title: S/S Nord I

text: Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö osti 26. lokakuuta 1904 Nord-varustamon ja sen kolme laivaa lopettaakseen Englannin-liikenteessä syntyneen kovan kilpailun. Laivat otettiin kaupan jälkeen pois liikenteestä ja jätettiin Englantiin odottamaan sopivaa ostajaa. Nord I myytiin 22. huhtikuuta 1905 hampurilaiselle Max Jebsenille ja se sai nimen "S/S Nord". Samana vuonna laiva myytiin edelleen Yhdysvaltoihin D. W. Deshlerille ja siitä tuli nyt "S/S Ohio No. 4". Vuonna 1906 laivan omistajaksi tuli tokiolainen "Nippon Yusen K.K." ja uudeksi nimeksi "S/S Hirosaki Maru". Laiva siirrettiin 1923 tokiolaiselle "Kinkai Yusen K.K."-varustamolle. Laiva ajoi karille 3. heinäkuuta 1936 Notorossa Sahalinin saaren luona kun se oli matkalla Hontosta Adomariin mukanaan matkustajia ja rahtia. Sahalinin saaren eteläosa kuului vielä tällöin Japanille.


title: S/S Nord I

text: S/S Nord I:n pituus oli 73,12 metriä, leveys 10,74 metriä ja syväys 5,64 metriä. Laivan vetoisuus oli 1 440 bruttorekisteritonnia (823 nettorekisteritonnia) ja nopeus 12,5 solmua. Laivan kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 700 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 24 I luokassa ja 28 II luokassa. Lisäksi oli 137 paikkaa siirtolaisia varten.


title: S/S Nord II

text: S/S Nord II oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön jonkin aikaa omistama yhdistetty rahti- ja matkustajahöyrylaiva.


title: S/S Nord II

text: Laiva rakennettiin 1902–1903 "Sir Raylton, Dixon & Co. Ltd:n" telakalla Middlesbroughissa Englannissa ja sen oli tilannut helsinkiläinen "Ångfartygs Ab Nord" -varustamo. Laivan viimeistelytyöt tehtiin Hietalahden telakalla Helsingissä ja se alkoi vuodesta 1903 alkaen kuljettaa Amerikkaan matkaavia siirtolaisia ja voita Suomesta Englantiin. Reitti kulki Hangosta Kööpenhaminan kautta Newcastleen ja Grimsbyyn. Nord-varustamo alensi siirtolaisten Amerikan-matkan hintaa 100 markkaan ja pian Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö tarjosi vastaavaa matkaa 79 markalla. Kova hintakilpailu aiheuttikin tappioita molemmille varustamoille.


title: S/S Nord II

text: Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö osti 26. lokakuuta 1904 Nord-varustamon ja sen kolme laivaa lopettaakseen Englannin-liikenteessä syntyneen kovan kilpailun. Laivat otettiin kaupan jälkeen pois liikenteestä ja jätettiin Englantiin odottamaan sopivaa ostajaa. Nord II myytiin maaliskuussa 1905 Grimsbyssä toimivalle "Great Central Railway"-yhtiölle ja se sai uudeksi nimekseen "S/S Wrexham".


title: S/S Nord II

text: Laiva haaksirikkoutui 19. kesäkuuta 1918 Valkealla merellä Yugina-joen suun edustalla lähellä Chavangaa. Se oli tällöin tulossa lastattuna Murmanskissa.


title: S/S Nord II

text: S/S Nord II:n pituus oli 73,11 metriä, leveys 10,72 metriä ja syväys 5,64 metriä. Laivan vetoisuus oli 1 432 bruttorekisteritonnia (818 nettorekisteritonnia) ja nopeus 12,5 solmua. Laivan kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 700 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 24 I luokassa ja 28 II luokassa. Lisäksi oli 137 paikkaa siirtolaisia varten.


title: Leander-luokka (risteilijä)

text: Leander-luokan alukset olivat Britannian Kuninkaallisen laivaston keveitä risteilijöitä. Tämän tyypin alukset palvelivat myös Uuden Seelannin ja Australian laivastoissa. Australian laivaston aluksia kutsutaan usein Perth-luokan risteilijöiksi ja ne poikkeavatkin jonkin verran varsinaisista Leander-luokan aluksista. Alusluokan alukset nimettiin kreikan mytologiasta otetuilla nimillä.


title: Leander-luokka (risteilijä)

text: Luokan alusten suunnitteluun vaikutti raskaamman York-luokan suunnittelussa luodut periaatteet ja alukset olivatkin hyvin sopivia kauppamerenkulun suojaamiseen. Alus oli ainoa risteilijäluokka Kuninkaallisessa laivastossa, joka oli rakennettu yhdellä savupiipulla sitten vuoden 1880.


title: Leander-luokka (risteilijä)

text: Leander-luokan alusten pääaseena olivat kahdeksan 6 tuuman 50 kaliiperin Mk XXIII tykkiä. Tykit oli asennettu kaksoitykkitorneihin kaksi etu ja kaksi takakannelle. Aluksen apuaseina olivat neljä yksiputkisena asennuksena olevaa 4 tuuman 45 kaliiperin QF Mk V HA tykkiä, jotka myöhemmin korvattiin kaksiputkisilla (8 tykkiä). Ilmatorjunta-aseina oli 12 puolentuuman Vickers konekivääriä kolmena neliputkisena asennuksena. Lisäksi aluksessa oli neljä 21 tuuman torpedoputkea kummallakin laidalla.


title: Leander-luokka (risteilijä)

text: Aluksilla oli mahdollisuus käyttää yhtä Fairey Seafox lentokonetta.


title: Leander-luokka (risteilijä)

text: Alusten suojana oli ainoastaan 845 tonnia terästä eli alukset olivat suhteellisen haavoittuvaisia taistelussa. Ammusvarastot oli ympärisuojattuja 3,5 - 1 tuuman teräksellä. Alusten kyljet oli suojattu 3 - 1 tuuman vöillä ja tornien suoja oli tuuman.


title: Veneilyreitti

text: Veneilyreitti on pienille vesikulkuneuvoille tarkoitettu vesistöreitti, jonka varrella on veneilijöille ja melojille suunnattuja palveluita. Veneilijöiden arvostamia palveluita ovat muun muassa veneiden huolto- ja tankkausmahdollisuus, vesiliikenne- ja matkailupalveluiden yhteensopivuus sekä julkisten laitureiden ja vierasvenesatamien tasokkuus. He pitävät arvossa myös vesistön puhtautta ja palveluiden hintojen kohtuullisuutta.


title: Veneilyreitti

text: Veneilyreitin varustukseen kuuluvat usein kodat, laavut, tulentekopaikat, merkityt rantautumispaikat sekä veneiden lasku- ja nostoluiskat. Myös veneilyreitin kartoitus, kartan painaminen, opasteiden rakentaminen sekä jätehuollon järjestäminen on tärkeää. Joissakin paikoissa tarvitaan myös veneen kuljetusta trailerilla maantietä pitkin vesistöstä toiseen. Tästä niin sanotusta kumikanavasta huolehtivat paikalliset yrittäjät tilausten perusteella.


title: S/S Nord III

text: S/S Nord III oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön jonkin aikaa omistama yhdistetty rahti- ja matkustajahöyrylaiva.


title: S/S Nord III

text:
Laiva rakennettiin 1903 "Sir Raylton, Dixon & Co. Ltd":n telakalla Middlesbroughissa Englannissa ja sen oli tilannut helsinkiläinen "Ångfartygs Ab Nord" -varustamo. Se alkoi kesäkuusta 1903 alkaen kuljettaa Amerikkaan matkaavia siirtolaisia ja voita Suomesta Englantiin.
Reitti kulki Hangosta Kööpenhaminan kautta Newcastleen ja Grimsbyyn. Nord-varustamo alensi siirtolaisten Amerikan-matkan hintaa 100 markkaan ja pian Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö tarjosi vastaavaa matkaa 79 markalla. Kova hintakilpailu aiheuttikin tappioita molemmille varustamoille.


title: S/S Nord III

text: Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö osti 26. lokakuuta 1904 Nord-varustamon ja sen kolme laivaa lopettaakseen Englannin-liikenteessä syntyneen kovan kilpailun. Laivat otettiin kaupan jälkeen pois liikenteestä ja jätettiin Englantiin odottamaan sopivaa ostajaa. Nord III myytiin kesäkuussa 1905 amerikkalaiselle D. W. Deshlerille ja se sai uudeksi nimekseen "S/S Ohio No. 2". Vuonna 1906 se myytiin edelleen tokiolaiselle "Nippon Yusen K.K." -varustamolle ja nimeksi vaihtui "S/S Kamikawa Maru".


title: S/S Nord III

text: Laiva haaksirikkoutui 23. helmikuuta 1919 Hokkaidon luona lähellä Oniwakin majakkaa ollessaan matkalla Karamutosta Otaruun.


title: S/S Nord III

text: S/S Nord III:n pituus oli 73,08 metriä, leveys 10,66 metriä ja syväys 5,64 metriä. Laivan vetoisuus oli 1 449 bruttorekisteritonnia (828 nettorekisteritonnia) ja nopeus 12,5 solmua. Laivan kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 700 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 24 I luokassa ja 28 II luokassa. Lisäksi oli 137 paikkaa siirtolaisia varten.


title: Kaj Rosvall

text: Kaj Rosvall (22. maaliskuuta 1942 Rauma) on suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1961–1974 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Valmentajaurallaan Rosvall on toiminut muun muassa Lukon ja Vaasan Sportin päävalmentajana.


title: Kaj Rosvall

text: Rosvall pelasi koko SM-sarjauransa ajan Rauman Lukossa. Hänelle kertyi yhteensä 148 SM-sarjaottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 45 + 16 = 61 ja jäähymääränsä 25 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1963 ja saavutti lisäksi yhden SM-pronssin.


title: Betty Zane

text: Elizabeth ”Betty” Zane (19. heinäkuuta 1765 – 23. elokuuta 1823) oli yhdysvaltojen vapaussodan sankaritar. Betty oli Ebenezer Zanen sisar ja Zane Greyn iso-isotäti. Betty Zane osallistui Fort Henryn puolustamiseen Virginiassa v. 1782 kuljettamalla ruutia linnakkeeseen.


title: Betty Zane

text: Zane Grey kirjoitti hänestä kertovan romaanin "Betty Zane". Kun Zane Grey ei löytänyt kirjalleen julkaisijaa hän julkaisi kirjan itse vuonna 1903 käyttäen siihen vaimonsa rahoja.


title: Jukka Pasanen

text: Jukka Pasanen (14. lokakuuta 1937 Helsinki – 26. lokakuuta 2014) oli apulaisoikeuskanslerina ja kihlakunnantuomarina toiminut suomalainen lakimies.


title: Jukka Pasanen

text: Pasanen valmistui lainopin kandidaatiksi 1961 ja sai varatuomarin arvon 1963. Pasanen toimi Helsingin hovioikeudessa viskaalina 1963–1972 ja sen jälkeen eri tehtävissä oikeusministeriössä. Hänet nimitettiin Kymin tuomiokunnan kihlakunnantuomariksi 1977. Apulaisoikeuskanslerina hän toimi 1981–2001.


title: Gaia Group

text: Gaia Group on suomalainen asiantuntijayritys, jonka pääliiketoiminta-alueet ovat kestävän liiketoiminnan konsultointi- ja tukipalvelut sekä uuden liiketoiminnan kehittäminen. Gaia Groupilla on yksi tytäryhtiö Gaia Consulting Oy, joka käytännössä vastaa Gaia Groupin operatiivisesta toiminnasta. Gaia Consulting tekee kansallisia ja kansainvälisiä asiantuntijahankkeita julkiselle ja yksityiselle sektorille liittyen energiaan ja resurssienhallintaan, ympäristöön ja ilmastoon, turvallisuuteen ja riskienhallintaan, cleantechiin ja biotalouteen, ennakointiin ja innovaatiotutkimukseen. Gaia on Cleantech Finlandin, Global Cleantech Cluster Association, Green Building Council Finlandin, FiBS yritysvastuuverkoston sekä Finnish Water Forumin (FWF) jäsenyritys ja kumppani.


title: Gaia Group

text: Gaia työllistää noin 45 henkilöä erilaisilla koulutustaustoilla. Yrityksen vuotuinen liikevaihto on noin 4,5 M€ (2014). Gaian omistaa yrityksen toimiva johto. Gaian nykyinen toimitusjohtaja on Juha Vanhanen ja hallituksen puheenjohtajana toimii Pasi Rinne - molemmat ovat yrityksen perustajajäseniä.


title: Gaia Group

text: Gaialla on yli 700 asiakasta viidellä mantereella, joista suurimmat markkina-alueet ovat Eurooppa ja Afrikka. Gaian pääkonttori sijaitsee Helsingin Bulevardilla. Muita toimipisteitä on Turussa, Zürichissä, San Franciscossa, Buenos Airesissa, Pekingissä sekä Addis Abebassa.


title: Gaia Group

text: Gaia Group on perustettu Helsingissä vuonna 1993.


title: Gaia Group

text: Gaia (muinaiskreikaksi Γαῖα, ”Maa”) on kreikkalaisessa mytologiassa alkujumala, joka on useiden jumalten ja titaanien äiti.


title: Huoltaja

text: Huoltaja tarkoittaa oikeustieteessä henkilöä, joka vastaa lapsen hoidosta, kasvatuksesta, valvonnasta ja muusta huolenpidosta. Yleiskielessä huoltaja on jostakin huolta pitävä henkilö, esimerkiksi lapsen, perheen, auton tai urheilujoukkueen huoltaja. Yksinhuoltaja on henkilö, joka ainoana huolehtii perheen asioista. Yhteishuoltajuudessa lapsella on kaksi huoltajaa, jotka yleensä ovat lapsen isä ja äiti.


title: Huoltaja

text: Lain perusteella lapsen naimisissa olevat vanhemmat tulevat yhdessä lapsen huoltajiksi syntymän hetkellä. Äiti on yksin lapsen huoltaja silloin, kun vanhemmat eivät ole keskenään avioliitossa. Jos he myöhemmin solmivat avioliiton, heistä molemmista tulee välittömästi lapsen huoltajia. Jos vanhemmat eivät ole keskenään naimisissa, he voivat sopia lapsen huollosta tekemällä kunnan sosiaalilautakunnan vahvistaman huoltosopimuksen. Lapsen huolto voidaan sopimuksella uskoa yhteisesti molemmille vanhemmille tai vain yksin toiselle vanhemmalle. Huoltajat ovat ensisijaisessa vastuussa lapsen hoidosta ja hyvinvoinnista, ja mikäli lapsen hoito on puutteellista tai hänen hyvinvointinsa vaarantuu, voi lastensuojelu puuttua asiaan. Lapsen huoltajuus päättyy lapsen täyttäessä 18 vuotta tai aikaisemminkin, jos lapsi solmii avioliiton.


title: Huoltaja

text: Lapsen vanhempi, huoltaja tai sosiaalilautakunta voi viedä lapsen huoltajuuden käräjäoikeuden ratkaistavaksi. Lapsen edun perusteella tuomioistuin voi antaa huoltajuuden yhteisesti molemmille vanhemmille, vain toiselle vanhemmalle tai yhdelle tai useammalle muulle henkilölle, joko vanhempien ohella tai heidän sijastaan. Muun henkilön pääsy lapsen huoltajaksi edellyttää erittäin painavia perusteita.


title: Kuluntalahden rautatieasema

text: Kuluntalahden rautatieasema () oli rautatieliikennepaikka Kuluntalahden kylässä Kajaanissa rataosalla . Liikennepaikka toimi myös risteysasemana vuodesta 1952 aina 1980-luvulle saakka, kun Nuasjärven ja Oulujärven välinen Kuluntalahden siirtorata oli käytössä. Liikennepaikka lakkautettiin 1980-luvun loppupuoliskolla yhdessä useiden muiden liikennepaikkojen kanssa, kun Dm7-kiskobussiliikenne päättyi.


title: Kuluntalahden rautatieasema

text: Kuluntalahden kaksikerroksinen laituri-tyypin asemarakennus rakennettiin vuonna 1923 Jarl Ungernin suunnitelmien pohjalta, ja se oli lähes samanlainen Jormuan rautatieaseman kanssa. Puisessa asemarakennuksessa oli kaksikerroksisen keskiosan lisäksi yksikerroksiset siivet molemmin puolin. Asemarakennus siirrettiin vuonna 1997.


title: HMS Furious (47)

text: HMS Furious oli alun perin Courageous-luokan raskaasti aseistettu kevyt risteilijä, joka valmistui tammikuussa 1917 taisteluristeilijäksi, mutta 1922 aloitettiin aluksen muuttaminen lentotukialukseksi.


title: HMS Furious (47)

text: Alus ja sen sisaralukset "HMS Courageous" sekä "HMS Glorious" oli suunniteltu amiraali Fisherin suunnitelmien pohjalta iskuihin Saksan Itämeren satamiin, ja siksi ne oli rakennettu normaalia pienemmiksi syväykseltään, jotta ne pystyisivät kulkemaan matalasta Ison-Beltin salmesta.


title: HMS Furious (47)

text: Kolmas Courageous-luokan aluksista määritettiin hieman erilaiseksi kuin kaksi ensimmäistä. Aluksen pääaseiksi määrättiin kaksi 18 tuuman tykkiä yksitykkisissä torneissa. Asennuksessa piti pitää huolta tornin yhteensopivuudesta 15 tuuman tykkitornin kanssa, jotta ongelmien ilmaantuessa alus voitaisiin ilman lisätöitä muuntaa käyttämään vakio 15-tuumaista tornia.


title: HMS Furious (47)

text: Tosiasiassa 18 tuuman tykki oli vain suurennettu versio 15-tuumaisesta ja sen suuri suupaine heikensi merkittävästi tykin käyttökelpoisuutta.


title: HMS Furious (47)

text: Kreikan laivaston tilaamista ja Kuninkaalliselle laivastolle siirretyistä risteilijöistä "HMS Birkenheadistä" ja "HMS Chesteristä" saatujen kokemusten perusteella yksittäin asennettujen 5,5 tuuman tykkien teho oli parempi kuin perinteisten kolmiputkisten 4 tuuman tykkien, joita käytettiin muissa luokkaan kuuluvissa aluksissa. Apuaseiksi valittuja 5,5 tuuman tykkejä asennettiin kaksinpuolin takimmaista mastoa, kaksinpuolin savupiippua, yksi keskilaivaan, kaksinpuolin päämastoa, kaksinpuolin savupiipun eteen sekä välikannelle kahtapuolin. Tykkejä asennettiin yhteensä yksitoista.


title: HMS Furious (47)

text: "Furious" oli lähes valmis Armstrong-Whitworthin telakalla Elswickissä, kun Amiraliteetti päätti 26. kesäkuuta 1916 aluksen muuttamisesta tukialukseksi. Syynä muutokseen oli Suuren laivaston lentokoneiden puute. Tässä vaiheessa aluksen keulaan tuleva tykkitorni oli edelleen asentamatta. Torni korvattiin nyt lentokonesuojalla sekä keulaan rakennettiin viisto lentoonlähtökansi.


title: HMS Furious (47)

text: Alus valmistui näin rakennettuna 4. heinäkuuta 1917 ja se liitettiin koeajojen jälkeen Suureen laivastoon. Komentaja Dunning teki kaksi onnistunutta laskua alukselle 2. elokuuta Sopwith Pupilla. Dunning sai surmansa yrittäessään uusia suorituksensa 7. elokuuta.


title: HMS Furious (47)

text: Kun lentotoiminta alukselta oli osoittautunut lähes mahdottomaksi 1. syyskuuta mennessä, alukseen käskettiin 17. lokakuuta asentaa myös takaosaan lentokansi ja lentokonesuojat. Alus palasi marraskuun lopulla rakennuttajille, jotka poistivat takakannen 18 tuuman tykkitornin ammusvarastoineen, samoin poistettiin päämasto sekä keskilaivan 5,5 tuuman tykit sekä torpedoputket. Poistettujen rakenteiden tilalle rakennettiin lentokonesuoja sekä 284 x 70 jalan lentokansi samalle tasolle kuin etukansi. Lentokoneiden savupiippuun törmäämisen estämiseksi rakennettiin suuri verkko, jossa oli pystysuuntaiset vaijerit.


title: HMS Furious (47)

text: Uudistettu alus otettiin palvelukseen 15. maaliskuuta 1918 Rosythissa Suuren laivaston lentolaivueeseen ja siitä tehtiin samalla kontra-amiraali Phillimoren lippulaiva. Laskeutumiskokeet aloitettiin huhtikuussa. Kokeissa lentokoneina käytettiin edelleen Sopwith Pupia, jossa oli sukset laskutelineinä, mutta ainoastaan kolme kolmestatoista laskeutumisesta onnistui. Suurin ongelma oli savu, joka aiheutti varjoja ja vääristymiä lentokannelle. Laskeutumista oli edelleen suunniteltava, mutta lentoonlähtö oli mahdollista. Alukselle myös siirrettiin uusia koneita, Sopwithin valmistamia 11/2 Struttereita ja 2F1 Cameleita.


title: HMS Furious (47)

text: Alusken ollessa tiedusteluristeilyllä kesäkuussa 1918 sitä vastaan hyökkäsi kaksi vesilentokonetta. Alus sai kuitenkin torjuttua hyökkäyksen ilmatorjuntatykeillä ja lähettämällä ilmaan kaksi Sopwith Camelia. Alukselta lähteneet seitsemän Camelia hyökkäsivät 19. heinäkuuta 1918 zeppeliinitukikohtaan Tonderniin Schleswig-Holsteiniin. Hyökkääviin koneisiin oli kuhunkin asennettu kaksi 50 paunan pommia. Hyökkäyksessä saatiin tuhottua kaksi ilmalaivaa.


title: HMS Furious (47)

text: Alus operoi Itämerellä 1919, minkä jälkeen se siirrettiin Rosythiin reserviin marraskuussa 1919 odottamaan muutostöiden alkamista. Aluksen muutostyöt alkoivat 1921 Rosythissä sekä Devonportissa, jolloin alukselle rakennettiin täyspitkä lentokansi ilman savuhormeja ja siltarakenteita. Sille kuitenkin jäi pieni etuosan lentokansi, joka jäi käyttökelvottomaksi lentokoneiden koon ja nopeuden kasvaessa. Aluksen pakokaasut ohjattiin aluksen perään ja siltarakenteet korvattiin avoimella hytillä kannen oikeassa reunassa.


title: HMS Furious (47)

text: "Furious" palasi palvelukseen 1925, kunnes se siirrettiin 1931 telakalle muutostöitä varten. Aluksen palatessa seuraavana vuonna palvelukseen perän rakenteita oli muutettu sekä puolikansi oli korotettu kannen tasoon. Se oli modernisoitavana ennen toisen maailmansodan alkua, jolloin sen ilmapuolustusta vahvennettiin kuudeksi kaksiputkiseksi nelituumaiseksi ja kolmeksi kahdeksanputkiseksi kaksinaulaiseksi ilmatorjuntatykiksi sekä alukselle asennettiin kaksi tulenjohtojärjestelmää.


title: HMS Furious (47)

text: Alus aloitti palveluksensa toisessa maailmansodassa osana Kotilaivastoa. Aluksen tehtävänä oli suojata saattueita sekä osallistua sukellusveneiden torjuntaan. Norjan sotaretken aikana alus oli osana maihinnousuja tukevaa laivastoa.


title: HMS Furious (47)

text: Alus siirrettiin Välimerelle 1941 kesällä. Lokakuussa alus oli huollossa Yhdysvalloissa, minkä jälkeen se palasi Välimerelle. Alus osallistui marraskuussa 1942 operaatio Soihtuun.


title: HMS Furious (47)

text: Uudelleen alus liitettiin osaksi Kotilaivastoa helmikuussa 1943. Alus osallistui "Tirpitzin" vastaisiin sotatoimiin yhdessä tukialusten "HMS Formidablen" ja "HMS Indefatigablen" sekä saattuetukialusten "HMS Nabobin" ja "HMS Trumpeterin" kanssa. Tehtävä oli samalla aluksen viimeinen.


title: HMS Furious (47)

text: Alus siirrettiin syyskuussa 1944 reserviin ja vuotta myöhemmin se sijoitettiin maalilaivaksi.


title: HMS Furious (47)

text: "Furious" poistettiin palveluksesta Euroopan sotatoimien päätyttyä ja se siirrettiin reserviin. Alus sijoitettiin poistolistalle. Alus myytiin romutettavaksi 23. tammikuuta 1948 BISCOlle, joka siirsi työn Arnott Youngille. Alus saapui maaliskuussa hinattuna romuttamolle Dalmuiriin, josta se siirrettiin edelleen Trooniin lopullista romuttamista varten.


title: Brian O’Brian

text: Brian O’Brian on Disney Channelin perinteisiä, lyhyitä kertomuksia Brian-nimisestä miehestä. Sarjan on kirjoittanut ja ohjannut Danny Kaplan ja Brian Stepanek (Arwin-talkkari ”Viiden tähden elämää Zachin ja Codyn kanssa” -Disney Channelilla). Sarjat ovat viiden minuutin pituisia näyteltyjä komedioita. Sarjaa on kuvattu Italiassa. Sarja nähtiin ensimmäisen kerran Disney Channel -kanavalla 3. lokakuuta 2008, 13 jaksolla. Brian O’Brian on hieman Mr. Bean -tyylinen hahmo, joka joutuu ongelmiin arkipäivän asioiden kanssa.


title: Brian O’Brian

text: 1. tuotantokausi


title: Ruutikanavasytytin

text: Ruutikanavasytytin on ilmatorjunta-aseissa aiemmin käytetty sytytinmalli.


title: Ruutikanavasytytin

text: Ruutikanavasytyttimen toiminta perustuu eri mittaisiin kranaatin sisällä oleviin kanaviin, jotka on täytetty ruudilla, ja ne toimivat siis eräänlaisina sytytyslankoina. Kanavat on jo ammustehtaalla suljettu erikoisruuveilla.


title: Ruutikanavasytytin

text: Kun haluttu paloaika on selvitetty, sitä vastaavan ruutikanavan sulku poistetaan ja ammus ladataan tykkiin. Kun tykki laukaistaan, kanavaruuti syttyy ja aikanaan räjäyttää ammuksen. Kaikissa ammuksissa on myös iskusytytin kärjessä.


title: Ruutikanavasytytin

text: Menetelmän tarkkuus on vain tyydyttävä, siksi se pitkälti syrjäytyikin jo 1930-luvulla kellolaitteella varustettujen ammusten tieltä. Suomessa ruutikanavakranaatteja käytettiin vielä alkuvuodesta 1944 Helsingin suurpommitusten torjunnassa, koska huomattavassa osassa käytössä olleista ilmatorjuntatykeistä ei ollut palopituuskoneistoja.


title: Ruutikanavasytytin

text: Viimeiset ruutikanavakranaatit Suomessa ammuttiin Skoda-tykeillä Hietalahden rannasta meren päälle kunnialaukauksina marsalkka Mannerheimin hautajaisissa. Näitä tykkejä säilytetään Tuusulan Ilmatorjuntamuseossa.


title: Titus Albucius

text: Titus Albucius (100-luku eaa.) oli roomalainen preettori, puhuja ja epikurolainen filosofi. Albucius opiskeli Ateenassa 100-luvun loppupuolella. Hän oli hyvin perehtynyt kreikkalaiseen kirjallisuuteen. Cicero sanoi hänen olleen itsekin melkein kreikkalainen. Runoilija Lucilius satirisoi sitä, että Albucius käytti joka tilanteessa kreikkaa ja viittasi kreikkalaiseen filosofiaan.


title: Titus Albucius

text: Albucius syytti auguuri Mucius Scaevolaa väärinkäytöksistä ("repetundae") provinssissaan, mutta oikeusjuttu epäonnistui. Vuonna 105 eaa. Albucius toimi preettorina Sardiniassa. Hän menestyi eräässä pienimuotoisessa jutussa rikollisia vastaan, ja juhli tämän ansiosta triumfia provinssissa. Palattuaan Roomaan hän pyysi senaatilta kunnianosoitukseksi supplicatiota, mutta tästä kieltäydyttiin. Vuonna 103 eaa. Gaius Julius Caesar vanhempi syytti Albuciusta väärinkäytöksistä provinssissaan, ja hänet tuomittiin. Pompeius Strabo oli tarjonnut itseään syyttäjäksi, mutta hänen ei sallittua toimia tehtävässä, koska hän oli ollut Albuciuksen kvestori.


title: Titus Albucius

text: Tuomion jälkeen Albucius vetäytyi Ateenaan ja keskittyi filosofian tutkimiseen. Albucius jätti jälkeensä puheita, jotka Cicero tunsi.


title: Yhdystie 8710

text: Yhdystie 8710 on Suomen tieverkkoon kuuluva yhdystie Kajaanin kaupungin alueella. Se kiertää Kajaanin kaupunkialueen eteläpuolelta ja yhdistää valtatien 5 valtatiehen 6. Tien pituus on noin 25 kilometriä, ja valtatie 6:en suunnasta tullessa se on kestopäällystetty Lahnasjärventien risteykseen asti, josta eteenpäin se jatkuu sorapäällysteisenä tienä. Mainuanvaaralta Murtomäelle tien nimi on Mainuanvaarantie, Murtomäeltä Kivimäelle Murtomäentie, ja Kivimäeltä Karankanlahdelle Ruuhijärventie.


title: Yhdystie 8710

text: Tie alkaa valtatieltä 5 Mainuan kylän Mainuanvaaralta, noin 20 kilometriä etelään Kajaanin keskustasta. Tie johtaa kaakkoon noin kuuden kilometrin matkan ylittäen -rautatien, ennen kuin se risteää Tikkaharjuntien kanssa Murtomäen kylän länsipuolella ja kääntyy itäkoilliseen. Tie risteää tasossa -rautatien sekä -kaivosradan kanssa Murtomäessä. Tie jatkuu koilliseen läpi Alakylän ja Kivimäen kylien, Ison Ruuhijärven itäpuolitse ja päättyy Karankajärven pohjoispuolelle Karankalahden kylään, jossa se liittyy valtatiehen 6.


title: Jazvan komi

text: Jazvan komi on Venäjällä Permin aluepiirin koillisosassa puhuttu komin kielen muoto, jota näkökulmasta riippuen pidetään komipermjakin murteena tai yhtenä komin kolmesta päämurteesta.


title: Jazvan komi

text: Jazvan komit asuvat Permin aluepiirin Krasnovišerskin piirissä Jazvajoen yläjuoksulla. Vuonna 1950 heitä arvioitiin olleen 4 tuhatta ja 1990-luvun alussa kaksi tuhatta. Kielimuoto poikkeaa muista komin murteista mm. erityisten vokaaliensa ja sanapainon suhteen.


title: Jazvan komi

text: Vuonna 2003 julkaistiin paikallisen opettajan Anna Paršakovan laatima ensimmäinen Jazvan komin aapinen.


title: Aikasytytin

text: Aikasytytin on räjäytin joka toimii ennalta asetetun aikamäärän (aikautuksen) jälkeen.


title: Aikasytytin

text: Aikasytyttimiä on monenlaisia. Tunnetuimpia ovat kellokytkimen avulla toimivat: räjähteen yhteyteen on asetettu erillinen kellokoneisto, joka erikseen asetetun ajan jälkeen kytkee virran tai vapauttaa jousiviritteisen iskurin joka räjäyttää aloitepanoksen ja siten räjähteen itsensä.


title: Aikasytytin

text:
Ilmatorjunnassa käytettiin aiemmin ruutikanavasytytintä, joka oli eri vahvuisiin kanaviin asennettu, kiinteästä ruudista tehty eräänlainen sytytyslanka joka syttyi asetta laukaistaessa.
Kulloinkin tarvittua aikaa varten valittiin tarvittavan mallinen kanava.


title: Aikasytytin

text:
Happotoimisia aikasytyttimiä käytetään yleensä aikapommien yhteydessä. Tällaisessa sytyttimessä on lasiampulliin suljettua voimakasta happoa. Ampulli on sijoitettu joustavaan kuoreen, ja sen alla on metallinen säppi, joka pitelee jousiviritettyä iskuria paikallaan. Kun ampulli särkyy, happo syövyttää säpin poikki ja iskuri vapautuu räjäyttäen aloitepanoksen. Aika säädetään vaihtelemalla metallisäpin vahvuutta.
Tällaista sytytintä käytti mm. eversti Claus von Stauffenberg yrittäessään surmata Adolf Hitlerin 20. heinäkuuta 1944.


title: Aikasytytin

text: Aikasytytin voidaan tehdä oikeastaan melkein mistä tahansa: esimerkiksi jopa vuotavasta astiasta. Astian pohjalle asetetaan metallilevy johon on kiinnitetty nalliin johtava sähköjohto, ja paristosta tuleva johto on kytketty kellukkeeseen. Kun astia vuotaa tyhjäksi, virta kytkeytyy ja nalli räjähtää. Samoin eri kemikaaliseoksia voidaan käyttää samaan tarkoitukseen.


title: Aikasytytin

text: Elokuvassa Filmi palaa joka kertoo joukkomurhaan syyllistyneen miehen yrityksestä tuhota tuhopolttajan avulla underground-elokuva johon hän on tahtomattaan tullut kuvatuksi aikasytyttimenä käytetään vedellä täytettyjä ilmapalloja joihin on sijoitettu valkoista fosforia. Pallot puhkaistiin ja kun vesi vuoti pois fosfori syttyi joutuessaan tekemisiin ilman kanssa


title: Faidros (epikurolainen)

text: Faidros (, ) (k. 70 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän toimi epikurolaisen koulun johtajana Ateenassa noin vuodesta 75 eaa. kuolemaansa vuonna 70 eaa. saakka.


title: Faidros (epikurolainen)

text: Faidros oli Ciceron aikalainen, ja he tutustuivat Roomassa Ciceron ollessa nuori. Ciceron ollessa Ateenassa vuonna 80 eaa. he uudistivat tuttavuutensa. Tuolloin Faidros oli jo vanha, ja epikurolaisen koulun johtavia hahmoja. Faidros oli myös Atticuksen ystävä. Hänen ystäviinsä kuului myös Velleius, jonka Cicero esittelee epikurolaisten näkemysten kannattajana teoksessaan "Jumalten luonteesta" ("De natura deorum"), Cicero ylistää erityisesti Faidroksen miellyttävää käytöstä.


title: Faidros (epikurolainen)

text: Cicero kirjoitti Atticukselle pyytääkseen Faidroksen tutkielmaa "Jumalista" (), jota hän käytti kirjoittaessaan teoksensa "Jumalten luonteesta" ensimmäistä kirjaa. Hän käytti sitä tutustuakseen sekä epikurolaisten että myös edeltävien filosofien ajatteluun.


title: Faidros (epikurolainen)

text: Faidroksella oli poika nimeltä Lysiadas. Epikurolaisen koulun johdossa Faidrosta seurasi Patron.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Alexandria Pankkiiriliike Oyj on vuonna 1996 perustettu suomalainen yksityisesti omistettu sijoituspalveluyhtiö. Se tarjoaa asiakkailleen erilaisia sijoittamisen ja säästämisen ratkaisuja ja julkaisee säännöllisesti uutisia suomalaisten säästämisestä ja sijoittamisesta.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Alexandrian toimialaksi on YTJ:ssä ilmoitettu "Muu rahoitusta palveleva toiminta (pl. vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta)". Alexandria Pankkiiriliike Oyj:n valvova viranomainen on Finanssivalvonta. Pankkiiriliikkeelle on myönnetty vuonna 2008 Sijoituspalveluyrityksistä annetun lain (SIPA) 17§:n 1 momentissa tarkoitettu toimilupa.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Yrityksen toimitusjohtajana toimii sen perustajaosakas Jan Åkesson. Alexandrialla on 27 toimistoa ympäri Suomea ja se työllistää noin 300 henkilöä, joista yli puolet on sen omaa henkilöstöä ja loput sen sidonnaisasiamiehiä. Vuonna 2017 sillä oli noin 76 000 asiakasta. Alexandria-yhtymän muodostavat Alexandria Pankkiiriliike ja sen tytäryhtiöt Alexandria Rahastoyhtiö ja strukturoituihin sijoitustuotteisiin erikoistunut Alexandria Markets.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Yhtiön hallituksen puheenjohtaja on Heikki Niskakangas ja hallituksen varsinaisia jäseniä Ville Hellens, Henrik Palmén ja Jan Åkesson.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Alexandrian johtoryhmään kuuluvat toimitusjohtaja Jan Åkesson, Alexandria Marketsin toimitusjohtaja Ville Hellens, Alexandria Rahastoyhtiön toimitusjohtaja Anne Niemi sekä Juulia Kurunsaari, Katri Lehtonen, Taru Niininen, Hannamari Mäntyvaara ja Anssi Huisman.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Alexandria Pankkiiriliike Oyj on perustettu vuonna 1996. Yrityksen nimi Alexandria ja sen alkuperäinen logo, jossa oli majakka, viittasivat Egyptissä Alexandrian kaupungin edustalla muinoin sijainneeseen Faroksen majakkaan, jota pidettiin yhtenä maailman seitsemästä ihmeestä. Yritys halusi toimia ikään kuin majakkana sijoitusmaailman merillä. Yrityksen omistivat Esa Valli ja Jan Åkesson. Ensimmäisen vuoden lopulla, neljän kuukauden toiminta-ajan jälkeen, yhtiöllä oli kolme sijoitusneuvonantajaa ja seitsemän myynnin assistenttia.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Kun yritys alkoi toimia, sijoitusneuvontaa ei säädelty Suomessa mitenkään ja markkinoille syntyikin paljon pieniä yrityksiä. Vasta vuonna 2007 Euroopan Unionissa tuli voimaan sijoituspalveluyhtiöitä säätelevä Rahoitusvälineiden markkinat direktiivi (MiFiD), jonka myötä sijoituspalveluiden tarjoaminen saatettiin luvanvaraisiksi. Yhtiöillä piti olla myös lain vaatimat pääomat ja vakavaraisuus. Finanssivalvonta myönsi Alexandrialle MiFiD-toimiluvan kesäkuussa 2008.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Vuonna 2010 Alexandrian liikevaihto oli 14 miljoonaa euroa ja tulos 2,7 miljoonaa euroa. Alexandria Rahastoyhtiö perustettiin vuonna 2010.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Vuonna 2012 Alexandrian hallituksen puheenjohtaja Jan Åkessonista tuli yrityksen toimitusjohtaja Jani Kangasahon jälkeen, joka toimi tehtävässään 2 vuotta. Yrityksellä oli 50 000 asiakasta ja se työllisti 200 henkilöä 19 konttorissa. Alexandrian asiakkaat olivat sijoittaneet sen kautta yli 900 miljoonaa euroa. Alexandria Markets –yhtiö perustettiin loppuvuonna 2012 kehittämään omia strukturoituja sijoitustuotteita.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Vuonna 2013 yhtiö avasi uusia toimipisteitä muun muassa Rovaniemelle ja Tornioon. Seuraavana vuonna konsernin liikevaihto oli yli 25 miljoonaa euroa. Vuonna 2015 Alexandria-konsernin liikevaihto kasvoi lähes 10% ollen 27,9 miljoonaa euroa, josta liikevoiton osuus oli 3,2 miljoonaa euroa. Vuoden lopussa konsernin jakokelpoiset varat olivat noin 6,8 miljoonaa euroa.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Elokuussa 2016 Alexandria uutisoi, että sijoittaja Ari Salmivuoren omistama Ajanta Oy oli ostanut yrityksestä 40 prosentin osuuden. Kauppa teki Ajannasta Alexandrian toiseksi suurimman omistajan: loput 60 prosenttia jäivät Åkessonille. Alexandria itse ei ollut tehnyt 20-vuotisen historiansa aikana vielä yhtään yrityskauppaa, vaan se oli kasvanut orgaanisesti. Vuonna 2016 se työllisti yli 300 palveluhenkilöä 26 paikkakunnalla ja sillä oli noin 70 000 asiakasta.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Vuonna 2017 yhtiössä toteutettiin henkilöstölle ja sidonnaisasiamiehille suunnattu osakemyynti.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Vuonna 2017 Alexandria oli sijalla 17 keskityssuurten yritysten sarjassa Great Place to Workin tekemässä listauksessa Suomen parhaista työpaikoista. Alexandria on ollut mukana Suomen parhaiden työpaikkojen joukossa seitsemän kertaa.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Alexandria tarjoaa asiakkailleen rahastosäästämistä, vakuutussäästämistä ja strukturoituja sijoituksia. Alexandria etsii asiakkaita aktiivisesti puhelimitse. Potentiaaliksi arvioitu asiakas kutsutaan tapaamaan sijoitusneuvojaa, tai sijoitusneuvoja pyytää saada tulla kotikäynnille.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: "Talouselämä" vertaili vuonna 2017 Suomessa kirjoilla olleet sijoitusrahastot. Alexandrian osakerahasto Emerging Markets Manager oli kuluiltaan kolmanneksi kallein Elite Varainhoidon Osake-rahaston ja Danske Investin Trans-Balkanin jälkeen. Yhdistelmärahastoissa Eliten Trendi oli kallein ja Alexandrian Growth Manager Fund ja Balanced Manager Fund sijoilla kaksi ja kolme.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Yritystä on kritisoitu pelkän oman edun tavoittelusta ja painostavista myyntitekniikoista. Alexandrian entisen johtajan kesäkuussa 2017 Helsingin Sanomille antaman haastattelun mukaan yrityksen sijoitusneuvojilla ei välttämättä ole talousalan koulutusta tai sijoituskokemusta. Asiakasta painostetaan yhdessä tai useammassa tapaamisessa allekirjoittamaan yhtiön kannalta edullinen varainhoitosopimus. ”Sirkkeliksi” kutsuttu myyntitekniikka pyrkii määrittelemään asiakkaan heikkoudet ja vahvuudet, jotta niitä voidaan hyödyntää. ”Rokottamiseksi” kutsutaan asiakkaan valmentamista torjumaan kilpailijoiden myyntipuheiden vaikutusta.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Keväällä 2017 Finanssivalvonta antoi Nordealle, OP Helsingille, Investiumille ja Alexandrialle julkiset varoitukset ja sakkoja sijoitusneuvonnan puutteista. Elokuussa Fivan johtaja Anneli Tuominen kertoi, että toimet olivat tuottaneet tulosta.


title: Alexandria Pankkiiriliike

text: Alexandria Pankkiiriliike Oyj on Haaga-Helia ammattikorkeakoulun kumppani ja se tukee Puhdas Itämeri -hanketta.


title: Nyt tai ei koskaan

text: Nyt tai ei koskaan on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut komediallinen draamaelokuva, jonka kahta pääosaa näyttelevät Jack Nicholson ja Morgan Freeman.


title: Nyt tai ei koskaan

text: Miljonääri Edward Cole (Nicholson) ja autonkorjaaja Carter Chambers (Freeman) saavat kuulla sairastuneensa syöpään. Sairaalan vuodeosastolla he keksivät tehdä "lusikkalistan", johon he kirjoittavat kaikki asiat, jotka he haluaisivat tehdä ennen kuin "heittävät lusikan nurkkaan" eli kuolevat. Niin ystävykset Edward ja Carter pääsevät elämiensä seikkailuun.


title: Muntadhar al-Zaidi

text: Muntadhar al-Zaidi (s. 16. tammikuuta 1979) on irakilainen televisiotoimittaja. Hän sai maailmanlaajuista julkisuutta heitettyään kenkänsä Yhdysvaltain silloista presidenttiä George W. Bushia kohti Bagdadissa 14. joulukuuta 2008 pidetyssä lehdistötilaisuudessa kuitenkaan Bushiin osumatta. Lisäksi hän huusi Bushille arabiaksi: ”Tämä on jäähyväissuudelma Irakin kansalta, koira.” Maaliskuussa al-Zaidi tuomittiin kolmeksi vuodeksi vankeuteen hyökkäyksestä vieraan vallan johtajaa vastaan. Huhtikuussa tuomio kuitenkin lyhennettiin yhteen vuoteen, koska al-Zaidilla ei ole aiempaa rikosrekisteriä. Hyvän käytöksen ansiosta hän vapautui jo syyskuussa 2009, kolme kuukautta etuajassa.


title: Mario Super Sluggers

text: Mario Super Sluggers (myös nimellä Super Mario Stadium: Family Baseball) on Namco Bandai Gamesin kehittämä ja Nintendon julkaisema baseball-teemainen urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna Wiille. Peliä ei ole julkaistu lainkaan Australiassa ja Euroopassa, koska Nintendo perui pelin julkaisemisen markkinointialueilla. Peli julkaistiin myöhemmin uudelleen osana Nintendo Selects -valikoimaa.


title: Mario Super Sluggers

text: Mario Super Sluggersin pelattavat hahmot ovat:


title: Mario Super Sluggers

text: Valmiit:Avattavat:


title: Espírito Santon vaakuna

text: Espírito Santon vaakuna on lipun ohella Brasilian osavaltion Espírito Santon symboli.


title: Espírito Santon vaakuna

text: Vaakunan keskellä on kuva osavaltion merkittävimmästä historiallisesta ja uskonnollisesta monumentista, Penhan konventista, joka on omistettu osavaltion suojeluspyhimykselle, Penhan neitsyelle. Vaakunan oikealla puolella on kahvipensaan oksa symboloiden osavaltion tärkeintä maataloustuotetta vuoden 1850 jälkeen ja vasemmalla puolella sokeriruo'on oksa symboloiden osavaltion tärkeintä maataloustuotetta ennen vuotta 1850. Vaakunan alapuolella on nauha, johon on kirjoitettu osavaltiolle kaksi tärkeää päivämäärää: 23. toukokuuta 1535 (portugaliksi "23 de maio de 1535"), päivä jolloin Vasco Fernandes Coutinho saapui Espírito Santoon ja 12. kesäkuuta 1817 (portugaliksi "12 de junho de 1817"), päivä jolloin teloitettiin Bahiassa Domingos José Martins, espíritosantolainen sankari, Brasilian itsenäistymiseen johtaneen Pernambucon vallankumouksen yksi johtajista. Vaakunan ympärillä olevat kolme tähteä edustavat naapuriosavaltioita Bahiaa, Rio de Janeiroa ja Minas Geraita.


title: SSS

text: Lyhenteet Sss ja SSS voivat tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Bellavista

text: Bellavista on Berninan Alpeilla, Sveitsin ja Italian rajalla sijaitseva 3 922 metriä korkea vuorenhuippu.


title: Vihersipuli

text: Vihersipuli on keltasipulin (tavallisen sipulin) "Allium cepa" lajikeryhmä. Salaatti- eli vihersipuli on hyvin suosittu Kiinassa, Koreassa ja Japanissa.


title: Belianskan tippukiviluola

text: Belianskan tippukiviluola on tippukiviluola Slovakiassa Tatravuorilla. Luola on suurin ja ainoa yleisölle avoin luola Tatravuorilla. Luolalla on pituutta 3641 m ja sen korkeusero on 160 m. Luola löydettiin 1880-luvulla.


title: Variksen Velho

text: Variksen Velho ("Mũrogi wa Kagogo") on Ngũgĩ wa Thiong'on vuonna 2006 ilmestynyt romaani. Teos ilmestyi suomeksi nimellä "Variksen Velho" vuonna 2007 WSOY:n kustantamana. Seppo Loponen suomensi teoksen tekijän kikujun kielestä englanniksi kääntämästä laitoksesta. Kirja voitti vuoden parhaan suomennetun fantasiaromaanin Tähtifantasia-palkinnon 2008.


title: Maranhãon lippu

text: Maranhãon lippu on Brasilian Maranhãon osavaltion symboli. Se hyväksyttiin 6. joulukuuta 1889 ja sen suunnitteli runoilija Joaquim Sousa de Andrade.


title: Maranhãon lippu

text: Siinä on yhdeksän vaakaviivaa väreiltään mustia, punaisia ja valkoisia. Värit edustavat Maranhãon eri rotuisten ihmisten sekoittumista. Vasemmassa ylänurkassa on taivasta symboliva sininen neliö. Valkoinen tähti neliön keskellä on Skorpionin tähdistön Graffias, joka symboloi osavaltiota myös Brasilian lipussa.


title: CBS Corporation

text: CBS Corporation on yhdysvaltalainen pääasiassa kotimaassaan toimiva mediayhtiö, joka keskittynyt lähetys- ja julkaisutoimintaan ja ulkomainontaan. Yhtiön toimitusjohtajana on Leslie Moonves, ja hallituksen puheenjohtajana toimii Sumner Redstone.


title: CBS Corporation

text: CBS Corporation on toiminut nykyisellä nimellään 31. joulukuuta 2005 alkaen, ja osakkeiden vaihto alkoi New Yorkin pörssissä 3. tammikuuta 2006. Aikaisemmin yritys tunnettiin nimellä Viacom, ja CBS Corporation on sen laillinen jatkaja. Nykyinen Viacom puolestaan muodostettiin CBS Corporationin ei-lähetys toiminnoista. Sekä CBS Corporationin että Viacomin pääosakkeenomistaja on National Amusements.


title: CBS Corporation

text: Toinen yrityksen edeltäjistä, ensimmäisenä nimeä CBS Corporation käyttänyt yritys, syntyi, kun Westinghouse Electric Corporation osti CBS-televisiokanavan vuonna 1995, myi voimalaitosliiketoimintansa Siemensille vuonna 1997 ja vaihtoi nimensä. Vuonna 1999 se myi ydinvoimaliiketoimintansa British Nuclear Fuelsille, joka edelleen käyttää tuotemerkkiä Westinghouse. CBS Corporation yhdistyi Viacomiin vuonna 2000.


title: CBS Corporation

text: Alkuperäinen Viacom-yhtiö perustettiin nimellä CBS Films, Inc. vuonna 1952, ja televisiokanava CBS myi sen vuonna 1971, jolloin yhtiö sai nimen Viacom.


title: Jazzmuusikot

text: Jazzmuusikot ry on vuonna 1997 perustettu yhdistys, joka yhteisönä keskittyy erityisesti jazzammattimuusikoiden toiminnan ja vaikuttamisen edistämiseen. Yhdistyksellä on tällä hetkellä noin 100 muusikkojäsentä, ja sen toiminta palkittiin vuonna 2008 Yleisradion Jazzradion Varjo-Yrjö -palkinnolla. Yhdistys kuuluu Suomen Jazzliittoon, jossa se toimii nimenomaan muusikoiden äänenä. Yhdistykseen ovat tervetulleet Suomessa toimivat jazzmuusikot.


title: Jazzmuusikot

text: Yhdistyksen tarkoituksena on edistää jazzmusiikin tuntemusta ja arvostusta, parantaa jazzmuusikoiden työllistymisen yleisiä edellytyksiä, edistää jazzmuusikoiden yhteistoimintaa kotimaassa ja ulkomailla, kohottaa jäsentensä ammattitaitoa, edustaa jäseniään ammatillisissa kysymyksissä kotimaassa ja ulkomailla sekä muutoinkin toimia jazzmuusikoiden yhteisten ja yleisten ammatillisten etujen hyväksi.


title: Jazzmuusikot

text: Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys järjestää konsertteja ja kiertueita, tekee esityksiä ja ehdotuksia viranomaisille, harjoittaa tiedotustoimintaa sekä järjestää kokouksia, esitelmätilaisuuksia ja opintomatkoja jäsenilleen. Lisäksi se harjoittaa koulutustoimintaa sekä alaansa liittyvää kustannus- ja julkaisutoimintaa.


title: Jazzmuusikot

text: Jazzmuusikot ry on nimennyt ja palkinnut vuosittain Vuoden Jazzdiggarin. Palkinto on myönnetty aktiiviselle livejazzkeikoilla käyvälle kuulijalle, joka on osoittanut toiminnassaan aitoa ja jatkuvaa kiinnostusta jazzmusiikkiin sekä edustaa reilua ja avointa yhteisöllistä asennetta. Vuodesta 2013 alkaen palkinto on muuttunut JAMU -palkinnoksi joka myönnetään jazzmusiikin asemaa edistäneelle henkilölle tai yhteisölle.


title: Jazzmuusikot

text: Vuonna 2009 yhdistys järjesti ensimmäisen Hela-Jazz tapahtuman (Helatorstaina 21.5.). Tapahtumassa soittivat rinta rinnan suomalaisen jazzhistorian elävät legendat (esim. Erik Lindström, Juhani Aaltonen, Pentti Lasanen ja Olli Ahvenlahti) sekä nuoret tulokkaat (esim. Panu Savolainen ja Ville Pynssi). Tapahtuma oli taiteellisesti ja yleisömäärällisesti suuri menestys: konsertti oli loppuunmyyty ja kymmeniä ihmisiä jouduttiin käännyttämään ovelta. Yhdistyksen innovatiivista, jazzsukupolvia yhdistävää konserttikonseptia kiiteltiin myös mediassa.


title: Julija Savitševa

text: Julija Stanislavovna Savitševa (, s. 14. helmikuuta 1987 Kurgan, Neuvostoliitto) on venäläinen laulaja, joka edusti Venäjää vuoden 2004 Eurovision laulukilpailussa Istanbulissa.


title: Julija Savitševa

text: 23. lokakuuta 2014 hän meni naimisiin säveltäjä Aleksandr Aršinovin kanssa.


title: Oslonvuono

text: Oslonvuono on Skagerrakin itäpäästä pohjoiseen työntyvä 107 kilometriä pitkä lahti Kaakkois-Norjassa. Se ulottuu Bamblen kunnassa sijaitsevasta Langesundista Oslon keskustaan Rådhuskaialle ja on Norjan viidenneksi pisin vuono. Se on myös tärkeä laivaliikenneväylä ja kalastusalue, ja sen rannoilla on myös runsaasti kesähuviloita.


title: Oslonvuono

text: Noin kaksi miljoonaa henkilöä asuu Oslonvuonon läheisyydessä, jossa on 11 kaupunkia ja joukko taajamia. Vuono sijaitsee Oslon, Østfoldin, Akershusin, Buskerudin, Vestfoldin ja Telemarkin läänien alueella.


title: Oslonvuono

text: Lautat liikennöivät Oslonvuonon poikki Sandefjordin ja Strømstadin samoin kuin Mossin ja Hortenin välillä. Vuonna 2000 avattiin lisäksi Oslonvuonon ali sen kapeimmalla kohdalla kulkeva tunneli Drøbakista Storsandiin.


title: Oslonvuono

text: Nimestään huolimatta Oslonvuono ei geologisessa mielessä oikeastaan ole vuono, koska sen suulla ei ole muuta vuonoa matalampaa kynnystä.


title: Patron

text: Patron () (ensimmäinen vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Patron eli jonkin aikaa Roomassa, jossa hän tutustui muun muassa Ciceroon sekä runoilija Gaius Memmiuksen perheeseen. Hän ystävystyi tuolloin tai myöhemmin myös Atticuksen kanssa. Roomasta Patron siirtyi Ateenaan, jossa hän seurasi Faidrosta epikurolaisen koulun johdossa noin vuonna 70 eaa.


title: Patron

text: Memmiuksen oli tarkoitus rakentaa Ateenaan eräs suuri rakennelma. Tätä varten hän oli Ateenassa käydessään saanut areiopagin neuvostolta luvan purkaa eräs vanha muuri, joka kuului Epikuroksen koululleen jättämään omaisuuteen. Patron näki tämän häväistyksenä, ja otti yhteyttä Atticukseen ja Ciceroon, että nämä käyttäisivät vaikutusvaltaansa Areiopagiin saadakseen päätöksen peruttua. Cicero kirjoitti tapauksen johdosta Memmiukselle tyylikkään kirjeen, joka on säilynyt nykypäiviin.


title: Jermaine Jones

text: Jermaine Jones (s. 3. marraskuuta 1981 Frankfurt am Main, Länsi-Saksa) on saksalais-yhdysvaltalainen jalkapalloilija. Jonesin seura on New England Revolution, jossa hän on pelannut vuodesta 2014 ja kuuluu seuransa avauskokoonpanoon. Jones on puolustava keskikenttäpelaaja. Jones on myös edustanut Eintracht Frankfurtia sekä Bayer Leverkusenia ja tehnyt yhteensä 13 maalia 135 pelissään. Saksan maajoukkuetta hän on edustanut kolmesti. Kansainvälisen jalkapalloliiton sääntömuutosten mahdollistettua maajoukkueen vaihtamisen ilmoitti Yhdysvaltain kansalaisuuden omaava ja toistuvasti Saksan maajoukkueeseen valitsematta jäänyt Jones kesäkuussa 2009 edustavansa jatkossa Yhdysvaltain jalkapallomaajoukkuetta, jossa hän on pelannut 69 maaottelua ja tehnyt neljä maalia.


title: Hannu Vaahtoranta

text: Hannu Vaahtoranta (s. 20. toukokuuta 1943 Helsinki) on entinen suomalainen uimari.


title: Hannu Vaahtoranta

text: Vaahtoranta edusti Suomea Tokion 1964 olympialaisissa, joissa hän karsiutui 100 metrin vapaauinnin, 400 metrin sekauinnin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä. Leipzigin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui viidenneksi 400 metrin sekauinnissa Pohjoismaitten ennätyksellä 5.11,6 sekä kuudenneksi 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia 100 metrin vapaauinnissa vuosina 1961 ja 1963.


title: Hannu Vaahtoranta

text: Seuratasolla Vaahtoranta edusti Joensuun Uimaseuraa, Vetehisiä, Turun Uimaseuraa sekä tukholmalaista Neptun-seuraa. Hän voitti yhdeksän Suomen mestaruutta henkilökohtaisilla matkoilla ja kahdeksan mestaruutta viesteissä vuosina 1960–1965.


title: Hannu Vaahtoranta

text: Aktiiviuransa jälkeen hän toimi seuravalmentajana Joensuun Uimaseurassa, Tapiolan Uimareissa ja Vetehisissä yhteensä 15 vuotta.


title: Hannu Vaahtoranta

text: Vaahtoranta toimi Suomen Uimaliiton koulutus- ja valmennuspäällikkönä vuosina 1977-1980. Tehtävässään hän keskittyi uintivalmennuksen kansainvälistämiselle tuoden valmentajakoulutukseen ja valmentajien käyttöön viimeisimmät alan virtaukset uudistamalla muun muassa uinnin koulutusmateriaalin ja luomalla yhteistyöyhteydet Ruotsiin sekä toteuttamalla korkeanpaikan leirejä. Hän toimi myös Suomen olympiajoukkueen uintivalmentajana Moskovan 1980 olympialaisissa.


title: Patrick Helmes

text: Patrick Helmes (s. 1. maaliskuuta 1984 Köln, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Helmesin seura on VfL Wolfsburg. Helmesin pelipaikka on hyökkääjä. Hän on urallaan edustanut Sportfreunde Siegeniä, Kölniä sekä Bayer Leverkusenia, johon hän siirtyi 2008. Hänellä on sopimusta Leverkusenin kanssa aina vuoteen 2012 asti.


title: Patrick Helmes

text: Saksan maajoukkuetta Helmes on edustanut yhdeksän kertaa ja tehnyt niissä yhden maalin. Hän debytoi maajoukkueessa 2007 Tanskaa vastaan.


title: Enonvesi

text: Enonvesi voi tarkoittaa seuraavia järviä:


title: Siron

text: Siron (myös "Syron") (n. 50 eaa.) oli antiikin kreikkalainen epikurolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli runoilija Vergiliuksen opettaja ja opetti omassa koulussaan Napolissa.


title: Siron

text: Vergiliuksen nimiin on laitettu Appendix Vergilianassa kaksi runoa, jotka mainitsevat Sironin, ja joissa kirjoittaja puhuu rauhan etsimisestä Sironin seurassa tai hänen viisaiden opetustensa etsimisestä.


title: Siron

text: Myös Cicero mainitsee Sironin useita kertoja, ja puhuu tästä sekä Filodemoksesta ”hyvinä kansalaisina ja mitä oppineimpina miehinä”. 400-luvulla kirjoittanut kommentaattori Servius väitti, että Vergilius kunnioitti Sironia kuudennen "Eclogaen" henkilöhahmolla nimeltä Silenus.


title: Tuomo Hämäläinen

text: Tuomo Juhani Hämäläinen (s. 4. maaliskuuta 1945 Kotka) on entinen suomalainen uimari.


title: Tuomo Hämäläinen

text: Hämäläinen edusti Suomea Tokion 1964 olympialaisissa, joissa hän karsiutui 100 metrin vapaauinnin, 400 metrin vapaauinnin ja 4 × 200 metrin vapaauintiviestin alkuerissä. Leipzigin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui kuudenneksi 4 × 200 metrin vapaauintiviestissä. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuissa hän saavutti kultaa 4 × 100 metrin sekauintiviestissä ja hopeaa 400 metrin vapaauinnissa vuonna 1963.


title: Tuomo Hämäläinen

text: Seuratasolla Tuomo Hämäläinen edusti Kotkan Uimaseuraa ja Delfiinejä. Hän voitti Suomen mestaruuden 50 metrin radalla 1 500 metrin vapaauinnissa vuosina 1962–1963 ja 400 metrin vapaauinnissa vuosina 1963–1964 sekä 25 metrin radalla 100 metrin perhosuinnissa vuonna 1964. Hän ui Suomen ennätyksen 400 metrin vapaauinnissa (4.31,1) ja 100 metrin perhosuinnissa (1.01,9). Vuonna 1962 hänet palkittiin SVUL:n Kymenlaakson piirin parhaana urheilijana.


title: Nina Rintala

text: Nina Rintala on turkulainen graafinen suunnittelija ja kuvittaja, joka on päätyökseen mainostoimisto Zeelandissa. Hän on suunnitellut muun muassa kirjankuvituksia ja postimerkkejä. Hän on suunnitellut viisitoista postimerkkiä.


title: Nina Rintala

text: Rintala on valmistunut Lahden muotoiluinstituutista vuonna 1989 graafiseksi suunnittelijaksi. vuoden 2002 vuoden kaunein postimerkki oli rintalan "Kirkkoreki". Vuoden 2008 kaunein postimerkki on hänen suunnittelemansa "Pakkasyö". Samoin vuoden 2013 vuoden kaunein postimerkki "Tallilyhty". Hän suunnitteli muun muassa koko postimerkkiarkin ja keräilijöille tarkoitetun ensipäiväkuoren ja -leiman


title: Nina Rintala

text: Muita Rintalan postimerkkejä ovat vuoden 2012 joulumerkki, jonka aihe on kolmiomainen joulukuusi, sekä pääsiäisaiheinen postimerkki, sirkusaiheinen Eurooppa-merkki sekä tuunattavat vihannesmerkit.


title: Nina Rintala

text: Rintala on suunnitellut myös postikortteja, kuten: Joulusydän, Pääsiäistipua, Jääkarhuemo ja poikaset.


title: Nina Rintala

text: Rintala on suunnitellut Wäinö Aaltosen museon museomaskotti Wampulan.


title: Pekka Lairola

text: Pekka Tapani Lairola (7. tammikuuta 1928 Turku – 10. huhtikuuta 2001) oli suomalainen uimari.


title: Pekka Lairola

text: Lairola edusti Suomea Rooman 1960 olympialaisissa, joissa hän karsiutui 200 metrin rintauinnin ja 4 × 100 metrin sekauintiviestin alkuerissä. EM-kilpailuihin hän osallistui vuonna 1958. Pohjoismaitten mestaruuden hän voitti 200 metrin rintauinnissa ja 4 × 100 metrin sekauintiviestissä vuonna 1957.


title: Pekka Lairola

text: Seuratasolla "Pietro" Lairola edusti Turun Uimaseuraa. Hän voitti Suomen mestaruuden 50 metrin radalla 200 metrin rintauinnissa vuosina 1956–1960 sekä 25 metrin radalla 100 metrin rintauinnissa vuosina 1958–1960 ja 1962.


title: Pekka Lairola

text: Pekka Lairola pelasi koripalloa SM-sarjassa vuonna 1950 Turun Riennon joukkueessa. Hän oli Turun Uimaseuran puheenjohtaja vuosina 1957–1979. Hän toimi Suomen Uimaliiton johtokunnan jäsenenä vuosina 1962–1972 ja Suomen Olympiayhdistyksen valtuuskunnan jäsenenä vuosina 1969–1973.


title: Teplice

text: Teplice (; ) on kaupunki Tšekissä, Ústín läänin Teplicen piirikunnassa. Asukkaita kaupungissa on 51 193 (2005) ja väestötiheys on 2 153 as./km². Pinta-alaa Teplicellä on 23,78 neliökilometriä. Kaupungin pormestarina on toiminut vuodesta 1994 lähtien Občanská demokratická stranan (ODS) Jaroslav Kubera.


title: Teplice

text: Teplice sijaitsee Bílina-joen varrella. Teplicen kaupunginosat ovat Hudcov (), Nová Ves (), Prosetice (), Řetenice (), Sobědruhy () ja Trnovany ().


title: Teplice

text: Nimi "Teplice" on slavonialaista alkuperää ja tarkoittaa paikkaa, jossa kuumat lähteet pulppuavat.


title: Teplice

text: Kaupunki on Tšekin jalkapallon pääsarjassa, Gambrinus ligassa, pelaavan FK Teplicen kotipaikka.


title: Teplice

text: Teplicen alueen kuumat lähteet löydettiin jo vuonna 762, mutta ensimmäinen luotettava maininta kylpemisestä on 1500-luvulta. Antiikin Rooman asukkaiden on arkeologisesti osoitettu tunteneen Teplicen alueella sijainneet radioaktiiviset lähteet, joissa vesi on 82°–115°-asteista. Radioaktiiviset lähteet mainitaan myös 700-luvulta peräisin olevassa böömiläisessä legendassa. Teplicen vedellä uskottiin olevan parantava vaikutus luodin aiheuttamille haavoille. Tämän vuoksi 1800-luvulla Saksin, Itävallan ja Preussin viranomaiset ylläpitivät kylpyläjärjestelmää Teplicessä.


title: Teplice

text: Teplicestä on maininta 1100-luvulta, jolloin Böömin kuninkaan, Vladislav II:n vaimo Judit Thüringeniläinen perusti nunnaluostarin benediktiiniläisnunnille. Luostari tuhoutui 1400-luvulla hussilaissodissa.


title: Teplice

text: Kaupungin teollisuus kehittyi 1800-luvulla. Teplicessä valmistettiin lasia, tekstiilejä, puu- ja metallituotteita sekä keramiikkaa. Kaupungin ympäristössä hyödynnettiin turve- ja ruskohiiliesiintymiä. Maanalaiset lähteet tulvivat vuonna 1879 Teplicen ruskohiilikaivoksiin, mistä aiheutui muun muassa kaupungin kylpylätoiminnan tuhoutuminen. Teplicen teollisuus on toisen maailmansodan jälkeen kukoistanut. Sodan jälkeen kaupungista kehittyi myös kukoistava terveysmatkakohde.


title: Kirves (korttipeli)

text: Kirves on perinteisesti Itä-Suomessa pelattu taitoa ja taktikointia vaativa korttipeli. Kirveessä voi olla 2–10 pelaajaa, mutta suositeltava pelaajamäärä on noin 3–5 pelaajaa. Kirveessä käytetään normaalia 52 pelikortin pakkaa ja sen lisäksi kahta jokeria, jotka ovat yleensä korttipakoissa musta ja punainen jokeri. Suomessa on myös järjestetty Kultainen kirves -niminen kirvespeliturnaus. Kymmenes turnaus järjestettiin 7.2.2009. Eri alueilla voi korttipelin säännöistä olla käytössä hieman erilaisia versioita.


title: Kirves (korttipeli)

text: Jakajasta edellinen pelaaja nostaa pakan yhden kerran ja nostettu pakka laitetaan toisen pakan alle. Jos nostossa nostetun pakan alimmainen kortti on "pamppu" tai jokeri, nostaja saa tämän kortin ja kaikki muut, paitsi nostaja ja jakaja, saavat yhden merkinnän. Mikäli nostossa tulleen pampun tai jokerin alla on toinen pamppu tai jokeri, sekoittaa jakaja uudestaan ja edellinen pelaaja nostaa toisen kerran. Nostotilanteessa nostajalla on oikeus vaatia nostettavan pakan laittaminen pöydälle.


title: Kirves (korttipeli)

text: Noston jälkeen jakaja jakaa jokaiselle pelaajalle viisi korttia ja kääntää valtin jäljelle jääneen pakan päälle. Tosin jollekin pelaajalle saattaa tulla kuusi korttia niissä tilanteissa, joissa pelaaja on nostanut jaossa pampun tai jokerin tai kun jakajan täytyy ottaa valtti käteen tai hän haluaa ottaa sen käteen. Jos valtiksi kääntyy pamppu tai jokeri, täytyy jakajan ottaa se itselleen ja tämän jälkeen hän niin sanotusti tyhjentää kätensä eli laittaa valitsemansa kortin pois takaisin pakkaan, niin etteivät muut pelaajat näe mikä kortti se on.


title: Kirves (korttipeli)

text: Mikäli jaossa kääntyy valtiksi punainen jokeri, tarkoittaa se sitä, että valttina on hertta ja mikäli valtiksi käännettävä kortti on musta jokeri, on valttimaana pata. Jos valtiksi kääntyy ässä, saa jakaja halutessaan ottaa sen näkemättä korttejaan käteen, jolloin kyseinen maa on valttia tai hän voi katsoa kaksi korttia ja päättää sen jälkeen ottaako hän valtin käteensä vai ei. Jos hän ottaa sen, on kyseinen maa valttia ja jos hän ei ota sitä valtti säilyy pakan päällä ja jakajasta seuraava pelaaja aloittaa niin sanotun puhumisen. Mikäli taasen valtiksi kääntyy kakkonen, saa jakaja katsoa ensin kolme korttia ja päättää sitten, ottaako kortin käteensä tai ottaa sen korttejaan katsomatta suoraan käteen. Mikäli jakaja ottaa valtiksi käännetyn kakkosen käteensä, on se maa valttia. Jos jaossa nostettiin hyväksytysti pamppu tai jokeri, täytyy jakajan ottaa valtti käteensä, oli se ihan mikä tahansa kortti.


title: Kirves (korttipeli)

text: Mikäli jollakin pelaajalla on liikaa kortteja kädessään ja joku pelaajista on jo katsonut omat korttinsa, on kyseessä "väärät työt" eli kaikkien pelaajien kortit laitetaan takaisin pakkaan, pakka sekoitetaan ja kaikki alkaa ikään kuin alusta. Uudessa jaossa pakkaa nostettaessa ei katsota nostetun pakan alimmaista korttia, vaan nostettu pakka vain laitetaan suoraan toisen pakan alle.


title: Kirves (korttipeli)

text:
Jakajasta seuraava pelaaja aloittaa "puhumisen". Tosin puhuminen jää väliin silloin, kun jakaja on joutunut ottamaan tai halunnut ottaa valtin käteensä. Puhumiseen on neljä vaihtoehtoa:
Jakajasta seuraava pelaaja voi myös aloittaa pelin suoraan pelaamalla jonkin korteistaan pöytään puhumatta mitään. Tämä tarkoittaa samaa, kuin “Tuosta vaan”.


title: Kirves (korttipeli)

text: Kolmen hengen ja sitä suuremmissa peleissä pelataan joukkueittain eli käytännössä valtintekijää vastaan. Jos jaossa nostettiin hyväksytysti pamppu tai jokeri, pelaavat nostaja ja jakaja vastakkain. Muut voivat joko antaa toisen voittaa tai pelata siten, ettei kumpikaan voita. Kuitenkaan muut pelaajat eivät saa itselleen lisää merkintöjä, vaikka he voittaisivat.


title: Kirves (korttipeli)

text: Niin kutsutut "pääköt" kädessä ei saa peluuttaa eli jos kädessä on kolme suurinta korttia (eli valakka, jokka ja ristipamppu) täytyy se ilmoittaa ennen ensimmäisen lyöntikierroksen alkua eli esimerkiksi sanomalla: "Kolme suurinta", ja tämän jälkeen kyseinen pelaaja saa merkinnän. Jos pelaaja ei sano, että hänellä on kolme suurinta kädessään, ja kierros pelataan niin kierrosta ei hyväksytä ja jakaja tekee uudestaan työt.


title: Kirves (korttipeli)

text: Valttikortteja on 18 kappaletta, jotka ovat järjestäytyneet arvoasteikkoon seuraavasti: 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, Q, K, A, ♦J, ♥J, ♠J, ♣J, musta jokeri, punainen jokeri


title: Kirves (korttipeli)

text: Pelaajat voivat niin sanotusti "lähteä pakkaan", jos he eivät halua pelata kyseistä kierrosta esimerkiksi huonojen korttien vuoksi. Pelaajat voivat poistua pelistä kuitenkin siten, että jokaiselle kierrokselle on jäätävä vähintään kaksi pelaajaa. Pakkaan voi mennä vain ennen kuin jakajasta seuraava pelaaja aloittaa pelin lyömällä jonkin korteistaan pöytään. Jos toisen osapuolen kaikki pelaajat lähtevät pakkaan, saavat jäljelle jääneen puolen pelaajat automaattisesti yhden merkinnän.


title: Kirves (korttipeli)

text: Jakajasta seuraava pelaaja aloittaa pelin pelaamalla jonkin korteistaan pöytään ja jokaisen pelaajan on tunnustettava maata eli pelattava samaa maata oleva kortti, mikäli heillä on sellaisia kädessään. Pamput ja jokerit ovat aina valttia ja niitä saa/pitää pelata valttitikkeihin tai jos ei ole ajettua maata. Tikin saa aina korkeimman ajettua maata tai suurimman valtin pelannut pelaaja ja hän aloittaa seuraavan tikin. Se osapuoli voittaa kierroksen, jonka joku pelaaja on saanut joko:


title: Kirves (korttipeli)

text: Kun itsellään on kolme merkintää, pääsee "pelistä pois". Mikäli pelaaja sai viimeisen merkintänsä nostossa tulleesta pampusta tai jokerista, hänen tulee osallistua vielä kyseiselle kierrokselle. Kun kaikki muut, paitsi yksi pelaaja, ovat saaneet kolme merkintää, saa vähemmän merkintöjä saanut pelaaja "kepin". Kepin saanut pelaaja saa päättää seuraavan kierroksen jakajan.


title: Kirves (korttipeli)

text: Kun joku pelaajista saisi toisen kepin, saa tämä pelaaja kirveen. Tällöin peli päättyy ja kirveen saanut pelaaja häviää pelin ja kaikki muut pelaajat ovat voittajia. Mikäli pelaajat pelaavat useamman pelin peräkkäin, täytyy edellisessä pelissä kirveen saaneen pelaajan olla seuraavassa pelissä ensimmäinen jakaja.


title: Kirves (korttipeli)

text: Jos pelille halutaan häviäjän ohella myös selvä voittaja, kuten esimerkiksi Kultainen Kirves -turnauksessa, käytetään erillistä pisteenlaskua. Tätä ei tule sekoittaa edellä mainittuihin merkintöihin.Jos turnauksessa pisteet menevät tasan, vähemmän kirveitä saanut voittaa. Jos edelleen kirveet menevät tasan, vähemmän keppejä saanut voittaa.


title: Kirves (korttipeli)

text: Jos pelataan Rantasalmelaisittain kirvestä, on aina ylimenopakko eli pitää yrittää ottaa tikki jos vain pystyy. Yleisissä kirvessäännöissä ei kuitenkaan tarvitse ottaa tikkiä, jos ei halua, vaan voi "laistaa" sen.


title: Aspergillus

text:
Aspergillus on homesieniin kuuluva sienisuku. "Aspergillus"-sukuun kuuluu yli 200 lajia, joista esimerkiksi "Aspergillus fumigatus"- ja "Aspergillus ochraceus" -lajeja saatetaan tavata kosteusvaurioituneista rakennuksista. "Aspergillus oryzae" -lajia puolestaan käytetään Japanissa ruoanvalmistuksessa. Erilaisia "Aspergillus"-homeiden sekundaarimetaboliitteja tunnetaan yli 360 kpl. "Aspergillus flavus" tuottaa mm. aflatoksiineja, joista aflatoksiini B1 on voimakkain tunnettu rotalle syöpää aiheuttava aine ja aiheuttaa myös ihmiselle maksasyöpää etenkin Afrikassa.
Aspergillus clavatus ja Aspergillus versicolor tuottavat suuria pitoisuuksia sterigmatokystiinia (CHO), joka on aflatoksiinin sukuinen myrkky, mutta sen myrkyllisyys on aflatoksiinia vähäisempää. Aspergillus ochraceus tuottaa okratoksiini A homemyrkkyä.


title: Aspergillus

text: Bioteknisesti voidaan rihmamaisilla Aspergillus itaconicus- ja Aspergillus terreus -sienillä tuottaa kaupallisessa mittakaavassa itakonihappoa hiilihydraateista, kuten sakkaroosista, glukoosista ja ksyloosista.


title: Räty

text: Räty on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Casma (joki)

text: Casma () on noin sata kilometriä pitkä joki Ancashin alueella Perussa Limasta pohjoiseen. Sen lähteet tulevat pohjoisilta Kordillieereilta. Se laskee Tyyneen valtamereen Casman kaupungin seudulla. Joen suurimmat sivujoet ovat Rio Sechín etelästä ja Rio Grande pohjoisesta. Casman veden virtaus on voimakkasti riippuvainen sadekausista.


title: Casma (joki)

text: Joen laitamilla on merkittävää arkeologista merkitystä.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Pac-Man on Atari 2600:lle vuonna julkaistu käännös "Pac-Man"-pelistä.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Atari valmisti kaksitoista miljoonaa pelimoduulia, joista se myi seitsemän miljoonaa. Siihen mennessä oli myyty kymmenen miljoonaa konsolia: Atari odotti pelin lisäävän konsolin myyntiä. Kun näin ei tapahtunut, Atarin piti tyhjentää viisi miljoonaa myymätöntä pelikasettia, aiheuttaen suuret menetykset.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Käännöksen eroja kolikkopeliversioon pidetään usein Atari 2600:n tehorajoitusten syynä. Atarin myöhempi Ms. Pac-Man -käännös 2600:lle osoitti kuitenkin, että peli olisi voinut olla huomattavasti uskollisempi esikuvalleen. Lisäksi monet "kotitekoiset" käännökset ovat olleet huomattavasti enemmän kolikkopeliversion kaltaisia. Huonon laadun suurimmat syyt olivat pelin kiirehditty kehitys sekä Atarin halu käyttää halvempia 4 kilotavun ROM-piirejä suurempien 8 kilotavun ROM-piirien sijaan.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Atarin mainontaosasto tunsi tärkeänä käyttää mahdollisimman paljon Atari 2600:n värimahdollisuuksia. He pyysivät ohjelmoijia olla käyttämättä kolikkopelin mustaa taustaa. Sen seurauksena 2600:n käännöksessä oli oranssit seinät ja sininen tausta (samalla lailla tehtiin Atari 2600:n Ms. Pac-Man - käännöksessä).


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Kun kolikkopelin ruutu oli pystysuuntainen, tavallisten televisioiden oli vaakasuuntainen. Tämän vuoksi Frye päätti kääntää pelialuetta 90 astetta, eli tunnelit toiselle puolelle olivat pelialueen ylä- ja alapuolilla. Siitä huolimatta Pac-Manin elämämäärä ja vitamiinit ovat edelleen alhaalla, pelialueen alapuolella.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: 2600 ei pysty näyttämään kuin kaksi hahmoa kerralla, joten Pac-Manin lisäksi ruudulla näkyi kerrallaan vain yksi haamu. Kun ne vilkkuvat, saadaan aikaan vaikutelma neljästä haamusta. Haamujen silmät pyörivät ympäriinsä, kun taas kolikkopelissä haamujen silmät osoittavat niiden liikkumissuunnan. Lisäksi haamuja on vaikea erottaa toisistaan, koska niiden haalean punaiset, keltaiset, siniset ja vihreät sävyt erottuvat huonosti sinistä taustaa vasten.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Atari 2600:n käännöksessä Pac-Manin suu avautuu ja sulkeutuu jatkuvasti, riippumatta siitä, liikkuuko Pac-Man vai ei. Pac-Manin silmä on läpinäkyvä ja katsoo aina vasemmalle tai oikealle, vaikka Pac-Man liikkuu alas tai ylös.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Kun Pac-Man syö pisteitä kolikkopeliversiossa, ääni on "wakka wakka", kun taas 2600:n versiossa ääni on epäpuhtaampi "baamp baamp". Alussa oleva musiikki lyhennettiin neljään nuottiin.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Imitoidakseen kolikkopeliversion haamuja, Tod Frye teki yhden tyhmän ja nopean, tyhmän ja hitaan, älykkään ja nopean sekä älykkään ja hitaan. Ero "älykkäiden" ja "tyhmien" haamujen välillä on se, että tyhmät haamut liikkuvat näennäissatunnaista reittiä, kun taas älykkäät haamut liikkuvat lyhintä mahdollista reittiä Pac-Manin luo.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Pisteet on jaettu kymmenellä kolikkopeliversiosta (esim. yksi piste on 1 piste 10 pisteen sijasta, ja ensimmäinen sininen haamu on 20 pisteen arvoinen 200 pisteen sijasta, jne.). Sen lisäksi lisäelämä annetaan jokaisen tason suorittamisesta, sen sijaan että lisäelämän saisi joka 10 000 pisteen välein.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Aikanaan Atari 2600 oli maailman suosituin videopelikonsoli ja Pac-Man maailman suosituin kolikkopeli, joten Atari mainosti peliä laajalti. Pelin ilmestyessä peliä kuitenkin kritisoitiin pelin laadusta, myyntiluvut olivat reilusti odotusten alapuolella, ja jopa ne, jotka ostivat pelin ja pitivät sen, eivät olleet tyytyväisiä.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Pac-Manin Atari-versio ei saanut positiivista palautetta, kuten sen kolikkopeliversio. Peliä kritisoitiin sen välkkyvistä haamuista, joita hädin tuskin koko pelissä melkein erottaa. Sitä paitsi yhdessä muiden samaan aikaan julkaistujen huonojen, nopeasti sutaistujen pelien kanssa, kuten "E.T." ja "Custer's Revenge", se aiheutti osaltaan toisen sukupolven pelikonsoleiden lopun ja vuoden 1983 videopelilaman.


title: Pac-Man (Atari 2600)

text: Pelin surkeasta laadusta on syytetty Atarin mainontaosastoa, jolla oli kiire tuoda peli markkinoille. He kysyivät Tod Fryetä, yhtä Atarin pääpeliohjelmoijista, tekemään käännöksen: hän näytti heille jo valmiiksi tehdyn prototyypin. Vuoden 1981 joulumarkkinoita varten Atari julkaisi epävalmiiseen prototyyppiin perustuvan pelin.


title: Sigurd Wenelius

text:
Sigurd Alfred Wenelius () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän oli sotilasoppinsa Saksassa saanut jääkäri, joka taisteli jo ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla ja myöhemmin Suomen sisällissodassa.
Weneliuksen vanhemmat olivat rautatievirkamies Johan Alfred Wenelius ja Brita Johanna Björk. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Anna Maria Elisabet Knappilan kanssa.


title: Sigurd Wenelius

text: Wenelius kävi kahdeksan luokkaa Kokkolan ruotsalaista yhteiskoulua vuosina 1907 - 1914 ja suoritti sähköttäjätutkinnon vuonna 1915. Ylioppilaaksi hän kirjoitti edellä mainitusta koulusta vuonna 1918.


title: Sigurd Wenelius

text: Wenelius työskenteli sähköttäjäharjoittelijana valtionrautateillä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 15. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan haupitsipatteriin 22. toukokuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella.


title: Sigurd Wenelius

text: Wenelius saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan patteriupseeriksi Jääkäritykistön 2. patteriin ja osallistui taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla ja Lempäälässä sekä Tampereella. Tampereen valtauksen jälkeen hänet siirrettiin tykistön uudelleen järjestelyn myötä patteriupseeriksi Jääkäritykistöprikaatiin 2. jääkäripatteriston 4. patteriin ja otti osaa taisteluihin Kämärän kylässä ja Hotakassa sekä Karjalankannaksella.


title: Sigurd Wenelius

text: Wenelius palveli sodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet siirrettiin 1. lokakuuta 1918 Kenttätykistörykmentti 2:n III patteriston virkaatekeväksi komentajaksi, mistä tehtävästä hänet siirrettiin 1. kesäkuuta 1919 lähettiupseeriksi 2. Divisioonan esikuntaan ja 17. syyskuuta 1919 alkaen patterinpäälliköksi Rannikkotykistörykmentti 3:een. Armeijasta hän erosi 19. marraskuuta 1919 ja siirtyi poliisivoimiin, missä hänet nimitettiin 1. kesäkuuta 1920 alkaen Kokkolan piirin virkaatekeväksi nimismieheksi. Vöyrin piirin nimismieheksi hänet nimitettiin 1. lokakuuta 1922 ja Uudenkaarlepyyn poliisikomissaariksi hänet nimitettiin 1. tammikuuta 1925 ja toimi samalla kaupunginviskaalina 2. syyskuuta 1926 alkaen. Hän toimi edellä mainituissa tehtävissä vuoteen 1951. Poliisityönsä ohella hän toimi Kokkolan suojeluskuntapatterin päällikkö vuosina 1919 – 1922 ja Säästöpankin kirjanpitäjänä vuosina 1925 - 1950. Hänet haudattiin Uuteenkaarlepyyhyn.


title: Aleksei Sudajev

text: Aleksei Ivanovits Sudajev (Алексей Иванович Судаев, 23. elokuuta 1912 - 17. elokuuta 1946) oli neuvostoliittolainen aseinsinööri. Sudajevin merkittävimpänä työnä pidetään erittäin varmatoimista ja yksinkertaista PPS-43-konepistoolia, jonka hän suunnitteli vuosina 1942 ja 1943.


title: Itiöeläimet

text: Itiöeläimet (Apicomplexa) ovat Chromalveolata-kuntaan kuuluva ryhmä yksisoluisia eliöitä. Ne kuuluvat Alveolata-pääjaksoon panssarilevien ja ripsieläinten kanssa. Itiöeläimiä on kuvattu noin 4500 lajia. Itiöeläinten lähimpiä sukulaisia ovat panssarilevät.


title: Itiöeläimet

text: Itiöeläimet ovat pitkälle erikoistuneita eläinten solunsisäisiä loisia. Niiden suomenkielinen nimitys johtuu niiden elinkiertoon kuuluvasta itiömäisestä elomuodosta. Tieteellinen nimitys "Apicomplexa" puolestaan viittaa niiden solun päässä tavattavaan "apikaalikompleksi"-nimiseen rakenteeseen, jonka avulla eliöt tunkeutuvat isäntäsoluunsa.


title: Itiöeläimet

text: Niiden solurakenteessa tavataan myös erikoinen "apikoplasti"-soluelin, joka on ilmeisesti evoluution kuluessa surkastunut ja lehtivihreänsä menettänyt viherhiukkanen. Apikoplasti tuottaa nykykäsityksen mukaan eräitä itiöeläimen tarvitsemia rasvahappoja. On todettu, että jos apikoplasti tuhotaan, itiöeläin ei kykene infektoimaan uusia isäntäsoluja.


title: Itiöeläimet

text: Itiöeläimet aiheuttavat monia sairauksia. Näistä tunnetuimpia ovat:


title: Itiöeläimet

text: Itiöeläinten elinkierto on monimutkainen ja siihen kuuluu sekä suvullinen että suvuton lisääntymisvaihe. Tyypillisesti itiöeläimillä suvullisen lisääntymisen tuloksena syntyneet "sporotsoiitit" tunkeutuvat isäntäsoluihin, joissa ne jakautuvat suvuttomasti ja tuottavat isäntäsolun ulkopuolelle vapautuvia "merotsoiitteja". Merotsoiitit infektoivat uusia isäntäsoluja, joista puolestaan vapautuu gametosyyttejä. Gametosyytit kehittyvät sukusoluiksi, joista hedelmöityksen tuloksena syntyy tsygootteja. Näistä tsygooteista muodostuu jälleen uusia isäntiä infektoivia sporotsoiitteja.


title: Itiöeläimet

text: Itiöeläimillä voi olla useita isäntäeliöitä, esimerkiksi malariaa aiheuttavilla "Plasmodium"-lajeilla isäntinä toimivat selkärankainen eläin ja hyttynen. "Plasmodium"-lajeilla suvullinen lisääntyminen ja hedelmöitys tapahtuvat hyttysen ruuansulatuselimistössä, josta sporotsoiitit hakeutuvat hyttysen sylkirauhasiin. Hyttysen syljen välityksellä sporotsoiitit päätyvät selkärankaisen elimistöön, jossa merotsoiitit muodostuvat maksasoluissa. Merotsoiitit puolestaan infektoivat veren punasoluja, ja tietyssä vaiheessa kehittyy gametosyyttejä, jotka päätyvät hyttysen elimistöön sen imettyä verta.


title: Itiöeläimet

text: Bakteereista ja viruksista poiketen itiöeläimet ovat aitotumaisia taudinaiheuttajia. Tämän vuoksi niitä vastaan on vaikeaa kehittää sellaisia lääkkeitä, jotka vaikuttaisivat vain taudinaiheuttajaan, eivätkä olisi potilaalle haitallisia. Malariaa vastaan on tuloksetta yritetty kehittää rokotteita. Sitä tosin pystytään hoitamaan kiniini-, klorokiini- ja amodikiini-nimisillä lääkeaineilla. Itiöeläinten tutkiminen ja kasvattaminen laboratorio-olosuhteissa on myös vaikeaa. Viime vuosina joidenkin itiöeläinten genomia on selvitetty, mikä auttanee tulevaisuudessa ymmärtämään tarkemmin niiden elintoimintoja kehitettäessä niitä vastaan tehoavia lääkeaineita. On esimerkiksi huomattu, että solun toiminnalle välttämättömään apikoplastiin vaikuttavia lääkeaineita on mahdollista kehittää.


title: Petri Suominen

text: Petri Juhani Suominen (s. 30. huhtikuuta 1971 Turku) on suomalainen uimari. Hän oli 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa Suomen paras rintauimari.


title: Petri Suominen

text: Suominen edusti Suomea kaksissa kesäolympialaisissa. Soulin 1988 olympialaisissa hän sijoittui 100 metrin rintauinnissa 14:nneksi ja karsiutui 200 metrin rintauinnin alkuerissä. Barcelonan 1992 olympialaisissa hän karsiutui molempien rintauintimatkojen sekä 4 × 100 metrin sekauintiviestin alkuerissä. Perthin MM-kilpailuissa 1991 hän sijoittui 100 metrin rintauinnissa 13:nneksi ja karsiutui 200 metrillä. EM-kilpailuissa hän sijoittui 100 metrillä 14:nneksi Bonnissa 1989 ja 12:nneksi Ateenassa 1991. Sprinttiuinnin EM-kilpailuissa 1992 Espoossa hän voitti kultaa 4 × 50 metrin sekauintiviestissä. Vuonna 1987 hän saavutti nuorten EM-hopeaa 100:n ja 200 metrin rintauinnissa.


title: Petri Suominen

text: Seuratasolla Petri Suominen edusti pääasiassa Uintiklubi ÅSK:ta. Hän voitti Suomen mestaruuden 50 metrin radalla 17 kertaa ja 25 metrin radalla 16 kertaa vuosina 1986–1993. Hän lopetti uintiuransa keväällä 1994. Hänen valmentajanaan toimi Ritva Rennes.


title: Viirikoruahven

text: Viirikoruahven kasvaa enimmillään 15 cm pitkäksi. Sukupuolten väritys poikkeaa toisistaan suuresti. Naaras on yleisväriltään keltainen tai oranssi, ja sen suomujen reunoissa on häivähdys purppuraa. Koiras on violetti tai purppuranpunainen, ja sen suomujen keskellä on pieni keltainen piste. Koiraan selkäevän kolmas ruoto edestä laskien kasvaa pitkäksi lipputangoksi ("viiri"). Kummankin sukupuolen silmän alla kulkee oranssivalkoinen viiru.


title: Viirikoruahven

text:
Viirikoruahvenia tavataan Indopasifisella merialueella Punaiseltamereltä ja Afrikan eteläkärjestä Australiaan ja Japaniin asti. Ne elävät riuttojen ulkorinteillä ja kirkasvetisissä laguuneissa.
Viirikoruahvenet muodostavat suuria parvia. Koiraat perustavat reviirin ja puolustavat sitä ja haaremiaan. Kala voi muuttaa sukupuoltansa niin, että jos reviiriä hallitseva koiras kuolee, voimakkaimmasta naarasyksilöstä tulee uusi koiras.


title: Viirikoruahven

text: Viirikoruahven syö lähinnä eläinplanktonia. Luonnossa se pyydystää jatkuvasti vapaassa vedessä uiskentelevia planktoneliöitä. Akvaariossa sitä kannattaa ruokkia aluksi useita kertoja päivässä. Koska kala syö lähes jatkuvasti ja kuluttaa energiaa uidessaan paljon, suuri parvi voi pilaata ulosteillaan akvaarioveden laatua, joten tehokas puhdistus on tarpeen.


title: Eta Corvi

text: Eta Corvi (Eta Crv / η Corvi / η Crv) on Korpin tähdistön kuudenneksi kirkkain tähti. Se on kellanvalkea F2-tyypin pääsarjan tähti, joka on Aurinkoa kirkkaampi ja kuumempi. Eta Corvilta on havaittu kaksi pölykiekkoa.


title: Eta Corvi

text: Eta Corvin pölykiekot koostuvat asteroideista irronneesta pölystä. Ulompi pölykiekko on suhteellisen viileä ja sijaitsee noin 100–150 AU:n päässä tähdestä. Kiekon maksimiulkoraja on noin 180 AU:ta. Pölyn lämpötila keskimäärin 80 K eli -193 C, ja massa arviolta 60 % Maan Kuun massasta. Noin 100 AU:n sisäpuolella on suhteellisen pölytöntä lukuun ottamatta kuumaa pölykiekkoa alle 3,5 AU:n etäisyydellä tähdestä. Tutkijoiden mukaan kuuma pölykiekko syntyi, kun sisemmän pölykiekon pikkuplaneettoja siirtyi vaikkapa ohi kulkevan tähden aiheuttaman painovoimahäiriön takia lähemmäs Eta Corvia. Noin 1,1-1,7 miljardin vuoden ikäinen Eta Corvi olisi silloin ollut vaiheessa, joka vastaa Aurinkokunnan myöhäistä raskasta pommitusta, joka synnytti Kuun meret, jotka ovat valtavia laavalla täyttyneitä basalttitasankoja.


title: Puremalihas

text: Puremalihakset () ovat pään lihaksia, jotka osallistuvat alaleukaluun liikuttamiseen eli ne vaikuttavat leukaniveleen. Puremalihaksiin lasketaan kuuluviksi ohimolihas, ulompi puremalihas, ulompi ja sisempi siipilihas sekä kaksirunkoinen alaleukalihas. Suun avaajina puremaliikkeen aikana toimii kaksirunkoinen alaleukalihas. Suun sulkijana toimivat puolestaan ulompi puremalihas ja ohimolihas, joiden toimintaa täydentävät ulompi ja sisempi siipilihas. Lisäksi ulompi siipilihas voi liikuttaa alaleukaa eteenpäin. Jauhamisliike syntyy, kun ulompi puremalihas supistuu toispuolisesti, jolloin alaleukaluu liikkuu sivusuunnassa supistuvan lihaksen suuntaan. Sama vaikutus esiintyy ulomman ja sisemmän siipilihaksen toimiessa toispuolisesti.


title: Puremalihas

text: Leveä suunpohjalihas lasketaan usein kuuluvaksi puremalihaksiin, koska sitä hermottaa alaleukahermo, joka hermottaa muitakin puremalihaksia. Toiminnaltaan kuitenkin lihas kuuluu kielen lihaksiin, koska se liikuttaa kieliluuta ylös ja eteenpäin.


title: Tuomo Kerola

text: Tuomo Juhani Kerola (10. elokuuta 1957 Kokkola – 26. toukokuuta 2006 Oulu) oli suomalainen uimari. Hän oli vuosina 1972–1976 Suomen paras rintauimari.


title: Tuomo Kerola

text: ”Tumppi” Kerola oli ainoa suomalaisuimari Montréalin 1976 kesäolympialaisissa, joissa hän karsiutui sekä 100:n että 200 metrin rintauinnin alkuerissä. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuissa hän saavutti 200 metrin rintauinnissa hopeaa vuonna 1973. Seuratasolla hän edusti Kokkolan Uimaseuraa ja voitti 11 Suomen mestaruutta vuosina 1972–1975. Hän paransi useita kertoja rintauintimatkojen Suomen ennätyksiä. Hänen parhaat aikansa 50 metrin radalla olivat 100 metrillä 1.08,76 (vuonna 1975) ja 200 metrillä 2.26,17 (vuonna 1976).


title: Tuomo Kerola

text: Tuomo Kerola kouluttautui patologian erikoislääkäriksi. Hän toimi Länsi-Pohjan keskussairaalan patologian ylilääkärinä vuodesta 1995 kuolemaansa saakka. Hän kuoli toukokuussa 2006 Oulussa äkilliseen sairauskohtaukseen ollessaan poistumassa uimaharjoituksista.


title: Porvoon maalaiskunnan vaakuna

text: Porvoon maalaiskunnan vaakuna on saanut aiheensa pitäjän vanhasta sinetistä. Sinetissä on kuvattuna kolme kalaa, jotka luultavasti ovat lohia muistutuksena kihlakunnan kruunulle tärkeistä lohijoista.


title: Porvoon maalaiskunnan vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kolme kultavaruksista hopealohta asetettuina hirsittäin alatusten”. Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 19. syyskuuta 1953. Vaakuna muuttui epäviralliseksi 1997 Porvoon maalaiskunnan liityttyä Porvoon kaupunkiin.


title: Martti Järventaus

text: Martti Sakari Järventaus (s. 16. joulukuuta 1960 Kotka) on entinen suomalainen uimari. Hän oli vuosina 1978–1986 Suomen paras rintauimari.


title: Martti Järventaus

text: Järventaus edusti Suomea kaksissa kesäolympialaisissa. Moskovan 1980 olympialaisissa hän oli ainoa suomalaisuimari ja Los Angelesin 1984 olympialaisissa ainoa suomalainen miesuimari. Hän osallistui molemmissa kisoissa sekä 100:n että 200 metrin rintauintiin ja karsiutui jokaisella yrittämällä alkuerissä. EM-kilpailuissa hän sijoittui parhaimmillaan 100 metrin rintauinnissa 11:nneksi Sofiassa 1985. Hän voitti Pohjoismaitten mestaruuden sekä 100:lla että 200 metrillä vuonna 1984.


title: Martti Järventaus

text: Seuratasolla "Mara" Järventaus edusti Lappeenrannan Uimareita. Hän voitti kaikkiaan 41 Suomen mestaruutta, joista 29 henkilökohtaisilla rintauintimatkoilla, 11 viesteissä sekä yhden 200 metrin sekauinnissa. Hän paransi rintauintimatkojen Suomen ennätyksiä useita kertoja. Hän toimi myöhemmin uintivalmentajana ja hänen henkilökohtaisia valmennettaviaan olivat muun muassa Janne Blomqvist ja Riikka Ukkola.


title: Martti Järventaus

text: Martti Järventauksen vaimo Terhi Airas-Järventaus on Suomen tunnetuimpia naiskoripalloilijoita.


title: HD 113766

text: HD 113766 on paljain silmin näkymätön kaksoistähti, joka on noin 424 valovuoden päässä Auringosta. Se on tähdeksi hyvin nuori, ja sen aurinkokunta lienee vielä osin syntyvaiheessaan. Siinä kiertää toisiaan kaksi tähteä, A ja B. B-tähti on melko kaukana A-tähdestä, noin 170 AU:n päässä. B-tähti on itse ahdas kaksoistähti. A-tähdellä on muutama sisäkkäinen pölykiekko. Niistä uloin vastaa Aurinkokunnan Kuiperin vyöhykettä, keskimmäinen ehkä asteroidivyöhykettä ja sisin muodostumassa olevaa planeettaa. A-tähdellä saattaa olla jo muodostuneita planeettojakin. B-tähti on niin kaukana A:sta, ettei se käytännössä vaikuta vetovoimallaan A:ta ympäröivään pölykiekkosysteemiin. Tähti muistuttaa toista moninkertaista pölykiekkotähteä HD 98800 ja Zeta Leporista, joilla on suhteellisen harvinainen voimakas sisempi pölykiekko.


title: HD 113766

text: HD 113766A on F6V-spetriluokan pääsarjan tähti, jonka kirkkaus on 4,4 Aurinkoa. Sen ikä on noin 10–20 miljoonaa vuotta, eräs tarkempi arvio 16 miljoonaa vuotta. Tällöin tähti on niin nuori, että sen aurinkokunta on vasta muodostumisvaiheessa. HD 113766 A:lla on havaintojen mukaan ainakin kolme rengasmaista pölykiekkoa tai pölyvyötä. Sellaiset tulkitaan yleensä asteroidivöiksi tai komeettavyöhykkeiksi.


title: HD 113766

text:
Tähden sisin pölyvyö on etäisyydellä 1,6–2,0 AU keskustähdestään. Siinä on kuumaa silikaattpitoista pölyä, joka muistuttaa spektriltään Aurinkokunnan S-tyypin asteroideja. Kaasua pölyn seassa on vain vähän. Pölystä on suurin osa silikaattikiteitä, amorfista hiiltä ja metallisulfideja. Pölyn koostumus on lähellä Auringon aineiden koostumusta eikä viittaa pölyn irroneen sulaneesta, suuresta lajittuneesta kappaleesta. Pölyn koostumus tuo mieleen sisemmän asteroidivyöhykkeen, jonka aine muistuttaa maankaltaisten planeettojen olettua rakennusainetta. Pölyn uskotaan olevan melko pitkälle muokkautunutta ja irronneen suuremmista, asteroideja muistuttavista planetesimaaleista. Pöly on 290–440 K:n lämpötilassa.
Havaitun pölyn määrä 3 · 10 kg vastaa noin 320 km läpimittaista S-tyypin asteroidia. Silikaattiainesta uskotaan olevan tähdellä enemmän: 0,5–1,5 Marsin massaa. Pölyn seassa on laskujen mukaan ainakin 10 m:n mutta alle 1 km:n läpimittaisia kappaleita. Toisen arvion mukaan tähdellä olisi 0,5–2,3 AU:n päässä lämmintä pölyä ja kylmempää pölyä 4–5 AU:n päässä.
4–9 AU:n etäisyydellä HD 113766 A:sta on vyöhyke, joka vastaa Aurinkokunnan asteroidivyötä ja jossa on jäisiä kappaleita. Sen lämpötila on noin 200 K.


title: HD 113766

text: 30–80 AU:n etäisyydellä on kolmas jääpikkuplaneetta- tai komeettavyöhyke, joka vastaa Aurinkokunnan Kuiperin vyöhykettä. Se näkyy monena huippuna tähden infrapunaspektrissä. Tämä pöly on noin 75 K lämpötilassa..


title: Jyväskylän maalaiskunnan vaakuna

text: Jyväskylän maalaiskunnan vaakuna oli Jyväskylän maalaiskunnan tunnus, ja se oli saanut aiheensa kunnan nimestä ja alueen teollisuudesta. Kunnan nimeen viitataan vaakunan tähkillä ja teollisuuteen hammaspyörän puolikkaalla.


title: Jyväskylän maalaiskunnan vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä hammaspyörän puolikas, yläpuolella kolme tähkää, kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Tapio Vallioja, ja Jyväskylän maalaiskunnan kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 8. joulukuuta 1953. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 10. heinäkuuta 1954.


title: Jyväskylän maalaiskunnan vaakuna

text: Vaakuna muuttui epäviralliseksi 2009 Jyväskylän maalaiskunnan liityttyä yhdessä Korpilahden kanssa Jyväskylän kaupunkiin.


title: Valjaskoruahven

text: Valjaskoruahven ("Pseudanthias huchtii") on koralliriuttojen parvikala, jota pidetään myös riutta-akvaarioissa.


title: Valjaskoruahven

text: Valjaskoruahven kasvaa enimmillään 12 cm pitkäksi. Sukupuolten väritys poikkeaa toisistaan suuresti. Naaras on yleisväriltään vihertävänkeltainen. Koiras on violetti tai purppuranpunainen, sen evät ovat keltaiset ja silmän alla kulkee leveä oranssi juova. Koiraan selkäevän kolmas ruoto edestä laskien kasvaa pitkäksi lipputangoksi.


title: Valjaskoruahven

text: Valjaskoruahveta tavataan Tyynenmeren länsiosan keskiosissa Australian Suurelta valliriutalta Filippiineille, Palaulle ja Mikronesiaan asti. Se elää riuttojen ulkorinteillä.


title: Valjaskoruahven

text: Valjaskoruahven muodostaa suuria parvia, joissa on paljon enemmän naaraita kuin koiraita. Se on yksi aggressiivisimmista meriahvenlajeista.


title: Valjaskoruahven

text: Valjaskoruahven syö lähinnä planktonia.


title: Mesikaste

text: Mesikaste on eräiden hyönteislajien sokeripitoista ulostetta.


title: Mesikaste

text: Mesikaste koostuu sokerista, alkoholeista, suoloista, orgaanisista hapoista ja auksiinista. Hiilihydraatit muodostavat sen kuiva-aineista suurimman osan. Monet hyönteiset, varsinkin muurahaiset, käyttävät mesikastetta ravintona.


title: Mesikaste

text: Kirvat, kilpikirvat, sarvikaskaat ja joidenkin perhoslajien toukat (sinisiipiset, "Riodinidae"-suvun lajit) ovat pääasiallisia mesikasteen tuottajia. Muurahaiset elävät niiden kanssa yhteiselossa eli symbioosissa, ja käyvät säännöllisesti "lypsämässä" kirvojaan, jotka palkaksi muurahaisten suomasta suojelusta lahjoittavat muurahaiselle makean ulostetipan. Lypsävä muurahainen kiertää kirvasta toiseen, kunnes sen takaruumis on täynnä mesikastetta. Muurahainen palaa pesään ja oksentaa osan mesikasteesta pesän muille asukkaille.


title: Mesikaste

text: Muurahaisista riippuvaisille kirvoille on kehittynyt monia mesikasteen luovuttamiseen liittyviä toimintoja ja rakenteellisia ominaisuuksia. Ne ulostavat pisaran varovasti, jotta se ei hajoa eikä sotke niiden kehoa. Useille lajeille on kehittynyt karvoista korimainen uloke, johon pisara jää, ja josta muurahaisen on se helppo ottaa. Jos muurahainen ei jostain syystä otakaan pisaraa, kirva imaisee sen takaisin sisälleen ja voi luovuttaa sen myöhemmin. Kirvalajit, jotka eivät ole muurahaisista riippuvaisia, ruiskauttavat ulosteensa voimalla, jotta eivät sotke itseään.


title: Mesikaste

text: Myös ihmiset ovat hyödyntäneet mesikastetta. Arabit keräävät tamariskilla elävän kilpikirvan "Trabutina mannipara"n mesikastetta ja kutsuvat sitä nimellä "man". Juutalaisten sukukronikassa Vanhassa testamentissa mainittu manna on todennäköisesti ollut samaa ainetta. Australian aboriginaalit käyttävät luteiden mesikastetta ravintona. Mehiläiset keräävät mesikastetta niin paljon, että suurin osa syömästämme hunajasta on peräisin mesikasteesta. Mesikasteen maailmanlaajuinen tuotanto on valtava, sillä yksi kirva voi tuottaa seitsemän pisaraa tunnissa.


title: Mesikaste

text: Mesikastetta tihkuvien puiden alla pinnat tulevat tahmeiksi. Suomessa mesikastetta esiintyy etenkin lehmuksissa keskikesällä. Lehmuksen alle pysäköidyn auton tai polkupyörän saa puhtaaksi kasviöljypohjaisella liuottimella.


title: Mesikaste

text: Mesikaste voi muodostaa voihappoa, joka aiheuttaa härskiintyneen voin tai jopa oksennuksen kaltaista pahaa hajua.


title: Patrick Abada

text: Patrick Abada (s. 20. maaliskuuta 1954 Colombes, Hauts-de-Seine, Ranska) on entinen ranskalainen seiväshyppääjä.


title: Patrick Abada

text: Abada sijoittui seiväshypyssä Rooman EM-kilpailuissa 1974 yhdeksänneksi tuloksella 510 cm. Kaksi vuotta myöhemmin Montréalin olympialaisissa hän ylsi uransa parhaimpaan ulkoratojen arvokisasaavutukseen sijoittuessaan neljänneksi tuloksella 545 cm. Prahan EM-kilpailuissa 1978 hän oli yhdeksäs tuloksella 530 cm. Helsingin MM-kilpailuissa 1983 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 550 cm.


title: Patrick Abada

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Abada saavutti kaksi pronssimitalia: Sindelfingenissä 1980 ja Budapestissa 1983, joissa molemmissa hän hyppäsi tuloksen 555 cm. Ensimmäisissä sisäratojen MM-kilpailuissa Pariisissa 1985 hän sijoittui neljänneksi tuloksella 550 cm.


title: Patrick Abada

text: 189-senttinen Abada voitti seiväshypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuonna 1975 ja hallissa vuonna 1979. Kesäkuussa 1979 hän paransi Ranskan ennätyksen samassa kilpailussa Philippe Houvionin kanssa tulokseen 565 cm. Uransa parhaan tuloksen 570 cm hän hyppäsi vuonna 1983.


title: Kalajoen Junkkarit

text: Kalajoen Junkkarit on vuonna 1930 perustettu kalajokinen urheilun yleisseura, jolla on toimintaa muun muassa hiihdossa, painonnostossa, suunnistuksessa ja yleisurheilussa. Seuran lajeihin ovat aiemmin kuuluneet myös muun muassa jääkiekko, lentopallo ja pyöräily.


title: Kalajoen Junkkarit

text: Kansallisella ja kansainvälisellä tasolla hyvin menestyneitä seuraa edustaneita urheilijoita ovat olleet muun muassa hiihtäjä Jussi Kurikkala, ampuja Lauri Kaarta, pituushyppääjä Mauri Myllymäki, aitajuoksija Antti Haapakoski, kelkkahiihtäjä Kari Joki-Erkkilä ja pikajuoksija Katri Mustola.


title: François Tracanelli

text: François Tracanelli (s. 4. helmikuuta 1951 Udine, Italia) on entinen ranskalainen seiväshyppääjä.


title: François Tracanelli

text: Tracanelli voitti seiväshypyssä sisäratojen Euroopan-mestaruuden Wienissä 1970 tuloksella 530 cm. Tuona vuonna hän myös voitti ulkoradoilla juniorien Euroopan-mestaruuden. Aikuisten ulkoratojen arvokisoihin hän osallistui kuudesti mutta ei saavuttanut suurta menestystä. EM-kilpailuissa hän jäi Ateenassa 1969 ja Helsingissä 1971 karsinnassa ilman tulosta. Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän sijoittui 11:nneksi tuloksella 500 cm ja Prahan EM-kilpailuissa 1978 seitsemänneksi tuloksella 530 cm. Münchenin 1972 olympialaisissa hän oli kahdeksas tuloksella 510 cm. Montréalin 1976 olympialaisissa hän jäi loppukilpailussa ilman tulosta. Universiadeissa Tracanelli voitti kultaa vuonna 1973 tuloksella 542 cm ja vuonna 1975 tuloksella 520 cm.


title: François Tracanelli

text: 184-senttinen Tracanelli voitti seiväshypyssä Ranskan mestaruuden ulkoradoilla vuosina 1969, 1974 ja 1976 sekä hallissa vuonna 1978. Hän paransi Ranskan ennätyksen vuonna 1970 tulokseen 540 cm, joka oli myös juniorien Euroopan-ennätys, vuonna 1973 tulokseen 542 cm sekä vuonna 1977 tulokseen 550 cm. Uransa parhaan tuloksen 555 cm hän hyppäsi vuonna 1981.


title: Kristian Antila

text: Kristian Antila (s. 10. tammikuuta 1980 Vammala) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi urallaan useissa eri maiden pääsarjoissa. Suomessa Antila edusti SM-liigassa pelaavia Ilvestä ja Ässiä. Antila on myös pelannut Ruotsin ja Saksan pääsarjoissa.


title: Mikko Ilkko

text: Mikko Ilkko (s. 19. kesäkuuta 1978 Raahe) on Suomen puolustusvoimien virallisen uutislehden Ruotuväen päätoimittaja. Ilkko on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri (kansainvälinen politiikka).


title: Mikko Ilkko

text: Sotilasarvoltaan Ilkko on yliluutnantti reservissä. Asevelvollisuuden hän on suorittanut Viestirykmentissä, Reserviupseerikoulussa ja Ruotuväessä vuosina 1998–1999.


title: Mikko Ilkko

text: Ilkko on toiminut ennen Ruotuväkeä Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan lehden Nyytiset-Uuheterin (nyk. Polyteekkari) päätoimittajana vuonna 2001, Kanadan suurlähetystössä poliittisena avustajana 2002–2004 sekä ulkoasiainministeriössä Itä-Euroopan osaston projektiavustajana 2005–2006. Ilkko on myös toiminut Euroopan sotilaslehtien järjestön varapuheenjohtajana lokakuusta 2015 lähtien.


title: Antti Bruun

text: Antti Bruun (s. 9. marraskuuta 1979 Savonlinna) on suomalainen jääkiekkopuolustajaja, joka edustaa Suomi-sarjassa pelaavaa Nokian Pyryä. Bruun on pelannut monissa eri joukkueissa Ruotsin ja Suomen pääsarjoissa.


title: Antti Bruun

text: Bruun on SaPKon kasvatti, joka siirtyi kaudeksi 1999–2000 Ilveksen liigajoukkueeseen. Seuraavalla kaudella Bruun teki yhdeksän maalia ja kaudella 2001–2002 hän sai jatkosopimuksen Ilvekseen. Bruun oli Ilveksen tehokkain puolustaja.


title: Antti Bruun

text: Bruun kaupattiin kesken kauden 2002–2003 Ilveksestä SaiPaan. Bruun teki myös jatkosopimuksen lappeenrantalaisjoukkueeseen, mutta vaihtoi jälleen joukkuetta seuraavalla kaudella, kun hän siirtyi SaiPasta Lukkoon, jonka kanssa teki samalla kaksivuotisen sopimuksen. Lukossa Bruun pelasi sopimuksensa loppuun ja siirtyi kauden 2005–2006 jälkeen Elitserieniin Moraan.


title: Antti Bruun

text: Morassa Bruun pelasi reilun kauden. Kauden 2007–2008 alussa Bruun pelasi vain viisi ottelua, ja lopulta hän siirtyi Allsvenskanin Malmöhön hakemaan lisää peliaikaa. Kauden 2008–2009 puolivälissä Bruun siirtyi Malmöstä pois ja pelasi loppukauden Slovakian Extraliigassa HKm Zvolenissa. Keväällä 2009 Bruun teki vuoden sopimuksen Ilveksen kanssa.


title: Antti Bruun

text: Toisella kaudellaan Ilveksessä Bruun teki 19 pistettä 43 ottelussa. Kahden Ilves-kauden jälkeen hän siirtyi Italian pääsarjan HC Bolzanoon. Bruun jätti Bolzanon 22 pelatun ottelun jälkeen tammikuussa 2012 henkilökohtaisten syiden takia. Bruun teki pian tämän jälkeen SaiPan kanssa loppukauden kattavan sopimuksen, jossa oli myös optio seuraavasta kaudesta. SaiPa käytti option ja Bruun vietti Lappeenrannassa myös kauden 2012–2013. Huhtikuussa 2013 HPK ilmoitti solmineensa kahden vuoden sopimuksen Bruunin kanssa.


title: Lännen nopein

text: Lännen nopein on korttipeli 2–4, 6 tai 12 pelaajalle. Pelissä käytetään normaalia 52 kortin korttipakkaa ilman jokereita. Pelissä on tarkoituksena olla mahdollisimman nopea vaihtamaan kortteja pöydän ja omien pakkojen välillä. Pelistä on olemassa toisistaan hieman poikkeavia sääntövariaatioita.


title: Lännen nopein

text: Alussa kaikille jaetaan neljän kortin pakkoja pöydälle niin monta kuin jokaiselle riittää. Pöydälle tulee alussa neljä korttia, jotka käännetään oikein päin. Pelaajien pakat ovat väärinpäin. Joku pelaaja tai pelin ulkopuolinen henkilö ilmoittaa milloin saa aloittaa, jolloin pelaajat saavat katsoa yhden pakoistaan ja vaihtaa pöydästä sopivia kortteja kädessä olevaan pakkaan. Kortteja on vaihdettava yksi kerrallaan ja siten, että ensin laittaa kortin pöytään ja sitten vasta ottaa pöydältä kortin. Kun pakassa on neljä samaa numeroa, se on valmis ja sen voi kääntää oikeinpäin. Pakkaa ei ole pakko kääntää heti, mutta pelin voittaa se pelaaja, jolla on ensimmäisenä kaikki pakat oikeinpäin ja niissä on varmasti neljä samaa numeroa.


title: Lännen nopein

text: Pelin häviää hitain pelaaja, joka saa pakkansa kasaan viimeisenä. Pelissä voi syntyä myös pattitilanteita, jolloin voidaan joutua jaettuihin sijoituksiin.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: The Insider – sisäpiirissä () on Michael Mannin ohjaama elokuva vuodelta 1999. Se kertoo tositapahtumiin perustuen Jeffrey Wigand -nimisen, tupakkateollisuudessa työskennelleen tuotekehittelypäällikön "60 Minutes" -ohjelmassa tekemästä paljastuksesta. Wigand paljasti, kuinka hänen työpaikallaan Brown & Williamsonilla tupakan sisältämää nikotiinia manipuloitiin kemiallisesti tupakan riippuvuutta aiheuttavan vaikutuksen lisäämiseksi.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Elokuvan pääosia esittävät Al Pacino (Lowell Bergman), Russell Crowe (Jeffrey Wigand), Christopher Plummer (Mike Wallace), Bruce McGill (asianajaja Ron Motley), Diane Venora, Philip Baker Hall, Lindsay Crouse, Gina Gershon, Debi Mazar, Rip Torn ja Colm Feore.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Mann käsikirjoitti elokuvan yhdessä Eric Rothin kanssa Marie Brennerin kirjoittaman, "Vanity Fair" -lehdessä julkaistun "The Man Who Knew Too Much" -artikkelin pohjalta. Elokuva keräsi kaikkiaan seitsemän Oscar-ehdokkuutta: pääosan esittäjästä (Russell Crowe), kuvauksesta, ohjauksesta, leikkauksesta, äänityksestä, sovelletusta käsikirjoituksesta ja lisäksi paras elokuva -ehdokkuuden.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Insiderin" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Tuottaja Lowell Bergman (Pacino) on Libanonissa taivuttelemassa Hizbollah-järjestön perustajaa Mike Wallacen (Plummer) haastateltavaksi "60 Minutes" -ohjelmassa. Samaan aikaan Kentuckyn Louisvillessä Jeffrey Wigand (Crowe) pakkaa tavaroitaan työpaikallaan Brown & Williamsonilla. Kotona Wigand kertoo vaimolleen Lianelle (Venora) saaneensa aamulla potkut.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Palattuaan Yhdysvaltoihin Bergman saa nimettömänä lähetyksenä laatikollisen Philip Morris -yhtiön asiapapereita. Hän kysyy FDA:sta apua papereiden tulkinnassa ja saa Wigandin numeron. Wigand torjuu Bergmanin aluksi jyrkästi, jolloin tämän kiinnostus herää. Bergman taivuttelee lopulta Wigandin tulkkaamaan asiapapereiden sisällön, johon tämä suostuu painottaen kuitenkin, ettei pysty paljastamaan mitään salassapitosopimuksensa kattamia asioita.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Kun Wigand lähtee tapaamisesta, hänen entinen pomonsa, toimitusjohtaja Thomas Sandefur kutsuu hänet tapaamiseen. Sandefur vaatii Wigandia allekirjoittamaan uuden, entistäkin laajemman salassapitosopimuksen, ja uhkaa perua hänen sairausvakuutuksensa ja erorahansa. Wigand lähtee raivostuneena paikalta ja soittaa vihaisen puhelun Bergmanille, jonka kuvittelee paljastaneen hänen aikeensa asiapapereiden suhteen.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Seuraavana päivänä Bergman onnistuu vakuuttamaan Wigandin viattomuudestaan. Wigand paljastaa hänelle suurten tupakkayhtiöiden johtajien valehdelleen kongressin edessä, kun nämä vakuuttivat olevansa tietämättömiä nikotiinin riippuvoittavuudesta. Bergman kokoustaa "60 Minutes" -tiimin kanssa asiasta, ja he päättävät pyrkiä saamaan Wigandin oikeuden eteen, jolloin tämän olisi pakko antaa valaehtoinen lausunto, ja voisi siksi olla turvassa salassapitosopimuksensa rikkomisesta koituvilta seurauksilta.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Wigand muuttaa perheineen aiempaa edullisempaan taloon, ja Jeffrey ryhtyy lukion opettajaksi. Epämääräiset tapahtumat kodin lähiympäristössä uhkaavat tehdä hänestä vainoharhaisen. Kun apuun kutsutut FBI-agentit takavarikoivat hänen tietokoneensa, Wigand soittaa vihoissaan Bergmanille ja vaatii päästä todistamaan välittömästi. Bergman järjestää hänelle haastattelun Mike Wallacen kanssa kameroiden edessä, ja Wigand paljastaa kuinka hänen työpaikallaan nikotiinin riippuvoittavuutta pyrittiin lisäämään ammoniakin avulla. Hänen mukaansa Brown & Williamson on taloudellisista syistä jättänyt tietoisesti huomiotta tämän toiminnan yleiselle terveydelle aiheuttamat vaarat.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Wigandin valmistautuessa todistamaan oikeudessa Brown & Williamson hankkii hänelle todistamiskiellon Kentuckyn osavaltiossa, mikä merkitsee, että hänet voidaan vangita jos hän astuu osavaltion rajojen sisälle. Punnittuaan seurauksia aikansa Wigand päättää todistaa niistä huolimatta. Kotiin palattuaan hän toteaa vaimonsa jättäneen hänet ja vieneen lapset mukanaan.


title: The Insider – sisäpiirissä

text: Sillä välin "60 Minutes" -ohjelman emoyhtiö CBS Corporate vaatii ohjelman tuotantoa leikkaamaan Wigandin haastattelusta kriittiset kohdat pois, koska pelkää Brown & Williamsonin oikeudellisia vastatoimia ja korvausvaatimuksia. Bergman vastustaa leikkaamista, ja väittää todellisen syyn sen vaatimiseen olevan siinä, että oikeusjuttu saattaisi vaarantaa CBS:n myymisen Westinghouselle. Hän jää kuitenkin yksin kantansa kanssa, ja ohjelma lähetetään leikattuna.