title: Rare Exports

text: Jouluaattoa edeltävänä yönä tapahtuu lisää outoja. Useita lämpöpattereita sekä muita lämpimiä esineitä, kuten fööni, on viety kylän taloista. Tämän lisäksi on kadonnut myös perunasäkkejä ja, mikä pahinta, kaikki lapset Pietaria lukuun ottamatta on siepattu vuoteistaan. Raunon ja Pietarin kotipihaan viritetystä sudenkuopasta löytyy salaperäinen alaston ja parrakas ukko, joka ei osaa puhua mitään kieltä, mutta jolla on taipumusta muun muassa puremiseen. Pietari osaa kertoa otuksen olevan joulupukki, ja tovereidensa Piiparisen (Rauno Juvonen) ja Aimon (Tommi Korpela) kanssa Rauno aikoo lunastaa poroista menettämänsä rahat myymällä joulupukin amerikkalaisretkikunnalle.


title: Rare Exports

text: Retkikunnan rahoittaja, Riley (Per Christian Ellefsen), kuitenkin kertoo, ettei heidän kiinni saamansa otus ole joulupukki, vaan yksi tämän palvelijoista (tontuista). Tontut piirittävät heidät ja surmaavat Rileyn. Pietari, Rauno, Piiparinen ja Aimo pakenevat erääseen halliin, josta löytävät jäänlohkareen sisällä viruvan oikean Joulupukin ja kylästä kaapatut lapset perunasäkeissä. Tontut aikovat lämpöpattereilla sulattaa jään Joulupukin ympäriltä, jotta tämä pääsisi rankaisemaan lapsia. Pietari houkuttelee laatimansa suunnitelman mukaan Piiparisen kanssa lasten avulla tontut pois Joulupukin luota, ja Aimo ja Rauno räjäyttävät pukin hallista löytyvän dynamiitin avulla. Elokuvan lopussa he alkavat kouluttaa tonttuja joulupukeiksi ja opettavat niitä pitämään lapsista. Kun jouluun on jälleen 24 päivää aikaa, pukit on puettu ja pakattu laatikoihin, ja miesten perustama Rare Exports -yhtiö myy niitä kalliiseen hintaan ympäri maailmaa.


title: Rare Exports

text: "Rare Exports" esitettiin 7. elokuuta 2010 Sveitsissä Locarnon elokuvajuhlilla, joilla se palkittiin Variety-lehden Piazza Grande -palkinnolla. Myös Varietyn arvostelija Jay Weissberg kehui elokuvaa kiittäen muun muassa sen korkeita tuotantoarvoja. Syyskuussa elokuvasta järjestettiin Rakkautta ja anarkiaa -festivaaleilla yksi näytös. Yleisön joukossa ollut Helsingin Sanomien kriitikko Veli-Pekka Lehtonen arvioi sen olevan yksi vuoden parhaista kotimaisista elokuvista – ellei jopa paras. Lokakuussa "Rare Exports" valittiin espanjalaisilla Sitgesin elokuvajuhlilla parhaaksi elokuvaksi. Lisäksi Helander valittiin parhaaksi ohjaajaksi ja Mika Orasmaa palkittiin parhaasta kuvauksesta.


title: Rare Exports

text: Rotten Tomatoes -elokuvasivuston keräämistä 72:sta arvostelusta 89 prosenttia on sivuston mukaan myönteisiä. The New York Timesin kriitikko Jeannette Catsoulis kutsui elokuvaa ”hyytävän kauniiksi” ja ”kieroutuneen leikkisäksi”. Hän piti erityisesti sen tunnelmasta ja musiikista. Helsingin Sanomien Pertti Avolan mielestä elokuva on ”hauska, omaperäinen ja toimiva”. Hänen mielestään "Rare Exports" edustaa uutta suomalaista elokuvasukupolvea, joka vetoaa kansainvälisesti ilman ulkomaisten esikuvien jäljittelyä.


title: Rare Exports

text: Ohjaaja Jalmari Helander ja tuottaja Petri Jokiranta palkittiin "Rare Exportsissa" tehdystä yhteistyöstä elokuvataiteen valtiopalkinnolla vuonna 2011. Palkintoperusteluissa todettiin heidän yhteistyönsä olevan "taidetta ja luovaa tuottajuutta parhaimmillaan".


title: Keijo Tahvanainen

text: Keijo Antero Tahvanainen (s. 28. helmikuuta 1959 Eno) on entinen suomalainen painonnostaja.


title: Keijo Tahvanainen

text: Tahvanainen edusti Suomea kaksien olympialaisten painonnostokilpailuissa. Los Angelesissa 1984 hän jäi alle 82,5 kilogramman sarjassa ilman tulosta. Barcelonassa 1992 hän sijoittui alle 90 kilogramman sarjassa 15:nneksi. EM-kilpailuissa hän sijoittui yhteistuloksissa yhdeksänneksi vuonna 1984, kymmenenneksi vuonna 1985, 13:nneksi vuonna 1988, yhdeksänneksi vuonna 1992, 11:nneksi vuonna 1993 ja kymmenenneksi vuonna 1996.


title: Keijo Tahvanainen

text: Seuratasolla Tahvanainen edusti keravalaista Bodonosia. Hän voitti 12 Suomen mestaruutta vuosina 1983–1996.


title: Keijo Tahvanainen

text: Tahvanaisen uran parhaat tulokset olivat alle 90 kilon sarjassa tehdyt 155 kg tempauksessa, 196 kg työnnössä ja 350 kg yhteistuloksessa.


title: Anna rakkaudelle tilaisuus

text: Anna rakkaudelle tilaisuus oli Suomen edustuskappale Eurovision laulukilpailussa 1978, joka järjestettiin Pariisissa. Kappaleen oli säveltänyt Reijo Karvonen, joka myös sanoitti kappaleen yhdessä esittäjä Seija Simolan kanssa. Kappale sijoittui kolmanneksi viimeiselle sijalle saaden vain kaksi pistettä Norjalta, joka itse jäi kilpailun viimeiseksi ja sai 0 pistettä.


title: Elossa ja potkii!

text: Elossa ja potkii! – The Elämäkerta on Pelle Miljoonan omaelämäkerta. WSOY julkaisi sen 31. lokakuuta 2004.


title: Elossa ja potkii!

text: Kirjassa käydään läpi Pelle Miljoonan (oik. Petri Tiilin) koko elämä ja ura vuodesta 1955 vuoteen 2004. Kirjoitustyylinä käytettiin Pellelle ominaista Stadin slangia.


title: Henrik Ehrnrooth (esteratsastaja)

text:
Henrik Wilhelm Robert Ehrnrooth (s. 1960) on entinen suomalainen esteratsastaja ja nykyinen ratsastusvalmentaja. Ehrnrooth voitti esteratsastuksen Suomen-mestaruuden vuonna 1991 ratsulla Bikker. Seuraavana vuonna ratsukko sijoittui mestaruuskilpailuissa toiseksi. Vuoden 1983 ja 1985 SM-kilpailuissa Ehrnrooth ratsasti kolmanneksi hevosella Otello ja vuonna 1986 toiseksi hevosella Arctia Dream. . Vuonna 1976 Ehrnrooth voitti juniorien SM-mestaruuden esteratsastuksessa Sunshine Venturella, Helsingissä Laakson Ratsastusstadionilla.
Ehrnrooth on kilpaillut kansainvälisissä Grand Prix -luokissa. Nykyään Ehrnrooth valmentaa muun muassa Hämeen ratsastusalueen esteratsastusjoukkueita ja useita kansallisen tason ratsukoita.


title: Reijo Kiiskilä

text: Reijo Eero Sakari Kiiskilä (2. lokakuuta 1964 Sievi – 15. marraskuuta 2002 Sievi) oli suomalainen painonnostaja.


title: Reijo Kiiskilä

text: Kiiskilä sijoittui Soulin 1988 olympialaisissa alle 67,5 kilogramman sarjassa 11:nneksi. EM-kilpailuissa hän saavutti työnnössä pronssia vuonna 1988 sekä sijoittui yhteistuloksissa 12:nneksi vuonna 1987 ja neljänneksi vuonna 1988. Hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1987.


title: Reijo Kiiskilä

text: Seuratasolla Kiiskilä edusti Sievin Sisua. Hän voitti Suomen mestaruuden alle 67,5-kiloisissa vuosina 1987, 1988, 1989, 1991 ja 1992, alle 75-kiloisissa vuonna 1990, alle 70-kiloisissa vuonna 1994 sekä alle 76-kiloisissa vuonna 1995.


title: Reijo Kiiskilä

text: Kiiskilän parhaat tulokset alle 67,5-kiloisissa olivat 135 kg tempauksessa, 165 kg työnnössä ja 297,5 kg yhteistuloksessa. Alle 75-kiloisissa hänen parhaat tuloksensa olivat 135 kg tempauksessa, 170 kg työnnössä ja 305 kg yhteistuloksessa. Kiiskilän valmentajana toimi Jaakko Kailajärvi.


title: Talvisodan diplomatia

text: Talvisodan diplomatia oli monitahoinen tapahtumasarja, jossa lähtökohtana oli se, että Suomen tasavalta vetosi kansainväliseen oikeuteen Kansainliiton kautta, Neuvostoliitto kielsi Rydin hallituksen ja Suomen tasavallan olemassaolon tunnustaen Terijoen hallituksena Suomen historiankirjoituksessa tunnetun Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan hallituksen, jota johti suomalainen emigranttikommunisti Otto Wille Kuusinen. Saksa noudatti puolueettomuutta Suomen suhteen, mikä esti aseiden ostamisen Saksasta, mutta myös Italian aseavun Saksan kautta kuljetettuna.


title: Talvisodan diplomatia

text: Saksa oli muodollisen puolueeton Suomen talvisodassa, vaikka sen lehdistö tuki käytännössä Neuvostoliittoa ja jotkin sotaa tukevat toimet osoittivat Saksan lojaalisuuden Neuvostoliitolle. Saksan puolueettomuustoimiin kuului estää Italian Suomelle toimittamien sotatarvikkeiden pääsy Saksan rautateiden ja satamien kautta Suomeen.


title: Talvisodan diplomatia

text: Ruotsi noudatti virallisesti puolueettomuutta, vaikka se aineellisesti auttoi Suomea. Ruotsi antoi järjestää vapaaehtoisen sotajoukon, joka talvisodan viimeisiin päiviin mennessä otti rintamavastuun Pohjois-Suomessa. Maasodankäynnistä vastasi Svenska Frivilligkåren ja ilmasodankäynnistä, lähinnä maavoimia tukevasta kevyestä pommittamisesta sekä hävittäjätorjunnasta vastasi Flygflottilj 19.


title: Talvisodan diplomatia

text: Suomeen muista maista myytyjä Svenska Aero AB:n pohjalta perustettu Saab kokosi hävittäjälentokoneita Suomea varten.


title: Talvisodan diplomatia

text: Ruotsissa yleinen mielipide vaati toimenpiteitä Suomen puolesta Ruotsin puolueettomuutta vaarantaen, minkä tuloksena Suomen tukemista vaatinut Ruotsin ulkoasiainministeri Rickard Sandleria ei valittu enää Per Albin Hansson toista hallitusta seuranneeseen sota-ajan Hanssonin kolmanteen hallitukseen, joka nimitettiin 13. joulukuuta 1939, ja joka istui toisen maailmansodan Euroopassa käytyjen taisteluiden yli 31. heinäkuuta 1945 saakka. Hallitus oli luonteeltaan sodanajan yhteishallitus, jossa olivat edustettuina kaikki muut puolueet paitsi kommunistinen puolue. Per Albin Hanssonin toisen hallituksen Rickard Sandlerin jälkeen Ruotsin ulkoasiainministerinä toimi sitoutumattomana ministerinä Christian Günther. Lähinnä Saksan ja Neuvostoliiton liittolaisuutta muistuttavan puolueettomuussuhteen 1939–1941 vuoksi Ruotsin diplomatia pidättäytyi Neuvostoliiton selvästä tuomitsemisesta. Ruotsissa oli koko toisen maailmansodan ajan yllä Tanskan ja Norjan kaltaisen Saksan miehityksen uhka, minkä vuoksi Ruotsi pyrki vahvistamaan merkittävästi ilmavoimiaan ja ylläpiti kaupallisia suhteita Saksaan toimittaen sille rautamalmia ja lopuksi vielä sodan melko myöhäisessä vaiheessa kuulalaakereita.


title: Talvisodan diplomatia

text: Saksan lehdistö oli arvostellut Ruotsia Suomen yllyttämisestä sotaan Neuvostoliittoa vastaan. 1938 Sandler oli ehdottanut demilitarisoidun Ahvenanmaan linnoittamista ja sitä, että Suomi ja Ruotsi puolustaisivat yhdessä Ahvenanmaata. Hanke ei ollut käynyt Neuvostoliitolle.


title: Talvisodan diplomatia

text: Hanssonin kolmannen hallituksen on jälkikäteen väitetty tehneen aluksi saksalaisystävällistä puolueettomuuspolitiikkaa sallimalla mm. saksalaisten joukkojen kauttakuljetukset Ruotsin kautta Pohjois-Norjaan.


title: Talvisodan diplomatia

text: Yhdistynyt kuningaskunta suhtautui Suomeen periaatteessa myönteisesti. Käytännössä Puolan offensiivin yhteydessä Saksan kanssa Ribbentrop-sopimuksen 23. elokuuta 1939 ja Puolan jakamiseen 17. syyskuuta 1939 yhdessä Saksan kanssa osallistuneesta Neuvostoliitosta, joka lisäksi solmi 28. elokuuta 1939 ystävyyssopimuksen kansallissosialistisen Saksan kanssa oli tullut sotaa käymätön vihollisvaltio Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Ranskalle, jotka olivat julistaneet 3. syyskuuta 1939 Saksalle sodan Puolan offensiivin vuoksi.


title: Talvisodan diplomatia

text: Ranskan Suomi-myönteinen politiikka oli periaatteessa sisällöltään samankaltainen kuin sen kanssa sotaa Saksaa vastaan käyvän Yhdistyneen kuningaskunnankin. 19. joulukuuta 1939 Ranskan pääministeri Edouard Daladier ehdotti liittoutuneiden ylimmässä sotaneuvostossa Pariisissa, että Suomelle lähetettäisiin sotatarvikkeiden lisäksi myös avustusretkikunta.


title: Talvisodan diplomatia

text: Latvia oli ajautunut Neuvostoliiton vaikutuspiiriin. 6. joulukuuta – 8. joulukuuta 1939 pidetty Latvian, Liettuan ja Viron tasavaltojen ulkoasiainministerikokous Tallinnassa päätti, että mikäli Kansainliitossa tulee äänestys Neuvostoliiton erottamisesta, maat osoittavat puolueettomuutta pidättäytymällä äänestämisestä.


title: Talvisodan diplomatia

text: Latvia oli Kansainliiton neuvoston jäsen sen 107. kokouksen aikana 14. joulukuuta 1939, mutta se ei osallistunut Neuvostoliiton erottamisen todenneeseen kokoukseen. Kokoukseen osallistunut Suomi pidättäytyi äänestämästä Neuvostoliiton erottamisesta.


title: Talvisodan diplomatia

text: Liettua oli ajautunut Neuvostoliiton vaikutuspiiriin. 6. joulukuuta – 8. joulukuuta 1939 pidetty Latvian, Liettuan ja Viron tasavaltojen ulkoasiainministerikokous Tallinnassa päätti, että mikäli Kansainliitossa tulee äänestys Neuvostoliiton erottamisesta, maat osoittavat puolueettomuutta pidättäytymällä äänestämisestä. Alkuvaiheen suhtautuminen Neuvostoliittoon ei ollut Liettuassa yhtä kielteinen kuin Latviassa ja Virossa, koska Neuvostoliitto auttoi Puolan valtion tuhoamisen yhteydessä Liettuaa saamaan lakkautetusta Puolan valtiosta pääkaupunkinsa Vilnan alueen takaisin.


title: Talvisodan diplomatia

text: Puola oli pakottanut juuri ennen toista maailmansotaa Liettuan nootilla tavanomaistamaan suhteensa Puolaan. Liettuassa oli ollut mielipiteitä, jonka mukaan Vilna pitää saada takaisin – vaikka Neuvostoliiton tuella – Puolalta.


title: Talvisodan diplomatia

text: Viro oli ajautunut Neuvostoliiton vaikutuspiiriin. 6. joulukuuta – 8. joulukuuta 1939 pidetty Latvian, Liettuan ja Viron tasavaltojen ulkoasiainministerikokous Tallinnassa päätti, että mikäli Kansainliitossa tulee äänestys Neuvostoliiton erottamisesta, maat osoittavat puolueettomuutta pidättäytymällä äänestämisestä.


title: Talvisodan diplomatia

text: Viro oli solminut 28. syyskuuta 1939 tukikohtasopimuksen Neuvostoliiton kanssa ja 18. lokakuuta 1939 olivat ensimmäiset puna-armeijan joukot saapuneet Viron valtioalueelle tukikohtia perustamaan. Virallisesti Viro oli puolueeton, mutta se ei kyennyt estämään Neuvostoliiton ilmavoimien pommituksia Suomen alueelle. Epävirallisesti Viron hallitus olisi hyväksynyt sen, että suomalaiset olisivat pommittaneet neuvostoliittolaisten tukikohtia Viron valtioalueella Tallinnan seutua lukuun ottamatta. Viron puolustusvoimat toimittivat koko ajan tietoa Suomenlahden alitse vedettyä merikaapelia pitkin siitä, miten Neuvostoliiton pommikoneet nousivat ilmaan Suomea pommittamaan, jolloin virolaisten toiminnasta oli apua Suomen ilmavalvonnalle ja hävittäjätorjunnalle.


title: Talvisodan diplomatia

text: Italia tuki Suomea merkittävästi myymällä mm. 25 Fiat G.50 -hävittäjää 23. lokakuuta 1939 tehdyllä hankintasopimuksella. Joulukuussa 1939 kaksi ensimmäistä konetta ehdittiin toimittaa maitse Sassnitzin kautta, mutta muut oli toimitettava Saksan antaman kiellon vuoksi meritse. 31. tammikuuta 1940 suostui Italia myymään kymmenen konetta lisää Ruotsiin Suomea varten koottavaksi. Italia toimitti myös lentokoneille mekaanikkoja ja vapaaehtoisia lentäjiä mm. lentokentälle.


title: Talvisodan diplomatia

text: Risto Rydin johtama hallitus päätti 2. joulukuuta 1939, että Suomen ja Neuvostoliiton alkanut sota viedään Kansainliiton käsiteltäväksi. Seuraavana päivänä, sunnuntaina, 3. joulukuuta 1939 Rudolf Holsti osoitti Kansainliiton pääsihteeri Joseph Louis Anne Avenolille kirjelmän, jossa pyydettiin kutsumaan koolle viipymättä Kansainliiton neuvosto ja Kansainliiton yleiskokous. 5. joulukuuta Chilen tasavalta, Bolivian tasavalta, Perun tasavalta ja Paraguayn tasavalta esittivät vastalauseensa Neuvostoliiton Suomeen hyökkäyksen johdosta. 11. joulukuuta 1939 Rudolf Holsti esitti Kansainliiton yleiskokoukselle Suomen ja Neuvostoliiton käymien neuvottelujen asiakirjat.


title: Talvisodan diplomatia

text: Yleiskokouksen asettama toimikunta päätti 11. joulukuuta 1939 lähettää sähkeet Moskovaan ja Helsinkiin vihollisuuksien keskeyttämisestä ja aloittamaan yleiskokouksen välityksellä rauhanneuvottelut. Neuvostoliitto vastasi Kansainliitolle sähkeellä viitaten 4. joulukuuta 1939 tekemäänsä ilmoitukseen, jonka mukaan "Neuvostoliitto ei ole sodassa Suomen kanssa eikä uhkaa Suomen kansaa sodalla.", minkä vuoksi Suomen vetoaminen Kansainliiton peruskirjan 11. artiklan 1. pykälään on tehoton. Neuvostoliitto ilmoitti olevansa rauhallisissa suhteissa Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan kanssa, jonka kanssa se oli solminut avunanto- ja ystävyyssopimuksen 2. joulukuuta 1939. Sopimuksella Neuvostoliiton hallitus ilmoitti ratkaisseensa kaikki ne kysymykset, joista oli neuvoteltu vallasta poistetun hallituksen valtuutettujen kesken (A. K. Cajanderin hallitus). Kansainliiton jäsenvaltiot kuitenkin pitivät Risto Rydin johtamaa hallitusta Suomen tasavallan laillisena hallituksena, minkä vuoksi asian käsittely Neuvostoliiton vastaväitteistä huolimatta Kansainliitossa jatkui.


title: Talvisodan diplomatia

text: 13. joulukuuta Suomen tasavalta ja Etelä-Afrikan liittotasavalta ja Bolivian tasavalta uudelleen valittiin Kansainliiton neuvoston 15 jäsenvaltion joukkoon. Suomi vakuutti noudattavansa Kansainliiton kehotusta neuvottelemisesta Neuvostoliiton kanssa.


title: Talvisodan diplomatia

text:
Tuloksena Rudolf Holstin johtamista Kansainliiton yhteyksistä oli se, että lähinnä Yhdistyneen kuningaskunnan vaikutuspiirissä olevien, Kansainliiton neuvoston pysyvinä, tilapäisinä tai ylimääräisinä jäseninä olevien jäsenvaltioiden tahdosta Neuvostoliitto erotettiin Kansainliiton yleiskokouksen päätöksellä 14. joulukuuta 1939 seitsemällä äänellä. 107. kokouksessa, joka jäi 1946 virallisesti lakkautettavan Kansainliiton neuvoston viimeiseksi, oli läsnä 11 jäsenvaltiota neuvoston kaikkiaan 15:stä.
Talvisodan alkaen Argentiina teki aloitteen Neuvostoliiton erottamisesta Kansainliitosta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytiin alahuoneessa 5. joulukuuta 1939 myös Suomea koskeva keskustelu, jossa Neville Chamberlain ilmoitti Ellen Wilkinsonille, ettei Chamberlainin hallitus ole tehnyt vastalausetta hallituksille Berliinissä ja Moskovassa sodan johdosta. Vyvyan Adamsin kysymykseen siitä, aikoiko hallitus tukea Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta, Chamberlain jätti vastaamatta.


title: Talvisodan diplomatia

text: 14. joulukuuta 1939 piti 107. kokouksensa ja käsitteli Neuvostoliiton erottamista Kansainliitosta Suomeen hyökkäämisen vuoksi. Kansanliiton neuvostossa jäseninä olivat läsnä Belgian, Bolivian, Brittiläisen kansainyhteisön, Kiinan, Dominikaanisen tasavallan, Egyptin, Suomen, Ranskan, Kreikan, Etelä-Afrikan ja Jugoslavian edustajat. Kokouksessa oli läsnä toimihenkilönä Kansainliiton pääsihteeri Joseph Avenol. Kansainliiton neuvostossa oli tuolloin 15 jäsenvaltiota. Näistä kokouksesta puuttuivat mm. Neuvostoliiton ja Latvian edustajat.


title: Talvisodan diplomatia

text: Kansainliiton neuvostossa oli viisitoista jäsenvaltiota edustettuina, joista seitsemän äänesti Neuvostoliiton erottamisen puolesta: Brittiläinen kansainyhteisö (Yhdistynyt kuningaskunta), Ranska, Belgia, Bolivia, Egypti, Etelä-Afrikka ja Dominikaaninen tasavalta.


title: Talvisodan diplomatia

text: Kansainliitto erotti Neuvostoliiton jäsenyydestään samana päivänä Kansainliiton yleiskokouksen päätöksellä 16. luvun 4. pykälän perusteella.


title: Talvisodan diplomatia

text: TASS:n välittämän Pravdassa 16. joulukuuta 1939 julkaistun artikkelin mukaan päätös oli skandaalimainen ja johtui pääasiassa Englannin ja Ranskan toimista, koska 15 jäsenvaltioista, jotka olivat osallistuneet kokoukseen kolmen edustus oli järjestetty erityismenettelyin: Etelä-Afrikan liittovaltiolle, jota Neuvostoliitto piti lähinnä Englannin edustajana, oli annettu ei-pysyvän jäsenen asema yleiskokouksen päätöksellä, Bolivian tasavallan ei-pysyvä jäsenyys oli uusittu ja Egyptin kuningaskunnalle oli annettu tilapäinen paikka.


title: Talvisodan diplomatia

text: Kansainliitto kehotti myös antamaan Suomelle apua. Ensimmäisenä avunpyyntöön vastaa Argentiina 22. joulukuuta 1939.


title: Talvisodan diplomatia

text: Neuvostoliitto oli hyväksytty Kansainliiton jäseneksi 1934 lähinnä anglofiilin Maksim Litvinovin, Meir Henoch (Mojszewicz) Wallachin, politiikan ansiosta. Neuvostoliitto pyrki rakentamaan ympärilleen neutraalin vyöhykkeen hyökkäämättömyyssopimuksen, jollaisen se oli solminut myös Suomen kanssa 1932. Kansainliitossa Neuvostoliitto pyrki vastustamaan Saksan aseman vahvistumista Euroopassa. 3. toukokuuta 1939 Litvinov oli joutunut eroamaan ulkoasiainkansankomissaarin tehtävistä, koska Saksan radio oli arvostellut häntä juutalaisena nimittäen häntä halveksivasti Litvinov-Finkelsteiniksi. Litvinov oli kirjoittanut artikkeleita nimimerkeillä "M. G. Harrison" ja "David Mordecai Finkelstein".


title: Talvisodan diplomatia

text: Litvinovin seuraajaksi tuli Molotov, jonka juutalainen puoliso oli vangittu. Litvinov oli neuvostohallituksen anglofiilin suuntauksen edustaja ja hän oli koko aikaisemman diplomatiansa perustanut Saksan uhan vastustamiseen ententen ja Kansainliiton voimalla.


title: Talvisodan diplomatia

text: Neuvostoliiton erottamisen käsitellyt Kansainliiton neuvoston 107. kokous oli sen viimeinen. Toisen maailmansodan vuoksi järjestön toiminta lakkasi ja virallisesti se lakkautettiin 1946, koska sen seuraajaksi oli jo 1944 perustettu Yhdistyneet kansakunnat Atlantin julistuksen hyväksyneiden liittoutuneiden perustalle.


title: A Little Bit (Nina Åströmin kappale)

text: A Little Bit oli Nina Åströmin esittämä Suomen edustuskappale Eurovision laulukilpailussa 2000, joka järjestettiin Tukholmassa. Kappale valittiin Suomen edustuskappaleeksi asiantuntijaraadin ja puhelinäänestyksen perusteella. Tukholmassa kappale sijoittui 18. sijalle yhteensä 18 pisteellä.


title: Tapakristitty

text: Tapakristitty on sellainen uskonnollisen yhteisön jäsen, jonka katsotaan olevan yhteisön jäsen lähinnä tottumuksen tai yhteiskunnan perinteen takia. Esimerkiksi Suomessa valtaosa kansasta kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon ja ovat seurakunnan jäseniä, mutta eivät ota osaa juurikaan seurakunnan tilaisuuksiin ja yhteisölliseen uskonnon harjoittamiseen. Kirkon jäsenyyden nähdään olevan tarpeellinen lähinnä perinteisten ristiäisten, häiden ja hautajaisten osalta.


title: Pentti Halonen (näyttelijä)

text: Pentti Tapio Halonen (s. 11. joulukuuta 1962 Vaasa) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän työskentelee Turun taideakatemiassa käsikirjoituksen lehtorina.


title: Pentti Halonen (näyttelijä)

text: Halonen on tehnyt yhteistyötä muun muassa Leea Klemolan kanssa ja oli yksi Aurinkoteatterin perustajajäsenistä. Yhdessä Kaisa Pylkkäsen kanssa Halonen on käsikirjoittanut Yleisradion uutistoimituksen 1960–1970-luvuille sijoittuvan draamasarjan "Uutishuone". Hän myös näytteli sarjassa. Halonen on toiminut draamakonsulttina suomalaisen peliyhtiön Remedy Entertainmentin videopeleissä "" ja "Alan Wake".


title: Samsung i8000

text: Samsung i8000 eli Omnia II on korealaisen Samsungin valmistama älypuhelin. Se julkistettiin 15. kesäkuuta 2009. Puhelimen käyttöjärjestelmä oli alkuun Windows Mobile 6.1, kunnes se päivitettiin versioon 6.5 sen julkaisun jälkeen 6. lokakuuta 2009. Samsung i8000:ssa eli Omnia II:ssa on AMOLED-tekniikalla toteutettu 3,7 tuuman resistiivinen kosketusnäyttö, laitteessa ei ole vastaus- ja toimintonappeja lukuun ottamatta fyysistä näppäimistöä vaan sitä käytetään pääasiassa näytön kautta. Näytön resoluutio on 800 × 480 pikseliä ja värejä se kykenee näyttämään 16 miljoonaa. Käyttöjärjestelmä rajaa värit kuitenkin 65:een tuhanteen. Näyttöä voidaan käyttää vaaka- ja pystyasennossa.


title: Samsung i8000

text: Laitteessa on monipuoliset yhteysmahdollisuudet sekä runsaasti muistia, sisäänrakennettuna 16 GB Flash-muistia sekä MicroSD-korttipaikka joka tukee enimmillään 32 gigatavun kortteja. RAM-muistia on 256 megatavua, prosessori on 800 MHz:n kellotaajuudella toimiva S3C6410.


title: Samsung i8000

text: Laitteen mukana toimitetaan muun muassa ohjelmat Route 66 -navigointi (2 vuoden lisenssi), PDF-, Excel-, Word- ja PowerPoint-tiedostojen lukijat. Laitteella voi perusohjelmistollakin toistaa useita eri videomuotoja, kuten DivX, XviD, MP4, H.263, H.264 ja WMV.


title: Välikausitakki (albumi)

text: Välikausitakki on vuonna 1978 julkaistu Välikausitakki-yhtyeen ainoaksi jäänyt albumi. Levy äänitettiin Microvoxin studiolla yhtyeen jo varsinaisesti lopetettua toimintansa. Sillä soitti muusikoita Juice Leskisen yhtyeestä, Tabula Rasasta, Mummi Kutoo -yhtyeestä sekä vierailijana iskelmälaulaja Esko Rahkonen. Edesmenneen Coitus Intin urkuri Pena Penninkilampi laulaa yhden kappaleen.


title: Välikausitakki (albumi)

text: Levyn kappaleista vastasivat pääosin Mikko Alatalo, Leskinen, Harri Rinne ja Veltto Virtanen. Poikkeuksina ovat Kari Peitsamon "Danny, Go Home" ja Phil Spector -käännös "Anne on kaunein" (alun perin "Baby, I Love You"). Levyn CD-versio ilmestyi vuonna 2000.


title: Välikausitakki (albumi)

text: Albumi sisälsi myös mainoksia: "Iso-Hymy", "MustaCasio on ihan jees" ja "Soundi".


title: Georges Ronsse

text: Georges Ronsse (4. maaliskuuta 1906, Antwerpen – 4. heinäkuuta 1969 Berchem) oli belgialainen pyöräilijä. Ronsse voitti maantiepyöräilyn maailmanmestaruuden vuosina 1928 ja 1929. Hän voitti myös Belgian mestaruuden cyclocrossissa vusoina 1925 ja 1929.


title: Georges Ronsse

text: Kansallisten mestaruuksien ja kahden maailmanmestaruuden lisäksi Ronsse voitti useita maantiepyöräilyn klassikoista, kuten Liège-Bastogne-Liègen vuonna 1925, Pariisi–Roubaix'n vuonna 1927 ja Bordeaux-Paris-kilpailun vuosina 1927, 1929 ja 1930.


title: Georges Ronsse

text: Vuoden Ranskan ympäriajossa 1932 Ronsse voitti kilpailun 4. etapin.


title: Georges Ronsse

text: Ronsse lopetti uransa vuonna 1938.


title: Fótos Kallías

text: Fótos Kallías (, s. 6. maaliskuuta 1984) on kyproslainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä sijalle 455 syyskuussa 2009 ja nelinpelissä sijalle 646 helmikuussa 2006. Hän on voittanut kaksi ITF Futures -turnausta kaksinpelissä. Hän on edustanut Kyprosta Davis Cupissa 27 maaottelussa vuosina 2001–2010.


title: Finnforest (albumi)

text: Finnforest on suomalaisen Finnforest-yhtyeen studio-albumi vuodelta 1975.


title: Luontokuva

text: Luontokuva voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Sateen jälkeen

text: Sateen jälkeen on popmuusikko Antti Matikaisen vuonna 2009 ilmestynyt toinen albumi.


title: Sateen jälkeen

text: Albumilta julkaistiin singlenä kappaleet "Sateen jälkeen" ,"Kirje" ja "Vanha mies".


title: Captain Kangaroo

text: Captain Kangaroo ("Kapteeni kenguru") oli yhdysvaltalainen lastenohjelma, jota CBS esitti 1955–1984. Sarjan nimiroolia, Captain Kangaroota, näytteli Bob Keeshan, joka aikaisemmin oli esiintynyt NBC:n "The Howdy Doody Show'ssa" Clarabell the Clownina. Monista muista lastenohjelmista poiketen Captain Kangaroota ei nauhoitettu studioyleisön edessä, eikä se sisältänyt lapsiesiintyjiä, sillä Keeshan pyrki saamaan mahdollisimman suoran kontaktin televisioyleisönsä kanssa. Keeshan myös valvoi ohjelmassa esitettyjä mainoksia, ja hän pyrki mainostamaan ainoastaan tuotteita, joita hän piti lapsen kehityksen kannalta myönteisinä. Ohjelma oli myös ensimmäisiä, joissa mainokset erotettiin muusta ohjelmasisällöstä. Sarjan uusintaversiota "The All New Captain Kangaroo" esitettiin vuosina 1997–2000. Tässä versiossa Captain Kangaroon roolissa näytteli John McDonough.


title: ABC World News

text: ABC World News (virallisesti World News with Diane Sawyer) on yhdysvaltalaisen ABC:n pääuutislähetys. Vuodesta 2009 alkaen pääuutisankkurina on toiminut Diane Sawyer. Hän seurasi tehtävässä Charles Gibsonia.


title: Kyproksen Davis Cup -joukkue

text: Kyproksen Davis Cup -joukkue edustaa Kyprosta Davis Cupissa. Se toimii Kyproksen tennisliiton alaisuudessa. Kypros osallistui Davis Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1985. Kaiken kaikkiaan Kypros on pelannut 76 maaottelua, voittanut niistä 40 ja hävinnyt 36.


title: Kiti Müller

text: Kiti Meerit Irmeli Müller (o.s. Lounasmaa, s. 1954) on suomalainen neurologi ja tutkimusprofessori.


title: Kiti Müller

text: Terveyden edistämisen keskus on palkinnut vuonna 2004 Müllerin teoksen "Aivokutinaa" parhaana terveysaineistona..


title: Kiti Müller

text: Müllerin isä on fyysikko Olli Lounasmaa.


title: 1000 Piazzia

text: 1000 Piazzia on Marsin ja Jupiterin välisellä asteroidien päävyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysi Karl Wilhelm Reinmuth Heidelbergissä 12. elokuuta 1923. Pikkuplaneetta on nimetty Giuseppe Piazzin mukaan, joka löysi ensimmäisen asteroidin, kääpiöplaneetta Cereksen. Piazzian kiertoaika on 5,65 vuotta ja inklinaatio jopa 20,57°. Läpimitaltaan pikkuplaneetta on noin 48 kilometrinen, ja sen pyörähdysaika eli vuorokausi on 9,47 tuntia. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1923 NZ.


title: Steve Trevor

text: Steve Trevor on DC Comicsin kustantama sarjakuvahahmo, jonka loi William Moulton Marston. Se teki ensiesiintymisensä All Star Comics sarjakuvan numerossa 8, vuonna 1942. Hahmo tunnetaan Yhdysvaltain ilmavoimien lentäjänä ja Ihmenaisen liittolaisena. Hahmon historiaa uudistettiin vuonna 1985, jonka myötä se oli vanhempi kuin Ihmenainen, eikä ollut romanttisessa suhteessa häneen.


title: Steve Trevor

text: Sarjakuvien kulta-aikana Trevor oli älykäs ilmavoimien upseeri toisen maailmansodan aikana. Hänen koneensa törmäsi paratiisisaarelle, jossa amazonilaiset asustivat. Prinsessa Diana hoiti miehen kuntoon ja lopulta seurasi Trevorin perässä hänen maailmaansa, jossa Dianasta tuli Ihmenainen. Molemmat taistelivat useimmiten rinnakkain toisen maailmansodan aikana. Trevor ei kuitenkaan koskaan tiennyt prinsessa Dianan ja Ihmenaisen olleen yksi ja sama henkilö.


title: Steve Trevor

text: Hahmon luojan Marstonin kuoleman jälkeen Ihmenaisen sarjakuvan hahmot lähes unohdettiin ja jäljelle jäivät Ihmenaisen lisäksi Hippolyta ja Steve Trevor. Sittemmin Ihmenainen luovutti voimansa ja jätti amazonilaiset ollakseen Trevorin kanssa, joka kuitenkin kuoli 1960-luvulla. Myöhemmin 1970-luvun puolivälissä Aphrodite toi Trevorin takaisin henkiin ja Ihmenainen sai voimansa takaisin. Samalla Trevor sai uudeksi nimekseen Steve Howard. Vuonna 1978 mies tapettiin toistamiseen, mutta palasi takaisin elävien kirjoihin 1980-luvun alussa.


title: Steve Trevor

text: Steve Trevor oli yksi päähahmoista Ihmenaiseen perustuvassa televisiosarjassa "Wonder Woman" vuosina 1975–1979. Sarjassa miehen sotilasarvo oli Majuri ja häntä näytteli Lyle Waggoner.


title: Steve Trevor

text: Trevorilla oli pieni rooli "" piirrossarjassa vuonna 1985, jossa hänen paljastettiin olevan astronautti.


title: Steve Trevor

text: Trevorilla oli sivurooli vuonna 2002 "Justice League" -piirrossarjan ensimmäisen tuotantokauden kolmiosaisessa päätösjaksossa ”The Savage Time”. Jaksossa sankarit matkustivat ajassa taaksepäin estääkseen Vandal Savagea muuttamasta historian kulkua. Matkalla sankarit ja erityisesti Ihmenainen tapaa Trevorin, joka on liittolaisten salainen agentti ja yrittämässä saada tärkeää tietoa Natseilta. Ihmenainen pelastaa Trevorin lento-onnettomuudesta, jonka myötä Trevor kutsuu Ihmenaista enkeliksi. Hahmoa ääninäytteli Patrick Duffy.


title: Steve Trevor

text: Kaz Garas esitti Steve Trevoria vuonna 1974, ensimmäisessä näytelmäelokuvassa "Wonder Woman".


title: Steve Trevor

text: Trevorilla oli merkittävä rooli vuoden 2009 animaatioelokuvassa "Wonder Woman", jossa se toimii Yhdysvaltojen taistelijapilottina. Sodan aikana hänen taistelijaparinsa ammuttiin alas meren yllä, jonka myötä Trevor joutui myös itse tulituksen kohteeksi. Hän onnistui kuitenkin ampumaan viholliset alas, mutta oli saanut sen verran osumaa että joutui tekemään hätälaskun. Sattumoisin Trevor huomaa saaren keskellä merta, jota ei aikaisemmin näkynyt. Hän laskeutuu saarelle ja huomaa saapuneensa saarelle, jossa on vain naisia. Amazonilaiset ottavat miehen kiinni ja kuulustelevat häntä. Pian he saavat selville Trevorin olevan aivan tietämätön amazonilaisten saaresta ja sen asukkaista, jonka myötä heidän johtajansa Hippolyta järjestää turnajaiset, jonka voittaja veisi Trevorin takaisin Yhdysvaltoihin. Turnauksen voittaakin Ihmenainen, joka vie näkymättömällä hävittäjällä Trevorin takaisin Yhdysvaltoihin, jossa heidän on saatava kiinni vapaaksi päässyt Ares. Elokuvan aikana Trevor ihastui Ihmenaiseen hetki hetkellä enemmän ja Ihmenaisen onnistuttua kukistamaan Aresin, naissankari päätti jäädä asumaan Yhdysvaltoihin Trevorin kanssa.


title: Steve Trevor

text: Hahmon äänenä toimi Nathan Fillion.


title: Steve Trevor

text: Steve Trevor esiintyi Worlds of DC:hen kuuluvassa vuoden 2017 "Wonder Woman" -elokuvassa, näyttelijänään Chris Pine.


title: 2020 Ukko

text: 2020 Ukko on Yrjö Väisälän Turussa 18. maaliskuuta 1936 löytämä asteroidi, joka kiertää Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä. Asteroidi on nimetty Ukko-ylijumalan mukaan. Sen kiertoaika on 5,25 vuotta ja inklinaatio 11,12724°. Ennen kuin asteroidi sai nimensä se tunnettiin tunnuksella 1936 FR.


title: Borås HC

text: Borås HC on ruotsalainen jääkiekkoseura. Seuran kotikaupunki on Borås, ja se pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, I-divisioonassa.


title: Ares (DC Comics)

text: Ares on DC Comicsin kustantama sarjakuvahahmo ja Ihmenaisen vihollinen, jonka loi Charles Moulton. Se teki ensiesiintymisensä Wonder Woman sarjakuvan ensimmäisessä numerossa, vuonna 1942.


title: Ares (DC Comics)

text: Hahmo perustuu samannimiseen kreikan mytologiassa esiintyvään hahmoon. Ares on sodan jumala ja Ihmenaisen yksi päävastuksista. Hahmo esiintyi ensimmäisessä numerossa nimellä Ares, mutta seuraavassa numerossa käytettiin nimeä Mars Hahmo esiintyi Mars nimellä aina vuoden 1987 alkuun asti, jolloin helmikuussa 1987 sen nimi muutettiin takaisin Aresiksi George Pérezin päätöksellä, joka palautti hahmon kreikkalaisnimen luodessaan Ihmenaisen sarjakuvakonseptin uusiksi. Sitä ennen hahmon luonne ja fyysinen olemus muuttuivat eri käsikirjoittajien ja kuvittajien käsittelyssä. Aresilla on ollut historiansa aikana kahdenlainen ulkomuoto, joista yksi on lihaksikas vaaleahiuksinen mies 2000-luvun vaatetuksella, punaisineen silmineen ja arpeutuneella ylävartalolla. Toinen versio on ollut demoninen kreikkalaissotilas yllään sinimusta taisteluhaarniska. Lisäksi sen kasvot olivat piilossa kypärän alla.


title: Ares (DC Comics)

text: Ares esiintyi "Justice League Unlimitedin" jaksossa "Hawk and Dove", jossa hahmon äänenä toimi Michael York. Aresin ulkonäkö perustui alkuperäisen sarjakuvan versioon. Sarjassa Ares teettää Hephaestusilla Annihilator-haarniskan, joka saa lisää energiaa väkivallasta. Hän käyttää asua hyväkseen pahentaessaan Pohjois- ja Etelä-Kaznian välistä sotaa. Ares liittyi itäiselle puolelle sotimaan, jonka myötä hän voisi vallata molemmat alueet itselleen. Ihmenainen, sekä Hawk ja Dove puuttuivat maiden väliseen sotaan ja löysivät Annihilatorin heikkouden, jonka ansiosta he kukistivat Aresin.


title: Panorama

text: Panorama tarkoittaa seuraavia:


title: Arthur ja Maltazard

text: Arthur ja Maltazard (Arthur et la vengeance de Maltazard) on Luc Bessonin animaatiotrilogian toinen osa.


title: Arthur ja Maltazard

text: Nuorten suosimassa Habbo -internetpalvelussa olleen mainoskampanjan yhteydessä pidetyn kisan voittaja, "Joni1993", pääsi äänittämään osan elokuvan sivurooleista.


title: Arthur ja Maltazard

text: Arthur on palannut kotiinsa Minimoiden maasta ensimmäisen elokuvan seikkailun jälkeen. Pian on taas aika palata Minimoiden maailmaan, sillä siellä valmistetaan juhlat Arthurin paluun kunniaksi. Mutta ennen tätä kaikkea Arthur saa hätäviestin, jonka mukaan paha Maltazard (ensimmäisen elokuvan vihollinen) on kaapannut Prinsessa Selenian. Minimoiden maassa Arthur saa tietää, ettei mitään kaappausta olekaan tapahtunut, ja koko sieppausvalhe onkin vain Maltazardin kostojuoni.


title: Lomaterapiaa

text: Lomaterapiaa ("Couples Retreat") on Peter Billingsleyn ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka seuraa neljää Keskilännestä trooppisella saarella olevaan lomakohteeseen matkaavaa pariskuntaa. Yksi pareista on matkalla panostaakseen avioliittoonsa ja muut kolme lähtevät nauttimaan vesijettiajeluista, kylpyläelämästä ja auringosta. Pian käy kuitenkin ilmi, että lomakohteessa tarjottavaan pariterapiaan osallistuminen on pakollista.


title: Brooklyn Brewery

text: Brooklyn Brewery on yhdysvaltalainen panimo. Sen perusti, vuonna 1987, Steve Hindy ja Tom Potter Brooklyniin, New Yorkiin. Tällä hetkellä panimolla valmistetaan n. 30 eri laatuista olutlaatua . Pääpaino on ale-, lager- sekä stout-oluissa. Suomeen Alko tuo maahan ainakin "Brooklyn Lageria" ja vahvaa "Brooklyn Local 1:stä".


title: Brooklyn Brewery

text: Stephen Hindy oppi oluen panemisen jo työskennellessään uutistoimisto AP:lle Lähi-Idässä. Vuonna 1987 Hindy ja hänen alakerran naapurinsa Tom Potter irtisanoituivat töistään ja perustivat Brooklyn Breweryn. Panimon ensimmäinen tuote oli Brooklyn Lager. Brooklyn Lager on valittu Suomessa vuoden olueksi Helsinki Beer Festivalissa vuonna 2006 ja saman kilpailun parhaaksi alle 6% pohjahiivaolueksi se valittiin vuonna 2010 . Yrityksen logon ja pullojen etiketit suunnitteli Milton Glaser, jonka käsialaa on myös I Love NY -logo. Glaser sai vastineeksi pienen osuuden yrityksestä.


title: Brooklyn Brewery

text: Ensimmäiset kahdeksan vuotta toiminnasta olut tuotettiin Uticassa ja kuljetettiin Brooklyniin. Vuonna 1996 Hindy ja Potter olivat valmiit investoimaan miljoonia rakentaakseen panimon Brooklynin Williamsburgiin. Alkuvaiheessa kuitenkin Brooklyn Lager sekä kaikki pullotetut tuotteet tuotettiin edelleen Uticassa, koska Williamsburgin tiloissa ei ollu riittävästi kapasiteettia.


title: Brooklyn Brewery

text: Vuosien ajan Williamsburgissa oli liian kallista laajentaa, mutta vuoden 2009 lama ja kiinteistöjen hintojen lasku toi mahdollisuuden 6,5$ miljoonan dollarin laajennokseen ja 15 lisätyöntekijän palkkaamiseen jo olleiden 35 työntekijän lisäksi.


title: Brooklyn Brewery

text: Vuodesta 1994 asti Brooklyn Breweryn panimomestarina on toiminut Garret Oliver, joka on tunnettu olutasiantuntija ja -arvostelija. Hän on kirjoittanut mm. kirjan "The Brewmaster's Table" ja toiminut 11 vuotta "Great American Beer Festivalin" tuomarina..


title: Brooklyn Brewery

text: Brooklyn Brewery tekee myös yhteistyötä suomalaisen Sinebrychoff panimon kanssa. Sinebrychoffin panimomestari Tapio Kangas-Heiska ja Brooklyn Breweryn panimomestari Garret Oliver kehittivät yhdessä Sinebrychoff Brooklyn Two Tree Porter -oluen vuonna 2013 .


title: Brooklyn Brewery

text: Kausituotteet


title: Kid Koala

text: Eric San (s. 1974 Vancouver), taiteilijanimeltään Kid Koala on montrealilaislähtöinen, Quebecissa vaikuttava DJ ja turntablisti. Hän levyttää brittiläiselle Ninja Tune -levy-yhtiölle ja on yhtyeiden Bullfrog, vaihtoehtoisen hip-hopin superyhtyeen Deltron 3030:n sekä uusimman projektinsa "The Slew" jäsen. Hän on myös esiintynyt useiden artistien kanssa Amon Tobinista Preservation Hall Jazz Bandiin ja työskennellyt Lovage-yhtyeen, Peeping Tomin, Gorillazin ja lukuisten muiden tahojen kanssa.


title: Kid Koala

text: San kävi Sir Winston Churchill Secondary Schoolia Vancouverissa, mutta valmistui Thomas Sprigg Wootton High Schoolista ja jatkoi opintojaan McGill Universityssä opiskellen perusopetusta. Hänet tunnetaan parhaiten arvoituksellisesta turntablism-tyylistään, jossa hän käyttää varsin epätavanomaisia sampleja. Hän on käyttänyt sampleja Jaska Jokunen -televisiosarjoista, vanhoista äänisketseistä (myös niistä jotka halventavat turntablismia), aivastavista ihmisistä ja ihmisistä lukemassa ruokalistaa kantoninkiinaksi. Keikoillaan Kid Koala pyrkii nostattamaan yleisöänsä ja häntä pidetään huumorintajuisena.


title: Kid Koala

text: San on myös kuvittaja ja taiteilija, ja on suunnitellut itse levynkantensa. "Carpal Tunnel Syndrome"-levyn kansilehtenä oli hänen piirtämänsä sarjakuva-albumi. Albumin julkaisun jälkeen Kid Koala keikkaili laajalti, jolloin hän myös toimi lämmittelijänä useille hänen suosikkiyhtyeilleen, kuten Radiohead ja Björk.


title: Kid Koala

text: Kid Koala on julkaissut myös kokopitkän sarjakuvaromaanin, "Nufonia Must Fall", jonka mukana tuli hänen säveltämänsä soundtrack. "Some of my Best Friends are DJs" -levyn mukana tuli shakkilauta.


title: Kid Koala

text: Tuota levyä seurasi kabareetyylinen "The Short Attention Span Theatre" -kiertue ympäri Pohjois-Amerikkaa Eurooppaa ja Australiaa, jonka konsertit alkoivat Kid Koalan, P-Loven ja DJ Jester the Filipino Fistn ennalta-arvaamattomalla kahdeksan DJ-pöydän setin yhtyeen kaltaisesti järjestetyllä aloitusnumerolla ja sisälsi välikeskeytyksiä, kuten bingokilpailuja. Kiertueen jälkeen Kid Koala on tehnyt dj-keikkoja ympäri Aasiaa, ja esiintynyt myös esimerkiksi Islannissa, Itä-Euroopassa, Venäjällä ja Etelä-Amerikassa työskennellen samalla uuden sarjakuva-albumin kanssa (joka esitietojen mukaan kertoo hyttysestä joka yrittää soittaa klarinettia) sekä ainutlaatuisen nukketeatteriesityksen parissa.


title: Kid Koala

text: San popularisoi tavan soittaa levysoittimilla melodisen instrumentin tavoin, jossa pitkää yksittäistä nuottia raahataan neulan alla eri nopeuksilla tuottaen eri sävelkorkeuksia. Koska tämä metodi on epätarkka, lopputuloksena saatavat nuotit aaltoilevat ja taipuvat. Niinpä "Drunk Trumpet" -kappaleessa San käyttää tätä metodia yksittäisellä trumpettisävelellä simuloidakseen humalaista trumpetinsoittajaa, yhdistäen humalaista puhetta vahvistaakseen tätä vaikutelmaa.


title: Kid Koala

text: San julkaisi seuraavan Kid Koala -albumin nimeltään "Your Mom's Favorite DJ" 25. syyskuuta 2006.


title: Kid Koala

text: Lokakuussa 2006 San oli mennyt naimisiin ja juuri päättänyt 90 kaupungin kiertueen.


title: Kid Koala

text: Vuonna 2008 hän toimi DJ Shadow:n ja Cut Chemistin lämmittelijänä "The Hard Sell" -kiertueella jolla hän lopetti settinsä nykyään legendaarisella miksauksella "Moon River" -klassikkokappaleesta, jossa hän luo ja muokkaa pitkän viulusoolon soittamalla lukuisia pitkiä viulunuotteja kappaleen instrumenttisektiosta eri sävelkorkeuksilla neljällä turntablella täysin livenä.


title: Sateenkaarilipun alla

text: Sateenkaarilipun alla on Love Records -levymerkillä julkaistu kokoelma vuodelta 1973. Levyn teemana on edistysmielinen osuustoiminta.Äänitearkiston teostiedot : E e e liike - E-liike ja T-liike - E-osuuskauppaliikkeen periaateohjelma - Kuluttajain liike - Käy tiemme mustan pilven alta - Laulu Elannosta - Laulu omista tuotteistamme - Osuuskassan ikioma laulu - Osuuskaupan säästökassa - Osuuskauppias - Osuustoimintamarssi (julkaisutiedoissa virheellisesti Osuutoimintamarssi) - Pekka puupää on Suomen sankari - Sateenkaarilipun alla - Yhteisvoima kätten


title: Martta Hannula

text: Martta Elisabeth Hannula (19. helmikuuta 1893 – 14. heinäkuuta 1972) oli suomalainen näyttelijä. Hannula oli lähtöisin Helsingistä ja naimisissa Arvo Alfred Liedon kanssa 1918–1937. Hän näytteli muun muassa Erkki Karun elokuvissa "Nuori luotsi" (1928) ja "Tukkipojan morsian" (1931).


title: Myst

text:
Myst on Cyan Worldsin kehittämä seikkailupeli, joka on julkaistu Macintoshille vuonna ja myöhemmin useille muille alustoille.
Pelin ovat suunnitelleet ja toteuttaneet veljekset Robyn ja Rand Miller, jotka aloittivat pelin kehittämisen vuonna 1991. Pelin julkaisi ja sitä levitti Brøderbund.


title: Myst

text:
Myst vaati CD-ROM-aseman, jotka olivat tuolloin vasta yleistymässä. Peli oli myös ns. "killer application" joka lisäsi näiden asemien myyntiä.
Grafiikka on pääasiassa esirenderöityä 3D-grafiikkaa, tosin nykymittapuulla vaatimattomalla 640×480-tarkkuudella ja 256 värillä. Pääosa animaatioista on pieniä QuickTime-videopätkiä.


title: Myst

text: Peli koostuu näennäisesti aution Myst-saaren tutkimisesta ja lukuisista pulmista, puzzleista, sokkeloista ja ongelmista jotka on ratkaistava. Myst on periaatteessa seikkailupeli, mutta siinä ei ole esimerkiksi mahdollisuutta pitää hallussaan esineitä, keskustella toisten hahmojen kanssa tai vaaraa kuolla. Tästä huolimatta pelin ongelmat ovat niin haastavia, että harva tietokonepeleihin perehtymätön pelasi sitä läpi.


title: Myst

text: Myst oli myyntimääriltään menestynein tietokonepeli, kunnes The Sims ohitti sen 2002.


title: Sampsa Kurri

text: Sampsa Kurri (s. 1981 Säkylä) on suomalainen extreme-ylikellottaja ja tunnettu suomalaisen internetkulttuurin vaikuttaja ja yrittäjä. Kurri tuli tunnetuksi perustamastaan Muropaketti-tietotekniikkasivustosta sekä useista maailmanennätyksistä extreme-ylikellotuksen saralla.


title: Sampsa Kurri

text: Nykyään Kurri työskentelee perustamansa io-tech-tietotekniikkasivuston, Hinta.fi-hintavertailun ja rbot.fi-uutiskeräimen parissa. Lisäksi Kurri streamaa viikottain pelaamistaan Twitch-videopalvelussa MrSys0p-kanavallaan.


title: Sampsa Kurri

text: Kurri aloitti mikroprosessoreiden ylikellottamisen 1990-luvun lopulla. Hänen ensimmäisiä ylikellotusprojektejaan oli Intel Celeron 300A -prosessorin ylikellottaminen. Varsinainen extreme-ylikellotusura alkoi myöhemmin.


title: Sampsa Kurri

text: Toukokuussa 2004 Kurri saavutti maailmanennätyksen 3DMark03-suorituskyvyn mittausohjelmassa yhdessä Mikko Liljeroosin (Kamu) ja Sami Mäkisen (Macci) kanssa. Ennätys suoritettiin jäähdyttämällä ATI Radeon X800 XT -grafiikkaprosessoria nestemäisellä typellä ja ylikellottamalla näytönohjainta 1,81 voltin käyttöjänniteellä. Maailmanennätyspisteet olivat 16 774, mikä rikkoi edellisen ennätyksen noin 2 700 pisteellä.


title: Sampsa Kurri

text: Huhtikuussa 2005 Team Finland, johon kuuluivat Kurri (Sampsa) ja Liljeroos (Kamu), ylitti 14 000 pisteen rajan 3DMark05-testiohjelmassa toisena maailmassa. Silloiseksi maailmanennätykseksi kirjattiin 14 206 pistettä. Tulosta voidaan pitää sikäli merkittävänä, että se työnsi grafiikkaprosessoreiden suorituskyvyn rajoja eteenpäin. Lokakuussa Kurri ylitti yhdessä Ville Suvannon kanssa ensimmäisenä maailmassa 1 GHz:n kellotaajuuden rajan grafiikkaprosessorilla. Ennätys suoritettiin käyttäen ATI Radeon X1800 XT -grafiikkaprosessoria, joka jäähdytettiin nestemäisellä typellä -80 celsiusasteeseen. Maailmanennätykseksi kirjattiin 1,003 GHz.


title: Sampsa Kurri

text: Helmikuussa 2006 Kurri rikkoi jälleen uuden maailmanennätyksen 3DMark03-testiohjelmassa yhdessä Mäkisen kanssa. Ennätys saavutettiin ATI:n järjestämässä mediatilaisuudessa Sevillassa X1900 CrossFire Edition -näytönohjaimella pisteillä 19 581. Samaan aikaan Marcus Hultin (Kinc) yritti Ruotsissa uutta maailmanennätystä mutta hän jäi Kurrin ja Mäkisen ennätyksestä kahdeksan pisteen päähän.


title: Sampsa Kurri

text: Vuonna 2009 Kurri rikkoi useita maailmanennätyksiä. Tammikuussa Team Finland, johon tällä kertaa kuuluivat Kurri (Sampsa) ja Petri Korhonen (SF3D), ylikellotti AMD Phenom II X4 -prosessorin kellotaajuutta yli 6,5 Ghz. Kyseessä oli ensimmäinen kerta kun kyseinen raja saavutettiin neliytimisellä x86-mikroprosessorilla. Prosessoria jäähdytettiin suorituksen aikana nestemäisellä typellä ja heliumilla -242 celsiusasteeseen. Samassa yhteydessä joukkue saavutti uuden maailmanennätyksen, 45 474 pistettä 3DMark05-testissä. Helmikuussa Team Finland saavutti maailmanennätyksen 3DMark06-testiohjelmassa tuloksella 35 698 pistettä. Kurrin ja Korhosen lisäksi joukkueeseen kuului Mäkinen. Muutamaa päivää myöhemmin ennätys parantui 35 806 pisteeseen. Heinäkuussa Kurri oli mukana kun joukkue onnistui ylikellottamaan Phenom II -prosessorin yli 7 gigahertsiin.


title: Sampsa Kurri

text: Tammikuussa 2010 Kurri saavutti yhdessä Boris Larsin (Stummerwinter) kanssa 47 002 pistettä 3DMark Vantage -testissä, mikä oli uusi maailmanennätys.


title: Sampsa Kurri

text: Vuonna 2015 Kurri ylikellotti Celeron 300A -prosessorin kellotaajuuden maailmanennätyksen 721,17 MHz. Ennätys on edelleen voimassa. Samassa yhteydessä syntyi yhteensä neljä uutta maailmanennätystä.


title: Sampsa Kurri

text: Kurri perusti Muropaketti-tietotekniikkasivuston vuonna 1999 ja myi sen Sonera Plazalle 8. joulukuuta 2000. Tuolloin Muropaketti keräsi noin 6 000 päivittäistä kävijää. Kurri jatkoi Muropaketin sisällöntuottajana vuoteen 2003 asti Sonera Plazan (myöhemmin TeliaSonera Finland) työntekijänä. Vuonna 2003 Kurri perusti io-media Oy -yrityksen, jonka kautta hän jatkossa vastasi Muropaketin sisällöntuotannosta. Muropaketti siirtyi Otava-konsernin omistukseen vuonna 2005. Otava-konsernin tytäryhtiö Otavan Uudet Liiketoiminnat Oy lopetti yhteistyön io-media Oy:n kanssa vuonna 2016. Tämän jälkeen Kurri perusti io-tech-tietotekniikkasivuston, joka avattiin virallisesti 1. tammikuuta 2017.


title: Sampsa Kurri

text: Kurrin ansiona voidaan pitää satojentuhansien suomalaisten joka viikko käyttämän suomalaisen tietotekniikkasivuston ja keskustelufoorumin perustamista ja ylläpitämistä. Vuoden 2015 alussa Muropaketti keräsi noin 300 000 viikottaista kävijää. io-tech on puolestaan noussut hyvin nopeasti 50 suosituimman sivuston joukkoon Suomessa. Kurrin tapaa henkilöityä perustamansa sivuston kanssa pidetään poikkeuksellisena suomalaisessa mediassa. Kurrin merkitys kotimaisen IT-journalismin saralla on ollut suuri ja hänen tuottamaa sisältöä Muropaketti- ja io-tech-sivustoilla on siteerattu merkittävissä ulkomaisissa alan sivustoissa.


title: Sampsa Kurri

text: Kurri on ollut vieraana Jyrki-televisio-ohjelmassa ja MTV3-chatissä vuonna 2001. Lisäksi hänestä on toisinaan uutisoitu iltapäivälehdissä ja häntä on haastateltu koskien keskustelufoorumeilla käytävää keskustelua.


title: Sampsa Kurri

text: Kurri valmistui tietotekniikan diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä yliopistosta vuonna 2010. Diplomityön hän teki aiheesta ""Mikroprosessorin ylikellottaminen"". Vuonna 2016 Kurri valittiin Porin yliopistokeskuksen vuoden alumniksi. Perusteluissa Alumnineuvosto korosti Kurrin ansioita yrittäjänä.


title: Arvo Alfred Lieto

text: Arvo Alfred Lieto (vuoteen 1905 "Lilius"; (1891 Helsinki - 1973) oli Suomen Joutsenen ensimmäinen kapteeni 23.11.1931–11.03.1932. Hän joutui palaamaan kotimaahan eversti Väinö Valven käskystä tekemään selvitystä Färsaarilla tapahtuneesta onnettomuudesta. Lieto oli arvoltaan komentajakapteeni ja merikapteeni.


title: Arvo Alfred Lieto

text: Liedon vanhemmat olivat Aron Alfred Lilius ja Amanda Bark.


title: Suomen taideakatemia

text: Suomen taideakatemia () on vuonna 1922 perustettu laitos, jonka tehtävänä oli alun perin toimia yhdistyksen johtokuntana ja huolehtia Suomen Taideyhdistyksen tehtävistä.


title: Suomen taideakatemia

text: Toimintaa jatkoi myöhemmin Suomen taideakatemian säätiö, jonka perustajina olivat Suomen valtio, Helsingin kaupunki ja Suomen Taideyhdistys. Säätiö rekisteröitiin 19. joulukuuta 1940. Se perustettiin ylläpitämään Suomen Taideakatemian koulua, Ateneumin taidemuseota ja Sinebrychoffin taidemuseota sekä lisäksi valistusosastoa vuodesta 1956 alkaen, jonka nimi oli näyttely- ja tiedotusosasto vuodesta 1973 alkaen. Osaston tehtäviä olivat muun muassa kiertonäyttelyiden järjestäminen ja myöhemmin kuvataiteen erityisaineistojen arkistointi ja tietopalvelu. Tiedotus- ja valistusosasto lakkautettiin Valtion taidemuseon perustamisen yhteydessä ja sen dokumenttiarkistot liitettiin osaksi perustettua Kuvataiteen keskusarkistoa vuonna 1990.


title: Suomen taideakatemia

text: Taideakatemian säätiön puheenjohtaja on taidemaalari Antti Linnovaara.


title: Kansainliiton sihteeristö

text: Kansainliiton sihteeristö valmisteli asiat neuvostolle ja yleiskokoukselle, hoiti järjestön juoksevia asioita sekä julkaisi raportteja järjestön toiminnasta.


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: Kansainliiton neuvoston 107. kokous oli 14. joulukuuta 1939 Genevessä pidetty Kansainliiton neuvoston viimeinen kokous. Kokous kutsuttiin koolle siksi, että Risto Rydin ensimmäinen hallitus oli valtuuttanut Rudolf Holstin ottamaan Neuvostoliiton 30. marraskuuta alkaneen hyökkäyksen käsittelemisen Kansainliiton yleiskokouksessa ja Kansainliiton neuvostossa 2. joulukuuta 1939. Saamansa valtuutuksen mukaisesti Holsti oli lähettänyt seuraavana päivänä Kansainliiton pääsihteeri Joseph Avenolille kirjeen, jossa hän toivoi kummankin kokouksen viipymätöntä koolle kutsumista. 4. joulukuuta Neuvostoliitto totesi, että se ei ole Suomen kanssa sotatilassa, vaan että se on ratkaissut ongelmat Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan kanssa avunanto- ja ystävyyssopimuksella.


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: 5. joulukuuta 1939 olivat Bolivia, Chile, Paraguay ja Peru esittäneet vastalauseen Neuvostoliiton Suomeen hyökkäämisen johdosta. 11. joulukuuta 1939 Rudolf Holsti oli esittänyt Suomen ja Neuvostoliiton käymiä keskusteluja sisältävän aineiston Kansainliiton yleiskokoukselle, joka asetti toimikunnan asiaa seuraamaan. Toimikunta lähetti 11. joulukuuta sähkeet Neuvostoliiton ja Suomen hallituksille vihollisuuksien keskeyttämisestä ja aloittamaan Kansainliiton yleiskokouksen välityksellä rauhanneuvottelut.


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: Neuvostoliitto vastasi Kansainliitolle sähkeellä viitaten 4. joulukuuta 1939 tekemäänsä ilmoitukseen, jonka mukaan "Neuvostoliitto ei ole sodassa Suomen kanssa eikä uhkaa Suomen kansaa sodaslla.", minkä vuoksi Suomen vetoaminen Kansainliiton peruskirjan 11. artiklan 1. pykälään on tehoton. Neuvostoliitto ilmoitti olevansa rauhallisissa suhteissa Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan kanssa, jonka kanssa se oli solminut avunanto- ja ystävyyssopimuksen 2. joulukuuta 1939. Sopimuksella Neuvostoliiton hallitus ilmoitti ratkaisseensa kaikki ne kysymykset, joista oli neuvoteltu vallasta poistetun hallituksen valtuutettujen kesken (A. K. Cajanderin hallitus). Kansainliiton jäsenvaltiot kuitenkin pitivät Risto Rydin johtamaa hallitusta Suomen tasavallan laillisena hallituksena, minkä vuoksi asian käsittely Neuvostoliiton vastaväitteistä huolimatta Kansainliitossa jatkui.


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: Kansainliiton neuvostoon kuuluneista viidestätoista jäsenvaltioista, joista yksitoista läsnä kokouksessa, seitsemän äänesti Neuvostoliiton erottamisen puolesta, mikä jäi Kansainliiton yleiskokouksenkin päätökseksi, minkä Kansainliiton neuvosto totesi voimassa olevaksi.


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: "Neuvosto,"


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: "tutustuttuaan yleiskokouksen 14 päivänä joulukuuta 1939 Suomen hallituksen vetoomuksen johdosta hyväksymään päätöslauselmaan,"


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: "1. yhtyy yleiskokouksen päättämään Sosialististen Neuvostotasavaltaa Liiton harjoittamaan Suomen valtiota vastaan kohdistuneen toiminnan tuomitsemiseen,"


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: "2. yleiskokouksen päätöslauselmassa esitetyistä syistä,"


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: "ottaen huomioon peruskirjan 16 artiklan 4 kohdan,"


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: "toteaa, että Sosialististen Neuvostotasavaltain Liitto on toimintansa johdosta saattanut itsensä Kansainliiton ulkopuolelle. Tästä seuraa, että se ei enää ole Liiton jäsen."


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: - Suomen sinivalkoinen kirja. Ulkoasiainministeriö, Helsinki 1940. -


title: Kansainliiton neuvoston 107. kokous

text: Kokouksessa olivat läsnä yksitoista Kansainliiton neuvoston viidestätoista jäsenvaltiosta. Kokouksesta puuttuivat mm. Neuvostoliiton Ivan Maiski ja Latvian Jules Feldmans. Ennen kokousta Viron, Latvian ja Liettuan ulkoasiainministerit Karl Selter, Vilhelms Munters ja Juozas Urbšys muuta olivat kokoontuneet 6. joulukuuta - 8. joulukuuta 1939 Tallinnassa, jossa he olivat päättäneet, että valtio pidättäytyvät äänestämästä Neuvostoliiton erottamisesta Kansainliitosta, mikäli tällainen asia tulee käsiteltäväksi.


title: Godoberit

text: Godoberit (godoberiksi "ribdidi") ovat Venäjän Dagestanissa asuva, andilaista godoberin kieltä puhuva kansa. Väestönlaskennoissa heidät on yleensä luettu avaareiksi. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.


title: Godoberit

text: Godoberit asuvat Andijskoje Koisu -joen keskijuoksun vasemmalla rannalla Botlihin piirin Godoberin ja Zibirhalin kylissä. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan heitä oli 1512 henkeä. Myöhemmin heidät luettiin avaareiksi. 1990-luvun alussa godobereja arvioitiin olevan noin 3 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa heitä rekisteröitiin kuitenkin vain 39 henkeä. Godoberin kielen puhujia laskettiin olevan 103 henkeä. Sivistyskielinään godoberit käyttävät avaaria ja venäjää.


title: Godoberit

text: 1300-1400-luvuille saakka godoberit kuuluivat andilais-tseziläisten kansojen muodostamaan Didon liittokuntaan. 1400–1500-luvuilla nykyisen Botlihin piirin alueelle muodostui Tehnutsalin kyläkuntien liitto. Godoberit harjoittivat kristinuskoa ja perinteistä uskontoaan, jotka islam syrjäytti 1500-luvulla. 1500-luvun puolivälissä godoberit osallistuivat muiden vuoristolaisten kanssa Iranin ja Turkin vastaisiin taisteluihin. Vuonna 1813 alue liitettiin Venäjään. Kaukasian sodan aikana godoberit osallistuivat aktiivisesti Šamilin johtamaan Dagestanin ja Tšetšenian vapaustaisteluun. Vuonna 1944 Zibirhalin asukkaat siirrettiin entisen Tšetšeeni-Ingušian alueelle ja vuonna 1957 Hasavjurtin piirin Teretšnojen kylään.


title: Godoberit

text: Perinteisiä elinkeinoja ovat kyntöviljely ja karjanhoito. Huomattava merkitys oli myös puutarhanhoidolla ja viininviljelyllä. Lisäksi harjoitettiin metsästystä, mehiläistenhoitoa ja erilaisia käsityöammatteja. Kylät sijaitsevat vuorten rinteillä. Talot on rakennettu kivestä, puusta ja savitiilestä. Perinteinen vaatetus on samankaltainen kuin botliheilla. Naisten pukuun kuuluivat hopeakorut sekä hopearahojen koristamat päähineet ja liivit. Ruokavalio koostui maitotuotteista, lihasta, jauhoruoista ja kasviksista. Suosituin ruokalaji on lihan tai höysteiden kanssa syötävä hinkal.


title: Godoberit

text: Yhteiskuntajärjestyksen perustan muodostivat kylä- ja sukuyhteisöt. Ydinperheen sukulaissuhteilla oli tärkeä merkitys. Avioliittoja solmittiin vapaasti eri yhteisöjen ja naapurikansojen välillä. Läheisimmät suhteet godobereillä oli botliheihin ja andeihin.


title: Godoberit

text: Godoberien perinteisissä uskomuksissa ja hautajaistavoissa on säilynyt islamia edeltäviä aineksia. Kansanperinteen lajeista suosituimpia ovat sadut ja legendat. Taidekäsitöistä merkittävimpiä ovat puunleikkaus ja kivenveisto.


title: Lotilanjärvi

text: Lotilanjärvi on järvi Valkeakosken kaupungissa, sen keskustaajaman länsipuolella. Järvi on tasaisen muotoinen, mutta sen pohjoisin lahti on muita kapeampi. Järven pisin pituus on noin kaksi kilometriä. Lotilanjärvi on yhteydessä eteläpäästä "Lotilansalmen" kautta Vanajaveteen. Järvessä on ainoastaan yksi saari, "Kanisaari" joka sijaitsee järven kaventumiskohdassa pohjoisosassa. Järven vanha nimi oli "Ruuhijärvi".


title: Lotilanjärvi

text: Järven ympäri kulkee "Lotilan lenkki", joka on kävelylenkki. Lotilanjärven ympäristö on suosittu virkistysalue. Lotilanjärven pohjoisrannalla on uimaranta ja luoteisrannalla sijaitsevat HAMK:n opisto ja Valkeakosken ammattiopisto. Lotilanjärvi on saanut nimensä sen luoteisrannalla sijaitsevan Lotilan kartanon mukaan.


title: Niittystenjärvi

text: Niittystenjärvi on Pirkanmaalla Valkeakosken Metsäkansassa Mutin kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Niittystenjärvi on osa Vuolteen aluetta.


title: Niittystenjärvi

text: Järvi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee peltojen keskellä ja on Ylenjoen valuma-alueen pääuoman läpivirtausjärvi. Siihen laskee valtaoja koillisesta ja toinen idästä. Ojien valuma-alueisiin kuuluu peltoja, metsää ja soita. Järven laskuoja on Mudinoja, joka muuttuu Ylenjoeksi Ylenjärven jälkeen. Ylenjoki laskee Vanajaveden Liponselän alkupäähän. Mudinojaan yhtyy oikealta pohjoisesta virtaavan Kaukamaanojan valuma-alueen vedet. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä. Se on luhtamaata ja pensaikkoa. Järven pohjoispuolella on kaksi kiinteistöä, jotka hyödyntävät järveä omiin tarpeisiinsa. Järvi on muuten autio.


title: Niittystenjärvi

text: Vuoden 1959 peruskartassa näkyy järven itäpuolella pehkunnostopaikka. Pohjoispuolella oli tuolloin vain yksi kiinteistö ja peltomaa ulottui aivan järven rantaan. Vuoden 1976 kartassa järvelle on ilmaantunut toinenkin kiinteistö. Sen rantaan on kaivettu lampi, joka on yhteydessä järveen. Pohjoispuolelta on lopetettu yhden peltopalstan viljely ja järven ympäristön suojavyöhykettä on laajennettu vuoden 1981 kartassa.


title: 4123 Tarsila

text: 4123 Tarsila (aikaisemmin 1986 QP1) on Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä kiertävä asteroidi, jonka löysi H. Debehogne Euroopan eteläisessä observatoriossa 27. elokuuta 1986. Taiteilija Tarsila do Amaralin mukaan nimetyn asteroidin kiertoaika on 4,77 vuotta.


title: Ylenjärvi

text: Ylenjärvi on Pirkanmaalla Valkeakosken Alikylässä Metsäkansan itäpuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Ylenjärvi on osa Vuolteen aluetta.


title: Ylenjärvi

text: Järvi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Se sijaitsee Alikylän peltoaukean keskellä ja siihen laskee neljä pelto-ojaa. Huomattavimmat ojat tuovat etelästä Mamsellinkorven kuivatusojien ja pohjoisesta Mudinojan vesiä. Mudioja on Metsäkansassa olevan Niittystenjärven laskuoja. Ylenjärven laskuoja Ylenjoki lähtee järven länsirannasta ja laskee 1,2 kilometrin jälkeen Vanajaveteen Liponselän alkupäähän. Oja alittaa matkallaan valtatien 3. Järven rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on kosteeta ruohikkoa. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lähin rakennus sijaitsee lännessä metsän reunassa.


title: Ylenjärvi

text: Vuoden 1959 peruskartassa Alikylän nimi kirjoitettiin ”Ylenjoki”, Ylenjoen nimi kirjoitettiin ”Ylöjoki” ja Ylenjärven nimi kirjoitettiin ”Ylöjärvi”. Vaikka vuoden 1976 kartassa nimet ovat vaihtuneet nykyisiksi, on järven koko pienentynyt siinä välissä. On selvää, että järven rantaviiva on lyhentynyt, mutta vedenpinta ei sitä ole. Kysymyksessä on järven umpeenkasvu, mikä johtuu todennäköisesti rehevöitymisestä.


title: Viuhanjärvi

text: Viuhanjärvi on Pirkanmaalla Valkeakosken Viuhan kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Viuhanjärvi on osa Jumusen–Rauttunselän aluetta.


title: Viuhanjärvi

text: Järvi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee peltoaukean notkelmassa siihen laskee vai yksi pelto-oja. Järven laskuoja lähteen järven koillispäästä ja yhtyy jo 100 metrin päästä Vallonojaan, joka laskee Vallonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on täysin autio. Rannat ovat pensaikkoista suomaata. Järvelle pääseen yhdystietä 13941 myöten.


title: Viuhanjärvi

text: Vuoden 1956 peruskartassa järven ympäröivällä suolla nostettiin ilmeisesti pehkua, mutta sen jälkeen järvellä ei ole ollut toimintaa.


title: Painonjärvi

text: Painonjärvi on Pirkanmaalla Valkeakoskella Painon lähellä sijaitseva järvi.


title: Painonjärvi

text: Järven pinta-ala on 46 hehtaaria. Se on 1,4 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä. Järven muoto on kaareva eikä siinä ole lahtia. Järvessä on vain yksi yli 40 metriä pitkä saari, joka on kalliopohjainen ja harvaa metsää kasvava autio saari.


title: Painonjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä. Sen pohjoisrannat ovat metsämaata, kaakkoisrannat peltomaata ja lounaisrannat sekä metsää että peltoa. Järven lähiympäristössä on yhdeksän maatilaa tai muuta kiinteää asutusta ja rannoille on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Valkeakosken ja Kangasalan yhdistävä seututie 310 ylittää järven lasku-uoman Painonjoen pengertietä ja siltaa pitkin.


title: Painonjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.


title: Painonjärvi

text: Järvi saa vetensä muutamasta lähiojasta sekä Myllyniitynojasta, jota pitkin myös pienet Vähä Leppäjärvi (5 ha) ja Iso Leppäjärvi (4 ha) laskevat. Painonjärven lasku-uoma Painonjoki on yli 700 metriä pitkä ja leveämmillään 100 metriä leveä lahtimainen laajentuma. Se on varsin matala, sillä siinä elää runsas kasvillisuus. Painonjoki laskee Mallasveteen Tyrynselällä.


title: Halkohaavanjärvi

text: Halkohaavanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla ja hieman myös Valkeakoskella sijaitseva järvi.


title: Halkohaavanjärvi

text: Järven pinta-ala on 81 hehtaaria. Se on 2,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Kuohenmaalla mäkien ja laajan peltoaukean laidalla. Järven pohjoispäässä sijaitsee umpeen kasvava lahdenpohjukka Pirttiperä, joka on lähes 800 metriä pitkä. Sen keskellä sijaitsee pieni vesialue. Järvessä on kartan mukaan 6 saarta.


title: Halkohaavanjärvi

text: Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. Järven lähettyvillä on useita maatiloja ja rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet seututieltä 310 ja järven itäpuolta kiertävältä kylätieltä. Kuntien välinen raja halkaisee Kaakkoperän lahden. Puolet lahdesta kuuluu Valkeakoskelle.


title: Halkohaavanjärvi

text: Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) järvi kuuluu. Järveen laskee neljä ojaa. Sen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy, mikä on sama kuin viereisellä Roineella. Järviä yhdistääkin pohjoispäässä sijaitseva 250 metriä pitkä kanava, joka laskee Roineen Tossanselälle.


title: Holmenkollen-mitali

text: Holmenkollen-mitali on Norjassa korkein hiihtäjälle myönnettävä tunnustuspalkinto. Mitalilla palkitaan kansainvälisissä arvokilpailuissa sekä etenkin Holmenkollenin kisoissa menestyneitä pohjoismaisten hiihtolajien urheilijoita. Mitalin on suunnitellut Andreas Bloch.


title: Leppäjärvet

text: Iso- ja Vähä-Leppäjärvi ovat kaksi toisiaan lähekkäistä järveä Valkeakosken kaupungin alueen pohjoisosassa. Iso-Leppäjärven itäpuoli on Kangasalan kunnan aluetta. Nimistään huolimatta järvet ovat samankokoiset. Järvet ovat "Myllyniitynojan" kautta yhteydessä Painonjärveen ja edelleen "Painonjoen" kautta Mallasveteen.


title: Kadeshin taistelu

text: Kadeshin taistelu (joskus myös "Qadesh") oli Egyptin valtakunnan Ramses II:n johdolla käymä taistelu Muwatalli II:n johtamien heettiläisten kanssa Kadeshin kaupungissa Orontes-joella nykyisessä Syyriassa. Mahdollisesti se oli muinaisen ajan suurin sotavaunutaistelu. Siihen osallistui yli 5 000 sotavaunua.


title: Kadeshin taistelu

text: Taistelu tunnetaan, koska siitä on jäänyt runsaasti arkeologista todistusaineistoa, muun muassa osapuolten solmima rauhansopimus sekä taistelukuvauksia Ramses II:n kunniaksi pystytetyissä muistomerkeissä, esimerkiksi Pentaurin runossa.


title: Korentijärvi

text: Korentijärvi on Pirkanmaalla Valkeakosken Pyörömaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Korentijärvi on osa Korentiojan valuma-aluetta.


title: Korentijärvi

text: Järvi on 750 metriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvi on hyvin matala ja se on suorantainen järvi. Siihen laskee yhdeksän suo-, metsä- tai pelto-ojaa. Huomattavin oja Korenninoja laskee sen pohjoisrantaan. Se laskee tiheästi ojitetulta Aukeasuolta, johon myös Rutajärven vedet laskevat. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta, josta saa alkunsa Korentioja. Se laskee Lotilanjärveen, joka on Vanajaveden Kärjenniemenselän kapeasuinen lahti. Koska valuma-alue on 18 neliökilometriä suuri ja järvi on vain metrin syvä, ehtii vesi viipyä järvessä keskimäärin vain noin kahdeksan vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Sen lähialueella sijaitsee kolme maatilaa, joiden yhteydessä on myös vapaa-ajan asuntoja. Järvelle johtaa vain kärrypolku ja pari polkua. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja.


title: Korentijärvi

text: Järven vedenlaatua on tutkittu loppukesällä vuonna 1995 sekä talvella vuosina 1978, 1986 ja 2007. Vedenväri on ruskeaa johtuen siihen liuenneen humuksen runsaasta määrästä. Veden happamuustaso on lievästi hapan, mutta puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä tai hyvä. Vaaraa järven happamoitumisesta ei vielä ole. Talvella on vesi jääkannen alla on vähähappista tai joskus täysin hapetonta. Veteen liuennut humus kuluttaa happea hajotessaan eikä sitä tule uutta tilalle valuma-alueen ojista. Vuonna 1986 happi oli kulunut vähiin jo helmikuussa, koska veden hapen kylläisyysaste oli enää 29 %. Talvella 2007 happitilanne oli vieläkin huonompi, sillä koko vesimassa oli hapetonta. Kesäisin tilanne on kuitenkin hyvä, sillä matala vesi hapettuu tehokkaasti ja vielä vaihtuukin nopeasti. Talvella hapen vähyys käynnistää sisäisen kuormituksen. Kesällä vesi on kuitenkin ravinteikasta muutenkin. Veden fosforipitoisuus oli 1970-luvulla lievästi rehevän järven tasolla, mutta se on kohonnut ja on nykyään rehevän järven tasolla. Järven vedenlaatu on välttävä.


title: Korentijärvi

text: Vuoden 1959 peruskartassa järven länsirannan ja Vähä Korentijärven välissä oli laaja peltoaukea. Pellot ulottuivat aivan rannoille asti. Viljeltävän pellon määrää vähennettiin asteittain vuosien 1960-luvulta lähtien. Sääksmäen ja Valkeakosken välinen raja ylitti järven Saarikkoluodon kodalla.


title: Pentaur

text: Pentaur oli muinainen egyptiläinen runoilija tai runoilijajoukko, joka Ramses II:n aikana kirjoitti runoja tämän urotöistä. Kuuluisimmaksi tuli Pentaurin laulu Kadeshin taistelusta.


title: Pentaur

text: Otto Sjögren: Historiallinen lukukirja: Vanha ja Keski-aika, WSOY, 1888.


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Pesäpallon mestaruussarjassa 1951 Lahden Mailaveikot uusi edellisen vuoden mestaruutensa kohtalaisen selvällä erolla. Loimaan Palloilijat hävisi Lahdelle peräti juoksuin 51-6, joskin Lahti teki 23 juoksua viimeisessä vuorossa ottelun jo lopullisesti ratkettua.


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Kesätauolla pelattiin mestarit (1950) - muu Suomi -ottelu. Lahti piti kotikentällään hyvin pintansa ja voitti selvin numeroin 8-1. Edellinen mestarit - muu Suomi -ottelu oli pelattu 1932, jolloin Lahti hävisi 3-17.


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Tampere, Nokia ja Tainionkoski putosivat sarjasta.


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Mestarijoukkue: Vilho Kokkonen (lukkari), Pertti Jantunen (sieppari), Leo Hannula (1-vahti), Olli Hanski (2-vahti), Antti Elomaa (polttaja), Juha Broman (3-vahti), Pertti Ahonen (2-vara), Jarmo Suokas (3-vara), Taisto Lehto (koppari), Jorma Kallinen.


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Kunnarista 2 pistettä. (Sijasta 8. eteenpäin on eroavaisuuksia lähteestä riippuen).


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: PPL:n mestaruus


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Piirien alkukarsinta - Viipurin piiri


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Alkuerä 1 - Kemi


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Alkuerä 2 - Savonlinna


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Alkuerä 3 - Pori


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Alkuerä 4 - Hamina


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Pallo-Toverit ja Tainionkosken Urheilijat suoraan välieriin


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Semifinaali 1 - Helsinki


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text: Semifinaali 2 - Kuopio


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text:
Loppuottelu
Naisten Suomen mestaruus ratkaistiin lopullisesti liittojen välisessä (PPL-TUL) finaalissa:


title: Pesäpallon SM-sarja 1951

text:
Pallo-Toverit: Airi Turunen,
Anja Riski,
Ilmi Ahola,
Leila Liusvaara,
Maj-Lis Rehell,
Maija Hellman,
Kyllikki Virtanen,
Seija Knuutila,
Pirkko Mikkonen,
Urpu Kosonen,
Maiju Berg,
Sinikka Mertiö


title: Mastia

text: Mastia eli Mustia on Pirkanmaalla Valkeakosken ja Akaan välisellä rajalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueeseen. Mastia on osa Nahkialanjärven aluetta.


title: Mastia

text: Lampi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee 5,3 kilometriä Toijalan kirkosta kaakkoon metsämaastossa. Järveen ei laske ojia, mutta sen ympärillä olevalle suolle on yhdistetty idästä Rajasuon kuivatusoja. Lammen laskuoja lähtee sen länsipääsät ja se yhdistyy Mastianojan nimisenä Lontilanjokeen Metsä-Paavolassa. Lontilanjoki laskee Vanajaveden Konhilanselkään Nahkialanjoen nimisenä. Lampi on autio eikä sille johda teitä, mutta metsätie ohittaa lammen sen länsipuolelta. Lammen kohdalla kuntien välinen raja tekee mutkan sillä tavalla, että muu osa järvestä paitsi sen pieni kaakkoisosa kuuluu Valkeakoskelle.


title: Mastia

text: Järvi on paikoin suomainen ja siksi hyvä lintujärvi. Järvellä on nähty harvinaisempiakin lintuja kuten kaakkuri.


title: Mastia

text: Vuoden 1959 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Mastiajärvi”. Se oli jo tuolloin yhdistetty Rajasuon ojaverkkoon, mutta lammelle ei johtanut teitä. Vuoden 1976 kartassa näkyy jo jälkipainatuksena metsätiet, jotka rakennettiin metsäalueelle silloin. Sen jölkeen järven ympäristön tila on säilynyt samanlaisena.


title: Heinz Weixelbraun

text: Heinz-Karl Weixelbraun (s. 19. toukokuuta 1963 Spittal an der Drau) on itävaltalainen näyttelijä, joka esiintyi Christian Böckin roolissa televisiosarjassa "Poliisikoira Rex". Hän on luonut myös uran teatterissa ja esiintynyt useissa elokuvarooleissa. Hän sai näyttelijän koulutuksen ja suoritti "Bühnenreifeprüfungin" Wienin Volkstheaterissa vuonna 1984.


title: Axel Heibergin jäätikkö

text: Axel Heibergin jäätikkö on Etelämantereella oleva laaksojäätikkö, joka ulottuu napaylängöltä Rossin lauttajäälle. Kuningatar Maudin vuorten läpi lounaasta koilliseen virtaava jäätikkö on 48 kilometriä pitkä. Jäätikön löysi vuonna 1911 norjalainen Roald Amundsen. Hän antoi jäätikölle nimen napa-alueiden retkikuntia rahoittaneen Axel Heibergin mukaan.


title: Seututie 307

text: Seututie 307 on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva seututie. Tie kulkee kahden kunnan, Valkeakosken kaupungin ja Pälkäneen kunnan alueella.


title: Seututie 307

text: Tie kulkee Valkeakosken keskustasta melko suoraan Mallasveden eteläpuolitse kunnes tekee Tykölässä jyrkän mutkan koillista kohti, hieman ennen kunnanrajaa. Noin kilometrin päässä "Murronmäen" päältä avautuvat upeat maisemat, josta näkyy Mallasveden "Ruotsilanselkä". Mäen alapuolella avautuu maalaismaisemat. Tie päätyy Valtatie 12:n risteykseen. Tykölässä tiestä erkanee maantie 3073, joka yhtyy entisen Hauhon kunnan alueella Hämeenlinnan ja Pälkäneen väliseen kantatie 57:ään.


title: Seututie 307

text: Tie kulkee paikoittain jyrkkiä mäkiä pitkin. Varsinkin noin kilometrin pituinen Murronmäki on erityisesti talvella raskaalle kalustolle riskialtis. Joitakin muita mäkiä on loivennettu viime vuosituhannen vaihteessa, mutta Murronmäki on alkuperäisessä muodossaan. Mäen keskivaiheilla onkin erityinen hiekoituslaatikko pahoja kelejä varten.


title: Puolan uhkavaatimus Liettualle 1938

text: Puola lähetti uhkavaatimuksen Liettualle 17. maaliskuuta 1938. Uhkavaatimus edellytti, että Liettua aloittaisi diplomaattiset suhteet Puolan kanssa kahden vuorokauden kuluessa. Uhkavaatimuksen mukaan Liettuan kieltäytyessä Puola aloittaisi sodan Liettuaa vastaan. Liettua oli kieltäytynyt solmimasta tavanomaisia diplomaattisuhteita, koska Puola oli 1920-luvun alusta lähtien miehittänyt Liettuan pääkaupunkinaan pitämää Vilnaa. Uhkavaatimuksen johdosta Liettua solmi diplomaattisuhteet Puolan kanssa.


title: Puolan uhkavaatimus Liettualle 1938

text: Liettua oli saanut Vilnan alueen haltuunsa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mutta se menetti sen Puolan–Liettuan sodan ja Keski-Liettuan kapinan jälkeen. Alueen valtaväestöä olivat puolalaiset, juutalaiset ja valkovenäläiset, mutta alueella oli myös suuri liettualainen vähemmistö. Liettua ei kuitenkaan ollut tunnustanut historiallisen pääkaupunkinsa menetystä, vaan vuonna 1928 Vilna kirjattiin perustuslakiin Liettuan pääkaupungiksi. Puolan ja Liettuan rajalla liikenne ja postinkin kulku oli kielletty. Rajalla sattui useita ampumavälikohtauksia puolalaisten ja liettualaisten välillä. Puolan ja Liettuan vastaisella rajalla tapahtui 11. maaliskuuta 1938 ampumavälikohtaus, jonka seurauksena yksi puolalainen sotilas kuoli. Liettualaiset löysivät ruumiin omalta puoleltaan rajaa ja palauttivat sen puolalaisille 12. maaliskuuta. Puolalainen lehdistö julisti, että tapaus oli sattunut Liettuan provokaation takia. Puolassa järjestettiin Liettuan vastaisia mielenosoituksia.


title: Puolan uhkavaatimus Liettualle 1938

text: 17. maaliskuuta Puolan Tallinnan-lähettiläs esitti Liettuan-lähettiläälle uhkavaatimuksen, jolla Liettuaa vaadittiin avamaan diplomaattisuhteet Puolan kanssa 48 tunnin sisällä. Liettuan kansainvälinen tuki jäi heikoksi. Neuvostoliitto uhkasi Puolaa Liettuan vastaisen sodan syttyessä hyökkäämättömyyssopimuksen irtisanomisella, mutta uhkausta ei otettu vakavasti Puolassa. Liettuan liittolainen Latvia yritti saada Viron kanssa aikaan julkilausuman, jolla Liettuaa painostettaisiin sopimusratkaisuun. Julkilausuma kaatui kuitenkin Viron vastustukseen. Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta halusivat välttää sodan syttymisen Euroopan epävakaan tilanteen takia. Lisäksi Saksa oli uhkavaatimusta seuranneena päivänä keskittänyt joukkoja Liettuan vastaiselle rajalleen liittyäkseen mahdolliseen Puolan hyökkäykseen, mikäli Liettua ei hyväksyisi Puolan uhkavaatimusta. Saksalaisten tavoitteena oli saada käsiinsä kiistelty Memelin alue. Saksalaisilla oli valmiudessa noin 1 000 SS- ja SA-joukkojen jäsentä Tilsitissä, sekä armeijan 1. divisioona. Puola oli keskittänyt rajalleen noin 50 000 miestä kahdesta divisioonasta, joiden lisäksi sillä oli useita divisioonia reservissä. Liettua saattoi tarpeen vaatiessa koota 120 000–135 000 sotilasta 24–72 tunnin sisällä, mikäli liikekannallepanoon ryhdyttäisiin. Liettuassa hallitus kokoontui käsittelemään asiaa Kaunasissa. Liettuan armeijan komentaja Stasys Raštikis antoi hallitukselle lausunnon, jonka mukaan Liettuan armeija ei kykenisi puolustautumaan Puolan armeijan hyökkäystä vastaan. Lausunnolla oli ratkaiseva merkitys päätöksenteossa ja Liettua suostui lopulta Puolan vaatimuksiin.


title: Puolan uhkavaatimus Liettualle 1938

text: Liettuan tiukkaa Puolan vastaista politiikkaa ajanut pääministeri Juozas Tūbelis erosi ja hänen tilalleen virkaan astui Vladas Mironas. Kansan silmissä vastuun Liettuan nöyrtymisestä kantoi Antanas Smetona. Liettuan turvallisuuspalvelun tekemän mielialaraportin mukaan yleinen mielipide oli ollut taistelun kannalla. Uhkavaatimuksen hyväksymisen jälkeen jouduttiin lakkauttamaan Vilnan vapautuksen järjestö ja Vilna-rahasto, sekä "Mūsu Vilinus" eli ”Meidän Vilna” -lehti. Vilnaan avattiin Liettuan konsulaatti. Uhkavaatimuksen jälkeen myös Smetonasin autoritääristä hallintoa vastaan alkoi syntyä painetta. Aiemmin kielletyt poliittiset puolueet ja populistit aloittivat toimintansa uudelleen "Ašis" eli ”Akseli”-nimisenä liittoumana. Euroopassa Puolan uhkavaatimus Liettualle ei saanut juurikaan huomiota, johtuen vähän ennen uhkavaatimusta tapahtuneesta Itävallan liittämisestä Saksaan.


title: HMS Cossack (F03)

text: HMS Cossack (viirinumerot L03/F03/G03) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Tribal-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa. Alus tuli tunnetuksi vapautettuaan helmikuussa 1940 norjalaisessa vuonossa saksalaiselta tukilaiva "Altmarkilta" 299 brittiläistä merimiestä.


title: HMS Cossack (F03)

text: Alus tilattiin 10. maaliskuuta 1936 Vickers Armstrongin Newcastle-upon-Tynen telakalta osana vuoden 1935 laivasto-ohjelmaa. Aluksen köli laskettiin 9. kesäkuuta ja se laskettiin vesille 8. kesäkuuta 1937.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" liitettiin palvelukseen otettaessa Välimeren laivaston 1. Tribal hävittäjälaivueeseen. Alus osallistui Espanjan sisällissodassa kauppasaarron valvontaan. Se vaurioitui 17. elokuuta 1938 harjoitellessaan tankkausta merellä taistelulaiva "HMS Barhamin" kanssa, minkä vuoksi se oli Maltalla korjattavana 15. syyskuuta saakka.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossackin" piti vierailla Istanbulissa telakalta palattuaan, mutta vierailua siirrettiin Münchenin kriisin vuoksi. Vierailu tehtiin 2.-6. elokuuta 1939, jolloin alus saattoi Välimeren laivaston lippulaivan "HMS Warspitea" vierailulla. Laivueen nimi vaihtui huhtikuussa 1939 4. Hävittäjälaivueeksi.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" suojasi sodan puhejettua saattueita Välimerellä Marseilleen, Algeriin ja Beirutiin, kunnes se määrättiin siirtymään 3. lokakuuta kotimaahan. Se suojasi itärannikon saattueita, jossa tehtävässä se törmäsi 7. marraskuuta Mayn saaren edustalla brittiläiseen höyrylaivaan SS "Borthwickiin". "HMS Cossackin" miehistöstä sai surmansa neljä ja alus jouduttiin siirtämään telakalle korjattavaksi.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" siirtyi seuraavana päivänä Leithiin Messrs Robb and Companyn Prince of Walesin telakalle, jossa korjaukset alkoivat seuraavana päivänä. Korjausten yhteydessä aluksen turbiininlavat vaihdettiin. Alus palasi palvelukseen 9. tammikuuta 1940.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossackin" päälliköksi vaihdettiin tammikuussa 1940 Sherbrooken tilalle laivueen komentaja Vian, koska Vianin oma alus "HSM Afridi" oli telakalla huollettavana. Alus vastaanotti 14. helmikuuta ollessaan partiomatkalla Norjan rannikolla "HMS Arethusan", "HMS Intrepidin" ja "HMS Ivanhoen" havainneen Saksan laivaston tukilaivan "Altmarkin". "Altmarkilla" oli tietojen mukaan kannellaan runsaasti sotavankeuteen matkaavia brittiläisiä merimiehiä. Norjan laivaston alukset eivät olleet kyenneet painostamaan saksalaisalusta poistumaan aluevesiltään. "HMS Cossack" pysäytti "Altmarkin" ja asetti sille valtausmiehistön saatuaan käskyn suoraan Winston Churchilliltä. Tukilaivan pakoyrityksessä se ajoi karille Jossingfjordissa, minkä jälkeen 299 brittiläistä meriupseeria ja merimiestä vapautettiin. Alus sai operaatiossa lieviä vaurioita keulaansa, minkä vuoksi se siirrettiin 20. helmikuuta Leithiin telakalle, josta se palasi palvelukseen 23. helmikuuta, jolloin Vian palasi "HMS Afridille".


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" osallistui Norjan taisteluihin. Se lähti 7. huhtikuuta Forthista merelle vara-amiraali Edward-Collinsin johtamassa osastossa, johon kuuluivat risteilijät "HMS Galatea" ja "HMS Arethusa" sekä "HMS Afridin" johtama 4. Hävittäjälaivueen kymmenen hävittäjää. Alus hinasi 9. huhtikuuta sisaraluksensa "HMS Kelvinin" kanssa törmänneen "HMS Kashmirin" telakalle Leithiin.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" suojasi 13. huhtikuuta yhdessä "HMS Heron", "HMS Foxhoundin" ja "HMS Foresterin" kanssa "HMS Warspitea", kun osasto tunkeutui Vestfjordiin tuhotakseen siellä "HMS Furiousin" lentokoneiden havaitsemat Saksan laivaston alukset. Osastoon liittyi vuonossa vielä neljä hävittäjää. Tämän niin kutsutun Narvikin toisen taistelussa alukseen osui yhdeksän Saksan laivaston hävittäjän "Dieter von Roederin" ampumaa viiden tuuman kranaattia, jotka aiheuttivat merkittäviä vaurioita sekä surmasivat yksitoista ja haavoittivat 23 miehistönjäsentä. Alus muun muassa menetti liikuntakykynsä saatuaan osuman kattilahuone numero kahteen.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" siirtyi satamassa, jolloin se törmäsi pinnan alla kelluvaan hylkyyn. Alus oli kiinni, kunnes nousuvesi irrotti sen 14. huhtikuuta. Alus peruutti pinteestä, minkä jälkeen "HMS Kimberley" saattoi aluksen Skjelfjordiin norjalaisten korjattavaksi. Aluksen tilapäiskorjausten valmistuttua se saattoi tankkeri "British Ladyn" Scapa Flowhun, minkä jälkeen se itse siirtyi Portsmouthiin telakalle. Alus siirrettiin telakalle 30. huhtikuuta. Aluksen korjaukset ja muutostyöt sen pohjavesi- ja polttoainetankkeihin valmistuivat 15. kesäkuuta Southamptonissa Thornycroftin telakalla. Muutostöiden aikana aluksen X-torni korvattiin kaksiputkisilla nelituumaisilla Mk XIX ilmatorjuntatykeillä, päämasto lyhennettiin ja takimmainen sauhormi lyhennettiin ilmatorjunnan ampuma-alan parantamiseksi.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossackin" palatessa palvelukseen Vian otti sen päällikkyyden tehden siitä 4. Hävittäjälaivueen johtoaluksen, koska "HMS Afridi" oli tuhoutunut. Ennen liittymistään laivueeseensa alus suojasi risteilijä "HMS Enterpriseä", joka kuljetti kultaa 130 miljoonan punnan arvosta turvasäilöön Yhdysvaltoihin.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" osallistui 6. heinäkuuta laivueen mukana vaurioituneen sukellusvene "HMS Sharkin" etsintään. Alus oli sijoitettuna valmiusosastoon, joka valmistautui saksalaisten maihinnousuntorjuntaan. Se suojasi 11. elokuuta yhdessä "HMS Maorin", "HMS Sikhin" ja "HMS Duncanin" kanssa 1. miinalaivuetta rakennettaessa itärannikonsulkua (operaatio SN13). Alus kärsi pahoja vaurioita matkattuaan suurella nopeudella huonossa kelissä. Alus oli 28. elokuuta alkaen korjattavana Rosythissä, josta se palasi palvelukseen 13. lokakuuta. Se osallistui 13.-14. lokakuuta Egersundin edustalla hyökkäykseen saksalaisen saattueen kimppuun. Se siirrettiin 14. lokakuuta uudelleen telakalle peräsimessä havaittujen vikojen vuoksi, mistä se palasi 4. marraskuuta palvelukseen.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" oli 7. tammikuuta alkaen Thornycroftin telakalla korjattava, koska aluksen pohjassa sekä pohjavesisäiliössä havaittiin vuotoa. Alus palasi palvelukseen 20. helmikuuta. Telakalla ollessa aluksen majoitustiloja (226 henkeä) lisättiin helpottamaan laivueenjohtajana toimimisessa sekä sille asennettiin tyypin 286M tutka.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" siirrettiin palvelukseen palattuaan saattueiden suojaksi. Alus suojasi 22. toukokuuta Clydestä joukkojenkuljetussaattuetta WS8B. 4. Hävittäjälaivueenkomentaja Vian sai aamuyöstä 26. toukokuuta Amiraliteetilta määräyksen liittyä Kotilaivastoon "HMS Cossackin", "HMS Maorin", "HMS Sikhin", "HMS Zulun" sekä Puolan laivaston "ORP Piorunin" kanssa korvaamaan polttoainepulasta kärsivät taistelulaivojen saattoalukset. Osasto havaitsi Saksan laivaston taistelulaiva "Bismarckin", jota vastaan ne hyökkäsivät 27. toukokuuta torpedoin ilman näkyvää tulosta. Alukset kuitenkin seurasivat saksalaisalusta, kunnes taistelulaivat "HMS King George V" ja "HMS Rodney" upottivat "Bismarckin" seuraavana päivänä. "HMS Cossack" ja "HMS Zulu" saattoivat "HMS King George V":n Loch Eween taistelun jälkeen.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" palveli ajoittain edelleen Kotilaivastossa, mutta se osallistui Maltan saattueiden suojaamiseen. Alus suojasi 20. heinäkuuta alkaen saattuetta GM1, jolloin se oli Kotilaivaston lähettämien Force H:n vahvistuksien (Force X) mukana Välimerellä. Saattue oli osa 21.-24. heinäkuuta toteutettua operaatio Substancea. Alus oli saattueen etummaisena suojauksena 23. heinäkuuta alkaen "HMS Eridgen" lähdettyä hinaamaan vaurioitunutta "HMS Firedrakea" takaisin Gibraltarille. Se havaitsi aamuyöstä 24. heinäkuuta Italian laivaston kolme torpedovenetta juuri ennen hyökkäyksen alkamista tutkallaan.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" osallistui 30.-31. heinäkuuta 1750 sotilaan kuljettamiseen Maltalle operaatio Stylessä. Aluksen tehtävänä harhauttaa vihollista tulittamalla Algheroa, johon myös "HMS Ark Royalin" lentokoneet iskivät samassa yhteydessä. Harhautuksella saavutettiin torpedoveneiden siirtyminen Genovan lahdelle ja Sisilian lähivesille, vaikka Italian laivaston ylijohto ei uskonutkaan Sisilian maihinnousuun.


title: HMS Cossack (F03)

text: "HMS Cossack" oli mukana operaatio Halberdissa. Aluksen ollessa 23. lokakuuta suojaamassa Gibraltarilta kotimaahan matkaavaa saattuetta HG75 siihen osui Saksan laivaston sukellusveneen "U-563":n laukaisema torpedo sillan etupuolelle surmaten aluksen päällikön Berthonin sekä 158 muuta miehistönjäsentä ().Eloonjääneet jättivät aluksen, mutta se ei kuitenkaan uponnut heti ja miehistö palasi alukseen yrittämään sen pelastamista. Alus saatiin liikkeelle kohti Gibraltaria ja lopulta korvetti "HMS Jonquilin" saattama hinaaja "Thames" otti sen hinaukseen. Sään heiketessä "HMS Cossack" upposi 27. lokakuuta sen jälkeen kuin loput miehistöstä oli evakuoitu saattavaan korvettiin.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Lykurgos (noin 800- tai 700-luku eaa.?) oli Spartan muinainen, myyttinen kuningas ja lainsäätäjä. Hänen elämänvaiheensa on kirjattu Plutarkhoksen laatimaan elämäkertaan, jonka perusteella häntä pidettiin historiallisena henkilönä sekä antiikin aikana että pitkään sen jälkeenkin.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Lykurgos perusti legendan mukaan spartalaisen yhteiskuntajärjestyksen säätämällä niin sanotut Lykurgoksen lait. "Siihen asti", sanoo historioitsija Herodotos, "oli spartalaisilla melkein huonoin hallitusmuoto koko Hellaassa." Valtiota raateli sisäinen riitely, kun maassa asui kaksi toisilleen vihollista heimoa. Hallitus harjoitti välillä rajatonta yksinvaltaa ja välillä kansanvaltaa. Tarinan mukaan Lykurgos oli kuolleen kuninkaan veli, joka ryhtyi hallitsemaan Spartaa sillä aikaa, kuin odoteltiin perillisen syntymistä leskelle. Kun kälylle syntyi poikalapsi, julisti Lykurgos juhlallisesti sen kuninkaaksi. Sen jälkeen hän lähti lopullisesti Spartasta vannotettuaan kansalaisia noudattamaan lakeja hänen paluuseensa saakka.


title: Lykurgos Spartalainen

text:
On kuitenkin osoitettu, että Spartan poliittinen järjestelmä on pitkän kehityksen tulos, joka saavutti lopullisen muotonsa vasta 500-luvun lopulla eli Lykurkoksen kauden jälkeen.
Kaksi vihamielistä heimoa, doorilaiset ja akhaialaiset kilpailivat Spartan viljelysmaan omistuksesta. Lykurgos järjesti kertomusten mukaan säännöllisen maan jaon molemmille. Niinpä dorialaiset myöhemmän tiedon mukaan saivat Spartan ympäriltä 9 000 suurempaa ja akaialaiset kauempaa pitkin maan rajoja 30 000 pienempää maapalstaa. Säädettiin lisäksi, ettei maatiloja saanut myydä. Kerran matkustaessaan ja nähdessään yhtä kauas toisistaan pystytetyt rajakivet huudahti Lykurgos: "Onhan nyt koko maa kuin pelto, jonka veljet ovat veljellisesti keskenään jakaneet." Kuitenkin tämä omaisuuden tasainen häiriytyi jako siitä, että varsinainen spartalaisheimo hupeni alinomaisissa sodissa ja kahakoissa; siten väheni tilallisten spartalaisten lukumäärä ja maaomistus kasautui perinnön kautta yksityisten sukujen käsiin suuriksi maa-aloiksi.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Tarina kertoo, että Lykurgos perusti valtion elimet tasapainottamaan toisiaan rajattoman kuninkuuden ja hillittömän kansanvallan välillä. Tämä elin oli "gerusia" eli neuvosto. Sen jäseniä (gerontteja) oli 28, ja lisäksi siihen kuuluivat molemmat kuninkaat. Geronteilla piti olla ikää vähintään 60 vuotta. Tämä neuvosto oli asetettu puolustamaan kansaa, jos kuninkaat väärinkäyttivät valtaansa, ja toisaalta tukemaan kuninkaan arvoa, jos kansanvalta pyrki liiallisuuksiin. Hallitusmuodosta tuli siten ylimysvaltainen.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Kaksi kuningasta, toinen Prokleen ja toinen Eurystheneen suvusta, hallitsi aina yhtaikaa Spartassa. Kansankokouksessa olivat osallisina ainoastaan dorialais-sparttalaiset, jotka olivat täyttäneet 30 vuotta. Se sai hyväksyä tai hylätä lakiehdotukset sekä päättää sodasta ja rauhasta lausumalla "kyllä" tai "ei". Se valitsi myös gerusian jäsenet ja virkamiehet huutoäänestyksellä.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Lykurgoksen kuoleman jälkeen asetettiin jonkun ajan kuluttua viisi eforia valvomaan koko hallitusmuodon säilymistä ja noudattamista. He valvoivat neuvoston toimia ja saattoivat vangita kuninkaatkin, jos huomasivat sen tarpeelliseksi.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Spartan kansalaiset eivät mitenkään osallistuneet talouden ylläpitoon, vaikka omistivat maan. Maanviljely tärkein väestöryhmä oli vapaiden kansalaisten eli perioikien ryhmä. Alin väestöryhmä oli helootit, jotka olivat täysin oikeudettomia maaorjia. Helootit kapinoivat usein ja tämän on arvioitu vaikuttaneen Spartan järjestelmään. Lykurgoksen lait tähtäsivät myös spartalaisten kasvattamiseen sotilaskansaksi. Lapsi oli heti synnyttyään valtion omaisuutta. Vanhimmat tarkastivat sen; jos se oli vahva ja ruumiiltaan säännöllisesti muodostunut, annettiin se hoitajattarelle, joka ei sitä kuitenkaan saanut hemmoitella; vaan jos se oli heikko taikka muuten vikainen, heitettiin se rotkoon tai jätettiin muulla tavalla kuolemaan.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Kun poika ehti seitsemän vuoden ikään, hänet otettiin valtion kasvatettavaksi sotilaallisen kurin menetelmin. Pojat kävelivät paljain jaloin ja nukkuivat ruokovuoteilla. Heillä oli kuitenkin lupa varastaa; mutta jos heidät tavattiin varkaudesta, heitä kuritettiin viekkauden puutteesta. Pitkiä puheita ei kuunneltu; heidät totutettiin vastaamaan sotilaallisen lyhyesti. Nuoret tytöt kasvatettiin yhtä ankarasti. Heillä oli omat voimisteluharjoituksensa, ja heitä totutettiin karaistuneeseen elintapaan kahdenkymmenen vuoden ikään asti. Juokseminen, painiminen ja aitojen yli hyppiminen oli tyttöjen suosittua huvia.


title: Lykurgos Spartalainen

text: Lykurgoksen kerrotaan säätäneen käytännön yhteisistä aterioista. Niissä piti kaikkein käydä syömässä, kuningastenkin. Kun kuningas Agis kerran palasi sotaretkeltä ja tahtoi syödä kotonaan puolisonsa luona sekä lähetti noutamaan osaansa yhteisestä atriasta, niin johtajat eivät sitä sallineet. Tavallisin ruoka oli niin sanottu "musta keitos", joka oli valmistettu verestä ja karvaista yrteistä eikä siis maistunut hyvältä, mutta oli varsin ravitsevainen.


title: Yhdystie 3044

text: Yhdystie 3044 on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva yhdystie. Tie kulkee Valkeakosken ja Akaan kaupunkien alueella.


title: Yhdystie 3044

text: Tie on alun perin vanha osa seututie 304:sta, joka kulki Valkeakosken keskustasta Akaan Kurjenkallioon. Tie on rakennettu 1950-luvun loppupuolella. Valtatie 3:n moottoritieosuuden valmistuttua seututie oikaistiin menemään rampille, josta pääsee moottoritielle. Vanha noin neljän kilometrin pätkä numeroitiin ja luokitettiin yhdystieksi.


title: Yhdystie 3041

text: Yhdystie 3041 on Etelä-Pirkanmaalla sijaitseva yhdystie. Tie kulkee Kärjenniemen ja Lempäälän kirkonkylän välillä.


title: Yhdystie 3041

text: Tie on pääosin varsin vanhaa vaikka reittiä on paikoin muokattu. Valkeakosken puolella tie kulki ennen nykyistä "Pastintie"tä pitkin ja Lempäälässä tie kulki ennen nykyistä "Sotavallantie"tä pitkin Ahtialaan asti. Tie on erittäin vanhaa. Tiellä kulki ennen 1950-lukua myös Akaaseen matkaavat koska nykyistä Seututie 304:ta ei tuolloin vielä ollut. Vanhan "Lempääläntie"n alkuosa siis kulkee Seututie 304:tä pitkin Kärjenniemeen asti, josta se erkanee nykyiselle yhdystielle.


title: Kauneuspilkku

text: Kauneuspilkku on kasvoissa luonnostaan oleva tai kosmeettisin värein lisätty, muuta ihoa tummempi piste. Se on vanha tapa korostaa kasvojen vaaleutta. Kauneuspilkku piirretään usein rajauskynällä, mutta nykyään on olemassa myös uusi tapa pitää kauneuspilkkua: kauneuspilkun sijasta ylähuuleen laitetaan lävistys, jonka nimi on Madonna tai Marilyn ja joka on saanut nimensä Marilyn Monroen kauneuspilkun myötä. Marilynillä kauneuspilkku ei kuitenkaan sijainnut ylähuulessa vaan enemmän poskenpuolella.


title: Lucille Bliss

text: Lucille Bliss (31. maaliskuuta 1916 New York – 8. marraskuuta 2012) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä oli äänirooleja muun muassa "Smurffeissa" (Smurffiina), "Invader Zimissä" (Ms. Bitters), "Tuhkimossa" (Anastasia) ja "Crusader Rabbitissa" (Crusader Rabbit).


title: Lucille Bliss

text: Bliss sai Winsor McCay -palkinnon Annie-gaalassa 2000.


title: Simpsonit (21. tuotantokausi)

text: Simpsoneiden 21. tuotantokausi (2009–2010) käynnistyi Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2009 ja päättyi 23. toukokuuta 2010. Jaksossa "Kurvailua curling-radalla" esiintyy Suomi-viittaus.


title: Yhdystie 3073

text: Yhdystie 3073 on Sydän-Hämeessä sijaitseva yhdystie. Tie kulkee nykyisten Valkeakosken, Hattulan ja Hämeenlinnan alueilla, jotka aiemmin kuuluivat entisiin Tyrvännön ja Hauhon kuntiin.


title: Yhdystie 3073

text: Tien Uskilasta Palssariin vievä osuus on vanhaa Hämeenlinnantietä, joka kulki Valkeakoskelta Vanajanselän itäpuolitse Hämeenlinnaan. Kun 1960-luvun alkupuolella Sääksmäen silta ja silloinen Valtatie 3 valmistuivat, tämä liikenne lakkasi. Uskilantie ja Retulantie muodostivat tämän jälkeen yhdystien ja Uskilan ja Sääksmäen välisestä osuudesta tuli Yhdystie 3071.


title: Lasse K

text: Lasse K on hämeenlinnalainen rap-artisti. Hän levytti Firma Recordsille. Lasse K:n albumi "Katupaskaa" julkaistiin kesäkuussa 2008. Hän kääntyi albumin julkaisun jälkeen muslimiksi ja lopetti musiikinteon. Pitkän hiljaiselon jälkeen hän julkaisi albumin "Naapurirapun Abu" vuonna 2015.


title: Harmaametsäpeukaloinen

text: Harmaametsäpeukaloinen ("Henicorhina leucophrys") on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava peukaloisiin kuuluva varpuslintu.


title: Harmaametsäpeukaloinen

text: Kooltaan harmaametsäpeukaloinen on noin 11 cm. Selästään laji on väriltään pääosin punaruskea. Päälaki on väriltään musta ja pään sivut ovat valko-mustaraidalliset. Siivissä ja pyrstössä on myös mustaa raidoitusta. Kurkku on harmaa ja raidallinen. Vatsa on väritykseltään harmaa ja kyljet punaruskehtavat. Harmaametsäpeukaloinen muistuttaa ulkonäöltään huomattavasti valkometsäpeukaloista ("Henicorhina leucosticta"), mutta valkometsäpeukaloisen vatsa on väriltään valkoinen ja pyrstö on hieman pidempi.


title: Harmaametsäpeukaloinen

text: Harmaametsäpeukaloista tavataan Keski-Amerikassa alueella, joka ulottuu Meksikosta Panamaan. Etelä-Amerikassa lintua tavataan Andeilla Venezuelasta Ecuadorin kautta Boliviaan. Lajin elinympäristöä ovat kosteiden pilvimetsien tiheä aluskasvillisuus, metsien reunat ja myös hieman valoisammat metsät. Lajin elinympäristöt sijaitsevat 1 000–2 900 metrin korkeudella merenpinnasta. Linnut liikkuvat yleensä pareittain lähellä maata. Harmaametsäpeukaloinen useammin kuullaan kuin nähdään.


title: Harmaametsäpeukaloinen

text: Harmaametsäpeukaloisen pesimäkausi kestää joulukuulta toukokuulle. Pallomainen pesä on kätketty aluskasvillisuuden joukkoon. Naaras munii kaksi valkoista munaa.


title: Katupaskaa

text: Katupaskaa on rap-artisti Lasse K:n kesäkuussa 2008 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Firma Records. Hän kääntyi albumin julkaisun jälkeen muslimiksi ja lopetti musiikin tekemisen. Hän jatkoi sitä vasta vuonna 2015, jolloin hänen seuraava albuminsa "Naapurirapun Abu" julkaistiin.


title: Kalevi Ihalainen

text: Kalevi Viljo Ihalainen (23. joulukuuta 1913 Kotka – 11. heinäkuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen monipuolinen palloilija.


title: Kalevi Ihalainen

text: Kalevi ”Kallari” Ihalainen ylsi Suomen edustusjoukkueeseen jääkiekossa, koripallossa ja keilailussa ja oli aikanaan yksi parhaista pesäpalloilijoista.


title: Kalevi Ihalainen

text: Kallari pelasi myös käsipallon SM-sarjassa (EKV)


title: Yhdystie 2846

text: Yhdystie 2846 on yhdystie Hämeessä, nykyään Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä. Tie kulkee Valkeakosken, Hämeenlinnan ja Tammelan kuntien alueella.


title: Yhdystie 2846

text: Tie on Sääksmäen Tarttilasta Kalvolan Kuurilaan asti osa vanhaa Akaasta Hämeenlinnaan vienyttä tietä, jonka merkitys supistui silloisen Valtatie 3:n valmistuttua 1960-luvun alkupuolella. Tällöin Kuurilasta Tammelaan vienyt osuus oli vanha ja huonokuntoinen. 1960-luvulla tie kuitenkin peruskorjattiin ja siitä tuli seututie 286. 1990-luvulla luokitus liikenteen vähäisyyden ja tien huonokuntoisuuden vuoksi muutettiin yhdystieksi.


title: Yhdystie 2846

text: Tie kulkee Valkeakosken puolella sääksmäkeläisessä maalaismaisemassa. Hämeenlinnan, entisen Kalvolan kunnan puolella kun tie poikkeaa "Pirttikoskentie"lle, maisemat muuttuvat mäkisiksi ja metsäisiksi erämaamaisemiksi. Täällä Tammelan ylängöllä tie on varsinkin Tammelan Lautaporrasta kohden jo hyvin mäkinen ja mutkainen. Tien ajaminen vaatii talvella erityistä huomiokykyä.


title: HMS Avon Vale

text: HMS Avon Vale (viirinumero L06) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.


title: HMS Avon Vale

text: Alus tilattiin 4. syyskuuta 1939 John Brown and Compnyltä Clydebankistä osana vuoden 1939 hätäohjelmaa (). Aluksen köli laskettiin 12. helmikuuta 1940 työnumerolla J1569 ja sen vesillelasku oli 23. lokakuuta samana vuonna.