title: Line 6

text: Line 6 valmistaa myös Variax-basso ja -kitarasarjaa, joihin on samalla tavoin mallinnettu muun muassa Fender Stratocastereita, Gibson Les Pauleja ja Rickenbackerin 360-sarjan kitaroita. Kaikki mallinnuksessa käytetyt kitarat ovat niin sanottuja vuosikertamalleja, joiden soundi on monien mielestä uusia malleja parempi. Tämä johtuu esimerkiksi kitaroiden mikrofonien magneettien vanhenemisesta, jolloin niiden teho ja soundi muuttuu.


title: Minnesota Twins

text: Minnesota Twins on yhdysvaltalainen ammattilaisbaseballjoukkue. Se pelaa Major League Baseballin American Leaguessa. Joukkue on nimetty Minneapolisin ja Saint Paulin muodostaman metropolialueen mukaan. Se pelasi vuosina 1961–1981 Metropolitan Stadiumilla, ja vuosina 1982–2009 Hubert H. Humphrey Metrodomella. Vuonna 2010 joukkue siirtyi vastavalmistuneelle Target Fieldille.


title: Minnesota Twins

text: Seura perustettiin 1894 Kansas Cityssä nimellä Kansas City Blues ja tuohon aikaan joukkue pelasi Western Leaguessa, joka myöhemmin otti käyttöön American League -nimen. Vuonna 1901 joukkue muutti Washingtoniin ja otti käyttöönsä nimen Washington Senators. Vuonna 1960 tapahtuneessa liigan laajennuksessa siirtyi joukkue Minneapolikseen, ja sen tilalle Washingtoniin perustettiin uusi Senators.


title: Minnesota Twins

text: Joukkue on voittanut World Seriesin kolme kertaa vuosina 1924, 1987 ja 1991.


title: Koivulovimittari

text: Koivulovimittari ("Ennomos autumnarius") on melko yleinen loppukesän ja alkusyksyn mittariperhonen.


title: Koivulovimittari

text: Etusiivet ovat pienten tummien pisteiden kirjomat, kellanruskeat ja ulkoreunaltaan selvästi tummemmat. Siipien poikki kulkee kaksi pienistä, osin yhteensulautuneista pisteistä muodostuvaa tummaa poikkijuovaa. Juovien väliin jäävä alue kapenee huomattavasti siiven takaosaa kohti. Poikkiviirujen välissä on tummanruskea, rengasmainen täplä. Takasiivissä ei ole yläpinnalla huomattavaa kuviointia, mutta ulkoreunan tuntumasta ne ovat usein tiheäpisteiset. Siipien ulkoreuna on sukulaislajien tapaan mutkitteleva. Koivulovimittari on "Ennomos"-suvun melko samannäköisistä perhoslajeista selvästi suurin, sillä siipiväli on 41–54 mm.


title: Koivulovimittari

text: Samannäköisiä lajeja ovat etenkin leppälovimittari ("Ennomos alniarius") ja tammilovimittari ("Ennomos erosarius").


title: Koivulovimittari

text: Esiintymisalue ulottuu Keski-Euroopasta Aasian poikki Japaniin. Koivulovimittari on Suomessa etelään painottunut sisämaalaji. Sitä tavataan silti Etelä-Lappiin saakka, joskin levinneisyys on pohjoisessa painottunut länteen. Perhonen lentää elokuun alusta syyskuun lopulle.


title: Koivulovimittari

text: Lehti- ja sekametsissä viihtyvä perhonen, jonka voi tavata myös puistoista ja puutarhoista. Perhoset alkavat lentää hämärän laskeuduttua ja naaraita tulee valojen luokse jo illalla. Koiraat kiinnostuvat valoista yleensä vasta aamuyön tunteina. Päivisin perhonen lepää siivet yläviistossa teeskennellen kuollutta lehteä. Munat talvehtivat.


title: Koivulovimittari

text: Toukka elää useilla eri lehtipuilla, etenkin koivuilla ("Betula").


title: Tommi Taimi

text: Tommi Sakari Taimi (s. 21. syyskuuta 1990 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana SM-liiga joukkue Porin Ässissä. Joukkueensa kapteenina toimivan Taimen vahvuudet ovat kypsyydessä ja pelirohkeudessa. Taimi on tyyliltään hyökkäävä puolustaja.


title: Tommi Taimi

text: Taimi on Porin Ässien kasvatti. Hän voitti A-nuorten SM-hopeaa vuonna 2008. Kaudella 2009–2010 Taimi sijoittui tehoilla 10+17=27 A-nuorten SM-liigan puolustajien pistepörssissä viidenneksi.


title: Tommi Taimi

text: Toukokuussa 2010 Taimi teki sopimuksen Mestis-joukkue Vaasan Sportin kanssa. Hän pelasi koko kauden Sportissa, ja oli runkosarjassa seuran puolustajien paras pistemies 48 ottelussa tehoin 9+15=24. Pudotuspeleissä Taimi voitti puolustajien pistepörssin ja oli joukkueensa toiseksi paras pistemies yhdeksällä maalisyötöllään ja voitti kauden päätteeksi Mestis-mestaruuden sekä Mestiksen vuoden tulokkaan Petri Varis -palkinnon. Ratkaisevassa fianalissa Tammi syötti Robin Bergmanin jatkoaikamaalin, joka ratkaisi Sportille mestaruuden ja paikan liigakarsinnoissa.


title: Tommi Taimi

text: Huhtikuussa 2011 Taimi teki kaksivuotisen liigasopimuksen Ässien kanssa. Hänet nostettiin Ässien SM-liigarinkiin kaudeksi 2011–2012. Hän teki liigadebyyttinsä sarjan avauskierroksella 16. syyskuuta 2011 kotona Rauman Lukkoa vastaan ja sai ottelussa jääaikaa 21.04 minuuttia sekä ensimmäisen tehopistemerkintänsä syötettyään Radek Smoleňákin maalin. Ensimmäisen liigamaalinsa Taimi teki 24. syyskuuta 2011 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Marraskuussa 2011 hän jatkoi sopimustaan Ässien kanssa kevääseen 2014.


title: Tommi Taimi

text: Kaudeksi 2014–15 Taimi siirtyi vuoden sopimuksella KHL-seura Amur Habarovskiin. Amur ei selviytynyt pudotuspeleihin tuolla kaudella.


title: Tommi Taimi

text: Kaudeksi 2015–16 Taimi palasi SM-liigaan ja HIFK:hon kaksivuotisella sopimuksella. Kauden 2015–16 päätteeksi Taimi voitti SM-liigan hopeaa.


title: Tommi Taimi

text: Taimi on pelannut 10 poikien maaottelua.


title: Ritva Koukku-Ronde

text: Ritva Inkeri Koukku-Ronde (o.s. "Koukku", s. 15. huhtikuuta 1956 Lahti) on suomalainen diplomaatti. Hän aloitti Berliinin-suurlähettiläänä 1. syyskuuta 2015. Aiemmin hän oli Washingtonin-suurlähettiläs vuodesta 2011.


title: Ritva Koukku-Ronde

text: Koukku-Ronde kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1976. Hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1982 Tampereen yliopistosta, missä hän opiskeli historiaa ja tiedotusoppia. Gradussaan Koukku-Ronde käsitteli naisten äänioikeuskysymystä Britanniassa 1906–1918. Vuosina 1982–1985 hän työskenteli vapaana toimittajana.


title: Ritva Koukku-Ronde

text: Vuosina 1983–1984 Koukku-Ronde työskenteli Suomen Haagin suurlähetystön sihteerinä. Hän astui ulkoministeriön palvelukseen vuonna 1985. Hän on työskennellyt useissa eri tehtävissä ministeriössä ja Haagin, Bonnin, Nairobin ja Berliinin edustajistoissa.


title: Ritva Koukku-Ronde

text: Vuosina 2003–2005 Koukku-Ronde toimi ulkoministeriön Eurooppa-osaston apulaisosastopäällikkönä, 2005–2009 kehityspoliittisen osaston päällikkönä ja 2009–2011 kehityspolitiikasta ja kehitysyhteistyöasioista vastaavana alivaltiosihteerinä.


title: Ritva Koukku-Ronde

text: Koukku-Ronden puoliso on hollantilainen tekniikan tohtori Hidde Ronde. Heillä on kaksi lasta.


title: Vesipallo kesäolympialaisissa 2016

text: Vesipallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 27:ttä kertaa. Kilpailut käytiin 6.–20. elokuuta Parque Aquático Julio da Lamaressa, jonne mahtuu yleisöön 5 000, sekä Estádio Olímpico de Desp. Aquáticosissa, jonne mahtuu yleisöön 18 000 henkilöä. Tapahtumia oli kaksi, joista toinen oli miehille ja toinen naisille. Miesten turnauksen voitti Serbia, joka voitti loppuottelussa Kroatian. Pronssia voitti Italia. Naisten turnauksen voitti Yhdysvallat, joka voitti loppuottelussa Italian. Kolmanneksi sijoittui Venäjä.


title: The Clown

text: The Clown on jazz-muusikko Charles Mingusin albumi vuodelta 1957. Vuonna 2000 albumista julkaistiin uudelleenjulkaisu, johon sisältyi kaksi lisäkappaletta.


title: Jousiammunta kesäolympialaisissa 2016

text: Jousiammunnassa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 16:tta kertaa. Kilpailut käytiin 6.–12. elokuuta Sambódromossa, jonne mahtuu yleisöön 6 000 henkilöä. Menestynein maa oli Etelä-Korea, jonka urheilijat voittivat kaikki neljä sarjaa, joista kaksi oli miehille ja kaksi naisille.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2016

text: Yleisurheilussa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 28:tta kertaa. Kilpailut käytiin 12.–21. elokuuta. Kävelytapahtumat pidettiin Parque do Flamengossa, maratonit Sambódromossa ja loput tapahtumat Estádio Olímpico João Havelangessa, jonne mahtui 58 000 katsojaa.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2016

text: Isäntämaa


title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2016

text: Sulkapallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa yhdeksättä kertaa. Kilpailut käytiin 6.–14. elokuuta Riocentro Pavilhão 4:ssä, jonne mahtuu yleisöön 6 500 henkilöä.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2016

text: Koripallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 20:tta kertaa. Kilpailut käytiin Arena de Deodorolla, jonne mahtuu yleisöön 5 000, sekä OTC Hall 1:ssä, jonne mahtuu yleisöön 16 000 henkilöä. Tapahtumia on kaksi, joista toinen miehille ja toinen naisille. Joukkueita tulee kumpaankin tapahtumaan 12. Menestynein maa oli Yhdysvallat, joka voitti sekä miesten että naisten turnauksen. Serbia saavutti hopeaa miesten turnauksessa ja pronssia naisten turnauksessa. Espanja puolestaan sai hopeaa naisten turnauksessa ja pronssia miesten turnauksessa.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2016

text: Koripalloturnausten osallistujamaiden valintajärjestelmä julkaistiin kesäkuussa 2015. Sekä miehissä että naisissa vain yksi maa, vuoden 2014 ja siten hallitseva maailmanmestari Yhdysvallat, sai suoran osallistumisoikeuden. Isäntämaa Brasiliankaan osallistumisoikeus ei tuolloin ollut vielä varmistunut mutta varmistui elokuussa 2015. Suoraan Rioon pääsivät vuoden 2015 EM-kilpailujen loppuotteluun selviytyneet kaksi maata, ja sijoille 3–7 yltäneet maat osallistuivat jatkokarsintaan.


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2016

text: Miehet


title: Koripallo kesäolympialaisissa 2016

text: Naiset


title: Leppävalkomittari

text: Leppävalkomittari ("Cabera pusaria") on hyvin yleinen kesän yöperhonen.


title: Leppävalkomittari

text: Leppävalkomittari on pohjaväriltään puhtaanvalkoinen, hentorakenteinen perhonen. Siipien poikki kulkee kolme harmaansävyistä, reunoiltaan epäselvää poikkiviirua. Etusiiven kaikki poikkiviirut ovat suoria eivätkä ne takasiivessäkään mutkittele. Koiraan tuntosarvet ovat tuuhean sulkamaiset.


title: Leppävalkomittari

text: Leppävalkomittarista tunnetaan tasaisen harmaa värimuoto "f. heyeraria".


title: Leppävalkomittari

text: Laji muistuttaa paljon pajuvalkomittaria ("Cabera exanthemalis"), mutta sen saattaa sekoittaa myös muutamiin lehtimittarilajeihin.


title: Leppävalkomittari

text: Leppävalkomittari elää Länsi-Euroopasta Japaniin ulottuvalla alueella. Suomessa sitä tavataan pitkälle Lappiin saakka. Aikuiset perhoset ovat lennossa kesäkuun alusta elokuun alkuun. Joinakin vuosina tavattava toinen sukupolvi on hyvin vähälukuinen ja lentää syyskuuhun saakka.


title: Leppävalkomittari

text: Leppävalkomittari on jokseenkin kaikkialla esiintyvä ja huomattavan yleinen perhonen, joka on elinpaikallaan yleensä runsas ja saattaa esiintyä jopa massoittain. Perhoset lentävät pääasiassa yöllä ja käyvät kukilla. Se lentää harvoin päivällä, mutta lähtee häirittynä helposti lentoon silloinkin. Leppävalkomittareita voi houkutella sekä valolla että syötillä. Talvehtii kotalona.


title: Leppävalkomittari

text: Toukka on monilla lehtipuilla elävä polyfagi. Erityisesti se kuitenkin elää lepillä ("Alnus") ja koivuilla ("Betula").


title: Sara Sieppi

text: Sara Josefina Sieppi (s. 3. kesäkuuta 1991 Tornio) on meikkitaiteilija ja vuoden 2011 Miss Suomi. Hän sijoittui vuoden 2011 kilpailussa ensimmäiseksi perintöprinsessaksi, mutta nousi Miss Suomeksi Pia Pakarisen luopuessa kruunustaan 16. syyskuuta 2011. Sieppi kruunattiin virallisesti Miss Suomeksi 26. syyskuuta juhlatilaisuudessa Helsingin Punavuoressa sijaitsevassa tanssikoulussa. Hänen ensimmäinen edustusmatkansa oli loka–marraskuussa järjestetty Miss Maailma -kilpailu. Sieppi sijoittui kilpailussa sijalle 110.


title: Sara Sieppi

text: Vuonna 2013 Sara osallistui "Julkkis Big Brother" -ohjelmaan. Hän osallistui myös ohjelmiin "Martina ja hengenpelastajat" ja "Viidakon tähtöset". Juontajana hän on ollut Nelosen ohjelmissa "Paratiisihotelli" (syksy 2015) ja "Ummikot ulkomailla" (kevät 2016) sekä vuoden 2016 Miss Helsinki -kilpailun finaalissa. Syksyllä 2016 Sieppi juonsi Nelosen ohjelmaa "Kiss Bang Love Suomi".


title: Sara Sieppi

text: Sieppi valmistui keväällä 2016 meikkitaiteilijaksi.


title: Sara Sieppi

text: Sieppi seurusteli vuodesta 2015 lähtien ja asui avoliitossa vuodet 2016–2018 Roope Salmisen kanssa Helsingissä, kunnes he erosivat syyskuussa 2018.


title: Sara Sieppi

text: *Huom: Onnenpyörässä pääjuontaja on Jethro Rostedt. Sieppi on Onnenpyörä-tyttö eli kirjaimen kääntäjä.


title: Emmanuel Otteh

text: Emmanuel Otteh (1927 – 27. heinäkuuta 2012) oli nigerialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Onitshan arkkihiippakuntaan 30. heinäkuuta 1961 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Covan titulaaripiispaksi 11. kesäkuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Francis Arinze, jota avustivat Stephen Nweke Ezeanya ja Michael Ugwu Eneja.


title: Emmanuel Otteh

text: 8. marraskuuta 1996 Otteh sai nimityksen Issele-Ukun piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 14. marraskuuta 2003.


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 2016

text: Nyrkkeilyssä kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 25:ttä kertaa. Kilpailut käytiin 6.–21. elokuuta Riocentro Pavilhão 2:ssa, jonne mahtuu yleisöön 9 000 henkilöä.


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 2016

text: Kansainvälisen nyrkkeilyliiton alkukesällä 2016 tekemän päätöksen mukaan myös ammattinyrkkeilijöillä oli Riossa historian ensimmäisen kerran mahdollisuus kilpailla kesäolympialaisissa.


title: Pajuvalkomittari

text: Pajuvalkomittari ("Cabera exanthemata") on lovimittareihin kuuluva, yleinen yöperhoslaji.


title: Pajuvalkomittari

text: Pajuvalkomittari on hieman kellertävän valkoinen, keskikokoinen perhonen. Siivet ovat kauttaaltaan hyvin pienten ruskehtavien pisteiden kirjomat, ja siipien poikki kulkee kolme vaalean kellanruskeaa ja reunoiltaan sameaa poikkiviirua, jotka saattavat varsinkin naarailla erottua vain heikosti. Uloin poikkiviiru kaartuu siiven etuosassa siiven tyveä kohti, ja takasiivessä poikkiviirut muodostavat kaarevan kulman. Etusiiven etureunassa on usein myös vaaleanruskeaa sävyä. Koiraan tuntosarvet ovat selvästi kaksoiskampamaiset. Siipiväli on 26–30 mm.


title: Pajuvalkomittari

text: Pajuvalkomittari muistuttaa ulkonäöltään paljon monia lehtimittarilajeja sekä läheistä sukua olevaa leppävalkomittaria ("Cabera pusaria").


title: Pajuvalkomittari

text: Lajia tavataan läntisestä Euroopasta Keski-Aasian poikki Japaniin, ja sen levinneisyys kattaa lisäksi laajan osan Pohjois-Amerikkaa. Suomessa lajin levinneisyys kattaa lähes koko maan ja se on runsaslukuinen. Perhonen lentää kesäkuun alusta heinäkuun lopulle. Paljon vähälukuisempi toinen sukupolvi lentää jopa syyskuulle.


title: Pajuvalkomittari

text: Laji elää erilaisilla pajuja kasvavilla paikoilla, kuten kosteissa metsissä ja metsänlaidoilla, puistoissa, puutarhoissa, soilla sekä pensaikkoisilla niityillä. Perhoset lentävät yöllä ja käyvät juomassa mettä kukista, mutta häirittynä lähtee lentoon päivälläkin. Perhosia voi saada tulemaan sekä valolle että syötille. Kotelo talvehtii.


title: Pajuvalkomittari

text: Toukka elää pajuilla ("Salix"), mutta myös haavalla ("Populus tremula").


title: Odo Fusi Pecci

text: Odo Fusi Pecci (29. kesäkuuta 1920 Cingoli – 20. maaliskuuta 2016) oli italialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. joulukuuta 1942 ja nimitettiin Senigallian hiippakunnan piispaksi 15. heinäkuuta 1971. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Ersilio Tonini, jota avustivat Aurelio Sabattani ja Costanzo Micci.


title: Odo Fusi Pecci

text: Fusi Pecci jäi eläkkeelle 21. tammikuuta 1997.


title: Muovitasku

text: Muovitasku on yleinen tarvike konttoreissa, oppilaitoksissa ja virastoissa.


title: Muovitasku

text: Muovitaskulla tarkoitetaan kahdesta muovikalvosta tehtyä taskua, jotka on yleensä liimattu kiinni yhdeltä pitkältä ja yhdeltä kapealta sivulta. Sen sisään on helppo laittaa yksi tai useampi paperiarkki, jotta ne pysyisivät yhdessä tai eivät likaantuisi ihmisten niitä selaillessa, jos muovitaskut ovat kiinni mapissa. Tyypillisiä kokoja ovat A6, A4, mutta isompiakin on.


title: Muovitasku

text: Muovitaskut ovat olleet laajassa käytössä Suomessa jo 1960-luvulta asti. Alkuaikoina ne oli tehty sellaisesta muovista, jonka pehmennyksessä käytettiin teollisuusliuottimia. Tämän seurauksena niistä lähti voimakas, muovinen tuoksu, josta monet ihmiset saivat päänsärkyä. Liuottimen haihduttua (muutamasta vuodesta muutamaan kymmeneen vuoteen, riippuen niiden saamasta tuuletuksesta ja auringonvalosta), ne muuttuivat hauraiksi ja koviksi, jolloin ne hajosivat hellässäkin käytössä. Nykyisissä muovitaskuissa materiaalit on korvattu uudenaikaisemmilla muoveilla, jossa pehmentimien tarve on vähäisempi tai olematon.


title: Muovitasku

text: Erilaisiin erikoistarkoituksiin on aina ollut saatavana erilaisia valikoimia erikoistaskuja. Käyntikorteille, keräilykorteille, disketeille, CD-levyille ja valokuville on paperikaupoissa ollut valikoimansa.


title: Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana

text: Suomen puolustusvoimien materiaalisen perustan loi se sotamateriaali, jonka Venäjän armeija oli jättänyt poistuessaan Suomen sisällissodan aikana tai heti sen jälkeen. Suomeen jäänyt sotamateriaali käsitti huomattavia määriä muun muassa jalkaväen ja tykistön aseistusta.


text: 1920-luvun puolenvälin jälkeen Suomessa perustettiin kaksikin parlamentaarista komiteaa suunnittelemaan valtakunnan puolustamiseen liittyviä toimia niin taloudellisen kuin sotilaallisenkin valmistautumisen osalta. Komiteoiden saavuttamat tulokset jäivät kuitenkin vain ns. suositusten asteelle.


text: Vuosina 1923–1926 toiminut ns. puolustusrevisioni esitti silloisen käsityksen mukaisesti puolustusvalmiuden järjestelmällistä kehittämisohjelmaa. Kehittämisohjelman mukaan puolustusvoimien olisi tullut käsittää noin 300 000 miestä jakautuen muun muassa 13–14 divisioonaan, ilmapuolustusjoukkoihin, merivoimiin sekä kotiarmeijaan. Kehittämisohjelma sisälsi myös ehdotuksen vuodet 1927–1936 kestävästä perushankintaohjelmasta, jonka tavoite olisi ollut puolustusvoimien täydellisessä varustamisessa mahdollisesti tulossa olevan sodan varalle. Suunnitelman mukaisen varustautumisohjelman kustannukset olisivat olleet noin 2 640 miljoonaa silloista markkaa. Puolustusrevisionin tärkeimmäksi saavutukseksi voidaan kuitenkin laskea puolustusneuvoston perustaminen keväällä 1924 tasavallan presidentin armeijaa koskevien päätösten suunnittelua ja käsittelyä varten.


text: Vuosikymmenen lopulla vuonna 1929 valtioneuvosto sai kuitenkin perustettua Taloudellisen puolustusneuvoston, joka pystyi suunnittelemaan mahdollisen sotatilan vaatimia toimenpiteitä hieman pidemmälle kuin tuloksettomaksi jääneet komiteat.


text: Talvisodan aikana sotatalouden rahoittaminen perustui kolmeen eri lähteeseen, joista ehdottomasti tärkein oli Suomen valtion Suomen pankista ottamat lainat. Toiseksi valtio otti lainaa sieltä, mistä sitä oli saatavilla ja kolmantena tulivat mukaan ne varat, joita saatiin lahjoituksina eri maista. Kahta viimeistä rahoituskeinoa käytettiin lähinnä ulkomailta tapahtuneiden sotatarvikkeiden hankinnan rahoittamiseen.


text: Valtion lainanotto Suomen pankista tarkoitti käytännössä sitä, että valtio otti kasvaneiden puolustusmenojensa rahoittamiseksi lainaa Suomen pankilta, joka taas painoi lisää rahaa menojen kattamiseksi. Kyseessä oli siis tyypillinen setelirahoitus, joka perinteisen näkymyksen mukaan oli syypää taloudessa ilmenneisiin inflaatiopaineisiin jotka eivät kuitenkaan vielä talvisodan aikana johtaneet merkittäviin ongelmiin. Chartalistisen mukainen näkemyksen budjettivajeet jo itsessään lisäävät talouden rahoitusvarallisuutta, lisäten näin talouden kokonaiskysyntää ja ovat omiaan liian suurina aiheuttamaan inflaatiopaineita huolimatta siitä miten ne ovat rahoitetut. Suomen valtio rahoitti sodankäyntiään myös muulla, kotimaisella lainanotolla. Suomen pankista ja yksityisiltä markkinoilta otetuilla lainoilla kerättiin vuonna 1939 noin 800 miljoonaa markkaa ja seuraavana vuonna peräti 4 miljardia markkaa. Vuoden 1940 lainanotosta merkittävä osa ei kohdistunut suoraan talvisodan aiheuttamiin kustannuksiin vaan mm. puolustusvalmiuden kohottamiseen ns. välirauhan aikana.


text: Valtion talouden rahoitusmahdollisuuksia talvisodan aikana kavensi huomattavasti myös ulkomaankaupan lähes täydellinen tyrehtyminen, joka vähensi mm. tullimaksujen tuottoa. Lisäksi valtion tuloja vähensi puolustusvoimien palvelukseen kutsuttujen henkilöiden tuloverotuottojen merkittävä aleneminen.


text: Suomalaisen teollisuuden mobilisointi suoritettiin käytännössä vasta sodan jo sytyttyä 30. marraskuuta 1939. Sotaa ennen sotatarvikkeiden valmistukseen varatuista noin 500 tuotantolaitoksesta vain 126 oli ehtinyt saanut koetilauksia tai jo valmistaa sotamateriaalia puolustusvoimien tarpeisiin.


text: Sotateollisuuden käynnistäminen sodan ollessa jo käynnissä osoittautui vaikeaksi, koska valmistelut olivat jääneet rauhan aikana pahasti kesken. Sotatarvikkeiden tuotannon aloittaminen kesti osalta tuotantolaitoksia jopa vuoden ajan.


text: Suomessa valmistettiin talvisodan aikana vain kevyimpiin kaliiberiluokkiin kuuluvia aseita. Näistä aseista kiväärikaliiberisten aseiden tuotanto oli osin jopa melko runsasta. Pistoolikaliiberisten aseiden (etenkin konepistoolien) tuotanto oli merkittävää. Näiden lisäksi tuotettiin vain vaatimaton määrä 37 mm:n pst-tykkejä (105 kpl) ja merkittävämpi määrä 81 mm:n kranaatinheittimiä (272 kpl).


text: Ampumatarvikkeissa käsiaseiden ammusten tuotantomäärät olivat merkittäviä, mutta suurikaliiberisempien aseiden ammusten tuotanto ei missään vaiheessa vastannut edes kulutusta. Suurimmat tuotannon ongelmat kohdistuivat etenkin tykistön ampumatarvikkeiden valmistukseen. Hankalimmiksi osoittautuivat mm. tykistön hylsyjen, sytyttimien ja ns. pohjanallien valmistus. Kriittisimmillään esim. kranaatinheittimien ammusten valmistuskapasiteettia ei pystytty juurikaan käyttämään hyväksi, koska sytyttimien valmistus laahasi pahasti jäljessä. Sodan loppuvaiheissa pystyttiin valmistamaan noin 6 000 heittimen kranaattia vuorokaudessa, mutta sytyttimiä valmistui samassa ajassa vain 1 200 kappaletta.


text: Kotimainen teollisuus oli valmistautunut valmistamaan vain tärkeimpiä raskaamman kaluston ammuksista (81 mm krh, 76 mm, 107 mm, 122 mm ja 152 mm). Muiden asekaliiberien osalta oltiin kokonaan tuonnin varassa tai jouduttiin tyytymään siihen, mitä varastoissa sattui olemaan. Sodan aikana ulkomailta saatiin hyvinkin erikaliiberista tykistökalustoa, joiden mukana hankittiin myös ampumatarvikkeita, koska ampumatarvikkeille ei ollut saatavissa täydennystä kotimaasta.


text: Elintarvikkeiden hankkimiseksi puolustusvoimille puolustusministeriön intendenttiosaston alaisuuteen perustettiin YH:n aikana kolme elintarvikekeskusvarikkoa (rauhanaikaisista muonavarikoista vain MV 1 jäi huolehtimaan Helsingin alueella olevien joukkojen muonatäydennyksestä). Joulukuussa 1939 perustettiin lisäksi 3 uutta elintarvikekeskusvarikkoa. Ekesk.V:den tehtävänä oli hankkia kullekin määrätyltä hankinta-alueelta mm. perunan, vihannekset, herneet, lihatuotteet sekä hevosten rehuksi käytetyn kauran ja korsirehun. Lisäksi keskusvarikot hankkivat yhteistyössä Valion kanssa voin ja juuston. Jauhojen ja ryynien tilaukset lähetettiin valtion viljavaraston kautta myllyille.


text: Talvisodan aikana elintarvikkeiden hankkiminen puolustusvoimien tarpeisiin ei tuottanut mainittavia vaikeuksia ja yhteistyö Kansanhuoltoministeriön kanssa toimi ilman merkittäviä ongelmia. Säännöstelymääräyksin herneet takavarikoitiin 7. joulukuuta ja sodan aikana myös tee jouduttiin takavarikoimaan puolustusvoimien käyttöön. Rintamalle toimittaminen tapahtui pääsääntöisesti junilla päämajan ennakkoon (5-6 vrk) varikoille tekemien tilausten perusteella. Elintarvikejunat oli kuormattu kahteen ”moduuliin”, joissa molemmissa oli kaksi kokonaisen divisioonan päivittäistä kulutusta vastaava määrä elintarvikkeita.


text: Talvisodan aikana merkittävin ongelma elintarvikkeiden rintamalle toimittamisen suhteen oli näkkileivän riittämätön valmistuskapasiteetti. Kokonaistarpeen ollessa n. 180 tonnia/vuorokausi pystyttiin sitä valmistamaan vain noin 60 t/vrk. Vaje korvattiin muilla leipälaaduilla. Mm. perunan osalta jouduttiin turvautumaan lähinnä sotatoimialueelle jääneisiin varastoihin, sillä kuivatun perunan valmistus pystyttiin aloittamaan vasta tammikuussa 1940 ja tuoreen perunan kuljettaminen kotialueelta ankarassa pakkasessa olisi johtanut väistämättä tuotteiden pilaantumiseen. Mainitusta syystä lähes koko maamme makaronin tuotanto otettiin puolustusvoimien tarpeisiin. Lihasäilykkeitä hankittiin kotimaasta mm. 660 000 kg:n naudanlihaa ja 216 000 kg:n sianlihaa.


text: Talvisodan aikana puhuttiin yleisesti ns. Malli Cajanderista, joka tarkoitti puolustusvoimien sotilaiden henkilökohtaisen varustuksen puutteellisuutta. Vuoden 1938 perushankintaohjelman mukaan sotilaille oli tarkoitus hankkia vain sotilaslakki, vyö, kokardi, leipälaukku sekä kenttäpullo, jonka lisäksi varsinaisille taistelujoukoille suunniteltiin hankittavaksi ase- ja päällystakki. Ohjelmaan ei kuulunut alusvaatetusta ja kylmyyttä vastaan tarvittavia villa- ja turkisvarusteita vaan ne oletettiin saatavan kutsuntamääräysten mukaisesti jokaisen sotilaan siviilivarusteistaan mukaanottamana. Perushankintaohjelmassa laskettiin, että yllä mainitun perusvarustuksen hankkimiseksi olisi tarvittu noin 270 miljoonaa markkaa ( vuoden 2011 euroina n. 87,5 miljoonaa), joilla olisi voitu varustaa perustamissuunnitelmien mukainen noin 275 000 miehen vahvuinen armeija. Perushankintaohjelmassa tarkoitukseen varattiin kuitenkin vain noin 50 miljoonaa markkaa, joista ennen YH:n julistamista ehdittiin käyttää vaivaiset 10 miljoonaa markkaa. Toki puolustusvoimilla oli myös rauhan vuosina kertynyttä varastoa varusesineistä rauhan ajan armeijaa varten, jotka voitiin jakaa YH:n yhteydessä perustettaville joukoille. YH:n ja talvisodan aikana tehdyt hankinnat koti- ja ulkomailta olivat täysin riittämättömiä etenkin siksi, että puolustusvoimien miesvahvuus nousi sodan loppuun mennessä yli 400 000:een mieheen.


text: Suomen puolustusvoimat saivat talvisodan aikana (ja sen jälkeen) useilta mailta erilaisia sotatarvikkeita, joista osa saapui maahan vasta rauhan solmimisen jälkeen. Käytännössä sodan aikana Suomeen saapuneesta materiaalista vain osa ehti mukaan varsinaiseen taistelutoimintaan. Kokonaisuudessaan Suomen puolustusvoimien ostaman ja saaman materiaalin arvon laskettiin (toukokuun lopulla 1940 laaditun arvion perusteella) olleen noin "4,6 miljardia markkaa", joka vuoden 2008 euroiksi muutettuna tarkoittaa noin 1, 474 miljardin euron summaa . Tämän lisäksi Suomi vastaanotti merkittävää kansainvälistä humanitääristä apua.


text: Vuonna 1938 hyväksytyn puolustusvoimien perushankintaohjelman mukaan sotatarvikkeiden hankintaan olisi tullut käyttää seuraavan seitsemän vuoden aikana noin "2,7 miljardia markkaa".


text: Suomalaiset saivat talvisodan aikana vallinneisiin olosuhteisiin ja maan taloudellisiin resursseihin nähden merkittävän sotasaaliin. Sotasaaliin arvoa nosti se, että vallattu sotamateriaali osoittautui suurelta osin moderniksi ja hyväkuntoiseksi. Lisäksi saaliiksi saadun materiaalin käyttöarvoa lisäsi se, että muun muassa jalkaväkiaseistuksen osalta kaliiberit olivat yhdenmukaisia suomalaisten omien aseiden kanssa. Saadun sotasaaliin tilastoinnissa esiintyy ristiriitaisuuksia, jotka johtuvat muun muassa vallatun materiaalin ilmoittamatta jättämisestä sekä sen myöhemmästä tuhoutumisesta.


text: Sotasaalismateriaalia otettiin käyttöön välittömästi sen valtaamisen jälkeen, jolloin etulinjassa taistelevien suomalaisjoukkojen tulivoima kasvoi välittömästi. Suuri osa sotasaaliista jouduttiin kuitenkin lähettämään kotirintamalle huollettavaksi ja korjattavaksi. Raskaamman aseistuksen osalta (esim. tykistö) jouduttiin kuitenkin ennen rintamalle lähettämistä hankkimaan valmiin tuliyksikön muu kalusto ja vetokalusto sekä kouluttamaan henkilöstö. Esimerkiksi sotasaaliiksi saaduista 138 tykistä ehdittiin talvisodan aikana palauttaa rintamalle taistelukäyttöön valmiina tuliyksiköinä vain 44 asetta.


text: Ennen sotaa arvioitiin elintarviketilanteen heikkenevän merkittävästi mahdollisen sodan syttyessä. Valtiovalta varautui asiaan mm. perustamalla Kansanhuoltoministeriön, joka aloittikin säännöstelytoimenpiteet jo lokakuun alussa 1939 julistamalla sokerin ja siirapin säännöstelyn alaisiksi. Kuun lopulla aloitettiin valtioneuvoston päätöksellä kahvin säännöstely, joka johti aluksi ns. kahvin korvikkeen valmistuksen aloittamiseen. Myöhemmin tilanne kehittyi vuoden 1943 aikana kokonaan kahvittoman kauden alkamiseen ja käyttöön tuli ns. kahvin vastike.


text: Elintarvikkeiden osalta lähtötilanne oli kuitenkin hyvä vuoden 1939 sadon täytettyä odotukset ja sadonkorjuun onnistuttua ennen YH:n julistamista. Tämän vuoksi tavanomaisia peruselintarvikkeita oli saatavilla lähes normaalisti, mutta ajoittaisia toimitusvaikeuksia ilmeni esimerkiksi rataverkkoon kohdistuneiden pommitusten haitatessa elintarvikkeiden kuljetuksia. Säännöstelyn piiriin kuului lähinnä jo mainittujen kahvin ja sokerin lisäksi muun muassa tee.


text: Jatkosodan ajalta tunnetuksi tullut säännöstelymääräyksien kiertäminen eli musta pörssi ei vielä talvisodan aikana päässyt sanottavasti nostamaan päätään. Elintarviketilanteen heikkenemistä esti omalta osaltaan myös ulkomailta myötätunnon eleenä saadut avustukset. Rahallisten avustusten ohessa Suomeen saapui muun muassa elintarvike- ja vaatelähetyksiä.


text: Talvisodan aikana liikenneoloihin vaikutti merkittävimmin moottoriajoneuvojen ja hevosten ottaminen puolustusvoimien käyttöön, polttoaineen säännöstely sekä sotatoimien aiheuttamat häiriöt ja tappiot. Näiden tekijöiden vuoksi erilaisten kuljetusten toteuttaminen hankaloitui ajoittain merkittävästikin.


text: Suomen puolustusvoimilla oli ennen YH:n julistamista vain 95 henkilö- ja 134 kuorma-autoa sekä 85 ns. erikoisajoneuvoa. Siviilistä YH:n aikana pakko-otetut autot mukaan lukien oli kokonaismäärät marraskuussa 1939 nousseet 1 197 henkilö- ja 4 423 kuorma-autoon, joiden lisäksi puolustusvoimilla oli mm. 494 linja-autoa ja 186 moottoripyörää. Myöhemmin sodan aikana otettiin armeijan käyttöön siviilistä vielä noin 1000 kuorma-autoa, joista korjaamalla saatiin käyttöön noin 500 autoa. Ulkomailta saatiin sodan aikana hankituksi hieman yli 300 kuorma-autoa (Ruotsista 240 kpl ja Tanskasta lahjaksi 50 kpl). Lisäksi osa sotasaaliina saaduista n. 330:sta kuorma-autosta kunnostettiin jo sodan aikana joukkojen käyttöön. Moottoriajoneuvojen otot kohdistuivat erityisesti käyttökelpoisimpaan osaan kalustoa, joten ottojen vaikutus siviilielämän kuljetuksiin oli hyvin merkittävä.


text: Hevosia puolustusvoimilla oli ennen YH:n julistamista noin 4 700 yksilöä. Koko maassa täysi-ikäisten hevosten kokonaismäärä syksyllä 1939 oli noin 318 000 hevosta (joiden lisäksi maassa oli noin 60 000 alle 3-vuotiasta hevosta). Puolustusvoimien tarpeisiin otettiin YH:n aikana noin 60 000 hevosta eli lähes viidennes kokonaismäärästä. Marras-joulukuussa osa hevosista kotiutettiin, mutta suurin osa kutsuttiin takaisin palvelukseen myöhemmin sodan aikana mm. paikkaamaan yhteensä 8 200 hevosen kokonaistappioita. Sodan aikana puolustusvoimille otettiin kaikkiaan noin 12 000 hevosta lisää ja armeijan hevosvahvuus vaihteli 54 ja 64 tuhannen välillä. Hevosten palvelukseenotossa periaatteena oli se, että maatilan ainoata hevosta ei määrätty palvelukseen, mutta hevosten palvelukseen siirtyminen vaikutti luonnollisesti siviilielämän kuljetustarpeiden (etenkin metsätöiden) suorittamiseen.


text: Puolustusvoimien materiaalihuollon kotialueelta sotatoimialueelle suunniteltiin tapahtuvan pääosin rautateitse (vähäisin osin myös vesitse). Valtion rautatiet joutuivatkin kovan tehtävän eteen, mutta ne suoriutuivat tehtävästään pääosin hyvin. Rautatiekuljetusten järjestämisessä ongelmiksi muodostuivat mm. pommitukset, jotka aika-ajoin katkaisivat tiettyjä rataosuuksia ja tuhosivat kiskokalustoa. Sodan aikana noin kolmannes veturikalustosta (243 kpl) ja noin kymmenesosa (n. 2 000 kpl) junanvaunuista tuhoutui tai vaurioitui neuvostoilmavoimien pommitusten vaikutuksesta. Tällä kaluston vähenemisellä oli merkittävä vaikutuksensa VR:n kykyyn järjestää kuljetuksia myös siviilitarpeiden tyydyttämiseksi.


text: Poltto- ja voiteluaineiden saatavuuden turvaamiseksi perustettiin puolustusministeriöön erityinen toimisto, joka aloittikin pian perustamisensa jälkeen toimenpiteet ko. aineiden maassa olevien määrien selvittämiseksi ja niiden säännöstelemiseksi. Toimiston antamien määräysten perusteella mm. bensiinin viikkokulutusta pystyttiin laskemaan merkittävästi säännöstelytoimenpitein. Sodan syttyessä maassa oli varastoituna mm. 35 536 tonnia moottoribensiiniä, 5 820 tonnia moottoripetrolia, 9 300 tonnia naftaa ja 8 000 tonnia lentokoneille tarkoitettua bensiiniä. Säännöstelytoimenpitein kulutus saatiin kuitenkin pysymään sodan aikana moottoribensiinin osalta noin 10 000:na tonnina kuukaudessa ja lentobensiinin osalta noin 600:na tonnina kuukautta kohden. Nestemäisten polttoaineiden tuonti laahasi koko ajan kulutuksen jäljessä ja käytännössä jouduttiin turvautumaan olemassa oleviin varastoihin.


text: Polttoainetilanteen helpottamiseksi kiirehdittiin myös puukaasutinautojen kehittelyä, mutta sodan loppuun mennessä kotialueella oli käytössä vain noin 200 puukaasuttimella varustettua autoa, joten talvisodan aikana kyseisellä käyttövoimalla varustetuilla autoilla ei ollut käytännön merkitystä polttoaineiden riittävyyden turvaamisessa.


text: Talvisodan alussa työvoimatilanne pysyi vielä kohtuullisena, mutta sotatarviketeollisuuden käynnistyessä hiljalleen vuodenvaihteen jälkeen alkoi useammallakin alalla olla suoranaista pulaa työvoimasta. Eräillä aloilla työvoimapulaa pyrittiin helpottamaan mm. ulkomailta (lähinnä Ruotsista ja Tanskasta) hankitulla työvoimalla. Vaikeuksista huolimatta ja eräiden tuotannonalojen lähes täydellisestä pysähtymisestä huolimatta työvoimapula ei kuitenkaan talvisodan aikana vaikuttanut merkittävästi maanpuolustuksen suoriutumiskykyyn, koska naiset ehtivät kouluttautua riittävästi ottamaan vastaan asevoimien palvelukseen kutsuttujen miesten tehtäviä talouselämän eri sektoreilla. Talvisodan loppua kohden työvoimatilanne kuitenkin kiristyi nopeasti, koska asepalvelukseen kutsuttiin koko ajan lisää miespuolista väestöä ja sotateollisuus tarvitsi laajentuessaan koko ajan uutta työvoimaa.


text: Jo ennen talvisodan syttymistä Suomessa siirtyi ja siirrettiin väestöä uhanalaisilta alueilta turvallisempina pidetyille seuduille. Aivan itärajan läheisyydestä ja suurimmista kaupungeista lähti sisemmän Suomen maaseudulle runsaasti väkeä, eikä noita ryhmiä juurikaan pidetty toisistaan poikkeavina. Juuri ennen sodan syttymistä osa väestöstä palasi takaisin mm. koulujen jatkettua toimintaansa marraskuussa 1939. Sodan sytyttyä varsinkin rajaseuduilta ja suurista kaupungeista olikin sitten jo lähdettävä osin jopa välittömästi pakoon. Evakuointi epäonnistui osin joissain Itä-Suomen kunnissa siten, että noin 1 900 siviiliä jäi maahan hyökänneen puna-armeijan ”vangeiksi”. Voimassa oli ollut jopa suoranaisia sisäministeriön antamia määräyksiä olla lähtemättä liikkeelle.


text: Sodan sytyttyä rintamalinjojen siirtyessä kohti länttä oli väestön evakuointeja jatkettava siten, että ennen sodan loppumista oli sotatoimialueelta evakuoitu kaikkiaan noin 330 000 henkeä. Välittömästi sotatoimien päättymisen jälkeen oli lisäksi noin 100 000:n ihmisen vielä siirryttävä nopealla aikataululla valtakunnan uuden rajan länsipuolelle. Suomessa siirtynyt väestö majoitettiin lähinnä yksityistalouksiin, eikä varsinaisia pakolaisleirejä perustettu, mihin osasyynä on varmasti ollut paenneiden henkilöiden suuri määrä ja majoituskapasiteetin rakentamisen mahdottomuus vallinneen aikataulun puitteissa sääolot huomioiden. Ratkaisu osoittautui sittemmin sangen onnistuneeksi, vaikka ongelmia toki esiintyikin.


text: Ongelmista merkittävin oli siirtyneen väestön taloudellisen toimeentulon turvaaminen. Siirtoväen taloudellisesta toimeentulosta vastasi viime kädessä valtio, mutta samalla siirtyneen väestön edellytettiin osallistuvan työhön uusilla asumisalueillaan ja näin osallistumaan yhteisiin sotaponnisteluihin. Työtehtävien organisointi otti luonnollisesti aikaa ja vasta hiljalleen päästiin siihen, että työvoimaa ohjautui mm. työvoimapulan vaivaamaan, energiatuotannon kannalta välttämättömään, polttopuiden tekoon. Suuri osa siirtoväestöstä eli kuitenkin käytännössä valtion antamien tukien varassa, mikä omalta osaltaan rasitti valtiontaloutta. Toisena ongelmana voidaan pitää siirtoväen ja heidät vastaanottaneen väestön keskinäisissä suhteissa tapahtuneita ongelmia. Käytännössä kahden, hyvinkin toisistaan poikkeavan, kulttuuripiirin kohtaaminen ei aina sujunut ongelmitta jouduttaessa majoittumaan samaan pihapiiriin tai rakennukseen kuukausien ajaksi.


text: Välirauhan aikaa voidaan pitää ajanjaksona, jonka aikana valtakunnan talouselämä sopeutettiin valtiojohdon määräyksin ja talouselämän sopeutuessa myös omaehtoisesti muuttuneeseen toimintaympäristöön. Välirauhan aikana luotiin Kansanhuoltoministeriön määräyksin järjestelmällinen säännöstelytalous talvisodan ja välittömästi sen jälkeisen ajan hapuilun sijaan.


text: Samanaikaisesti vakiinnutettiin myös talvisodan aikana luotu sotataloudellinen johto-organisaatio, jossa puolustusvoimien hankinnoista vastaavan kenraalimajuri Leonard Grandellin asema vakiintui puolustusministeriössä työskentelevän Sotatalouspäällikön tehtävässä. Sotatalouden johto-organisaatio sai välirauhan aikana muutenkin muodon, jota ei sittemmin enää ollut tarkoituksenmukaista muuttaa kuin pieniltä osin.


text: Talvisodan aikana säännöstelyn piiriin joutui melko vähäinen määrä elintarvikkeita (mm. sokeri, siirappi ja kahvi). Yhtenä käytännön syynä tähän oli mm. se, että jo yksinomaan ostokorttien jakaminen olisi tuottanut lähes ylitsepääsemättömiä vaikeuksia kansalaisten hakeuduttua itärajan tuntumasta ja suurista kaupungeista pakoon sotatoimia ja pommituksia hyvinkin eri puolille Suomea. Moskovan välirauhan solmimisen jälkeen elintarvikkeiden säännöstelyyn asettaminen laajeni nopeasti uusiin tuotteisiin ja tuoteryhmiin.


text: Välirauhan aikana elintarviketilanteen todettiin nopeasti heikkenevän. Syynä tähän olivat mm. luovutetuille alueille jäänyt maatalousmaa (n. 10 % peltojen kokonaispinta-alasta) ja ulkomaankaupan voimakas lasku, josta johtuen mm. ulkomailta ennen sotaa tuotujen lannoitteiden määrä laski romahdusmaisesti. Kolmantena tekijänä elintarviketilanteen heikkenemisessä oli talvisodan aikana ja heti sen jälkeen tapahtunut karjan määrän voimakas lasku. Lisäksi kesä 1940 oli sääoloiltaan hyvin kuiva, joka osaltaan laski maatalouden tuotantomääriä. Erilaisia elintarvikkeita asetettiin säännöstelyn piiriin hieman eri aikoina, mutta vuoden 1940 loppuun mennessä elintarvikkeiden säännöstely kattoi jo lähes kaikki tärkeimmät elintarvikkeet ja nautintoaineet. Ravintorasvat, lihatuotteet ja maito sekä maitotuotteet olivat säännöstelyn piirissä vuoden lopussa. Merkittävimmän poikkeuksen muodosti peruna, jota ei välirauhan aikana asetettu säännöstelyn piiriin.


text: Välirauhan aikana luotiin Suomen sota-aikainen talouspolitiikka ja sen osana myös säännöstelyjärjestelmä, joka ei koskenut pelkästään elintarvikkeita vaan myös hyvin suurta osaa muita välttämättömiä hyödykkeitä. Välirauhan aikana saatiin luotua jonkinasteinen tasapainotila kysynnän ja tarjonnan välillä, mutta ns. jatkosodan osoittauduttua pidempikestoiseksi kuin aluksi oli uskottu tai toivottu järkkyi tasapainotila merkittävästi. Jatkosodan alusta pystyttiin selviytymään jo hankittujen varastojen turvin, mutta varastojen loputtua keväällä 1942 oli kansakunta käytännössä jo nälänhädän partaalla.


text: Välirauhan aikana elintarvikkeiden ohella monet muutkin tuotteet ja hyödykkeen siirtyivät säännöstelyn piiriin. Syksyn 1940 aikana mm. saippua ja muut puhdistusaineet sekä vaatteet ja jalkineet säännösteltiin.


text: Talvisodan jälkeen maaliskuun lopulla Suomessa arvioitiin (mm. maan hallituksen ja talouselämän johdon välisessä neuvottelussa) mahdollisuuksia käydä ulkomaankauppaa ja tehtiin vertailuja eri vaihtoehtojen välillä. Pääasiallisina vaihtoehtoina tarkasteltiin toisaalta Saksaa ja toisaalta länsiliittoutuneita (lähinnä Iso-Britanniaa). Suomessa päädyttiin ratkaisuun kauppasuhteiden kehittämisestä Iso-Britannian kanssa. Suomen hallituksen päällimmäisenä tavoitteena oli pyrkiä sopimukseen, jolla turvattaisiin väestön huollon turvaaminen nopeasti heikkenevässä elintarviketilanteessa. Tavoitteeseen päästäkseen Suomen johdon oli hyväksyttävä Iso-Britannian vaatimukset asettautumisesta länsiliittoutuneiden riveihin Saksaa vastaan käytävässä sodassa.


text: Saksan aloitettua hyökkäyksensä Tanskaan ja Norjaan 9. huhtikuuta 1940 Suomen asema muuttui hyvin nopeasti heikommaksi ulkomaankaupan mahdollisuuksien suhteen ja Iso-Britannia ilmoittikin jo 18. huhtikuuta sotataloussopimuksen peruuntumisesta. Suomen yhteyksien länsiliittoutuneisiin katkettua kesäkuun alussa 1940 tilanne maassa oli hyvin tukala. Suomessa koettiin yleisesti, että maa oli joutunut itselleen vihamielisten voimien saartamaksi. Kaiken lisäksi Neuvostoliitto toteutti Baltian maiden miehityksen 15. ja 17. kesäkuuta alkaen (ensin mainittuna päivänä alkoi Liettuan ja jälkimmäisenä päivänä sekä Eestin että Latvian miehittäminen). Touko- kesäkuussa Saksan suhtautuminen Suomeen muuttui nopeasti ja lähes täydellisesti. Saksan kasvava kiinnostus itään merkitsi Suomen strategisen aseman muuttumista oleellisesti. Suomelle ryhdyttiin kaavailemaan omaa osaa itään suuntautuvassa hyökkäyksessä. Saksan ja Suomen poliittinen lähentyminen sai konkreettisen muodon jo 29. kesäkuuta 1940 solmitun kauppasopimuksen muodossa. Sopimus oli suomalaisten kannalta jopa yllättävän laaja ja edullinen. Suomalaiset esittivät toiveenaan myös sotatarvikkeiden hankkimisen Saksasta, mihin saksalaiset eivät vielä heinäkuussakaan 1940 suostuneet. Tilanne tässäkin suhteessa muuttui jo elokuussa, jolloin saksalainen upseeri saapui Suomeen tarjoamaan sopimusta joka sisälsi mahdollisuuden sotatarvikkeiden hankkimiseen Saksasta ja samalla saksalaisten joukkojen läpikulusta Suomen alueen kautta Norjan pohjoisosiin. Suomessa neuvottelutarjous tulkittiin enemmänkin poliittiseksi tueksi ja siihen tartuttiin.Saksalaiset eivät tässä vaiheessa halunneet rasittaa suhteitaan Neuvostoliittoon, joten sotatarvikekaupan hoidettiin ns. bulvaanien välityksellä.


text: Suomen siirtyminen Saksan etupiiriin tarkoitti suomalaisten kannalta sitä, että mm. Saksasta saadut elintarvike-erät poistivat pahimmat ongelmat kansanhuollon suhteen. Samalla Suomi joutui kuitenkin tilanteeseen, jossa Saksalla oli jatkossa mahdollisuudet painostaa Suomea poliittisesti. Tätä mahdollisuutta Saksa sittemmin käyttikin jatkosodan aikana. Suomen ulkomaankauppa Saksan kanssa jatkui kuitenkin keskeytymättä koko välirauhan ajan. Lähes samanaikaisesti Saksan kanssa tehdyn kauppasopimuksen kanssa Suomi solmi 28. kesäkuuta 1940 vastaavan kauppasopimuksen myös Neuvostoliiton kanssa. Tämän sopimuksen merkitys jäi kuitenkin huomattavasti vähäisemmäksi.


text: Talvisodan päätyttyä Suomessa oleva sotamateriaali luetteloitiin ja arvioitiin niiden määrien ja käyttökelpoisuuden selvittämiseksi. Merkittävimmät puutteet käytettävissä olevassa sotamateriaalissa havaittiin mm. erilaisten tykkien (kenttä-, ilmatorjunta- ja panssarintorjunta) puutteena. Ulko- ja kotimaisia hankintoja sekä sotasaalismateriaalin kunnostamista pyrittiin tehostamaan. Kevään ja kesän 1940 aikana Suomeen saapui erilaista, jo aiemmin tilattua, sotamateriaalia.


text: Saksan katkaistua Suomen kauppayhteydet länteen miehittämällä Tanskan ja Norjan alkukesään 1940 mennessä ei Suomessa uskottu sotamateriaalia olevan juurikaan enää saatavilla mistään. Saksa oli pidättänyt osan Suomeen matkalla olleista sotatarvikkeista mm. Norjan satamiin. Tilanne kuitenkin muuttui jo elokuussa 1940 Saksan kiinnostuttua Suomesta mahdollisena liittolaisena Neuvostoliittoon tapahtuvan hyökkäyksen vasemman sivustan turvaajana.


text: Sotamateriaalitilanne Suomessa oli parantunut jo talvisodan aikana, mutta Moskovan välirauhan ajan viitenätoista kuukautena materiaalinen puolustusvalmius kohentui entisestään mm. kunnostetun sotasaalismateriaalin, kotimaassa tuotettujen ja ulkomailta ostettujen sotatarvikkeiden myötä. Välirauhan aikaisten sotamateriaalin lisähankintojen ansiosta jatkosotaan lähdettäessä oli Suomen puolustusvoimien kokonaisvahvuus nostettavissa noin 500 000 mieheen. Materiaalitilanteen suotuisasta kehittymisestä huolimatta on muistettava, että Suomen puolustusvoimat olivat edelleen sangen pienen ja taloudellisilta resursseiltaan vähäisen maan armeija.


text: Talvisodan jälkeen kesään 1940 mennessä tapahtuneen kenttäarmeijan kotiuttamisen päätyttyä puolustusvoimien varastoissa oli laadultaan kirjavaa sotamateriaalia, joka oli pääosin kuitenkin osoittautunut käyttökelpoiseksi sotatilanteessa. Sotamateriaalia ei kuitenkaan ollut riittävästi uusissa suunnitelmissa olleen, noin puolen miljoonan miehen, kenttäarmeijan tarpeisiin. Asehankintoja jatkettiin niin kotimaasta kuin ulkomailta.


text: Moskovan välirauha vaikutti merkittävästi Suomen liikenneoloihin jo muutenkin maailmansodan syttymisen jälkeen muuttuneissa olosuhteissa, joissa maailmansodan eri osapuolet sääntelivät mm. merenkulkua erilaisin rajoituksin. Suomen osalta merkittävimmät muutokset liikenneoloihin itse rauhansopimuksesta johtuen olivat välittömästi sodan jälkeen mm. Hangon talvisataman luovuttaminen Neuvostoliitolle sekä Saimaan kanavan ja uuden rajan itäpuolelle joutuneen rataverkon käytöstä poistuminen. Lisäksi Neuvostoliitolle jouduttiin luovuttamaan merkittävä määrä liikennevälineitä sotakorvauksena.


text: Kauppamerenkulku jatkui välittömästi talvisodan jälkeen Itämeren kautta, mutta Saksan hyökättyä 9. huhtikuuta 1940 Tanskaan ja Norjaan yhteys valtamerille katkesi Saksan julistettua Skagerrakin sulkualueeksi, jolloin Suomen kauppalaivasto jakautui kahteen osaan. Itämerellä olevat laivat jäivät hoitamaan kuljetuksia Itämeren alueella ja valtamerille jääneet laivat aloittivat 13. huhtikuuta liikenteen Petsamoon. Vasta kesän 1940 lopulla saksalaiset avasivat meriliikenteen Tanskan salmien ja Kielin kanavan kautta uudelleen. Valtameriltä Suomeen tapahtuneessa liikenteessä tarvittiin aina jonkinasteinen lupa joko Iso-Britannian tai Saksan viranomaisilta. Oman merkittävän ongelman muodosti kuljetukset Petsamosta eteläisempään Suomeen, koska kuljetukset oli hoidettava kuorma-autoilla ratayhteyden puuttuessa. Välirauhan aikana Petsamon sataman kautta kulki yhteensä 521 500 tonnia tavaraa, josta osa kuului Ruotsin vienti- ja tuontikiintiöön (15% / 25%).


text: Rautatieliikenteen merkittävimpinä ongelmina oli ns. Karjalan radan katkeaminen ja kalustopula, joka johtui talvisodan tappioista ja Neuvostoliitolle luovutetusta kalustosta (noin kymmenesosa koko kalustosta). Junaradoista menetettiin noin viidesosa. Melko kevytrakenteista rataverkostoa alkoi myös rasittaa raskaan liikenteen lisääntyminen jo talvisodan aikana ja joka jatkui myös välirauhan kuukausina. Itä-Suomen rautatiekuljetuksia helpotti Varkauden ja Joensuun välille rakennetun ratayhteyden avaaminen liikenteelle. Rautateiden työtaakkaa pyrittiin helpottamaan myös kehittämällä laivaliikennettä sekä rannikolla että sisävesillä.


text: Talvisodan päätyttyä nestemäisten maantieliikenteen tarvitsemien polttoaineiden varastot olivat kuihtuneet huolestuttavan vähäisiksi ja maailmansodan laajeneminen edelleen vaikeutti polttoaineiden hankintaa ulkomailta. Polttoainetilanteen edelleen kiristyessä jouduttiin säännöstelyä tiukentamaan lisää 20. kesäkuuta 1940. Tiukan säännöstelyn ja kotimaisten korvikepolttoaineiden tuotannon lisääntyessä pystyttiin kuitenkin mm. kansanhuollon kannalta välttämättömistä kuljetuksista suoriutumaan.


text: Moskovan välirauhassa Neuvostoliitolle luovutetulta alueelta siirtyi valtakunnan jäljelle jääneeseen osaan yli 400 000 ihmistä. Suurin osa siirtolaisista sai elantonsa maataloudesta, josta syystä heidät pyrittiin sijoittamaan maaseudulle. Luovutetun Karjalan kaupunkien noin 90 000 asukasta sijoitettiin kuitenkin pääosin Etelä-Suomen kaupunkeihin. Luovutetun alueen asuntokanta käsitti noin 112 000 asuntoa, joten asuintilojen puute muodostui vaikeaksi ongelmaksi välirauhan aikana. Asuntopulaa lisäsi myös se, että talvisodan aikana pommituksissa oli tuhoutunut noin 1 900 rakennusta (joista 157 kivitaloa) ja vaurioitunut noin 4 800 rakennusta (joista n. 700 kivirakennusta). Pahiten pommituksista olivat kärsineet puutalovaltaiset kaupungit.


text: Moskovan välirauhan solmimisen aikaan Suomessa oli noin puoli miljoonaa sisäistä pakolaista, joista noin 200 000 oli kaupungeista maaseudulle pommituksia pakoon lähtenyttä henkilöä. Loput noin 300 000 henkeä olivat taas lähtöisin itärajan tuntumasta olevalta sotatoimialueelta. Suomessa pakolaiset majoitettiin muusta Euroopasta poiketen yksityisten ihmisten koteihin tai esim. kouluihin ja muihin vastaaviin paikkoihin. Pakolaisleirejä Suomeen ei siis perustettu, mikä osoittautuikin myöhemmin onnistuneeksi ratkaisuksi. Välirauhan solmimisen jälkeen suurin osa kaupungeista (pl. luovutetun Karjalan kaupungit) paenneista pääsi palaamaan kotipaikoilleen. Evakuoitujen (sana muuntui nopeasti kansan suussa ”evakoksi”) kokonaismäärä ei kuitenkaan laskenut kuin noin 80 000:lla, koska rauhansopimuksessa luovutettavaksi määrätyltä alueelta saapui jäljelle jääneeseen Suomeen noin 120 000 uutta siirtolaista. ”Evakkojen” kokonaismääräksi jäi siten noin 420 000 henkeä.


text: Siirtoväestön toimeentulon turvaamiseksi maksettiin heille aluksi 10-12 markan ja myöhemmin 6-8 markan suuruista huoltoavustusta. Tarkoituksena oli, että huoltoavustus olisi ollut vain tilapäinen ratkaisu ja siirtolaiset olisivat huolehtineet itse toimeentulostaan mm. hakeutumalla töihin. Lisäksi huoltoavustusta ei ollut alun perin tarkoitus maksaa niille, jotka kykenivät huolehtimaan toimeentulostaan muilla keinoin. Tavoitteen tiedottaminen siirtoväestölle epäonnistui kuitenkin siinä määrin, että evakuoitujen keskuudessa oli yleisenä käsityksenä usko valtion velvollisuudesta huolehtia heidän elatuksestaan. Tämä taas vähensi omalta osaltaan siirtoväen hakeutumista töihin. Huoltoavustuksen maksamista jatkettiin myös välirauhan aikana.


text: Perinteisen näkemyksen mukaan juuri rahan lainaaminen keskuspankilta eli Suomen Pankilta oli syyllinen nopeasti kiihtyneeseen hintojen nousuun eli inflaatioon. Jo välirauhan aikana työtätekevän kansanosan palkkoja oli nostettava ja kyseessä oli kierre, jossa hintojen nousua seurasi palkkojen nousu, joka taas nosti hintoja entisestään. Sodan rahoittamiseen ei toisaalta ollut juuri muita mahdollisuuksia, joten kyse oli välttämättömyyden pakosta.


text: Elinkustannusten nousua sotien aikana kuvaa indeksi, jossa "vuoden 1938 tilannetta kuvataan luvulla 100". (suluissa kuvataan rahan määrän kehitystä indeksillä, jossa vuotta 1938 kuvataan myös luvulla 100. Indeksit olivat vuosittain:


title: Kolmioruuniyökkönen

text: Kolmioruuniyökkönen ("Xestia triangulum") on yleinen yöperhoslaji. Aikaisemmin siitä käytettiin nimeä kolmiomaayökkönen.


title: Kolmioruuniyökkönen

text: Kolmioruuniyökkönen on keskikokoinen, ruskea yökkönen, jonka siivet ovat pituuteensa nähden melko leveät. Etusiipien pohjaväri on punertavan ruskea. Siiven keskiosassa on tumma suorakaiteen muotoinen kuvio, johon vaaleanruskea rengastäplä tekee syvän loven tai jakaa sen jopa kahtia. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat vaaleat ja siiven keskiosan puolelta tummavarjoiset. Sisempi poikkiviiru tekee terävän mutkan. Aaltoviirun kohdalla siiven etureunassa on tummanruskea täplä. Takasiivet ovat harmaanruskeat, lähes yhtä tummat kuin etusiivet. Pään takana on karvainen kaulus, joka on alaosastaan vaaleampi ja vaalean poikkiviirun yläpuolelta tumma. Siipiväli on 36–46 mm.


title: Kolmioruuniyökkönen

text: Kolmioruuniyökkösen voi sekoittaa lähinnä kilpiruuniyökköseen ("Xestia c-nigrum").


title: Kolmioruuniyökkönen

text: Kolmioruuniyökkösen levinneisyys ulottuu Pyreneiltä Keski-Euroopan poikki Skandinaviaan, Kaukasukselle ja Keski-Aasiaan. Suomessa se on erittäin yleinen mutta melko eteläinen laji, jonka pohjoisimmat havainnot ovat Kainuusta. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta elokuun puoleen väliin.


title: Kolmioruuniyökkönen

text: Laji on pääasiassa kosteiden lehtojen, lehti- ja sekametsien asukki, joka viihtyy myös puistoissa ja puutarhoissa mutta joskus kuivemmillakin paikoilla. Aikuiset perhoset lepäävät päivisin ja lähtevät liikkeelle hämärän laskeuduttua. Ne lentävät sekä valolle että syötille. Toukka talvehtii keskenkasvuisena.


title: Kolmioruuniyökkönen

text: Toukka on monilla eri kasveilla elävä polyfagi.


title: Kilpiruuniyökkönen

text: Kilpiruuniyökkönen ("Xestia c-nigrum") on Etelä- ja Keski-Suomessa yleinen loppukesän ja syksyn yöperhoslaji. Vanhemmassa kirjallisuudessa sitä kutsutaan kilpimaayökköseksi.


title: Kilpiruuniyökkönen

text: Etusiipien pohjaväri on harmaanruskea, usein hiukan violettiin vivahtava, ja siipi on etureunastaan selvästi takareunaa tummempi. Siiven keskellä on suorakaiteen muotoinen mustanruskea kuvio, jonka vaaleanruskea ja siiven etureunaa kohti voimakkaasti levenevä rengastäplä tekee hieman c-kirjaimen muotoiseksi. Sisempi poikkiviiru erottuu yleensä vaaleampana, mutta ulompi poikkiviiru on hyvin himmeä. Siiven ulkoreunan aaltoviiru erottuu melko heikosti, mutta sen kohdalla siiven etureunassa on musta täplä. Siiven käski on hieman tummempi. Takasiivet ovat vaaleanharmaat, ulkoreunasta vähän tummemmat. Siipiväli on 34–40 mm.


title: Kilpiruuniyökkönen

text: Melko samannäköinen laji on kolmioruuniyökkönen ("Xestia triangulum").


title: Kilpiruuniyökkönen

text: Kilpiruuniyökkönen on lähes kosmopoliittinen laji, jota tavataan Euroopan lisäksi suuressa osassa Aasiaa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa. Suomessa kilpiruuniyökköstä on tavattu Etelä-Lapissa saakka. Perhoset lentävät kesäkuun loppupuolelta elokuun alkuun. Joskus lajilla on toinen sukupolvi elokuun lopulta lokakuun alkuun.


title: Kilpiruuniyökkönen

text: Laji elää monenlaisissa elinympäristöissä joka viihtyy niin kulttuuriympäristöissä kuin lehti- ja sekametsissä, kedoilla ja pensaikkoisilla niityillä. Perhonen lentää yöllä ja käy mielellään kukilla. Niitä lentää myös kirkkaiden valojen luokse sekä makealle syötille. Keskenkasvuinen toukka talvehtii.


title: Kilpiruuniyökkönen

text: Toukka syö monia ruohovartisia kasveja, erityisesti kuitenkin nokkosta.


title: Leo Schwarz

text: Leo Schwarz (9. lokakuuta 1931 – 26. marraskuuta 2018) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Trierin hiippakuntaan 31. heinäkuuta 1960 ja nimitettiin Trierin vihkipiispaksi sekä Abbir Germanicianan titulaaripiispaksi 4. tammikuuta 1982. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Hermann Josef Spital, jota avustivat Carl Schmidt ja Óscar Andrés Rodríguez Maradiaga.


title: Leo Schwarz

text: Schwarz jäi eläkkeelle 14. maaliskuuta 2006.


title: Maximilian Ziegelbauer

text: Maximilian Ziegelbauer (6. syyskuuta 1923 Memmingen – 21. marraskuuta 2016) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Augsburgin hiippakuntaan 21. toukokuuta 1950 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Lapdan titulaaripiispaksi 2. elokuuta 1983. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. lokakuuta 1983. Pääkonsekraattorina toimi Josef Stimpfle, jota avustivat Manfred Müller ja Rudolf Schmid.


title: Maximilian Ziegelbauer

text: Ziegelbauer jäi eläkkeelle 7. syyskuuta 1998.


title: Hagenuk e100

text: Hagenuk e 100 on matkapuhelin, jossa on suuret näppäimet ja näyttö. Puhelin on seniorikännykkä, joka on tarkoitettu soittamiseen ja tekstiviestittelyyn. Puhelin on voittanut iF Design Gold 2010 palkinnon ja se on Tekniikan maailman suosittelema 5/2011.


title: Hagenuk e100

text: Puhelimessa on mm. kirkas led-taskulamppu, sos-kytkin, laskin, radio ja värinähälytin. Sitä on saatavilla punaisena, mustana ja valkoisena.


title: Hagenuk e100

text: Hagenuk on vuonna 1899 perustettu tunnettu saksalainen tuotemerkki.


title: Matthias Wehr

text: Matthias Wehr (6. maaliskuuta 1892 – 6. marraskuuta 1967) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Trierin hiippakuntaan 26. maaliskuuta 1922 ja nimitettiin sen koadjuuttoripiispaksi sekä Helenopolis in Palaestinan titulaaripiispaksi 3. elokuuta 1951. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Aloisius Joseph Muench.


title: Matthias Wehr

text: 20. joulukuuta 1951 Wehristä tuli Trierin piispa, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 19. marraskuuta 1966. Eläkkeelle jäädessään hän sai nimityksen Rusucan titulaaripiispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli vuotta myöhemmin. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: San Francisco Giants

text: San Francisco Giants on yhdysvaltalainen ammattilaisbaseballjoukkue, joka pelaa Major League Baseball -sarjan National Leaguessa. Giants on kahdeksankertainen World Series -voittaja.


title: San Francisco Giants

text: Giants pelasi alun perin nimellä New York Gothams Polo Groundsin baseballkentällä New Yorkissa. Nimi vaihtui Giants'iksi kahden kauden jälkeen. Vuoden 1957 kauden jälkeen joukkue muutti Kaliforniaan. Nykyään joukkue pelaa AT&T Parkin kentällä.


title: San Francisco Giants

text: New York Giants voitti National Leaguen mestaruuden 1904. Sinä vuonna ei pelattu World Series -finaalia. Seuraavana vuonna joukkue voitti jälleen National Leaguen ja eteni World Series -loppuotteluun, jossa se kaatoi Philadelphia Athleticsin otteluvoitoin 4–1. Giants voitti National Leaguen myös vuosina 1911–1913, mutta hävisi jokaisena vuonna World Series -finaalin. Vuonna 1911 se hävisi Philadelphia Athleticsille voitoin 2–4, seuraavana vuonna Boston Red Soxille 3–4 ja 1913 jälleen Philadelphia Athleticsille 1–4. Seuraavan National League -mestaruutensa Giants voitti vuonna 1917. Se taipui kuitenkin Chicago White Soxille World Series -loppuottelussa voitoin 2–4.


title: Senioripuhelin

text: Senioripuhelin on matkapuhelin, joka on helppokäyttöinen ja suunniteltu soittamiseen. Tyypillisesti senioripuhelimissa on suuret ja valaistut näppäimet, vähän toimintoja ja suuri näyttö. Senioripuhelimissa on huomioitu varttuneemman väestön tarpeet, kuten SOS-toiminnot ja lisäksi joissain malleissa on esimerkiksi taskulamppu. Senioripuhelimien tunnettuja valmistajia ovat muun muassa Doro ja Hagenuk.


title: Novosokolnikin rautatieasema

text: Novosokolnikin rautatieasema () on Novosokolnikin kaupungissa Venäjän Pihkovan alueen eteläosissa sijaitseva rautatieasema. Asema on Venäjän rautateiden tärkeä kauttakulku- ja risteysasema Pietarista etelään Valko-Venäjälle ja Ukrainaan vievän sekä Moskovan ja Riian välisen radan varrella. Aseman kautta liikennöi päivittäin kymmeniä junavuoroja eri puolille Venäjää, Valko-Venäjää, Ukrainaa, Baltiaa ja Keski-Eurooppaa.


title: Novosokolnikin rautatieasema

text: Venäjän rautateiden aluejaossa asema kuuluu läntiseen Lokakuun rautateiden toimialueeseen.


title: Skippy

text: Skippy voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:


title: Stereonäkö

text: Stereonäkö () on kyky havaita visuaalisesti rakenteiden kolmiulotteisuus, mikä mahdollistaa suhteellisten etäisyyksien arvioimisen. Havainnointi toteutuu käyttämällä vähintään kahta silmää (biologiassa) tai vähintään kahta kameraa (tietotekniikassa ja konenäön yhteydessä). Stereonäkö käyttää binokulaarisia syvyysvihjeitä ja on eräänlaista syvyysnäköä. Stereonäön toimintasäde riippuu valohavaitsimien välisestä etäisyydestä, niiden resoluutiosta ja kulmaerotuskyvystä. Toimintasäteen ulkopuolella olevien piirteiden välisestä etäisyydestä ei selviä stereonäöllä muuta kuin että ne ovat tiettyä etäisyyttä kauempana.


title: Stereonäkö

text: Monokulaaristen syvyysvihjeiden hyödyntäminen esimerkiksi valokuvasta ei ole stereonäkö-tyyppistä syvyysnäköä.


title: Stereonäkö

text: Stereonäön toiminta vaatii, että mitattavissa pinnoissa tai valonlähteen projisoimassa kuviossa on riittävästi yksityiskohtia, jotka voi tunnistaa samoiksi eri kuvakulmista.


title: Stereonäkö

text: Pisteentunnistusalgoritmi tai -ominaisuus eliössä tunnistaa eri kulmista nähdyn tai kuvatun pisteen samaksi eli liittää kohteen pisteen pikseleihin.


title: Stereonäkö

text: Tietokone voi tehdä oikean laskun trigonometristen kaavojen avulla.


title: Stereonäkö

text: Stereonäön avulla muodostetaan eräänlainen syvyyskartta näkymästä. Syvyyskartan resoluutio on murto-osa kummankin lähteenä olleen kuvan resoluutiosta. Ohjelmistossa tai eliössä voi olla mutkikkaita, olennaisuutta selvittäviä ominaisuuksia. Syvyyskartan tekeminen vain kuva-alan osasta niiden avulla säästää aikaa.


title: Stereonäkö

text: Tähtitieteessä ja astrometriassa yksi tapa mitata tähden etäisyyttä on ollut mitata tähden näennäinen paikka puolen vuoden välein eli Maan radan eri puolilta. Tästä johdettava kulma on niin sanottu parallaksi, jonka perusteella etäisyyden voi laskea. Parallaksin mittaus onkin tavallaan kaikkein suurinta stereonäköä. Esimerkiksi Hipparcos-satelliitti mittasi parallakseja.


title: Willie ”Big Eyes” Smith

text: Willie ”Big Eyes” Smith (19. tammikuuta 1936 – 16. syyskuuta 2011) oli yhdysvaltalainen bluesmuusikko. Smith sai Grammy-palkinnon vuonna 2011 parhaasta bluesalbumista.


title: Willie ”Big Eyes” Smith

text: Grammy-palkittu levy oli "Joined at the Hip", jonka hän äänitti Joe Willie ”Pinetop” Perkinsin kanssa. Perkins kuoli aiemmin samana vuonna.


title: William Smith

text: William, Willie, Will tai Bill Smith tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Williams Point

text: Williams Point on Antarktiksen Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluvan Livingstoninsaaren pohjoisin kärki. Se kuuluu Varnan niemimaahan ja sen erottaa pohjoispuolella olevasta Zed Islandsista Iglika Passage.


title: Williams Point

text: Eteläisten Shetlandsaarten löytymisestä ilmoitti 1819 William Smith, joka oli priki "Williamsin" kapteeni ja nähnyt kohdan 19. helmikuuta samana vuonna. Vuonna 1820 eräässä julkaisussa sanotaan, että Smith antoi lähellä olevalle kohdalle nimen ”Williams” . Viime vuosina nimi Williams Point on vakiintunut paikan nimeksi kansainvälisessä käytössä.


title: Paul Eusebius Mea Kaiuea

text: Paul Eusebius Mea Kaiuea (s. 16. joulukuuta 1939) on kiribatilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Jeesuksen Pyhän Sydämen lähetyssaarnaajien papiksi 18. tammikuuta 1969 ja nimitettiin Tarawan, Naurun ja Funafutin hiippakunnan piispaksi 15. marraskuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 10. helmikuuta 1979. Pääkonsekraattorina toimi Pierre-Auguste-Antoine-Marie Guichet, jota avustivat Angelo Acerbi ja Pio Taofinu'u. 10. syyskuuta 1982 alkaen hiippakunta on käsittänyt vain Tarawan ja Naurun, sillä Funafuti irrotettiin siitä erilliseksi Sui Iuris -missioksi.


title: Angelo Acerbi

text: Angelo Acerbi (s. 23. syyskuuta 1925) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa, joka on luonut uran Pyhän istuimen diplomaattina. Hänet vihittiin papiksi 27. maaliskuuta 1948 ja nimitettiin Zellan titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi pro-nuntiukseksi Uuteen-Seelantiin 22. kesäkuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi paavi Paavali VI, jota avustivat Giovanni Benelli ja Duraisamy Simon Lourdusamy.


title: Angelo Acerbi

text: 14. elokuuta 1979 Acerbi sai nimityksen apostoliseksi nuntiukseksi Kolumbiaan, 28. maaliskuuta 1990 Unkariin, 13. tammikuuta 1994 Moldovaan ja 8. helmikuuta 1997 Alankomaihin. Hän jäi eläkkeelle 27. helmikuuta 2001.


title: Angelo Acerbi

text: Acerbi nimitettiin Maltan ritarikunnan prelaatiksi 21. kesäkuuta 2001. Vuonna 2008 hänet nimitettiin Italian tasavallan ansioritarikunnan suurupseeriksi.


title: Europassi

text: Europassi on Euroopan komission kehittämä järjestelmä, jonka avulla opiskelijat ja työntekijät voivat osoittaa osaamisensa työmarkkinoilla ja koulutuksessa. Europassiin kuuluu kuusi asiakirjaa, jotka on kehitetty helpottamaan opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa. Europassin asiakirjat ovat käytössä samanmuotoisina kaikissa EU/ETA-maissa. Suomen Europass-keskuksena toimii Opetushallitus. Se hallinnoi ja kehittää Europassin asiakirjoja sekä tiedottaa Europassista.


title: Europassi

text: Europassin asiakirjat ovat:


title: Kuivuusindeksi

text: Kuivuusindeksi on suhdeluku, jolla määritellään ilmaston kuivuutta tietyllä alueella.


title: Kuivuusindeksi

text: Kaavoja kuivuusindeksin laskemiselle on esitetty monia, mutta alkuperäistä englanninkielistä termiä "Aridity Index" käytettiin alkujaan C. W. Thornthwaiten vuonna 1948 kehittämään kaavaan. Kuivuusindeksin määritteleminen ei ole kovinkaan yksinkertaista, sillä kuivuus aiheutuu sadannan, lämpötilan ja haihtumisen yhteisvaikutuksesta. Tästä syystä pelkästään vuotuiseen sademäärään perustuva kuivuuden määritteleminen ei ole kovinkaan kattava, sillä se jättää lämpötilan ja haihtumisen vaikutuksen käsittelemättä.


title: Kuivuusindeksi

text: Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP) käyttää nykyään kaavaa P/PET kuivuusindeksin laskemiseen. Siinä P kuvaa vuotuista sadantaa ja PET potentiaalista kokonaishaihduntaa. Alueet, joiden suhdeluku on alle 0,20, luokitellaan arideiksi, eli kuiviksi ympäristöiksi. Jos suhdeluku on alle 0,05, alue määritellään hyperaridiksi eli äärimmäisen kuivaksi.


title: Zatlersin Reformipuolue

text: Zatlersin Reformipuolue () on latvialainen puolue. Sen perusti Latvian silloinen presidentti Valdis Zatlers 23. heinäkuuta 2011, samana päivänä, kun Latviassa järjestettiin kansanäänestys parlamentin hajottamisesta. Puolueen ensimmäiset vaalit olivat 17. syyskuuta 2011 järjestetyt ennenaikaiset parlamenttivaalit.


title: Uruguayn historia

text: Uruguayn historia alkaa kivikaudelta, ja jatkuu siirtomaa-ajan jälkeen itsenäistymiseen, siviili- ja sotilasvallan vuorottelun kautta 2000-luvun melko vakaisiin oloihin.


title: Uruguayn historia

text: Alueen alkuperäisväestöä olivat charruat, pieni heimo, jonka Paraguayn guaranit olivat ajaneet etelään. Juan Díaz de Solís purjehti Río de la Platalle 1516, mutta intiaanit surmasivat hänet. Eurooppalaista asutusta ei syntynyt yli vuosisataan. Vuonna 1680 Brasilian portugalilaiset perustivat Nova Colonia do Sacramenton Río de la Platan suulle. Espanjalaiset perustivat 1726 Montevideon linnoituksen ja valtasivat maan Portugalilta. Samassa yhteydessä suuri osa alkuperäisväestöstä tapettiin. Espanjalaiset aloittivat myös karjankasvatuksen. Maa liitettiin 1776 Espanjan La Platan varakuningaskuntaan, jonka pääkaupunki oli Buenos Aires. Montevideosta tuli sen luonnollisen sataman ansiosta La Platan toisella puolella sijaitsevan Buenos Airesin kilpailija kaupassa.


title: Uruguayn historia

text: Kun Napoleon syrjäytti Espanjan kuninkaan vuonna 1808, La Platan varakuningaskunta julistautui itsenäiseksi, mutta Montevideo pysyi uskollisena Espanjan kruunulle ja kapinoi Buenos Airesia vastaan. 1800-luvun alun historiaan kuului brittien, espanjalaisten, portugalilaisten ja siirtomaiden joukkojen kamppailu alueesta. Vuonna 1811 José Gervasio Artigas aloitti kapinan espanjalaisia vastaan. Diktaattorina hallinneen Artigasin syrjäyttivät portugalilaiset, ja vuonna 1821 Portugali liitti Provincia Oriental del Rio de la Platan, nykyisen Uruguayn, Brasiliaan. Maakunta julistautui itsenäiseksi 25. elokuuta 1825 Juan Antonio Lavallejan johtaman 33:n ("Treinta y Tres Orientales") kapinan jälkeen, mutta päätti muodostaa liittovaltion Argentiinan kanssa. Liittolaiset voittivat kolmivuotisen sodan Brasiliaa vastaan ja Uruguay tunnustettiin itsenäiseksi brittien tuella Montevideon sopimuksella vuonna 1828.


title: Uruguayn historia

text: Ensimmäinen perustuslaki tuli voimaan 1830. Uruguayta hallitsi tämän jälkeen liuta valittuja tai nimettyjä presidenttejä ja se ajautui useisiin konflikteihin naapurivaltioidensa kanssa. Vuonna 1836 käytiin sisällissota punaisten (Colorado) ja valkoisten (Blanco) välillä, josta ovat peräisin nykyiset Colorado-puolue ja kansallispuolue. Vuosina 1865–1870 Uruguay soti Argentiinan ja Brasilian rinnalla Paraguayta vastaan kolmoisliiton sodan.


title: Uruguayn historia

text: Euroopasta maahan muutti suuri määrä siirtolaisia. Lyhyen sotilasvallan jälkeen Colorado-puolueen José Batlle y Ordóñez oli presidenttinä 1903–1907 ja 1911–1915. Välivuodet Batlle vietti Sveitsissä opiskellen sikäläistä yhteiskuntaa. Hän teki suuren joukon poliittisia, sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia. Naiset saivat äänioikeuden ja luotiin kehittynyt hyvinvointivaltio Sveitsin malliin. Vuosina 1900-1920 Uruguayhyn luotiin sosiaalidemokratia, jossa oli siihen aikaan Etelä-Amerikassa ennennäkemättömät minimipalkka, kahdeksantuntinen työpäivä, vanhuuseläke, ilmainen koulutus ja toimiva terveydenhuoltojärjestelmä. Batlle kansallisti mm. rautatiet, pankit ja alkoholitehtaat, sälytti rikkaiden niskaan omaisuusveron, lakkautti kuolemanrangaistuksen ja kielsi härkätaistelut. Montevideosta tuli merkittävä pankkikeskus. Toisaalta Batllen uudistukset paransivat vain kaupunkiväestön, ei maaseudun viljelijöiden ja karjanhoitajien asemaa. Väestö pakeni sankoin joukoin maalta kaupunkiin, ja Uruguaysta tuli kaupungistumisenkin edelläkävijä Latinalaisessa Amerikassa.


title: Uruguayn historia

text: 1900-luvun alkupuolella Uruguayn yhteiskunnalliset uudistukset, tuottava vienti ja rauhalliset olot vakauttivat maan talouden ja poliittisen ilmapiirin. Talous nojasi maatalouteen, jonka tuotteilla, nahkoilla, lihalla ja villalla, oli 1900-luvun alussa maailmassa kysyntää. Uruguayn kehittynyt yhteiskuntajärjestelmä ja vakaa demokratia toivat sille tunnetun lempinimen "Amerikan Sveitsi". Onpa 1920- ja 1930-lukujen Uruguayta kutsuttu jopa maailman ensimmäiseksi hyvinvointivaltioksi. Monet muuttivat maalta kaupunkiin hyvinvoinnin perään. Varsinkin toisen maailmansodan ja Korean sodan aikana Uruguayn maataloustuotteet menivät hyvin kaupaksi. Talous pysyi hyvänä vielä 50-luvun alussa. Uruguay ei monien raaka-ainetuottajamaiden tapaan investoinut kylliksi teollisuuteen.


title: Uruguayn historia

text: 1930-luvun alun suurta lamaa seurasi lyhyt sotilasvallan kausi ja oppositiopuolueet kiellettiin vuoden 1933 vallankaappausyrityksen jälkeen. Vuoden 1951 uuden perustuslain mukaan presidentin virka korvattiin yhdeksänmiehisellä neuvostolla. Uruguayn vaurauden aikaa seurasi laskusuhdanne. Korean sodan päätyttyä vienti alkoi hiljetä. Talous alkoi kutistua 1955-1957 ja peson arvo romahtaa 1957. Nopeaan romahdukseen vaikuttivat sodan jälkeen jaloilleen nousseen Länsi-Euroopan tuontirajoitukset, nailonin keksiminen Uruguayn vientituotetta villaa korvaamaan sekä 1950-luvun lopun maataloudelle tuhoisa kuivuus. Kaiken kukkuraksi karjaa salakuljetettiin Argentiinaan, jossa karjanomistaja sai siitä paremmat rahat. Paljolti maataloustuotteisiin perustunut vienti ei enää tuottanut entiseen tapaan, ja maa alkoi köyhtyä. Moni muutti muualle Uruguaysta, joka "ukkoutui ja akkautui" ja väkiluku laski, kun jopa 1/3 muutti maasta pois 1960-luvun alkuvuosista lähtien.


title: Uruguayn historia

text: Laskusuhdanne vei entisen hyvinvoinnin ja toi poliittista epävakautta. Elintason rajun laskuun syntyi yhteiskunnallista levottomuutta. Eteväksi hallituksen vastustajaksi osoittautui Tupamaros, joka aloitti kampanjansa 1962. Sen perusti talonpoikia puolustanut lakimies ja sosialisti Paul Sendic, joka johti samana vuonna köyhät sokeriruo´on leikkaajat korruption ja byrokratian turmelemaan pääkaupunkiin. Tämän jälkeen Sendic kokosi vasemmistosissiryhmänsä opiskelijoista ja älymystöstä. Tupamarot välttivät liiallista väkivaltaa, vaikka murhasivatkin yhden poliisipäällikön. Vuonna 1957 valtaan noussut Pacheco vastasi tiukentamalla kontrollia, kun tupamarot tekivät tempauksillaan hallituksen alussa naurunalaiseksi. Hullu vuosi 1968 jakoi Uruguaynkin poliittisesti kahtia inflaation laukatessa samaan aikaan yli 100% vuosivauhtia. Talouden luhistuminen ei pysähtynyt, vaikka maa pantiin IMF:n tiukkaan valvontaan. Maaliskuussa 1969 alkoivat opiskelijamellakat, jotka laajenivat kesällä katutaisteluiksi ja hyökkäykseksi muun muassa General Motorsin liiketaloa vastaan. Tämä johti nopeasti eräänlaiseen "de facto" -sotilaskaappaukseen jo samana vuonna, vaikka ulkoisesti maa olikin demokratia.


title: Uruguayn historia

text: Sotilaat ilmestyivät katukuvaan vasemmistolaisia opiskelijamellakoita kukistamaan ja vartioimaan. Marraskuun vaaleissa 1971 vasemmisto koetti nousta valtaan, mutta turhaan. Presidentti Juan María Bordaberry aloitti 1971 kovat toimet sissejä vastaan ja turvautui vallankaappaukseen armeijan tuella, mutta joutui vuonna 1973 sen syrjäyttämäksi. Armeija nimitti presidentiksi aluksi Aparicio Méndezin. Vuosina 1973-1975 22 ihmistä kidutettiin Amnesty Internationalin mukaan hengiltä Uruguayssa. Vuonna 1976 Uruguayssa oli asukaslukuun nähden eniten poliittisia vankeja. Viattomia ihmisiä katosi ja vankilat täyttyivät, joten stadionit muutettiin vankiloiksi ja La Plata -joessa kellui ruumiita.


title: Uruguayn historia

text: Oppositioaktivisteja ajettiin maanpakoon. Julma kampanja toimi, tupamarot kukistettiin. Kesäkuussa armeija syrjäytti 1976 siviilipresidentti Bordaberryn eikä konservatiivitkaan saaneet enää harjoittaa politiikkaansa. Vuonna 1980 armeija hieman hellitti otettaan ja pidätykset olivat laskussa.


title: Uruguayn historia

text: Vuonna 1981 armeija nosti maan johtoon kenraali Gregorio Álvarezin. Sotilashallitus laati myös uuden perustuslain, jonka kansanäänestys hylkäsi marraskuussa 1980. Siviilivalta palautettiin vasta 1985, vuosi laajalle levinneiden väkivaltaisten sotilasvaltaa vastustavien mielenosoitusten jälkeen. Yli 200 uruguaylaista tapettiin kaksitoistavuotisen sotilasvallan aikana, mutta lähinnä ulkomailla salamurhien avulla.


title: Uruguayn historia

text: Vuoden 1985 presidentinvaaleissa voitti Colorado-puolueen johtaja Julio María Sanguinetti. Sanguinetti pyrki vakauttamaan taloutta ulkomaankaupalla ja houkuttelemalla ulkomaisia investointeja, sekä vakiinnuttamaan demokratian pitkän sotilasvallan jälkeen. Vuonna 1989 hyväksyttiin kansanäänestyksessä armahduslaki, joka armahti suurimman osan sissien ja sotilasvallan aikaisista teoista.


title: Uruguayn historia

text: Kansallispuolueen Luis Alberto Lacalle voitti presidentinvaalit 1989 ja oli presidenttinä 1990–1995. Hän pyrki vapauttamaan kauppaa ja Uruguaysta tuli Mercosur-talousliiton perustajajäsen 1991. Lacallen yksityistämiset herättivät vastarintaa ja joitain hänen uudistuksiaan hylättiin kansanäänestyksessä. Lacalle valittiin uudelleen presidentiksi 1994 vaaleissa. Mikään puolue ei saanut enemmistöä parlamenttiin, joten kansallispuolue liittoutui Colorado-puolueen kanssa koalitiohallitukseksi. Vuoden 1999 aikana päävientialueet ajautuivat taantumaan, joka jatkui vuoteen 2003 ja vaikutti Uruguaynkin talouteen.


title: Uruguayn historia

text: Vuoden 1999 vaalit pidettiin uudella järjestelmällä. Huhtikuussa puolueet valitsivat presidenttiehdokkaansa, ja 31. lokakuuta pidetyissä vaaleissa valittiin parlamenttiedustajat, ja koska kukaan presidenttiehdokkaista ei saanut enemmistöä, marraskuussa järjestettiin toinen kierros, jolla Colorado-puolueen Jorge Batlle Ibáñez voitti kansallispuolueen tuella Frente Amplion Tabaré Vázquezin. Vuonna 2000 komissio alkoi tutkia sotilasvallan aikana kadonneiden 160:n kohtaloa.


title: Uruguayn historia

text: Batllen hallitus toimi Colorado- ja kansallispuolueiden tuella, kunnes Blancot vetivät tukensa ministerinsä hallituksesta marraskuussa 2002. Batlle joutui koko kautensa käsittelemään maan lähihistorian vakavinta talouskriisiä, mikä johti köyhyyden lisääntymiseen ja siirtolaisuuden lisääntymiseen. Elokuussa 2002 hallitus määräsi pankit suljettavaksi viikoksi pysäyttääkseen paniikinomaisen säästöjen noston.


title: Uruguayn historia

text: Vasemmistolaisten puolueiden Frente Amplio, josta jo 1999 tuli suurin puolue, löi vuoden lokakuun 2004 vaaleissa molemmat perinteiset puolueet ja sen presidenttiehdokas Tabaré Vázquez valittiin suoraan ensimmäisellä kierroksella, jolla hän sai 50,4 % äänistä. Hän määräsi tuntien kuluessa virkaan astumisestaan suhteet palautettavaksi Kuubaan ja solmi Venezuelan kanssa energiasopimuksen ja määräsi hyvinvointipaketista vähentämään köyhyyttä. Vázquezin aikana useita diktatuurin aikaisia johtajia on tuomittu teoista, joita aiempi armahdus ei koskenut. Vázquezin aikana suhteet Argentiinaan ovat kiristyneet Uruguayhin maiden rajalle rakennettavan suuren sellutehtaan vuoksi. Joulukuussa 2006 Uruguay maksoi kokonaisuudessaan miljardivelkansa kansainväliselle valuuttarahastolle.


title: Uruguayn historia

text: Helmikuussa 2010 entinen presidentti Juan Maria Bordaberry tuomittiin 30 vuodeksi vankeuteen murhista ja perustuslain rikkomisesta vuoden 1973 vallankaappauksen yhteydessä.


title: Mannoosi-6-fosfaatti

text: Mannoosi-6-fosfaatti (CHOP) on mannoosisokerin ja fosforihapon muodostama esteri.


title: Mannoosi-6-fosfaatti

text: Mannoosi-6-fosfaatti on välituote mannoosin aineenvaihduntareaktioissa. Eliöiden soluissa mannoosi fosforyloidaan mannokinaasi- tai heksokinaasientsyymien katalysoimana mannoosi-6-fosfaatiksi. Se voidaan isomeroida mannoosifosfaatti-isomeraasin katalysoimana fruktoosi-6-fosfaatiksi. Reaktio on reversiibeli ja sama entsyymi katalysoi myös mannoosi-6-fosfaatin muodostumista fruktoosi-6-fosfaatista.


title: Mannoosi-6-fosfaatti

text: Mannoosi-6-fosfaatista eliöt muodostavat muun muassa GDP-mannoosia. Manoosi-6-fosfaattiryhmällä on merkitystä myös proteiinien tunnistamisessa. Golgin laitteen cis-osassa lysosomeihin lähetettävien proteiinien mannoosiryhmistä muokataan mannoosi-6-fosfaattiryhmiä. Ryhmän muodostaminen tapahtuu kahdessa vaiheessa. Ensin eräs fosfotransferaasientsyymi liittää proteiinin mannoosiin uridiinidifosfaatti-N-asetyyliglukosamiiniryhmän, joka hajotetaan toisessa vaiheessa N-asetyyliglukosaminidaasientsyymin katalysoimana N-asetyyliglukosamiiniksi ja mannoosi-6-fosfaattiryhmäksi. Golgin laitteen trans-sivulla on mannoosi-6-fosfaattireseptoreja, jotka tunnistavat mannoosi-6-fosfaattiryhmän ja ohjaavat nämä proteiinit kulkeutumaan lysosomiin.


title: Michael Raymond-James

text: Michael Raymond-James (s. 24. joulukuuta 1977 Detroit, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Michael Raymond-James

text: Michael Raymond-James opiskeli näyttelemistä Lee Strasberg Theatre and Film Institute -koulussa New Yorkissa. Hän esiintyi Pantheon Theaterin näytelmässä "Petrified Forest" ja useissa muissa teatteriesityksissä New Yorkissa kunnes muutti Los Angelesiin.


title: Michael Raymond-James

text: Raymond-James esitti Rene Lenieriä sarjassa "True Blood" -sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella vuonna 2008. Hän vieraili sarjassa muutaman kerran myöhemmillä tuotantokausilla. Raymond-Jamesilla oli pääosa sarjassa "Terriers" vuonna 2010. Sarja kuitenkin lopetettiin yhden tuotantokauden jälkeen. Raymond-James on esiintynyt myös muun muassa televisiosarjoissa "C.S.I." ja "Teho-osasto" ja elokuvissa "Black Snake Moan" ja "Moonlight Serenade".


title: Kantonin televisiotorni

text: Kantonin televisiotorni () on Kantonin kaupungissa Guangdongin maakunnassa Kiinassa sijaitseva televisiotorni. Tornia alettiin rakentaa vuonna 2005 ja torni valmistui vuonna 2010. Torni on 459,2 metriä korkea ja antennin kanssa 600 metriä korkea. Tornissa on kuusi hissiä. Tornissa on myös ravintola. Rakennuksen arkkitehtina toimi hollantilainen Mark Hemel.


title: Ugala

text: Ugala tai Viljandin draamanteatteri Ugala () on teatterirakennus Viljandin kaupungissa Virossa. Rakennus pystytettiin vuonna 1920.


title: Resource Description and Access

text: Resource Description and Access (RDA) on kuvailusäännöstö, joka korvaa ISBD-kuvailusäännöt. Säännöissä pyritään huomioimaan digitaalinen toimintaympäristö ja sen erityisluonne verrattuna esimerkiksi perinteisiin, painettuihin teoksiin. Yhdysvaltain kongressin kirjasto on ilmoittanut siirtyvänsä RDA:n mukaiseen luettelointiin 31. maaliskuuta 2013 mennessä. Vuoden 2013 maaliskuun loppuun mennessä Pohjois-Amerikassa tehdään valmistelevat toimenpiteet koko kirjastoyhteisön siirtymälle RDA:n käyttämiseen. Myös joukko muita kansalliskirjastoja, kuten British Library, Library and Archives Canada, Australian kansalliskirjasto ja Saksan kansalliskirjasto, suunnittelevat RDA:n käyttöönottoa vuoden 2013 aikana.


title: Resource Description and Access

text: Kuvailusääntöjä valmistellut yhteistyöelin Joint Steering Committee for Development of RDA julkaisi RDA-standardin kesäkuussa 2010. Sääntöjä ovat testanneet muutamat kirjastot, kuten Kongressin kirjasto. Lopputulema testeistä on ollut se, että välittömiä hyötyjä on vähän, mikäli ainoastaan RDA otetaan käyttöön. Isoja muutoksia tarvittaisiin muun muassa luettelointiformaattiin, mikä on nostanut paineita MARC-formaatin seuraajan löytämiseen.


title: Resource Description and Access

text: RDA pohjautuu anglo-amerikkalaisiin luettelointisääntöihin (Anglo-American Cataloguing Rules, AACR2). RDA:n viitekehyksenä ovat Functional Requirements for Bibliographic Records (FRBR) ja sen johdannaiset Functional Requirements for Authority Records (FRAD) ja Functional Requirements for Subject Authority Data (FRSAD). Nämä käsitemallit määrittelevät tiedonhaun kohteet, entiteetit ja näitä kuvailevat tiedot eli attribuutit ja entiteettien keskinäiset suhteet.


title: Resource Description and Access

text: Tavoite RDA-ohjeiden mukaisessa aineiston luetteloinnissa on nostaa sisältö esiin teos/ekspressio-tason kautta. Teoksella tarkoitetaan kirjoittajan tuottamaa tiettyä ajatussisältöä, esimerkiksi kirjan kertomaa tarinaa. Ekspressiolla tarkoitetaan tiettyä tekstiä tietynkielisenä. RDA:n mukaisesta metadatasta muodostuu ontologiarakenteisen, merkityksellisten (semanttisten) suhteiden verkosto. Metatiedot voidaan mallintaa semanttiseen webiin eri tavoin, esimerkiksi DCMI-, Indecs Metadata Framework ja RDF-viitekehyksen avulla.


title: Retkikunta 29

text: Retkikunta 29 () oli Kansainvälisen avaruusaseman 29. miehistö. Retkikunta alkoi 16. syyskuuta 2011 Sojuz TMA-21:n irtautuessa asemasta. Asemalle jääneet Retkikunta 28:n jäsenet jatkoivat asemalla Retkikunta 29:n miehistössä. 14. marraskuuta 2011 asemalle laukaistiin loput retkikunnasta lennolla Sojuz TMA-22. Täydennysmiehistö telakoitui avaruusasemaan 16. marraskuuta 2011. Retkikunta päättyi suunnitelmien mukaan 21. marraskuuta 2011 Sojuz TMA-02M:n irtautuessa asemasta. Fossum, Furukawa ja Volkov laskeutuivat Sojuzin kyydissä pohjoiseen Kazakstaniin.


title: Ubuntu Foundation

text: Ubuntu Foundation on Mark Shuttleworthin ja Canonicalin perustama rahasto, jonka tarkoituksena on varmistaa Ubuntu-Linux-jakelupaketin pitkäaikainen kehitys Canonicalin kaupallisesta toiminnasta riippumatta. Rahasto perustettiin 1. heinäkuuta 2005, ja sen alkupääoma on 10 miljoonaa yhdysvaltain dollaria.


title: Ubuntu Foundation

text: Vaikka rahaston piti alun perin työllistää useita Ubuntu-yhteisön ydinjäseniä, rahasto on pysynyt passiivisena. Mark Shuttleworth kuvaa sitä "hätärahastoksi" siltä varalta, että Canonicalin osallisuus Ubuntu-projektissa päättyy.


title: Lincoln Bank Tower

text: Lincoln Bank Tower (suom. 'Lincolnin pankkitorni') on art deco -tyyliin rakennettu pilvenpiirtäjä Fort Waynen kaupungissa Indianan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Rakennusta ryhdyttiin rakentamaan vuonna 1929 ja se valmistui vuonna 1930. Rakennus on 95 metriä korkea. Arkkitehtina toimi Alvin M. Strauss. Lincoln Bank Tower oli Indianan osavaltion korkein rakennus aina vuoteen 1962 asti, ja Fort Waynen korkein rakennus vuoteen 1970, jolloin rakennettiin 103-metrinen Fort Wayne National Bank (nykyään PNC Center). Rakennus on nykyään toimistokäytössä.


title: Sarafaani

text: Sarafaani (, ) on venäläinen naisten hihaton päällyshame. Se on rakenteeltaan helmaa kohti levenevä olkainhame, jonka kaavoitus, käyttötavat ja käyttäjäkunta ovat muuttuneet merkittävästi historian kuluessa. Valmistustavassa voidaan erotta kaksi päätyyppiä: etupäässä kiiloista koostuva kiilasarafaani ja lähinnä suorista kappaleista muodostuva suorasarafaani.


title: Sarafaani

text: Alun perin muualta Euroopasta Venäjälle tullut sarafaani mielletään venäläiseen pukuperinteeseen kuuluvaksi. Se kuuluukin osana joihinkin venäläisiin naisten kansanpukuihin ja on suosittu monin paikoin Itä-Euroopan keski- ja pohjoisosissa. Suorasarafaani tunnetaan myös Suomen karjalaisissa kansanpuvuissa sekä useiden muiden suomensukuisten kansojen kansanpuvuissa. Erityyppisiä sarafaaneja käytetään myös monissa muissa Euroopan maissa.


title: Sarafaani

text: Vaikka sarafaaniksi sanottu asu ymmärretään nykyisin venäläisiin perinteisiin kuuluvaksi, sen katsotaan tulleen sinne muualta Euroopasta 1200-luvulla. Asusta käytettiin tuolloin toista nimeä, suomalaisessa asussa feresi , ja kyseessä oli hihallinen kevyt miesten takki, joka kiinnitettiin edestä joko napeilla tai hakasilla. Asun nimeksi tuli sarafaani jo 1400-luvulla, mutta sanalla tarkoitettiin leveää kiilamaisista kappaleista koottua miesten päällysvaatetta.


title: Sarafaani

text: Naiset alkoivat käyttää hihattomaksi muuttuneita sarafaaneja 1600-luvulla, ja jonkin aikaa sitä käyttivät molemmat sukupuolet, kunnes 1700-luvun alussa siitä tuli selkeästi vain naisten vaate. Muutos nykymuotoiseen naisen asuun kävi neljän vaiheen kautta:Pitkä sarafaani tuli suosituksi Venäjän keski- ja pohjoisosissa.


title: Sarafaani

text: 1700-luvun alkuun saakka sitä käyttivät naiset ja tytöt kaikista yhteiskuntaluokista, kunnes Pietari Suuren aloittamat uudistukset muuttivat keski- ja yläluokkiin kuuluvien naisten vaateparren. 1800-luvulta alkaen sarafaania käyttivät pääasiassa enää Volgan alueen maaseudun naiset. Lokakuun vallankumouksen jälkeen sarafaania pidettiin epätoivottuna keisarillisen Venäjän jäänteenä.


title: Sarafaani

text: Sarafaaniasu liittyy Suomessa vanhastaan ortodoksiuskoon , luterilaiset naiset käyttivät vyötäröhametta. Sarafaani kuuluukin osana joihinkin karjalaisiin kansanpukuihin. Esimerkiksi Raudun ja Sakkolan äyrämöispukuun kuuluu poimutettu hartiushame, joka muistuttaa venäläistä sarafaania: sen vyötärö ylettyy tavallista ylemmäksi ja sitä kannattavat kapeahkot, takaa yhtyvät olkamukset. Hartiushame sisältyy myös kansanpuvusta muokattuun kansallispukuun.


title: Sarafaani

text: Tämän tyyppisiä asuja on ollut käytössä 1900-luvulle saakka Vienan Karjalassa, Aunuksessa ja osassa nykyistä Suomen Pohjois-Karjalaa, mutta paikoitellen Kannaksella ja Suomenlahden itäisessä saaristossa vanhoilla naisilla vielä 1900-luvun alkukymmenillä, evakkonaisilla jopa vielä tätäkin myöhemmin. Nyky-Suomessa sarafaani tai feresi ovat pääasiassa erilaisten karjalaiseen perinteeseen liittyvien juhlien esiintymisasuja. Niiden valinnassa kantajan uskonto, ikä tai siviilisääty eivät vaikuta entiseen tapaan asun valintaan.


title: Sarafaani

text: Sarafaanista käytetään myös nimitystä "feresi". Sanat ovat peräisin eri kielistä, sarafaani farsista ja feresi kreikasta , ja niillä on tarkoitettu aikojen kuluessa eri asioita esimerkiksi käytettyjen materiaalin tai kaavoituksen mukaan. Suomessa nimityksiä käytetään nykyisin ristikkäin niin, että merkitykset peittävät täysin toisensa. Pukusanastossa voidaan kuitenkin tehdä ero asun (sarafaani) ja esimerkiksi puseron, päähineen ja korut sisältävän asukokonaisuuden välillä (feresi), mutta sama ero tehdään myös toisin päin. Sanojen käytössä nähdään myös alueellisia eroja.


title: Sarafaani

text: 1950-luvulla Neuvostoliitossa alkoi sarafaanin uusi tuleminen, kun muotilehdet alkoivat korostaa perinteisen vaatteen monikäyttöisyyttä. Ne esittelivät naisille erilaisia sarafaaniversioita alkaen paksummasta kankaasta valmistetuista arkisista työvaatteista ja päätyen kevyemmistä ja iloisen värisistä kankaista valmistettuihin viikonloppuasuihin. Uudesta suosiosta voidaan puhua 1960-luvulta alkaen. 1970-luvulla nähtiin denimversioita ja 1980-luvulla tulivat muotiin ohuesta ja pienikuvioisesta painokankaasta runsashelmaisiksi valmistetut versiot. Nykyisin näitä malleja käytetään erityisesti kesällä.


title: Walther Wenck

text: Walther Wenck (18. syyskuuta 1900 - 1. toukokuuta 1982) oli saksalainen kenraali. Hän oli toisessa maailmansodassa nuorimpia Adolf Hitlerin kenraaleista ja komensi sodan loppuvaiheessa 12. armeijaa. Hän antautui yhdysvaltalaisille joukkoineen välttääkseen joutumasta puna-armeijan vangiksi. Hän oli tärkeässä roolissa Berliinin taistelussa ennen antautumistaan. Wenck joutui sotavankileirille, mutta hänet vapautettiin vuonna 1947. Wenck kuoli auto-onnettomuudessa Bad Rothenfeldessa vuonna 1982.


title: José Batlle y Ordóñez

text: José Batlle y Ordóñez (1856–1929) oli Uruguayn presidentti vuosina 1903–1907 ja 1911–1915.


title: José Batlle y Ordóñez

text: Batlle oli aikaisemman presidentin Lorenzo Batlle y Graun poika. Hän oli taustaltaan lehtimies, päivälehti El Dían perustaja. Hän kuului Colorado-puolueeseen ja oli aktiivinen militarismin vastustaja.


title: José Batlle y Ordóñez

text: Kahden presidenttikautensa välisen ajan Batlle y Ordóñez vietti Euroopassa opiskelemassa hallintojärjestelmiä. Hän oli sosiaalidemokraatti ja ajoi voimakkaasti sosiaalisia uudistuksia kuten kahdeksan tunnin työpäivää, työttömyyskorvausta ja kansaneläkettä.


title: Volodja Semitjov

text: Volodja Semitjov, oik. "Vladimir Semitjov", myös W. Semitjov, Vladimir Semitjof, Vladimir Semitjov (1. heinäkuuta 1912 Pietari, Venäjä – 10. tammikuuta 1985 Tukholma, Ruotsi), oli venäläissyntyinen ruotsalainen toimittaja ja käsikirjoittaja. Hänen isänsä oli kirjailija Vladimir Semitjov ja veljensä kirjailija ja toimittaja Eugen Semitjov.


title: Volodja Semitjov

text: Semitjov työskenteli Dagens Nyheterin toimittajana. Hän raportoi lehdelle toisesta maailmansodasta Puolassa ja Suomessa sekä Lähi-idän vuoden 1948 tapahtumia, jotka johtivat Israelin valtion syntymiseen. 1950-luvulla hän siirtyi työskentelemään elokuvan pariin käsikirjoittajana. Semitjov on kääntänyt ruotsiksi muutamia Ilja Ehrenburgin teoksia.


title: Pompeii (albumi)

text:
Pompeii on saksalaisen progressiivista rockia soittavan yhtyeen Triumviratin viides albumi. Albumi pohjautuu tarinaan Pompejin maanjäristyksestä vuonna 62 sekä Vesuvius-tulivuoren purkauksesta ja lopullisesta tuhosta 17 vuotta myöhemmin.
Albumi äänitettiin Kölnissä Conny´s Studiolla Neuenkirchenissä alkuvuodesta 1977. Äänittäjinä toimivat yhtyeen keulahahmo Jürgen Fritz sekä Conny Plank ja Jürgen Krämer. Conny Plank on toiminut tuottajana mm. Scorpionsin (Lonesome Crow -1972), Kraftwerkin (Autobahn - 1974) , Depeche Moden ja Annie Lennoxin levyillä.


title: Pompeii (albumi)

text:
Lähes kaikki kappaleet on jälleen säveltänyt kosketinsoittaja Jürgen Fritz, raidalla 3 sävellytyössä on ollut mukana rumpali Curt Cress ja raidan 4 tekstitykseen on osallistunut "Sondra". Solistina toimii brittiläinen Barry Palmer, joka oli mukana myös yhtyeen edellisellä albumilla. Levyllä avustajina on mm. 21-jäseninen jousisektio konserttimestari Karl Lören johdolla sekä 10-jäseninen taustakuoro.
Puolet yhtyeen jäsenistä oli vaihtunut edellisestä albumista, vain Fritz ja solisti Palmer olivat mukana edellisestä kokoonpanosta.


title: Pompeii (albumi)

text: Levy oli pieni menystys saksalaisilla listoilla myyden yli 100.000 kappaletta. Albumin kappaleesta "The Hymn" tuli yhtyeen parhaiten myyty single.CD bonusraita:


title: Taifuuni Oliwa

text: Taifuuni Oliwa oli yksi ennätysmäisen vuoden 1997 Tyynenmeren taifuunikauden 11 supertaifuunista. Oliwa rantautui lounaiseen Japaniin, missä 12 asuntoa tuhoutui ja yli tuhat kärsi vesivahinkoja.


title: Archie Panjabi

text: Archana ”Archie” Panjabi (s. 31. toukokuuta 1972) on brittiläinen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa roolistaan Kalinda Sharmana "Good Wife" -televisiosarjassa. Hän voitti Primetime Emmy -palkinnon parhaasta naissivuosasta draamasarjassa vuonna 2010. Hän oli ehdolla samassa kategoriassa myös vuosina 2011 ja 2012.


title: Archie Panjabi

text: Archana Panjabi syntyi Lontoossa intialaisille vanhemmille. 26-vuotiaana hän solmi järjestetyn avioliiton räätäli Rajesh Nihalanin kanssa.


title: Melonta kesäolympialaisissa 2016

text: Melonnassa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 20:tta kertaa. Koskimelontakilpailut käytiin 7.–10. elokuuta ja ratamelontakilpailut 16.–21. elokuuta. Koskimelontatapahtumien pitopaikkana oli Estádio Olímpico de Canoagem Slalom kun ratamelontatapahtumat puolestaan järjestettiin Lagoa Rodrigo de Freitaksessa. Parhaiten menestyi Saksa, joka voitti seitsemän mitalia, joista neljä oli kultaa. Unkarilainen Danuta Kozák voitti kolme kultamitalia.


title: Nijmegenin marssi

text: Nijmegenin marssi (, ”neljän päivän tapahtuma”) on maailman suurin marssitapahtuma, joka järjestetään vuosittain heinäkuun puolivälissä Nijmegenin kaupungissa Alankomaissa.


title: Nijmegenin marssi

text: Osanottajat marssivat päivittäin 30, 40 tai 50 kilometriä, ja marssin suorittaneet saavat Alankomaiden kuningaskunnan virallisen kunniamerkin, Vierdaagse-ristin. Osallistujat ovat pääosin siviilejä, mutta mukana on myös tuhansia sotilasmarssijoita.


title: Nijmegenin marssi

text: "Vierdaagse" on järjestetty vuodesta 1909 lähtien, ja Nijmegenissä se on marssittu vuodesta 1916 lähtien. Vaikka Nijmegenin marssi oli alun perin sotilaallinen, nykyisin se on lähinnä siviilitapahtuma. Osallistujamäärä on viime vuosien aikana kasvanut: nyt marssijoita on noin 40 000, joista noin 5 000 on sotilaita. Ruuhkan välttämiseksi marssireitillä järjestäjät ovat vuodesta 2004 lähtien rajoittaneet marssijoiden lukumäärää. Monet osallistujat marssivat joka vuosi, niinpä joukossa on useita 50 ja jopa 60 kertaa mukana olleita. Ensimmäinen marssipäivä on aina heinäkuun kolmas tiistai.


title: Nijmegenin marssi

text: Nijmegenin marssin jokainen päivä on nimetty reitin neljän suurimman kaupungin mukaan. Tiistai on Elstin päivä, keskiviikko on puolestaan nimetty Wijchenille, torstai Groesbeekille ja perjantai Cuijkin kaupungille. Reitti pysyy aina samana paitsi jos sen muuttamiseen on jokin erityinen syy, kuten vuonna 2007. Tuolloin reitti muutettiin kulkemaan Waalkaden kaupungin läpi, sillä alkuperäinen reitti oli aiempina vuosina ruuhkautunut liiaksi. Vuonna 2006 Nijmegenin marssi keskeytettiin ensimmäisen kerran – sota-vuosia lukuun ottamatta – 90 vuoteen. Tuhannet osallistujat olivat keskeyttäneet ensimmäisen päivän jälkeen, ja kaksi marssijaa oli kuollut kuumuuden vuoksi.


title: Nijmegenin marssi

text: Perjantaina marssijoiden lähestyessä maalialuetta yleisö kukittaa heitä miekkaliljoilla. Tapa juontaa juurensa antiikin Roomaan, missä gladiaattoreita kunnioitettiin vastaavalla tavalla. Nijmegenin marssin viimeinen osuus St. Annastreetillä tunnetaan myös nimellä Via Gladiola.


title: Nijmegenin marssi

text: Syksyllä 1904 eräs 6. jalkaväkirykmentin kersantti perusti Bredassa jalkapallojoukkueen, joka herätti sotilaiden keskuudessa runsaasti kiinnostusta. Joukkueen ensimmäisenä vuosipäivänä päätettiin järjestää urheilukilpailu, joka toteutuikin vuosina 1906 ja 1907. Ottelun saama suosio innosti lukuisia urheiluseuroja ja sosiaalialan järjestöjä luomaan tapahtumalle katto-organisaation. Tällaiseksi muodostui 3. huhtikuuta 1908 Haagissa perustettu NBvLO (holl. Nederlandse Bond voor Lichamelijke Opvoeding), nykyinen KNBLO-NL (holl. Koninklijke Nederlandse Bond voor Lichamelijke Opvoeding – Wandelsportorganisatie Nederland).


title: Nijmegenin marssi

text: Ajatuksen nelipäiväisestä marssista Bredan urheilutapahtumaan esitti arnhemiläinen luutnantti C.Viehoff. NBvLO kehitti viidentoista erilaisen reitin ensimmäiseen marssitapahtumaan, joka alkoi 1. syyskuuta 1909.


title: Nijmegenin marssi

text: Osallistujia oli kaikkiaan 306 ja he marssivat 150 kilometriä varuskunnasta toiseen varuskuntaan. Siviilimarssijoita oli mukana kymmenen. Seuraavana vuonna NBvLO päätti, että marssin reitti kulkee Arnhemistä Doesburgin ja Zutphenin kautta Apeldoorniin.


title: Nijmegenin marssi

text: Kuningatar Vilhelmiina myönsi marssiin osallistuville sotilaille ensimmäiset Vierdaagse-ristit lokakuussa 1909.


title: Nijmegenin marssi

text: Nijmegenin marssin lähtöpaikkoja oli alkuvaiheessa useita: reitit alkoivat Utrechtista (1911), Nieuw-Milligenista (1916), ’s-Hertogenboschista (1918), Amersfoortista (1919) ja Bredasta (1924), kunnes marssin ainoaksi aloituspaikaksi tuli vuonna 1925 Nijmegen. Jatkuvasti kasvaneesta osallistujamäärästä huolimatta ensimmäinen nainen suoritti marssin vasta vuonna 1919. Hän oli N. van Stockum-Metelerkamp, joka lähti neljän päivän marssille Amersfoortista.


title: Nijmegenin marssi

text: Vuonna 1928 Rotterdamiin perustettiin ensimmäinen kävelyyn keskittynyt yhdistys, Rotterdamse Wandelsport Vereeniging. Amsterdamin isännöidessä kesäolympialaisia päätti Jonkheer W. Schorer kutsua Nijmegenin marssille kansainvälisen kutsuvierasjoukon. Saksa, Ranska, Norja ja Iso-Britannia lähettivät marssitapahtumaan omat delegaationsa.


title: Nijmegenin marssi

text: Nijmegenin marssin suosio kasvoi 1930-luvun aikana, mistä on kiittäminen Alankomaiden siirtomaiden reserviläisiä ja muun muassa indonesialaista nasi-ruokaa, joita kokit valmistivat marssijoille. Vuonna 1932 H. A. van Mechelen sävelsi Vierdaagse-marssin, johon sanoituksen laati J. P. J. H. Clinge Doorenbos. Nijmegenin marssin keskeyttäneiden määrä laski 1930-luvun lopulle tultaessa suuresti: kun keskeyttäneitä oli vuonna 1921 peräti nelisenkymmentä prosenttia, vuonna 1939 marssin jätti kesken vain 2,39 prosenttia. Tämä on kaikkien aikojen paras tulos yhä edelleen.


title: Nijmegenin marssi

text: Nijmebenin marssin innoittamana vastaavia kävelytapahtumia pidettiin aikoinaan myös Alankomaiden siirtomaissa. Vuosina 1935–1939 Alankomaiden Itä-Intiassa (nyk. Indonesia) järjestettiin neljän päivän kävely Fort de Kockissa, Medanissa (Sumatra), Bandungissa, Magelangissa, Malangissa (Jaava), Bataviassa (nyk. Jakarta) ja Bandjarmasissa (Borneo). Vuosina 1938–1939 marsseille saattoivat osallistua myös siviilit.


title: Nijmegenin marssi

text: Vuonna 1964 Vierdaagse järjestettiin ensimmäisen kerran myös Surinamen pääkaupungissa Paramaribossa. Tämä tapahtuma on jatkunut myös Surinamen itsenäistyttyä vuonna 1975.


title: Nijmegenin marssi

text: Kaikki vähintään kymmenen kertaa Nijmegenin marssiin osallistuneet saavat kultaisen Vierdaagen-ristin. He ovat myös oikeutettuja liittymään yhdistykseen nimeltä Gouden-Kruisdragers Vierdaagse, joka on perustettu 24. heinäkuuta 1951.


title: Nijmegenin marssi

text: Vuoden 2014 marssiin osallistunut hollantilainen Bert van der Lans pitää nyt hallussaan Nijmegenin marssin osallistumisennätystä, sillä hän on suorittanut marssin peräti 68 kertaa. Hän rikkoi ennätyksen ollessaan 82-vuotias. Ennätys oli pitkään Annie Berkhoutin (oik. Johanna Hendrika Berkhout, 16. huhtikuuta 1915 – 20. marraskuuta 2006, Voorburg) hallussa: hän ehti marssia 66 kertaa; viimeisen kerran hän oli mukana vuonna 2002.


title: Nijmegenin marssi

text: Vuonna 2015 osallistujista yli puolet oli iältään 51–70-vuotiaita. Kävelijöistä kuusi oli täyttänyt 91 vuotta; vanhimmat osallistujat olivat 92-vuotiaat Herman Dubie ja Jan Huizen Amsterdamista. Vanhin ulkomainen kävelijä oli 91-vuotias Yrjö Saraste Helsingistä. Nuorin osallistuja puolestaan oli Sjoerd van de Laar Velp, joka täyttää vuoden 2015 lopussa 12 vuotta. Osallistujat edustivat 60 eri kansallisuutta.


title: Nijmegenin marssi

text: Vuonna 2005 tulppaaninviljelijä Paul Botman nimesi kehittämänsä tulppaanilajikkeen marssitapahtuman mukaan.