title: Sergei Tšernetski

text: Sergei Sergejevitš Tšernetski (, s. 23. helmikuuta 1979 Murmansk, Neuvostoliitto) on venäläis-valkovenäläinen jääpalloilija, joka on edustanut mm. murmanskilaista Murmania ja kazanilaista Raketa Kazania.


title: Sergei Tšernetski

text: Tšernetski aloitti uransa Valko-Venäjän jääpallomaajoukkueessa vuoden 2003 kisoissa ja on edustanut sen jälkeen Valko-Venäjää kaikkiaan pelaajana vuoteen kaikissa MM-kisoissa vuoteen 2013 mennessä. Hän on ollut useasti ratkaisevassa asemassa Valko-Venäjän varmistaessa nousua A-sarjaan.


title: Sergei Tšernetski

text: Tšernetski on toiminut vuodesta 2008 pelaaja-valmentajana.


title: Val-d’Or Foreurs

text: Val d’Or Foreurs on kanadalainen juniorijääkiekkojoukkue. Se pelaa Ligue de hockey junior majeur du Québecissa eli LHJMQ:ssa. Joukkueen kotiareena on Centre Air Creebec Val-d'Orissa, Quebecissa.


title: Val-d’Or Foreurs

text: Foreursissa ovat pelanneet muun muassa NHL:ssä pelanneet Roberto Luongo, Stéphane Veilleux sekä Kris Letang.


title: Asutusrahasto

text: Asutusrahasto oli aiemmin Suomessa valtion rahasto, jonka tarkoituksena oli edistää asutustoimintaa Suomessa.


title: Asutusrahasto

text: Niin sanottu "tilattoman väestön lainarahasto" sai alkunsa vuonna 1896 niistä varoista, jotka valtio oli osoittanut tilattoman väestön asuttamisen edistämiseksi. Vuonna 1920 tämä rahasto siirrettiin asetuksella asutushallituksen hoitoon, ja se sai nimen "asutusrahasto". Samalla rahojen käyttöön tehtiin joitakin muutoksia.


title: Asutusrahasto

text: Valtion varojen käyttäminen asutustoiminnassa tapahtui seuraavalla tavalla lain mukaan:


title: Asutusrahasto

text: Valtioneuvoston oli vuosittain määrättävä, mikäli sitä ei ollut menoarvion yhteydessä tehty, missä laajuudessa asutuslain edellyttämään asutustoimintaan osoitettuja varoja oli käytettävä. Asutushallituksen oli valtioneuvoston määräyksen rajoissa ja asutustoiminnan etua silmällä pitäen päätettävä, minkä verran tarkoitukseen osoitettuja varoja oli kussakin kunnassa käytettävä.


title: Asutusrahasto

text: Muuhun kuin valtioneuvoston määräämään asutustoimintaan tarkoitettuja varoja hoiti ja käytti asuntorahasto. Asuntorahaston varoja käytettiin asutustarkoituksiin:


title: Asutusrahasto

text: Niissä kunnissa, joissa ei ollut asutuskassaa, voitiin edellä c-kohdassa mainittuja väliaikaisia lainoja ja e-kohdassa mainittuja rakennus- ja viljelyslainoja antaa suoraan asutusrahastosta.


title: Asutusrahasto

text: Asuntorahastosta voitiin myös myöntää lainoja kunnille, edelleen käytettäväksi halpakorkoisina kuoletuslainoina maanhinnan suorittamista varten vuokra-alueensa omakseen lunastaneille tai muulla tavalla maanviljelystä varten maata hankkineille pienviljelijöille, jotka olivat hankkineet maansa 1. tammikuuta 1918 jälkeen eivätkä olleet käyttäneet maanhinnan suorittamisessa valtion välitystä. Lisäksi asuntorahastosta voitiin myöntää lainoja kunnille edelleen lainattaviksi itsenäistyneiden vuokra-alueiden omistajille välttämättömien rakennusten rakentamiseen tai uudistamiseen.


title: Asutusrahasto

text: Maakiinteistöjen ostamisesta valtiolle asutustarkoituksiin käytettäviksi päätti maatalousministeriö asutushallituksen esityksestä. Asutushallitus huolehti ostettujen tilojen hoidosta, laati ja vahvisti niiden asutussuunnitelman ja teetti tämän suunnitelman toteuttamiseksi tarvittavat maankuivaus- ja tientekotyöt.


title: Asutusrahasto

text: Laina-anomus asuntorahastolle oli tehtävä kirjallisesti ja osoitettava asutushallitukselle. Anomuksessa oli mainittava anotun lainan suuruus, mitä tarkoitusta varten lainaa anottiin sekä siitä ehkä annettava vakuus. Lainoista asetettavasta vakuudesta, niiden takaisinmaksuehdoista ja muista lainaehdoista päätettiin erikseen kutakin lainaa myönnettäessä. Lainojen myöntämisestä kunnille päätti maatalousministeriö asutushallituksen esityksestä.


title: Sally Beamish

text: Sally Beamish (s. 1956) on brittiläinen säveltäjä. Hän on lontoolaissyntyinen ja oli aluksi alttoviulisti. Hän muutti vuonna 1990 Skotlantiin kehittämään uraansa säveltäjänä. Hänen tuotantoonsa ovat vaikuttaneet jazz ja perinteinen skotlantilaismusiikki. Hän on säveltänyt konserttomuotoisia teoksia monille solisteille, kuten Tabea Zimmermannille, Håkan Hardenbergerille ja Steven Isserlisille.


title: Sally Beamish

text: Beamishin teoksia on esitetty kansainvälisesti, ja vuodesta 1999 lähtien BIS-levymerkki on levyttänyt suuren osan hänen tuotannostaan. Beamish on saanut kunniatohtorin arvon Glasgow'n yliopistosta. Hänelle on myös myönnetty Creative Scotland - ja Paul Hamlyn -palkinnot. Hän on Leeds College of Musicin vieraileva luennoitsija.


title: Sally Beamish

text: Soittajana Beamish opiskeli Bruno Giurannan johdolla. Hän sai sävellysopetusta Anthony Gilbertiltä ja Lennox Berkeleyltä. Opintojensa jälkeen hän esiintyi Raphael Ensemblen ja London Sinfoniettan jäsenenä. Hän meni naimisiin sellisti Robert Irvinen kanssa. Beamish perusti Chamber Group of Scotlandin ja on saanut paljon huomiota sille säveltämillään teoksilla. Häneltä ovat tilanneet teoksia muiden muassa Robert Cohen, Robert Dukes, Tabea Zimmermann, Evelyn Glennie ja Anthony Marwood. AllMusic nimeää hänen tunnetuimmaksi teoksekseen konserton "The Imagined Sound of Sun", joka on sävelletty saksofonisti John Harlelle ja jonka levytti Ola Rudner BIS:lle.


title: Asutustarkastaja

text: Asutustarkastaja oli aiemmin Suomessa asutushallituksen alainen paikallinen virkamies, jonka tehtävänä oli johtaa ja valvoa asutustoimintaa sekä valtion virkatalojen hoitoa ja käyttöä.


title: Asutustarkastaja

text: Asutustarkastajan virat perustettiin vuonna 1919 annetulla asetuksella. Vuonna 1931 annetulla asetuksella muutettiin Uudenmaan itäisen, Turun ensimmäisen, Turun toisen, Hämeen itäisen ja Vaasan tarkastuspiirien virkatalojentarkastajien virat asutustarkastajien viroiksi. Vuonna 1932 Suomessa oli viisitoista asutustarkastajan virkaa. Piirijaon vahvisti maatalousministeriö.


title: Asutustarkastaja

text: Asutustarkastajan tuli:


title: Samantha Jade

text: Samantha Jade Gibbs on Perthissä syntynyt australialainen laulaja-lauluntekijä. Jade voitti vuonna 2012 Australian "The X Factor" -laulukilpailun. Ennen sitä hänellä oli kolme vuotta kestänyt levytyssopimus Jive Recordsin kanssa, jonka aikana hän julkaisi yhden singlen. Voiton myötä hän sai levytyssopimuksen Sony Music Entertainmentin kanssa.


title: Samantha Jade

text: Jade on tehnyt kappaleita myös muille artisteille, kuten JoJolle ja Ashley Tisdalelle. Jaden esikoisalbumi "Samantha Jade" julkaistiin joulukuussa 2012. Se sisältää uudelleenäänitetyt versiot kappaleista, jotka hän esitti "The X Factorissa".


title: Tom Thabane

text: Motsoahae Thomas ”Tom” Thabane (s. 28. toukokuuta 1939) on lesotholainen poliitikko. Hän nousi maansa pääministeriksi kesäkuussa 2012, kun vaaliliitto, jota veti hänen johtamansa puolue All Basotho Convention (ABC), oli voittanut toukokuun parlamenttivaalit. Vaalivoitto katkaisi Pakalitha Mosisilin 14 vuotta jatkuneen valtakauden.


title: Tom Thabane

text: Elokuussa 2014 Thabane syytti armeijaa vallankaappauspyrkimyksistä ja pakeni lyhyeksi ajaksi Etelä-Afrikkaan. Helmikuussa 2015 pidetyt vaalit päättyivät tasaiseen tulokseen, mutta pienten puolueiden kanssa liittoutunut Mosisili onnistui saamaan taakseen riittävän tuen ja palasi pääministeriksi maaliskuussa 2015. Thabane tunnusti tappionsa.


title: Tom Thabane

text: Thabane on suorittanut kandidaatintutkínnon valtio-opissa ja englannin kielessä. Hän on toiminut monissa ministerinviroissa vuosina 1990–2006. Hään on johtanut myös Afrikan yhtenäisyysjärjestö OAU:ta.


title: Tom Thabane

text: Thabane on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Vuoden 1993 suuri tulva

text: Vuoden 1993 suuri tulva oli yksi kovimmista tulvista mitä Yhdysvalloissa on ollut. Se aiheutti vuonna 1993 touko- ja syyskuun välisenä aikana Illinoisin, Iowan, Kansasin, Minnesotan, Missourin, Nebraskan, Wisconsinin, Pohjois- ja Etelä-Dakotan osavaltioissa 50 ihmisen kuoleman ja 15 miljardin dollarin vahingot


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu (työnimiltään "NM2" ja "Nightmare 2") on 3. joulukuuta 2014 ensi-iltansa saanut elokuva, joka perustuu MTV3-kanavan esittämään "Salatut elämät" -televisiosarjaan. Elokuvan on ohjannut Marko Äijö ja sen pääosissa näyttelevät Sara ja Mikko Parikka sekä Tero Tiittanen. Elokuva on jatkoa joulukuussa 2012 ensi-iltansa saaneelle elokuvalle "Nightmare – painajainen merellä".


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Elokuvan tapahtumat sijoittuvat saarelle, jossa elokuvan henkilöt ovat eristyksissä. Ohjaaja Marko Äijön mukaan elokuvan tunnelma on ”synkempi kuin ensimmäisessä osassa”. Elokuva oli tarkoitus kuvata jo kesällä 2013, mutta Suomen elokuvasäätiön tukipäätösten aikataulun vuoksi kuvauksia siirrettiin eteenpäin. Elokuvan kuvaukset alkoivat toukokuussa 2014 kestäen juhannukseen saakka. Kuvaukset kestivät yhteensä neljä viikkoa, joista yksi viikko kuvattiin Tervakoskella Tervaniemen kartanomiljöössä.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Elokuvan tuotantobudjetti oli 591 000 euroa, josta elokuvasäätiön osuus oli 290 000 euroa. Elokuvan levitysyhtiö SF Film sai elokuvasäätiöltä 80 000 euroa markkinointi- ja levitystukea.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: SF Filmin YouTube-kanavalla ja MTV:n verkkosivuilla julkaistiin 7. heinäkuuta 2014 elokuvan ensimmäinen teaser, jota esitettiin myös elokuvateattereissa 4. heinäkuuta 2014 lähtien. Videolla elokuvayleisöä kehotettiin sulkemaan puhelin elokuvan ajaksi.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: MTV julkaisi 24. syyskuuta 2014 verkkosivuillaan ensimmäisenä mediana elokuvan trailerin sekä virallisen nimen.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text:
Jiri on perustanut lomasaarelle kesäbaarin, jonne hän kutsuu ystävänsä viettämään viikonloppua. Hääristeilyllä aiemmin tapahtuneet (edellisessä elokuvassa) ikävyydet palaavat Pepin mieleen, kun käy ilmi, että Sampo Kaukovaaran sisko Aino on kesätöissä paikallisessa mökkikylässä. Lisäksi saarella tapahtuvien outojen asioiden myötä Peppi tajuaa, etteivät ikävyydet olleet vielä päättyneet.
Ennen elokuvan ensi-iltaa järjestettiin 11:llä paikkakunnalla kiertänyt fanikiertue, jossa elokuva esitettiin katsojille ennakkoon ja katsojat pääsivät tapaamaan elokuvan näyttelijöitä. Kiertuen ennakkonäytökset olivat loppuunmyytyjä.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Elokuvan kävi katsomassa ensi-iltaviikonlopun aikana 16 117 katsojaa ja se oli viikonlopun katsotuin elokuva Suomen elokuvateattereissa. Ennakkonäytökset mukaan lukien elokuvan on nähnyt 74 636 katsojaa.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Elokuva on saanut edeltäjänsä tavoin kriitikoilta huonon vastaanoton. Elokuvalehti Episodi antoi sille yhden tähden, verkkosivusto Dome.fi ei antanut sille yhtään tähteä. Myös muissa arvioissa elokuva on arvioitu pääosin yhden tähden arvoiseksi.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Helsingin Uutiset sanoo elokuvan näyttelijätyön ja dialogin olevan ”kömpelöä” ja ”jäykkää”. Myös elokuvalehti Episodi kritisoi elokuvan dialogia sekä sen ”kliseistä juonta”. Verkkosivusto Dome.fi:n arvostelijan Aki Lehden mukaan elokuvan katsominen on sen katsojalle kidutusta. Lehti kehuu elokuvan ammattimaista kuvausta ja leikkausta, mutta sen käsikirjoituksessa ei Lehden mukaan ole ”yhtään mitään järkeä”. Helsingin Sanomien Nyt-liitteen arvostelija moittii elokuvaa huonoimmaksi valkokankaalta näkemäkseen ja pitää käsittämättömänä miten ”tiedossa olevalle isolle uskolliselle yleisölle tehdään näin amatöörimäistä jälkeä”.


title: Nightmare 2 – Painajainen jatkuu

text: Iltalehden toimittaja Tuomas Riskalan mukaan elokuva on ”mahdollisesti Suomen historian huonoin elokuva” sekä tehty testaamaan kuinka huonon elokuvan voi kannattavasti tehdä.


title: Sermon of Mockery

text: Sermon of Mockery on yhdysvaltalaisen death metal -yhtye Pyrexian esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 1993 levymerkillä Drowned Productions.


title: Sermon of Mockery

text: Vuonna 1999 Pathos Productions julkaisi albumin uudelleen. Uusintapainos sisältää yhtyeen demon "Liturgy of Impurityn" kappaleet.


title: Sermon of Mockery

text: Kaikki kappaleet säveltänyt Pyrexia sekä sanoittanut Darryl Wagner.


title: Lainvalmistelukunta

text: Lainvalmistelukunta oli Suomessa valtionhallinnon toimielin, jonka tehtävänä oli valmistella esityksiä laeiksi ja asetuksiksi.


title: Lainvalmistelukunta

text: Suomeen määrättiin perustettavaksi vuonna 1884 asetuksella ”lainvalmistelukunta”-niminen pysyvä valtionlaitos laki- ja asetusehdotusten laatimista varten sekä yleisen että hallinnollisen lainsäädännön alalta. Vuonna 1917 annetun asetuksen mukaan lainvalmistelukunnan jäsenet määrättiin kolmeksi vuodeksi kerrallaan.


title: Lainvalmistelukunta

text: Lainvalmistelukunta kuului oikeusministeriön valvonnan alle ja työskenteli osastoina, joihin kuhunkin kuului yksi vanhempi ja yksi nuorempi jäsen. Osasto valmisteli lakiesitykset vanhemman jäsenen johdolla.


title: Lainvalmistelukunta

text: Kun lakiehdotus oli valmistunut, osaston piti ilmoittaa siitä valtioneuvostolle, joka, jos katsoi tarpeelliseksi, asetti edelleen asiaa käsittelemään komitean, jossa osaston vanhempi jäsen toimi puheenjohtajana ja nuorempi sihteerinä ja jonka tekemän ehdotuksen pohjalta osasto valmisti lakiehdotuksen lopulliseen muotoon. Muussa tapauksessa osasto saattoi asian käsittelyn päätökseen ilman komiteakäsittelyä. Tarpeen vaatiessa valtioneuvosto määräsi, että jonkin asian valmistelemisessa oli oltava osallisena usempia jäseniä kuin kaksi.


title: Lainvalmistelukunta

text: Lainvalmistelukunnassa oli viisi osastoa vuonna 1936. Osastoja kutsuttiin myös jaostoiksi.


title: Lainvalmistelukunta

text: Muun muassa Suomen ensimmäinen tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg toimi presidenttikautensa jälkeen lainvalmistelukunnan kolmannen jaoston vanhempana jäsenenä kaksikymmentä vuotta vuosina 1926–1946.


title: Hatred, Anger and Disgust

text: Hatred, Anger and Disgust on yhdysvaltalaisen death metal -yhtyeen Pyrexian EP-levy. Se ilmestyi vuonna 1995 Mockery Recordsin julkaisemana tuhannen kappaleen rajoitettuna painoksena.


title: Hatred, Anger and Disgust

text: Albumi on ensimmäinen, jolla laulajana toimii Keith DeVito.


title: Loihtiminen

text: Loihtiminen oli aiemmin Suomessa vuoden 1889 rikoslaissa mainittu rikos.


title: Loihtiminen

text: Rikoslaissa säädettiin, että ”joka maksusta harjoittaa tietäjäntointa, loihtimista tahi muuta senkaltaista taikausta, vetäköön sakkoa [enintään kaksisataa markkaa].” Tämä pykälä kumottiin vuonna 1998.


title: Wings (kappale)

text: Wings on brittiläisen Birdyn elokuussa 2013 julkaistu single. Se on ensimmäinen single hänen samana vuonna julkaistulta "Fire Within" -albumilta. Musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin elokuussa 2013.


title: Inkeri Venho

text: Inkeri Venho (s. 4. huhtikuuta 1988) on suomalainen koripalloilija. Takamiehenä pelaava Venho on BC Nokian kasvatti. Hän on pelannut SM-sarjassa neljänä kautena.


title: Inkeri Venho

text: Venho pelasi BC Nokiassa yksittäisiä naisten SM-sarjan otteluita kolmella eri kaudella vuosina 2004–2008. Vakituiseksi joukkueen pelaajaksi hän nousi Nokian pelatessa I-divisioonaa vuosina 2010–2012 ja jälleen SM-sarjaa kaudella 2012–2013. Kaudeksi 2013–2014 Venho siirtyi pelaamaan I-divisioonan Tampereen Pyrintöön.


title: Suoritinkanta

text: Suoritinkanta on tietokoneen emolevyssä oleva muovinen osa, joka mekaanisesti yhdistää suorittimen tietokoneen emolevyyn. Tämän ansiosta suoritin on helppo asentaa tai vaihtaa.


title: Suoritinkanta

text: Suoritinkanta, toisin kuin emolevyn muut liittimet (esimerkiksi PCI, PCI-E, AGP, SATA), mahdollistaa prosessorin asentamisen ilman voimankäyttöä. Tämä on tärkeää koska prosessorin pinnit vääntyvät helposti. Suorikannan mekaaninen toteutus vaihtelee hieman. LGA () -tyyppisissä suoritinkannoissa pinnit ovat kiinni suoritinkannassa ja PGA () -tyyppisissä pinnit ovat kiinni prosessorin pohjassa. Kannasta riippuen suoritin lukitaan paikoilleen joko sen päälle tulevalla metallikehyksellä, tai sillä että suoritinkannan sisällä oleva mekanismi puristaa sen kiinni prosessorin pohjassa oleviin pinneihin.


title: Suoritinkanta

text: Suoritinkannassa ja suorittimessa on usein kulmassa merkintä, josta näkee että prosessori on oikein päin. Joissain tapauksissa suorittimen päälle tuleva jäähdytyssiili kiinnitetään suoritinkantaan.


title: Suoritinkanta

text:
1980-luvulla "Dual in-line package" (lyh. DIP tai DIL) kantoja käytettiin joillekin prosessoreille kuten Motorola 68000.
Myös kantatyyppejä kuten PLCC ja CLCC on käytetty aiemmin.


title: Suoritinkanta

text: Suoritinkantoja käytetään pöytätietokoneissa ja palvelimissa, koska ne mahdollistavat suorittimen helpon vaihdon. Kannettavissa tietokoneissa suoritin on yleensä vähemmän tilaa vaativa pintaliitoskomponentti.


title: Type 80

text: Type 80 "(ZTZ-80)" on Kiinassa valmistettu taistelupanssarivaunu. Sitä on käyttänyt Kiinan Kansanvapautusarmeija (PLA) ja Sudan.


title: Type 80

text: Vaunutyypin seuraaja oli Type 85 ja edeltäjiä esimerkiksi Type 59 ja Type 69/79, jotka pohjautuvat melko pitkälle T-55:n ja T-62:n konstruktioon. Type 80 sai NBC-suojajärjestelmän joukkotuhoaseita vastaan, ja sen panssaria voidaan vahvistaa komposiittilevyillä. Vaunutyypin runkoratkaisu on uusi, pääase entistä järeämpi ja vaunun ammunnanhallinta moderni ja tietokoneavusteinen ja palonsammutusjärjestelmä yhtenäinen.


title: Type 80

text: Vaunumiehistö oli nelihenkinen, sillä vaunutyyppi tarvitsi ammusten lataajaa. Ampuja istuu rungossa edessä vasemmalla, muut miehistön jäsenet ovat torniin sijoitettuna. Tykki on 105 mm vahvuinen. Apuaseet ovat tykin putken suuntainen 7,62 mm ja 12,7 mm (ilmatorjuntaa varten käytettävä) konekiväärit. Dieselmoottorissa on mekaaninen ahdin, ja V-12-mallisena voimalaitteena se antoi 730 hevosvoiman eli 544 kW:n tehon (sama moottorityyppi kuin Type 85:ssä). Tienopeudeksi saavutettiin enimmillään, kohtuulliseksi suoritusarvoksi katsottava 60 km/h. Taistelumassa on 38 tonnia ja toimintasäde 570 km. Vaunun vaihteisto oli manuaalinen. Snorkkelin avulla Type 80 kykenee syväkahlaukseen.


title: Randstad Holding

text: Randstad Holding NV on alankomaalainen henkilöstöpalvelualan konserni, jolla on toimintaa 40 maassa. Randstad Holdingin perusti Frits Goldschmeding, joka on edelleen myös suurin yksittäinen osakkeenomistaja.


title: Randstad Holding

text: Randstad Holding perustettiin vuonna 1960 nimellä Uitzendbureau Amstelveen ja nykyisen nimensä se otti käyttöön vuonna 1964. Randstad listautui Amsterdamin pörssiin vuonna 1990. Yhtiön perustaja ja toimitusjohtaja Frits Goldschmeding jäi eläkkeelle vuonna 1998. Vuosituhannen vaihteeseen mennessä Randstad oli laajentunut maailmanlaajuisesti yritysostojen kautta ja vuonna 2007 sillä oli toimintaa 20 maassa.


title: Randstad Holding

text: Randstad osti vuonna 2016 yhdysvaltalaisen rekrytointipalvelu Monster Worldwiden 429 miljoonan dollarin kauppahinnalla.


title: Jukka Hautamäki

text: Jukka Hautamäki (s. 1971 Oulu) on suomalainen kuva- ja mediataiteilija. Hautamäki työskentelee Helsingissä. Hän käyttää työskentelyssään kulutustavaroita, elektroniikkaa, ääntä, valoa ja videota. Ääni ja kuva(llisuus) tukevat kokonaisuutta, joka on usein installaatiomainen. Ilmaisun painotus on usein materiaalien dekontekstualisoinnissa, teoksien keskinäisessä vuorovaikutuksessa ja kokonaistunnelmassa.


title: Jukka Hautamäki

text: Hautamäki valmistui medianomiksi Turun ammattikorkeakoulun taideakatemian Digital Arts -koulutusohjelmasta 2005, mitä ennen hän opiskeli myös taidekorkeakoulussa Saksan Bremenissä ja tietotekniikkaa Turun yliopistossa. Hän on valmistunut Kuvataiteen maisteriksi Taideyliopistosta 2014.


title: Jukka Hautamäki

text: Hän debytoi kuvataiteilijana Nuoret 2003 -näyttelyssä Taidehallissa, Helsingissä. Hautamäen teoksia on ollut esillä yksityis- ja ryhmänäyttelyissä Suomessa ja ulkomailla, mm. Forum Box, Sculptor, Huuto, MUU Galleriassa Helsingissä, Skaftfellissä Islannissa, Baltic Biennaalissa Pietarissa ja Avatar Centerissä Quebecissa.


title: Jukka Hautamäki

text: Hän on työskennellyt suomalaisen taiteen tunnettavuuden edistämiseksi perustetun Finnish Cultural Instituten residenssissä New Yorkissa. Hän oli mukana Suomen taiteilijaseuran Taiteilijat 2010 -näyttelyssä.


title: System of the Animal

text: System of the Animal on yhdysvaltalaisen death metal -yhtyeen Pyrexian toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1997 levymerkillä Serious Entertainment.


title: System of the Animal

text: Pathologically Explicit Recordings julkaisi albumin uudelleen vinyylinä vuonna 2012 bonuskappaleella varustettuna.


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Lennätinsääntö oli aiemmin Suomessa voimassa ollut säädös, jossa säädettiin Suomen sisäisestä lennätinliikenteestä. Se annettiin 11. maaliskuuta 1922.


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Jokaisella oli oikeus säädetystä maksusta lähettää sähkösanomia yleistä lennätinliikennettä varten luovutetuilla lennätinlinjoilla ja samaa tarkoitusta varten järjestettyjen lennätinasemien välityksellä. Sähkösanomia otettiin vastaan lennätintoimistoissa joka päivä, myöskin pyhä- ja juhlapäivinä, sitä varten määrättyinä aikoina. Sähkösanoman lähettäjällä oli oikeus lähettää sähkösanomansa lennätintoimistoon myöskin postitse. Lähettäjän ja lennätintoimiston välillä tehdystä sopimuksesta voitiin lähetettävät sähkösanomat vastaanottaa lähettävältä puhelimitse tästä suoritettavaa lisämaksua vastaan.


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Lennätinhallinto ei vastannut vahingosta tai haitasta, joka saattoi aiheutua sähkösanoman väärin antamisesta, katoamisesta tai myöhästymisestä.


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Sähkösanomat jaettiin seuraaviin luokkiin:


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Yksityinen sähkösanoma voitiin laatia joko selvällä kielellä tai salakielellä. Salakieli voi olla joko sovittua kieltä tai salamerkkikieltä. Jokaista näistä kielistä voi samassa sähkösanomassa käyttää joko yksinään tai yhdessä muitten kielten kanssa.


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Sähkösanomat lähetettiin seuraavassa järjestyksessä:


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Yksityisen sähkösanoman lähettäjä voi saada sähkösanoman lähetetyksi ja osoitepaikassa perille toimitetuksi etuoikeutta nauttien kirjoittamalla sähkösanoman osoitteen edelle maksunalaisen merkinnän ”Pikasanoma” tai lyhennettynä  = D =  sekä suorittamalla siitä erikseen säädetyn maksun.


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Lehtisähkösanomiksi luettiin sellaiset, alennetusta maksusta lähetettävät sähkösanomat, jotka sisälsivät sanomalehdissä julkaistavaksi tarkoitettuja poliittisia, kaupallisia ja muita samankaltaisia uutisia ja tiedonantoja.


title: Lennätinsääntö Suomessa

text: Osoitetoimiston oli toimitettava sähkösamoma siinä olevan ohjeen mukaan joko saajan asuntoon taikka jätettävä postiin sen perille toimitettavaksi taikka toimitettava se puhelimitse tai pikalähetillä saajalle. Jos sähkösanoma oli ilmoitettu noudettavaksi lennätintoimistosta, pidettiin sitä siellä saajan noudettavana. Sähkösanoma toimitettiin ilman lisämaksua saajan asuntoon, kun tämä sijaitsi kaupungin tai kauppalan alueella, tai maalla enintään yhden kilometrin päässä lennätintoimistosta.


title: Seth Meyers

text: Seth Adam Meyers (s. 28. joulukuuta 1973 Bedford, New Hampshire) on yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko, käsikirjoittaja ja tuottaja.


title: Seth Meyers

text: Meyers oli huippusuositun "Saturday Night Live" -viihdeohjelman vakionäyttelijöitä vuodesta 2001 vuoteen 2014, ja toimi myös sarjan käsikirjoittajana.


title: Seth Meyers

text: Meyers korvasi vuonna 2014 toisen SNL-veteraanin Jimmy Fallonin NBC-kanavan "Late Night" -talk show’n juontajana. Fallon siirtyi samalla kanavan sisällä Jay Lenon paikalle "The Tonight Show’n" juontajaksi. Meyersin isännöimän "Late Night with Seth Meyersin" ensimmäinen jakso esitettiin NBC-kanavalla 24. helmikuuta 2014.


title: Seth Meyers

text: Meyers meni kihloihin pitkäaikaisen tyttöystävänsä, ihmisoikeusasianajaja Alexi Ashen kanssa heinäkuussa 2013. Pari meni naimisiin Martha’s Vineyardilla 1. syyskuuta 2013.


title: Roosa Lukkarinen

text: Roosa Karoliina Lukkarinen (s. 29. huhtikuuta 1992) on suomalainen koripalloilija. Takamiehenä pelaava Lukkarinen on Catz Lappeenrannan kasvatti. Hän on voittanut kaksi Suomen mestaruutta ja yhden Suomen cupin.


title: Roosa Lukkarinen

text: Lukkarinen nousi Lappeenrannan Catzin edustusjoukkueeseen kaudella 2009–2010. Seuranneella kaudella hän ei pystynyt pelaamaan leikkaukseen johtaneen polvivamman ja siitä seuranneen yhdeksän kuukauden pelikiellon vuoksi. Lukkarinen voitti Catzissa Suomen mestaruuden kausilla 2009–2010 ja 2011–2012 sekä Suomen cupin vuonna 2012.


title: Roosa Lukkarinen

text: Kaudeksi 2012–2013 Lukkarinen muutti pääkaupunkiseudulle opintojen perässä ja edusti kauden verran Keravan Kori-80:aa. Hän kirjautti kauden aikana pääsarjauransa parhaat tilastolukemat, 8,9 pistettä ja 5,4 levypalloa ottelua kohden.


title: Roosa Lukkarinen

text: Syksyllä 2013 Lukkarinen siirtyi edustamaan I-divisioonassa pelannutta Tampereen Pyrintöä. Hän pelasi kauden 10,0 pisteen ja 6,6 levypallon keskiarvoilla. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi I-divisioonajoukkue Joensuun Katajaan.


title: Roosa Lukkarinen

text: Lukkarinen lähti Katajasta kauden 2015–2016 jälkeen. Hän siirtyi kaudeksi 2016–2017 takaisin pääsarjatasolle, Espoo Basket Teamiin.


title: Roosa Lukkarinen

text: Lukkarinen on kärsinyt useista loukkaantumisista: polvivammansa lisäksi hänen kätensä on murtunut ja nilkoissa on ollut myös ongelmia. Hän on pelannut urallaan 23 A-nuorten maaottelua.


title: Roosa Lukkarinen

text: Lukkarisen perheeseen kuuluvat äiti, isä, isosisko ja pikkuveli. Hän pelasi aikaisemmin myös jalkapalloa mutta luopui lajista polvivamman jälkeen. Lukkarinen kävi Kimpisen lukion urheilupainotteista linjaa ja opiskeli myös Laurea-ammattikorkeakoulussa rikosseuraamusalaa aikeenaan pääsy Tampereen poliisiammattikorkeakouluun.


title: Michael Carter-Williams

text: Michael Carter-Williams (s. 10. lokakuuta 1991 Hamilton, Massachusetts) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä.


title: Michael Carter-Williams

text: Ennen ammattilaisuraansa Carter-Williams pelasi yliopistokoripalloa Syracusen yliopiston joukkueessa.


title: Michael Carter-Williams

text: Useat yliopistojoukkueet olivat Carter-Williamsin perässä tämän valmistuttua lukiosta, ja hänelle tarjottiin stipendiä yhteensä yhdeksästä yliopistosta, muun muassa Notre Damesta, Boston Collegesta ja Florida Statesta. Carter-Williams päätyi lopulta valitsemaan kuitenkin Syracusen yliopiston.


title: Michael Carter-Williams

text: Ensimmäisellä yliopistokaudellaan Carter-Williamsilla oli suuria vaikeuksia mahtua pelaavaan kokoonpanoon, ja takamiehistä hänen edellään olivat Scoop Jardine, Brandon Triche ja Dion Waiters. Hän pelasi kauden aikana keskimäärin vain 10,3 minuuttia ottelua kohden. Carter-Williams harkitsi myös siirtymistä toiseen kouluun peliajan perässä, mutta päätti lopulta jäädä Jim Boeheimin valmentamaan joukkueeseen.


title: Michael Carter-Williams

text: Carter-Williams panosti kauden jälkeen kesällä kovasti kesäharjoitteluun, joka tuotti tulosta kentällä hänen toisella kaudellaan. Carter-Williams pelasi keskimäärin 35,2 minuuttia ottelua kohden, ja nousi yhdeksi maan parhaimmista pelintekijöistä. Syracuse selvisi hänen johdollaan NCAA:n lopputurnauksen "Final Fouriin", jossa joukkue hävisi Michiganin yliopistolle.


title: Michael Carter-Williams

text: Tappion jälkeen Carter-Williams ilmoitti jättävänsä väliin kaksi viimeistä yliopistokauttaan ja osallistuvansa kesän .


title: Michael Carter-Williams

text: Philadelphia 76ers varasi Carter-Williamsin NBA:n vuoden ensimmäisellä kierroksella, tilaisuuden 11. pelaajana.


title: Michael Carter-Williams

text: Carter-Williams nousi heti NBA-debyytissään otsikoihin, kun hän johdatti poikkeuksellisilla esityksillään 76ersin yllätysvoittoon kahden edelliskauden mestarista Miami Heatista. Carter-Williamsin tilastoiksi jäivät lopulta 22 pistettä, 12 syöttöä, seitsemän levypalloa ja yhdeksän pallonriistoa.


title: Michael Carter-Williams

text: Joulukuun alussa ottelussa Orlando Magiciä vastaan Carter-Williams teki ammattilaisuransa ensimmäisen tripla-tuplan. Myös Magicin tulokas Victor Oladipo onnistui ottelussa tripla-tuplassa, ja kaksikko teki täten NBA-historiaa ensimmäisinä samassa ottelussa saavutukseen kyenneinä tulokkaina.


title: Michael Carter-Williams

text: Carter-Williams valittiin tulokaskautensa jälkeen , vaikka 76ers voitti kauden aikana ainoastaan 19 ottelua; kolmanneksi vähiten seurahistoriassa.


title: Michael Carter-Williams

text: Kauden jälkeen Carter-Williams meni olkapääleikkaukseen, jonka vuoksi hän joutui jättämään väliin toisen kautensa alun. Carter-Williams siirtyi 19. helmikuuta 2015, kauden 2014–2015 siirtotakarajapäivänä, Milwaukee Bucksiin osana kolmen seuran välistä pelaajakauppaa. Bucks sai kaupassa Carter-Williamsin lisäksi Tyler Ennisin ja Miles Plumleen Phoenix Sunsista, 76ers Sunsin Los Angeles Lakersiltä aiemmin saaman ensimmäisen kierroksen varausvuoron ja Suns Brandon Knightin Bucksista.


title: Michael Carter-Williams

text: Kaudella 2016–2017 Carter-Williams edusti Chicago Bullsia, josta hän siirtyi kesällä 2017 Charlotte Hornetsiin. Kesällä 2018 hän siirtyi Houston Rocketsiin.


title: Michael Carter-Williams

text: Tammikuun 2019 alussa Carter-Williams siirtyi pelaajakaupassa Chicago Bullsiin, joka luopui hänestä välittömästi.


title: Evan Turner

text: Evan Marcel Turner (s. 27. lokakuuta 1988 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan heittävä takamies. Hän edustaa kaudella 2018–2019 NBA-liigassa pelaavaa Portland Trail Blazersia.


title: Evan Turner

text: Ennen ammattilaisuraansa Turner pelasi yliopistokoripalloa Ohion osavaltionyliopiston joukkueessa. Turner oli NBA:n vuoden toinen valinta, ja häntä ennen varattiin ainoastaan John Wall. Turner kaupattiin yhdessä Lavoy Allenin kanssa helmikuussa 2014 ensimmäisestä ammattilaisjoukkueestaan, Philadelphia 76ersista, Indiana Pacersiin. Tämän jälkeen hän on pelannut Boston Celticsissä ja vuodesta 2016 Portland Trail Blazersissa.


title: Evan Turner

text: Turnerilla on sponsorisopimus kiinalaisen urheiluvälinevalmistajan Li Ningin kanssa.


title: Pohjoismainen matkakortti

text: Pohjoismainen matkakortti oli aiemmin Suomessa käytössä ollut asiakirja, jolla Suomen kansalainen pääsi matkustamaan Pohjoismaihin.


title: Pohjoismainen matkakortti

text: Pohjoismaisesta matkakortista säädettiin asetuksella vuonna 1930. Samana päivänä annettiin asetus myös Suomen–Viron matkakortista.


title: Pohjoismainen matkakortti

text: Suomen kansalainen oli oikeutettu matkustamaan 1930-luvulla Ruotsiin, Norjaan, Tanskaan ja Islantiin sekä ulkomaanpassilla että pohjoismaisella matkakortilla.


title: Pohjoismainen matkakortti

text: Pohjoismaisen matkakortin antoi Suomen kansalaiselle sen paikkakunnan poliisiviranomainen, jossa asianomainen henkilö vakinaisesti asui. Matkakortti annettiin pyynnöstä vain henkilölle, joka oli tunnettu tai joka pystyi tyydyttävästi selvittämään henkilöllisyytensä. Matkakorttia oli henkilökohtaisesti pyydettävä. Matkakorttia ei annettu henkilölle, jolle vuoden 1927 passiasetuksen mukaan ei ollut lupa antaa esteettömyystodistusta ulkomaanpassin saamista varten.


title: Pohjoismainen matkakortti

text: Pohjoismainen matkakortti oli voimassa kuusi kuukautta kortin antamispäivästä lukien, eikä sen voimassaoloaikaa saanut pidentää. Jos pohjoismaisen matkakortin haltijan vaimo ja viittätoista vuotta nuoremmat lapset halusivat matkustaa matkakortin haltijan mukana, heidän nimensä oli merkittävä matkakorttiin.


title: Pohjoismainen matkakortti

text: Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Islannin kansalaiset olivat oikeutettuja saapumaan Suomeen pohjoismaisella matkakortilla ulkomaanpassin lisäksi. Tällainen matkakortti oikeutti enintään kolmen kuukauden yhtämittaiseen oleskeluun Suomessa. Jos matkakortin haltija halusi oleskella maassa pidemmän ajan, hänen oli hankittava itselleen oleskelukirja.


title: Suomen–Viron matkakortti

text: Suomen–Viron matkakortti oli Suomessa 1929–1940 käytössä ollut asiakirja, jolla Suomen kansalainen pääsi matkustamaan Viroon.


title: Suomen–Viron matkakortti

text: Suomen–Viron matkakortista säädettiin asetuksella vuonna 1930. Samana päivänä annettiin asetus myös pohjoismaisesta matkakortista.


title: Suomen–Viron matkakortti

text: Suomen kansalainen oli oikeutettu matkustamaan 1930-luvulla Viroon sekä ulkomaanpassilla että Suomen–Viron matkakortilla.


title: Suomen–Viron matkakortti

text: Matkakortin antoi Suomen kansalaiselle sen paikkakunnan poliisiviranomainen, jossa asianomainen henkilö vakinaisesti asui. Matkakortti annettiin pyynnöstä vain henkilölle, joka oli tunnettu tai joka pystyi tyydyttävästi selvittämään henkilöllisyytensä. Matkakorttia oli henkilökohtaisesti pyydettävä. Matkakorttia ei annettu henkilölle, jolle vuoden 1927 passiasetuksen mukaan ei ollut lupa antaa esteettömyystodistusta ulkomaanpassin saamista varten.


title: Suomen–Viron matkakortti

text: Suomen—Viron matkakortti oli voimassa kuusi kuukautta kortin antamispäivästä lukien, eikä sen voimassaoloaikaa saanut pidentää. Jos Suomen—Viron matkakortin haltijan vaimo ja viittätoista vuotta nuoremmat lapset halusivat matkustaa matkakortin haltijan mukana, heidän nimensä oli merkittävä matkakorttiin.


title: Suomen–Viron matkakortti

text: Viron kansalaiset olivat oikeutettuja saapumaan Suomeen Suomen—Viron matkakortilla ulkomaanpassin sijasta.


title: Meluaminen

text: Meluaminen oli aiemmin Suomessa vuoden 1889 rikoslain mukaan rikos.


title: Meluaminen

text: Vuoden 1889 rikoslaissa säädettiin, että jos joku meluamalla tahallansa häiritsee jonkin Suomessa tunnustetun, luvallisen tai suvaitun uskontokunnan jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta tahi uskonnonharjoitusta, on rangaistus vankeutta korkeintaan kuusi kuukautta tai sakkoa.


title: Meluaminen

text: Vuoden 1889 rikoslaissa säädettiin myös, että jos joku yleisellä tiellä, kadulla, kulkuväylällä tai muussa julkisessa paikassa, taikka julkisessa toimituksessa tahi yleisessä kokouksessa meluamalla tai kiroilemalla häiritsee rauhaa, häntä on rangaistava sakolla taikka vankeudella korkeintaan kolmeksi kuukaudeksi. Tämä pykälä kumottiin vuonna 1998.


title: Raittiuslautakunta

text: Raittiuslautakunta () on 1910-luvulta alkaen ollut Suomessa kunnallinen lautakunta, jonka tehtävänä on edistää raittiutta kunnassa. Lautakuntien perustaminen liittyi alun perin Suomen kieltolakiin.


title: Raittiuslautakunta

text: Vuonna 1919 säädettiin, että raittiuslautakunta muodostui kunnallisista raittiudenvalvojista silloin kun heitä oli asetettu kuntaan vähintään kolme. Kunnanvaltuusto määräsi heidän joukostaan puheenjohtajan.


title: Raittiuslautakunta

text: Vuosien 1922, 1928 ja 1932 raittiusasetusten mukaisesti kuntaan voitiin asettaa raittiuslautakunta. Kunnanvaltuusto valitsi lautakuntaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan vähintään kolme jäsentä ja tarpeellisen määrän varajäseniä. Jäsenistä puolet olivat velvollisia eroamaan vuosittain.


title: Raittiuslautakunta

text: Raittiuslautakunnan jäsenten tuli olla hyvämaineisia, elämässään nuhteettomiksi ja raittiiksi tunnettuja henkilöitä sekä vaalikelpoisia kunnan jäseniä. Raittiuslautakunnan jäseneksi ei voitu valita ketään ilman hänen suostumustaan. Lautakunta valitsi keskuudestaan vuosittain puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Puheenjohtajaksi valitun nimi, ammatti ja osoite oli viipymättä ilmoitettava sosiaaliministeriön raittiusosastolle ja paikkakunnan poliisiviranomaiselle.


title: Raittiuslautakunta

text: Raittiuslautakunnan tehtävänä oli:


title: Raittiuslautakunta

text: Raittiuslautakunnan jäsenillä oli valtuutenaan ote heidän valitsemisekseen tehdystä valtuuston päätöksestä, ja nämä valtuudet oli tarvittaessa esitettävä. Erityisestä virkamerkistä säädettiin erikseen.


title: Raittiuslautakunta

text: Raittiuslautakunnan puheenjohtaja ja jäsenet saivat toimestaan palkkiota valtuuston päätöksen mukaan. Valtuustolla oli myös valta harkita, maksettiinko jäsenille korvauksia matkakustannuksta.


title: Raittiuslautakunta

text: Valtuusto oli raittiuslautakuntaa kuultuaan oikeutettu kesken toimikautta erottamaan lautakunnan jäsenen, jos oli käynyt ilmi, että hän ei enää täyttänyt säädettyjä pätevyysehtoja tai jos hän muuten oli osoittautunut toimeen sopimattomaksi. Jos erotettu toimi raittiuspoliisina, päätöksestä oli viipymättä ilmoitettava maaherralle.


title: Raittiuslautakunta

text: Raittiustyöasetuksen mukaan raittiuslautakunnan tehtävät voidaan kunnassa antaa myös muun lautakunnan tai kunnanhallituksen hoidettavaksi.


title: Raittiuslautakunta

text: Raittiuslautakunnan tehtävät ovat seuraavat:


title: Raittiuspoliisi

text: Raittiuspoliisit () olivat 1920–1930-luvulla Suomen kunnissa toimihenkilöitä, jotka valvoivat väkijuomalain noudattamista.


title: Raittiuspoliisi

text: Raittiuspoliisin tehtävänä oli vuoden 1928 päätöksen ja 1932 asetuksen mukaisesti raittiuslautakunnan antamien ohjeiden mukaan, yhteistoiminnassa paikkakunnan poliisiviranomaisten kanssa, valvoa väkijuomista annetun lain ja sen nojalla annettujen säännösten noudattamista sekä tarpeen vaatiessa toimittaa etsintöjä.


title: Raittiuspoliisi

text: Raittiuspoliisien tuli olla hyvämaineisia, elämässään nuhteettomiksi ja raittiiksi tunnettuja henkilöitä.


title: Raittiuspoliisi

text: Raittiuspoliisin oikeuden toimittaa väkijuomalaissa mainittuja etsintöjä myönsi maaherra määräajaksi, enintään kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Tällaista oikeutta ei voitu kenellekään myöntää ilman hänen omaa suostumustaan.


title: Raittiuspoliisi

text: Raittiuslautakunnan, joka teki esityksen etsintäoikeuden myöntämisestä, tuli hankkia ja esitykseen liittää raittiuspoliisiksi ehdotetun henkilön papintodistus tai muu henkilötodistus sekä selvitys siitä, että hän täyttää vaaditut kelpoisuusehdot ja on muutenkin tehtävään sopiva. Kun maaherra oli myöntänyt etsintäoikeuden, hänen oli annettava siitä todistus raittiuspoliisille sekä tieto asianomaiselle raittiuslautakunnalle ja poliisiviranomaisille. Valtuutenaan raittiuspoliisilla oli maaherran antama todistus, joka oli tarvittaessa esitettävä.


title: Raittiuspoliisi

text: Raittiuspoliisit saivat toimestaan palkkiota valtuuston päätöksen mukaan. Valtuustolla oli myös valta harkita, maksettiinko raittiuspoliiseille korvauksia matkakustannuksta.


title: Raittiuspoliisi

text: Jos raittiuspoliisi käytti väärin etsintäoikeuttaan tai osoittautui sopimattomaksi toimeensa, maaherran oli peruutettava hänelle myönnetty etsintäoikeus. Tästä maaherran päätöksestä oli ilmoitettava viipymättä raittiuslautakunnalle ja poliisiviranomaisille. Päätös pantiin täytäntöön muutoksenhaun estämättä, ellei maaherra ollut toisin määrännyt.


title: Sukuunostettu maa

text: Sukuunostettu maa oli aiemmin Suomessa sellaista perimysmaata, jonka välittömästi olivat ostaneet joko vanhemmat lapsiltaan tai lapset vanhemmiltaan, taikka sellainen maa, joka oli tullut sukuunlunastetuksi sen jälkeen kun vanhemmat taikka lapset olivat maan myyneet. Tällainen maa oli sukuunlunastuksen alainen.


title: Sukuunlunastus

text: Sukuunlunastus tarkoitti aiemmin Suomessa kiinteän omaisuuden myyjän sukulaisten oikeutta lunastaa itselleen kiinteistö, jonka omistaja tahtoi luovuttaa vieraalle.


title: Sukuunlunastus

text: Valtiollinen vaikutusvalta ja valtiollisten oikeuksien saavuttaminen oli Ruotsissa ja Suomessa aiemmin ollut riippuvainen kiinteän omaisuuden omistamisesta. Jokaiselle suvulle oli tärkeää, että maaomaisuus säilyi suvussa.


title: Sukuunlunastus

text: Koska näkemys sukuunlunastamisen oikeudesta oli yhteiskunnassa vakiintunut, tämä heijastui myös lainsäädäntöön. Vuoden 1734 lain maakaaressa säädettiin sen mukaisesti, että lunastusoikeus kuului kaikille myyjän sukulaisille takenevassa ja etenevässä polvessa sekä sivusukulaisille aina neljänteen polveen.


title: Sukuunlunastus

text: Sukuunlunastus tuotti kuitenkin ongelmia, koska se aiheutti huomattavaa epävakautta kiinteän omaisuuden omistusoikeussuhteissa ja selvää vahinkoa niille, joilta kiinteistöt tämän oikeuden nojalla lunastettiin. Lainsäätäjä puuttui tähän asiaan säätämällä vuonna 1878 asetuksen, joka rajoitti sukuunlunastusoikeuden perimysmaahan antaen oikeuden ainoastaan myyjän lapsille ja vanhemmille. Samalla säilytettiin voimassa aiempi säännös siitä, ettei myyjän isä saanut lunastaa myyjän äidinpuoleista maata, eikä äiti isänpuoleista. Kuitenkin, jos isä peri lastensa äidinpuoleisen maan taikka äiti heidän isänpuoleisen maansa, ja tämä maa sitten myytiin, oli myyjän lähimmällä perillisellä oikeus lunastaa se sukuun.


title: Sukuunlunastus

text: 1900-luvulle tultaessa sukuunlunastusoikeus oli menettänyt kaikki edellytyksensä, ja se oli lakannut olemasta oikeutena.


title: Käräjähuone

text: Käräjähuone oli aiemmin Suomessa valtion kihlakunnanoikeuksien istuntoja varten varaama toimitila.


title: Käräjähuone

text: Kihlakunnanoikeuksien käräjähuoneista vuonna 1925 annetulla lailla lakkautettiin tammikuun 1. päivästä 1926 alkaen manttaaliin pannun maan omistajien velvollisuus käräjäkartanon rakentamiseen ja kunnossapitoon. Vuodesta 1926 alkaen käräjähuoneet hankittiin ja niitä pidettiin kunnossa valtion toimesta ja kustannuksella.


title: Käräjähuone

text: Käräjähuoneista annetussa asetuksessa säädettiin käräjähuoneistoista seuraavaa::


title: Käräjähuone

text: Jokaisessa käräjäkunnassa, missä valtio ei hankkinut pysyvää käräjähuoneistoa, oli huoneiston toimittaminen käräjien pitämistä varten tarjottava urakalle kruununvoudin toimesta enintään kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan.


title: Käräjähuone

text: Käräjähuoneistossa tuli olla riittävän avara istuntohuone, odotushuone käräjäyleisölle, oma huone oikeuden puheenjohtajalle sekä huone viralliselle syyttäjälle ja asianosaisten asiamiehille, paitsi jos maaherra oli harkinnut, että paikallisiin asunto-olosuhteisiin nähden pienempi käräjähuoneisto oli tyydyttävä. Se, joka otti pitääkseen käräjähuoneiston, oli velvollinen toimittamaan siihen tarpeellisen sisustuksen, lämmön ja valaistuksen sekä huolehtimaan sen siivouksesta.


title: Käräjähuone

text: Kruununvoudin tuli julkisella kuulutuksella jokaisessa käräjäkuntaan kuuluvassa kunnassa kehottaa niitä, jotka halusivat ottaa käräjähuoneiston pitämisen urakalle, 30 päivän kuluessa lähettämään kruununvoudille kirjalliset tarjouksensa. Kruununvouti lähetti tehdyt tarjoukset sekä muut asiassa kertyneet asiakirjat kihlakunnantuomarille lausunnon saamista varten. Sitten kun kihlakunnantuomari oli lähettänyt lausuntonsa, tuli kruununvoudin toimittaa asiakirjat oman lausuntonsa ohella maaherralle, joka ratkaisi asian ja määräsi kruununvoudin tekemään kirjallisen sopimuksen sen kanssa, jonka tarjous oli hyväksytty. Ellei hyväksyttävää tarjousta ollut tehty, oli maaherran harkinnan mukaan joko käräjähuoneiston pitäminen tarjottava uudelleen urakalle tai hankittava huoneisto muulla tavalla.


title: Kalastustorppa

text: Kalastustorppa oli aiemmin Suomessa maatilan alue, joka oli kalastuksen varassa elävän henkilön asuttavana.


title: Kalastustorppa

text: Kalastustorppien lunastamisesta vuonna 1924 annettu laki sääti kalastustorpista seuraavaa:


title: Kalastustorppa

text: Kalastustorpaksi katsottiin sellainen maatilan alue, joka kalastusoikeuksineen tilan yksityisellä tai siihen ja muihin tiloihin kuuluvalla vesialueella on pääasiallisesti kalastuksen varassa elävän henkilön vuokralla hallittavana ja asuttavana tai asuttavaksi aiottu.


title: Kalastustorppa

text: Tällaisen kalastustorpan haltija oli oikeutettu lunastamaan sen itsenäiseksi. Sen tilan omistajalla, johon torppa kuului, oli myöskin valta vaatia, että torpan haltijan oli lunastettava torppa. Tarpeelliseksi katsotun vuokra-alueiden järjestelyn yhteydessä voitiin torppa määrätä lunastettavaksi asianosaisten tahdosta riippumatta. Lunastusvaatimus oli tehtävä ennen vuokrasuhteen päättymistä.


title: Hampurin-Amerikan linja

text: Hampurin-Amerikan linja ("Hamburg-Amerika-linie", perustamisvaiheessa "Hamburg-Amerika-nische Paketfahrt-Aktien-Gesellschaft" eli Hapag) oli vuonna 1847 perustettu laivanvarustamo. Se oli Saksan vanhin ja suurimpia laivayhtiöitä, jolla ensimmäisen maailmansodan alkaessa oli 175 merialusta. Yhtiö oli kasvanut Albert Ballinin johdolla suuryhtiöksi. Toisen maailmansodan syttyessä Hapagilla oli 111 merialusta. Se kuitenkin menetti 170 alusta ensimmäisen maailmansodan päättäneessä Versaillesin rauhassa ja toisen maailmansodan kuluessa sille jäi jäljelle vain yksi alus.


title: Hampurin-Amerikan linja

text: Vuonna 1960 sen laivasto oli jälleen kasvanut 50 alukseen, joiden yhteiskantavuus oli 320 000 btn. Yhtiö liikennöi pääasiassa Amerikkaan, Australiaan ja Aasiaan. Henkiökuntaa sillä oli 4 967 ja osakepääoma oli 52,3 milj. Saksan markkaa.


title: Hampurin-Amerikan linja

text: Hapag fuusioitiin vuonna 1970 kilpailijansa Norddeutscher Lloydin kanssa, jolloin syntyi nykyinen Hapag-Lloyd.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Suomen kielessä käytetään latinalaista kirjaimistoa, johon on lisätty muutamia kirjaimia, joita latinassa ei ole. Kirjoitetun suomen kielen aakkosiksi ovat vakiintuneet seuraavat 29 (31) kirjainta aakkosjärjestyksessä:


title: Suomen kielen aakkoset

text: Š- ja Ž-kirjaimet kuuluvat suomen kielen oikeinkirjoitukseen, mutta niiden käyttö ei ole täysin vakiintunutta.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Suomen kielen kirjoitusjärjestelmä on melko foneeminmukainen eli fonemaattinen. Suurinta osaa foneemeista (puhutun kielen merkitystä erottava yksikkö) edustaa kirjoituksessa oma kirjainmerkkinsä. Kutakin foneemia vastaa yksi tai useampi äänne:


title: Suomen kielen aakkoset

text: Kirjaimia C, Q, W, X, Z, Ž ja Å tavataan sitaattilainoissa eli mukautumattomissa lainasanoissa sekä erisnimissä. Ne äännetään yleensä asianomaisen vieraan kielen mukaisina (ääntämyksestä katso kunkin kirjaimen artikkelia). Niiden äännearvo saattaa vaihdella, mutta usein ne edustavat sellaisia äänteitä tai äänneyhdistelmiä, jotka suomalaisissa sanoissa kirjoitetaan muilla kirjaimilla.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Aakkostosta puuttuu oma kirjainmerkki suomen äng-foneemille . Kaksoiskonsonantti kirjoitetaan "ng" ("kengät" ). Vierassanoissa esiintyvää lyhyttä -foneemia voi edustaa joko "ng" tai "g". Kirjainyhdistelmässä "nk" ("kenkä" ) esiintyvä /n/-foneemi lausutaan ŋ-äänteenä, joka on tässä yhteydessä "n":n allofoni.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Aakkostosta puuttuu oma kirjainmerkki myös glottaaliklusiilille , joka on puhutussa suomen kielessä konsonanttiäänne mutta ei foneemi.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Kirjaimet B, F, G (:n merkkinä) ja Š esiintyvät suomessa vain uudehkoissa lainasanoissa sekä slangisanoissa. Niiden edustamat äänteet eivät ole täysin kotoutuneet suomen foneemijärjestelmään.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Kirjaimilla Š ja Ž, joilla merkitään suhuäänteitä  ja , on erityisasema. Molemmat kirjaimet kuuluvat suomen oikeinkirjoitukseen, mutta ainoastaan -foneemin katsotaan kuuluvan suomen foneemijärjestelmään (eikä sekään ole täysin kotoutunut). Kirjainten käyttökään ei ole täysin vakiintunutta. Niiden kuvaamia äänteitä merkitään toisinaan myös yhdistelmillä "ch", "sh" tai "zh".


title: Suomen kielen aakkoset

text: Kirjaimet eivät aina tarkalleen vastaa ääntämystä, eikä kaikille suomen äänteille ole edes omaa kirjaintaan.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Eräät suomen foneemit voivat toteutua eli ääntyä useana selvästi erilaisena äänteenä eli allofonina. Mm. voi ääntyä soinnittomana  tai soinnillisena ; puolestaan voi ääntyä suhuässänä tai soinnillisena []:na. , ja ääntyvät toisinaan soinnittomina (, , ). Tällaiset äänne-erot eivät (yleensä) muuta sanan merkitystä, eikä niitä merkitä kirjoituksessa näkyviin.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Niin kutsuttua jäännöslopuketta (joka voi toteutua mm. glottaaliklusiilina) ei osoiteta millään kirjainmerkillä.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Assimilaatio – esimerkiksi sanoissa "onpa" ja "info" – on pääteltävä seuraavasta kirjaimesta.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Muissa kielissä käytettäviä kirjaimia (kuten Ü) tulisi Kielitoimiston mukaan mahdollisuuksien mukaan käyttää lainasanoissa ja varsinkin nimissä.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Aakkosjärjestys perustuu suomen kielessä historiallisista ja käytännön syistä ruotsin aakkosjärjestykseen. Se noudattelee yleistä latinalaisten kirjainten aakkosjärjestystä eräin poikkeuksin. Standardin SFS 4600 mukainen aakkosjärjestys on seuraava:


title: Suomen kielen aakkoset

text: W on viime aikoihin asti katsottu aakkosjärjestyksen kannalta samanarvoiseksi V:n kanssa. W on katsottu pelkästään V:n muunnelmaksi, jollaisena se esiintyy joissakin suomalaisissa nimissä (esim. Wirtanen) ja vanhoissa teksteissä, joissa se edustaa foneemia /v/. Aakkostusta on kuitenkin väljennetty siten, että V ja W voidaan monikielisissä luetteloissa aakkostaa myös erikseen. Tämä tapa on yleistynyt.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Kirjaimia Š ja Ž pidetään aakkostuksessa nykyään kirjainten S ja Z tarkkeellisina muunnelmina. Aiemmin ne katsottiin itsenäisiksi.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Suomalaiseen aakkostoon kuulumattomia kirjaimia varten on omat sääntönsä. Useimpia tarkkeellisia kirjaimia käsitellään vastaavien tarkkeettomien muunnelmina. É siis aakkostetaan kuten E jne. Poikkeuksia ovat D:n tavoin aakkostettavat Đ(đ) ja Ð(ð), Y:n tavoin aakkostettavat Ü ja Ű sekä Ö:n tavoin aakkostettavat Ő, Ø ja Õ. Ŋ-kirjain aakkostetaan kuten N.


title: Suomen kielen aakkoset

text: Ligatuurit aakkostetaan ”purettuina”: Æ aakkostetaan kuten "AE", Œ kuten "OE" ja ß kuten "ss". Kirjain Þ aakkostetaan kuten "TH". Esimerkiksi tanskalainen nimi "Mærsk" aakkostetaan suomalaisissa yhteyksissä siis kuten "Maersk".


title: Suomen kielen aakkoset

text: Yllä mainitut säännöt huomioon ottaen suomalainen aakkosjärjestys on seuraava:


title: Suomen kielen aakkoset

text: Sekaannusten välttämiseksi joissakin yhteyksissä, esimerkiksi porraskäytävien nimeämisessä, saatetaan suomalaisen aakkosjärjestyksen sijasta käyttää klassisen latinan aakkosjärjestystä: A, B, C, D, E, F, G, H, I, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, V, X, Y, Z. Tällöin järjestys jatkuu tarvittaessa Z:n jälkeen esimerkiksi AA, BB, CC, ei Å, Ä, Ö. Käytännössä esiintyy myös latinalaisen ja suomalaisen aakkoston sekamuotoja.


title: Uhtuan sissit

text: Syksyllä 1943 luutnantti Reino Ritolan sissikomppania iskee vihollisen tukikohtaan kaukana Vienassa.


title: Opastejärjestelmä

text: Opastejärjestelmä on kylttien, näyttölaitteiden, tienviittojen, merkkivalojen, merkkiäänien, karttojen yms. muodostama kokonaisuus, jonka tarkoitus on neuvoa tietä tai antaa muita ohjeita rakennuksessa, laitoksessa tai alueella vierailijalle. Loogisiksi ja yhtenäisiksi suunniteltuja opastejärjestelmiä tarvitaan laajoissa kohteissa kuten lentoasemilla, suurissa sairaaloissa tai metroverkostoissa. Opastejärjestelmiä ovat myös muun muassa tienkäyttäjille tarkoitetut liikennemerkit, kaupunkien katukyltit ja kauppojen valomainokset, käytäväopasteet ja hyllyjen tuote- ja hintamerkinnät.


title: Opastejärjestelmä

text: Opastejärjestelmän voidaan ajatella olevan eräänlainen ulko- tai sisätilan käyttöliittymä, jonka avulla tilan käyttäjä osaa liikkua alueella ja löytää etsimänsä. Opastejärjestelmä voi käyttää viestintämuotoinaan muun muassa tekstejä ja muita typografisia keinoja, piktogrammeja tai muita kuvia, värikoodeja, nuolia, eri tavoin vilkkuvia valoja, karttoja ja rakennusten pohjapiirroksia. Näkövammaisten opastamiseksi voidaan visuaalisten opasteiden lisäksi käyttää äänimerkkejä tai sokeainkirjoitusta.


title: Opastejärjestelmä

text: Opastejärjestelmät voivat olla myös tilapäisiä, kuten rakennustyömailla tai yleisötapahtumissa.


title: Opastejärjestelmä

text: Järjestelmään kuuluvat yksittäiset opasteet voidaan jakaa esimerkiksi


title: Opastejärjestelmä

text: Yksi tapa jakaa opasteet ryhmiin on niiden antaman informaation pohjalta esimerkiksi seuraavasti:


title: Opastejärjestelmä

text: Opasteiden suunnittelu on yksi informaatiomuotoilun alalaji, johon liittyy sekä arkkitehtuurin että graafisen suunnittelun piirteitä. Opastejärjestelmien suunnittelu tapahtuu usein samassa arkkitehtitoimistossa, joka suunnittelee itse rakennuksen tai alueen johon järjestelmää tarvitaan. Eräät arkkitehdit ja graafiset suunnittelijat ovat kuitenkin erikoistuneet nimenomaan opastejärjestelmien suunnitteluun, jolloin he toimivat arkkitehtien tai rakennuttajien alihankkijoina.


title: Opastejärjestelmä

text: Opastejärjestelmien suunnittelussa tärkeitä asioita ovat muun muassa


title: Opastejärjestelmä

text: Kylttien ja muiden opastejärjestelmän osien valmistajat vaihtelevat eri tekniikkaa käyttävistä kilpiverstaista valomainos- ja audiovisuaalisen tekniikan yrityksiin. Kilvet voidaan valmistaa esimerkiksi kaivertamalla, tarramuoveista tai erilaisista materiaalilevyistä leikkaamalla, maalaamalla tai erilaisin tulostus- ja painotekniikoin, kuten silkkipainon avulla. Saatavilla on myös valmiita kilpijärjestelmiä materiaaleineen, kiinnitystarvikkeineen ja työvälineineen. Kilpien valmistus on nykyisin pitkälle automatisoitua niin, että tietokoneet ohjaavat esimerkiksi kirjainmuotoja ja kuvioita leikkaavia laitteita vektorigrafiikkamuodossa laaditun tiedoston pohjalta.


title: Opastejärjestelmä

text: Lontoon metron opastejärjestelmä mainitaan usein esimerkkinä yhdestä ensimmäisistä laajoista opastesuunnitteluhankkeista. Sen keskeisiä osia ovat Harry Beckin 1930-luvulla suunnittelema Lontoon metrokartta ja opastekylttejä varten muotoiltu "Johnston"-kirjaintyyppi, josta Eric Gill kehitti suosituimpiin groteskifontteihin kuuluvan "Gill Sansin".


title: Opastejärjestelmä

text: Münchenin vuoden 1972 kesäolympialaisiin eri urheilulajeja kuvaavan piktogrammijärjestelmän suunnitteli saksalainen graafinen suunnittelija Otl Aicher.


title: Strangers in the Night

text: ”Strangers in the Night” (suom. "Muukalaiset yössä") on Bert Kaempfertin säveltämä musiikkikappale vuoden 1966 elokuvasta "Salainen tehtävä Lissabonissa". Laulun teki tunnetuksi Frank Sinatra samana vuonna. Sinatran nauhoitus palkittiin viidellä Grammy-palkinnolla. ”Strangers in the Night” jäi Sinatran ainoaksi rock and roll -aikakauden listaykköseksi.


title: Strangers in the Night

text: Suomeksi kappaleen on nauhoittanut Marton Garam vuonna 1966 Tuula Valkaman sanoittamana. Tapani Kansa nauhoitti oman suomennoksensa kappaleesta vuonna 1993.


title: Strangers in the Night

text: Ranskalainen säveltäjä Philippe Gérard nosti vuonna 1968 plagiarismikanteen Kaempfertia vastaan sanoen, että kappale perustuu hänen säveltämäänsä "Tango magique'iin", jonka Chappells julkaisi New Yorkissa vuonna 1953 nimellä ”Magic Tango”. Pariisilainen tuomioistuin kuitenkin hylkäsi syytteet kaksi vuotta kestäneen tutkimuksen jälkeen.


title: Mika Ketola

text: Mika Antero Ketola (s. 1. toukokuuta 1984 Forssa) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Altti Eskola. Kalevan kisoista Ketola on voittanut pronssia 200 metrin juoksussa vuonna 2008. Tämän lisäksi hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kisoista kaksi hopeaa ja kaksi pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksussa sekä hopeaa 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Sisäratojen SM-kilpailuista Ketola on voittanut 200 metrin juoksun pronssia vuonna 2011.


title: Jöri Kindschi

text: Jöri Kindschi (s. 8. lokakuuta 1986 Davos) on sveitsiläinen maastohiihtäjä.


title: Jöri Kindschi

text: Maastohiihdon maailmancupissa Kindschi kilpaili ensimmäisen kerran Kuusamossa marraskuussa 2006 sijoittuen perinteisen hiihtotavan sprintissä 66:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2008 oltuaan 28:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Düsseldorfissa joulukuussa 2011 oltuaan vapaan hiihtotavan sprintissä yhdeksäs. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa kuudenneksi Quebecin vapaan hiihtotavan sprintissä joulukuussa 2012.


title: Jöri Kindschi

text: Oslon MM-kilpailuissa 2011 Kindschi sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 38:nneksi ja parisprintissä 16:nneksi. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Kindschi sijoittui parisprintissä 15:nneksi Eligius Tamborninon kanssa.


title: Miika Takala

text: Miika Juhana Takala (s. 4. heinäkuuta 1978 Vähäkyrö) on suomalainen kestävyysjuoksija, joka edustaa Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Hänen valmentajanaan toimii Antero Liukkonen. Kalevan kisoissa Takala on voittanut 10 000 metrin juoksussa hopeaa vuonna 2008. Lisäksi hän on saavuttanut puolimaratonin SM-hopeaa vuosina 2012 ja 2015 sekä maratonilla SM-kultaa 2013, SM-hopeaa 2009 ja SM-pronssia 2017. Viestijuoksun SM-kisoissa Takala on ollut voittamassa kolmea pronssia 4 × 1 500 metrin viestijuoksussa, minkä lisäksi hänellä on maastojuoksun joukkuekilpailun kultaa vuodelta 2012 ja hopeaa vuodelta vuosilta 2011 ja 2013 ja pronssia vuodelta 2016.


title: Didrik Tønseth

text: Didrik Tønseth (s. 10. toukokuuta 1991) on norjalainen maastohiihtäjä.


title: Didrik Tønseth

text: Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2009 Tønseth saavutti hopeaa 7,5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja pronssia 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Nuorten MM-kilpailuissa Hinterzartenissa 2010 Tønseth voitti kultaa Norjan viestijoukkueen mukana. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän hiihti toisen osuuden kultaa voittaneessa Norjan viestijoukkueessa sekä sijoittui 30 kilometrin yhdistelmäkilpailussa neljänneksi ja 50 kilometrin perinteisen kilpailussa kahdeksanneksi. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa viides ja yhdistelmäkilpailussa kuudes. Lisäksi hän oli mukana voittamassa Norjalle viestikultaa. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän hiihti avausosuuden kultaa voittaneessa viestijoukkueesa.


title: Didrik Tønseth

text: Maastohiihdon maailmancupissa Tønseth kilpaili ensimmäisen kerran Otepäässä tammikuussa 2012 sijoittuen 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 17:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran La Clusaz'n 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa tammikuussa 2013 oltuaan neljäs. Samassa paikassa hän kuului viestin voittaneeseen Norjan joukkueeseen. Kolmen parhaan joukkoon Tønseth sijoittui ensimmäisen kerran Lillehammerissa joulukuussa 2013 oltuaan 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa kolmas. Joulukuussa 2014 Tønseth oli nopein Lillehammerin 3 päivän kiertueeseen kuuluneessa 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan takaa-ajossa ja voitti Davosin 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun. Kaudella 2015–2016 hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa yhdeksänneksi.


title: Didrik Tønseth

text: Tønseth kuului kaudella 2016–2017 Norjan voittoisaan viestijoukkueeseen La Clusaz'ssa. Kaudella 2018–2019 hän voitti Lillehammerin Nordic opening -tapahtuman ja oli kolmas Otepään 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa sekä Ulricehamnin 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.Tønseth seurustelee hiihtäjä Anne Kjersti Kalvån kanssa.


title: Sanni Klemelä

text: Sanni Klemelä (s. 7. maaliskuuta 1990) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Forssan Salamaa ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2007 lähtien toiminut Pekka Lehtinen. Kalevan kisoista Klemelä on voittanut 5 000 metrin juoksussa pronssia vuonna 2008. Lisäksi hän on saavuttanut maastojuoksun joukkuekilpailun hopeaa vuonna 2013 ja sisäratojen SM-kilpailuissa pronssia 3 000 metrin juoksussa vuonna 2009.


title: Arnold Wolfendale

text: Sir Arnold Whittaker Wolfendale (s. 25. syyskuuta 1927 Rugby, Warwickshire) on brittiläinen tähtitieteilijä ja Royal Societyn jäsen. Hän toimi Kuninkaallisena tähtitieteilijänä (Astronomer Royal) vuosina 1991–1995 ja European Physical Societyn puheenjohtajana 1999–2001.


title: Arnold Wolfendale

text: Wolfendalen perhe muutti Flixtoniin lähelle Manchesteria hänen ollessaan 18 kuukauden ikäinen. Hän kävi koulua Stretford Grammar Schoolissa Manchesterissa ja opiskeli myöhemmin Manchesterin yliopistossa. Siellä hän suoritti seuraavat tutkinnot: Bachelor of Science 1948, Doctor of Philosophy 1953 ja Doctor of Science 1970.


title: Arnold Wolfendale

text: Wolfendale toimi opetusvirassa Manchesterin yliopistossa 1951–1956 ja Durhamin yliopiston fysiikan professorina 1956–1992. Hän on toiminut myös Ceylonin ja Hongkongin yliopistoissa. Durhamissa hän oli laitoksen esimies ja jatkaa siellä yhä emeritusprofessorina.


title: Arnold Wolfendale

text: Wolfendale on tutkinut erityisesti kosmista säteilyä.


title: Arnold Wolfendale

text: Vuonna 1951 Wolfendale meni naimisiin Aydrey Darbyn kanssa, ja heille syntyi kaksospojat. Audrey Darby kuoli vuonna 2007.


title: Arnold Wolfendale

text: Wolfendale valittiin Royal Astronomical Societyn jäseneksi 1973 ja Royal Societyn jäseneksi 1977. Hän toimi Astronomer Royalina 1991–1995.


title: Arnold Wolfendale

text: Wolfendale lyötiin ritariksi vuonna 1995. Vuonna 1996 hänestä tuli kokeellisen fysiikan professori Royal Institution of Great Britainissa. Hänen mukaansa on nimetty luentosali Durhamin yliopiston uudessa Calman Learning Centressa. Hän on Bukarestin yliopiston kunniatohtori ja Bulgarian tiedeakatemian ulkomaalainen jäsen.


title: Marika Partinen

text: Marika Hennariikka Partinen (s. 20. tammikuuta 1990 Rautjärvi) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Joensuun Katajaa ja hänen valmentajanaan toimii Marjut Rita. Kalevan kisoista Partinen on voittanut pituushypyn pronssia vuonna 2008. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saavuttanut pronssia kolmiloikassa vuonna 2014 ja pituushypyssä vuonna 2018.


title: Seksuaalinen hyväksikäyttö

text: Seksuaalinen hyväksikäyttö on toimintaa, jossa suorittaja asemaansa hyväksikäyttäen taivuttaa uhrinsa sukupuoliyhteyteen tai ryhtymään muuhun seksuaalista itsemääräämisoikeutta olennaisesti loukkaavaan seksuaaliseen tekoon tai alistumaan sellaisen teon kohteeksi. Seksuaalista hyväksikäyttöä kutsutaan myös ahdisteluksi. Lyhytaikainen väkivaltaista seksuaalista hyväksikäyttöä kutsutaan raiskaukseksi.


title: Seksuaalinen hyväksikäyttö

text: Seksuaalinen hyväksikäyttö on rikos. Suomen rikoslain 20:5§ mukaan:


title: Seksuaalinen hyväksikäyttö

text:
Alle kuusitoistavuotiaista laki sanoo 6§:
Tästä laki sanoo 7§:


title: Seksuaalinen hyväksikäyttö

text: Puolison seksuaalinen hyväksikäyttö on perheväkivallan muoto.


title: Lasse Luotonen

text: Lasse Kalervo Luotonen (s. 16. kesäkuuta 1983 Pori) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edustaa Porin Yleisurheilua ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2002 lähtien toiminut Harri Huhtala. Kalevan kisoista Luotonen on voittanut moukarinheiton pronssia vuonna 2007.


title: Johanna Kykyri

text: Johanna Elisabet Kykyri (os. Kanala, s. 10. heinäkuuta 1980 Halsua) on suomalainen kestävyysjuoksija. Seuratasolla hän edustaa Kälviän Tarmoa. Kalevan kisoista Kykyri on voittanut 10 000 metrin juoksussa pronssia vuonna 2007. Lisäksi hän on saavuttanut kaksi SM-hopeaa puolimaratonilla sekä SM-kultaa maratonilla.


title: Pauliina Tuomaala

text: Pauliina Irmeli Tuomaala (s. 15. toukokuuta 1987 Juupajoki) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimii Jari Tuomaala. Kalevan kisoista Tuomaala on voittanut pituushypyn hopeaa vuonna 2007. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa ja kaksi pronssia pituushypyssä.


title: Minnamari Kuossari

text: Minnamari Kuossari (s. 6. marraskuuta 1988 Janakkala) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Janakkalan Janaa ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2006 lähtien toiminut Matti Yrjölä. Kalevan kisoista Kuossari on voittanut kuulantyönnön pronssia vuonna 2007.


title: Janakkalan Jana

text: Janakkalan Jana on Janakkalan kunnassa toimiva, vuonna 1929 perustettu urheilun yleisseura. Janassa on nykyisin kuusi lajijaostoa, jotka ovat alppihiihto, kuntoliikunta, maastohiihto, mäkihyppy, pesäpallo ja yleisurheilu. Jäseniä seuralla on nykyisin yli 700.


title: Janakkalan Jana

text: Hämeenlinnan Paukun naisten ja tyttöjen pesäpallojoukkueet siirtyivät Janakkalan Janan alaisuuteen syksyllä 2017. Muutoksen myötä Jana sai paikat naisten Ykköspesikseen ja B-tyttöjen Superpesikseen.


title: Töyhtöhelmikana

text: Töyhtöhelmikana ("Guttera pucherani") on helmikanoihin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan laajalta alueelta Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta.


title: Töyhtöhelmikana

text: Kooltaan töyhtöhelmikana voi kasvaa 50–54 cm pitkäksi. Yleisväritykseltään se on rinnastaan, vatsastaan, selästään ja siivistään musta tihein valkoisin pistein. Päälaella on mustista höyhenistä muodostunut töyhtö, muuten pää on höyhenistä paljas. "G. p. pucherani" -nimialalajin pään nahka on täysin punainen, muilla alalajeilla punaista väriä on päässä vähemmän ja pää on pääasiassa sinertävän harmaa. Alalajeilla "G. p. barbata" ja "G. p. verreauxi" on niskassa mustia höyheniä. Töyhtöhelmikana koiraat ja -naaraat eivät eroa toisistaan ulkonäkönsä perusteella. Nuoret töyhtöhelmikanat ovat väritykseltään ruskeampia ruskein raidon ja pilkuin.


title: Töyhtöhelmikana

text: Töyhtöhelmikanoja tavataan laajalta alueelta Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta. Sen elinympäristöä ovat metsien reunat, ainavihannat metsät ja jokivarsien tiheiköt. Töyhtöhelmikanaa tavataan aina 3 000 metrin korkeuteen saakka. Usein töyhtöhelmikanat liikkuvat pareittain tai pieninä tai suurina ryhminä. Lajin pesimäkausi kestää lokakuulta helmikuulle.


title: Esran ilmestys

text: Esran ilmestys, "Neljäs Esran kirja" (, ) tai "Latinalainen Esran kirja", on joissakin Raamatun versioissa esiintyvä apokalyptinen kirja, jota useimmat kristilliset kirkkokunnat pitävät apokryfisenä. Se sisältyy erillisenä liitteenä muun muassa katolisen kirkon käyttämään latinankieliseen Vulgata-käännökseen sekä joihinkin englanninkielisiin Raamatun versioihin. Suomenkielisessä Raamatussa sitä ei ole, eikä siitä ole olemassa virallisesti hyväksyttyä kirkollista suomennosta.


title: Esran ilmestys

text: Kirjasta ei ole säilynyt aramean- tai hepreankielisiä käsikirjoituksia, kreikaksikin vain katkelmia. Sen kaksi ensimmäistä ja kaksi viimeistä lukua tunnetaan vain latinalaisen tekstin perusteella, muu osa kirjasta on jo varhain käännetty monelle muullekin kielelle.


title: Esran ilmestys

text:
Esran kirjoista on eri kirkkokunnissa ja Raamatun eri käännöksistä käytetty vanhastaan eri nimiä ja järjestysnumeroita, jotka poikkeavat toisistaan siinä määrin, että ne voivat aiheuttaa runsaasti sekaannusta. Esran ilmestys esiintyy muun muassa Vulgatan liitteessä nimellä "Neljäs Esran kirja" ().
Kuitenkin englanninkielisissä Raamatuissa Heprealainen Esran kirja on nimeltään "Ezra" ja Kreikkalainen Esran kirja, sikäli kuin se niissä on mukana, yleensä "1. Esdras", ja Esran ilmestys vastaavasti "2. Esdras".


title: Esran ilmestys

text: Koska kirja jakautuu selvästi kolmeen osaan, nimitetään toisinaan vain sen 3–14. lukuja eli varsinaista Esran ilmestystä Neljänneksi Esran kirjaksi. Sen alkuun liitettyä johdanto-osaa eli lukuja 1–2 nimitetään tässä tapauksessa Viidenneksi ja loppulukuja 15–16 Kuudenneksi Esran kirjaksi., Vaihtelevista järjestysnumeroista aiheutuvan sekaannuksen välttämiseksi eräät nykyiset tutkijat ovat ehdottaneet Esran ilmestyksestä käytettäväksi nimeä "Latinankielinen Esran kirja".


title: Esran ilmestys

text: Kirja on luonteeltaan apokalyptinen. Se on kirjoitettu vuonna 70 tapahtuneen Jerusalemin piirityksen ja toisen temppelin tuhon jälkeen. Sen kirjoittaja pohtii, miksi Jumala oli sallinut tämän tapahtua. Kirjoittaja on rinnastanut oman aikansa tapahtumat noin 600 vuotta varhaisempaan, Nebukadressarin aikana tapahtuneeseen Jerusalemin ensimmäisen temppelin tuhoon ja sijoittanut kirjan tapahtumat fiktiivisesti sitä seuranneen Babylonin pakkosiirtolaisuuden aikaan.


title: Esran ilmestys

text: Kirjan alkuperäisessä juutalaisessa versiossa on ilmeisesti ollut vain luvut 3–14 eli varsinainen Esran ilmestys. Kristityt kirjoittajat ovat myöhemmin liittäneet siihen johdannon (luvut 1–2 eli ns. 5. Esran kirja) ja loppuosan (luvut 15–16 eli ns. 6. Esran kirja).


title: Esran ilmestys

text: Kirjassa kuvataan seitsemän näkyä, jotka Esran kerrotaan saaneen ollessaan vielä Babylonissa. Niistä kolme ensimmäistä on luonteeltaan dialogeja, jotka käsittelevät pahan ongelmaa ja teodikeaa. Ne alkavat kukin Esran rukouksella, johon enkeli vastaa, minkä jälkeen Esra valmistautuu uuteen näkyyn paastoamalla.


title: Esran ilmestys

text: Neljäs näky alkaa rukouksella, jossa Esra valittaa kansansa kyvyttömyyttä noudattaa lakia. Hän näkee näyn naisesta, jonka ainoa poika on kuollut omana hääpäivänään. Esra lohduttaa naista muistuttamalla Siionille koituneesta paljon suuremmasta onnettomuudesta. Tällöin Esra lohduttaa häntä ylösnousemuksen toivolla.


title: Esran ilmestys

text: Kolme viimeistä näkyä liittyvät lopun aikoihin.


title: Esran ilmestys

text: Kirjan alkuun lisätyissä kahdessa ensimmäisessä luvussa kuvataan Esran Jumalalta saamaa tehtävää, kahdessa viimeisessä taas luvataan, että Jerusalemin tuhonnut Rooma ei enää alista Jumalan kansaa vaan tuhoutuu, samoin kuin muun muassa Babylonialle ja Egyptille oli jo käynyt.


title: Esran ilmestys

text: Esran ilmestyksen luvut 3–14 on jo varhaiskristillisenä aikana käännetty muun muassa syyriaksi, koptiksi, etiopiaksi, arabiaksi, armeniaksi ja georgiaksi. Sen latinankielistä versiota ovat lainanneet muun muassa kirkkoisät Tertullianus, Cyprianus ja Ambrosius.


title: Esran ilmestys

text: Esran ilmestys luetaan Raamatun kaanoniin kuuluvaksi joissakin ortodoksisissa kirkoissa. Se sisältyy muun muassa muinaiskirkkoslaavin kieliseen kirkkoraamatuun ja Venäjän ortodoksisen kirkon Synodaalikäännökseen, mutta ei kreikankielisten kirkkojen Raamattuun. Myös Etiopian kirkko lukee sen Raamattuun kuuluvaksi.


title: Esran ilmestys

text: Katolinen kirkko ei pidä Neljättä Esran kirjaa eli Esran ilmestystä Raamatun kaanoniin kuuluvana. Kuitenkin se esiintyi keskiajalla monissa latinankielisissä Raamatun käsikirjoituksissa. Vuonna 1592 laaditusta Vulgatan Clementina-editioista lähtien se on tavallisesti painettu katolisten Raamattujen loppuosaan erityiseen liiteeseen, jossa ovat myös Manassen rukous ja Kolmas Esran kirja.


title: Esran ilmestys

text: Martti Luther ei pitänyt Esran ilmestystä minkään arvoisena. Hänen mukaansa siitä ei opi mitään, mitä ei voisi yhtä hyvin oppia Aisopoksen saduista tai vähempiarvoisestakin kirjasta. Hän ei ottanutkaan sitä mukaansa saksalaiseen raamatunkäännökseensä, ei edes siinä olevaan liiteosaan, johon hän sijoitti useat muut apokryfikirjat. Sen mukaisesti niitä ei ole koskaan ollut myöskään suomenkielisissä Raamatuissa silloinkaan, kun niissä ovat apokryfikirjatkin olleet mukana.


title: Esran ilmestys

text: Lutherin Raamatun tavoin myös englantilaisessa King James Biblessä apokryfikirjat sijoitettiin omaksi osastokseen, mutta Lutherista poiketen siinä myös Kreikkalainen Esran kirja ja Esran ilmestys ovat mukana, kuitenkin nimillä "1. Esdras" ja "2. Esdras". Anglikaanisen kirkon VI uskonartiklassa vuodelta 1562 nämä mainitaan sellaisten kirjojen luettelossa, joita "kirkossa luetaan sen vuoksi, että ne sisältävät oikeita elämänohjeita", mutta niillä ei perustella oppia. Vuonna 1822 Brittiläinen ja Ulkomainen Raamattuseura kuitenkin päätti jättää ne pois julkaisemistaan Raamatun painoksista ja olla tukematta muissakaan maissa sellaisten Raamattujen julkaisemista, joissa apokryfikirjat ovat mukana.


title: Esran ilmestys

text: Esran ilmestyksestä ei ole olemassa virallista suomennosta. Vuonna 1999 asetettu apokryfikirjojen käännöskomiteakaan ei sitä suomentanut.


title: Kemianteollisuus (järjestö)

text: Kemianteollisuus ry (, ) on kemianteollisuuden ja sen lähialojen elinkeino- ja työmarkkinapoliittinen toimialajärjestö, jonka tehtävänä on edistää sen jäsenten kilpailukykyä ja toimintaedellytyksiä ja jäsenten ja sidosryhmien välistä yhteistyötä. Kemianteollisuus ry kattaa kemian perusteollisuuden ja kemian tuoteteollisuuden eri toimialat, ja se on Elinkeinoelämän keskusliiton jäsenjärjestö. Kemianteollisuus ry:n toimisto sijaitsee Helsingissä osoitteessa Eteläranta 10.


title: Kemianteollisuus (järjestö)

text: Kemianteollisuus ry:n tehtävänä on edistää sen jäsenten kilpailukykyä ja toimintaedellytyksiä ja jäsenten ja sidosryhmien välistä yhteistyötä.


title: Kemianteollisuus (järjestö)

text: Kemianteollisuus ry:n toimitusjohtaja on ollut vuodesta 2009 Timo Leppä ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2017 Jari Rosendal, Kemira Oyj:n toimitusjohtaja.


title: Kemianteollisuus (järjestö)

text: Kemianteollisuus on yksi merkittävimmistä teollisuuden toimialoista Suomessa. Sen osuus Suomen teollisuustuotannosta ja teollisuuden tavaraviennistä on lähes viidennes. Kemianteollisuus työllistää Suomessa suoraan noin 34 000 henkilöä.


title: Kemianteollisuus (järjestö)

text: Kemianteollisuus ry on perustettu vuonna 1992, kun Kemian Keskusliitto ja Kemianteollisuuden työnantajaliitto yhdistyivät. Kemian Keskusliitto perustettiin vuonna 1943.


title: Kemianteollisuus (järjestö)

text: Lähde


title: Eva Vrabcová-Nývltová

text: Eva Vrabcová-Nývltová (s. 6. helmikuuta 1986 Trutnov) on tšekkiläinen kestävyysjuoksija ja uransa lopettanut maastohiihtäjä.


title: Eva Vrabcová-Nývltová

text: Hiihdon nuorten MM-kilpailuissa Strynissä vuonna 2004 Vrabcová-Nývltová oli mukana Tšekin hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa. Kranjissa vuonna 2006 Vrabcová-Nývltová saavutti hopeaa 5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja pronssia 10 kilometrin yhdistelmäkilpailussa. Vrabcová-Nývltová on osallistunut kuusiin aikuisten MM-kilpailuihin. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2005, Sapporon MM-kilpailuissa 2007 sekä Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän ei sijoittunut 30 parhaan joukkoon. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän oli 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 29:s ja parisprintissä 12:s Ivana Janečkován kanssa. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 hän oli 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa 26:s, parisprintissä 14:s Petra Novákován kanssa ja Tšekin viestijoukkueen mukana 12:s. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli 30 kilometrin perinteisen kilpailussa yhdeksäs, 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa kymmenes ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 23:s.


title: Eva Vrabcová-Nývltová

text: Vrabcová-Nývltová on osallistunut kolmiin talviolympialaisiin. Torinossa 2006 hän ei sijoittunut 40 parhaan joukkoon käymissään kilpailuissa. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli Tšekin viestijoukkueen mukana 12:s ja perinteisen hiihtotavan sprintissä 33:s. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui 30 kilometrin vapaan hiihtotavan yhteislähtökilpailussa viidenneksi, 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 11:nneksi, 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 21:nneksi ja viestissä kymmenenneksi.


title: Eva Vrabcová-Nývltová

text: Maastohiihdon maailmancupissa Vrabcová-Nývltová kilpaili ensimmäisen kerran Nové Městossa tammikuussa 2005 sijoittuen 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 54:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti tammikuussa 2010 sijoituttuaan Tour de Skin kokonaiskilpailussa sijalle 22. Seuraavana vuonna hän sijoittui Tour de Skissä 19:nneksi, ja vuonna 2012 18:nneksi. Hän oli Tour de Skillä 2014 kahdeksas ja 2015 kuudes, mikä on hänen paras sijoituksensa maailmancupin osakilpailussa. Yksittäisessä Tour de Skihin kuuluneessa kilpailussa hän on ollut niin ikään parhaimmillaan kuudes. Erillisissä maailmancupin kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan seitsemäs Oslon 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa maaliskuussa 2014. Vrabcová-Nývltová lopetti uransa maastohiihtohiihtäjänä vuonna 2015, mutta kilpaili vielä yhdessä Alpen Cupin osakilpailussa helmikuussa 2017.


title: Eva Vrabcová-Nývltová

text: Nykyään Vrabcová-Nývltová kilpailee kestävyysjuoksussa. Hänen ennätyksensä puolimaratonilla on 1.11.06 ja maratonilla 2.29.41. Amsterdamin EM-kisoissa 2016 hän sijoittui puolimaratonilla kahdeksanneksi ja Rion olympialaisissa maratonilla 26:nneksi. Maastojuoksun EM-kilpailuissa 2016 hän oli viidestoista. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui maratonilla 14:nneksi. Berliinin EM-kisoissa 2018 hän saavutti maratonilla pronssia.


title: Tatjana Stiffler

text: Tatjana Stiffler (s. 10. marraskuuta 1988) on sveitsiläinen maastohiihtäjä.


title: Tatjana Stiffler

text: Maastohiihdon maailmancupissa Stiffler kilpaili ensimmäisen kerran Otepäässä tammikuussa 2012 sijoittuen perinteisen hiihtotavan sprintissä 30:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupin henkilökohtaisissa kilpailuissa 22:nneksi Planican vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2016.


title: Britt Ingunn Nydal

text: Britt Ingunn Nydal (s. 10. marraskuuta 1989) on norjalainen maastohiihtäjä ja suunnistaja.


title: Britt Ingunn Nydal

text: Nydal saavutti hopeaa suunnistuksen nuorten MM-kilpailujen keskimatkalla vuonna 2009. Norjan viestijoukkueen mukana hän saavutti myös hopeaa.


title: Britt Ingunn Nydal

text: Maastohiihdossa Nydal saavutti Otepäässä järjestetyissä alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2011 hopeaa sekä perinteisen hiihtotavan sprintissä että 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa. Maastohiihdon maailmancupissa Nydal kilpaili ensimmäisen kerran Drammenissa maaliskuussa 2008 sijoittuen perinteisen hiihtotavan sprintissä 54:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti helmikuussa 2011 oltuaan Drammenin 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa 29:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupin henkilökohtaisissa kilpailuissa 25:nneksi La Clusaz'n perinteisen hiihtotavan yhteislähtökilpailussa tammikuussa 2013.


title: Tapani Hyvönen

text: Tapani Hyvönen (s. 6. kesäkuuta 1947 Sotkamo) on suomalainen muotoilija ja turkulaisen ED-Design-muotoilutoimiston toimitusjohtaja.


title: Tapani Hyvönen

text: Tapani Hyvönen opiskeli teollista muotoilua Teknillisessä korkeakoulussa, josta valmistui 1974. Kahta vuotta myöhemmin hän perusti oman Destem-muotoilutoimistonsa, joka 1990 fuusioitui Ergonomia Designin kanssa ja syntyi ED-Design, nykyisin yksi suurimmista muotoilutoimistoista Pohjoismaissa.


title: Tapani Hyvönen

text: Hyvönen on toteuttanut muotoiluprojekteja etenkin suomalaiselle elektroniikkateollisuudelle. Hänet palkittiin valtion taideteollisuuspalkinnolla 1984 ja valittiin vuoden teolliseksi muotoilijaksi 1991. Pro Finnish Design -palkinnon hän sai 1992.


title: Tapani Hyvönen

text: Tapani Hyvönen toimi kansainvälisen muotoilujärjestön ICSIDin hallituksessa 1999–2003 ja uudelleen vuodesta 2009. Ornamon puheenjohtaja hän oli 2010–2012. Suomalaisten muotoilukilpailujen ja -palkintojen lisäksi Hyvönen on toiminut tuomariston jäsenenä muotoilukilpailuissa Itävallassa, Saksassa, Intiassa, Japanissa, Singaporessa ja Hongkongissa.


title: Aviva

text: Aviva on brittiläinen monikansallinen vakuutusyhtiö, joka perustettiin kahden yhtiön fuusiossa vuonna 2000. Nykyisen nimensä yhtiö sai kaksi vuotta myöhemmin.


title: Aviva

text: Avivan päämaja sijaitsee Lontoossa, Englannissa. Yhtiö on maailman kuudenneksi suurin vakuutusyhtiö, ja sillä on noin 43 miljoonaa asiakasta 21 eri maassa. Vuoden 2011 lopussa Aviva työllisti maailmanlaajuisesti yhteensä 40 800 ihmistä.


Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinto on vuonna 1965 perustettu luovan ja esittävän säveltaiteen palkinto, jonka myöntää Pohjoismaiden neuvosto vuosittaisessa istunnossaan.


title: Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinto

text: Alun perin palkinto jaettiin joka kolmas vuosi pohjoismaiselle säveltäjälle. Vuodesta 1990 se on jaettu vuosittain, joka toinen vuosi jollekin elossa olevan säveltäjän teokselle (luova säveltaide) ja joka toinen vuosi esiintyjälle tai esiintyjäryhmälle (esittävä säveltaide). Ahvenanmaa, Färsaaret ja Grönlanti ovat voineet asettaa omia ehdokkaitaan vuodesta 1997.


text: Palkintosumma on 350 000 Tanskan kruunua (noin 47 000 euroa).


text: Lähde


title: Peter Pocklington

text: Peter Hugh Pocklington (s. 18. marraskuuta 1941 Regina, Saskatchewan) on kanadalainen liikemies.


title: Peter Pocklington

text: Pocklington muistetaan parhaiten NHL-jääkiekkojoukkue Edmonton Oilersin omistajana vuosina 1975–1998. Hänen aikakaudellaan seura voitti Stanley Cupin viidesti, ja joukkueessa pelasi Wayne Gretzkyn, Jari Kurrin ja Mark Messierin kaltaisia supertähtiä. Yksi Pocklingtonin kiistellyimmistä päätöksistä oli myydä lajin kirkkain tähti Gretzky Los Angeles Kingsiin elokuussa 1988.


title: The Marshall Mathers LP 2

text: The Marshall Mathers LP 2 on amerikkalaisen rap-artistin Eminemin kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 5. marraskuuta 2013. Albumi on jatkoa vuonna 2000 julkaistulle "The Marshall Mathers LP:lle". Eminem toi albumillaan uudelleen esiin alter egoaan Slim Shadya, joka oli vahvasti näkyvillä hänen ensimmäisillä albumeillaan. Levyn tärkeimmät tuottajat ovat jo aiemmin Eminemin levyjä tuottaneet Rick Rubin, Dr. Dre, No I.D. ja S1. "The Marshall Mathers LP 2" oli vuoden 2013 toiseksi eniten myydyin albumi ja tähän mennessä albumia on myyty yli 4,200,000 kappaletta.


title: The Marshall Mathers LP 2

text: Levyltä on julkaistu neljä singleä. Ensimmäiseksi julkaistiin elokuussa 2013 "Berzerk". Berzerk on ollut singleistä menestynein. Se nousi kolmannelle sijalle yhdysvaltalaisella Billboard Hot 100 listalla. Suomessa se oli parhaimmillaan latauslistan kahdestoista. Berzerkin musiikkivideolla esiintyvät cameorooleissa Kendrick Lamar, Kid Rock, Slaughterhouse, Mr. Porter, Yelawolf, Rick Rubin ja Paul Rosenberg.


title: The Marshall Mathers LP 2

text: Levyn toinen single on "Survival" (mukana Liz Rodrigues). Se soi "" -esittelyvideolla elokuussa ja julkaistiin singlenä 8. lokakuuta 2013. Kolmas single "Rap God" julkaistiin 14. lokakuuta 2013.


title: The Marshall Mathers LP 2

text: Levyn neljäs single on 28. lokakuuta julkaistu "The Monster", jossa on mukana myös pop-laulaja Rihanna. "The Monster" oli Suomessa latauslistan sijalla 15.


title: Elisa Kirvesniemi

text: Elisa Aino Johanna Kirvesniemi (s. 18. joulukuuta 1985 Rautjärvi) on suomalainen seitsenottelija. Hän on edustanut vuoteen 2012 asti Simpeleen Urheilijoita, vuosina 2013–2015 Helsingin Kisa-Veikkoja ja sen jälkeen Jyväskylän Kenttäurheilijoita. Kirvesniemi on saavuttanut Kalevan kisoissa seitsenottelun hopeaa vuonna 2006. Lisäksi hän on voittanut sisäradoilla viisiottelussa SM-hopeaa 2016 ja SM-pronssia vuonna 2008.


title: Elisa Kirvesniemi

text: Talvella 2008 Kirvesniemi sairastui vakavasti bakteerin aiheuttamaan verisairauteen. Hän joutui olemaan pois kilparadoilta yli kaksi vuotta ja teki paluun jälleen toukokuussa 2011. Kirvesniemi joutui jättämään kilparadat uudelleen kesällä 2012. Hän ei kilpaillut yli kolmeen vuoteen, kunnes teki paluun sijoittumalla hopealle moniotteluiden SM-hallikisoissa maaliskuussa 2016.


title: Elisa Kirvesniemi

text: Elisa Kirvesniemen vanhemmat ovat entiset huippuhiihtäjät Harri ja Marja-Liisa Kirvesniemi. Hänen sisarensa on hiihtäjä Anita Kirvesniemi.


title: Pauliina Aalto (kiekonheittäjä)

text: Pauliina Tuulikki Aalto (s. 22. lokakuuta 1980 Uusikaupunki) on suomalainen kiekonheittäjä. Hän edustaa Raision Kuulaa ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Mäkinen ja Janne Alin. Kalevan kisoista Aalto on voittanut kiekonheiton hopeaa vuonna 2005. Ennätyksekseen hän on heittänyt ulkona 52,86 metriä vuonna 2011 ja hallissa 48,04 metriä vuonna 2004.


title: Sienten biologia

text: Sienten biologia on vuonna 2013 ilmestynyt Gaudeamuksen julkaisema sieniä käsittelevä yleisteos, ensimmäinen suomenkielinen sienitieteen perusteos. Sen ovat toimittaneet Sari Timonen ja Jari Valkonen, ja kirjoittajina on suomalaisia asiantuntijoita.


title: Sienten biologia

text: Teos on tarkoitettu opiskelijoille, tutkijoille, biologian opettajille ja sienten harrastajille. Teoksessa käydään läpi perusasiat sienten monimuotoisuudesta, aineenvaihdunnasta, genetiikasta, toimintatavoista, ympäristövaikutuksista ja hyötykäytöstä. Ruokasienten ohella teoksessa esitellään esimerkiksi tauteja aiheuttavia sieniä, hajottajasieniä sekä hiivat ja homeet. Suomenkielisen sanaston lisäksi teoksessa on sienilajien taksonominen taulukko.


title: Sienten biologia

text: Kirjan toimittaja Sari Timonen on kertonut, että esimerkiksi sana "Neocallimastigomycota" saattoi karkottaa opiskelijoita, mutta nyt sillekin on selväkielinen vastine "pötsisieni". Sanastoa on ollut laatimassa 40 asiantuntija, jotka ovat jokseenkin yksimielisiä, eikä sanojen merkitysten tulkinta siten enää jää hämäräksi. Sanasto on liitetty myös kansalliseen tieteen termipankkiin, joka on vapaasti käytettävissä internetissä. Timonen korostaa, että kirja ei ole sienten tunnistusopas eikä se sisällä ruokareseptejä, mutta se tarjoaa tietoa pyykinpesuun, kasvien kasvatukseen ja kivihiiliesiintymien syntymiseen.


title: Sienten biologia

text: Kirjan toimittajista Sari Timonen on mikrobiekologian dosentti, ja hän toimii Helsingin yliopistossa mikrobiologian yliopistonlehtorina. Hän tutkinut sienijuuria 20 vuotta. Jari Valkonen on Helsingin yliopiston kasvitautiopin professori.


title: Tatu Pussila

text: Tatu Petteri Pussila (s. 25. toukokuuta 1982 Helsinki) on suomalainen kymmenottelija. Hän edustaa Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimii Ossi Helander. Kalevan kisoista Pussila on saavuttanut kymmenottelun hopeaa vuonna 2005. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuissa kultaa 60 metrin aitajuoksussa vuonna 2002, hopeaa pituudessa vuonna 2005 ja hopeaa seitsenottelussa vuonna 2005. Hän oli mukana myös alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa Grossetossa vuonna 2001, mutta joutui keskeyttämään ottelunsa toisena kilpailupäivänä. Pussila on valmistunut diplomi-insinööriksi Oulun yliopistossa.


title: Pete Maravich

text: Peter Press ”Pete” Maravich (22. kesäkuuta 1947 – 5. tammikuuta 1988) oli yhdysvaltalainen koripalloilija.


title: Pete Maravich

text: Maravich valittiin vuonna 1987 koripallon Hall of Fameen. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen lahjakkaimmista hyökkäyspään pelaajista ja yhtenä historian taitavammista pallonkäsittelijöistä.


title: Pete Maravich

text: Maravich menehtyi äkisti sydänvikaan vuonna 1988 pelatessaan koripalloa paikallisen kirkon salilla Pasadenassa, Kaliforniassa.


title: Marko Siurua

text: Marko Tapio Siurua (s. 24. joulukuuta 1977 Haukipudas) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edustaa Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimivat Matti Suorsa ja Pentti Kuukasjärvi. Kalevan kisoista Siurua on saavuttanut kaksi kolmiloikan pronssia, vuosina 2000 ja 2004.


title: Kristiina Ihamuotila

text: Kristiina Ihamuotila (o.s. Malmivuo, s. 7. helmikuuta 1939 Helsinki) on suomalainen tekstiilitaiteilija, joka tunnetaan ryijyistään sekä kirkkotekstiileistä ja muista julkisten tilojen teoksista.


title: Kristiina Ihamuotila

text: Ihamuotila pääsi ylioppilaaksi Helsingin Tyttönormaalilyseosta 1959 ja opiskeli 1960-luvulla Helsingin Käsityönopettajaopistossa ja Kreeta Pohjanheimon ohjauksessa Suomessa. Vuosikymmenen lopulla hän opiskeli kankaanpainantaa Cornellin yliopistossa New Yorkissa. Hänellä oli myös opetustehtäviä Cornellissa sekä Ithacassa sijainneessa aikuiskoulutuskeskuksessa.


title: Kristiina Ihamuotila

text: Kristiina Ihamuotilan puoliso on Helsingin yliopiston entinen rehtori ja kansleri Risto Ihamuotila. Marimekon toimitusjohtaja Mika Ihamuotila on heidän poikansa.


title: Mari Eide

text: Mari Eide (s. 18. marraskuuta 1989) on norjalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Øystre Slidre Idrettslag -seuraa.


title: Mari Eide

text: Maastohiihdon maailmancupissa Eide kilpaili ensimmäisen kerran Oslossa maaliskuussa 2010 sijoittuen vapaan hiihtotavan sprintissä 45:nneksi. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti joulukuussa 2010 oltuaan Düsseldorfin vapaan hiihtotavan sprintissä 24:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Liberecin vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2011 oltuaan kymmenes. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupin henkilökohtaisissa kilpailuissa kuudenneksi Milanon vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2012. Joulukuussa 2011 hän voitti Düsseldorfin vapaan hiihtotavan parisprinttikilpailun Maiken Caspersen Fallan kanssa.


title: Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista

text: Tämä on luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon nykyisistä seurakunnista, seurakuntayhtymistä ja kappeliseurakunnista. Entiset seurakunnat ovat sivulla Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon entisistä seurakunnista. Sarakkeissa on mainittu, minkä kunnan/kuntien alueella seurakunnat toimivat ja mihin hiippakuntaan ne kuuluvat. Vuoden 2018 alussa 24 seurakuntaa toimi useamman kuin yhden kunnan alueella. Vuoden 2019 alusta tällaisten seurakuntien määrä kasvaa 33:een, kaikkiaan kolmetoista kuntaa menettää oman evankelis-luterilaisen seurakuntansa.


text: Ruotsinkieliset seurakunnat on lueteltu ruotsinkielisen nimensä mukaisesti. Kaksikielisten seurakuntien osalta on mainittu sekä suomen- että ruotsinkielinen nimi.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kyytilaitos tarkoitti aiemmin Suomessa valtion ylläpitämää järjestelmää matkustajien ja postin kuljettamista varten. Kyytilaitoksista säädettiin vuoden 1918 kyytilaissa, joka oli voimassa vuoteen 1955 saakka. Sitä ennen kaikki manttaaliin pantu maa, jota ei erikseen ollut vapautettu, oli velvollinen tekemään hollikyytiä ja pitämään voimassa kyytilaitosta maalla.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Aiemmin kaikki manttaaliin pantu maa, jota ei erikseen ollut vapautettu, oli velvollinen tekemään hollikyytiä ja pitämään voimassa kyytilaitosta maalla. Vuoden 1920 alusta alkaen astui voimaan kyytilaki, joka siirsi kyyditysrasituksen valtion varoilla ylläpidettäväksi itsekannattavuuden pohjalta.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Vuoden 1920 alusta voimaan astuneen kyytilain mukaan kyytilaitoksen järjesti Suomessa pääasiallisesti valtio.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Lain mukaan Suomessa piti matkustajien ja postin kuljetusta varten olla tarpeelliset kyytilaitokset, jotka olivat joko kestikievaritaloja, kyytiasemia tai kyytipysäkkejä. Ne erosivat toisistaan niillä tarjottujen palvelujen mukaan. Matkustajan tuli maksua vastaan saada:


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kyytilaitokset määrättiin ja kyydinpito niissä järjestettiin vähintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Kyytilaitosten voimassa pitäminen ja kyyditys tarjottiin urakalle myös kolmeksi vuodeksi.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kyydinpitokautta edeltävänä vuonna, syyskuun kuluessa, piti kruununvoudin yhdessä jokaiseen kihlakuntaan kuuluvan kunnan tai kunnan osan valitseman edustajan ja asianomaisten kruununnimismiesten kanssa kokoontua siellä, missä maaherra määräsi, tekemään ehdotusta kyytilaitosten sijoittamisesta ja kyydityksen järjestämisestä.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Ehdotusta valmisteltaessa oli pidettävä huolta siitä, että kyytitoimi oli, mikäli mahdollista, saatava itsekannattavaksi. Ehdotukseen oli merkittävä:


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Jos kyytilaitosta tarvittiin ainoastaan jonakin vuodenaikana tai jos tehtyjen kyytien määrä vaihteli melkoisesti eri vuodenaikoina, oli ehdotus tämän mukaan soviteltava. Yhden tai useamman kokoukseen kutsutun poissaolo ei estänyt ehdotuksen tekemistä. Kaupungissa ehdotuksen tekeminen kuului maistraatin tehtäviin.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kokouksen jälkeen 45 päivän kuluessa ehdotus asiakirjoineen oli lähetettävä maaherralle. Kun maaherra oli tutkinut yhdellä kertaa kaikki hänelle lähetetyt ehdotukset, hän antoi asiassa päätöksensä, josta piti viipymättä toimittaa kuhunkin kuntaan tieto.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kun maaherran päätös oli saanut lainvoiman, oli maalaiskunnassa kruununnimismiehen ja kaupungissa maistraatin tarjottava kyytilaitosten pitäminen ja kyyditys huutokaupalla urakalle kussakin kunnassa viimeistään kesäkuun kuluessa urakan alkamista edeltävänä vuonna.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kun huutokauppa oli pidetty ja asianomaisen kunnan lausunnon tehdyistä tarjouksista saatu, huutokaupan toimittaja lähetti huutokaupassa pidetyn pöytäkirjan ja kunnalta saadun lausunnon sekä oman lausuntonsa maaherralle, joka urakkatarjoukset tutkittuaan otti kyytilaitoksiin hoitajat ja kyytiurakoitsijat sen mukaan kuin urakkatarjouksia voitiin hyväksyä.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kyytilaitoksista ja kyydityksistä johtuneet menot suoritettiin valtion varoista. Jollei maalla kyytilaitosta varten ollut saatavissa tarpeellisia asuin- ja ulkohuoneita, maaherran tuli, hankittuaan kustannusarvion ja muun tarpeellisen selvityksen, valtioneuvoston päätettäväksi alistettava, pitikö huoneet rakentaa yleisillä varoilla. Maanomistaja tai -haltija oli velvollinen antamaan rakentamiseen tarvittavan maan niin kuin kiinteän omaisuuden pakkolunastuksesta oli säädetty.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kyytilaitoksen isännälle ja kyytiurakoitsijalle tulevat korvaukset oli maalla kruununvoudin toimitettava ja kaupungissa asiasta huolehti maistraatti. Korvaukset oli maksettava puolivuosittain.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kyytilaitosta varten rakennetut huoneet oli pidettävä kunnossa kyytilaitoksen isännän kustannuksella sitten kun ne täysin valmiina oli annettu kyytilaitoksen isännän haltuun.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kestikievaritalossa piti matkustajien tarpeeksi aina olla varalla siistit ja lämpimät sekä ilmanvaihtolaitoksilla varustetut huoneet, sänkyjä makuuvaatteineen, liinavaatteita ja pöytäkaluja ynnä muita tarvittavia talouskaluja, ruoka-aineita, kynttilöitä ja polttopuita, kauroja tai ohria, heiniä ja olkia sekä talli ja kalustovaja. Taksa matkustajan suoritettavista hinnoista oli pidettävä vierashuoneessa esillä.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kyyditsevillä tuli kyydityksen toimittamista varten olla tarvittava määrä kelvollisia linjaalirattaita, tyynyjä ja jalkapeitteitä, rekiä lämpimine vällyineen sekä muita ajokaluja ja, silloin kuin venekyytiä tehtiin, kelvollisia veneitä.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Jokaisella oli oikeus määrätystä kyytimaksusta saada kyytilaitoksesta kyyditys itselleen ja matkatavaroilleen kulkeakseen joko samaan tai seuraavaan kyytilaitokseen sekä muuhun paikkaan, jonne tie oli kulkukelpoinen eikä matka kyyditsijälle tullut olemaan enempää kuin kolme kilometriä sitä pitempi, mikä ensin mainitusta kyytilaitoksesta oli siitä etäisimpänä olevaan kyytilaitokseen, johon kyyditystä oli suoritettava.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Jos kyydittävä vaati, oli kyyditsijä velvollinen kyyditsemään häntä kolmen kilometrin matkan seuraavan kyytilaitoksen ohi, mutta ei kuitenkaan yhteensä pitempää matkaa kuin edellisessä kappaleessa sanottiin.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kaupunkilainen ei ollut oikeutettu saamaan kyyditystä kulkeakseen kaupungista, ellei hän matkustanut maalla olevaan kyytilaitokseen taikka virka-asioissa.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Yksinomaan tavaroiden kuljettamiseen ei kyyditystä tarvinnut antaa, eikä myöskään juopuneella henkilöllä ollut oikeutta sitä saada.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Jos matkustaja lähti matkalle muulta kuin kyytilaitokselta ja hänen kulkemansa matka oli lyhyempi kuin välimatka kyytilaitoksen ja sen paikan välillä, jonne matkustaja kyyditään, lasketaan kyytimaksu kyytilaitoksesta, mutta vastaisessa tapauksessa noutopaikasta saakka.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Varsinainen kyyti oli matkustajalle viipymättä annettava. Ylimääräisen kyydin oli matkustaja oikeutettu saamaan maaherran määräämän ajan kuluessa. Ylimääräisestä kyydistä suoritettiin sama kyytimaksu kuin varsinaisesta kyydistä.


title: Kyytilaitos Suomessa

text: Kun kestikievaritalosta tai kyytiasemalta vuorokaudessa tehtäviksi määrätyt varsinaiset kyydit oli suoritettu tai vakinaiset hevoset olivat kyydissä, oli matkustajalla oikeus määrätyn odotusajan kuluttua saada ylimääräinen kyyti, jos sellainen oli kyytilaitoksessa tehtäväksi määrätty ja oli vielä sinä vuorokautena tekemättä.


title: Slamet Abdul Sjukur

text: Slamet Abdul Sjukur (30. kesäkuuta 1935 Surabaya – 24. maaliskuuta 2015 Surabaya) oli indonesialainen säveltäjä. Hänen näyttämö-, kamari-, vokaali- ja multimediateoksiaan on esitetty eri puolilla Aasiaa ja Eurooppaa.


title: Slamet Abdul Sjukur

text: Sjukur opiskeli pianonsoittoa yksityisesti vuosina 1944–1952 ja suoritti tämän jälkeen opintoja Indonesian musiikkikoulussa Yogyakartassa vuoteen 1956. Sittemmin hän opiskeli myös Pariisissa opettajinaan muiden muassa Olivier Messiaen, Henri Dutilleux ja Pierre Schaeffer. Sjukur sai monia palkintoja ja tunnustuksia. Hänestä tehtiin Ordre des Arts et des Lettres'n "Officier" vuonna 2000, ja hän sai Akademi Jakartan elinikäisen jäsenyyden vuonna 2002. Sjukur työskenteli myös musiikin tutkijana.


title: Slamet Abdul Sjukur

text: Sjukur käytti monissa teoksissaan gamelanin ja japanilaisen musiikin soittimia. Hän perusti Indonesian säveltäjäliiton vuonna 1994 ja toimi sen johtajana vuoteen 1999.


title: Marc Gicquel

text: Marc Gicquel (s. 30. maaliskuuta 1977 Tunis, Tunisia) on ranskalainen tennispelaaja. Hän on ollut parhaimmillaan kaksinpelissä ATP-listan sijalla 37 syyskuussa 2008 ja nelinpelissä sijalla 38 tammikuussa 2009. Hän on voittanut urallaan neljä ATP-turnausta nelinpelissä.


title: Marc Gicquel

text: Gicquel muutti nuorena vanhempiensa kanssa Tunisiasta Ranskaan. Hän aloitti tenniksen pelaamisen seitsemänvuotiaana. Ammattilaiseksi hän siirtyi vuonna 1999, ja pääsi ensimmäisessä ITF Futures -turnauksessaan loppuotteluun. ATP-debyyttinsä hän teki Marseillessa vuonna 2002. Vuonna 2004 hän saavutti ensimmäisen ATP-haastajaturnausvoittonsa Timișoarassa. Vuonna 2005 hän eteni ensimmäistä kertaa puolivälieriin ATP-turnauksessa Lyonissa. Vuoden 2006 hän päätti ATP-listan sijalla 50 saavutettuaan vuoden aikana ensimmäisen ATP-finaalipaikkansa Lyonissa. Yhdysvaltain avointen debyytissään hän eteni neljännelle kierrokselle. Vuonna 2007 hän saavutti toisen ATP-finaalipaikkansa Lyonissa. Vuonna 2008 hän eteni loppuotteluun ’s-Hertogenboschin turnauksessa. Kauden aikana hän ansaitsi yli puoli miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Marc Gicquel

text: Nelinpelissä Gicquel on voittanut neljä ATP-turnausta. Ensimmäisen voittonsa hän otti Washingtonissa vuonna 2008 Robert Lindstedtin parina, toisen vuonna 2009 Brisbanessa Jo-Wilfried Tsongan parina, kolmannen vuonna 2010 Brisbanessa Jérémy Chardyn parina, ja neljännen vuonna 2013 Montpellier’ssa Michaël Llodran parina.


title: Makauspäivä

text: Makauspäivä tarkoitti Suomen merilaissa laivan lastauspäivää.


title: Makauspäivä

text: Makauspäiviksi eli laivan makauspäiviksi sanottiin niitä päiviä, kun laivaa lastattiin. Laivaa koskevassa rahtaussopimuksessa sovittiin tavallisesti siitä, kuinka monen päivän kuluessa lasti oli saatava laivaan ja kaikki asiakirjat oli toimitettu laivan päällikölle. Samalla oli tapana sopia muutamista ylimääräisistä makauspäivistä sen varalta, että lastaamiselle ilmaantuisi esteitä.


title: Makauspäivä

text: Vuoden 1873 merilaissa säädettiin, että ellei erityistä sopimusta lastauksen kestosta ollut tehty, luettiin kuusi makauspäivää sellaiselle laivalle, joka ei ollut 100 rekisteritonnia kantavampi, ja suuremman tonniluvun laivalle lisäksi kolme päivää jokaiselta sen yli menevältä täydeltä 100 rekisteritonnilta. Jos yli menevä tonniluku oli alle sadan, luettiin laivalle kuitenkin kolme kokonaista päivää.