title: Lauttaraha

text: Vuonna 1954 säädetty laki yleisistä teistä sisälsi ohjeen, että oli määrättävä asetuksella saadaanko ja millä ehdoilla kantaa maksua paikallistiehen kuuluvan lautan käyttämisestä. Maksu ei saanut olla suurempi kuin lautan kunnossapitokustannukset edellyttivät.


title: Juhana Pettersson

text: Juhana Pettersson on suomalainen kirjailija, pelisuunnittelija ja toimittaja. Pettersson on kirjoittanut roolipeleistä ja videopeleistä, toimittanut Roolipelaaja-lehteä sekä tuottanut Neloselle videopelejä käsittelevää Tilt-ohjelmaa.


title: Juhana Pettersson

text: Pettersson kirjoitti tietokirjan "Roolipelimanifesti" (Like, 2005). Teoksessa hän käy läpi roolipelaamisen eri muotoja, historiaa ja keinoja, sekä esittelee "Joutomaa"-nimisen ”turborealistisen” roolipelin.


title: Juhana Pettersson

text: Petterssonin esikoisromaani "Sokerisamurai" (Into, 2013) kertoo tyttöduosta ja on kustantajan mukaan ”takaperin etenevä rakkaustarina”. Teos käsittelee rakkautta, seksiä, musiikkimaailmaa ja BDSM-suhteita.


title: Juhana Pettersson

text: Petterssonin puoliso on toimittaja Maria Pettersson.


title: Mureenaturskat

text: Mureenaturskat (Muraenolepididae) on turskakaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan eteläisen pallonpuoliskon kylmistä meristä.


title: Mureenaturskat

text: Mureenaturskien heimoon kuuluu lähteestä riippuen 1 tai 2 sukua ja 4–9 lajia. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkän omaisia ja kasvavat suurimmillaan noin 40 cm pitkiksi. Tyypillisiä piirteitä ovat 2 selkäevää, joista etumainen koostuu ainoastaan yhdestä ruodosta. Taaempi selkäevä on pitkä ja matala sekä yhtynyt pyrstöevän sekä pitkän peräevän kanssa. Leuan alla on viiksisäie ja vatsaevissä on 10–13 ruotoa (tyypillisesti turskakaloilla vain 4).


title: Mureenaturskat

text: Mureenaturskia tavataan kylmistä eteläisistä valtameristä, runsaimpana Eteläisestä jäämerestä. Ne elävät lähellä pohjaa mannerjalustoilla tyypillisesti noin 10–1 600 metri nsyvyydessä.


title: Irene Ekelund

text: Irene Ekelund (s. 8. maaliskuuta 1997) on ruotsalainen pikajuoksija.


title: Irene Ekelund

text: Ekelund voitti vuonna 2013 sisäratojen Ruotsin mestaruuden 60 metrin ja 200 metrin juoksussa. 200 metrillä hän juoksi uuden sisäratojen Ruotsin ennätyksen 23,15 ja paransi lähes 19 vuotta vanhaa Maria Staafgårdin nimissä ollutta ennätystä 0,32 sekunnilla. Lisäksi hän juoksi vuoden 2013 aikana kuudesti alle 20-vuotiaiden Ruotsin ennätyksen: sisäradoilla 60 metrin juoksussa ja kolmesti 200 metrin juoksussa sekä ulkoradoilla 100 ja 200 metrin juoksussa. 60 metrin halliennätyksen 7,32 s juostessaan hän rikkoi Linda Haglundin lähes 39 vuotta vanhan ennätyksen ja 100 metrin ennätyksen 11,35 s juostessaan hän sivusi Haglundin 37 vuotta vanhaa ennätystä.


title: Irene Ekelund

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Donetskissa 2013 Ekelund sijoittui 100 metrillä viidenneksi ja voitti 200 metrillä kultaa ajalla 22,92 s. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Eugenessa 2014 hän sijoittui 100 metrillä kuudenneksi ja saavutti 200 metrillä hopeaa.


title: Järvenpään moskeija

text: Järvenpään moskeija on Järvenpäässä Kinnarin kaupunginosassa sijaitseva moskeija. Sen omistaa Suomen Islam-seurakunta, jonka jäseniä ovat Suomen tataarit. Järvenpään moskeija on Suomen ainoa varta vasten moskeijaksi valmistunut rakennus.


title: Järvenpään moskeija

text: Moskeija rakennettiin talkoovoimin 1940-luvun alussa ja se otettiin käyttöön vuonna 1942. Moskeijaan kuuluu pieni minareetti, joka on myös ainoa Suomessa. Siitä ei kuitenkaan ole kuulutettu rukouskutsuja. Järvenpään moskeijaa peruskorjattiin ja laajennettiin vuonna 2009.


title: Kaprion kihlakunta

text: Kaprion kihlakunta eli ujesti () oli hallintoalue Novgorodin Vatjan viidenneksessä. Sen keskuksena toimi Kaprion linna.


title: Kaprion kihlakunta

text: Vuoden 1500 verokirjan mukaan Kaprion kihlakuntaan kuului 15 pogostaa:


title: Kaprion kihlakunta

text: Ruotsalaiset valtasivat alueen 1500-luvun lopussa ja uudelleen 1600-luvun alussa, jolloin sitä ryhdyttiin kutsumaan Kaprion lääniksi. Venäjän vallattua Inkerin vuosina 1702–1703 muodostettiin Inkerinmaan (vuodesta 1710 Pietarin) kuvernementti ja vuonna 1719 kuvernementin osana Pietarin provinssi, johon myös Kaprion kihlakunta (myöhemmin piirikunta, ven. "distrikt") kuului. Kihlakunta lakkautettiin 1770-luvulla.


title: Luskalan kartano

text: Luskalan kartano on Sammatissa Lohjalla sijaitseva kartano ja ainoa kartano Sammatissa. Se syntyi vuonna 1648, kun everstiluutnantti Joakim Schmidt sai kuninkaalta kuusi taloa Karjalohjan (Sammatin) Luskalan kylästä. Seuraavana vuonna hän sai kaksi taloa lisää ja myös säterioikeuden.


title: Luskalan kartano

text: Schmidt aateloitiin 1649 nimellä Schmiedefelt. Hän hallitsi kartanoa parikymmentä vuotta kuolemaansa saakka, jolloin kartano siirtyi hänen pojalleen Detlof Schmiedefeltille. Detlof Schmiedefeltin ja hänen vaimonsa Beatan poika Kristian Joakim Schmiedefelt oli kartanon seuraava omistaja ja ensimmäinen, joka asui kartanossa pitempiä aikoja. Mielenterveysongelmista kärsinyt Kristian kuoli 1721 vammoihin, joita hän oli saanut yrittäessään itsemurhaa. Hänen tyttärensä Beata avioitui 1723 Berndt Johan Brunowin kanssa, ja kartano jäi kahtia heidän kahdelle pojalleen Berndt Johanille ja Carl Fredrikille. Kumpikin puolikas vaihtoi omistajaa, ja omistajiksi tulivat aatelittomat talonpojat, vuonna 1775 Joseph Heerman ja 1777 Johan Dahlman. Isojako kartanossa tehtiin 1776.


title: Luskalan kartano

text: Kartanolla oli oikeus perustaa torppia, ja sen maille perustettiin 1750-luvun lopussa Sammatin ensimmäinen torppa, jonka nimeksi vakiintui Pokka.


title: Vendelin kalmistot

text: Vendelin kalmistot sijaitsevat Vendelin pitäjässä () Tierpin kunnassa Uplannissa Ruotsissa. Vendelin kylän muinaismuistot hämmästyttivät suuresti ruotsalaisia arkeologeja 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Kylältä löytyy useita kalmistoja rautakaudelta ja keskiajalta, joista Vendelin kirkkomaan venehautaukset, jotka löydettiin 1881, ja Ottarin kumpuhauta ovat kuuluisimmat. Harjun rinteet muodostavat Vendelin kirkolta pohjoiseen kilometrin verran Brunnbyhyn asti yhtenäisen hautavyöhykkeen.


title: Vendelin kalmistot

text: Kylän nimeä käytettiin "vendelkauden" (, 550−800 jaa.) rautakautisena nimenä, mikä vastaa ajallisesti suomalaista merovingiaikaa. Aikakauden korujen koristelutyyliä kutsutaan "vendeltyyliksi" ().


title: Vendelin kalmistot

text: Syksyllä 1880 laajennettiin Vendelin kirkkomaata ja muurin perustamistöissä havaittiin rautakautisen haudan jäännöksiä. Nämä löydöt herättivät valtion historiallisen museon ("Statens Historiska Museum") huomion ja Riksantiqvarie päätti aloittaa kohteen tutkimukset. Amanuenssi Hjalmar Stolpe aloitti kaivaukset maaliskuussa 1881, jolloin tutkittiin ensimmäistä löydettyä venehautaa. Vuoteen 1883 mennessä hautoja löytyi yhteensä 11. Vuonna 1893 kaivettiin vielä 3 hautaa, jolloin löytyi hyvin rikas hautaus (hauta XII).


title: Vendelin kalmistot

text: Hjalmar Stolpe, T. J. Arne ja O. von Friesen tutkivat Karbyn kumpuhautoja 1900-luvun alussa. Silloin tutkittiin yli 50 hautaa ja ne ajoitettiin viikinkiajalle. N. Åberg suoritti kaivaukset Hovgårdsbergissä vuosina 1930 ja 1931. Silloin tutkittiin osa noin 60 hautakummusta tai kivilatomuksia, joita alueella oli. Tune J. Arne kaivoi 1930−1931 kappelin läheltä ja Hovgårdsbegetin ympäristöissä. Syksyllä 1933 tutkittiin loput Bronnbyn haudoista, jotka olivat jäämässä tien oikaisun alle Hovgårdsbegetissa.


title: Vendelin kalmistot

text: Kirkkomaan haudat sisälsivät 12 polttamatonta venehautausta ja 2 polttamatonta kammiohautausta. Muualla Vendelissä vainajat poltettiin, mutta nimenomaan tässä kalmistossa vainajat jätettiin polttamatta. Veneet olivat 7−10 metriä pitkiä, limiliitoksilla ja rautaniiteillä kootuissa veneissä. Useimmat haudat ryöstettiin jo muinaisina aikoina.


title: Vendelin kalmistot

text:
Ensimmäiset tutkimukset 1880-luvun alussa paljastivat yhteensä 11 hautaa, jotka Hjalmar Stolpe esitteli alla olevassa järjestyksessä artikkelissaan ""Vendelfyndet"", joka julkaistiin vuosikirjassa "Antiqvarisk tidskrift" vuonna 1884. Haudat olivat kaikki lounas-koillis-suuntaisia ja sijaitsivat noin 20 jalan etäisyydellä toisistaan epäsäännöllisessä muodostelmassa.
Venehauta I (numero 1), joka sijaitsi harjun eteläreunalla, sisälsi polttamattoman venehautauksen. Ruumiin jättämä maatunut jälki näkyi, mutta hautaesineistö oli työmiesten käsittelyssä lähes tuhoutunut. Sittemmin kuuluisasta rautaisesta kypärästä oli jäljellä irtonaisia metallinpalasia. Muun muassa kypärän päälaen yli oli kulkenut pronssinen harjanne. Haudatun veneen pituus oli 35 jalkaa, leveys 9 jalkaa ja veneen syväys oli 4,5 jalkaa. Hautaan oli laskettu mukaan esimerkiksi kolme hevosta, pässi, lammas, hanhi, kolme koiraa ja nauta. Muita esineitä olivat kaksi kaksiteräistä miekkaa (yksi rengasmiekka), yksiteräinen miekka, kilven kupura, keihäänkärki, rautasakset, liuskeinen kovasin, rautapata, lasipikari, suitset, neljä jalkaa pitkät rautapihdit, rautainen, kolmipiikkinen, haravankaltainen työväline ja ketjua. Veneestä oli jäljellä vain rautaiset niitit, jotka muodostivat veneen muotoisia rivejä. (katso kuva kypärän rekonstuktiosta ja pohjakaavio haudasta).
Venehauta X (numero 10) oli myös tehty veneeseen, jonka pituus oli 31,5 jalkaa pitkä ja 5,5 jalkaa leveä. Kilven kupuran muotoilu ajoitti haudan samanaikaiseksi haudan I kanssa. Haudasta löytyi myös kypärän jäännökset. Muita esineitä olivat ehjä rautapata, rautaiset kuolaimet, sakset ja puukko. Stolpe havaitsi tämän haudan ryöstetyksi. Venehaudat X ja XIV kuuluivat 500−600-lukujen vaihteeseen.


title: Vendelin kalmistot

text: Venehauta XI (numero 11) näkyi maan pinnalla puoli jalkaa syvänä painaumana, joka on syntynyt 31 jalkaa pitkän venehaudan painuessa kasaan. Vene oli lahonnut näkymättömiin ja jäljellä olivat veneen limilautoja sitoneet niitit kaarevina riveinä sekä köliin kuulunut rautainen kisko. Hauta-antimina olivat kaunis keihäänkärki, rautaiset kuolaimet, juomasarven pronssiset osat, rautakahvainen vasara, kasa käytössä kuluneen ketjupaidan renkaita, loisteliaan kilven osat, toisen kilven osat ja kypärän rautaisia- ja pronssisia osia. Kypärän päälaen yli kulki pronssinen harjanne. Hautaan oli laskettu myös kolme hevosta, mutta jäänteet muista hauta-antimista puuttuvat.


title: Vendelin kalmistot

text:
Venehauta III (numero 3) löytyi, kun kirkkomaan laajennus paljasti maan alta kivikeskittymän. Veneen pituus oli ollut 25 jalkaa pitkä ja 11 jalkaa leveä. Hautaan pantujen eläinten sijainnit olivat samat kuin haudassa I. Kolme hevosta oli sijoitettu tyyrpuurin sivulle veneen ulkopuolelle. Paapuurin puolella oli suuri nautaeläin. Näiden lisäksi löytyi kaksi pienikasvuista koiraa, kaksi suurta koiraa, kaksi lammasta, karju, hanhi, ankka, kurki, haukka ja huuhkaja. Kunkin koiran kaulan vierestä löydettiin kaksi kaulanauhaan kuuluvaa nelikulmaista rautapeltiä, joiden sivun pituus oli 1,5 tuumaa. Hauta-antimeksi oli laskettu mukaan myös naudanpaisti. Vainajalle kuuluvia hautaesineitä olivat muun muassa kolmisorminen "rautaharava", kuolaimet, kaksi jalustinta, loisteliaat suitset, keihäänkärki, puukko, sakset, kuusi lasihelmeä, kovasin ja kaksi luista pelinappulaa.
Venehauta II (numero 2) oli aiemmin ryöstetty, mutta vielä löydettiin kilven kupura ja siihen kuuluva kädenkahva, veneenniittejä ja keihäänkärkiä.


title: Vendelin kalmistot

text: Kammiohauta V (numero 5) oli tuhoutunut kirkkomaan muuria perustettaessa. Hauta, joka oli suorakulmion muotoinen, oli 17 jalkaa pitkä, 7 jalkaa leveä ja 6 jalkaa syvä. Sen löytöjä olivat kaunis koristeltu keihäänkärki, veitsenterä ja nauloja puisesta ämpäristä.


title: Vendelin kalmistot

text:
Venehauta VII (numero 7) oli kalmiston pisin hautaus. Haudan vene oli ollut 30 jalkaa pitkä, 11 jalkaa leveä ja veneen suurin syvyys oli 4 jalkaa. Hauta on ryöstetty osittain 11 jalan matkalta veneen perän kohdalta. Muualla olivat haudan jäänteet sekoittamattomassa järjestyksessä. Veneen keulassa oli kaksi hevosta vierekkäin ja veneen tyyrpuurin puolella oli kaksi hevosta peräkkäin. Veneen paapuurin puolelle oli haudattu nauta ja kaksi koiraa. Keulan hevosilla oli rautaiset kuolaimet ja koirilla oli metalliset kaulapannat. Myös neljännellä hevosella oli yksinkertaiset kuolaimet, mutta hevosen takapuolen kohdalle oli jätetty koristeelliset suitset, joiden remmit oli koristeltu pronssisilla koristelaatoilla. Keskellä hautaa löydettiin nippu keihäänkärkiä ja sakset, kovasin, veitsi, naskali, rautakoukku ja helmi. Vainajasta ei löytynyt merkkiäkään. Haudan erikoisuus oli ryöstetyssä osassa löytynyt kolmisakarainen kullattu pronssinen koru. Sen sakarat muodostivat taivutettujen eläinten päät ja korun keskiössä oli ympyränmuotoisen kohokoriste. Venehauta VII on tehty 800-luvulla.
Venehauta IV (numero 4) oli loistelias ja vähiten ryöstetty hauta. Vene oli 27 jalkaa pitkä ja 7 jalkaa leveä. Keulaan paapuurin puolelta löytyi hevosenpää ja viisipiikkinen taivutettu haravamainen esine. Löydetyt pihdit päättyivät rengasmaiseen lisäkkeeseen, jotka olivat lukinneet luisen kahvan paikalleen. Näiden lähellä sijaitsi noin jalan suuruinen rautapata ja kuuden jalan etäisyydellä siitä rautapannoilla vahvistettu lipas, jonka puiset osat olivat lahonneet jäljettömiin. Lippaan mitat olivat 1,8 jalkaa pitkä ja 1,2 jalkaa leveä ja lippaassa oli lukko. Avain oli laitettu lippaan päälle. Muita henkilökohtaisia esineitä olivat sakset, kovasin, veitsi, rautakahvainen vasara sekä työkalulaatikko erilaisine kaluineen. Lisäksi tavattiin ketjunpätkä, ämpärin kantokahva, saviruukku, kolmipiikkinen haravamainen työkalu, suuri rautamöhkäle, pari rautakoukkua holkeilla, rautakoukku, kahdet kuolaimet ja nippu nuolenkärkiä. Laivan perästä ei löytynyt esineitä lukuun ottamatta ruostuneita veneen niittejä.


title: Vendelin kalmistot

text: Kammiohauta VIII (numero 8) oli 25,5 jalkaa pitkä, 6,5−7,5 jalkaa leveä ja 4−4,5 jalkaa syvä. Haudan toisessa päässä oli haudattuna kaksi hevosta turvat vastakkain. Turpien välissä kulki ketju, joka yhdisti hevosten suitset toisiinsa. Toisessa päässä hautaa makasi suuren koiran luuranko, jonka luissa todettiin murtumia, sekä lammas. Haudan keskilinjalla makasi eräitä pahoin ruostuneita rautaesineitä. Näistä tunnistettiin ketjunpätkä, puukko, rautarengas ja keihäänkärki. Muuten hauta oli tyhjä.


title: Vendelin kalmistot

text: Venehauta IX (numero 9) oli suurin hautaus sisältäen 32 jalkaa pitkän ja noin 7 jalkaa leveän veneen. Hauta oli ryöstämätön, jolloin se sisälsi kaikki sinne pannut hauta-antimet. Veneen ulkopuolella keulan lähellä makasivat kaksi hevosta turvat vastakkain. Hevosten päiden välissä oli hyvin säilynyt rautapata ja sen kansi. Toisen hevosen päässä oli ketjunpätkä ja molemmilla oli kavioissa piikit. Suitsien osat löytyivät erikseen veneen sisältä. Veneen sisällä löytyi pronssiset miekan kahvan perät jalan matkan etäisyydellä toisistaan. Toinen oli epätavallisen raskas. Suitsien viereltä löytyi metalliesineitä kasassa. Joukossa oli hakanen, renkaita ja koukkuja. Kaksi suurta ja yksi pienempi koira makasivat paapuurin reelingillä tai veneen ulkopuolella. Kolme jalan etäisyydellä perällepäin löytyi kolmipiikkinen haravamainen työkalu, muutama rautarengas ja rautainen ämpärin kahva. Miehen luurangon jäänteet löytyivät 13 jalkaa keulasta mitattuna. Vainaja oli aseteltu istuvaan asentoon oikea jalka suorana ja vasen jalka sivulle koukistuneena. Maaduttuaan ruumis oli mennyt kasaan ja osia päästä löydettiin rinnan päältä ja vasen sääri oli pudonnut sijoiltaan. Vainajan varustus oli rikas. Oikean käden viereltä löytyi kaksiteräinen miekka nuoremmalta rautakaudelta. Samoin löytyi puukko, nippu nuolenteriä ja rengassolki oikean rinnan päältä. Miekan kahvan viereltä löytyi kilvenkupura ja miekanterän läheltä kilven rautavahvistus. Samalla paikalla löytyi myös rautainen kirveenterä. Keihäänkärki oli pitkä ja ohut. Niskan alla löytyi neljä luista pelinappulaa ja kufalainen hopearaha ajalta 914−943 jaa.. Lantion kohdalta löytyi luinen kampa, piikiven palanen ja pelilauta. Vasemman käden läheltä löytyi yksiteräinen miekka kärki keulaanpäin. Tupen kiinnitysrenkaat olivat terän rinnalla. Yksiteräisen miekan lähellä tavattiin 15 pelinappulan kasa ja liuskekivinen kovasin. Näiden lisäksi löytyi vielä rautainen sahalaitainen työkalu, taivutettuja hakasia pois lahonneesta puukahvasta. Veneen pohjalla jalkaterinen läheltä löytyi suuri kivi, jonka mitat olivat 2,7 jalkaa × 12−14 tuumaa × 14 tuumaa. Kiven lähellä olivat kaksi 4,5 tuumaa pitkät rautakiskot. Toinen kivi, joka löydettiin veneen perästä, oli melkein pyöreä. Siihen oli hakattu kuvio, jossa neljä samankeskistä ja eri säteistä ympyrää muodostivat kuin kukan keskiön ja jota viisi terälehteä reunustivat.


title: Vendelin kalmistot

text: Venehauta VI (numero 6), jonka mitat olivat 22 jalkaa pitkä ja 8 jalkaa leveä, oli pahoin ryöstetty ja vain osa veneen niiteistä löydettiin. Vainajaa ei löydetty ja hevosistakin vain muutama hammas. Esineistä tunnistettiin lippaan kahvat, kilvenkupura, rautakoukut ja rautaketju.


title: Vendelin kalmistot

text: Toinen kaivaussessio käynnistyi vuonna 1893, jolloin löydettiin vielä kolme venehautaa: XII, XIII ja XIV.


title: Vendelin kalmistot

text: Venehauta XII (numero 12) sisälsi muiden hauta-antimien lisäksi kypärän, joka oli säilynyt osittain. Kypärästä oli jäljellä kaksi kuviollista pronssinauhaa, jotka kulkivat pään yli ristiin: edestä taakse ja myös sivuilta ristiin yli. Kypärän muut osat niitattiin kiinni nauhoihin. Edestä kypärän takaosaan kulki pronssinen harjannekoriste.


title: Vendelin kalmistot

text: Venehauta XIV (numero 14) oli rakas antimiltaan ja se tunnetaan ennallistetun kypäränsä vuoksi, koska se löydettiin lähes ehjänä. Kypärä muistutti roomalaisia kypäriä, vaikka sen niskasuojus oli irronnut. Korvia suojaavat läpät olivat sen sijaan säilyneet. Kypärän koristelut: tyylitelty lintu nenän suojana, eläinvartalot silmän kulmien suojana, vaakakoristeina ornamentit sotilasrivistönä ja ornamenttinauha, joka kulki päälaen yli ja sen kanssa ristiin punosornamenttia.


title: Vendelin kalmistot

text: Haudan rakenne tunnetaan hyvin. Veneen perään oli sijoitettu rautapata, jonka tyyrpuurin puolelle ja veneen ulkopuolelle oli laskettu suuri koira, ja paapuurin puolelle ja veneen sisäpuolelle toinen koira sekä lampaan pää. Lampaan viereen oli laskettu ämpäri sekä naudan- ja sianpaisti. Nämä olivat ilmeisesti tarkoitettu eväiksi. Vainajan jäänteistä oli säilynyt vain muutama luu. Hänet oli aseteltu veneen keskelle sen pohjalle selälleen, pää keulaan päin. Keskivartalon ylle oli laskettu kilpi, jonka puuaineesta oli jäänyt hiekkaan ympyränmuotoinen tummentuma ja suuri keskikupura sekä muutama sidepanta. Aseina olivat keihäs, puukko ja miekka. Kypärän jäänteet olivat riittävän hyvin säilyneet rekonstruktion tekemistä varten. Veneen keulaan oli teurastettu vainajalle mukaan hevonen, joka jätettiin hautaan ratsastuskunnossa satuloituna. Aivan veneen keulasta löytyi pelinappula. Venehaudat X ja XIV kuuluvat 500−600-lukujen vaihteeseen.


title: Vendelin kalmistot

text:
Venehaudan XIII (numero 13) anti oli vaatimattomampi.
Venehautojen länsipuolella, kirkkomaan reunalla Karbyssa, löytyi 51 kumpuhautaa. Stolpe tutki näistä 25 kpl. Niiden halkaisija oli yleensä 9−25 jalkaa ja korkeus 0,5−3,5 jalkaa. Joukossa oli mies- että naishautauksia. Ne ajoitettiin lähes kaikki viikinkiajalle. Kaikki hautaukset olivat polttohautauksia, joiden hauta-antimista voidaan esittää seuraavaa. Haudasta 4 löytyi pronssinen kaarisolki, rautaneula ja -puukko. Haudasta 14 löydettiin hautauurna, jossa oli palaneita luita, 4 helmeä, puukko, rauta-avain, rautainen kupurasolki ja rautaneula. Naisen haudassa 19 löydettiin lasihelmiä, luukamman katkelmia, saviruukku, pronssin palasia, pronssirengas ja palaneita. Miehen hauta numero 8 oli jo 600-luvulta ja sen halkaisija oli 25 jalkaa ja korkeus 2,3 jalkaa. Hautakummun pohjalla 3 tuumaa paksu polttokerros, joka oli halkaisijaltaan 2,5 jalkaa. Haudan keskellä oli hajonnut saviuurna. Hauta-antimina löytyi katkelma miekan pronssisesta väistimestä, joka oli 10,6 senttiä pitkä, pronssiset vyön koristelevyt vyön sekä puukon ponsi. Haudasta numero 11 löytyi uurnan sirpaleita, palaneita luita sekä 2 nuolenkärkeä, 2 aspia ja piipallo.


title: Vendelin kalmistot

text: Hovgårdsbergin hautakummut olivat halkaisijaltaan noin 5−9 metriä ja 0,5−1 metriä korkeita. Kummun sisällä oli usein matala kivilatomus, jonka alla oli musta palaneen maan kerros, joka sisälsi hiiltä, soraa ja kiviä. Vainajan palaneet luut löytyivät palokerroksen joukosta, jossa oli myös palaneita linnun, koiran, lampaan tai vuohen luita. Satunnaisesti löytyi myös palamattomia hevosenhampaita. Roviolla on ilmeisesti poltettu myös orgaanista materiaalia, koska löytyi myös nauloja, niittejä, koukkuja, jne. esineiden osia. Miekkaan, kilpeen ja keihääseen liittyviä löydöksiä on vähän, mutta nuolenkärkiä, puukkoja sen sijaan löytyi. Hautaan lasketut esineet viittaavat kansainvaelluskaudelle eli noin 400−550 jaa.. Tänä aikana Vendelissä ei harjoitettu vainajien polttamista veneissä ja se vaikuttaa olevan merkki 600-luvulla lisääntyneistä kontakteista etelä-germaanien kanssa. Hovgårdsbergin hautauksia jatkettiin tasaisesti koko merovingiajan ja viikinkiajalle 800-luvun alkuun saakka. Kalmiston tutkituista haudoista 600-luvulla tehdyt ovat kuitenkin enemmistönä.


title: Vendelin kalmistot

text: Vuonna 1932 tietyöt Hovgårdsbegetistä ja siitä 300 metriä koilliseen Brunnbyssä tuhosivat osia kalmistoja ja tämän vuoksi tuli Brunnbyssä tutkia 6 hautakumpua. Tätä kalmistoa tutkivat Jan Erik Anderbjörk ja Ingemar Atterman. Ennen kaivauksia on saatu talteen 10 karhunkynttä ja kupera pronssinappi. Hautojen kummut olivat 0,25−0,6 metriä korkeita ja halkaisijaltaan 3−8 metriä. Niihin oli kaikissa koottuna rovionpohja, josta jäi jäljelle tumma tuhkan ja hiilten värjäämä 0,1−0,25 metriä paksu likamaakerros. Kerroksen pinta-ala vaihteli 1−4 neliömetriä. Kahden haudan keskellä oli maakivi. Vainajan luut oli puhdistettu ja kerätty keraamiseen uurnaan, jonka sirpaleista voitiin joskus päätellä pohjan halkaisija. Uurnien pohjien halkaisijat olivat 15−18 senttimetriä. Kahdessa haudassa oli myös kivilatomus, jolla hauta-alue peitettiin ja vasta sitten täydennettiin loivalla maakummulla. Haudat 1, 3, 4 ja 5 voitiin ajoittaa 550−600 jaa. tai 600-luvulle.


title: Vendelin kalmistot

text: Hauta 1 oli ryöstetty, mutta siitä huolimatta siitä löydettiin 12 uurnansirpaletta, 2 rautanaulaa, naskali ja pinsetit. Haudassa 2 uurna sijaitsi kummun keskellä ja siinä oli vielä palaneita luita. Haudasta 3 löytyi 3 polton pilaamaa lasihelmeä, 8-silmukkainen pronssinen käärmesolki, jollaisia valmistettiin Itämeren saarilla ja jollaisia tavataan myös suomalaisissa haudoissa, hajonnut saviuurna polttokerroksen länsireunassa. Haudan 4 antimet sisälsivät 8 niittiä tai naulaa, niitillinen vyönkoriste, luukampa ja saviuurnassa palaneita luita. Haussa 5 ei ollut saviuurnaa, vaan palaneet luut kerättiin keskuskiven kylkeen pikkukivistä ladotun taskuun, joka peitettiin laakakivellä. Rovi0n palokerroksesta löydettiin vyön pronssinen osa, rautapuukko, luukamman katkelma, 4 rautaniittiä ja hevosenhammas. Haudasta 6 löytyi luukamman katkelmia tukikiskolla ja 4 saviuurnan kappaletta.


title: Vendelin kalmistot

text: Husbyssä sijaitseva Ottarin hautakumpu () on seudun suurimpia ja sitä on verrattu Uppsalan kuninkaanhautoihin. Se on pohjastaan halkaisijaltaan 40 metriä leveä ja 8 metriä korkea. Sitä on 1600-luvulla kutsuttu kansan suulla nimellä "Ottars högen". Kaivauksissa löytyi rikas polttohautaus. Se ajoitettu vuosiin 500−550 jaa..


title: Itämeren taistelut

text: Itämeren taistelut olivat akselivaltojen ja Neuvostoliiton välisiä meritaisteluita Itämerellä, sen rannikkoalueilla ja Suomenlahdella. Saksan kukistettua Puolan laivaston vuonna 1939 pääosapuolet taisteluissa olivat Suomi, Saksa ja Neuvostoliitto. Baltian maiden laivastot liitettiin Neuvostoliiton laivastoon miehityksen jälkeen. Ruotsin laivasto keskittyi sodan aikana puolueettomuusvartiointiin miinoittaen rannikkoaan sekä valvoen merialueitaan. Suomenlahdelle laskettiin sotavuosina yli 60 000 merimiinaa, mikä teki siitä tarkimmin miinoitetun merialueen maailmassa sota-aikana.


title: Itämeren taistelut

text: Puolan laivasto, johon kuului neljä hävittäjää, viisi sukellusvenettä, miinalaiva ja lukuisia pienempiä aluksia osallistui Gdańskinlahden taisteluun vuonna 1939. Peking-suunnitelman mukaisesti osa laivaston aluksista evakuoitiin Britanniaan ennen sodan puhkeamista. Saksalaiset upottivat jäljelle jääneet alukset. Puolan laivaston sukellusveneet operoivat merellä, kunnes ne internoitiin Britanniaan syksyllä 1939. Sukellusvene "ORP Orzeł" pakeni Tallinnaan 14. syyskuuta, mikä aiheutti noottien vaihtoa.


title: Itämeren taistelut

text: Talvisodan jälkeen Neuvostoliitto miehitti Hankoniemen 30 000 sotilaan voimin ja sijoitti osan laivastostaan sinne. Talvisodan ja Baltian maiden miehityksen jälkeen Neuvostoliiton Itämeren laivasto oli alueen suurin. Erityisesti pitkä ja haavoittuva Suomen etelärannikko oli koko pituudeltaan alttiina Neuvostoliiton laivastolle. Suomen laivasto oli kaksijakoinen, mutta sillä oli hyviä venäläisten ennen Ensimmäistä maailmansotaa rakentamia rannikkolinnoituksia. Saksalaisten suurin huolenaihe itämerellä oli suojella Saaristomeren reittejä, joiden kautta Ruotsista voitiin kuljettaa sotateollisuudelle tärkeää rautamalmia.


title: Itämeren taistelut

text: Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon vuonna 1941 suomalaiset ajoivat puna-armeijan pois Hangosta ja saksalaiset Baltian maista. Hangosta evakuoitiin 23 000 neuvostosotilasta Leningradiin Suomen 17. divisioonan vallatessa kaupungin. Evakuoinnin aikana Suomen rannikkotykistö ja miinakentät upottivat kolme hävittäjää ja suuret joukkojenkuljetusalukset "Andrei Zhdanovin" ja "Iosif Stalinin". Riian ja Liepājan menetysten jälkeen Neuvostoliiton laivasto vetäytyi Tallinnaan. Elokuun loppuun mennessä saksalaiset olivat piirittäneet kaupungin pakottaen Neuvostoliiton evakuoimaan joukot meritse, missä Neuvostoliiton Itämeren laivasto menetti lukuisia aluksiaan torpedoveneiden hyökkäyksissä ja Jumindan niemimaan edustan miinakentissä. Neuvostoliiton 160 aluksesta 65 tuhoutui ja useat muut alukset vaurioituivat. 28 000 evakuoidusta sai surmansa 16 000. Laivasto evakuoitiin myöhemmin Leningradiin, joka piiritettiin sekä maalta että mereltä. Saksalaiset syöksypommittajat upottivat taistelulaiva "Maratin" Kronstadtissa 23. syyskuuta. Operaatio Nordwindin aikana Suomen laivaston panssarilaiva "Ilmarinen" upposi osuttuaan merimiinaan. Suomalaissukellusveneet hyökkäsivät Neuvostoliiton saattueita vastaan laihoin tuloksin kovan vastarinnan ja epäluotettavien torpedoiden takia.


title: Itämeren taistelut

text: Vuosina 1942–1943 laivastojen toiminta jäi vähäiseksi lukuun ottamatta Suursaaren, Tytärsaaren, Lavansaaren ja Somerin valloituksia. Valloitusten aikana Neuvostoliiton tykkivene "Krasnoye Znamya" upotettiin. Vuonna 1944 Neuvostoliiton laivasto pääsi voitolle Leningradin saarron murruttua. Neuvostoliiton hyökkäyksissä saksalaiset menettivät "Nioben", useita miinanraivaajia ja kolme Elbing-luokan torpedovenettä "T-22, T-30 ja T-32", jotka osuivat miinakenttiin. Puna-armeijan tehtyä maihinnousun Koiviston saarille Suomen laivasto menetti moottoritorpedovene "Tarmon" ja "VMV 17:n". Joulukuussa 1944 saksalaiset menettivät vastahyökkäyksissä hävittäjät "Z 35:n" ja "Z 36:n". Vuonna 1945 Neuvostoliiton laivaston sukellusveneet murtautuivat miinakenttien läpi ja upottivat "Wilhelm Gustloffin", "SS General von Steubenin" ja "Goyan", joiden uppoamiset olivat historian eniten uhreja vaatineet merionnettomuudet.


title: Sakari Ainali

text: Sakari Ainali () oli suomalainen poliitikko ja lestadiolainen maallikkosaarnaaja. Hänen puolueensa oli Kansallinen Kokoomus. Ainali valittiin eduskuntaan kolmissa vaaleissa, 1924, 1927 ja 1930.


title: Sakari Ainali

text: Sakari Ainali varttui Sillantakasen maatilalla Himangan Ainalin kylässä perheen vanhimpana lapsena. Perheen äiti kuoli lasten ollessa vielä alaikäisiä. Sakari-poika kävi vain pari viikkoa kiertokoulua ja rippikoulun. Vuonna 1893 19-vuotias nuorukainen lähti siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli Etelä-Dakotan länsiosassa Leadin kultakaivoksessa ja eteni työnjohtajaksi. Hän avioitui Isostakyröstä tulleen Maria Leppilaakson kanssa ja muutti vuonna 1902 perheineen takaisin Suomeen ja kotikylään Ainaliin. Kaikki perheen kolme lasta kuolivat pian tulirokkoepidemiaan, ja vanhemmat muuttivat Himangan kirkonkylältä ostamalleen pienelle maatilalle. Siellä Sakari Ainali sai uskonnollisen herätyksen ja ryhtyi kiertäväksi lestadiolaissaarnaajaksi. Vuosina 1934–1935 hän oli saarnamatkalla Yhdysvalloissa.


title: Sakari Ainali

text: Sakari Ainali toimi Himangan kuntakokouksen puheenjohtajana 1910–1919 sekä kunnanvaltuustossa 1920–1926 ja 1936–1938. Hän oli mukana perustamassa Himangan saha- ja myllyosuuskuntaa vuonna 1911 sekä osuuskauppaa ja säästöpankkia vuonna 1914 ja toimi näiden hallintoelimissä.


title: Sakari Ainali

text: Sakari Ainali valittiin kansanedustajaksi Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuonna 1924 ja uudelleen 1927 ja 1930. Kansanedustajana hän suhtautui kielteisesti korkeakulttuurin kuten oopperan määrärahoihin sekä naisten asemaan seurakunnissa. Kirkolliskokouksen jäseneksi Ainali valittiin 1928 ja hän kuului muun muassa virsikirjavaliokuntaan.


title: Sakari Ainali

text: Vuosina 1932–1935 Sakari Ainalin vaimo ja kolme lasta kuolivat, ja hänen oma terveytensäkin alkoi heiketä. Perheeseen syntyi kaikkiaan 13 lasta, joista kahdeksan kuoli ennen Sakari Ainalin omaa kuolemaa vuonna 1938.


title: Savannibulbuli

text: Savannibulbuli ("Arizelocichla masukuensis") on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Savannibulbuli

text: Savannibulbulia tavataan Burundissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Malawissa, Ruandassa, Tansaniassa ja Ugandassa. Sen on kuvattu olevan melko yleinen ja paikallisesti runsaslukuinenkin, ja sen kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Turo Inkiläinen

text: Turo Johannes Inkiläinen (s. 21. syyskuuta 1980 Kuhmoinen) on entinen suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Kuhmoisten Kumua, ja hänen valmentajanaan toimi Lasse Mikkelsson. Kalevan kisoissa Inkiläinen voitti kolme pronssia 5 000 metrin juoksussa sekä pronssia 10 000 metrin juoksussa. Lisäksi hän saavutti pronssia 12 kilometrin maastojuoksussa sekä edusti kertaalleen Suomea maastojuoksun EM-kilpailuissa. Virallisissa kilpailuissa Inkiläinen ei ole esiintynyt vuoden 2011 jälkeen.


title: Pikkuvuoribulbuli

text: Pikkuvuoribulbuli ("Arizelocichla montana") on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Pikkuvuoribulbuli

text: Pikkuvuoribulbulia tavataan Kamerunissa ja Nigeriassa. Sen kanta on pienenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Tomas Johansson

text: Tomas Mikael Johansson (s. 3. huhtikuuta 1981 Turku) on entinen suomalainen pikajuoksija. Hän edusti Turun Urheiluliittoa, ja hänen valmentajanaan toimi Mika Lehtimäki. Kalevan kisoista Johansson voitti hopeaa ja pronssia 200 metrin juoksussa sekä pronssia 400 metrin juoksussa. Lisäksi hän voitti viestijuoksun SM-kilpailuista hopeaa ja pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksussa sekä hopeaa ja pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Virallisissa kilpailuissa Johansson ei ole esiintynyt vuoden 2006 jälkeen.


title: Harmaakurkkubulbuli

text: Harmaakurkkubulbuli ("Arizelocichla tephrolaema") on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Harmaakurkkubulbuli

text: Harmaakurkkubulbulia tavataan Kamerunissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Nigeriassa. Sen on kuvattu olevan yleinen tai runsaslukuinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: The Butler

text: The Butler on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Lee Danielsin ohjaama yhdysvaltalainen historiallinen draamaelokuva. Se kertoo afroamerikkalaisesta Cecil Gainesista, joka työskenteli vuosikymmeniä Valkoisen talon hovimestarina todistaen merkittäviä tapahtumia kahdeksan Yhdysvaltain presidentin aikana. Cecil Gainesista näyttelee Oscar-palkittu Forest Whitaker. Muissa pääosissa ovat Liev Schreiber, Oprah Winfrey, John Cusack, Alex Pettyfer, James Marsden, Robin Williams, Alan Rickman, Melissa Leo, Terrence Howard, Jane Fonda ja Vanessa Redgrave.


title: The Butler

text: "The Butlerin" ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 16. elokuuta 2013 ja Suomessa se oli 25. lokakuuta 2013.


title: Daniela Stracchi

text: Daniela Stracchi (s. 2. syyskuuta 1983 Milano) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Daniela Stracchi

text: Stracchi edusti Italian naisten maajoukkuetta ensimmäisessä arvoturnauksessaan vuoden 2013 EM-kisoissa. Hän pelasi täydet minuutit kahdessa alkulohko-ottelussa sekä puolivälieräottelussa.


title: Daniela Stracchi

text: Seuratasolla Stracchi edustaa ASD Mozzanicaa.


title: Vuoribulbuli

text: Vuoribulbuli ("Arizelocichla nigriceps") on bulbulien heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Vuoribulbuli

text: Vuoribulbulia tavataan Afrikan itäosissa. Sen on kuvattu olevan yleinen tai runsaslukuinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Roberta D’Adda

text: Roberta D'Adda (s. 5. lokakuuta 1981 Vimercate) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Roberta D’Adda

text: D'Adda esiintyi ensimmäisen kerran Italian naisten maajoukkueessa kesäkuussa 2006. Hän on edustanut Italiaa vuosien 2009 ja 2013 EM-kisoissa.


title: Roberta D’Adda

text: Seuratasolla D'Adda edustaa Bresciaa.


title: Lönnrot-opisto

text: Lönnrot-opisto oli Työtehoseuran Sammatin toimipiste Werlanderintie 170:ssä. Opisto perustettiin 1897 Elias Lönnrotin testamenttilahjoituksella. Opisto koulutti matkailu- ja ravintola-alalle. Se oli yksi osa Työtehoseuran TTS koulutus -nimistä oppilaitosta. Oppilaitoksen toiminta lopetettiin 1.9.2016.


title: Lönnrot-opisto

text: Opiston yhteyteen perustettiin Eliaksen yrttitarha, joka vaali Elias Lönnrotin perinteitä ja on lopetettu.


title: Lönnrot-opisto

text: Koulun nimi on vaihtunut useaan otteeseen:


title: Lönnrot-opisto

text: Kesällä 2018 opiston kerrottiin siirtyvän uuden Lönnrot-yhteisön käyttöön. Yhteisön sanotaan elävän ”ystävyyden ja rakkauden yhteisöllisyyden mukaan”.


title: Mississippin kupla

text: Mississippin kupla on nimitys Ranskassa vuonna 1720 puhjenneelle taloudelliselle kuplalle. Kuplan keskellä oli Mississippin komppaniana tunnettu Ranskan ulkomaankauppaa hallinnut kauppakomppania, jonka osakkeet joutuivat vuosina 1719–1720 suurten voittojen toivossa suhteettoman spekulaation kohteeksi. Kuplan puhjetessa Ranskan talous romahti. Isossa-Britanniassa koettiin samaan aikaan vastaavalla tavalla syntynyt romahdus, joka tunnetaan Etelämeren kuplana.


title: Mississippin kupla

text: Ranskan sijaishallitsijana toiminut Orléansin herttua Filip oli palkannut skotlantilaisen pankkiirin ja talousteoreetikon John Law’n toteuttamaan talousuudistusta Ranskassa. Law perusti vuonna 1716 seteleitä painaneen Banque Généralen ja seuraavana vuonna "Compagnie d’Occident" (”lännen komppania”) -nimisen kauppakomppanian, joka sai yksinoikeuden Ranskan Pohjois-Amerikan siirtomaa-alueisiin kuuluneen laajan Mississippin laakson taloudelliseen hyödyntämiseen. Pian komppania sai monopolin myös tupakka- ja orjakauppaan ja vuoteen 1719 mennessä se hallitsi kokonaan Ranskan ulkomaankauppaa. Sen nimi muutettiin muotoon "Compagnie des Indes" ja hieman myöhemmin Law sulautti myös Banque Généralen siihen. Ranskan hallitus tuki komppanian liiketoimia, jopa vaientamalla sen arvostelijoita. Suurten voittojen toivossa Mississippin komppanian osakkeiden kysyntä kasvoi valtavaksi ja seurauksena osakkeiden kappalehinta nousi lyhyessä ajassa 500 livrestä 18 000 livreen eli täysin suhteettomalle tasolle odotettavissa oleviin todellisiin voittoihin nähden. Mississippin komppanian osakkeiden ympärille syntyi villi spekulaatioaalto, joka vilkastutti pörssikauppaa halki Euroopan.


title: Mississippin kupla

text: Law pyrki hyödyntämään tilannetta poistaakseen Ranskan valtionvelan, joka oli kasvanut suureksi kuningas Ludvig XIV:n käymien kalliiden sotien aikana. Niinpä hän määräsi, että kolme neljäsosaa komppanian osakkeiden arvosta pitäisi maksaa seteleillä, joiden kysyntä ja arvo nousivat sen seurauksena myös huomattavasti. Ranskan valtio sai lainata niitä Law’n pankista 1,6 miljardin livren arvosta hyvin edullisin ehdoin, ja sai niiden myynnistä syntyneillä voitoilla maksettua pois suuren osan velkojaan. Lisäksi Law vaihtoi vastaavilla ehdoilla yhtiönsä osakkeita valtion painattamiin arvopapereihin, jotka tunnettiin nimellä "billet d’état". Ne kokivat niin ikään voimakkaan arvonnousun. Vuoteen 1719 mennessä seteleitä ja muita arvopapereita oli Ranskassa laskettu liikkeelle 3 miljardin livren arvosta, kun Ranskan kaiken metallirahan yhteen laskettu arvo oli tuolloin noin 700 miljoonaa livreä. Tämä synnytti kuitenkin lopulta hallitsemattoman inflaation, jonka seurauksena sekä setelit että "billet d’état" -arvopaperit alkoivat menettää arvoaan.


title: Mississippin kupla

text: Pian ilmeni, ettei Mississippin komppania ainakaan lyhyellä aikavälillä tulisi tuottamaan odotettuja suuria voittoja. Vuoden 1719 lopusta alkaen huolestuneet osakkaat ryhtyivät myymään osakkeitaan ja niiden arvo alkoi seuraavana vuonna voimakkaasti pudota. Yhtiön osakkeiden ja valtion finanssien yhdistäminen viimeisteli katastrofin. Seurauksena oli Ranskaa koetellut pörssiromahdus. Syytösten kohteeksi joutunut Law joutui pakenemaan Ranskasta joulukuussa 1720. Ranskan valtio otti hoitaakseen Mississippin komppanian ja Law’n pankin massiivisiksi paisuneet velat, ja joutui korottamaan veroja saadakseen ne maksettua. Romahduksen yhteydessä monet sijoittajat ja valtion entiset velkojat menettivät omaisuutensa sijoitettuaan sen arvonsa menettäneisiin osakkeisiin. Ranskan valtio sai lopputuloksena kevennettyä velkaansa keinottelijoiden kustannuksella, mutta menetti toisaalta luottokelpoisuutensa lainamarkkinoilla.


title: Raffaella Manieri

text: Raffaella Manieri (s. 26. marraskuuta 1986 Pesaro) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Raffaella Manieri

text: Manieri esiintyi ensimmäisen kerran Italian naisten maajoukkueessa heinäkuussa 2007. Hän on edustanut Italiaa vuosien 2009 ja 2013 EM-kisoissa.


title: Raffaella Manieri

text: Seuratasolla Manieri edustaa ASD Torresia.


title: Curse of Chucky

text: Curse of Chucky on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut kauhuelokuva, jonka on ohjannut Don Mancini. Elokuva on kuudes osa "Child's Play" -elokuvasarjassa. Elokuva julkaistiin suoraan videolle. Chuckyn äänenä toimii jälleen Brad Dourif ja elokuvan pääosaa esittää Dourifin tytär Fiona Dourif.


title: Curse of Chucky

text: Alkujaan Don Mancini oli suunnittelemassa ensimmäisestä "Child’s Play" -elokuvasta reboot-versiota, jonka tarkoituksena oli palata taas pelottavaan kauhuun viimeisimpien osien ollessa kauhukomediaa. Lopulta päädyttiin uuteen jatko-osaan, joka alkujaan työstettiin työnimellä "Revenge of the Chucky".


title: Elisa Bartoli

text: Elisa Bartoli (s. 7. toukokuuta 1991 Rooma) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Elisa Bartoli

text: Bartoli on edustanut Italian naisten maajoukkuetta vuoden 2013 EM-kisoissa.


title: Elisa Bartoli

text: Bartoli edustaa ASD Torresia.


title: Cecilia Salvai

text: Cecilia Salvai (s. 2. joulukuuta 1993 Pinerolo) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Cecilia Salvai

text: Salvai on edustanut Italian naisten maajoukkuetta vuoden 2013 EM-kisoissa, jossa hän pelasi avauskokoonpanossa kahdessa alkulohko-ottelussa sekä puolivälieräottelussa. Vuonna 2012 hän pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa.


title: Cecilia Salvai

text: Seuratasolla Salvai edustaa Bardolino Veronaa.


title: Chiara Marchitelli

text: Chiara Marchitelli (s. 4. toukokuuta 1985 Rooma) on italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti.


title: Chiara Marchitelli

text: Marchitelli on edustanut Italian naisten maajoukkuetta vuosien 2005 ja 2013 EM-kisoissa.. Seuratasolla hän edustaa Bresciaa, jonne hän siirtyi UPC Tavagnaccosta vuonna 2013.


title: Todd Richards

text: Todd Richards (s. 20. lokakuuta 1966 Minnesota) on yhdysvaltalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen pelaaja. Pelaajana hän oli puolustaja. Richards valmentaa tällä hetkellä Columbus Blue Jacketsia. Hän on aiemmin myös valmentanut esimerkiksi Minnesota Wildia.


title: Todd Richards

text: Richards varattiin vuonna 1985 toisella kierroksella numerolla 33 Montreal Canadiensiin. Hän pelasi ennen varaustaan Minnesotan yliopistojoukkueessa. Ammattilaisuransa Richards aloitti kaudella 1989-1990 Sherbrooke Canadiensissa. Seuraavalla kaudella hänet vaihdettiin Hartford Whalersiin. Kyseisellä kaudella ei kuitenkaan paikkaa joukkueesta irronnut kummemmin. Richards teki kaudella Whalersissa kahdessa ottelussa neljä syöttöä. Se ei riittänyt vakuuttamaan, joten hänet siirrettiin Whalersin AHL-joukkueeseen Springfield Indiansiin, missä hän auttoi joukkuettaan voittamaan Calder Cupin. Loppu-uransa hän pelasi AHL:ssä, IHLssä ja Sveitsin National League A:ssa HC Servette Genèvessä. Ura päättyi vuonna 2002.


title: Todd Richards

text: Pelaajauransa jälkeen Richards aloitti valmentamalla Milwaukee Admiralsissa AHL:ssa apuvalmentajana. Hän voitti vuonna 2004 Calder Cupin. Myöhemmin hän valmensi AHL:ssa myös Wilkes-Barre/Scranton Penguinsia, mutta mestaruutta ei irronnut. Kaudella 2008-2009 hän toimi San Jose Sharksin apuvalmentajana. Kesäkuussa 2009 hänet palkattiin Minnesota Wildiin päävalmentajaksi, mutta hänen aikanaan Minnesota ei edennyt kertaakaan pudotuspeleihin. Potkut Wildista tulivat 11. huhtikuuta 2011.


title: Todd Richards

text: Kesäkuussa 2011 Richards aloitti Columbus Blue Jacketsin apuvalmentajana, ja 9. tammikuuta 2012 hän nousi päävalmentajaksi.


title: Todd Richards

text: 27. toukokuuta 2014 Blue Jackets jatkoi Richardsin sopimusta kahdella vuodella. Richards sai potkut Columbuksesta syksyllä 2015 joukkueen hävittyä kaikki kauden ensimmäistä otteluaan.


title: Helmiäisnystyt

text: Helmiäisnystyt ovat miehillä terskan juuressa esiintyviä nystyjä. Niitä on lähes joka toisella miehellä. Helmiäisnystyistä ei ole vaaraa eikä niitä tarvitse hoitaa.


title: Lohilammen museo

text: Johannes Lohilammen museo on museoitu rustholli-tila 1700-luvulta. Paikallinen merkkihenkilö Johannes Lohilampi (1866-1938) on kerännyt sinne esineistöä eri puolilta Länsi-Uuttamaata. Rakennuksessa on myös kouluhuone ja kirkko sekä joitakin Elias Lönnrotille kuuluneita esineitä. Ulkorakennuksissa on syytinkiasunto, luhtiaitta, tallirakennus ja ajokaluvaja.


title: Lohilammen museo

text: Pihapiiriin kuuluva navetta on lasten ja nuorten kulttuuri- ja ympäristökeskus, jossa järjestetään vaihtuvia näyttelyitä.


title: Jarkko Paljakka

text: Antti "Jarkko" Juhani Paljakka (s. 7. helmikuuta 1979 Jaala) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edustaa Valkealan Kajoa ja hänen valmentajanaan toimii Raimo Ahola. Kalevan kisoista Paljakka on voittanut moukarinheitossa hopeaa ja neljä pronssia.


title: Laura Skyttä

text: Laura Maarit Johanna Skyttä (s. 16. elokuuta 1985 Lieto) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Liedon Parmaa ja hänen valmentajanaan toimii Anne Skyttä. Kalevan kisoista Skyttä on voittanut pronssia 5 000 metrin juoksusta sekä pronssia 10 000 metrin juoksusta.


title: Clay Buchholz

text: Clayton Daniel "Clay" Buchholz (s. 14. elokuuta 1984, Nederland, Texas) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, pelipaikaltaan syöttäjä.


title: Clay Buchholz

text: Oikeakätinen Buchholz on edustanut koko pääsarjauransa ajan MLB-liigan Boston Red Soxia. Tulokaskaudellaan 2007 hän voitti seuran kanssa World Seriesin.


title: Wong Lo Kat

text: Wong Lo Kat () (tunnetaan nykyään nimellä Wanglaoji manner-Kiinassa) on kiinalainen yrttitee. Se on yksi suosituimmista juomista Kiinassa.


title: Vivian Woodward

text: Vivian John Woodward (3. kesäkuuta 1879 Kennington, Lontoo – 31. tammikuuta 1954) oli englantilainen amatöörijalkapalloilija, jonka huippu-ura sijoittui 1800- ja 1900-luvun taitteeseen. Hän pelasi Tottenham Hotspurissa ja Chelseassa.


title: Vivian Woodward

text: Woodward oli kapteenina Ison-Britannian voittaessa kultaa vuoden 1908 olympialaisissa ja Tukholman vuoden 1912 olympialaisissa. Hänen ennätyksensä Englannin paidassa (29 maalia 23 ottelussa) pysyi vuodesta 1911 vuoteen 1958.


title: Vivian Woodward

text: Woodward palveli Britannian armeijassa ensimmäisessä maailmansodassa, minkä johdosta hän ei päässyt osallistumaan Chelsean kautta aikojen ensimmäiseen FA Cupin finaaliin. Sodassa saatujen vammojen johdosta Woodward joutui jäämään eläkkeelle jalkapalloilijana.


title: Vivian Woodward

text:
Woodward aloitti uransa Clacton Town FCissa vuonna 1895 ja liittyi FA Cupin voittaneeseen Tottenham Hotspuriin 1901. Hän siirtyi David Calderheadin johtamaan Chelseaan 1909 ja pelasi 116 peliä joukkueelle tehden 34 maalia. Hän oli Tottenhamin johtava maalintekijä kaudella 1912–1913 kymmenellä maalillaan.
Ensimmäisen maailmansodan alussa hänet värvättiin Iso-Britannian armeijaan, minkä takia hän ei pelannut juurikaan otteluita kauden 1914–1915 aikana.
Woodward loukkaantui sodassa eikä voinut palata huippu-urheiluun.


title: Vivian Woodward

text: Woodwardin debyyttiottelu Englannin maajoukkueen riveissä oli vuonna 1903 Irlantia vastaan. Hän teki ottelussa kaksi maalia. Woodward teki ennätyksen vuosien 1903 ja 1911 välillä tehden 29 maalia 23 ottelussa. Tuo ennätys säilyi 1950-luvulle asti, yhteensä 47 vuotta. Kukaan muu ei ole ollut yhtä kauan kyseisen ennätyksen haltijana. Woodward pelasi lisäksi kolmessa epävirallisessa kansainvälisessä ottelussa Etelä-Afrikkaa vastaan vuonna 1910 ja teki niissä neljä maalia.


title: Vivian Woodward

text: Hän osallistui myös 44 kertaa Englannin amatöörimaajoukkueen peleihin ja teki 57 maalia. Suurin osa otteluista oli Euroopan heikoimpiin kuuluvia maita vastaan. Eräässä ottelussa Ranskaa vastaan vuonna 1906 Englanti voitti 15–0 ja Woodward teki kahdeksan maalia.


title: Vivian Woodward

text: Woodward oli Iso-Britannian kapteeni sekä 1908 että 1912 olympialaisissa. Iso-Britannia voitti molemmat turnaukset.


title: Vivian Woodward

text: Hän liittyi Middlesexin rykmentin 17. pataljoonaan. Pataljoona tunnettiin ”jalkapalloilijoiden pataljoonana”, jossa oli mukana muun muassa monia jäseniä Woodwardin entisestä joukkueesta Tottenham Hotspurista. Woodward palveli länsirintamalla ja haavoittui 1916. Hänet ylennettiin sotilasarvoltaan kapteeniksi.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Jeesuksen sukuluettelo esiintyy Uuden testamentin evankeliumeissa kahdessa kohdassa: Matteuksen evankeliumin alussa sekä Luukkaan evankeliumin kolmannessa luvussa. Matteuksen luettelo alkaa Abrahamista, ja sen mukaan Joosef, Jeesuksen laillinen isä, oli Daavidin sekä myös hänestä ja hänen pojastaan Salomosta polveutuneiden myöhempien Juudan kuninkaiden jälkeläinen. Luukkaan sukuluettelo on kirjoitettu takaperoisessa järjestyksessä, pojasta isään, ja ulottuu Aadamiin saakka. Sen mukaan Joosef oli Davidin nuoremman pojan, Natanin jälkeläinen. Kummankaan evankeliumin mukaan Joosef ei kuitenkaan ollut Jeesuksen biologinen isä, vaan tämä syntyi neitseellisesti jumalallisen ihmeen vaikutuksesta.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Abrahamista Daavidiin saakka luettelot ovat yhtäpitävät keskenään sekä myös Vanhassa testamentissa pääosin Ruutin kirjan lopussa olevan luettelon kanssa.. Sitä vastoin Daavidista Joosefiin ne poikkeavat toisistaan täysin. Tämän ristiriidan ovat useat tutkijat ja teologit yrittäneet selittää eri tavoin.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Luukkaan evankeliumin sukuluettelo on evankeliumin kolmannessa luvussa, jossa kerrotaan ensin Jeesuksen kasteesta ja mainitaan hänen aloittaneen noin 30-vuotiaana julkisen toimintansa. Tämän jälkeen seuraa maininta: "Hän oli, niinkuin luultiin, Joosefin poika", ja sen jälkeen luettelo, jossa Joosefin esi-isät luetaan takaperoisessa järjestyksessä, pojasta isään, aina Aadamiin saakka, jonka sanotaan olleen Jumalan poika.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text:
Monet nimet esiintyvät vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa eri muodossa kuin vuoden 1992 suomennoksessa. Alla nimet on lueteltu vuoden 1992 käännöksen mukaisessa muodossa, ja luettelo esitetään tässä päinvastaisessa järjestyksessä kuin evankeliumissa, tavanomaisempaan tapaan varhaisimmista sukupolvista myöhempiin eteneväksi muunnettuna. Monessa tapauksessa erona käännösten välillä on ainoastaan vokaalin merkitseminen pitkäksi tai lyhyeksi. Mikäli nimet eri käännöksissä poikkeavat toisistaan muutoinkin, on vuoden 1938 käännöksen mukainen muoto merkitty sulkuihin.
Tämän mukaan Jeesus siis polveutui kuningas Daavidista hänen poikansa Naatanin kautta, joka mainitaan Vanhassa testamentissa vain ohimennen. Myöhemmät sukupolvet ovat muutoin tuntemattomia nimiä, mutta niiden lukumäärä, 41 sukupolvea noin tuhannessa vuodessa, on kronologisesti täysin mahdollinen.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Daavidia edeltävien sukupolvien osalta Luukkaan luettelo on täysin Vanhan testamentin mukainen. Sukupolvet Peresistä, Juudan pojasta, Daavidiin on Vanhassa testamentissa lueteltu Ruutin kirjan lopussa. Luukkaan ja yhtäpitävästi myös Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan Peres oli Juudan poika ja Abrahamin jälkeläinen neljännessä polvessa; välissä olleet sukupolvet olivat Iisak ja Jaakob. Myös Abrahamia edeltäneet sukupolvet ovat Luukkaan luettelossa Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaiset Luukkaan luettelossa kuitenkin esiintyy Arpaksadin ja Salman välissä Kenan (Kainam), joka tässä kohdassa mainitaan Septuagintassa, mutta ei masoreettisessa tekstissä eikä sen vuoksi myöskään useimmissa nykyisissä raamatunkäännöksissä.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Augustinus kiinnitti huomiota, että sukupolvien lukumäärä Luukkaan evankeliumissa on 77, joka on merkittävä luku ja symboloi kaikkien syntien anteeksiantamista. Lukumäärä merkitsee toisaalta, että Hanokista Jeesukseen oli 70 sukupolvea, mikä vastaa apokryfisessä Henokin kirjassa olevaa ennustusta jonka Luukas todennäköisesti tunsi. Vaikka Luukas, toisin kuin Matteus, ei suoraan ilmoita sukupolvien lukumääriä, hänenkin on arveltu käsitelleen esi-isiä seitsemän ryhmissä. Kuitenkin yksi varhaisimmista kommentoijista, Irenaeus, laski Aadamista kuluneen vain 72 sukupolvea.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Koska Luukkaan sukuluettelo on luonteeksi vuoksi ollut erityisen alttiina tekstin turmeltumiselle kopiointien yhteydessä, alkuperäisen tekstin jäljittäminen käsikirjoitusten perusteella on ollut ongelmallista. Erikoista kylläkin, kiistanalaisin osuus on Daavidin esi-isät, jotka kuitenkin on lueteltu myös Vanhassa testamentissa. Vaikka versio, jonka mukaan Aminadab oli Aramin poika, on yhtäpitävä sekä Matteuksen evankeliumin että Ruutin kirjan kanssa, Nestle-Alandin kriittinen painos, jonka nykyajan oppineet pitävät parhaiten alkuperäistä tekstiä vastaavana, sijoittaa Aminadabin ja Aramin väliin Adminin, jota ei Vanhassa testamentissa mainita.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Sanonnalla "niin luultiin" (krei. ὡς ἐνομίζετο / suor. kuten oli ajateltu) kirjoittaja välttää sanomasta, että Jeesus todella olisi ollut Joosefin poika, sillä samassa evankeliumissa kerrotaan myös Jeesuksen syntyneen neitseellisesti. Tästä kuitenkin seuraisi, etteivät muutkaan luettelon henkilöt itse asiassa olleetkaan Jeesuksen esi-isiä. Onkin esitetty useita tulkintoja siitä, miten tämä maininta on suhteutettava muuhun sukuluetteloon:Luukas ilmoittaa myös, että Elisabet, Johannes Kastajan äiti, oli Marian sukulainen, ja että Elisabet oli Aaronin jälkeläinen ja kuului Leevin heimoon. Muun muassa Gregorios Nazianzilainen katsoi tämän osoittavan, että Maria itsekin oli Aaronin jälkeläinen ja että näin ollen Jeesus kuului sekä kuninkaalliseen että papilliseen sukulinjaan. Sitä vastoin Tuomas Akvinolainen väitti, että Marian äiti kuului Juudan, äiti Leevin sukuun.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Nykyaikaiset tutkijat kuten Raymond E. Brown (1973) ja Géza Vermes (2005) sen sijaan arvelevat, että Marian ja Elisabetin sukulaisuus olisi puhtaasti Luukkaan omaa keksintöä. Brownin mukaan heidän sukulaisuutensa, jota ei mainita muissa evankeliumissa, on "historiallisuudeltaan epäilyttävä", Vermesin mukaan "keinotekoinen ja epäilyksettä Luukkaan luoma."


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Matteuksen evankeliumi alkaa sanoilla "Jeesuksen Kristuksen, Daavidin pojan ja Abrahamin pojan sukuluettelo: Abrahamille syntyi Iisak...", minkä jälkeen luetellaan peräkkäiset sukupolvet siihen saakka, kunnes "Jaakobille syntyi Joosef, Marian mies. Maria synnytti Jeesuksen, jota sanotaan Kristukseksi. Sukupolvia on siis Abrahamista Daavidiin kaikkiaan neljätoista, Daavidista pakkosiirron aikaan samoin neljätoista, ja siitä taas neljätoista Kristukseen."


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Matteus siis korostaa alusta lähtien Jeesuksen kunnianimeä Kristus, joka on kreikkalainen käännös heprealaisesta tittelistä Messias ja tarkoittaa "voideltua" voidellun kuninkaan merkityksessä. Jeesus siis esitellään ensin ja ennen kaikkea kauan odotetuksi Messiaaksi, jonka odotettiin olevan kuningas Daavidin jälkeläinen ja perillinen, ja niinpä sukuluettelon tarkoituksena on ennen kaikkea osoittaa, että Jeesus kuului Daavidin sukuun. Niinpä Matteus nimittää Jeesusta ensin "Daavidin pojaksi" osoittaakseen hänen kuninkaallisen syntyperänsä, ja sen jälkeen Abrahamin pojaksi osoittaakseen hänen olleen juutalainen. Kummassakin tapauksessa "poika" merkitsee ylipäänsä jälkeläistä, kaukaistakin, ja täten tarkoituskena on palauttaa mieliin Jumalan Daavidille ja Abrahamille antamat lupaukset.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text:
Sulkuihin merkityt nimet ovat vuoden 1938 raamatunkäännöksen mukaisia.
Matteuksen sukuluettelo on selvästi monimutkaisempi kuin Luukkaan. Se on ilmeisen selvästi skemaattinen ja jaettu kolmeen neljäntoista sukupolven ryhmään, joilla kullakin on oma luonteensa:


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Sukupolvien lukumäärään 42 on päästy vain sivuuttamalla useita nimiä, joten vaikuttaa siltä, että luetteloon on tarkoituksella otettu kolme neljäntoista sukupolven ryhmää. Neljätoista on kaksi kertaa seitsemän, mikä luku symboloi täydellisyyttä ja liittoa, ja on myös Daavidin gematria. Asialle on esitetty useita muitakin selityksiä.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Viidessä kohdassa luettelossa mainitaan myös henkilön äiti. On sinänsä erikoista, että heidät ylipäänsä mainitaan, koska luettelo, kuten muutkin Raamatun sukuluettelot, etenee vain isästä poikaan. Neljä naista mainitaan listan alkupuolella, nimittäin Tamar, Rahab, Ruut ja "Urian vaimo" eli Batseba, ja viides, Maria, päättää luettelon Jeesuksen äitinä. On paljon keskusteltu siitä, miksi juuri nämä naiset mainitaan, vaikka muut tunnetut kuten Israelin patriarkkonen puolisot Saara, Rebekka ja Lea puuttuvat.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text:
Taamar, Ruut ja Batseba mainitaan Peresin, Obedin ja Salomon äiteinä myös Vanhassa testamentissa.
että Matteuksen kreikankielisessä alkutekstissä nimessä on mukana myös kirjain khii, joka puuttuu nimestä Vanhan testamentin kreikankielisessä Septuaginta-käännöksessä samoin kuin muista Uuden testamentin jakeista (Hepr. 11:31, Jaak. 2:25), joissa Rahab mainitaan.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Neljällä mainitulla naisella on arveltu olevan jotakin yhteistä, mihin Matteus ehkä halusi kiinnittää huomiota. On huomautettu heidän kaikkien olleen pakanallista syntyperää: Rahab oli kanaanilainen, Ruut moabilainen ja Batseba heettiläinen. Tamarin nimi taas on heprealaista alkuperää, mutta hänen syntyperäänsä ei Vanhassa testamentissa kerrota. Toiset ovat huomauttaneet heidän kaikkien syntisyydestään: Rahab oli prostituoitu, Tamar esiintyi sellaisena vietelläkseen Juudan, Batseba oli avionrikkoja ja Ruutin on joskus katsottu vietelleen Boasin; täten Matteus korostaisi Jumalan armoa synnin vastapainona. Edelleen on huomautettu heidän epätavallisista, suorastaan skandaalinomaisista avioliitoistaan, jolloin Matteuksen tarkoituksena olisi valmistaa lukijaa kohtaamaan, mitä Mariasta sanotaan. Mikään näistä selityksistä ei kuitenkaan tyydyttävästi sovellu kaikkiin neljään naiseen. Nolland olettaa yksinkertaisesti, että nämä olivat ainoat naiset, jotka tunnettiin Daavidin sukuluettelosta sellaisena kuin se on Ruutin kirjassa.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Varsinaisen sukuluettelon päätös on myös epätavallinen: lueteltuaan suuren joukon Joosefin esi-isiä Matteus ei kuitenkaan määrittele häntä Jeesuksen isäksi vaan Marian aviomieheksi. Kreikkalaisessa alkutekstissä sanotaan suoraan, että Jeesus syntyi Marialle, ei Joosefille. Sanamuoto on huolellisesti valittu vahvistamaan Jeesuksen neitseellinen syntymä, josta Matteus sen jälkeen kertoo korostaen, ettei Jeesusta pannut alulle Joosef vaan Jumala.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text:
Matteuksen sukuluettelosta puuttuu kolme peräkkäistä Juudan kuningasta: Ahasja, Jooas ja Amasja. Näiden jälkeen seuraa Ussia, jonka nimi kreikkalaisessa muodossa on "Ozias" ja muistuttaa suuresti ensimmäisen pois jätetyn kuninkaan nimen kreikkalaista muotoa "Ochozias". Tämän vuoksi jotkut ovat päätelleet, että puute johtuisi kirjurin erehdyksestä hänen sekoittaessaan nämä toisiinsa ja vasta sen jälkeen olisi havaittu, että nimet voitaisiin ryhmitellä kolmeen neljäntoista sukupolven ryhmään. Toiset taas pitävät heidän poisjättämistään tarkoituksellisena, mihin nimien samankaltaisuus toisaalta olisi rohkaissut. Aiheena kolmen kuninkaan poisjättämiseen on mahdollisesti ollut se, että he Vanhan Testamentin mukaan olivat erityisen turmeltuneita ja heidät surmattiin Jumalan tahdosta
, minkä lisäksi he kuuluivat Ahabin kirottuun sukulinjaan hänen tyttäresnsä Atalian kautta, ja kirous ulottui aina kolmanteen ja neljänteen polveen.. Täten Matteus ehkä piti heidän poisjättämistään oikeutettuna, mikä toisaalta auttoi häntä muodostamaan kolme neljäntoista sukupolven ryhmää.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Neljäs pois jätetty kuningas on Jooahas, Jekonjan isä. Näiden nimien kreikkalaiset muodot muistuttavat toisiaan vielä enemmän, ja molemmista käytetään joskus nimeä "Joachim". Kun Matteus kirjoittaa: "Joosialle syntyivät Jekonja ja tämän veljet Babyloniin siirtämisen aikoihin", hän näyttää sekoittavan nämä toisiinsa, koska Jooahasilla oli veljiä, Jekonjalla ei, mutta pakkosiirto tapahtui Jekonjan aikana. Jotkut pitävät tätä pelkkänä erehdyksenä, mutta toisten mukaan tämä on tarkoituksellista, jotta luetteloon saataisiin tarkalleen 14 kuningasta Daavidin jälkeen.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Viimeinen ryhmä näyttää sisältävän vain 13 sukupolvea. Koska on epätodennäköistä, että Matteus vain laski väärin, asialle on esitetty useita selityksiä. Sama nimi on saatettu laskea mukaan sekä toisen ryhmän viimeiseksi että kolmannen ryhmän ensimmäiseksi, joko Daavid tai Jekonja. Tai jos Joosian pojalla tarkoitetaan Jooahasia, Jekonja voidaan laskea erikseen pakkosiirron jälkeen. Kolmas mahdollisuus on, että Maria on laskettu omaksi sukupolvekseen. Vaikka tällaista laskutapaa ei muutoin tunneta, se on ehkä katsottu tarpeelliseksi neitseellisen syntymän vuoksi. On jopa esitetty, että Matteuksen alkuteksissä olisi ollut toinen Joosef Marian "isänä", mutta hän olisi myöhemmin mennyt naimisiin toisen samannimisen miehen kanssa.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Koska Jekonja syntyi yli 600 vuotta ennen Jeesusta, on myös epätodennäköistä, joskaan ei täysin mahdotonta, että välissä olisi ollut vain kolmetoista sukupolvea. Tämä edellyttää, että pojat tässä sukulinjassa olisivat syntyneet keskimäärin isiensä ollessa lähes 50-vuotiaita. Onkin yleisesti oletettu, että samoin kuin Matteus otti tiettyjä vapauksia edellisessä ryhmässä, samoin hän olisi tehnyt tässäkin, jättäen useita sukupolvia pois. Vanhassa testamentissa esiintyy vielä suurempia aukkoja sukupolvien välillä. Kyseisenä aikana oli tavallista nimetä lapset isoisänsä mukaan, mutta koska tällaista ei luettelossa esiinny, on Matteus kenties lyhentänyt luetteloaan jättämällä siitä aiheutuvat nimien toistumiset pois.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Sekä Matteuksen että Luukkaan evankeliumeissa sanotaan, että Jeesusta ei siittänyt Joosef, vaan hän syntyi Pyhän Hengen vaikutuksesta Marian ollessa yhä neitsyt, niin kuin profeetat olivat kirjoittaneet. Tämän vuoksi valtavirran kristinuskossa Jeesusta pidetään kirjaimellisesti "Jumalan ainoana poikana" ja Joosefin katsotaan vain adoptoineen hänet.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Tämän vuoksi herää kysymys: miksi molemmat evankeliumit näyttävät johtavan Jeesuksen sukuluettelon Joosefin kautta vaikka kiistävät tämän olleen hänen biologinen isänsä? Augustinuksen mukaan vastaukseksi riittää, että adoption vuoksi Joosef oli hänen laillinen isänsä, jonka kautta hän saattoi oikeutetusti väittää olevansa Daavidin jälkeläinen.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Tertullianus sitä vastoin väitti, että Jeesuksen oli oltava myös veren mukaan Daavidin jälkeläinen äitinsä Marian kautta Tämän käsityksensä tueksi hän viittasi Paavalin sanaan, että Jeesus oli "syntynyt Daavidin jälkeläiseksi lihan mukaan.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Näitä kahta raamatullista sukuluetteloa ei erota toisistaan ainoastaan Joosefin isän nimi, vaan Daavidin ja Joosefin välillä ne poikkeavat kokonaan toisistaan.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Tätä seikkaa on pidetty yhtenä ilmeisimmistä esimerkeistä Raamatun ristiriidoista. Sitä käyttivät kristinuskon arvostelemiseen jo vanhalla ajalla muun muassa manikealaiset sekä Rooman keisari Julianus kirjoituksessaan "Galilealaisia vastaan". Tämän vuoksi useat varhaiset kristityt kirjailijat esittivät asialle selityksiä.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Esimerkiksi Augustinus selitti, että Joosefilla oli biologisen isän lisäksi myös adoptioisä ja että toinen luetteloista käsittää hänen biologisen isänsä, toinen taas adoptioisänsä esi-isät. Myöhemminkin on esitetty useita harmonisoivia teorioita, joilla ristiriita on yritetty selittää näennäiseksi.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Kristityt tutkijat ovat usein olettaneet, että Matteuksen luettelo sisältää Joosefin, Luukkaan luettelo sen sijaan Marian esi-isät. Molemmat sukulinjat johtavat Jeesuksesta suoraan Daavidiin, mitä on pidetty tärkenä, koska Vanhan testamentin mukaan Jumala lupasi Daavidille, että muuan hänen jälkeläisensä tulisi istumaan ikuisella valtaistuimella. Niinpä Jeesus peri laillisen oikeuden valtaistumeen adoptioisänsä Joosefin kautta, kuten Matteus kertoo, mutta oli samalla myös Daavidin biologinen jälkeläinen Marian kautta, kuten Luukas kertoo. Samalla Jeesus voitiin selittää Daavidin biologiseksi jälkeläiseksi hänen poikansa Naatanin kautta ilman, että tämä toisaalta olisi ristiriidassa Jumalan Salomon jälkeläisille asettaman kirouksen kanssa.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Huomattavimmat asiasta esitetyt teoriat voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin:


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Muuan perinteinen selitys on, että Matteuksen ei ollut tarkoituskaan esittää biologista sukuluetteloa vaan laillisten vallanperijöiden sarja, jonka mukaan Jeesus oli Juudan kuninkaiden laillinen perillinen.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Metteuksen välitön tarkoitus ei siis olisi niinkään osoittaa Jeesus Daavidin kuin Jekonjan jälkeläiseksi, ja sen vuoksi Jekonjan ja Joosefin välillä hän saattoi vapaasti hypätä sukupolvien yli, siirtyä äidinpuoleisesta isoisästä tyttärenpoikaan ja jopa seurata adoptioon perustuvia sukulinjoja päästääkseen tavoitteeseensa. Matteuksen menetelmän ovat yrittäneet rekonstruoida muun muassa 1800-luvulla Arthur Charles Hervey ja myöhemmin Jacques Masson, mutta tulokset ovat luonnollisesti hyvin spekulatiivisia.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text:
Ensinnäkin jompikumpi Joosefin isiksi ilmoitetuista henkilöistä voisi olla yksinkertaisesti adoptioisä, kuten Augustinus oletti, tai todennäköisemmin hänen appensa, jolla ei ollut poikia, tai hänen äidinpuoleinen isoisänsä. Toisaalta nimien Matthan ja Matthat samankaltaisuus viittaa siihen, että kyseessä saattaa olla sama henkilö (missä tapauksessa Jaakob ja Eeli olisivat myös sama henkilö tai veljeksiä), ja Matthania edeltävien sukupolvien osalta Matteuksen ja Luukkaan erot johtuisivat
siitä, että Matteus seurasi lailliseksi katsomaansa kruununperimysjärjestystä, mahdollisesti äidinpuoleisen isoisän kautta. Tämä voisi myös selittää, mitä on tapahtunut Serubbabelille ja Shealtielille.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Suoraviivaisempi ja usein esitetty selitys on, että Luukkaan evankeliumissa luetellaan Marian esivanhemmat ja että Eeli oli Marian isä, kun taas Matteus luettelisi Joosefin esi-isät.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Luukkaan evankeliumin sukuluettelo alkaa nykyisessä suomennoksessa: "Hän oli – niin luultiin – Joosefin poika. Joosef oli Eelin poika." Sen kreikankielinen alkuteksti voitaisiin kuitenkin tulkita niinkin, että maininta Joosefista olisi vain sivuhuomautus ja että kohta itse asiassa tarkoittaisikin: "Häntä luultiin Joosefin pojaksi, mutta hän oli Eelin poika." Tämän teorian mukaan hänen sanottaisiin olevan Eelin poika, koska Eeli oli Marian isä ja siten Jeesuksen isoisänä hänen lähin miespuolinen esivanhempansa. Toisen tulkinnan mukaan tässä tarkoitettaisiin, että Joosef olisi Eelin vävy ja samalla mahdollsiesti hänen adoptoima perillisekseen ainoan tyttärensä Marian kautta. Samaan tapaan Vanhassa testamentissa sanotaan Jairia toisiaan Manassen "pojaksi", vaikka hän itse asiassa oli Manassen tyttären tyttärenpoika.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Joka tapauksessa tällaiset teoriat selittävät, että evankelistalle, joka tunnusti Jeesuksen ainutlaatuisen neitseellisen syntymän, olisi ollut luonnollista luetella hänen äidinpuoleiset esivanhemansa, joskin hieman kömpelösti jäljitellen muutoin tavanomaisia patrilineaarisia sukuluetteloja.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Tällaisten teorioiden mukaan ero sukuluetteloiden välillä siis johtui siitä, että Matteus luettelo Jeesuksen lailliset esi-isät Joosefin kautta juutalaisen tavan mukaan. Luukas sen sijaan luettelisi hänen biologiset esivanhempansa Marian kautta, mihin vaikutti sekin, että hän kirjoitti ensisijaisesti pakanoille.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text:
Harvinaisempia ovat selitykset, joiden mukaan Luukas luettelisi Joosefin, Matteus Marian esi-isät. Tällaisiakin teorioita on silti esitetty jo varhaiskristillisenä aikana.
Täysin mahdottomana ja suorastaan kerettiläisenä tällaista selitystä piti kuitenkin jo Irenaeus


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Vaikka säilynyt kreikkalainen alkuteksti ei mitenkään viittaa tällaiseen tulkintaan, on esitetty, että Matteuksen evankeliumissa mainittaisiin kaksi Joosef-nimistä henkilöä, joista toinen olisi Marian aviomies, toinen Marian isä. Tämä ei selittäisi vain, miksi Matteuksen sukuluettelo poikkeaa Luukkaan esittämästä vaan myös miksi Matteuksen laskujen mukaan sukupolvia oli 14 eikä 13. Blairin mukaan tekstin varhaiset, toisistaan poikkeavat versiot johtuisivat siitä, että tekstin varhaiset kopioijat olisivat yrittäneet eri tavoin korjata sen, mikä heistä näytti virheeltä. On myös esitetty, että Matteuksen evankeliumin hypoteettisessä arameankielisessä alkutekstissä, joka ei ole säilynyt, olisi käytetty sanaa "gowra", joka merkitsee "isää", mutta jonka kreikankielisen käännöksen laatija olisi vokaalimerkkien puuttuessa teksistä sekoittanut "aviomiestä" tarkoittavaan sanaan "gura". Mikäli varhaiskristillisenä aikana olisi tiedetty, että Matteuksen evankeliumissa luetellaan Marian eikä Joosefin esivanhemmat, tämä selittäisi, miksi ristiriitaan Matteuksen ja Luukkaan välillä ei ilmeisesti kiinnitetty huomiota ennen 200-lukua.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Yleinen selitys sukuluettelojen välisille ristiriidoille on, että ainakin toinen niistä, tai mahdollisesti molemmat, ovat virheellisiä tai suorastaan tekaistuja.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Näistä kahdesta Matteuksen luetteloa on väitetty epäilyttävämmäksi. Esimerkiksi Robert H. Gundry pitää muutoin tuntemattomien nimien luetteloa, joka johtaa Serubbabelista Joosefiin, kauttaaltaan tekaistuna. Hänen mukaansa se olisi muodostettu kokoamalla ja mukailemalla Ensimmäisessä aikakirjassa esiintyviä henkilönnimiä.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Sen sijaan Sivertsen, joka myöntää, että Matteuksen versio on mahdollisesti laadittu temppelin asiakirjojen pohjalta, katsoo Luukkaan keinotekoisesti yhdistelleen suullisen perimätiedon sirpaleita. Esimerkiksi hänen pakkosiirtolaisuutta edeltävään aikaan sijoittamansa sarja "Leevi, Simeon, Juuda, Joosef" muodostuu selvästikin patriarkka Jaakobin poikien ja heistä polveutuvina pidettyjen nimistä, jotka kuitenkin olivat henkilönniminä paljon yleisempiä pakkosiirtolaisuuden jälkeisenä aikana kuin ennen sitä, kun taas nimi "Mattatias" muunnelmineen esiintyy ainakin kolmen epäilyttävästi samanlaisen sarjan alussa. Samaan tapaan Kuhn väittää, että sarjat "Jeesus-Mattatias" (77-63) ja "Jeesus-Mattatha" (49-37) ovat epäilyttävästi toistensa kaltaisia.


title: Jeesuksen sukuluettelot

text: Varhaiskristllinen, 200-luvulla elänyt historioitsija Eusebius Kesarealainen selitti eron Matteuksen ja Luukkaan luetteloiden välillä seuraavasti:


title: MixRadio

text:
MixRadio oli japanilaisen Linen suunnittelema suoratoistopalvelu, joka perustui valmiiksi luotuihin soittolistoihin.
Palvelu oli saatavilla jokaiseen Microsoft Mobile-älypuhelimeen, Androidille, iOS:lle sekä Nokia Lumia 2520 tablettiin, ja se oli ilmainen. Ennen lakkautusta MixRadion omisti japanilainen Line.


title: MixRadio

text: MixRadio perustui yli 300 valmiiksi luotuun soittolistaan, jotka sisältivät yhteensä yli 30 miljoonaa kappaletta. Soittolistoissa soitettiin kappaleita satunnaisessa järjestyksessä eikä niiden järjestystä voi siten päättää. Kappaleiden yli voi kuitenkin rajatussa määrin hyppiä. Kun ylihyppäyksiä on tullut tunnissa kuusi menee "seuraava"-nappi pois päältä. Se tulee käyttöön taas tunnin päästä.


title: MixRadio

text: Soittolistoja on moneen eri tyyliin. On esimerkiksi metallimusiikin- kesäfestareiden- artistien luomia- ja kaikkien aikojen suosituimmat-soittolistoja.


title: MixRadio

text: MixRadiossa voi myös luoda artistikanavia, joissa soitetaan valittujen artistien ja niiden kaltaisten artistien musiikkia.


title: MixRadio

text: Palvelussa oli ominaisuus, joka löytää käyttäjää lähellä olevat keikat. Palvelun avulla pystyi ostaa liput keikalle ja se opasti käyttäjän jopa keikkapaikalle.


title: MixRadio

text: MixRadiossa oli mahdollista ladata puhelimeen tallennettavaksi neljä offline-soittolistaa. Tällöin näiden kuunteluun ei tarvittu nettiyhteyttä.


title: MixRadio

text: MixRadiosta oli saatavilla myös maksullinen versio, MixRadio+. Se salli hyppäämisen kappaleiden yli niin paljon kuin halusi ja offline-soittolistoja pystyi lataamaan niin paljon kuin halusi. MixRadio+ päättyi Microsoftin ostettua palvelun.


title: MixRadio

text: Nokia-kaupan johdosta MixRadio siirtyi Microsoftille. Microsoft eriytti palvelun ja myi sen japanilaiselle Line-pikaviestipalvelun omistajalle.


title: MixRadio

text: Helmikuussa 2016 uutisoitiin MixRadion lopettamisesta.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2012 järjestettiin 14.–15. heinäkuuta Porissa.


title: John L. W. Lillja

text: John Lennart Woldemar Lillja (7. maaliskuuta 1879 Viipuri – 5. helmikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen šakinpelaaja, šakkitoimittaja ja šakkitehtävien laatija. Pelaajana hän lukeutui Suomen parhaiden pelaajien joukkoon 20 vuoden ajan 1900-luvun alusta lukien.


title: John L. W. Lillja

text: Lillja varttui Viipurissa. Opintojen takia hän muutti nuorena Helsinkiin. Koulutukseltaan hän oli tekniikan tohtori. Elämäntyönsä hän teki Helsingin kaupungin vesijohtolaitoksen palveluksessa. Hänet nimitettiin laitoksen insinööriksi 1906. Laitoksen toimitusjohtajaksi hänet nimitettiin 1939 ja hän jatkoi tehtävässä kuolemaansa saakka. Uransa aikana hän julkaisi useita tutkimuksia vesijohtoverkoston suunnittelusta. Hän kehitti myös erityisen vesijohtoverkon suunnittelutyössä käytetyn laskutikun.


title: John L. W. Lillja

text: Lillja liittyi Helsingin Shakkiklubin (HSK) jäseneksi 1899. Pelaajana hän kohosi nopeasti I luokkaan. Lillja oli HSK:n paras pelaaja vuosisadan alussa. Hän voitti HSK:n klubimestaruuden 1903, 1904, 1907, 1911 ja 1917. 1900-luvun alussa šakkitoiminta Suomessa oli vielä niin hajanaista, että HSK:n klubimestaruuden voittaja voitiin lukea Suomen parhaiden pelaajien joukkoon. Vuonna 1906 klubin mestaruuden voitti paremmin runoilijana tunnettu Eino Leino. Lillja oli kisassa Leinon jälkeen toisena. Yksi harvoista säilyneistä Leinon peleistä on voitto Lilljasta vuodelta 1904.


title: John L. W. Lillja

text:
Eino Leino - John L. W. Lillja (Helsinki 1904):
1. e4 c5 2. Rf3 e6 3. d4 cxd4 4. c3 dxc3 5. Le2 cxb2 6. Lxb2 Lb4+ 7. Rbd2 Rf6 8. 0-0 Lxd2 9. Dxd2 Rxe4 10. Df4 Rf6 11. La3 Rd5 12. Dg3 Df6 13. Ld6 Rc6 14. Kh1 e5 15. La3 Rf4 16. Tae1 Dg6 17. Rxe5 Rxe5 18. Dxf4 d6 19. Lb5+ Ld7 20. Da4 Kd8 21. Txe5 dxe5 22. Td1 ...1-0, musta antautui.


title: John L. W. Lillja

text: Lillja pelasi pohjoismaisessa kongressiturnauksessa Tukholmassa 1905 ja Kööpenhaminassa 1907, mutta sijoitus kummallakin kerralla oli vaatimaton. Tukholmassa hänen onnistui kukistaa ruotsalainen Fritz Englund (1871–1933), jonka mukaan on nimetty Englundin gambiittina tunnettu avaus.


title: John L. W. Lillja

text:
John L. W. Lillja – Fritz Englund, Pohjoismainen kongressiturnaus, Tukholma (1905):
1. e4 e5 2 Rf3 Rc6 3. Lb5 f5 4. d3 Lc5 5. 0-0 Rge7 6. a3 d6 7. Lc4 h6 8. c3 fxe4 9. dxe4 Rg6 10. b4 Lb6 11. Db3 Df6 12. a4 a5 13. b5 Rd8 14. Le3 Re6 15. Lxb6 cxb6 16. Dd1 Ref4 17. Re1 Ke7 18. f3 Dg5 19. Kh1 Rh5 20. Dd2 Dh4 21. Df2 Dxf2 22. Txf2 Le6 23. Lxe6 Kxe6 24. Rd2 Tac8 25. c4 Rgf4 26. g3 Rh3 27. Te2 Thf8 28. Kg2 Rg5 29. Rc2 Rf6 30. Re3 g6 31. Tf2 Tc7 32. Tc1 Tcf7 33. Tcf1 h5 34. h4 Rgh7 35. Rd5 Rd7 36. Rb1 Tc8 37. Rd2 Tg8 38. f4 Tgf8 39. f5+ gxf5 40. exf5+ ja musta luovutti (1-0).


title: John L. W. Lillja

text: Lillja osallistui vuonna 1922 pelattuun ensimmäiseen Suomen-mestaruusturnaukseen saavuttaen siinä kolmannen sijan. Kisojen yhteydessä luotiin kansallisen šakkimestarin titteli. Lilljan kannalta tämä tuli myöhään, koska hänen parhaat pelivuotensa olivat jo takana. Hänen ei enää onnistunut saavuttaa mestarin arvoa. 1920-luvulla Lilljan menestys alkoi jo vähentyä. Osittain tätä selitti šakkitoiminnan vilkastuminen. Uusia vahvoja pelaajia ilmestyi kilpailuihin. Esimerkiksi tuleva suurmestari Eero Böök aloitti uransa 1920-luvun jälkipuolella. 19 pelaajaa korottui Suomessa kansalliseksi šakkimestariksi 1920- ja 30-luvuilla. Vastuksen koventuessa mahdollisuus korottua mestariksi vaikeutui. Saksalaisen mestari Kurt Emmrichin voittamassa HSK:n pääsiäisturnauksessa 1923 Lillja saavutti 3. sijan. Myös HSK:n syysturnauksessa 1925 hän oli kolmas.


title: John L. W. Lillja

text: Lillja sai jo uransa alussa luottamustehtäviä. Hänet valittiin HSK:n johtokuntaan 1900 ja hän toimi sen jäsenenä vuoteen 1925 asti. Kerhon taloudenhoitaja hän oli 1903–1911. Oltuaan sihteerinä vuoden hänet valittiin varapuheenjohtajaksi vuosiksi 1913–1916. Vuonna 1917 hänet valittiin puheenjohtajaksi ja hän toimi siinä virassa vuoteen 1925 asti, jolloin hän jätti johtokunnan. Lilljan vetäydyttyä HSK:n johtokunnasta klubin johtotehtävät kiersivät henkilöltä toiselle. Eri syistä johtuen kukaan toimihenkilöistä ei voinut tuolloin sitoutua klubin johtotehtäviin pitkäksi aikaa. Kerhon toiminta alkoikin osoittaa hajaannuksen merkkejä. Siksi kerhon jäsenistö valitsi Lilljan uudelleen puheenjohtajaksi 1930. Hänen johdollaan HSK järjesti kolmannen kansainvälisen turnauksensa 1930. Lillja jatkoi puheenjohtajana vuoteen 1932 kunnes jätti johtokunnan lopullisesti. Hänet nimitettiin klubin kunniajäseneksi 1926.


title: John L. W. Lillja

text: 1930-luvulla Lillja vähensi kilpailemistaan, mutta säilytti silti kohtalaisen korkean pelitason. HSK:n syysturnauksessa 1931 Lillja jakoi Tschepurnoffin kanssa 3. sijaa. Kisan voiton jakoivat šakkimestarit Tyyni J. Vilen ja Edgar Lindroos. Viimeisinä vuosinaan Lilja kärsi sydänviasta. Hän kuitenkin voitti vielä 1944 Anatol Tschepurnoffin muistoturnauksen. Suomen Shakkiliitto (SSL) nimitti Lilljan kunniajäsenekseen 1945.


title: John L. W. Lillja

text: Peliuran ohella Lillja oli huomattava šakkitehtävien laatija. Hän tutustui nuorena Suomen tehtäväšakin pioneeriin Johannes Öhquistiin. Lillja sai Öhquistilta jonkin vaikutteita tyyliinsä laatijana. Lilljan laatijaura alkoi samaan aikaan peliuran kanssa 1900-luvun alussa. Hän laati reilusti yli 100 tehtävää, joista lopputehtäviä noin 10. Pääasiassa hänen tuotantonsa koostuu mattitehtävistä. Lilljan tehtävätuotannosta on hänen kuolemansa jälkeen kerätty erilleen parhaimmisto eli 102 tehtävää.


title: John L. W. Lillja

text: Suomen Shakkiliitto on vuodesta 1936 alkaen myöntänyt Suomen Tehtäväniekkojen (ST) esityksestä tehtäväšakillisista ansioista jaettavan kansallisen tehtävämestarin arvonimen. Lillja sai kyseisen arvonimen 1937. ST nimitti Lilljan kunniajäsenekseen 1946.


title: John L. W. Lillja

text:
Ratkaisu:
1. Rxc2! bxc2 2. Kh6 c1D 3. Tb1 Dxb1 patti
Lilljan esimerkkitehtävässä on lopputehtäville tyypillinen materiaalinkäyttö eli nappuloita on mahdollisimman vähän. Lisäksi siinä on toinen lopputehtävätaiteelle ominainen idea: valkea uhraa häviöasemassa nappuloita patin saavuttamiseksi.


title: John L. W. Lillja

text: Lillja kuului vuosina 1926–1930 Suomen Shakin vakinaiseen avustajakuntaan. Hän julkaisi kirjoituksiaan lehdessä vielä sen jälkeenkin ajoittain. Lehden numerossa 7-9/1944 julkaistiin Lilljan laatima kirjoitelma ”Shakkipelin estetiikka”, joka aiheutti myöhemmissä numeroissa kiivaan kirjallisen väittelyn tehtävämestari Aleksis Rautasen kanssa. Lillja kokosi uransa aikana huomattavan kirjallisen aineiston Helsingin Shakkiklubin toiminnan varhaisilta vuosilta. Paperit sisälsivät Suomen šakkihistorian kannalta merkittävää aineistoa. Lilljan kuoleman jälkeen paperit päätyivät toimittaja Arnold Hindsin haltuun, mutta tämän kuoltua 1952 aineisto tuhottiin.


title: John L. W. Lillja

text: Lillja kirjoitti myös Helsingin vesijohtolaitoksen historiaa käsitelleen teoksen.


title: Asparaginaasi

text: Asparaginaasi, "l-asparaginaasi", "Crasnitin" on entsyymi. Se katalysoi asparagiinin hajoamista asparagiinihapoksi. Asparaginaasia käytetään verisyöpien, joista ainakin ALL:n (akuutti lymfaattinen leukemia) hoidossa. Tämän indikaation alaisena se on syöpälääke eli sytostaatti.


title: Asparaginaasi

text: Kirjatieto mainitsee luuytimen vaurioitumisen riskin, eli luuydinsuppression vaaran vain vähäisenä. Allergiset reaktiot, kuten ihottumien muodossa ovat mahdollisia.


title: Asparaginaasi

text: "Crasnitin"ia eli l-asparaginaasia annetaan infuusiona, eli laskimotiputuksena verisuoneen.


Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2013 järjestettiin 6.–7. heinäkuuta Joensuussa.


title: Örjans vall

text: Örjans vall on Ruotsissa Halmstadin kaupungissa sijaitseva jalkapallostadion. Vuonna 1922 valmistunut Örjans vall on maan pääsarjassa pelaavan Halmstads BK:n kotikenttä. Stadion on saanut nimensä sen paikalla keskiajalla toimineesta Pyhän Yrjön mukaan nimetystä dominikaaniluostarin sairaalasta.


title: Örjans vall

text: Vuonna 1958 Örjans vallilla pelattiin MM-kisojen ottelut Irlanti–Tšekkoslovakia ja Argentiina–Pohjois-Irlanti. Örjans vallilla pelattiin myös vuoden 2009 alle 21-vuotiaiden EM-kilpailujen kolme alkulohko-ottelua: Englanti–Suomi (2–1), Saksa–Suomi (2–0) ja Saksa–Englanti (1–1). Stadion toimii myös vuoden 2013 naisten EM-kilpailujen näyttämönä.


title: Kahdet kasvot

text: Kahdet kasvot voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: David Murphy

text: David Paul Murphy (s. 1. maaliskuuta 1984 Hartlepool, Englanti) on englantilainen ammattijalkapalloilija, joka pelaa Birmingham Cityssä. Hän pelaa vasemman puolustajan paikkaa.


title: David Murphy

text: Murphyn ammattijalkapalloilu-ura alkoi 2001 Englannin Valioliigassa Middlesbroughin riveissä. Ennen vuotta 2001 hän pelasi useita kertoja Englannin alle 16-vuotiaiden maajoukkueessa.


title: David Murphy

text: Hibernian


title: David Murphy

text: Birmingham City


title: Moldovan demokraattinen tasavalta

text: Moldavian demokraattinen tasavalta () tunnetaan myös nimellä Moldavian tasavalta oli lyhytikäinen valtio Mustanmeren rannalla Romanian ja Ukrainan välissä.


title: Moldovan demokraattinen tasavalta

text: Moldavian demokraattinen tasavalta syntyi ensimmäisen maailmansodan ja bolsevikkivallankumouksen aikana, kun Bessarabian poliittiset johtajat muodostivat Kansallisen neuvoston, joka julisti Bessarabian itsenäiseksi nimellä Moldavian demokraattinen tasavalta. Helmikuussa 1918 valtio julistautui täisin itsenäiseksi Venäjän vallasta. Kaksi kuukautta myöhemmin se liittyi Romaniaan.


title: Moldovan demokraattinen tasavalta

text: Moldavian demokraattinen tasavalta ulottui Prut-joelta lännessä Dnestr-joelle idässä ja etelässä Mustanmeren rannikolle asti.


title: Nkurenkuru

text: Nkurenkuru on Namibiassa Kavangon alueella, Kavangojoen varrella sijaitseva pikkukaupunki ja Suomen Lähetysseuran entinen lähetysasema, 140 km länteen Runnusta. Nkurenkurussa on väestöä n. 7 650 henkeä, ja se on Uukwangalin heimon kuninkaiden kotipaikka. Vuoteen 1936 saakka se oli Kavangon alueen hallinnon keskuspaikka. Tuon jälkeen paikallishallinto siirrettiin Runnulle, johtuen sen strategisesti keskeisestä sijainnista.


title: Nkurenkuru

text: Nkurenkurua vastapäätä joen koillisrannalla on Cuangarin pikkukaupunki Angolassa, ja näiden kahden kaupungin kohdalla on molemmilla mailla raja-asema. Nykyisin Nkurenkuru on Kavangon toiseksi suurin kaupunki, Runnun jälkeen.


title: Nkurenkuru

text: Nkurenkuru tarkoittaa rukwangalin kielellä ‘vanhaa paikkaa’, ja sillä on ollut suuri merkitys kwangalilaisten historiassa. Kwangalilaiset ovat Kavangon viidestä heimosta läntisin.


title: Nkurenkuru

text: Vanhimmat tiedot tästä paikasta ovat peräisin 1700-luvun puolestavälistä, jolloin Uukwangalin heimon kuningatar (“hompa”) Mate I. ja hänen alamaisensa siirtyivät aiemmasta asuinpaikastaan Kwandojoen varrelta Mashin läheltä noin 500 km länteen lähelle Makuzua , noin 20 km luoteeseen Nkurenkurusta. Mate I:tä seurasi “hompa” Nankali, joka hallitsi vuosina 1750–1775). Nankalin aikana syntyi jännitteitä naapuriheimojen kanssa, ja sen vuoksi kwangalilaiset siirtyivät Makuzusta ensin Mukukutan lähellä olleeseen Sihanguun ja sitten kauemmaksi Karaihin, joka sijaitsi lähellä nykyistä Cuangaria. Nkurenkuru perustettiin luultavasti hompa Siremon aikakaudella v. 1820, ja siitä tuli kuninkaallisten kotipaikka kuningatar Mpanden aikana v. 1880.


title: Nkurenkuru

text: 30. joulukuuta 1886 Portugali ja Saksa allekirjoittivat kahdenvälisen sopimuksen, jolla Angolan ja Saksan Lounais-Afrikan välinen raja määriteltiin. Osa tästä rajasta tuli kulkemaan Kavangojokea pitkin. Kavangojoen heimot, jotka asuttivat joen molempia rantoja, saivat tiedon tästä sopimuksesta vasta tapahtuman jälkeen. Sopimuksen jälkeen portugalilaiset alkoivat rakentaa joen pohjoispuolelle linnakkeita, joista yksi oli Forte de Cuangar, vastapäätä jota sijaitsi kwangali-kuninkaan hovi.


title: Nkurenkuru

text: Joen eteläpuolella saksalaiset suorittivat joukon sotilaallisia tutkimusretkiä, ja lähetystyöntekijät tekivät samoin. 17. elokuuta 1909 Saksan Lounais-Afrikan hallinto ja kuningas Himarua (1886–1910) Uukwangalin hompien puolesta allekirjoittivat sopimuksen (“Schutzvertrag”), jonka nojalla saksalaiset pyrkivät suojelemaan kavangolaisia. Vastauksena portugalilaisten linnakkeille saksalaiset perustivat 17. kesäkuuta 1910 Nkurenkuruun poliisiaseman, ja seuraavina vuosina tämä asema sai hallinnollisia tehtäviä. Kun ensimmäinen maailmansota oli alkanut ja näihin aikoihin saksalainen delegaatio oli murhattu Naulilassa, Nkurenkurun poliisiasemalta hyökättiin 31. lokakuuta 1914 Forte de Cuangaria vastaan, jolloin kaikki tuon linnakkeen 30 portugalilaista ja angolalaista sotilasta saivat surmansa.


title: Nkurenkuru

text: Kun sota oli päättynyt, Nkurenkurun poliisiasema suljettiin ja aluksi sen tilalle tuli brittiläisten tukikohta ja vuoden 1921 huhtikuusta lähtien Kavangon alueelle, joka nyt virallisesti perustettiin, tuli pysyvä, brittiläinen kuvernööri.


title: Nkurenkuru

text: Uusi aluehallinto vaikutti siten, että Kansainliiton mandaattialueeksi siirtyneen Lounais-Afrikan hallinto ulottui myös Nkurenkuruun, vaikkakin hallinto siirrettiin v. 1936 Runnulle, josta tehtiin uusi aluepääkaupunki. Hallinnon kannalta Nkurenkuru olikin seuraavat vuodet yhä vähemmän merkityksellinen paikka.


title: Nkurenkuru

text: Angolan sisällissodan (1975–2002) aikana Nkurenkurusta tuli Etelä-Afrikan puolustusvoimien tukikohta.


title: Nkurenkuru

text: Vuonna 1990 tapahtuneen Namibian itsenäistymisen jälkeen desentralisaatiopolitiikan seurauksena Nkurenkuruun on investoitu jonkin verran. Vuonna 1990 siitä tehtiin kaupunki, toisena paikkakuntana Kavangon alueella.


title: Nkurenkuru

text: Suomen Lähetysseura aloitti työnsä Kavangolla Nkurenkurussa vuoden 1929 alusta lähtien. Nkurenkurun olivat lähetysaseman paikaksi valinneet Ambomaan lähestysalan esimies Isak Alho ja Eetu Järvinen edellisen vuoden puolivälissä sinne tekemällään matkalla. Paikka valittiin läheltä hallituksen asemaa.


title: Nkurenkuru

text: Ensimmäisenä suomalaisena työntekijänä Nkurenkuruun saapui 1. tammikuuta 1929 Eetu Järvinen, rakentamaan uuden lähetysaseman päärakennusta. Ensimmäinen pysyvä suomalainen työntekijä, Aatu Järvinen (myöh. Järvineva) saapui paikalle vaimonsa Alman kanssa 8. kesäkuuta 1929. Vuonna 1931 Nkurenkuruun saapuivat Anna Rautaheimo ja Kyllikki Alava.


title: Nkurenkuru

text: Vuonna 1990 Namibian evankelisluterilainen kirkko ELCIN perusti Nkurenkuruun yläasteen ja lukion Suomen Lähetysseuran tuella. Useiden vuosien ajan tässä lukiossa on toiminut myös suomalaisia opettajia.


title: Nkurenkuru

text: Verrattuna moniin muihin Namibian kaupunkeihin Nkurenkurun kehitys on vielä ollut vaatimatonta. Kaupungin ongelmana on ollut huono infrastruktuuri sekä aiempi pitkäaikainen poliittinen epävakaus joen toisella puolella Angolassa. Namibian itsenäistymiseen saakka Nkurenkurussa on ollut vain pienimuotoista maanviljelystä sekä muutamia peruspalveluja: postitoimisto, kaksi koulua, pieni sairaala sekä huoltoasema. Lisäksi paikkakunnalla oli muutama pieni kauppa.


title: Nkurenkuru

text: Namibian itsenäistyttyä vuonna 1990 Nkurenkurun infrastruktuuri alkoi parantua, mutta hitaasti. Nykyinen hallitus harjoittaa hajasijoituspolitiikkaa, jonka on määrä tasapainottaa maaltapaon vaikutuksia, ja Nkurenkuru on vähitellen voinut vaurastua jonkin verran. Kun paikkakunta julistettiin kaupungiksi, se on saanut enemmän taloudellista ja muuta tukea kuntahallinnon kehittämiseksi sekä infrastruktuurin ja julkisten palveluiden parantamiseksi, mikä on johtanut työpaikkojen syntymiseen. Suurimpia viime aikojen projekteja on ollut Kavangojoen myötä kulkevan valtatien päällystäminen Runnulle saakka sekä kasteluprojekti, jonka avulla maanviljely tulee tehostumaan. Sittemmin Nkurenkuruun on investoitu myös yksityisiltä tahoilta, on avattu uusia kauppoja ja pankkeja (esim. Bank Windhoek) sekä majoituslaitoksia turisteja varten joen varrelle.


title: Nkurenkuru

text: Neparan lentokenttä jonka ICAO-koodi on FYNP ja joka on entinen Etelä-Afrikan ilmavoimien entinen tukikohta n. 20 km kaakkoon Nkurenkurusta, palvelee tämän kaupungin lentoliikennettä. Noin 35 km luoteeseen sijaitsee Katwitwin raja-asema, josta maantie jatkuu Angolan puolelle seuraten siellä Kavangojoen vartta edelleen kohti luodetta ja jatkuen Menongueen saakka.


title: Climb Dance

text: Climb Dance on vuonna 1989 valmistunut ranskalainen cinéma vérité -tyylilajia edustava lyhytelokuva, jonka on ohjannut Jean Louis Mourey.


title: Climb Dance

text: Peugeot-yhtymän tuottama elokuva esittää ralliautoilija Ari Vatasta vuoden 1988 Pikes Peak International Hill Climb -kilpailussa, jossa noustaan 4 302 metriä korkean Coloradossa sijaitsevan Pikes Peak -vuoren huipulle. Vatanen teki kyseisenä vuonna kilpailun uuden ennätysajan Peugeot 405 -autolla. Elokuvan krediiteissa esiintyy ainoastaan Vatasen nimi, mutta se sisältää myös kuvamateriaalia amerikkalaisen Robby Unserin ajosta vuodelta 1989.


title: Climb Dance

text: Climb Dance palkittiin myöhemmin useilla eri elokuvafestivaaleilla. Vuonna 2013 se julkaistiin remasteroituna HD-versiona.


title: Huhdasjärvi

text: Huhdasjärvi on kylä Pohjois-Kouvolassa entisen Jaalan kunnan alueella. Huhdasjärven alueeseen kuuluvat myös naapurikylät Vesala, Hartola ja Salonsaari.


title: Huhdasjärvi

text: Kylän keskustassa sijainneet pankki, baari, kauppa, koulu ja kirjaston lainausasema on sittemmin lakkautettu. Lähin baari ja kyläkauppa sijaitsevat Hartolassa. Huhdasjärven entisen koulun kentällä on lentopallokenttä ja jääkiekkokaukalo. Huhdasjärven seudun nähtävyyksiin kuuluvat Lahnavuori, Huhdasjärven museoalue, Heisanharjun luonnonsuojelu- ja ulkoilualue, Pukkisaari sekä Mäkelän taistelun muistomerkki.


title: Huhdasjärvi

text: Huhdasjärven kylän läpi kulkee yhdystie 4164. Huhdasjärvi-nimistä järveä tai kylää ei ole olemassa missään muualla Suomessa.


title: Huhdasjärvi

text: Huhdasjärven entisessä koulurakennuksessa on toiminut 2012 alkaen Huhdasjärven Kyläosuuskunnan ylläpitämä kylätalo. Kylätalossa toimii Kahvila-ravintola Kierivä Kuu, kirppis, kirjasto ja erilaisia tapahtumia.


title: Roger Dean

text: Roger Dean (s. 31. elokuuta 1944 Ashford, Kent, Britannia) on brittiläinen taiteilija, muotoilija, arkkitehti ja julkaisija. Hänet tunnetaan parhaiten julisteistaan sekä albuminkansista, joita hän on tehnyt 1960-luvun lopulta lähtien muun muassa Yesille, Uriah Heepille ja Asialle. Deanin kansitaiteelle ovat tyypillisiä eksoottiset fantasiamaisemat. Hänen töitään on myyty maailmanlaajuisesti yli kuusikymmentä miljoonaa kappaletta.


Luettelo Ruotsin merivoimien sukellusveneistä listaa Ruotsin merivoimissa palvelleet ja palveluksessa olevat sukellusveneet.


title: Superfrog

text: Superfrog Team17:stä kehittämä tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna .


title: Superfrog

text: Pelistä on julkaistu päivitetty uusintaversio Superfrog HD vuonna .


title: Superfrog

text: CU Amiga -lehti antoi pelille arvosanan 89% arvostelussaan.


title: Fondi (taustakangas)

text: Fondi on teatterilavastuksessa, valokuvauksessa ja elokuvauksessa käytettävä taustakangas tai muu pinta.


title: Fondi (taustakangas)

text: Teatterifondi on näyttämölle maalattu taustakangas, jolla voidaan ilman kulissien rakentamista luoda vaikutelma maisemasta, rakennuksesta tai sisätilasta.


title: Fondi (taustakangas)

text:
Fondi sijoitetaan yleensä näyttämön takaosaan. Fondi valaistaan aidon näkymän ilmentämiseksi oikeista kulmista oikeanlaisilla valoilla, joiden vaikutelmaa voidaan tehostaa esimerkiksi savukoneella.
Fondi maalataan tavallisesti puukehyksiin pingotettulle lakanakankaalle. Maalaus voidaan helposti suurentaa lähdekuvasta esimerkiksi ruuduttamalla lähdekuva ja piirtämällä vastaava määrä apuruutuja maalattavalle kankaalle. Fondissa on aidon vaikutelman saamiseksi tärkeätä kiinnittää huomiota perspektiiviin teatterin katsomosta katsottuna.


title: Fondi (taustakangas)

text: Myös valokuvaajat käyttävät studiomuotokuvissa teatterin maailmasta tuttua tyyppikulissia, fondia.


title: Fondi (taustakangas)

text: Studiovalokuvauksessa fondiksi kutsutaan myös yksiväristä taustakangasta tai -paperia, joka peittää valokuvaustilanteen taustan ja taipuu siitä peittämään myös lattiaa tai muuta tasoa, jolle kuvauskohde sijoitetaan. Näin saadaan valokuvaan mahdollisimman neutraali tausta.


title: Fondi (taustakangas)

text: Maalattuja tai valokuvasuurennoksista tehtyjä taustafondeja käytetään toisinaan myös elokuvien studio- ja ulkokuvauksissa luomaan kuvien taustasta halutunlainen. Yksiväristä fondia, useimmiten sinistä tai vihreää, käytetään Chroma key -kuvauksessa, jossa fondin päällä näytellyt kohtaukset yhdistetään taustakuviin digitaalisessa jälkituotannossa.


title: Farias

text: Farias tai de Farias on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Okoye

text: Okoye on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Hymylä

text: Hymylä on entisajan arvoitusleikeissä esiintyvä kuviteltu salaperäinen paikka, jonne epäonnistunut leikkijä lähetettiin. Käytännössä Hymylä tarkoitti ulkona käyntiä, josta palattuaan ja viisautta hankittuaan arvaajan oli kerrottava käynnistään nurinkurisessa paikassa ennen kuin sai vuorollaan esittää arvoituksia toisille leikkijöille. Ulkona käynnin voi myös tulkita symboliseksi joutumiseksi pois yhteisöstä. Aina leikki ei ollut harmitonta ajanvietettä, vaan epäonnistumiseen liittyi suuri häpeä, jolla määritettiin yksilön asemaa yhteisössä. Hymylään joutuva puettiin hullunkurisesti ja hänelle kerrottiin, että hän joutuu syömään jotakin iljettävää ennen kasvojenpesua tervalla ja kuivaamista höyhenillä.


title: Hymylä

text: Hymylästä on käytetty myös nimityksiä Himola, Huikkola, Hyvölä, Hytölä ja Hämälä.


title: Hymylä

text: Hymylään lähtevälle sanottiin:


title: Aineenkoetuslaitos

text: Aineenkoetuslaitos on Suomessa 1889–1942 toiminut eri aineiden ja esineiden ominaisuuksia tutkiva tieteellinen laitos. Se perustettiin polyteknillisen opiston yhteyteen, josta 1908 tuli teknillinen korkeakoulu. Vuodesta 1942 laitoksen toimintaa jatkoi Valtion teknillinen tutkimuslaitos.


title: Aineenkoetuslaitos

text: Aineenkoetuslaitoksessa toimi neljä osastoa:


title: Aineenkoetuslaitos

text: Kauppa- ja teollisuusministeriö vahvisti kullekin osastolle määräykset tutkimusten suorittamisesta. Tutkimusten tulokset annettiin vain työn tilaajalle, joka maksoi niistä vahvistetun taksan mukaan. Korkeakoulun opetuksessa tarvittavat tutkimukset oli laitoksen tehtävä maksutta.


Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut ovat Euroopan yleisurheiluliiton järjestämät yleisurheilukilpailut. Kilpailuihin osallistuvien kilpailijoiden pitää olla vähintään 20-vuotiaita ja korkeintaan 22-vuotiaita kilpailuvuoden 31. joulukuuta. Ensimmäiset kilpailut järjestettiin vuonna 1997. Se korvasi vuosina 1992 ja 1994 järjestetyn alle 23-vuotiaiden cupin.


title: Este

text: Este voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Härkätynnyri

text: Härkätynnyri ( < ) oli vanha ruotsalainen nesteiden tilavuusmitta, jonka suuruus oli 90 kannua eli 235 litraa. Mittaa käytettiin erityisesti viinin ja väkiviinan mittaamiseen.


title: Savimineraali

text: Savimineraali on erilaisten savien aineksena oleva kiteinen kemiallinen yhdiste. Eri savimineraalien osuus savissa vaihtelee suuresti ja niiden lisäksi savissa on aina myös hienoa kivimineraaliainesta. Savimineraalihiukkaset ovat hyvin pieniä, pienimmillään 1,2 nanometriä. Savimineraalit ovat syntyneet muuttumalla kivimineraaleista. Muuttuminen tapahtuu joko kemiallisen rapautumisen tai maan sisuksista kohoavien hydrotermisten liuosten vaikutuksesta. Maasälvät, amfibolit ja kiilteet ovat mineraaleja, joista savimineraaleja tavallisesti syntyy.


title: Savimineraali

text: Yleisimmät savimineraalit ovat verkkosilikaatteja eli ne kuuluvat samaan ryhmään kuin kiillemineraalit. Savimineraalikiteiden koko on kuitenkin huomattavasti pienempi, mutta hilarakenne on kiilteiden kaltainen. Kidehila muodostuu päällekkäisistä tetraedri- ja oktaedrikerroksista. Kerrosten järjestys ja määrä vaikuttavat mineraalin luonteeseen, jonka perusteella savimineraalit ryhmitellään.


title: P-Nitroaniliini

text: p-Nitroaniliini eli 4-nitroaniliini (CHNO) on aniliinin nitrattu johdannainen. Yhdistettä käytetään valmistettaessa väriaineita, hapettumista ja korroosiota estäviä yhdisteitä ja muita orgaanisia yhdisteitä. p-Nitroaniliini on o- ja m-nitroaniliinien isomeeri.


title: P-Nitroaniliini

text: Huoneenlämpötilassa p-nitroaniliini on keltaista kiinteää ja kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähäisissä määrin veteen, mutta liukenee paremmin orgaanisiin liuottimiin. p-Nitroaniliini on myrkyllistä ja aine aiheuttaa methemoglobiinin muodostumista. Myrkytyksen oireita ovat päänsärky, pahoinvointi, ihon ja kynsien sinistyminen ja hengitysvaikeudet.


title: P-Nitroaniliini

text: Nykyään p-nitroaniliinia valmistetaan teollisesti p-kloorinitrobentseenin ammonolyysillä eli reaktiolla väkevän ammoniakkiliuoksen kanssa. Prosessi voi olla joko panos- tai jatkuvatoiminen.


title: P-Nitroaniliini

text: Varhaisempi tapa valmistaa p-nitroaniliinia on asetanilidin nitraus ja muodostuneen tuotteen hydrolyysi. Tässä reaktiossa muodostuu myös o-nitroaniliinia eikä se ole kustannuksiltaan kilpailukykyinen p-kloorinitrobentseenin ammonolyysin kanssa. Formanilidin nitraus ja muodostuneen tuotteen alkoholyysi on lähes yhtä kannattava prosessi p-nitroaniliinin valmistukseen kuin p-kloorinitrobentseenin ammonolyysi.


title: P-Nitroaniliini

text: p-Nitroaniliinin tärkein käyttökohde on pelkistys p-fenyleenidiamiiniksi. Lisäksi yhdisteestä syntetisoidaan atsovärejä ja atsoväriaineiden valmistuksessa käytettäviä kemikaaleja, kuten 2,4-dinitroaniliinia ja 2,6-dikloori-4-nitroaniliinia. p-Nitroaniliinista tuotetaan myös hapetuksen- ja korroosionestoaineita ja polymeroitumisenestoaineita.


title: Keskuskauppakamarin ansiomerkit

text: Keskuskauppakamarin ansiomerkki on tunnustus työstä yrityksen ja Suomen elinkeinoelämän puolesta. Merkkejä myönnetään työvuosien, elämäntyön tai erityisen merkittävän teon johdosta elinkeinoelämän palveluksessa. Keskuskauppakamarin ansiomerkeillä on puolivirallinen asema. Merkin myöntämisestä päättää Keskuskauppakamarin ansiomerkkilautakunta.


title: Keskuskauppakamarin ansiomerkit

text: Keskuskauppakamarin ansiomerkkejä on myönnetty vuodesta 1929 alkaen. Aloite kaupan ja teollisuuden palveluksessa ansioituneille työntekijöille jaettavan “muistorahan” perustamisesta tuli elinkeinoelämältä vuonna 1928. Elinkeinoelämä oli pahoitellut liike-elämän oman muistorahan puuttumista. Yhteinen muistoraha haluttiin, jotta se olisi voitu jakaa kaikille, jotka asemassaan olivat edistäneet elinkeinoelämää.


title: Keskuskauppakamarin ansiomerkit

text: Keskuskauppakamari päätti vuonna 1929 perustaa muisto-, ansio- ja kunniamerkit, joita myönnettäisiin Suomen kaupan, teollisuuden tai merenkulun palveluksessa ansioituneille riippumatta siitä, missä asemassa he ovat toimineet. Merkkejä myönnettiin aluksi hopeisina 20 vuoden ja kultaisina 30 vuoden palveluksesta. Rautaisen kunniamerkin sai erikoisesta kunnostautumisesta ihmishenkien tai taloudellisten arvojen pelastamisessa. Ensimmäisen ansiomerkin sai Helsingin Kaupungin Kaasulaitoksen konemestari Karl Strömsten.


title: Keskuskauppakamarin ansiomerkit

text: Vuoteen 2013 mennessä ansiomerkkejä on myönnetty yli 800 000 henkilölle ansioista suomalaisen elinkeinoelämän hyväksi.