title: Poltetun Njállin saaga

text:
Poltetun Njállin saaga (isl. "Brennu-Njáls saga") on keskiaikainen islantilainen saaga. Se on pisin ja laajin niin kutsutuista islantilaissaagoista (isl. "Íslendingasögur") ja kirjoitettu vuosien 1275–1290 välisenä aikana. Saaga kertoo kahdesta ystävyksestä, Njállista ja Gunnarrista sekä näiden perheistä, jotka ovat osallisena pitkässä verikoston kierteessä. Tapahtumat sijoittuvat pääosin aikaan hieman ennen islantilaisten kristillistymistä (v. 999/1000) ja pian sen jälkeen, ja maantieteellisesti Etelä-Islantiin mutta ajoittain myös Britteinsaarille tai muualle Skandinaviaan ja Islantiin. "Poltetun Njállin saagaa" on yleisesti pidetty saagakirjallisuuden mestaritaidonnäytteenä. Saagan vanhimmat säilyneet käsikirjoitukset ovat 1300-luvulta (AM 468 4to eli Reykjabók, n. 1300–1315, ja AM 133 fol  eli Kálfalækjarbók, n. 1300), minkä lisäksi siitä on säilynyt useita keskiaikaisia ja reformaation jälkeisiä käsikirjoituksia. Säilyneiden käsikirjoitusten valossa saaga on ollut yksi suosituimmista saagoista kautta aikojen. Sen kirjoittajaa ei tunneta, mutta on arveltu, että hän olisi ollut kirkonmies. Tämän on kuitenkin täytynyt olla hyvin oppinut ja lukenut. Kirjoittaja on ollut hyvin perehtynyt islantilaiseen lakiin ja kiinnostunut moraaliteologisista kysymyksistä. Hän on myös tuntenut sekä suullista perinnettä että oppinutta latinankielistä kirjallisuutta. "Poltetun Njállin saaga" on ilmestynyt Antti Tuurin suomentamana vuonna 1996 (Otava).
Saagan alussa kerrotaan "Ragnarr Karvahousun saagassa" mainitun muinaisen kuningas Ragnarrin jälkeläisestä Hrútr Herjólfrinpojasta (isl. Herjólfsson). Tämä saavuttaa kunniaa ja menestystä Norjassa. Hrútrin suhde kuningataräiti Gunnhildriin kuitenkin aikaansaa sen, ettei Hrútrin myöhemmin Islannissa solmima liitto Unnrin kanssa ei suju vaan päättyy eroon. Hrútr ei kuitenkaan suostu palauttamaan Unnrin myötäjäisiä vaan haastaa Unnrin isän, Mörðrin taisteluun. Mörðr ei suostu, koska tietää Hrútrin maineen ja ettei pärjäisi tälle taistelussa. Hrútr saa siksi pitää Unnrin myötäjäiset, mutta Mörðrin näkökulmasta lopputulos ei ole oikeudenmukainen. Hrútrilla on myös veli, Höskuldr, jolla on kaunis tytär nimeltä Hallgerðr. Jo saagan alussa Hrútr ihmettelee, mistä ”varkaan silmät” ovat sukuun tulleet, ja viittaa näin Hallgerðriin. Myöhemmin kerrotaan Hallgerðrin kahdesta ensimmäisestä avioliitosta. Kumpikin päättyy niin, että Hallgerðrin kasvatusisä Þjóstólfr surmaa aviomiehet. Hallgerðr on itse myötävaikuttanut ensimmäisen miehensä surmaan, mutta toiseen mieheensä hän on ollut kiintynyt. Eräänä päivänä avioparin välillä on erimielisyyksiä, ja sen seurauksena Þjóstólfr surmaa myös toisen aviomiehen. Tappo ei ole Hallgerðrille mieluinen. Hrútr kostaa sen surmaamalla Þjóstólfrin.


title: Poltetun Njállin saaga

text: Seuraavaksi saaga siirty kuvaamaan Gunnarr Hámundrinpoikaa (isl. Hámundarson) ja Njáll Þorgeirrinpoikaa (isl. Þorgeirsson). Miehet ovat läheisiä ystävyksiä. Heistä Gunnarr on urheudessaan ja fyysisissä kyvyissään ja taidoissaan voittamaton, kun taas Njáll tunnetaan suuresta viisaudestaan. Kun Gunnarrin velvollisuudeksi tulee esittää uudelleen vaatimus Unnrin myötäjäisten palauttamisesta, Njáll keksii hänelle keinot tehtävän suorittamiseen, ja Hrútr joutuu taipumaan. Gunnarr matkaa myöhemmin Skandinaviaan ja palattuaan hän menee yleiskäräjille (isl. "Alþingi") upeasti varustautuneena. Siellä hän tapaa Hallgerðrin, ja kumpikin on vaikuttunut toisistaan. Hallgerðr ja Gunnarr kihlataan lopulta toisilleen, huolimatta siitä, että Hrútr varoittelee Hallgerðrin luonteesta ja myös Njállilla on omat epäilyksensä. Hrútrin ja Njállin epäilykset osoittautuvat oikeiksi, kun Hallgerðr riitaantuu Njállin vaimon, Bergþóran, kanssa. Hallgerðr yllyttää muutamia miehiä tappamaan Njállin tilanväkeä ja Bergþóra vastaa näihin tekoihin järjestämällä niin, että kukin tappo kostetaan. Jokaisen tapon jälkeen heidän aviomiehensä sovittelevat surmat sopimalla korvauksista kunkin tapetun statuksen mukaisesti. Viides Hallgerðrin yllytyksen uhreista on Njállin poikien kasvatusisä Þórðr. Mukana Þórðria surmaamassa on myös Þráinn Sigfússinpoika (isl. Sigfússon), joka on Gunnarrin sukulaismies ja Hallgerðrin tyttären mies. Kostonkierteen jälkeen Njáll ja Gunnarr sopivat asian, mutta Þráinnin läsnäolo Þórðrin tappopaikalla aiheuttaa myöhemmin ongelmia.


title: Poltetun Njállin saaga

text: Seuraavaksi Hallgerðr laittaa yhden orjistaan, Melkólfrin ryöväämään Otkell-nimisen miehen. Gunnarr yrittää välittömästi sovitella konfliktia, mutta hänen tarjoustaan ei hyväksyta. Gunnarria vastaan nostetaan käräjäjuttu, jonka Gunnarr kuitenkin Njállin avulla voittaa. Riidellessään Hallgerðrin kanssa tämän järjestämästä ryöstöstä Gunnarr vihanpuuskassa läimäyttää Hallgerðria. Myöhemmin Otkell haavoittaa Gunnarria vahingossa, ja vaikka onkin haluton tappamaan Gunnarr kostaa kokemansa häpeän. Veljensä Kolskeggrin avustamana Gunnarr surmaa Otkellin ja tämän seuralaiset. Njállin avustuksella asia saadaan soviteltua, ja Gunnarrin maine kasvaa. Njáll kuitenkin varoittaa Gunnarria, että tämä olisi alku tämän tekemille tapoille. Gunnarr suostuu hevostappeluun Starkaðr-nimisen miehen kanssa. Vastapuoli kuitenkin huijaa, ja Gunnarr on jälleen keskellä konfliktia. Njáll yrittää toimia sovittelijana, mutta Þorgeirr Starkaðrinpoika (isl. Starkaðsson) ei suostu sovintoon. Gunnarrin matkatessa kahden veljensä kanssa Starkaðr ja tämän liittolaiset väijyvät heitä ja hyökkäävät heidän kimppuunsa. Gunnarr veljineen surmaa hyökkääjistä neljätoista, mutta Gunnarrin veli Hjörtr kuolee.Juonittelujen taustalla näyttää olevan Hrútrin ensimmäisen vaimon, Unnrin, poika Mörðr Valgarðrinpoika (isl. Valgarðsson). Mörðr vihaa ja kadehtii Gunnarria, ja käyttää muita hyväkseen saavuttaakseen päämääränsä. Hän on saanut tietää Njállin ennustaneen, että Gunnarr kuolisi, jos hän tappaisi kahdesti samasta suvusta. Hän yllyttää aiempiin sovitteluratkaisuihin tyytymättömiä miehiä hyökkäämään Gunnarrin kimppuun. Gunnarr voittaa jälleen taistelun, mutta tulee tappaneeksi toisen miehen sellaisesta suvusta, josta on jo yhden surmannut. Surmien sovittelun seurauksena on, että Gunnarrin ja Kolskeggrin tulisi lähteä pois Islannista kolmen vuoden ajaksi. Gunnarrin ja Kolskeggrin lähtöä valmistellaan, mutta miesten ratsastaessa pois, Gunnarr tippuu hevosensa selästä ja tulee katsoneeksi kotiinpäin. Hän on näkemästään niin otettu, että päättää jäädä sittenkin Islantiin. Gunnarrista tulee näin lainsuojaton, joka olisi kenen tahansa surmattavissa. Hän jatkaa eloaan Islannissa kuin mitään ei olisi tapahtunut, mutta Mörðr ja hänen muut vihollisensa hautovat kostoa. He hyökkäävät Gunnarrin kimppuun tämän ollessa kotona, mutta Gunnarr puolustautuu urhoollisesti, kunnes hänen jousensa jänne katkeaa. Hallgerðr kieltäytyy antamasta hiuksiaan jousen uutta jännettä varten kostona siitä, että Gunnarr on aiemmin läimäyttänyt häntä. Lopulta viholliset surmaavat Gunnarrin.


title: Poltetun Njállin saaga

text: Þráinn Sigfússinpoika ja Njállin kaksi nuorempaa poikaa hankkivat mainetta ja kunniaa Norjassa. Þráinn tuo matkalta mukanaan pahantahtoisen miehen nimeltä Hrappr, kun taas Njállin pojat tuovat jaloksi mieheksi osoittautuneen Kári Sölmundrinpojan (isl. Sölmundarson), joka nai Njállin tyttären. Njállin pojat ovat kuitenkin katkeria Þráinnille, joka piilotelleessaan Hrappria jaarli Hákonilta on aiheuttanut Njállin pojille ongelmia. Vaikka ei pidäkään asian esille ottamista järkevänä, Njáll auttaa poikiaan asiansa ajamisessa. Þrainn ei suostu sovitteluratkisuusn, ja hänen seuralaisensa, mukaan lukien Hallgeðr pilkkaavat Njállin poikia näiden tavatessa. Njállin pojat väijyvät Þráinnia ja tämän joukkoja. Skarpheðinn surmaa Þráinnin ja lisäksi hyökkääjät tappavat neljä miestä, mukaan lukien Hrapprin. Þráinnin veli Ketill on naimisissa Njállin tyttären kanssa, ja Njáll solmii sovun Ketillin kanssa. Välttääkseen riitaisuuksia Njáll ottaa Þráinnin pojan Höskuldrin kasvatikseen. Höskuldr kasvaa Njállin taloudessa ja Njáll rakastaa häntä paljon. Kun Höskuldrista tulee täysi-ikäinen, Njáll yrittää löytää tälle arvon mukaisen puolison, Hildigunnrin. Hildigunnr kuitenkin kieltäytyy ja lupautuu puolisoksi Höskuldrille vain, jos tästä tulisi goði-päällikkö. Njáll onnistuu hankkimaan Höskuldrille päällikkyyden saatuaan yleiskäräjillä aikaiseksi viidennesoikeuden perustamisen, ja Höskuldr ja Hildigunnr menevät naimisiin.Saaga kertoo tässä vaiheessa myös islantilaisten kääntymisestä kristityiksi vuoden 999 käräjillä.


title: Poltetun Njállin saaga

text: Höskuldr menestyy päällikkönä kun taas Mörðr Valgarðrinpoika katsoo oman päällikkyytensä heikkenevän. Hän yllyttää Njállin poikia Höskuldria vastaan. Nämä lankeavat Mörðrin ansaan. Eräänä päivänä he menevät ja surmaavat Höskuldrin tämän ollessa kylvämässä pellollaan. Njállille Höskuldrin kuolema on suuri menetys, ja hän suree kasvattipoikansa kuolemaa kovin.Hildigunnrin setä Flosi ottaa koston hoitaakseen ja etsii apua merkittäviltä päälliköiltä. Hildigunnr painostaa Flosia, ettei tämä tyytyisi muuhun kuin vain verikostoon. Asiaa puidaan käräjillä, missä Njállin pojat etsivät asialleen auttajia. Skarpheðinn kuitenkin lausuu loukkauksia monelle sellaiselle miehelle, josta voisi olla Njállin pojille apua. Yleiskäräjillä saadaan aikaan päätös Höskuldrin surmasta maksettavasta korvauksesta. Njáll lisää lopuksi kerätyn korvauksen päälle hienon vaatteen, mutta Flosi katsoo tulleensa loukatuksi, kun hänelle sellaista kaunista pukinetta on tarjottu. Skarpheðinn herjaa tapauksen seurauksena Flosia, ja käräjillä saavutettu sopimus raukeaa. Käräjien jälkeen saagassa kuvataan näkyjä ja ilmestyksiä, jotka enteilevät yhteenottoa. Flosi miehineen saapuu Njállin tilalle ja sytyttää talon tuleen. Hän sallii naisten poistua talosta, mutta surmaa Helgi Njállinpojan, joka yrittää poistua naiseksi pukeutuneena. Flosi pyytää myös Njállia ja Bergþóraa tulemaan ulos, mutta nämä kieltäytyvät ja sanovat mieluummin kuolevansa yhdessä poikiensa kanssa. Njáll sanoo olevansa liian vanha kostamaan näiden kuoleman. Njáll perheineen kuolee tulipalossa, mutta paikalla ollut Kári Sölmundrinpoika pääsee pakenemaan. Flosi ymmärtää, että Kári tulisi kostamaan perheen sisäänpolton.


title: Poltetun Njállin saaga

text: Njállin perheen sisäänpolttoa puidaan yleiskäräjillä. Kumpikin osapuoli ajaa asiaansa. Flosi suostuttelee laintuntijoista Eyjólfr Bölverkrinpojan (isl. Bölverksson) puolustamaan omaa puoltaan. Toinen osapuoli taas painostaa Mörðr Valgarðrinpojan hoitamaan asiaa. Taustalla vaikuttaa Njállin toinen kasvattipoika Þórhallr, jolle Njáll on opettanut lakia, mutta joka ei pysty osallistumaan asian ajoon käräjille, koska joutuu tulehtuneen jalkansa vuoksi lepäämään käräjäpaikalla teltassa. Osapuolet eivät saavuta käräjillä sopua, ja kun lailliset keinot eivät näytä johtavan mihinkään Þórhallr raivostuu, puhkaisee jalassaan olevan paiseen ja mädän ja veren virratessa maahan hän aloittaa taistelun. Useampi mies, mukaan lukien Flosin sukulaismies Ljótr saa surmansa, ennen kuin Snorri goði saa vastapuolet erotettua toisistaan. Ljótrin isä, Hallr Síðalainen jättää vaatimatta korvauksia poikansa surmasta saadakseen aikaan sovun. Rauha saadaan solmittua, ja sen seurauksena käräjillä olleet maksavat yhdessä Hallrille korvauksen, josta tulee yhteensä nelinkertainen määrä aiempiin vastaaviin korvauksiin verrattuna. Njállin perheen polttajat tuomitaan maanpakoon.


title: Poltetun Njállin saaga

text: Saagan loppuosa kertoo, miten Kári kostaa polttamisessa mukana olleille. Häntä auttaa Njállin sukulaispoika Þorgeir ja eräs mies nimeltä Björn. Kári seuraa polttajia aina Orkneysaarille ja Walesiin asti. Flosi tekee pyhiinvaelluksen Roomaan, saa siellä synninpäästön itseltään paavilta ja palaa sitten Islantiin. Kári lähtee hänkin pyhiinvaellukselle etelään ja saa synninpäästön. Sitten hän seuraa Flosia, mutta joutuu haaksirikkoon lähellä Flosin tilaa. Kári ja Flosi kohtaavat kun Kári tulee pyytämään Flosilta apua ja he solmivat lopulliset rauhan. Kári ottaa puolisokseen Höskuldrin lesken, Hildigunnrin. Flosin lopusta kerrotaan, että hän matkaa vanhana miehenä Norjaan, mutta lähtee paluumatkalle hyvin myöhään syksyllä, hyvin huonokuntoisella aluksella. Ihmisten puhuessa aluksen kunnosta, Flosi toteaa sen olevan juuri sopiva vanhalle miehelle, joka tulisi kuolemaan. Matkalla Norjasta Islantiin Flosi katoaa, eikä häntä nähdä enää koskaan.


title: Antiikin tiede

text: Antiikin tieteellä tarkoitetaan Välimeren rannikolla noin 700 eaa. – 500 jaa. harjoitettua luonnontiedettä tai luonnonfilosofiaa. Laajemmin määriteltynä termillä voidaan tarkoittaa myös keskipronssikauden ja Rooman valtakunnan hajoamisen välistä aikakautta Lähi-idässä, Välimeren alueella, Kiinassa ja Intiassa.


title: Antiikin tiede

text: Antiikin tieteen historia liittyy läheisesti antiikin filosofian historiaan, koska useimmat tieteet eivät olleet vielä tuolloin erkaantuneet filosofiasta, vaan ne luettiin sen osiksi. Antiikin tieteen tunnuspiirteitä ovat instituutiomaisuus ja teoreettisuus yhdistettynä filosofiseen pohdiskeluun uskonnoista ja mytologioista riippumatta. Tämä artikkeli keskittyy lähinnä antiikin Kreikan ja Rooman valtakunnan tieteeseen, Lähi-idän alueen varhaisesta tieteen traditiosta katso artikkeli Mesopotamian tiede ja muinaisegyptiläisestä tieteestä katso artikkeli muinais-Egyptin tiede.


title: Antiikin tiede

text: Antiikin tieteen historia jaetaan aikakauden perinteisen historiakäsityksen mukaisesti arkaaiseen (esisokraattiseen; 700–480 eaa.), klassiseen (480–330 eaa.), hellenistiseen (330–27 eaa.) ja roomalaiseen aikakauteen (27 eaa. – 500 jaa.). Kreikan pimeiltä vuosisadoilta alkanut kehitys johti kaupunkivaltioiden syntymiseen Egeanmeren ympäristössä, mistä alkoi myös tieteeksi tulkittava traditio, jolle ominaista on johonkin uskonnolliseen tai yliluonnolliseen perustuva maailman kuvaaminen. Tieteen historiallisesti esisokraattinen aikakausi tunnetaan aikana, jolloin ei ollut olemassa yhtä vallitsevaa selitysmallia, vaan erilaisia selityksiä oli lukemattomia. Empiirisiä kokeita ei tehty, toisaalta tämän ajan filosofi-tutkijoita pohdituttivat niin perustavanlaatuiset kysymykset, ettei kokeiden tekeminen olisikaan ollut mahdollista.


title: Antiikin tiede

text: Esisokraatikoiden ajatusten kirjo päättyi klassisen kauden kahteen synteesiin. Ensimmäisestä vastasi Platon ja seuraavasta Aristoteles. Molempien ajatukset säilyivät vallitsevina eurooppalaisessa tieteessä uuden ajan alkuun asti. Monet aiemmat teoriat jäivät näiden synteesien ulkopuolelle, jääden siten vähälle huomiolle. Aleksanteri Suuren valloitusretkien myötä kaupunkivaltioiden aika oli ohitse ja Aleksanteri perusti osia Egyptistä, Vähän-Aasian, Persian ja Indus-jokilaakson käsittäneen valtakunnan. Valtakunnan eri osat olivat läheisessä yhteydessä Kiinan, Intian ja Egyptin korkeakulttuureihin, joiden saavutuksiin kreikkalaiset pääsivät käsiksi kaupanteon ja valtakunnan laajenemisen yhteydessä. Hellenistinen aikakausi oli antiikin tieteen kukoistusaikaa.


title: Antiikin tiede

text: Roomalaiskaudella tiede keskittyi kehittämään insinööritaitoja ja sotilasvarustelua. Tieteeltä odotettiin vastauksia käytännöllisiin ongelmiin, eikä kreikkalaistyyppistä ajattelua pidetty arvossa. Tieteen taso laski roomalaiskaudella selvästi verrattuna siihen, mitä se oli ollut kreikkalaisten kulttuurissa. Roomalaiskausi päättyi kristinuskon nousuun ja kansanvaellusajan alkamiseen. Huomattava osa kreikkalaisesta tiedosta olisi hävinnyt, elleivät arabit olisi pelastaneet sitä. Euroopassa alkoi keskiaika ja Lähi-idässä tiede alkoi elää kultakauttaan.


title: Antiikin tiede

text: Antiikin Kreikan tiede ei alkanut manner-Kreikasta, vaan Vähästä-Aasiasta, nykyisen Turkin länsirannikolta, joka tuolloin tunnettiin Jooniana, joonialaisen luonnonfilosofian myötä. Jooniassa oli runsasravinteinen maa ja sateet sattuivat sinne useammin, kuin manner-Kreikkaan, jossa oli kehnot edellytykset maanviljelykselle. Tämän vuoksi Joonia oli rikkaampi ja kaupungistuminen oli pidemmällä kuin muut ympäristön kaupunkivaltiot 600-luvulla eaa. Joonia syntyi kun manner-Kreikan kuiva maa ei kyennyt enää ruokkimaa kasvavaa väestöä ja siirtokuntia perustettiin ympäri Välimerta. Syynä oli myös doorialaisten vaeltaminen Makedoniasta etelämmäksi kohti Peloponnesosta, mikä sai alun perin Itä-Kreikasta kotoisin olevat joonialaiset muuttamaan Vähään-Aasiaan ja muita kreikkalaisia ympäri Välimerta. Samalla doorialaiset syrjäyttivät aiemmin kukoistaneen mykeneläisen kulttuurin. Etuna heillä oli raudasta valmistetut välineet, kun mykeneläiset elivät vielä pronssikaudella. Doorialaisten sanotaan aiheuttaneen pimeinä vuosisatoina tunnetun (1100–800 eaa.) ajanjakson Kreikan historiassa, joka yleisemmin liittyy pronssikauden romahduksena tunnettuun ilmiöön, ja jolta peräisin olevaa kirjoitettua tekstiä ei tunneta juurikaan. Doorialaiset toivat mukanaan myös sotilastaitoja, ja myöhemmin muodostunut Sparta kaupunkivaltio väitti olevansa doorialaisten perillisiä.


title: Antiikin tiede

text: Joonian sijainti oli kaupanteonkin kannalta edullisessa paikassa, se oli merialueensa sotilasmahti ja Aasiasta Lyydiaan johtaneen karavaanireitin päätepiste. Kaupan yhteydessä joonialaiset omaksuivat monia piirteitä ympäröiviltä kansoilta; kirjoitusjärjestelmän he saivat foinikialaisilta, lyydialaisilta rahajärjestelmän, paino- ja mittajärjestelmän Babyoloniasta ja tiedot metallien muokkauksesta, matematiikasta ja tähtitieteestä he saivat Egyptistä. Taiteet kukoistivat (esimerkkinä Homeros) ja ensimmäiset luonnonfilosofit olivat juuri joonialaisia. Luonnonfilosofinen pohdinta levisi myöhemmin muualle Kreikkaa, Anaksagoras toi sen Ateenaan.


title: Antiikin tiede

text: Tarkkaan luonnonfilosofian syntyyn johtaneita tekijöitä ei tunneta, mutta erään teorian mukaan juuret saattaisivat olla poliittisissa väittelyissä, jotka olivat tuohon aikaan yleisiä vapaiden miesten kesken. Varhaisessa vaiheessa valtiot eivät tukeneet millään tavoin tiedettä, mutta monet tarpeeksi rikkaat ja vapaat miehet maksoivat yksityisille opettajille kuten sofisteille opetuksesta. Koska valtio ei puuttunut tieteeseen, sai se mahdollisuuden kehittyä abstraktille ja teoreettiselle tasolle, toisin kuin muissa kulttuureissa. Monet esisokraattiset luonnonfilosofit ajattelivat, että vaikka aine voikin muuttua muodosta toiseen, kaikella aineella on jokin yhteinen perusta, joka ei muutu. Ajattelijat eivät olleet yhtä mieltä siitä, mikä tämä yhteinen perusta olisi, eivätkä he käyttäneet kokeita sen selvittämiseksi. Sen sijaan he hyödynsivät ennen kaikkea abstraktia päättelyä. Koska selityksissä ei turvauduttu mytologioihin, heistä tuli länsimaisen perinteen ensimmäisiä varsinaisia filosofeja.


title: Antiikin tiede

text: Ensimmäisenä kreikkalaisena luonnonfilosofina ja tieteilijänä on perinteisesti pidetty Jooniassa elänyttä foinikialaisen perillistä Thales Miletoslaista, joka oli yksi Kreikan seitsemästä viisaasta. Paikkansa ensimmäisenä tieteilijänä hän on hankkinut sillä perusteella, että hän pyrki selittämään ilmiöitä luonnollisin syin eikä vetoamalla jumaluuksiin. Hän ei pitänyt oliivisadon pilaantumista jumalan lähettämänä rangaistuksena, vaan seurauksena sään luonnollisesta viilenemisestä. Tästä huolimatta Thales uskoi maailmankaikkeuden olevan täynnä jumaluuksia, sillä hänen mukaansa kappaleiden sielut saivat aikaan liikkeen. Hänen maailmankuvansa mukaan maa kellui tukkipuun tavoin suuressa veden täyttämässä maailmassa, millä hän yritti selittää esimerkiksi maanjäristykset. Luonteenomaista Thaleelle oli myös, että hänen selityksensä koskettivat kaikkia vastaavia tapauksia, eikä vain yhtä todettua. Hän esimerkiksi selitti syyn miksi Niili tulvii, eikä vain sitä mikä saa Niilin tällä kertaa tulvimaan. Thaleen mielestä vesi oli kaiken perustavanlaatuinen rakennusaine, eräänlainen alkuaine. Näin hän tuli luoneeksi ensimmäisenä materialistisen teorian maailmanrakenteesta, joka oli korostava piirre koko esisokraattisessa filosofiassa. Thalesta seurannut miletoslainen koulukunta paranteli teoriaa. Miletoslainen koulukunta perusti myös tieteellisen väittelyn perinteen.


title: Antiikin tiede

text: Miletoslaisten rinnalla eli Italiassa joonialaista alkuperää olevan matemaatikon Pythagoraan ympärille muodostunut koulukunta nimeltä pythagoralaisuus, jonka opit olivat tieteen, mystiikan ja filosofian sekoituksia. He omaksuivat myös ajatuksia persialaiselta Zarathustralta. Pythagoralaiset olivat ensimmäinen koulukunta, joka korosti matemaattisuutta luonnonfilosofiassa. He eivät kuitenkaan käyttäneet matematiikkaa niinkään luonnonilmiöiden kuvantamiseen – kuten nykyään tehdään ja vaikka heidän mukaansa kaikki oli ilmoitettavissa numeerisesti – vaan he pitivät lukuja maailmankaikkeuden perustana, vastaavina kuin miletoslaiset pitivät alkuaineita. He olivat tässä mielessä siis idealisteja, kun miletoslaiset olivat materialisteja. Pythagoralaisille maailma oli enemmän kuin oli päältä päin nähtävissä. Heillä oli ideaoppi, jonka perusperiaate oli samankaltainen kuin Platonillakin, joka oli saanut matemaattisen oppinsa pythagoralaisilta: ajatukset täydellisen suorasta viivasta ja kolmiosta ovat osa matematiikkaa, joita ei reaali maailmasta voi löytää. Tämä on perusta nykyiselle matemaattiselle idealismille. Ajatustensa hengessä he kehittivät matematiikan teoreettista ja abstraktia puolta siinä missä babylonialaiset ja egyptiläiset olivat jääneet pohtimaan matematiikan käytännön sovelluksia. Heidän saavutuksiin kuuluu nykyaikaisen matemaattisen vaiheittaisen todistuksen keksiminen, lukujen jaotteleminen (muun muassa parittomiin ja parillisiin), numerologian perustaminen, Pythagoraan lauseen todistaminen. Irrationaalisuuden havaitseminen oli niin suuri takaisku pythagoralaisten maailmankuvalle, että he pyrkivät pitämään koko seikan salassa kultin ulkopuolisilta. Aiemmin oli luultu, että kaikkien geometristen ongelmien ratkaisuna on kokonais- tai rationaaliluku. Pythagoralaisten mielestä Maa ei ollut kosmoksen keskipiste, kuten miletoslaiset väittivät, vaan kiersi jonkinlaista tulta (ei kuitenkaan Aurinko).


title: Antiikin tiede

text: Pythagoralaisten ja miletoslaisten ohella luonnonfilosofian saralla vaikuttivat myös elealaiset ja atomistit. Atomistien, joihin kuuluneista filosofeista nimekkäimmät olivat Demokritos ja Leukippos, mielestä kaikki rakentui erittäin pienistä, jakamattomista kappaleita, joita he kutsuivat atomeiksi, sekä tyhjästä tilasta. Heidän mukaansa atomeja oli erilaisia. Ne poikkesivat koon, muodon ja järjestäytymisasennon suhteen toisistaan ja nämä poikkeavuudet aiheuttavat lopulta erot silminhavaittavissa kappaleissa. Itse atomeja oli atomistien mukaan mahdoton havaita. Yllättävällä tavalla tämä vastaa hyvin paljon nykyistä käsitystä maailmankaikkeuden rakenteesta, joskin atomit eivät ole jakamattomia, ne voidaan havaita ja niiden erot ovat erityyppisiä kuin atomistit kuvittelivat. Atomistien nimiin on laitettu varhaisimmat tieteelliset kokeet. Epikurolaiset omaksuivat myöhemmin atomiopin, mutta muutoin liikkeen kannatus jäi vähäiseksi ja lopulta ajatus atomeista kuihtui kokoon.


title: Antiikin tiede

text: Ajatus atomiopista lienee syntynyt elealaiseen koulukuntaan kuuluneen Zenonin eräästä paradoksista, jonka mukaan materiaa voidaan pilkkoa äärettömän kauan yhä pienempiin osiin. Zenon on koulukuntansa parhaiten muistettu hahmo juuri paradoksiensa ansiosta, mutta muutoin koulukunnan opetuksiin kuului, että moninaisuus ja muuttuminen ovat näennäisiä ja aistilliset havainnot harhakuvia. Herakleitos Efesoslainen ei kuulunut tähän koulukuntaan, mutta tutki myös muutokseen liittyviä kysymyksiä, ollen täysin päinvastaista mieltä elealaisten kanssa. Herakleitoksen mukaan mikään aineellinen ei voinut olla pysyvää. Herakleitoksen ja elealaisten välille syntyi kunnollinen kiista, mikä johti heitä pohtimaan myös tieto-opillisia kysymyksiä, kuten onko aistihavainnot luotettava tapa kerätä tietoa. Aistien luotettavuus pysyikin pitkään kiistan aiheena myöhemmin muun muassa rationalistien ja empiristien välillä.


title: Antiikin tiede

text: Luonnonfilosofien näkemysten monipuolisuuden on katsottu olevan tärkeä askel arvorelativismin syntymisessä. Se tarkoittaa sitä, että asian monet näkökannat ja mielipiteet käsitellään tasavertaisina. Eräs varhaisimmista arvorelativismin edustajista oli sofisti Protagoras. Varhaisiin kreikkalaisiin lääketieteen harjoittajiin kuului Hippokrates, joka loi lääkärin etiikan ohjeen ja käytti ruokavaliota sekä lääkkeitä sairauksien hoitoon. Hänen mukaansa sairaudet johtuivat luonnollisista syistä, eikä niiden takana ollut yliluonnollisia voimia kuten jumalan lähettämät vitsaukset.


title: Antiikin tiede

text: Vuonna 499 eaa. joukko joonialaisia nousi kapinaan isäntäänsä Persian valtakuntaa vastaan, johon Vähän-Aasian kaupunkivaltiot olivat kuuluneet Kyyroksen valloitettua Lyydian saaden samalla kaupunkivaltiot hallintaansa. Kreikkalaiset lähettivät kapinoitsijoille apua. Voitokkaan alun jälkeen Joonia jäi persialaisille ja Joonian helmeksi kuvailtu Miletos hävitettiin vuonna 479 eaa. Miletos oli jo aiemmin menettänyt valtansa Mustanmeren kaupassa ja ateenalaiset käyttivät tilanteen hyväkseen nousten uudeksi Mustanmeren kauppamahdiksi. Deloksen meriliitto perustettiin vuonna 478 eaa. 150 kreikkalaisen kaupunkivaltion kesken. Liittoon kuuluneet jäsenet maksoivat jäsenmaksua erilliseen kassaan. Sen tarkoitus oli estää persialaisten eteneminen pidemmälle, mutta kun persialaisuhka hävisi Kalliaan rauhan myötä. Ateenasta oli kasvanut suurin jäsen ja se kaappasi liiton kassan varat itsellensä. Attikasta vuonna 483 eaa. löytynyt hopea vain lisäsi Ateenan vaurastumista. Ateena seurasi Jooniaa kulttuurillisena mahtina. Vuodesta 479 eaa. katsotaan alkaneen niin sanotun Ateenan kultakauden. Riippuen tulkinnasta, se kesti Peloponnesolaissodan alkamiseen tai hallitsija Perikleen kuolemaan saakka.


title: Antiikin tiede

text: Tässä ilmapiirissä elivät Sokrates, hänen oppilaansa Platon ja muut heidän aikalaisensa. Tieteen historian kannalta Platon on keskeisessä asemassa, koska hän perusti synnyinkaupunkiinsa Ateenaan Platonin Akatemian, josta tuli opillinen keskus seuraaviksi vuosisadoiksi. Tieteellisiä innovaatioita hän ei juuri tehnyt, mutta hänen puhtaaseen geometriaan perustuva ajatusmaailmansa tuli hallitsemaan useiden vuosisatojen ajan ihmisten kuvaa taivaankappaleiden liikkeestä. Platonin mielestä taivaankappaleet kiertävät Maata vakionopeudella ympyräradalla. Hän ei päätellyt tätä siksi, että näin näyttäisi olevan, vaan siksi että hän uskoi taivaankappaleiden olevan jumalallista alkuperää ja siksi ne olisivat täydellisiä. Tästä hän johti ajatuksen, että vain tasainen ympyräliike sopisi jumalallisille taivaankappaleille. Mallissa oli kuitenkin puute, sillä planeetat eivät näyttäneet liikkuvan näin, vaan joskus ne alkoivat liikkua päin vastaiseen suuntaan ja takaisin uudelleen alkuperäiseen suuntaan tehden pienen lenkin. Tämä jäi tähtitieteilijöiden pohdittavaksi, ja ongelmien esittäminen ajan tieteilijöille olikin Platonin yksi suurimmista ansioista tieteen saralla. Platonin oppilas Eudoksos paranteli mallia, jota vielä Kallippos, Aristoteles ja Apollonios parantelivat, minkä jälkeen malli oli erittäin monimutkainen, mutta sisälsi muutamia ongelmia: miksi Venuksen kirkkaus vaihtelee ja miksi vuodenaikojen pituus ei ole sama. Aristarkhos poikkesi muista tähtitieteilijöistä esittämällä ajatuksen, ettei Maa ole keskipiste, jota muut kappaleet kiertävät, vaan se on Aurinko. Aurinkokeskinen malli ei saanut kuitenkaan tukea vaan maakeskinen malli säilyi aina Klaudios Ptolemaioksen, joka esitti uudenlaisen ja matemaattisesti tarkemman maakeskisen aurinkokuntamallin, joka säilyi vallitsevana Aristoteleen kosmoskäsityksen kanssa aina tieteelliseen vallankumouksen alkuun saakka.


title: Antiikin tiede

text: Hän myös hypotisoi, että eri alkuaineita oli klassisten neljän lisäksi vielä viides eli eetteri. Näiden alkuaineiden muodot olivat hänen mukaansa samat kuin säännöllisinä monitahokkaina tunnetut Platonin kappaleet.


title: Antiikin tiede

text: Vaikka Aristoteles olikin Platonin oppilas, ei hänen näkemyksensä ollut lähellä Platonia. Aristoteleen näkemys luonnosta oli selvästi maanläheisempi. Teoksissaan hän käsitteli logiikkaa, matematiikan teoriaa, biologiaa, fysiikkaa, kemiaa, kosmologiaa, psykologiaa ja anatomiaa filosofian eri osa-alueiden ohella. Hän vastasi myös luonnontieteiden jaottelusta tähtitieteeseen, maantieteisiin, kemiaan, fysiikkaan ja biologiaan. Euroopan ja Lähi-idän tieteen historian ja filosofian kannalta Aristoteles on kaikkein keskeisimpiä hahmoja, sillä hänen ajatukset säilyivät vallitsevina 2000 vuoden ajan, se on 80 % koko tieteen historiasta, kun alkuajankohta asetetaan Thalekseen. Aristoteles perusti opettajansa Akatemian ohelle Ateenaan koulun nimeltä Lykeion.


title: Antiikin tiede

text: Platonin filosofiassa todellisuus oli kaksijakoinen; oli ideamaailma ja ympäröivä maailma, jonka kappaleet heijastivat ideamaailmaa. Platonin mukaan esimerkiksi puutarhan puu heijasti ideamaailman "ideaa" puusta. Aristoteles oli sitä vastoin realistisempi hyläten koko ideamaailman. Aristoteleelle oli vain ympäröivä maailma oli todellinen ja keino saada tietoa siitä oli havainnointi ja looginen induktiivinen päättely. Hänen käyttämäänsä metodia ei pidä kuitenkaan sekoittaa nykyaikaiseen tieteelliseen menetelmään. Aristoteles jakoi luonnontieteet neljään osaan.


title: Antiikin tiede

text: Makedonian kuningas Filippos II muistetaan Kreikan kaupunkivaltioiden yhdistäjänä. Hänen poikansa Aleksanteri Suuri toteutti isänsä pidemmän tähtäimen suunnitelman hyökätä Persiaa vastaan ja valloittikin koko valtakunnan aina Indusjoelle saakka. Aleksanterin valtakunta ei kestänyt kuitenkaan kuin 11 vuoden ajan, koska hänen kuolemansa seurauksena Aleksanterin sotapäällikköjen välille syntyi valtataistelu. Valtakunta hajosi Ptolemaioksen hallitsijasuvun Egyptiin, Seleukoksen Seleukidit taas saivat hallintaansa Persiaa ja itäisiä maakuntia ja Antigonos I:n poika Demetrioksesta taas tuli Makedoniaa hallinneen Antigonidien hallitsijasuvun kantaisä. Valtakunnan lyhytikäisyydestään huolimatta sillä oli erittäin suuri vaikutus koko kreikkalaiseen yhteiskuntaan ja kulttuuriin; hellenistisen kulttuurin ja Kreikan kulta-ajan sanotaan alkaneen Aleksanteri Suuren valloitussotien myötä.


title: Antiikin tiede

text: Hellenistinen tiede perustui aiempaan helleenitieteeseen verrattuna enemmän organisaatioihin ja valtionjohto halusi tukea tiedettä idän kulttuureista saamiensa esimerkkien mukaisesti. Ptolemaiosten suku tunnetaan erityisen hyvin kulttuurielämän ja tieteen tukijoina. He rakennuttivat Aleksandriaan Museionin temppelin ja sen yhteyteen kaupungin kuuluisan kirjaston, jonka kokoelmat olivat käsittämättömän laajat: sieltä löytyi lähes vähintään 500 000 kirjakääröä. Lisäksi Museionin yhteydessä oli eläintarha, puutarhoja, observatorio ja luentosaleja. Museionissa toimi samanaikaisesti noin 100 tieteilijän joukko, joka eli valtion antamien stipendien ja he saivat syödä laitoksen tiloissa sen keittiössä tuotettua ruokaa. Aleksandrian lisäksi muita ajan tiedekaupunkeja olivat Pergamon kirjastoineen, Ateena Akatemiansa ja Lykeionin ansiosta. Roomassa Appius Claudius Caecus aloitti ensimmäisen julkisen tien, Via Appian, ja Rooman ensimmäisen akveduktin eli vesijohdon rakennuttamisen. Aikakauden loppua kohden Rooma nousee Välimeren johtavaksi valtioksi.


title: Antiikin tiede

text: Tiedettä tuskin tuettiin puhtaasta halusta, vaan valtionjohtajilla lienee ollut muita tarkoitusperiä. Tieteiden avulla voitiin parantaa vanhoja tai keksiä uusia tekniikoita esimerkiksi sodan käyntiin ja eläintarhan eläimistä useimmat kävivät myös sodankäyntiin. Maantieteen ja kartografian tutkijat sitä vastoin tuottivat entistä tarkempia karttoja, joita voitiin hyödyntää sotastrategioiden suunnitteluun. Aiempiin tieteilijäsukupolviin verrattuna hellenistisen kauden tutkijat olivat selvästi enemmän keskittyneet käytännöllisempään tieteeseen.


title: Antiikin tiede

text: Aikakauden nimekkäimpiin tieteilijöihin kuuluvat kartioleikkauksista tunnettu Apollonios, roomalainen tähtitieteilijä optiikan tutkija Klaudios Ptolemaios, aurinkokeskistä maailmankaikkeutta ehdottanut Aristarkhos, tekniikan ja empiirisen tieteen edelläkävijä Arkhimedes, maapallon ympärysmitan määrittänyt Eratosthenes ja siihenastisen matemaattisen tietouden yksiin kansiin kerännyt Eukleides. On myös laskettu, että tällä aikakaudella Välimerellä eli koko antiikin historiassa eniten tieteilijöitä.


title: Antiikin tiede

text: Rooma oli alun alkaen pieni kaupunkivaltio. Diplomatian ja sotien keinoin se kasvoi nopeasti 400- ja 300-lukujen aikana käsittäen lopulta 270-luvulla koko Apenniinien niemimaan. Puunilaissotien jälkeen Rooman valtakunta laajeni kohti itää ja valloitti Kreikan, Makedonian ja Syyrian ennen 100-luvun eaa. puoliväliä. Roomalaiset arvostivat kreikkalaista kulttuuria ja omaksuivatkin runsaasti heidän tapojaan. Näitä kahta kulttuuria erotti kuitenkin kieli: kreikkalainen kulttuuri oli kirjoitettu kreikaksi, mutta roomalaiset käyttivät latinaa. Kielimuuri on yksi syy sille miksi kreikkalainen tiede ei levinnyt laajalti roomalaisten tietoisuuteen. Kreikan valloituksen jälkeen korkea-arvoiset roomalaiset ottivat kyllä kreikkalaisia oppineita lapsilleen opettajiksi, mutta roomalaiset eivät kiinnostuneet tieteestä, koska se vaikutti turhalta ajanhaaskaukselta, sillä siitä ei välttämättä ollut suoranaista hyötyä arkkitehtuurissa tai uusien rakennusprojektien suunnittelussa ja toteuttamisessa. Roomalaisia kiinnosti enemmän insinööritaidot ja käytännönläheisyys, kreikkalaisen tieteen teoreettiset nyanssit eivät olleet heidän mielestä kiinnostavia. Edes kaikkein kiihkeimmät hellenofiilit eivät innostuneet tieteestä. Kreikkalainen tietämys eli seuraaville sukupolville ajanvietepainotteisten tietosanakirjojen tai kaunokirjallisten teosten turvin. Plinius vanhemman "Naturalis historia" -tietosanakirja, jonka kirjoitukset sekoittavat tiedettä, kummallisia tarinoita ja magiikkaa toisiinsa. Tieteenhistorioitsijat ovat kuitenkin erimielisiä siitä koska tieteen taantumus alkoi. Toisten mielestä se alkoi jo 200-luvulla eaa., kun taas toiset pitävät 200-lukua jaa. parempana arviona. Tekstit säilyivät kuitenkin kreikankielisessä maailmassa, minkä ansiosta ne käännettiin ennen sydänkeskiaikaa arabiaksi taaten islamilaisen tieteen nousun.


title: Antiikin tiede

text: Vaikka roomalaisia onkin parjattu huonoina tieteilijöinä, olivat heidän tekniikan taidot erittäin hyvät. He rakensivat laajan tie- ja vesikanavaverkoston sekä useita rakennuksia, joista mahtavimpina Colosseum ja Pantheonin temppeli kupolineen.


title: Antiikin tiede

text: Mystiset ja uskonnolliset kultit saivat entistä enemmän kannattajia ajanlaskun alun tienoilla, mikä vähensi tieteiden tarvetta metafyysisiin pohdintoihin. Laajasti levinneitä kultteja olivat kreikkalaisen hedelmällisyyden jumalan Demeterin, persialaisen valonjumalan Mithraksen ja egyptiläisen Isiksen ympärille muodostuneet kultit sekä juutalaisuuden uudistusliikkeenä alkunsa saanut kristinusko. Kristinuskon levittyä Rooman valtakunnassa ja vakiinnutettua asemansa 300-luvulla, se osoitti hyväksymättömyytensä pakanauskontojen ohella myös tiedettä kohtaan. Tulevina aikoina ajan oppineet elivät enenevässä määrin kirkon palveluksessa. Aleksandrian kirjaston osia tuhoutui pitkin roomalaisaikakautta. Syinä olivat roomalaisten Aleksandrian valloitus 200-luvun lopulla takaisin palmyralaisilta, myöhäisantiikin levottomuudet ja pakanallisten temppelien tuhottavaksi määrääminen. Rooman kahtiajaon myötä syntyi Länsi- ja Itä-Rooma eli Bysantti. Valtakunnan itäosat olivat aina olleet aina länttä edistyneempiä tieteen saralla ja siksi kreikkalaisen tieteen perintö säilyi jatkuvampana siellä kuin missään muualla Roomaa. Tästä huolimatta kristinuskolla oli osansa Bysantissakin heikentämässä tieteen asemaa. Justinianus I sulki vuonna 529 Platonin Akatemian, sillä kristinuskon tultua valtionuskonnoksi filosofiaa oli alettu pitää turhana ja suorastaan haitallisena.


title: Antiikin tiede

text: Myöhäisantiikki päättyi ja varhaiskeskiaika alkoi kansainvaellusajan merkeissä. Bysantti säästyi ajan sodilta varsin hyvin, mutta valtakunnan länsiosa joutui barbaareiksi kutsuttujen heimojen hyökkäysten kohteeksi ja kaupunkilaiset muuttivat maaseudulle asumaan. Tieteen kehityksen näkökulmasta aikakausi oli laskusuhdannetta Euroopassa. Islaminuskoon kääntyneet alueilla kreikkalaista tiedettä käännettiin arabiaksi. Arabimaailmassa tieteen taso selvästi muuhun maailman verrattuna korkealle. Paljolti arabien ansiosta nykyään kreikkalaisesta sivistyksestä tiedetään niin paljon kuin tiedetään.


title: Antiikin tiede

text: Lääkäriksi ryhtymistä ei säännelty antiikissa he toimivat itsenäisesti valtiosta riippumatta, joten varsin epäpätevät lääkärit eivät olleet pelkkiä sattumia. Sota-aikana lääkäreitä palkattiin hoitamaan rintamalla haavoittuneita. Lääkärin ammattia kuitenkin arvostettiin ja asiansa osaavat lääkärit tienasivat suuren omaisuuden.


title: Antiikin tiede

text: Ennen 400-luvulla eaa. elänyttä Hippokratesta sairauksien uskottiin olevan jumalien lähettämiä vitsauksia. Hippokrates teki tärkeän askeleen siirtyessään tieteelliseen lääketieteeseen, jossa sairauksilla on luonnollinen syy ja se on hoidettavissa lääkeainein, ruokavalion tai pelkän levon avulla. Hippokratesta onkin kutsuttu ”lääketieteen isäksi”. Häneen liitetään myös Hippokrateen valana tunnettu lääkärin eettinen ohje sairaiden parantamiseksi. Hippokrateen aikaan ja häntä ennen tiedot ihmisen ruumiista olivat hyvin vähäisiä, koska ruumiiden leikkely oli kiellettyä. Ensimmäisenä ihmisen ruumista oli tieteellisin tarkoitusperin leikellyt Alkmaion noin vuoden 500 eaa. aikoihin.


title: Antiikin tiede

text:
Antiikin aikaan astrologiaa pidettiin tähtitieteen vertaisena tieteenä. Astrologia kiteytyy pitkälti ajatukseen, että taivaankappaleiden liikkeestä ja asennoista voidaan ennustaa tulevia tapahtumia. Se syntyi kun Auringon havaittiin liikkuvan noin asteen itään päin kiintotähtien suhteen, jolloin se kiersi koko ympyrän (360 astetta) noin vuodessa. Liikkeestä löydettiin yhtymäkohtia vuodenaikoihin ja kylmiin sekä lämpimiin aikoihin. Kuun kierron vaiheet toistuivat 29,5 päivän välein, josta löydettiin yhteys naisen kuukautiskiertoon ja nousu- ja laskuveteen. Astrologit uskoivat, että muut planeetat vaikuttivat samaan tapaan ihmiselämään ja sen tutkimiseksi he joutuivat kehittämään matemaattisia apuvälineitä tähtitieteen tutkimiseen.
Kreikkalaisilla ei ollut käytössä nykyaikaisia kaukoputkia, joilla olisi ollut helppo tutkia taivasta. He joutuivat turvautumaan paljaalla silmällä saatavaan tietoon, mutta se riitti löytämään viisi vaeltavaa tähteä, jotka nykyisin tunnetaan planeettoina (Jupiter, Mars, Venus, Merkurius ja Saturnus). Eudoksos laati Platonin ideoiden pohjalta kokonaisen teorian planeettojen liikkeestä. Anaksimandros oli aiemmin havainnut, ettei taivas ollut pelkkä kaari Maan päällä, vaan kolmiulotteinen pallo, jonka tyhjyydessä Maa sijaitsi muiden taivaankappaleiden kanssa. Samalla hän totesi taivaan kiertävän pohjantähteä. Filolaoksen nimiin on sen sijaan laitettu kommentti Maan liikkeestä avaruudessa. Eudoksoksen planeettateoriassa Maa oli kaikkeuden keskipiste, jonka ympärillä Aurinko, Kuu ja muut planeetat kiersivät niin sanottuihin kristallosfääreihin kiinnittyneinä.


title: Antiikin tiede

text: Planeettojen liikkeen selittämiseksi Eudoksos otti käyttöön neljä sisäkkäistä kehää, kun Platon oli aiemmin tarvinnut vain kaksi. Ensimmäisellä (ulommainen) kehällä on tähdet ja kehän yhteen kierrokseen kului aikaa 24 tuntia. Sisemmällä kehällä sijaitsivat kaikki muut planeetat, Aurinko ja Kuu, jotka liikkuivat samassa tasossa omilla nopeuksillaan Maan ympäri. Näiden Platonin lisäksi Eudoksos otti kaksi lisäkehää, joilla hän selitti Platonin teorian puutteet eli siis sen, miksi Kuun ja planeettojen radat poikkesivat Auringon ratatasosta. Ucl.ac.uk ladattava doc-tiedosto  Planeetat näyttivät kulkevan ensin tiettyyn suuntaan, kunnes niiden liikkeen suunta alkoi hiljalleen kääntyä vastakkaiseen suuntaan ja palaten uudelleen alkuperäisen liikkeen suuntaan. Rata muodosti eräänlaisen solmun. Platonin teoria ennusti myös liian paljon auringon- ja kuunpimennyksiä. Eudoksoksen teoriassa Kuulle ja Auringolle oli varattu kolme kehää ja muille planeetoille neljä.


title: Antiikin tiede

text:
Euktemon ja Meton havaitsivat 400-luvulla eaa., ettei tasauspäivän ja seisauspäivän sekä seisauspäivän ja tasauspäivänpituudet ole yhtä pitkiä, vaan aika kesäpäivänseisauksesta talvipäivänseisaukseen (90+90 d) on viisi päivää pienempi kuin aika talvipäivänseisauksesta kesäpäivänseisaukseen (92+93 d). Hipparkhos selitti tämän siten, että Auringon ympyränmuotoisen radan keskipiste ei suinkaan ollut Maan sisässä, vaan sen ulkopuolella. Myöhemmin Johannes Kepler pystyi selittämään ilmiön elliptisten ratojen ansiosta. Aristoteles ja Kallippos jatkoivat Eudoksoksen mallin muokkaamista tehden siitä entistä monimutkaisemman. Kukaan ei kyseenalaistanut maakeskisen mallia, varsinkaan Aristoteleen painovoimateorian jälkeen, Aristarkhosta lukuun ottamatta.
Antiikin maailmassa maailmankaikkeus jaettiin ympäröivään maalliseen ja ylempään avaruudelliseen luontoon. Tämän vuoksi oli luontevaa, että molemmille luonnoille oli oma tieteensä, koska näillä kahdella valtakunnalla ei uskottu olevan yhteisiä luonnonlakeja. Ympäröivää maailmasta tuli fysiikan tutkimuskenttä ja tähtitieteilijät keskittyivät suuntaamaan katseensa taivaalle. Jako on peräisin esisokraatikoilta ja se säilyi elinvoimaisena erittäin pitkään.


title: Antiikin tiede

text: Antiikin fysiikkaa kytkeytyi klassisten alkuaineiden sekä muutoksen pohdinnan ympärille. Aristoteles näki, että luonto oli jatkuvassa muutoksessa ja liike oli yksi muutoksen ilmenemismuoto. Fysiikka oli lähinnä metafyysistä pohdiskelua. Nykyfysiikan muutamat käsitteet sieltä peräisin. Atomioppi on näistä parhaiten menestynyt. Valon luonteen ja kulun tutkiminen johti alallaan merkittäviin tuloksiin. Myös ääntä tutkittiin optiikan ja mekaniikan ohella, vaikka kaksi jälkimmäistä olivatkin ehdottomasti tutkimuksen päävirtauksia. Sähkövarauksesta ja magnetismista tehtiin myös ensimmäiset havainnot. Näin ollen antiikin fysiikka kattoi samat päätutkimusalueet kuin nykyäänkin.


title: Antiikin tiede

text: Tieteen alkutaipaleella esisokraatikkoja pohditutti maailmankaikkeuden rakenne. Thaleen mukaan kaikkeuden perusta oli vesi. Hänen mukaansa Maa oli litteä kuin pannukakku ja kellui äärettömässä meressä kuin tukkipuu. Vesi ei voinut kuitenkaan olla alkuperuste, koska se ei voinut synnyttää vastakohtaansa tulta, kuten Anaksimandros huomautti. Thales yritti myös vastata liikkeen syihin liittyviin probleemoihin. Hän kappaleissa olevat sielut saivat aikaan liikkeen. Näin hän päätyi väitteeseen, että ”kaikkeus on täynnä jumalia”.


title: Antiikin tiede

text: Thaleen aikalaisen Anaksimandros Miletoslaisen mielestä kaikkeus rakentui "apeirōn" (ääretön) -nimisestä materiasta, joka sisälsi kaiken vastakohtineen (kylmä–kuuma, kuiva–märkä, jne.). Teorian mukaan ominaisuuksien välillä on jatkuva jännite ja jos jostakin ominaisuudesta tulee vallitseva, maailma tuhoutuu ja syntyy myöhemmin uudelleen. Tuulta, salamointia ja sadetta hän piti näiden vastakohtaominaisuuksien ilmentyminä. Hän ajatteli myös, että Maa olisi litteä levy, joka kellui avaruuden tyhjyydessä. Anaksimenes palasi Thaleen jalanjäljille, mutta väitti ilman olevan kaiken perusta. Hänen ajatustansa uhkasi vastaava ristiriita kuin Thaleenkin, mutta Anaksimenes otti huomioon muutoksen, jota hän kuvasi tiivistymisenä ja ohentumisena. Näin ollen hän selitti nesteen syntyvän ilman tiivistymisestä ja tulen ilman ohentumisesta. Hänelle eri aineet olivat siis lähinnä ilman eri tiheyksiä. Herakleitos Efesoslainen taas ajatteli kaiken olevaisen olevan peräisin tulesta. Hänet muistetaan parhaiten jatkuvan muutoksen kannattajana. Anaksimandroksen tapaan hän katsoi maailman olevan neljän substanssin jatkuvan taistelun taistelukenttä. Yhteistä ajattelijoille oli, että he olivat monisteja eli uskoivat maailmankaikkeuden rakentuvan yhdestä tietystä aineesta. Miletoslaisten alkuainekäsitykset syntetisoi seuraavalla vuosisadalla Empedokles, jonka mukaan kaikkeuden perusta ei ollut vain joku tulesta, vedestä, maasta tai ilmasta, vaan nämä jokainen olivat niitä. Hän oli ensimmäinen pluralistista maailmanrakennetta ehdottanut luonnonfilosofi. Tämä synteesi ratkaisi aiempiin teorioihin liittyneitä ongelmia, jotka koskivat aineiden muuttumista muiksi aineiksi ja itse muutosta. Uuden teorian perusteella itse alkuaineet pysyivät muuttumattomina, mutta alkuaineiden seokset sitä vastoin olivat jatkuvan muutoksen kourissa.


title: Antiikin tiede

text: Pluralistisen materiateorian ohessa Leukippos ja Demokritos kehittivät noin 425 eaa. atomiopin, jonka mukaan maailmankaikkeus koostui pienistä hiukkasista eli atomeista ja tyhjiöstä. Leukippos oli noin neljännesvuosisata aiemmin linjannut tieteen filosofian perusteita esittämällä ensimmäisenä, että kaikkeen on olemassa luonnollinen syy. Leukippoksen ja Demokritoksen atomioppia koskevat kirjoitukset ovat hävinneet muutamaa lainauksia lukuun ottamatta, mutta Aristoteleen kommenttien ansiosta teoriasta tiedetään varsin hyvin. Heidän mukaansa atomit ovat ikuisia eli ne eivät tuhoudu koskaan eikä niitä ole koskaan luotu. Tämän perusteella he katsoivat maailmankaikkeuden olevan ikuinen. Atomeja oli erilaisia ja niiden vaihteleviin ominaisuuksiin kuuluivat koko, muoto ja kiinteys. Listaan kuului mahdollisesti myös paino. Atomistien käyttämä tyhjiön käsite oli muihin teorioihin verrattuna ainutlaatuinen.Science and Its Times, s. 243 Platon ei pitänyt atomistien kehittämästä mekanistisesta liikkeen tulkinnasta, mutta kehitti atomioppia määräten niille vain tietyt muodot. Atomien muodot olivat hänen mukaansa samat kuin Platonin kappaleet. Hän yhdisti lisäksi atomiopin Empledokeen materia teoriaan ehdottamalla, että kunkin muotoista atomia vastasi tietty alkuaine. Viidennen eli dodekaedrin hän katsoi olevan eetteriatomin muoto, jota löytyi ainoastaan täysin muuttumattomasta avaruudesta.


title: Antiikin tiede

text: Aristoteleen mielestä maailma oli jatkuvassa muutoksessa ja rakentui tulesta, vedestä, maasta ja ilmasta sekä eetteristä. Eetteri poikkesi muista alkuaineissa käytännössä siinä, ettei siihen liitetty ominaisuuksia kuten muihin ja taivaankappaleet rakentuivat siitä. Aristoteleen mukaan kaikki taivaalla havaittava oli ikuista, eikä siellä tapahtunut vastaavia muutoksia kuin Maassa. Ilma ja tuli olivat Aristoteleen mukaan kevyitä, kun maa ja vesi olivat raskaita, ja että kukin alkuaine pyrki jatkuvasi kohti sen ”luonnollisinta tilaa”. Alkuaineteoriallaan Aristoteles pyrki selittämään sen miksi raskaan kappaleen liike suuntautuu alaspäin ja miksi nuotiolla tuli näytti kulkeutuvan ylöspäin. Mitä enemmän kappaleessa oli maa-alkuainetta, sitä enemmän se Aristoteleen mielestä suuntautui kohti maata, mikä johtaa siihen, että raskaammat kappaleet tippuvat nopeammin kuin kevyemmät (todellisuudessa näin ei käy). Straton oli vuonna 320 eaa. ensimmäisenä esittänyt, että putoava kappale on kiihtyvässä liikkeessä.


title: Antiikin tiede

text: Hänen mukaansa kaikella liikkeellä on syy, joka on kappaleeseen vaikuttava voima, ellei voimaa ole, kappale pysyy paikoillaan. Se on kuitenkin ristiriidassa havainnon kanssa, että jousella ammuttu nuoli liikkuu vaikkei mikään voima näytä sitä liikuttavan. Aristoteles yritti selittää nuolen liikkeen niin, että väliaine (ilma) aiheuttaa liikuttavan voiman. Aristoteles siis ajatteli, että mitä suurempi liikuttava voima kappaleeseen vaikuttaa, sitä nopeammin kappale etenee. Aristoteles hyväksyi kaarevan liikkeen ja suoraviivaisen liikkeen olemassaolon. Kaareva liike liittyi taivaankappaleisiin ja siksi se oli ikuista. Suoraviivainen liike sitä vastoin liittyi kuunaliseen maailmaan, jolloin sillä oli oltava alku- ja loppupiste Aristoteleen mukaan.


title: Antiikin tiede

text: Tyhjiössä ei Aristoteleen mielestä voinut olla lainkaan liikettä, koska tyhjiöllä ei ole tiheyttä eikä siten kykyä vastustaa liikettä ja siksi nopeuden suuruus olisi tyhjiössä ääretön, joka taas johtaisi siihen, että kappale voisi olla useassa paikassa yhtä aikaa. Aristoteles katsoi nopeuden riippuvan massasta ja väliaineen tiheydestä. Hän hylkäsikin kokonaan tyhjiön käsitteen maailmankaikkeudessa ja sen ulkopuolella, mikä oli vakava takaisku atomistien kannalta. Samalla hän pyrki hylkäämään koko äärettömyyden käsitteen, vaikka katsoikin maailmankaikkeuden olevan ikuinen. Aritoteleellistä mekaniikkaa kritisoi kärkevästi myöhäisantiikin aikoihin elänyt Johannes Filoponos, jonka impetusteoria enteili nykyisten liikemääräkäsitteen ja massan hitauden esiintuloa. Artistoteleen fysiikalla oli äärettömän suuri vaikutus Euroopan keskiaikaiseen kristilliseen filosofiaan ja arabitieteeseen.


title: Antiikin tiede

text: Muita ilmiöitä, kuten vaikkapa veden kiehumisen, Aristoteles selitti alkuaineen laatujen muutosten avulla. Veteen hän liitti kylmyyden elementin ja tulella (kuumuus) lämmitettäessä vesi muuttui ilmaksi. Tarkemmin ilmaistuna Aristoteles yhdisti kuhunkin alkuaineeseen laatupareja: maa (kylmä ja kuiva), tuli (kuiva ja kuuma), ilma (kuuma ja märkä) ja vesi (märkä ja kylmä).


title: Antiikin tiede

text: Valon kulun tutkiminen alkoi jo Pythagoraan aikoina. Hänen mukaansa näköaistimus johtui siitä, että valo osui silmään. Empedokles esitti päinvastaisen näkemyksen, hänen mukaansa näköaistimus syntyi silmän sisällä palavasta tulesta. Se ei kuitenkaan selittänyt sitä miksi ihminen ei näe hämärässä hyvin, kuten Aristoteles huomautti. Platon tuki Empedoklea, eikä Pythagoraan näkemykselle annettu arvoa. Valon kulkua alkoi selvittää geometrikkona tunnettu Eukleides, joka kirjoitti aiheesta varsin paljon. Hän tutki nimenomaan valon kulkua geometriselta kannalta eikä syventynyt niinkään valon fysikaaliseen luonteeseen, jota ei itse asiassa tutkittu lainkaan antiikissa. Ptolemaios kertoo havainneensa Maan ilmakehän muuttavan tähtien sijaintia todellisesta ja huomasi heijastuskulman olevan sama kuin säteen tulokulma. Valon tiedettiin kulkevan suoraviivasta ja lyhintä reittiä. Roomalainen konsuli Seneca totesi myös, että eri materiaalit taittavat valoa eri tavalla.


title: Antiikin tiede

text: Arkhimedes jätti jälkensä tieteen historiaan löytämällä hänen nimeään kantavan nostetta kuvaavan lain. Hän osoitti, että kappaleen syrjäyttämän väliaineen paino on sama kuin kappaleeseen kohdistuva noste. Hän rakensi myös useita mekaanisia apuvälineitä.


title: Antiikin tiede

text: Thaleen mukaan maailmankaikkeus perusrakenne oli vettä. Hänen aikalaisensa Anaksimandroksen mukaan näin ei ollut, mutta myönsi veden tärkeyden elämän olemassaololle. Hän jopa esitti varhaisia evoluutioteoreettisia ajatuksia, joiden mukaan elämä oli saanut alkunsa vedestä ja Maan kuivuessa elämän oli sopeuduttava kuivalla maalla elämiseen. Anaksimandroksen mukaan ihminen oli kehittynyt pitkän ajan saatossa kaloista tai kalaa muistuttavista eläimistä.


title: Antiikin tiede

text: Biologiassa Aristoteleen ansioihin kuuluu eliöiden tieteellisen luokittelun aloittaminen. Kaiken kaikkiaan hän tunnisti 495 eri eläinlajia. Elollisen luonnon täydellisemmäksi eliöksi hän määritteli ihmisen ja kaikkein epätäydellisimmät olivat kasveja. Eläimet hän jakoi verettömiin ja verellisiin, jotka vastaavat nykyajan selkärangattomia ja selkärankaisia, jotka hän ryhmitteli vielä kaloihin, matelijoihin, nisäkkäisiin, lintuihin ja sammakoihin. Hän tutki myös elämään liittyviä ilmiöitä, kuten eliöiden kasvua. Kasvun Aristoteles selitti ”potentiaalin aktualisoitumisella”. Hänen mukaansa kaikkiin eläviin kappaleisiin oli varastoitunut tietynlainen potentiaali, joka tuli hiljalleen voimaan. Näin hän kiersi paradoksin, jossa kasvua olisi tapahtunut ikään kuin tyhjästä. Aristoteleen voidaan katsoa myös aloittaneen vertailevan sikiötutkimuksen tutkimalla kuoritumattomien lintujen munien sikiöitä. Anatomian tutkimuksissa Aristoteles ei aina osunut oikeaan, sillä hän väitti älykkyyden olevan peräisin sydämestä. Alkmaion oli jo aiemmin ehtinyt ehdottaa älykkyyden kumpuavan aivoista.


title: Antiikin tiede

text: Aristoteleen jalanjälkiä seurasi hänen oppilaansa Theofrastos, joka kehitti kasvien luokittelua. Tämän vuoksi Theofrastosta pidetään botaniikan eli kasvitutkimuksen perustajana. Apunaan hän oli käyttänyt aiempien ajattelijoiden kirjoituksia sekä maanviljelijöiden ja lääkäreiden kokemuksia. Hän tunnisti noin 550 kasvilajia. Roomalainen Lucretius ehdotti noin vuonna 50 eaa. kirjoitetussa "De rerum natura" -runoelmassaan, että eläimille oli kehittynyt ympäristössä elämiseen edullisia sopeutumia ja lisäsi, että ne yksilöt joilta sopeutuma puuttui, kuolivat pois.


title: RNAS Hatston

text: Royal Naval Air Station (RNAS) Hatston ("HMS Sparrowhawk") oli Kuninkaallisen laivaston lentojoukkojen (Fleet Air Arm) tukikohta Mainlandin saarella Kirkwallista 1,5 kilometriä luoteeseen Orkneysaarilla. Tukikohta sijaitsi siten lähellä tärkeää Scapa Flow'n laivastotukikohtaa.


title: RNAS Hatston

text: Hatstonin toimintajakso keskittyy toiseen maailmansotaan, jolloin sinne oli sijoitettu runsaasti Fleet Air Armin lentokoneita. Sodan päätyttyä tukikohdasta tuli saaren siviililentotoiminnan keskus vuoteen 1948 saakka, jolloin lentokoneet olivat kasvaneet liian suuriksi voidakseen toimia kentällä. Kentällä toimi 1953–1957 Orkneyn lentokerho, minkä jälkeen kenttä suljettiin ja muutettiin teollisuusalueeksi.


title: Hooper ratings

text: Hooper ratings oli radion kuuntelijalukujen tutkimiseen käytetty järjestelmä. Nimensä se sai tutkimuksia suorittaneen C. E. Hooperin mukaan, ja menetelmä otettiin käyttöön 1934. Hooper ratingsit määräytyivät pitkälti samoin perustein kuin sen pääkilpailijan tuottamat Crossley ratingsit. Tutkimus tehtiin puhelinkyselyillä, mutta puhelimeen vastaajilta kysyttiin, mitä he kuuntelevat sillä hetkellä, toisin kuin Crossleyssa, jossa kysyttiin mitä vastaaja oli kuunnellut edellisenä päivänä. Hooperin menetelmää pidettiin luotettavampana, ja 1940-luvun puolessavälissä siitä tuli pääasiallinen mittausmenetelmä. Vuonna 1950 ACNielsen osti mittauksia suorittaneen C. E. Hooper Companyn, ja nykyään Nielsen ratingsit ovat Yhdysvalloissa pääasiallinen television katsojalukujen seurantakeino. Radion kuulijalukuja mitattaessa puolestaan valta-asema on Arbitron ratingseilla.


title: Hooper ratings

text: Rating-arvo määräytyi sen mukaan, miten suuri osa vastaanottimen haltijoista kuunteli tiettyä lähetystä. Jos esimerkiksi Yhdysvalloissa laskettiin olevan 100 miljoonaa radiovastaanotinta, ja näiden haltijoista 20 miljoonaa kuunteli samaa ohjelmaa, niin kyseisen ohjelman rating oli 20. Toisin sanoen yksi rating-piste vastasi miljoonaa kuulijaa. Arvoja voitiin laskea myös esimerkiksi kaupunki- tai aluekohtaisesti.


title: U-30 (1936)

text: U-30 oli yksi kymmenestä Saksan laivaston VIIA-luokan sukellusvene toisessa maailmansodassa. Alus tilattiin 1. huhtikuuta 1935 AG Weseriltä Bremenistä ja aluksen kölin lasku tapahtui 24. tammikuuta 1936. Alus laskettiin vesille 4. elokuuta ja otettiin palveluskäyttöön 8. lokakuuta ensimmäisenä komentajanaan Hans Cohausz.


title: U-30 (1936)

text: Palveluksessa olonsa aikana U-30 suoritti kahdeksan taistelupurjehdusta, joiden aikana alus upotti 16 kauppalaivaa yhteensä 86165 bruttotonnia sekä yhden 325 bruttotonnin tukilaivan. Sukellusvene myös vaurioitti pahoin yhtä kauppalaivaa (5642 t) sekä taistelulaiva "HMS Barhamia".


title: U-30 (1936)

text: Sukellusveneen uran ensimmäinen upotus oli matkustaja-alus "Athenia" (13581 brt) toisen maailmansodan ensimmäisenä sukellusveneupotuksena. Sukellusveneen komentajana toimi Fritz-Julius Lemp.


title: U-30 (1936)

text: "U-30" liitettiin palvelukseen otettaessa 2. Sukellusvenelaivueeseen, jossa se palveli aina marraskuun loppuun 1940. Alus siirrettiin 1. joulukuuta 24. Sukellusvenelaivueeseen koulutusalukseksi ja edelleen 1. joulukuuta 1943 22. Sukellusvenelaivueeseen koululaivaksi.


title: U-30 (1936)

text: "U-30" tuhoutui 4. toukokuuta 1945 Kupfermühlenin lahdessa ja sen jäännökset romutettiin 1948.


title: U-39 (1938)

text: U-39 oli Saksan laivaston IXA-luokan sukellusvene toisessa maailmansodassa. Alus oli ensimmäinen toisessa maailmansodassa upotettu saksalainen sukellusvene.


title: U-39 (1938)

text: Alus tilattiin 29. heinäkuuta 1936 AG Weseriltä Bremenistä, missä köli laskettiin 2. kesäkuuta 1937. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1938 ja otettiin palveluskäyttöön 10. joulukuuta ensimmäisenä komentajanaan Gerhard Glattes.


title: U-39 (1938)

text: Alus liitettiin palvelukseen otettaessa 6. sukellusvenelaivueeseen. Alus lähti 19. elokuuta 1939 Wilhelmshavenista ensimmäiselle partiomatkalleen yhdessä "U-53:n", "U-32:n", "U-31:n" ja "U-35:n" kanssa. Alusten tehtävänä oli siirtyä valmiusasemiin sodan syttymisen varalta. Osasto purjehti Pohjanmerelle kiertäen Britteinsaaret, jolloin alus joutui tunnistamattoman aluksen syvyyspommituksen maaliksi. Se selvisi uhasta sukeltamalla syvemmälle.


title: U-39 (1938)

text: Alus laukaisi 14. syyskuuta Rockall Bankin edustalla Skotlannin luoteisrannikolla kaksi torpedoa kohti Britannian Kuninkaallisen laivaston lentotukialus "HMS Ark Royalia", mutta torpedot räjähtivät ennen aikojaan aiheuttamatta vahinkoa. Lentotukialuksen suojana olleet hävittäjät "HMS Faulknor", "HMS Firedrake" ja "HMS Foxhound" hyökkäsivät aluksen kimppuun syvyyspommein, jolloin sukellusvene joutui nousemaan pintaan. Lähinnä ollut "Foxhound" pelasti 25, "Faulknor" yksitoista ja "Firedrake" loput kahdeksan sukellusveneen miehistöstä, jotka joutuivat sotavankeuteen.


title: ACID

text: ACID (, ) tarkoittaa tietokantajärjestelmien periaatetta, jonka avulla turvataan järjestelmän tietojen eheys kaikissa tilanteissa.


title: ACID

text: Atomisuus tarkoittaa, että jokin transaktio suoritetaan joko kokonaan tai ei lainkaan.


title: ACID

text: Eheys takaa, että tietokanta transaktioiden myötä siirtyy yhdestä eheästä tilasta toiseen eheään tilaan.


title: ACID

text: Eristyneisyys takaa, että transaktiot eivät vaikuta toisiinsa ja toimivat kuin yksin järjestelmässä.


title: ACID

text: Pysyvyys määrää, että transaktion sitoutumisen jälkeen muutokset eivät enää voi kadota järjestelmästä.


title: Lähetti (shakki)

text: Lähetti on shakkipelin nappula, joka liikkuu ainoastaan viistoon. Pelin alussa kummallakin pelaajalla on kaksi lähettiä.


title: Lähetti (shakki)

text: Useimmissa shakkinappulasarjoissa, esimerkiksi Stauntonin nappulasarjassa, lähetit ovat muodoltaan symmetrisiä pyörähdyskappaleita, joiden päässä on "nuppi". Lähetit ovat kooltaan suurempia kuin sotilaat mutta pienempiä kuin kuningatar.


title: Lähetti (shakki)

text: Shakkipelin asemia kuvaavissa kaaviossa lähettiä esittää usein miehen pää tai, nappulan englanninkielisen nimityksen mukaisesti, piispan hiippa.


title: Lähetti (shakki)

text: Lähetistä käytetään eri kielissä monia nimityksiä, joiden varsinaiset merkitykset eivät ollenkaan vastaa toisiaan. Esimerkiksi englannissa sitä sanotaan "piispaksi" (), ruotsissa "juoksijaksi" () ja ranskassa "narriksi" (). Joissain kielissä lähettiä kutsutaan "norsuksi" (esim. , ), joka osaltaan viittaa shakin intialaisiin esiasteisiin, kuten tšaturangaan.


title: Lähetti (shakki)

text:
Pelin alussa lähetit sijoitetaan kummankin pelaajan puoleiselle reunariville kuninkaan ja kuningattaren viereen. Täten valkoiset lähetit sijoitetaan ruutuihin c1 ja f1, mustat ruutuihin c8 ja f8. Pelin alussa kuninkaan vieressä ollutta lähettiä sanotaan myös "kuningaslähetiksi" ja kuningattaren vieressä ollutta "kuningatarlähetiksi".
Lähetti liikkuu yhden tai useamman ruudun verran, mutta ainoastaan viistoon. Kuten muutkaan nappulat ratsua lukuun ottamatta, se ei voi hypätä oman eikä vastapelaajan nappulan yli. Muiden nappuloiden tavoin lähetin voi siirtää joko tyhjään ruutuun tai ruutuun, jossa on vastapelaajan nappula, joka tällöin poistetaan pelistä eli "lyödään".


title: Lähetti (shakki)

text: Siirtotapansa vuoksi kumpikin lähetti pysyy jatkuvasti samanvärisillä ruuduilla kuin missä se on pelin alussa. Tämän mukaisesti lähettejä sanotaan myös "valkoiseksi" ja "mustaksi lähetiksi", mitkä termit näin käytettyinä eivät viittaa itse nappulan vaan niiden ruutujen väriin, joilla se liikkuu.


title: Lähetti (shakki)

text: Lähetti on selvästi heikompi kuin torni. Varsinkin loppupelissä ero on yleensä selvä. Lähettiä pidetään yleensä kolmen, tornia viiden sotilaan arvoisena. Torni voi pelin aikana päästä mihin ruutuun tahansa, lähetti vain puoleen ruuduista. Muutoin tyhjällä pelilaudalla torni pääsisi mistä tahansa ruudusta yhdellä siirrolla neljääntoista muuhun ruutuun, lähetillä tämä lukumäärä vaihtelee sen sijainnista riippuen välillä 7 – 13.


title: Lähetti (shakki)

text: Yksinäisestä kuninkaasta voi tehdä matin pelkästään kuninkaan ja tornin avulla, kun taas kuninkaan ja lähetin avulla se ei ole mahdollista. Kuninkaan ja kahden lähetin taikka kuninkaan, lähetin ja tornin avulla matinteko kyllä on mahdollista.


title: Lähetti (shakki)

text: Jos pelaaja saa lyödyksi vastapelaajalta tornin mutta menettää lähetin tai ratsun, sanotaan tätä "laadun (kvaliteetin) voitoksi". Päinvastaisessa tapauksessa on kyseessä "laadun (kvaliteetin) häviö".


title: Lähetti (shakki)

text: Lähettiä ja ratsua pidetään yleisesti ottaen yhtä arvokkaina, mutta tilanteesta riippuen kumpikin niistä voi olla selvästi toista vahvempi. Lähettiä ja ratsua kutsutaan yhteisellä nimellä "kevyiksi upseereiksi".


title: Lähetti (shakki)

text: Pelin alkuvaiheessa ratsu on yleensä vahvempi kuin lähetti, koska sekä omat että vastapelaajan sotilaat ovat lähetin kannalta usein pahasti tiellä, kun taas ratsu voi hypätä niiden yli. Lisäksi ratsulla voi usein tehdä ns. haarukan, jolloin sillä voidaan samanaikaisesti uhata kahta vastapelaajan nappulaa (esimerkiksi kuningasta ja kuningatarta) ilman, että ratsu itse on uhattuna. Sitä vastoin loppupelissä, jossa nappuloita on vain vähän jäljellä, lähetti on yleensä selvästi vahvempi kuin ratsu, tosin yhtä lähettiä voi paeta pysyttelemällä toisenvärisessä ruudussa.


title: Lähetti (shakki)

text: Shakin itämaisissa alkumuodoissa lähetin nimenä on ollut "alfil". Pelin vanhassa persialaisessa versiossa lähetti liikkui kerrallaan vain yhden tai kaksi askelta viistoon. Myöhemmissä islamilaisissa maissa pelatuissa versiossa se liikkui aina kaksi askelta viistoon, mutta saattoi myös hypätä välissä olevan nappulan yli. Tällöin pelilaudalla oli kutakin lähettiä kohti oli vain 16 sellaista ruutua, joihin se saattoi pelin aikana päästä, eivätkä vastapelaajien lähetit voineet koskaan lyödä toisiaan. Nappuloiden ja myös lähetin nykyiset liikkumissäännöt vakiintuivat Euroopassa lopullisesti 1500-luvulla.


title: Birger Sjöberg

text: Birger Sjöberg (6. joulukuuta 1885 Vänersborg – 30. huhtikuuta 1929 Växjö) oli ruotsalainen kirjailija, runoilija ja laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan erityisesti esikoisteoksestaan, idyllisestä laulukokoelmasta "Fridas bok" ja neljää vuotta myöhemmin julkaistusta kokeellisesta runokokoelmasta "Kriser och kransar". Pikkukaupungin jousikvartetista ja muista ihmisistä kertova kaksiosainen romaani "Kvartetten som sprängdes" (1924) on sovitettu näytelmäksi (Dramaten, 1935), kahdeksi teatterielokuvaksi (1936, ohj.  Arne Bornebusch, ja 1950, ohj. Gustaf Molander), televisioelokuvaksi ("Kvartetti joka hajosi", 1962, ohj. Hans Abramson) ja television minisarjaksi (1973, ohj. Hans Alfredson).


title: Birger Sjöberg

text: Sjöberg työskenteli myös toimittajana muun muassa "Stockholms Dagbladissa" ja "Helsingborgs-Postenissa". Hän kuoli 43-vuotiaana ja jätti jälkeensä laajan käsikirjoitus- ja luonnoskokoelman, jonka omaiset luovuttivat 1948 Göteborgin yliopiston kirjastolle. Noin 13 000 käsikirjoitusliuskan joukosta löytyi myös aiemmin julkaisemattomia töitä, joita on julkaistu postuumisti. Vuonna 1961 perustettiin Birger Sjöberg -seura edistämään käsikirjoituskokoelman tutkimusta ja muuta Sjöbergiin liittyvää toimintaa.


title: Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth

text: Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth () on Nikolai Leskovin pienoisromaani vuodelta 1865. Romaanin suomensi Juhani Konkka vuonna 1962.


title: Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth

text: Tarinaa käytti Dmitri Šostakovitš oopperassaan Mtsenskin kihlakunnan lady Macbeth, ja Andrzej Wajda ohjasi 1961 romaanin pohjalta elokuvan "Sibirska Ledi Magbet" ("Synnin hekumaa").


title: Kauppalaki

text: Kauppalaki on laki, joka sisältää oikeussäännökset irtaimen omaisuuden kaupasta. Suomen nykyinen kauppalaki (355/1987) on säädetty vuonna 1987, ja se astui voimaan vuoden 1988 alussa.


title: Kauppalaki

text: Ruotsissa säädettiin laki irtaimen omaisuuden kaupasta ja vaihdosta 1905. Vuonna 1906 säädettiin Tanskan kauppalaki ja vuonna 1907 Norjan kauppalaki. Islannin kauppalaki säädettiin 1911, mutta se korvattiin 1922 lailla, joka vastasi olennaisilta osiltaan Tanskan kauppalakia. Ruotsin uudistettu kauppalaki astui voimaan vuoden 1991 alussa.


title: Kauppalaki

text: Kauppaoikeuden alaan kuuluvaa kauppalakia () sovelletaan, ellei osapuolten tekemän sopimuksen, vallitsevan käytännön tai kauppatavan mukaisesti tule toimia toisin. Kauppalaki koskee etupäässä elinkeinonharjoittajien ja yritysten keskinäisiä kauppoja, sillä elinkeinonharjoittajan ja kuluttajan väliseen kauppaan sovelletaan kuluttajansuojalakia (38/1978). Kuitenkin kahden yksityishenkilön välisessä kaupassa kauppalakia sovelletaan, sillä kuluttajansuojalaki ei anna suojaa osapuolille silloin, kun molemmat ovat tasavertaisesti kuluttajan asemassa.


title: Kauppalaki

text: Ennen Suomen nykyisen kauppalain säätämistä sovellettiin vuoden 1734 lain kauppakaarta, jonka säännökset olivat varsin niukkoja. Se sisältää myös muita sopimustyyppejä koskevia säännöksiä, jotka osittain ovat voimassa edelleenkin. Muun muassa ostajan saantosuojasta eräissä tapauksissa on yhä voimassa kauppakaaren säännökset.


title: Kauppalaki

text: Muita kaupankäyntiä sivuavia lakeja ovat "osamaksukauppalaki" (91/1966) ja "laki varallisuusoikeudellisista oikeustoimista" (228/1929) sekä vain tiettyjen tavaralajien kauppaa koskevat "laki taimitarhatuotteista" (190/1960), "rehulaki" (376/1986), "lannoitelaki" (377/1986), "laki siementavaran kaupasta" (669/1975) ja "laki viljakaupasta" (580/1978). Oikeuskäytäntöön vaikutti 1900-luvulla muiden Pohjoismaiden kauppalait, joita uudistettiin pohjoismaisena yhteistyönä, jolloin luotiin Suomenkin kauppalain perusta.


title: Kauppalaki

text: Laki kansainvälisluonteiseen irtainten esineiden kauppaan sovellettavasta laista säädettiin 1964. Lailla saatettiin Suomessa voimaan Haagin konvention vuonna 1951 tekemä ehdotus sopimukseksi, joka tuli voimaan vasta 1964. Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus kansainvälistä tavaran kauppaa koskevista sopimuksista hyväksyttiin Wienissä 1980. Se koskee kansainvälisten tavarakauppasopimusten solmimista, sopijapuolten velvollisuuksia ja velvollisuuksien rikkomisesta johtuvia seurauksia.


title: Ol’ Blue Eyes Is Back

text: Ol' Blue Eyes Is Back on Frank Sinatran albumi vuodelta 1973. Se on hänen comeback-levynsä kolmen vuoden esiintymis- ja levytystauon jälkeen.


title: Esa Laaksonen

text: Esa Laaksonen (s. 1956) on suomalainen arkkitehti. Hän on suunnitellut muun muassa Siilinjärven Uimalan ja Niiralan raja-aseman. Laaksonen toimi "Arkkitehti"-lehden päätoimittajana 1996–99. Hän on toiminut vakituisena kolumnistina Helsingin Sanomissa, Uuden Suomen internetlehdessä ja "Väri ja Pinta" -lehdessä. Hän kirjoittaa jatkuvasti arkkitehtuuri- ja kirja-arvioita koti- ja ulkomaisiin alan lehtiin.


title: Esa Laaksonen

text: Laaksonen on toiminut vuodesta 1999 alkaen Alvar Aalto -akatemian johtajana. Hänellä on yhteinen arkkitehtitoimisto arkkitehti Kimmo Frimanin kanssa Helsingissä.


title: Esa Laaksonen

text: Laaksonen on arkkitehtiliitto SAFAn ja Suomen arvostelijain liiton SARV jäsen.


title: Uškovo

text: Uškovo ():


title: Thomas Müller (jalkapalloilija)

text: Thomas Müller (s. 13. syyskuuta 1989 Weilheim, Baijerin osavaltio, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Saksan Bundesliigassa pelaavaa Bayern Müncheniä ja on pelipaikaltaan hyökkääjä tai hyökkäävä keskikenttäpelaaja.


title: Thomas Müller (jalkapalloilija)

text: Müller aloitti ammattilaisuransa Bayern Münchenistä. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 15. elokuuta 2008 ottelussa Hamburger SV:tä vastaan. Müller teki kauden aikana myös ensiesiintymisensä Mestarien liigassa, kun hänet otettiin vaihdosta kentälle 72. peliminuutin kohdalla. Hän teki myös ottelun viimeisen maalin, joka lopulta päättyi Bayernin murskavoittoon 7–1 portugalilaista Sporting Clube de Portugalia vastaan.


title: Thomas Müller (jalkapalloilija)

text: Müller palkittiin uransa ensimmäisissä arvokisoissa, jalkapallon MM-kilpailuissa 2010 Etelä-Afrikassa Kultaisella kengällä eli parhaan maalintekijän palkinnolla. Hän teki turnauksessa viisi maalia, samoin kuin kolme muuta pelaajaa. Palkinto myönnettiin näistä pelaajista eniten maaliin johtaneita syöttöjä antaneelle. Müller antoi turnauksen aikana kolme maalisyöttöä, mikä oli kaksi enemmän kuin muilla ja hän oli myös sen lisäksi kisojen paras nuori pelaaja.


title: Thomas Müller (jalkapalloilija)

text: Brasilian MM-kisoissa Saksa voitti avausottelussaan Portugalin 4-0 ja Müller teki ottelussa hattutempun. Semifinaaliottelussa isäntämaa Brasiliaa vastaan Thomas Müllerin laukoma avausmaali oli samalla 2000. Saksan jalkapallomaajoukkueen tekemä maali.


title: Thomas Müller (jalkapalloilija)

text: Müller pelasi sadannen maaottelunsa marraskuussa 2018.


title: 38628 Huya

text: 38628 Huya on transneptuninen kohde, plutino, jonka löysi I. Ferrin 10. maaliskuuta vuonna 2000. Pikkuplaneetta on melko suuri, sillä sen läpimitta on 544 kilometriä. Sen radan eksentrisyys on 0,276 ja inklinaatio 15,49°. Huya sai nimensä eräältä guajiro- eli wayuu-kansan jumalalta. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 2000 EB173. Koska Huyan läpimitta on yli 400 km, se on kääpiöplaneettaehdokas. Transneptunisten kohteiden uskotaan olevan pyöreitä yli 400 kilometrisinä.


title: 712 Boliviana

text: 712 Boliviana on asteroidi, joka kiertää Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä Marsin ja Jupiterin välissä. Max Wolf löysi sen Heidelbergissä 19. maaliskuuta 1911. Asteroidin läpimitta on 127,57 kilometriä ja kiertoaika 4,13 vuotta. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1911 LO.


title: Tri Mabusen testamentti

text: Tri Mabusen testamentti ("Das Testament des Dr. Mabuse") on Fritz Langin ohjaama saksalainen rikoselokuva vuodelta 1933. Se oli Langin viimeinen elokuva Saksassa ennen maasta pakenemistaan. Se perustuu Norbert Jacquesin romaaniin, jonka pohjalta Thea von Harbou ja Lang tekivät käsikirjoituksen. Elokuva on toinen elokuva Langin Tri. Mabuse -sarjasta. Mabusen roolia esitti ensimmäisen Mabuse-elokuvan tavoin Rudolf Klein-Rogge.


title: Tri Mabusen testamentti

text: "Tri Mabusen testamentti" piti tulla ensi-iltaan 24. maaliskuuta 1933. Edellisenä päivänä ilmoitettiin kuitenkin, että elokuvan pitäisi vielä läpäistä Saksan sensuuriviranomaisten tarkastus. Seuraavana päivänä ensi-iltaa viivästyttiin teknisiin syihin vedoten, ja elokuvan tilalla esitettiin propagandaelokuvaa "Blutendes Deutschland" ("Vertavuotava Saksa"). Maaliskuun 29. päivänä Saksan sensuuriviranomaiset ilmoittivat, että elokuva kielletään kokonaan. Kieltämisen syynä oli "uhka laille ja järjestykselle sekä julkiselle turvallisuudelle". Vaikka "Tri Mabusen testamentti" kiellettiin Saksassa, se sai ensi-iltansa Budapestissa jo maaliskuun lopulla ja huhtikuussa Wienissä ja muualla saksankielisillä alueilla Saksan ulkopuolella.


title: Tri Mabusen testamentti

text: Elokuvasta tehtiin kaksi versiota, joista toinen suunnattiin Ranskan markkinoille, ja tehtiin ranskaksi. Ensimmäisten äänielokuvien aikana kahden elokuvan kuvaaminen oli halvempaa kuin jälkikäteen tehty dubbaaminen tai tekstitysten luominen. Ranskalaisessa versiossa käytettiin pääasiassa ranskalaisia näyttelijöitä, ja se oli jonkin verran lyhempi kuin saksankielinen versio.


title: Tri Mabusen testamentti

text: Elokuvan perusjuoni on yksinkertainen: tohtori Mabuse on kuollut mielisairaalassa, mutta hänen ennen kuolemaansa töhertämänsä älyttömät paperilaput, "Tohtori Mabusen testamentti" otetaan uuden, maailmanvaltaan pyrkivän rikollisen järjestön pyhimmäksi ohjenuoraksi. Lopputulos päättyy kaiken, myös näiden papereiden, tuhoon.


title: Tri Mabusen testamentti

text: Natsit tulkitsivat tämän ajatuksen selväksi herjaksi joka kohdistui Hitlerin Mein Kampf -teokseen joten kieltoreaktio oli selvä.


title: Tri Mabusen testamentti

text: "Halusin tehdä vertauskuvallisen teoksen Hitlerin terrorimenetelmistä. Paljastaa natsiteorian, jonka mukaan ’uuteen järjestykseen’ päästään vain tuhoamalla kaikki mikä on arvokasta ihmiselle. - Fritz Lang (1943)"


title: Tri Mabusen testamentti

text: Suomessa elokuva oli Valtion filmitarkastamon kokonaan kieltämä vuodesta 1933 aina vuoteen 1953 asti. Sensuurista vapauduttuaan elokuva sai Suomen ensi-iltansa 9.10.1953.


title: Luettelo Canterburyn arkkipiispoista

text: Tämä on luettelo Canterburyn arkkipiispoista. Luetteloon on otettu vain henkilöt jotka on virallisesti vihitty virkaan.


title: Luettelo Canterburyn arkkipiispoista

text: Canterburyn arkkipiispa on Englannin kirkon johtaja, "primus inter pares" eli "ensimmäinen vertaistensa joukossa" maailmanlaajuisessa Anglikaanisessa kirkossa, Canterburyn hiippakunnan piispa ja samannimisen kirkkoprovinssin metropoliitta. Uuden arkkipiispan nimittää kuningaskunnan hallitsija pääministerin neuvosta kirkon nimitysvaliokunnan suositusten pohjalta. Arkkipiispa on parlamentin ylähuoneen jäsen.


title: Maor Buzaglo

text: Maor Buzaglo (; s. 14. tammikuuta 1988) on israelilainen jalkapalloilija. Hänet tunnetaan Israelin jalkapallomaajoukkueesta, ja ammattilaisseurana on tällä hetkellä Maccabi Tel Aviv. Hänellä on aiemmin ollut seuranaan Maccabi Haifa. Lisäksi hän on pelannut lainassa Hapoel Petah Tikvassa ja Bnei Sakhninissa.


title: Sławomir Idziak

text: Sławomir Idziak (s. 25. tammikuuta 1945 Katowice) on puolalainen elokuvaaja. Hän on ollut Oscar-ehdokkaana elokuvasta "Isku Mogadishuun". Hän on kuvannut myös elokuvan "Harry Potter ja Feeniksin kilta".


title: Nisse Nilsson

text: Nils ”Nisse” Nilsson (8. maaliskuuta 1936 Forshaga – 24. kesäkuuta 2017) oli ruotsalainen jääkiekkoilija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.


title: Nisse Nilsson

text: Nilsson osallistui talviolympialaisiin Innsbruckissa 1964, missä Ruotsi sai hopeaa, Cortina d’Ampezzossa 1956 ja Squaw Valleyssa 1960. MM-kilpailuista Nilsson voitti lukuisia mitaleja, muun muassa kaksi maailmanmestaruutta. Vuonna 1966 hän sai Guldpucken-palkinnon. Nilsson valittiin International Ice Hockey Federation Hall of Fameen vuonna 2002.


title: Nisse Nilsson

text: Nilssonin tekemä 5–3 maali Ruotsille maailmanmestaruuden ratkaisseessa ottelussa vuoden 1962 MM-turnauksessa Kanadaa vastaan inspiroi vuoden 1995 maailmanmestaruuskisoja varten tehdyn kappaleen "Den glider in", jonka Suomi omi itselleen voitettuaan mestaruuden Ruotsin kotikisoissa.


title: The Singles (Eminem)

text: The Singles (julkaisty Yhdysvaltain ulkopuolella nimellä International Singles) on rap -artisti Eminemin "box set". Se sisältää 10 singleä Eminemiltä. Jokainen single on omalla levyllään. Levy sisältää myös singlen viralliset remix -versiot.


title: Nooan arkin etsintä

text: Nooan arkin etsintä on näennäisarkeologista toimintaa Raamatussa kuvatun Nooan arkin löytämiseksi. Nooan arkin jäänteitä on etsitty Ararat-vuorelta tai sen lähistöltä ainakin noin vuoden 300 jaa. aikoihin eläneen Eusebiuksen ajoista lähtien. Etsijöinä on ollut juutalaisia, kristittyjä ja muslimeja, joiden pyhien kirjojen joukossa on Vanha Testamentti, joka mainitsee Nooan arkin.


title: Nooan arkin etsintä

text:
Esimerkiksi vuonna 1876 tutkimusmatkailija James Bryce väitti löytäneensä Araratilta puurajan yläpuolelta puuta, joka oli hänen mielestään arkin osa. Muutamat Araratilla kiipeilleet ovat väittäneet nähneensä arkin 1900-luvulla.
Fernand Navarra väitti löytäneensä Nooan arkin palan Araratilta vuonna 1955, mutta ajoitusten mukaan puupala on tuoreempi, ja läheisten kyläläisten mukaan Navarra kuljetti puupalan ylös vuorelle. Muiden kertoman mukaan Navarra yritti ennen lähtöään ostaa USA:sta hyvin vanhaa hirttä. Navarra kirjoitti kokemuksistaan hänelle toimeentulon taanneen kirjan, jonka pohjalta SEARCH-niminen ryhmä koetti etsiä arkkia 1960-luvun lopulla.


title: Nooan arkin etsintä

text: Tunnetuin Nooan arkiksi väitetty kohde lienee 1948 maanjäristyksessä paljastunut Masherin rinteessä oleva maahan hautautunutta laivaa muistuttava Durupinarin löytö, joka ei sijaitse Araratilla. Sen tutkija Ron Wyatt on kiistelty monia Raamatun kohteita löytänyt amatööriarkeologi, ja kiista siitä onko Nooan arkki tässä, jatkuu yhä. Vuonna 1949 Yhdysvaltain tiedustelukone kuvasi läheltä Araratin huippua Araratin anomalian, jota ei saa sotkea Durupinarin muodostumaan.


title: Nooan arkin etsintä

text: 1980-luvulla astronautti James Irwin etsi kahteen otteeseen Nooan arkkia Araratin huipulta, mutta turhaan.


title: L’Aquilan maanjäristys 2009

text: L’Aquilan maanjäristys oli Italiassa L’Aquilassa 6. huhtikuuta 2009 kello 3.33 paikallista aikaa tapahtunut maanjäristys. Maanjäristys oli Italian pahin vuoden 1980 jälkeen, jolloin lähes 3 000 ihmistä menehtyi Etelä-Italiaa ravistelleessa maanjäristyksessä. Järistyksen magnitudi oli eri arvioiden mukaan 5,9–6,1. Sen keskipiste oli vuoristossa Abruzzon alueella 90 kilometriä Roomasta. Maanjäristys vahingoitti 26 kaupunkia ja kylää vuoristoisella Abruzzon alueella. Kuolonuhreja löydettiin 8. huhtikuuta mennessä ainakin 250 ja loukkaantuneita 1 500, ja jopa 17 000 ihmistä jäi vaille kotia.


title: L’Aquilan maanjäristys 2009

text: Italian pääministeri Silvio Berlusconi kävi järistysalueella. Hän julisti tuhoalueelle kansallisen hätätilan ja lähetti sotilaita avustustyöhön.


title: L’Aquilan maanjäristys 2009

text: Noin kuukausi ennen maanjäristystä italialainen seismologi Giampaolo Giuliano varoitti suuren järistyksen uhasta L'Aquilan ympäristössä. Giuliano varoitti asiasta Internetissä, ja alueella kiersi kovaäänisellä varustettuja autoja varoittamassa järistysvaarasta. Osa paikallisista katsoi Giulianon lietsovan paniikkia. Seismologi joutui poistamaan poliisin vaatimuksesta varoituksen Internetistä.


title: L’Aquilan maanjäristys 2009

text: Järistys ei vaarantanut suomalaisia alueella. Alueella asuu noin 30 suomalaista. 100 km:n päässä Villa Lantessa järistys herätti suomalaiset. Rakennukset liikkuivat, ja osa autojen murtohälyttimistä laukesi soimaan.


title: L’Aquilan maanjäristys 2009

text: L'Aguilan tuomioistuin langetti vankeustuomioita seitsenjäseniselle tutkijajoukolle, joka oli kuusi päivää ennen järistystä arvioinut järistysriskin olemattomaksi. Tiedejulkaisu Nature piti vankeustuomioita "perversseinä", ja vertauskohteeksi otettiin tähtitieteilijä Galileo Galilei, joka kidutuksella uhkaamalla pakotettiin perumaan väite, että Maa kiertää Aurinkoa. Uudessa käsittelyssä syksyllä 2014 kuusi tutkijoista vapautettiin syytteistä ja yksi sai kahden vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen.


title: Liliom (vuoden 1934 elokuva)

text: Liliom on Fritz Langin ohjaama elokuva vuodelta 1934. Se perustuu Ferenc Molnárin samannimiseen näytelmään. "Liliom" on ainoa Langin Ranskassa ohjaama elokuva.


title: Liliom (vuoden 1934 elokuva)

text: Langin vanha yhteistyökumppani, tuottaja Erich Pommer, oli päässyt Fox Filmsin Euroopan-osaston tuottajaksi. Saksasta Pariisiin saapuneelle Langille Pommer ehdotti Molnárin näytelmän ohjausta. Elokuvan tuotanto alkoi talvella 1933–1934. Pommer palkkasi ranskaa melko hyvin osaavalle Langille apulaisen, joka auttoi Langia vaikeassa teknisessä sanastossa.


title: Liliom (vuoden 1934 elokuva)

text: Elokuva aiheutti kohua katolilaisten keskuudessa. Katolinen papisto vastusti sitä, miten elokuva esittää Taivaan. Langia kehotettiin lisäämään elokuvan alkuun ilmoitus, että elokuva ei esitä ohjaajaan omaa tulkintaa Taivaasta, vaan vain elokuvahahmo Liliomin näkemystä asiasta. Lang ei suostunut tähän.


title: Liliom

text: Liliom voi tarkoittaa seuraavia:


title: The Singles (The Clashin albumi)

text: The Singles on The Clash-yhtyeen vuonna 1991 julkaistu kokoelma-albumi. Se sisältää kaikki yhtyeen singlet, paitsi vuonna 1985 julkaistun singlen "This is England".


title: The Singles (The Clashin albumi)

text: Albumi nousi Britannian albumilistan sijalle 68.


title: Parolanpuiston vesitorni

text: Parolanpuiston vesitorni on Turussa Runosmäen kaupunginosan Parolanpuistossa sijaitseva vesitorni, joka on rakennettu vuonna 1981. Muodoltaan vesitorni on sienimäinen. Vesitornilla on korkeutta 43 metriä (90,5 m merenpinnasta) ja sen vesitilavuus on 6 550 kuutiometriä. Se on rakennettu kaupungin omana työnä. Tornin varsi on valettu erikoisliukuvalumenetelmällä, jolla on tehty Suomessa vain kolme muuta vesitornia, Paraisille, Kaarinaan ja Nakkilaan. Parikymmentä metriä puiden latvojen yläpuolelle yltävän tornin varsi levenee ylöspäin, samoin jalan seinämäpaksuus kasvaa. Tornin säiliö on lämpöeristämätön. Vesitornia suunniteltaessa oli mielessä myös näkötornin saaminen vesitorniin, mutta Turun lentoasema on liian lähellä.


title: Tundrarastas

text: Tundrarastas ("Catharus minimus") on pohjoisen pallonpuoliskon metsävyöhykkeen tuntumassa pesivä varpuslintu.


title: Tundrarastas

text: Linnun pituus on noin 18 cm, siipien kärkiväli 28,5–32 cm ja paino keskimäärin 24,8 g. Tundrarastas on kooltaan kuin satakieli ja muistuttaa suuresti korpirastasta. Tundrarastaan naaman pohjaväri on harmaahko, korpirastaalla taas kellertävä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, "C. m. minimus" ja "C. m. bicknelli".


title: Tundrarastas

text: Tundrarastas elää pesimäaikana metsänrajan tuntumassa Koillis-Siperiassa ja Alaskan läpi Kanadan Newfoundlandiin ja Yhdysvaltain koillisosaan. Lajin esiintymisalueen laajuus on 4,1 miljoonaa neliökilometriä ja maailmanpopulaation koko on noin 12 miljoonaa yksilöä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Etelä-Amerikan pohjoisosissa ja paikoin Keski-Amerikan eteläosissa. Läntisessä Euroopassa laji on suurharvinaisuus, havainnot painottuvat pääasiassa Brittein saarille, Irlantiin ja Azoreille.


title: Tundrarastas

text: Tundrarastaan pesimäaikaista elinympäristöä ovat jokilaaksojen ja soiden reunojen tiheät pajukot, lepikot ja lehtikuusimetsiköt. Talvehtimisseuduilla laji viihtyy tiheiköissä, taimikoissa ja metsän aluskasvillisuudessa aina kolmen kilometrin korkeudelle vuoristossa.


title: Tundrarastas

text: Tundrarastasnaaras munii tavallisesti neljä munaa, joita haudotaan 13–14 päivää.


title: Tundrarastas

text: Tundrarastas ruokailee lähes yksinomaan maassa, josta se etsii hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia, syksyllä ja talvella myös marjoja ja hedelmiä.


title: The Singles

text: The Singles voi tarkoittaa muun muassa seuraavaa:


title: Kirill Kondrašin

text: Kirill Petrovitš Kondrašin (; 6. maaliskuuta 1914 Moskova, Venäjän keisarikunta – 7. maaliskuuta 1981 Amsterdam, Alankomaat) oli venäläinen kapellimestari.


title: Kirill Kondrašin

text: Kirill Kondrašin syntyi orkesterimuusikkoperheeseen. Harjoiteltuaan ahkerasti hän 14-vuotiaana päätti ryhtyä kapellimestariksi. Hän opiskeli Moskovan konservatoriossa 1931–1936 kapellimestari Boris Haikinin oppilaana. Haikin oli vain kolme vuotta häntä vanhempi. Kondrašin aloitti johtamisen nuorten teatterissa Moskovassa 1931, ja hän johti Konstantin Stanislavskin ja Vladimir Nemirovitš-Dantšenkon Moskovan akateemisessa musiikkiteatterissa kolme vuotta myöhemmin. Hän johti Malyi-oopperateatterissa Leningradissa 1938–1942 Bolšoi-teatterissa Moskovassa vuodesta 1943. Hänen esityksensä Dmitri Šostakovitšin sinfoniasta nro 1 kiinnitti säveltäjän huomiota, ja heidän välilleen syntyi luja ystävyys. Hänet palkittiin 1947 Stalinin mitalilla.


title: Kirill Kondrašin

text: Ensimmäisessä Kansainvälisessä Tšaikovski-kilpailussa 1958 Kondrašin johti orkesteria Van Cliburnin toimiessa solistina, ja tämä sai ensimmäisen palkinnon. Kilpailun jälkeen hän lähti Cliburnin kanssa Yhdysvaltoihin kiertueelle, ja hän oli ensimmäinen venäläinen kapellimestari, joka johti Yhdysvalloissa kylmän sodan puhkeamisen jälkeen. He esittivät ja levyttivät Sergei Rahmaninovin pianokonserton nro 3 ja Pjotr Tšaikovskin pianokonserton nro 1, jonka he olivat esittäneet kilpailussa. Levytyksiä myytiin Yhdysvalloissa miljoonittain. Hän oli myös Moskovan filharmonisen orkesterin taiteellinen johtaja 1960–1975. Hän kantaesitti Šostakovitšin sinfonian nro 4 joulukuussa 1961 ja nro 13 seuraavana vuonna. Hän esiintyi muutamia kertoja Euroopassa ja Amerikassa muiden tunnettujen venäläisten muusikkojen, kuten Mstislav Rostropovitšin, David Oistrahin ja Svjatoslav Richterin, kanssa.


title: Kirill Kondrašin

text: Kirill Kondrašin loikkasi Neuvostoliitosta joulukuussa 1978 ollessaan kiertueella Alankomaissa ja haki sieltä poliittista turvapaikkaa. Neuvostohallinto julisti heti hänen kaikki aiemmat levytyksensä kielletyiksi. Hän otti pysyvän vierailevan kapellimestarin tehtävän vastaan Amsterdamin Concertgebouw-orkesterissa 1978 ja hoiti tehtävää kuolemaansa saakka. Hän aloitti myös lyhyen mutta hedelmällisen yhteistyön Wienin filharmonikkojen kanssa. Hän kuoli Amsterdamissa sydänkohtaukseen seuraavana päivänä johdettuaan Gustav Mahlerin ensimmäisen sinfonian Pohjois-Saksan Radion sinfoniaorkesterin kapellimestarina.


title: Best of Superstar Series – Kiss

text: Best of Superstar Series – Kiss on Kissin 7. huhtikuuta 2009 julkaistu kokoelma-albumi.


title: Viidennen kolonnan mies

text: Viidennen kolonnan mies ("Saboteur") on Alfred Hitchcockin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1942. Se sisältää paljon sodanaikaista propagandaa (vuoropuheluissa kehotetaan muun muassa ostamaan sotaobligaatioita). Hitchcock itse piti sitä amerikkalaisena versiona brittielokuvastaan "39 askelta", mutta se muistuttaa kuitenkin enemmän Hitchcockin "Vaarallista romanssia" (1959): syytöntä miestä jahdataan halki Yhdysvaltojen ja loppukohtaus sijoittuu merkittävälle muistomerkille.


title: Viidennen kolonnan mies

text: Lentokonetehtaalla työskentelevä Barry Kane (Robert Cummings) joutuu keskelle tulipaloa ja menettää siinä hyvän ystävänsä. Kanea aletaan epäillä palosta, joten hän pakenee ja ryhtyy selvittämään todellisia syyllisiä. Johtolangat viittaavat salaperäiseen henkilöön nimeltä Fry (Norman Lloyd).


title: Viidennen kolonnan mies

text: Pakomatkansa aikana Kane ajautuu muun muassa taloon, jossa asuu ystävällinen sokea mies. Tämän veljentytär (Priscilla Lane) päätyy erilaisten tapahtumien kautta Kanen apuriksi. Yhdessä he saavat selville salajuonen, jonka toisen maailmansodan aikaiset sabotoijat ovat kehitelleet Yhdysvaltojen harmiksi. Hän päättää estää maataan uhkaavat aikeet.


title: Viidennen kolonnan mies

text: Elokuvan viimeiset tapahtumat sijoittuvat Vapaudenpatsaalle tunnettuun kohtaukseen, jossa Fry ja Kane kohtaavat. Fry putoaa patsaan soihdun näköalatasanteelta ja jää roikkumaan Kanen pitäessä häntä kiinni takin hihasta. Hiha ratkeaa ja Fry putoaa kuolemaan.


title: Hawes

text: Hawes on pikkukaupunki Englannissa Yorkshire Dalesin alueella. Siellä on noin 1200 asukasta. Kaupungin keskustassa on säilynyt harmaiden kivitalojen maisema, joka näkyi James Herriotin elämästä kertovassa televisiosarjassa "Kaikenkarvaiset ystäväni".


title: Hawes

text: Kaupunki on Yorkishire Dalesin kansallispuistossa käyvien turistien tukikohta, ja sijaitsee Penniinien yli kulkevan vaellusreitin varrella.


title: Hawes

text: Lisäksi siellä valmistetaan köysiä ja kuuluisaa Wensleydale-juustoa.


title: Puolan koripallomaajoukkue

text: Puolan koripallomaajoukkue edustaa Puolaa koripallon maajoukkuekilpailuissa.


title: Puolan koripallomaajoukkue

text: Joukkueen paras saavutus EM-kisoissa on toinen sija vuodelta 1963. Kotikisoissaan joukkue hävisi loppuottelussa Neuvostoliitolle. Lisäksi se on saavuttanut pronssia vuosina 1939, 1965 ja 1967. Se sijoittui neljänneksi 1937, 1969 ja 1971, viidenneksi 1955 sekä kuudenneksi 1947 ja 1959. Kaikkiaan Puola on pelannut EM-kilpailuissa 28 kertaa. Se on sijoittunut 2000-luvulla vain kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan yhdeksäs kotikisoissaan 2009.


title: Puolan koripallomaajoukkue

text: Olympialaisissa joukkueen paras sijoitus on neljäs, joka tuli Berliinin olympialaisista 1936. Lisäksi se on ollut kuudes 1964 ja 1968, seitsemäs 1960 ja 1980 sekä kymmenes 1972.


title: Puolan koripallomaajoukkue

text: Puola on selviytynyt vain kerran MM-kilpailuihin. Uruguayn kisoissa 1967 se sijoittui viidenneksi.


title: Tony Hand

text: Tony Hand MBE (s. 15. elokuuta 1967 Edinburgh, Skotlanti, Iso-Britannia) on skotlantilainen entinen jääkiekkoilija. Hän on ensimmäinen NHL:ään varattu Britanniassa kiekko-oppinsa saanut jääkiekkoilija. Sittemmin Hand on toiminut Elite Ice Hockey Leaguessa pelaavan Manchester Phoenixin valmentajana. Hän pitää hallussaan maailmanennätystä koko jääkiekkoilu-uran aikana tehdyissä pisteissä (yli 4 000), joka jättää varjoonsa jopa Wayne Gretzkyn.


title: Tony Hand

text: Hand teki miesten pelien debyyttinsä vain 14-vuotiaana 20. syyskuuta 1981, kun Murrayfield Racers kärsi pelaajapulasta. Hän teki ensimmäisen pisteensä 17. lokakuuta 1981, kun syötti Chris Kellandin tekemän maalin. Hand teki kaudella 1981–1982 19 ottelussa tehopisteet 4+7=11 ja seuraavalla kaudella 24 ottelussa pisteet 20+22=42. Kaudella 1985–1986 Hand teki 100 maalia ja rikkoi samalla kaudella EIHL:n syöttöennätyksen 92 syötöllä. Edmonton Oilers varasi Handin NHL:ään vuonna 1986 12:nnella kierroksella Handin ollessa 252. varaus.


title: Tony Hand

text: Hand nimettiin 30. joulukuuta 2011 Iso-Britannian jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajaksi. Sopimus oli nelivuotinen.


title: Tony Hand

text: Hand on edustanut Ison-Britannian jääkiekkomaajoukkuetta vuodesta 1991 lähtien.


title: Charlie Barnet

text: Charles Daly Barnet (16. lokakuuta 1913 New York – 4. syyskuuta 1991 San Diego, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen jazzsaksofonisti, säveltäjä ja orkesterinjohtaja. Hänen merkittävimmät äänityksensä olivat ”Skyliner”, ”Cherokee”, ”Wrong Idea”, ”Scotch and Soda” ja ”Southland Shuffle”. Hän aloitti äänittämisen jo vuonna 1933, mutta suurimman suosionsa hän saavutti vuoden 1940 vaiheilla esittäessään Ray Noblen sanoittaman iskelmäversion ”Cherokeesta”. Vuonna 1944 hän esitti toisen suuren hittinsä ”Skylinerin”. Hän siirsi 1940-luvulla musiikkinsa painopisteen swingistä bebopiin. Hän oli Count Basien ja Duke Ellingtonin suuri ihailija.


title: Charlie Barnet

text: Vuonna 1949 Barnet jäi eläkkeelle saatuaan suuren perinnön ja jäi pois päivän musiikista.


title: Rakas kaupunki

text: Rakas kaupunki on Tiktak-yhtyeestä tunnetuksi tulleen Petran 6. toukokuuta 2009 julkaistu ensimmäinen sooloalbumi. Albumin on tuottanut Jussi Jaakonaho. Tiktakin suosiosta huolimatta "Rakas kaupunki" -albumin suosio jäi heikoksi. Se sijoittui Suomen viralliselle albumilistalle vain kahdeksi viikoksi, parhaimmillaan 23:nneksi.


title: Wherever I May Roam

text: Wherever I May Roam on Metallican kappale, joka on yhtyeen vuonna 1991 julkaistun nimikkoalbumin viides kappale. Kappaleen kesto on 06:44, ja se on levyn toiseksi pisin kappale My Friend of Misery kappaleen jälkeen. Kappale on julkaistu singlenä, ja siitä on tehty musiikkivideo. Kappaleen sanoitukset, kuten ensimmäisestä lauseesta "And the road becomes my bride" huomaa, viittaavat kiertue-elämään. Kappale on myös mukana pelissä.


title: Poison Girl

text: Poison Girl on rockyhtye HIM:in single vuodelta 2000. Kappaleesta ei ole tehty varsinaista videota, mutta siitä on olemassa keikkataltiointi vuoden 2000 alussa pidetyllä Berliinin arenalta. Kappaleen voi löytää Razorblade Romancelta, And Love Said No – The Greatest Hits 1997–2004:tä ja Digital Versatile Doomilta.


title: ULEB Eurocup 2008–2009

text: ULEB Eurocup 2008–09 oli seitsemäs kausi, joka järjestettiin nimellä ULEB Eurocup. Joukkueita oli 48 ja 22 maata. Edelliskauteen verrattuna joukkueiden määrää siis pudotettiin kuudella. Sarjassa pelasi myös kaksi suomalaista, Teemu Rannikko, jonka joukkueena oli Khimki BC sekä Shawn Huff, joka pelasi Maroussissa. Kauden voitti liettualainen BC Lietuvos Rytas.


title: Luettelo Playmate of the Year -voittajista

text: Tämä on luettelo Playboy-miestenlehden Yhdysvalloissa julkaistun version "Playmate of the Year" -kilpailun voittaneista henkilöistä aikajärjestyksessä.


title: 12mR

text: 12mR eli kahdentoista metrin luokka on tunnettu, R-mittasääntöön perustuva klassinen purjeveneluokka. Ensimmäiset klassiset 12mR-veneet rakennettiin vuonna 1907 ja viimeinen vuonna 1987. Metriluokan 12 veneet tunnetaan ehkä parhaiten niiden käytöstä America's Cupissa vuosina 1958-1987, vaikka 12mR-veneillä on myös kilpailtu olympialaisissa vuosina 1908, 1912 ja 1920. Kaikissa veneissä on sluuppiriki. Veneet itse olivat yleensä 20–23 metriä pitkiä; eivät kaksitoista metriä pitkiä.


title: 12mR

text:
R-mittasääntö rajoittaa veneen purjepinta-alaa, vesilinjan pituutta, rungon muotoa ja vapaalaidan korkeutta. Muuten veneen suunnittelu oli rajoittamatonta.
jossa L on veneen vesilinjan pituutta kuvaava luku, F vapaalaidan tehollinen korkeus, d rungon muototekijä ja S purjepinta-ala. Luokan nimi tulee kaavan arvosta, jonka tulee olla 12 metriä.


title: 12mR

text:
1956–1987 The Twelve-Metre Rule
Kun Americas Cup sodan jälkeisen tauon jälkeen herätettiin henkiin 12-metriset valittiin kilpailuluokaksi, koska 30-luvulla cuppia purjehtineet J-veneet olivat liian kalliita. 20 vuoden tauon jälkeen New York Yacht Club etsi vaihtoehtoja ja vuonna 1956 Henry Sears teki aloitteen 12 metristen puolesta jotka myös valittiin. Ensimmäinen haastaja tuli Englannista joka perinteisesti oli ollut Americas Cupin haastajamaa. Briggs Cunningham, nimeänsa kantavan purjeveneiden heloitusyrityksen omistaja, toimi kipparina voiton Yhdysvalloille varmistaneessa Colombia veneessä. Niiden kahdenkymmenen vuoden aikana jolloin Americas Cup purjehdittiin 12-metrisillä, useat maat haastoivat Yhdysvallat onnistumatta, kunnes 1983 vihdoin Australia II löi Dennis Connerin Liberty-nimisen veneen ja vei voiton koko cupin yli satavuotisessa historiassa pokaalin isäntämaalta. Ruotsalaiset rakensivat 80-luvulla Pelle Pettersonin piirtämän haastajaveneen joka ei kuitenkaan pärjännyt karsintojen alkutaivalta pidemmälle. Myös Suomessa suunniteltiin Helsingfors Segelsällskapetin Hans Groopin johdolla hanketta joka kaatui Australia II voittoon. Kilpailut siirtyivät Australian Perthiin eikä Suomen elinkeinoelämää kiinnostanut tuolloin sponsorinäkyvyys muualla kuin Yhdysvalloissa.


title: 12mR

text: Suomessa on yksi 12mR vene – Charles E. Nicholsonin 1937 suunnittelema Blue Marlin. Blue Marlinin osti Sloveniasta 2006 Henrik Andersin, jonka venetelakka Red Sky, Kotka on entisöinnyt Blue Marlinia viiden vuoden ajan. Blue Marlinin vesillelasku tapahtui juhannuksena 2014. Veneen alkuperäinen tilaaja oli Charles E. A. Hartridge joka antoi veneen nimeksi "Hurricane".


title: 12mR

text: Suomen ensimmäinen kaksitoistametrinen oli Heatherbell joka rakennettiin Thomas Glen-Coatsin piirustuksin vuonna 1907. Skotlannista kauppaneuvos, NJKn kommodori Ernst Krogius toi veneen Suomeen vuonna 1909. Vuonna 1912 Krogius miehistöineen voitti veneellään olympiapronssia. Heatherbell oli 1950-luvulla ranskalaisomistuksessa Välimerellä. Vene katosi Lloydsin rekisteristä vuonna 1964. Suomessa, tai suomalaisomistuksessa on runsaan sadan vuoden aikana ollut kahdeksan 12mR venettä.


title: Yhdistynyt reformoitu kirkko

text: Yhdistynyt reformoitu kirkko (, "URC") on reformoitu kirkko Isossa-Britanniassa. URCissa on noin 75 000 jäsentä ja 1 600 seurakuntaa. URC on kolminaisuusoppiin uskova kirkko, jonka teologiset juuret ovat kalvinismissa, ja jonka historialliset ja organisaattoriset juuret ovat presbyteerikirkkossa. URC on mukana monissa ekumeenisissa järjestöissä.


title: Chiara Siracusa

text: Chiara Siracusa (s. 25. syyskuuta 1976 Valletta) on maltalainen laulaja. Hän on edustanut maataan Eurovision laulukilpailussa kolmesti, vuosina , ja .


title: Chiara Siracusa

text: Chiara osallistui ensimmäisen kerran Euroviisuihin Birminghamissa 1998 kappaleella "The One That I Love" sijoittuen kolmanneksi 165 pisteellä. Toisen kerran hän osallistui kilpailuun Kiovassa 2005 kappaleella "Angel", sijoittuen toiseksi 192 pisteellä.


title: Chiara Siracusa

text: Chiara osallistui kolmanteen Eurovision laulukilpailuunsa Moskovassa toukokuussa 2009 kappaleella "What If We". Kilpailun finaalissa hän oli 22. 31 pisteellä.


title: Team Surprise

text: Team Surprise on ruotsalainen seniorimuodostelmaluistelujoukkue, joka perustettiin vuonna 1985. Joukkueen valmentajana toimii Andrea Dohany. Joukkue on voittanut maailmanmestaruuden kuudesti, vuosina 2000, 2001, 2003, 2005, 2007 ja 2012 ja sijoittunut mitaleille joka vuosi lukuun ottamatta vuosia 2010, 2011 ja 2013.


title: Intianrastas

text: Intianrastas ("Turdus unicolor") on Himalajan seuduilla elävä rastas.


title: Intianrastas

text: Intianrastas on 21 cm pitkä, sen siipien kärkiväli on 33–38 cm ja se painaa 57–72 g. Juhlapukuinen koiras on lähes yksivärisen siniharmaa, vatsasta hieman vaaleampi, ja sen nokka on keltainen. Naaras ja nuori lintu ovat ruskeita, kurkusta hienokseltaan täplikkäitä. Kainalot ovat punaruskeat.


title: Intianrastas

text: Intianrastas asuu Himalajalla Pakistanin Chitralista Nepalin itäosiin ja mahdollisesti Sikkimissä. Se on muuttolintu, joka talvehtii etelämpänä Intiassa ja Bangladeshissa. Sen elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä. Se on tavattu Saksan Helgolandin lintuasemalla 1932.


title: Intianrastas

text: Lajin lisääntymisajan elinympäristöä ovat vuoriston alarinteiden lehtimetsät, pajukot, puutarhat ja hedelmätarhat aina 2,7 kilometrin korkeudelle saakka.


title: Intianrastas

text: Pesä on matalalla puussa tai pensaassa.


title: Intianrastas

text: Laji on kaikkiruokainen ja syö hyönteisiä, matoja ja muita pieniä selkärangattomia sekä marjoja.


title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto, vuosina 1880–1938 Kansainvälinen vapaa-ajattelijaliitto, on vuonna 1880 Brysselissä perustettu vapaa-ajattelijoiden järjestö. Liiton jäsenjärjestöjä ovat eri maiden kansalliset liitot. Tärkein toimintamuoto on ollut yhteiset kongressit. Järjestön tarkoituksia on pyrkiä ajatuksenvapauden turvaamiseen ja ihmiskunnan vapauttamiseen uskonnollisista ennakkoluuloista. Suomesta liittoon kuului aikaisemmin Vapaa-ajattelijain liitto 1946–1994.


title: Vapaa-ajattelijain maailmanliitto

text: Rooman kongressissa 1904 liitto hyväksyi yhteisen periaatejulistuksen. Maailmanliiton eri kongressien julkilausumien mukaan vapaa-ajattelijat pyrkivät totuuteen tieteen, hyvyyteen etiikan, kauneuteen taiteen ja oikeudenmukaisuuteen yhteiskunnallisen uudistustyön avulla. Vapaa-ajattelijain mielestä näiden päämäärien toteuttaminen edellyttää kirkon ja valtion erottamista, koulun ja kirkon erottamista sekä täydellisen ajatuksen, omantunnon, uskonnon ja ateismin vapauden toteuttamista. Julistuksissa todetaan myös, että vapaa-ajattelijain kansainvälinen liike on puoluepoliittisesti sitoutumaton ja että vapaa-ajattelijat levittävät aatettaan väkivallattomin ja demokraattisin menetelmin.