title: Filosofisia tutkimuksia

text: "Tractatus Logico-Philosophicuksen" julkaisemisen jälkeen Wittgenstein katsoi ratkaisseensa kaikki filosofian ongelmat ja lähti kansakoulunopettajaksi Itävaltaan. Vuonna 1929 hän kuitenkin palasi takaisin Cambridgeen, missä hän oli nuorempana opiskellut. Aluksi hän lähinnä pyrki selventämään aiempaa filosofiaansa, mutta noin vuonna 1933 hänen filosofiansa sai uuden suunnan: Hän huomasi tehneensä "Tractatuksessa" ”vakavia virheitä”, mihin vaikuttivat myös hänen käymänsä keskustelut etenkin Frank Ramseyn ja Piero Sraffan kanssa. Vuosina 1933–35 hän saneli opiskelijoilleen huomautuksia, jotka on julkaistu nimellä "Sininen ja ruskea kirja", ja jotka julkaisija on alaotsikoinut ”Filosofisten tutkimusten esitutkimuksiksi”. ”Ruskea kirja” muistuttaa sisällöltään "Filosofisten tutkimusten" varhaisempia osia.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Vuonna 1936 Wittgenstein muutti Norjaan ja kirjoitti siellä ensimmäisen version "Filosofisista tutkimuksista". Hän palasi Cambridgeen ja kirjoitti teokselle esipuheen, mutta ei ollut vielä tyytyväinen teokseen. Vuonna 1945 hän kirjoitti teoksesta uuden version ja poisti siitä matematiikan filosofiaa koskevan osan. Teoksen ensimmäisen osan Wittgenstein kirjoitti sen lopulliseen muotoon myöhemmin samana vuonna ja lisäsi teokseen sen toisen osan. Hän ei ollut tyytyväinen lisäämäänsä aineistoon, vaan kirjoitti sitä vuoteen 1949 saakka tiivistäen sen muotoon, jossa se on lopulta julkaistu.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein suunnitteli teoksen julkaisemista elinaikanaan, ja halusi julkaista sen yhdessä "Tractatuksen" kanssa, koska teos olisi hänen mukaansa parhaiten ymmärrettävissä, kun sitä vertaisi hänen aiempiin ajatuksiinsa. Tätä ei kuitenkaan tapahtunut. Teoksen käänsi englanniksi Wittgensteinin oppilas Elizabeth Anscombe.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: "Filosofisia tutkimuksia" koostuu kahdesta osasta. Ensimmäisen osan Wittgenstein oli muokannut lopulliseen muotoonsa jo vuonna 1946, ja toinen osa koostuu hänen vuosina 1946–1949 kirjoittamistaan huomautuksista, jotka hänen jäämistönsä haltijat toisen osan editoivat painokuntoon. Ensimmäisessä osassa on 693 numeroitua kappaletta, ja toisessa osassa 14 pidempää osiota.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Teoksen ensimmäinen osa on enimmäkseen kriittinen: siinä Wittgenstein esittää, missä suhteessa monet perinteiset filosofiset käsitykset ovat virheellisiä. Toisessa osassa Wittgenstein puolestaan käsittelee erilaisia filosofisia ongelmia eri näkökulmista.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: "Filosofisissa tutkimuksissa" Wittgenstein ei vain esitä väitteitä ja argumentoi niiden puolesta, vaan pyrkii dialogiin lukijan kanssa ja saattamaan tämän tiettyihin päätelmiin itsenäisesti. Hän esittää usein lukijalle jonkin ajatuskokeen, kuvaa, miten lukija todennäköisesti on taipuvainen suhtautumaan siihen, ja osoittaa lopuksi, miksi tämä näkemys on virheellinen.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgensteinin esitystapa ei "Filosofisissa tutkimuksissa" ole erityisen systemaattinen: hän siirtyy aiheesta toiseen, palailee edeltäviin aiheisiin ja tarkastelee samoja aiheita eri näkökulmista.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: "Filosofisia tutkimuksia" -teosta on tulkittu kahdella tavalla: Wittgensteinin ajatellaan siinä joko yrittävän vakavasti vastata filosofisiin ongelmiin tai vaihtoehtoisesti pyrkivän hälventämään lukijansa uskoa siihen, että käsitellyt ongelmat ovat todellisia ongelmia. Teoksesta voidaan löytää tukea molemmille tulkinnoille.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: "Filosofisia tutkimuksia" alkaa lainauksella Augustinuksen teoksesta "Tunnustukset", jossa tämä kertoo oppineensa kielen kuuntelemalla vanhempiensa puhetta ja tarkastelemalla heidän eleitään ja havaitsemalla siten, mihin heidän sanansa viittasivat. (§1) Wittgensteinin mukaan tämä käsitys sisältää määrätynlaisen kuvan kielestä: ”[k]ielen sanat nimeävät olioita – lauseet ovat tällaisten nimitysten yhdistelmiä.” (§1) Tähän kuvaan sisältyy puolestaan se idea, että jokaisella sanalla on siihen rinnastettu merkitys, "olio, jota sana edustaa" (§1). Wittgenstein huomauttaa, että kuvatessaan oppimistaan Augustinus ajattelee etenkin substantiiveja, eikä niinkään verbejä, adjektiiveja tai prepositioita.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Tarkastellakseen Augustinuksen kielikäsitystä Wittgenstein esittelee kielenkäyttötavan, jossa kauppias noutaa asiakkaalleen viisi punaista omenaa vertaamalla paperilapulla olevia merkkejä omissa hyllyissään oleviin ”omenan” ja ”punaisen” merkkeihin ja laskee ulkoa oppimallaan tavalla viiteen. Augustinolaiseen ajatukseen sitoutunut henkilö sanoisi, että kieltä on käytetty tässä vaillinaisesti: toteuttaakseen asiakkaan pyynnön kauppiaan on tiedettävä, mitä ”omena”, ”punainen” ja ”viisi” merkitsevät. Wittgensteinin mukaan tämä ei kuitenkaan ole tarpeen. Ymmärrämme kauppiaan toiminnan, vaikkemme olettaisikaan hänen tietävän sanojen merkityksiä: riittää, että kauppias osaa käyttää sanoja ja toimii asiakkaan haluamalla tavalla.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Toisessa huomautuksessa Wittgenstein huomauttaa, että Augustinuksen käsitystä voi pitää paitsi ”primitiivise[nä] käsitykse[nä] kielen toimintatavasta”, myös käsityksenä omaa kieltämme alkeellisemmasta kielestä, ja esittää kielenkäyttötavan, joka on tämän käsityksen mukainen. Siinä rakentaja käskee apumiestään tuomaan rakennuskiviä tietyssä järjestyksessä. Kieli, jonka Wittgenstein käskee käsittämään ”täydelliseksi alkeelliseksi kieleksi”, koostuu sanoista ”kuutio”, ”pylväs”, ”laatta” ja ”palkki”. (§2) Augustinuksen käsitys ei siis kata kaikkea inhimillistä kieltä, mutta kylläkin jonkin osan siitä, samoin kuin ”Pelaaminen on esineitten siirtämistä jollakin pinnalla tiettyjen sääntöjen mukaan” (§3) ei ole kuvaus kaikista peleistä vaan vain lautapeleistä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 5 Wittgenstein sanoo, että Augustinuksen esittämä käsitys merkityksestä ”ympäröi kielen toimintaa utuverholla”, ja kieltä voidaan tarkastella selvästi, kun sitä tutkitaan ”sen alkeellisista käyttötavoista” (§5). Käsiteltyään sitä, miten kieltä käytetään, hän palaa nyt kielen oppimiseen. Hän huomauttaa, että kielen oppiminen on harjoittamista, ei selittämistä (§5): lapselle ei nimittäin voi opettaa esimerkiksi sanan ”punainen” merkitystä sanomalla ”Tämä on punainen”, ellei hän jo tunne sanojen ”Tämä on ...” merkitystä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgensteinin mukaan tärkeä, joskaan ei olennainen tai välttämätön, osa kielen opettamista on ostensiivinen opettaminen, jolloin opettaja osoittaa objektia ja sanoo sanan. Wittgenstein ei halua kutsua tätä ostensiiviseksi määritelmäksi, koska – kuten sanottu – määritelmän ymmärtäminen vaatii myös muiden kuin määriteltävän sanan ymmärtämistä. Ostensiivisen opettamisen myötä oppilaalle muodostuu assosiaatioyhteys objektin ja sanan välille. Tämä yhteys käsitetään Wittgensteinin mukaan usein kuvaksi objektista, jonka sana synnyttää mielessä. Hän kuitenkin väittää, ettei mielikuvan herättäminen ole kielen opettamisen tarkoitus, ainakaan huomautuksen 2 kielessä: kuva on sanan käytön kannalta irrelevantti, koska vaikka sana synnyttäisikin henkilölle mielikuvan, hänen ei voida sanoa ymmärtäneen sanaa, ellei hän toimi, kuten odotetaan, ja jos hän toimii odotetusti, hänen voidaan yleensä sanoa ymmärtäneen sanan riippumatta hänen mahdollisista mielikuvistaan. Toiseksi, vaikka sana synnyttäisi poikkeuksetta henkilön mielessä kuvan tietystä objektista, ei se riitä takaamaan, että hän toimii objektin suhteen halutulla tavalla: hän voi esimerkiksi viedä laatan pois, istua sen päälle tai hakea palkin. Esimerkiksi rakennusmiesten kieli, ja tietty toiminta tietyn sanan yhteydessä, opitaankin vain määrätyn opetuksen yhteydessä, kuten jarrut voi korjata ”yhdistämällä tangon vipuun” vain, kun ”koko muu mekanismi on jo olemassa” (§6): Muuten vipu, kuten sana, voi olla ”mitä tahansa tai ei yhtään mitään” (§6).


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 7 Wittgenstein esittelee kielipelin käsitteen. Hänen nimittää kielipeleiksi esimerkiksi rakennusmiesten kielenkäyttöä ja tämän kielen oppimista sekä myös ”kielen ja niiden toimintojen kokonaisuutta, johon kieli nivoutuu mukaan” (§7). Kun kielenkäyttö käsitetään kielipeleiksi, pystytään ottamaan huomioon myös ei-kielellinen kommunikaatio ja irrottautumaan ”augustinolaisesta” käsityksestä, jossa kieltä pidetään muusta toiminnasta irrallisena.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 8 Wittgenstein laajentaa rakentajien kieltä lisäämällä siihen lukusanat, jotka ovat tässä aakkosten kirjaimia, demonstratiivipronominit ”tuonne” ja ”tämä” sekä värimallit, jolloin apulaiselle voidaan antaa käsky esimerkiksi sanomalla ”d-laatta-tuonne”, näyttämällä värimallia ja osoittamalla haluttuun suuntaan. Wittgenstein tarkastelee lisättyjen sanalajien toimintaa vertaamalla niitä rakennuskiviin viittaaviin sanoihin.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Lukusanojen opetukseen kuuluu myös ostensiivista opetusta. Se kuitenkin eroaa rakennuskiviin viittaavien sanojen opettamisesta sen suhteen, että nyt opettaja luettelee lukusanojen sarjan ”a, b, c ...” osoittaessaan objekteja, ja oppilaan on opittava sarja ulkoa. Hän mainitsee, että pienimpiä lukusanoja opitaan myös osoittamalla objektien ryhmiä, mikä muistuttaa enemmän rakennuskiviin viittaavien sanojen oppimista. Tällöin lukusanoja ei kuitenkaan käytetä laskemiseen vaan ”silmämääräisesti käsitettävien esineryhmien merkitsemiseen” (§9). Demonstratiivipronominien opetuksessa ostensiivisella eleellä on puolestaan selvästi erilainen rooli: ele on paitsi osa opetusta, myös osa sanan käyttöä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 10 Wittgenstein esittää kysymyksen: ”Mitä tämän kielen sanat – – edustavat?” (§10) Se käy hänen mukaansa ilmi vain sanan käytöstä. Sanan käytön kuvausta voidaan kyllä lyhentää siten, että sen voidaan sanoa edustavan tiettyä objektia, mutta vain kun sen muu käyttö tunnetaan (§10): sen ilmoittamisesta, että ”laatta” viittaa näihin, mitä sanomme laatoiksi, on hyötyä vain, jos oppilas tietää, että sanalla viitataan rakennuskiviin eikä numeroon tai väriin. Tällaisesta käyttökuvausten yhtäläistämisestä, eli sen sanomisesta, että tämän kielen kaikki sanat viittaavat johonkin, ei kuitenkaan seuraa, että sanojen käytöt olisivat samanlaisia. Wittgenstein vertaa sanoja työkaluihin (§11) ja erilaisiin kahvoihin junan ohjaamossa (§12). Näissä, kuten sanoissa, on jotain yhtäläistä, mutta niiden käyttötavat eroavat toisistaan.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein tarkastelee lähemmin lausetta ”Jokainen kielen sana edustaa jotakin.” Hänen mukaansa sillä ei olla sanottu yhtään mitään, paitsi jos halutaan tehdä erottelu tämän kielen ja esimerkiksi Lewis Carrollin nonsensen välillä. (§13) Tämäkään ei kuitenkaan paljasta mitään filosofisesti mielenkiintoista merkityksen luonteesta, vaan on eräs sanan ”edustaa” (tai ”merkitsee”, ) käyttötapa. Vastaavasti työkaluja voitaisiin luonnehtia jonkin muotoilemiseen käytettävinä välineinä. Wittgenstein kysyy sitten, minkä muotoilemiseen mittaa, liima-astiaa tai nauloja käytetään, ja kertoo, että voisimme vastata: ”Tietoamme esineen pituudesta, liiman lämpötilaa ja laatikon lujuutta.” (§14) Tällaisella työkalujen tai sanojen käyttöjen kuvausten yhdenmukaistamisella ei kuitenkaan saavuteta mitään.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Sanan "edustaa" tai "merkitä" ehkä yksinkertaisin käyttötapa on Wittgensteinin mukaan se, kun merkki on kiinni itse esineessä (§15). Rakentajien laajennetun kielipelin värimallit ovat tämäntyyppisiä merkkejä. Kuuluvatko ne sitten kieleen? Wittgenstein sanoo sen olevan vapaavalinnaista, mutta ”[o]n luonnollisinta ja aiheuttaa vähiten sekaannusta” lukea ne mukaan kieleen. Värimallien rooli kielessä on analoginen sanan ”sana” jälkimmäiselle esiintymiselle lauseessa ”Sano sana ’sana’”. (§16)


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein sanoo, että kielen voidaan sanoa koostuvan sanalajeista, mutta muistuttaa, että sanoja voidaan luokitella eri tavoin riippuen siitä, mihin jaottelulla pyritään, samoin kuin esimerkiksi työkaluja tai shakkinappuloita. (§17)


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 18 Wittgenstein sanoo, että rakentajien kieli on täydellinen, vaikka se sisältääkin vain käskyjä, koska emme sanoisi, että oma kielemme oli puutteellinen ”ennen kemian symbolismin tai infinitesimaalimerkintätavan mukaan liittämistä”. Hän esittää metaforan kielestä vanhana kaupunkina, jossa tarpeen mukaan puretaan ja rakennetaan taloja ja katuja, kuten kielessä kielipelejä, ja jonka uusimmat rakennelmat ovat suoria ja säännöllisiä, kuten kielen tieteelliset termit. Kaupunkia ei kuitenkaan koskaan ole voitu sanoa epätäydelliseksi.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Seuraavaksi Wittgenstein tarkastelee, voiko rakentajien primitiivisen kielen avulla todella tutkia meidän kehittyneempää kieltämme. Hän kysyy, onko rakentajien kielen huudahdus ”Laatta!” sana vai lause. Saattaa vaikuttaa siltä, ettei se vastaa meidän kielessämme sanaa ”laatta” eikä elliptistä eli lyhennettyä lausetta ”Laatta!”, mistä seuraisi, ettei rakentajien kieli olisi lainkaan yhteydessä meidän kieleemme. Wittgenstein on kuitenkin toista mieltä: voimme sanoa huudahdusta myös sanaksi, mutta ”se on juuri meidän ’elliptinen’ lauseemme” (§19). Vastaväite tälle on, että rakentajien kielipelissä ei voida esittää lausetta ”Tuo minulle laatta”, josta lause on lyhennetty.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein siirtyy nyt tarkastelemaan näiden lauseiden suhdetta meidän kielessämme ja kysyy, miksemme sanoisi pidempää lausetta lauseen ”Laatta!” pidennykseksi. Tarkoitammeko pidempää lausetta huutaessamme tämän käskyn, ja mitä tämä tarkoittaminen on? Emme yleensä sano mielessämme pidempää lausetta, eikä ole uskottavaa, että lause pitäisi merkityksen selville saamiseksi kääntää mielessä joksikin toiseksi: tämä johtaisi kääntämisen äärettömään regressioon. Sen sijaan, kun sanomme ”Laatta!” tarkoitamme ”Laatta!”. Tähän ei kelpaa vastaväite, että ”haluan toki, että "hänen on tuotava minulle laatta"” (§19): haluamiseen ei kuulu lauseen ajatteleminen tai vastaava toiminto. Keskustelu johtaa siis siihen, että huudahduksella on sama rooli rakentajien kielessä kuin meidän elliptisellä lauseellamme meidän kielessämme ja sillä taas sama rooli kuin pidennetyllä lauseella, ja juuri se on tässä olennaista. Näin alkeellisempien kielipelien avulla voidaan valottaa meidän kielemme toimintaa.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 20 Wittgenstein kysyy, tarkoitetaanko lause ”Tuo minulle laatta!” yhtenä pitkänä vai kolmena sanana. Jos se tarkoitetaan joskus toisena ja joskus toisena, voitaisiin tarkoittaa muuta kuin mitä sanotaan. Wittgenstein kuitenkin huomauttaa, että se, kumpana lause tarkoitetaan, riippuu siitä, mihin sitä verrataan: lause voidaan sanoa tarkoitetun kolmisanaisena, kun sitä verrataan muihin kielen kompleksisiin lauseisiin, kuten ”"Ojenna" minulle laatta” tai ”Tuo "hänelle" laatta!” eli kun sitä käytetään ”muitten lauseitten vastakohtana” (§20). Lausetta ei sanota muiden lauseiden vastakohdaksi, koska ajattelisimme muita lauseita sanoessamme tämän lauseen, vaan koska kielemme avulla on mahdollista muodostaa muita lauseita. Ulkomaalainen saattaisi luulla lauseen vastaavan oman kielensä yhtä sanaa ja lausua sen eri tavalla. Lausuessaan sen ”[h]änessä voi tapahtua samaa [kuin meissä] tai myös jotakin muuta”. (§20) Se ei kuitenkaan ole olennaista: emmehän yleensä itsekään ole tietoisia siitä, että lausumassamme lauseessa on esimerkiksi kolme sanaa. Olennaista on se, miten lausetta käytetään.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksen lopussa Wittgenstein sanoo, että lauseen tekee elliptiseksi se, että sen kieliopillisesta rakenteesta on jätetty jotain pois, eikä se, että jätämme pois jotain pidemmän lauseen tarkoituksesta. Vastaväitteen, että pitkän ja elliptisen lauseen mielen, jos ne kerran ovat samat, täytyy olla ilmaistavissa sanallisesti, hän hylkää sanomalla, että tämä mieli on ”niiden samassa "käyttötavassa"” (§20).


title: Filosofisia tutkimuksia

text: 21. huomautuksessa Wittgenstein kehotta kuvittelemaan kielipelin, jossa ilmoitetaan rakennuskivien lukumäärä, väri tai muoto, ja kysyy, miten tämän kielipelin väitelause ”Viisi laattaa” eroaa käskystä ”Viisi laattaa!” Vaikka ero saattaa olla lausumisen aikaisissa eleissä tai äänensävyssä, niin ei välttämättä ole, vaan ero on lauseiden käytössä. Tätä ei muuttaisi sekään että, käyttäisimme sanoja ”väite” ja ”käsky” vain tietyssä kieliopillisessa muodossa olevista lauseista: voimme kuvitella kielipelin, jossa kaikki väitteet esitetään retorisina kysymyksinä tai käskyt muodossa ”Viitsisitkö tehdä tämän?”, mutta lauseita käytettäisiin silti, kuten väitteitä tai käskyjä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Seuraavassa huomautuksessa Wittgenstein tutkii Gottlob Fregen käsitystä, että jokainen lause sisältää oletuksen, ”joka on juuri se, mitä väitetään” (§22). Tämän käsityksen mukaan esimerkiksi väitelauseella, kysymyksellä ja käskyllä voi olla sama sisältö tai ajatus, ja ne eroavat toisistaan jonkin tähän sisältöön lisätyn seikan suhteen, eivätkä sen kielipelin suhteen, johon ne kuuluvat. Myös Wittgenstein itse oli ajatellut näin varhaisfilosofiassaan. Frege esittää, että väitelauseet voi kirjoittaa muotoon ”Väitetään, että asianlaita on se-ja-se.” Wittgensteinin mukaan ”Että asianlaita on se-ja-se” ei kuitenkaan ole meidän kielemme lause, ja jos taas kirjoitetaan ”Väitetään: asianlaita on se-ja-se”, ”Väitetään” on tarpeeton lisäys. Lisäksi voimme kuvitella, että väitelauseet kirjoitetaan kysymyksen ja sitä seuraavan myöntävän vastauksen muotoon: kukaan ei kuitenkaan sanoisi, että väitelause sisältää kysymyksen. Wittgensteinin kritiikki ei kaada Fregen näkemystä, mutta hänen pyrkimyksensä onkin osoittaa, että tällainen hänen oman näkemyksensä kanssa ristiriidassa oleva kanta ei ole lainkaan kiistaton.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Voimme merkitä väitelauseen alkuun erityisen väitemerkin, kuten Frege tekee, mutta väitteen esittäminen ei silti yleensä koostu asian punnitsemisesta ja sen väittämisestä, kuten laulaessamme nuoteista ensin luemme nuotit ja sitten laulamme: väittäminen on sen sijaan yksi akti. Väitemerkillä on Wittgensteinin mukaan vastaava rooli lauseen alussa kuin pisteellä lauseen perässä, ja tämä on Fregen mielenkiinnon kohteen suhteen irrelevanttia.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein sanoo, että erilaisia tapoja käyttää merkkejä, sanoja ja lauseita eli erilaisia kielipelejä on valtavasti, ja niitä häviää ja syntyy jatkuvasti. Hän kertoo puhuvansa kielipeleistä peleinä korostaakseen sitä, että ”"puhuminen" on osa toimintaa tai elämänmuotoa” (§23). Hän antaa esimerkkejä erilaisista kielipeleistä: niitä ovat muun muassa esineen kuvaaminen, hypoteesin laatiminen ja koetteleminen, vitsin keksiminen ja kertominen ja niin edelleen. Huomautuksen lopussa hän mainitsee, että loogikot, kuten hän itse Tractatusta kirjoittaessaan, eivät yleensä käsitä kielipelien paljoutta: he sen sijaan ajattelevat, että propositioilla on jokin yleinen muoto.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Jos ei oteta huomioon kielipelien moninaisuutta, voidaan päätyä kysymään kysymyksiä kuten ”Mikä on kysymys?” (§24). Kysymys voi olla toteamus kysyjän epätietoisuudesta jonkin asian suhteen tai toivomus, että joku kertoo kysyjälle jotakin, mutta tiettyä olemusta sillä ei ole. Sama pätee kuvauksiin: kappaleen paikan kuvaus koordinaatein eroaa ilmeen kuvauksesta ja ne taas mielialan kuvauksesta. Kysymys voidaan kyllä muuntaa toteamuksen muotoon, kuten ”Haluan tietää, onko ...”, mutta ”näin ei eri kielipelejä ole saatettu yhtään lähemmäksi toisiaan” (§24). Tämä mahdollisuus muuntaa lauseita kieliopillisesta muodosta toiseen, esimerkiksi lisäämällä lauseen alkuun ”Uskon”, on Wittgensteinin mukaan solipsismin taustalla.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 25 Wittgenstein mainitsee, että kun sanotaan, että eläimet eivät puhu (”Tai paremmin: ne eivät käytä kieltä – jos jätämme alkeellisimmat kielimuodot huomioimatta.”), koska ne eivät ajattele, ei ole sanottu muuta kuin että ne eivät puhu: voimme saada selville, ajatteleeko jokin vain, jos se käyttää kieltä. Huomautuksen lopuksi Wittgenstein sanoo, että kielen käyttäminen on osa ”luonnonhistoriaamme” siinä missä käveleminen, syöminen ja leikkiminenkin. Tällä hän haluaa korostaa sitä, että kielen käyttäminen on toimintaa ja sellaisena muuhun elämäämme tiukasti kietoutunutta. Kun lisäksi vertaamme kielen käyttämistä tällaisiin toimintoihin, emme pidä niin itsestään selvänä sitä, että kielenkäyttö vaatii erityisiä ajattelun mekanismeja, jotka puuttuvat eläimiltä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Augustinuksen käsityksen mukaan kielen oppiminen on olioiden nimeämistä, ja nimeämistä ”voidaan sanoa sanan käytön esivaiheeksi” (§26). Olion nimeäminen ei kuitenkaan vielä kerro, miten nimeä aiotaan kielessä käyttää: ei ole niin, että oliot yksinkertaisesti ensin nimetään ja sitten niihin viitataan, ”[i]kään kuin olisi vain yksi asia, jota sanotaan ’asioista puhumiseksi’” (§27). Voi olla, että olion nimeäminen ei ole lainkaan puhumisen valmistelua tai vaikka olisikin, käytämme lauseita joka tapauksessa hyvin eri tavoin: Wittgenstein esittää esimerkkeinä huudahduksia, kuten ”Vettä!”, ”Hienoa!” ja ”Älä!”, ja kysyy, pidettäisiinkö niitä olioiden niminä. Wittgenstein siirtyy tutkimaan nimen kysymistä ja sen antamista eli ostensiivista määritelmää. Hän huomauttaa, että rakentajien kielipeleissä (2) ja (8) nimen kysyminen ei ole mahdollista, koska heidän kielessään ei ole tähän soveltuvia sanoja. Nimen kysyminen ja ostensiivinen määritelmä ovat Wittgensteinin mukaan ”oma kielipelinsä” ja yksi monien nimiin liittyvien kielipelien joukossa: muita ovat esimerkiksi uuden nimen keksiminen sekä henkilön kutsuminen nimellä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgensteinin mukaan ostensiivisesti voidaan määritellä muun muassa henkilöiden, värien ja aineiden nimet, mutta myös esimerkiksi lukusanat ja ilmansuuntien nimet, toisin kuin jotkut filosofit ovat ajatelleet. Esimerkiksi sana ”kaksi” voidaan määritellä osoittamalla kahden pähkinän ryhmää, ja sanomalla ”Tämä on ’kaksi’.” (§28) Tähän sisältyy kuitenkin ongelma: miten henkilö, jolla sanaa opetetaan, tietää, että opettaja tarkoittaa juuri pähkinöiden lukumäärää, eikä esimerkiksi tätä nimenomaista kahden pähkinän ryhmää? Wittgensteinin mukaan sama ongelma ilmenee myös henkilönnimen määrittelyssä: määriteltävä nimi voidaan tulkita ”värin nimeksi, rodun nimeksi ja jopa jonkin ilmansuunnan nimeksi” (§28). Hän päätyy siihen, että ostensiivinen määritelmä voidaan aina tulkita toisin kuin on tarkoitettu.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Määritelmää voidaan tarkentaa sanomalla ”Tätä "lukua" sanotaan ’kahdeksi’.” (§29) Tällöin osoitamme, ”mihin "paikkaan" kielessä – – asetamme sanan” (§29). Alkuperäinen ongelma ei kuitenkaan ratkea: nyt väärintulkinnan mahdollisuus koskee sanaa ”luku”. Wittgenstein kysyy, mikä on tämän selitysten ketjun päätepiste, ja sanoo, että viimeinen selitys on oltava. Se, tarvitaanko sanaa ”luku” ”kahden” ostensiivisessa määritelmässä, riippuu siitä, ymmärtääkö henkilö, jolle sanaa opetetaan, sen opettajan haluamalla tavalla, ja tämä puolestaan riippuu opetustilanteen olosuhteista ja itse oppilaasta. Toisin sanoen olennaista ei ole se, onko väärinymmärrys mahdollinen, vaan se, ilmeneekö se tässä kyseisessä tilanteessa. Se, onko oppilas ymmärtänyt sanan opettajan tahtomalla tavalla, ilmenee siitä, miten hän käyttää sanaa.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 30 Wittgenstein toteaa, että ”[o]stensiivinen määritelmä selittää sanan käytön – merkityksen –, kun on jo selvää, mikä rooli sanalla on kielessämme ylipäänsä määrä olla”. Toisin sanoen henkilö ymmärtää lauseen ”Tätä sanotaan ’seepiaksi’”, jos hän tietää, että on puhe olion väristä. Hänen täytyy siis tietää jo jotain ”voidakseen kysyä [olion] nimeä”, ja Wittgenstein kysyykin nyt, mitä hänen on tiedettävä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Seuraavassa huomautuksessa Wittgenstein esittää kolme tapausta, jossa henkilölle voidaan selittää kuningas-nappulan käyttö shakissa sanomalla ”Tämä on kuningas”. Ensimmäisessä tapauksessa hän tuntee jo entuudestaan shakin säännöt, ja kuningas täytyy vain osoittaa ja nimetä hänelle. Toisessa hän osaa pelata shakkia ilman, että hänelle on varsinaisesti opetettu pelin sääntöjä tai että hän pystyy eksplikoimaan niitä, samalla tavalla kuin osaamme käyttää äidinkieltämme. Kolmannessa tapauksessa henkilölle sanotaan ”Tämä on kuningas. Se voi siirtyä niin-ja-niin jne. jne.” (§31). Jotta henkilö tällöin ymmärtäisi kuninkaan käyttötavan, hänen on täytynyt pelata tai katsella muita pelejä ja hänen täytyy ”tietää, mikä on pelinappula” (§31). Vain tällöin hän voi kysyä pelinappulan nimeä asiaankuuluvasti osana shakin opettelua. Huomautuksen lopussa Wittgenstein kiinnittää huomiota kahteen seikkaan: Olion nimeä voi kysyä mielekkäästi vain henkilö, ”joka jo osa tehdä sillä jotain” (§31). Lisäksi nimen tiedusteluun voidaan vastata ”Määrää itse nimi” (§31), jolloin nimeä kysyneen henkilön täytyy itse selvittää sanan merkitys.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 32 Wittgenstein sanoo, että henkilö, joka opettelee vierasta kieltä vieraassa maassa saattaa joutua arvaamaan, mihin aspektiin oliossa hänelle kieltä opettavan henkilön ostensiivinen määritelmä viittaa, ”ja hän arvaa joskus oikein, joskus ei” (§32). Tällöin kieltä opettelevalla henkilöllä ei ole selvää paikkaa, johon asettaa sana, mutta tämä ei estä henkilöä oppimasta kieltä. Wittgenstein huomauttaa, että Augustinus kuvaa kielen oppimisen tällä tavalla, niin kuin hän jo osaisi yhden kielen tai niin kuin hän ”osaisi jo "ajatella", ei vain vielä puhua. Ja ’ajatteleminen’ merkitsisi tässä jotakin samaa kuin itselleen puhuminen.” (§32) Toisin sanoen Augustinuksen kuvauksessa hänellä on jo valmiita paikkoja, joihin hän asettaa sanat.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 33 Wittgenstein esittää mahdollisen vastaväitteen, että sanaa opettelevan henkilön täytyy vain tietää tai arvata, mihin olion aspektiin, esimerkiksi muotoon, väriin tai lukumäärään, ostensiivisen määritelmän antava henkilö osoittaa. Jos tämän tietäminen on mahdollista ja muodon, värin ja määrän osoittaminen on jotain omalaatuista, ei sanaa opettelevan henkilön tarvitse tietää etukäteen, ”mikä rooli sanalla on kielessämme ylipäänsä määrä olla” (§30), mihin paikkaan kielessä sana tulisi asettaa. Ei kuitenkaan ole selvää, mitä näiden osoittaminen on.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein pyytää lukijaa osoittamaan vuorotellen paperinpalan muotoa, väriä ja lukumäärää, ja kysyy, mitä hän teki. Lukija luultavasti vastaa, että hän tarkoitti tai keskitti tarkkaavaisuutensa aina johonkin erityiseen. Vaikka varmasti teemme jotain muuta keskittyessämme väriin kuin muotoon, esimerkiksi väriin keskittyminen ei kuitenkaan aina ole jotain tiettyä toimintaa. Wittgenstein antaa nyt esimerkkejä osoittaakseen, että huomion kiinnittäminen siniseen on erilaista, kun verrataan sinistä lappua toiseen, yritetään maalata taivas tai nähdään sininen merkkivalo, jolla on tietty merkitys. Näiden, samoin kuin erilaisiin muotoon keskittymisen tapausten yhteydessä teemme erilaisia asioita, kuten peitämme kappaleen ääriviivat kädellämme tai siristämme silmiämme, jotta väri ei näkyisi selvästi. Nämä teot eivät kuitenkaan ole samaa kuin huomion kiinnittäminen väriin tai muotoon, vastaavasti kuten Wittgenstein totesi huomautuksessa 6, että mielikuva ei ole yhtä kuin sanan merkitys. Sen sijaan näitä tekoja sanotaan huomion kiinnittämiseksi johonkin aspektiin vasta tietyssä tilanteessa, kuten pelinappulan siirtäminen shakkilaudalla on shakkisiirto vain, kun shakkipeli on käynnissä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Tilanne ei muutu, vaikka joku tekisi aina muotoon keskittyessään samat teot ja tuntisi samalla tavalla: muut voivat silti tulkita tämän henkilön esittämät ostensiiviset määritelmät eri tavoin. Määritelmän tarkoittaminen ja sen tulkitseminen eivät kumpikaan ”edusta tapahtumaa, joka seuraa määritelmän esittämisen tai kuulemisen mukana” (§34).


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 35 Wittgenstein korostaa, ettei hän väitä, että värin tai muodon osoittamisen luonteenominaisia elämyksiä ei olisi olemassa. Tällainen voisi olla esimerkiksi kuvion ”ääriviivan seuraaminen sormella tai katseella” muotoa osoitettaessa. Nämä elämykset tai tapahtumat ovat luonteenomaisia siksi, että ne ilmenevät osoittamisen yhteydessä usein, mutta voimme osoittaa muotoa tai väriä, vaikkei meillä olisikaan tällaisia elämyksiä. Ja vaikka ne ilmenisivätkin aina, se, tulkitseeko toinen henkilö osoittamisaktin muodon osoittamiseksi, riippuu olosuhteista eli siitä, ”mitä tapahtuu ennen osoittamista ja mitä sen jälkeen”. Tietyn kirjan osoittamista ei erota sen muodon osoittamisesta mikään elämys. Emme myöskään sanoisi jokaiseen osoittamiseen liittyvän oma elämyksensä: ei ole olemassa pelinappulan osoittamisen luonteenomaista elämystä, vaikka voidaan sanoa: ”Tarkoitan, että tämä "pelinappula" on kuningas, ei tämä määrätty puupala, jota osoitan.” Ja kuten ei ole olemassa tarkoittamisen luoteenomaista elämystä, ei ole olemassa myöskään tunnistamisen, toivomisen tai muistamisen luonteenomaisia elämyksiä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Seuraavassa huomautuksessa Wittgenstein esittää, että koska emme pysty ilmoittamaan muodon osoittamiselle ominaista ”yhtä ruumiintoimintoa”, ”sanomme, että näitä sanoja vastaa jokin "henkinen" toiminto”, ja samoin teemme ”tuhansissa vastaavissa tapauksissa” (§36). Tämä ei kuitenkaan ole tarpeen: kielenkäyttö voidaan selittää ilman sen mukana seuraavia henkisiä toimintoja.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Jos nimeä ja nimettyä asiaa ei yhdistä mikään henkinen toiminto eikä luonteenomainen elämys, saatamme kysyä, mikä sitten on nimen ja nimetyn asian välinen suhde. Wittgensteinin mukaan suhde voi olla hyvin erilainen eri tilanteissa: se voi ilmetä sanan synnyttämänä mielikuvana, esineeseen kiinnitettynä nimilappuna tai nimen lausumisena osoittamisen yhteydessä. Nimen ja nimetyn asian välillä ei ole tietynlaista suhdetta, vaan se, mitä sanotaan niiden suhteeksi, riippuu kulloisestakin tilanteesta tai kielipelistä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Saatamme edelleen pohtia, mikä on sanan ”tämä” ja sen asian välinen suhde, johon sanalla viitataan ostensiivisessa määritelmässä. Jotkut filosofit ovat pitäneet sanaa ”tämä” ainoana varsinaisena nimenä ja muita nimiä niminä vain ”epätarkassa, likimääräisessä mielessä” (§38). Tämän kannan takana on ajatuskulku, että nimet kuten ”Napoleon” ovat määriteltävissä muilla sanoilla, ja analyysin on päädyttävä varsinaisiin nimiin. Sanan ”tämä” ajatellaan olevan tällainen nimi, koska se on välittömässä suhteessa olioon. Wittgensteinin mukaan filosofit unohtavat tässä sen, että kielenkäyttö on kietoutunut muuhun elämäämme, ja pyrkivät ”jalosta[maan] kielemme logiikkaa” (§38).


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Nimiksi sanotaan monenlaisia, keskenään sukua olevia sanojen käyttötapoja: nimellä voidaan esimerkiksi tehdä ero kahden henkilön välille, ylistää henkilöä tai pilkata häntä. Sanan ”tämä” käyttötapa ei kuitenkaan kuulu tähän käyttötapojen perheeseen. Wittgensteinin mukaan onkin parasta olla lukematta sanaa ”tämä” nimeksi ”ellemme halua aiheuttaa mitään sekaannusta” (§38). Nimille on lisäksi luonteenomaista, että ne määritellään sanomalla ”Tätä sanotaan ...:ksi.”, ja meidän kielessämme lause ”Tätä sanotaan ’täksi’” ei ole mielekäs lause. Wittgenstein ei väitä, ettei voisi olla sellaista kielipeliä, jossa sanaa ”tämä” käytettäisiin tällä tavalla, mutta meidän kielessämme näin ei ole.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Käsitys nimeämisestä ”salaperäisenä tapahtumana” ja nimen ja nimetyn suhteesta outona yhteytenä syntyy, kun filosofi tuijottaa pitkään jotain esinettä ja toistelee sen nimeä ”tai jopa sanaa ’tämä’” (§38). Tällöin hän kuitenkin jättää huomiotta nimen tavalliset käyttötavat. Samasta syystä filosofi voi pitää sanaa ”tämä” ainoana varsinaisena nimenä: hän on irrottanut sen siitä kielipelistä, jossa sitä tavallisesti käytetään.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 39 Wittgenstein esittää, että ”tämä”-sanan nimenä pitämisen taustalla on vakaumus, ”"että nimen on edustettava todella jotakin yksinkertaista"”. Tähän voidaan päätyä hänen mukaansa esimerkiksi seuraavan argumentin kautta: Lause ”Nothungissa on terävä terä” (Nothung on miekka Richard Wagnerin oopperasarjassa "Nibelungin sormus") on mielekäs, vaikka Nothung olisi hajotettu. Oletuksena on, että lauseella ei voi olla mieltä, jos siinä esiintyy mieletön sana, ja toiseksi, että nimellä ei voi olla mieltä, ellei sillä ole kantajaa. Siten ”Nothung” – tai minkä tahansa tuhottavissa olevan esineen nimi – ei voi olla varsinainen nimi, vaan sen täytyy olla analysoitavissa yksinkertaisempien rakenneosien nimiin, ja näiden rakenneosien on oltava häviämättömiä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein tarkastelee argumentin oletusta, että mielekkäällä nimellä täytyy olla kantaja. Hänen mukaansa tässä samastetaan nimen merkitys ja sen haltija, jolloin ”sanaa ’merkitys’ käytetään kielen vastaisesti” (§40). Nimi ”Herra N.N.” on mielekäs, vaikka hän kuolisi, ja jos nimen mieli häviäisi sen haltijan kuoltuaan, ”Herra N.N. on kuollut” ei olisi mielekäs lause. Tämä ei sinällään kumoa edellä esitettyä argumenttia, sillä sen mukaan ”Herra N.N.” olisi kyllä mielekäs nimi hänen kuolemansakin jälkeen, mutta Wittgenstein haluaakin osoittaa, että käytämme tavallisesti nimiä täysin riippumatta siitä, ovatko niiden kantajat olemassa vai eivät.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Seuraavassa huomautuksessa Wittgenstein tutkii kielipeliä, jossa on nimettyjä työkaluja. Kun henkilö A pyytää B:tä tuomaan työkalun nimeltä ”N” esittämällä tälle merkin, mutta työkalu onkin rikki, onko nimi menettänyt merkityksensä kielipelissä? Koska ”[e]mme ole sopineet tästä mitään” (§41) emme voi suoraan sanoa, onko nimellä tässä merkitystä. Jos B esimerkiksi jää hämmentyneenä seisomaan paikalleen tai näyttää A:lle rikkoutuneen työkalun paloja, voitaisiin sanoa, että sana on menettänyt merkityksensä. Samoin ”N:n” voidaan sanoa menettäneen merkityksensä, jos työkalulle annetaan uusi nimi, eikä ”N” olisi enää käytössä tässä kielipelissä. Toisaalta voimme helposti kuvitella tilanteita, joissa sanoisimme ”N:llä” olevan yhä merkitys: B voisi esimerkiksi pudistaa päätään aina, kun A pyytää häntä tuomaan rikkoutuneen työkalun. Vastaavasti kielipelissä voitaisiin käyttää merkkejä, kuten ”X”, joilla ei olisi koskaan aiemmin viitattu mihinkään työkaluun, ja tällöin B:n tulisi pudistaa päätään. Tämä voisi olla A:lle ja B:lle esimerkiksi ”eräänlaista pilailua” (§42). ”X:llä” olisi siten kielipelissä merkitys, vaikkei mikään työkalu vastaisikaan sitä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 43 Wittgenstein toteaa, että suuressa osassa tapauksia sanan merkityksen voi sanoa olevan yhtä kuin sen käyttö kielessä. Seuraavaksi hän huomauttaa, että näin ei ole aina: nimen merkitys voidaan toisinaan selittää osoittamalla sen kantajaa.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Lauseella ”Nothungissa on terävä terä” on siis mieli, vaikka miekka olisikin rikki. Tämä johtuu siitä, että nimellä on käyttötapa kielessä. Voidaan kuitenkin kuvitella myös kielipeli, jossa nimeä käytetään vain, kun sen haltija on paikalla. Voisi olla esimerkiksi kuningatar, jonka nimeä saisi käyttää ja käytettäisiin vain, kun hän on näkyvillä. Tällöin hänen nimensä voitaisiin ”"aina" korvata demonstratiivipronominilla ja osoittamiseleellä” (§44). Myös käytettäessä sanaa ”tämä” demonstratiivisesti olio, johon se viittaa, on aina olemassa, ja sanalla ”tämä” on aina tällöin myös merkitys. Siltikään ”tämä” ei Wittgensteinin mukaan ole nimi, sillä nimen käyttöön ei kuulu osoittamisele, ”vaan nimi ainoastaan selitetään sen avulla” (§45).


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Pykälässä 46 Wittgenstein siirtyy käsittelemään edellä esitetyn ajatuskulun oletusta, että varsinaisen nimen täytyy edustaa jotain yksinkertaista. Hän esittää lainauksen Platonin "Theaitetos"-dialogista, jossa Sokrates kertoo kuulleensa sanottavan, että todellisuus koostuu alkeisosista, joita ei voida kuvailla tai selittää, vaan pelkästään nimetä. Tätä näkemystä voitaisiin perustella esimerkiksi siten, että kaikella kuvailtavalla on oltava erottava tekijä, eivätkä ne voi siten olla yksinkertaisia. Wittgenstein huomauttaa, että Bertrand Russellin yksilöt sekä hänen itsensä Tractatuksessa käsittelemät oliot vastaavat tällaisia peruselementtejä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein kysyy nyt, mitä on puhua todellisuuden yksinkertaisista rakenneosista. Hän esittää, että se, mitä sanotaan kulloinkin yksinkertaiseksi, riippuu pyrkimyksistämme kyseisessä tilanteessa, eikä siten ole mielekästä puhua absoluuttisen yksinkertaisista rakenneosista. Vastaavasti kulloisestakin tilanteesta riippuu se, sanotaanko jotain kompleksiseksi: voidaan kyllä kysyä, onko jokin kompleksista, mutta tällöin täytyy olla jo selvää, minkä suhteen erottelu halutaan tehdä. (On ehkä syytä huomauttaa, että Wittgensteinin näkemys ei ole relativismia: Wittgenstein ei väitä, että olioiden koostumus riippuisi kuvauksestamme.) Ei ole myöskään mielekästä kysyä, mitkä ovat olion absoluuttisen yksinkertaiset rakenneosat verrattuna jonkin jaottelun suhteen yksinkertaisiin rakenneosiin: esimerkiksi kuvan väri tai ääriviivojen muoto ovat vaihtoehtoisia ja yhtä mielekkäitä yksinkertaisuuden ja kompleksisuuden standardeja.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Ei voida myöskään sanoa, että jokin, esimerkiksi shakkilauta, on ”selvästi ja ehdottomasti kompleksinen” (§47). Jotta sen voitaisiin sanoa olevan absoluuttisen kompleksinen, täytyisi olla yksi kompleksisuuden standardi ylitse muiden. Shakkilautaa voidaan kuitenkin sanoa kompleksiseksi esimerkiksi sen värin, sen sisältämien neliömäärän tai kuviokaavion suhteen. Filosofin esittämään, mihinkään tiettyyn kielipeliin kuulumattomaan kysymykseen, onko jokin olio kompleksinen, onkin Wittgensteinin mukaan vastattava: ”Tämä riippuu siitä, mitä ymmärrät kompleksisella.” (§47) Tällöin kysymykseen ei vastata, vaan se torjutaan.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 48 Wittgenstein esittelee kielipelin, joka sopii "Theaitetoksessa" esitettyyn näkemykseen peruselementeistä (vrt. §2). Kielessä kuvataan värillisten neliöiden järjestystä jollain pinnalla. Värejä edustavat merkit ”P”, punainen, ”V” vihreä, ”W”, valkoinen sekä ”M”, musta. Wittgenstein kysyy, mitkä ovat tässä kielessä peruselementtejä, ja väittää, että tässä tapauksessa on kaikkein luonnollisinta pitää värillisiä neliöitä perustavimpina yksiköinä. Toisissa olosuhteissa voisimme toki pitää peruselementteinä myös vaikkapa suorakulmioita, jotka muodostavat pareina värillisiä neliöitä tai neliöiden väri- ja muotoelementtejä. Ei ole myöskään ongelmallista, ettemme osaa suoralta kädeltä sanoa, koostuuko ruudukko neljästä vai yhdeksästä eri peruselementistä eli pidetäänkö peruselementteinä eri värejä vai eri neliöitä tai koostuuko kuvaus vastaavasti kirjaintyypeistä vai erillisistä kirjaimista: yksinkertaisten rakenneosien määrittelyssä olennaista on vain se, että ”vältämme väärinkäsitykset kussakin erityistapauksessa”.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Seuraavassa huomautuksessa Wittgenstein palaa huomautuksessa 46 mainitsemaansa Sokrateen ajatukseen, että yksinkertaisia rakenneosia ei voi kuvata vaan pelkästään nimetä. Hän esittää, että yhdestä rakenneosasta koostuvan kompleksin kuvausta, eli rakenneosan nimeä, voidaan pitää kuvauksen rajatapauksena: esimerkiksi tiettyä merkkiä voidaan pitää ”toisella kertaa sana[na], toisella kertaa lause[ena]” (§49), ja se kumpana sitä pidetään, riippuu jälleen pyrkimyksistämme tietyssä tilanteessa. Merkin roolin erilaisista tulkintamahdollisuuksista ei kuitenkaan pidä päätyä esimerkiksi sellaiseen epäilyttävään johtopäätökseen, että lauseet olisivat jossakin rinnakkaisessa todellisuudessa sijaitsevien ideoiden tai ajatusten nimiä. Lopulta Wittgenstein hylkää Sokrateen kannan, että jonkin olion voisi kielessä pelkästään nimetä, koska ”nimeämisellä "ei" ole tehty vielä "mitään"” (§49). Nimeäminen ei nimittäin ole kielipelin siirto vaan sanan käytön esivaihe (vrt. §26), kuten shakkinappuloiden asetteleminen laudalle ei ole siirto shakissa, ja sanalla voi olla merkitys vain käyttöyhteydessään eli jossakin kielipelissä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 50 Wittgenstein palaa myös huomautuksessa 46 mainitsemaansa "Theaitetoksen" ajatukseen, että yksinkertaisiin rakenneosiin ei voida liittää olemassaoloa. Näin olisi, jos olemassaolo määriteltäisiin rakenneosien välisten yhteyksien olemassaoloksi tai -olemattomuudeksi. Filosofian perinteessä vallinnut käsitys olemassaolosta ei kuitenkaan ole tämä, vaan todellisuuden perusosasten on ajateltu olevan olemassa ”itse itsekseen”. Perusteluna Sokrateen kannalle voidaan pitää seuraavaa ajatuskulkua: lause voi olla mielekäs vain, jos sen negaatio on mielekäs; todellisuuden rakenneosasta on mieletöntä sanoa, että se ei ole olemassa, sillä ”sitä ei voisi edes nimetä” (§50), ellei se olisi olemassa, toisin kuin on esimerkiksi Nothungin laita; näin ollen on myös mieletöntä sanoa rakenneosan olevan olemassa.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Wittgenstein kuitenkin esittää rakenneosille analogisen tapauksen: Pariisissa aikoinaan säilytetystä perusmetristä ei ollut mielekästä sanoa, että se on tai ei ole metrin mittainen. Vastaavasti voitaisiin kuvitella, että väreistä olisi olemassa tällaisia perusmalleja, eikä niistä tällöin olisi mielekästä sanoa, että ne ovat tai eivät ole sen värin värisiä, jonka mallina ne toimivat. Wittgensteinin huomautuksen ydin on, että todellisuuden peruselementit, kuten esimerkiksi huomautuksen 48 värineliöt, eivät ole ontologisesti erityisemmässä asemassa kuin perusmetri tai kuvitteelliset värimallit: näillä kaikilla on vain erityinen ”paradigman” rooli niissä kielipeleissä, joissa niitä käytetään. Koska paradigmat eivät ole kielipelissä ”mitään esitettyä, vaan esittämisen väline” (§50), väite, että esimerkiksi paradigman roolissa olevaa värineliötä ei voida nimetä, ellei se ole olemassa, on vain toinen tapa sanoa, että ellei sitä olisi olemassa, sitä ei voitaisi käyttää kielipelissä. Se, ettemme voi liittää värineliöihin olemassaolon määrettä, ei siis johdu maailman rakenteesta, vaan siitä, että nämä oliot ovat osa kieltä (vrt. §16).


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Seuraavaksi Wittgenstein palaa huomautuksessa 48 kuvaamaansa kielipeliin. Hän kysyy, millainen on kielipelin sanojen (P, V, W ja M) suhde siinä kuvattaviin värineliöihin. Tähän saatettaisiin vastata, että ihmiset kuvaavat aina esimerkiksi punaista neliötä sanalla ”P” tai että heillä on aina tämän sanan sanoessaan mielikuva punaisesta neliöstä. Ensimmäinen ehdotus täytyy hylätä, koska se ei ota huomioon erehtymisen mahdollisuutta, ja toinen, koska sanan käyttäminen oikein ei vaadi tiettyä mielikuvaa, kuten huomautuksessa 6 todettiin. Koska vastaukset eivät ole tyydyttäviä, kysymystä on Wittgensteinin mukaan ”"tarkasteltava läheltä"”. Seuraavassa huomautuksessa 52 hän vertaa sanan ja olion vastaavuuden ilmestymisen tutkimista siihen, että tutkisimme, syntyykö ”hiiri itsestään harmaasta rääsyistä ja pölyistä”. Jos uskomme, että näin tapahtuu, on syytä tutkia tarkasti, miten hiiri syntyy, mutta ellemme usko hiirien tai sanojen ja olioiden vastaavuussuhteiden spontaaniin syntymiseen, on tutkiminen turhaa. Wittgensteinin mukaan filosofiassa on kuitenkin jotakin, mikä on ”tällaista yksityiskohtien tarkastelua vastaan”. Hän saattaa viitata tässä" Tractatukseen", jossa hän ei tutkinut, miten sanat vastaavat olioita, vaan piti suhdetta itsestään selvänä.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Huomautuksessa 53 Wittgenstein sanoo, että on useita erilaisia olosuhteita, jolloin sanoisimme sanan ja värineliön vastaavan toisiaan ja esittää kaksi mahdollista tapausta: sanoisimme näiden välillä olevan tietyn suhteen esimerkiksi, jos tietäisimme, että ihmiset ovat oppineet sanojen käytön tietyllä tavalla tai jos olisi olemassa taulukko, josta ihmiset olisivat oppineet, mikä sana vastaa mitäkin värineliötä, ja taulukkoa käytettäisiin ratkaisemaan mahdolliset erimielisyydet tiettyjen merkkien ja värien suhteesta. Nämä vastaukset suhdekysymykseen poikkeavat ensin kuvatuista vastauksista siinä, että niissä ei pyritä luonnehtimaan yleistä merkin ja olion vastaavuuden sääntöä, vaan niistä käy ilmi tietty sanan ja olion vastaavuuden tapa.


title: Filosofisia tutkimuksia

text: Edellä mainittua taulukkoa voitaisiin myös käyttää työkaluna kielessä: ihmiset voisivat aina kuvata kompleksin vertaamalla sen rakenneosia taulukossa niihin liitettyihin sanoihin (vrt. §1). Tällöin taulukon rooli tässä kielessä vastaisi muistin ja assosiaation roolia esimerkiksi meidän kielessämme. Taulukkoa voitaisiin nyt pitää kielipelin säännön ilmauksena. On kuitenkin muistettava, että säännöllä voi olla kielipelissä hyvin erilaisia rooleja: sääntö voi olla ”apukeino pelin opetuksessa” (§54), pelin työkalu yllä kuvatulla tavalla tai ei kumpaakaan näistä, vaan se voidaan ”lukea pelin käytännöstä” (§54), kuten luonnonlait luonnosta. Wittgenstein huomauttaa vielä, että se, että pelaajien on mahdollista tehdä pelissä virheitä, ei tee säännön ”lukemista” mahdottomaksi: henkilö, joka ei tunne tämän kyseisen pelin sääntöjä, voi silti tunnistaa virheen pelaajien kaikille virhetoiminnoille luonteenomaisesta käyttäytymisestä.


title: Braslaun järvien kansallispuisto

text: Braslaun järvien kansallispuisto (, ) on Valko-Venäjän luoteisrajalla Vitsebskin alueella sijaitseva kansallispuisto. Puiston pohjoisraja sivuaa Valko-Venäjän ja Latvian rajaa. Braslaun järvien kansallispuisto on osa Valko-Venäjän pohjoista, viime jääkauden tuloksena muodostunutta järvialuetta, ja sijaitsee noin 130 m merenpinnan yläpuolella. Koko kansallispuisto kuuluu Itämereen laskevan Väinäjoen valuma-alueeseen.


title: Braslaun järvien kansallispuisto

text: Kansallispuisto on perustettu 1995 ja sen pinta-ala on 691 neliökilometriä. Kansallispuisto on monipuolisessa käytössä - pinta-alasta vain 4.9% on tiukemman luonnonsuojelun piirissä. Puistoon kuuluu 60 järveä, jotka peittävät 17% alueen kokonaispinta-alasta. Järvialue on suosittu ulkoilmaretkeily- ja kalastuskohde.


title: Braslaun järvien kansallispuisto

text: Snudy (syvin kohta 17.8 m), Strusta (25.3 m), Dryvjaty (12.0 m) ja Boginskoje ovat kansallispuiston suurimmat järvet. Kansallispuiston hallinnollinen keskus on Braslaun kaupungissa, joka sijaitsee Dryvjatyn pohjoisrannalla. Puistossa on noin 25 telttailualuetta, joista yli puolet Strusta- ja Snudyjärviä erottavan niemen ja salmen lähistöllä. Järvien rannalla sijaitsee useita retkeilykeskuksia ja mökkikyliä lomailijoille ja retkeilijöille.


title: Braslaun järvien kansallispuisto

text: Alueella esiintyy noin 800 kasvilajia, joista 20 on uhanalaisia. Kalalajeja on 30, lintuja 189 (85% kaikista Valko-Venäjällä pesivistä lajeista), nisäkkäitä 45, sammakkoeläimiä 10 ja matelijoita 6.


title: Marshall D. Teach

text: Marshall D. Teach () on One Piece-nimisessä manga- ja animesarjassa uusin Kaapparilordi. Hän on Mustaparta piraattien kapteeni jonka Luffy tapasi Jayssa. Hän on yksi sarjan päävihollisista Maailmanhallituksen ohella.


title: Marshall D. Teach

text: Mustaparta on suurikokoinen mies, joka kasvattaa sarjassa mustaa partaa ja uskoo unelmiin Luffyn tavalla. Hän on kärsivällinen ja julma piraatti, jota ei mielestään pysäytä kukaan. Teachilla ja Luffylla on vähän yhteisiä asioita keskenään esim. suuri ruokahalu, pienen voimakkaan piraattijoukon kapteeni ja unelma Merirosvokuninkaaksi.


title: Marshall D. Teach

text: Marshall D. Teach on erittäin voimakas piraatti, joka aiheutti Shanksille kolmesta arvesta keskimmäisen. Syötyään pimeyspimeysmarjan, hänestä tuli voimakkaampi mutta myös kestävämpi taistelija pirunmarjan takia, sillä marja oli logia tyypin marja joka näin ollen muuttaa syöjänsä ruumiinrakennetta joko kyseisen marjan elementtiin tai Mustaparran tapauksessa hän kykenee kestämään huomattavasti enemmän vahinkoa mitä normaalit ihmiset. Pimeys pimeys marjalla oli ollut huomaamaton kyky varastaa kuolleen ruumiin pirunmarja voimat. Se huomattiin vasta Valkoparran kaatumisesta, kun Mustaparta varasti hänen järistysjäristys marja voimansa.


title: Marshall D. Teach

text: Mustaparta oli entinen Valkoparran miehistön jäsen, mutta petti tämän saadakseen pirunmarjan nimeltään pimeyspimeysmarjan. Marshall D. Teach murhasi Valkopartapiraattien neljännen divisioonan päällikön Thatchin, koska tämä oli saanut haltuunsa Pimeyspimeysmarjan. Tämän jälkeen Teach pakeni ja perusti Mustapartapiraatit. Tämän takia Ace etsi Mustapartaa. Mustaparta oli myös se joka hyökkäsi Drumiin saadakseen kuuluisuutta merirosvona. Shanks vaati Valkopartaa pysäyttämään Acen Mustaparta-jahdin, koska Shanks oli taistellut Teachia ja tuntenut tämän voiman. Valkoparta ei tähän suostunut.


title: Marshall D. Teach

text: Laffitte kertoi Mariejoissa oman kapteeninsa, Mustaparran ilmoittavan haluavansa kaapparilordiksi, mutta uusimmissa luvuissa Mustaparta ilmoitti tähtäävänsä merirosvokuninkaaksi. Samaan aikaan Teach tapasi Luffyn ja yritti ottaa tätä kiinni. Kun Ace löysi Teachin piraattijoukkoineen, tämä kysyi Acea toveriksi ja ottamaan Luffyn kiinni korkean palkkion takia. Tästä tietenkään ei Ace riemastunut ja aloitti taistelun Teachia vastaan. Mustaparta kuitenkin voitti Acen Pimeyspimeysmarja-voimillaan, joka oli osoitus maailmanhallitukselle siitä, etä Teachista tulee uusi kaapparilordi, koska tämä voitti Valkoparran toisen divisioonan johtajan. Kun Luffy murtautui Impel Down vankilaan pelastaakseen Acen Mustaparta ilmestyi myös paikalle ja aikoi vapauttaa itselleen uusia apureita. Marinefordin taistelussa Mustaparta esittelee uudet joukkonsa ja ilmoittaa pettäneensä Maailmanhallituksen. Hän voitti miehistönsä avulla valtavasti heikentyneen Valkoparran ja varasti hänen Pirunmarjavoimansa, jonka jälkeen hänestä tuli ainoa kenellä oli kaksi pirunmarjavoimaa. Kun Shanks ilmestyi paikalle ja oli valmiina taistelemaan Mustaparran ja tämän miehistön kanssa Mustaparta perääntyi, koska ei ollut valmiina taistelemaan niin voimakkaan vastuksen kanssa.


title: Heavy Cream

text: Heavy Cream on Cream-yhtyeen lokakuussa 1972 julkaistu kokoelma-albumi. Se sisältää kahden vinyylilevyn verran yhtyeen tuotantoa sen lyhyen olemassaolon varrelta. "Heavy Creamia" ei ole koskaan julkaistu CD-muodossa.


title: Heavy Cream

text:
A-puoli
B-puoli


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Thomas Douglas (20. kesäkuuta 1771 – 8. huhtikuuta 1820) oli Selkirkin 5. jaarli. Hän syntyi Saint Maryn saarella, Kirkcudbrightshiressä, Skotlannissa. Hänet tunnettiin hyväntekijänä ja eritoten Red River Colonyn perustamisesta Kanadassa ja siirtolaisten matkan ja maaosuuden kustantajana.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Thomas oli Dunbar Douglas, Selkirkin 4. jaarlin ja Helen Hamiltonin seitsemäs poika, mistä johtuen hän ei uskonut perivänsä vanhempiensa tilaa. Hän opiskeli Edinburghin yliopistossa asianajajaksi. Opintojensa aikana hän sääli köyhiä torppareita, joita maanomistajat kohtelivat huonosti ja heidän häätivät tiloiltaan. Thomas tutki mahdollisuuksia auttaa heitä ja teki tiedusteluja hankkiakseen maaosuuksia Brittiläisistä siirtomaista. Hänen isänsä kuoltua 1799 Thomas oli ainut elossa oleva miesperillinen: kaksi hänen veljeään kuoli vauvaikäisenä, kaksi muuta veljeä kuoli tuberkuloosiiin ja kaksi keltakuumeeseen. Niin hänestä tuli Selkirkin 5. jaarli.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Thomasin perittyä isänsä tilan ja omaisuuden hän käytti varojaan sekä suhteitaan ostaessaan maa-alueita ylämaiden puhdistuksista kärsineille köyhille skotlantilaisille maanviljelijöille. Hän hankki alueita vuonna 1803 Belfastista, Prinssi Edwardin saarelta Kanadassa ja Ylä-Kanadasta vuonna 1804. Hän matkusti laajalti Pohjois-Amerikassa. Hänen toimensa ja myötämielisyytensä köyhille toivat hänelle jonkin verran kuuluisuutta. Vuonna 1807 hänet nimitettiin Kirkcudbrightin "Lord Lieutenant"iksi Skotlannissa sekä nimitettiin Royal Societyn jäseneksi.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Jatkaakseen hyväntekeväisyystyötään hän pyysi Britannian valtiolta maa-aluetta Rupertinmaalla sijaitsevalta Redjoen alueelta. Hallituksen kuitenkin täytyi kieltäytyä pyynnöstä, koska se oli luovuttanut Rupertinmaan täydet oikeudet Hudson's Bay Companylle. Thomas ja hänen ystävänsä Alexander Mackenzie ostivat suuren määrän osakkeita Hudson's Bay Companystä saaden määrämisoikeuden yhtiössä. Hänen vaimonsa veli Andrew Colville oli myös yhtiön johtokunnassa. Tämän vuoksi hän pääsi sopimukseen, ja osapuolet allekirjoittivat Selkirkin toimiluvan. Sopimuksessa määritellyn Assiniboia maa-alue siirtyi Thomas Douglasin hallintaan, ja hän lupasi toimittaa vastineeksi ilmaista työvoimaa Hudson's Bay Companylle.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Alueelle perustetun Red River Colonyn sijainti oli tarkoituksella valittu katkaisemaan Hudson's Bay Companyn kilpailijan North West Companyn kauppareitit läntiseen Kanadaan. Alueen alkuperäisillä métiseillä oli kuitenkin pitkäaikaiset kauppasuhteet North West Companyn turkiskauppiaisiin, eivätkä he hyväksyneet Douglasin oikeutta hallita turkiskauppaa alueella.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Ensimmäinen ryhmä siirtolaisia saapui alueelle vuonna 1812 kuvernööri Miles Macdonellin johdolla. Ryhmä koostui 128 miehestä. Heidän saavuttuaan syksyllä kasvukausi oli ohi, ja ensitöikseen heidän täytyi rakentaa asunnot talven varalle. Tämän vuoksi he turvautuivat métisien ruoka-apuun ensimmäisenä talvena. Huolimatta seuraavan kesän sadosta siirtokunta ei koskaan tullut täysin toimeen omillaan. Vuonna 1814 ruokavarantojen ollessa vähissä Macdonnell julisti pemmikaani-julistuksen, jossa kiellettiin ruokatarvikkeiden vieminen ja myyminen siirtokunnan ulkopuolelle. Métisit, jotka myivät pemmikaania North West Companyn työtekijöille, eivät hyväksyneet tätä ja vangitsivat Macdonellin ja polttivat siirtokunnan.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Saatuaan uutiset Thomas Douglas päätti lähettää alueelle enemmän siirtolaisia ja nimitti uudeksi kuvernööriksi Robert Semplen. Métisit eivät hyväksyneet hänen suunnitelmiaan lähettää alueelle tuhansia perheitä seuraavien kymmenen vuoden aikana. He pelkäsivät menettävänsä omistamansa tilat. Vuonna 1816 tilanne kärjistyi jälleen ja johti lopulta Seven Oaksin taisteluun, jossa noin 22 siirtolaista sai surmansa mukaan lukien kuvernööri Semple. North West Companyn työtekijöiden väitettiin osallistuneen vihollisuuksiin.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Douglas lähetti tämän jälkeen 100 brittisotilaan joukko-osaston (Regiment de Meuron) valvomaan rauhaa alueella. Ajan kuluessa tästä osastosta tuli osa siirtokuntaa, ja osasto onnistui myös valtaamaan läheisen Fort Williamin (sijaitsee nykyisessä Ontarion provinssissa). Sotatoimena valloitus oli menestys, mutta se jätti Selkirkin jaarlin lähes vararikon partaalle. Se oli myös yksi osatekijä Hudson's Bay Companyn ja North West Companyn yhdistymiselle 1821, joka päätti vihollisuudet. He vangitsivat useita kapinaan osallistuneita, kuten Simon Fraserin ja William McGillivrayn. Heidän tarkoituksenaan oli kuljettaa vangit kanootilla Montrealiin tuomittavaksi, mutta yhdeksän vangeista hukkui myrskyssä Maple Islandin lähellä Batchawana Bayssä, Ontariossa.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: Saavuttuaan Montrealiin Douglasia syytettiin vankien kuolemantuottamuksesta, ja lopulta hävisi oikeudenkäynnin häntä vastaan. Kaksi vuotta myöhemmin Douglas palasi takaisin Englantiin lähes vararikon partaalla, kärsien tuberkuloosista ja maineensa menettäneenä. Hän kuoli vuonna 1820.


title: Thomas Douglas, Selkirkin 5. jaarli

text: 1850-luvulla Hudson's Bay Company lopetti siirtokunnan rahoittamisen ja 1860-luvulla skotlantilaiset jäivät vähemmistöön verrattuna métiseihin. Tästä alkoi uusi vihollisuuksien aika 1869–1870, joka johti Redjoen kapinan jälkeen Manitoban provinssin perustamiseen.


title: The Best of Bobby Vinton (2004 kokoelma)

text: The Best of Bobby Vinton on 14 raitainen kokoelma Bobby Vintonilta, joka julkaistiin 2004.


title: Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar

text: ”Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar” () on venäjänkielinen, propagandistinen marssilaulu, jota puna-armeijan sotilaat lauloivat talvisodan aikana. Kappaleen sävelsivät vuonna 1939 Daniil ja Dmitri Pokrass, kaksi niin sanotuista Pokrassin veljeksistä, jotka olivat kuuluisia neuvostosäveltäjiä ja ns. massojen laulun (engl. mass song, ven. массовая песня) genren merkittäviä kehittäjiä. Laulun sanoitti Anatoli D'Aktil (oikealta nimeltään Anatoli Frenkel).


title: Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar

text: Laulussa kehotetaan suomalaisia avaamaan vapauttajilleen ”portin kumpikin puolisko”. Kertosäe kuuluu:


title: Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar

text:
”Принимай нас, Суоми-красавица
В ожерелье прозрачных озёр!”


title: Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar

text:
”Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar,
kirkkaiden järvien koristama!”
Kiintoisaa on, että kappaleen sotatapahtumat sijoittuvat syksyyn. Toisessa säkeistössä nimittäin lauletaan: ”Невысокое солнышко осени / зажигает огни на штыках.” () Sotahan alkoi vasta marraskuun viimeisinä päivinä jolloin Suomessa ja Koillisvenäjällä jo oli täysi talvi, joten voi olettaa että laulu oli sanoitettu jo ennen sotatoimien alkamista. Syksyn koko ajan käytiin vielä diplomaattisia rajansiirtoneuvotteluja Suomen ja Venäjän hallitusten välillä.


title: Molkojärvi

text: Molkojärvi on kylä Kittilän eteläosassa Rovaniemen ja Sodankylän rajalla. Kylässä, joka sijaitsee samannimisen järven rannalla, on ollut asutusta jo kivikaudella itärannalla tehtyjen kaivausten ja löydettyjen esineiden perusteella. Järvi on kalaisa ja kylän asukkaat ovat saaneet siitä mm. siikaa ja taimenta. Kylässä sijaitsee eräkeskus ja luontopolku joka on n. 8 km pitkä.


title: Natriumpyrosulfaatti

text: Natriumpyrosulfaatti eli natriumdisulfaatti (NaSO) on natrium- ja pyrosulfaatti-ionien muodostama ioniyhdiste.


title: Natriumpyrosulfaatti

text: Natriumpyrosulfaattia muodostuu sivutuotteena valmistettaessa rikkitrioksidia natriumvetysulfaatista. Natriumvetysulfaattia kuumennettaessa vapautuu vettä ja natriumpyrosulfaattia. Kun natriumpyrosulfaattia kuumennetaan edelleen, se hajoaa rikkitrioksidiksi ja natriumsulfaatiksi.


title: Natriumpyrosulfaatti

text: Natriumpyrosulfaattia muodostuu myös natriumsulfaatin ja rikkitrioksidin reaktiolla noin 400 °C lämpötilassa. Natriumpyrosulfaatti reagoi monien metallioksidien ja -hydroksidien kanssa muodostaen metallien sulfaatteja. Esimerkiksi alumiinihydroksidin ja natriumpyrosulfaatin reaktio tuottaa alumiinisulfaattia, natriumsulfaattia ja vettä.


title: Collections (Bobby Vinton)

text: Collections on Bobby Vintonin 10-raitainen kokoelma-albumi, joka julkaistiin 2006.


title: The Great Bobby Vinton

text: The Great Bobby Vinton on Bobby Vintonin vuonna 2005 julkaistu kolmen CD-levyn kokoelmaboksi.


title: Ruth Baldwin Cowan

text: Ruth Baldwin Cowan (15. kesäkuuta 1901 Salt Lake City, Utah, Yhdysvallat - 5. helmikuuta 1993 Harper's Ferry, Länsi-Virginia, Yhdysvallat) oli yksi ensimmäisistä yhdysvaltalaisista naissotakirjeenvaihtajista. Hän käytti toimittajaniminään Ruth Cowania tai R. Baldwin Cowania. Jälkimmäistä hän käytti varsinkin, mikäli kyseessä oli "miehinen" uutinen.


title: Ruth Baldwin Cowan

text: Cowan syntyi Salt Lake Cityssä 1901. Kun hän oli kahdeksan hänen isänsä kaivosmies William Henry Cowan kuoli. Ruth Cowan muutti äitinsä Ida Baldwinin kanssa Floridaan, jossa äiti yritti käynnistää hedelmätilaa. Hankkeen epäonnistuttua he muuttivat takaisin Salt Lake Cityyn, josta jälleen Texasiin. Ruth Cowan valmistui Texasin yliopistosta Austinissa 1923.


title: Ruth Baldwin Cowan

text: Ruth Cowan työskenteli alkuun algebran opettajana, mutta ajautui toimittajan uralle "San Antonio Evening News"-lehteen. Pian hän kirjoitti freelancerina myös muihin sanomalehtiin. Uutistoimisto United Press (UP) palkkasi hänet kirjeenvaihtajaksi nimellä R. Baldwin Cowan ja hän työskenteli menestyksekkäästi kuukausien ajan. Kun UP sai tietää kyseessä olevan naisen, Cowan erotettiin nopeasti. Hän sähkötti toiseen uutistoimistoon Associated Pressille (AP) ja kertoi kuinka hänelle oli käynyt. AP palkkasi Cowanin Chicagoon, jossa hän uutisoi muun muassa järjestäytyneen rikollisuuden toimia ja Al Caponen oikeudenkäynnin. Hänet siirrettiin myöhemmin Washingtoniin 1940.


title: Ruth Baldwin Cowan

text: Joulukuussa 1941 Yhdysvallat joutui mukaan toiseen maailmansotaan, kun Japani hyökkäsi Pearl Harboriin. Cowan osallistui hyökkäyksen tiedottamiseen Yhdysvalloissa. Hänen tehtäväkseen tuli kirjoittaa naisten vapaaehtoisjoukkojen (WAAC) toiminnasta. Cowan kiinnostui sotakirjeenvaihtajan ammatista ja pyysi päästä Lontooseen. Vihdoin 1943 hän pääsi sotatoimialueille lähtevään laivaan, mutta sai vasta kuulla matkalla olevansa menossa Lontoon sijasta pohjois-Afrikkaan, jossa sota alkoi kiihtymään. Laiva saapui Algeriin, jossa häntä odotti kylmä vastaanotto. AP:n paikallispäällikkö ei halunnut olla Cowanin kanssa missään tekemisissä. Cowan lähettikin Eleanor Rooseveltille sähkeen, jossa sanoi: "Älkää kannustako enempiä naisia tulemaan Afrikkaan. Miehet eivät halua meitä tänne."


title: Ruth Baldwin Cowan

text: Kun Cowanin jääminen sotatoimialueelle oli epävarmaa, hän tapasi kenraali George S. Pattonin, joka tunnetaan erittäin tiukkana ja sotahulluna sotilaana. Hän kävi kenraalin kanssa seuraavanlaisen keskustelun:


title: Ruth Baldwin Cowan

text: AP:n aluepäällikkö ei antanut hänelle tehtäviä, joten Cowan työllisti itsensä oma-aloitteisesti kirjoittamalla juttuja mm. Marokon sheikin haaremista. Tällä tavoin hän toimi sodan loppuun asti. Hän maksoi omat kulunsa, hankki omat kyytinsä ja asumuksensa, jotka armeija järjesti miestoimittajille ilman pyyntöä. Hän ei päässyt edes armeijan tilannekatsauksiin. Mutta kun taistelut etenivät Eurooppaan Cowan oli mukana raportoimassa Normandian maihinnousun jälkeisistä taisteluista, Pariisin vapautuksesta ja Ardennien taistelusta. Cowan palasi Yhdysvaltoihin hiukan ennen sodan päättymistä Euroopassa. Cowan oli yksi niistä harvoista naisista, jotka kirjoittivat todella tärkeistä sotatapahtumista.


title: Ruth Baldwin Cowan

text: Sodan jälkeen jatkoi AP:n Washingtonin toimistossa ja meni 55-vuotiaana naimisiin alivaltiosihteeri Bradley C. Nashin kanssa jääden samalla eläkkeelle. Hän työskenteli PR-konsultanttina ja alivaltiosihteerin apulaisena sekä toimi naisten kansallisen lehdistökerhon puheenjohtajana. Cowan jäi eläkkeelle 1961. Hän vietti eläkepäivänsä miehensä kanssa Harper's Ferryssä Länsi-Virginiassa, jossa hän kuoli luonnollisiin syihin nukkuessaan.


title: Jisselle Salandy

text: Jisselle Salandy (myös nimellä Giselle Salandy; 25. tammikuuta 1987 – 4. tammikuuta 2009) oli trinidadtobagolainen voittamaton keskisarjan naisnyrkkeilijä. Hän aloitti nyrkkeilyn 11-vuotiaana. ja siirtyi ammattilaiseksi 17-vuotiaana. WBA- ja WBC-liittojen mestaruuden hän voitti syyskuussa 2006, jolloin hän voitti Elizabeth Mooneyn teknisellä tyrmäyksellä seitseneräisessä kamppailussa. Salandy on nuorin mestaruuden voittanut naisnyrkkeilijä.


title: Jisselle Salandy

text: Salandy ehti puolustaa mestaruutta ennen kuolemaansa viidesti. Hän kuoli auto-onnettomuudessa tammikuussa 2009.


title: Lior Eliyahu

text: Lior Eliyahu (; s. 9. syyskuuta 1985, Ramat Gan) on israelilainen koripalloilija, joka edustaa Hapoel Jerusalemia.


title: Lior Eliyahu

text: Eliyahun hyväprosenttista mutta omalaatuista heittotyyliä on kuvailtu muun muassa "kuulantyöntömäiseksi".


title: Lior Eliyahu

text: Eliyahu aloitti uransa Ironi Ramat Ganin junioreissa, joissa hän pelasi aina vuoteen 2003 saakka. Tällöin hän siirtyi Hapoel Galil Elyonin joukkueeseen ja pelasi seurassa kolme kautta. Vuosina 2005 ja 2006 Eliyahu varattiin Eurocupin tähdistöjoukkueisiin. Hän osallistui , jossa Orlando Magic varasi hänet numerolla 44. Israelin mediassa siirtoa pidettiin virheenä, koska ajateltiin, että hänen olisi ollut parempi mennä varaustilaisuuteen vasta vuonna 2007. Pian varaustilaisuuden jälkeen Magic myi Eliyahun oikeudet Houston Rocketsille. Hän lähti pian takaisin Israeliin, jossa hän teki sopimuksen Maccabi Tel Avivin kanssa.


title: Lior Eliyahu

text: Vuonna 2007 Houstonin organisaatiossa hänet pistettiin pelaamaan NBA:n kesäliigaa Las Vegasiin, jossa Eliyahun otteet vakuuttivat Houstonin seurajohtoa. Kesäliigassa hän pelasi keskimäärin 12 minuuttia ja pisteitä Eliyahu teki 4,8 ja levypalloja hän otti 1,8 ottelua kohden. Eliyahu ei kuitenkaan tehnyt sopimusta NBA:han, vaan palasi Eurooppaan.


title: Lior Eliyahu

text: Hänen läpimurtokautensa Euroopassa oli kausi 2008–2009, jolloin hän oli Maccabin tärkeimpiä pelaajia. Eliyahu nimettiin myös Euroliigassa joulukuun pelaajaksi. Kauden jälkeen hän siirtyi ensimmäistä kertaa pois Israelista ja liittyi TAU Cerámican joukkueeseen. Sopimus oli kolmevuotinen. Jo yhden kauden jälkeen hän palasi kuitenkin Maccabiin, jossa hän pelasi vuoteen 2013 asti. Tällöin hän siirtyi Hapoel Jerusalemiin.


title: Suikerolevät

text: Suikerolevät ("Caulerpa") on viherleviin kuuluva makrolevien suku. Siihen kuuluu ainakin 194 lajia. Niissä on erikoistuneita osia: värittömät juurimaiset karvat joilla ne tarttuvat alustaansa, pitkät, joskus haarovat varret ja niistä erkanevia lehtimäisiä ulokkeita. Jotkin lajit, esimerkiksi "C. racemosa", kasvavat eri olosuhteissa eri muotoisiksi. Jotkin lajit ovat yksikotisia, toiset kaksikotisia. Joistakin lajeista erottuu myrkyllistä ainetta, caulerpisiinia.


title: Suikerolevät

text: "Caulerpa"-suvun lajeja tavataan maailman trooppisilla ja subtrooppisilla merialueilla, pintavesistä aina 50 metrin syvyyteen asti. Joitakin lajeja on myös Välimerellä ja Australian lauhkeilla alueilla. Eniten eri lajeja on Australian eteläpuolisilla merialueilla.


title: Suikerolevät

text: Joitakin lajeja pidetään meriakvaarioissa, sillä ne sitovat vedestä tehokkaasti fosfaatteja ja nitraatteja, ja ne voivat olla koristeellisen näköisiä. Jos näitä ravinnonpoistajaleviä kasvatetaan erillisessä leväosastossa, "Chaetomorpha" on helpohoitoisempi vaihtoehto ravinteiden poistoon kuin "Caulerpa", sillä se on myrkytön eikä sillä ole taipumusta äkillisiin joukkokuolemiin. Caulerpamassa saattaa päätyä suvullisen lisääntymisen vaiheeseen, jolloin se laskee paljon sukusoluja, ja vihermassa mätänee kerralla päästäen veteen ravinteita ja myrkyllisiä aineita.


title: Graeme Garden

text: Graeme Garden (18. helmikuuta 1943 Aberdeen, Skotlanti) on brittiläinen koomikko, käsikirjoittaja, näyttelijä ja televisio-ohjaaja. Koulutukseltaan Garden on lääkäri.


title: Graeme Garden

text: Garden oli yhtenä käsikirjoittajana ja esiintyjänä BBC:n radiokomediassa "I'm Sorry, I'll Read that Again" ja televisiosarjassa "Hyväkkäät" ("The Goodies"). Pitkäaikaisena vakiojäsenenä hän on ollut radiovisailussa "I'm Sorry I Haven't a Clue".


title: Graeme Garden

text: Graeme Gardenin poika John Garden soittaa koskettimia "Scissor Sisters" -yhtyeessä.


title: Lasse Heikkilä (muusikko)

text: Lasse Heikkilä (s. 1961 Sahalahti) on suomalainen säveltäjä. Hän on säveltänyt messuja ja musikaaleja sekä kirjoittanut lukuisien hengellisien ja yhteiskunta-aiheisien laulujen lisäksi kirjan.


title: Lasse Heikkilä (muusikko)

text: Heikkilä toimii Tampereella kaupunginvaltuutettuna, lasten ja nuorten palveluiden lautakunnan jäsenenä sekä käräjäoikeuden lautamiehenä.


title: Lasse Heikkilä (muusikko)

text: Lasse Heikkilä on osallistunut valtakunnallisesti ja kansainvälisesti siltoja rakentaviin pioneerihankkeisiin, joita ovat isännöineet MESK, FIDA, Vapaa Sisälähetys, Gospel Power ry. ja monet muut kristilliset järjestöt sekä herätysliikkeet. Hän on musiikin maisteri, joka säveltää, sanoittaa, sovittaa, johtaa, soittaa, laulaa, säestää, tuottaa, nuotintaa, äänittää ja julkaisee musiikkia.


title: Lasse Heikkilä (muusikko)

text: Seth Heikkilä oli Lasse Heikkilän isoisän isä. Seth Heikkilän elämäntarina oli teemana vuonna 2018 ensiesityksen saaneessa musikaalissa Sovinto, jonka Lasse Heikkilä kirjoitti yhdessä Pekka Simojoen kanssa.


title: Lounais-Suomen Maalaistentalo

text: Lounais-Suomen Maalaistentalo on Alvar Aallon suunnittelema vuonna 1927-1928 rakennettu rakennus Turussa, Humaliston- ja Puutarhakadun kulmassa. Se edustaa tyylillisesti siirtymäkautta klassismista funktionalismiin. Rakennuksessa on viisi kerrosta ja ullakko. Sen kerrospinta-ala on 12 050 m².


title: Lounais-Suomen Maalaistentalo

text: Rakennus on rakennustaiteellisesti ja kulttuurihistoriallisesti arvokas ja se on seutukaavan ja keskustan rakennussuojelun vaihekaavaehdotuksen mukaisesti suojeltu kohde. Yhdessä Turun Sanomien toimitalon ja Standardivuokratalon eli Tapani-talon kanssa se kuuluu myös Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.


title: Lounais-Suomen Maalaistentalo

text: Alvar Aalto voitti rakennuksen suunnittelukilpailun työnimimerkillä "Acer", jossa oli paljon neoklassisia piirteitä. Rakennuksen valmistuttua siellä toimi muun muassa Hotelli Maakunta, lääkäri, apteekki, pankki, yrityksiä, autosuoja, Marttojen koulu, Ravintola Itämeri ja 496-paikkainen teatteri. Aalto perheineen asui talossa viisi vuotta.


title: Lounais-Suomen Maalaistentalo

text: 1940-luvulla vaihdettiin rakennuksen metallikehyksiset ikkunat puisisksi. Arkkitehtina toimi Erik Bryggman, joka suunnitteli samaan aikaan myös Hotelli Maakunnan sisustuksia.


title: Lounais-Suomen Maalaistentalo

text: Turun Kaupunginteatteri toimi tiloissa vuodesta 1946 vuoteen 1954 saakka, kunnes teatterin näyttämö paloi ja tilat kävivät muutenkin ahtaiksi. Myöhemmin tiloissa toimi Elokuvateatteri Ritz. Myös Turun ylioppilasteatterin näyttämö sijaitsi rakennuksen kellarikerroksessa vuodesta 1967 vuoteen 1979, jolloin tila muutettiin pysäköintihalliksi.


title: Lounais-Suomen Maalaistentalo

text: Koska rakennus on toiminut monissa eri tarkoituksissa, sen alkuperäinen sisustus on monin paikoin tuhoutunut. Turun maakuntamuseon tekemissä kartoituksissa talon historiallisesti arvokkaita piirteitä ovat ulkoasu, porrashuoneet ja entinen teatteriaula. Alvar Aalto -säätiö on tehnyt rakennuksesta laajan rakennushistoriallisen selvityksen vuonna 2003.


title: Lounais-Suomen Maalaistentalo

text: Rakennuksen täydellinen peruskorjaus valmistui vuonna 2005 ja nyt siitä on noin kolmannes asuntoja. Asuntoja on 45 kappaletta ja loput tilat ovat toimisto- ja liiketilaa, sekä Omena-hotellia. Teatterihuoneiston paikalla sijaitsee kokous- ja juhlatila Alvarium. Nykyään katettu sisäpiha on kerrosta ylempänä ja toisessa kerroksessa on kaksi palvelukotia, joista toinen on tyhjillään ja toisessa sijaitsee kehitysvammaisten palvelukoti Puolala. Peruskorjauksen yhteydessä kajottiin myös rakennuksen suojeltuun julkisivuun; muun muassa idän puoleiseen seinään avattiin uusia ikkuna-aukkoja usean kerroksen kohdalle.


title: Revolver (T-Painin albumi)

text: RevolveЯ on R&B-artisti T-Painin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 2. joulukuuta 2011. . Alun perin se oli aiottu julkaista nimellä UBER.


title: Revolver (T-Painin albumi)

text: Promootiosingle "Take Your Shirt Off", jonka oli tarkoitus olla mukana myös albumilla, julkaistiin digitaalisesti 10. marraskuuta 2009, ja ensimmäinen virallinen single "Best Love Song" julkaistiin keväällä 2011.


title: Juomaripoika

text: Juomaripoika on rap-artisti Tykopaatin vuoden 2007 syyskuussa julkaistu debyyttialbumi. Albumin julkaisi Joku Roti Records. Kappale "Takki auki" on ladattavissa Redrum-187 -sivustolla.


title: Kookoskuitu

text: Kookoskuitu on kookospähkinän kuoresta valmistettu sivutuote. Kuitua valmistetaan pesemällä, kuumentamalla, pilkkomalla ja litistämällä raa'at kookospähkinät, minkä jälkeen tuotetta jatkoprosessoidaan halutun tiiviyden ja hienojakoisuuden mukaan. Kookoskuitua käytetään tekstiilien, kuten mattojen valmistukseen ja kasvien ja sienten viljelyyn sekä teollisuuden imeyttämisaineksena.


title: Kookoskuitu

text: Kookoskuitua myydään yleensä paaleina, harkkoina ja levyinä puristeena, jonka voi laajentaa käyttöä varten vedellä yli kymmenkertaiseksi.


title: Luopioisten luja

text: Luopioisten luja on rap-artisti Tykopaatin toinen studioalbumi. Albumin julkaisi 3. joulukuuta 2008 Joku Roti Records. "Vaimomatskuu"-kappale on ladattavissa maksutta Redrum-187 -sivustolla."Säteilen"-kappale sisältää samplen Jean Michel Jarren kappaleesta "Oxygene Part IV".


title: Redman

text: Reginald "Reggie" Noble (s. 17. huhtikuuta 1970 Newark, New Jersey), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Redman, on yhdysvaltalainen rap-artisti, -tuottaja ja näyttelijä. Hän tekee paljon yhteistyötä räppäri Method Manin kanssa. Heillä on myös rap-duo Method Man & Redman.


title: Redman

text: Reginald "Reggie" Noble syntyi New Jerseyn Newarkissa Yhdysvalloissa 17. huhtikuuta 1970. Redman julkaisi "Whut? Thee Album" -nimisen debyyttialbuminsa vuonna 1992. Albumi oli funk- ja reggae-vaikutteinen. Tähän asti Redman on julkaissut kahdeksan sooloalbumia.


title: Saimaa Volley

text: Saimaa Volley oli keväällä 2009 perustettu eteläsavolainen miesten lentopallojoukkue, joka sai kaudeksi 2009–2010 Keski-Savon Paterin paikan SM-liigassa. Joukkueen toiminnasta vastasivat Pateri sekä Savonlinnan East Volley. Kotiottelunsa joukkue pelasi usealla eri paikkakunnalla Etelä-Savon alueella.


title: Saimaa Volley

text: Joukkue toimi yhteistyössä maakunnan lentopalloseurojen sekä Etelä-Savon Urheiluakatemian kanssa.


title: Saimaa Volley

text: Joukkueen toiminta päättyi kauden 2013–2014 jälkeen ja Keski-Savon Paterilta vuokralla olleen liigapaikan perii LEKA Volley Kuopiosta.


title: Saimaa Volley

text: Saimaa Volley oli perinteisten lentopalloseurojen, Keski-Savon Paterin ja Savonllinnan East-Volleyn, yhteinen fuusiojoukkue. Se sai Paterin paikan lentopalloliigasta kaudeksi 2009-2010. Seuran nimeksi tuli Saimaa Volley (lyh. SaVo), jonka on tarkoitus kuvata koko aluetta.


title: Saimaa Volley

text: Saimaa Volleyn päävalmentajaksi hankittiin Italian A1-liigasta Giovannio Torchio. Joukkue koostui pääasiassa entisistä Paterin ja Eastin pelimiehistä sen avauskaudella lentisliigassa 2009-2010. SaVo sijoittui runkosarjassa lopulta yhdeksänneksi ja vältti näin liigakarsinnat. Pudotuspeleihin 9. tila ei myöskään oikeuttanut.


title: Saimaa Volley

text: SaVo panosti pelaajapakkaansa enemmän toisella liigakaudellaan, mutta tulos oli kaikkea muuta kuin onnistunut: SaVo karsi liigapaikastaan Korson Vetoa vastaan. SaVo säilytti paikkansa Mestaruusliigassa kuitenkin. Kauden aikana italialainen Torchio sai potkut seurasta.


title: Saimaa Volley

text: Ennen kauden 2011-2012 alkua SaVo joutui taistelemaan liigalisenssistään, kun se joutui antamaan lisäselvityksiä liigahallituksella muun muassa talouteensa liittyen. SaVon päävalmentajaksi pestattiin kaudeksi 2011-2012 edelliskauden kakkosvalmentaja Pertti Pyykkö. Seuran pelaajamateriaali ei ennen kauden alkua näyttänyt vahvalta. Joukkue nuorentui entisestään edelliskauden miehistöstä. SaVo pelasi kuitenkin yllättävän hyvän kauden, kun se vältti liigakarsinnat ja oli lopulta runkosarjassa kahdeksas jääden pudotuspeleistä kahden pisteen päähän. Erikoisuus joukkueen kaudessa oli se, että seurassa kävi peräti kolme eri ulkomaalaishakkuria pelaamassa kauden aikana. SaVossa kautensa aloittanut bulgarialainen Zlatan Georgiev loukkaantui kauden alun jälkeen, jolloin venezuelalainen Luis Arias korvasi hänet. Joulutauolta Arias ei kuitenkaan palannut kotimaastaan Suomeen yllättäen. Seuran johto ei kuullut Ariaksesta enää mitään joulutauon jälkeen. Tämän jälkeen hakkuriksi pestattiin yhdysvaltalainen Matt Proper.


title: Jacques de Savoie-Nemours

text: Jacques de Savoie-Nemours (12. lokakuuta, 1531 – 15. kesäkuuta, 1585) oli Nemoursin herttua 1533-1585.


title: Jacques de Savoie-Nemours

text: Jacques de Savoie-Nemours kunnostautui Lensin ja Metzin piirityksissä 1552-53, Rentyn taistelussa 1554 ja Piemonten sotaretkellä 1555.


title: Jacques de Savoie-Nemours

text: Hän oli Guisen herttuasuvun kannattaja ja joutui pakenemaan Savoijiin häntä vastaan suunnatun juonen vuoksi. Palattuaan hän taisteli hugenotteja vastaan menestyksellä. Vuonna 1567 hän sai hovin palaamaan Meauxista Pariisiin. Hän osallistui Saint Denisin taisteluun, protestoi Longjumeaun rauhaa vastaan ja torjui Zweibrückenin kreivin Wolfgangin hyökkäyksen. Viimeiset vuotensa hän omisti taiteelle sekä kirjeiden kirjoittamiselle ja kuoli Annecyssa 1585.


title: Jacques de Savoie-Nemours

text: Nemoursin herttuaksi häntä seurasi hänen poikansa Charles-Emmanuel de Savoie-Nemours.


title: Kuokkalan silta

text: Kuokkalan silta (aikaisemmin Jyväsjärven silta) yhdistää Jyväskylän keskustan Lutakon kautta Kuokkalaan. Se on hyvin näkyvällä paikalla Jyväskylän kaupunkikuvassa. Sillan ylittävän kadun nimi on Siltakatu. Silta valmistui vuonna 1989. Valmistuessaan se oli Suomen neljänneksi pisin tiesilta ja pisin teräsbetonikantinen liittopalkkisilta. Rakentamiseen osallistui keskimäärin 40 henkilöä. Sen pituus on 480 metriä jännevälien ollessa 50, 67, 78, 90, 78, 67 ja 50 metriä. Sillan hyödyllinen leveys on 15,5 metriä, josta ajorataa on 7 metriä ja kevyen liikenteen kaistojen leveys 4,25 metriä. Kadun linjaus sillalla on kaareva pysty- ja vaakasuunnassa.


title: Kuokkalan silta

text:
Perustamisolosuhteet siltapaikalla olivat poikkeuksellisen vaikeat. Jyväsjärven leveys siltapaikalla on noin 440 metriä ja järven keskialueella on noin 200–250 metriä leveä painnane, jossa syvyys on 13–15 metriä. Pohjalla on 4–8 metrin paksuinen pehmeä savi- ja silttikerros, jonka alapuolella on 10–30 metrin paksuinen silttikerros. Kallio on syvimmillään 50–55 metrin syvyydessä. Sillan ali Päijänteeltä Jyväskylän satamaan kulkeva laivaväylä vaatii 11 metrin vapaan korkeuden ja 40 metrin leveyden.
Jyväskylän kaupunki suunnitteli siltaa vuodesta 1979 lähtien. Insinööritoimisto Helander & Nirkkonen teki sillan alustavan suunnittelun ja jännitetyn betonisiltavaihtoehdon urakkalaskentaa varten. Vuoden 1987 alussa olleessa urakkakyselyssä terässiltavaihtoehdot osoittautuivat betonivaihtoehtoja halvemmiksi. Kaupunki ja oululainen Insinöörityö Oy solmivat urakkasopimuksen sillan rakentamisesta 60 miljoonan markan urakkasummalla 7.5.1987. Silta rakennettiin Insinööritoimisto Juola ja Rantakokko Ky:n suunnitteleman vaihtoehdon mukaisena.


title: Kuokkalan silta

text: Sillan pääkannattimina on kaksi kaartuvien viisteiden avulla maisemaa myötäilevää teräksistä levypalkkia, jotka on yhdistetty toisiinsa ristikoilla. Pääkannattimet ovat Rautaruukin hienoterästä, Rautaruukin rakenneterästä käytettiin yhteensä 1 500 tonnia. Poikkisuunnassa jännitetty betoninen kansilaatta tukeutuu pääkannattimiin. Sillalle rakennettiin keskiaukon molemmin puolin katolliset erkkerit jalankulkijoiden levähdyspaikoiksi. Sillan kuusi välitukea perustettiin ensimmäistä kertaa Suomessa betonilla täytettyjen teräsputkipaalujen varaan. Tukien yläosat ovat muotoiltuja, vinoseinäisiä pilareita. Päällysrakenteen asentamisen vaativuutta lisäsi sillan kaarevuus, moniaukkoisuus ja viistellisyys. Rakenne asennettiin kahdessa osassa. Lähes 900 tonnia painavat puolikkaat koottiin useassa eri vaiheessa maatukien takana ja työnnettiin paikalleen vaihesiirtomenetelmällä. Sillan kansilaatta valettiin viidessä eri vaiheessa. Silta avattiin liikenteelle 23.10.1989 ja samalla nimi vaihdettiin Jyväsjärven sillasta Kuokkalan sillaksi.


title: Kuningas (täsmennyssivu)

text: Kuningas voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:


title: Barry Cryer

text: Barry Cryer (s. 23. maaliskuuta 1935 Leeds) on englantilainen koomikko, käsikirjoittaja ja näyttelijä.


title: Barry Cryer

text: Barry Cryer toimi yhtenä "The Frost Reportin" (1966–1967) käsikirjoittajista kollegoinaan muun muassa John Cleese, Graham Chapman ja Marty Feldman, joiden kanssa hän työskenteli myös "At Last the 1948 Show'n" (1967) parissa. Vuodesta 1972 Cryer on ollut vakiojäsenenä BBC:n radiovisailussa "I'm Sorry I Haven't a Clue". OBE-arvonimen Cryer sai 2001.


title: Barry Cryer

text: Vuonna 1958 Barry Cryerin versio Sheb Wooleyn kappaleesta "Purple People Eater" nousi Suomessa listaykköseksi, kun alkuperäistä versiota ei voitu sopimussyistä julkaista Pohjoismaissa.


title: Vasili Romanov

text: Ruhtinas Vasili Alekandrovitš Romanov (7. heinäkuuta 1907 Hatsina, Venäjä – 23. kesäkuuta 1989 Woodside, Kalifornia, Yhdysvallat) oli venäläissyntyinen aatelinen ja suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanovan ja suuriruhtinas Aleksandr Mihailovitš Romanovin poika.


title: Vasili Romanov

text: Vasili syntyi Hatsinan palatsissa 7. heinäkuuta Ksenia Aleksandrovna Romanovan ja suuriruhtinas Aleksandr Mihailovitš Romanovin kuudentena lapsena. Vaikka Vasili oli tsaari Aleksanteri III:n tyttärenpoika, äidin puolelta hän ei saanut suuriruhtinaan arvoa, koska hän oli isän puolelta tsaari Nikolai I:n pojanpojanpoika.


title: Vasili Romanov

text: Venäjän vallankumouksen aikana vuonna 1917 Vasili oli 11-vuotias, kun hänet vangittiin vanhempiensa ja isoäitinsä ja joidenkin muiden Romanov-suvun jäsenten kanssa Krimillä. Vasili pakeni perheineen 11. huhtikuuta 1918 Venäjältä Ison-Britannian kuningas Yrjö V:n, joka oli Maria Fjodorovnan siskon puoliso, lähettämällä brittiläisellä sotalaivalla HMS Marlborough'lla Mustanmeren yli Maltaan ja sieltä edelleen Englantiin.


title: Vasili Romanov

text:
Maanpaossa Vasili eli Englannissa äitinsä kanssa. 1920-luvulla hän emigroitui Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli laivapoikana, telakkatyöntekijänä, pörssivälittäjänä, viininviljelijänä ja kanafarmarina.
Vuonna 1980 Vasilista tuli Romanov-suvun säätiön puheenjohtaja veljensä Dmitrin seuraajana.


title: Vasili Romanov

text: Vasili meni naimisiin New York Cityssä 31. heinäkuuta vuonna 1931 ruhtinatar Natalia Galitsinin kanssa (26. lokakuuta 1907 Moskova - 28. maaliskuuta 1989 Woodside) Pariskunta asui Kaliforniassa ja sai yhden tyttären, prinsessa Marina Romanovin (s. 22. toukokuuta 1940 San Francisco) joka meni naimisiin amerikkalaisen William Beadlestonin (s. 31. heinäkuuta 1938 Long Branch, New Jersey) kanssa 8. tammikuuta 1967. Avioliitto päättyi myöhemmin eroon.


title: Lisa Hannigan

text: Lisa Hannigan (s. 12. helmikuuta 1981 Kilcloon, Meath, Irlanti) on irlantilainen folk-muusikko ja lauluntekijä, joka tunnetaan parhaiten yhteistyöstään laulaja-lauluntekijä Damien Ricen kanssa. Hannigan lauloi Ricen albumeilla O ja 9 ja oli mukana tämän livekokoonpanossa. Hannigan kuitenkin jätti Ricen yhtyeen vuonna 2007 ja alkoi luoda uraa sooloartistina. Hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa "Sea Sew" vuonna 2008. Hannigan on myös tehnyt yhteistyötä useiden muiden muusikoiden, muun muassa Herbie Hancockin ja Gary Lightbodyn kanssa. Hanniganin ja Lightbodyn duetto "Some Surpise" oli mukana "Greyn anatomia" -televisiosarjassa.


title: Grégory Rast

text: Grégory Rast (s. 17. tammikuuta 1980 Cham) on sveitsiläinen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 2001−2018. Hän edusti Post Swissiä, Phonakia, Astana Teamia, Team RadioShackia ja Trek-Segafredoa. Rast voitti urallaan Sveitsin-mestaruuden vuosina 2004 ja 2006 sekä Luxemburgin ympäriajon vuonna 2007.


title: Masta Killa

text: Masta Killa (oikealta nimeltään Elgin Turner, s. 18. elokuuta 1969) on yhdysvaltalainen rap-artisti ja yksi hip hop -ryhmä Wu-Tang Clanin jäsenistä. Hän on yksi ryhmän vähiten tunnetuista jäsenistä, koska on ollut mukana vain yhdessä kappaleessa "Enter the Wu-Tang (36 Chambers) -"levyllä. Turner julkaisi debyyttialbuminsa "No Said Date" vuonna 2004. Hän esiintyy myös usein monien soolojulkaisuissa.


title: Santapeikko

text: Santapeikko on Edith Nesbitin romaaniin "Yksitoista toivomusta" perustuva elokuva vuodelta 2004. Elokuva kertoo perheestä, jossa on 5 lasta. Kun äiti lähtee sairaanhoitajaksi ja isä sotaan, lapset lähtevät junalla enonsa luo. Enollaan lapsia kiellettiin menemästä talvipuutarhaan, mutta lapset uteliaisuudesta lähtivät katsomaa mitä puutarhasta löytyy. Puutarhassa oli ovi, jonka takana oli ranta. Sieltä he löysivät santapeikon. Niin santapeikko ja lapset ystävystyivät ja kesästä tuli suuri seikkailu.


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1960

text: Rooman 1960 kesäolympialaisissa käytiin nyrkkeilykilpailut kymmenessä painoluokassa. Menestyneimmät maat olivat kolme kultaa voittaneet Italia ja Yhdysvallat. Kaikkiaan 16 maata pääsi mitaleille. Kultamitalisteista myöhemmin ammattilaisina menestyivät Cassius Clay (vuodesta 1964 Muhammad Ali), kolminkertainen raskaan sarjan maailmanmestari sekä Giovanni "Nino" Benvenuti, keskisarjan maailmanmestari.


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1960

text:
Kärpässarja (51 kg)
Kääpiösarja (54 kg)
Höyhensarja (57 kg)
Kevytsarja (60 kg)
Kevyt välisarja (63,5 kg)
Välisarja (67 kg)
Välisarja (81 kg)


title: Laivasto-operaatioiden komentaja

text: Laivasto-operaatioiden komentaja () on Yhdysvaltain laivaston korkea-arvoisin upseeri, Puolustushaarakomentajien neuvoston jäsen ja presidentin, puolustusministerin sekä laivastoministerin neuvonantaja laivastoa koskevissa asioissa. Komentajan tehtävät ovat hallinnollisia eikä hänellä ole omia joukkoja johdettavana.


title: Laivasto-operaatioiden komentaja

text: Komentajan nimittää presidentti nelivuotiskaudeksi ja senaatin enemmistön tulee hyväksyä nimitys. Komentajaksi nimitettävällä tulee olla kokemusta puolustushaarojen yhteistoiminnasta.


title: B-Sides

text: B-Sides on Damien Ricen EP-levy, joka julkaistiin 4. elokuuta 2004. EP sisältää alun perin singlejen b-puolina julkaistuja kappaleita sekä harvinaisempia versioita Ricen aiemmin julkaistuista kappaleista.


title: Live from the Union Chapel

text: Live from the Union Chapel on irlantilaisen laulaja-lauluntekijä Damien Ricen live-albumi. Albumi äänitettiin vuonna 2003, mutta julkaistiin vasta 2007. Ricen lisäksi albumilla laulaa myös laulaja Lisa Hannigan.


title: Eurooppatie E14

text: E14 eli Eurooppatie 14 on eurooppatie, joka kulkee Norjan Stjørdalista (E6) Ruotsin Sundsvalliin (E4). Tie on 455 kilometriä pitkä, josta 355 kilometriä Ruotsin puolella. Edellä mainittujen E4:n ja E6:n lisäksi tie risteää matkalla E45-eurooppatien kanssa.


title: Live at Fingerprints Warts & All

text: Live at Fingerprints Warts & All on irlantilaisen laulaja-lauluntekijä Damien Ricen live-albumi. Albumi äänitettiin vuonna 2006 ja julkaistiin 2007. Ricen lisäksi albumilla laulaa irlantilainen laulaja Lisa Hannigan.


title: No Said Date

text: No Said Date on yhdysvaltalaisen hip hop -ryhmä Wu-Tang Clanin jäsenen Masta Killan debyyttialbumi. Se julkaistiin 1. heinäkuuta 2004. Albumissa vierailevat kaikki Wu-Tang Clanin jäsenet, myös Ol' Dirty Bastard, jolle albumilla esiintyminen jäi hänen musiikillisen uransa viimeiseksi.


title: Hoodoovuori

text: Hoodoovuori on tulivuori läntisessä Brittiläisessä Kolumbiassa Iskutjoen pohjoispuolella. Hoodoovuori saattaa aktivoitua. Sen huippua peittää halkaisijaltaan 3–4 kilometrin jääpeite. Vuoren huipun tasaisuuden perusteella on päätelty, että sen 100 000 vuotta sitten alkanut muodostuminen olisi tapahtunut jäätikön alla. Hoodoovuoren lähin kaupunki on sadan kilometrin päässä oleva Stewart.


title: The DeAndre Way

text: The DeAndre Way on rap-artisti Soulja Boyn kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 30. marraskuuta 2010. Albumia myytiin sen julkaisuviikolla 13 360 kappaletta ja se sijoittui Yhdysvaltain Billboard 200 -listan 90. sijalle. Maaliskuun 2010 lopulla albumia oli myyty Yhdysvalloissa 56 000 kappaletta. Samana päivänä albumin kanssa julkaistiin myös Soulja Boyn kirjoittama kirja "Teenage Millionaire".


title: The DeAndre Way

text: Soulja Boy toivoi saavansa albumilleen mukaan Jay-Z:n ja Eminemin. Soulja Boy oli myös tehnyt kappaleen "Swag Flu", jolla hänen kanssaan räppäsivät Gucci Mane ja Birdman sekä kappaleen "Rich Girl", jolla vieraili kanadalainen teinipoplaulaja Justin Bieber. Albumilla piti vierailla myös Nicki Minaj, Snoop Dogg, 50 Cent, Kanye West, Lil Wayne, Drake, Trey Songz, Jamie Foxx, Busta Rhymes, Chris Brown, Ray J ja Arab. Soulja Boyn toiveet kuitenkin kaatuivat sillä mikään näistä ei toteutunut. Vierailijoista ainoastaan 50 Cent, Trey Songz ja Arab päätyivät levylle.


title: The DeAndre Way

text: Albumin ensimmäinen single "Pretty Boy Swag" julkaistiin 8. kesäkuuta 2010. Se sijoittui sijalle 34 Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla. Singleä myytiin kaiken kaikkiaan 500 000 kappaletta. 31. elokuuta 2010 julkaistiin albumin toinen single "Blowing Me Kisses". Sillä vierailee R&B-artisti Bei Maejor. Albumin kolmas single "Speakers Going Hammer" julkaistiin 19. lokakuuta 2010. Albumilta aijotaan julkaista neljäntenä singlenä kappale "Hey Cutie". Singlellä vierailee Trey Songz. Kappaleesta "Mean Mug" on kuvattu musiikkivideo, mutta sitä ei ole julkaistu singlenä. Kappaleella Soulja Boyn kanssa räppää 50 Cent.


title: The DeAndre Way

text: Lähteet


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1964

text: Tokion 1964 kesäolympialaisissa käytiin nyrkkeilykilpailut kymmenessä painoluokassa. Menestyneimmät maat olivat kolme kultaa voittaneet Neuvostoliitto ja Puola. Kaikkiaan mitaleille pääsi 17 maata. Raskaan sarjan voitti Joseph "Joe" Frazier, josta aikanaan tuli ensimmäinen sekä raskaan sarjan olympiakultaa että raskaan sarjan ammattilaisten maailmanmestaruuden voittanut nyrkkeilijä.


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1964

text:
Kääpiösarja (54 kg)
Höyhensarja (57 kg)
Kevytsarja (60 kg)
Välisarja (67 kg)
Kevyt keskisarja (71 kg)


title: Webley-revolveri

text: Webley-revolveri on vuosina 1887–1963 useina eri malleina Brittiläisen kansainyhteisön armeijoissa käytetty revolveri. Webley ehti käyttöaikanaan olemaan palvelusaseena niin buurisodissa kuin molemmissa maailmansodissakin. Viimeiset Webley-revolverit vedettiin pois aktiiviyksiköiltä vasta vuonna 1963.


title: Webley-revolveri

text: Kaksitoiminen Webley on taittuva revolveri, mikä tarkoittaa sitä ettei asetta ladattaessa rulla käänny sivulle, vaan aseen runko on saranoitu taittumaan rullan alta. Aseen erityispiirteisiin kuuluu se että taitettaessa hylsyt poistuvat automaattisesti rullasta. Tämä nopeutti lataamista, mutta tekee Webleyn rakenteesta kiinteärunkoisia revolvereja heikomman. Tämän vuoksi Webley ei kestä erityisen voimakkaalla latauksella varustettuja patruunoita.


title: Webley-revolveri

text: Rakenteen heikoudesta huolimatta Webley oli erittäin voimakkaan ja hyvän aseen maineessa. Sen ammukset käyttivät melko pientä latausta eikä luodin lähtönopeuskaan (190 m/s) ollut erityisen suuri. Toisaalta rekyyli pysyi pienenä, ja hyvin painava luoti toi aseelle huomattavan pysäytysvoiman ja läpäisyn. Ase oli erittäin suosittu käyttäjiensä parissa sekä voimakkuutensa että luotettavuutensa vuoksi.


title: Aaron Stanford

text: Aaron Stanford (s. 27. joulukuuta 1976 Westford, Massachusetts, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Pyrona "X-Men"-elokuvasarjassa ja Doug Bukowskina "The Hills Have Eyes" -elokuvassa.


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1968

text: Méxicon 1968 kesäolympialaisissa käytiin nyrkkeilykilpailut 11 painoluokassa. Uutena sarjana olympialaisten ohjelmassa oli kevyt kärpässarja eli alle 48-kiloisten sarja. Menestynein maa oli kolme kultaa voittanut Neuvostoliitto. Kaikkiaan mitaleille pääsi 21 maata. Puolalainen Jerzy Kulej ja neuvostoliittolainen Boris Lagutin voittivat uransa toisen olympiakultamitalin. Raskaan sarjan kultaa voitti yhdysvaltalainen George Foreman, joka myöhemmin voitti ammattilaisten maailmanmestaruuden raskaassa sarjassa.


title: Nyrkkeily kesäolympialaisissa 1968

text:
Kääpiösarja (54 kg)
Höyhensarja (57 kg)
Kevytsarja (60 kg)
Kevyt välisarja (63,5 kg)
Välisarja (67 kg)


title: Newton Thomas Sigel

text: Newton Thomas Sigel (s. 1960) on yhdysvaltalainen elokuvaaja, joka on työskennellyt usein ohjaaja Bryan Singerin kanssa. Hän on kuvannut Singerin elokuvista esimerkiksi "Epäillyt" (1995), "X-Menin" (2000) ja "Operaatio Valkyrien" (2008).


title: We Came With Broken Teeth

text: We Came With Broken Teeth (alun perin nimellä Wecamewithbrokenteeth, usein lyhennetty WCWBT) on yhdysvaltalainen kokeellista death metalia soittava yhtye. Se perustettiin Kansasin Overland Parkissa vuonna 2005. Yhtye hajosi 14. maaliskuuta 2008, mutta jatkoi toimintaansa alkuvuodesta 2009. Yhtyeeltä on ilmestynyt tähän mennessä kolme täyspitkää albumia ja kaksi demoa.


title: We Came With Broken Teeth

text: We Came With Broken Teethin kappaleet ovat yleensä noin minuutin mittaisia ja niissä on käytetty rumpukonetta. Yhtyeen MySpace -sivun mukaan heillä olisi jo rumpali ja nimi julkistettaisiin pian.


title: John A. Eddy

text: John Allen "Jack" Eddy (25. maaliskuuta 1931 – 10. kesäkuuta 2009) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä joka tuli tunnetuksi 1976 Science-lehdessä otsikolla The Maunder Minimum julkaisemastaan artikkelista jossa hän Edward Walter Maunderin ja Gustav Spörerin 1700-luvun töihin tukeutuen hahmotti vuodesta 1645 vuoteen 1715 kestäneen 70-vuotisen jakson, jolloin auringon aktiivisuus oli poikkeuksellisen vähäistä.


title: John A. Eddy

text: Eddyn tulokset nostettiin uudelleen esiin 1900-luvun loppuvuosina, jolloin niiden perusteella arvioitiin, että Maan viilentämisen lisäksi Aurinko voisi jaksoittain vaikuttaa ilmastoa lämmittävästi. Aluksi Jack Eddy itse suhtautui epäilevästi hypoteesiin, jonka mukaan Auringon pinnan aktiivisuus voisi pitkällä aikavälillä lämmittää Maan ilmastoa yhdessä kasvihuonekaasujen kanssa, mutta elämänsä loppuvaiheissa hän tarkisti käsitystään ja rohkaisi eri alojen tutkijoita tutustumaan Auringon aktiivisuuden vaihteluun ja ilmiönmahdolliseen vaikutukseen maailman lämpötiloissa.


title: Daniel Nestor

text: Daniel Mark Nestor (syntymänimeltään Danijel Nestorović, ser. Данијел Несторовић, s. 4. syyskuuta 1972 Belgrad, Jugoslavia) on serbiankanadalainen tennispelaaja ja olympiavoittaja. Hän on ollut myös ykkössijalla nelinpelin maailmanlistalla.


title: Daniel Nestor

text: Urallaan hän on tähän mennessä voittanut 79 miesten nelinpelin turnausta, sisältäen kultamitalin 2000 kesäolympialaisissa sekä kahdeksan Grand Slamin miesten nelinpelin voittoa. Nestor voitti myös Australian avoimissa 2007 sekanelinpelin yhdessä venäläisen Jelena Lihovtsevan kanssa ja Australian avoimissa 2011 slovenialaisen Katarina Srebotnikin kanssa.


title: Daniel Nestor

text: 4. heinäkuuta 2009 Wimbledonissa Nestor ja hänen parinsa Nenad Zimonjić voittivat toistamiseen miesten nelinpelin mestaruuden.


title: Daniel Nestor

text: 19. elokuuta 2002 Nestorista tuli maailmanlistan nelinpelin ykköspelaaja. Kaksinpelissä hänen korkein sijoituksensa on 58. Tämän hän saavutti 23. elokuuta 1999.


title: Daniel Nestor

text: Nestor on ollut jäsen Kanadan Davis Cupissa vuodesta 1992 lähtien. Hänen ensimmäinen merkittävä saavutuksensa on voitto maailmanlistalla silloin ykkösenä olevasta Stefan Edbergistä.


title: Daniel Nestor

text: Hän voitti ensimmäisen miesten nelinpelin turnauksen Bogotássa Mark Knowlesin parina. Tämän jälkeen Nestor on pelannut Knowlesin kanssa menestykkäästi voittamalla Australian avoimet 2002, Yhdysvaltain avoimet 2004 sekä Ranskan avoimet 2007. He selvisivät loppuotteluun myös Australian avoimissa 1995, Ranskan ja Yhdysvaltain avoimissa 1998, Ranskan avoimissa ja Wimbledonissa 2002, Australian avoimissa 2003 sekä Wimbledonissa 2005.


title: Daniel Nestor

text: Uransa tähän mennessä ainoan nelinpelin olympiakullan Nestor voitti Sydneyssä 2000 yhdessä kanadalaisen Sébastien Lareaun kanssa.


title: Daniel Nestor

text: 5. heinäkuuta 2006 Nestor osallistui Wimbledonin tähän mennessä pisimpään kestäneeseen otteluun, joka kesti kuusi tuntia ja yhdeksän minuuttia.


title: Daniel Nestor

text: Wimbledonissa 2008 tapahtui Nestorin uransa merkittävin teko, sillä hän voitti yhdessä serbialaisen Nenad Zimonjićin kanssa nelinpelin mestaruuden. Tähän mennessä hän oli voittanut kaikki kolme muuta Grand Slam-turnausta sekä olympiakullan, joten voitto Wimbledonissa takasi hänelle arvostetun Kultaisen Grand Slam-tittelin. Hän ei kuitenkaan voittanut kaikkia turnauksia samana vuonna, joten hänen titteliään kutsutaan pitkän aikavälin kultaiseksi Grand Slamiksi.


title: Daniel Nestor

text: Pian syntymänsä jälkeen Danijel Nestorović ja hänen vanhempansa muuttivat Belgradista Torontoon. Hänen nimensä muutettiin enemmän kanadalaiseksi Daniel Mark Nestoriksi. Kanadassa hän kävi Earl Heigin lukiota urheilulinjan jäsenenä.


title: Daniel Nestor

text: Heinäkuussa 2005 Nestor meni naimisiin Natasha Gavrilovicin kanssa. 15. joulukuuta 2008 heidän esikoisensa Tiana Alexis syntyi. Tällä hetkellä aviopari asuu Bahamalla.


title: Daniel Nestor

text: s = sisäkenttä


title: Best of Cream

text:
Best of Cream on Cream-yhtyeen vuonna 1969 julkaistu ensimmäinen kokoelma-albumi.
Sille sisältyvät yhtyeen tunnetuimmat kappaleet. Albumia ei ole julkaistu CD-formaatissa.


title: Best of Cream

text:
A-puoli
B-puoli


title: Vapaudenpatsas (Tampere)

text: Vapaudenpatsas on Tampereen Hämeenpuistossa sijaitseva Suomen sisällissodan Tampereen valtauksen muistomerkki. Vuonna 1921 pystytetyn veistoksen on tehnyt kuvanveistäjä Viktor Jansson, mutta sen luonnosteluun osallistui myös arkkitehti Wäinö Palmqvist. Patsas esittää alastonta mieshahmoa, joka pitelee miekkaa ylös kohotettuna olevassa kädessään. 4,2 metriä korkea pronssinen patsas on sijoitettu 6,5 metriä korkean graniittijalustan päälle. Patsasta ympäröivä osa Hämeenpuistoa on nimetty "Vapauden aukioksi". Pirkan- ja Hämeenkadun risteyksessä sijaitsevan aukion läheisyydessä ovat muun muassa Tampereen pääkirjasto ja Aleksanterin kirkko.


title: Vapaudenpatsas (Tampere)

text: Sisällissodan voittaneen valkoisen osapuolen pystyttämä muistomerkki on paljastamisestaan saakka herättänyt ristiriitaisia tunteita. Vasemmistoa on närkästyttänyt erityisesti se, että patsaan miekka on kohotettuna kohti Hämeenpuiston toisessa päässä sijaitsevaa Tampereen työväentaloa, ja veistosta on muutoinkin luonnehdittu symboliikaltaan poikkeuksellisen aggresiiviseksi.


title: Vapaudenpatsas (Tampere)

text: Viktor Janssonin ja Wäinö Palmqvistin teos on työnimeltään "Victor", mikä tarkoittaa latinaksi ”voittajaa”. Kyseessä on klassisen kauden kreikkalaisia urheilijapatsaita muistuttava alaston mieshahmo, joka on sijoitettu korkean jalustan päälle. Veistoksen kuvaama nuori mies pitelee kohotetussa oikeassa kädessään miekkaa, vasemman käden ollessa puristettuna nyrkkiin. Patsaan rintamasuunta on etelään, mutta hahmon pää on kääntynyt katsomaan oikealle länteen. Sisällissodan jälkeen valkoisten voiton kunniaksi pystytetyissä muistomerkeissä suosittiin yleensä tiukkaa ja riisuttua klassismia, ja alastomat mieshahmot olivat tyypillinen aihe. Mieshahmon jalat haarallaan oleva kontraposto-asento oli suosittu tapa kuvata pelottomia miehisiä sankareita antiikin ja renessanssin taiteessa, miekkaa kohottava käsi taas esiintyi monissa 1800-luvun eurooppalaisissa sankaripatsaissa. Veistoksen mallina oli sisällissodassa valkoisten puolella taistellut teologian opiskelija Elias Simojoki. Jansson näki urheilullisen ja sopusuhtaisen vartalon omaavan nuorukaisen harjoittelemassa Helsingin yliopiston voimistelusalilla ja kysyi tätä mallikseen. Simojoki toimi mallina myös Janssonin veistämälle Lahden vapaudenpatsaalle.