title: Trelleborgin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 277,25 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 81,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Trelleborgin kunta

text: Trelleborgin epäitsenäinen kauppala erotettiin vuonna 1867 silloisesta Trelleborgin maalaiskunnasta Trelleborgin kaupungiksi. Vuonna 1908 Trelleborgin maalaiskunta yhdistettiin kaupunkiin.


title: Trelleborgin kunta

text:
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Trelleborgin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1955 entinen Simlingen kunta siirrettiin Klagstorpista osaksi Skegrietä.


title: Trelleborgin kunta

text: Kuntaliitokset Trelleborgin kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1967, jolloin Trelleborgin kaupunkiin liitettiin edellä mainitut "suurkunnat". Poikkeuksena on Anderslöv, johon kuulunut Börringe liitettiin Svedalan kauppalaan. Vuonna 1971 Trelleborgin kaupunki muutettiin vielä Trelleborgin kunnaksi.


title: Trelleborgin kunta

text: Nykyinen vaakuna on entisen Trelleborgin kaupungin vaakuna. Myös Alstadin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.


title: Trelleborgin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 382 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Trelleborgin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 532 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Trelleborgin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 142 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 109 000 kruunua.


title: Trelleborgin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Trelleborgin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Trelleborgin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 778 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Trelleborgin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Beddingestrandin taajaman nimenä on joskus ollut myös Beddinge Läge.


title: Trelleborgin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Trelleborgin kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Simremarken ovat sittemmin kasvanut yhteen Gislövslägen Gislövs Läge och Simremarken -nimiseksi taajamaksi, joka on myöhemmin kasvanut yhteen Trelleborgin taajaman kanssa. Lisäksi Kapellvången on kasvanut yhteen Trelleborgin kanssa.


title: Trelleborgin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Trelleborgin kunta

text: Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Skateholm och del av Beddingestrand kuuluu osin myös Skurupin kuntaan.


title: Trelleborgin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Trelleborgin kunta

text:
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Trelleborgin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Trelleborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Trelleborgin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Trelleborgin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Trelleborgin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Melbournen elokuvajuhlat

text: Melbournen elokuvajuhlat ("Melbourne International Film Festival", MIFF) ovat kansainväliset elokuvajuhlat, jotka järjestetään vuosittain heinä-elokuussa Melbournen kaupungissa Australiassa. Vuodesta 1951 lähtien järjestetty festivaali on Australian vanhin ja yksi maailman vanhimmista elokuvajuhlista. Vuodesta 1962 juhliin on liittynyt lyhytelokuvakilpailu. Elokuvajuhlat kestävät kolme viikkoa.


title: Rantarahkasammal

text: Rantarahkasammal ("Sphagnum auriculatum") on sammallaji. Se kuuluu "Sphagnaceae"-heimoon ja rahkasammalten sukuun. Laji on uhanalaisuusluokittelussa elinvoimainen. Suomessa rantarahkasammalta esiintyy Lounais-Suomessa. Siitä on myös käytetty tieteellistä nimeä "Sphagnum denticulatum". Yleisväriltään se on kellertävää tai vaaleanvihreää. Se kasvaa karuilla ja keskiravinteisilla paikoilla.


title: Luettelo OLL:n puheenjohtajista

text: Tämä on luettelo Opiskelijoiden liikuntaliiton puheenjohtajista. Listaan on merkitty 1980-luvulta alkaen puheenjohtajan taustaopiskelijajärjestö. Vuoteen 1971 asti Opiskelijoiden Liikuntaliitto tunnettiin Suomen Akateemisena Urheiluliittona (SAUL).


title: Lankakerä (EP)

text: Lankakerä on Itkevä tyttö -rockyhtyeen kolmas EP-julkaisu. Se julkaistiin Kaakao Recordsin kautta vuonna 2009.


title: Lankakerä (EP)

text: Levy sisältää neljä kappaletta, joista kaksi on äänitetty studiossa livenä. EP:n nimikappale, "Lankakerä", on myös yhtyeen samana vuonna ilmestyneellä albumilla Meri, "Kohtaus uneliaasta elokuvasta" taas samalta albumilta pois jätetty kappale. "Jätän sen sanomatta" -kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, jonka on ohjannut laulaja-kitaristi Lauri-Matti Parppei.


title: Lankakerä (EP)

text: Levyn on tuottanut ja äänittänyt Timo Kuismanen, joka myös miksasi EP:n yhdessä Parppein kanssa. Masteroinnista vastasi Joona Lukala.


title: Vaalearahkasammal

text: Vaalearahkasammal ("Sphagnum centrale") on sammallaji. Se kuuluu rahkasammalten heimoon ja sukuun. Uhanalaisuusluokittelussa se on elinvoimainen.


title: Vaalearahkasammal

text: Vaalearahkasammal kasvaa noin 10–20 senttimetriä korkeaksi. Se on möyheä. Väriltään se on vihreä, ruskeanvihreä tai vaaleanvihreä, siinä ei ole punaista. Sen varsilehdet ovat usein kärkipuoliskostaan leveimmillään.


title: Vaalearahkasammal

text: Vaalearahkasammalta esiintyy yleisesti koko Suomessa.


title: Vaalearahkasammal

text: Vaalearahkasammal kasvaa useimmiten keskiravinteisissa korvissa. Sitä tavataan myös rannoilla, letoilla, ja nevoilla.


title: Eskilstunan kunta

text: Eskilstunan kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Eskilstuna.


title: Eskilstunan kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 1 099,89 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 102 065 henkeä (31.12.2015).


title: Eskilstunan kunta

text: Kunnan pohjoispuolella sijaitsee Ruotsin neljästä suuresta järvestä Mälaren ja länsipuolella Hjälmaren.


title: Eskilstunan kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 274,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 24,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Eskilstunan kunta

text: Eskilstunan asukkaista n. 17% (17 000) on ruotsinsuomalaisia. Kunnalla on velvoite tarjota palveluita suomen kielellä.


title: Eskilstunan kunta

text: Ruotsin vuoden 1862 kunnallislakien (ruots. "kommunalförordningar") astuessa voimaan kunnan nykyisellä alueella sijaitsivat Eskilstunan ja Torshällan kaupungit sekä 19 pitäjää. Pitäjistä muodostettiin tuolloin maalaiskunnat. Vuonna 1907 Eskilstunan kaupunkiin liitettiin Klosterin ja Forsin maalaiskunnat. Forsin liitoksen mukana kaupungin osaksi tuli vuonna 1889 perustettu Nyforsin taajaväkinen yhdyskunta.


title: Eskilstunan kunta

text:
Seuraava suuri aluemuutos tapahtui vuoden 1952 kuntauudistuksessa, jolloin muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Eskilstunaan ja Torshällaan tämä uudistus ei vaikuttanut.


title: Eskilstunan kunta

text: Nykyinen Eskilstunan kunta muodostettiin 1.1.1971 yhdistämällä edellä mainitut kaksi kaupunkia ja viisi maalaiskuntaa. Näistä Torshälla on pitkään tavoitellut eroamista kunnasta, ja Ruotsin kuntaliitolta (ruots. "Svenska kommunförbundet") tilattiin selvitys mahdollisen kuntajaon seurauksista. Kysymys vietiin neuvoa-antavaan kansanäänestykseen, joka toteutettiin vuoden 2006 yleisten vaalien yhteydessä. Ehdotus Torshällan erottamisesta omaksi kunnaksi hylättiin ja vastustus oli voimakkainta juuri Torshällassa. Torshällalla on tiettyä itsehallintoa, sillä kunnanosaa johtaa Torshällan kaupungin lautakunta (ruots. "Torshälla Stads nämnd") ja sillä on oma kunnanosahallinto.


title: Eskilstunan kunta

text: Vaakunaselitys: (Ruotsiksi "I fält av silver ett från en av en vågskura bildad blå stam uppskjutande svart städ med röd sockel, över vilket en ur ett blått moln i övre vänstra sköldhörnet framkommande röd arm svingar en svart slägga.")


title: Eskilstunan kunta

text: Vaakuna vahvistettiin Eskilstunan kaupungille vuonna 1937. Se on heraldinen tulkinta vuodelta 1665 olevasta sinetistä. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Torshällan kaupungin vaakuna vuodelta 1947 menetti asemansa. Myös Barva ja Näshulta olivat käyttäneet vuosina 1951 ja 1946 vahvistettuja vaakunoita, mutta ne menettivät asemansa jo vuoden 1952 kuntauudistuksessa. Barvan maalaiskunnan vaakuna ehti olla käytössä vain muutaman päivän verran joulukuussa 1951. Uusi Eskilstunan kunta päätti käyttää Eskilstunan kaupungin vaakunaa ja rekisteröi sen Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974.


title: Eskilstunan kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 5 212 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,5 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Eskilstunan kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 7 302 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,2 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Eskilstunan kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 178 422 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 30 000 kruunua.


title: Eskilstunan kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Eskilstunan kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Eskilstunan kunta

text: Kunnassa on 15 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 11 410 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Eskilstunan kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Kvicksundin taajamassa on 1 768 asukasta, ja se kuuluu osin myös Västeråsin kuntaan.


title: Eskilstunan kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Eskilstunan kunta

text: Luettelossa mainituista taajamista Berga, Flacksta, Måsta, Odlaren, Sal, Västra Borsökna ja Ärna ovat sittemmin kasvaneet yhteen Eskilstunan taajaman kanssa.


title: Eskilstunan kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Eskilstunan kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Eskilstunan kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Eskilstunan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Eskilstunan kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Eskilstunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Eskilstunan kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Eskilstunan kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Eskilstunan kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Eskilstunan kunta

text: 14 %:lla Eskilstunan kunnan asukkaista vähintään yksi vanhemmista on syntynyt Suomessa. Näistä henkilöistä Uppsalan yliopiston dosentti Eric De Geer arvioi 80 % olevan suomenkielisiä ja 20 % ruotsinkielisiä (suomenruotsalaisia). Eskilstunan kunnassa on suomenkielisiä esikouluja, suomenkielinen peruskoulu, Sverigefinska Skolan, suomenkielistä vanhustoimintaa ja kansalaispalvelua suomeksi. Tätä taustaa vasten kunta päätti hakea osaksi suomen kielen hallintoaluetta, johon Norrbottenin läänin itä- ja pohjoisosat jo kuuluivat. Yhdessä 18 muun kunnan kanssa Eskilstunasta tuli 1.1.2010 osa suomen kielen hallintoaluetta.


title: Strängnäsin kunta

text: Strängnäsin kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Strängnäs.


title: Strängnäsin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 739,42 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 34 102 henkeä (31.12.2015).


title: Strängnäsin kunta

text: Pohjoisessa kunta rajoittuu Mälaren-järveen. Kunnan alueella sijaitsee myös Mariefredin entinen kaupunki. Mariefredissä sijaitsee Gripsholmin linna.


title: Strängnäsin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 158,70 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Strängnäsin kunta

text: Vuonna 1943 tuollon Uppsalan läänissä sijainnut Arnön (myös "Bond-Arnö") kunta jaettiin liittämällä osa Kungs-Husbyhyn nykyisessä Enköpingin kunnassa ja osa Aspöhön nykyisessä Strängnäsin kunnassa. Vuonna 1950 jaettiin myös Strägnäsin maalaiskunta liittämällä osa Strägnäsin kaupunkiin ja osa Aspön kuntaan.


title: Strängnäsin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin neljä "suurkuntaa" ja kaksi kaupunkia:


title: Strängnäsin kunta

text: Vuonna 1971 näistä muodostettiin nykyinen Strägnäsin kunta lukuun ottamatta Taxingea, joka siirrettiin Tukholman lääniin ja Södertäljen kuntaan.


title: Strängnäsin kunta

text: Vuodesta 2006 lähtien vanhaa Mariefredin kaupunkia on johtanut kunnanosalautakunta (ruots. "Mariefrednämnden"), jolla on tukenaan kunnanosahallinto. Konttori sijaitsee Mariefredin vanhalla raatihuoneella.


title: Strängnäsin kunta

text: Vaakunaselitys: "Kultaisessa kentässä vierekkäin Pyhä Pietari ja Pyhä Paavali pukeutuneina punaiseen, iho ja sädekehä hopeiset, hiukset ja parta sekä avain ja miekka siniset." (Ruotsiksi "I fält av guld S:t Petrus och S:t Paulus, sida vid sida, i röd klädnad med hy och nimbus av silver, med hår och skägg samt nyckel och svärd blå.")


title: Strängnäsin kunta

text: Strägnäsin kunnan vaakuna perustuu Strängnäsin kaupungin vanhaan sinettiin. Strängnäsin hiippakunnan suojeluspyhimys oli esiintynyt kaupungin sinetissä jo keskiajalta lähtien. Kuvio esiintyy ensimmäisen kerran sinettinä pergamenttikirjeessä vuonna 1337. Sinetti vahvistettiin kaupungin vaakunaksi vuonna 1937. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa nykyiseen Strägnäsin kuntaan liitettiin neljä muutakin kuntaa, joilla oli oma vaakuna. Uusi kunta valitsi vaakunakseen vanhimman ja kunnalle nimen antaneen yksikön vaakunan.


title: Strängnäsin kunta

text: Vaakunaselitystä muutettiin jonkin verran vuonna 1975. Aikaisemmasta uusi vaakuna eroaa siten, että ihonväri on määritetty hopeiseksi sekä hiukset ja parta ovat saaneet sinisen värin, mitä vaakunaselityksessä ei aiemmin ollut mainittu. Lisäksi viitat olivat aikaisemmin vihreitä. Kunta rekisteröi uuden vaakunan Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1977.


title: Strängnäsin kunta

text:
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 047 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Strängnäsin kunta

text: Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 839 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,4 prosenttia kunnan väestöstä.


title: Strängnäsin kunta

text: Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 204 144 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 53 000 kruunua.


title: Strängnäsin kunta

text: Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:


title: Strängnäsin kunta

text: Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.


title: Strängnäsin kunta

text: Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 700 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:


title: Strängnäsin kunta

text: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Abborbergetin taajaman nimenä on joskus ollut myös Sundby.


title: Strängnäsin kunta

text: Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:


title: Strängnäsin kunta

text: Åkers Krutbruk on sittemmin kasvanut yhteen Åkers styckebrukin taajaman kanssa.


title: Strängnäsin kunta

text: Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:


title: Strängnäsin kunta

text: Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:


title: Strängnäsin kunta

text: Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Strängnäsin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:


title: Strängnäsin kunta

text: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Strängnäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.


title: Strängnäsin kunta

text: Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:


title: Strängnäsin kunta

text: Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:


title: Strängnäsin kunta

text: Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896

text: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 järjestettiin 8. – 13. huhtikuuta. Yhteensä kuuteen pyöräilytapahtumaan osallistui 19 urheilijaa viidestä eri maasta. Kaikki pyöräilijät olivat miehiä.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896

text: Suluissa maan lähettämien kilpailijoiden lukumäärä."*: mukana yksi turkkilainen, joka edusti Kreikkaa"


title: Lukojanov

text: Lukojanov () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Okan sivujoen Tjošan rannalla 173 kilometriä Nižni Novgorodista kaakkoon. Kaupunki on Lukojanovin piirin keskus. Sen kautta kulkee Nižni Novgorodin ja Krasnyi Uzelin välinen rautatie. Asukkaita on 12 300 (vuonna 2009).


title: Lukojanov

text: Lukojanovin kylä tunnetaan 1700-luvun alusta lähtien. Vuonna 1779 siitä tuli kaupunki ja Nižni Novgorodin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Seutu on lähinnä maatalousaluetta, jossa on myös metalli-, lasi- ja elintarviketeollisuutta.


title: Magdalena (joki)

text: Magdalena () eli "Yuma" () on Kolumbian suurin joki. Se on 1 650 kilometrin pituinen ja sijaitsee pääasiassa maan länsiosissa. Sen alajuoksu on pitkälti purjehduskelpoinen, vaikka sen suistossa esiintyy ajoittain liikkuvia hiekkasärkkiä. Joen nimi on annettu Raamatun Maria Magdalenan mukaan.


title: Magdalena (joki)

text: Magdalena alkaa Andeilta Etelä-Kolumbiasta. Sen jokilaakso jakaa Andien pohjoisosan kahteen osaan. Joki virtaa pääasiassa koillissuuntaan, mutta rannikon alangolla se kääntyy länteen ja noin 100 kilometriä lännempänä jälleen pohjoiseen. Joki laskee Karibianmereen, ja sen suulla on Barranquillan kaupunki. Joen varrella on myös Magdalena-niminen Kolumbian departementti.


title: Magdalena (joki)

text: Joen varrella on kuvattu suuri osa Mike Newellin vuonna 2007 ohjaamasta elokuvasta "Rakkautta koleran aikaan", joka perustuu Gabriel García Márquezin samannimiseen romaaniin.


title: Lyskovo

text: Lyskovo () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Volgan rannalla 90 kilometriä Nižni Novgorodista kaakkoon. Kaupunki on Lyskovon piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Kazanin välinen M7-valtatie. Asukkaita on 23 400 (vuonna 2005).


title: Lyskovo

text: Paikkakunta on syntynyt 1400-luvulla. Olenja-mäellä on vanhan linnoituksen raunioita. Kaupunginoikeudet Lyskovo sai vuonna 1925. Nykyään siellä on mm. sähköteknistä, metalli- ja elintarviketeollisuutta. Nähtävyyksiä on vuonna 1711 rakennettu Kristuksen kirkastumisen katedraali, Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko vuodelta 1838 sekä Georgian kuninkaiden viimeisen jälkeläisen G. A. Gruzinskin kartano.


title: Munib Younan

text: Munib Younan (; s. 18. syyskuuta 1950 Jerusalem, Israel) on toiminut vuodesta 1998 Jordanian ja Pyhän maan evankelisluterilaisen kirkon piispana Palestiinassa ja Jordaniassa. Hänen puolisonsa vuodesta 1980 alkaen on ollut Suad Yacoub Haifasta (alun perin vuonna 1948 tyhjennetystä Kfar Bir'imin kylästä). Perheessä on kolme lasta. Munib Younan on suorittanut teologian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa. Piispa Younan on Jerusalemin kansainvälisen kristillisen komitean () neuvoston puheenjohtaja. Piispa Younan valittiin 24.7. 2010Luterilaisen maailmanliiton puheenjohtajaksi. Vuodesta 2004 piispa Younan on ollut Lähi-Idän evankelisten kirkkojen yhteisön () puheenjohtaja. Vuonna 2001 hän saiSuomen kristillisen rauhanliikkeen rauhanpalkinnon ja vuonna 2005 Beetlehemin tähti-palkinnon Palestiinan presidentiltä Mahmoud Abbasilta.


title: Munib Younan

text: Piispa Younan on julkaissut kirjan Sovinnon toivossa (Witnessing for Peace).


title: Lgov

text: Lgov () on kaupunki Kurskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Desnan sivujoen Seimin varrella 85 kilometriä Kurskista länteen. Siellä risteytyvät Brjanskiin, Kurskiin, Belgorodin alueen Gotnjaan ja Ukrainan Vorožbaan johtavat rautatiet. Merkittävin rautatieasema on Lgovin Kiovan asema. Kaupunki muodostaa oman noin 21 400 asukkaan (2010) kaupunkipiirinsä, mutta on myös noin 14 400 asukkaan Lgovin piirin keskus.


title: Lgov

text: Vuonna 1669 paikalle perustettiin luostari, joka myöhemmin lakkautettiin. Luostarin yhteyteen syntyneestä kylästä tuli kaupunki ja ympäröivän kihlakunnan keskus vuonna 1779. 1800-luvun loppupuolella rakennettiin Kurskista Kiovaan sekä Brjanskista Harkovaan johtavat rautatiet ja paikkakunnalle alkoi syntyi teollisuutta. Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli saksalaisten miehittämä ja vaurioitui pahoin. Vuonna 1954 Lgoviin yhdistettiin sen lähellä sijaitsevat asemataajamat.


title: Lgov

text: Nykyään kaupunki on maatalousalueen keskus, jossa on lähinnä elintarviketeollisuutta. Nähtävyyksiä ovat Barjatinskin ruhtinassuvun kartano sekä paikkakunnalla syntyneiden runoilija Nikolai Asejevin ja lastenkirjailija Arkadi Gaidarin kotimuseot.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Tšetšenian sotien sotarikokset tapahtuivat Venäjän ja Tšetšenian kahden sodan (1994–1997 ja 1999–2009) aikana. Venäjän armeijan tekemä pommitus oli rajua jo ensimmäisen sodan aikana. Tykistötulikin oli ankaraa. Eri tapauksissa varsinkin toisen sodan aikana Venäjän joukot kiduttivat, murhasivat joukoittain ja raiskasivat antautuneita sotavankeja ja siviilejä. He polttivat ihmisten taloja. Venäjän joukot myös ryöstivät järjestelmällisesti ja kiristivät siepattujen sukulaisilta lunnaita. Venäjän hallituksen joukoilla oli Tšetšeniassa "suodatusleirejä", joissa kidutettiin kuolemaan asti. Monet sotarikokset olivat taistelujen jälkeisissä terroristien tuhoamiseen pyrkineissä "puhdistusoperaatoissa" tehtyjä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Tšetšenian kapinalliset surmasivat sotavankeja, ottivat ihmisiä panttivangeiksi ja tekivät terroritekoja. Venäjän hallitus kiisti suuren osan sotarikoksista ja halveksi avoimesti niiden esille tuojia. Tuntematon taho murhasi monia Tšetšenian sotien sotarikoksia tutkineita henkilöitä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Monien Venäjän hallituksen ulkopuolisten lähteiden ja kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen mukaan Venäjän erilaiset aseistetut organisaatiot, muun muassa sisäministeriön joukko OMON rikkoivat räikeästi ihmisoikeuksia Tšetšenian sodissa.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Erilaiset venäläiset asejoukot käyttivät tykistö- ja kranaatinheitintulta sekä ilmahyökkäyksiä liioitellusti aiheuttaen siten siviiliuhreja ja haavoittumisia. Ihmisoikeusrikokset liittyivät useimmiten "puhdistus"-operaatioihin, joilla eliminoitiin tai tuhottiin terroristeja.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Muun muassa Venäjän turvallisuuspalvelu mutta myös muut vangitsivat ihmisiä mielivaltaisesti epäinhimillisiin oloihin ja aiheuttivat joko
tarkoituksellisia kuolemia tai ne olivat seurauksena kidutuksesta tai kohtelusta.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Human Rights Watchin mukaan ihmisoikeusrikoksiin syyllistyivät muun muassa OMON:it, sopimussotilaat ja Venäjää tukevat aseistetut tšetšeenit.
Sopimussotilaat rikkoivat asevelvollisia useammin ihmisoikeuksia.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Venäläiset ryöstivät, raiskasivat ja kiristivät ihmisiä. Separatistiset sissit puolestaan tappoivat ainakin jonkin verran saamiaan sotavankeja ja tekivät terrori-iskuja piittaamatta siviiliväestöstä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Syytteitä on Venäjällä nostettu vain muutamia ihmisoikeuksia rikkoneita yksittäisiä sotilaita vastaan. Monia Tšetšenian sotarikoksia tutkineita ihmisoikeusaktivisteja, kuten Anna Politkovskaja, on surmattu.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Joukkojen tekemät sotarikokset rikkovat selvästi vuoden 1949 Geneven sopimuksen 3. yhteistä artiklaa, joka koskee ei-kansainvälisiä konflikteja. Venäjän perustuslain 15. ja 17. artiklojen mukaan Venäjä tunnustaa kansainvälisen oikeuden ensisijaiseksi kansalliseen lakiinsa verrattuna. Näin ollen maa on ratifioinut kaikki kansainväliset sodan lait määrittelevistä sopimuksista. Nämä on solmittu 10. toukokuuta 1954 ja 29. syyskuuta 1989.
Venäläisen sotatieteen akatemian professori kapteeni Vladimir Galitskin mukaan Tšetšenian sodat olivat selvästi maan sisäisiä konflikteja, koska harva ulkomaa tunnusti Tšetšenian eikä Venäjä pitänyt Tšetšeniaa itsenäisenä valtiona.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Venäläiset ja tšetšeenit syyttelivät toisiaan monta kertaa sotarikoksista. Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt, mm. Human Rights Watch ja Euroopan neuvosto kertoivat molempien sodan osapuolten tekemistä suorista ihmisoikeusrikoksista ja ihmisoikeuksien laiminlyönneistä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Myös Venäjän oppositiopuolien edustajat kertoivat maansa rikkomuksista.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Kumpikaan sodan osapuolista ei piitannut taistelujen keskelle jääneestä
siviiliväestöstä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: 31. maaliskuuta 2003 presidentti Ahmad Kadyrov epäili venäläisten joukkojen tunkeutuvan öisin ihmisten koteihin ja sieppaavan ihmisiä. Mutta monet näistä sieppauksista olivat hänen poikansa Ramzan Kadyrovin turvallisuuspoliisin, kadyroviittien tekemiä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Tšetšenian sodissa Venäjän asevoimat pommittivat muun muassa pääkaupunki Groznyitä sotilaallisesti hyödyttömällä tavalla. Virallinen tiedotusvälineistö vähätteli pommituksia ja jopa väitti niitä tšetšeenien lavastuksiksi. Ensimmäisessä Tšetšenian sodassa vallattujen alangon kaupunkien jälkeen siirrettiin pommitus vuoriston kyliä vastaan.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Molemmat Tšetšenian sodat olivat Venäjän kannalta katsoen tietyllä tavoin sisällissotia, eivätkä kahden valtion välisiä sotia vaikka käytännössä ne olivat sotaa tšetšeenejä vastaan.
Tšetšenisiviileistä piittaamattomat pommitukset alkoivat, kun Venäjän armeija kärsi murskaavan tappion vuodenvaiheessa 1994-1995.
Venäläiset sotilaat tappoivat siviilejä summittaisesti. Humalaiset ja huumeiden vallassa olevat Venäjän sotilaat tappoivat myös lapsia ja vanhuksia riippumatta siitä, ovatko nämä venäläisiä vai tšetšenejä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Venäjän joukot surmasivat tai vangitsivat Tšetšeniassa viattomia siviilejä vastoin kansainvälisiä sodan sääntöjä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Myös ryöstelyä ja kuolemaan johtavaa kidutusta esiintyi..


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Varsinaisen taisteluvaiheen päätyttyä saapui paikalle sisäministeriön joukkoja puhdistamaan aluetta terroristeista.. Joukkoja syytettiin mielivaltaisista pidätyksistä, kidutuksesta, pahoinpitelystä ja rahan kiristyksestä käyttämällä tiedonhankintaa tekosyynä.
Siviiliväestön hallitsemia kyliä saarrettiin, tulitettiin ja poltettiin tai ryöstettiin. Rikokset kohdistuivat myös tšetšeeneiksi luultuihin venäläisiin. Vangittuja siviilejä syytettiin tšetšeenisiviilien piilottelusta.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Helmikuussa 2000 ilmestyi länteen baijerilaisen N24-television käsiinsä saama video, missä vangittua tšetšeeniä raahattiin pellolla venäläisten kuorma-auton perässä.
Videon toisessa kohtauksessa joukkohaudattiin tšetšeenimiehiä, joista osa oli silvottuja ja rautalangalla sidottuja. On mahdollista päätellä näitä miehiä kidutetun. Venäjän turvallisuusjoukot perustivat Tšetšeniaan monia kidutuspaikkoja. Menetelmiä olivat esimerkiksi fyysinen väkivalta mutta myös sähköshokit ja viiltely, ruuatta ja juomatta jättäminen sekä vangitseminen roskakuoppiin.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Osa sukulaisten antamista ruokalähetyksistä varastettiin. Vangittuja siviilejä kuulustelleet nuoret FSB-virkailijat kiristivät kidutuskuulustelujen avulla vangittujen sukulaisilta lunnaita. Alle 18-vuotiaita nuoria sissien tukemisesta epäiltyjä kidutettiin venäläisten kenraalien nähden. Myös ruumiita myytiin sukulaisille hautaamista varten..


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Venäjä katsoi käyvänsä Tšetšeniassa oikeutettua sotaa maata hajottavia terroristeja vastaan.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Tšetšeenit yhdistettiin Venäjällä 90-luvulla ja myöhemminkin usein mafiaan. Laillisusuyhteiskunta ei ollut muotoutunut Venäjällä länsimaiselle tasolle. Nämä seikat johtivat osaltaan siihen, että Venäjä laajalti kiisti joukkojensa tekemät sotarikokset, eikä voimaperäisesti tutkinut niitä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Muun muassa Vladimir Putin piti sotarikokset esille tuonutta ja arvostellutta toimittaja Radio Svobodan toimittaja Andrei Babitskia ei-venäläisenä. Eräs helikopteri ammuttiin toisessa Tšetšenian sodassa alas ehkä sen takia, että se kuljetti tietoa Putinille paikallisten upseerien tekemistä rikoksista.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Koska noin puolet venäläisistä kannatti Tšetšenian sotaa, Venäjän turvallisuuspalvelun virkailijat ainakin joskus suojelivat niitä venäläisiä, jotka olivat joutuneet syytteisiin rikoksistaan tšetšeenejä vastaan.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Kapinalliset Venäjää vastustaneet tšetšeenit sieppasivat laajalti ihmisiä, ja tappoivat vangiksi saamiaan venäläisiä sotilaita. Heidän tekemänsä terrori-iskut olivat vastoin sodan sääntöjä.
Erilaiset rikollisryhmät, joista osa oli moskovalaismielisen Ramzan Kadyrovin tukemia, sieppasivat ihmisiä hyötymismielessä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Vain harvoissa tapauksissa on langetettu tuomioita Tšetšenian sodissa tehdyistä rikoksista. Eräs ensimmäisistä sotarikosoikeusjutuista käytiin Salman Radujevia, tšetšeenikapinallisten komentajaa vastaan. Hänet tuomittiin joulukuussa 2001 terrorismista ja murhista. Vuonna 2002 venäläiseversti Juri Budanov tuomittiin tšetšeenitytön murhasta ja raiskauksesta. Heinäkuussa 2006 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Venäjän vuonna 2000 tapahtuneesta tšetšeenitaistelijan laittomasta teloituksesta.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Venäjällä on murhattu monia Tšetšenian sodasta kirjoittaneita ihmisoikeusaktivisteja, toimittajia ja lakimiehiä. Näistä tunnetuin on Anna Politkovskaja. Vuonna 2009 siepattiin ja murhattiin Memorial-järjestön Natalia Estemirova. Murhan jälkeen Memorial vetäytyi Tšetšeniasta.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Vuoden 2009 elokuussa surmattiin ei-poliittisen "Pelastakaa sukupolvet" järjestön johtaja Zarema Sadulayeva ja hänen aviomiehensä Alik Dzhibrailov. Murhaajia ei ole saatu kiinni. Murhista on eri tahoilla syytelty muun muassa Venäjän turvallisuusviranomaisia ja Tšetšenian johtajan Ramzan Kadyrovin miehiä, mutta näitä ei ole kyetty pitävästi todistamaan. On mahdollista että syyllisiä ovat aivan muut kuin viranomaiset. Esimerkiksi Stanislav Markelov sai ennen murhaansa tappouhkauksia everstiltä jota hän syytti tšetšeenitytön murhasta. Markelovilla oli mm. fasismin vastaisen sekä muun toimintansa vuoksi muitakin vihamiehiä.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text:
Venäjän opposition äänenkannattaja Novaja Gazeta ilmoitti elokuussa vuonna 2009 lähtevänsä Tšetšeniasta, koska ei voi taata siellä työskentelevien
toimittajiensa turvallisuutta.


title: Tšetšenian sotien sotarikokset

text: Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan Venäjä jättää tietoisesti tutkimatta ihmisoikeusaktivistien murhia. Novaja Gazetassa on väitetty että joku eliminoi harkiten Tšetšenian ihmisoikeusrikoksia tutkivia henkilöitä.


title: Ljudinovo

text: Ljudinovo () on kaupunki Kalugan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Nepolot-joen muodostaman tekojärven rannalla 200 kilometriä Kalugasta lounaaseen. Kaupunki on Ljudinovon piirin keskus. Sen kautta kulkee Brjanskin ja Vjazman välinen rautatie. Asukkaita on 40 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Ljudinovo

text: Paikkakunta on syntynyt vuonna 1755 rakennetun rautatehtaan yhteyteen. Ljudinovon metallitehtaalla rakennettiin Venäjän ensimmäiset höyrylaivat ja vuonna 1870 yksi ensimmäisistä dieselvetureista. Kaupunginoikeudet Ljudinovo sai vuonna 1938. Toisen maailmansodan aikana se oli kolmen kuukauden ajan saksalaisten miehittämä. Kaupungissa on edelleen lähinnä metalli- ja konepajateollisuutta.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten maantieajo

text: Miesten pyöräilyn maantieajo kesäolympialaisissa 1896 käytiin 12. huhtikuuta. Reitti oli 87 kilometriä pitkä ja sillä ajettiin Ateenasta Marathoniin ja takaisin. Kilpailuun osallistui seitsemän urheilijaa kolmesta maasta ja sen voitti kreikkalainen Aristidis Konstantinidis.


text: Kilpailussa Konstantinidis johti kilpailua alusta aina Marathoniin saapumiseen saakka. Hänen polkupyöränsä kuitenkin hajosi matkalla takaisin, joten Edward Battel ohitti hänet ennen kuin hän pääsi jatkamaan toisella polkupyörällä. Sekä Konstantinidis että Battel kaatuivat vielä tämän jälkeen. Battelin kaatuminen oli tarpeeksi vakava pudottaakseen hänet August von Gödrichin taakse.


title: Norman (yritys)

text: Norman (viralliselta nimeltään Norman ASA), on norjalainen yritys, joka valmistaa tietoturvaohjelmistoja yrityksille ja kotitalouksille. Yritys perustettiin vuonna 1984.


title: Makarov (kaupunki)

text: Makarov () on kaupunki Sahalinin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Sahalinin saaren itärannikolla 235 kilometriä Južno-Sahalinskista pohjoiseen. Kaupungin kautta kulkee Korsakovin ja Tymovskin välinen rautatie sekä Južno-Sahalinskin ja Aleksandrovsk-Sahalinski välinen maantie. Asukkaita on 6 700 henkeä (vuonna 2008).


title: Makarov (kaupunki)

text: Paikalla sijainnut Seljutoran kylä on perustettu vuonna 1892. Vuosina 1905–1935 se kuului Japanille. Makarovin kaupunki sai nimensä vuonna 1946 amiraali Stepan Makarovin mukaan. Neuvostoaikana paikkakunnalla oli sellu- ja paperitehdas sekä hiilikaivos. Nykyään tärkeimmät elinkeinot ovat mekaaninen puunjalostus ja kalanjalostus.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten aika-ajo

text: Miesten pyöräilyn aika-ajo kesäolympialaisissa 1896 järjestettiin 11. huhtikuuta. Vuonna 1896 oli ainoa kerta, kun tämän kilpailun matka oli 333 metriä, sillä kun kilpailu palasi olympiaohjelmaan vuonna 1928, matkan pituus oli yksi kilometri.


text: Koska Nikolopoulos ja Schmal saivat saman ajan, ajoivat he uusinnan toisesta ja kolmannesta sijasta. Nikolopoulos oli nopeampi ja sijoittui toiseksi.


title: Bastards (albumi)

text: Bastards on brittiläisen heavy metal -yhtyeen Motörheadin yhdestoista studioalbumi. Se oli myös ensimmäinen levy, joka levytettiin kokoonpanolla Würzel, Lemmy, Phil Campbell ja Mikkey Dee. Se oli myös ensimmäinen Howard Bensonin tuottama Motörhead-albumi. Kaupallisesti epäonnistuneiden albumeiden "1916" ja "March ör Dien" jälkeen yhtye palasi juurilleen, ollen äänekäs ja nopea. Sanoitusten aiheet vaihtelevat paljon, käsitellen esim. yhteiskunnallista arvostelua ("On Your Feet or On Your Knees"), sotaa ("I Am The Sword, "Death or Glory"), lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ("Don't Let Daddy Kiss Me") sekä totaalista sekasortoa ("Burner").


title: Bastards (albumi)

text: "Born to Raise Hell" äänitettiin myöhemmin uudelleen Whitfield Cranen ja Ice T:n kanssa. Tämä versio julkaistiin myös singlenä, päästen myös elokuvaan "Airheads – sekopäät".


title: Bastards (albumi)

text: Joe Petagno, Motörheadin pitkäaikainen kansitaiteilija, kertoi "Inferno 30th Anniversary edition-" DVDllä, että levyn alkuperäiseksi nimeksi oli alun perin tulossa "Devils". Hän oli jo piirtänyt kansikuvan tälle nimelle, kun se vaihtui "Bastardsiksi".


title: Bastards (albumi)

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Lemmy, Würzel, Phil Campbell ja Mikkey Dee, ellei toisin mainita.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-Lapsikylä on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton kansainvälinen järjestö, jonka tehtävänä on suojella lasten oikeuksia ympäri maailmaa. SOS-lapsikylät auttavat lapsia, jotka ovat vaarassa menettää tai ovat menettäneet vanhempiensa huolenpidon. Lapsikylät tarjoavat asuinpaikkoja orvoille, hylätyille ja huostaanotetuille lapsille. SOS-lapsikyliä on yli 500 eri puolilla maailmaa. Järjestö toimii 133 maassa.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-lapsikylätyö perustuu ajatukseen, jonka mukaan jokainen lapsi tarvitsee samanlaisia asioita kasvaakseen tasapainoiseksi aikuiseksi. Lapsi tarvitsee kehityksensä pohjaksi turvallisen kiintymyssuhteen aikuiseen, vakaan ympäristön ja jatkuvuuden tunteen.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-lapsikylien toiminta perustuu maailmanlaajuisesti neljään periaatteeseen: vanhempi, sisarukset, koti ja kylä. Lapsikylävanhempi on lapsille pysyvä ja turvallinen aikuinen. Sijoitetut lapset kasvavat lapsikyläperheessä sisarusten tavoin. Jokaisella lapsikyläperheellä on oma koti, joka on sekä lapsikylävanhemman että sijoitettujen lasten koti. Lapsikyläkodit, yhteiset tilat, lapset ja henkilökunta muodostavat yhdessä kyläyhteisön.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-lapsikylätoiminnan perustajana oli itävaltalainen lääketieteen opiskelija Hermann Gmeiner. Ensimmäinen SOS-lapsikylä avattiin Itävallan Imstissä vuonna 1949. Tuolloin toiminnan tarkoituksena oli auttaa toisessa maailmansodassa kotinsa, turvansa ja perheensä menettäneitä lapsia. Suomen SOS-lapsikyläyhdistys perustettiin Albin Gebhardtin johdolla vuonna 1962 ja ensimmäinen lapsikylä valmistui Espoon Tapiolaan vuonna 1966.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-Lapsikylän ensisijainen tavoite on, että lapsi saisi kasvaa omien vanhempiensa luona. Silloin, kun vanhemmat eivät yksin pysty huolehtimaan lapsistaan, SOS-Lapsikylä voi tukea perhettä erilaisilla tukimuodoilla. Jos omassa perheessä asuminen ei tuesta huolimatta onnistu, SOS-Lapsikylän vaihtoehtona on tarjota lapselle turvallinen sijaiskoti. Apua tarvitsevat lapset ja perheet tulevat SOS-lapsikylien ja nuorisokodin palvelujen piiriin kuntien sosiaalitoimen kautta. Hoitomuotoja ovat yhteisöllisesti tuettu perhehoito lapsikylissä tai kasvua tukeva hoito nuorisokodissa.


title: SOS-Lapsikylä

text: Tavoitteena on, että lapset saavat olla lapsia, tuntea olevansa rakastettuja ja turvassa. Suomessa työtä tehdään kuudessa lapsikylässä: Espoossa, Kaarinassa, Punkaharjulla, Tampereella, Vihannissa ja Ylitorniolla sekä nuorisokodissa Jyväskylän Vaajakoskella. Suomessa lapsikylävanhemmalla on hoidossaan maksimissaan neljä lasta - pariskunnalla lapsia voi olla seitsemän.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-Lapsikylä työskentelee myös tukea tarvitsevien perheiden kanssa, jotta mahdollisimman moni lapsi voisi kasvaa omien vanhempiensa kanssa ja perhe voisi pysyä yhdessä. SOS-Lapsikylä tarjoaa jokaisessa toimipisteessään muun muassa perhekuntoutusta ja tukiperhetoimintaa. SOS-Lapsikylä tarjoaa myös Theraplay-terapiaa kovia kokeneille lapsille.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-Lapsikylä panostaa vahvasti nuorten itsenäistymisen tukemiseen. Koska nuorten valmiudet itsenäistyä ovat yksilöllisiä, SOS-Lapsikylä pyrkii ottamaan tämän huomioon ja tukemaan nuorta aina siihen saakka, että tämä pärjää omillaan. Tavoitteena on saattaa nuori itsenäiseen elämään, omillaan toimeentulevaksi aikuiseksi, jolla on tukenaan oma sosiaalinen verkostonsa.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-Lapsikylä toimii aktiivisesti auttaakseen lapsia ja perheitä saamaan paremman tulevaisuuden ja on mukana lukuisissa kansallisissa ja kansainvälisissä työryhmissä, tekee omaa tutkimustyötä ja pyrkii vaikuttamaan poliittisiin päättäjiin.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-Lapsikylä hakee jatkuvasti uusia sijaisvanhempia.


title: SOS-Lapsikylä

text: Kansainvälinen SOS Children’s Villages -järjestö tekee työtä yli sadassa maassa lasten ja perheiden auttamiseksi. Sijais- ja avohuollon, koulutuksen, terveydenhuollon ja hätäavun piirissä on ohjelmia ja palveluja yhteensä 2 319.


title: SOS-Lapsikylä

text: Maan poliittinen ja taloudellinen tilanne, kulttuuri sekä monet yksittäiset perheeseen liittyvät tragediat vaikuttavat kyliin tulevien lasten taustoihin. Afrikassa kylissä asuu esimerkiksi aids-orpoja ja monessa maassa entisiä katulapsia. SOS-lapsikylissä ja -nuorisokodeissa asuu yli 80 000 lasta ja nuorta.


title: SOS-Lapsikylä

text: Jokainen lapsikylä koostuu 10-15 talosta, joissa jokaisessa asuu perhe, jonka muodostaa lapsikylävanhempi ja 7-10 lasta. Lapsikylien perusajatuksena on, että lapset saavat asua olosuhteissa, jotka muistuttavat mahdollisimman paljon tavallista perhettä. Lapsikylävanhemmat saavat tehtäväänsä 6 kuukauden koulutuksen ennen kuin aloittavat työnsä lasten parissa. He ovat aina kotoisin samasta maasta, jossa lapsikylä sijaitsee, jotta he tuntevat maan tavat ja kulttuurin sekä osaavat kielen. Lapsikylävanhempina työskentelevät ovat pääasiassa naimattomia naisia. Lapsikylissä järjestetään lapsille myös perus- ja ammattikoulutusta sekä terveyspalveluja. Lapset saavat asua kylissä aikuistumiseen asti.


title: SOS-Lapsikylä

text: Apu ulottuu kylien ulkopuolellekin. SOS Children’s Villages -järjestön perheiden tukemisen ohjelma (Family Strengthening Programme) auttaa perheitä, joilla on esimerkiksi sellaisia taloudellisia tai terveydellisiä ongelmia, joiden vuoksi lapsen kasvu omassa perheessään saattaa olla uhattuna. Ohjelman tavoitteena on ennaltaehkäistä tilanteen vaikeutuminen, kuten perheen hajoaminen, ja taata lapsille mahdollisimman turvallinen kasvu omassa kodissaan. SOS-lapsikylä voi antaa rahallista tukea, jotta varattoman perheen lapset pääsevät kouluun tai terveydenhuollon pariin. Toisinaan voidaan tarjota psykologista apua vaikeissa elämäntilanteissa. Lisäksi perheen itsenäistä toimeentuloa tuetaan myös kouluttamalla perheen huoltajia talouteen liittyen ja tukemalla yritystoimintaa alkuun rahallisesti. Perheiden tukemisen ohjelmien kautta autetaan yhteensä yli 350 000 lasta ja aikuista.


title: SOS-Lapsikylä

text: Maailman SOS-lapsikylistä on mahdollista saada oma kummilapsi. Kummitoimintaa on yli 130 maassa.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-lapsikylätoimintaa Suomessa voi tukea taloudellisesti ryhtymällä kuukausilahjoittajaksi, tekemällä kertalahjoituksen, merkkipäivälahjoituksen tai testamenttilahjoituksen. Lahjoituksilla rahoitetaan muun muassa lasten ja nuorten harrastuksia, Theraplay-terapiaa ja leiritoimintaa sekä stipendejä. Lahjoituksilla autetaan myös kylistä itsenäistyviä nuoria itsenäisen elämän alkuun: nuoria autetaan asumisen järjestämisessä sekä opiskelussa.


title: SOS-Lapsikylä

text: Kansainvälistä lapsikylätoimintaa voi tukea ryhtymällä kummiksi kylään sijoitetulle lapselle. Kummien tuella kymmenet tuhannet orvot, hylätyt tai huostaan otetut lapset saavat lapsikylävanhemman, koulutuksen ja terveydenhoitoa. Lapsikylävanhempi asuu samassa talossa lasten kanssa ja huolehtii heistä kuin omista lapsistaan. SOS-lapsikyläjärjestö auttaa myös katastrofien uhreja.


title: SOS-Lapsikylä

text: SOS-lapsikylätyötä voi tukea myös vapaaehtoistoiminnan kautta.


title: Armas Saastamoinen

text: Armas Herman Saastamoinen (14. huhtikuuta 1886 Kuopio – 20. lokakuuta 1932 Lontoo) oli suomalainen liikemies, kansanedustaja ja Suomen lähettiläs Kööpenhaminassa, Haagissa, Washingtonissa ja Lontoossa.


title: Armas Saastamoinen

text: A. H. Saastamoinen oli kuopiolaisen kauppaneuvos Herman Saastamoisen ja Alexandra Sofia Tengmanin vanhin poika. Hänen puolisonsa vuodesta 1909 lähtien oli Edla Emilia (Emily) Carssen.


title: Armas Saastamoinen

text: Saastamoinen osallistui jääkäriliikkeen toimintaan värvärinä Pohjois-Savossa. Hän myös vieraili jääkärien luona Lockstedtin leirillä.


title: Armas Saastamoinen

text: Saastamoinen toimi aluksi salaisesti toimineen Savon suojeluskuntapiirin päällikkönä vuonna 1917 sekä Pohjois-Savon ja Kainuun sotilaspiirin esikuntapäällikkönä sisällissodan aikana 1918. Sodan jälkeen hänestä tuli Suomen lähettiläs ensin Kööpenhaminaan (1918–1919) ja sitten Washingtoniin (1919–1921). Lähettilään tehtävistä hän palasi Suomeen perheensä yritysten H. Saastamoinen Ltd:n, H. Saastamoinen & pojat Oy:n ja Saastamoisen faneeri Oy:n johtoon 1921. Tässä tehtävässä hän jatkoi vuoteen 1926, jolloin keskittyi yhteiskunnallisiin tehtäviin. Hän oli kokoomuspuolueen kansanedustajana vuosina 1924–1926. Saastamoinen nimitettiin Suomen lähettilääksi Lontooseen ja Haagiin 1926. Hän hoiti näitä tehtäviä kuolemaansa saakka. Saastamoinen kuoli Lontoossa 1932.


title: Makarov

text: Makarov tai "Makarova" voi tarkoittaa seuraavia:


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten sprintti

text: Miesten pyöräilyn sprintti kesäolympialaisissa 1896 käytiin 11. huhtikuuta. Matkan pituus oli kaksi kilometriä ja kilpailuun osallistui neljä pyöräilijää kolmesta valtiosta.


text: "DNF = keskeytti"


text: Joseph Rosemeyer keskeytti polkupyörän mekaanisten ongelmien takia.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten 10 kilometrin ajo

text: Miesten 10 kilometrin pyöräily kesäolympialaisissa 1896 käytiin 11. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui kuusi pyöräilijää neljästä valtiosta ja sen voitti Ranskan Paul Masson.


text: "DNF = Keskeytti"


text: Kreikkalaiset törmäsivät keskenään vajaan seitsemän kilometrin kohdalla. Heistä Aristidis Konstantinidis pääsi maaliin saakka, mutta Kolettis joutui keskeyttämään vammojensa takia jatkettuaan kolarin jälkeen kuitenkin vielä hetken verran.


title: Mansikkakuume

text: Mansikkakuume on lääketieteessä tuntematon mutta joissakin lähteissä mainittu tauti, joka voi tulla mansikoiden liiallisesta nauttimisesta. Oireita ovat kova kuume, joka kuitenkin kestää vain päivän, ja väsymys. Oireet ovat samantapaiset kuin lämpöhalvauksessa. Mansikkakuumeen olemassaolo itsenäisenä tautina on hyvin kyseenalainen.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten 100 kilometrin ajo

text: Miesten 100 kilometrin pyöräily kesäolympialaisissa 1896 käytiin 8. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui yhdeksän kilpailijaa viidestä eri valtiosta ja sen voitti Ranskan Léon Flameng.


text: "DNF = Keskeytti"


text: Flameng kaatui kilpailun puolivälissä, mutta jatkoi silti ja lopulta voitti kultaa.


Rullakiekon maailmanmestaruuskilpailut 2009 järjestettiin Saksassa. Maailmanmestaruuden voitti Ruotsi, joka kaatoi finaalissa Yhdysvallat 6–7. Pronssia voitti isäntämaa Saksa, joka voitti pronssiottelussa Suomen 9–5.


title: Rullakiekon maailmanmestaruuskilpailut 2009

text: 1-divisioonan mestaruuden voitti Itävalta, hopeaa sai Iso-Britannia ja pronssia Brasilia. Itävalta siten nousi ensi vuoden mestaruuskisoihin ja viimeiseksi jäänyt Slovakia pudotettiin 1-divisoonaan.


text: Mestaruuskisat oli jaettu kahteen divisioonaan ja edelleen neljään lohkoon. Lohkot A ja B pelasivat maailmanmestaruudesta ylemmässä divisioonassa ja lohkot C ja D pelasivat 1-divisioonan mestaruudesta ja noususta ylempään lohkoon. Vastaavasti ylemmän lohkon viimeinen pudotettiin 1-divisioonaan. 1-divisioonan kaksi viimeistä joukkuetta putosivat pois mestaruuskisoista.


title: Enel (yritys)

text: Enel (Ente Nazionale per lEnergia eLettrica) on 1962 perustettu italialainen energiayritys. Yritys on julkinen ja Italian pörssissä (Borsa Italiana). Suurin omistaja on Italian hallitus yli 25% osakeomistuksella. Enelillä on yli 70 000 työntekijää 40:sä eri maassa.


title: Nuon

text: Nuon oli Hollannin suurin energiayhtiö. Vattenfall osti hollantilaisen Nuon 8,5 mrd. eurolla (100 mrd. Kr) helmikuussa 2009. Kauppa vaatii kilpailuviranomaisten hyväksynnän. Nuon ei ollut pörssissä. Sillä on toimintaa Hollannissa, Belgiassa ja Saksassa. Yrityksellä on 3 miljoonaa asiakasta. Työntekijöitä on 10 000. Liikevaihto vastasi vuonna 2008 68 mrd. kr.


title: Necronomicon (Simon)

text: Necronomicon on erilaisia okkulttisia manauksia, myyttejä ja rituaaleja sisältävä grimoire. Kirjan kirjoittajaa ei tunneta, mutta sen on toimittanut tuntemattomana pysytellyt nimimerkki "Simon", jonka yleisesti uskotaan myös kirjoittaneen sen kokonaisuudessaan. Kirjassa itsessään väitetään sen olevan autenttinen kirjoitus 700-luvun Damaskosta, mutta yleensä pidetään todennäköisempänä, että Simon on kirjoittanut sen 1900-luvun puolivälin jälkeen luodakseen autenttisen vastineen kauhukirjailija H. P. Lovecraftin keksimälle samannimiselle kuvitteelliselle kirjalle. Kirja tunnetaan usein nimillä "Simon Necronomicon" tai "Simonomicon". Mikäli "Necronomiconiin" viitataan todellisena kirjana, tarkoitetaan sillä yleensä juuri Simonin "Necronomiconia", joka on tunnetuin Lovecraftin "Necronomiconina" esitellyistä todellisista kirjoista.


title: Necronomicon (Simon)

text: Kirja koostuu Simonin kirjoittamasta esipuheesta, joka on nykyajan näkökulmasta tehty kommentaari kirjan muuhun sisältöön. Lisäksi kirjasta löytyy "hullun arabin" kirjoittamaksi esitelty kehystarina kahdessa osassa (alussa ja lopussa). Niiden väliin sijoittuu itse rituaalisia ohjeita sisältävä osuus, jonka kirjoittajaksi niin ikään väitetään "hullua arabia". Kirjan mytologia pohjautuu pääosin mesopotamialaiseen mytologiaan, ja sen tarinat kuvaavat maailman luomisesta alkavaa hyvän ja pahan taistelua, jossa vastakkain ovat pahat muinaiset jumalat ja heidän hyvät lapsensa vanhemmat jumalat. Nämä jumalat ovat kokoelma sumerilaisia, akkadialaisia, babylonialaisia ja assyrialaisia , hirviöitä ja demoneja, joista osaan on liitetty piirteitä niitä muistuttavista Cthulhu-mytologian olennoista.


title: Necronomicon (Simon)

text: Kirjan julkaisi Schlangekraft vuonna 1977 kovakantisena painoksena. Maaliskuussa 1980 Avon julkaisi kirjasta pehmeäkantisen laitoksen.


title: Necronomicon (Simon)

text: Kirjan aloittaa noin 50 sivua pitkä johdanto (noin 250 sivusta), joka on ainoa osa jonka Simon itse sanoo kirjoittaneensa. Siinä kerrotaan kuinka Simon, joka sanoo olevansa entinen pappi, kumppaneineen sai salaperäiseltä munkilta käsiinsä kreikkalaisen "Necronomiconin" laitoksen. Johdannossa Simon myös osoittaa väitettyjä yhtäläisyyksiä Lovecraftin, hänen mytologiansa, Aleister Crowleyn ja sumerilaisen mytologian välille, minkä lisäksi hän vertailee näitä muihin uskontoihin (varsinkin kristinuskoon, wiccaan ja satanismiin). Teorian Crowleyn ja Lovecraftin välisestä yhteydestä esitti alun perin brittiläinen okkultisti Kenneth Grant.


title: Necronomicon (Simon)

text: Lisäksi johdanto sisältää varoituksen kirjan voimasta: sen mukaan varomaton käyttäjä saattaa joutua kirouksen uhriksi ja että se saattaa olla jopa hengenvaarallinen. Sen mukaan rituaaleja yrittävän on oltava mielenterveydeltään ja tahdonvoimaltaan hyvin vahva tai kirja on äärimmäisen vaarallinen. Johdannossa myös väitetään että sen julkaisijat joutuivat kirouksen uhriksi. Lisäksi varoitetaan hyödyntämästä länsimaisen taikuuden perinteitä "Necronomiconin" loitsuissa ja rituaaleissa, sillä niillä ei ole vaikutusta kirjassa käsiteltyihin olentoihin. Myös kirjan markkinointi tarjosi vastaavia sensationalistisia väitteitä kirjan taikavoimista. Sen takakansi väittää sen olevan "voimakkain ja mahdollisesti vaarallisin 'musta kirja' joka länsimaissa tunnetaan", ja että kirjan rituaalien avulla voi todella tuoda erilaisia hirviöitä ja olentoja "fyysiseen olomuotoon".


title: Necronomicon (Simon)

text: Simonin johdannon lisäksi kirjassa on kehystarina, jonka kirjoittajaa kutsutaan "hulluksi arabiksi" ("Mad Arab"). Tämä on todennäköisesti yritys sitoa kirja Cthulhu-mytologiaan vahvemmin, sillä Lovecraftin tarinoissa mainittiin usein "hulluksi arabiksi" kutsuttu Abdul Alhazred, joka kirjoitti Lovecraftin fiktiivisen "Necronomiconin". Kertojaa ei kuitenkaan suoraan nimetä. Kehystarina on nimeltään "The Testimony of the Mad Arab" ("Hullun arabin todistus") ja se on jaettu kahteen osaan muodostaen kirjan varsinaiselle rituaaleja ja taikoja sisältävälle ytimelle prologin ja epilogin.


title: Necronomicon (Simon)

text: Ensimmäisessä osassa "hullu arabi" selostaa miten hän sai ensimmäisen kerran tietoonsa salaisuudet jotka hän kirjaan kirjoittaa, kun hän vahingossa päätyi todistamaan muinaisten jumalien kultin rituaalia. Epilogissa demonit ja hirviöt vainoavat häntä. Hän pelkää että hänen palvomansa vanhemmat jumalansa ovat hylänneet hänet ja demonit vainoavat häntä jonkin epähuomiossa tehdyn synnin takia. Kehystarinan toinen osa jää tarinaltaan kesken, kertojan yrittäessä saattaa työstään mahdollisimman suuren osan loppuun ennen kuin hirviöt vievät hänen henkensä.


title: Necronomicon (Simon)

text: Suuri osa kirjasta on ohjeistusta taikuuteen ja manauksiin. Kirja sisältää kuvauksia useista loitsuista, maagisista sineteistä ja rituaaleista. Suurin osa näistä on tarkoitettu pahojen henkiolentojen karkoittamiseen tai vanhempien jumalien avuksi kutsumiseen. Jotkut niistä ovat kirouksia vihollisia vastaan. Loitsut on kirjoitettu pääosin englanniksi, tiettyjen fraasien ja satunnaisten katkelmien ollessa sumeriksi.


title: Necronomicon (Simon)

text: Monet "Necronomiconin" maagisista sineteistä liittyvät johonkin tiettyyn jumalaan tai henkiolentoon ja niitä käytetään sellaisen kutsumisessa avuksi. Joissain tapauksissa sinettien tekemiseen annetaan erityisiä ohjeita, kuten materiaali johon se tulisi kaivertaa tai mihin aikaan päivästä se pitäisi tehdä; muissa tapauksissa kirjassa on esitelty vain sinetti.


title: Necronomicon (Simon)

text: Kirjan myyttisten tarinoiden pääteemana on hyvän ja pahan välinen taistelu, hyvien "vanhempien jumalten" ja pahojen "muinaisten jumalten" välillä. Näissä ryhmissä on suuri joukko autenttisia mesopotamialaisia jumalia ja taruolentoja, joukossa myös muutamia ilmeisesti "Necronomiconia" varten luotuja tai muunneltuja jumaluuksia. Näistä kahdesta ryhmästä muinaiset jumalat ovat vanhempia ja edustavat kaaosta. Heidän johtajansa on Tiamat. Muinaisten jumalten lapset vanhemmat jumalat ovat nimestään huolimatta nuorempia ja hyviä, jotka ovat valmiita auttamaan ihmisiä.


title: Necronomicon (Simon)

text: "Necronomicon" sisältää babylonialaisen luomistarun Enuma Elišin kaltaisen luomiskertomuksen. Siinä kerrotaan kuinka vanhemmat jumalat nousivat Mardukin johdolla kapinaan vanhempiaan vastaan ja voittivat nämä. Marduk lyö Tiamatin, sivaltaa tämän ruumiin kahtia ja luo puolikkaista taivaan ja maan. Vanhemmat jumalat myös luovat ihmisrodun Tiamatin apulaisen Kingun verestä ja omasta hengityksestään. Muut muinaiset jumalat vangitaan maan alle tai taivaankannen yläpuolelle. "Necronomiconin" tämä osa vastaa autenttisia myyttejä suurin piirtein tarkasti. Luokittelu "vanhempiin jumaliin" ja "muinaisiin jumaliin" sen sijaan heijastelee Cthulhu-mytologiasta tuttuja käsitteitä.


title: Necronomicon (Simon)

text: Johdannossaan Simon toteaa että Lovecraftin mytologia on sumerilaisen mytologian tavoin kuvaus hyvän ja pahan välisestä kamppailusta, "vanhempien jumalten" ja "suurten muinaisten" välillä. Lovecraftin mytologian maailmankaikkeus oli kuitenkin kaoottinen ja välinpitämätön; hyvän ja pahan vastakkainasettelun Cthulhu-mytologiaan toi katolilainen August Derleth, joka jatkoi siitä kirjoittamista Lovecraftin kuoleman jälkeen. Osuvammin Simon vertaa sumerilaisen mytologian taistelua kristinuskoon, vaikkakin kristillisessä mytologiassa taivaasta joutui karkoitetuksi Jumalan luoma Saatana enkeleineen, kun taas "Necronomiconin" luomiskertomuksessa kapinoija on nuorempi, muinaisten jumalien poika Marduk.


title: Necronomicon (Simon)

text: Kirjassa esiintyviä vanhempia jumalia ("Elder Gods")ovat mm. seuraavat:Muinaisia jumalia ("Ancient Ones") ovat mm. seuraavat:


title: Ernie Pieterse

text: Ernest "Ernie" Pieterse (4. heinäkuuta 1938 Kapkaupunki – 1. marraskuuta 2017 Johannesburg) oli eteläafrikkalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kolmeen Formula 1 -osakilpailuun kausilla 1962, 1963 ja 1965. Hän oli parhaimmillaan 10. Etelä-Afrikan GP:ssä 1962. Hän osallistui myös MM-sarjaan kuulumattomiin kilpailuihin ja oli kahdesti viides Randin GP:ssä 1963 ja Natalin GP:ssä 1962.


title: François Picard

text: François Picard (26. huhtikuuta 1921 – 29. huhtikuuta 1996) oli ranskalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui ainoastaan vuoden 1958 Marokon GP:hen, jossa hän keskeytti kolaroituaan Olivier Gendebienin kanssa ja saatuaan vakavia vammoja. Hän toipui mutta lopetti kilpailemisen autourheiluluokassa.


title: FIBA Europe

text: FIBA Europe on yksi FIBAn komissioista. Sen toimiala on Eurooppa ja se järjestää muun muassa Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut.


title: Gnarkill

text: Gnarkill on yhdysvaltalainen hardcore punk -yhtye. Se perustettiin vuonna 2002 Pennsylvaniassa. Yhtye on julkaissut kaksi albumia, jotka ovat "Gnarkill" (2002) ja "Gnarkill vs. Unkle Matt and the ShitBirdz" (2006).


title: Taina Kokkonen

text: Taina Kokkonen (s. 15. toukokuuta 1975 Vantaa) on suomalainen iskelmälaulaja ja radiojuontaja. Hänet valittiin vuonna 1999 Suomen tangokuningattareksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla. Kokkonen oli vuosina 1994 ja 1995 toiminut Soul Train -yhtyeen laulajana. Hän ylsi vuonna 1996 Tangomarkkinoiden semifinaaliin, ja vuonna 1998 hänet valittiin ensimmäiseksi tangoprinsessaksi Kirsi Rannon voittaessa kisan.


title: Taina Kokkonen

text: Vuonna 2002 Kokkonen otti osaa Suomen Euroviisujen esikarsintaan italiankielisellä esityksellään ”Silenzio”. Voiton vei Laura Voutilaisen esittämä ”Addicted to You”. Saman vuoden joulukuussa Kokkonen päätti lopettaa uransa laulajana. Hän kertoi suhtautuneensa ammattiinsa aivan liian suurella intohimolla, mikä sitten ilmeni äkillisenä mielenkiinnon loppumisena. Hän joutui perumaan kymmeniä vuoden 2003 keikkojaan. Samana vuonna hän toimi iskelmäradion kesäjuontajana.


title: Taina Kokkonen

text: Vuoden 2003 aikana Kokkonen asui puolisen vuotta Italian Firenzessä opiskellen italian kieltä Accademia del Giglio -nimisessä yksityisessä koulussa.


title: Taina Kokkonen

text: Vuonna 2004 hän esitti Kouvolan teatterissa pääosan Rodgersin ja Hammersteinin musikaalissa "Karuselli".


title: Taina Kokkonen

text: Kokkonen on kasvatustieteiden maisteri ja valmistunut luokanopettajaksi Hämeenlinnassa. Tällä hetkellä hän toimii luokanopettajan virassa Vantaalla.


title: Taina Kokkonen

text: Vuonna 2007 Kokkonen meni naimisiin Cemo Timucin -nimisen IT-alalla työskentelevän diplomi-insinöörin kanssa, ja he asuvat Vantaalla Tino-poikansa kanssa.


title: Taina Kokkonen

text: Vuonna 2009 Taina Kokkonen toimi radiojuontajana lähiradiossa, joka kuuluu Helsingin seuduilla.


Pyhän Konstantinuksen ja Pyhän Helenan kirkko () on ortodoksinen kirkko Kastelórizon saarella Kreikassa.


title: Pyhän Konstantinuksen ja Pyhän Helenan kirkko

text: Kirkko on rakennettu vuonna 1835. Se on omistettu Kastelórizon suojeluspyhille Pyhälle Konstantinukselle ja Pyhälle Helenalle. Kirkko sijaitsee Kastelórizon eli Megístin kylässä sataman yläpuolella. Legendan mukaan se on paikalla, jolle pyhä Helena rakensi pienen kirkon jouduttuaan myrskyyn matkalla Pyhälle maalle.


text: Kirkko on kolmilaivainen basilika, jossa on korkea marmorinen kellotorni sekä marmoriset ikonostaasit. Rakennuksessa on monia goottilaisia piirteitä. Kirkon kattoa kannattelee 12 suurta graniittista pilaria. Pilarit on tuotu vuonna 1835 mantereen puolelta Lyykian Patarasta. Perimätiedon mukaan ne ovat kuuluneet Apollonin temppeliin.


title: Korruptio Italiassa

text: Korruptio Italiassa kertoo Italian korruptiosta eli vallan väärinkäytöstä oman tai sidosryhmän edun tavoitteluun. Vuonna 2014 Italia oli Transparency Internationalin korruptioindeksissä 69. sijalla kaikkiaan 175 maan joukossa.


title: Korruptio Italiassa

text: Italian järjestäytyneen rikollisuuden liikevaihto on 10 % BKT:stä. Italian BKT on 1250 mrd. €. Harmaan talouden vuoksi valtio menettää 100 mrd. € verotuloja vuosittain. Julkisen hallinnon korruptiokustannukset ovat 60 mrd. €/v.


title: Korruptio Italiassa

text: Transparency Internationalin (TI) mukaan ehdokkaiden ja puolueiden velvollisuus on varmistaa rahoituksen puhtaus ja kerättyjen ja käytettyjen varojen julkisuus. Puolueiden kuuluu hylätä rahoitus, joka sitoo niitä muihin kuin julkisiin etuihin. Poliittinen korruptio oli Maailman talousfoorumin (WEF) mukaan lokakuussa 2003 EU-maista suurinta Kreikassa, Irlannissa ja Italiassa. TI:n barometrissä vuonna 2006 puolueiden korruptio oli suurinta Euroopassa Italiassa ja Puolassa.


title: Korruptio Italiassa

text: Poliittiseen korruptioon voi sisältyä myös vapaa tai tuettu medianäkyvyys. Pitkään pääministerinä toiminut Silvio Berlusconi oli samanaikaisesti suurin yksityinen radio- ja tv-toimija ja valvoi kolmea valtion omistamaa verkkoa. Italiassa korkeat poliitikot on suojattu korruptiosyytteiltä. Vastaavaa on ainakin ehdotettu vuonna 2004 myös Azerbaijanissa, Ranskassa ja Kreikassa.


title: Korruptio Italiassa

text: Italiassa korruptio altistaa julkisten rakennustarkastusten ja rakennusmääräysten huomioimattomuuteen. Maanjäristysalueella se on tappavaa. Maanjäristykset eivät tapa ihmisiä vaan romahtavat rakennukset.


title: Korruptio Italiassa

text: Milanossa yksityisen vesiyrityksen johtaja vangittiin paikallispoliitikkojen lahjonta-aikomuksesta 2,9 miljoonalla dollarilla vuonna 2001. Lahjonnan tavoite oli voittaa 145 miljoonan dollarin vedenpuhdistusprojektin sopimus. Myös kaupunginjohtaja vangittiin.


title: Korruptio Italiassa

text: Italiassa on neljä mafiaklaania: Cosa Nostra, Camorra, 'Ndrangheta ja Sacra corona unita. Toimintaan sisältyy huumekauppa, uhkapelit, ihmiskauppa ja rakennusteollisuuden rahanpesu ja laittomat investoinnit. Mafialla on yhteyksiä Italian poliittisiin puolueisiin.


title: Rauni Essman

text: Rauni Mirjam Asteljoki (o.s. Essman, 8. huhtikuuta 1918 Joensuu – 21. toukokuuta 1999 Kouvola) oli suomalainen yleisurheilija, joka menestyi parhaiten pikajuoksussa. Hän oli yksi neljästä ensimmäisestä Suomea olympialaisten yleisurheilussa edustaneesta naisesta.


title: Rauni Essman

text: Rauni Essman karsiutui Berliinin 1936 olympialaisissa 100 metrin juoksun välierissä sekä 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä, jossa Suomen joukkue juoksi maansa ennätyksen 49,5 s. Vuonna 1935 Essman juoksi 100 metrillä Suomen ennätyksen 12,6 s, joka rikottiin vasta 17 vuotta myöhemmin. Seuratasolla hän edusti Enson Kisailijoita.


title: Rauni Essman

text: Rauni Asteljoki oli neljän lapsen äiti. Hän opiskeli oikeustiedettä ja toimi varanotaarina Kouvolan lääninhallituksessa.


title: Ihmisoikeudet Italiassa

text: Tämä artikkeli käsittelee ihmisoikeuksien tilaa Italiassa.


title: Ihmisoikeudet Italiassa

text: Pakolaisten tarkkaa määrä on mahdotonta tietää. YK mukaan Eurooppaan saapui meritse 67 000 pakolaista vuonna 2008. Libyasta Italiaan ja Maltaan arvioidaan saapuneen 38 000 pakolaista. Italian pakolaislainsäädäntö oli puutteellinen vuonna 2008, mutta parani EU säädösten toimeenpanolla. Italia on säätänyt terrorismia vastaan Pisanu lain 155/05, joka sallii epäillyn karkotuksen. Lakiin ei sisälly oikeuden vahvistusta eikä se takaa pakolaisoikeuksien toteutumista.


title: Ihmisoikeudet Italiassa

text: Italian rikoslaki ei rankaise kidutuksesta. Syytteiden mukaan poliisi on käyttänyt menetelmiä, joihin pidätetty kuoli 25.11.2005 tai pidätetyt ovat saaneet kohtuuttomia vammoja.


title: Ihmisoikeudet Italiassa

text: Vuoden 2001 G8-kokouksen mielenosoittajia ja poliiseja on haastettu oikeuteen. Sisäministeriö määrättiin tammikuussa 2008 maksamaan korvaukseksi 35 000 euroa lääkärille, jonka poliisi hakkasi vakavasti Genevessä vuonna 2001. 15 ihmistä (poliiseja, vanginvartijoita ja vankilääkäreitä) sai vankeutta enimmillään 5 vuotta vangitsemiansa ihmisten pahoinpitelystä Bolzaneton vankilassa 15 heinäkuuta. Tuomarin mukaan tuomiot olivat lieviä, koska kidutus ei ole rangaistava rikkomus Italian rikoslaissa. Amnesty International arvioi määrättyjen tuomioiden voivan vanhentua valitusten aikana ennen lainvoimaisia päätöksiä. Viranomaisia on tuomittu mielenosoittajien pahoinpitelystä ja loukkaamisesta.


title: Ihmisoikeudet Italiassa

text: Romanisiirtolaisiin on kohdistunut rasismia ja väkivaltaa ainakin Napolissa, Novarassa, Pisassa, Roomassa ja Venetsiassa.


title: Timo Parviainen

text: Timo Tapio Parviainen (s. 31. toukokuuta 1976 Helsinki) on entinen suomalainen koripalloilija. Hänet valittiin kaudella 1998–99 koripallon SM-sarjan vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi. Parviainen on myös pelannut 19 miesten maaottelua.


title: Timo Parviainen

text: Myös hänen veljensä Vesa Parviainen on valittu vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Antiikin Kreikan taide jakautuu kolmeen ajanjaksoon:


title: Antiikin Kreikan taide

text: Varsinkin Kreikan rakennustaide oli korkealla tasolla jo esihistoriallisella ajalla, kuten Troijan, Kreetan, Tirynsin ja Mykenen valtavat linnan- ja palatsinrauniot toiselta tuhatluvulta eaa. osoittavat. Samoin taidekäsityö oli tasokasta.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Kreikkalaisen rakennustaiteen luonteenomaisin tuote on temppeli. Ne rakennettiin kivipengermälle suorakaiteen muotoisiksi.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Temppeleiden keskiosassa on suurehko pyhäkkö ("cella"), jossa on jumalankuva ja jommassakummassa tai molemmissa päissä avoin eteishalli. Pylväitä saattoi olla temppelin etu- tai myös takaseinällä tai ympäri koko rakennuksen. Niiden tehtävänä oli tukea kattoa. Päätykolmiot ja friisit oli kaunistettu veistoksilla.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Temppeleissä oli kolme tyyliä, doorilainen, joonialainen ja korinttilainen.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Kuuluisia rakennuksia ovat Paestumin temppeli, Olympian Zeuksen temppeli, Parthenon (doorilaisia), Erekhtheion ja Niken temppeli Ateenassa, Pergamonin temppeli ja Zeuksen alttari, Halikarnassoksen mausoleumi (joonialaisia), Lysikrateen muistomerkki (korinttilainen), sekä eräät teatterit, kuten Ateenan Dionysoksen teatteri.


title: Antiikin Kreikan taide

text:
Kuvanveisto tuli kreikkalaisessa taiteessa käänteentekeväksi, koska se otti alastoman ihmisruumiin kuvaamisen päätehtäväkseen. Taiteilijat eivät pyrkineet yksilölliseen näköisyyteen, vaan esittivät ihannetyyppejä, kuvasivat he sitten
ihmisiä tai jumalia.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Arkaaisen kauden veistokset, useat Apollonin nimellä tunnetut miesten kuvat, olivat aluksi jäykkiä ja tiukasti frontaliteettiasennossa, mutta myöhemmät veistokset olivat jo melkoisesti vapaampia.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Kädet kuvattiin suorina kylkiä vasten. Usein veistosten henkilöillä on arkaainen hymy. Myöhemmin patsaiden asennot ja niiden kasvojen ilmeet ja piirteet saivat lisää ilmeikkyyttä. Tunnettuja arkaaisen kauden veistoksia ovat neitopatsaat koreet ja miehet kourokset.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Persialaissotien jälkeen sekä rakennustaiteen että kuvanveiston alalla vallitsi vilkas toiminta. Myronin, Feidiaan ja Polykleitoksen teoksia aateloi suurpiirteinen ylevyys. Seuraavan vuosisadan kuvanveistäjät Skopas, Praksiteles ja Lysippos esittivät teoksissaan yksilöllisempää kauneutta.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Varsinkin hellenistisenä aikana taide joutui palvelemaan ruhtinaiden kauneudenhalua ja koristamaan uusia kaupunkeja, kuten Aleksandriaa, Kodosta ja Pergamonia. Ylevyyden ja hillityn kauneuden sijalle astuvat intohimoisuus ja raju voima.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Esimerkkeinä tuon ajan veistoksista voidaan mainita "Borghesen taistelija" (katso Agasias), "Laokoon-ryhmä", "Rodoksen kolossi", "Farnesen härkä", sekä niin sanotut galliveistokset "Kuoleva galli" ja "Vaimonsa ja itsensä surmaava galli", joihin aiheet on saatu galatialaisten noin vuonna 200 eaa. Vähään-Aasiaan tekemästä sotaretkestä.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Attikalainen koulu säilyi muodoltaan loistavana, mutta tuli yleensä aistilliseksi ja imeläksi.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Antiikin veistoksista säilyi pitkään käsitys, että ne olivat puhtaan valkoisia, ja tätä valkoisuutta ihannoitiin. Ajatus sai alkunsa Laokoon-ryhmän löytymisestä 1509 Neron palatsin raunioista. Ajanlaskun alun aikaan veistetystä veistoksesta oli kaikki väri kulunut pois. Valkoisuuden ihannoinnin lujitti taidehistorian isä Joachim Winckelmann. Seurauksena oli että museoissakin patsaiden värejä pestiin hapoilla pois. Tutkimusten perusteella on selvinnyt muun muassa että eläimet oli maalattu varsin moderniin tyyliin, leijonan harja saattoi olla sininen ja vartalo kirkkaan keltainen. Lordi Elgin poistatti kaikki värijäljet Parthenonin friiseistä, jotta väri ei alentaisi niiden myyntihintaa. Patsailla on toisinaan saattanut olla lasisilmät ja peruukki. Glyptoteket-museossa Kööpenhaminassa on meneillään antiikin taiteen tutkimushanke, jossa värejä on selvitetty.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Maalaustaiteen asema oli Kreikassa huomattava, mutta vaasimaalauksia lukuun ottamatta tiedot siitä ovat niukat. Ensimmäinen huomattavampi mestari on Polygnotos, muita ovat Zeuksis ja varsinkin Apelles.


title: Antiikin Kreikan taide

text: Antiikin Kreikan keramiikka käsitti poltetusta savesta tehdyt astiat, lamput ja muut esineet. Kaikkein keskeisimpään rooliin niissä nousi kuitenkin maalauskuviointi, josta on tullut tärkeä osa antiikin ajan tutkimusta. Niiden kuva-aiheista saamme tietoa tuon ajan uskonnollisesta elämästä ja arjen tapakulttuurista, sekä urheilusta, merenkulusta, myyteistä ja sodankäynnistä. Nämä erilaiset astiat toimivat arkikäytössä ruoan ja erilaisten nesteiden säilytyksessä, mutta niillä oli myös aivan erityinen seremoniallinen merkitys.


title: Raili Halttu

text: Raili Karin Helena Renkonen (o.s. Halttu, 13. heinäkuuta 1909 Oulu – 3. joulukuuta 2006) oli suomalainen yleisurheilija, joka menestyi parhaiten pikajuoksussa ja pituushypyssä. Hän oli yksi neljästä ensimmäisestä Suomea olympialaisten yleisurheilussa edustaneesta naisesta.


title: Raili Halttu

text: Raili Halttu karsiutui Berliinin 1936 olympialaisissa 100 metrin juoksun ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä. Viestissä Suomen joukkue juoksi maansa ennätyksen 49,5 s. Vuonna 1934 Halttu ylitti ensimmäisenä suomalaisnaisena pituushypyssä viisi metriä tuloksella 505 cm ja vuonna 1935 hän sivusi 100 metrillä Suomen ennätystä 12,6 s, joka alitettiin vasta 17 vuotta myöhemmin. Hänen ennätyksensä 200 metrin juoksussa oli 27,0 s. Seuratasolla hän edusti Oulun Pyrintöä ja Helsingin Naisurheilijoita.


title: Ebba From

text: Ebba Ingegerd Svahn (o.s. From, s. 23. lokakuuta 1915 Helsinki – 25. marraskuuta 2006) oli suomalainen yleisurheilija, joka menestyi parhaiten pikajuoksussa. Hän oli yksi neljästä ensimmäisestä Suomea olympialaisten yleisurheilussa edustaneesta naisesta.


title: Ebba From

text: Ebba From karsiutui Berliinin 1936 olympialaisissa 100 metrin juoksun ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä. Viestissä Suomen joukkue juoksi maansa ennätyksen 49,5 s. Fromin omat ennätykset olivat 100 metrillä 12,7 s ja 200 metrillä 26,8 s. Seuratasolla hän edusti Idrottsklubben -32:ta.


title: Pyöräily kesäolympialaisissa 1896 – miesten 12 tunnin ajo

text: Miesten 12 tunnin pyöräily kesäolympialaisissa 1896 käytiin 12. huhtikuuta. Kilpailuun osallistui seitsemän urheilijaa neljästä valtiosta ja se alkoi viideltä aamulla loppuen viideltä iltapäivällä. Kultaa voitti Itävallan Adolf Schmal.


text: Schmal ohitti kaikki muut kilpailijat kierroksella jo kilpailun alussa ja ajoi lopun matkaa Keepingin kanssa ja voitti kilpailun juuri tällä kierroksella.


title: Schiller (kraatteri)

text: Schiller on törmäyskraatteri Kuun luoteisosassa. Kraatterin halkaisija on 179,36 km, ja syvyys 3,9 km. Kraatteri on pitkulaisen muotonsa puolesta helposti tunnistettavissa. Schilleristä itään sijaitsee kraatteri Bayer, ja kaakkoon Rost.


title: Ihmisen poika, pedon poika

text: Ihmisen poika, pedon poika on Terveiden Käsien 22. heinäkuuta 2009 ilmestynyt EP-levy. EP on julkaistu sekä CD-, että vinyyliformaatissa. Levy sisältää paljon metallivaikutteista hardcore punkia.


title: Vaaleajäsenruoho

text: Vaaleajäsenruoho ("Scleranthus perennis") on Euroopassa kasvava monivuotinen kohokkikasvi. Suomessa laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi ja se on rauhoitettu.


title: Vaaleajäsenruoho

text:
Harmaan sinivihreä vaaleajäsenruoho kasvaa 5–15 korkeaksi. Kasvin varsi on pysty tai koheneva. Neulamaiset lehdet ovat yhdistyvisiä, tyvestä ripsilaitaisia ja usein yhteen suuntaan käyriä. Kukintojen tukilehdet eivät tavallisesti yllä osakukintojen yläpuolelle. Hyvin vaatimattomista, vihreistä kukista puuttuvat teriöt. Vihreä verhiö on viisiliuskainen ja kaksivartaloisen emiön ja hedelmän kanssa yhdiskasvuinen. Verhiöiden liuskat ovat tylppiä, leveästi kalvolaitaisia ja suppuun kääntyviä. Sikiäin on lähes kehänalainen. Vaaleajäsenruoho kukkii Suomessa kesä-syyskuussa. Hedelmä on yksisiemeninen pähkylä. Laji muistuttaa jonkin verran sitä yleisempää viherjäsenruohoa ("S. annuus"), jonka kanssa se voi myös risteytyä.
Vaikka vaaleajäsenruoholta puuttuu terälehdet, se on hyönteispölytteinen. Sen siitepölyä ja myös siemeniä levittävät pääasiassa muurahaiset.


title: Vaaleajäsenruoho

text: Vaaleajäsenruohon levinneisyysalue rajoittuu lähes kokonaan Eurooppaan. Sitä tavataan Ranskasta Länsi-Venäjälle ja -Ukrainaan sekä Italiasta ja Pohjois-Kreikasta Fennoskandian keskiosiin. Euroopan ulkopuolella lajia on tavattu Turkista, Kaukasukselta sekä tulokaslajina Pohjois-Amerikasta.


title: Vaaleajäsenruoho

text: Suomessa vaaleajäsenruoho on levinneisyysalueensa pohjoisrajoilla. Lajia on tavattu satunnaisesti lähinnä rannikkopaikkakunnilta, kuten Oulusta, Vaasasta, , Kirkkonummelta ja Tammisaaresta. Myös sisämaasta tunnetaan jonkin verran havaintoja. Nykyään lajia kasvaa Suomessa ainoastaan Ahvenanmaan Eckerössä sekä Haminan kantakaupungin alueella, jossa kanta on Suomen vahvin.


title: Vaaleajäsenruoho

text: Suomessa vaaleajäsenruoho kasvaa ihmisen muokkaamassa kaupunkiympäristössä. Sitä tavataan merenrantojen painolastikummuilla, hiekkapenkereillä, polkujen ja katujen varsilla, valleilla, nurmikentillä ja kalliokedoilla. Laji vaatii kuivan kasvuympäristön, koska se ei pärjää kilpailussa reheväkasvuisille kasveille. Vaaleajäsenruohon kasvupaikkoja uhkaavat niiden umpeenkasvu laidunnuksen loputtua sekä kaupunkiympäristön yleinen siistiytyminen ja hoito.


title: Edward Battel

text: Edward Battel oli brittiläinen maantiepyöräilijä, ratapyöräilijä ja olympiamitalisti. Maantieajossa hän sijoittui kolmanneksi, vaikka kolaroi matkan aikana muutamia kertoja. Ratapyöräilyssä hän osallistui sprinttiin, jossa hän oli neljäs ja sadan kilometrin ajoon, jossa hän joutui keskeyttämään kilpailun. Battel työskenteli Ateenassa brittiläisessä suurlähetystössä.


title: MSC Cruises

text: MSC Cruises on vuonna 1987 perustettu sveitsiläinen risteily-yhtiö. Yhtiön pääoma on kokonaan Euroopassa ja se työllistää 12 000 henkilöä eri puolilla maailmaa. MSC Cruisesilla on toimistoja 43 maassa. Yhtiö kuuluu sveitsiläiseen Mediterranean Shipping Company S.A. (MSC) -nimiseen konserniin. Yhtiöllä on 12 alusta, jotka risteilevät pääasiassa Välimerellä ja Karibianmerellä. Kotipaikka on Geneve, Sveitsissä. 12 aluksellaan MSC Cruises on Euroopan toiseksi suurin risteilyvarustamo italialaisen Costa Cruisesin jälkeen. Kesällä 2018 Suomeen saapuu MSC Preziosa, MSC Orchestra sekä MSC Meraviglia. Kesällä 2009 Suomessa käyneet laivat olivat MSC Lirica, MSC Opera ja MSC Orchestra. Kaikki MSC Cruisesin laivat on rakennettu STX Europen telakalla, Saint-Nazairessa, Ranskassa.


title: MSC Cruises

text: MSC Cruises on maailman neljänneksi suurin risteilyoperaattori Carnival Corporation & plc:n, Royal Caribbean Cruises Ltd.:n ja Norwegian Cruise Linesin jälkeen. Vuonna 2012 yhtiöllä matkusti 6% kaikista risteilymatkustajista.


title: MSC Cruises

text: Alun perin perustettiin Lauro Lines, yritys tuli risteilytoimintaan vuonna 1960 ja toimi kahdella alukksella, Angelina Lauro ja Achille Lauro. Molempia aluksia kohtasi tulinen loppu, kun Angelina Lauro poltettiin St.Thomasin satamassa vuonna 1979. Tämän jälkeen Lauro Lines, joka tunnetaan myös Flotta Laurona, jatkoi huonoina aikoina risteilyliikennettä vain yhdellä aluksella, Achille Laurolla. Vuonna 1985 Achille Lauron kaappasi palestiinalainen Liberation Front. Tapaus sai paljon julkisuutta ja matkustjamäärät laskivat. Vuonna 1989 Mediterranean Shipping Company osti Lauro Linesin ja nimesi sen uudelleen StarLauro Cruises nimiseksi. 30 marraskuuta 1994 Achille Lauro syttyi tuleen ja upposi 2 joulukuuta. Vuonna 1995 yhtiön nimi muutettiin nykyiseksi MSC Cruiseksi.


title: Gheorghe Megelea

text: Gheorghe Megelea (s. 14. maaliskuuta 1954 Reşiţa) on entinen romanialainen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti.


title: Gheorghe Megelea

text: Megelea sijoittui nuorten EM-kilpailuissa 1973 hopealle ja voitti kultaa universiadeissa 1975 tuloksella 81,30 m. Montréalin 1976 olympialaisissa hän saavutti pronssia tuloksella 87,16 m. Hän heitti parhaan tuloksensa ensimmäisellä heittokierroksella kuten tekivät myös kaksi muuta mitalistia.


title: Gheorghe Megelea

text: Megelea on pituudeltaan 192-senttinen ja painoi Montréalin olympialaisten aikaan 101 kiloa. Hänen vuosittainen tuloskehityksensä vuosina 1970–1976 oli seuraavanlainen: 53,78 m, 60,08 m, 76,34 m, 82,26 m (nuorten Euroopan-ennätys), 78,20 m, 83,64 m ja 87,16 m.


title: National 2

text: National 2 on Ranskan jalkapalloilun neljänneksi korkein sarjataso. Sarja on jaettu 4:ään 18 joukkueen lohkoon, joista lohkojen voittajat nousevat Nationaliin ja kolme viimeistä putoavat National 3:een. Sarja tunnettiin ennen nimellä "Championnat de France amateur" eli "CFA"


title: Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä

text: Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä (lyhyemmin *nix) on nimitys, jota käytetään Unixin tavoin toimivista käyttöjärjestelmistä, jotka eivät noudata Single UNIX Specification -standardia tai ole sertifioituja. Tällaisia järjestelmiä ovat esimerkiksi Linux ja BSD.


title: Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä

text: Alkuperäisen AT&T:n Bell Labs -tutkimuskeskuksessa kehitetyn järjestelmän nimi oli UNIX. Nykyään UNIX-tavaramerkin omistaa The Open Group, joka maksua vastaan sallii sen käytön Single UNIX Specification -standardia noudattaville järjestelmille.


title: Kingu

text: Kingu (tai Qingu, karkeasti suom. "taitamaton työläinen") oli babylonialaisessa mytologiassa esiintynyt miespuolinen Jumala.


title: Kingu

text: Hänen vanhempansa olivat miespuolinen makean veden jumala Apsû ja naispuolinen suolaisen veden jumala Tiamat. Kun Apsû murhattiin hänestä tuli myös äitinsä puoliso. Tiamat halusi tehdä Kingusta kaikkien jumalten johtajan ja hallitsijan. Siksi Tiamat antoi Kingulle kolme kohtalon taulua, joita hän alkoikin käyttää rintahaarniskana saaden niistä suuren voiman. Niin Kingusta tuli Tiamatin armeijan johtaja. Nuori Marduk-jumala kuitenkin kapinoi vanhempia jumalia vastaan ja surmasi Tiamatin. Myös Kingu hävisi taistelunsa Mardukia vastaan ja Marduk vuodatti hänen verensä tehdäkseen siitä ihmiskunnan. Marduk myös otti kohtalon taulut ja tuli jumalien johtajaksi. Kingun vaiheet kuvataan tarkasti babylonialaisten luomistarussa Enuma Eliš.


title: Tomas Ek

text: Tomas Ek (s. 6. tammikuuta 1957 Helsinki) on suomenruotsalainen radiotoimittaja ja muusikko.


title: Tomas Ek

text: Ekin ura muusikkona alkoi kun hän voitti koulukaverinsa Pasi Hiihtolan kanssa Nylands svenska ungdomsföreningin järjestämän kykyjenetsintäkilpailun bändisarjan. Parhaat pääsivät esiintymään televisioon, josta Kompass Recordsin Christian Schwindt keksi Ekin. Vuonna 1976 Ekin säveltämä ja Hiihtolan sanoittama ”Nuoruus” kuultiin Syksyn Sävelen satoa -ohjelmassa ja se soi sen jälkeen myös radiossa. Ek lähti kuitenkin ensilevytyksen jälkeen opiskelemaan Helsingin yliopistoon.


title: Tomas Ek

text: Ekin seuraava levy oli vuonna 1979 Pave Maijasen tuottama albumi "Elämänmyönteinen hyönteinen". Toinen albumi "Mainosvalot" ilmestyi seuraavana vuonna. Vuoden 1984 Euroviisukarsinnoissa Ek esitti Yleisradion valitsemana solistina kolme laulua, joista kaksi ruotsiksi ja yhden Leena Nilssonin kanssa. Vuoden 1990 Euroviisukarsinnoissa Ek sijoittui neljänneksi kappaleellaan ”Du går så skyggt”.


title: Tomas Ek

text: Vuodesta 1986 Ek on työskennellyt Yleisradion ruotsinkielisen radion toimittajana. Hänen puolisonsa on toimittaja Bettina Sågbom-Ek.


title: Panhard-tanko

text: Panhard-tanko on auton alustassa käytetty tanko, jonka tarkoitus on välittää ajoneuvon kulkusuuntaan nähden sivuttaissuuntaisia voimia rungon ja jäykän akselin välillä siten, että rungon ja akseliston keskilinjan välinen etäisyys pysyy jotakuinkin vakiona. Samalla tanko kuitenkin sallii pystysuuntaisen, ajoneuvon jousituksesta johtuvan liikkeen. Tangon nimitys juontaa ranskalaisesta Panhard-merkkisestä autonvalmistajasta, jonka tuotteissa niitä ensimmäisenä käytettiin.


title: Panhard-tanko

text:
Panhard-tankoa käytetään usein kierre- tai ilmajousituksella varustettujen jäykkien taka-akselien yhteydessä, sillä nämä jousitustyypit eivät kykene välittämään sivuttaissuuntaisia voimia akselin ja rungon välillä, toisin kuin lehtijousitus, jolla varustetuissa akseleissa panhard-tankoa näkee vain poikkeustapauksissa. Tanko on nivelletty kummastakin päästä siten, että jousitus voi toimia häiriöttä.
Panhard-tangon etuna on edullinen hinta ja yksinkertainen rakenne. Haittana siinä on pienen sivuttaissuuntaisen liikkeen aiheuttaminen akseliston ja rungon keskilinjan kesken jouston aikana. Tämä johtuu tangon säteittäisestä liikeradasta koriin nähden. Ongelma on kuitenkin sitä pienempi mitä pidempää tankoa käytetään, eli mitä suurempi on liikeradan säde. Tankoa käytetään nykyään enimmäkseen henkilöautoa isommissa ajoneuvoissa.


title: Kuovila

text: Kuovila () on kylä entisen Pohjan kunnan alueella läntisessä Raaseporissa lähellä nykyisen Salon, aiemman Kiskon rajaa.


title: Kuovila

text: Pohjan pitäjän vanhin kaivos on ollut Kuovilassa, jolloin 1600-luvulla louhittiin lyijymalmia, ja kuovilalainen lyijyhohde oli hopeapitoista. Kuovilan Heinäsuolla louhittiin 1800-luvulla rautamalmia. Kalkki on kuitenkin ollut alueella esiintyvistä hyödyllisistä mineraaleista tärkein. Kuovilassa on useita kalkkiesiintymiä, joita on aikoinaan louhittu mm. Valkjärven kartanon seudulla, kaivostoiminnasta kertovat esimerkiksi tilan nimi "Gruväng" ("Kaivosniitty"), mainitun tilan takana (Saloon päin) yhä löytyvä vanha kaivoskuilu sekä Kalkroho-niminen järvi.


title: Kuovila

text: Valkjärven kartanon läheisyydessä sijainneessa Lustigkullan kalkkilouhoksesta on löydetty sinkkivälkettä ja Jemmerdalin vastaavasta granaattikiteitä. Maaperästä johtuen Kuovilassa kasvaa niin kutsuttuja kalkinsuosijakasveja kuten luonnonvarainen metsälehmus, pähkinäpensas ja imikkä. Soilta löytyy jopa vaivaiskoivua.


title: Kuovila

text: Kuovilan alue Kiskon, Tenholan ja Perniön pitäjien välissä on ollut, ja on edelleen, laaja erämaa-alue, minkä vuoksi puutavaraa oli hyvin saatavilla. Nykyään osa alueesta on Kuovilan luonnonsuojelualuetta. Marsalkka Mannerheim on käynyt metsästämässä Kuovilassa 1930-luvulla.


title: Kuovila

text: Kuovilasta läheltä Kiskon rajaa on löytynyt reiällinen nuijakivi esikeraamiselta kaudelta. Ensimmäinen maininta historiallisissa lähteissä Kuovilasta on Lögedoxin verotuskunnasta 1552. Kuovilan ovat omistaneet Lars Torstesson, Nils Boije ja Raaseporin kreivi Gustaf Adolf Leijonhufvud. Kuovilassa on poltettu miiluja ja hiilet toimitettiin Kosken Kimröökitehtaalle.


title: Kuovila

text: Kuovilan Valkjärven kartanon omisti Julinin suku vuodesta 1822 (Valkjärvi kuului Kosken kartanoon Perniön puolella), ja Albert von Julin lahjoitti tontin ja hirret kansakoululle 1908. Kuovilan ensimmäiset opettajat, Laura Karlsson ensin ja myöhemmin Ilma Soinamo, opettivat sekä suomen- että ruotsinkielisiä. Julin lahjoitti maapohjan Kuovilassa myös rantarataa varten. Valkjärven kartanon pelto nykyisen rantaradan vieressä, aseman kohdalla, on vielä vuonna 1844 ollut järvi, mutta kuivattu joskus 1850-luvulla. Kaivuutyön sanotaan kestäneen 5–6 vuotta.


title: Kuovila

text: Rantarata valmistui syksyllä 1899, ja Kuovilan asemarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Bruno Granholm. Kullaanjärven yli rakennettiin rautatiesilta, ja sitä rakentamassa oli 1930-luvulla työttömiä Turun Raunistulasta. Turun ja Helsingin välillä kulkeneet junat ovat pysähtyneet Kuovilan seisakkeella. Nykyään Kuovilan asemarakennus on yksityiskäytössä.


title: Kuovila

text: Kuovilan ensimmäisen auton, Viiksihoppa-Fordin, omisti 1936 Armas Soisalo (ent. Ahlfors), sen sijaan Kuovilaan ei ole koskaan ollut olemassa linja-autoliikennettä, mutta junilla pääsi joka päivä sekä Helsinkiin että Turkuun päin.


title: Kuovila

text: Vuonna 1958 Kuovilaan valmistui TUL:n urheiluopisto Kisakeskus, ja asvaltilla päällystetty tie tehtiin Pohjan kirkonkylältä Kuovilaan. Tie Kuovilan asemalta eteenpäin Kosken kartanolle on edelleen samassa kunnossa kuin von Julinien aikaan. Tielinja Koski–Fiskars piti kauppakollegion ja maaherran velvoituksen mukaan raivata jo 1764, mutta Kuovila–Koski-tie ei ole vielä valmistunut.


title: Ningišzida

text: Ningišzida (tai Ninnghižidda, sumeria: "dnin-ǧiš-zi-da") oli mesopotamialaisessa mytologiassa esiintynyt manalan jumala. Hän oli myös lääkäritaidon, hedelmällisyyden ja luonnon jumala. Hänen nimensä on sumeria ja tarkoittaa "hyvän puun jumalaa" tai "luotettavaa työkalua". Puu saattaa tässä yhteydessä viitata paitsi luontoon, myös penikseen ja sitä kautta hedelmällisyyteen. Ningišzida kuvataan usein käärmeenä tai ihmispäisenä käärmeenä.


title: Ningišzida

text: Ningišzida oli Ninazun poika, ja sukua Ngeshtin-analle. Hänen vaimonaan mainittiin joko Ninazimua tai Dazimua. Hän oli myös yksi kuningas Gilgamešin esi-isistä. Hänen symbolinaan toimi sarvekas käärme. Joissain myytin versioissa Ningišzidaa pidetään naispuolisena.


title: Ningišzida

text: Sumerilaisessa mytologiassa hän esiintyy toisena Anun taivaallisen palatsin vartijoista, toisen ollessa Dumuzid.


title: Dazimua

text: Dazimua eli Ninazimua oli sumerilaisessa mytologiassa esiintynyt jumalatar. Hän oli yksi kahdeksasta henkiolennosta jotka syntyivät kun Enki yritti helpottaa lukuisia sairauksiaan ja synnytti jokaisen lievittämiseksi yhden jumalan. Dazimua syntyi hänen kylkensä kivuista. Myöhemmin Dazimuasta tuli käärmejumala Ningišzidan vaimo.


title: Dazimua

text: Toisinaan Ningišzidan vaimona mainitaan Ninazimua. Luultavasti Ninazimua oli Dazimuan toinen nimi, mutta on myös mahdollista että hän oli toinen, samankaltainen jumaluus.


title: Nokia 5630 XpressMusic

text: Nokia 5630 XpressMusic on S60-käyttöjärjestelmän puhelin. Puhelin julkaistiin helmikuussa 2009 ja se tuli markkinoille saman vuoden kesäkuussa.


title: Nokia 5630 XpressMusic

text: Nokia 5630 XpressMusic -puhelimen ominaisuuksiin kuuluu musiikkisoitin, erilliset musiikki- ja videonäppäimet sekä 4 Gt:n muistikortti. Laite tukee 16 Gt:n muistikortteja ja eri musiikkitiedostomuotoja. Ääniohjatun Say and Play -toiminnon avulla kappaleen toiston voi aloittaa sanomalla ääneen artistin tai kappaleen nimen.


title: Nokia 5630 XpressMusic

text: Puhelin sisältää N-Gage-pelipalvelun.


title: Ninnghizhidda

text: Ninnghizhidda oli Saksan Recklinghausenista, Nordrhein-Westfalenista kotoisun ollut sinfonista black metalia esittänyt yhtye. Yhtyeen nimi tulee samannimisestä sumerilaisessa mytologiassa esiintyvästä samannimisestä jumalasta. Yhtye itse ei tosin pidä musiikkiaan black metalina.


title: Ninnghizhidda

text: Yhtye perustettiin vuonna 1997. Sen ensialbumin "Blasphemy" julkaisi Invasion Records vuonna 1998, ja toisen albumin "Demigod" Displeased Records 2002. Molemmat saavuttivat mediassa positiivisen vastaanoton, mutta jäsenvaihdosten ja henkilökohtaisten syiden vuoksi yhtye soitti viimeisen keikkansa tammikuussa 2003 ja lopetti toimintansa kokonaan saman vuoden kesällä.


title: Enrico Berlinguer

text:
Enrico Berlinguer (25. toukokuuta 1922 Sassari – 11. kesäkuuta 1984 Padova) oli italialainen poliitikko ja Italian kommunistisen puolueen (PCI) pääsihteeri vuodesta 1972 kuolemaansa saakka.
Enrico Berlinguer syntyi sardinialaiseen aatelisperheeseen, joka oli katalaanista alkuperää. Hänen isänsä Mario Berlinguer, joka oli ammatiltaan asianajaja ja poliittiselta vakaumukseltaan sosialisti, kuului niihin kansanedustajiin (ns. "aventiniani") jotka jättäytyivät parlamentin ulkopuolelle fasistien otettua maassa vallan. Perheen läheisiä sukulaisia olivat Cossigat; kristillisdemokraatti ja Italian kahdeksas presidentti Francesco Cossiga oli Berlinguerin pikkuserkku. Myös Enrico Berlinguerin veli Giovanni Berlinguer oli kommunisti- ja myöhemmin vasemmistodemokraattipoliitikko sekä Euroopan parlamentin jäsen (2004-2009).


title: Enrico Berlinguer

text: Päättettyään koulunkäyntinsä Berlinguer alkoi opiskella lakitiedettä yliopistossa, jossa 1943 valmistui hänen lopputyönsä ("tesi di laurea") "Filosofia e filosofia del diritto da Hegel a Croce e Gentile", joka käsitteli Benedetto Crocen ja Giovanni Gentilen oikeusfilosofisia käsityksiä ja Hegelin vaikutteita niissä. Opintojen päätyttyä hän liittyi lokakuussa 1943 kommunistipuolueeseen, ja joutui aika pian, 7.tammikuuta 1944, pidätetyksi osallistuttuaan Badoglion hallituksen vastaiseen mielenosoitukseen. Neljä kuukautta kestäneen tutkintavankeuden aikana Berlinguer kieltäytyi puhumasta kuulustelijoidensa kanssa muutoin kuin vaatiessaan kerran syytteen muuttamista toiseen.


title: Enrico Berlinguer

text: Vapauduttuaan 25. huhtikuuta, pääasiassa isänsä avustuksella, Berlinguer matkusti kesäkuussa Salernoon tapaamaan isäänsä, joka esitteli hänet ja Palmiro Togliattin toisilleen. Tästä tapaamisesta alkoi Berlinguerin varsinainen ura kommunistipuolueessa, aluksi sen nuorisojärjestön toimitsijana Roomassa. Berlinguer valittiin tammikuussa 1948 puolueen keskuskomitean jäseneksi ja seuraavana vuonna sen nuorisojärjestön (FGCI) kansalliseksi pääsihteeriksi, mitä virkaa hän hoiti joulukuuhun 1956.


title: Enrico Berlinguer

text: Joulukuussa 1956 PCI:n kahdeksas puoluekongressi joutui ottamaan kantaa Unkarin tapahtumiin, ja muihin muutoksiin kansainvälisellä näyttämöllä. Aloitettiin vanhojen "stalinistien" siirtäminen politiikasta eläkkeelle ja useita ns. "kolmannen sukupolven" uudistusmielisiä edustajia valittiin näiden tilalle keskuskomiteaan, esimerkiksi Luciano Lama ja Giorgio Napolitano sekä useita muita Berlinguerin sukupolven edustajaa. Tämä vahvisti hänen asemaansa puolueen johdossa, ja heinäkuusta 1958 alkaen hänen ohjelmaansa kuuluivät lähes jokapäiväiset tapaamiset pääsihteeri Togliattin ja tämän tulevan seuraajan Luigi Longon kanssa. Tämä tiivis yhteistyö osoittautui puolueelle tärkeäksi koska Togliattin ote sen johdosta oli jo asteettain heltiämässä 1950-luvun loppuvuosina. PCI:n yhdeksäs kongressi helmikuussa 1960 selvitti että Berlinguer oli nyt puolueen hierarkiassa kolmantena, Togliattin ja Longon jälkeen.


title: Enrico Berlinguer

text: Vuonna 1961 puolueen keskuskomiteassa käytiin ajoittain kiivasta keskustelua puolueen suhteesta Neuvostoliiton kommunistipuolueseen. Togliattin asema heikkeni entisestään kun keskustelun päähenkilöinä selvästi olivat Giorgio Amendola ja hänet edellisenä vuonna puolueen hierarkiassa ohittanut Berlinguer. Puolueen kymmenes kongressi 1962 vahvisti Berlinguerin asemaa puolueen johdossa kun hänet valittiin puoluesihteeristön kansliapäälliköksi, mikä merkitsi että hänen vastuullaan oli sihteeristön päätösten toimeenpano. Käytännössä tämä merkitsi että siihen asti yleisölle aika tuntemattomasta Berlinguerista tuli sihteeristön puhetorvi, joka julkisti medialle puolueen päätökset. Tämän lisäksi hän sai päävastuun puolueen ulkomaisten yhteyksien hoitamisesta. Näin ollen ei ollut yllätys kun 1964, kaksi kuukautta Togliattin kuoleman ja välittömästi Hruštšovin syrjäyttämisen jälkeen, Togliattin seuraaja Longo nimesi Berlinguerin Moskovaan lähetetyn valtuuskunnan johtajaksi. Valtuuskunnan tärkeimpänä tehtävänä oli pyytää selvitystä Hruštšovin syrjäyttämisen syistä, koska viralliseen versioon ei uskottu.


title: Enrico Berlinguer

text: Berlinguerin johtopäätökset Moskovan matkasta julkaistiin osittain puolueen äänenkannattajassa,"L'Unità"-sanomalehdessä 15. marraskuuta 1964, ja selvennyksiä seurasi 1966 puolueen virallisesa "Atti del PCI dal IX al XII congresso"-julkaisussa. Berlinguerin, ja monien muiden hänen sukupolvensa puoluetoverien, asenne oli se, että nyt oli myönnettävä että Neuvostoliiton vallankumouksellinen linja ja Italian "demokraattinen" kommunismi olivat kaksi eri tietä. Oli myönnettävä että Neuvostoliton edustaman ideologian ja reaalisosialismin välinen ero oli kasvanut niin suureksi että se ei ollut enää puolustettavissa. Italian kommunistisen puolueen oli valittava oma tiensä ja pysyttävä sillä. Longo vahvisti että Berlinguerin kuvailema linja oli puolueen virallinen, ja tämä selvitettiin myös Neuvostoliiton puolejohdolle Moskovassa maaliskuussa 1965. PCI:n sisällä ei kuitenkaan ollut tästä linjasta yksimielisyyttä, ja kovaa yhteenottoa vuoden 1966 alussa seurasi Berlinguerin näennäinen vetäytyminen puolueen kansallisesta johdosta, Lazion jaoston pääsihteeriksi. Hänen tilalleen puolueen johtoon valittiin Giorgio Napolitano.


title: Enrico Berlinguer

text: Longo kuitenkin nimitti Berlinguerin puolueen viralliseksi edustajaksi Vietnamin matkalle 1966, kuten myös muihin tärkeisiin tehtäviin ulkomailla, joten vaikutti selvältä että Berlinguerin syrjään siirtyminen oli vain puoluejohdon taktikointia. Itse asiassa se antoi Berlinguerille suuremmat mahdollisuudet siihen kansainväliseen toimintaan, joka loi hänelle vankan perustan Longon lähes itsestään selvänä seuraajana. Sellaista tarvittiinkin pian, sillä 27. lokakuuta 1968 aivoverenvuoto lähetti Longon sairaalahoitoon, eikä hän koskaan toipunut täysin. Vuoden 1969 helmikuussa tästä syystä kokoontunut puolue valitsikin Berlinguerin varapääsihteeriksi, käytännössä hoitamaan niitä puoluejohtajan tehtäviä joita Longo ei sairautensa takia jaksanut hoitaa.