title: New Yorkin yliopisto

text: Vuonna 1932 perustettiin sairaanhoitajia kouluttava College of Nursing, vuonna 1933 humanistinen Institute of Fine Arts ja vuonna 1934 matemaattis-luonnontieteellinen Courant Institute of Mathematical Sciences. Sotien jälkeen syntyivät sosiaalityön (1960) ja taiteiden (1965) laitokset.


title: New Yorkin yliopisto

text: Entisiä opiskelijoita ovat muun muassa New Yorkin pormestari Fiorello H. La Guardia, elokuvaohjaajat Martin Scorsese ja Oliver Stone, keskuspankin entinen johtaja Alan Greenspan, näyttelijä Michael C. Hall, presidentti John F. Kennedy, Jr., saksofonisti Wayne Shorter ja yleisurheilun olympiavoittaja John Woodruff. Kirjailija Thomas Wolfe opetti yliopistossa englantia vuosina 1924–1930 samalla kun kirjoitti esikoisromaaniaan "Look Homeward, Angel".


title: Lauren Vélez

text: Lauren Vélez (s. 2. marraskuuta 1964 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen merkittävimmät roolihahmonsa ovat Maria Laguerta "Dexterissä" ja Gloria Nathan "Kylmässä ringissä".


title: Eliittikisat 2007

text: Eliittikisat järjestettiin vuonna 2007 viidellä paikkakunnalla: Tampereella, Turussa, Lapinlahdella, Lahdessa ja Kuortaneella.


title: Eliittikisat 2007

text: Tampereen eliittikisat järjestettiin 20. kesäkuuta 2007.


title: Eliittikisat 2007

text:
Miehet
Naiset


title: Eliittikisat 2007

text: Turun eliittikisat järjestettiin 1. heinäkuuta 2007.


title: Eliittikisat 2007

text: Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 22. heinäkuuta 2007.


title: Eliittikisat 2007

text: Lahden eliittikisat järjestettiin 25. heinäkuuta 2007.


title: Eliittikisat 2007

text: Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 12. elokuuta 2007.


title: Damiano Damiani

text: Damiano Damiani (23. heinäkuuta 1922 Pasiano di Porderone, Italia – 7. maaliskuuta 2013) oli italialainen elokuvaohjaaja. Damianin erikoisalaa olivat kantaa ottavat rikosdraamat, jotka kertovat koruttamalla tavalla mafiaan ja korruptioon liittyvistä yhteiskunnallisista ongelmista. Näistä elokuvista kuuluisin on vuonna 1971 Moskovan elokuvajuhlilla pääpalkinnon voittanut "Puuttuvat todisteet", jonka pääosissa esiintyivät Franco Nero ja Martin Balsam. Muita ohjaajan mafiatrillereitä ovat mm. "Il giorno della chivetta" (1967), "Perché si uccide un magistrato" (1974) sekä televisiosarja "La piovra" (1984).


title: Damiano Damiani

text: Damianin merkittävin elokuva on poliittisen westernin mestariteos "Naurava paholainen" (1966), Meksikon vallankumousvuosiin sijoittuva kertomus, joka erittelee köyhälistön taistelun moraalisia ongelmia. Teos tarjosi esikuvan kokonaiselle sarjalle italialaisia vallankumouslänkkäreitä. Damianin myöhemmistä elokuvista muistettavin on "L’Inchiesta" (1987), joka kertoo tarinan Jeesuksen ylösnousemuksesta mysteerithrillerin muodossa.


title: Antti Koivumäki

text: Antti Koivumäki (18. joulukuuta 1976 Espoo – 21. heinäkuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen runoilija ja muusikko. Hän syntyi Espoossa mutta vietti suurimman osan nuoruuttaan Siilinjärvellä. Hän oli siilinjärveläisen Aavikko-yhtyeen perustajajäsen, ja soitti syntetisaattoria vuonna 1997 julkaistulla yhtyeen esikoisalbumilla "Derek!". Vuonna 1999 Koivumäki jätti yhtyeen ja hänet korvasi yhtyeen nykyinen kosketinsoittaja Paul Staufenbiel.


title: Antti Koivumäki

text: Jo nuorena Koivumäki julkaisi pakinoita Siilinjärven paikallislehdessä, ja hänen runojaan julkaistiin ensimmäisen kerran Itä-Suomen kirjoittajien antologiassa, kun hän oli 16-vuotias. Vuonna 2000 Koivumäki voitti Kaarinan kaupungin kulttuuritoimen Runo-Kaarina-kilpailun ja hän julkaisi esikoisrunoteoksensa "Iltapäivällä tulee mieleen lahoavia puistoja", joka sai hyvän vastaanoton.


title: Antti Koivumäki

text: Koivumäki hukkui heinäkuussa 2002 Helsingissä. Kuollessaan hän oli ainoastaan 25-vuotias. Koivumäen toinen runokokoelma "Mukavat kaupunginosat" julkaistiin postuumisti vuonna 2003.


title: Matti Niukkanen

text: Matti Niukkanen () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana.


title: Matti Niukkanen

text: Niukkasen vanhemmat olivat maanviljelijä Kustaa Niukkanen ja Maria Apunen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1936 Dagmar Ingehorg Westerlingin kanssa. Hän kävi kansakoulun ja Räisälän kansanopiston vuosina 1914 – 1915 ja suoritti yksityisesti kahdeksan luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1926. Niukkanen kävi taistelukoulukurssin Haminassa vuonna 1918 ja tiedonantoupseerikurssin vuonna 1924 sekä sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925. Asemestarikurssin Aseseppäkoulussa hän suoritti vuosina 1927 – 1928 ja kävi sotateknillisen koulun vuosina 1929 - 1930.


title: Matti Niukkanen

text: Niukkanen työskenteli maanviljelijänä kotitilallaan ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla asemasotaan Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Matti Niukkanen

text: Niukkanen astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella sekä Aittolahdella, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa.


title: Matti Niukkanen

text:
Niukkanen palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Savon jalkaväkirykmentti 3 ja sitten Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana, II pataljoonan adjutanttina ja komppanianpäällikön viransijaisena. Rykmentin aseteknikoksi hänet määrättiin 6. joulukuuta 1923. Niukkanen siirrettiin 15. toukokuuta 1935 aseteknikoksi Porin rykmenttiin.
Niukkanen osallistui talvisotaan 1. Asevarasto-osaston päällikkönä ja taisteluvälinetoimiston päällikkönä Pohjois-Suomen Ryhmässä. Välirauhan aikana hän toimi taisteluvälinetoimiston päällikkönä V Armeijakunnan esikunnassa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin taisteluvälinetoimiston päälliköksi III Armeijakunnan esikuntaan, josta hänet siirrettiin vuonna 1942 taisteluvälinemateriaalin tarkastajaksi Kotijoukkojen esikuntaan. Niukkanen erosi vakinaisesta palveluksesta sodan jälkeen ja työskenteli sen jälkeen hintatarkkailijana ja hintaneuvottelijana Oy Santasalo-Sohlberg Ab:n palveluksessa Helsingissä vuoteen 1958 saakka. Hänet haudattiin Helsinkiin.


title: Linnunpesä (täsmennyssivu)

text: Linnunpesä voi tarkoittaa:


title: Pitkäsuon täyttömäki

text: Pitkäsuon täyttömäki eli Petikonhuippu on Vantaalla Petikon kaupunginosassa sijaitseva ylijäämämaita vastaanottava täyttömäki, joka otettiin käyttöön vuonna 1989. Alueelle loppusijoitetaan ylijäämämaita Vantaalta ja yhteistoimintasopimusten perusteella Helsingistä. Vuonna 2007 Pitkäsuon täyttömäen tilavuus oli 8 miljoonaa m³ ja pinta-ala 50 hehtaaria.


title: Pitkäsuon täyttömäki

text: Vuonna 1987 Vantaan kaupunginhallitus myönsi toimenpideluvassaan hankeelle luvan rakentaa 5,5 miljoonan m³ kokoisen täyttömäen 45 hehtaarin alueelle. Silloin vuosittaiseksi täyttömääräksi arvioitiin 400 000 m³. Vuonna 1993 lääninhallitus hyväksyi jätehuoltosuunnitelman, jossa alueelle loppusijoitettavien maiden määräksi arvioitiin 600 000 m³ vuodessa ja muiden jätteiden määräksi 100 000 m³ vuodessa. Samana vuonna vesioikeus myönsi päätöksessään täyttömaalle, loppusijoitustilavuudeksi arviolta 8 miljoonaa m³ ja korkeudeksi 70 metriä.


title: Pitkäsuon täyttömäki

text: Vantaan kaupunki suunnitteli laajentavansa täyttöaluetta, jolloin uuden laajennusalueen lisäkapasiteetti olisi noin 2 miljoonaa m³. Laajennus mahdollisti täyttömaiden vastaanoton alkuperäisen suunnitelman mukaan vuoteen 2012-2013 saakka. Täyttöalueen laajentamisella oli tarkoitus turvata Helsingin ja Vantaan alueilta vapautuvien ylijäämämassojen hallittu sijoittaminen; Vantaan ylijäämämaiden vastaanotto Pitkäsuon täyttömäelle jatkui myös joulukuusta 2015 lähtien. Täyttämisen loputtua mäki on tarkolitus maisemoida ja ottaa virkistyskäyttöön. Laajennushankeesta toteutettiin ympäristövaikutusten arviointi vuosina 2006-2007. Täyttömäen suunniteltu korkeus olisi noin 120 metriä ja pinta ala 70 hehtaaria.


title: Pitkäsuon täyttömäki

text: Alueen välittömässä läheisyydessä sijaitsee Pyymosan lehto, joka kuuluu Natura 2000 -alueisiin.


title: Vironmaa

text: Vironmaa, joskus myös Eestinmaa (, , ) oli yksi Baltian neljästä historiallisesta maasta tai maakunnasta. Muut olivat Liivinmaa, Saarenmaa ja Kuurinmaa. Vironmaan alue muodostaa nykyisen Pohjois-Viron, ja sen saksankielisestä nimestä "Estland" on peräisin Viron nimi useimmissa kielissä. Vuoteen 1917 saakka enemmistö virolaisista asui kuitenkin Vironmaan ulkopuolella, pääosin Liivinmaalla. Nykyisin Vironmaan alue käsittää Harjumaan, Järvamaan, Läänemaan ja Virumaan maakunnat.


title: Vironmaa

text: Vuonna 1219 Vironmaa siirtyi Tanskan hallintaan. Vuosina 1346–1561 se kuului Saksalaisen ritarikunnan alaisuudessa Vanhaan-Liivinmaahan, ja vuosina 1561–1721 se oli Ruotsin alusmaa. Vuonna 1721 Vironmaasta muodostettiin Venäjän keisarikunnan Viron kuvernementti ().


title: Vironmaa

text: Venäjän helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 Liivinmaan pohjoisosat yhdistettiin Vironmaahan ja muodostettiin Viron autonominen kuvernementti.


title: Margaret Chan

text: Margaret Chan (, yksinkertaistettu kirjoitustapa 陈冯富珍, s. 1947 Brittiläinen Hongkong) on Maailman terveysjärjestö WHO:n pääjohtaja vuoden 2007 alusta. Hänet nimitettiin tehtävään 9. marraskuuta 2006 edellisen johtaja Lee Jong-wookin menehdyttyä äkillisesti keväällä 2006.


title: Margaret Chan

text: Aiemmin Chan on työskennellyt Hongkongin terveysministeriön johtajana (1994–2003) ja WHO:n hallinnossa yleisvaarallisen influenssan osaston johtajana ja sen jälkeen apulaispääjohtajana (2003–2006).


title: Danny Nucci

text: Danny Nucci (s. 15. syyskuuta 1968 Klagenfurt, Itävalta) on Yhdysvalloissa työskentelevä näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten roolistaan Fabrizio De Rossina James Cameronin ohjaamassa elokuvassa "Titanic" (1997). Danny vietti lapsuutensa Italiassa ja muutti 7-vuotiaana New Yorkiin. Danny on naimisissa Terry Bridghanin kanssa ja hänellä on myös vuonna 1996 syntynyt Savannah-lapsi. Vuodesta 2013 lähtien Danny on esittänyt Mike Fosteria amerikkalaisessa draamasarjassa "The Fosters".


title: Samuel Moreno Rojas

text: Samuel Gustavo Moreno Rojas (s. 11. helmikuuta 1960, Miami, Florida) on kolumbialainen poliitikko. Hän oli senaattori 2001-2006 ja maan pääkaupungin Bogotán pormestari 2007-2011. Gänen isosisänsä oli maata 1950-uvulla hallinnut kenraali Gustavo Rojas Pinilla.


title: Peracarida

text: Peracarida on kuoriäyriäisten luokkaan kuuluva ylälahko, joka jaetaan yhdeksään lahkoon.


title: Diego Cavalieri

text: Diego Cavalieri (s. 1. joulukuuta 1982 São Paulo, São Paulon osavaltio, Brasilia) on brasilialainen jalkapallomaalivahti, joka pelaa tällä hetkellä Brasiliassa Fluminensessa numerolla 12.


title: Kaarlo Nisula

text: Kaarlo Kustaa Nisula () oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajan. Hän taisteli myös talvi- ja jatkosodassa pataljoonan komentajana.


title: Kaarlo Nisula

text: Nisulan vanhemmat olivat työnjohtaja Antti Nisula ja Anna Näätsaari. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Mirjam Pajarin kanssa. Hän kävi kaksi luokkaa Tornion alkeiskoulua ja suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Rovaniemen yhteiskoulussa vuonna 1921. Hän suoritti jääkärialipäällystölle järjestetyn aktiiviupseerikurssin Kadettikoulussa vuonna 1921 ja Pioneerikurssin Haminassa vuonna 1921 sekä sotilaspedagogisen kurssin vuonna 1925. Komppanianpäällikkökurssin Taistelukoulussa hän kävi vuonna 1929. Ennen jatkosodan puhkeamista hän kävi orientoivan kurssin ensimmäisille sotilasohjaajille.


title: Kaarlo Nisula

text: Nisula liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 13. syyskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. joulukuuta 1915 pataljoonan 4. komppaniaan. Hänet siirrettiin 53 muun miehen kera 2. lokakuuta 1917 perustettuun pataljoonan tiedonanto-osastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Kaarlo Nisula

text: Nisula astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi Kenttälennätinpataljoonan 3. komppaniaan, josta muodostettiin myöhemmin 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoona. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.


title: Kaarlo Nisula

text: Nisula palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Kuopion jalkaväkirykmentti 4 ja sitten Tampereen rykmentiksi. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana eri komppanioissa. Tampereen rykmentistä hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1921 nuoremmaksi upseeriksi Savon jääkärirykmentin I pataljoonaan. Edellä mainitun pataljoonan adjutantiksi Nisula nimitettiin vuonna 1925. Edellä mainitun rykmentin adjutantiksi hänet nimitettiin 6. lokakuuta 1926 ja Savon prikaatin adjutantiksi hän siirtyi 27. toukokuuta l927. Seuraavaksi hänet siirrettiin 27. kesäkuuta 1928 alkaen III pataljoonan 8. komppanian päälliköksi ja 25. syyskuuta 1930 alkaen hänet siirrettiin Vuoksen jääkäripataljoonan (myöhemmin Jääkäripataljoona 4) 2. komppanian päälliköksi.


title: Kaarlo Nisula

text: Nisula osallistui talvisotaan pataljoonan komentajana Jalkaväkirykmentti 33:ssa (myöhemmin Jalkaväkirykmentti 6) ja osallistui talvisodan taisteluihin Pasurissa, Salmenkaidalla ja Vuosalmella. Välirauhan aikana hän toimi edelleen samassa tehtävässä Jalkaväkirykmentti 6:ssa, josta hänet siirrettiin myöhemmin 2. Divisioonan esikuntaan divisioonan koulutuskeskuksen päälliköksi. Seuraavaksi hänet siirrettiin pataljoonan komentajaksi 2. Prikaatiin, josta hän siirtyi ensimmäiseksi sotilasohjaajaksi Oulun suojeluskuntapiiriin.


title: Kaarlo Nisula

text: Jatkosodan puhjettua Nisula komennettiin pataljoonan komentajaksi Jalkaväkirykmentti 53:een, josta hänet siirrettiin vuonna 1942 Jalkaväenkoulutuskeskus 15:een, josta hänet siirrettiin seuraavana vuonna koulutusupseeriksi Jalkaväenkoulutuskeskus 25:een. Hänet siirrettiin takaisin rintamajoukkoihin suurhyökkäystä torjumaan ja hän sai komentoonsa pataljoonan Jalkaväkirykmentti 14:n. Hän osallistui jatkosodan taisteluihin Kiestingissä, Uhtualla ja Maaselässä. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta sotien jälkeen ja työskenteli sen jälkeen Oulun kansanhuoltopiirissä ja vuodesta 1949 alkaen Vakuutusyhtiö Fennian piiritarkastajana Oulussa. Hänet on haudattu Oulun hautausmaalle Intiöön.


title: Sara Gilbert

text: Sara Gilbert (oik. Sara Rebecca Abeles, s. 9. tammikuuta 1975 Santa Monica, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Sara Gilbert

text: Gilbertin vanhemmat olivat Barbara Crene (o.s. Cowan) ja Harold Abeles ja hänellä on kaksi vanhempaa adoptoitua sisarusta, Melissa Gilbert ja Jonathan Gilbert. Barbara ja hänen ensimmäinen miehensä Paul Gilbert adoptoivat Melissan ja Jonathanin, mutta Paul kuoli vuonna 1975. Melissa ja Jonathan esiintyivät mm. sarjassa "Pieni talo preerialla".


title: Sara Gilbert

text: Gilbert päätti jo kuusivuotiaana haluavansa näyttelijäksi, kun hänen vanhempi sisarensa Melissa sai oman tähtensä Hollywoodin Walk of Famelle. Gilbert esiintyi joissakin TV-elokuvissa ja mainoksissa ja 13-vuotiaana hän sai Darlene Connerin roolin sarjassa "Roseanne". Hän oli mukana sarjassa yhdeksän vuoden ajan vuosina 1988–1997 ja hän myös kirjoitti yhden neljännen kauden jaksoista "Don't Make Me Over". Gilbert opiskeli kuvausten ohella Yalen yliopistossa pääaineenaan taide ja hän panosti erityisesti valokuvaukseen. Gilbert valmistui hyvin arvosanoin vuonna 1997.


title: Sara Gilbert

text: Gilbert esiintyi vieraana monissa TV-sarjoissa kuten "Simpsonit", "24" ja "Will & Grace". Vuodesta 2004 hän esiintyi toistuvasti "Teho-osastossa" lääkäriharjoittelija Jane Figlerina. Vuonna 2005 Gilbert esiintyi TV-sarjassa "Twins", mutta sarjaa ei kuvattu yhtä kautta enempää.


title: Sara Gilbert

text: Gilbert on esiintynyt kahdessa elokuvassa Drew Barrymoren kanssa, vuonna 1992 elokuvassa "Himon vallassa" ja 2001 elokuvassa "Miehet elämässäni". "Roseannen" jälkeen hän esiintyi joissakin pienissä rooleissa, esimerkiksi elokuvassa "$30". Gilbert ohjasi oman lyhytelokuvansa "Persona Non Grata" vuonna 1998.


title: Sara Gilbert

text: Gilbertistä tuli jo nuorena kasvissyöjä. Nykyään hän kuuluu moniin järjestöihin, muun muassa "PETAaan" ja "Meals on Wheelsiin" ja hän tukee sananvapautta.


title: Sara Gilbert

text: Gilbert oli vuodesta 2001 lähtien suhteessa Allison Adlerin kanssa ja heillä on vuonna 2004 syntynyt poika Levi Hank sekä 2007 syntynyt tytär Sawyer. Molemmat lapset saatiin sperman luovutuksen avulla; pojan biologinen äiti on Adler ja tyttären Gilbert. Pari erosi vuonna 2011, minkä jälkeen Gilbert alkoi seurustella muusikko Linda Perryn kanssa. Maaliskuussa 2014 Gilbert ja Perry menivät naimisiin.


title: Sara Gilbert

text: Vuonna 1993 ja 1994 Gilbert oli ehdolla Emmy-palkinnolle roolistaan "Roseannessa" ja vuonna 1993 Independent Spirit Awardissa parhaan naissivuosan palkinnosta elokuvassa "Himon vallassa" (eng. "Poison Ivy")


title: Latinalainen riitus

text: Latinalainen riitus on läntisen katolisen kirkon jumalanpalvelusjärjestys ja ylivoimaisesti yleisin katolisen jumalanpalveluksen muoto, ja sen piiriin kuuluvat uskovat muodostavat yli 90 % kaikista katolisen kirkon jäsenistä. Se perustuu Roomassa I vuosisadasta alkaen kehittyneeseen liturgiaan, ja sen perinteinen liturginen kieli on latina. Sen ensimmäinen koko latinalaista kirkkoa sitova muoto oli v. 1571 julkaistu paavi Pius V:n Roomalainen messukirja, jonka mukaan vietettyä messua kutsutaan myös tridentiiniseksi tai vanhaksi messuksi. Vatikaanin II kirkolliskokous aloitti latinalaisen liturgian uudistuksen, jossa sallittiin kansankielinen messu ja muutettiin eräitä sen osia. Uuden liturgian mukainen paavi Paavali VI:n Roomalainen messukirja julkaistiin 1970, ja sitä on sittemmin hieman muutettu toistuvissa uusintapainoksissa.


title: Vantaan historia

text: Tämä artikkeli käsittelee suomalaisen kaupungin Vantaan historiaa.


title: Vantaan historia

text: Vantaan alueelta on löydetty noin 5000-luvulta eaa. peräisin olevia asumusten jäännöksiä. Alueella asuttiin aluksi vain keväästä syksyyn ja asumukset sijaitsivat lämpimillä etelänsuuntaisilla hiekkarinteillä. Jääkauden aiheuttaman maan painumisen jäljiltä merkittävä osa Vantaasta oli merenlahtien peitossa ja asukkaiden pääelinkeinona oli kalastaminen sekä hylkeiden pyynti. Kampakeramiikan ajalta olevia löydöksiä on harvinaisen paljon. Vantaan Jokiniemestä on löydetty Pohjois-Euroopan vanhin ihmistä esittävä figuuri. Tyypillisen kampakeramiikan aikana Suomeen tuotiin etelästä ja kaakosta suuria määriä piikiveä, josta tehtiin teriä ja kärkiä, sekä meripihkaa. Kampakeraamisen ajan ihmiset tunsivat myös jousen ja nuolet aseena.


title: Vantaan historia

text: Rautakauden lopussa ja keskiajan alussa alue oli harvakseltaan ja satunnaisesti asutettua Hämeen takamaata. 1000-luvun alussa aiemmin pyyntiretkillä käyneet hämäläiset alkoivat vähitellen asettua pysyvästi Vantaanjoen varteen nykyisen Länsi-Vantaan alueelle.


title: Vantaan historia

text: Ruotsalaisten kolonisaatio Vantaalle alkoi muun Uudenmaan kolonisaation yhteydessä 1200-luvun lopulta lähtien hämäläisiä vastaan tehdyn niin sanotun toisen ristiretken jälkeen. Ruotsalaiset kutsuivat aluetta "Uudeksi maaksi". Jokien haarakohdan seudulla oli varmuudella pysyvää asutusta 1300-luvulla.


title: Vantaan historia

text:
Turun ja Viipurin välinen sekä Hämeenlinnaan johtava maantie kulkivat alueen läpi synnyttäen jokilaakson alueelle useita vauraita kyliä, merkittävimpänä Helsingin pitäjän kirkonkylä. "Helsingaa" (Helsinginjoki, nykyinen Vantaanjoki) mainittiin asiakirjoissa ensimmäisen kerran toukokuussa 1351, kun Ruotsin silloinen kuningas Maunu Eerikinpoika antoi Tallinnan hiippakunnan Padisen luostarin munkeille lohenpyyntioikeuden Helsinginjoessa. Joki antoi nopeasti nimen koko alueelle, mistä on saanut aiheensa myös kaupungin vaakuna. Helsingin kirkkopitäjä syntyi 1370–1390-luvuilla, ja pyhän Laurin kivikirkko valmistui sinne vuonna 1460. Kirkkorakennus sijoitettiin hyvien kulkuyhteyksien solmukohtaan Vantaanjoen ja Keravanjoen lähelle. Kirkollista keskusta halkoi myös tiestö: Suuri rantatie Turusta Viipuriin sekä Hämeentie Hämeen linnaan ja etelään rannikolle. Helsingin pitäjän ensimmäinen kirkkoherra mainitaan vuonna 1395. Helsingin pitäjän katsotaan vakiintuneen omaksi kirkko- ja hallintopitäjäkseen 1400-luvulla, ja varhaisin maininta alueella olevasta pyhälle Laurentiukselle omistetusta kirkosta on vuodelta 1401. Eräs paikallinen rälssisuku lahjoitti Helsingin pitäjän kirkolle yhden veromarkan suuruisen alueen Rekolasta. Nimi "Helsinge" (Helsingin pitäjä) mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1428. Samana vuonna alueen kalastusoikeudet siirtyivät Turun hiippakunnalle, mikä edesauttoi kivisen kirkon rakentamista alkuperäisen puisen tilalle.
Porvoo ei kyennyt huonon sijaintinsa takia kilpailemaan Tallinnan hansakauppiaiden kanssa, joten Kustaa Vaasa päätti perustaa Helsinginjoen suulle Helsingin pitäjän alueelle vuonna 1550 Helsingin kaupungin. Helsingin pitäjä oli jo 1530-luvulla ehtinyt kehittyä merkittäväksi Uudenmaan merikaupan keskukseksi. Vanhankaupungin Helsingistä ei kuitenkaan koskaan tullut kuninkaan elinaikana hänen toivomaansa keskusta.


title: Vantaan historia

text: Stolbovan rauhan jälkeiset Helsingin maapäivät 1617 myönsi Helsingille tapulikaupunkioikeudet ulkomaankauppaan. Puolaa ja Saksaa vastaan 1620-luvulla käydyt sodat aiheuttivat sen, että ratsuväen tukemiseksi Helsingin pitäjään rakennettiin useita suuria aateliskartanoita, muiden muassa Westerkulla ja Hakunila. Vanhankaupungin Helsinki päätettiin siirtää syksyllä vuonna 1640 nykyiselle paikalleen Vironniemelle. Tällöin alkoi keskisen Uudenmaan keskus vähitellen siirtyä Helsingin pitäjästä Helsingin kaupunkiin. Vuonna 1644 Töölön kylä liitettiin pitäjästä kaupunkiin, ja vuonna 1652 pitäjän seurakunta menetti itsenäisen asemansa ja Helsingin seurakunnan talouden tukemiseksi koko Helsingin kirkkopitäjä liitettiin anneksina vuonna 1652 Helsingin kaupunkiseurakuntaan.


title: Vantaan historia

text: Isonvihan aikaan vuonna 1713 venäläiset joukot valtasivat Helsingin pitäjän. Osa asukkaista pakeni emämaahan Ruotsiin tai läheisiin metsiin, osa taisteli miehittäjiä vastaan. Miehityksen pitkittyessä olot alkoivat pikkuhiljaa vakiintua ja syksyllä 1721 solmittiin Uudenkaupungin rauha. Tämän jälkeen koettiin vielä toinen lyhyempi miehitys, pikkuviha, vuosina 1742–1743.


title: Vantaan historia

text: Olot alkoivat Helsingin pitäjässä parantua, kun se 1720-luvulla nousi yhdeksi Suomen varhaisteollisuuden tärkeimmistä keskuksista. Alueelle kohosi vesisahoja, jotka muodostivat aikakauden oloissa huomattavan vientiteollisuuskeskittymän. Tämä vienti suuntautui sekä Keski-Eurooppaan että vuosisadan jälkipuoliskolla myös kauas Välimerelle saakka. Merkittävä Helsingin pitäjän tuotteiden vientikohde oli aivan sen rannikon tuntumassa: vuonna 1748 alkaneen Viaporin linnoituksen rakentaminen vaati runsaasti sekä työvoimaa että maatalouden ja sen aikaisen rakennustarviketeollisuuden tuotteita kuten elintarvikkeita, rakennuspuuta, tiiliä ja kalkkia.


title: Vantaan historia

text: Vantaan alueelta oli jo 1700-luvulla löydetty malmiesiintymiä, mutta vasta 1800-luvun alussa niitä alettiin hyödyntää perustamalla "Wanda Bruk" eli Vantaan Ruukki. Tämä raakamalmi ja sen työstäminen tekivät Helsingin pitäjästä muutamaksi vuosikymmeneksi Suomen merkittävimmän vuoriteollisuusalueen. Teollistumisen myötä Vantaan- ja Keravanjoet valjastettiin ja Vantaan- sekä Tikkurilankoskelle syntyi teollisuusyhdyskuntia. Vuosisadan alussa Vantaankoskella toimi maan merkittävimpiin kuulunut rautaruukki. Tikkurilankoskelle puolestaan perustettiin vernissatehdas, jonka pohjalta seudulle syntyi yhä nykyäänkin toiminnassa oleva Tikkurila Oy:n maalitehdas.


title: Vantaan historia

text: Helsingin pitäjän kehitykseen yhdeksi Suomen suurimmista kaupungeista vaikutti olennaisesti pääkaupungin siirto Turusta Helsinkiin. Vielä vuonna 1805 suuralueen hallintoyksiköistä Helsingin pitäjän asukasluku oli 4 840, Viaporin 4 606 ja Helsingin 4 337. Kuudenkymmenen vuoden kuluttua pitäjässä oli noin 7 000 asukasta, kun Helsingissä oli jo 23 000 asukasta. Vuotta 1865 pidetään Vantaan historiassa merkittävänä, koska silloin säädettiin Suomen kunnallishallinto ja Helsingin pitäjästä tuli Helsingin maalaiskunta. Samalla seurakunta sai takaisin itsenäisen asemansa omana kirkkoherrakuntanaan. Malmin radanvarsikeskuksesta kehittyi maalaiskunnan hallinnollinen keskus.


title: Vantaan historia

text: Suomen ensimmäinen rautatie, Helsingistä Hämeenlinnaan, avattiin vuonna 1862, mikä mahdollisti radanvarsialueiden, kuten Tikkurilan, kehittymisen esikaupunkimaisiksi taajamiksi. Tikkurilaan rakennettu kivinen asemarakennus on nykyään ainoa alkuperäisessä asussaan säilynyt tiilinen asemarakennus. Aseman on suunnitellut Hämeen läänin lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt (1818–1869).


title: Vantaan historia

text: Suomessa tuli vuonna 1899 voimaan asetus taajaväkisistä yhdyskunnista. Parin seuraavan vuosikymmenen aikana Helsingin maalaiskunnan alueelle muodostettiin toistakymmentä taajaväkistä yhdyskuntaa. Näistä Huopalahti erosi omaksi kunnakseen vuonna 1920, Oulunkylä vuonna 1921 ja Kulosaari vuonna 1922. Tikkurilaa lukuun ottamatta kaikki taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuoden 1946 alussa niiden siirtyessä osaksi Helsingin kaupunkia. Tikkurilan taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin muiden Suomessa vielä olleiden taajaväkisten yhdyskuntien mukana vuoden 1956 alussa.


title: Vantaan historia

text: Malmin lentokenttä valmistui toimintakuntoon Helsingin maalaiskunnan Malmin alueen Tattarisuolle vuonna 1936. Kenttäalue oli hyvin vetistä ja sen muokkaaminen lentokentäksi oli vaikeaa. Lentokenttä otettiin käyttöön joulukuussa 1936. Sitä ennen Helsingin lentoasemana oli toiminut myös maalaiskuntaan kuuluneessa Santahaminassa sijainnut Santahaminan lentoasema. Vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa noin kolmasosa Helsingin maalaiskunnasta liitettiin valtioneuvoston päätöksellä Helsingin kaupunkiin. Samalla maalaiskunta menetti kaksi kolmasosaa asukkaistaan sekä suurimmat keskuksensa Malmin ja Pitäjänmäen. Maalaiskunta sai vuonna 1954 suuren osan Korson alueesta Tuusulalta ja Keravalta sekä vuonna 1959 pienen alueen Tuusulasta. Vuonna 1966 Helsingin maalaiskunta menetti Vuosaaren Helsingille.


title: Vantaan historia

text: Sotien jälkeen maalaiskunnan kasvu alkoi kiihtyä ja alueen halki rakennettiin useita merkittäviä teitä, joiden varsille alkoi kehittyä omakotivaltaista asutusta. Tikkurilasta tuli uusi kuntakeskus 1950-luvulla. Myöhemmin päärataan tukeutuivat kasvussaan myös Rekola, Korso ja Koivukylä. Länsi-Vantaan suurten lähiöiden synty 1960–1970-luvuilla perustui kokonaan uuteen Länsi-Vantaan rataan. Helsingin olympialaisia varten perustetun Seutulan (nykyinen Helsinki-Vantaan) lentoaseman rakentaminen 1950-luvun alussa ohjasi myös keskeisesti Vantaan rakennetta. Se jakoi kunnan kahtia ja toi ympäristöönsä runsaasti liikennettä sekä teollisuutta. Lentoasema on lyönyt merkittävän leiman Vantaan nykyiseen kaupunkikuvaan, ja nykyään Vantaa tunnetaankin ulkomailla ilmailukaupunkina.


title: Vantaan historia

text: Toisen maailmansodan takia Vantaalle oli syntynyt jo 1940-luvulla uusia taajamia, joita asuttivat pääasiassa siirtoväki ja rintamamiehet sekä väljempää asutusta halunneet helsinkiläiset. 1950-luvulla syntyivät ensimmäiset kerrostaloryhmät Tikkurilaan, Satomäkeen ja Vaaralaan, minkä jälkeen maaltamuutto vauhditti kerrostalorakentamista. Asukasluku kasvoi ennätysvuonna 1970 yli 10 000:lla.


title: Vantaan historia

text: Valtatie 3:n varteen, vastapäätä Kivistön omakotialuetta, valmistui vuonna 1966 Keimolan moottorirata, joka oli toiminnassa vuoteen 1978 saakka. Radan paikalle alettiin 2010-luvulla rakentaa uutta Keimolanmäen asuntoaluetta.


title: Vantaan historia

text: Vielä 1900-luvun alussa Helsingin maalaiskunnan asukkaista enemmistö oli ruotsinkielisiä. Paikkakunnan nopea väestönkasvu on kuitenkin tuonut sinne muualta etupäässä suomenkielistä väestöä niin, että nykyisin ruotsinkielisiä on vain 3,1 %.


title: Vantaan historia

text: Liikenneväyliä levennettiin 1960- ja 1970-luvuilla ja viiden valtakunnallisen väylän halki rakennettiin Kehä III niitä yhdistämään. Martinlaakson radan käyttöönotto mahdollisti Vantaan lounaisosan kehittymisen ja Myyrmäen nousemisen kaupungin toiseksi keskukseksi. Myös pääradan varrelle syntyi 1960–1980-luvuilla nopeasti useita kerrostalolähiöitä maaltamuuton vauhdittamana. Pääväylien ulkopuolelle jääneet osat, kuten Seutula lännessä ja Sotunki idässä, jäivät pääosin rakentamattomiksi ja maatalousvaltaisiksi. Vuonna 1972 Helsingin maalaiskunnasta tuli Vantaan kauppala ja vuonna 1974 Vantaan kaupunki. Vuonna 2001 juhlittiin Vantaan 650-vuotisjuhlia.


title: Vantaan historia

text: Vuosittainen kesätapahtuma Kaljakellunta alkoi Vantaalla 1997. Myyrmannin kauppakeskuksessa Länsi-Vantaalla sattui 11. lokakuuta 2002 räjähdys. Martti Ahtisaaren johtamat Acehin rauhanneuvottelut käytiin alkuvuodesta 2005 Vantaalla Königstedtin kartanossa.


title: Vantaan historia

text: Kehärata valmistui ja otettiin käyttöön 2015. Kehärata yhdistää Vantaankosken radan Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta Suomen päärataan Vantaan Hiekkaharjussa.


title: Vantaan historia

text: Vantaan alue on vanhaa hämäläistä aluetta. Samaista Helsingin jokea hämäläiset kutsuivat joen alkulähteillä (nykyisen Riihimäen alueella) Vantaanjoeksi, alueella sijaitsevan Vantaanjärven ja Vantaa-nimisen kylän mukaan. Vantaanjoki (Vanda å) vakinaistuikin joen nimeksi 1500-luvulla. Myös Helsingin maalaiskunnan alueella, Vantaankosken länsipuolella, on vanhastaan ollut Vantaa (Vanda) -niminen kylä, joka alueeltaan vastasi lähinnä nykyistä Vantaanlaakson kaupunginosaa.


title: Vantaan historia

text: Ruotsista 1300-luvulla tulleet uudisasukkaat asettuivat asumaan nykyisen Vantaan alueelle ja he nimittivät paikalla virrannutta jokea "Helsinginjoeksi" ( tai "Helsingaa"). Vantaan alkuperäinen nimi, Helsingin pitäjä (Helsinge), sai nimensä tämän joen mukaan. Sama joki – tai oikeastaan yksi sen osista, Vanhankaupunginkoski, jonka nimenä oli aikoinaan "Helsinge fors" – Helsinginkoski) – on antanut nimensä myös Helsingille (Helsingfors). Uuden kuntajaon myötä vuonna 1865 Vantaan nimeksi tuli "Helsingin maalaiskunta", kun pitäjäjärjestelmä lakkautettiin.


title: Vantaan historia

text: Vantaankosken rantaan vuonna 1837 perustetun Vantaan masuunin mukaan ruvettiin koko seutua kutsumaan Vantaaksi.


title: Vantaan historia

text: Kun "Helsingin maalaiskuntaa" oltiin vuonna 1972 muuttamassa kauppalaksi, nimivaihtoehtoina olivat muun muassa "Helsingin kauppala", "Helsinginjoen kauppala" ja "Vantaanjoen kauppala". Lopulliseksi nimeksi valittiin lyhyesti "Vantaan kauppala" Vantaanjoen mukaan. Kaksi vuotta myöhemmin Vantaasta tuli kaupunki.


title: Vantaan historia

text: Helsingin maalaiskunnan ja Vantaan kauppalan/kaupungin kunnanjohtajat ovat:


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: Katolisessa kirkossa on käytössä lukuisia liturgisia riituksia. Termi viittaa liturgian nimenomaiseen muotoon.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: Kaikki läntiset riitukset ovat paavin välittömässä alaisuudessa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text:
1. Roomalainen eli latinalainen riitus on katolisen kirkon ylivoimaisesti yleisin riitus, ja yli 90 % kaikista katolilaisista kuuluu sen piiriin. Vaikka riituksen alkuperä voidaan jäljittää suoraan vain 300-luvulle, on siinä juutalaisen temppeli- ja synagogapalveluksen vaikutteita, jotka viittaavat juutalaista alkuperää olevaan apostoliseen traditioon. Trenton kirkolliskokouksen jälkeen (1571) liturgia yhdenmukaistettiin lännessä, ja silloin kaikki alle 200 vuotta vanhat liturgiset traditiot lopetettiin.
2. Mozarabinen riitus on Iberian niemimaan vanha riitus, jota nykyään vietetään Toledon katedraalissa ja kuudessa muussa seurakunnassa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 3. Ambrosiaaninen riitus on Milanon arkkihiippakunnan riitus, joka on siellä käytössä pääosassa seurakuntia.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 4. Bragalainen riitus on Bragan arkkihiippakunnan riitus Portugalista; käytetään toisinaan.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 5. Dominikaaninen riitus


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 6. Karmelitaaninen riitus


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 7. Kartusiaaninen riitus


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: Idän katolisilla kirkoilla on oma hierarkiansa, hallintojärjestelmänsä ja kirkkolakinsa. Paavi harjoittaa primaattiaan niihin nähden Itäisten Kirkkojen Kongregaation kautta.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: Antiokian kirkko on pyhän Pietarin perustama, ja sen liturginen traditio liittyy pyhän Jaakobin ja Jerusalemin kirkon traditioon.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 8. Maroniittinen riitus on pysynyt aina Rooman yhteydessä. Sitä johtaa Antiokian maroniittipatriarkka, ja sen liturginen kieli on aramea. Maroniitteja on 3 miljoonaa, ja he asuvat Libanonissa, Kyproksella, Egyptissä, Syyriassa, Israelissa ja Amerikassa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 9. Syyrialainen riitus palasi Rooman yhteyteen vuonna 1781 monofysiittisesta harhaopista. Antiokian syyrialainen patriarkka. Syyrialaisia katolilaisia on 110 000 ja he asuvat Syyriassa, Libanonissa, Irakissa, Egyptissä ja Amerikassa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 10. Malankarilainen riitus kattaa Etelä-Intian katolilaiset, jotka pyhä Tuomas evankelioi ja jotka käyttävät länsisyyrialaista liturgiaa. Malankarilaiset ovat palanneet Rooman yhteyteen 1930. Malankarilaisten katolilaisten liturgiset kielet tänään ovat länsisyyria ja malajalam. Heitä on 350 000 Intiassa ja Amerikassa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 11. Kaldealainen riitus palasi Rooman yhteyteen 1692 nestoriolaisesta harhaopista. Kaldealaisten johtajana toimii Babylonin patriarkka. Liturgisina kielinä ovat kaldea ja arabia. Kaldealaisia katolilaisia on 310 000 lähinnä Irakissa, Iranissa, Syyriassa, Libanonissa, Egyptissä, Turkissa ja Amerikassa. Myös Suomessa heitä on toistasataa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 12. Syyrialais-malabarilainen riitus käsittää Etelä-Intian itäsyyrialaista liturgiaa noudattavat katolilaiset. He palasivat Roomaan 1500-luvulla nestoriolaisesta harhaopista. Liturgiset kielet ovat syyria ja malajalam. Syyrialais-malabarilaisia katolilaisia on yli 3 miljoonaa lähinnä Keralan provinssissa Intiassa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: Bysanttilainen liturgia on kehittynyt pyhän Jaakobin liturgiasta pyhien Basileioksen ja Johannes Krysostomoksen työn kautta. Sitä käytetään pääosin Roomasta erossa olevissa ortodoksisissa kirkoissa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 13. Armenialainen riitus. Armenialaiset olivat ensimmäinen kristinuskoon kääntynyt kokonainen kansa. Armenian katolilaiset palasivat Rooman yhteyteen ristiretkien aikaan, ja heitä johtaa armenialaisten Kilikian patriarkka. Liturginen kieli on muinaisarmenia. Heitä on 350 000 Armeniassa, Syyriassa, Iranissa, Irakissa, Libanonissa, Turkissa, Egyptissä, Kreikassa, Ukrainassa, Ranskassa, Romaniassa ja Amerikassa.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 14. Bysanttilainen riitusAleksandrialaisen liturgian alkuperä liittyy pyhään evankelista Markukseen.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 15. Koptilainen riitus – egyptiläisiä katolilaisia, jotka palasivat Rooman yhteyteen 1741. Aleksandrian patriarkka johtaa tätä 200 000 uskovan kirkkoa, joka on levinnyt Egyptiin ja Lähi-itään. Liturgisina kielinä kopti ja arabia.


title: Katoliset riitukset (liturgia)

text: 16. Etiopialainen riitus – etiopialaisia kopteja, jotka palasivat Rooman yhteyteen 1846. Liturginen kieli on gheez. Nämä 200 000 uskovaa asuvat Etiopiassa, Eritreassa, Somaliassa ja Jerusalemissa. Suomea lähinnä etiopialaisen riituksen liturgiaa vietetään Tukholmassa.


title: Helsingin historia

text: Tämä artikkeli käsittelee Suomen pääkaupungin, Helsingin, historiaa.


title: Helsingin historia

text: Rautakaudella Helsinki, kuten valtaosa muustakin Uudestamaasta, kuuluivat hämäläisten alueisiin. Heidän reittinsä merelle kulkivat sisämaasta Vantaanjokea pitkin. Vaatimaton, kalanmädistä nimensä saanut Mätäoja, yhdisti Vantaanjoen mereen Huopalahden kohdalla jota pitkin kulkiessaan välttyi joen merenpuoleisilta koskilta. Tämän väylän lisäksi Etelä-Hämeen asukkaat käyttivät myös Sipoonjokea kulkiessaan merelle. Hattulaan aiemmin kuuluneen Orimattilan väestö osasi vielä myöhään kertoa kalastusmatkoistaan merelle ja vuodelta 1347 on säilynyt kirjallinen lähde, jossa mainitaan hattulalaisten ja hauholaisten alueella sijainneet kalastusalueet. Paikannimissä on säilynyt jäänteitä varhaisesta hämäläisasutuksesta. Esimerkiksi Konala-nimen tulkittu juontuvan nimestä "Konhola", jolloin alueen asutus olisi alun perin peräisin Akaan pitäjän Konhon kylästä. Hämäläisten lisäksi myös Virolaiset käyttivät rannikkoaluetta kalastukseen ja muuttoliike Suomenlahden eteläpuolelta oli pidempiaikainen ilmiö läpi aikojen.


title: Helsingin historia

text: Ruotsalaiset tulivat Helsingin alueelle keskiajalla hämäläisiä vastaan tehdyn voitokkaan ristiretken myötä. Kolonisaatiolla pyrittiin vahvistamaan tuoreita aluevaltauksia. Helsingin vaakuna on suunniteltu myöhemmin kuvaamaan tätä tapahtumaa. Helsingin seudun ruotsalainen asutus on kuitenkin varsin nuorta verrattuna Sipooseen, Pernajaan ja Porvooseen, jotka olivat alueen tärkeimmät ruotsalaisen kolonisaation kohteet 1200-luvun lopulla ja erityisesti 1300-luvulla. Itäisen Uudenmaan ruotsalaissiirtolaisuuden on arveltu alkaneet yhdestä suuresta väestönsiirrosta Keski-Ruotsista Porvooseen, josta väki olisi sitten levinnyt alueelle. Paikannimen Helsinge (Helsinki) on tulkittu viittaavan siirtolaisten alkuperään Hälsinglandissa. Nykyisin käsitystä pidetään kuitenkin kyseenalaisena, sillä murretutkimuksen perusteella uudisasukkaat tulivat Uplannista ja sen lähiseuduilta. Osa pitäjän länsi- ja pohjoisosasta säilytti kuitenkin suomalaisen asutuksensa. Pitäjässä sijaitsikin kylä nimeltä "Tolkby", jossa on katsottu tapahtuneen tulkitsemista ja kääntämistä uusien ja vanhojen asukkaiden välillä. Helsingin pitäjän synty voidaan ajoittaa suunnilleen 1300-luvun loppuun.


title: Helsingin historia

text: Kuningas Kustaa Vaasa perusti Helsingin Vantaanjoen suulle Forsbyn eli Koskelan keskiaikaisen kylän paikalle 12. kesäkuuta 1550, pääasiallisesti kilpailemaan lahden toisella puolella sijaitsevan Tallinnan kanssa. Päivää on sittemmin alettu viettää Helsinki-päivänä. Asukkaat kaupunkiin saatiin, kun Porvoon, Tammisaaren, Rauman ja Ulvilan kaupunkien porvarit määrättiin muuttamaan uuteen kaupunkiin.


title: Helsingin historia

text: Kaupungin perustaminen ei kuitenkaan saavuttanut toivottuja tuloksia Tallinnan kilpakumppanina Suomenlahden kaupassa. Tallinna oli edeltävien vuosisatojen aikana vakiinnuttanut asemansa kauppapaikkana Hansaliiton vaikutuksessa. Helsinki ei sen sijaan ollut valmiiksi osa laajempaa kauppakaupunkien verkostoa, johon se yritettiin kytkeä. Tallinnan saksalaisten kauppiaiden suhteet kattoivat laajasti Itämerta ja Tallinnassa oli myös entuudestaan varallisuutta, jollaista Helsingissä ei ollut. Myös Helsingin sijainti karikkoisella pohjoisella Suomenlahdella oli epäedullinen suhteessa helpommin purjehdittavaan Viron rannikkoon.


title: Helsingin historia

text: Ruotsi valloitti Pohjois-Viron ja Tallinnan vuonna 1561, mikä vähensi Helsingin kaavailtua tärkeyttä. Itämeren alueella käytyjen sotien vuoksi kaupungista tuli kuitenkin sotilaallinen keskus: laivaston talvehtimispaikka ja sotaväen lastauspaikka. Koska Vantaanjoen suu sijaitsi karikkoisen Vanhankaupunginlahden pohjukassa ja oli hankala rantautumispaikka suurille purjelaivoille, jo varhain oli suunnitelmia kaupungin siirtämisestä lähemmäksi avomerta. Alun perin tarkoituksena oli rakentaa Helsinki uudelleen Santahaminaan ja sitten nykyisen Sörnäisten alueelle, jonne oli jo asemakaavakin valmiina, mutta se todettiin liian pieneksi kasvua ajatellen.


title: Helsingin historia

text: Vuonna 1640 kenraalikuvernööri Pietari Brahen johdolla paikaksi valittiin Vironniemi (ruotsiksi "Estnässkatan"), joka sijaitsi Sörnäistenniemen ("Södernäs") ja Helsinginniemen ("Helsingenäs") välissä. Nykyisin alueella sijaitsee Kruununhaan kaupunginosa sekä Senaatintori. Vanha, 90 vuotta asutettu kaupunki Vanhankaupunginlahden rannalla jätettiin tyhjilleen. Helsingin pormestari Anders Larsson Ehredt kirjoitti vuonna 1639 silloiselle Suomen kenraalikuvernöörille Pietari Brahelle, että kaupungin tulisi säilyttää uudella paikalla vanha nimensä. Nimeä Helsingfors ei saisi vaihtaa uuteen nimeen, esimerkiksi Södernäsiksi (Sörnäisiksi), vaikka se olisi ilmaissut paremmin kaupungin sijainnin. Pormestarin mukaan nimi Helsingfors oli "muistuma meidän esi-isiemme voitokkaista aseista" ja ylistys Ruotsista Hälsinglannista alueelle keskiajalla tulleille maahanmuuttajille. Kenraalikuvernööri hyväksyi pyynnön ja näin kaupunki sai perustamiskirjassa 2. lokakuuta 1639 säilyttää nimensä sekä Uudenmaan vaakunasta jäljennetyn Helsingin vaakunan. Vaakuna kuvaa merellä kulkevaa laivaa, joka kuljettaa hälsinglantilaisia heidän uuteen maahansa.


title: Helsingin historia

text: Venäjän keisarikunnan voimistuminen ja Pietarin kaupungin perustaminen 1703 vaikuttivat merkittävästi Helsinkiin. Isovihan aika oli kaupungille rankkaa. Ensin vuonna 1710 kaupunkiin tuli rutto, joka surmasi 2/3 kaupungin asukkaista – 1 185 ihmistä neljän kuukauden aikana. Vuoden 1713 Helsingin taistelun yhteydessä perääntyvä Ruotsin armeija poltti kaupungin, jottei vihollinen voisi käyttää sitä hyväksi, ja lopuksi venäläiset sotajoukot miehittivät hylättyä kaupunkia vuosina 1713–1721.


title: Helsingin historia

text: Alue oli venäläisten hallussa vuoteen 1721, jolloin Uudenkaupungin rauha päätti isonvihan. Sodan jälkeen Helsinkiä alettiin rakentaa uudelleen vanhan asemakaavan mukaan. Kaupungin kehitys pysyi kuitenkin heikkona.


title: Helsingin historia

text: Hattujen sodan ja Pikkuvihan aikana 1742–1743 kaupunki oli uudelleen venäläisten miehittämä, mutta rakennukset säilyivät ehjinä. Ruotsin menetettyä Turun rauhassa 1743 Venäjälle Haminan rajalinnoituksen ryhdyttiin Helsingin edustalle rakentamaan uutta merilinnoitusta Sveaborgia (Suomenlinna). "Viaporin" suunnitelmat laati ruotsalainen kreivi ja linnoitusupseeri Augustin Ehrensvärd. Linnoitustyömaa kasvatti kaupungin asukaslukua runsaasti, ja kaupunkiin perustettiin useita tiilitehtaita ja kartanoita.


title: Helsingin historia

text: Napoleonin ja Aleksanteri I:n valtapolitiikan vuoksi Ruotsi vedettiin sotaan Venäjää vastaan 1808. Suomen sodassa venäläiset valloittivat Helsingin kaupungin 1808. Viaporin piirityksen aikana kaupungissa syttyi tulipalo, joka tuhosi lähes koko kaupungin.


title: Helsingin historia

text: Uudenmaan läänin maaherra Gustav Fredrik Stjernvall teki 1810 ehdotuksen pääkaupungin siirtämisestä Helsinkiin. Ehdotus keräsi kannatusta muun muassa Viaporin linnoituksen ansiosta, ja lopullisesti pääkaupunki siirrettiin Turusta 4 000 asukkaan Helsinkiin vuonna 1812 kolme vuotta sen jälkeen kun Suomi oli siirtynyt Venäjän keisarikunnan osaksi. Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri I halusi Suomen pääkaupungin lähemmäksi Pietaria ja kauemmaksi Ruotsista. Samassa yhteydessä Carl Ludvig Engel valittiin suunnittelemaan Helsingin keskusta uudelleen palon jäljiltä, enemmän keisarikunnan hallintokaupungin näköiseksi. Rakennustöiden toinen johtaja oli helsinkiläinen Johan Albrecht Ehrenström, joka loi myös Helsingin asemakaavan. Monet Helsingin uusklassisista rakennuksista, erityisesti Senaatintorin ympäristö Tuomiokirkkoineen ovat Engelin käsialaa. Helsingin kantakaupungin monien kaupunginosien katukuvaa vallitsevat tyyliltään jugendia edustavat rakennukset ovat kuitenkin peräisin 1800- ja 1900-lukujen vaihteen tienoilta.


title: Helsingin historia

text: Turun palon jälkeen vuonna 1827 myös yliopisto, joka oli jäänyt pääkaupungin siirron yhteydessä Turkuun, siirrettiin Helsinkiin. Helsingistä kehkeytyi hallinto-, yliopisto- ja varuskuntakaupunki, ja se kasvoi maan todelliseksi teollisuuskeskukseksi. Vuonna 1840 kaupungissa oli jo 20 000 asukasta. Tärkeät rautatieyhteydet rakennettiin Hämeenlinnaan 1862 ja Pietariin 1870. 100 000 asukkaan rajan väkiluku ylitti 1900-luvun alkuun mennessä. Ensimmäisen maailmansodan aikana Helsingin ympärille rakennettiin kolme linnoitusvyöhykettä osana Pietarin puolustusta. Vuonna 1906 Viaporin kapinassa paukkuivat tykit muutaman päivän ajan Helsingin edustalla.


title: Helsingin historia

text: Helsingistä tuli itsenäisen Suomen pääkaupunki heti itsenäisyysjulistuksen myötä 6. joulukuuta 1917. Suomen sisällissota kuitenkin alkoi jo seuraavassa kuussa, 27. tammikuuta 1918, kun Hakaniemessä Helsingin työväentalon torniin sytytettiin punainen lyhty vallankumouksen alkamisen merkiksi. Punakaarti otti pian Helsingin haltuunsa, ja senaatti joutui lähtemään evakkoon Vaasaan. Korkeinta kunnallista valtaa kaupungissa käytti sodan aikana Helsingin työväenjärjestöjen eduskunta. Suomen kansanvaltuuskunta ja muu punaisten johto pakeni 8. huhtikuuta Viipuriin, jonka jälkeen saksalaiset joukot kenraali Rüdiger von der Goltzin johdolla valtasivat kaupungin 12.–13. huhtikuuta, ja Mannerheimin johtama valkoinen armeija saapui Helsinkiin 16. toukokuuta. Sisällissodan jälkeen Viaporin linnoituksessa toimi Suomenlinnan vankileiri. Vuonna 1918 Viaporin linnoituksen nimeksi vaihdettiin Suomenlinna.


title: Helsingin historia

text:
Ensimmäiset demokraattiset, yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuvat kunnallisvaalit pidettiin Helsingissä 27.-28. joulukuuta 1918. Kaupunginvaltuustoon valittiin yhteensä 60 valtuutettua. Sosiaalidemokraattien listalta valittiin 26 edustajaa, näiden joukossa muun muassa Väinö Tanner, Miina Sillanpää ja Matti Paasivuori. Kokoomuksen listalta valittiin kahdeksan edustajaa, kuten Hedvig Gebhard, K. A. Paloheimo ja Eino Suolahti. Edistys sai neljä edustajaa, joista jälkimaailma tuntee ehkä parhaiten Santeri Ivalon. Ja valtuuston suurin porvarillinen ryhmä, RKP:n lista, sai 22 valtuutettua. Tähän kuuluivat muun muassa valtuuston puheenjohtajaksi valittu Alexander Frey, E. von Frenckell ja Jenny af Forselles.
Toisen maailmansodan aikana kaupunkia pommitettiin useaan otteeseen. Suurinta tuhoa aiheuttivat Helsingin suurpommitukset jatkosodan aikana, mutta tuhot jäivät suhteellisen vähäisiksi, jos niitä vertaa muiden sotaan käyneiden maiden kaupunkeihin. Lontoon ja Moskovan ohella Helsinki jäi ainoaksi sotaan osallistuneen eurooppalaisen maan pääkaupungiksi, jota ei valloitettu sodan aikana.


title: Helsingin historia

text: Helsingille oli myönnetty vuoden 1940 olympialaiset, mutta ne jäivät toisen maailmansodan takia pitämättä. Vuoden 1940 olympialaisia varten kaupunkia rakennettiin paljon funkis-arkkitehtuurin hengessä. Tältä ajalta ovat esimerkiksi Olympiastadion, Tennispalatsi, Käpylän olympiakylä ja Lasipalatsi. Vuonna 1952 pidettiin Helsingin olympialaiset.


title: Helsingin historia

text: Vuonna 1975 Finlandia-talossa järjestettiin Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin (ETY) huippukokous, jonka päätösasiakirja on nimeltään Helsingin sopimus. Konferenssiin otti osaa 35 maan valtionpäämiehet. Kokouksessa vahvistettiin Euroopan sodanjälkeiset rajat. Elokuussa 1982 avattiin Helsingin metro välille Rautatientori – Itäkeskus. Helsinki oli vuonna 2000 yksi Euroopan kulttuuripääkaupungeista. Vuonna 2006 tapahtui Ateenassa, Kreikassa Suomen ensimmäinen voitto Eurovision laulukilpailuissa, jonka johdosta seuraavan vuoden kilpailu pidettiin Helsingin Hartwall Areenalla.


title: Helsingin historia

text: Helsinki perustettiin alun perin Koskelan kylän alueelle Vantaanjoen suulle, nykyisen Arabianrannan lähettyville Vanhankaupunginlahden viereen. Kaupunki sai nimensä lähettyvillä olleesta Helsinginkoskesta. Nopeasti huomattiin kuitenkin, ettei kaupunki vastannut odotuksia, lähinnä Vanhankaupunginlahden mataluuden takia. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe päätti siirtää kaupungin paremmalle satamapaikalle tuuliselle Vironniemelle vuonna 1640, nykyisen Kruununhaan eteläosaan.


title: Helsingin historia

text: Varsinainen kaupunkimaisesti rakennettu alue käsitti vain pienen alueen nykyisen Senaatintorin ympärillä, mutta kuningatar Kristiina lahjoitti Helsingin kaupungille koko Töölön kylän alueen, johon kuului suurin osa nykyistä kantakaupunkia. Suurin osa nykyisen kantakaupungin alueesta rakennettiin vähitellen kaupunkimaisesti 1900-luvun puoliväliin mennessä. Vuonna 1906 Helsinkiin liitettiin myös alueita naapurikylistä, muun muassa Meilahti sekä Kumpulan ja Käpylän alue.


title: Helsingin historia

text: Kaupunkimaista asutusta syntyi jo 1900-luvun alussa myös kantakaupungin ulkopuolelle. Useista esikaupungeista muodostettiin taajaväkisiä yhdyskuntia, ja 1920-luvulla muutamat niistä erotettiin Helsingin maalaiskunnasta erillisiksi kunniksikin. Sellaisia olivat Huopalahden kunta, Haagan kauppala, Oulunkylän kunta ja Kulosaaren huvilakaupunki. Ne jäivät kuitenkin lyhytikäisiksi, sillä ne kaikki liitettiin Helsinkiin vuonna 1946 suuressa alueliitoksessa, samoin kuin huomattava osa Helsingin maalaiskunnan silloisesta alueestakin. Myöhemmin Helsingin maalaiskunnasta liitettiin Helsinkiin myös Vuosaari vuonna 1966.


title: Helsingin historia

text: Viimeisin merkittävä alueliitos tapahtui vuoden 2009 alussa, kun Sipoon länsiosasta liitettiin 2 660 hehtaarin ja Vantaasta 200 hehtaarin suuruinen alue Helsinkiin. Kaupunginvaltuusto oli 21. kesäkuuta 2006 päättänyt ehdottaa valtioneuvostolle, että Länsi-Sipoosta liitettäisiin 5 000 hehtaarin alue ja Kaakkois-Vantaasta 200 hehtaarin suuruinen alue Helsinkiin. Selvitysmies Pekka Myllyniemi esitti, että liitettävän alueen kokoa pienennettäisiin 3 000 hehtaariin. Valtioneuvosto päätti 28. kesäkuuta 2007 hyväksyä alueliitoksen selvitysmiehen ehdotuksen mukaisesti. Korkeimman hallinto-oikeuden hylättyä 15. tammikuuta 2008 päätöstä koskeneet valitukset, tuli liitos voimaan 1. tammikuuta 2009 alkaen.


title: Helsingin historia

text: Osana keskustelua valmisteilla olevasta Suomen kuntauudistuksesta on ehdotettu Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten yhdistämistä, joskin muut kaupungit suhtautuvat erittäin kielteisesti ajatukseen Helsingin kanssa liittymisestä.


Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Ensimmäinen ruotsalainen jääkiekkoilija pelasi SM-liigassa kuitenkin vasta kaudella 1994–1995, kun Michael Nylander pelasi JYP HT:ssa NHL:n työsulun aikana. Tämän jälkeen SM-liigassa on pelannut vuosittain useita ruotsalaisia.
Eric Johansson pelasi kaudella 2007–2008 SM-liigaa TPS:ssä kahdeksan peliä. Hän on syntynyt Edmontonissa, mutta hänen vanhempansa ovat ruotsalaisia ja hänellä on sekä Ruotsin että Kanadan kansalaisuus. Johansson on kasvanut Kanadassa ja on pelannut ainakin 15-vuotiaasta lähtien juniorijääkiekkoa ainoastaan Kanadassa. Vaikka hän on pelannut yhden maaottelun Ruotsin maajoukkueessa, hän on jääkiekkoilijana kanadalainen.


title: Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista

text: Suomen ja Ruotsin kaksoiskansalainen Miika Wiikman on syntynyt Ruotsissa ja saanut siellä myös jääkiekko-oppinsa. Hän on pelannut myös Ruotsin ikäkausimaajoukkueissa, mutta valitsi Suomen toimiessaan joukkueen kolmosmaalivahtina alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004. Kausi 2003–2004 oli myös Wiikmanin ensimmäinen Suomessa. Hän pelasi Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä ja sai Suomen kansalaisena voittaa vuoden tulokkaan tittelin. Wiikman on sittemmin pelannut Suomen A-maajoukkueessa yhden ottelun.


text: Lisäksi Ruotsissa on syntynyt useita SM-liigassa pelanneita suomalaisia jääkiekkoilijoita.


text: "*" Ruotsi toisena kansallisuutena


title: .ac

text: .ac on eteläisellä Atlantilla sijaitsevan, Britannian alaisuuteen kuuluvan Ascensionin saaren Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Tunnus otettiin käyttöön vuonna 1997 ja sitä hallitsee NIC.AC.


title: .ac

text: Tämän tunnuksen rekisteröinti on avoin kaikille ja se hyväksyy kansainväliset tunnukset.


title: .ac

text: Toisen tason aliverkkotunnuksia on viisi:


title: .ac

text: .ac on myös joidenkin oppilaitosten nettisivujen tunnus.


title: Eliittikisat 2006

text: Eliittikisat järjestettiin vuonna 2006 kuudella paikkakunnalla: Tampereella, Kuortaneella, Turussa, Lappeenrannassa, Lapinlahdella ja Lahdessa.


title: Eliittikisat 2006

text: Tampereen eliittikisat järjestettiin 7. kesäkuuta 2006.


title: Eliittikisat 2006

text:
Miehet
Naiset


title: Eliittikisat 2006

text: Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 24. kesäkuuta 2006.


title: Eliittikisat 2006

text: Turun eliittikisat järjestettiin 2. heinäkuuta 2006.


title: Eliittikisat 2006

text: Lappeenrannan eliittikisat järjestettiin 13. heinäkuuta 2006.


title: Eliittikisat 2006

text: Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 16. heinäkuuta 2006.


title: Eliittikisat 2006

text: Lahden eliittikisat järjestettiin 17. elokuuta 2006.


title: Paderborn Baskets

text: Paderborn Baskets on saksalainen koripalloseura, joka sijaitsee Paderbornissa. Seura on tullut tunnetuksi seurana, joka ajaa erityisesti nuorisotyötä.


title: Paderborn Baskets

text: Seuran juuret ovat vuonna 1969 perustetussa "VBC 69 Paderbornissa". Vuonna 1991 seurasta päätettiin irtauttaa oma koripallojoukkue, jonka nimeksi annettiin "Paderborn Baskets 91 e. V.". Joukkue pääsi ensimmäistä kertaa piipahtamaan Basketball-Bundesligassa kaudella 1993-1994. Kaudeksi 2006-2007 joukkue pääsi nousemaan Basketball-Bundesligaan, jossa se on nyt pelannut kolmen vuoden ajan perättäin.


title: Pseudocarcinus gigas

text: Pseudocarcinus gigas on erittäin suurikokoinen taskurapulaji, joka elää Etelä-Australian vesillä Victorian etelärannikolla ja Tasmanian ympäristössä mannerjalustan reuna-alueella 140–270 m:n syvyydessä. Se on ylipäätään yksi maailman suurimmista äyriäisistä; suurimmillaan paino voi olla 13 kg ja selkäkilven leveys 46 cm.


title: Pseudocarcinus gigas

text: Lajin kaupallinen pyynti aloitettiin vuonna 1992, mutta se on suhteellisen pienimuotoista. Kokonaispyyntikiintiö on 62,1 tonnia vuodessa, ja saaliin arvo noin 2 miljoonaa Australian dollaria.


title: Daniel Faraday

text: Professori Daniel Faraday on fiktiivinen hahmo yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa "Lost", jossa häntä esittää Jeremy Davies. Daniel esiteltiin neljännen tuotantokauden alussa "Kahana"-nimisen laivan ryhmän jäsenenä. Damon Lindelof ja Carlton Cuse kutsuivat Daniel Faradayta ”selväksi Michael Faradayn vastineeksi, joka oli tiedemies ja fyysikko”. Danielin piti olla aluksi vain vieraileva henkilö.


title: Daniel Faraday

text: Daniel on Eloise Hawkingin poika. 1990-luvun alussa Daniel työskenteli fysiikanopettajana The Queen’s Collegessa Oxfordissa ja teki Widmoren rahoittamaa tutkimusta. Danielin tutkimus sisälsi asioiden lähettämistä ajasta toiseen, pääsääntöisesti tulevaisuuteen. Hän käytti kokeiluihinsa rottia, jotka kaikki kuitenkin kuolivat. Vuonna 2004 Daniel tapasi Desmondin, jota hän neuvoi etsimään käsiinsä vuoden 1996 Danielin. Kun Desmond kärsi väliaikaisesta ajassasiirtymisestä tämän jälkeen, päätyi hän vuoteen 1996, jossa hän jäljitti Danielin Oxfordista. Daniel auttaa Desmondia kertomalla tämän kuolevan, ellei hän löydä ”vakiota” - tuttua asiaa/ihmistä, joka oli osa Desmondin elämää sekä vuonna 2004 että 1996.


title: Daniel Faraday

text: Daniel alkoi tutkia kaikkea mitä pystyi ollakseen valmiina tähän tapahtumaan ja tietäen, että aikamatkustus on mahdollista; jakson lopussa Danielin näytetään päättäneen, että Desmond on hänen vakionsa, jos jokin menee pieleen. Viidennellä tuotantokaudella Daniel paljastaa tietävänsä monista saaren Dharma-asemista.


title: Daniel Faraday

text: Daniel suorittaa samanlaisen kokeen ihmisellä. Nainen alkaa kuitenkin kärsiä ajassasiirtymisestä ja vajoaa lopulta koomaan ja Daniel erotetaan Oxfordista. Widmore estää tapaturman pääsyn julkisuuteen ja rahoittaa henkilökohtaisesti koomaan vajonneen naisen hoidon. Oxfordista poistetaan kaikki merkit Danielista.


title: Daniel Faraday

text: Essexissa, Massachusettsissa Daniel katsoo uutisia Oceanicin lennon 815 jäänteiden löydöstä Sundan haudasta Indonesiasta. Kun hänen taloudenhoitajansa kysyi miksi hän itkee, Daniel vastaa, ettei hän tiedä.


title: Daniel Faraday

text: Daniel palkataan peiteryhmään yhdessä Charlotten, Milesin ja Frankin. Ryhmää organisoi Matthew ja johtaa Naomi. Heidän tehtävänsä on matkustaa saarelle ja tuhota , joka sisältää myrkkykaasuja, jotka voisivat tappaa kaikki saarella olevat. Heidän pitää myös löytää Ben.


title: Daniel Faraday

text: Daniel saapuu saarelle 23. joulukuuta 2004. Oceanicin lennon 815 selviytyjien saatua yhteys lautalle, saarelle lähetetään Danielin ryhmän helikopteri. Helikopteriin osuu matkalla salama, aiheuttaen pakkolaskun. Daniel onnistuu hyppäämään ensimmäisenä ulos ja laskeutuu lähelle Jackia ja Katea.


title: Daniel Faraday

text: Daniel kertoo Jackille ja Katelle, että heidät on lähetetty saarelle pelastamaan lennolta selvinneet, mutta joutuu kuitenkin kertomaan totuuden, kun Jack löytää laukun happinaamareineen ja huomaa Danielin kantavan asetta. Daniel myöntää, ettei selviytyjien pelastaminen ole ryhmän ensisijainen tehtävä. Seuratessaan ryhmänsä paikantimia, kolmikko löytää Milesin, joka uhkaa Jackia aseella, syyttäen samalla Katea Naomin murhasta, tämän viimeisten sanojen ollessa salainen koodi. Yrittäessään selittää murhaajan olleen Locke, Miles vaatii saada nähdä Naomin ruumiin, jotta saisi asialle varmistuksen.


title: Daniel Faraday

text: Naomin ruumiin luona Daniel havaitsee kiinnostavan asian saaren oudosta valaistuksesta. Miles varmistaa Jackin ja Katen tarinan, ja Jack riisuu sekä Danielin että Milesin aseista Sayidin ja Julietin avulla. He jatkavat matkaansa etsien loppua ryhmästä ja menettävät Charlotten Lockelle. Valoammus taivaalla kertoo ryhmälle Frankin sijainnin ja helikopterin laskeutumispaikan. Daniel vaatii saada viedä Naomin ruumiin laivalle, mutta muut eivät suostu sanoen Naomin painon olevan liikalastia kopterille. Hetkeä myöhemmin Miles yllättyy kuullessaan Frankilta, ettei Julietin nimi ollut lennon 815 matkustajalistalla, ja paljastaa heidän päämääränsä olevan Benjamin Linuksen löytäminen.


title: Daniel Faraday

text: Daniel pysyy laskeutumispaikalla Milesin, Katen ja Sayidin matkatessa kohti Toisten parakkeja. Hän käyttää satelliittipuhelinta saadakseen yhteyden Reginaan ja johtaa tehtävää, jossa ohjus lähetetään Danielin sijaintipaikalle. Ohjus saapuu 31 minuuttia sen odotetun matka-ajan jälkeen, aiheuttaen Danielia kuvailemaan tilannetta ”ei hyväksi”. Danielille tarjotaan kyytiä helikopterilla takaisin laivalle, mutta hän päättää jäädä saarelle. Hän neuvoo Frankia pysymään täsmälleen samassa ilmasuunnassa kuin tullessaan saarelle.


title: Daniel Faraday

text: Jack ja Juliet opastavat Danielin ja Charlotten rannan leirille. Ollessaan siellä, laivalle päässyt Sayid ottaa rannalla oleviin yhteyttä ja kertoo Desmondin hyppivän vuodesta 1996 vuoteen 2004, eli nykyisyyteen. Daniel opastaa Desmondia matkustamaan Oxfordin yliopistoon seuraavalla kerralla kun hän joutuu taas vuoteen 1996. Neuvo, jonka Daniel antaa Desmondille vuonna 1996, pelastaa Desmondin elämän vuonna 2004.


title: Daniel Faraday

text: Daniel ja Charlotte lähtevät salaa rannalta suorittamaan salaista tehtäväänsä. Jin kertoo Jackille nähneensä heidän lähteneen aikaisemmin. Charlotte joutuu lyömään Katen tajuttomaksi Danielin pettymykseksi. Myrsky-asemalla Juliet yrittää estää Danielia työskentelemästä tietokoneen luona. Daniel väittää yrittävänsä estää myrkkykaasuvaaran. Charlotte hyökkää Julietin kimppuun antaen Danielille aikaa suorittaa työnsä loppuun.


title: Daniel Faraday

text: Sun vierailee Danielin luona ja kysyy, ovatko laivalla olevat tulleet pelastamaan selviytyjät. Daniel vastaa ettei se ole hänen päätöksensä. Myöhemmin Daniel tunnistaa rantaan ajautuvan ruumiin lautan lääkäriksi, vaikka morsetus laivalta kuitenkin kertoo lääkärin olevan lautalla ja hyvissä voimissa. Bernard kysyy, ovatko lautalla olijat tulleet pelastamaan heidät, mihin Daniel vastaa kielteisesti.


title: Daniel Faraday

text: Daniel alkaa viedä ihmisiä laivalle veneellä, jolla Sayid on palannut saarelle. Vietyään ensimmäisen lastin lautalle hän palaa varoittamaan Milesia ja Charlottea, jotta he palaisivat laivalle, mutta molemmat haluavat jäädä saarelle.


title: Daniel Faraday

text: Palattuaan saarelle Daniel kertoo saaren likkuvan satunnaisesti ajasta toiseen. Daniel kulkee viidakossa yhdessä Sawyerin, Milesin, Julietin, Charlotten ja Locken kanssa, mutta erkanee joukosta houkutellakseen Desmondin ulos luukusta, kertoakseen tälle selviytyjien olevan vaarassa ja että Desmondin on muistettava etsiä Danielin äiti päästyään pois saarelta.


title: Daniel Faraday

text: Ryhmä Toisiasaa Danielin ja muut kiinni 1950-luvulla. Daniel, Miles ja Charlotte viedään Richardin johtamaan leiriin. Daniel kertoo Richardille olevansa ainut ihminen, joka pystyy purkamaan saarella olevan vetypommin. Kun Daniel viedään vetypommin luo, hän sanoo, että se täytyy haudata mahdollisimman syvälle.


title: Daniel Faraday

text: Kun Charlotte pyörtyy ajassamatkustamisen vuoksi, Daniel jää tämän luo. Charlotte paljastaa, että ollessaan pieni ”iso pelottava mies” käski häntä ikinä enää palaamasta saarelle. Hän tajuaa miehen olleen Daniel. Charlotte kuolee Danielin käsivarsille.


title: Daniel Faraday

text: Jackin, Katen ja Hurleyn saavuttua vuoteen 1977, Sawyerilta kysellään onko myös Daniel Dharman työntekijä, johon Sawyer vastaa ”ei enää.” Jakson "Vainajat puhuvat" lopussa Danielin näytetään saapuvan saarelle Dharman toimivana tutkijana. Jaksossa "Muuttuja" Daniel aikoo lopettaa sähkömagneettiset purkaumat, jotka aiheuttavat kunnostuksen, mikä taas aiheuttaa lennon 815 lentoturman ja heidän matkansa läpi ajan vuoteen 1977. Ennen suunnitelmansa toteen panemista Daniel vierailee Charlotten luona, joka on ilmeisesti sama tapahtuma johon Charlotte viittaa ennen kuolemaansa.


title: Daniel Faraday

text: Aikaisemmin Daniel uskoi fyysikan oppeihinsa ja vakioiden muuttumattomuuteen. Hän kuitenkin alkoi uskoa, että vakioita täydensivät muuttujat. Näitä muuttujia kuvaavat ihmiset ja heidän tekonsa, riippumatta tulevaisuudesta. Danielin tutkielma saa hänet uskomaan, että he voisivat muuttaa tulevaisuutta jonka he muistavat, ja joka heille on nykyhetki.


title: Daniel Faraday

text: Danielin suunnitelma on räjäyttää epävakaa vetypommi, joka haudattiin saarelle 1950-luvulla, jotta hän voisi neutralisoida energian, joka tulee vapautumaan Dharman onnettomuudessa. Aikoessaan toteuttaa suunnitelmansa Daniel matkustaa Toisten leiriin Jackin ja Katen kanssa puhuakseen nuoren Eloise Hawkingin kanssa. Leirissä Daniel uhkaa ampua Richardin, jolleivat he vie häntä Eloisen luo. Yllättäen Eloise ampuu Danielin. Ennen kuolemaansa Daniel kertoo Eloiselle olevansa tämän poika, ja että hänen on täytynyt tietää tämän tapahtuvan, mutta lähetti tämän silti. Samalla paljastuu, että Widmore on Danielin isä. Jaksossa "Sijainen" paljastuu, että Danielin nimi oli kirjoitettu luolan seinään ja oli yliviivattu. Danielia kuvasi numero 761. Danielin nimi oli myös majakan rattaassa ja nimeä kuvasi numero 101.


title: Daniel Faraday

text: Vaihtoehtoisessa aikajanassa Daniel toimi muusikkona soittaen pianoa Eloisen tilaisuudessa. Kuultuaan Desmondin keskustelun Pennystä, Daniel kysyy Desmondilta, uskooko tämä rakkauteen ensisilmäyksellä. Daniel sanoo kohdanneensa museossa ruskeahiuksisen naisen (Charlotten) ja katsottuaan häntä hetken, hän tunsi kuin olisi koko ajan rakastanut häntä. Samana iltana Daniel oli kirjoittanut muistioonsa mutkikkaita kvanttifysiikan kaavoja ja yhtälöitä, muttei ymmärtänyt niitä. Daniel kysyi Desmondilta, mitä jos tämän ei pidäkkään olla heidän elämäänsä ja heidän eläneen toista aikaa, jota on muutettu. Daniel sanoo, ettei halua räjäyttää ydinpommia, jonka hän jo luulee räjäyttäneensä. Daniel sanoo Pennyn olevan hänen puolisisarensa ja kertoo Desmondille mistä hänet löytää.


title: Daniel Faraday

text: Myöhemmin Daniel soitti pianoa konsertissa Drive Shaft -yhtyeen keikalla. Daniel tapasi Charlotten, jonka hän tunnisti, mutta hän ei muistanut entistä elämäänsä saarella. Eloisen pyynnöstä Desmond ei auttanut Danielia muistamaan täysin entistä elämäänsä.


title: Mer de Glace

text: Mer de Glace on jäätikkö Ranskan Alpeilla lähellä Mont Blancia. Se on seitsemän kilometriä pitkänä Ranskan suurin jäätikkö. Alue on suosittu turistikohde, ja sinne pääsee junalla Chamonix'n kylästä.


title: Neljä naurettavaa naapuria

text: Neljä naurettavaa naapuria ("Duck Soup") on vuonna 1933 julkaistu Marxin veljesten anarkinen komediaelokuva, jonka ovat käsikirjoittaneet Bert Kalmar ja Harry Ruby. Elokuvan on ohjannut Leo McCarey. Elokuva sisältää paljon vitsejä ja siitä on tullut yksi kaikkien aikojen suosituimmista komediaelokuvista. Elokuvassa on myös musikaalinumeroita.


title: Neljä naurettavaa naapuria

text: Elokuva valittiin vuonna 1990 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Neljä naurettavaa naapuria" kaikkien aikojen viidenneksi hauskimmaksi komediaksi. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa. Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa teki kukin luettelon kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja "Neljä naurettavaa naapuria" oli mukana heistä yhdeksän listalla.


title: Neljä naurettavaa naapuria

text: Vararikossa oleva Freedonian valtio tarvitsee lainan rikkaalta leskeltä rouva Teasdalelta (Margaret Dumont), joka asettaa ehdoksi ihailemansa veijarin Rufus T. Fireflyn (Groucho Marx) nimittämisen maan johtoon, vaikka tämä ei ymmärrä hallinnosta mitään. Samaan aikaan naapurimaa Sylvanian suurlähettiläs Trentino (Louis Calhern) juonittelee Freedonian alistamista Sylvanialle. Firefly ja Trentino kosiskelevat kilvan rouva Teasdalea samalla kun Trentinon lähettämät vakoojat Chicolini (Chico Marx) ja Pinky (Harpo Marx) soluttautuvat Fireflyn lähipiiriin. Firefly palkkaa maapähkinänmyyjänä toimineen Chicolinin hetken mielijohteesta Freedonian puolustusministeriksi.


title: Neljä naurettavaa naapuria

text: Helposti provosoituva Firefly läimäyttää riidan yhteydessä kilpakosijaansa Trentinoa, joka ilmoittaa tämän merkitsevän sotaa Freedonian ja Sylvanian välillä. Chicolini ja Pinky yrittävät varastaa Freedonian salaiset sotasuunnitelmat rouva Teasdalen kotona olevasta kassakaapista, mutta jäävät verekseltään kiinni. Chicolinille järjestetty farssimainen vakoiluoikeudenkäynti keskeytyy sodanjulistukseen ja sitä seuraavaan hurmokseen. Sodassa Chicolini ja Pinky asettuvat Freedonian puolelle. Elokuva päättyy kaoottiseen jaksoon, jossa Firefly, Chicolini, Pinky ja Fireflyn sihteeri (Zeppo Marx) puolustavat rouva Teasdalen raunioitunutta taloa vihollisen hyökkäykseltä. Hyökkäävien vihollissotilaiden joukossa oleva Trentino jää heidään vangikseen, jolloin rouva Teasdale julistaa Freedonian sodan voittajaksi.


title: Oscar-gaala 1935

text: Oscar-gaala 1935 oli seitsemättä kertaa järjestetty Yhdysvaltain elokuva-akatemian palkintogaala, joka pidettiin 27. helmikuuta 1935 Biltmore Hotelissa, Los Angelesissa. Gaalan juontajana toimi kirjailija-kolumnisti Irvin S. Cobb.


title: Oscar-gaala 1935

text: Vuoden 1935 palkintogaalassa esiteltiin kolme uutta palkintokategoriaa: paras leikkaus, musiikki ja laulu.


title: Oscar-gaala 1935

text: Eniten ehdokkuuksia keräsi "One Night of Love", joka oli ehdolla seitsemässä kategoriassa. Se voitti kahdessa (paras musiikki ja äänitys). Clark Gablen ja Claudette Colbertin tähdittämä "Tapahtui eräänä yönä" oli ehdolla viidessä kategoriassa ja voitti niissä kaikissa. Se oli ensimmäinen elokuva, joka voitti viisi tärkeintä Oscaria (paras elokuva, ohjaus, miespääosa, naispääosa ja käsikirjoitus). Seuraavan kerran tähän saavutukseen ylsi "Yksi lensi yli käenpesän" vuoden 1976 Oscar-gaalassa.


title: Oscar-gaala 1935

text: "Kaikki vuoden 1935 ehdokkaat ja voittajat"


title: Isoniitun koulu

text: Isoniitun koulu on Nurmijärven Klaukkalassa Isoniitun länsipuolella sijaitseva koulu.


title: Isoniitun koulu

text: Koulussa toimivat peruskoulun luokat 1–9. Koulussa oli lukuvuonna 2014-2015 481 oppilasta, joista 163 oli alakoulussa ja 318 yläkoulussa. Koulu sijaitsee lähellä Klaukkalan keskustaa Klaukkalan kirkon lähellä. Koulu rakennettiin kesällä 2005 ja toiminta siellä alkoi 1.8.2006. Isoniitun koulun nimi viittaa Aleksis Kiven kieleen, sillä Kivi kirjoitti teksteissään sanan niitty uulla, eli niittu.


title: Isoniitun koulu

text: Koululle perustettiin myös 11.11.2014 oma vanhempainyhdistys Isoniitun vanhemmat ry, joka on avoin kaikille koulun oppilaiden vanhemmille. Syksyllä 2018 koulun välituntipiha uudistetaan.


title: Trimeresurus trigonocephalus

text: Trimeresurus trigonocephalus on myrkyllinen "Trimeresurus"-suvun kyy joka esiintyy tasaisesti koko Sri Lankan saarella. Tehokkaan naamionsa ansiosta käärme pyrkii välttämään ihmiskosketusta loppuun asti mutta uhattuna tai vangittuna ärtyy ja iskee. Isommat, vanhemmat yksilöt ovat tiettävästi aggressiivisempia ja purevat uhattuina huomattavasti nuoria yksilöitä useammin.


title: Trimeresurus trigonocephalus

text: Kookas öisin saalistava ja aluskasvillisuudessa ja pensaskasvustossa viihtyvä kyy, joka naamioituu helposti lehvästöön vihreän tai sinisen värityksensä ansiosta. Vankkarakenteinen, kyymäisellä kolmionmuotoisella päällä varustettu käärme kasvaa sukupuolesta riippuen urosten n. 70 senttimetristä naaraiden yli 120 senttimetriin. Myös käärmeen väritys vaihtelee sukupuolittain turkoosien koiraiden ja kirkkaan vihreiden naaraiden välillä.


title: Trimeresurus trigonocephalus

text: Ympäri ekologisesti monimuotoista Sri Lankaa esiintyvä käärme viihtyy parhaiten metsäalueiden viileässä aluskasvillisuudessa ja rantojen mangrove alueiden pensaskasvustossa mutta on hakkuiden ja muiden ihmisten aikaansaamien ympäristönmuutosten ansiosta levinnyt myös tee-, kahvi- ja kaakaoplantaaseille. Pääravintoa ovat jyrsijät, linnut, liskot sekä sammakkoeläimet.


title: Trimeresurus trigonocephalus

text: Käärme synnyttää kerrallaan 5–26 elävää poikasta. Noin 20 cm. vastasyntyneet ovat väritykseltään identtisiä täyskasvuisten lajitovereidensa kanssa.


title: Trimeresurus trigonocephalus

text: Joka vuosi kirjataan 200–300 puremaa muttei kuolintapauksia ole suurista puremalukemista huolimatta kirjattu. Myrkky on verimyrkkyä eli se vaikuttaa eniten purema-aluetta ympäröiviin verisuoniin ja ihokudokseen. Purema on vähäisestä kuolettavuusriskistään huolimatta kivulias ja voi aiheuttaa purema-alueelle rakkoja, turvotusta ja jopa kuolion.


title: Ersan İlyasova

text: Ersan İlyasova (s. 15. toukokuuta 1987 Eskişehir, Turkki tai 1984 Buhara, Neuvostoliitto) on turkkilainen koripalloilija, joka edustaa kaudella 2018–2019 NBA-seura Milwaukee Bucksia.


title: Ersan İlyasova

text: İlyasova aloitti uransa Alpellan juniorijoukkueissa. Kaudeksi 2003–2004 hänet lainattiin "Yesilyurt Istanbuliin", joka pelasi toiseksi korkeimmalla tasolla. Seuraavaksi kaudeksi hän teki debyyttinsä Alpellassa ja pääsi samalla pelaamaan Turkin koripalloliigaan ja Euroliigaan. 18-vuotiasta İlyasovaa pidettiin yhtenä lupaavimmista turkkilaisista koripalloilijoista.


title: Ersan İlyasova

text: İlyasova lähti mukaan vuoden , jossa Milwaukee Bucks varasi hänet numerolla 36. Hän ei vielä kuitenkaan päässyt pelaamaan NBA:han, vaan joutui pelaamaan Tulsa 66ersissa D-Leagueta. Kaudella 2006–2007 hän teki debyyttinsä NBA:ssa. Kauden aikana hän teki Millwaukeelle 6,1 pistettä ja otti 2,9 levypalloa ottelua kohden.


title: Ersan İlyasova

text: Hän palasi Eurooppaan vuonna 2007 ja teki FC Barcelona Bàsquetin kanssa ensimmäisen turkkilaisena pelaajana sopimuksen.. Sopimus oli kaksivuotinen.


title: Ersan İlyasova

text: Kauden 2008–2009 jälkeen İlyasova teki paluun Bucksiin ja teki seuran kanssa monivuotisen sopimuksen. Tämän jälkeen hän on edustanut lyhyemmän aikaa myös Detroit Pistonsia, Orlando Magicia, Oklahoma City Thunderia, Philadelphia 76ersia ja Atlanta Hawksia. Kaudeksi 2018–2019 hän palasi jälleen Milwaukee Bucksiin.


title: Ersan İlyasova

text: Ersan İlyasovan taustaan liittyy huomattavia epäselvyyksiä, virallisesti hän on syntynyt vuonna 1987 Turkissa Semsettin Bulut -nimisen miehen poikana mutta vanhemmat unohtivat ilmoittaa pojasta viranomaisille minkä vuoksi hänet liitettiin väestörekisteriin vasta 15-vuotiaana vuonna 2002 Ersan İlyasovan nimellä. Uzbekistanin koripalloliiton tekemän protestin mukaan hän on kuitenkin todellisuudessa vuonna 1984 Uzbekistanissa syntynyt Arsen Iljasov, tämän nimisen miehen tiedetään saapuneen Turkkiin vuonna 2002 ja kadonneen jäljettömiin. İlyasovan todellisina vanhempina pidetään Uzbekistanista sittemmin Ukrainaan Krimille paluumuuttaneita tataareja Enver Iljasovia ja Iralije Iljasovaa. Hän on myös luultavimmin syntynyt kolme vuotta aikaisemmin kuin mitä väitetään..


title: Ersan İlyasova

text: Ilyasova pelaa myös Turkin koripallomaajoukkueessa.


title: Protest the Hero

text: Protest The Hero (usein lyhennettynä Protest tai PTH) on kanadalainen Ontarion Whitbyssä perustettu progressiivista metallia soittava yhtye. Se perustettiin vuonna 1999 nimellä Happy Go Lucky, kun yhtyeen jäsenet olivat vasta 12-vuotiaita. Kokoonpano pysyi samana vuoteen 2013 asti, kunnes rumpali Moe Carlson jätti yhtyeen neljännen studioalbumin ollessa tuotannossa voidakseen keskittyä työhönsä koneistajana. Korvaavaksi jäseneksi tilalle tuli Mike Ieradi, vaikkakin uudella albumilla "Volition" rumpuja soitti Lamb of Godista tunnettu Chris Adler.


title: Protest the Hero

text: Yhtye on julkaissut tähän mennessä neljä täyspitkää albumia ja neljä EP-levyä.


title: Eliittikisat 2005

text: Eliittikisat järjestettiin vuonna 2005 kuudella paikkakunnalla: Turussa, Tampereella, Kuortaneella, Lapinlahdella, Lappeenrannassa ja Lahdessa.


title: Eliittikisat 2005

text: Turun eliittikisat järjestettiin 5. kesäkuuta 2005.


title: Eliittikisat 2005

text:
Miehet
Naiset


title: Eliittikisat 2005

text: Tampereen eliittikisat järjestettiin 12. kesäkuuta 2005.


title: Eliittikisat 2005

text: Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 26. kesäkuuta 2005.


title: Eliittikisat 2005

text: Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 3. heinäkuuta 2005.


title: Eliittikisat 2005

text: Lappeenrannan eliittikisat järjestettiin 21. heinäkuuta 2005.


title: Eliittikisat 2005

text: Lahden eliittikisat järjestettiin 23. elokuuta 2005.


title: Jacobo Sanz Ovejero

text: Jacobo Sanz Ovejero, yleensä vain Jacobo (s. 10. heinäkuuta 1983 Valladolid, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa tällä hetkellä Kreikan pääsarjassa pelaavaa PAOKia.


title: Jacobo Sanz Ovejero

text: Jacobo on Real Valladolidin junioriakatemian kasvatti. Ennen siirtymistään edustusjoukkueeseen, hän pelasi kaudet 2003–2004 ja 2004–2005 lainalla. Palatessaan Valladolidiin, joukkue pelasi maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Hän joutui kuitenkin tyytymään joukkueessa kolmosvahdin rooliin.


title: Jacobo Sanz Ovejero

text: Kauden 2007–2008 hän pelasi Numanciassa. Otteluita kertyi kauden aikana yhteensä 32 kappaletta. Numancia voitti Segunda Divisiónin ja nousi kolmen kauden tauon jälkeen pääsarjaan. Jacobolla oli kahden vuoden sopimus Numancian kanssa, joka kuitenkin sisälsi Valladolidin takaisinosto-oikeuden.


title: Jacobo Sanz Ovejero

text: Heinäkuussa 2008 Jacobo palasi Valladolidiin ja teki kolmivuotisen sopimuksen joukkueen kanssa. Kauden 2008–2009 aikana madridilaisseura Getafe kärsi maalivahtipulasta, kun joukkueen molemmat maalivahdit Roberto Abbondanzieri ja Oscar Ustari olivat loukkaantuneina. Näin Jacobo siirtyi kauden loppuun asti kestävällä sopimuksella Getafeen. 14. syyskuuta 2008 hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Real Betisiä vastaan.


title: Jacobo Sanz Ovejero

text: Tammikuussa 2009 Abbondanzieri palasi Argentiinaan ja niin Jacobo nousi jälleen joukkueen ykkösmaalivahdiksi.


title: Aigars Cipruss

text: Aigars Cipruss (s. 12. tammikuuta 1972 Riika, Latvian SNT) on latvialainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan kuusi kautta jääkiekon SM-liigassa, seuroinaan Rauman Lukko, Pelicans, Jokerit, HIFK ja Saimaan Pallo. Cipruss edusti Latvian jääkiekkomaajoukkuetta kymmenen kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa ja vuoden 2006 talviolympialaisissa. Hänen viimeiseksi seurakseen jäi latvialainen HK Ozolnieki/Monarhs, jossa hän lopetti kauden 2009–2010 jälkeen 20 vuotta kestäneen uransa. Nykyisin hän toimii Dynamo Riian juniorijoukkueen valmentajana.


title: Aigars Cipruss

text: Cipruss on neuvostoajalla toimineen Dynamo Riian kasvatti. Hän pelasi kasvattajaseurassaan kauteen 1990–91 asti ja jatkoi kolme seuraavaa kauttaan kotikaupungissaan Stars Riiassa ja HK Riga 2000:ssa. Sen jälkeen hän pelasi kaudet 1994–1997 Pohjois-Amerikan farmisarjoissa (AHL:n, ECHL:n, IHL:n ja CoHL:n välillä). Keväällä 1997 Cipruss pelasi ensimmäiset MM-kisansa A-maajoukkueessa.


title: Aigars Cipruss

text: Kausina 1997–2003 hän pelasi jääkiekon SM-liigassa edustaen Lukkoa, Pelicansia, Jokereita, HIFK:ta ja SaiPaa. Hän pelasi jokaisen kautensa jälkeen myös MM-kisoissa. SM-liigassa Cipruss pelasi yhteensä 314 ottelua tehoin 74+114=188.


title: Aigars Cipruss

text: Kaudet 2003–05 Cipruss pelasi HK Spartak Moskovassa ja kaudeksi 2005–06 Cipruss palasi kotikaupunkiinsa Riikaan pelaamaan HK Riga 2000:ssa. Hän pelasi samana kautena myös Torinon olympialaisissa 2006. Kausi 2006–07 kului Italiassa, 2007–08 Tanskassa ja kauden 2008–09 Cipruss aloitti HK Riga 2000:ssa, mutta siirtyi kesken kauden KHL-seura Dynamo Riikaan.


title: Perez Hilton

text: Mario Armando Lavandeira, Jr. (s. 23. maaliskuuta 1978), joka tunnetaan paremmin nimellä Perez Hilton, on yhdysvaltalainen bloggaaja ja televisiopersoona. Hänen bloginsa, "Perezhilton.com", johon hän kirjoittaa salanimellä Perez Hilton, on suosittu ympäri maailmaa. Blogiinsa Mario kirjoittaa tuoreimpia juoruja liittyen julkkiksiin.


title: Kallaanvaara

text: Kallaanvaara on Kemijärven 6. kaupunginosa. Kallaanvaara sijaitsee noin 4 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Kallaanvaarassa asuu noin 400 asukasta, ja siellä sijaitsee K-Market -päivittäistavarakauppa sekä Maijun Pub. Kallaanvaarassa sijaitseva Kallaan ala-aste on lakkautettu syksyllä 2012 ja yhdistetty Isokylän kouluun. Koulussa oli noin 100 oppilasta. .


title: Langustit (heimo)

text: Langustit (Palinuridae) on kymmenjalkaisten lahkoon kuuluva äyriäisheimo. Se muodostaa espanjanhummereiden (Scyllaridae) ja Synaxidae-heimon kanssa langustien osalahkon (Achelata). Heimo käsittää 12 sukua.


title: Langustit (heimo)

text: Palinuridae-heimoon kuuluvat varsinaiset langustit, joita käytetään laajasti ihmisravinnoksi. Langustit ovat suurikokoisia, pitkänomaisia äyriäisiä, joilla on yleensä litteähkö selkäkilpi ja olematon tai korkeintaan hyvin pieni otsapiikki. Tuntosarvet ovat tanakat. Etumaiset raajat ovat saksettomat. Takaruumis on vahva ja sen pyrstöviuhka on suuri. Langustit ovat yleensä yöaktiivisia pohjaeläimiä ja päivisin piilottelevat onkaloissa ja halkeamissa. Ne syövät raatoja ja selkärangattomia eläimiä.


title: Langustit (heimo)

text: Euroopassa taloudellisesti tärkein Palinuridae-heimon llaji on noin 40-senttiseksi kasvava euroopanlangusti ("Palinurus elephas"), jonka levinneisyys ylettyy Britteinsaarten pohjoisosasta Välimeren Egeanmerelle, ja jota pyydetään etenkin Välimerestä. Australiassa taas pyydetään ja viedään eniten kivihummeria eli australianlangustia (), Uudessa-Seelannissa puolestaan "Jasus edwardsii" -lajia ().


title: Oskar Relander

text: Karl Adolf Oskar Relander (s. 12. tammikuuta 1863 Sortavala – 19. syyskuuta 1930 Helsinki) oli suomalainen pedagogi ja kansanrunouden tutkija. Hän oli poliittisista syistä karkotettuna Siperiaan 1916–1917.


title: Oskar Relander

text: Relanderin vanhemmat olivat apteekkari Erik Oskar Relander ja Rosa Hällström. Relander valmistui filosofian kandidaatiksi 1888 ja lisensiaatiksi 1894 ja opiskeli sen jälkeen Berliinin yliopistossa 1889–1890 ja 1891–1892. Hän teki opintomatkan Saksaan, Tanskaan, Hollantiin ja Sveitsiin 1905–1910. Opintojen päätyttyä Relander oli nykyisen Suomen Kuvalehden edeltäjän päätoimittaja vuonna 1894. Ollessaan Jyväskylän seminaarin suomen kielen lehtorina 1897–1905 hän toimi muutamia vuosia Jyväskylän kunnallispolitiikassa valtuuston jäsenenä ja puheenjohtajana. Parin vuoden kansakouluntarkastajan viran hoidon jälkeen Relander teki pitkän uran Sortavalan seminaarin johtajana 1908–1928.


title: Oskar Relander

text: Jo kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov ajoi Sortavalan seminaarin muuttamista venäjänkieliseksi ja siirtämistä Haminaan. Sama hanke nousi myöhemmin uudestaan esiin ja Relander laati ja allekirjoitti sitä vastustavan kirjelmän. Siirtohanke peruttiinkin. Hänen poikansa Ilmari Relander lähti Saksaan jääkärikoulutukseen ja kun hän palasi kotimaahan, häneltä löytyi räjähteitä. Myös isää Oskar Relanderia pidettiin saksalaismielisenä ja hänet karkotettiin marraskuussa 1916 Siperiaan, josta hän palasi seuraavana vuonna ja sai sankarin vastaanoton.


title: Oskar Relander

text: K. A. O. Relanderin puoliso oli Bertha Wiiger. Heidän pojistaan Ilmari Relander oli jääkärieversti ja Tauno Relander oli lääkintöneuvos ja Relanderin sukua selvittänyt sukututkija.


title: Kalenterivuorokausi

text: Kalenterivuorokausi on kalenterin mukainen vuorokausi, joka alkaa keskiyöllä kello 0.00 ja jatkuu seuraavaan keskiyöhön.


title: Kalenterivuorokausi

text: Kalenterivuorokauden pituus on yleensä 24 tuntia (86 400 sekuntia), mutta kesäaikaan tai normaaliaikaan siirryttäessä kalenterivuorokausi on 23 tai 25 tuntia pitkä. Lisäksi karkaussekunti voi pidentää tai lyhentää kalenterivuorokautta yhdellä sekunnilla.


title: Ämyri (yhdistys)

text: Ämyri ry on Lapualla 1988 perustettu elävän musiikin yhdistys. Yhdistyksen tavoitteena on yhdistää musiikin tuottajat ja kuluttajat sekä järjestää esiintymismahdollisuuksia ja koulutustilaisuuksia lähialueen bändeille ja musiikinharrastajille. Ämyri ry:n perustamispöytäkirjan allekirjoittivat 10.6.1988 Tapani Latva-Teikari, Veli-Matti Karhu ja Mauri Kotala, mutta käytännössä Ämyrin perustivat seuraavat bändit: Allied Forces, Crimson, Fuzzbunnies, Harpyija, Jane, Lost Boys, Paha Tapa, Rolls, Sabotaasi ja Strangers Life.


title: Ämyri (yhdistys)

text: Ämyri ry järjesti vuoteen 2009 asti musiikkifestivaali Välipuistorockia.


title: Ämyri (yhdistys)

text: Nykyisin Ämyri järjestää Lapuan kulttuurikeskus Vanhassa Paukussa Vanhan Paukun Festivaalia.


title: Ämyri (yhdistys)

text: Ämyrin toiminta on aktiivisen elävän musiikin yhdistyksen toimintaa. Vuosittain järjestettäviä tapahtumia ovat mm. Raskaan musiikin ilta, Vanhan Paukun Festivaalit sekä Vanhan Paukun Venetsialaiset. Tämän lisäksi Ämyri on pitänyt talvikaudella Ämyriklubia yhteistyössä NightClub Bar Oscarin kanssa keskimäärin 6 viikon välein. Illoissa on keskimäärin pyritty tarjoamaan kahdelle eri bändille esiintymismahdollisuuksia. Ämyrillä on nykyisin käytössä Vanhan Paukun alueella omat kerhotilat, mistä bändeillä on mahdollista vuokrata soittotiloja itselleen. Lisäksi Ämyri on aktiivisesti mukana maakunnallisessa ELMU-yhteistyössä sekä tarjoaa jäsenilleen koulutustoimintaa.


title: Klubiotteella (DVD)

text: Klubiotteella on Eppu Normaalin DVD, joka sisältää Klubiotteella-kiertueen pohjoisen keikoilla kuvattua materiaalia, takahuonepohdintoja, kommenttiraidan, vuonna 2005 taltioidut akustiset "Kahdeksas ihme"- ja "Vesilinjalla"-keikat, "Tahdon sut" -videon ja dokumentin sen tekemisestä, sekä muita keikkataltiointeja.


title: Klubiotteella (DVD)

text: DVD julkaistiin 27.5.2009.


title: Klubiotteella (DVD)

text:
Klubiotteella 2009:
Encore 1:
Encore 2:
Bonus:


title: Klubiotteella (DVD)

text: Kahdeksas ihme -juhlakiertue, Tampereen Yo-talo 28.11.2005:


title: Klubiotteella (DVD)

text: Kahdeksas ihme-juhlakiertue, sähkösetti, Tampereen Yo-talo 28.11.2005:


title: Klubiotteella (DVD)

text: Vesilinjalla, M/S Tammerkoski 17.7.2005:


title: Klubiotteella (DVD)

text: Telakka-studiot, Helsinki 1.12.2007:


title: Klubiotteella (DVD)

text:
Suomi-ilmiö 2008, Ratinan Stadion 9.8.2008:
Mikko Saarelan 50-vuotispäivät, Tavastia-klubi 16.1.2008:


title: Antónis Fótsis

text: Antónios ”Antónis” Fótsis (, s. 1. huhtikuuta 1981 Ateena) on kreikkalainen koripalloilija.


title: Antónis Fótsis

text: Fótsis aloitti koripallon Ilisiakosin juniorijoukkueissa. Vuonna 1997 hän siirtyi kreikkalaiseen suurseuraan Panathinaikosiin. Joukkueen paidassa hän voitti Euroliigan mestaruuden vuonna 2000.


title: Antónis Fótsis

text: Vuoden NBA:n varaustilaiisuudessa hänet varattiin numerolla 48. NBA-kaudella 2001–2002 hän teki keskimäärin 3,9 pistettä ja otti 2,2 levypalloa ottelua kohden ja päätti lähteä takaisin Eurooppaan.


title: Antónis Fótsis

text: Euroopassa Fótsis teki Panathinaikosin kanssa sopimuksen. Vuoden jälkeen hän päätti siirtyä ACB:ssä pelanneen Real Madridin riveihin, jossa hän myös voitti Espanjan mestaruuden. Kahden Espanja-kauden jälkeen Fótsis siirtyi Moskovan Dynamon riveihin, jossa hänellä on edelleen voimassa oleva Euroliigan ottelukohtainen levypalloennätys. Moskovassa ollessaan hän voitti ULEB Eurocupin vuonna 2006 ja teki kahden vuoden jatkosopimuksen. Vuonna 2008 Fótsis siirtyi takaisin Panathinaikosiin. Hän voitti seuran paidassa kaksi Euroliiga-mestaruutta. Kauden 2010–2011 päätteeksi Fótsis siirtyi italialaiseen Olimpia Milanoon.


title: Sylvester Weaver

text: Sylvester Laflin ”Pat” Weaver (21. joulukuuta 1908 Los Angeles, Kalifornia – 15. maaliskuuta 2002 Santa Barbara, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen televisioalan vaikuttaja, joka toimi NBC:llä eriasteisissa johtotehtävissä 1949–1956. Yrityksen toimitusjohtajana hän oli 1953–1955.


title: Sylvester Weaver

text: Ennen siirtymistään NBC:lle, Weaver oli toiminut mainosalalla. Tuohon aikaan mainostajat omistivat radio- ja televisio-ohjelmat, joten se tarjosi ohjelmien kehitystyössä mukana olleelle Weaverille pohjan siirtyä televisioalalle. Ohjelmien omistuksen takia sponsorien valta television ohjelmapolitiikassa oli suuri, ja NBC:llä ollessaan Weaver pyrki siirtämään tämän vallan televisioverkoille. Weaver ideoikin NBC:lle ohjelmia kuten "Today" ja "The Tonight Show", joihin useat mainostajat voisivat ostaa mainosaikaa ennalta määrätyille paikoille. Weaver kutsui tätä makasiinikonseptiksi, sillä se muistutti lehtien harjoittamaa mainosmarkkinointia, jossa mainostaja ostaa itselleen ilmoitustilan, pystymättä kuitenkaan osallistumaan lehden sisällön toimittamiseen. 1960-luvulle tultaessa myös muut televisioverkot olivat omaksuneet saman konseptin ja siitä oli tullut vakiintunut televisiomainonnan muoto.


title: Sylvester Weaver

text: 1960-luvun alussa Weaver johti Subscription Television -kaapelitelevisioyritystä Kaliforniassa. Perinteiset televisioverkot saivat sen toiminnan lakkautettua oikeusteitse. Weaver vei asian Yhdysvaltain korkeimpaan oikeuteen, joka kumosi päätöksen perustuslainvastaisena. Vaikka Subscription Television päätyi konkurssiin käsittelyn aikana, korkeimman oikeuden päätös helpotti kaapelitelevision myöhempää laajenemista.


title: Sylvester Weaver

text: Sylvester Weaver sai Emmy-palkinnon vuosina 1967 ja 1983. National Association of Broadcasters Hall of Fameen hänet nimettiin vuonna 1990.


title: Sylvester Weaver

text: Näyttelijä Sigourney Weaver on Sylvester Weaverin tytär.


title: Scott Hannan

text: Kenneth Scott Hannan (s. 23. tammikuuta 1979 Richmond, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi huhtikuussa 2013 NHL:n San Jose Sharksiin. Pelipaikaltaan Hannan on puolustaja ja mailakätisyys vasen.


title: Scott Hannan

text: Hannan pelasi juniorina WHL:n Kelowna Rocketsissa. Kaudella 1998–1999 hän teki NHL-debyyttinsä San Jose Sharksin paidassa. NHL:ssä Hannan pelasi tuolla kaudella viisi ottelua ja AHL:n Kentucky Thoroughbladesissa kaksi runkosarja- ja 12 pudotuspeliottelua. Seuraavan kauden hän pelasi puoliksi NHL:ssä ja AHL:ssä. Hannan pelasi Sharksissa kauden 2006–2007 loppuun. Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi Colorado Avalancheen, jossa pelasi marraskuuhun 2010 asti, jolloin hänet kaupattiin Washington Capitalsiin vaihdossa Tomáš Fleischmanniin. Hannan pelasi Washingtonissa kauden 2010–2011 loppuun ja siirtyi kaudeksi 2011–2012 Calgary Flamesiin. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi Nashville Predatorsiin, josta hänet kaupattiin huhtikuussa 2013 San Jose Sharksiin.


title: Jeff Pilson

text: Jeff Pilson on yhdysvaltalainen basisti, joka on vaikuttanut muun muassa Dokken-yhtyeessä 1980-luvulta alkaen ja Dio-yhtyeessä 1990-luvulla. Hän soittaa klassista hard rockia ja metallia. Vuodesta 2004 alkaen hän on soittanut bassokitaraa Foreigner-yhtyeessä.


title: Ginger ale

text: Ginger ale eli inkiväärijuoma tai inkivääriolut on inkiväärillä maustettu virvoitusjuoma. Sitä voidaan nauttia sellaisenaan tai mikserinä erilaisissa drinkeissä. Ginger ale makeutetaan yleensä sokerilla, mutta myös sokerittomia vaihtoehtoja on saatavilla. Suomessa inkivääriolutta myydään ruokakaupoissa ja Alkon liikkeissä.


title: Kivihummeri

text: Kivihummeri eli australianlangusti ("Panulirus cygnus") on Australian länsirannikolla elävä langustien "Palinuridae"-heimoon kuuluva suurikokoinen äyrislaji. Kivihummerin selkäkilpi on yleensä 8-10 cm:n pituinen, sen takana on vahva lihaksikas pyrstöosa. Suurimmillaan selkäkilpi on 14 cm, mikä vastaa noin 40 cm:n kokonaispituutta. Eläimen paino voi olla yli 5 kg.


title: Kivihummeri

text: Kivihummeri on arvostettu äyriäisherkku, ja sen kaupallinen pyynti on Australiassa erittäin tuottoisaa ja hyvin organisoitu. Vuosisaaliit ovat 10 000 - 11 000 tonnin luokkaa ja saaliin arvo noin 300 miljoonaa Australian dollaria. Pyyntikausi on talvella kesäkuusta marraskuuhun. Kivihummereita myydään elävinä, mutta suurin osa menee kuitenkin vientiin pakastettuina ravunpyrstöinä. Kivihummeri on Australian tärkein yksittäinen kalastuskohde, se vastaa 20 %:sta koko maan kala- ja äyriäissaaliista. Se oli ensimmäisiä lajeja, joiden pyynti sertifioitiin ekologisesti kestäväksi.


title: Agrotis infusa

text: Agrotis infusa, australialaisittain bogong, on yökkösten heimoon kuuluva perhoslaji. Lajin siipien kärkiväli on noin 5 cm.


title: Agrotis infusa

text: Laji on yleinen Australian etelä- ja itäosissa. Aikuiset esiintyvät yhtenä sukupolvena.


title: Agrotis infusa

text: Perhoset vaeltavat suurina parvina kesäkuukausiksi Australian Alpeille ja joissakin vuoriston luolissa on yli metrin paksuisia kerroksia, jotka muodostuvat kuolleista perhossukupolvista.. Ajoittain vaellukset voivat tuoda miljoonia perhosia suurkaupunkeihin, kuten Sydneyyn Perhosten runsaslukuiset toukat ovat tärkeä proteiinin lähde Australian aboriginaaleille.


title: Eliittikisat 2004

text: Eliittikisat järjestettiin vuonna 2004 kuudella paikkakunnalla: Turussa, Kuortaneella, Tampereella, Lahdessa, Lapinlahdella ja Lappeenrannassa.


title: Eliittikisat 2004

text: Turun eliittikisat järjestettiin 9. kesäkuuta 2004.


title: Eliittikisat 2004

text:
Miehet
Naiset


title: Eliittikisat 2004

text: Kuortaneen eliittikisat järjestettiin 27. kesäkuuta 2004.


title: Eliittikisat 2004

text: Tampereen eliittikisat järjestettiin 7. heinäkuuta 2004.


title: Eliittikisat 2004

text: Lahden eliittikisat järjestettiin 14. heinäkuuta 2004.


title: Eliittikisat 2004

text: Lapinlahden eliittikisat järjestettiin 18. heinäkuuta 2004.


title: Eliittikisat 2004

text: Lappeenrannan eliittikisat järjestettiin 25. heinäkuuta 2004.


title: Lyhytpyrstöliitäjä

text: Lyhytpyrstöliitäjä ("Ardenna tenuirostris") on ulappaliitäjien heimoon kuuluva lintulaji. Laji voi etsiä ruokaa jopa 1 500 kilometrin päästä pesästään.


title: Lyhytpyrstöliitäjä

text: Lyhytpyrstöliitäjä pesii Tasmaniassa ja eteläisen Australian rannikolla talvehtien pohjoisella Tyynellämerellä.


title: Delara Darabi

text: Delara Darabi (; 29. syyskuuta 1986 – 1. toukokuuta 2009) oli Raštista kotoisin oleva iranilainen, joka tuomittiin kuolemaan 17-vuotiaana tehdystä murhasta huolimatta siitä, että Iran on allekirjoittanut Lapsen oikeuksien sopimuksen. Tapaus on herättänyt laajaa kansainvälistä paheksuntaa.


title: Delara Darabi

text: Darabi oli vangittuna vuodesta 2003. Hän oli murtautunut uhrin, isänsä serkun asuntoon 19-vuotiaan poikaystävänsä kanssa. Darabi tunnusti murron yhteydessä tapahtuneen surman ilmeisesti suojatakseen poikaystäväänsä teloitukselta, koska uskoi, ettei voisi itse saada kuolemantuomiota alaikäisenä. Hän otti myöhemmin tunnustuksensa takaisin ja kiisti teon. Hänen kuolemantuomionsa silti pysyi kaikissa oikeusasteissa.


title: Delara Darabi

text: Uhrin sukulaiset eivät suostuneet armahtamaan Darabia. Teloituksen olisi ollut määrä tapahtua 20. huhtikuuta 2009, mutta Darabi sai 19. huhtikuuta kahden kuukauden lykkäyksen. Darabi oli vankilassa epäoikeudenmukaisen kohtelun uhri ja yritti itsemurhaa tammikuussa 2007.


title: Delara Darabi

text: Darabi tuli tunnetuksi myös taidemaalarina. Hänen töitään on ollut kansainvälisissä näyttelyissä.


title: Delara Darabi

text: Darabi hirtettiin kahden kuukauden lykkäyksestä huolimatta Raštissa, Iranissa 1. toukokuuta 2009.


title: Can’t Whistle When You Smile

text: Can't Whistle When You Smile on laulaja-näyttelijä Malla Malmivaaran eli taiteilijanimeltään Belle Whon esikoisalbumi, joka julkaistiin 20. toukokuuta 2009. Albumi ei ollut listamenestys, sillä se ei noussut lainkaan Suomen viralliselle albumilistalle.


title: Can’t Whistle When You Smile

text: Albumin ensimmäinen single "Tide" julkaistiin tammikuussa 2009. Kappale on joulukuussa 2008 ensi-iltaan tulleen JP Siilin ohjaaman "Blackout"-elokuvan tunnuskappale. Kappaleeseen tehtiin myös musiikkivideo.


title: Can’t Whistle When You Smile

text: Toinen single "Boy" julkaistiin huhtikuussa 2009. Levyn viimeisenä singlenä julkaistiin albumin päätösraita "Dice", jolle Kaapo Kamu ohjasi Stop motion-tekniikkaa hyödyntyvän musiikkivideon.


title: Lontoon näyttely 1756

text: Lontoon näyttely ("First Exhibition") oli Lontoossa vuonna 1756, kun Kuninkaallinen taideseura avasi sarjassaan ensimmäisen taidenäyttelynsä. Palkintoja oli tarjolla seinävaatteiden, mattojen ja posliinin valmistusmenetelmien edistysaskeleista ja voittajat valittiin kilpailuun ilmoittautuneiden esineiden kesken. Näyttely oli avoin taideseuran jäsenille sekä heidän seuralaisilleen. Seura oli enimmäkseen kiinnostunut valmistusmenetelmien nopeudesta ja niiden tehokkaista käyttömuodoista, kuin niiden varsinaisesta taiteellisesta ulkoasusta. Taideseuran alkuaikoina palkintoja jaettiin nuorille oppilaille käytännöllisistä asioista, kuten esimerkiksi Englannin laivaston tammien istuttamisesta, sekä tekstiilien värjäyksestä.


title: Lontoon näyttely 1756

text: Tämä 1700-luvun näyttely oli luonteeltaan erilainen kuin kansainväliset maailmannäyttelyt, joista ensimmäinen järjestettiin Lontoon Crystal Palacessa vuonna 1851. Vuoden 1851 näyttelyssä pyrittiin tuomaan esille ulkomaalaisia tuotteita, ja puolet näyttelytilasta oli varattu Brittiläisen imperiumin tuotteille, puolet maailman muille maille.


title: Lontoon näyttely 1756

text: Taideseura järjesti vuonna 1760 ensimmäisen näyttelyn, joka esitteli senhetkisten taiteilijoiden teoksia, ja vuonna 1761 teollisuuden saavutuksia esittelevän näyttelyn.


title: Calvin Harris

text: Calvin Harris (oikealta nimeltään Adam Richard Wiles, s. 17. tammikuuta 1984 Dumfries, Skotlanti) on skotlantilainen elektronisen musiikin tuottaja, laulaja-lauluntekijä ja DJ. Harrisin tunnetuimpia kappaleita lienevät ”Summer”, ”Feel So Close”, ”Acceptable in the 80s”, ”The Girls”, ”I'm Not Alone”, ”Outside”, ”Flashback” ja ”Bounce”. Hän on tuottanut myös brittiläisen grimeartisti Dizzee Rascalin hittisinglen ”Dance Wiv Me” ja Rihannan hitin ”We Found Love”. Suomessa Calvin Harris esiintyi ensimmäisen kerran 15. kesäkuuta 2012 Helsingissä The Circus yökerhossa. Hän esiintyi myös kaksi kertaa Weekend Festival -tapahtumassa vuosina 2013 ja 2014.


title: Calvin Harris

text:
Adam Wiles syntyi Dumfriesissa Skotlannissa. Hänen vanhempansa David Wiles on biokemisti ja hänen äitinsä Pamela Wiles (o.s. Noon) toimi kotiäitinä.
Hänellä on vanhempi sisko Sophie ja vanhempi veli Edward. Hän kävi Dumfriesin lukiota ja työskenteli Skotlannissa paikallisessa supermarketissa sekä kalankäsittelylaitoksessa rahoittaakseen DJ-laitteiden hankinnan.


title: Calvin Harris

text: Teini-ikäisenä hän kiinnostui elektronisesta musiikista ja vuonna 1999 hän äänitti makuuhuoneessaan ensimmäiset demot. Ollessaan 18-vuotias vuoden 2002 alkupuolella, hän julkaisi kaksi kappaletta ”Da Bongos” ja ”Brighter Days” silloisella artistinimellään Stouffer. Molemmat kappaleet julkaistiin 12 tuuman vinyylisingleinä ja EP-levynä.


title: Calvin Harris

text: Vuonna 2003 hän muutti Lontooseen tavatakseen musiikkiteollisuuden vaikutusvaltaisia ihmisiä, jotka voisivat auttaa häntä saamaan DJ-uransa alkuun. Kalliiden elinkustannusten ja menestymisen puutteen vuoksi hän joutui muuttamaan takaisin vanhempiensa luokse Skotlantiin. Hän jatkoi itsenäisesti musiikin tuottamista ja latasi ne MySpace-sivulle. EMI:n A&R-manageri Tommie Sunshine piti Calvin Harrisin MySpaceen lataamasta tuotannosta ja vuonna 2006 Harris allekirjoitti levytyssopimuksen. Vuotta myöhemmin 2007 ilmestyi Harrisin debyyttialbumi "I Created Disco".


title: Calvin Harris

text: Calvin Harris julkaisi debyyttialbuminsa "I Created Disco" 15. kesäkuuta 2007. Se sijoittui sijalle 8. Britannian UK Albums Chart -listalla myyden 14 000 kappaletta ilmestymisviikollaan. 23. toukokuuta 2008 albumi myi Britanniassa kultaa eli sitä oli myyty 100 000 kappaletta. Albumilta julkaistiin singlet ”Vegas”, ”Acceptable in the 80s”, ”The Girls”, ”Merrymaking at My Place” ja ”Colours”. Kesäkuussa 2008 julkaistiin grimeartisti Dizzee Rascalin single ”Dance Wiv Me”, jonka tuotannosta Calvin Harris vastasi. Single otti heti haltuunsa Britannian singlelistan ykköspaikan ja sillä vieraili Harrisin lisäksi R&B-laulaja Chrome.