title: Donald Judd

text: Judd opiskeli Art Students League of New Yorkissa 1940-luvun lopulla ja 1950-luvun alussa, sekä Columbian yliopistossa. Hänen ensimmäiset teoksensa olivat nimettömiä pelkistettyjä maalauksia. Hän kirjoitti vuosina 1959–1965 taidekritiikkejä, samoihin aikoihin hän siirtyi veistoksiin. Veistokset olivat jatkumoa muun muassa Barnett Newmanin tyyppiselle värikenttämaalaukselle. Judd sijoitti veistokset suoraan lattialle ilman jalustaa.


title: Thomas Hart Benton

text: Thomas Hart Benton (15. huhtikuuta 1889 – 19. tammikuuta 1975) oli yhdysvaltalainen taidemaalari ja seinämaalausten tekijä.


title: Thomas Hart Benton

text: Benton edusti Grant Woodin tavoin regionalismia. Bentonin maalaukset kuvaavat veistoksellisia hahmoja erilaisissa tilanteissa.


title: Anders Johannes Brax

text: Anders Johannes (Antti Jussi) Brax (6. joulukuuta 1873 Iisalmi – 23. helmikuuta 1940) oli suomalainen teollisuusjohtaja ja tieteilijä. Hän oli vuosina 1918–1930 J. C. Frenckell & Son Ab:n isännöitsijä ja tekninen johtaja, vuodesta 1931 Teknillisen korkeakoulun paperiteknologian professori.


title: Anders Johannes Brax

text: Braxin vanhemmat olivat tehtaanhoitaja Otto Fredrik Brax ja Louise Väänänen. Hänen puolisonsa oli Karin Lindh (s. 1879), metsänhoitaja Kari Harald Brax (s. 1918) oli heidän poikansa.


title: Bachleda-Curuś

text: Bachleda-Curuś on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Streiff

text: Streiff tai Streif viittaa muun muassa seuraaviin henkiöihin:


title: Honkalampi-säätiö

text: Honkalampi-säätiö -konserni on suomalainen palveluorganisaatio, joka tuottaa ja kehittää sosiaalisia, terapeuttisia ja ihmisten hyvinvointia tukevia palveluita. Toiminnan ydin on uutta luova kehitysyksikkö Honkalampi-säätiö. Säätiön on perustanut silloinen Pohjois-Karjalan erityishuoltopiiri sekä joukko alueella toimivia vammais- ja omaisjärjestöjä vuonna 1991.


title: Honkalampi-säätiö

text: Säätiötä johtaa kuusijäseninen hallitus, puheenjohtajana kunnallisneuvos Pekka Kettunen. Säätiön toimitusjohtaja on Jouko Liukkonen.


title: Honkalampi-säätiö

text: Säätiö toimii ympäri Suomen, säätiön päätoimialue on Pohjois-Karjala.


title: Odin-luokka (sukellusvene)

text: Odin-luokka eli O-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston toisessa maailmansodassa palvellut sukellusveneluokka, johon kuului yhdeksän alusta. Prototyyppi "HMS Oberonia" seurasi ensin kaksi Australian laivastolle valmistettua Oxley-luokan alusta, jotka siirrettiin Britannialle 1931 Australian talousvaikeuksien seurauksena. Lisäksi luokkaan kuuluvat varsinaisen Odin-luokan kuusi alusta, jotka olivat paranneltuja versioita edeltäneestä alaluokasta.


title: Odin-luokka (sukellusvene)

text: Luokan suunnitelmien pohjalta suunniteltiin Chilen laivastolle kolme Capitan O'Brien -luokan sukellusvenettä vuonna 1929.


title: Odin-luokka (sukellusvene)

text: Luokan alukset suunniteltiin korvaamaan vanhentuneet L-luokan sukellusveneet, joiden toimintasäde ei riittänyt palvelukseen Tyynellä valtamerellä. Luokan alusten sukellussyvyys oli teoreettisesti laskettuna 500 jalkaa, mutta sitä ei testattu yli 300 jalan syvyyteen. Aseistuksena oli kahdeksan torpedoputkea, joista kuusi oli keulassa ja kaksi perässä. Lisäksi aluksilla oli neljän tuuman kansitykki.


title: Kirje (vuoden 1940 elokuva)

text: Kirje ("The Letter") on William Wylerin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1940.


title: Kirje (vuoden 1940 elokuva)

text: Bette Davisin roolityötä kiitetään säkenöiväksi. Seitsemästä Oscar-ehdokkuudesta huolimatta elokuva ei saanut yhtään itse palkintoa. Kuvaus ja valaisu saavat luonnehdinnan ”vaikuttavia”.


title: Kirje (vuoden 1940 elokuva)

text: Elokuvan tapahtumaympäristö on kumiplantaasi siirtomaahallinnon aikaisessa Malesiassa. Plantaasi-isännän vaimo Leslie Crosbie (Bette Davis) on ampunut tuttavamiehen, jota hän syyttää lähentelystä. Nainen ei ole ihan sitä miltä näyttää, mutta edes hänen miehensä ei näe totuutta, jolta perheen asianajajakin sulkee silmänsä.


title: Sacrilegious Impalement (EP)

text: Sacrilegious Impalement on Sacrilegious Impalementin vuonna 2007 julkaisema mini-albumi. Levyn on julkaissut ranskalainen Blasphemous Underground Productions. Levyn on myöhemmin julkaissut myös yhdysvaltalainen Enucleation Records.


title: Óscar González Marcos

text: Óscar Javier González Marcos (s. 12. marraskuuta 1982 Salamanca, Salamancan maakunta, Kastilia ja León, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Valladolidia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.


title: Óscar González Marcos

text: Óscar pelasi juniorivuosiensa jälkeen Real Valladolidin reservijoukkueessa Real Valladolid B:ssä vuoden verran. Kaudeksi 2001–2002 hänet nostettiin edustusjoukkueeseen, jossa hän teki pääsarjadebyyttinsä 7. lokakuuta 2001 Las Palmasia vastaan. Yhteensä otteluja kertyi kauden aikana 14, mutta maalit jäivät vielä tekemättä. Toisella kaudellaan Óscar pelasi 30 ottelua ja teki kolme maaliakin, joista ensimmäinen syntyi 4. tammikuuta 2003 Real Betisiä vastaan. Kaudella 2003–2004 maaleja syntyi 37 ottelussa jo 10.


title: Óscar González Marcos

text: Valladolidin pudottua Segunda Divisióniin kaudeksi 2004–2005, Óscar siirtyi Real Zaragozaan. Hän pelasi Zaragozassa neljä kautta, joista ensimmäisenä teki 31 ottelussa kuusi maalia. Kaudella 2005–2006 Óscar teki kolme maalia 36 ottelussa, kaudella 2006–2007 jälleen kolme maalia 30 ottelussa ja kaudella 2007–2008 kaksi maalia 32 ottelussa. Kaudet 2008–2010 hän pelasi Olympiakosissa, jossa teki ensimmäisellä kaudellaan 20 ottelussa kolme maalia ja toisella 25:ssä kaksi pudotuspelit mukaan lukien, ennen paluuta Segunda Divisiónissa pelanneeseen Valladolidiin kaudeksi 2010–2011.


title: Óscar González Marcos

text: Kaudella 2010–2011 Óscar pelasi 27 sarjaottelua tehden seitsemän maalia ja nousukarsinnoissa kaksi ottelua, joissa teki yhden maalin. Seuraavalla kaudella syntyi 34 sarjaottelussa jopa 13 maalia, minkä lisäksi nousukarsintojen neljässä ottelussa yksi maali. Kauden päätteeksi Valladolid nousi pääsarjaan kaudeksi 2012–2013.


title: World in Ashes

text: World in Ashes on Sacrilegious Impalementin vuonna 2008 julkaisema 7" EP. Se julkaistiin syyskuussa 2008 levymerkillä Blasphemous Underground Productions.


title: Steve Reeves

text: Steve (Stephen) Reeves (21. tammikuuta 1926 Glasgow, Montana – 1. toukokuuta 2000 Escondido, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen kehonrakentaja ja elokuvanäyttelijä.


title: Steve Reeves

text: Steve Reeves muutti kymmenvuotiaana äitinsä kanssa Kaliforniaan isän kuoltua työtapaturmassa. Koulussa hän kiinnostui kehonrakennuksesta ja saavutti huomattavia tuloksia kauan ennen lajin nousua tunnetuksi. Toisen maailmansodan aikana Reeves palveli armeijassa Tyynellämerellä.


title: Steve Reeves

text: Sodan jälkeen Reeves teki menestyksekkään uran kehonrakentajana. Hän voitti Mr. Pacific Coast -kilpailun vuosina 1946 ja 1947, Mr. American vuonna 1947 ja Mr. Worldin vuonna 1948. Vuonna 1950 Reeves saavutti NABBA:n Mr. Universe -kilpailun kokonaisvoiton tultuaan toiseksi vuonna 1948.


title: Steve Reeves

text: Myöhemmin Reeves kiinnostui näyttelijänurasta. Vuonna 1954 hän näytteli pieniä rooleja "Athena"-nimisessä musikaalissa sekä Ed Woodin elokuvassa "Jail Bait". Nämä ovat ainoat elokuvat, joissa Reeves esiintyi omalla äänellään. Myöhemmissä Italiassa kuvatuissa elokuvissa hänen vuorosanansa jälkiäänitettiin eri kieliversioihin.


title: Steve Reeves

text: Reeves nousi kansainväliseen kuuluisuuteen Pietro Franciscin ohjaamissa elokuvissa "Voittamaton Herkules" (1958) ja "Herkules ja Lyydian kuningatar" (1959), joissa hän esitti antiikin mytologian voimamiestä Herkulesta. Valtavan yleisömenestyksen saaneet elokuvat aloittivat muskelimiesten tähdittämien peplumfilmien tyylilajin. Reevesin myöhempiin töihin kuuluu myös perinteisempiä seikkailuelokuvia. Hänen viimeinen elokuvansa oli italowestern "Veriset dollarit" ("Vivo per la tua morte") vuonna 1968.


title: Steve Reeves

text: Elokuvauransa jälkeen Reeves keskittyi kuntoilun ja kehonrakennuksen edistämiseen sekä hevosten kasvatukseen. Elämänsä viimeiset vuosikymmenet hän vietti hevostilallaan Kalifornian Valley Centerissä lähellä Escondidoa. Reeves menehtyi imusolmukesyövän aiheuttamiin komplikaatioihin.


title: Aikio

text: Aikio on saamelainen sukunimi. Tunnettuja Aikioita ovat:


title: Kyberturvallisuus

text: Kyberturvallisuus on turvallisuuden osa-alue, jolla pyritään sähköisen ja verkotetun yhteiskunnan turvallisuuteen. Kyberturvallisuudessa tunnistetaan, ehkäistään ja varaudutaan sähköisten ja verkotettujen järjestelmien häiriöiden vaikutuksiin yhteiskunnan kriittisiin toimintoihin. Kyberturvallisuusajattelussa yhdistyy tietoturvallisuuden, jatkuvuuden hallinnan ja yhteiskunnan kriisivarautumisen ajattelua.


title: Kyberturvallisuus

text: Useat yhteiskunnan kriittiset toiminnot kuten esimerkiksi rahaliikenne, energiantuotanto,vesihuolto ja lennonjohto ovat riippuvaisia tietojärjestelmien ja verkkojen toimivuudesta. Näitä toimintoja tukeviin järjestelmiin ja verkkoihin kohdistuvien häiriöiden syy voi olla tietoturvakysymyksissä, kuten haittaohjelmissa tai vikaantuvissa laitteissa, mutta häiriön vaikutus yhteiskunnan näkulmasta tarkasteltuna muodostaa kyberturvallisuusuhkan. Olennaista kyberturvallisuusuhkien tarkastelussa on fyysisen maailman vaikutusten tarkastelu erona tietojärjestelmävaikutuksiin.


title: Kyberturvallisuus

text: Suomen valtion ensimmäinen kyberturvallisuusstrategia hyväksyttiin valtioneuvoston yleisistunnossa 24. tammikuuta 2013. Se pohjautuu Tasavallan presidentin ja valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittisen ministerivaliokunnan päätökseen 8. maaliskuuta 2011. Suomessa kyberturvallisuus on määritelty mm. tavoitetilaksi, jossa kyberympäristöön voidaan luottaa ja jossa sen toiminta turvataan. Se pitää sisällään toimenpiteet, joiden avulla voidaan ennakoivasti hallita ja tarvittaessa sietää erilaisia kyberuhkia ja niiden vaikutuksia.


title: Kyberturvallisuus

text: Kokonaisturvallisuuden järjestelyt on kuvattu valtioneuvoston 5.12.2012 periaatepäätöksessä kokonaisturvallisuudesta. Yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen periaatteet on puolestaan kuvattu Yhteiskunnan turvallisuusstrategiassa (julkaistu 2010).


title: Kyberturvallisuus

text: Turvallisuuskomitea (tammikuuhun 2013 turvallisuus- ja puolustusasiain komitea "TPAK") seuraa strategian toimeenpanoa. Osana kyberstrategian toteuttamista perustettiin Viestintävirastoon CERT-toiminnat kokoamalla erityinen Kyberturvallisuuskeskus vuoden 2014 alussa. Ensimmäinen kansallisen kyberturvallisuusstrategian toimeenpano-ohjelman Turvallisuuskomitea hyväksyi 11.3.2014.


title: Kyberturvallisuus

text: Vuonna 2018 Suomen kyberpuolustuksen suunnittelun johdossa oleva prikaatikenraali Mikko Heiskanen näki 2013 kyberstrategian tavoitteiden toteutuneen huonosti. Hän kaipasi kipeästi uuden tiedustelulain lupaamia mahdollisuuksia ja sanoi, että kyberturvallisuuden kokoavaksi johtajaksi tarvittaisiin pieni johtoelin, joka loisi yhteisen tilannekuvan ja ennusteen valtiojohdolle.


title: Reeves

text: Reeves on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Magga

text: Magga on saamelainen sukunimi:


title: Ari Siiriäinen

text: Ari Pekka Siiriäinen (19. marraskuuta 1939, Viipuri – 9. joulukuuta 2004, Helsinki) oli suomalainen arkeologi.


title: Ari Siiriäinen

text: 1950- ja 1960-luvuilla osallistui hän Pohjois-Suomen voimalaitostyömaiden arkeologisille hätäkaivauksille. Monissa artikkeleissaan hän käsitteli näissä tutkimuksissa esille nousseita aiheita, joita olivat muun muassa kivikauden talous, kulttuurien kehitys ja ajoituksien ongelmat. Hän jätti Pro Gradu-tutkielmansa vuonna 1969 arkeologiasta ja geologiasta sekä väitteli vuonna 1974 maankohoamisen ja asuinpaikkojen kronologiasta teesillään "Studies Relating to Shore Displacements and Stone Age Chronology in Finland" (1974). Väitös toi ajoitukseen voimakkaan geologisen näkökulman, ja hänen työtään väritti tämän jälkeen voimakkaasti luonnontiede.


title: Ari Siiriäinen

text: Siiriäinen toimi vuosina 1977−1982 Museovirastolla amanuenssina ja intendenttinä, ja hänet valittiin vuonna 1983 professoriksi Helsingin Yliopistoon, josta hän eläköityi vuonna 2003. 1960-luvulla hän osallistui Pohjoismaiden yhteisiin hankkeisiin etelä-Egyptin Nuubiassa, ja 1970-luvulla hän suoritti tutkimuksia Keniassa. Monet hänen hankkeistaan liittyivät Afrikkaan, jossa hän tutki aavikoitumista, ihmisen maankäyttöä ja vaikutusta luontoon. 1980-luvun lopulla hän johti tutkimuksia Perussa, Chilessä ja Boliviassa. Vuosina 1998−2001 hän osallistui Jordaniassa Jabal Harun-projektiin. Osallistuminen ulkomaisiin projekteihin teki hänet kansainvälisesti tunnetuksi samalla kun vastuu kotimaisesta tutkimuksesta jäi vähemmälle huomiolle.


title: Siiriäinen

text: Siiriäinen voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:


title: Jorma Aittasalmi

text: Jorma Osmo Ensio Aittasalmi (s. 9. kesäkuuta 1932 Heinola) on suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Valle

text: Valle tai Walle tarkoittaa seuraavia:


title: Esko Koivu

text: Esko Veli Koivu ( 19. lokakuuta 1932 Valkeala – 21. heinäkuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen hallintojohtaja ja kirjailija.


title: Esko Koivu

text: Koivu valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1957 ja opiskeli sitten Yhdysvalloissa taloustieteitä Fulbright-stipendin turvin.


title: Esko Koivu

text: Koivu oli aluksi jonkin aikaa Englannin suurlähetystön palveluksessa ja sitten hän toimi Turussa Auralan kansalaisopiston rehtorina ja Auralan settlementin isäntänä 1958–1963. Koivu toimi Kristillis-yhteiskunnallisen työkeskusliiton yleissihteerinä Helsingissä 1963–1968, HYKS:in apulaistalousjohtajana 1969–1979 sekä viimeksi Helsingin kaupungin terveysviraston hallintojohtajana 1980–1990. Hän jäi eläkkeelle 1990.


title: Esko Koivu

text: Koivu oli kunnallisen sopimusvaltuuskunnan jäsenenä 1970–1979 ja 1984–1990 sekä kunnallisen työmarkkinalaitoksen valtuuskunnan I varapuheenjohtajana 1987–1989.


title: Esko Koivu

text: Koivu julkaisi 1950-luvulla kaksi romaania joista ensimmäinen "Maanantai – aivan arkinen legenda" ilmestyi myös vironkielisenä käännöksenä Kanadassa 1965.


title: HMS Onyx (J221)

text: HMS Onyx (viirinumero J221) Britannian Kuninkaallisen laivaston Algerine-luokan miinanraivaaja toisessa maailmansodassa.


title: HMS Onyx (J221)

text: Alus tilattiin 15. marraskuuta 1940 Harland and Wolffin telakalta Belfastista Pohjois-Irlannista. Sen köli laskettiin 24. marraskuuta 1941 telakkanumerolla 1141 ja alus laskettiin vesille 27. lokakuuta 1942. Alus valmistui 26. maaliskuuta 1943.


title: HMS Onyx (J221)

text: Maaliskuussa 1947 alus siirrettiin Port Edgariin sijoitettuun 3. laivueeseen, kunnes se poistettiin palveluksesta elokuussa. Alus siirrettiin reserviin Portsmouthiin, josta se siirrettiin Plymouthiin. Alus sijoitettiin poistolistalle 1966 ja se myytiin BISCOlle. Alus saapui 5. huhtikuuta 1967 hinattuna T. W. Wardille Inverkeithingiin romutettavaksi.


title: Keltapantajäytiäinen

text: Keltapantajäytiäinen ("Kimunpsocus flavonimbatus") on harvinainen jäytiäisiin kuuluva vanhojen metsien hyönteislaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT). Se on keskikokoinen jäytiäislaji, joka kuvattiin tieteelle 1879 Virosta. Seuraava havainto lajista tehtiin vasta 1997 Kuhmosta. Tällä hetkellä sen tunnettu levinneisyysalue ulottuu vain Kainuun ja Pohjois-Karjalan alueelle. Lajin elintapoja ei tunneta kovinkaan hyvin.


title: Keltapantajäytiäinen

text: Keltapantajäytiäinen on keskikokoinen jäytiäinen, jonka etusiiven pituus on 4,4–4,9 mm. Etusiiven kuviointi on tunnusomainen, sillä siiven kärkiosan reuna on leveälti tummanruskea ja muodostuvan kaaren sisäpuolella on kaksi pyöreähköä täplää. Myös pterostigma on yksivärisen tummanruskea. Siiven keskiosassa on epäsäännöllistä tummanruskeaa varjostumaa siipisuonten ympärillä. Muutoin siivet ovat läpinäkyvät. Takasiivissä on yksi tai kaksi tummaa laikkua. Tuntosarvet ovat hieman etusiipiä pitemmät. Pää on tumma ja sen etuosassa suuosien ympäri kiertää selkeä, keltainen poikkivyö. Huulirihmojen kaksi ulointa jaoketta ovat tummat.


title: Keltapantajäytiäinen

text: Laji kuvattiin tieteelle vuonna 1879 Virosta löydetystä yksilöstä, mutta siitä ei tehty lainkaan havaintoja ennen kuin vuonna 1997 yksilö löytyi Suomessa Kuhmosta, läheltä Venäjän rajaa. Kainuun ja Pohjois-Karjalan alueilta lajia on sittemmin löytynyt laajalta alueelta enemmänkin, mutta lajin koko nykyisin tunnettu elinalue on edelleen vain Kainuun ja Pohjois-Karjalan alueella. Eteläisimmät löytöpaikat ovat Patvinsuon kansallispuistosta.


title: Keltapantajäytiäinen

text: Keltapantajäytiäinen on varsin harvinainen laji, joka elää havaintojen perusteella ainoastaan vanhoissa lähes tai täysin luonnontilaisissa, kuusivaltaisissa metsissä. Yksilöitä on löydetty yhteensä useita kymmeniä ja jäytiäisiä on tavattu kuusien oksilta sekä haapojen rungoilta. Laji talvehtii nymfinä ja yhtä, vuonna 2008 löytynyttä koirasta lukuun ottamatta kaikki tavatut yksilöt ovat naaraita. Lajin elintapoja ei muutoin tunneta.


title: Keltapantajäytiäinen

text: Laji luettiin aikaisemmin sukuun "Psocidus", mutta ensimmäisen koiraan löydyttyä vuonna 2008 koirasgenitaalien tuntomerkit siirsivät sen sukuun "Kimunpsocus"


title: Glösan kalliopiirrokset

text: Glösan kalliopiirrokset sijaitsevat Glösan kylän lähellä 500 metriä Alsen-järvestä pohjoiseen Alsenin pitäjässä nykyisessä Krokomin kunnassa Jämtlandin maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Piirroksista kirjoitettiin ensimmäisen kerran jo 1685. Puron rannoille avokallion pintaan on hakattu 45 hirveä tai peuraa ja muutama verkkokuvio. Monessa hirvikuviossa on kehon sisään piirretty viivoja ja mahdollisesti elimen osia. Kuviot ovat osan aikaa vuotta tulvaveden huuhtomia, mutta kesäisin ne ovat kuivana. Arkeologit ovat arvioineet kuvien tyylin perusteella, että ne on tehty kivi- ja pronssikauden taitteessa. Kuvia ja kivikauden elämää esitellään läheisessä ulkoilmamuseossa "Glösa Älgriket".


title: Glösan kalliopiirrokset

text: Piirrosalue sijaitsee noin 20×10 metriä laajalla silokalliolla, josta piirrokset vievät 10,7×3,7 metriä kallion koilliskulmasta ja eräs kuvio 2,5 metriä kaakkoon edellisistä. Kuvakenttä koostuu 45 eläinhahmosta, kahdesta verkkokuviosta, ja 18 tunnistamattomasta tai keskeneräisestä kuviosta. Eläimet ovat yleensä kooltaan 20−66 senttimetriä ja 13 eläimelle on piirretty kehon sisäisiä viivoja. Kallion korkeimmalle kohdalle on piirretty kaksi verkkokuviota. Niiden koko on 25×17 ja 24×20 senttimetriä. Sijainti veden äärellä on kalliopiirroksissa hyvin tavallista.


title: Glösan kalliopiirrokset

text: Hirvet on kaikki kuvattu nelijalkaisiksi, mutta piirrosten käsiala vaihtelee. Voidaan otaksua, että tekijöitä olisi useita. Kuvien sijoittelu veden äärelle lienee tarkoituksenmukaista ja puron tulviessa osa kuvista jäävät veden alle. Piirrosten tekotapa on symbooliseen suuntaan, eli kohteiden kuvaaminen realistisesti ei ole ollut tarkoituksenakaan. Hivien sisään piirretyt ”sisäelimet” liittyvät symboliikkaan ja edustavat jotakin tärkeää asiaa. Tyyli muistuttaa Nämmforsin ja Norrforsin kalliokuvien tyylittelyä.


title: Glösan kalliopiirrokset

text: Piirrosten tekopaikka on valittu metsästyksellisistä syistä. Ympäriltä tunnetaan noin 85 pyyntikuoppaa, joten alue oli hyvää hirvien esiintymisaluetta, koska sitä on niin intensiivisesti pyydetty. Myös piirrosalue saattoi olla ansa, koska puro laskee hyppyrin malliselta kalliolta alas järvelle. Hirvien ajaminen alas jyrkännettä on voinut olla ajon päätekohta. Kuvissa hirvet on piirretty kulkemaan peräkkäin jonossa. Kahden ansaverkon sijoittelussa on pyritty kuvamaan metsätystä ja kuvakentän tarkoituksena on ilmeisesti olla metsästysriittien näyttämönä.


title: Fofonoff

text: Fofonoff on kolttasaamelainen sukunimi.


title: Palokangas

text: Palokangas on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Patrick Ebert

text: Patrick Ebert (s. 17. maaliskuuta 1987 Potsdam, Brandenburg, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen jalkapalloilija. Hän edustaa venäläistä Spartak Moskovaa ja on pelipaikaltaan oikea laitalinkki.


title: Patrick Ebert

text: Ebert pelasi juniorivuosiensa jälkeen Hertha BSC:n reservijoukkueessa Hertha BSC II:ssa parin kauden ajan. Kaudeksi 2006–2007 hänet nostettiin edustusjoukkueeseen, jossa hän teki pääsarjadebyyttinsä 13. elokuuta 2006 VfL Wolfsburgia vastaan. Yhteensä otteluja kertyi kauden aikana 19 ja maaleja kaksi, joista ensimmäinen syntyi 19. elokuuta 2006 Hannover 96:n verkkoon. Toisella kaudellaan Ebert pelasi 27 ottelua ja teki yhden maalin. Kaudella 2008–2009 maaleja syntyi 21 ottelussa kolme.


title: Patrick Ebert

text: Hertha putosi 2. Bundesliigaan kauden 2009–2010 päätteeksi, Ebertin tehtyä 16 ottelussa yhden maalin. Kaudella 2010–2011 Ebert teki jälleen yhden maalin 12 ottelussa, kun Hertha nousi välittömästi takaisin pääsarjatasolle. Kaudella 2011–2012 hän pelasi 26 ottelua ilman maalia ja Hertha putosi jälleen toiselle sarjatasolle. Heinäkuussa 2012 Ebert siirtyi Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaan Real Valladolidiin.


title: Patrick Ebert

text: Ebert pelasi ensimmäisen ottelunsa Primera Divisiónissa 20. elokuuta 2012 Real Zaragozaa vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki 29. lokakuuta 2012 Real Sociedadin verkkoon.


title: Patrick Ebert

text: Ebert pelasi vuosina 2007–2009 Saksan alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa 13 ottelua tehden yhden maalin. Hän oli mukana voittamassa mestaruutta alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009.


title: Westerholm

text: Westerholm on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: HMS Opossum (U33)

text: HMS Opossum (viirinumero U33) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston parannellun Black Swan -luokan sluuppi.


title: HMS Opossum (U33)

text: Alus tilattiin 12. elokuuta 1942 William Denny and Brothersilta Dumbartonista osana vuoden 1941 laivasto-ohjelmaa. Sen köli laskettiin 28. heinäkuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 30. marraskuuta 1944 kumminaan rouva Trinder. Alus valmistui 16. kesäkuuta 1945.


title: HMS Opossum (U33)

text: Alus määrättiin toukokuussa 1945 Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon. Sen valmistajan koeajot tehtiin kesäkuussa ja se valmistui 16. kesäkuuta, jolloin aloitettiin vastaanottokokeet, joiden päätyttyä alus lähti Maltalle koulutettavaksi ja varustettavaksi. Koulutuksen päätyttyä alus aloitti matkansa Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon elokuussa.


title: HMS Opossum (U33)

text: Alus liittyi 33. saattajalaivueeseen Hong Kongissa ja se kävi 1946 huollossa Sydneyssä. Alus palasi 1947 Britteinsaarille, jossa se siirrettiin reserviin. "HMS Opossum" palasi palvelukseen 1951 Korean sotaan ja se liitettiin 3. fregattilaivueeseen.


title: HMS Opossum (U33)

text: Alus lähti Kauko-Idästä 1957 ja se siirrettiin 7. fregattilaivueeseen Etelä-Atlantille. Pari vuotta myöhemmin alus palasi reserviin ja se makasi ankkuroituna Devonportissa aina vuoteen 1960 saakka, jolloin se sijoitettiin poistolistalle. Alus myytiin BISCOlle ja se saapui 26. huhtikuuta hinattuna Demmelweek and Reddingille Plymouthiin romutettavaksi.


title: Grönholm

text: Grönholm on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Lääkkeiden väärinkäyttö tarkoittaa ilmiötä, jossa henkilö käyttää lääkettä väärin eli toisin kuin lääketieteen ammattilainen on ohjeistanut tai laajemmin toisin kuinka niitä on tarkoitettu käytettävän (muuhun kuin lääkekäyttöön). Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimuksessa lääkkeiden väärinkäyttö määriteltiin reseptin vastaiseksi käytöksi tai käytöksi ilman reseptiä. Kyselytutkimusten perusteella yleisin syy lääkkeiden väärinkäyttöön on nukkuminen tai sen helpottaminen.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Lääkkeiden väärinkäyttö voi olla myös lääkkeen käyttöä päihtymistarkoituksessa, ja tällöin käytetyt lääkeaineet ovat verrattavissa niin sanottuihin laittomiin huumeisiin. Esimerkiksi opioideja sisältäviä kipulääkkeitä saatetaan väärinkäyttää käyttämällä niitä silloin kun henkilöllä ei ole sellaista lääkitystä vaativaa kipua. Lääkkeiden väärinkäyttöön liittyvät lääkkeiden katukauppa, lääkereseptien väärennökset ja lääkärit, jotka kirjoittavat lääkereseptejä ilman potilaan tilan asiaankuuluvaa määrittämistä. Lääkkeiden käyttöön päihtymistarkoituksessa voi liittyä sekakäyttöä.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Lääkkeiden väärinkäyttöä tilastoidaan heikosti, sillä väärinkäytön raja on vaikea määritellä. Määrättyjen lääkeannosten määristä ei voida vetää johtopäätöksiä, koska ne ovat yksilöllisiä.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Päihteenä käytetään erityisesti ahdistuksen, unettomuuden tai kivun hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä. Kyselytutkimusten perusteella yleisin syy lääkkeiden väärinkäyttöön on nukkuminen tai sen helpottaminen. Lääkkeen päihdekäyttöpotentiaaliin vaikuttavat lääkkeen imeytymisnopeus ja sen aikaansaaman mielihyväkokemuksen intensiteetti.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Yleisiä väärinkäytettyjä lääkkeitä ovat PKV-lääkkeet, kuten bentsodiatsepiinit, opioidit, amfetamiinijohdokset ja -seokset. Vuonna 2008 rikosilmoituksissa eniten tavatuimmat: Diapam (diatsepaami), Rivatril (klonatsepaami), Tenox (tematsepaami) ja Xanor (alpratsolaami). Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan valvonnan kannalta keskeisiä lääkkeitä ovat: kodeiini (Panacod, Ardinex), kovaan kipuun tarkoitetut opioidit, ”matala-mg”-bentsodiatsepiinit (alpratsolaami, klonatsepaami, loratsepaami, midatsolaami), bentsodiatsepiinien kaltaiset nukahtamislääkkeet, pregabaliini ja stimulantit (ADHD-lääkkeet). ADHD-lääkkeiden päihdekäytön riski on pienin atomoksetiinilla ja bupropionilla ja suurin lyhytvaikutteisella metyylifenidaatilla ja amfetamiinivalmisteilla.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Kolme neljästä lääke- ja huumeaineiden väärinkäytön vuoksi hoitoon hakeutuneesta käyttää opioideja.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Suomessa 2000-luvulla buprenorfiinin väärinkäyttö on korvannut heroiinin käytön.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Valvira ei tilastoi lääkkeiden väärinkäyttöä. Lääkkeiden väärinkäyttöä tilastoidaan heikosti, sillä väärinkäytön raja on vaikea määritellä. Määrättyjen lääkeannosten määristä ei voida vetää johtopäätöksiä, koska ne ovat yksilöllisiä.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Opioideja käyttävillä kipupotilailla väärinkäyttöä esiintyy 21–29 %:lla ja riippuvuutta 8–12 %:lla.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Karjalainen, K. & Hakkarainen, P. vuoden 2013 tutkimuksen mukaan noin 250 000 suomalaista on joskus väärinkäyttänyt lääkkeitä. Tutkimuksen mukaan noin seitsemän prosenttia suomalaisesta aikuisväestöstä (15–69 vuotta) oli joskus elämänsä aikana väärinkäyttänyt lääkkeitä ja viimeisen vuoden aikana alle kolme prosenttia. Tutkimuksen mukaan yli puolet lääkkeitä joskus väärinkäyttäneistä henkilöistä ei ollut käyttänyt niin sanottuja laittomia huumeita.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) vuoden 2012 väestötutkimuksen mukaan noin kolmekymppisistä miehistä joka kymmenes on käyttänyt lääkkeitä päihtymistarkoituksessa. Lääkkeiden väärinkäyttö on Suomessa yleisempää naisilla kuin miehillä. Yhdysvalloissa ADHD-tarkkaavaisuushäiriöön tarkoitettujen stimulanttilääkkeiden väärinkäyttö on yleistynyt teinien keskuudessa.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Vuoden 2008 syyskuussa reseptiväärennöksiä todettiin Suomessa 913. Vuosittain n. 50 lääkäristä tehdään reseptien kirjoittamisen vuoksi valitus, kun lääkäreitä on Suomessa noin 24 000. 10–15 lääkäriä saa reseptinkirjoitusrajoituksen vuosittain. Terveydenhuollon ammattihenkilökunnan ammattioikeuksien poisto- ja rajoituspäätökset ovat nousseet Suomessa 2000–2012. Päihdeongelmaisista hoitajista moni on hakeutunut vanhustenhuoltoon tai kotisairaanhoitoon, joissa lääkkeisiin pääsee helpoimmin käsiksi.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text:
Reseptiväärennöksien lisäksi käyttäjät ovat kiertäneet lääkäriltä toiselle hankkimassa useita reseptejä. Suomessa reseptiväärennöksien ja reseptien keräämisen ehkäisemiseksi on otettu käyttöön sähköinen resepti. Järjestelmän avulla lääkäri näkee potilaan lääkehistorian suoraan koneeltaan ja sähköistä reseptiä on liki mahdoton väärentää. Järjestelmän käyttöönotto on kuitenkin johtanut osaltaan lievään apteekkimurtojen ja -ryöstöjen lisääntymiseen sekä lisääntyneeseen eläimille tarkoitettujen lääkkeiden väärinkäyttöön. Huumepoliisin näkökulmasta katukauppaan valuva reseptilääkemäärä
on silti melko pieni. Merkittävämmän ongelman muodostavat perinteiset huumeet, muuntohuumeet ja ulkomailta salakuljetetut lääkkeet. PKV-lääkkeiden ja huumausainelääkkeiden paperisen lääkemääräyksen oli määrä poistua kokonaan käytöstä 1.1.2015. Koska kaikki potilastietojärjestelmät eivät olleet tähän vielä valmiita, on uusi määräaika 1.11.2015, jonka jälkeen PKV- ja huumausainereseptit on kirjoitettava aina sähköisinä.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Lääkeaineiden aiheuttamiin myrkytyskuolemiin menehtyi Suomessa vuonna 2007 570 ihmistä. Vuonna 2009 lääkeaineiden aiheuttamia myrkytyskuolemia oli 636, joista 301 itsemurhia. Lisäksi vuosittain tapahtuu satoja lääkkeiden ja alkoholin yhteisvaikutuksien aiheuttamia kuolemantapauksia. Opioidien osuus kaikista lääke- ja huumemyrkytyskuolemista oli 34–39 prosenttia vuosina 2010–2012.


title: Lääkkeiden väärinkäyttö

text: Usean päihteen samanaikaista käyttöä kutsutaan sekakäytöksi. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) vuoden 2012 huumeraportin mukaan huumepotilaista lähes 60 prosenttia käytti ainakin kolmea ongelmapäihdettä.


title: Amfetamiinit

text: Amfetamiinit ovat kemiallisia yhdisteitä, jotka sisältävät amfetamiinin (alfametyylifenetyyliamiini) kemiallisen rakenteen. Amfetamiineja voidaan valmistaa efedriinistä, joka on "Efedra sinica" -kasvissa esiintyvä alkaloidi. Amfetamiinit kuuluvat fenyylietyyliamiineihin ja ovat fenyylietyyliamiinin synteettisiä johdannaisia.


title: Amfetamiinit

text: Alfametyylifenetyyliamiinissa oleva fenetyyliamiini on amfetamiinin esiaste, jossa ei ole alfa-metyyliryhmää. Fenetyyliamiini on lyhenne fenyylietyyliamiini-sanasta. Laajemmassa mielessä amfetamiineja ovat kaikki alfametyylifenyylietyyliamiinit, eli fenyylietyyliamiinit joilla on samassa hiilessä amiinin kanssa metyyliryhmä, esimerkiksi metamfetamiini jossa amiinin typessä on amfetamiiniin nähden ylimääräinen metyyliryhmä.


title: Amfetamiinit

text: Amfetamiineja ovat muiden muassa dekstroamfetamiini, levoamfetamiini ja metamfetamiini. Useita amfetamiineja käytetään päihteinä ja amfetamiinit luokitellaan poikkeuksetta huumausaineiksi. Amfetamiineja käytetään kuitenkin myös lääkkeinä esimerkiksi ADHD:n hoidossa. ADHD:n hoidossa käytetään dekstroamfetamiinin ja levoamfetamiinin seosta lääkeaineena Adderall. MDMA (ekstaasi) on huumeena käytettävä amfetamiini.


title: Amfetamiinit

text: Substituoituihin amfetamiineihin ja katinoneihin kuuluva bupropioni on tupakoinnin lopettamisessa ja masennuksen hoitamisessa käytettävä lääke. Khat-kasvin sisältämät kemikaalit katinoni ja katiini ovat myös amfetamiineja.


title: Juho Henrik Uoti

text: Juho Henrik (Johannes Heikki) Uoti (14. tammikuuta 1862 Nakkila – 4. lokakuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen pappi ja luontaishoitomenetelmien kehittäjä, jota on kutsuttu myös anarkistiksi.


title: Juho Henrik Uoti

text: Nakkilan Tattaran kylässä syntyneen Uotin vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Juhonpoika Tattara Uoti(la) ja Mariana Esaiantytär. Hänen isänsä menetti maatilansa 1860–luvun lopun katovuosien aikana ja kuoli pian tämän jälkeen. Uoti kasvoi aluksi sijaisperheessä ja muutti myöhemmin sisarensa luokse Poriin, jossa hän työskenteli savenvalajana ja puuseppänä, käyden samalla koulua iltaisin. Ylioppilaaksi Uoti pääsi vuonna 1888 Porin yksityislyseosta ja aloitti opiskelut Helsingin yliopistossa, aluksi lääketieteellisessä ja sen jälkeen matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa. Vapaa-aikoinaan hän toimi Kansanvalistusseurassa ja kuului myös fennomaaneihin. Filosofian kandidaatiksi Uoti valmistui 1893.


title: Juho Henrik Uoti

text: Opiskeluvuosiensa jälkeen Uoti piti aluksi jonkin aikaa terva- ja tärpättitehdasta Säkylässä, josta hän siirtyi kirjankustannusalalle ja perusti vuonna 1897 liikekumppaninsa kanssa Poriin Uoti & Grönroos -nimisen kustantamon. Myöhemmin Uoti hankki yrityksen kokonaan omiin nimiinsä ja siirsi sen toiminnan Helsinkiin. Vuonna 1899 kustantamo siirtyi Tampereelle ja sen nimeksi vaihtui Kustannus ja Kirjapaino osakeyhtiö Sampo. Uoti luopui yhtiön osakkuudesta 1901 ja hankki maatilan Raisiosta.


title: Juho Henrik Uoti

text: Kolmen vuoden kuluttua Uoti myi maatilan ja muutti perheineen Piikkiöön. Hän oli hieman aikaisemmin aloittanut teologian opinnot Helsingin yliopistossa, jossa Uoti vuonna 1905 suoritti teologian erotutkinnon. Papiksi hänet vihittiin 1906. Tämän jälkeen Uoti toimi kirkkoherran apulaisena sekä virkaatekevänä kappalaisena ja kirkkoherrana Koivulahdella (1906), Ilmajoella (1906–1908), Ahlaisissa (1908) ja Askaisissa (1909). Vuonna 1910 hänet olisi siirretty papiksi syrjäiseen Velkuan saaristoseurakuntaan, vaikka hän itse anoi siirtoa Porvooseen. Siihen ei kuitenkaan suostuttu ja Uoti päätti erota papin virasta. Eroon vaikutti myös se, että viransijaisuuksista saadut tulot olivat riittämättömät hänen kasvavalle perheelleen.


title: Juho Henrik Uoti

text: Vuonna 1911 Uoti muutti perheineen jälleen Helsinkiin ja ryhtyi luontaishoidon neuvojaksi. Hän oli kiinnostunut luontaishoidosta sairastuttuaan Raisiossa asuessaan malariaan, jolloin Uoti oli alkanut kehittämään hoitomenetelmiä tautiaan varten. Pappina toimiessaan Uoti antoi samalla seurakuntalaisille terveydenhoidollista neuvontaa sekä ohjeita sairauksien parantamiseen. Hän kokosi ohjeet lopulta yhteen ja julkaisi ne vuonna 1912 "Kotiopas terveydenhoidossa" -nimisenä kirjana, jossa esitettiin Uotin kehittämän vesihoitojärjestelmän perusteet. Hän oli ennen kirjan julkaisemista tehnyt Saksaan, Belgiaan, Hollantiin, Tanskaan, Norjaan ja Ruotsiin suuntautuneen opintomatkan, minkä aikana Uoti oli tutustunut paikallisiin luontaishoitomenetelmiin. 1910-luvulla hän piti Helsingissä puolisonsa kanssa kolmen kuukauden mittaisia luontaisen terveydenhoidon kursseja, joilla luontaishoitajille opetettiin Uotin kehittämiä hoitomenetelmiä. Vuonna 1914 hän perusti Luontainen Terveyskunta -nimisen luontaishoitoalan yhdistyksen, joka järjesti luontaishoitajien tapaamisia sekä julkaisi "Luonnonapu" ja "Pohjan Soihtu" -nimisiä lehtiä. Niiden lisäksi Uoti kirjoitti lukuisia luontaishoitoalaan liittyviä pamfletteja.


title: Juho Henrik Uoti

text: Yhteiskunnalliseen toimintaan Uoti ryhtyi vuonna 1916, kun hän julkaisi poliittisen ohjelman "Herran Kansan Tasavallan Perusteet". Siinä Uoti esitti kuinka suomalainen yhteiskunta voitaisiin uudistaa kristillisten periaatteiden mukaan toimivaksi teokratiaksi. Häntä on pidetty myös kristillisenä anarkistina. Kesäkuussa 1917 Uoti osallistui Jean Boldtin johtamien anarkistien tekemään Nikolainkirkon valtaukseen, jonka oli tarkoitus aloittaa vallankumous. Hän oli yksi vallatussa Nikolainkirkossa eli nykyisessä Helsingin tuomiokirkossa pidetyn niin sanotun "Boldtin kongeressin" puhujista. Helsingin Sanomat kutsui tapausta kirkon häpäisyksi ja myös sosiaalidemokraattinen Työmies tuomitsi anarkistien tempauksen. Ainoa välikohtauksesta säilynyt valokuva esittää Juho Uotia poistumassa Nikolainkirkosta valtauksen jälkeen.


title: Juho Henrik Uoti

text: Juho Uoti kuoli tapaturmaisesti lokakuussa 1920 jäätyään junan alle Helsingin Pukinmäessä. 1920-luvulla hänen leskensä Augusta Uoti perusti useita Uotin kehittämia vesihoitomenetelmiä käyttäneitä hoitoloita muun muassa Helsinkiin, Viipuriin, Turkuun, Kotkaan ja Haminaan. Vuonna 1926 Augusta Uoti perusti Lempäälään Uotin parantolan, joka toimii edelleen Lempäälän Luontaiskylpylän nimellä.


title: Juho Henrik Uoti

text: Uoti oli vuodesta 1897 lähtien naimisissa Säkylässä tapaamansa kansakoulunopettaja Matilda Augusta Laurilan (1863–1936) kanssa. He saivat seitsemän poikaa, joista kolme kuoli jo nuorina. Vanhin poika Ensio Uoti (1897–1964) oli koulutukseltaan insinööri, joka perusti 1930-luvulla kansallissosialismia ajaneen Suomalaissosialistisen Työväen Puolueen. Kauko Uoti (1898–1980) puolestaan valmistui Yhdysvalloissa naturopatian tohtoriksi ja johti Uotin parantolaa Lempäälässä. Jalo Aarre Uoti (s. 1901) oli keuhkolääkäri ja Arvo Insar Uoti (s. 1907) lastenlääkäri.


title: Lemström

text: Lemström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Pussikiitäjä

text: Pussikiitäjä ("Tachornis squamata") on kiitäjiin kuuluva lintulaji.


title: Pussikiitäjä

text: Pussikiitäjiä elää Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Pussikiitäjä on jaettu kahteen alalajiin, joista "semota" elää Itä-Ecuadorista ja Koillis-Perusta Kolumbian ja Luoteis-Brasilian kautta Etelä- ja Itä-Venezuelaan ulottuvalla alueella, ja "squamata" Guyanasta ja Trinidadista Keski- ja Itä-Brasiliaan ulottuvalla alueella.


title: Afrikansivettikissa

text: Afrikansivettikissa eli afrikansivetti ("Civettictis civetta") on suurin Afrikassa esiintyvistä sivettikissoista. Afrikansivettejä esiintyy rannikolta rannikolle läpi Saharan eteläpuolisen Afrikan.


title: Afrikansivettikissa

text: Naaraat ovat uroksia suurempia, mutta huomattavia kokoeroja ei ole. Paino vaihtelee 7–20 kg välillä, mutta keskimääräinen paino on 12,5 kg. Ruumiin pituus 67–84 cm ja hännän pituus 34–47 cm. Säkäkorkeus on keskimäärin 40 cm.


title: Afrikansivettikissa

text: Afrikansivettikissa on tanakka. Sillä on pitkä ruumis, lyhyet jalat, joista takajalat ovat huomattavasti suuremmat ja vahvemmat. Kaula on lyhyt ja leveä, kuono terävä. Korvat ovat pienet ja pyöreät, silmät pienet. Häntä on pitkä sekä tuuhea.


title: Afrikansivettikissa

text: Afrikansivettikissalla on tassussaan viisi varvasta, joista yksi on kääntynyt hieman muista taaksepäin. Kynnet ovat pitkät ja kaarevat. Jalat eivät sovellu kaivamiseen tai kiipeämiseen. Jalkapohjat ovat karvattomat.


title: Afrikansivettikissa

text: Kuten monilla nisäkkäillä, afrikansiveteillä on tiheä pohjakarva ja päällyskarva. Karva on useimmiten karkea, mutta vaihtelut ovat yksilöllisiä kuten ihmisen sormenjäljissä. Pohjaväri vaihtelee valkoisesta kermaan ja kermaisesta punertavaan. Raidat, täplät ja läiskät peittävät eläimen syvästä ruskeasta mustaan väritykseen. Vaakasuorat viivat näkyvät selvästi takajaloissa, täplät yleensä keskivartalossa ja pystyraidat näkyvät etujaloissa. Häntä on musta ja siinä on useita valkoisia viivoja, rinkuloita tai pantoja, ja tassut ovat täysin mustat. Päässä ja kaulassa on selkeä maski. Musta alue silmien ympäriltä ulottuu koko kaulan ympäri kaulukseksi samaan tapaan kuin pesukarhulla.


title: Afrikansivettikissa

text: Afrikansivettikissa on pääasiassa yöeläin, joka viettää päivät tiheiköissä. Laji elää varsin erilaisissa ympäristöissä, joihin lukeutuvat esimerkiksi metsät, pensaikko- ja ruohostoalueet sekä vettä sisältävät alueet.


title: Afrikansivettikissa

text: Afrikansivettikissa on kaikkiruokainen ja se syö sekä kasveja että eläimiä. Sen ravintoa ovat esimerkiksi hedelmät, pienet selkärankaiset, munat, hyönteiset ja matelijat.


title: Afrikansivettikissa

text: Sivettikissat ovat saaneet nimensä niiden anaalirauhasista erittyvästä sivetistä. Sivettiä on käytetty jo vuosisatojen ajan esimerkiksi hajusteissa. Sivettikissa erittää kolmesta neljään grammaan sivettiä viikossa ja se maksaa noin neljäsataa dollaria kilolta. Nimi afrikansivettikissa on harhaanjohtava, sillä afrikkalaiset sivettikissat eivät kuulu kissojen sukuun.


title: Afrikansivettikissa

text: Keskimäärin afrikansivettien elinikä on 15–20 vuotta. Parittelu tapahtuu lämpiminä ja kosteina kesäkuukausina elokuusta tammikuulle, koska tällöin on tarjolla runsaasti hyönteisiä. Naaras rakentaa pesän yleensä tiheän kasvillisuuden sekaan ja yleensä pesäkolo on toisen eläimen aikaansaannos.


title: Hagström

text: Hagström on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Flatruetin kalliomaalaukset

text: Flatruetin kalliomaalaukset on tunnettu kauan aikaa ennen vuonna 1896 tehtyä julkistamista tieteelle. Ne sijaitsevat Tännäsin pitäjässä nykyisessä Härjedalenin kunnassa Pohjois-Ruotsin tunturialueella lähellä Norjan rajaa. Kalliomaalaukset on maalattu pystysuoralle kallioseinämän pinnalle Flatruetin ylängön itäosaan aivan kylmä vuoriston metsärajalle. Maalina on käytetty punamultaa ja kuvien lukumäärän suhteen Ruotsin suurimpia maalauskenttiä.


title: Flatruetin kalliomaalaukset

text: Arkeologit arvelevat, että kuvat on maalattu kivikauden lopulla yli 4 000 vuotta sitten. Ajoituksessa on käytetty tyylivertailua jo ajoitettujen kalliomaalauksiin. eli ne olisivat myöhäiseltä neoliittiselta kivikaudelta. Arviot maalausten iästä ei perustu arkeologisiin kaivauksiin tai maalauskuvioiden ajoittamiseen, vaan asiantuntijoiden arvioihin. Esitetyt arviot ovat olleet 4 000−1 000 eaa. välillä.


title: Flatruetin kalliomaalaukset

text: Kuvakentässä, jonka mitat ovat 2,1×1,4 metriä, on noin 30 maalausta. Kuvista noin 20 esittää eläimiä, joista tunnistetaan ainakin hirveä, metsäpeuraa (yksi) tai karhua esittävät motiivit. Joukossa on myös viisi ihmishahmoa. Osa kuvista kuultaa uusien kuvien alta, joten niitä on maalattu useassa eri vaiheessa.


title: Flatruetin kalliomaalaukset

text: Monet tutkijat ovat nimittäneet eläimet hirviksi, vaikka joukosta on tunnistettu ainakin yksi peura. Myös karhu on helposti tunnistettavissa kentän vasemmasta laidasta. Karhu on maalattu umpeen, mutta hirvet vain ääriviivoin. Eräät ihmiset on piirretty ääriviivoilla yhdistämällä vinoneliön muotoiseen pään ja torson kokonaisuuteen lyhyet raajat. Ihmiset sijaitsevat kuvakentän oikealla laidalla ikään kuin erillään useamman hirven tiiviistä kohdasta. Joidenkin hirvien sisälle on paineltu sydänpiste ja joskus kaksi peräpistettä muiden viivojen ohessa. Sisäisten merkkien merkitystä ei osata tulkita.


title: Flatruetin kalliomaalaukset

text: Kuvakentän yllä on suuri vinoristi. Se on kuulemma kuninkaan Kustaa V vierailun yhteydessä lisätty merkki.


title: Kim Il-jin

text: Kim Il-jin (; s. 1956) on pohjoiskorealainen kapellimestari. Hän on johtanut Mansudae Art Troupea, Korean demokraattisen kansantasavallan valtionsinfoniaorkesteria ja Isang Yun -orkesteria. Hänen pääaineenaan Pjongjangin musiikin ja tanssin yliopistossa oli sellonsoitto, ja lisäksi hän opiskeli Moskovan konservatoriossa. Hän saavutti huomiota Euroopassa voitettuaan Karajan-kilpailun vuonna 1985.


title: Gronchi Rosa

text: Gronchi Rosa on harvinainen italialainen vuoden 1961 postimerkki, joka tunnetaan virhepainamastaan. Se oli osa sarjaa, joka julkaistiin presidentti Giovanni Gronchin kolmen Etelä-Amerikan maan vierailun kunniaksi vuonna 1961.


title: Gronchi Rosa

text:
Presidentti Gronchi sai vierailukutsun Argentiinan, Perun ja Uruguayn presidenteiltä vuonna 1960. Tätä juhlistamaan päätettiin julkaista kolmen postimerkin sarja: 170 liiran sininen Argentiinan, 185 liiran virheänharmaa Uruguayn ja 205 liiran lilanpinkki Perun merkki. Näiden merkkien suunniteltu virallinen julkaisupäivä oli Gronchin matkan alkamispäivä 6. huhtikuuta 1961 ja voimassaoloaika päättyi vuoden 1962 lopussa.
Merkkejä annettiin kuitenkin myyntiin jo pääsiäismaanantaina 3. huhtikuuta, jotta ne ehtisivät mukaan presidentin lennolle saadakseen lennon erikoisleiman. Samana pääsiäismaanantaina Perun Italian suurlähettiläs Alfonso Arias, joka oli saanut kolmen merkin sarjan, huomasi, että 205 pinkissä merkissä oleva Perun kartta ei ole ollut oikea vaan vuotta 1942 edeltävältä ajalta. Se sisälsi kiistellyn raja-alueen Perun ja Ecuadorin välillä. Syy väärään karttaan oli, että merkin suunnittelija Renato Mura oli piirtänyt merkin käyttäen De Agostinin vuoden 1939 karttaa.


title: Gronchi Rosa

text: Välttääkseen poliittisen selkkauksen Italian posti päätti, ettei merkkiä ollut koskaan julkaistu (joka oli teoreettisesti mahdollista, koska virallinen julkaisupäivä oli 6. huhtikuuta). Samalla 6. huhtikuuta kaikki presidentilliselle lennolle menneet aerogrammit varustettiin uudella harmaalla merkillä, jossa oli Perun raja piirretty oikein.


title: Gronchi Rosa

text: Arvioit liikkeellelasketusta määrästä Gronchi Rosaa vaihtelevat. Italian posti ilmoitti vuonna 1966 määräksi 79 625.


title: Gronchi Rosa

text: Gronchi Rosasta tunnetaan lukuisia väärennöksiä.


title: Bruno Gama

text: Bruno Alexandre Vilela Gama (s. 15. marraskuuta 1987 Vila Verde, Bragan piiri, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Deportivo La Coruñaa ja on pelipaikaltaan oikea laitalinkki.


title: Bruno Gama

text: Gama pelasi kasvattajaseurassaan Bragassa yhden ottelun vuonna 2004, minkä jälkeen hän siirtyi Portoon, jonka reservijoukkueessa Porto B:ssa pelasi parin kauden ajan. Vuosina 2005–2009 hän pelasi Porton edustusjoukkueessa vain yhden ottelun. Kaudeksi 2006–2007 Gama lainattiin takaisin Bragaan, jossa hän pelasi 15 ottelua ilman maalia ja kausiksi 2007–2009 Vitória Setúbaliin, jossa hän pelasi 53 ottelua tehden kuusi maalia.


title: Bruno Gama

text: Kaudeksi 2009–2010 Gama siirtyi Rio Aveen, jossa teki kahden kauden aikana 59 ottelussa viisi maalia. Kaudeksi 2011–2012 hän siirtyi Espanjan Segunda Divisiónissa pelanneeseen Deportivo La Coruñaan, jossa teki ensimmäisellä kaudellaan 29 ottelussa seitsemän maalia. Deportivo nousi kauden päätteeksi Primera Divisióniin.


title: Bruno Gama

text: Gama pelasi ensimmäisen ottelunsa Primera Divisiónissa 20. elokuuta 2012 Osasunaa vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki 4. marraskuuta 2012 Mallorcan verkkoon.


title: Bruno Gama

text: Gama edusti Portugalia vuoden 2003 alle 17-vuotiaiden EM- ja MM-kilpailuissa. Vuonna 2006 hän osallistui alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuihin ja seuraavana vuonna alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuihin.


title: Probenesidi

text: Probenesidi (CHNOS) on sulfonamideihin kuuluva urikosuurinen lääkeaine. Se lisää virtsahapon eritystä, minkä vuoksi sitä käytetään kihdin hoidossa.


title: Probenesidi

text: Probenesidi estää orgaanisten anionien kuljettajaproteiinien toimintaa sitoutumalla niihin. Orgaanisia anioneja kuljettavat polypeptidit siirtävät orgaanisia yhdisteitä virtsasta plasmaan. Probenesidi estää erityisesti uraattia kuljettavien proteiinien toimintaa, jolloin virtsahapon eritys virtsassa lisääntyy ja pitoisuus plasmassa pienenee. Täten myös virtsahapon kiteytyminen jänteisin ja rustoihin vähenee.


title: Probenesidi

text: Probenesidi metaboloituu ihmisen maksassa lähes täysin ja vain pieni osa siitä erittyy metaboloitumattomana virtsaan. Tyypillisimmät aineenvaihduntareitit ovat glukuronidaatio, jossa muodostuu glukuronihappokonjugaatti. Muita aineenvaihduntareittejä ovat hydroksylointi, sivuketjujen hapetus ja dealkylointi. Myös probenisidin aineenvaihduntatuotteilla voi olla urikosuurista aktiivisuutta.


title: Probenesidi

text: Probenisidi on suhteellisen hyvin siedetty ja sivuvaikutuksia esiintyy melko harvoin. Tyypillisimpiä ovat ruuansulatuskanavan ja vatsan oireet, kuten vatsakipu ja pahoinvointi. Lisäksi toisinaan esiintyy ihottumaa, pääkipua, huimausta ja anemiaa. Probenesidi vaikuttaa kuitenkin muiden lääkeaineiden metaboliaan estäen sitä. Se estää muun muassa penisilliinien, nitrofurantoiinin, indometasiinin ja metotreksaatin imeytymistä munuaisista. Tämän vuoksi sitä on käytetty ja voidaan edelleen käyttää penisilliinien puoliintumisajan pidentämiseen. Suomessa probenisidia saa vain erikoisluvalla.


title: Probenesidi

text: Probenesidilääkitys voi lisätä sappikivien muodostumista. Tämän takia probenesidihoidon yhteydessä voidaan ottaa natriumvetykarbonaattia tai asetatsolamidia, jotta virtsan pH on emäksinen, jolloin virtsahapon liukoisuus on suurempi.


title: Korrepetiittori

text: Korrepetiittori ( < ’kera’ + "re" ’uudelleen’ + "petere" ’tavoitella’) eli harjoituspianisti on musiikki- ja tanssiharjoitusten pianosäestäjä ja valmentaja, joka auttaa esimerkiksi oopperalaulajia oppimaan oman osansa oopperasta. Oopperan lisäksi korrepetiittoria käytetään baletin ja liedlaulun harjoituksissa.


title: Korrepetiittori

text: Korrepetiittorin on hallittava pianopartituurin lisäksi työn alla oleva teos kaikilta puoliltaan: laulajien osuudet ja roolit, lausuminen, soitinnus, rytmitykset, tekstit ja laulutekniikka. Näyttämöteoksen ohjaaja, kapellimestari ja korrepetiittori muodostavat harjoitusvaiheessa tärkeän työkolmikon.


title: Korrepetiittori

text: Korrepetiittori toimii etenkin laulajien valmentajana: hän opettaa laulajalle oopperaroolin yksityiskohtineen. Korrepetiittori käyttää tässä apunaan tietoa, jonka on saanut kapellimestareilta tai laulunopettajilta oltuaan mukana säestäjänä laulunopetuksessa.


title: Korrepetiittori

text: Etenkään oopperan ja baletin korrepetiittorit eivät välttämättä ole itse esiintyviä taiteilijoita, vaan ovat keskittyneet pedagogiaan ja harjoitusten säestämiseen. Instrumenttikorrepetiittorit ja lied-korrepetiittorit taas varsin usein toimivat samalla solistin esiintymiskumppaneina.


title: Henki ja kirjain

text: Henki ja kirjain (, "Hengestä ja kirjaimesta") on kirkkoisä Augustinuksen kirjoittama kristillinen teologinen teos, joka käsittelee pelastusoppia. Augustinus esittelee siinä näkemyksensä laista, armosta ja vanhurskauttamisesta. Teoksella on ollut suuri merkitys uskonpuhdistuksen teologiassa, ja se on vaikuttanut muun muassa Martti Lutheriin ja Jean Calviniin.


title: Henki ja kirjain

text: Augustinus kirjoitti teoksen vuonna 412. Hän osoitti sen ystävälleen tribuuni Marcellinus Karthagolaiselle. Tämä oli lukenut kaksi Augustinuksen kirjaa, joista toinen käsitteli lapsikastetta ("De baptismo parvulorum") ja toinen ihmisen vanhurskautta ("De perfectione iustitiae hominis"). Hän oli kuitenkin halunnut tietää enemmän siitä Augustinuksen ristiriitaiselta kuulostavasta väitteestä, että ihminen voi olla Jumalan avulla täydellisen synnitön ja vanhurskas, vaikka kukaan ei olekaan ollut eläessään näin vanhurskas, eikä tule olemaankaan.


title: Henki ja kirjain

text: Augustinus kirjoitti teoksen "Henki ja kirjain" vastaukseksi Marcellinuksen kysymyksiin. Samalla teos on suunnattu pelagiolaisuutta vastaan. Pelagiolaisuudessa armon merkitys oli hyvin vähäinen, koska ihmisellä katsottiin olevan luonnollinen kyky elää synnittömästi ja ansaita vanhurskaus oman kilvoituksen kautta. Augustinus sanoo itse käyneensä teoksessa "kaikella Jumalan antamalla kiivaudella niiden kimppuun, jotka vastustavat sitä Jumalan armoa, joka vanhurskauttaa jumalattoman".


title: Henki ja kirjain

text: Ajatuksiinsa Augustinus sai paljon vaikutteita apostoli Paavalilta. "Henki ja kirjain" vaikutti suuresti Martti Lutheriin ja uskonpuhdistuksen teologiaan. Luther sanoi itse löytäneensä teoksesta vahvistuksen omalle julistukselleen, jonka mukaan ihminen vanhurskautuu Jumalalta lahjaksi saadun armon kautta. Teos vaikutti paljon myös muun muassa Jean Calviniin.


title: Henki ja kirjain

text: Augustinuksen teos koostuu 36 luvusta. Sisältö on jaettu myös toisella tavalla yhteensä 66 numeroituun tekstinosaan, niin että lyhyimmät luvut sisltävät yhden osan, pidemmät useita.


title: Henki ja kirjain

text: Augustinus katsoo, että ihmiselle on vaarallista kieltää armon välttämättömyys pelastukselle. Armo on ihmiselle annettu Pyhän Hengen lahja, kun taas laki ilman eläväksi tekevää Henkeä on tappava kirjain. Teoksen nimi on peräisin tästä ajatuksesta. Augustinus tukee näkemyksiään Paavalin kirjeillä: laki suorastaan suurentaa synnin tuomalla sen esille.


title: Henki ja kirjain

text: Tämän jälkeen Augustinus käsittelee pelagiolaisten käsitystä vanhurskauttamisesta sekä sitä, mitä Vanhan testamentin (Mooseksen) laki ja profeettojen kirjat todistavat Jumalan vanhurskaudesta; mitä varten laki on annettu ihmisille; ja mitä Raamattu tarkoittaa "Jumalan vanhurskaudella". Laista Augustinus siirtyy armoon sekä vanhan ja uuden liiton väliseen eroon lain ja armon suhteen. Augustinuksen mukaan Jumalan ja ihmisten välille tarvittiin uusi liitto, koska vanhan liiton laki ei pystynyt parantamaan ihmisiä; siksi tarvittiin uusi Henki, joka parantaa uuden ihmisen vanhan ihmisen syyllisyydestä.


title: Henki ja kirjain

text: Augustinus katsoo, että Jumalan kuva ei ole kokonaan hävinnyt ihmisestä. Armon tehtävänä on uudistaa tämä ihmisen luonnossa oleva kuva. Augustinus lainaa Paavalia esittäessään, että vaikka uskovat kokevatkin muutoksen jo eläessään, he tulevat täydellistymään vasta Kristuksen palatessa. Jumala itsessään on oleva palkkio, päämäärä ja täydellinen autuus.


title: Henki ja kirjain

text: Lopuksi Augustinus korostaa, että vanhurskaus on Jumalan antama lahja. Armo ei kuitenkaan tee ihmisen vapaata tahtoa tyhjäksi, vaan vahvistaa sen; aivan samoin kuin armo ei tee lakia tyhjäksi vaan vahvistaa sen. Lain voi täyttää vain ihmisen vapaan tahdon tekemän ratkaisun kautta. Laki kuitenkin herättää synnintunnon. Tämän taas parantaa armo. Näin armo tekee terveeksi ihmisen vapaan tahdon, joka valitsee vanhurskauden rakastamisen ilman pakkoa. Myös usko on ihmisen omassa vallassa, niin että jokainen voi uskoa vapaasta tahdostaan.


title: Häggblom

text: Häggblom on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Harri Holtinkoski

text: Harri Holtinkoski (s. 1975 Oulu) on esiintyvä runoilija. Hän voitti Poetry Slamin Oulun aluekarsinnan vuonna 2005.


title: Harri Holtinkoski

text: Holtinkoski on esittänyt runojaan eri puolilla Suomea ja pitänyt runonäyttelyitä eri puolilla Pohjois-Suomea.


title: Karttunen

text: Karttunen on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Peräpäänkoe

text: Peräpäänkoe () on yhdysvaltaisen "South Park" -animaatiosarjan ensimmäinen jakso. Sen ensiesitys oli Comedy Central -kanavalla 13. elokuuta 1997. Sen ensiesitystä katsoi 980 000 katsojaa.


title: Peräpäänkoe

text: Kun Kyle, Stan, Kenny ja Cartman odottelevat koulubussia, Cartman kertoo edellisyönä näkemästään oudosta unesta. Muut pojat vakuuttavat, että uni oli totta, mutta Cartman ei usko heitä. Kun pojat istuvat koulubussiin, he näkevät ikkunasta kuinka alienit sieppaavat Kylen pikkuveljen Iken.


title: Peräpäänkoe

text: Koulussa Kyle pyytää lupaa opettaja Garrisonilta Kylen etsimiseen, mutta Mr. Garrison ei anna Kylelle lupaa. Samalla Cartman pieree tulta. Kun pojat kertovat tapahtuneesta Chefille, tämä auttaa poikia pääsemään koulusta painamalla hälytysnappia. Ulkona Cartman alkaa yhtäkkiä laulamaan ja tanssimaan. Pian tämän jälkeen, avaruusalus ilmestyy poikien ylle. Kyle heittää kiven avaruusalusta päin ja avaruusalus ampuu takaisin heittäen Kennyn tielle, jossa lehmät ja poliisiauto ajavat Kennyn yli.


title: Peräpäänkoe

text: Stan ja Kyle tapaavat Wendyn lammikolla. Lammikolla Wendy ehdottaa, että he käyttäisivät avaruusolioiden Cartmaniin asettamaa konetta alieneiden kutsumiseen. Cartmanin peräpäästä tulee suuri satelliittilautanen. Avaruusalus saapuu ja Ike hyppää avaruusaluksesta. Samalla alienit puhuvat lehmien kanssa ja kertovat heille, että heidän tutkimusten mukaan lehmät ovat älykkäimpiä eläimiä maapallolla.


title: Luettelo James Bond -elokuvasarjan näyttelijöistä

text: † Hahmo kuollut.


text: Lihavoidulla kirjoitettu hahmo näyttelijän edessä tarkoittaa roolihahmon nimeä, jos sama hahmo on esiintynyt eri nimisenä eri näyttelijöillä (esim. M:llä on ollut neljä näyttelijää ja neljä roolihahmoa).


text: 1 Istuu elokuvan alussa pyörätuolissa. Kasvoja ei näy, mutta katsojan annetaan olettaa kyseessä olevan Blofeld. Bond tiputtaa hänet tehtaan savupiippuun, eikä Blofeld esiinny elokuvissa tämän jälkeen.


text: 2 M kuolee elokuvan lopussa taistelussa saamiinsa vammoihin.


text: 3 Mallory korvaa edellisen M:än tämän kuoltua.


text: 4 R esiintyy elokuvassa Kun maailma ei riitä ja saa tähän elokuvaan ylennyksen Q:ksi.


title: Luettelo Australian lentoyhtiöistä

text: Tämä on luettelo lentoyhtiöistä, joilla on tai on ollut Australian siviili-ilmailuviranomaisen myöntämä toimilupa (mukaan lukien Australian pienet Tyynenmeren saaret).


title: Timonen

text: Timonen viittaa seuraaviin henkilöihin ja järviin:


title: Arkitieto

text: Arkitieto on epäjärjestelmällistä tietoa, joka perustuu ihmisen välittömiin havaintoihin ja kokemuksiin. Se eroaa teoreettisesta tiedosta, jota hankitaan tietoisella opiskelulla, analysoimalla ja yleistämällä.


title: Varis (täsmennyssivu)

text: Varis ja Waris tarkoittavat seuraaviaListan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.


title: Pöytätennis kesäolympialaisissa 2004 – naisten nelinpeli

text: Pöytätenniksen naisten nelinpeli Ateenan kesäolympialaisissa 2004 alkoi 14. elokuuta ja finaali pelattiin 20. elokuuta 2004. Yhteensä turnaukseen osallistui 68 pelaajaa 26 maasta.


Tietokilpailun Euroopan-mestaruuskilpailut (European Quizzing Championships) on kansainvälisen tietokilpailujärjestön International Quizzing Associationin (IQA) vuosittain järjestämä tietokilpailutapahtuma. Se sai alkunsa vuonna 2003 Bromleyssa, Englannissa pidetystä Englannin ja Belgian välisestä tietokilpailuottelusta ja kerää nykyisin osallistujia yli 20 maasta. Tapahtuman virallisia kilpailuja ovat henkilökohtainen kilpailu, parikilpailu, maajoukkuekilpailu ja sen kanssa samanaikaisesti järjestettävä Aspirational Cup, seurajoukkuekilpailu sekä vuonna 2013 henkilökohtainen, kaksintaisteluina käyty Masters-kilpailu ja vuodesta 2016 eri alojen erikoiskilpailuja. Kisaohjelmaan tapaa kuulua myös useita vapaamuotoisempia visailuja. Kysymykset esitetään englannin kielellä.


title: Tietokilpailun Euroopan-mestaruuskilpailut

text: Englanti on isännöinyt EM-kilpailuja neljä kertaa sekä Alankomaat, Belgia ja Viro kahdesti. Muita isäntämaita ovat olleet Ranska, Norja, Romania, Kreikka, Kroatia ja Italia. Suomalaiskaupungeista Turku on hakenut järjestelyoikeutta neljästi vuodesta 2011 alkaen mutta ei ole päässyt kisaisännäksi.


text: Englanti ja Belgia ovat EM-kisahistorian menestyneimmät maat. Vuonna 2011 Suomi voitti kolmantena maana maajoukkueiden Euroopan-mestaruuden ja vuonna 2018 Norja nousi mestarien joukkoon. Englantilainen Kevin Ashman on voittanut kuusi henkilökohtaista mestaruutta ja lukuisan määrän pari- ja joukkuemestaruuksia. Suomalaisista Tero Kalliolevo on yltänyt henkilökohtaisessa kilpailussa kerran hopealle ja saavuttanut myös monia mitaleja pari- ja joukkuekilpailuissa.


title: Pyhät kertomukset

text: Pyhät kertomukset () on Aelius Aristideen kirjoittama antiikin kreikkalainen omaelämäkerrallinen teos, joka kertoo erityisesti tekijänsä sairauden ja parantumisten vaiheista.


title: Pyhät kertomukset

text: Aristides kirjoitti teoksen noin vuosien 166 ja 171/175 välillä. Hän oli sairastunut Roomassa ollessaan ja etsinyt parannusta lääkintätaidon jumalan Asklepioksen temppelistä Pergamonista, missä hän oli lopulta kääntynyt tämän kulttiin. Aristideen teos liittyy näihin tämän oman elämän, sairauden ja parantumisten — jotka hän oli kokenyt ihmeparantumisina — vaiheisiin.


title: Pyhät kertomukset

text: Aristides kirjoitti teoksensa vasta myöhemmällä iällään, koska ei uskonut selviävänsä sairaudestaan. Parannuttuaan hän kirjoitti teoksensa kunnianosoitukseksi Asklepiokselle kaikesta siitä hyvästä, mitä oli saanut tältä. Toisena syynä on selvästi se, että hän on halunnut korottaa itseään ammattimaisena puhujana. Teos on saanut nimensä eräästä Asklepioksen lausumasta eräässä ensimmäisistä Aristideen kokemista ilmestyksistä. Sekin viittaa siihen, että teos oli tarkoitettu kuvaamaan jumalan tekemiä ihmeitä. Nimi "Hieroi logoi" oli antiikin kreikkalaisessa kirjallisuudessa yleinen ja viittasi pyhiin riitteihin liittyviin legendoihin.


title: Pyhät kertomukset

text: Vuonna 177 Aristides piti puheen nimeltä "Puhe Asklepioksesta". Tuolloin hän jo odotti kuulijoidensa tuntevan "Pyhät kertomuksensa". Myöhemmin teoksen tunsivat monet tunnetut puhujat, kuten Filostratos, Sopatros Apameialainen ja Synesios Kyreneläinen. Libanios on saattanut saada teoksesta vaikutteita omaan omaelämäkertaansa. On myös ehdotettu, että Apuleiuksen "Kultaisen aasin" uskonnollinen kääntymiskokemus olisi parodia Aristideen teoksen samantapaisesta kuvauksesta.


title: Pyhät kertomukset

text: Teosta on tulkittu aikansa uskonnollisen ilmapiirin kuvaajana ja muun muassa todistajana sille, että toisella vuosisadalla yksityinen uskonnollisuus oli jo laajalle levinnyttä. Toisaalta teosta on pidetty esimerkkinä aikansa kirjallisuudesta myös attikisminsa osalta. Teos tarjoaa tietoja myös aikansa lääketieteestä ja sen yhteyksistä ajan kreikkalais-roomalaiseen uskontoon.


title: Pyhät kertomukset

text: Aristideen teos käsittää kuusi kirjaa. Ne muodostavat hänen "Puheidensa" ("Orationes") osat 47–52, mikä on peräisin Keilin laitoksesta vuodelta 1898. Sisällöltään teos on käytännössä Aristideen sairauskertomus; se on selonteko niistä uni-, sairaus- ja parantumispäiväkirjoista, joita hän oli pitänyt 23 vuoden aikana Asklepioksen kehotuksesta. Antiikin kirjallisten teosten joukossa Aristideen teos on lajityypiltään omaa laatuaan.


title: Pyhät kertomukset

text: Jokainen kuudesta kirjasta sisältää erillisen kertomuksen, joissa hahmoina ovat Aristides itse sekä lääkintätaidon jumala Asklepios. Aristeides esittää, että kertojana on jumala ennemmin kuin hän itse. Teoksen tapahtumat sijoittuvat sekä Pergamonin temppeliin että muihin Aristideen elämälle keskeisiin paikkoihin eri puolilla Rooman valtakuntaa. Tapahtumat eivät kuitenkaan ole aikajärjestyksessä. Yhdistävänä tekijänä toimii koko ajan se seikka, että jumala oli pelastanut Aristideen. Koska teos on kirjoitettu jälkikäteen, teoksessa ei kuitenkaan ole epävarman tulevaisuuden tuomaa jännitystä; kirjoittajan selviäminen sairaudestaan on varmaa.


title: Velkaneuvonta

text: Velkaneuvonta on neuvontaa, johon voi hakeutua saamaan taloudellista sekä oikeudellista neuvoja. Neuvonnan avulla voi saada avustusta esimerkiksi velkajärjestelyyn hakeutumiseen. Neuvontaa tarjoaa Suomessa oikeusaputoimistojen talous- ja velkaneuvonta. Yksityisiä velkaneuvontapalveluilta tarjoavat esimerkiksi lakimiehet ja yksityiset neuvontapalvelut kuten Velka-apu.


title: Velkaneuvonta

text: Usein velkaongelmat ovat kytköksissä muihin sosiaalisiin ongelmiin kuten peliriippuvuuteen. Maksutonta tukea peliriippuvuusongelmiin tarjoaa esimerkiksi Peluuri-sivusto.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvakettu ("Atelocynus microtis"), joka tunnetaan myös nimellä pienikorvakoira, zorro negro tai kärppäkettu, on Etelä-Amerikassa tavattava koiraeläin.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvakettu tunnetaan useilla eri nimillä eri puolella maailmaa. Esimerkiksi Espanjassa se tunnetaan nimillä "zorro de oreja corta, zorro ojizarco, zorro sabanero" ja "zorro negro" ja Portugalissa puolestaan nimellä "cachorro-do-mato-de-orelha-curta."


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvakettujen esivanhemmat ovat sopeutuneet elämään trooppisissa sademetsissä. Sademetsässä pienikorvakettu elää erilaisissa ympäristöissä mutta mieluiten sellaisissa paikoissa, jossa on vähiten ihmisten aiheuttamia häiriöitä.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvakettu on ruumiinrakenteeltaan lyhyt ja hoikka ja sen rintakehä on kapeahko. Pienikorvaketulla on lyhyet raajat sekä pyöreät korvat. Se liikkuu kevyesti kuin kissa. Pienikorvaketulla on pitkänomainen pää ja pitkät koiramaiset hampaat, joista kulmahampaat näkyvät usein ulos myös suun ollessa kiinni. Pienikorvaketun kuono muistuttaakin ketun kuonoa. Tassut ovat osittain räpylämäiset, sillä pienikorvakettu on sopeutunut osittain vedenalaiseen elinympäristöön. Lajin naaraat ovat noin kolmasosan suurempia kuin urokset.


title: Pienikorvakettu

text: Turkin väri vaihtelee yleensä tummasta punertavanharmaaseen, mutta turkki voi olla myös tummansinertävä, kahvinruskea, tummanharmaa, kastanjanharmaa tai musta. Rintakehän alueella pienikorvaketun turkin tummat sävyt sekoittuvat kirkkaiden värien kanssa, kun taas vatsan alue on punertava. Rakenteeltaan turkki on lyhyt, paksu ja pörröinen ja häntä on tuuhea.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvakettu on pääasiassa lihansyöjä. Sen ruokavalio koostuu suurimmaksi osaksi kalasta, hyönteisistä ja pienistä nisäkkäistä. Cocha Cashun biologinen asema Perussa on tutkinut pienikorvaketun ruokavaliota ja saanut seuraavanlaisen tuloksen: kalaa 28%, hyönteisiä 17%, pieniä nisäkkätiä 13%, erilaisia hedelmiä 10%, lintuja 10%, rapuja 10%, sammakkoja 4% ja matelijoita 3%.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvaketun käyttäytyminen ei ole tyypillistä muille koiraeläimille. Pitkäkorvaketut suosivat yksinäistä elämää. Kiihtyneet urokset nostavat usein selkäkarvansa pystyyn ja suihkuttavat toisinaan myskiä hännän alla olevista rauhasista.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvaketun elinkaari on tuntematon. Lajin edustajien keskimääräistä elinikää ei tiedetä, eikä lajin tiineysajastakaan ole tietoa. Oletetaan, että laji saavuttaa sukukypsyyden noin vuoden iässä.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvakettu kilpailee ravinnosta muun muassa jaguaarin, puuman, oselotin, isosaukon sekä pensasketun kanssa.


title: Pienikorvakettu

text: Villikoirat aiheuttavat merkittävän uhan pienikorvakettukannalle, koska ne helpottavat tautien, kuten penikkataudin sekä rabieksen, leviämistä. Myös ihmiset vaikuttavat kannan pienenemiseen tuhoamalla lajien luonnollista elinympäristöä sademetsissä. Tutkijoilla on silti vain vähän tietoa lajin biologiasta.


title: Pienikorvakettu

text: Pienikorvakettu kantaa seurataan, sillä lajia voi pian uhata sukupuutto. Lajista ei ole tehty minkäänlaista kattavaa geneettistä tutkimusta.


title: Fångsjönin kalliomaalaukset

text: Fångsjönin kalliomaalaukset ovat pieni kalliomaalauskohde Fångsjönin rannalla Pohjois-Ruotsin Jämtlandin maakunnassa Strömin pitäjässä ja nykyisessä Strömsundin kunnassa. Maalaukset sijaitsevat noin 6 kilometriä kunnan keskustaajamasta Strömsundista kaakkoon. Fångsjönin ympäristössä on muitakin muinaisjäännöksiä, joten alue on kiinnostavaa kulttuuriympäristö myöhäisen neoliittisen kivikauden mielessä. Maalausalue sijaitsee jyrkän Fångsjöberget-kallion juurella järven vedenpinnan yläpuolella. Kallion kylki avautuu järvelle eteläkaakkoon ja kuvia voi parhaiten katsella jäältä maalauksille johtavan laiturin päältä, joka ulottuu maalauksille asti.


title: Fångsjönin kalliomaalaukset

text: Kuvaryhmiä on yhteensä kolme. Ne sijaitsevat kalliosta irronneen valtavan lohjenneen osan tuoreeseen pintaan. Ilmeisesti vaikuttava luonnon mullistus on aikoinaan vakuuttanut myös maalaajan, sillä lohkeaman vierestä pääsee kallioon sisälle. Kuvien ulkoasu on Nämforsenin tyyppisiä ja ne ajoitetaan siksi samalle aikakaudelle, joten varovainen arvio on noin 2 500−2 000 eaa.. Yli 40 kuviosta 35 esittää hirveä, yksi on verkkokuvio ja mukana on vähintään yksi ihmishahmo.


title: Fångsjönin kalliomaalaukset

text: Pääkenttä sijaitsee aivan järven pinnan lähellä ja sen koko on 3×2,5 m² . Kuvat ovat epäselviä, mutta useat kartoittajat ovat jo yksimielisiä useiden kuvioiden motiiveista. Hirvistä, joita on 16, suurin osa on pieniä kooltaan. Niiden takajalat koukistuvat kauaksi taakse, kuten juoksevilla hirvillä näkee. Ruhon sisään on vedetty pieniä viivoja. Eräs hirvistä on pyöreävartaloinen ja paksuniskaisen muotoinen. Sillä on pitkät korvat ja sen pituus on 30 senttimetriä. Vartalossa on ikään kuin risti. Suurin hirvi on 42 senttimetriä pitkä. Suuret hirvet saattavat olla viimeisiä lisäyksiä. Kentän keskikohdilla on suuri hirvi, jonka takapäähän on maalattu risti.


title: Fångsjönin kalliomaalaukset

text: Kuvakentän alimmat kuvat ovat osin peittyneet punamaaliin, jolla on tahallisesti peitetty joitakin eläimiä. Sutun joukosta pilkistää verkkokuvio. Väriä on voinut joutua kallioon uhraamisen seurauksena.


title: Fångsjönin kalliomaalaukset

text:
Ylempänä halkeaman sisällä on kaksi muuta kuvakenttää, jonka mitat ovat 2×1,7 m² . Ylhäältä on viime aikoina irronnut lisää lohkareita ja yksi niistä, jossa on väriä, on kuljetettu Jämtlannin museoon. Irtoamiskohdan ympärillä on juuri tämä kenttä. Suurin osa kuvista puuttuvat. Jäljellä olevista maalausjäänteistä näkyy soikea viiva, jossa on lisäksi muita viivoja. Aihe jää arvoitukseksi.
Syvällä kuilun sisällä on korkeimmalla kolmas kuvaryhmä, joka on kooltaan 1,2×0,8 m² . Kuvia, joita on 5, peittää kasvillisuus eikä aiheista saa aina selvää. Jos luottaa intuitioonsa, voi hahmottaa ainakin 4 hirvenselkää, jotka on maalattu tummanpunaisella värillä.


title: Muumimuki

text: Muumimukit ovat Arabian valmistamia ja pääasiassa Tove Slotten suunnittelemia keramiikkamukeja, joissa on Muumi-tarinoissa esiintyvien satuhahmojen kuvia. Ensimmäiset Muumi-astiat valmistettiin 1950-luvulla. Nykyisten muumimukien tuotanto aloitettiin vuonna 1990. Muumimukit valmistetaan Thaimaassa, satunnaisia koristeluja tehdään myös Arabian tehtaalla Helsingissä.


title: Muumimuki

text: Muumimukeissa esiintyvät kuvat ovat alun perin Tove ja Lars Janssonin piirtämiä. Kuvat ovat päätyneet Arabian mukeihin pääasiassa suunnittelija Tove Slotten avulla. Slotte on täydentänyt Janssonien piirtämiä kuvia ja sovittanut kuvat mukeihin sopiviksi. Lisäksi Slotte on tarvittaessa piirtänyt kuviin lisää hahmoja. Muutamien 1990-luvulla valmistettujen mukien kuvitukset on suunnitellut Camilla Moberg. Muumimuki kuuluu Arabian Muumit-astiastoon.


title: Muumimuki

text: Muumimukien perusmukina on muotoilija Kaj Franckin suunnitteleman Teema-sarjan muki, jonka vetoisuus on noin 2,6 desilitraa (ilmoitettu mitta on pyöristetty 0,3 desilitraan). Uusia muumimukeja tulee vuosittain muutama kappale. Lisäksi joka vuosi ilmestyvät kesä- ja talvisesonkimukit, jotka ovat myynnissä vain tietyn ajan.


title: Muumimuki

text:
Erilaisia Teema-sarjan muumimukeja on suunniteltu tuotantoon 1990-luvulta lähtien, 91 mallia ja 93 kappaletta. Kahden mukin ero selittyy sillä, että "Uimahyppy" ja "Toven juhla" mukeista tehtiin kaksi eri versiota. Vuonna 2006 tuotannossa olleesta "Uimahyppy"-mukista tehtiin tavallisen version lisäksi simpukoilla koristeltu versio, jota ehdittiin valmistaa pieni erä, ennen kuin simpukoista luovuttiin juuri ennen varsinaisen tuotannon alkamista. Kyseinen pieni erä simpukoilla varustettua mukia jaettiin Arabian tehtaan henkilökunnalle. Vuonna 2014 tuotannossa olleesta mukista "Toven juhla" tehtiin tavallinen versio, sekä muki jossa oli silmälasit mukin sisäpinnalla. Muki tunnetaan niin sanottuna ""Rillimukina"" ja on jokseenkin harvinainen.
Muumimukit ovat suosittua keräilytavaraa. Harvinaisten keräilymukien arvo voi olla useita satoja tai jopa tuhansia euroja. Joistain keräilyharvinaisuuksista on maksettu nettihuutokaupoissa vieläkin enemmän. Vuonna 2013 eräs muumimuki myytiin Suomessa 10 000 euron hinnalla. Mukin arvoa nostavat yleensä tuotannosta poistuminen, tai normaalia pienempi tuotantoerä.


title: Muumimuki

text: Muumi-lastenastioita, joihin sisältyy muki, lautanen ja aikaisemmin myös lusikka, Arabia on valmistanut 1990-luvulta lähtien yhteensä yhdeksän kappaletta. Näihin kuuluvia mukeja keräilijät eivät yleisesti laske varsinaiseen muumimuki-sarjaan, vaikkakin myös lastenmukeilla yksittäin on keräilyarvoa.


title: Muumimuki

text: Arabia julkaisi Ruotsissa vuosina 2015 ja 2016 kaksi muumimukia. "Pidä vedet puhtaina"- ja "Rannikkomme"-nimiset mukit valmistettiin yhteistyössä ruotsalaisen "Håll Sverige Rent" -säätiön kanssa. Mukien kuvituksena on Tove ja Lars Janssonin 1970-luvulla Pelasta Itämeri -kampanjaa varten tekemät piirrokset. "Håll Sverige Rent" -säätiö kampanjoi paremman ympäristön puolesta. Vuosien 2015–2016 kampanjan tavoitteena oli lisätä lasten tietämystä luonnon roskaamisesta ja ympäristöstä leikin avulla. Kampanjaa tukeakseen Arabia lahjoitti 15 kruunua jokaisesta myydystä mukista "HSR"-säätiölle. Erikoismukit olivat saatavilla ainoastaan ruotsalaisten jälleenmyyjien kautta..Vuonna 2018 julkaistiin Muumin Päivä muki joka ilmestyi rajoitettuna määränä vain yhden päivän ajan ja vain valituissa myyti-kohteissa.Mukin rajoitettu myyntikampanja aiheutti monissa Muumiharrastajissa mielipahaa koska mukeja ei riittänyt kaikille mukia haluaville.


title: Muumimuki

text: Mukit kuuluvat Tove Janssonin kuvioimiin ja Kaj Franckin muotoilemiin 1950-luvun loppupuolen lastenastioihin. Hahmoina esiintyvät Niiskuneiti ja Muumipeikko, ja kummastakin on kolme hieman erilaista mukia. Etupuolen kuva on mukeissa aina samanlainen, mutta mukin toisella puolella toistuvat setin lautasen reunoilla olevat kuvat.


title: Muumimuki

text: 1950-luvun muumimukit ovat äärimmäisen harvinaisia keräilykohteita, joita on kaupan vain harvakseltaan. Mukien hintataso vaihtelee niiden kunnosta riippuen, mutta lähtöhinta on nykyään tuhansia euroja.


title: Heijastuksia kultaisessa silmässä

text: Heijastuksia kultaisessa silmässä ("Reflections in a Golden Eye") on vuonna 1967 julkaistu John Hustonin ohjaama elokuva. Elokuvassa kuvataan piilotettua homoseksuaalisuutta. Se perustuu Carson McCullersin samannimiseen romaaniin.


title: Heijastuksia kultaisessa silmässä

text: Elokuva tapahtuu sotilastukikohdassa Georgiassa vuonna 1948. Päähenkilö majuri Penderton (Brando) on impotentti ja piilohomoseksuaali. Hän kaipaa menneisyyttä ja nuorempien päivien sotilasuransa yksinkertaista ja miehekästä toveruutta. Samalla hän tuntee pakkomielteistä halua yhteen nuoreen sotilaaseen. Hänen vaimonsa inhoaa häntä ja kuluttaa aikaansa naapurin everstin ja kauniin orinsa kesken. Majurin salaisena ihastusksena oleva sotilas puolestaan käyttää aikaansa hevosten kanssa, katsellen niitä ja ratsastaen alasti ympäri maaseutua. Hän myös käy öisin salaa majurin vaimon huoneessa. Myös filippiiniläisellä palvelijalla on juonenkehittelyssä varsin salaperäinen ja epämääräinen osa.


title: Heijastuksia kultaisessa silmässä

text: Majuri Pendertonin rooliasussa otettuja kuvia Brandosta käytettiin myöhemmin "Ilmestyskirja. Nyt" -elokuvan tuotannossa kun Walter E. Kurtzin palvelusrekisteriin tarvittiin kuvia nuoresta Brandosta sotilasunivormussa.


title: Merseburg

text: Merseburg on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa itäisessä Saksassa noin 30 kilometriä Leipzigista länteen. Se oli aikoinaan merkittävä uskonnollinen keskus ja sai ensimmäisen kirkkonsa toisen vuosituhannen alussa. Kirjapainotaidolla on kaupungissa pitkät perinteet.


title: Merseburg

text: Merseburgin nimen ensimmäisen osan merkitys on epäselvä. Vaihtoehtoja ovat muun muassa muinaisyläsaksan "meri" ja muinaisgermaanien "mari", jotka tarkoittavat vesistöä, vetistä maastoa tai suota. Etäisempiä tulkintamahdollisuuksia ovat kaksiosaiset germaaniset henkilönnimet kuten "Merifrid", "Merowig", "Meriswid", "Meriswind" tai lyhennetty muoto "Marso". Eräs vaihtoehto on jonkin heimon nimi: "Marsi", "Marsaki" tai "Marsingi", sillä Merseburg sijaitsee muinaisen Friesenfeldin alueella ja sen vanhin asutuskerrostuma saattaa olla peräisin Pohjanmeren rannikolta.


title: Merseburg

text: Merseburgin alueella on ollut asutusta jo esihistoriallisella ajalla, tästä on muinaisjäänteitä paikallisessa museossa (Merseburger Museum). Varhaisin kirjallinen maininta kaupungista on 800-luvun lopulta muodossa "mersiburc civitas". Vuoden 919 jälkeen kuningas Henrik I Linnustaja rakennutti alueelle linnan. Kuningas Otto I Suuri perusti Merseburgin hiippakunnan (Bistum Merseburg) vuonna 968; se lakkautettiin vuonna 981, mutta perustettiin uudelleen 1004. Merseburg oli piispanistuin ja Saksan itäisen rajaseudun merkittävä uskonnollinen keskus aina uskonpuhdistukseen asti. Vuonna 1012 alue sai ensimmäisen benediktiiniluostarinsa. Kuningas Henrik II Pyhä rakennutti Merseburgin tuomiokirkon edeltäjän, St. Johannes der Täufer und Laurentius -kirkon vuosina 1015–1021. Kyseisestä kirkosta on säilynyt krypta vuodelta 1036.


title: Merseburg

text: Merseburgin merkitys kauppapaikkana oli vakiintunut 1100-luvun lopulle tultaessa. Esimerkiksi Chełmnon kaupungissa nykyisen Puolan alueella viitisen sataa kilometriä Merseburgista koilliseen sijaitsee Brama Merseburska eli Merseburgin portti. Merseburg suojattiin muurein vuosina 1218 ja 1219. Ensimmäinen kuudesta suuresta kaupunginpalosta tapahtui 1323. Merseburg liittyi useiden muiden kaupunkien kera Hansaliittoon vuonna 1428 piispan vastustuksesta huolimatta ja kuului siihen aina 1600-luvun alkuun saakka. Kirjapainotaidossa kaupunki oli edelläkävijä: se sai ensimmäisen kirjapainonsa jo 1473.


title: Merseburg

text: Uskonpuhdistus alkoi näkyä Merseburgissa vuonna 1543; kaksi vuotta myöhemmin Martti Luther piti saarnan tuomiokirkossa, jota oli uudistettu laajalti vuosina 1510–1537. Viimeisen katolisen piispan kuoltua 1561 uskonpuhdistus oli Merseburgin osalta loppuunsuoritettu. Merseburgin hiippakunta lakkautettiin 1565 ja kaupungista tuli osa vuonna 1356 perustettua Saksin ruhtinaskuntaa. Vuosina 1815–1945 Merseburg kuului preussilaiseen Saksin provinssiin. Vuonna 1841 kaupungin tuomiokirkossa tehtiin merkittävä löytö, kun historioitsija Georg Waitz löysi muinaiset "Merseburgin loitsut" ("Merseburger Zaubersprüche"). Saksan rataverkkoon Merseburg liitettiin 1846.


title: Merseburg

text: Vuosina 1916 ja 1917 Merseburgiin perustettiin ammoniakkitehdas, josta tuli Leunawerken edeltäjä. Merseburgin sotilaslentokenttä otettiin käyttöön 1935. Toisessa maailmansodassa kaupunkia pommitettiin useaan otteeseen ja muun muassa kantakaupunki kärsi laajoja vaurioita. Sodan jälkeen Merseburgista tuli samannimisen piirikunnan pääkaupunki. Kaupunki oli Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä, joten siitä tuli osa DDR:ää. Vuonna 1968 aloitettiin "Sosialistinen rekonstruktio", jonka aikana tuhottiin kulttuurihistoriallista perintöä. Diktatuurin luhistuttua 1990 Merseburgin vanhankaupungin kunnostustyöt pantiin alkuun. Saksan demokraattisen tasavallan kansanarmeijan kasarmit kaupungin länsilaidalla lakkautettiin. Neuvostojoukot lähtivät 1991.


title: Merseburg

text: 1900-luvun lopussa Merseburgin väkiluku pieneni huomattavasti. Vuodesta 1994 vuoteen 2007 kaupunki kuului Landkreis Merseburg-Querfurtiin, josta muodostettiin Saalekreis yhdessä Saalkreisin kanssa. Vuonna 2004 kaupunki otettiin mukaan Internationale Bauausstellung -ohjelmaan.


title: Merseburg

text: Vuonna 1833 Merseburgin väkiluku oli 8 830, vuonna 1890 se oli 17 669 ja vuonna 1939 vastaavasti 38 058. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunkiin on liitetty useita naapurikuntia. Vuonna 1981 väestöä oli yli 50 000, josta se väheni noin 35 000:een 2000-luvun alkuun mennessä.


title: Merseburg

text: Merseburgin keskeinen historiallinen nähtävyys on tuomiokirkko Merseburger Dom St. Johannes der Täufer und Laurentius, jossa säilytetään muun muassa kopiota "Merseburgin loitsuista" ja taiten kuvitettua "Merseburger Bibeliä" 1200-luvulta. Kirkossa on myös herttua Rudolf von Rheinfeldenin (n. 1025–1080) muumioitunut käsi. Merseburgin linna, Schloss Merseburg, toimii kulttuurihistoriallisena museona. Kaupungissa sijaitsee myös kemian museo, Deutsches Chemie-Museum Merseburg.


title: Merseburg

text: Merseburg sijaitsee paikallisjunareittien RB20 (Halle–Eisenach) ja RB82 (Halle–Naumburg) varrella. Bundesautobahn 9 (Berliini–München) kulkee Merseburgin liepeillä, lähin liittymä on Leipzig West/Merseburg. Bundesautobahn 38:lta eli Südharzautobahnilta (Göttingen–Halle/Leipzig) lähimmät liittymät ovat Merseburg-Nord ja Merseburg-Süd. Kaupungin halki kulkee Bundesstraße 91 Halle–Merseburg–Weißenfels–Zeitz. Bundesstraße 181 Leipzigiin alkaa Merseburgista.


title: Merseburg

text: Hallen raitiotieverkko ulottuu Merseburgiin Überlandlinie 5:n kautta (kaupunkien välinen raitiotielinja Halle-Ammendorf–Bad Dürrenberg). Linja 5 kuten myös ainoastaan Merseburgin alueella kulkeva raitiotielinja 15 (Merseburg-Süd – Merseburg-Zentrum) ovat Halleschen Verkehrs-AG:n (HAVAG) vastuulla. Merseburgin linja-autoliikennettä hoitaa Personennahverkehrsgesellschaft Merseburg-Querfurt (PNVG).


title: Merseburg

text: Merseburgissa sijaitsee useita paino- ja mainosalan yrityksiä. Eteläisen Saksi-Anhaltin keskeinen sanomalehti on Mitteldeutsche Zeitung, jonka Merseburgin paikallistoimitus julkaisee lehteä nimeltä Neuer Landbote. Kaupungissa julkaistaan niin ikään viikkolehtiä Wochenspiegel ja Supersonntag. Saalekreisin piirikunnan työttömyysaste lokakuussa 2012 oli 9,4 %, eli hieman alempi kuin entisen DDR:n alueella keskimäärin, mutta huomattavasti Saksan keskiarvoa korkeampi.


title: Merseburg

text: Merseburgissa on peruskoulujen lisäksi kaksi lukiota: 1575 perustettu Domgymnasium sekä Herder-Gymnasium. Korkeampaa opetusta antaa vuonna 1992 perustettu ammattikorkeakoulu Hochschule Merseburg.


title: Merseburg

text: Merseburgissa ovat syntyneet muun muassa arkkitehti Simon Gottlieb Zug (1733–1807), sopraano Elisabeth Schumann (1888–1952) sekä olympiamitalistit Martina Jäschke (1960), Uwe Heppner (1960), Kristina Mundt (1966) ja Uta Rohländer (1969). Franz Liszt (1811–1886) sävelsi erinäisiä kappaleita Merseburgin tuomiokirkon uruille. Eräs varhaisimmista kirjanpainajista, Lucas Brandis (ennen 1450 – jälkeen 1500) vaikutti aikoinaan Merseburgissa.


title: Stoffel Vandoorne

text: Stoffel Vandoorne (s. 26. maaliskuuta 1992 Kortrijk, Belgia) on belgialainen rata-autoilija.


title: Stoffel Vandoorne

text: Kaudella 2015 Vandoorne voitti GP2-sarjan mestaruuden. Vandoorne oli toinen McLarenin Formula 1 -tallin kilpakuljettajista kausilla –.


title: Stoffel Vandoorne

text: Vandoorne aloitti uransa kartingsarjoissa kuusivuotiaana. Vuonna 2008 hän voitti Belgian KF2 -sarjan mestaruuden. Seuraavana vuonna hän sijoittui toiseksi CIK-FIA World Cup KF2 -luokassa.


title: Stoffel Vandoorne

text: Vuonna 2010 Vandoorne kilpaili F4 Eurocup 1.6 -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden. Seuraavana vuonna Vandoorne sijoittui kolmanneksi Formula Renault NEC -sarjassa ja viidenneksi Eurocup Formula Renault -sarjassa. Vuonna 2012 Vandoorne jatkoi Eurocup Formula Renault -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden. Hän myös sijoittui yhdeksänneksi Formula Renault NEC -luokassa samana vuonna.


title: Stoffel Vandoorne

text: Vuonna 2013 Vandoorne kilpaili Formula Renault 3.5 -sarjassa. Hän ajoi paalulta voittoon heti ensimmäisessä kilpailussaan. Sen jälkeen hän voitti Belgian viikonlopun toisen kilpailun ja seuraavana viikonloppuna Moskovassa hän voitti viikonlopun molemmat lähdöt. Hän taisteli heti ensimmäisellä kaudellaan sarjan mestaruudesta Kevin Magnussenin kanssa. Magnussen lopulta voitti sarjan mestaruuden ja Vandoorne jäi sarjan toiseksi.


title: Stoffel Vandoorne

text: Vuonna 2014 Vandoorne siirtyi GP2-sarjaan ART Grand Prix -tallin kuljettajaksi. Hän aloitti vahvasti ajamalla aika-ajoissa toiseen lähtöruutuun ja kilpailussa hän ajoi voittoon heti ensimmäisessä GP2-kilpailussaan. Itävallan pitkässä kilpailussa Vandoorne sijoittui toiseksi. Toisen voittonsa Vandoorne otti Unkarin sprinttikilpailussa. Hän voitti tämän lisäksi Monzassa ja Abu Dhabissa. Hän saavutti kauden aikana myös neljä paalupaikkaa ja kolme kisan nopeinta kierrosta sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Vuonna 2015 Vandoorne kilpaili toisen kauden GP2-sarjassa jatkaen ART-tallissa. Hän teki uuden ennätyksen voittaen peräti seitsemän kilpailua kauden aikana. Lisäksi hän saavutti neljä paalupaikkaa, 16 palkintosijaa ja seitsemän kilpailun nopeinta kierrosta voittaen ylivoimaisesti sarjan mestaruuden.


title: Stoffel Vandoorne

text: Vuonna 2016 Vandoorne siirtyi kilpailemaan Japanin Super Formula -sarjaan. Stoffel Vandoorne otti kauden aikana yhden paalupaikan, voitti 2 kilpailua ja oli pisteissä neljäs.


title: Stoffel Vandoorne

text: Vuonna 2013 Vandoorne valittiin McLarenin nuorten kuljettajien kehitysohjelmaan. Kaudella 2014 hän toimi McLarenin virallisena testi- ja varakuljettajana. Seuraavalle kaudelle Vandoorne alennettiin toiseksi testikuljettajaksi, kun edelliskaudella kisakuskina toiminut Kevin Magnussen siirrettiin Fernando Alonson tieltä testi- ja varakuljettajaksi kaudelle 2015.


title: Stoffel Vandoorne

text: Vandoornelle avautui mahdollisuus osallistua Bahrainin osakilpailuun Fernando Alonson jouduttua onnettomuuteen ja loukkaannuttuaan kauden 2016 avausosakilpailussa Melbournessa. Bahrainissa Vandoorne ajoi aika-ajoissa 12:nneksi päihittäen tallikaverinsa Jenson Buttonin. Kilpailussa Vandoorne ajoi kymmenenneksi saavuttaen debyyttikilpailussaan MM-pisteen. Piste oli kauden ensimmäinen myös McLarenille. Alonson toivuttua seuraavaan kilpailuun jäi Vandoorne ilman ajopaikkaa.


title: Stoffel Vandoorne

text: Syyskuussa 2016 ilmoitettiin Vandoornen ajavan toista McLarenia kaudella 2017 korvaten F1-uransa lopettavan Jenson Buttonin. Hän ajoi parhaimmillaan seitsemänneksi Singaporen ja Malesian GP:ssä. Vandoorne solmi McLarenin kanssa jatkosopimuksen elokuussa 2017, mutta sen kestoa ei julkistettu, talli sanoi kuitenkin haluavansa pitää hänet riveissään ”pitkään”.


title: Kim Ok

text: Kim Ok (; s. 1964) on Pohjois-Korean entisen johtaja Kim Jong-ilin leski ja Kim Jong-unin äitipuoli. Hän oli diktaattorin neljäs vaimo.


title: Kim Ok

text: Kim Ok on muusikko, joka opiskeli pianonsoittoa Pjongjangin musiikin ja tanssin yliopistossa. Hän toimi Kim Jong-ilin sihteerinä 1980-luvun alussa ja avioitui tämän kanssa myöhemmin. Ko Young-heen kuoltua 2004 Kim Okista tuli maansa "de facto" ensimmäinen nainen. Vuonna 2006 hän oli miehensä mukana tämän Kiinan-matkalla ja tapasi Hu Jintaon. Vuonna 2012 hän ilmeisesti matkusti Berliiniin lääketieteellistä hoitoa varten.


title: Jevhen K. Tymtšenko

text: Jevhen Kostjantynovytš Tymtšenko (; alias: Bohun 27. lokakuuta 1866 Pultava – 22. toukokuuta 1948 Kiova) oli ukrainalainen kielitieteilijä, kääntäjä, akateemikko ja Neuvostoliito tiedeakatemian jäsen vuodesta 1929.


title: Jevhen K. Tymtšenko

text: Tymtšenko kirjoitti muun muassa Ukrainan kielen oppikirjoja. Tekijä ensimmäinen käännös oli ukrainankielinen "Kalevala".


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Kangasvuoren vesitorni on Jyväskylän Huhtasuon kaupunginosassa Kangasvuoren huipulla. Torni on otettu käyttöön joulukuussa 2014.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Samalla paikalla oli aikaisemmin vuonna 1976 (tai 1975) valmistunut elementtirakenteinen vesitorni, joka romahti 3. marraskuuta 2012 varhain aamulla. Uuden tornin rakennustyöt alkoivat vuoden 2014 alkupuolella.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Vesitorni on malliltaan jalkojen varassa seisova tasapohjainen betonilieriö. Sen korkeus on 20 metriä. Säiliön vesitilavuus on 2 500 m³. Tornin halkaisija on 24 metriä, mistä johtuen vedenpinnan vaihteluväli normaalikäytössä on vain viisi metriä, kun se aikaisemmassa halkaisijaltaan 17-metrisessä tornissa oli kymmenen metriä. Tornin keskijalka on halkaisijaltaan noin seitsemän metriä ja ulkoreunalla on kahdeksan hoikempaa jalkaa. Vesisäiliö on lämpöeristetty ja verhoiltu Corten-teräksellä. Vesitorni otettiin käyttöön 19. joulukuuta 2014.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Kangasvuoren aikaisempi vesitorni oli vuonna 1976 (tai 1975) rakennettu vesitorni, joka romahti lauantaina 3. marraskuuta 2012 kello 6.07. Romahduksessa ei aiheutunut henkilövahinkoja. Vesitorni oli kokonaan elementtirakenteinen, vuonna 1972 Vuoden betonirakenteena palkittu MJ-vesitorni, noin 30 metriä korkea ja tilavuudeltaan 2 000 kuutiometriä. Samanlaisia 2 000 kuutiometrin MJ-vesitorneja kuin Kangasvuoren vesitorni on ainakin Nurmijärven vesitorni, Iisalmen vesitorni ja Porvoon Hamarin vesitorni.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Kuntotutkimuksia tekevän yhtiön asiantuntija suositteli kaikkien samantyyppisten vesitornien tarkastamista. Onnettomuustutkintakeskus (OTKES) päätti maanantaina 5. marraskuuta aloittaa turvallisuustutkinnan onnettomuuden johdosta.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Onnettomuustutkintakeskus kartoitti ja tutki sortuneen tornin rauniot yhdessä tornin omistaneen Jyväskylän Energian ja Keski-Suomen poliisilaitoksen asiantuntijoiden kanssa. Paikkatutkinnan seurauksena OTKES antoi ympäristöministeriölle ilmoituksen kyseistä vesitornityyppiä koskevasta onnettomuusuhasta. OTKES suosittelee vastaavien vesitornien kuormituksen rajoittamista.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Paikkatutkimuksessa todettiin, että tornin ylemmän vetorenkaan ja elementtien eli katto- ja seinäelementtien, pohjaelementtien, varren jatkoelementtien ja vinojen tukipalkkielementtien kärsimät vauriot olivat osittain suhteellisen vähäisiä ja ilmeisesti seurausta noin 30-metrisen tornin sortumisesta. Sen sijaan tornin pohjaelementtejä sitonut ja seinäelementtejä tukenut rengasmainen jännitetty betonipalkki oli katkennut. Palkissa oli päällekkäin neljässä suojaputkessa jänneteräsniput, jotka oli jännittämisen jälkeen injektoitu. Kahdessa ylimmässä nipussa oli huomattavia ja luonteeltaan merkittäviä korroosiovaurioita, jotka heikensivät rakennetta. OTKES:in mukaan vauriot olivat paikallisia ja vaikeasti havaittavissa. Niiden huomaaminen betonin ja suojaputken sisältä on OTKES:in mukaan tavanomaisesti käytettävillä kuntotutkimusmenetelmillä mahdotonta. Alustavissa tarkastuksissa palkissa ei havaittu mitoitusvirheitä.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: OTKES päätti tutkia muun muassa sortumapaikalta ottamiensa rakennenäytteiden kunnon ja lujuuden, selvittää korroosiovaurion syntymisen syyt ja vaikutuksen. Se selvitti myös, mikä vaikutus tornin kuormituksella ja käytöllä on ollut vaurioiden syntymiseen. Lisäksi tutkittiin, onko korroosiovaurion lisäksi ollut muita syitä, jotka johtivat tornin sortumiseen.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Maaliskuussa 2013 Onnettomuustutkintakeskus julkaisi tiedotteen jänneterästen vaurioitumiseen johtaneista syistä. Tutkinnan mukaan jänneteräsnipuissa olevissa teräksissä oli havaittu säröjä, jotka olivat syntyneet jo ennen terästen katkeamista. Säröt heikensivät terästen lujuutta noin puoleen siitä mitä ehjällä teräksellä on. Säröytyneen terästangon sai poikki käsivoimin taivuttamalla.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Säröytymisen aiheuttajaksi paljastui niin sanottu viivästynyt vetymurtuma, joka syntyy teräslaadussa, jota oli käytetty vesitornin katkenneessa rengasmaisessa vetopalkissa ja jota kuormitetaan staattisesti. Vesitornin palkin terästen kuormitus oli merkittävän suuri ja kestänyt yli 37 vuotta. Teräksessä ei ole ollut vetyä sen valmistumisvaiheessa, vaan se on siirtynyt teräkseen ilmeisesti ruostumisen aiheuttamana. Terästankojen todettiin olleen ruosteessa. Teräkseen siirtynyt vety poistuu teräksestä ennen pitkää. Jänneteräkset olivat nipuissa, jotka olivat suojaputkissa.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Suunnitelmien mukaisesti toteutetussa rakenteessa jänneterästen ja suojaputken väli injektoidaan täyteen injektointimassalla. Tämä suojaa jänneteräksiä korroosiolta ja siirtää kuormitusta. Kangasvuoren vesitornissa injektointi ei ollut onnistunut hyvin, vaan suojaputken ja jänneterästen väliin oli jäänyt tyhjää. Tästä oli seurauksena muun muassa, että rakenteeseen tunkeutunut vesi oli ruostuttanut suojaputkiin reikiä ja vesi pääsi ruostuttamaan teräsnippuja. Vesi oli vuotanut rakenteeseen betonielementtien saumauksista, jotka olivat olleet jo huonokuntoiset eikä veden valumista pitkin vesitornin säiliön kylkiä oltu estetty.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Jänneteräkset tutkinut tutkimuslaitos ei havainnut teräksissä valmistusvikoja ja materiaalivikoja.


title: Kangasvuoren vesitorni

text: Onnettomuustutkintakeskus julkaisi loppuraportin 16. syyskuuta 2013, ja senkin mukaan syy on viivästynyt vetymurtuma, jonka on aiheuttanut jänneteräksiin päässyt sadevesi.


title: Svið

text: Svið on perinteinen islantilainen ruokalaji. Se koostuu kahtia halkaistusta, keitetystä lampaan päästä, josta on poltettu villa ja poistettu aivot. Svið nousi alun perin suosioon aikana, jolloin ei ollut mahdollista hukata mitään osaa teurastetusta eläimestä. Laji kuuluu islantilaisten ruokien Þorramatur-valikoimaan, jota tarjoillaan buffettyyliin varsinkin keskitalven Þorrablót-juhlan aikana.


title: Svið

text: Muissa Pohjoismaissa on samankaltaisia ruokalajeja, kuten Norjassa smalahove ja Färsaarilla seyðahøvd.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Puolustusvoimien logistiikkalaitos (PVLOGL) on vuonna 2012 alkaneen puolustusvoimauudistuksen seurauksena vuoden 2015 alussa perustettu pääesikunnan alainen tulosyksikkö, jonka toimintaa ohjaa puolustusvoimien sotatalouspäällikkö Pääesikunnan logistiikkaosaston avustamana. Logistiikkalaitoksen esikunta on Tampereella ja laitoksen johtajana on kenraalimajuri Timo Kakkola. Laitos tuottaa puolustusvoimien yhteiset logistiikan palvelut sekä mahdollistaa osaltaan puolustusvoimien suorituskyvyn rakentamisen, ylläpidon ja käytön.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Tunnuslukuja:


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Logistiikkalaitoksen esikunta toimii laitoksen johtajan johtoesikuntana. Se vastaa laitoksen operatiivisesta valmiudesta, johtaa logistiikan järjestelyt ja toteuttaa puolustusvoimien hankintojen kaupallisen valmistelun ja sopimushallinnon. Esikunta järjestää myös logistiikkalaitoksen hallinnon. Esikunta vastaa puolustusvoimien logistiikkajärjestelmään liittyvien kumppanuuksien hallinnasta. Se valmistelee ja tekee sopimukset tuettaville hallintoyksiköille palveluja tuottavien kumppanien kanssa. Tärkeitä kumppaneita ovat muun muassa Leijona Catering Oy, Sotilaskotiliitto ry, Millog Oy, Patria Oy, Senaattikiinteistöt Oy sekä Puolustushallinnon rakennuslaitos. Esikunta vastaa logistiikkalaitoksen osalta räjähde- ja kemikaaliturvallisuuslakien ja ympäristönsuojelulain tarkoittamista toiminnanharjoittajalle kuuluvista tehtävistä sekä maankäyttö- ja rakennuslain määrittämistä tehtävistä puolustusvoimissa.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Logistiikkakoulu on Logistiikkalaitoksen esikunnan alainen joukkoyksikkö. Se antaa upseerikoulutuksen tutkintoihin sisältyvää ja puolustushaarojen tarpeisiin perustuvaa logistiikan opetusta sekä tuottaa logistiikan ohjesääntöjä ja oppaita. Logistiikkakoulu tekee myös puolustusvoimien logistiikkajärjestelmän kehittämiseen tähtäävää operatiivisen ja taktisen tason tutkimustyötä.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Logistiikkakoulu sijaitsee Riihimäellä, jonne se siirtyi vuonna 2015 Lahdesta, Hämeen Rykmentin lakkauttamisen yhteydessä. Aikaisemmin koulu tunnettiin nimellä Huoltokoulu.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Järjestelmäkeskus vastaa teknisten järjestelmien ja materiaalin teknisen elinjakson hallinnasta, ylläpidosta ja kunnossapidosta sekä hankintatoiminnan teknisestä valmistelusta. Järjestelmäkeskus ylläpitää järjestelmävastuullisena myös järjestelmien tilannekuvaa ja vastaa poikkeusolojen toimintavalmiudesta. Järjestelmäkeskus toimii pääosin Tampereella. Tampereen Sarvijaakonkadun toimipisteessa toimivat Järjestelmäkeskuksen johto, hallinto- ja suunnittelusektori, projektiosasto, maajärjestelmäosasto sekä tiedustelu-, valvonta- ja johtamisjärjestelmäosasto. Ilmajärjestelmäosasto toimii Vuoreksessa ja Tikkakoskella. Merijärjestelmäosaston toimipiste on Turussa. Järjestelmäkeskus on Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen johtajan alainen hallintoyksikkö.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Logistiikkalaitoksella on kolme logistiikkarykmenttiä, jotka huolehtivat vastuulleen osoitettujen joukko-osastojen tarvitsemista palveluista. Normaalioloissa logistiikkarykmenttien keskeinen tehtävä on varastoida kaikkien puolustushaarojen sotavarustusta ja valmistautua sen hajauttamiseen valmiutta kohotettaessa. Logistiikkarykmenttien sijainnista ja organisaatioista johtuen niillä on myös erityisiä tehtäviä, kuten 2. Logistiikkarykmentin toiminnassa korostuva meripuolustuksen ja 3. Logistiikkarykmentin toiminnassa ilmapuolustuksen tukeminen. Logistiikkarykmenttien esikunnat sijaitsevat Kouvolassa, Turussa ja Jyväskylässä.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Puolustusvoimauudistuksessa on haluttu säilyttää poikkeusolojen vaatimuksien mukaisesti kriittinen osaaminen puolustusvoimilla. Yksi merkittävä osa-alue on räjähdetuotanto. Aiemmin Maavoimien materiaalilaitoksen alaisena toiminut Räjähdekeskus on liitetty sellaisenaan Logistiikkalaitokseen. Räjähdekeskus on tuotantolaitos, joka varmistaa puolustusvoimien räjähdemateriaalin ja ampumateknisen osaamisen omavaraisuuden. Se tuottaa räjähteitä, kunnossapitää niitä, poistaa räjähteitä käytöstä sekä järjestää räjähteiden koetoimintaa. Räjähdekeskuksen johto-osat sijaitsevat Ähtärissä.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Sotilaslääketieteen keskus järjestää puolustusvoimien lääkintähuollon, ympäristöterveydenhuollon ja erityisterveydenhuollon palvelut. Sotilaslääketieteen keskuksen terveysasemia sijaitsee kaikissa varuskunnissa. Sotilaslääketieteen keskus toimii lisäksi sotilaslääketieteen, ilmailulääketieteen, sukelluslääketieteen, kenttälääkinnän sekä suojelulääketieteen (CBRN) tutkimus- ja asiantuntijayksikkönä. Aiemmin Pääesikunnan alaisena toiminut Sotilaslääketieteen keskus on liitetty sellaisenaan Logistiikkalaitokseen Sotilaslääketieteen keskuksen esikunta sijaitsee Riihimäellä.


title: Puolustusvoimien logistiikkalaitos

text: Logistiikkalaitoksen perustaminen oli osa vuosina 2012-2015 toteutettua puolustusvoimauudistusta. Laitoksen perustamisen myötä lakkautettiin Maavoimien materiaalilaitos, Ilmavoimien materiaalilaitos sekä Merivoimien materiaalilaitos. Räjähdekeskus ja Sotilaslääketieteen keskus liitettiin logistiikkalaitokseen lähes sellaisenaan. Lahdessa sijaitsevan Huoltokoulun ja Puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskuksen hankeyksikön toiminnot on liitetty laitokseen.


title: Jääpallon Maakuntasarja 1948

text: Jääpallon Maakuntasarja 1947-1948 pelattiin cup-kilpailuna. Osallistuvia joukkueita sarjassa oli 56, mikä oli uusi ennätys. Joukkueet jaettiin neljään lohkoon ja lohkovoittajat nousivat seuraavaksi kaudeksi Suomensarjaan.


title: Jääpallon Maakuntasarja 1948

text: KPV, PK-37, UP-46 ja KUP nousivat lohkovoittajina seuraavaksi kaudeksi Suomensarjaan. josta putosivat EKV, TPS, SaPKo ja VPV


title: Teresa Stich-Randall

text: Teresa Stich-Randall (1927 New Hartford, Connecticut, Yhdysvallat – 17. heinäkuuta 2007 Wien, Itävalta) oli yhdysvaltalainen sopraano, joka saavutti menestystä eurooppalaisissa oopperataloissa.


title: Teresa Stich-Randall

text: Stich-Randallin uran kukoistuksen aikaa olivat 1950–1960-luvut. Hänen keskeiseen ohjelmistoonsa kuului Mozartin, Händelin ja Bachin musiikkia, jota hän levytti sellaisten kapellimestarien kuin Lorin Maazelin, Hermann Scherchenin, Felix Prohaskan ja Mogens Woldiken kanssa.


title: Teresa Stich-Randall

text: Stich-Randall teki oopperadebyyttinsä New Yorkissa vuonna 1947 Henrietta M.:n roolissa Virgil Thomsonin "Mother of Us All" -teoksen kantaesityksessä. Vuonna 1948 Stich-Randall esitti Otto Lueningin "Evangelinen" nimiroolin. Arturo Toscanini kiinnitti hänet esiintymään NBC-sinfoniaorkesterin kanssa. Euroopasta kuitenkin tuli Stich-Randallin toiminnan keskus alkaen "Oberonin" esityksestä Firenzessä 1951. Tätä seurasivat esiintymiset Baselin oopperassa. Voitettuaan laulukilpailun Lausannessa sopraano teki vuonna 1952 ensimmäiset esiintymisensä Wienin valtionoopperassa ja Salzburger Festspielellä.


title: Teresa Stich-Randall

text: Vuonna 1955 Stich-Randall debytoi Chicagon lyyrisessä oopperassa "Rigoletton" Gildan roolissa, ja Metropolitan-oopperassa hän esiintyi ensi kertaa vuonna 1961 Fiordiligin roolissa "Così fan tuttessa". Vuonna 1962 Itävalta myönsi hänelle Kammersängerinin arvonimen.


title: LaMonte Ulmer

text: LaMonte Ulmer (s. 17. syyskuuta 1986 Connecticut) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan laituri. Hän edusti kaudella 2012–2013 Suomen Korisliigassa pelannutta Tampereen Pyrintöä.