen poikansa oli Suomen Kaapelitehdas Oy:n ja vuodesta 1967 Oy Nokia Ab:n toimitusjohtaja Björn Westerlund.


title: Wilhelm Westerlund

text: Wilhelm Westerlund (1844–1921) oli suomalainen lääkäri. Hän väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1873. Hän oli Tyrvään piirin piirilääkäri 1876–1883, Loviisassa 1883–1889, Tammelassa 1889–1901 ja Tampereella 1901–1906. Sen jälkeen hän oli lääkintöneuvos Lääkintöhallituksessa vuosina 1906–1911. Hän julkaisi tilastollisia lääketieteellisiä tutkimuksia eri aloilta sekä Suomen Tiedeseuran Fennia-sarjassa julkaisun "Studier i Finlands antropologi" (6 osaa, 1900–1913. Hänen antropologisia mittauksiaan pidetään uuraauurtavina.


title: Erik af Wetterstedt

text: Erik af Wetterstedt (1736–1822) oli ruotsalainen virkamies. Hänet nimitettiin Suomen maanmittauskonttorin johtajaksi 1771, ja vuodesta 1777 hän oli koko Ruotsin maanmittauskonttorin ylijohtaja. Hän oli Kustaa III:n mukana tämän Suomen-matkalla, oli mukana laatimassa suunnitelmia Suomen hallinnolliseksi jaoksi ja osallistui Suomen maatalouden kehittämiseen. Uppsalan läänin maaherra hänestä tuli 1794 ja yleisten asiain valmistelukunnan jäsen. Hänestä tuli kreivi 1806, ja presidentin arvonimen hän sai 1817.


title: Erik af Wetterstedt

text: Hänen poikansa oli hovikansleri, ulkoministeri Gustaf af Wetterstedt.


title: Seth Wichmann

text: Seth Edvin Wichmann (25. tammikuuta 1885 Pyhäjoki – 23. heinäkuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston naistentauti- ja synnytysopin dosentti 1916–1924 ja professori vuodesta 1924. Duodecim-seuran Acta-sarjan päätoimittaja hän oli 1919–1938. Hän suunnitteli niin sanotun Wichmannin pihdin ("forceps fennica"). Wichmannin puoliso oli toimistopäällikkö Gertrud Johanna Lönnroth (1896–1993), ja myös heidän pojastaan Karri Kristian Wichmannista (s. 1926) tuli lääkäri ja professori.


title: Sigrid Wickström-Paaer

text: Sigrid Wickström-Paaer (1885–1923) oli suomalainen tekstiilitaiteilija. Hän opiskeli ensin Taideteollisuuskeskuskoulussa ja sitten Düsseldorfissa 1905–1907 sekä muualla Euroopassa lyhyempiä aikoja. Aluksi hänen alaansa oli keramiikka ja ensimmäisenä Suomessa batiikki. Hänen tunnetuin kuvakudoksensa on "Kehrääjät" (1912–1913). Hänen puolisonsa oli taiteilija Germund Paaer.


title: Alli Wiherheimo

text: Alli Oivikki Wiherheimo (vuoteen 1906 "Grönhag"; 27. maaliskuuta 1895 Helsinki – 15. kesäkuuta 1978 Helsinki) oli "Kotilieden" toimittaja ja päätoimittaja 1922–1963. Hän oli filosofian maisteri ja sai opetusneuvoksen arvonimen 1963. Hän oli Suomen Naisten Kansallisliiton puheenjohtaja 1937–1938 ja Suomen Akateemisten Naisten Liiton puheenjohtaja 1938–1945.


title: Alli Wiherheimo

text: Alli Wiherheimon veli oli ministeri T. A. Wiherheimo.


title: Jenny Wihuri

text: Jenny Wihuri o.s. "Mäkelä", (1884–1943) oli suomalainen lahjoittaja. Hän perusti vuonna 1942 miehensä merenkulkuneuvos Antti Wihurin kanssa Jenny ja Antti Wihurin rahaston. Ennen avioliittoa hän oli perustanut sisarensa kanssa menestyvän sekatavarakaupan, josta hän kuitenkin avioiduttuaan luopui.


title: Jenny Wihuri

text: Hänen mukaansa on nimetty Suomen Meripelastusseuran pelastusristeilijä "Jenny Wihuri".


title: Eero Viima

text: Eero Jalmari Viima (12. elokuuta 1907 Kisko – 6. marraskuuta 1982 Helsinki) oli Tukkukauppojen Oy:n pääjohtaja 1954–1972. Hän oli koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri ja sai vuorineuvoksen arvonimen 1960. Ennen pääjohtajakauttaan hän työskenteli yrityksessä konttoripäällikkönä 1942–1954.


title: Munakokkeli

text: Munakokkeli on munista valmistettu ruokalaji.


title: Munakokkeli

text: Munakokkeli valmistetaan rikotuista munista, jotka sekoitetaan maidon tai kerman kanssa. Seos kypsennetään rasvassa kattilassa tai paistinpannulla.


title: Eduard Wiiralt

text: Eduard Wiiralt (1898–1954) oli virolainen graafikko. Hän asui Pariisissa 1925–1939 ja uudestaan vuodesta 1949 asuttuaan Ruotsissa pakolaisena 1945–1949. Hän oli uransa alussa ekspressionisti, ja aihepiiri oli uskonnollista, kirjallissymbolistista ja eroottista, myöhemmin hän teki luonnonaiheita ja eläinkuvia.


title: Arved Viirlaid

text: Arved Viirlaid (11. huhtikuuta 1922 − 21. kesäkuuta 2015) oli virolainen kirjailija. Hän pakeni 1943 Suomeen ja osallistui jatkosotaan. Myöhemmin hän siirtyi ensin Ruotsiin ja Englantiin, sittemmin Kanadaan.


title: Johan Henrik Wijkman

text: Johan Henrik Wijkman (myös "Juhana Henrik Vijkman", noin 1698 Porvoo – 7. syyskuuta 1751 Tukholma) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja valtiopäiväedustaja. Wijkman oli yhteistyössä Venäjän kanssa ja pyrki kaatamaan Ruotsia hallineen hattupuolueen hallituksen. Hänet vangittiin maanpetoksen takia ja mestattiin.


title: Johan Henrik Wijkman

text: Wijkmanin vanhemmat olivat Porvoon pormestari Jakob Wickmannus, myöhemmin Wijkman (k. 1728) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Anna Elisabet Gottsman. Wijkman seurasi tuomaria käräjillä 1715 ja hän oli Turun hovioikeuden auskultanttina 1720.


title: Johan Henrik Wijkman

text: Wijkman toimi kamarikollegion ylimääräisenä virkamiehenä vuodesta 1720, Kyminkartanon ja Lappeen tuomiokunnan tuomarin apulaisena vuonna 1722 sekä vuodesta 1722 lähtien Turun hovioikeuden asianajajana. Hän oli Raahen pormestarina vuodesta 1729 ja viimeksi hän oli Pien-Savon tuomiokunnan tuomarina 1740–1751. Wijkman oli myös Raahen pormestarina ollessaan valtiopäivämiehenä vuosien 1731 ja 1738–1739 valtiopäivillä.


title: Johan Henrik Wijkman

text: Wijkman pakeni sotaa Ruotsiin 1741, mutta palasi Suomeen tuomarinvirkaan 1743. Kun hänet oli ilmiannettu epäsäännöllisestä elämästä ja omavaltaisesta käytöksestä, hän pakeni 1748 Venäjälle tutkinnan vielä ollessa meneillään, mutta palasi Suomeen 1749. Kruunu takavarikoi hänen omaisuutensa, jolloin hän värväytyi Tukholmassa ollessaan rahapulassa Venäjän asiamieheksi Suomessa 1750. Hänet paljastettiin ja vangittiin 1751, tuomittiin valtiopetoksesta 12.8.1751 kuolemaan ja mestattiin Tukholmassa 7.9.1751.


title: Johan Henrik Wijkman

text: Wijkman oli naimisissa Kristina Elisabet von Ackernin kanssa.


title: Inkeri Vikainen

text: Inkeri Vuokko Vikainen (o.s. "Laurinen"; 11. lokakuuta 1914 Vaasa – 13. elokuuta 1994 Turku) oli suomalainen kasvatustieteilijä, Turun yliopiston kasvatus- ja opetusopin dosentti, vt. professori 1956–1959 ja professori 1959–1977.


title: Inkeri Vikainen

text: Vikainen väitteli 1955. Hän oli Suomen ensimmäinen kasvatustieteen naisprofessori. Vikaisen tutkimusalaa olivat didaktiikka ja kasvatuspsykologia, ja hän teki niissä Suomessa uraauurtavaa tutkimusta. Vikaisen ansiona on pidetty erityisesti opetustieteen linjan perustamista.


title: Inkeri Vikainen

text: Vuokko Inkeri Laurinen syntyi Vaasassa, silloisessa Nikolainkaupungissa 11.10.1914 esikoislapsena virkamiesperheeseen. Vanhemmat Helmi ja Väinö Laurinen olivat sukujuuriltaan lounaissuomalaisia: isä oli syntynyt Marttilassa, äiti Halikossa. Vasta-avioituneet Helmi ja Väinö muuttivat Vaasaan Väinön saatua töitä Vaasan teollisuuskoulun lehtorina. Äiti Helmi (o.s. Leinola) hoiti kotia ajan tavan mukaisesti kotiavun tukemana. Kun isä sai työpaikan Turusta, perhe muutti sinne. Vuokko kävi Kerttulin kansakoulua ja Turun tyttölyseota. Hän oli monipuolisesti lahjakas oppilas; musiikki, kuvataiteet ja käsityöt olivat hänen lempiaineitaan. Perheen tilanne muuttui dramaattisesti kesällä 1932. Isä kuoli 49-vuotiaana verenmyrkytykseen, ja äiti jäi kahden lapsen yksinhuoltajaksi.


title: Inkeri Vikainen

text: Ylioppilaaksi tultuaan 1934 Vuokko aloitti opinnot Turun yliopistossa pääaineenaan germaaninen filologia. Muiksi aineikseen hän valitsi kasvatusopin, kirjallisuuden, filosofian ja englannin. Inkeri Laurisesta tuli filosofian kandidaatti 1939, maisteri 1943, kansakoulunopettaja 1943, sekä filosofian lisensiaatti ja tohtori 1955. Hänellä oli opintomatkoja useihin maihin 1936. Hän opiskeli Bonnin yliopistossa 1937. Hän oli opettajana inkeriläisseminaarissa 1943–1944, Kajaanin seminaarissa 1944–1945 ja Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun harjoituskoulussa 1945–1947, kasvatusopillisen korkeakoulun ylimääräisenä lehtorina 1947–1949, psykologian laitoksen assistenttina 1945–1946 ja kasvatustieteen laitoksen assistenttina 1946–1948 sekä Turun opettajakorkeakoulun lehtorina 1949–1959 ja vararehtorina 1954–1959.


title: Inkeri Vikainen

text: Hänen kihlattunsa Juhani Juva kaatui jatkosodassa Petsamossa 1941. Inkeri Laurinen avioitui taiteilija Olavi Vikaisen kanssa 1955. He adoptoivat Merja-tyttären.


title: Inkeri Vikainen

text:
Sota-aikana Laurinen oli monissa tehtävissä, mm. opettajien kouluttajana Inkerinmaalla. Jyväskylässä hänen esimiehekseen tuli modernia kasvatuspsykologiaa ja kasvatussosiologiaa edustava Matti Koskenniemi. Siirtyminen Jyväskylään oli merkinnyt samalla Lauriselle siirtymistä moderniin kasvatustieteeseen. Herbartilaisuus opettajajohtoisine ja -keskeisine menetelmineen oli väistymässä uusien kasvatusfilosofisten näkemyksien tieltä. Reformipedagogiset ideat, jotka korostavat lapsen yksilöllisyyttä ja valinnanvapautta olivat saapuneet Suomeen ensiksi Koskenniemen mukana Jyväskylään.
Kansakoulujen opetussuunnitelmakomitea ryhtyi Koskenniemen johdolla 1946 tutkimaan laatimiensa tuntijakojen soveltumista valmisteilla ollutta opetussuunnitelmaa varten. Laurinen sai tehtäväkseen äidinkielen alueen tutkimuksen. Halukkaita ilmoittautui 104 opettajaa luokkineen. Suurin osa oli kokeilussa kaksi vuotta. Oppilaita oli mukana lähes 3000. Tarkempia tietoja kokeilusta on vuoden 1952 opetussuunnitelmakomitean mietinnössä. Äidinkielen osuuteen liittyvät kysymykset ja tehtävät olivat pääasiassa Laurisen laatimia. Ne olivat tuon ajan tehtäviksi monipuoliset ja kielen taitoja eri tahoilta tarkastelevia. Aineiston pohjalta syntyi vuoden 1950 ja 1952 opetussuunnitelmien lisäksi Inkeri Laurisen oma väitöskirja: Lausetajun kehityksestä suomenkielisen kansakoulun kirjoituksenopetuksen tulosten valossa (Laurinen 1955).


title: Inkeri Vikainen

text: Väitöskirja tarkastettiin Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä osastossa 25.5.1955. Vastaväittäjänä oli vt. professori Matti Koskenniemi ja kustoksena professori Lauri Hakulinen. Koskenniemi kiitti väittelijää siitä, että hän tutki lausetajua laajasta näkökulmasta tarkaten oppilaiden kirjallisia ilmauksia kokonaisuuksina ottaen huomioon lapsenomaisuuden. ”Tässä maist. Laurinen on selvästi päässyt pitemmälle kuin yksikään niistä lukuisista lausetajun ilmausten eri puolia käsittelevistä aikaisemmista tutkimuksista, joita hän teoksessaan esittelee ja terävästi kritikoi”.


title: Inkeri Vikainen

text: Teosta on pidetty myöhemmin kotimaisena perustana lasten kielen tutkimukselle sekä kielentaidon ja kirjoittamisen tutkimukselle. Laurinen itse piti tutkimustaan nimenomaan opetuksen uudistukseen suuntautuvana ja opetustieteellisenä tutkimuksena. Tarkastelun kohteena olivat eri opettajien soveltamat lausetajun kehittämiseen tähtäävät menetelmät. Kirjassa käsiteltiin opetusmenetelmiä, oppikirjoja, opettajia ja opetussuunnitelmia. Samaten tutkittiin eri-ikäisten oppilaiden edistystä yhdysluokissa ja erillisissä luokissa. Tavoitteena oli selvittää, minkälaisissa olosuhteissa tapahtuu suotuisinta kehitystä.


title: Inkeri Vikainen

text:
Havaittiin, että oppilaille eniten liikkumavapautta suovat menetelmät tuottavat yleisesti parempia oppimistuloksia kuin rajatut ja rajoittavat. Heikot oppilaat hyötyivät koulukokeilussa opetuksesta enemmän kuin lahjakkaat, tutkijan kielessä ”etevät”. Samoin havaittiin, että tulokset ovat erittäin opettajakohtaiset. Saman opettajan tulokset eri luokissa poikkesivat vähemmän toisistaan kuin eri opettajien väliset tulokset.
Todettiin myös, että pelkkiä päälauseita sisältävä teksti oli oppilaitten vaikeampi muistaa ja käsitellä jäljennöskirjoituksissa kuin monimutkaisempia rakenteita sisältävät lauseet.


title: Inkeri Vikainen

text:
Tuloksista ja huomioista on hyötynyt myös kirjoituksenopetus. Todettiin, että oppimateriaali on puutteellista ja opettajilla on kovin erilaiset mahdollisuudet päästä käyttämään hyvää oppimateriaalia. Niinpä opetussuunnitelmaan tuli selkeää ja havainnollista materiaalia, jossa ohjataan opettajia suunnittelemaan harjoituksia. Niissä suosittiin oppilaitten oman kokemuspiirin kirjoittamista sekä annettiin eriyttämisohjeita.
Inkeri Vikaisesta tuli Turun yliopiston dosentti 1956–1959, kasvatus- ja opetusopin vt. professori 1956–1959 ja professori 1959–1977. Kun Turun yliopistoon perustettiin 1955 kasvatus- ja opetusopin professorin virka, sen hoitajaksi tuli ensin Helsingin yliopiston professori Matti Koskenniemi ja hänen jälkeensä ja hänen ehdotuksestaan Inkeri Vikainen. Siinä tehtävässä hänestä tuli kasvatustieteen laitoksen varsinainen perustaja, kun hän 1957 esitti tiedekunnan hyväksyttäväksi laitoksen johtosäännön.


title: Inkeri Vikainen

text: Inkeri Vikaisesta tuli ensimmäinen kasvatustieteen naisprofessori 1959, kun dosentti Toivo Vahervuo kuoli kesken viranhakua. Hänen nimikkeensä oli aluksi kasvatus- ja opetusopin professori, kunnes se Helsingin yliopistossa 1966 tehdyn muutoksen jälkeen vaihtui myös Turussa nimikkeeksi kasvatustieteen professori. Matti Koskenniemen ansiota oli, että kasvatusoppi saatiin muutetuksi kasvatustieteeksi. Hänestä tuli Suomen tiedeakatemia jäsen 1970. Hän sai Suomen Leijonan komentajamerkin (SL K 6.12.1970). Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta promovoi hänet kunniatohtorikseen 1990.


title: Inkeri Vikainen

text: Vikainen kehitti Turun yliopistossa opetusopin opetustieteeksi perustamalla opetustieteen linjan 1970. Vikainen kirjoitti "Kasvatus"-lehdessä, että opetustieteellinen linja on aiheellinen empiirisen opetuksen tutkimuksen lisäännyttyä. Sen ei kuitenkaan tarvinnut ”merkitä sitä, että systemaattiset opetusopit syrjäytyisivät vaatimuksista, vaikka linjan lopullisena tavoitteena onkin ohjata tieteelliseen ajatteluun opetuksenkin problematiikassa”. Opetustieteen linja oli käytössä cum laude- ja laudatur -vaiheissa vuoteen 1980 asti. Se lakkautettiin, koska opetukseen suuntautuminen tuli uuden opettajankoulutuslaitoksen tehtäväksi, joten kasvatustieteen laitoksen ei ollut enää syytä huolehtia opettajille kuuluvasta opetustieteestä.


title: Inkeri Vikainen

text: Opetustieteen ansioiden vuoksi Vikaiselle toimitettiin kaksi juhlakirjaa: "Opetustiede ja opetuksen tutkimus" (1984) ja "Opetustieteen perustajan juhlakirja – Professori Inkeri Vikaisen satavuotismuistoksi 11.10.2014" (2014).


title: K. B. Wiklund

text: Karl Bernhard Wiklund (1868–1934) oli ruotsalainen Lapin-tutkija ja Uppsalan yliopiston suomalais-ugrilaisten kielten professori 1905–1933. Hänen arkistonsa on Uppsalan yliopistonkirjastossa. Ruotsin valtionarkistossa on hänen lapinkyliä koskeva jäljennöskokoelmansa.


title: K. B. Wiklund

text: Hän toimitti yhdessä E. N. Setälän kanssa teossarjan "Suomen kielen muistomerkkejä" ensimmäisen osan.


title: Anders Gabriel Wikman

text: Anders Gabriel Wikman (13. toukokuuta 1788 Marttila – 27. maaliskuuta 1876 Längelmäki) oli suomalainen pappi. Hän laati 1830-luvulla ensimmäisen laajan ruotsalais-suomalaisen sanakirjan. Kirjassa on runsaasti aineistoa muun muassa suomen murteista. Teos jäi aikanaan julkaisematta.


title: Karl Robert Villehard Wikman

text: Karl Robert Villehard (Ville) Wikman (20. toukokuuta 1886 Vaasa – 14. toukokuuta 1975 Turku) oli suomalainen kansatieteilijä ja sosiologi. Hän oli Åbo akademin pohjoismaisen etnologian ylimääräinen professori 1942–1955 . Hänen tutkimuskohteenaan oli muun muassa nuorison seurustelu ennen avioliittoa. Wikman oli myös Svenska litteratursällskapet i Finlandin arkiston amanuenssi 1915–1918 ja kansanrunousarkiston johtaja 1918–1927 sekä alan ruotsinkielisten julkaisusarjojen päätoimittaja 1918–1924. Hän oli Ruotsalaisen kansanpuolueen keskustoimikunnan jäsen 1920–1927 ja 1934–1946.


title: Matias Wilhelm Wikström

text: Matias Wilhelm Wikström (1804–1835) oli suomalainen pappi ja suomen kielen kieliopin laatija. Hän oli Mustasaaren ja Vaasan kaupungin kirkkoherran apulainen 1826–1831, Vaasan lääninvankilan ja -sairaalan saarnaaja 1831–1834, venäjän kielen sijaisopettaja Vaasan koulussa 1829–1834 ja Porissa 1834–1835. Kun suomen kieli tuli Vaasan yksityisessä oppikoulussa oppiaineeksi, Wikström laati suomen kieliopin "Försök till en Finsk Grammatika, framställande en enda Declination och en enda Conjugation" (C. A. Londicer, 1832).


title: Killing Them Softly

text: Killing Them Softly on vuonna 2012 julkaistu Andrew Dominikin ohjaama rikoselokuva, jonka pääosassa on Brad Pitt. Elokuva perustuu George V. Higginsin vuoden 1974 romaaniin "Cogan's Trade". Elokuva sai ensi-iltansa 22. toukokuuta 2012 Cannesin elokuvajuhlilla, ja sai myönteiset arvostelut.


title: Killing Them Softly

text: Romaanista mukautettu juoni sijoittuu New Orleansiin. Johnny Amato (Curatola) päättää ryöstää korkeilla panoksilla pelattavan laittoman pokeripelin, joka on Markie Trattmanin (Liotta) järjestämä. Amato palkkaa ryöstäjiksi entisen liikekumppaninsa Frankien (McNairy) ja heroiiniaddikti Russellin (Mendelsohn). Jackie Cogan (Pitt) tutkii ryöstöä ja päättää rangaista sekä ryöstäjiä että ryöstön uhria jotta mafian luottamus pelitoimintaan palautuu.


title: Eduard Vilde

text: Eduard Vilde, myös "Wilde", (5. maaliskuuta 1865 Simuna, Virumaa, Viro – 26. joulukuuta 1933 Tallinna, Viro) oli virolainen kirjailija ja toimittaja. Hän oli A. H. Tammsaaren ohella Viron kirjallisuuden merkittävimpiä realisteja. Hän työskenteli toimittajana vuodesta 1883 mutta joutui vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen mielipiteidensä vuoksi lähtemään maasta ja asui vuosina 1905–1917 pakolaisena Suomessa, Saksassa, Sveitsissä ja Kööpenhaminassa. Hän palasi kotimaahan vuoden 1917 vallankumouksen jälkeen. Viron itsenäisyystaistelun aikaan hän oli diplomaattina Kööpenhaminassa ja Viron ensimmäisenä lähettiläänä Berliinissä 1919–1920. Hänelle myönnettiin Tarton yliopiston kunniatohtorin arvo 1929.


title: Eduard Vilde

text: Wilde julkaisi ensimmäiset kertomuksensa ja humoreskinsa 18-vuotiaana. Berliinissä ollessaan 1890–1892 hän tutustui saksalaiseen realismiin ja sosialistisiin aatteisiin. Hänen romaaninsa "Külmale maale" (1896) merkitsi Viron kirjallisuudessa kriittisen realismin läpimurtoa. Romaanissaan "Raudsed käed" hän käsittelee työläisaiheita. Viron 1800-luvun talonpoikaislevottomuuksia hän käsittelee romaanitrilogiassa "Mahtra sõda" (suom. "Kapina moisiossa"), "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (1903) ja maanpaossa valmistuneessa "Prohvet Maltsvet" (1906). Näitä pidetään Viron realismin klassikkoina. Trilogia käsittelee Viron 1800-luvun talonpoikaislevottomuuksia.


title: Eduard Vilde

text: Maanpaossa Vilde julkaisi novellikokoelman "Jutustused" ja romaanin "Mäeküla piimamees" (suom. "Mäenkylän maitomies" sekä näytelmiä, joista erityisesti "Pisuhänd" (suom. "Vihtahousu") on klassinen komedia ja sellaisena Viron kirjallisuudessa merkittävimpiä. Kotimaahan palattuaan hän julkaisi vielä näytelmän "Side" (1922), mutta sittemmin enää toimitti kootut teoksensa (33 osaa 1923–1935). Romaani "Rahva sulasedää" ei ehtinyt valmistua, vaan hän julkaisi siitä joitakin lukuja Looming-lehdessä.


title: Eduard Vilde

text: Vilden mukaan on nimetty Eduard Vilden kirjallisuuspalkinto.


title: Sortavalan lyseon Kilpaveikot

text: Suomen Lyseoiden Urheilijat perustettiin 1899 ja sen Sortavalan alaosasto vuonna 1900 johtajanaan Eliel Vartiainen, joka toimi koulun voimistelunopettajana 1900-1940 lähes koko ajan. Vuonna 1915 seura otti käyttöön nimen Lyseon Kilpaveikot.


title: Sortavalan lyseon Kilpaveikot

text: Seuran huomattavimpia urheilijoita oli Emil Liljeberg (myöh. Liusvaara), joka voitti useita Suomen mestaruuksia 1913-1918 välisenä aikana pituushypyssä ja kolmiloikassa, sekä vauhdillisessa että vauhdittomassa. Samoissa lajeissa hän saavutti myös viisi SLU:n mestaruutta.


title: Arvid Tönnenpoika Wildeman

text: Arvid Tönnenpoika Wildeman (Arvid Tönneson) (k. 4. huhtikuuta 1617  Viipuri) oli Viipurin linnanpäällikkö. Wildeman nimitettiin 1599 Suomeen Sigismundin amiraaliksi. Kun Kaarle-herttua valloitti Suomen, Wildeman antautui tälle Tallinnassa ilman taistelua. Hänestä tuli 1602 Viipurin linnanpäällikkö ja Itä-Suomen käskynhaltija, 1608 myös Karjalan laamanni. Hän osallistui 1609 neuvottelijana, sotilaana ja valloitettujen alueiden käskynhaltijana Ruotsin Venäjän-politiikan hoitoon. Hän oli Ruotsin edustajana mukana Stolbovan rauhanneuvotteluissa 1617, ja kuoli kaksi kuukautta rauhanteon jälkeen.


title: Arvid Tönnenpoika Wildeman

text: Sukunimen Wildeman ottivat käyttöön vasta Arvid Tönnenpojan pojat. Arvid Tönnenpojan ja häntä ennen hänen isänsä Tönne Olavinpojan suku oli ikivanhaa suomalaista rälssisukua aikana, jolloin aateluus oli karskia ja käytännöllistä, kuninkaan palvelemista ratsain. Tuolloin aatelin kulttuuri ja valta perustuivat elossa oleville sukuverkostoille, eikä esi-isiä ja verenperintöä pidetty tärkeinä. Wildemanin suku oli karkeita sotilaita vailla muodollista koulutusta. Heidän tehtävinään olivat erilaiset virat etelän ja idän linnoituksissa.


title: Arvid Tönnenpoika Wildeman

text: Wildeman löysi kuninkaalle kotiseudultaan Pernajasta hopeaa, jota kuningas kaipasi sodankäynnin tarpeisiin. Nykyisen Pietarin tienoille Wildeman rakensi Nevanlinnan. Hänet on haudattu Pernajan kirkkoon.


title: Tauno Viktor Viljanen

text: Tauno Viktor (T. V.) Viljanen (6. syyskuuta 1901 Helsinki – 17. huhtikuuta 1973) oli yleisesikunnan päällikkö, arvoltaan kenraaliluutnantti vuodesta 1956.


title: Tauno Viktor Viljanen

text: Viljanen valmistui 2. reserviupseerikurssilta 1921, Kadettikoulusta vuonna 1925 ja Sotakorkeakoulusta 1927. Hän palveli Suomen Valkoisessa Kaartissa 1922-1927. Hän opetti Taistelukoulussa vuosina 1927-1930. Viljanen työskenteli yleisesikunnassa toimistoupseerina 1930-1936. Komppanianpäällikkönä hän oli Jääkäripataljoona 3:ssa 1937-1938. Hän toimi puolustusministeriössä koulutusosastolla toimistoesiupseerina vuosina 1938-1939.


title: Tauno Viktor Viljanen

text: Viljanen toimi talvisodassa Kannaksen armeijan esikunnassa toimistoesiupseerina ja myöhemmin I armeijakunnan esikuntapäällikkönä. Hän toimi jatkosodassa vuosina 1941–1942 päämajan operatiivisessa osastossa Maavoimatoimiston päällikkönä. 12.12.1942 alkaen Viljanen komensi jalkaväkirykmentti 16:a ja 16.11.1943 alkaen jalkaväkirykmentti 1:ä. Aunuksen ryhmän operatiivisen osaston päällikkönä hän toimi 1944. Myöhemmin vuonna 1944 hän oli III armeijakunnan esikuntapäällikkönä.


title: Tauno Viktor Viljanen

text: Sodan jälkeen Viljanen oli pääesikunnan sotahistoriallisen toimiston päällikkö vuosina 1944–1946, jalkaväkirykmentti 9:n komentaja 1947–1948, Reserviupseerikoulun johtaja 1948–1952, pääesikunnan operatiivisen osaston päällikkö 1952–1954 ja yleisesikunnan päällikkö 1956–1961. Hän loi sotien jälkeen uudelleen aloitetulle reserviupseerikoulutukselle perusteet ja muodot.


title: Tauno Viktor Viljanen

text: Ylennykset: reservivänrikki 1921, vänrikki 1923, luutnantti 1925, kapteeni 1929, majuri 1939, everstiluutnantti 1941, eversti 19.11.1944, kenraalimajuri 26.1.1954, kenraaliluutnantti 8.2.1956.


title: McLaren MP4-16

text: McLaren MP4-16 oli McLarenin Formula 1 -kilpa-auto vuonna 2001. Kuljettajina toimivat Mika Häkkinen ja David Coulthard. Talli ei pystynyt haastamaan autolla Ferraria, mutta saavutti valmistajien MM-taulukossa toisen sijan 102 pisteellä.


title: McLaren MP4-16

text: Adrian Neweyn suunnittelema auto muistutti ulkonäöltään tallin edellisvuonna käyttämää MP4-15-autoa, mutta lähes jokaista osaa oli uudistettu. Auton suurimmaksi ongelmaksi muodostui Mercedes-Benzin F0110/K-moottorin huono luotettavuus.


title: McLaren MP4-16

text: Henkilökunta


title: McLaren MP4-16

text: Runko


title: McLaren MP4-16

text: Voimansiirto


title: McLaren MP4-16

text: Mercedes-Benz Ilmor F0110/K


title: Adam Wilke

text: Adam Wilke (1798–1847) oli suomalainen lahjoittaja. Hän oli alkujaan talollisen poika Lappeelta ja toimi Hackmanin konttorissa kirjanpitäjänä. Hän oli Viipurin Kirjallisuusseuran perustajia ja testamenttasi noin 11000 ruplaa kansanvalistukseen seuran hoidettavaksi. Rahoilla perustettiin Viipuriin Wilken alkeiskoulu, joka toimi 1860–1892. Opettajana koulussa toimi runoilija J. H. Erkko. Seura lyötti 1960 Wilken muistomitalin.


title: Boris Vilkitski

text: Boris Vilkitski (1885–1961) oli venäläinen meriupseeri ja hydrologi. Hän purjehti vuosina 1913–1915 ensimmäisenä Koillisväylän läpi idästä länteen. Purjehduksella löytyi muun muassa Severnaja Zemlja ja syntyi arvokkaita karttoja. Hän lähti Venäjältä vallankumouksen jälkeen maanpakoon. Hänen mukaansa on nimetty Vilkitskinsalmi.


title: Natriumsuperoksidi

text: Natriumsuperoksidi (NaO) on natriumin ja superoksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste.


title: Natriumsuperoksidi

text: Natriumsuperoksidi on huoneenlämpötilassa keltainen kiinteä aine. Sen kiderakenne riippuu lämpötilasta: alle −77 °C lämpötilassa sen rakenne muistuttaa pyriittiä, lämpötilavälillä −77...−50 °C sillä on markasiittirakenne ja tätä korkeammissa lämpötiloissa kiderakenne muistuttaa natriumkloridin rakennetta. Yhdiste on paramagneettista. Natriumsuperoksidi reagoi veden kanssa, jolloin muodostuu happikaasua, vetyperoksidia ja natriumhydroksidia.


title: Natriumsuperoksidi

text: Ensimmäisen kerran natriumsuperoksidia valmistettiin hapettamalla ammoniakkiin liuotettua natriumia hapen avulla. Tyypillisin tapa on kuitenkin natriumperoksidin kuumennus 490 °C lämpötilaan ja hapen lisääminen 30 MPa:n paineessa. Puhdasta natriumsuperoksidia saadaan natriummetallin ja hapen välisellä reaktiolla 150 ilmakehän paineessa 150 °C lämpötilassa.


title: Wichmann

text: Wichmann on sukunimi ja tarkoittaa seuraavia:


title: Jenny Wihuri (alus)

text: Pelastusristeilijä Jenny Wihuri on Suomen Meripelastusseuran omistama pelastusristeilijä ja seuran lippulaiva. Alus on nimetty Jenny Wihurin mukaan. Hän oli Meripelastusseuran pitkäaikaisen puheenjohtajan merenkulkuneuvos Antti Wihurin ensimmäinen puoliso. Aluksen kotisatama on Helsinki.


title: Jenny Wihuri (alus)

text: "Jenny Wihuri" on rakennettu vuonna 1999 Uudenkaupungin Työveneen telakalla Uudessakaupungissa. Aluksen pituus on 23,8 metriä ja leveys 5,6 metriä ja sen uppouma on 45 tonnia. Aluksen maksiminopeus on 24 solmua. Alumiinisessa aluksessa on kaksi Caterpillarin valmistamaa moottoria, joiden yhteisteho on 1492 kW.


title: Wickström

text: Wickström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Williams FW23

text: Williams FW23 oli Formula 1 -talli Williamsin käyttämä auto kaudella 2001. Kuljettajina toimivat Ralf Schumacher ja Juan Pablo Montoya. Talli oli edelliskauden tapaan valmistajien mestaruustaulukossa kolmas, mutta onnistui kasvattamaan pistesaldonsa 36 pisteestä kahdeksaankymmeneen.


title: Williams FW23

text: Williams vaihtoi kaudeksi 2001 rengastoimittajakseen Michelinin. Auto pystyi yllättäen haastamaan jopa ylivoimaisen suosikin Ferrarin, sillä BMW:n P80-moottori oli koko sarjan tehokkain. Moottorin luotettavuus ei kuitenkaan ollut Ferrarin tasolla.


title: Wimbledonin tennisturnaus 1994

text: Wimbledonin tennisturnaus 1994 alkoi 20. kesäkuuta ja päättyi 3. heinäkuuta 1994. Kilpailu oli järjestyksessä 108:s. Pete Sampras voitti miesten kaksinpelin ja Conchita Martínez naisten kaksinpelin.


title: Wimbledonin tennisturnaus 1994

text: Pete Sampras – Goran Ivanišević 7–6(2), 7–6(5), 6–0


title: Wimbledonin tennisturnaus 1994

text: Conchita Martínez – Martina Navrátilová 6–4, 3–6, 6–3


title: Wimbledonin tennisturnaus 1994

text: Todd Woodbridge / Mark Woodforde – Grant Connell / Patrick Galbraith 7–6(3), 6–3, 6–1


title: Wimbledonin tennisturnaus 1994

text: Gigi Fernández / Nataša Zvereva – Jana Novotná / Arantxa Sánchez Vicario 6–4, 6–1


title: Wimbledonin tennisturnaus 1994

text: Helena Suková / Todd Woodbridge – Lori McNeil / T.J. Middleton 3–6, 7–5, 6–3


title: Filip Peliwo

text: Filip Peliwo (s. 30. tammikuuta 1994 Vancouver) on kanadalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut ATP-listan sijalla 516 helmikuussa 2013. Peliwo voitti vuonna 2012 poikien kaksinpeliturnauksen Wimbledonissa sekä Yhdysvaltain avoimissa. Hän nousi myös junioreiden maailmanlistan ykköseksi.


title: Guangzhou International Women’s Open

text: Guangzhou International Women’s Open on vuosittain Kantonissa, Kiinassa järjestettävä tennisturnaus naisammattilaisille. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004, jolloin kiinalaisesta Li Nasta tuli ensimmäinen WTA-turnauksen voittanut kiinalainen.


title: Wikman

text: Wikman, Wijkman, Vikman tarkoittavat seuraajia henkilöitä:


title: Vartiolentolaivue

text: Vartiolentolaivue ("VLLv") on Suomen Rajavartiolaitoksen alainen hallintoyksikkö, joka vastaa ilma-alustoiminnasta. Se on perustettu vuonna 1981 ja jakautuu esikuntaan, Lentotoimintayksikköön sekä Lentotekniseen yksikköön. Vartiolentolaivueella on tukikohta kolmella eri paikkakunnalla. Vartiolentolaivueen tehtäviin kuuluu ilma-aluksilla rajavalvonta, meripelastus, virka-aputehtävät, ympäristön valvonta, valtiojohdon kuljetukset sekä lentokoulutus. Rajavartiolaitoksella on käytössään 12 helikopteria ja 2 valvontalentokonetta. Laivueessa työskentelee noin 125 henkilöä. Vartiolentolaivueen komentajana on vuodesta 2005 lähtien ollut eversti Antti Pesari.


title: Vartiolentolaivue

text:
Vartiolentolaivue perustettiin rajavartiolaitoksen päällikön antamalla käskyllä 1. kesäkuuta 1981. Rajavartiolaitoksen esikunnan lentotoimiston päällikkö siirrettiin vartiolentolaivueen komentajaksi ja muu johto muodostettiin myös lentotoimistosta. Uuteen laivueeseen liitettiin perustettu Turun vartiolentue sekä Helsingin ilma-aluskorjaamo yhdessä Helsingin, Vaasan, Kajaanin, Rovaniemen ja Ivalon lentoryhmien kanssa. 1990-luvulla lentoryhmät lakkautettiin ja lentotoiminta siirtyi vartiostojen alaisuudesta itsenäiseksi hallintoyksiköksi vartiolentolaivueeksi sekä sen alaisiksi kolmeksi vartiolentueeksi.
Vuonna 2013 Vartiolentolaivueen organisaatiota muutettiin lakkauttamalla lentueet. Tilalle perustettiin kaksi yksikköä, Lentotoimintayksikkö ja Lentotekninen yksikkö. Lentotoimintayksikkö huolehtii laivueen operatiivisen lentotoiminnan suunnittelusta ja johtamisesta sekä ohjaajien lentokoulutuksesta. Lentotekninen yksikkö huolehtii Rajavartiolaitoksen ilma-alusten huolto- ja korjaustoiminnasta ja lentokelpoisuuden valvonnasta.


title: Vartiolentolaivue

text:
Vartiolentolaivueen organisaatio on jaettu esikuntaan sekä kahteen yksikköön (Lentotoimintayksikkö, Lentotekninen yksikkö). Yksiköiden johto-osat sijaitsevat esikunnan yhteydessä Helsingissä. .
Vartiolentolaivue toimii kolmessa eri tukikohdassa:


title: Vartiolentolaivue

text: RVL luopui AgustaBell 206 -koptereista lopullisesti vuonna 2011 ja se myi kaksi käytöstä poistettua helikopteria Latvian rajavartiolaitokselle vuonna 2012. Helikopterit lennettiin Latviaan ja luovutettiin maan rajavartiolaitokselle 22.12.2012.


title: Wilde

text: Wilde on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Matti Honkala (vuorineuvos)

text: Matti Honkala (s. 24. helmikuuta 1945 Helsinki) on suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan ekonomi. Hän oli Kesko Oyj:n pääjohtaja vuosina 1998–2005. Vuorineuvoksen arvonimen hän sai vuonna 2000.


title: Matti Honkala (vuorineuvos)

text: Honkala oli Kesko Oyj:n palveluksessa eri tehtävissä vuodesta 1966. Hänet valittiin Keskon hallituksen jäseneksi 1986 ja varapääjohtajaksi 1997. Vuonna 1998 hänestä tuli pääjohtaja Eero Kinnusen jälkeenja hän toimi tehtävässä helmikuuhun 2005, jolloin jäi eläkkeelle.


title: Matti Honkala (vuorineuvos)

text: Honkalalla on ollut lukuisia kaupan ja elinkeinoelämän luottamustoimia. Niiden lisäksi hän on toiminut muun muassa Suomen UNICEFin hallituksen puheenjohtajana 2005–2011 ja Maanpuolustuksen tuen valtuuskunnassa.


title: Sauber C20

text: Sauber C20 oli Sauberin Formula 1 -kilpa-auto vuonna 2001. Kuljettajina toimivat Nick Heidfeld ja Kimi Räikkönen. Talli oli kauden 2001 suurin yllättäjä nousten valmistajien MM-taulukossa lopulta neljänneksi ja keräten 21 MM-pistettä.


title: Sauber C20

text: Sauberin menestys oli ennen kaikkea nopean ja luotettavan auton ansiota, mutta sarjan nuorimmat kuljettajat Heidfeld ja Räikkönen onnistuivat myös erinomaisesti.


title: Dog Blood

text: Dog Blood on yhdysvaltalainen elektronista musiikkia tekevä duo. Duo perustettiin vuonna 2012 ja sen muodostavat dubstep- & house-artisti Skrillex ja tekno-artisti Boys Noize. He julkaisivat ensimmäisen julkaisunsa elokuussa 2012.


title: Wanold Wrydon Wilkman

text: Wanold Wrydon (Valle t. Walle) Wilkman (13. maaliskuuta 1872 Uusikirkko – 27. joulukuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen geologi.


title: Wanold Wrydon Wilkman

text: Wilkmanin vanhemmat olivat asemapäällikkö Abraham Johan Wilkman ja Ulrika Kristina Kymén. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta 1889 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1895.


title: Wanold Wrydon Wilkman

text: Wilkman oli Geologisen Tutkimuslaitoksen apulaisgeologi vuodesta 1895 ja valtiongeologi vuodesta 1932. Helsingin yliopisto myönsi hänelle kunniatohtorin arvon vuonna 1936. Hän kartoitti Suomen kallioperää ja julkaisi selityksin varustettuja geologisia karttalehtiä, joissa on perusteellinen selvitys niin sanotun karjalaisen liuskevyöhykkeen geologiasta. Hän oli viimeinen valtiongeologi.


title: Välityssuhde

text: Välityssuhde R on välityksen käyttävän (merkitään kaavoissa alaindeksillä A) akselin pyörimisnopeuden suhde käytettävän (merkitään alaindeksillä B) akselin pyörimisnopeuteen. Alennusvaihteilla formula_1 ja ylennysvaihteilla formula_2. Kun akselit pyörivät samaan suuntaan formula_3 , kun taas vastakkaisiin suuntiin pyöriville akseleille formula_4. Välityssuhde voidaan laskea esimerkiksi hammaspyörä-, ketju ja hihnavälityksille.


title: Välityssuhde

text: Välityssuhde kertoo kuinka moni kertaisesti käyttävä akseli pyörii kuin käytettävä akseli. Esimerkiksi jos autolla ajetaan vaihteella jolla saadaan kokonaisvälityssuhteeksi neljä, moottori pyörii neljä kertaa niin nopeasti kuin pyörä.