title: Vakuutusväen Liitto

text: Vakuutusväen Liiton ylintä valtaa käyttää edustajisto, jossa on jäseniä kaikista liiton 22 jäsenyhdistyksestä. Liittoon liitytään aina jäsenyhdistyksen kautta, jotka on useimmiten perustettu johonkin vakuutusyhtiöön. Monesti konttoritoimihenkilöillä ja kenttämiehillä on omat jäsenyhdistyksensä.


title: Vakuutusväen Liitto

text: Liitto julkaisee lehteä Vakuutusväki.


title: Vakuutusväen Liitto

text: VvL kuuluu ammattiliittojen kattojärjestö UNIin.


title: SMS Hamburg

text: SMS Hamburg oli Saksan keisarikunnan laivaston Bremen-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Hamburg

text: Alus tilattiin AG Vulcanilta Stettinistä ja sen köli laskettiin 1902. Alus laskettiin vesille 25. heinäkuuta 1903 ja se otettiin palvelukseen 8. maaliskuuta 1904.


title: SMS Hamburg

text: Aluksen aseistus supistettiin 1916 kuuteen 10,5 cm:n tykkiin, mutta sodan päätyttyä alus aseistettiin uudelleen. Sen aseistuksena oli kahdeksan 10,5 cm tykkiä ja kaksi 500 millimetrin torpedoputkea. Alus tuhoutui 1944 ilmapommituksessa, mutta sodan päätyttyä alus nostettiin ja romutettiin.


title: SMS Berlin

text: SMS Berlin oli Saksan keisarikunnan laivaston Bremen-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.


title: SMS Berlin

text: Alus tilattiin Kaiserliche Werft Danzigilta ja sen köli laskettiin 1902. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1903 ja se valmistui 4. huhtikuuta 1905.


title: SMS Berlin

text: Alus palveli 1915-1916 miinalaivana, jolloin se kuljetti kerralla 80 miinaa. Se riisuttiin aseista 1916.


title: SMS Berlin

text: Alus aseistettiin sodan jälkeen kahdeksalla 105 millimetrin tykillä ja kahdella 500 millimetrin torpedoputkella, minkä jälkeen se liitettiin Reichsmarineen koululaivana. Se modernisoitiin 1921-1923 rakentamalla korotettu keula. Alus muutettiin proomuksi 1935 ja sen brittiläinen miehistö upotti aluksensa Skagerrakiin 1947, jolloin sen kuormana oli taistelukaasuja.


title: Raija Nevanlinna

text: Raija Nevanlinna o.s. "Rymin", suomentajanimi Raija Rymin (3. kesäkuuta 1937 Iisalmi – 24. lokakuuta 2011 Helsinki) oli venäjän kielen ja kirjallisuuden tuntija, opettaja ja suomentaja.


title: Raija Nevanlinna

text: Nevanlinna kirjoitti ylioppilaaksi Kotka Svenska Samskolanista 1956 ja valmistui filosofian maisteriksi 1964 Helsingin yliopistosta. Hän opetti venäjää 1967–2000 Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa ja oli kehittämässä venäjän opetusta myös valtakunnan tasolla. Hän opetti venäjää myös yksityisesti ja toimi tulkkina. Mukkulan kansainvälisessä kirjailijakokouksessa hän toimi venäläisistä vieraista vastaavana apulaissihteerinä.


title: Raija Nevanlinna

text: Nimellä Raija Rymin hän suomensi venäläistä runoutta ja toimitti sarjan Neuvostolyriikkaa I–IV yhdessä Natalia Baschmakoffin ja Pekka Pesosen kanssa.


title: Pyhän Nikolaoksen merikatedraali

text: Pyhän Nikolaoksen merikatedraali on suuri kirkko Pietarissa, Moika- ja Fontankajoet yhdistävän Krjukovin kanavan varrella. Sen paikalla on seissyt kirkko vuodesta 1743. Nykyisen kivikirkon rakennustyöt alkoivat vuonna 1753, ja pääalttari siunattiin käyttöön vuonna 1760.


title: Pyhän Nikolaoksen merikatedraali

text: Kirkon suunnitteli amiraliteetin arkkitehti Savva Tševakinski. Sen seiniä koristavat maalaukset jotka kertovat Venäjän laivaston historiasta.


title: Adlerwaldt

text: Adlerwaldt oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2000. Suvun kantaisä Eric Browallius toimi Falunin kappalaisena ja Gagnefin kirkkoherrana 1669. Hänen pojanpoikansa Carl Jakobsson Browall (s. 1709, k. 1780-luvulla) toimi Tukholmassa varanotaarina ja Nyköpingin maakuntasihteerinä: Lisäksi hän oli ruukinpatruuna Westmanlandissa. Hänet aateloitiin 1770 nimellä Adlerwaldt. Hänen pojistaan Carl Jakob toimi Skultunan ruukin johtajana.


title: Von Afzelius

text: von Afzelius on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2240. Larfvin kirkkoherran poika Pehr Afzelius (1769-1843) tuli Upsalassa opiskeltuaan lääketieteen tohtoriksi ja kirurgiksi. Tämän jälkeen hän toimi armeijan ja henkivartioston lääketieteellisenä asessorina ja kirurgian professorina vanhassa yliopistossaan. Hänet aateloitiin vuonna 1815.


title: Af Agardh

text: Af Agardh oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2215. Suvun kantaisä michael oli talonpoika Aagaardissa Holsteinissa ja tämän poika Hans (k 1775) ratsuväen majoitusmestari. Hans nuorempi (k. 1788) muutti 1752 Ruotsiin ja tämän poika Carl Agardh (1756-1816) aateloitiin vuonna 1809 toimittuaan sitä ennen valtiopäivien talonpoikaissäädyn sihteerinä.


title: Ahlefelt

text: Ahlefelt oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 850. Gregorius Abt soti Saksan sodassa ja kohosi kapteeniksi vuonna 1660. Hänet aateloitiin vuonna 1673 nimellä Ahlefelt. Hänen poikansa Johan (k. 1732) kohosi everstiksi.


title: Ahlehielm

text: Ahlehielm oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1317. Suvun kantaisä jonas Ahlebom toimi amiraliteetissa ja hänet aateloitiin vuonna 1694 nimellä Ahlehielm. Myös hänen ainoa poikansa Gustaf antautui sotilasuralle ja kohosi majuriksi. Suku sammui Gustafin kuollessa vuonna 1782.


title: Akrell

text: Akrell on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2283. Carl Fredric af Acrel (s. 1779) toimi sotakollegion adjutanttina 1805 ja armeijan kapteenina 1807. Hän kohosi majuriksi 1812. Akrel osallistui kruununprinssin adjutanttina Saksan sotaan Napoleonia vastaan 1813 ja palkittiin sekä korkein ruotsalaisin kunniamerkein että venäläisellä Pyhän Vladimirin ritarikunnan ansiomerkillä. Hän myös sai armeijan kultaisen mitalin "urhoollisuudesta": Leipzigin taistelussa hän haavoittui rintaan musketinkuulasta. Sodan jälkeen urakehitys eteni ja 1854 hänet nimitettiin kenraaliluutnantiksi. Hänen kumpikin aikuisikään elänyt poikansa antautui myös sotilasuralle.


title: Mikki Ketelä

text: Mikko (Mikki) Ketelä (1876 – 1957) oli suomalainen yleisurheilija. Palomiehenä työskennellyt Ketelä voitti Suomen ensimmäisen urheilukuninkuuden vuonna 1902. Käsitteenä laji yleisurheilu oli vielä tuntematon ja puhuttiinkin ”yleisestä urheilusta”, lisäksi kilpailujen viimeinen laji, johon selvisi kaksi parasta kilpailijaa, oli paini. Vuoden 1903 kilpailuihin Ketelä lähti myös mukaan, mutta keskeytti epäonnistuttuaan kiekonheitossa.


title: Mikki Ketelä

text:
Syyskuussa 1906 Ketelä ryösti helsinkiläisten työläisaktivistien kanssa Yhdyspankin Hakaniemen konttoriin. Miehet pakenivat Tukholmaan, jossa heidät myöhemmin pidätettiin. Ketelän lisäksi joukkioon kuuluivat muun muassa Karl Gustaf Konrad Nyman ja Kaarlo Luoto.
Hänet tuomittiin kuudeksi vuodeksi kuritushuoneeseen ja senaatti hylkäsi Ketelän armonanomuksen tammikuussa 1908.


title: Mikki Ketelä

text: Ketelä muutti myöhemmin Yhdysvaltoihin.


title: Aarne Keskitalo

text: Aarne Johannes Keskitalo (29. heinäkuuta 1920 Tyrnävä – 1. elokuuta 1977 Turku) oli suomalainen päätoimittaja ja pakinoitsija. Hän käytti nimimerkkejä "Ake" ja "Johannes Myrskyluoto".


title: Aarne Keskitalo

text: Aarne Keskitalo toimi Turun Päivälehden päätoimittajana Rafael Paasion jälkeen. Hän oli naimisissa nuortenkirjailija Margareta Keskitalon kanssa.


title: Aarne Keskitalo

text: Keskitalo sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon 1975.


title: Otto Makkonen

text: Otto Makkonen (20. heinäkuuta 1905 Kesälahti – 17. huhtikuuta 1977 Tampere) oli suomalainen kirjailija.


title: Eino Paloheimo

text: Eino Eelis Paloheimo, sukunimi vuoteen 1906 "Brander" (16. toukokuuta 1901 Nakkila – 13. marraskuuta 1977 Tampere) oli suomalainen insinööri ja kirjailija.


title: Eino Paloheimo

text: Eino Paloheimo oleskeli Kanadassa 1925–1927 ja hän opiskeli sitten Yhdysvalloissa 1927–1928. Suomeen palattuaan Paloheimo oli insinöörinä Oy Nokia Ab:ssä vuoteen 1942 saakka. Tämän jälkeen hän oli insinööritoimisto Ohje Oy:n toimitusjohtajana 1943–1975. Paloheimo toimi Pirkkalaiskirjailijoiden puheenjohtajana 1947–1948 ja 1950.


title: Mauri Kajas

text: Arvi Mauri Kai Kajas, sukunimi aik. Mäkinen, käytti kirjailijanimeä Mauri Kajas (23. syyskuuta 1894 Tampere – 27. marraskuuta 1976 Turku) oli suomalainen kirjailija.


title: Mauri Kajas

text: Kajaksen vanhemmat olivat Kalle Mauri Mäkinen (Korpela) ja Iida Kiviranta ja puoliso vuodesta 1923 Elna Cecilia Jakobsson. Hän kävi viisi luokkaa yhteiskoulua Hämeenlinnassa, opiskeli Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa ja toimi muun muassa maataloustyöntekijänä, myyjänä, asiapoikana, leipomo-, makkara- ja metallityöntekijänä sekä merimiehenä ja vuodesta 1918 alkaen aseseppänä.


title: Kaarlo A. Turunen

text: Kaarlo Arvid Turunen (30. marraskuuta 1903 Pielisjärvi – 28. maaliskuuta 1976 Saarijärvi) oli suomalainen näytelmäkirjailija.


title: Eero Viitanen

text: Eero Vihtori Viitanen (24. huhtikuuta 1898 Turku – 27. maaliskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.


title: Atte Pohjanmaa

text: Atte (Adrian) Pohjanmaa (10. tammikuuta 1903 Helsinki – 11. marraskuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen lehtimies ja kirjailija.


title: Atte Pohjanmaa

text:
Atte Pohjanmaa alkoi lehtimiesuransa Suomen Sosialidemokraatin uutistoimittajana vuonna 1926. Oltuaan välillä Uusmaan Työmies -lehden päätoimittajana 1927–28 hän palasi Suomen Sosialidemokraattiin uutispäälliköksi, toimitussihteeriksi ja toimituspäälliköksi. Pohjanmaa oli lehden vt. päätoimittajana vuosina 1931, 1945–47 ja 1951–52. Suomen Sosialidemokraatin päätoimittaja Pohjanmaa oli vuodesta 1952 aina eläkkeelle siirtymiseensä asti vuonna 1968. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä Pohjanmaa oli 1965–68. Hän toimi myös Suomen Sanomalehtimiesten Liiton varapuheenjohtajana 1950–55.
Atte Pohjanmaa harrasti teosofiaa.


title: Onni Tuomenoja

text: Onni Tuomenoja (3. helmikuuta 1923 Loppi – 14. tammikuuta 1976 Valkeakoski) oli suomalainen runoilija.


title: Vilho Sipilä

text: Vilho Sipilä (1899 – 1976) oli suomalainen runoilija.


title: Uuno Tuomela

text: Uuno Adolf Tuomela (alkujaan Uno Adolf Häggman) (23. toukokuuta 1882 Pietari – 18. toukokuuta 1936 Viipuri) oli suomalainen yleisurheilija.


title: Uuno Tuomela

text: Tuomela osallistui Suomen joukkueessa Ateenan välikisoissa 1906 useampaan lajiin, joissa parhaiten pärjäsi viisiottelussa, jossa sijoittui neljänneksi.


title: Uuno Tuomela

text: Suomen urheilukuninkuuskilpailuissa hän sijoittui kolmanneksi vuonna 1903 ja vuonna 1905.


title: Uuno Tuomela

text: Vuonna 1904 hän piti hallussaan Suomen ennätyksiä 100 m juoksussa (11,3), pituushypyssä (619) ja kolmiloikassa (12,37).


title: EAN-13

text: EAN-13-viivakoodi on 13-merkkinen standardoitu viivakoodi, joka on laajennus alun perin Yhdysvalloissa kehitetystä 12-numeroisesta Universal Product Code -koodista (UPC). EAN-13-viivakoodit määrittelee standardointijärjestö GS1.


title: EAN-13

text: Viivakoodin nimi oli aluksi "European Article Number" (eurooppalainen tavaranumero). Myöhemmin sen nimeksi vahvistettiin "International Article Number" (kansainvälinen tavaranumero), mutta lyhenne EAN säilyi.


title: EAN-13

text: EAN-13 -viivakoodeja käytetään maailmanlaajuisesti vähittäiskaupassa yleisesti myytyjen tuotteiden tunnuksina. Viivakoodeilla merkityt numerosarjat ovat tuotekohtaisia tunnistenumeroita, joita Japanissa sanotaan myös "japanilaisiksi tavaranumeroiksi" ("JAN"). Kaikki numerot, jotka koodataan UPC- tai EAN- viivakoodeilla, tunnetaan nimellä GTIN ("Global Trade Item Number", maailmanlaajuinen kauppatavaranumero", ja ne voidaan koodata myös muilla GS1-viivakoodeilla.


title: EAN-13

text: EAN-13-viivakoodin ohella on käytössä myös EAN-8-viivakoodi. Sitä käytetään lähinnä joillekin pienemmille tuotteille kuten makeisille.


title: EAN-13

text: EAN-13-koodiin lisätään joskus ylimääräinen kaksinumeroinen EAN-2- tai viisinumeroinen EAN-5-koodi, jolloin saadaan yhteensä 14- tai 17-merkkinen koodi. Näitä käytetään lähinnä aikakauslehdelle niiden eri numeroiden erottamiseksi toistaan, kirjoille sekä kaupassa punnittaville elintarvike- ym. tuotteille niiden painon ilmaisemiseen.


title: EAN-13

text: Viivakoodilla koodattu "GTIN-13" -numerosarja muodostuu neljästä osasta:


title: EAN-13

text: Numerosarjaa kokonaisuudessaan käytetään hakuavaimena, jonka avulla tuotteen tiedot haetaan tietokannasta. Numeroa ei normaalisti koskaan jaeta osiinsa vähittäiskauppojen tietojärjestelmissä.


title: EAN-13

text: GTIN-koodin kaksi tai kolme ensimmäistä numeroa osoittavat sen GS1:n jäsenjärjestön, johon valmistaja on liittynyt. Harvoin esiintyvät nollalla alkavat EAN-13-koodit tarkoittavat 12-numeroisia UPC-koodeja, joiden alkuun on lisätty nolla, ja ne koodataan viivakoodeiksi samalla tavalla.


title: EAN-13

text: Maakoodit 200-299 ovat oma lukunsa: useimmat GS1:n jäsenjärjestöt ovat varanneet nämä vähittäiskauppaketjujen tai muiden yritysten sisäiseen käyttöön. Jotkut vähittäiskaupat käyttävät näitä omiin tuotteisiinsa, toiset taas ainakin osaa näistä kaupassa pakatuille tuotteille. Viivakoodi voi sisältää tuotteen tunnisteen lisäksi sen hinnan, määrän tai painon kaupan määrittämällä tavalla. Kauppaketjut, jotka aikaisemmin ovat käyttäneet UPC-viivakoodeja, ovat yhä yleisemmin ryhtyneet käyttämään GS1-etuliitteitä 04 tuotteille ja 02 kaupassa pakatuille tuotteille.


title: EAN-13

text:
Tarkistusmerkki on laskettava numerosarjan muiden numeroiden avulla, ennen kuin viivakoodi voidaan muodostaa.
Tarkistusmerkki lasketaan kertomalla numerosarjan kukin numero painokertoimilla ja laskemalla näin saadut luvut yhteen. Tarkistusmerkiksi asetetaan luku, joka näin saatuun summaan on lisättävä, jotta saataisiin kymmenellä jaollinen luku.


title: EAN-13

text: EAN-koodin kunkin numeron painokerroin on joko 3 tai 1, jotka vuorottelevat siten, että viimeisen tarkistusmerkkiä edeltävän numeron painokerroin on 3. Samaa algoritmia käytetään muillekin GTIN-numeroille ja merikuljetuskonttien sarjanumeroille (SSCC). EAN-13-koodissa paino on 3 parillisissa ja 1 parittomissa positioissa; EAN-8-koodissa asian laita on päinvastoin. Kaikki GTIN - ja SSCC-koodit saavat painoarvonsa seuraavan taulukon mukaisesti oikeasta laidasta lukien:


title: EAN-13

text:
Esimerkki: EAN-8-koodille, joka ilman tarkistusmerkkiä on 7351353, saadaan seuraavat painokertoimet:
Tämän viivakoodin summa on siis 21+3+15+1+9+5+9 = 63. Tähän on lisättävä 7, jotta saataisiin 10:llä jaollinen luku (70). Näin ollen tarkistusmerkiksi tulee 7. Numerosarja kokonaisuudessaan on siis 73513537


title: EAN-13

text: Kun EAN-13-numerosarja muunnetaan viivakoodiksi, numerot jaetaan ensin kolmeen ryhmään. Ensimmäisen niistä muodostaa ensimmäinen numero yksinään, toisen kuusi seuraavaa ja kolmannen kuusi viimeistä numeroa. Ensimmäisessä kuuden numeron ryhmässä numerot koodataan viivakoodin osiksi kahdella eri tavalla, joista toisella (L-koodit) on parillinen ja toisella (G-koodit) pariton pariteettibitti. Ensimmäinen numero ei sellaisenaan näy viivakoodissa, vaan se ilmaistaan sillä, kumpaa näistä koodaustavoista on käytetty millekin seuraavista kuudesta numerosta, alla olevan taulukon mukaisesti. Kuusi viimeistä numeroa koodataan aina samalla tavalla (R-koodit), jota käytetään myös UPC-viivakoodeissa.


title: EAN-13

text: Jos ensimmäinen numero on nolla, kaikki ensimmäisen kuuden numeron ryhmän numerot koodataan samoin kuin UPC-koodissa; sen vuoksi UPC-viivakoodi on samalla EAN-viivakoodi, jonka ensimmäinen numero on nolla.


title: EAN-13

text: Näissä taulukoissa nollat vastaavat viivakoodin valkoisia ja ykköset mustia raitoja. Jokaista R-koodia vastaa saman numero L-koodi siten, että jokainen koodin nolla vaihdetaan ykköseksi (valkoinen viiva mustaksi) ja päinvastoin. G-koodit taas ovat samoja kuin R-koodit takaperin.


title: EAN-13

text: Viivakoodin alussa, keskellä ja lopussa on lisäksi kaksi muita pidempää, yhden yksikön levyistä mustaa "kohdistusviivaa", jotka eivät vastaa mitään numeroa. Niiden perusteella viivakoodinlukija tunnistaa yksikön koon ja käytetyn järjestelmän.


title: EAN-13

text: Julkaistuja kirjoja varten otettiin 1980-luvulla käyttöön EAN-"maakoodi" 978 ja myöhemmin myös "maakoodi" 979. Näitä käytetään kirjojen EAN-koodeissa riippumatta siitä, missä maassa ne on julkaistu. Täten kirjojen EAN-koodien loppuosana voidaan käyttää ISBN-numeroa tarvitsematta numeroida niitä erikseen EAN-kooditusta varten. Samanlaisia järjestelyjä on otettu käyttöön myös aikakauslehtien ISSN-koodeille ja nuottijulkaisujen ISMN-koodeille.


title: Heikki Pennola

text: Heikki Pennola (alkujaan Henrik Aleksander Åhlman) (11. syyskuuta 1879 Kanneljärvi – 26. maaliskuuta 1960 Kuopio) oli suomalainen yleisurheilija.


title: Heikki Pennola

text: Pennola osallistui Suomen joukkueessa Ateenan välikisoissa 1906 useampaan lajiin, joissa parhaiten pärjäsi seiväshypyssä, jossa jakoi viidennen sijan hypättyään tasan 3 metriä.


title: Heikki Pennola

text: Suomen urheilukuninkuuden hän voitti vuonna 1905.


title: Heikki Pennola

text: Painissa Pennola oli Viron mestari 1902 ja Venäjän mestari 1903. Seuratasolla hän edusti Viipurin Reipasta.


title: Sipilä

text: Sipilä voi tarkoittaa seuraavia:Sipilä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkiöillä:


title: 67 (luku)

text: 67 (kuusikymmentäseitsemän) on luonnollinen luku, jota edeltää 66 ja seuraa 68. 67 on yhdeksästoista alkuluku. Jaksollisessa järjestelmässä 67 on holmiumin järjestysluku.


title: Alejandro

text: Alejandro on espanjalainen etunimi.Alejandro voi tarkoittaa myös seuraavia asioita:


title: Barbareskisota

text: Barbareskisota voi tarkoittaa kahta Yhdysvaltojen 1800-luvulla käymää sotaa:


title: Vyöhyketerapia

text: Vyöhyketerapia eli refleksologia on uskomuslääkintää, jossa ihmistä hoidetaan painelemalla kehossa uskomuksen mukaan sijaitsevia heijastepisteitä. Vyöhyketerapeutti käsittelee joko pelkästään jalkaterien heijastepisteet tai koko kehon heijasteet (myös kädet, korvat, kasvot ja keskivartalo).


title: Vyöhyketerapia

text: Suomessa vyöhyketerapeutteja koulutetaan useassa paikassa. Kaksi suurinta kouluttajaa ovat luontaislääketieteen instituutti Kairon Instituutti Helsingissä ja luontaisalan koulutus- ja hyvinvointikeskus Medikanova Tampereella. Eri oppisuuntausten hoitotavat ja painatukset poikkeavat jossakin määrin toisistaan.


title: Vyöhyketerapia

text: Suomessa ei säädellä vyöhyketerapia-alan koulutusta tai ammatin harjoittamista. Terapeutin koulutus- ja kokemustausta voi vaihdella: edellä mainittujen kouluttajien tarjoama koulutus sisältää kouluttajien näkemyksen lääketieteen perusteista ja vyöhyketerapiakoulutusta.


title: Vyöhyketerapia

text: Vuonna 2009 julkaistussa katsauksessa todetaan, että olemassa olevat todisteet eivät osoita vyöhyketerapian sopivan minkään sairauden hoitamiseen.


title: Kuolemaantuomittu (vuoden 1934 elokuva)

text: Kuolemaantuomittu () on W. S. Van Dyken ohjaama yhdysvaltalainen rikos-/melodraamaelokuva vuodelta 1934. Päätähtinä ovat Clark Gable, William Powell ja Myrna Loy. Elokuva on myös Mickey Rooneyn yksi varhaisimmista rooleista, missä hän näyttelee Gablen roolin lapsena. "Kuolemaantuomittu" perustuu Arthur Caesarin tarinaan, jonka pohjalta Oliver H. P. Garrett ja Joseph L. Mankiewicz laativat käsikirjoituksen. Metro-Goldwyn-Mayer -yhtiö tuotti elokuvan.


title: Kuolemaantuomittu (vuoden 1934 elokuva)

text: "Kuolemaantuomittu" kuvattiin suhteellisen nopeasti ja vaatimattomalla budjetilla. Elokuvan menestyminen yllätti studiota ja "Kuolemaantuomittu" teki William Powellin ja Myrna Loy'n parivaljakkoudesta tähden. "Kuolemaantuomittu" oli heidän ensimmäinen neljästätoista yhteistyöstä. Elokuva myös nostatti Clark Gablen uraa MGM:llä.


title: Kuolemaantuomittu (vuoden 1934 elokuva)

text: "Kuolemaantuomitusta" tuli myös kuuluisa siitä, että se oli viimeinen elokuva jonka itse pahamaineinen gangsteri John Dillinger näki. Yhdysvaltain FBI-agentit ampuivat Dillingerin kuoliaaksi 22. heinäkuuta vuonna 1934 Dillingerin poistuessa Chicagon Biograph Theaterista missä "Kuolemaantuomittua" esitettiin.


title: Kuolemaantuomittu (vuoden 1934 elokuva)

text: Arthur Caesar voitti parhaan alkuperäisen tarinan Oscar-palkinnon Oscar-gaalassa vuonna 1935.


title: Kuolemaantuomittu (vuoden 1934 elokuva)

text: "Kuolemaantuomittu" perustuu tositapahtumiin, "General Slocum" -laivan räjähtämisestä ja palamisesta New Yorkin East Riverillä 15. kesäkuuta vuonna 1904. Laivan räjähtämisestä selvinneet pojat Blackie Gallagher ja Jim Wade (Clark Gable ja William Powell) jäivät orvoiksi. Heidät pelasti pappi Isä Joe (Leo Carrillo). Heidät otti huostaan Poppa Rosen (George Sidney), joka oli menettänyt ainoan poikansa uppoamisessa. Pojat asuivat vain hetken Poppa Rosenin luona; Rosen, venäläinen juutalainen, kuoli kun poliisihevonen polki hänet kavioillaan.


title: Kuolemaantuomittu (vuoden 1934 elokuva)

text: Pojat olivat edelleen hyviä ystäviä, vaikka heidän tiensä erosivat. Jim lähti opiskelemaan ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi. Hänestä tuli suoraselkäinen asianajaja. Blackiesta kasvoi uhkapelaaja ja laittoman kasinon omistaja. Vaikka ystävystykset pitivät toisistaan ja kunnioittivat edelleen toisia, he ovat kuitenkin elivät laillisuuden eri laidoilla. Ammattimainen kilpailu muuttuu henkilökohtaiseksi kun Jim menee naimisiin Blackien ex-rakastajattaren Eleanorin (Myrna Loy) kanssa.


title: Itä-Timorin historia

text: Itä-Timorin historian alkuajoista ei tiedetä paljoa. Tiedetään, että ennen siirtomaa-aikaa Timorin saarella on käynyt kauppiaita Jaavan ja Kiinan suunnalta. 1500-luvulla portugalilaiset kauppiaat ja lähetyssaarnaajat saapuivat alueelle ja vuosisadan puolivälissä alueelle perustettiin lähetysasema. 1600-luvulla hollantilaiset kasvattivat valtaansa Kaakkois-Aasiassa ja Portugalin ja Hollannin välille syntyi kiista saaren hallinnasta. Saari jaettiin maiden kesken vasta vuonna 1859.


title: Itä-Timorin historia

text: Itä-Timor oli Portugalin imperiumin reuna-alueita, jossa siirtomaahallinto hyödynsi maan luonnonvaroja, mutta itätimorlaiset itse eivät hyötyneet maansa rikkauksista. Portugalin neilikkavallankumouksen jälkeen vuonna 1975 Portugali pyrki eroon siirtomaistaan, mutta Indonesia miehitti Itä-Timorin ja Portugalin siirtomaahallinnon tilalle tuli Indonesian miehitys. Kansainvälisen painostuksen takia Indonesia joutui taipumaan Itä-Timorin itsenäisyysvaatimuksiin 1990-luvulla.


title: Itä-Timorin historia

text: Itä-Timor itsenäistyi vuonna 2002, Indonesian neljännesvuosisadan miehityksen jälkeen, jota edelsi 400 vuotta kestänyt Portugalin siirtomaa-aika. Lyhyen itsenäisyyshistoriansa aikana maa on kärsinyt levottomuuksista.


title: Itä-Timorin historia

text: Alueen alkuperäisinä asukkaina pidetään tetumeja, jotka muodostavat Timorin pääväestön. Timorin saaren historiasta ennen 1500-lukua on kuitenkin saatu tietoa hyvin vähän. Kiinalaiset ja jaavalaiset kauppiaat ovat käyneet siellä ainakin 1200-luvulla, mahdollisesti jo 600-luvulla. Varhaisia kauppiaita houkutti Timorin saarelle muun muassa santelipuu, josta saatiin huonekalujen raaka-ainetta ja suitsukkeita, sekä mehiläisvaha, josta tehtiin kynttilöitä.


title: Itä-Timorin historia

text: Portugalilaiset kauppiaat saapuivat Timorin saarelle vuosien 1509-1511 vaiheilla. Portugalilaiset valloittivat Kaakkois-Aasiasta, Malakan niemimaalla sijainnen Malakan sulttaanikunnan ja Timorin saaren. Ensimmäiset portugalilaiset asettuivat Timorin saarelle vuoden 1520 aikoihin. Kuitenkin vasta vuonna 1556 portugalilaiset dominikaaniveljet perustivat saarelle lähetysaseman.


title: Itä-Timorin historia

text: 1600-luvun alussa Kaakkois-Aasiaan saapuivat hollantilaiset, jotka valtasivat Timorin saaren länsiosan vuonna 1613. Portugalilaiset pyrkivät laajentamaan sotilasvaltaansa saarella 1642, ja tästä huolestuneena hollantilaiset perustivat oman tukikohtansa saaren länsiosaan 1653. Portugalin ja Hollannin pitkäaikainen kiistely saaren hallinnasta päättyi Lissabonissa solmitulla sopimuksella vuonna 1859, jossa Portugali luovutti saaren länsiosan Hollannille. Länsi-Timor jäi Hollannin Itä-Intian hallinnon alle ja Itä-Timorista muodostui Portugalin Timor. Saari jaettiin virallisesti Portugalin ja Hollannin vyöhykkeisiin vasta 1913. Timorin väestölle eurooppalaisvalta oli traagista. Saaren länsiosa jäi hollantilaisten siirtomaahallinnon periferiaksi, kun taas itäosassa Portugali katolilaisti kovakouraisesti Itä-Timorin väestöä.


title: Itä-Timorin historia

text: Portugalilaiset hallitsivat maata paikallisten päälliköiden avulla ja heidän todellinen valtansa rajoittui pitkään Dilin lähiseutuun. 1800-luvun lopussa ja 1900-luvulla Portugali kuitenkin tiukensi otetaan sisämaasta, lisäsi kahvinviljelyä ja timorilaisten tuotteiden vientiä. Katoliset seminaarit myötävaikuttivat maan poliittisen eliitin syntyyn.


title: Itä-Timorin historia

text: Toisessa maailmansodassa Japani valloitti Timorin saaren Timorin taistelun jälkeen ja saari oli japanilaisten hallussa vuosina 1942-1945. Sodan jälkeen Portugali julisti Itä-Timorin merentakaiseksi maakunnakseen. Portugalilaiset eivät kuitenkaan kehittäneet Timorin siirtomaa-aluettaan, ja se säilyi portugalilaisten laiminlyötynä siirtomaaslummina aina vuoteen 1975 asti. Itä-Timorissa harjoitettiin vielä 1970-luvulla omavaraistaloutta ja yli 90 prosenttia alueen 650 000 asukkaasta oli luku- ja kirjoitustaidottomia.


title: Itä-Timorin historia

text: Länsi-Timorin hallinta siirtyi Hollannilta Indonesialle vuonna 1949. Saaren itäosa pysyi kuitenkin Portugalin hallussa 1970-luvulle asti. Vuonna 1974 Portugalin oikeistolainen diktatuuri kaatui ja vasemmistolaiset upseerit tekivät Itä-Timorissa vallankaappauksen. Portugali päätti luopua siirtomaistaan ja Itä-Timorin itsenäistyminen tuli mahdolliseksi, mutta sen toteuttamistavasta syntyi erimielisyyksiä.


title: Itä-Timorin historia

text: Poliittinen liikehdintä maassa kiihtyi ja maahan syntyi kolme puoluetta, joita johti portugalin siirtomaahallintoon osallistunut, koulutettu eliitti. Tärkein puolue oli vasemmistolainen Itä-Timorin vallankumouksellinen liike Fretilin. Itä-Timorin demokraattinen liitto, UDT, oli konservatiivisempi ja Portugali-myönteinen. Timorin kansan demokraattinen liitto, Apodeti, edusti maan muslimiyhteisöä ja se kannatti unionia Indonesian kanssa. Puolueista UDT ja Fretilin muodostivat maan hallituksen tammikuussa 1975, mutta UDT ryhtyi vastavallankumoukseen Fretilinin väitettyjen kommunismiyhteyksien vuoksi.


title: Itä-Timorin historia

text: Maa ajautui sisällissotaan syksyllä 1975. Fretilinillä oli Itä-Timorissa suurempi suosio ja sotilaallinen ylivoima. UDT:n kannattajat työnnettiin Länsi-Timorin rajalle ja Fretilin muodosti maan hallituksen kun viimeiset portugalilaiset pakenivat saarelta. Portugalin hallitus ei puuttunut Timorin tapahtumiin, vaan siirtomaaisännille oli tärkeämpää neuvotella rauhasta afrikkalaisten siirtomaiden kanssa.


title: Itä-Timorin historia

text: Freitilin julisti Portugalin Timorin itsenäiseksi demokraattiseksi tasavallaksi 28. marraskuuta 1975. Naapurimaa Indonesiassa Suharton hallinto ei kuitenkaan voinut hyväksyä Itä-Timorin tilannetta. Indonesiassa oli tukahdutettu kommunismi maan sisällä, eikä Indonesiassa katsottu hyvällä sitä että maan kaakkoispuolelle syntyisi pieni kommunistinen valtio.


title: Itä-Timorin historia

text: Indonesian armeija aloitti laajamittaisen hyökkäyksen Itä-Timoriin 7. joulukuuta 1975, syynä oli kommunistien valtaannousun estäminen. Yhdysvallat antoi hiljaisen hyväksyntänsä Indonesian sotatoimille kylmän sodan hengessä, taistelussa kommunismin leviämistä vastaan.


title: Itä-Timorin historia

text: Indonesia käytti hyökkäyksessä Itä-Timoriin ja sitä seuranneessa miehityksessä armeijansa täyttä arsenaalia. Fretilinin johtajat joutuivat pakenemaan ja Itä-Timor liitettiin Indonesiaan heinäkuussa vuonna 1976 maan 27. provinssina. Itä-Timorin miehitystä varjostivat indonesialaisten hyökkäyksessä käyttämät ilmapommitukset ja satojen tuhoamiset, sekä kidutukset ja keskitysleirit joita käytettiin suurelta osin puolustuskyvyttömiä ihmisiä vastaan. Indonesian suorittamat julmuudet leimasivat Itä-Timorin itsenäisyyttä vastaan käytyä sotaa, joka herätti vastustusta myös ulkomailla. Indonesia liitti Itä-Timorin alueisiinsa vastoin kansainvälisen oikeuden säännöksiä ja Itä-Timorin väestön omaa tahtoa. Arvostelu Indonesiaa kohtaan kiihtyi kun Itä-Timorissa kärsittiin nälänhätää vuonna 1979. Vastalauseista huolimatta Itä-Timor jäi kuitenkin pysyvästi Indonesian hallintaan. Sissisota Indonesian hallintoa vastaan kuitenkin jatkui, kun Fretilinin joukot vetäytyivät sisämaan tukikohtiinsa. Heidän johtajanaan oli Xanana Gusmão.


title: Itä-Timorin historia

text: Indonesian hallinto yritti sulauttaa itätimorilaiset Indonesiaan, mutta enemmistö väestöstä pysyi Fretilinin kannattajina. Itä-Timorissa oli portugalilaisen menneisyyden takia vahva tunne erilaisuudesta muuhun saaristoon nähden. Portugalilaisten perintönä maassa oli katolinen kirkko, mikä korosti erilaisuuden tunnetta. Itä-Timorissa tuomittiin laajalti islamilaistamis ja indonesialaistamispolitiikka.


title: Itä-Timorin historia

text: Indonesian vallan aikana miehitys, nälänhädät ja taudit tappoivat eri arvioiden mukaan jopa 200 000 itätimorilaista. Kansanmurha on yksi pahimmista toisen maailmansodan jälkeen.


title: Itä-Timorin historia

text: Kansainvälisen painostuksen takia Indonesia joutui taipumaan Itä-Timorin hallinnan suhteen ja vuonna 1999 maassa järjestettiin kansanäänestys, jossa neljä viidesosaa äänestäjistä kannatti Itä-Timorin itsenäistymistä. Kansanäänestyksen jälkeen Itä-Timorin kriisi kärjistyi uudelleen levottomuuksina elokuussa 1999, kun Indonesialle myönteiset miliisijoukot kiihdyttivät hyökkäyksiään itsenäisyyttä kannattavia itätimorilaisia vastaan. Indonesian armeija katsoi itätimorilaisiin kohdistuneita toimenpiteitä sormien läpi. YK:n australialaiset rauhanturvajoukot saapuivat lokakuussa 1999 vakiinnuttamaan oloja. Vuoden 1999 levottomuuksissa kuoli 1400 itätimorlaista ja 300 000 ihmistä ajettiin pakolaisiksi saaren länsiosaan.


title: Itä-Timorin historia

text: Kansanäänestyksen jälkeen Itä-Timoriin nimitettiin YK:n johtama väliaikaishallitus. Ensimmäisissä parlamenttivaaleissa vuonna 2001 vanha itsenäisyyspuolue Fretilin saa äänten enemmistön. Maan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Xanana Gusmão ja pääministeriksi nousi Fretilinin pitkäaikainen johtaja Mari Alkatiri.


title: Itä-Timorin historia

text: Itä-Timor itsenäistyi 20. toukokuuta 2002, jolloin YK:n johtama siirtymäkauden hallitus luovutti paikkansa itsenäisen Itä-Timorin hallinnolle. Syyskuussa 2002 Itä-Timorista tuli YK:n jäsen. Itsenäisen Itä-Timorin ensimmäiset vuodet ovat kuitenkin olleet epävakaat ja maassa on ollut vakavia levottomuuksia.


title: Itä-Timorin historia

text: Levottomuudet roihahtivat jälleen vuonna 2006. Levottomuuksien seurauksena 150 000 itätimorlaista joutui pakenemaan kodeistaan. Tapahtumat alkoivat kun Itä-Timorin sotilaat ryhtyivät lakkoon parempien työolojen takia, sillä he syyttivät puolustusvoimia syrjinnästä sillä perusteella, että he olivat lähtöisin maan länsiosasta. Maaliskuussa 2006 puolustusvoimien komentaja erotti 600 sotilasta luvattoman poissaolon vuoksi ja levottomuudet kärjistyivät avoimiksi taisteluiksi turvallisuusjoukkojen ja kapinallisten välillä. Taisteluiden vuoksi maan puolustusvoimat ja poliisi menettivät toimintakykynsä, minkä takia niiden tehtävät siirtyivät rauhanturvaajille. Australia, Uusi-Seelanti, Malesia ja Portugali lähettivät joukkoja taltuttamaan mellakointia. Kriisin seurauksena maan pääministeri Mari Alkatiri joutui eroamaan tehtävästään kesäkuussa 2006 ja hänen tilalleen nousi sitoutumaton poliitikko José Ramos-Horta.


title: Itä-Timorin historia

text: Vuoden 2007 presidentinvaalit voitti Jose Ramos-Horta, ja hän astui virkaansa 20. toukokuuta 2007. Heinäkuussa 2007 pidettiin parlamenttivaalit, joissa maata itsenäistymisestä asti hallinnut Fretilin sai jälleen eniten ääniä (29 prosenttia), mutta Xanana Gusmãon kokoama neljän puolueen koalitio pyrki kokoamaan hallituksen.


title: Itä-Timorin historia

text: Helmikuussa 2008 vuoden 2006 kapinallisista koostuva joukko ampui presidentti Hortaa, joka loukkaantui vakavasti. Kapinalliset iskivät myös pääministeri Xanana Gusmãoa vastaan, mutta hän ei loukkaantunut. Kesällä 2009 viimeinen vuoden 2006 konfliktin synnyttämistä maan sisäisistä pakolaisleireistä suljettiin.


title: An Endless Sporadic

text: An Endless Sporadic on vuonna 2005 perustettu yhdysvaltalainen progressiivista rockia soittava yhtye, johon kuuluvat Zach Kamins ja Andy Gentile. Yhtyeen tunnetuimmat kappaleet ovat olleet videopelien musiikkiraidoilla. "Sun of Pearl" esiintyi Tony Hawk -pelissä ja "Impulse" julkaistiin Guitar Hero 3 -peliin. Rumpuja bändissä soittaa Andy Gentiles. Kitaraa ja kosketinsoitinta soittaa Zach Kamins. Yhtye on julkaissut omakustanteena EP:n ja pitkäsoiton.


title: We Found Love

text: "We Found Love" on barbadoslaisen laulaja Rihannan kappale, joka julkaistiin hänen "Talk That Talk" -albuminsa ensimmäisenä singlenä 22. syyskuuta 2011. Singlellä esiintyy myös skotlantilainen laulaja-lauluntekijä Calvin Harris.


title: We Found Love

text: "We Found Love" sijoittui kuudennella viikollaan ykköseksi sekä Yhdysvaltojen että Kanadan singlelistalla. Kappale on lisäksi sijoittunut singlelistan kärkeen Saksassa, Ranskassa, Sveitsissä, Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa, Norjassa ja Uudessa-Seelannissa. Lisäksi se on sijoittunut kymmenen parhaan joukkoon Australiassa, Itävallassa, Italiassa, Belgian Flanderissa ja Valloniassa, Alankomaissa ja Espanjassa.


title: Geoffrey (Yorkin arkkipiispa)

text: Geoffrey tai Geoffrey Plantagenet oli Englannin kuninkaan Henrik II:n avioton lapsi ja Yorkin arkkipiispa. Hän toimi useissa kirkollisissa viroissa ennen kuin hänestä tuli Lincolnin piispa vuonna 1173, vaikka häntä ei vihitty papiksi ennen vuotta 1189. Hänen velipuolensa Rikhard I Leijonamieli nimitti hänet Yorkin arkkipiispaksi noustuaan valtaistuimelle. Palattuaan Englantiin Toursista William Longchamp vangitsi hänet, mutta vapautti pian.


title: Geoffrey (Yorkin arkkipiispa)

text: Geoffrey syntyi luultavasti ennen kuin hänen isänsä Henrik II meni naimisiin Eleonoora Akvitanialaisen kanssa vuonna 1152. Kronikoitsija Walter Mapin mukaan hänen äitinsä oli Ykenai-niminen prostituoitu. Toinen mahdollisuus on, että hänen äitinsä oli Rosamund Clifford.


title: Geoffrey (Yorkin arkkipiispa)

text: Geoffrey oli Lincolnin arkkidiakoni, kunnes paavi vahvisti hänen valintansa Lincolnin piispaksi. Hän kuitenkin kieltäytyi piispanvihkimyksestä ja sai nimityksen kuninkaan kansleriksi samoihin aikoihin.


title: Geoffrey (Yorkin arkkipiispa)

text: Arkkipiispa kuoli 12. joulukuuta 1212 ollessaan maanpaossa Grandmontissa Normandiassa. Hänet haudattiin grandmontinilaisluostariin, jossa hän oli oleskellut parin vuoden ajan. Hauta oli olemassa vielä ainakin vuonna 1767.


title: GP2-finaali 2011

text: GP2-finaali 2011 oli GP2-kauden 2011 ulkopuolinen finaali, joka ajettiin 12.–13. marraskuuta Yas Marina Circuitin moottoriradalla Abu Dhabissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Abu Dhabin GP:n ohessa. Kilpailu päätettiin järjestää sen jälkeen, kun Euroopan GP2 ja Aasian GP2-sarja yhdistettiin.


title: Yttilä

text: Yttilä on kylä Satakunnan Säkylässä entisen Köyliön kunnan alueella.


title: Yttilä

text: Yttilässä sijaitsee ravintola Korkea Tammi. Sepon Kauppa, eli K-extra lopetettiin vuonna 2013, samassa yhteydessä oleva posti lopetettiin myös, paloasema ja Lallintalo.


title: Yttilä

text: Yttilän kyläkeskuksen eteläpäässä sijaitsee Yttilän museokoulu. Yttilässä sijaitsee myös yksi Ilmatieteen laitoksen sadeasemista. Yttilään on melko hyvät kulkuyhteydet, sillä sen läpi menee Kankaanpäästä alkunsa saava Yhdystie 2131 jota pitkin pääsee Valtatie 12:lle josta on Yttilään noin 8 kilometriä, Yttilään pääsee myös Kepolasta Kirkkosaaren kautta Kirkkosaarentietä myöten.


title: Leffaboogie Vol 19

text: Leffaboogie Vol 19 on Smurffien 19. studioalbumi.


title: Leffaboogie Vol 19

text: Suluissa alkuperäinen kappale.


title: Bérénice Marlohe

text: Bérénice Marlohe (s. 19. toukokuuta 1979 Pariisi, Ranska) on ranskalainen näyttelijä. Hän aloitti näyttelijän uransa vuonna 2007 lyhytelokuvassa "La discordance". Vuonna 2012 hän esiintyi James Bond -elokuvassa "007 Skyfall".


title: Psyllium

text: Psyllium eli ispaghul on jänönratamon ("Plantago ovata") kuivatuista siemenistä valmistettua jauhetta, jota käytetään apuaineena gluteenittomassa leivonnassa. Jauhe on kuitupitoista, ja se antaa gluteenin tapaan taikinaan sitkoa. Psyllium on hajutonta ja mautonta.


title: Psyllium

text: Psylliumia voi käyttää myös ummetuksen hoidossa kuitulisänä, sillä se sitoo itseensä vettä, jolloin ulosteen massa kasvaa ja se virtaa paremmin suolessa. Ripulia se ei aiheuta.


title: Psyllium

text: Psylliumia on myös käytetty vaihtoehtona hevosten hiekkaähkyn hoidossa, mutta sen tehosta ei ole laajaa yksimielisyyttä.


title: Psyllium

text: Psylliumin on kuvattu aiheuttaneen ammattitautina allergisia reaktioita henkilöille, jotka ovat runsaasti aineen kanssa tekemisissä.


title: Värireseda

text: Värireseda ("Reseda luteola") on Välimeren ympäristöstä kotoisin oleva kaksivuotinen ruoho, joka kuuluu resedojen sukuun ja resedakasvien heimoon. Entisaikoina se oli tärkeä värikasvi, josta saatiin kirkkaankeltaista väriainetta.


title: Värireseda

text: Värireseda on pysty ja haaraton ruoho, joka kasvaa 40–100 senttimetriä korkeaksi. Sillä on 5–10 senttimetrin pituiset suikeat lehdet, joissa on ehyt laita ja kiiltävä pinta. Se kasvattaa ensimmäisenä elinvuotenaan vain juuren ja tyvilehdet ja saavuttaa täyden mittansa vasta seuraavana kesänä. Sitä voidaan kasvattaa myös yksivuotisena, jos siemenet kylvetään maahan riittävän aikaisin keväällä.


title: Värireseda

text: Värireseda kukkii heinä–elokuussa. Kellertävänvihreät kukat sijaitsevat pitkissä latvatähkissä, jotka kääntyvät aina kohti aurinkoa. Kukissa on neljä verholehteä ja terälehteä sekä paljon heteitä. Hedelmä on leveä, litteä ja kolmilohkoinen kota, joka kätkee sisälleen pyöreitä, sileitä ja kiiltävänmustia siemeniä. Kota avautuu kärjestä, minkä jälkeen tuuli levittää siemenet kasvin ympäristöön.


title: Värireseda

text: Muita Suomen luonnossa osittain satunnaisesti esiintyviä resedojen suvun kasveja ovat tuoksureseda ("Reseda odorata"), valkoreseda ("Reseda alba") ja keltareseda ("Reseda lutea").


title: Värireseda

text: Värireseda on lauhkean vyöhykkeen kasvi, joka on lähtöisin Välimeren altaan itäosista ja Makaronesiasta. Sieltä se on levinnyt ihmisen avustuksella muualle Eurooppaan, Länsi-Aasiaan ja Pohjois-Amerikkaan.


title: Värireseda

text: Värireseda menestyy kuivassa, hiekkaisessa maassa ja korkeilla, mäkisillä paikoilla lähes 3 kilometrin korkeudelle asti. Kalkinsuosijana se viihtyy maaperässä, jossa on paljon ooliittia ja liitukiveä. Tyypillisiä elinympäristöjä ovat joutomaat, tiensyrjät, pellot, ratapihat ja vanhat painolastipaikat.


title: Värireseda

text: Väriresedan tieteellinen nimi on johdettu latinan kielen sanoista "resedo" (’minä rauhoitan’) ja "lutea" (’keltainen’). Kasvin sedatiivisen vaikutuksen tunsi jo roomalainen luonnontutkija Plinius vanhempi. Sen juurista valmistettiin aikaisemmin yleisesti keltaista väriainetta, jolla värjättiin etenkin villaa ja puuvillaa. Väri on peräisin kasvin sisältämästä luteoliinista.


title: Major League Baseball -kausi 1903

text: Major League Baseball -kausi 1903 päättyi Boston Americansin voitettua Pittsburgh Piratesin ensimmäisessä modernissa - National Leaguen ja American Leaguen välisessä World Seriesissä.


title: Ricardo Watty Urquidi

text: Ricardo Watty Urquidi MSpS (16. heinäkuuta 1938 – 1. marraskuuta 2011) oli meksikolainen roomalaiskatolinen piispa. Hän syntyi San Diegossa, Kaliforniassa, ja sai pappisvihkimyksensä 8. kesäkuuta 1968. Hänet nimitettiin Méxicon arkkihiippakunnan vihkipiispaksi ja Macomadesin titulaaripiispaksi 27. toukokuuta 1980. Piispaksi vihkiminen seurasi 19. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Ernesto Corripio y Ahumada, jota avustivat José de Jesús Madera Uribe ja Alfredo Torres Romero.


title: Ricardo Watty Urquidi

text: Watty Urquidi sai 6. marraskuuta 1989 nimityksen Nuevo Laredon ja 21. helmikuuta 2008 Tepicin hiippakunnan piispaksi. Hän kuoli jälkimmäisessä virassa 73-vuotiaana haimasyöpään.


title: George Antonysamy

text: George Antonysamy (s. 15. helmikuuta 1952) on intialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Tiruchirapallin hiippakuntaan 19. marraskuuta 1980. Hänet nimitettiin 4. elokuuta 2005 Sulcin titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi nuntiukseksi Guineaan, Liberiaan ja Gambiaan. 20. syyskuuta 2005 hän sai lisäksi nimityksen apostoliseksi nuntiukseksi Sierra Leoneen. Piispaksi konsekroinnin suoritti 21. syyskuuta Ivan Dias, jota avustivat Henryk Hoser ja Antony Devotta.


title: George Antonysamy

text: Antonysamy erosi 8. syyskuuta 2008 tehtävistään apostolisena nuntiuksena Guineaan, mutta jatkoi toimintaansa samassa roolissa kolmeen muuhun maahan.


title: Sotamateriaalitilanteen kehitys Suomessa välirauhan aikana

text: Sotamateriaalitilanne Suomessa oli parantunut jo talvisodan aikana, mutta Moskovan välirauhan ajan viitenätoista kuukautena materiaalinen puolustusvalmius kohentui entisestään mm. kunnostetun sotasaalismateriaalin, kotimaassa tuotettujen ja ulkomailta ostettujen sotatarvikkeiden myötä. Välirauhan aikaisten sotamateriaalin lisähankintojen ansiosta jatkosotaan lähdettäessä oli Suomen puolustusvoimien kokonaisvahvuus nostettavissa noin 500 000 mieheen. Materiaalitilanteen suotuisasta kehittymisestä huolimatta on muistettava, että Suomen puolustusvoimat olivat edelleen sangen pienen ja taloudellisilta resursseiltaan vähäisen maan armeija.


text: Kesään 1940 mennessä kenttäarmeijan kotiuttamisen päätyttyä puolustusvoimien varastoissa oli laadultaan kirjavaa materiaalia, joka oli pääosin kuitenkin osoittautunut käyttökelpoiseksi sotatilanteessa. Sotamateriaalia ei kuitenkaan ollut riittävästi uusissa suunnitelmissa olleen, noin puolen miljoonan miehen, kenttäarmeijan tarpeisiin. Asehankintoja jatkettiin niin kotimaasta kuin ulkomailta.


text: Talvisodan jälkeen puolustusvoimien perushankintoja jatkettiin ja hallitus myönsi puolustusministeriölle luvan ylittää sille valtion tulo- ja menoarviossa varatut määrärahat käytännössä kaikissa menoluokissa. Vuodelle 1941 myönnetyn 350 miljoonan markan määrärahan perushankintoja varten puolustusministeriö sai ylittää peräti 3,376 miljardilla markalla. Ohjelmasta ehdittiin kuitenkin ennen jatkosotaa kuitenkin toteuttaa vain vajaa neljännes. Perushankintoihin varatuista menoista suunnattiin:


text: Jalkaväen asetilanne kehittyi seuraavasti välirauhan aikana (lähteissä esiintyy ristiriitaisuuksia mm. laskenta-ajankohdista johtuen. Lisäksi mm. talvisodan lopun asetilanteessa on epävarmuutta johtuen siitä, miten sotasaaliiksi saatu materiaali on laskettu ja miten Suomeen ulkomailta vielä tulossa oleva sotamateriaali on otettu lähteissä huomioon. Myös käytöstä poistetun materiaalin määrät ovat osin epäselviä):


text: Talvisodan päättyessä Suomen puolustusvoimien käytössä oli yhteensä:


text: Kenttätykkien määrä Suomessa lisääntyi välirauhan aikana 797 kappaleella ja saavutti kokonaismääräkseen:


text: Jatkosodan alkaessa kenttätykkien kokonaismäärästä oli varattu:


text: Kaikkiaan erilaisia tykkimalleja oli yhteensä 67 kpl, joten ampumatarvikehuollolla riitti haasteita (varsinkin kun jokaiselle tykkimallille oli olemassa useita erilaisia ampumatarvikelajeja). Tykkikalusto oli peräisin suurimmalta osaltaan ensimmäisen maailmansodan ajoilta ja täysin moderneina voitiin pitää vain 59:ää tykkiä. Lisäksi lähes 500 tykin mallivuosi sijoittui 1800-luvulle.


text:
Talvisodan aikana pioneeriaselajin materiaalin todettiin olevan pahasti puutteellista, jota ongelmaa saatiin osin ratkaistua jo talvisodan aikana. Välirauhan aikana laaditusta perushankintaohjelmasta ehdittiin ennen jatkosotaa toteuttaa noin puolet, jolla paikattiin suurimmat puutteet pioneerimateriaalin suhteen. Materiaalitilanne oli eräiden välineiden osalta jatkosodan syttyessä seuraava:
Pioneerimateriaalin osalta kalusto siis lisääntyi, mutta myös monipuolistui välirauhan aikana käsittäen jatkosodan syttyessä noin 500 eri nimikettä. Pioneeriaselajin toimintaa jatkosodan alusta lähtien haittasi kuljetuskaluston (lähinnä kuorma-autojen) vähäisyys.


text: Samoin kuin pioneerialalla oli myös viestialalla todettu talvisodan aikana merkittäviä puutteita, joita pyrittiin korjaamaan jo talvisodan aikana. Välirauhan aikaisen perushankintaohjelman mukaisista hankinnoista ehdittiin ennen jatkosodan syttymistä toteuttamaan vain puolet. Viestimateriaalin osalta tilanne jatkosodan syttyessä oli seuraava (suluissa puute - / ylitys + määrävahvuuksista):


text: Radiokaluston käyttöä ja huoltoa vaikeutti merkittävästi radioiden suuri mallikirjavuus. Radiokaluston kenttäkelpoisuus oli lisäksi sangen vaihtelevaa mm. teknisten ominaisuuksiensa tai käytettävyytensä suhteen. Lisäksi kiinteiden puhelinyhteyksien rakentamiseen tarvittavia materiaaleja ei ollut hyökkäyssodan edellyttämiä määriä, vaikka puolustuksessa ne riittivätkin. Hyökkäyssodassa tarvittavia, liikkuvia radioasemia tai puhelinkeskuksia, ei oltu saatu hankittua lainkaan. Tykistön tulenjohtoradioiden puutetta jouduttiin korvaamaan jalkaväen radioilla, josta syystä jalkaväelle voitiin jakaa vain noin puolet määrävahvuuksien edellyttämästä määrästä radiokalustoa.


text: Välirauhan aikana puolustusvoimien materiaalitilanteen positiivinen kehitys jatkui myös huoltoalaan kuuluvien materiaalierien osalta vaikka puutteita esiintyikin lähes kaikkien nimikkeiden osalta jatkosodan syttyessä. "Intendentuuri-materiaalin" osalta päästiin siihen, että perustettaville joukoille voitiin jakaa lähes määrävahvuuksien mukainen varustus, vaikka mm. kypäristä ja kenttäpulloista puuttui noin 20 %. "Lääkintämateriaalista" puuttui 20-50 %, josta huolimatta kenttäarmeija voitiin varustaa lähes määrävahvuuksien mukaan. "Eläinlääkintämateriaalin" osalta tilanne oli hieman parempi. "Kuljetusvälinemateriaalissa" tilanne oli hyvin vaihteleva ja puutteita suunniteltiin paikattavaksi siviilielämältä tehtävin pakko-otoin. Esimerkkeinä mainittakoon vaikka, että polkupyöriä oli puolustusvoimien varastoissa n. 85 % lasketusta tarpeesta, kun taas kuormauspeitteitä oli vain puolet lasketusta tarpeesta. Joitakin materiaalilajikkeita oli saatu hankittua jopa yli ns. varausnormien siten, että oli pystytty varautumaan mahdollisesti alkavan sodan alkukuukausien kulutukseen (mm. ruoan kuljetus- ja säilytyskalustoa, satuloita, tykkivaljaita jne.).


text: Ilmapuolustuksen, joka jakaantui kolmeen eri osa-alueeseen (lentojoukkoihin, ilmatorjuntajoukkoihin ja ilmavalvontajoukkoihin), materiaalinen tilanne kehittyi alempana kerrotun mukaisesti (pl. ilmavalvontajoukot).


text: Talvisodan alkaessa Suomen ilmavoimilla oli käytettävissään mm. 51 hävittäjä-, 18 pommitus-, 56 yhteistoiminta- sekä 178 koulutuskonetta. Taisteluarvoltaan edes tyydyttäviksi oli sodan aikana osoittautunut vain 41 hävittäjää (Fokker D.XXI -tyyppiset), joista lentokuntoisia sodan alkaessa 31 kpl) ja 18 varsinaista pommituskonetta (BL, joista lentokuntoisia 16). Taistelutappioista huolimatta lentojoukkojen käytössä ollut kalusto lisääntyi sodan aikana, koska Suomeen saapui ulkomailta uusia lentokoneita. Suomen oma lentokoneteollisuus joutui sodan aikana keskittymään ainoastaan olemassa olevien koneiden korjaustoimintaan, eikä uusia lentokoneita talvisodan aikana valmistunut. Lentokoneiden maahan saapuminen ei käytännössä tarkoittanut valmiita taisteluyksiköitä. Vain osa koneista ehti osallistua sotatoimiin ja mm. lentäjien ja mekaanikkojen koulutus uusiin konetyyppeihin oli vielä pahasti kesken. Sodan päätyttyä (tilanne 15. maaliskuuta 1940) Suomessa oli yhteensä:


text: Ilmavoimien lentokoneiden kokonaismäärä talvisodan päättyessä oli 231 (pl. harjoitus- ja koulukoneet), joista peräti 62 kpl oli sotatoimiin kelpaamattomia tai jopa poistokuntoisia. Välirauhan aikana jälkimmäisistä osa siirrettiin koulutuskäyttöön tai todellakin poistettiin käytöstä. Talvisodan aikana suomalaiset menettivät 62 lentokonetta, joista (tappioluvuissa mukana myös ruotsalaisten vapaaehtoisten pohjois-Suomessa menettämät koneet):


text: Välirauhan aikana ilmavoimien lentokalusto lisääntyi edelleen huolimatta vanhempien konetyyppien siirtämisestä koulutuskäyttöön tai kokonaan poistamisesta (=romuttamisesta). Lentojoukkojen kalusto kehittyi merkittävästi myös laadullisesti välirauhan aikana. Jatkosodan syttyessä suomalaisilla oli käytettävissään yhteensä 307 lentokonetta, jotka jakautuivat seuraavasti (tilanne 20. kesäkuuta 1941):


text: Ilmatorjuntajoukkojen kalusto lisääntyi välirauhan aikana myös merkittävästi. Tavoitteena olleista kalustovahvuuksista jäätiin kuitenkin edelleen merkittävästi. Ilmatorjuntajoukoilla oli jatkosodan syttessä käytettävissään:


text: Välirauhan aikana puolustusvoimien ampumatarviketilanne koheni huomattavasti mm. kotimaisen tuotannon ja Saksasta hankittujen ampumatarvikkeiden saavuttua maahan. Puolustusvoimien tavoitteena oli varata kaikille asetyypeille noin 100 päivän arvioitua kulutusta vastaava määrä ampumatarvikkeita, mutta mm. aseiden määrävahvuuksien kasvaessa organisaatiomuutosten myötä ei 100 päivän varausnormeja pystytty täyttämään kuin harvoissa tapauksissa. Puolustusvoimien varikoissa oli jatkosodan syttyessä mm. seuraavia määriä ampumatarvikkeita (suluissa puute – tai ylitys + mainitusta varausnormista):


text: Tykistön ampumatarviketilanteen kannalta oleellista oli se, että suomalainen teollisuus kykeni välirauhan aikana kasvattamaan kapasiteettiaan nimenomaan kranaatinheittimistön ja tykistön tarvitsemien sytyttimien tuotannossa. Sytyttimiä pystyttiin tuottamaan tykistön osalta jopa 1,5 miljoonaa kappaletta ja kranaatinheittimistöllekin noin 700 tuhatta kappaletta välirauhan aikana. Tärkeimpien tykkimallien ampumatarviketilanne oli osin jopa tyydyttävä varattujen laukausten määrän ollessa noin 1 500 kpl tykkiä kohden (talvisodan alkaessa vain 675 kpl). Osalla tykkimalleista ei sen sijaan ollut läheskään tarvittavia määriä ampumatarvikkeita ja lisäksi erikoisammusten puuttuminen heikensi uuden sodan alettua tykistön käyttöarvoa.


title: Nokia Asha 303

text: Nokia Asha 303 on Nokian valmistama QWERTY-näppäimistöllä ja kosketusnäytöllä varustettu S40-käyttöjärjestelmällä toimiva matkapuhelin. Se julkistettiin Nokia World 2011-tapahtumassa. Nokia Asha 303:n hintaluokka on noin 110-120 euroa alueesta riippuen.


title: Raumaster

text: Raumaster Oy on raumalainen 1984 perustettu teollisuusalan yritys, joka valmistaa kuljetinjärjestelmiä teollisuuden tarpeisiin. Yritys työllistää noin 250 työntekijää ja sen liikevaihto on useamman vuoden ajan ollut noin 100 miljoonan euron luokkaa. Raumasterin toimitusjohtajana toimii John Bergman.


title: Raumaster

text: Raumasterin keskeinen tuote ovat raskaan teollisuuden kuljetinjärjestelmät. Niitä toimitetaan tyypillisesti ympäristöihin, joissa vuosittainen käyttöaika on 8 000 tunnin luokkaa. Ratkaisut kattavat kaiken materiaalinkuljetuksen, jota tarvitaan esimerkiksi selluteollisuudessa, kiinteää polttoainetta käyttävissä voimalaitoksissa tai jätteenkäsittelylaitoksissa. Tyypillisiä energiateollisuuden käyttämiä kiinteitä polttoaineita ovat esimerkiksi puupohjainen biomassa, turve, hiili ja energiajäte.


title: Raumaster

text: Raumasterin tuotteisiin kuuluvat myös pneumaattiset kuljettimet, joita suunnitteleva ja valmistava yksikkö sijaitsee Sastamalassa. Niitä tarvitaan tyypillisesti jauhemaisten aineiden kuten hiekan, kalkin ja kipsin käsittelyssä.


title: Raumaster

text: Raumaster Groupiin kuuluu myös Raumaster Paper. Sen toimialaa ovat paperiteollisuuden valmiin paperin käsittelylaitteet. Tuotteisiin kuuluvat ratkaisut pituusleikkaukseen, hylsynkäsittelyyn, paperirullien kuljetukseen ja pakkaamiseen, sekä varastointiin.


title: Extraordinary Measures

text: Extraordinary Measures (televisioesityksessä myös Extraordinary Measures - Elämä veitsenterällä) on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut tositapahtumiin perustuva lääkäri-draamaelokuva, jonka on ohjannut Tom Vaughan. Elokuva kertoo John Crowley -nimisestä bioteknikosta, joka perustaa yrityksen valmistamaan lääkettä lastensa sairauteen. Elokuvan pääosia esittävät Brendan Fraser, Harrison Ford, Keri Russell, Courtney B. Vance, Meredith Droeger, Diego Velazquez, Sam M. Hall, Patrick Bauchau ja Jared Harris.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Jääkiekon televisiointi Suomessa aloitettiin vuonna 1961.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Suomessa ensimmäiset televisiossa nähdyt jääkiekko-ottelut toteutettiin vuonna 1961 Sveitsissä pidetyissä maailmanmestaruuskilpailuissa Eurovision välityksellä. SM-sarjaotteluita välitettiin kotikatsomioihin vain satunnaisesti 60- ja 70-luvuilla. SM-liigan ensimmäisellä kaudella 1975–76 televisioitiin vain 3 ottelua, joista jokainen jälkilähetyksenä myöhäisillan ohjelmiston lopuksi. Yleisradiolla ei ollut varaa maksaa liigan pyytämiä oikeussummia, eikä esimerkiksi kevään loppuotteluita TPS:n ja Tapparan välillä nähty tv:ssä lainkaan. Liigan silloisen toimitusjohtaja Kalervo Kummolan mielestä ottelu voitiin televisioida ainoastaan järjestävän seuran suostumuksella sellaisena iltana, jolloin muita otteluita ei pelattu. Liigan mukaan Ylen piti korvata taloudellisesti televisioinnin takia puuttuneet katsojat kotijoukkueelle. Tätä periaatetta monet Ylen johtajat pitivät naurettavana, eikä kummallakaan osapuolella ollut vielä meneen vuoteen halua kehittää liigakiekkoilun ympärille televisiotuotantoa.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: SM-liigan historian ensimmäinen tv-ottelu pelattiin 18. marraskuuta 1975 Ilveksen ja Jokereiden välillä. Yleisradiolta saatu korvaus ohjattiin kokonaisuudessaan Ilvekselle korvauksena menetetyistä lipputuloista. Liigahistorian toisella kaudella yhdistyksen silloinen puheenjohtaja Tapani Mattila otti kantaa suomalaisen jääkiekkoilun puoliammattilaiskysymykseen kyseisen vuoden SM-liigakirjassa esittämällä televisiointijärjestelmän muuttamista ennen puoliammattilaisen ajan alkamista liigassa, koska silloisten säännösten mukaan MTV ei saanut olla mukana urheilun välityksessä. Mattila myös piti säännöstöä kiusallisena, koska hänen mukaansa vasta mainostajien avulla olisi mahdollisuus päästä eteenpäin kiekkoilun ammattilaistumisessa. Eräässä yhdistyskokouksessa Mattilan kerrotaan jakaneen ajatuksen niin sanotusta "yöjutusta" joka tulisi televisiosta aina pelikierrospäivinä myöhäislähetyksenä "yökukkujien iloksi".


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Vuonna 2005 ilmestynyt Liigatähdet-kirja kertoo 1980-luvun alun tarjonnan olleen verrattain heikkoa kirjan ilmestymisaikaan verrattuna. Vuosien 1980 ja 1985 välillä Yleisradio (silloin ainoa televisiotoimija, ensimmäinen kaupallinen kanava TV3 aloitti toimintasa vuonna 1986; tosin Ylen osaomistuksessa) näytti yhteensä 32 ottelua ja ruutuaikaa sai eniten Tappara - 12 ottelun verran. Liigan ja television suhde muuttui 80-luvun lopulla rajusti Kolmoskanavan ja kaapelitelevision astuessa Ylen kilpailijoiksi sopimusneuvotteluihin. Liiga oli perustamassa silloisten liigakaupunkien kaapeliyhtiöiden kanssa omaa tuotantoyhtiötä. Liigan hallituksen mielestä "aikaansa edellä ollut" liikeidea Suomen Urheilukanava Oy (jota ei pidä sekoittaa vuosina 2001–2010 toimineeseen digiverkon samannimiseen kanavaan) ei kuitenkaan kantanut alkua pidemmälle. Kolmoskanavan tultua markkinoille vuonna 1986 liigan ja Ylen suhteiden ongelmaksi nousi Ylen ja SVUL:n tekemä "puitesopimus Ylen ja urheilujärjestöjen yhteistoiminnasta liikunnan ja urheilun joukkotiedotuksessa". Sopimus astui voimaan uutenavuotena 1987, mutta Jääkiekkoliitto ja liiga eivät koskaan allekirjoittaneet kyseistä sopimusta. Näin ollen kiekkojärjestöt eivät myöskään sitoutuneet Ylen läpi ajamiin mainosrajoituksiin.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text:
Jäähalliympäristössä ongelmaksi muodostuivat pelipaitoihin, jäähän ja plekseihin sijoitetut mainokset sekä kaiuttimista kuuluneet äänimainokset Ylen mainoksettomuuden ja seurojen monivuotisten mainossopimusten takia – lisäksi mainosten sensurointi/poistaminen oli aikanaan hankalaa ja kallista. Seurat halusivat tv-sopimuksen kautta kompensaatiota menetetyistä lipputuloista. Sopimusneuvotteluiden lähtökohdaksi asetettiin Yle-sopimuksen arvon kaksinkertaistaminen. Kesällä 1988 liiga pohti vakavasti yhteistyötä kaikkien kolmen osapuolen - Ylen, kolmosen ja kaapelitoimijoiden kanssa - koska kaikilla oli hyvät puolensa. Ylen kanssa tavoiteltiin tv-korvauksen tuplaamista,
jotta mainosongelma voitaisii seurojen piirissä ratkaista. Lisäksi haluttiin vähintään kuuden runkosarjaottelun televisiointia siten, että jokainen joukkue näkyisi valtakunnan verkossa kerran. Kolmoskanava oli kiinnostunut jopa 9–10 runkosarjapelin näyttämisestä, mutta sopimusteknisistä syistä otteluiden toteutus oli riippuvainen Ylen mainoskiistan ratkeamisesta. Kaapeli-tv-yhteistyö tarjosi liigalle ja seuroille mahdollisuuden pitkälti omatoimiseen ottelutuotantoon. Jos yhteinen urheiluohjelmia tuottava yhtiö (yllä mainittu Urheilukanava Oy) olisi syntynyt, myös vapaampi mainonta olisi ollut mahdollista. Liigahallitus päättikin kokouksessaan kesäkuussa 1988 asettaa keskeiseksi tavoitteeksi yhteisomisteisen tuotantoyhtiön perustamisen.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Mainoskiista alkoi purkautua alkusyksystä ja Ylen kanssa neuvoteltiin sopimus mainonnan rajoittamisesta 2–3-vuotisella siirtymäkaudella. Varsinaiset otteluneuvottelut lykkääntyivät Soulin olympialaisten takia ja kisat johtivat myös mainossopimuksen lykkääntymiseen. Tämä aiheutti ongelmia Ylen osaksi omistamalle Kolmoselle, joka ei sallinut televisiointia mainossopimuksen jäissä olemisen johdosta ja näin ollen liigan ja Kolmosen sopimat alkukauden ottelut jäivät näyttämättä. Uuden sopimuksen riitojen aiheuttama ongelma huipentui 7.10.1988 tapahtuneeseen Mustaan Perjantaihin. YLE oli aloittanut boikotin SM-Liigasta jo edellisen illan Urheiluruudussa. Siinä jopa 1-divisioona sai enemmän juttuaikaa kuin SM-Liiga. YLE myös lopetti kaudella aiemmin aloittamansa Online-yhteyden kiistan vuoksi. Kolmostelevision tilanne oli toinen. Se oli sopinut kaudella 1987 ohjelmatoiminnan laajenemisen myötä 10 ottelun näyttämisen runkosarjasta kauteen ja hyvin harvat pudotuspelit. Vuoden 1988 alussa Kolmostelevisio allekirjoitti SM-Liigan kanssa sopimuksen 30 ottelun näyttämisestä runkosarjasta kausien 1988–1991 välillä ja lisäksi erittäin tarkoin valitut pudotuspelit. Pudotuspelit olivat kuitenkin ottelukohtaisia ja suorana ne nähtäisiin vain jos YLE ei ehtisi niitä lähettämään ohjelma-aikojen rajallisuuden takia. Suurimmat kiistakysymykset olivat raha ja televisioitavien runkosarjaotteluiden määrä. SM-Liigan pomot vaativat vähintään 20 ottelua televisioitavan kauteen ja enemmän mainonnan vapautta. Tämä toteutui kuitenkin vasta kaudella 1990. Riitelyn kestäessä Kolmonenkin lopetti SM-Liigan lähettämisen ja näytti pelejä vain Sporttispurtissa. Kiekkoboikotista hyötyivät kaapelikanavat ja niiden joukossa HTV joka kuitenkin näytti eniten Jokerien ja HIFK:n pelejä. Jussi Tunturi YLE:ltä ja Jyrki Santala Kolmostelevisiosta saivat isot vihat niskoilleen. Kaiken palautteen jälkeen Yle ja liiga sopivat marraskuussa 1988 uuden sopimuksen joka sisälsi viisi runkosarjaottelua (joista Kolmonen sai näyttää kolme) sekä finaaliottelut neljännestä ottelsta eteenpäin. Liigahallitus tarjosi suunnitteila olleen Urheilukanava Oy:n palveluita Kolmoselle, joka teki elokuussa 1989 sopimuksen kolmestatoista runkosarjapelistä. Tavoitteena oli, että Urheilukanava Oy olisi voinut toimia Kolmosen alihankkijana sekä otteluiden toteuttajana, mutta kanava päätyi toisenlaiseen ratkaisuun: se teki liigan ex-toimitusjohtaja Kalervo Kummolan tuotantoyhtiö Vip-Visionin kanssa sopimuksen.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Kolmosen päätös vei liigalta pohjan oman tuotantoyhtiön perustamiselta, eikä Urheilukanava Oy koskaan ehtinyt olla toimiva osakeyhtiö. Tavoitesuunnitelmassa mainittu pay-per-view-palvelukin sai odottaa vielä 15 vuotta toteutumistaan: ensimmäiset maksuottelut toteudettiin kaudella 2003–04. Kummola ja VipVision ideoivat Kolmoselle Hockey Nightin, joka on nykypäivänäkin MTV Median omistaman Canal+:n jääkiekko-ohjelmakokonaisuuden nimi. Vuoteen 2005 asti ohjelman virallinen nimi oli SM-liiga Hockey Night mahdollisen sekaannuksen välttämiseksi Suomessakin näytetyn Hockey Night in Canada-ohjelman kanssa.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Kaudesta 1989–90 Hockey Night on näyttänyt suorina lähetyksinä liigaotteluita joko lauantaisin tai sunnuntaisin ja ohjelmistoon ilmestyivät tuolloin erikoisohjelmat Kiekkotorstai ja Pakkipari. Heti ensimmäisellä kaudellaan Hockey Night-tiimi voitti parhaan jääkiekkotoimittajan Jouko Autero-palkinnon, jonka tiimi sai vielä kahdesti ennen sopimuksen päättymistä vuonna 2005. Tuona aikana ottelut selostettiin kolmen ihmisen voimalla – selostajina oli koko aikana yhteensä neljä eri ihmistä: Mika Saukkonen, Pentti Lindegren, Kari Tyni ja Jani Uotila (jälkimmäinen selosti vain maksullisia otteluita) ja kommentaattoreina toimivat mm. ex-maajoukkuepelaajat Markus Lehto, Raimo Summanen, Pekka Järvelä, Jari Kurri ja Timo Jutila sekä pelaajayhdistyksen toiminnanjohtaja Jarmo Saarela. Haastattelijoita olivat Saukkosen, Järvelän ja Lindegrenin lisäksi Ari Mennander, Inka Korhonen ja Mikko Grönman. Yle lopetti liigaotteluiden näyttämisen kokonaisuudessaan vuonna 1994 ja menetti edeltävänä vuonna myös MM-kisat kahdeksi vuodeksi kaapelikanava PTV:lle.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Vuonna 2001 digitelevision aloittaessa toimintansa MTV, Nelonen ja valtionyhtiöt Veikkaus & Yle aloittivat yhteisomistuksessa toimineen Urheilukanavan, joka näytti jääkiekkoa omistajien mediaoikeuksien puitteissa. Heti kanavan aloittaessa ohjelmistoon kuului televisiossa ennennäkemätön Mestis (sen edeltäjä I-divisioonaakaan ei koskaan nähty televisiossa vaikka se tilanne oli lähellä toteutua kaudella 1988 SM-Liigan tv-kiistojen takia. Siinä vaiheessa 1-divisioonan tv-oikeudet olisivat maksaneet 50 % vähemmän kuin SM-Liigan tv-oikeudet ja YLE oli kiinnostunut hankkimaan niiden oikeudet.), jota näytettiin vuoteen 2009 asti runkosarjan aikana perjantaisin Friday Night Live-brändin alla ja pudotuspelien aikana kaksi ottelua viikossa. Muuhun kanavan kiekko-ohjelmistoon kuului ajan saatossa mm. jääkiekon MM-kisat, SM-liiga, Spengler Cup ja Nordic Trophy. Canal+ näytti vuonna 2002 avatulla maksullisella urheilukanavallaan (ja sen myöhemmillä sisarkanavilla) NHL:n ja Ruotsin Elitserienin otteluita. Kaudella 2003–04 tehtiin suomalaista televisiohistoriaa, kun MTV3 allekirjoitti Oulun Kärppien kanssa Suomen historian ensimmäisen maksu-tv-sopimuksen, joka sisälsi 13 Kärppien vierasottelua MTV3+ -kanavalla jotka näkyivät vain Oulun läänin alueella, mutta jo playoffseissa palvelu laajeni koko maahan. Kuluttajat saattoivat ostaa digiboksiinsa sirukortin 90 euron hinnalla, jolla he saivat mahdollisuuden nähdä yhteensä 22 torstaiottelua, viikoittaisia klassikko-otteluita ja useita makasiiniohjelmia ilmaisten sunnuntailähetysten ja lauantaisen Fan Clubin lisäksi. MTV3 avasi myös netti-tv-palvelun nimeltä Hockey Night Action Video, jolla MTV3+ -paketin ostaneet tai palvelusta erikseen maksaneet asiakkaat näkivät liigaan liittyviä makasiineja, ottelukoosteita ja suoria lähetyksiä. Syksyllä 2004 Nelonen sai oikeudet näyttää Jääkiekon maailmancupia ja näytti Suomen maajoukkueen jokaisen ottelun.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Kauden 2005 päätteeksi MTV3 menetti SM-liigaoikeutensa Neloselle ja Canal+:lle joka jatkoi seuraavalla kaudella otteluiden näyttämistä tiistaisin ja torstaisin runkosarjasta semifinaaleihin asti lopettaen perinteiset sunnuntaiottelut. Nelonen taas näytti puolet semifinaaleista ja finaalit yksinoikeudella sekä neljää viikoittaista makasiiniohjelmaa: otteluaamuisin PreGame-ennakko-ohjelmaa, otteluiltoina Kaikki maalit-koostetta, torstaisin Illan peli-ohjelmaa jossa nähtiin Canal+:n televisioima ottelu 30 minuutin koosteena ja lauantaisin TimeOut-makasiinia jossa Hockey Night Fan Clubin tapaan mm. Pasi Nurminen, Jere Karalahti ja Hannu Kapanen olivat eri paikkakunnilla haastattelemassa kiekkofaneja, kun Laura Ruohola oli Pasilan studiossa esittelemässä illan ottelukoosteita. Seuraavalla kaudella TimeOut sekä Illan peli lakkautettiin ja Nelonen sai oikeuden näyttää yhden lauantaiottelun suorana joka kuukausi runkosarjan ajan. Syksyllä 2008 MTV Median vastikään ostama Canal+ aloitti Nelosen tapaan kuukausittaisen Live-lauantain. Seuraavana keväänä Kilpailuvirasto eväsi MTV:ltä SM-liigan oikeudet perustellen tekonsa kilpailun vääristämiseen ja huutokauppasi ne Parsifal Sportin omistamalle URHOtv:lle, joka alkoi näyttää lauantaiotteluita joka viikko. Samalla MTV osti Urheilukanavalta Mestiksen oikeudet ja siirsi Mestisottelut maksullisen MTV3 MAX-kanavan maanantai-iltoihin. Nelonen osti Urheilukanavan kokonaan itselleen, siirsi kuukausittaiset ottelut sinne syksyn ajaksi ja perusti uutenavuotena 2010 yhdessä Viasatin kanssa uuden maksullisen kanavan Nelonen Sport Pron, jonne se siirsi SM-liigan ja Viasatin kiekkotarjontaan lukeutuneet NHL-, KHL- ja Allsvenskan-liigat. Tämä aiheutti yleisössä suurta kritiikkiä, sillä yhtään SM-liigaottelua ei enää näkynyt vapailla kanavilla.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Tammikuussa 2010 URHOtv aloitti yksinoikeudella Soneran televisioverkossa uuden Total-palvelun, joka sisältää joka ikisen SM-liigaottelun 20 euron kuukausimaksulla ja samaa sisältöä näyttävän Play-netti-tv:n. Järjestelmää kokeiltiin ensi kerran saman kauden playoffeissa ja molemmat palvelut kaatuivat jokaisena playoff-pelipäivänä vähintään kerran massiivisen yleisöryntäyksen takia. Huono yleisökapasiteetti ja monien mielestä luokaton lähetyslaatu aiheuttivat suuren kohun sekä mediassa että yleisön keskuudessa ja URHOtv joutui antamaan kaksi ilmaislippua per ottelu jokaiselle lähetyksen ostaneelle käyttäjälle koko playoffien ajalta. Kauppalehden mukaan URHOtv teki ensimmäisen toimintavuotensa aikana yli 5 miljoonan euron tappiot.


title: Jääkiekon televisiointi Suomessa

text: Keväällä 2010 MTV3 ilmoitti ostaneensa Yleltä jääkiekon MM-kisojen televisiointioikeudet vuosille 2012–2017, joista kahdet ensimmäiset kilpailut järjestettiin osin Suomessa. MTV ilmoitti sijoittavansa kilpailut maksulliseen ohjelmistoonsa ja tämä ilmoitus sai massoilta suuren vihamielisen vastaanoton. Vihaa lietsoi suuremmaksi kansan suuresti arvostaman selostajaääni Antero Mertarannan ilmoitus, jossa hän totesi ettei hän suostu siirtymään kisojen perässä Yleltä MTV3:lle, vaikka onkin freelancer. Hän myöhemmin pyörsi päätöksensä ja MTV julkaisi lokakuussa 2011 uuden kiekkotiiminsä kokoonpanon, johon Mertaranta kuului. Samana syksynä MTV siirsi kaikki kiekkolähetyksensä MTV3 MAXilta Canal+:lle (nyk. C Morelle), aloitti "uuden aikakauden" Hockey Night -ohjelmakokonaisuuden ja siirsi Mestis-ottelut keskiviikkoiltoihin. Vuonna 2017 MTV uutisoi jatkaneensa sopimusta Jääkiekon MM-kisoista vuoteen 2023 asti.


title: Aquapark

text: Pajarinhovin kylpylä, entiseltä nimeltään Aquapark, on sisävesipuisto Kiteellä valtatie 6:n varrella. Vesipuisto avattiin 2010, ja se on yksi Suomen suurimmista vesipuistoista. Kylpylä on rakennettu Matkakeskus Pajarinhovin yhteyteen. Vesipuistossa on kolme suurta vesiliukumäkeä, kaksi poreallasta, lastenallas ja suuria allasalueita. Se on Matkakeskus Pajarinhovin suurin investointi. Vesipuiston nimi muutettiin vuonna 2015 Aquaparkista Pajarinhovin kylpyläksi.


title: Lohner

text: Jacob Lohner & Co oli itävaltaunkarilainen, sittemmin itävaltalainen yritys, joka aloitti toimintansa hevosvaunuvalmistajana.


title: Lohner

text: Vuonna 1896 Lohner aloitti ensimmäisenä maassaan autojen teollisen valmistuksen. Ensimmäisissä malleissa käytettiin voimanlähteinä ranskalaisvalmisteisia Pygmée-moottoreita, mutta yritys siirtyi sähköautojen valmistukseen vuonna 1898. Näitä suunnittelemaan palkattiin nuori insinööri Ferdinand Porsche. Porsche kehitti etuvetoisen Lohner-Porsche -nimellä tunnetun auton, jossa oli pyörännapoihin sijoitetut sähkömoottorit. Autoissa käytettiin myös mixte-nimistä järjestelmää, jossa sähkömoottoreita voitiin käyttää erillisen polttomoottorin ja generaattorin avulla. Vaikka auto toimikin tyydyttävästi, se osoittautui liian kalliiksi valmistaa tavanomaisiin bensiinikäyttöisiin autoihin verrattuna. Lohner myi patentit vuonna 1906 Emil Jellinekille, joka teetti sähkö- ja bensiinikäyttöisiä autoja Austro-Daimlerin tehtaalla. Tämän jälkeen Lohner ei enää valmistanut henkilöautoja.


title: Lohner

text: Vuoden 1906 jälkeen yritys valmisti vielä muutaman vuoden ajan Lohner-Stoll -nimisiä johdinautoja. Toisen maailmansodan jälkeen Lohner teki skoottereita.


title: Jude Gerald Paulraj

text: Jude Gerald Paulraj (s. 28. huhtikuuta 1943) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1968 ja nimitettiin Palayamkottain hiippakunnan piispaksi 23. lokakuuta 2000. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Marianus Arokiasamy, jota avustivat Savarinathen Iruthayaraj ja Peter Fernando.


title: Silvio Siripong Charatsri

text: Silvio Siripong Charatsri (s. 10. joulukuuta 1959) on thaimaalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Ratchaburin hiippakuntaan 19. toukokuuta 1987. Hän sai 4. huhtikuuta 2009 nimityksen Chanthaburin hiippakunnan piispaksi. Piispaksi konsekroinnin suoritti 4. heinäkuuta Lawrence Thienchai Samanchit, jota avustivat Salvatore Pennacchio ja Michael Michai Kitbunchu.


title: Fausto Feliciano Gaibor García

text: Fausto Feliciano Gaibor García (s. 24. tammikuuta 1952) on ecuadorilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Guarandan hiippakuntaan 24. tammikuuta 1981. Hänet nimitettiin Riobamban hiippakunnan vihkipiispaksi ja Naraggaran titulaaripiispaksi 31. lokakuuta 2006. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Victor Alejandro Corral Mantilla, jota avustivat Giacomo Guido Ottonello ja Ángel Polibio Sánchez Loayza.


title: Fausto Feliciano Gaibor García

text: Gaibor García sai 3. toukokuuta 2011 nimityksen Tulcánin piispaksi.


title: Philippe Lakos

text: Philippe Lakos (s. 19. elokuuta 1980 Wien, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa kotimaassaan Erste Bank Eishockey Ligan Vienna Capitalsissa. Isokokoinen Lakos on varsin fyysinen pelaaja, sillä hän johtaa EBEL:n kaikkien aikojen runkosarjan jäähypörssiä kerättyään 592 ottelussa 1448 jäähyminuuttia. Lakos johtaa myös Vienna Capitalsin seurakohtaista kaikkien aikojen runkosarjan ottelu- (539) ja jäähypörssiä (1358). Lakos laukoo oikealta.


title: Philippe Lakos

text: Lakosin kasvattajaseura on WAT Stadlau. Hänen vanhempansa erosivat, kun hän oli 12-vuotias, ja hän muutti äitinsä kanssa Montréaliin. Lakos pelasi Kanadassa viimeisinä juniorivuosinaan 1998–2001 OHL-joukkue Toronto St. Michael's Majorsissa ja sittemmin miesten pelejä ECHL:ssä vuosina 1999–2003. Hän edusti siellä neljän kauden aikana peräti kuutta eri seuraa; Jacksonville Lizard Kingsiä, Toledo Stormia, Florida Everbladesia, Reading Royalsia, Augusta Lynxiä sekä Arkansas RiverBladesia.


title: Philippe Lakos

text: Viimeisen ECHL-kautensa 2002–2003 lopulla Lakos palasi kotimaahansa ja siirtyi Vienna Capitalsin riveihin. Seuraava kausi 2003–2004 oli hänelle ensimmäinen kokonainen miesten pääsarjoissa. Lakosin tulokaskausi Erste Bank Eishockey Ligassa toi 45 runkosarjaottelussa tehot 2+2=4 sekä 161 jäähyminuuttia, joilla hän voitti koko liigan jäähypörssin. Kausi 2004–2005 Lakosilla päättyi Itävallan-mestaruuteen.


title: Philippe Lakos

text: Kaudella 2005–2006 Lakos teki Erste Bank Eishockey Ligan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 2+11=13 ja saavutti sittemmin saman tehopistemäärän myös kaudella 2009–2010. Kaudella 2006–2007 hän teki liigan yhden kauden jäähyennätyksensä 206 minuutillaan, joilla hän sijoittui jäähypörssissä toiseksi. Lakos on edustanut koko tähänastisen EBEL-uransa ajan Vienna Capitalsia, lukuun ottamatta kautta 2008–2009 HC TWK Innsbruckissa, josta hän palasi taas seuraavaksi kaudeksi kotikaupunkiinsa Wieniin.


title: Philippe Lakos

text: Lakos voitti kaudella 2012–2013 pudotuspeleissä Capitalsin sisäisen tehotilaston lukemalla +8.


title: Philippe Lakos

text: Lakos edusti Itävaltaa MM-kilpailuissa vuosina 2003, 2004, 2005, 2007, 2009 ja 2011. Vuoden 2007 turnauksessa hän voitti joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +2. Lakos jakoi vuoden 2011 turnauksen jäähypörssin voiton Latvian Georgijs Pujacsin kanssa 33 minuutillaan ja hänet valittiin Itävallan top-3-pelaajaksi. Lakos pelasi myös I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006 ja 2008, joista kumpikin turnaus päättyi lohkokultaan ja sarjanousuun A-sarjaan. Hän pelasi myös Torinon olympiakisojen 2006 ja Vancouverin olympiakisojen 2010 karsinnoissa. Lakos voitti jälkimmäisessä turnauksessa Itävallan sisäisen tehotilaston lukemalla +5. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä 13. huhtikuuta 2002 Rosenheimissa Saksaa vastaan.


title: Philippe Lakos

text: Lakos pelasi myös alle 20-vuotiaiden C-sarjan MM-kilpailuissa vuosina 1999 ja 2000 sekä alle 18-vuotiaiden C-sarjan EM-kilpailuissa vuosina 1997 ja 1998.


title: Philippe Lakos

text: Lakosin isoveli André on myös Itävallan maajoukkuepuolustaja. Hän pelaa EBEL:ää Orli Znojmossa.


title: Formula 2 -kausi 2011

text: Formula 2 -kausi 2011 oli Formula 2 -luokan kolmas kausi.


title: Formula 2 -kausi 2011

text: Sarjan mestaruuden vei italialainen Mirko Bortolotti. Toiseksi sijoittui sveitsiläinen Christopher Zanella ja kolmanneksi sijoittui espanjalainen Ramón Piñeiro.


title: Bloomington (Indiana)

text: Bloomington on kaupunki Yhdysvaltojen Indianan osavaltion eteläosassa. Kaupungissa asuu vuonna 2010 tehdyn väestönlaskennan mukaan 80 405 ihmistä.


title: Yngve Holmberg

text: Yngve Holmberg (21. maaliskuuta 1925 Bromma, Ruotsi – 29. lokakuuta 2011 Gräddö, Norrtälje, Ruotsi) oli ruotsalainen poliitikko, joka oli maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja 1965–1970.


title: Yngve Holmberg

text: Holmberg valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Tukholman yliopistosta 1951, oli sen jälkeen käräjäoikeudessa 1952–1954, oikeiston kanslian sihteeri 1954–1955, Tukholman kaupungin palveluksessa 1955–1959, Ruotsin elinkeinoelämän keskusliiton palveluksessa 1959–1961 ja vuodesta 1961 oikeistopuolueen puoluesihteeri.


title: Yngve Holmberg

text: Hän oli kansanedustaja 1962–1972 ja oli myös sekä ensimmäisen kamarin että toisen kamarin jäsen. Ensimmäisen kamarin jäsenenä ollessaan hän oli oikeiston ryhmäpuheenjohtaja 1965–1968. Oikeiston puoluesihteeri hän oli 1961–1965 ja puoluejohtaja 1965–1970 (Holmbergin puoluejohtajuuden aikana puolue muutti nimensä 1969 Maltilliseksi kokoomukseksi). Hän oli Hallandin läänin maaherra 1972–1977 ja sen jälkeen muun muassa pääkonsuli Houstonissa Yhdysvalloissa 1978–1982.


title: Yngve Holmberg

text: Holmbergin puheenjohtajuuden aikana oikeistopuolue/kokoomus jatkoi jo 1960-luvun alussa alkanutta takapakkia. Vaaleissa 1968 puolue sai äänistä 13,8 prosenttia. Vuoden 1970 vaaleissa ääniosuus oli 11,5 prosenttia, mikä oli puolueen kaikkien aikojen huonoin tulos.


title: Yngve Holmberg

text: Yngve Holmbergin isä oli toimittaja Nils Holmberg ja äiti Ingeborg Holmberg, o.s. Johansson. Hän oli vuosina 1952–1972 naimisissa kirjastonhoitaja Inga Henrikssonin kanssa.


title: Helsingin sopimus (1974)

text: Itämeren alueen merellisen ympäristön suojelua koskeva yleissopimus eli Helsingin sopimus on Itämerta ympäröivien valtioiden välinen sopimus, joka velvoittaa vähentämään kuormitusta kaikista päästölähteistä, suojelemaan meriluontoa ja säilyttämään lajien monimuotoisuutta. Tämän sopimuksen toteuttamiseksi allekirjoittajavaltiot perustivat HELCOMin. Vuoden 1974 sopimus tuli voimaan 3. maaliskuuta 1980 ja uudistettiin vuoden 1992 sopimuksella, joka tuli voimaan 17. tammikuuta 2000.


title: Red Nichols

text: Ernest Loring ”Red” Nichols (1905–1965) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko ja orkesterinjohtaja.


title: Red Nichols

text: Nichols syntyi vuonna 1905 Ogdenin kaupungissa Utahissa. Hänen isänsä oli musiikinopettaja ja opetti pojalleen kornetin soittoa. Nichols soitti nuorena isänsä puhallinorkesterissa, mutta kiinnostui sittemmin enemmän jazzmusiikista. Vuonna 1923 hän muutti New Yorkiin. Hän soitti ensin kornettia Johnny Johnsonin yhtyeessä ja myöhemmin perusti oman jazzkokoonpanonsa. Lisäksi hän soitti Sam Laninin ja Paul Whitemanin yhtyeissä ja johti orkesteria George Gershwinin Broadway-teatteriesityksissä "Girl Crazy" ja "Strike Up the Band". Yhteensä Nichols esiintyi 1920-luvulla yli 4000 julkaistulla äänitteellä.


title: Red Nichols

text: Nicholsin yhtyeissä esiintyi monia nimekkäitä muusikoita kuten Benny Goodman, Gene Krupa, Jack Teagarden, Jimmy Dorsey, Glenn Miller, Eddie Lang, Miff Mole, Adrian Rollini ja Joe Venuti. Erityisen suosituksi osoittautui Five Pennies -yhtye, jonka Nichols perusti vuonna 1926.


title: Red Nichols

text: 1930-luvun lama sai Nicholsin lopettamaan nauhoittamisen vuonna 1932. Hän perusti swing-yhtyeen ja jatkoi esiintymistä vuoteen 1942 asti, jolloin päätti vetäytyä musiikista. Hän kuitenkin palasi kaksi vuotta myöhemmin liittyen ensin Glen Greyn Casa Loma Orchestraan ja perustaen myöhemmin Five Pennies -yhtyeen uudelleen. Vuonna 1945 hän muutti Los Angelesiin ja teki levytyssopimuksen Capitol Recordsin kanssa.


title: Red Nichols

text: Vuonna 1959 ilmestyi Nicholsin elämästä värikkäästi kertova elokuva "The Five Pennies" (suom. "Laulu viidestä pennistä"), jonka pääosaa esitti Danny Kaye. Elokuva nosti Nicholsin musiikin uudelleen suosioon. 1960-luvulla hän konsertoi Yhdysvalloissa ja Euroopassa yhtyeensä kanssa. Nichols kuoli sydänkohtaukseen 28. kesäkuuta 1965 ollessaan kiertueella Las Vegasissa.


title: Inez Bjørg David

text: Inez Bjørg David (s. 6. helmikuuta 1982 Aarhus) on tanskalainen näyttelijä.


title: Inez Bjørg David

text: Inez kävi teatterikoulua Kööpenhaminassa ja otti yksityistunteja näyttelemisessä. Saksaakin puhuva Inez näytteli muun muassa lyhytelokuvissa "The Date" ja "Dasein", elokuvassa "Wilde Jungs" sekä Xavier Naidoon, DJ Daven ja muiden taiteilijoiden musiikkivideoissa.


title: Inez Bjørg David

text: Inez näytteli saippuaoopperassa "Verbotene Liebe" vuosina 2003–2006 roolinaan "Vanessa von Beyenbach". Kesäkuussa 2006 hän jätti saippuaoopperan ja ryhtyi näyttelemään pääosaroolia "Miriam Saalfeld" telenovelassa "Lemmen viemää", jossa hän pysyi joulukuuhun 2007 asti. Vuotta myöhemmin hän palasi vierailemaan sarjassa. Vuonna 2008 Inez oli viidennellä sijalla miestenlehti "FHM":n listalla "Maailman 100 seksikkäintä naista".


title: Inez Bjørg David

text: Vuodesta 2004 vuoteen 2008 Inez seurusteli näyttelijän Dominic Saleh-Zaki kanssa, jonka hän oli tavannut "Verbotene Liebe" -sarjan kuvauksissa. Inezillä on kaksi siskoa, joista toinen on laulaja Anna David, sekä yksi veli. Inez asuu Berliinissä.


title: Inez Bjørg David

text: Vuonna 2010 David oli vakuutusyhtiö "ERGO"n mainoskampanjan kasvona yhdessä Sebastian Ströbelin ja Samuel Finzin kanssa.


title: Inez Bjørg David

text: Inez on yhdessä näyttelijän Mirko Lang kanssa. Heillä on kaksi tytärtä.


title: Wenzhou

text: Wenzhou () on prefektuuritason kaupunki Zhejiangin maakunnan eteläosassa Kiinassa.


title: Wenzhou

text: Wenzhou Longwanin kansainvälinen lentoasema palvelee kaupunkia ja sen lähialueita.


title: Wenzhou

text: Kaupunki on toinen Ningbo–Taizhou–Wenzhou-rautatien pääteasemista. Kaksi kyseisellä rautatiellä kulkenutta suurnopeusjunaa törmäsivät lähellä Wenzhoun kaupunkia 23. heinäkuuta 2011. Onnettomuudessa kuoli 39 ihmistä ja noin 200 ihmistä loukkaantui.


title: Robert Schörgenhofer

text: Robert Schörgenhofer (s. 21. helmikuuta 1973 Dornbirn, Itävalta) on itävaltalainen jalkapalloerotuomari. Hänestä tuli kansainvälinen erotuomari vuonna 2007.


title: Robert Schörgenhofer

text: Schörgenhofer tuomitsi ensimmäisen ottelunsa Itävallan korkeimmalla sarjatasolla Bundesliigassa syyskuussa 2004. Vajaa kolme vuotta myöhemmin tammikuussa 2007 hän sai myös lisenssin tuomita kansainvälisiä otteluita. Ensimmäisen aikuisten maaottelun hän tuomitsi 10. syyskuuta 2008 Albanian ja Maltan välillä.


title: Gabdulhai Ahatov

text: Gabdulhai Huramovitš Ahatov (, ) (1927 Tatarstan, Neuvostoliitto – 1986 Tatarstan, Neuvostoliitto) oli kielitieteilijä, filologi ja professori (1970).


title: Gabdulhai Ahatov

text: Ahatov kirjoitti noin 200 tieteellistä teosta, sanakirjoja, oppikirjoja ja ohjelmien käsikirjoituksia sekä tieteellisiä julkaisuja yleisen filologian ja tataarien filologian alalta. Tieteellisen perustutkimuksen työtä hän kirjoitti ja julkaisi useita suomalais-ugrilaisia tutkimuksia etenkin suomen kieltä koskien.


title: Gabdulhai Ahatov

text: Useita Ahatovin tieteellisiä teoksia kiiteltiin XIII kansainvälisessä lingvistien kongressissa (Tokio, 1982), ja niitä säilytetään maailman suurimmissa kirjastoissa, kuten Yhdysvaltain kongressin kirjastossa.


title: Gabdulhai Ahatov

text: Ahatovin poika Aidar Ahatov oli julkisuuden henkilö, tiedemies, ekologi, taloustieteilijä, lakimies ja taiteilija.


title: Yhteiskuntafilosofia (kirja)

text: Yhteiskuntafilosofia on Juha Räikän toimittama oppikirja yhteiskuntafilosofiasta. Artikkelikokoelman kirjoittajat ovat Elisa Aaltola, Marko Ahteensuu, Teppo Eskelinen, Kaisa Herne, Matti Häyry, Sanna Joronen, Eerik Lagerspetz, Arto Laitinen, Kati Mikkola, Sari Roman-Lagerspetz, Juha Räikkä, Maija Setälä, Tuija Takala, Mikko Wennberg, Petri Ylikoski ja Mikko Yrjönsuuri.


title: Ashford & Simpson

text: Ashford & Simpson oli yhdysvaltalainen lauluntekijä- ja muusikkoduo, joka koostui avioparista Nickolas Ashford ja Valerie Simpson. He kirjoittivat 1960-luvulla useita menestyskappaleita muille artisteille ja aloittivat 1970-luvun alussa menestyksekkään muusikkouran. Heidän kappaleensa ovat ansainneet 22 kulta- ja platinalevyä.


title: Ashford & Simpson

text: Fairfieldistä Etelä-Carolinasta kotoisin oleva jazztanssija Nickolas Ashford (s. 1942) ja newyorkilainen gospel-laulaja Valerie Simpson (s. 1946) tapasivat 1960-luvun alkupuolella New Yorkin Harlemissa sijaitsevassa baptistikirkossa. Pian tämän jälkeen Ashford liittyi kirkon kuoroon, jossa Simpson soitti pianoa, ja he alkoivat kirjoittaa musiikkia yhdessä. Vuonna 1965 heidät palkattiin lauluntekijöiksi Scepter Recordsille. Heidän ensimmäinen hittinsä oli Ray Charlesin vuonna 1966 levyttämä ”Let’s Go Get Stoned”, jonka menestys sai Motownin perustaja Berry Gordyn palkkaamaan heidät omaan julkaisuyhtiöönsä Detroitiin.


title: Ashford & Simpson

text: Ashford ja Simpson kirjoittivat Marvin Gayelle ja Tammi Terrellille kappaleet ”Your Precious Love”, ”Ain’t Nothing Like the Real Thing” ja ”You’re All I Need to Get By” sekä Diana Rossille kappaleet ”Reach Out and Touch (Somebody’s Hand)”, ”Ain’t No Mountain High Enough” ja ”Surrender”. He tekivät kappaleita myös Gladys Knightille ja työskentelivät tuottajina.


title: Ashford & Simpson

text: Vuonna 1971 Simpson julkaisi ensimmäisen oman albuminsa "Exposed!", ja kaksi vuotta myöhemmin ilmestyi heidän ensimmäinen duojulkaisunsa "Keep It Comin’". He siirtyivät vuonna 1973 Warner Brothers Recordsille. Vuoden 1977 albumi "Send It" myi kultaa ja sisälsi listoilla top 10:een nousseen kappaleen ”Don’t Cost You Nothing”. Heidän ensimmäinen pophittinsä oli ”I Found a Cure” vuoden 1979 albumilta "Stay Free".


title: Ashford & Simpson

text: Vuoden 1980 "A Musical Affair" ei menestynyt yhtä hyvin kuin duon edeltävät albumit, mutta vuonna 1984 julkaistu "Solid" sai hyvän vastaanoton. Albumi myi kultaa ja sen nimikappale nousi listoilla top 20:een Yhdysvalloissa ja Britanniassa nousten Yhdysvalloissa R&B-listan kärkeen.


title: Ashford & Simpson

text: 1980-luvun loppupuolelta eteenpäin Ashford ja Simpson levyttivät harvakseltaan ja tekivät toisinaan kiertueita. Heidän kappaleestaan ”I’m Every Woman” tuli vuonna 1993 hitti, kun Whitney Houston nauhoitti sen "Bodyguard"-elokuvan musiikkiraidalle. Nickolas Ashford kuoli 22. elokuuta 2011 kurkkusyöpään.


title: Svenolof Karlsson

text: Svenolof Karlsson (s. 28. joulukuuta 1953 Luoto) on kirjailija ja viestintäkonsultti. Hän toimii pääosin Suomessa ja Ruotsissa. Seitsemäntoista hänen kirjoistaan on ilmestynyt myös suomeksi.


title: Svenolof Karlsson

text: Karlsson on kirjoittanut tai toimittanut viitisenkymmentä kirjaa, jotka ensi sijassa käsittelevät elinkeinoelämää, johtajuutta, teknologiakehitystä sekä seikkailuja vuorilla ja merillä. Karlssonin suku on keskiajalta lähtien viljellyt maata Purmossa, ja hän on useissa kirjoissa kuvannut maatalouden historiaa Pohjanmaalla. Toisena teemana Karlssonin kirjoissa kulkevat Suomen ja Ruotsin väliset kulttuurierot ja niiden rakentava tai ei-rakentava käyttö kulttuurien kohtaamisessa.


title: Svenolof Karlsson

text: Karlsson on taustaltaan journalisti. Vuosina 1990–1996 hän työskenteli julkaisupäällikkönä ja toimittajana Pohjoismaiden neuvoston sihteeristöön kuuluvassa julkaisuyksikössä.


title: Svenolof Karlsson

text: Svenolof Karlsson toimi Ruotsin kirjailijaliiton (Sveriges Författarförbundin) hallituksessa vuosina 2002–2009. Hän oli Finska Akademin puheenjohtaja v. 2002–2010. Finska Akademin on Ruotsissa toimivien suomalaistaustaisten henkilöiden aatteellinen yhdistys. Hän on toiminut Samfundet Sverige–Finlandin hallituksessa vuodesta 2013.


title: Svenolof Karlsson

text: Karlsson julkaisi yhdessä Anders Lugnin kanssa v. 2009 kirjan "Att förändra världen (Changing the world)", joka kuvaa tieto- ja teleliikenteen pohjoismaisia menestystekijöitä. Keväällä 2011 Karlsson julkaisi teoksen "The Pioneers" Telian ja Soneran uraauurtavasta työstä. Vuonna 2013 ilmestyi hänen kirjansa "Nörtit. Pohjalainen erikoisuus", jossa pohditaan, miksi niin monilla IT-uranuurtajilla on kytköksiä Pohjanmaalle.


title: Svenolof Karlsson

text: Vuosina 2016 ja 2017 ilmestyi kaksiosainen Rani Plastista kertova teos, "Kotiseuturakas maailmanmatkaaja 1-2," joka kuvaa laajasti muoviteollisuuden kasvua ja kehittymistä Pohjanmaalla.


title: Svenolof Karlsson

text: Hän työskenteli Dagens Industri-lehden energiatoimittajana vuosina 2013–2015.


title: Svenolof Karlsson

text: Svenolof Karlssonille myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan ritarimerkki v. 2017 ”Suomen ja Ruotsin välisen kulttuuriyhteistyön edistämiseksi tehdystä työstä”.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: And the Hits Just Keep on Comin' on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Michael Nesmithin vuonna 1972 julkaistu studioalbumi. Nesmith tuli tunnetuksi vuonna 1966 The Monkees -televisiosarjan myötä.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Nesmith on itse tuottanut tämän albuminsa omalle yhtiölleen The Pacific Arts Corporation Inc. Äänityksestä ja miksauksesta on vastannut Lehan Kent Tunks.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Euroopassa LP-levyjä on valmistanut ja jaellut vuonna 1977 Island Records Ltd., jonka osoite on ollut 22 St. Peter's Square, Lontoo. Julkaisuluvan on myöntänyt neworkilainen RCA Records, jonka luettelossa albumi oli alun perin tunnuksella RCA LSP-4695. Suomeen levyjä on tuonut Scandia.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: LP-levyssä on avautuvat kannet. Sisäpuolella on kuva nojatuolissa istuvasta Nesmithistä neljän naisen seurassa. Nesmithillä on lukemisinaan Dee Brownin kirja "Bury My Heart at Wounded Knee". Huoneentaulussa on sama teksti kuin tämän albumin nimessä. Kyseessä on vitsi, sillä tähän mennessä Nesmithillä oli ollut vain kaksi listoille päässyttä (mutta sitäkin tasokkaampaa) singleä: "Joanne" ja "Silver Moon".


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Albumi on omistettu Annalee Huffakerille.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Albuminsa saatetekstissä 'Papa Nes' kertoo, että artistina olemisen etuja on se, että hän voi aina silloin tällöin käyttää ammattitaitoaan hyväkseen kirjoittamalla itselleen tämän albumin kaltaisia viestejä. Nesmith kertoo yrittäneensä käyttää taitojaan niin, että kuulija ei tuntisi itseään ulkopuoliseksi, vaan että musiikki vaikuttaisi kuulijan tietoisuuteen. Nesmith on tehnyt musiikkiaan rehellisesti ja niin kauniiksi ja harmoniseksi kuin mahdollista.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Soundi-lehden Mikko Montonen piti albumia yhtenä kauneimmista, mitä hän on kuullut. Samalla hän hämmästeli sitä, että tätä mestariteosta myytiin alun perin vain 400 kappaletta.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Zig Zag -lehden Nesmith-asiantuntija John Tobler piti albumia miehen siihen mennessä (1975) parhaana.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Kaikki kappaleet ovat Michael Nesmithin tekemiä ja sovittamia. Julkaisija on Screen Gems-Columbia. Kappaleiden sanat on painettu LP-levyn takakanteen.


title: And the Hits Just Keep on Comin’

text: Albumin tunnetuimpia kappaleita on "Different Drum", jonka on levyttänyt myös Linda Ronstadt The Stone Poneys -yhtyeen riveissä jo vuonna 1967.


title: Blåfjellet

text: Blåfjellet voi tarkoittaa seuraavia:


title: Christiane Legrand

text: Christiane Legrand (21. elokuuta 1930 Aix-les-Bains, Rhône-Alpes, Ranska – 1. marraskuuta 2011) oli ranskalainen jazzlaulaja, Swingle Singersin solisti.


title: Christiane Legrand

text: Legrandin isä oli orkesterinjohtaja, elokuvasäveltäjä Raymond Legrand ja veli elokuvasäveltäjä Michel Legrand.


title: Christiane Legrand

text: Legrand lauloi 1950-luvulla yhtyeissä Les Blue Stars ja Double Six of Paris. Hän oli Swingle Singersin alkuperäinen soolosopraano, ja hän lauloi Madame Emeryn laulut elokuvassa "Cherbourgin sateenvarjot", jonka musiikin on säveltänyt hänen veljensä Michel Legrand. Elokuvasa "Rochefortin tytöt" hän lauloi Judithin laulajamat laulut. Hän on tehnyt ranskankielisen dubbauksen nimiroolille elokuvassa film "Maija Poppanen" (1964).


title: Christiane Legrand

text: Legrand lauloi sopraanoa kappaleessa "Fires (Which Burn Brightly)" Procol Harumin vuonna 1973 ilmestyneellä albumilla "Grand Hotel".


title: Byrne

text: Byrne on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Von Albedyl

text: Von Albedyl on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu vapaaherrallinen aatelissuku numero 182. Nimellä d'Albedyhll tunnettu suku oli alun perin Italiasta kotoisin, mistä se muutti 1300-luvulla Liivinmaalle. Sukuun kuuluivat:Myös von Adbedyl-suvun muut jäsenet jatkoivat kiertelevää kansainvälistä uraansa eri maiden armeijoissa. Otto von Albedyl liittyi Saksin joukkoihin ja Otto Fritz von Albedyl siirtyi Englantiin, missä hänestä tuli kuninkaan kamariherra.


title: The Fabulettes

text: The Fabulettes on suomalainen naislauluyhtye, joka on esittänyt soul-vaikutteista musiikkia 1990-luvulta lähtien. Yhtyeen jäsenet ovat nykyään Mari Hatakka, Tiina Isohanni ja Saara Soisalo.


title: The Fabulettes

text: Vuonna 2011 yhtye oli mukana 5. toukokuuta Helsingin Savoy-teatterissa järjestetyssä konsertissa UMO Rytmi: Soul Night Sam Huberin ja Ronjan taustalaulajina. Konsertista kuultiin tallenne YLE Radio 1:ssä.


title: Another Night

text: Another Night on brittiläisen Camel-yhtyeen kappale vuonna 1976 julkaistulta albumilta "Moonmadness". Myös singlenä julkaistun kappaleen kirjoittivat kitaristi Andrew Latimer, kosketinsoittaja Peter Bardens ja rumpali Andy Ward. Kappaleen kitarariffissä on mukana pieniä hard rock -vaikutteita.


title: Another Night

text: Kappaleen singleversio on huomattavasti albumiversiota lyhyempi; albumiversio kestää lähes seitsemän minuuttia, singleversion ollessa editoitu vajaaseen kolmeen ja puoleen minuuttiin. Singlen B-puolella on liveversio "Moonmadness"-albumin päätösraidasta ”Lunar Sea”. Singlen julkaisi Britanniassa Decca Records ja Yhdysvalloissa Janus Records.


title: Another Night

text: "Moonmadness"-albumilla on yhtyeen jokaisen jäsenen persoonaa kuvaava kappale. ”Another Night” kuvaa basisti Doug Fergusonia.


title: Nankai

text: Nankai on kaupunkipiiri Tianjinin kaupungissa Kiinassa. Kaupunkipiiriä rajaa Haijoki idässä ja Chentangzhuangin rautatie lännessä ja etelässä. Nankain kaupunkipiirissä on Tianjinin museo, Tianjinin radio- ja televisiotorni. Nankaissa on kaksi yliopistoa: Tianjinin yliopisto ja Nankain yliopisto.


title: Saarenojan muinainen asuinpaikka

text: Saarenoja 2 on Lappeenrannan (entinen Joutseno) Kuurmanpohjassa sijaitseva vuodesta 2000 saakka kaivettu kivikautinen (varhaismesoliittinen) asuinpaikka., josta on löytynyt kivityökalujen valmistamisesta syntyneitä kvartsi-iskoksia, pieniä esineitä ja palanutta luuta.


title: Saarenojan muinainen asuinpaikka

text: Vuoteen 2010 mennessä on löydetty kaksi palanutta hirvenluun palaa, joille on tehty radiohiiliajoitukset. Toinen luu ajoitettiin 8800-8350 eaa. (Hela-758) eli noin 8600 eaa. ja toinen 8750-8330 eaa. (Hela-728) eli noin 8500 eaa.. Asuinpaikka kuuluu tämän perusteella varhaiseen mesoliittiseen kauteen.


title: Saarenojan muinainen asuinpaikka

text: Kaivauksissa tavattiin pii- ja kvartsi-iskoksia yhtä paljon sekä erilaisia piistä ja kvartsista valmistettuja esineitä. Kaapimia ja uurtimia oli valmistettu kummastakin materiaalista, mutta nuolenkärjet ja yksi taltta vain piistä. Vuonna 2000 löydettiin myös luuesine, mikä on Suomen happamissa oloissa harvinaista. Luukärki on muodoltaan pyöreä ja saattaa olla peräisin Sigir-tyyppisestä luisesta nuolenkärjestä. Kiviesineiden muotoilu muistuttaa Kundan kulttuurin esineistöä esimerkiksi Pullin asuinpaikalla Virossa. Asuinpaikkaa voidaankin pitää Kundan kulttuurin varhaisvaiheeseen kuluvana.


title: Saarenojan muinainen asuinpaikka

text: Kaivauksissa 2008 ja 2009 ei vielä paljastunut nuotiopaikkoja, punamultahautoja tai asumuksien pohjia. Myöskään pihapiirin reunoja tai rannan paikkaa ei tuolloin tavattu. Saarenoja 2:n paikalla on joskus historiallisella ajalla viljelty maata, vaikka alue on nykyään ollut tiheää metsää. Myöhemmin, 2010-luvulla, merkkejä pysyvästä asutuksesta on löytynyt. Kaivauksissa on löydetty puolen metrin syvyyteen kaivettuja seitsemän metriä pitkiä ja kolme metriä leveitä soikioita. Kaivaminen maahan viittaa pysyvään asutukseen. Kaivauspaikoista vanhemman, Saarenoja 2:n, asukkaat ovat todennäköisesti tulleet idästä.


title: Saarenojan muinainen asuinpaikka

text: Luonto oli kyseisellä aikakaudella lämmennyt nopeasti jääkauden aikaisesta arktisesta ilmastosta, mutta se oli vielä kylmempi kuin se nykyään on. Sekä kesällä että talvella oli nykyistä kuivempaa, joten talvet olivat vähälumisia. Avonaisissa ja valoisissa metsissä kasvoivat valtapuina koivu ja mänty. Siitepölytutkimukset osoittavat, että mastossa viihtyivät kanervat ja heinät, katajat ja pihlajat.


title: Saarenojan muinainen asuinpaikka

text: Salpausselän eteläpuolen maasto oli mäkistä ja seudulla oli useita Ancylusjärven lahtia. Seudun pohjoispuolella aukeaa nykyään Saimaa, joka kuului siihen aikaan Ancylusjärveen. Asuinpaikka sijaitsi pitkän ja noin 200-300 metriä leveän lahden hiekkaisella pohjoisrannalla. Lahden suu aukesi Laatokkaan päin, joka myös oli osa Ancylusjärveä. Koilliseen aukesi estettä laaja Euraasia, jonka biodiversiteetti oli mannermainen ja runsas. Useimmat nykyiset nisäkkäät vaelsivat metsissä ja makeanveden kalat ja norppa Ancylusjärvessä.


title: 578 Happelia

text: 578 Happelia on Marsin ja Jupiterin välisellä alueella, asteroidivyöhykkeellä eli päävyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Max Wolf vuonna 1905. Pikkuplaneetta sai nimensä maalari Carl Happelin mukaan. Ennen kuin tämä asteroidi sai nimensä, se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1905 RZ. Happelian läpimitta on noin 69 kilometriä ja pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 10,06 tuntia.


title: Hyria koulutus

text: Hyria koulutus on yhtiö, joka järjestää ammatillista koulutusta pääasiassa Hyvinkäällä ja Riihimäellä. Hyrian omistavat Hyvinkään kaupunki, Riihimäen kaupunki, Hausjärven kunta, Lopen kunta ja Hyvinkään–Riihimäen Seudun Ammattikoulutussäätiö.


title: Hyria koulutus

text: Toimipisteitä Hyria koulutuksella on seitsemällä eri paikkakunnalla. Toimipisteet sijaitsevat pääsääntöisesti Hyvinkäällä ja Riihimäellä, koulutuksia järjestetään myös valtakunnallisesti. Opiskelijoita on vuosittain lähes 11 000, joista nuoriso-opiskelijoita noin 2 700 (Hyria ammattiopisto). Suurin osa nuoriso-opiskelijoista suorittaa ammatillista perustutkintoa. Aikuisopiskelijoina Hyriassa opiskelee vuosittain noin 3 700 tutkintoon tähtäävässä koulutuksessa. Lyhytkoulutuksissa käy vuosittain lähes 4 000 aikuisopiskelijaa.


title: Hyria koulutus

text: Vuonna 2009 Hyrialla oli 17 toimipistettä kymmenellä paikkakunnalla. Henkilökuntaa Hyrian palveluksessa on 515, joista 474 kokoaikaisia ja 378 vakituisia (31.12.2010).


title: Hyria koulutus

text: Hyrian vuoden 2010 liikevoitto oli 891 395,36 euroa.


title: Hyria koulutus

text: Hyria koulutus aloitti toimintansa elokuussa 2009. Kolmen koulutuksenjärjestäjän toiminnot yhdistettiin ja Hyvinkään-Riihimäen alueen ammatillinen koulutus liitettiin yhden toimijan alle. Hyria koulutukseen yhdistyivät Hyvinkään kaupungin, Riihimäen ammattioppilaitoksen kuntayhtymän ja Hyvinkään-Riihimäen Ammattikoulutussäätiön oppilaitokset, jotka muodostavat yhden hallinnollisen kokonaisuuden.


title: Hyria koulutus

text: Hyriaan liitetyt oppilaitokset olivat Hyvinkään ammattioppilaitos, Hyvinkään kauppaoppilaitos, Hyvinkään taidekoulu, Hyvinkään terveydenhuolto-oppilaitos, Uudenmaan maaseutuopisto, Hyvinkään-Riihimäen aikuiskoulutuskeskus, Riihimäen ammattioppilaitos ja alueen Oppisopimuskeskus.


title: Santa (elokuva)

text: Santa on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut suomalais--liettualainen elokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Marius Ivaskevieius. Elokuvan pääosassa esiintyy Tommi Korpela.


title: Santa (elokuva)

text: Santaa kuvattiin Rovaniemellä kesällä 2012.


title: Santa (elokuva)

text: Elokuva sai ensi-iltansa Liettuassa 31. joulukuuta 2014.


title: Almfelt

text:
Almfelt on Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 2079. Suku on lähtöisin Almbyn kyläsrä Örebrosta, missä Peter Almqvist syntyi. Hänestä tuli Kreivi Dohnan rykmentin pastori ja hän avioitui rykmentin kapteenin Wittrockin tyttären kanssa. Vaimo oli kotoisin Holsteinista.
Suvun tunnettuja jäseniä ovat:


title: Jumissa

text: Jumissa ("Parked") on Darragh Byrnen ohjaama suomalais-irlantilainen draamaelokuva vuodelta 2010. Elokuvan pääosissa näyttelevät Colm Meaney, Colin Morgan ja Milka Ahlroth. Elokuvaa kuvattiin tammi- ja helmikuussa 2010. Elokuvan tuotti suomalainen tuotantoyhtiö Helsinki-filmi.


title: Alströmer

text:
Alströmer oli Ruotsin ritarihuoneeseen kirjoitettu aatelissuku numero 1938 ja vapaaherrallinen suku numero 302.
Suku on kotoisin Alignäsistä, jossa Thore Carlsson (1652-1702) oli köyhä porvari.


title: Alströmer

text: Suvun tunnettuja jäseniä olivat:


title: Linnavuori (Nokia)

text: Linnavuori on Nokian kylä. Linnavuoren asuinalue on syntynyt jatkosodan aikana Linnavuorelle rakennetun lentokoneteollisuuden käyttämän työväen asuinalueeksi. Linnavuoren asukasluku vuonna 1990 oli 878 henkeä ja vuonna 2015 se oli 793.


title: Linnavuori (Nokia)

text: Alueella sjaitsee muinaisjäännös nimeltä Siuron muinaislinna.


title: Linnavuori (Nokia)

text: Valtion Lentokonetehtaan Linnavuoren moottoritehdas on toiminut siellä vuodesta 1943 lähtien. Tehdas toimi alkuvaiheissaan VL Myrsky -hävittäjän kokoonpanotehtaana ja valmisti myöhemmin lentokoneiden valmistukseen tarvittuja osia, kuten moottoreita. Nykyään dieselmoottorien valmistus on amerikkalaisomistuksessa ja nimeltään Agco Power.. Kaasuturbiinien ja dieselmoottorien huoltotoiminnot ovat osa Patria-konsernia.