title: Halkjärvi

text: Halkjärven valuma-alueen laskujoettomia harjujärviä Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -alueella ovat Karate, Salakkajärvi, Saarijärvi, Kaitalammi ja Väärijärvi. Näistä neljä ensimmäistä muodostavat laskujoettomaan Karatelampeen laskevan järviketjun. Salakkajärvestä Karatelampeen laskee puro, uoma Saarijärvestä Salakkajärveen muodostuu suppasuon läpi kaivetuista ojista, Kaitalampea ja saarijärveä yhdistää ojittamaton korpijuotti. Manninsuon mäntyrämeen ympäröimä laskujoeton Väärijärvi laskee korpijuottia myöten Ison-Herakkaan suuntaan.


title: Halkjärvi

text: Halkjärven valuma-alueeseen luettuja nykyisessä valuma-aluejaossa ovat myös laskujoettomat suppalammet Iso-Mulkkulammi ja Pikku-Mulkkulammi.


title: Jan-Axel Alanko

text: Jan-Axel Alanko (s. 18. joulukuuta 1982 Turku) on suomalainen koripalloilija.


title: Jan-Axel Alanko

text: Alanko aloitti koripallon Turun NMKY:n riveissä. Vuonna 2004 hän siirtyi Aura Basketin riveihin ja pelasi joukkueen kanssa SM-sarjassa. Joukkueen lopetettua toimintansa Alanko siirtyi takaisin kasvattajaseuraansa I-divisioonaan, jossa hän pelasi yhden kauden. Talven 2007 Alanko vietti Venezuelassa opiskelijavaihdossa ja pelasi paikallisessa yliopistosarjassa. Takaisin SM-sarjaan Alanko siirtyi kaudeksi 2007–2008, jolloin Korihait palkkasi hänet. Kausi meni hänen osaltaan kuitenkin pilalle loukkaantumisen takia ja Alanko siirtyi seuraavaksi kaudeksi Ura Basketin riveihin hakemaan uutta tulemista pääsarjaan. Kesällä 2009 Alanko teki seuran kanssa jatkosopimuksen.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta ylitti Etelämantereen vuosien 1957–1958 matkalla ja oli näin ensimmäinen mantereen ylittänyt retkikunta. Retkellä tutkittiin laajalti Etelämantereen maastoa, geologiaa ja jäätiköitä. Etelämantereella liikkumiseen ja varusteiden kuljetukseen käytettiin suksia, koirarekiä, traktoreita ja lentokoneita. Brittiläisen kansainyhteisön rahoittamasta retkestä käytetään virallisempaa nimeä "Commonwealth Trans-Antarctic Expedition" eli CTAE.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Geologi Vivian Fuchs ylitti Etelämantereen lumitraktoreilla ja oli ensimmäisenä pintaa pitkin kulkenut mantereen ylittäjä. Toisesta suunnasta McMurdon salmesta varastojentekomatkalle traktoreilla lähtenyt Edmund Hillary saapui vastoin alkuperäisiä suunnitelmia ensimmäisenä pintaa pitkin kulkeneena moottoriajoneuvon kuljettajana etelänavalle. Hillary tapasi Fuchsin etelänavan Amundsen-Scottin tutkimusasemella.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Retkikunta koki matkan aikana myös vaikeuksia. Filchnerin lauttajäällä oli hankaluuksia talvehtimisaseman perustamisessa, sillä lumimyrsky hautasi valmistumassa olevan mökin, ja miehet joutuivat asumaan pitkään traktoreissa ja teltoissa. Varsinkin Fuchsin ryhmän matka oli tuskallista moottorivikojen, railojen, epätasaisen kovan lumipinnan ja upottavan lumen takia. Ennen matkaa Filchnerin lauttajään lähiseutua kartoitettiin tiedustelulennoilla ja McMurdon salmen Scottin aseman lähistölle tehtiin monia tiedusteluretkiä koirapartioilla sekä ensimmäisen vuoden syksyllä että toisen vuoden keväällä.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Vivian Fuchsin Etelämantereen ylitysretkellä käyttämät traktorit olivat suuria ja lumiseen ympäristöön suunniteltuja vuoden 1955 vuosimallia olevia Tucker Sno-Catin Model 743 -mallia. Heillä oli myös lumikäyttöön alun perin suunniteltuja Weaseleita. Hillaryn pelkästään Etelänavalle kohdistuneessa moottoriajossa käyttämät traktorit olivat arktisiin oloihin muunnettuja Massey Ferguson TE20 -traktoreita.. Ferguson-traktoreihin oli lisätty muun muassa katoton koppi, telaketjut ja ylimääräinen välipyörä.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Matkaa valmisteltiin huolellisesti kaksi vuotta. Sitä varten perustettiin Shackletonin tutkimusasema Weddelinmerelle lähelle Vahselinlahtea. Scottin tukikohta perustettiin puolestaan Rossinmerelle McMurdon salmen rantaan. Lisäksi sisämaahan perustettiin South Ice -niminen tukikohta.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Retkeläisten käyttämä laiva "Theron"-alus jätti vuoden 1956 alussa Vahselinlahden lähelle 60 m korkealle Filchenerin lauttajäälle kahdeksan miestä ja suuren määrän tarvikkeita. Miehiä johti Kenneth Blaiklock. Miehet kuljettivat tavaroita koirareillä 3 km sisämaahan päin ja alkoivat rakentaa mökkiä. Ennen mökin rakennusta miehet toivat rakennuspaikalle vain hieman ruokaa ja polttoainetta, parafiinia. Tuuli kylmensi ilmaa, huononsi näkyvyyttä ja hautasi rakennustarvikkeita. Mökin runko saatiin valmiiksi 19. maaliskuuta. Seuraavana päivänä aurinko laski napayön kaamokseen.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Kesken mökin rakennuksen puhkesi lumimyrsky, joka hautasi mökin perustuksen ja varastolaatikot. Kaiken lisäksi myrsky rikkoi lahden jäätä ja vei jäällä olleet varastot mukanaan paljon ruokaa ja polttoainetta. Rannan varaston paikalla oli vain avovettä jäälautan lohjettua siitä. Miehet kaivoivat nyt tunneleita lumeen ja etsivät tarvikkeitaan lumen alta. Niistä tuli hyviä majapaikkoja koirille. Talvella oli -30 °C pakkasta ja hyvin tuulista. Miehet joutuivat talvehtimaan traktoreissa ja kahden hengen teltoissa. Tästä huolimatta kahdeksan miestä selvisi melko hyvin ja mökkikin valmistui marraskuun alkuun mennessä. Miehet tekivät Weasel-traktorilla ja koirareillä tiedusteluretkiä, mutta eivät saaneet Sno-Catia kaivetuksi lumen alta.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Scottin asemalla tutkijat tekivät asuin- ja tutkimustiloja itselleen ennen talven tuloa.. He tekivät myös tutkimus- ja tiedusteluretkiä Transantarktisten vuorten lähialueille. Lentokoneiden ensilaskeutumiset eivät onnisuneet, ja esimerkiksi Auster keikahti lasketuessa katolleen pyöristä, mutta se onnistuttiin vielä korjaamaan lentokelpoiseksi. Ferrarin jäätikölle tehtiin koirarekipartiolla tiedusteluretki, mutta jäätikön alasosa todettiin niin huonoksi kulkea, että reitti hylättiin.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Lentokoneella havaittiin Rossin lauttajäähän laskevan Skeltonin jäätikön olevan reunoiltaan hyvin railoinen mutta keskikohdaltaan parempi. Sen juurelle lennätettiin Brooken johtama koirapartio, joka kiipesi jäätikköä ylös napaylängölle. Jäätiköllä oli upottavaa lunta, ja se oli hyvin railoinen, vaikka näytti ilmasta paremmalta. Partio nousi napaylängölle 8. helmikuuta, ja koirapartio saapui odotettua nopeammin Skeltonin jäätikön juurelle ilmateitse perustetulle Skeltonin varastolle. Lentokoneet alkoivat seuraavaksi lennättää sinne tarvikkeita tulevaa Etelämantereen halkiajoa varten. Lentokoneista kartoitettiin samalla Transantarktisia vuoria.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Etelän kesän saavuttua joulukuussa 1956 Vivian Fuchs saapui tanskalaisella "Magga Dan" -naparetkilaivalla Vahselin lahteen ja toi mukanaan tarvikkeita ja traktoreita. Kesän aikana rektikunta teki tiedustelulentoja. Eräällä lennolla noustiin alussa pitkin Slessorin jäätikköä ja huomattiin muun muassa vaikealta ylitettävältä näytettävä Filchnerin jäätikön ja mannerjäätikön kielekkeiden rajalla oleva jäävalliksi sanottu kaksi jyrkkää rinnettä käsittävä putous.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Recoveryn jäätikön vierelle perustettiin 1956–1957 ilmateitse South Ice -niminen tarvikevarasto. Vuoristoon perustettiin toinenkin tukikohta Slessorin ja Recoveryn jäätikköjen pohjoispäiden väliin. Leiriin kuljetettiin koiravaljakko tiedusteluretkiä varten. Ilmateitse kuljetettu koirapartio etsi ja merkitsi lipuin reitin Filchnerin lauttajäältä Recoveryn jäätikölle ”jäävallin” yli.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Traktoripartio lähti 8. lokakuuta kuljettamaan tavaroita South Icen varastolle. Heti matkan alussa yhteen traktoriin tuli vika, ja välillä toisia traktoreita apuna käyttäen jouduttiin pelastamaan railojen ylle roikkumaan jääneitä traktoreita. Lentokone auttoi mahdollisimman railottoman reitin etsinnässä, mutta suurin osa railoista oli lumisiltojen peittämiä eivätkä näkyneet ilmaan. Miehet kulkivat välillä jalan ja hiihtäen etsien kohtia, joissa railojen lumisillat olivat kantavia. Yhdessä vaiheessa traktorit kytkettiin railoihin putoamisen estämiseksi erittäin lujalla teryleenivahvisteisella köydellä yhteen.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Filchnerin lauttajään keskiosissa oli railoton alue ja eteneminen nopeaa. Jäävallin juurella, jäävallilla ja Recoveryn jäätiköllä railoja oli taas enemmän.. Recoveryn jäätiköllä ryhmä kohtasi ilmateitse tuodun koirapartion. Recoveryn jäätiköllä oli monia railovyöhykkeitä, joissa eteneminen oli hidasta. Koirapartio ei ollut tiedustellut koko matkaa, joten reitti oli tiedusteltava vielä sauvojen kanssa. Whichawayn nunatakien lähellä oli taas pahoja railoja. Lopulta traktorit tulivat South Ice -varastolle. Matkanteko oli ollut odotettua hitaampaa muun muassa moottori- ja muiden vikojen sekä railojen takia ja vei 37 päivää.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Vivian Fuchs asettui Weddellinmeren rantaan Shackletonin asemalle ja Edmund Hillary Rossinmeren rantaan Scottin asemalle. Hillary lähti TE-traktoreilla ja yhdellä Weaselilla Rossinmeren tukikohdasta. Hillaryn miehet ajoivat viimeiset kilometrit Skeltonin jäätikön juurella olevalle ilmateitse perustetulle varastolle kovaa vauhtia. Huono sää viivytti Skeltonin varastolta lähtöä. Nousu Skeltonin jäätiköllä oli melko helppoa, traktorit olivat liukkaalla jäätiköllä omassa elementissään. Koiravaljakon kanssa liikkuva tiedustelupartio teki reitin etsinnässä erinomaista työtä.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Jäätikön keskivaiheilla oli kaksi porrasmaista jääputousta, joiden väliä kutsuttiin nimellä ”The Landing”. Huono sää hidasti etenemistä myös jäätikölle noustessa. Jyrkissä kohdissa lasti piti jakaa kahteen osaan; toista kuljetettiin ensin vähän matkaa ylös ja sitten palattiin hakemaan toinen puolikas. Jäätikön jälkeen alkoi névé-lumen alue, jossa lumi vielä muuttui jääksi. Traktorit saapuivat ilmeteitse perustettuun Plateau Depotiin marraskuun alussa.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Hillaryn retkikunnan eteneminen oli välillä hidasta. Eräällä kolmen mailin matkalla oli erittäin hankala railoalue, jossa miehet tiedustelivat reittiä jalan yhteen köytettynä. Monesti traktorin perässä romahti suuri lumisilta yliajon jälkeen, ja yksi Massey Ferguson meinasi pudota railoon ennen varastoa 480. Napaylängöllä ajo oli nopeampaa. Siellä Hillaryn taival oli helpompi kuin Fuchsin, ja matka edistyi nopeasti. Weasel jäi jossain vaiheessa vikojen takia pois. Hillaryn ajo sai enemmän huomiota tiedotusvälineissä kuin Fuchsin ajo, koska Hillary oli parempi viestimään ihmisten kanssa.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Hillaryn piti pysähtyä alukuperäisen suunnitelman mukaan varastolle 700. Hän kysyi kuitenkin lupaa jatkaa etelänavalle, mutta sitä ei ensin myönnetty. Luvan saatuaan Hillary, Murray Ellis, Peter Mulgrew, Jim Bates ja Derek Wright jatkoivat 24. joulukuuta kohti etelänapaa. Kuultuaan Fuchsin traktoriryhmän valtavista vaikeukista Hillary ehdotti 3. tammikuuta radioteitse, että Fuchs vois keskeyttää yliajon sinä vuonna etelänavan asemalle ja jatkaa sitä seuraavana vuonna. Hillaryn mekaanikko pelkäsi myöhäisen syksyn pakkasen aiheuttamia ja muita ongelmia. Tämä viesti nosti Fuchsin joukkueessa kovan äläkän. Fuchs vastasi, ettei ole järkeä keskeyttää Etelämantereen ylitystä, joka oli jo silloin vienyt suuret summat rahaa.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Hillaryn ryhmä saavutti etelänavan 4. tammikuuta 1958, ja he saapuivat etelänavan Amundsen-Scottin tutkimusasemalle. Uni oli jäänyt matkalla vähiin, minkä takia miehet olivat uupuneita. Hillaryllä oli polttoainetta jäljellä enää 30 km ajoa varten.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Vivian Fuchs lähti miehineen matkaan Sno-Cateilla, Weaseleilla ja Muskegilla Vahselinlahden Shackletonin asemalta 24. marraskuuta 1957. Traktorit raahasivat mukanaan varusterekiä, joita oli samassa traktorissa kaksi tai useampia. Tarvikkeita oli 12 tonnia, muun muassa polttoainetynnyreitä. Retkimuona oli pääosin pemmikaania, perinteistä naparetkimuonaa. Mukana oli Blaiklockin, Strattonin ja Stephensonin koirapartiot railoisten alueiden tiedustelemista varten. Matkalaisia huolsi pieni potkurikäyttöinen lentokone DHC-2 Beaver.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Retkikunta kohtasi monia entuudestaan tuttuja ongelmia: upottavia railoja, kovia traktoreita vaarallisesti hyppyyttäviä lumidyynejä, sastrugeita, traktorit juuttavaa upottavaa lunta ja moottorivikoja, jotka hidastivat etenemistä ajoittain huomattavasti. Recoveryn jäätikön vaarallisen railoalueen tiedustelu vei koirapartioilta viisi päivää, mutta traktorit ajoivat sen läpi 14 tunnissa. Railoisilla alueilla koirapartiot tiedustelivat jäätä, ja ne kävivät sitä läpi metri metriltä taltan vartta apuna käyttäen. Blaiklock kertoi jälkikäteen railoon putoamiskuoleman uhanneen eräillä alueilla kaksi kertaa päivässä. Yksi Sno-Cat jäi kerran railon päälle roikkumaan ja näytti jo putoavan sinne. Miehet joutuivat lapioimaan railoon lunta ja rakentamaan alumiinipalkeista tilapäisen sillan, jotta Sno-Cat saataisiin liikkeelle. Suurista vaikeuksista huolimatta Fuchs piti hyvää mielialaa yllä. Traktorit olivat saaneet kutsumanimet. Fuchs kutsui omaa Sno-Catiaan nimellä ”Rock’n Roll”.. Retkikunta teki matkan aikana myös seismisiä- ja painovoimamittauksia. Seismisiä mittauksia varten tehtiin räjäytyksiä.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Recoveryn jäätikön keskiosasta retkikunta kääntyi napaylängölle South Icen varastolle. Loppumatka etelänavalle meni suunnilleen pitkin 29 pituuspiiriä. Matkanteko oli edelleen hidasta, eräässä vaiheessa edettiin viikossa 17 kilometriä. Täällä oli valtavia, kymmenien metrien korkuisia ja noin kuuden kilometrien mittaisia lumiaaltoja, joiden toinen puoli oli suurten sastrugien peittämä. Vasta viimeisten 55 kilometrin matkalla etelänavalle alla oleva lumi ja jää olivat melko tasaisia. Amerikkalaisten koneet kiertelivät Fuchsin traktorien yllä. Fuchsin traktorit tulivat asemalle 19. tammikuuta. Amerikkalaiset kutsuivat ”Bunnyn pojiksi” kutsumansa Fuchsin ryhmän majoittumaan asemallensa, ja näiden ei tarvinnut yöpyä teltoissa. Vastoin ennakkopelkoja Fuchs oli sanojensa mukaan iloinen nähtyään Hillaryn jo tulleen etelänavalle. Paikalla oli tilannetta todistamassa myös noin 40 toimittajaa. Blaiklock ja Stephenson olivat ensimmäiset Etelänavalle saapuneet koiravaljakon ajajat sitten Roald Amundsenin.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Fuchsin retkikunta jatkoi etelänavalta McMurdon asemalle asti. Matkanteko oli nyt helpompaa, koska alusta oli tasaisempaa, heillä oli valmiit varastot ja reitti tiedusteltu etukäteen. Sastrugit ja traktoriviat olivat edelleen ongelmia, samoin reitin etsiminen lumisiltojen yli. Yksi Sno-Catin ajaja melkein kuoli häkämyrkytykseen ja hänelle lennätettiin happipullot McMurdon asemalta.. Hillary lennätettiin McMurdon asemalta varastolle 700 ja liittyi Fuchsin ryhmään. Yhdessä vaiheessa näkyvyys heikkeni, ja ajolinjan säilyttäminen vaati lippujen pystyttämistä peräperää näkömatkan päähän, niin että suora linja säilyi. Oltiin niin lähellä magneettista napaa, ettei magneettinen kompassi toiminut hyvin. Lähellä Plateau Depotia alkoivat näkyä vuoret.. Laskeutuminen pitkin Skeltonin jäätikköä oli muuten melko helppoa, vaikka reittiä jouduttiin joskus etsimään.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Retkikunta saapui McMurdon scottin asemalle lännen suunnasta 2. maaliskuuta 1958 kello 13:57. 3 473 kilometrin matka oli vienyt 99 päivää, päivän vähemmän kuin oli suunniteltu.


title: Hillaryn ja Fuchsin retkikunta

text: Samaan aikaan, kun Fuchs ylitti maitse Etelämannerta, lähti Shackletonin asemalta lentokone tarkoituksenaan laskeutua Otter-koneella South Ice -varastolle ja jatkaa matkaansa etelänavan yli Scottin asemalle. Kun matkalaiset olivat lähteneet lentoon kohti etelänapaa, kone joutui paksuun pilveen. Tästä tiivistyvä jää alkoi lisätä koneen painoa, ja näkyvyyden ollessa olematon matkalaiset kääntyivät takaisin. South Ice -varasto löytyi traktorin urien avulla, ja sinne laskeuduttaessa näkyvyys oli huono. Miehet joutuivat odottamaan sään paranemista ja polttoainelentoa ennen Etelämantereen ylilentoa. Se onnistuikin hyvin, ja käytyään etelänapa-aseman yllä kone lensi Beardmoren jäätikön yli Scottin asemalle.


title: Spartakiadit

text: Spartakiadit olivat Neuvostoliiton järjestämä urheilutapahtuma, jonka oli tarkoitus kilpailla olympialaisten kanssa. Nimi spartakiadit tulee Rooman valtakunnan orjakapinajohtaja Spartacuksesta.


title: Spartakiadit

text: Spartakiaditoiminta elpyi toisen maailmansodan jälkeen, jolloin Neuvostoliitto loi maan kansalliseksi huipputapahtumaksi spartakiaditoiminnan vuodesta 1956 lähtien. Sen jälkeen niitä järjestettiin kesäolympialaisia edeltävä vuotena kymmenen kertaa Neuvostoliiton olemassaolon ajan.


title: Spartakiadit

text: Spartakiaditoiminta käynnistyi myös 1950-luvulla Neuvostoliiton kommunistissa liittolaismaissa Itä-Saksassa ja Tšekkoslovakiassa.


title: Spartakiadit

text: Neuvostoliiton perustamisen jälkeen 1920-luvulla ei kansainvälinen työväenliike ollut vielä ottanut "porvarien" olympialaisia omakseen, eikä Neuvostoliitto ollut kansainvälisen olympialiikkeen jäsen. Siksi työläisille oli omia urheilutapahtumia, joita järjesti muun muassa Moskovassa perustettu Punainen urheiluinternationaali (PUI). Vuonna 1928 PUI järjesti ensimmäiset kansainväliset spartakiadit, kesällä Moskovassa ja talvella Oslossa. Moskovan kesäspartakiadeihin osallistui urheilijoita 650 kaikkiaan 19 maasta.


title: Spartakiadit

text: Suomalaisetkin osallistuivat vuoden 1928 Moskovan spartakiadeihin suurella joukkueella, kaikkiaan noin 80 urheilijaa. Osallistumisen organisoijana Suomessa toimi TUL:n silloinen kommunististen oppositiovoimien perustama järjestö Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea. Tunnetuimpia spartakiadeihin osallistuneita suomalaisurheilijoita olivat yleisurheilija Volmari Iso-Hollo, nyrkkeilijä Gunnar Bärlund, jalkapalloilijat Ernst Grönlund, Viljo Halme ja Frans Karjagin.


title: Spartakiadit

text: Toiset kesäspartakiadit oli tarkoitus järjestää vuonna 1931 Berliinissä ja kolmannet vuonna 1933, mutta niille ei saatu paikallisten viranomaisten lupaa.


title: Spartakiadit

text: Oslon talvispartakiadeihin osallistui viisi suomalaisurheilijaa. Suomen urheileva työväki keskittyikin spartakiadien sijasta vuosina 1925, 1931 ja 1937 järjestettyihin työläisolympialaisiin, joissa Suomi oli suorastaan ylivoimainen.


title: Spartakiadit

text: Neuvostoliitto liittyi kansainväliseen olympialiikkeeseen vuoden 1952 kisojen alla, minkä jälkeen spartakiadit jäivät Neuvostoliitossa kansallisiksi kisoiksi. Sen jälkeen spartakiadien nimellä on järjestetty Neuvostoliitossa useita suuria urheilutapahtumia aina Neuvostoliiton hajoamiseen 1980-luvun puolivälissä asti. 2000-luvulla Venäjä harkitsi perinteen elvyttämistä.


title: Spartakiadit

text:
Kun Moskovalle myönnettiin vuoden 1980 kesäolympialaisten järjestämisoikeus, vuoden 1979 7. spartakiadeista tuli luonnostaan olympialaisten esikisat. Vuonna 1979 spartakiadeihin kutsuttiin ensimmäistä kertaa vuoden 1928 jälkeen mukaan ulkomaisia urheilijoita. Myös Suomi lähetti spartakiadeihin urheilijoita 25 yhteensä 12 urheilumuotoon. Suomalaisvoittajiksi spartakiadeissa tulivat edellisten olympialaisten voittajat painija Pertti Ukkola ja soutaja Pertti Karppinen.
Itä-Saksassa spartiakaditoiminta käynnistettiin 1964, jolloin alueellisten kilpailujen pohjalta järjestettiin maata käsittävät lapsi- ja nuorisospartakiadit. Toiminta tuli olemaan pohja Itä-Saksan tehokkaalle urheilullisesti lahjakkaiden saamisessa kilpaurheilun piiriin.


title: Spartakiadit

text: Tšekkoslovakiassa oli ollut jo 1860-luvulta n.s. Sokol-liike, jonka olennaisena osana oli joukkovoimistelutapahtumat. Perinne katkesi kuitenkin toiseen maailmansotaan. Tšekkoslovakian kommunistihallinto käynnisti spartakiaditoiminnan nimissä Sokol-joukkoliikunnan kaltaisen liikuntaohjelman vuonna 1955. Siitä lähtien aina vuoteen 1990 viiden vuoden välein järjestettiin maassa spartakiaditapahtuma. Vuonna 1970 tapahtuma peruttiin sisäisen jännityksen vuoksi, ja viimeinen vuoden 1990 tapahtuma oli kommunistihallinnon kukistumisen aikaan jo supistetulla ohjelmalla aikaisempiin nähden.


title: Soichi Noguchi

text: Soichi Noguchi (, s. 15. huhtikuuta 1965 Jokohama, Japani) on Japanin avaruusjärjestö JAXAn japanilainen astronautti. Hän lensi ensi kertaa avaruudessa vuonna 2005 tehtäväspesialistina avaruussukkulalennolla STS-114.


title: Soichi Noguchi

text: Noguchi toimi partiopoikana. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.


title: Soichi Noguchi

text: Noguchi valmistui Chigasaki-Hokuryo High Schoolista Chigasakissa, Kanagawan prefektuurissa vuonna 1984, ja opiskeli Tokion yliopistossa, missä hän suoritti avaruus- ja lentotekniikan alemman korkeakoulututkinnon vuonna 1989 ja ylemmän vuonna 1991.


title: Soichi Noguchi

text: Yliopistosta valmistuttuaan Noguchi työskenteli IHI-yhtymän ilmailumoottoreiden ja avaruusoperaatioiden tutkimus- ja tuotekehitysosastolla kaupallisten moottoreiden aerodynamiikan suunnittelijana.


title: Soichi Noguchi

text: National Space Development Agency of Japan (宇宙開発事業団, NASDA, nykyinen Japanin avaruusjärjestö eli JAXA) valitsi Noguchin astronauttikandidaatiksi kesäkuussa 1996. Hän ilmoittautui astronauttikoulutukseen NASAn Johnson Space Centerissä elokuussa 1996. Kaksi vuotta kestäneen koulutuksen jälkeen hän sai tehtäväspesialistin kelpoisuuden. Vuonna 1998 hän kouluttautui Kosmonauttien koulutuskeskus Juri Gagarinissa venäläisten avaruusjärjestelmien käyttöön. Hän työskenteli Kansainvälisen avaruusaseman japanilaisen Kibō-moduulin teknisessä tuessa ja osallistui huhtikuussa 2001 tehtäväspesialistina avaruussukkulalennolle STS-114 Discovery (26.7.–9.8.2005) suorittaen muun muassa kolme avaruuskävelyä (yhteiskesto 20 tuntia 5 minuuttia).


title: Soichi Noguchi

text: Noguchi valittiin ISS:n Retkikunta 22:n ja Retkikunta 23:n miehistön jäseneksi lentoinsinööriksi. Hänet laukaistiin 20. joulukuuta 2009 Kansainväliselle avaruusasemalle lennolla Sojuz TMA-17. Hän palasi samalla lennolla Maahan 2. kesäkuuta 2010.


title: Motörhead (kappale)

text: Motorhead on brittiläisen heavy metal-yhtyeen Motörheadin toinen single. Sen on kirjoittanut yhtyeen laulaja-basisti Lemmy Kilmister 1975 hänen vielä ollessaan Hawkwindin jäsen. Se oli hänen viimeinen kirjoittamansa kappale, ennen kuin hänet erotettiin Hawkwindistä. Alkuperäinen Hawkwindin versio "Motorheadista" julkaistiin singlen "Kings of Speed" B-puolena maaliskuussa 1975.


title: Motörhead (kappale)

text: Kappale alkaa basso-introlla, johon kitara tulee mukaan. Kappale on kirjoitettu E-mollissa. Laulua kuullaan kolme säkeistöä, ja toisen ja kolmannen jälkeen tulee soolo. Hawkwindin ja Motörheadin versiot eivät rakenteellisesti eroa toisistaan,tosin alkuperäisessä Hawkwindin versiossa oli viulusoolo.


title: Motörhead (kappale)

text: Motörheadin live-albumilla No Sleep 'til Hammersmith oleva versio kappaleesta julkaistiin singlenä 1981.


title: Lapinlahden puistikko

text: Lapinlahden puistikko sijaitsee Helsingissä Lapinlahdenkadun, Eerikinkadun ja Albertinkadun väliin jäävässä kolmiossa. Sinne pystytettiin vuonna 2001 latvialaisen taiteilijan Oskars Mikansin veistos "Ihminen nousee roskalaatikosta", joka esittää Arvo Parkkilaa.


title: Žilinan yliopisto

text:
Žilinan yliopisto () on yliopisto Žilinan kaupungissa Slovakiassa. Yliopistossa opiskelee noin 11000 opiskelijaa ja sillä on yli 1500 työntekijää, joista 650 opettajia. Yliopiston rehtorina toimii Jozef Jandačka.
Žilinan yliopisto perustettiin rautatiekorkeakouluna vuonna 1953, jolloin se erotettiin Prahassa sijaitsevasta Tšekin teknillisestä yliopistossa. Lukuisten nimenmuutosten jälkeen sen nimi vaihtui Kuljetuksen ja viestinnän yliopistosta Žilinan yliopistoksi vuonna 1996.


title: Žilinan yliopisto

text:
Yliopistossa on seitsemän tiedekuntaa:
Yliopistoon kuuluu myös kahdeksan instituuttia:


title: Ken Reardon

text: Kenneth Joseph "Kenny" Reardon (1. huhtikuuta 1921 – 15. maaliskuuta 2008) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Puolustajana pelanneen Reardonin seura oli läpi hänen ammattilaisuransa Montreal Canadiens National Hockey Leaguessa.


title: Mogotšan piiri

text: Mogotšan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 25 500 neliökilometriä. Asukkaita on 24 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Mogotšan piiri

text: Mogotšan piiri sijaitsee Taka-Baikalian aluepiirin koillisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Tungirin-Oljokman piiri, idässä Amurin alueeseen, kaakossa Kiinaan, etelässä Gazimurski Zavodin ja Sretenskin piireihin sekä lännessä Tšernyševskin ja Tungokotšenin piireihin.


title: Mogotšan piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Mogotšan kaupunki. Lisäksi siihen kuuluvat Amazarin, Davendan, Kljutševskin ja Ksenjevkan kaupunkimaiset taajamat sekä Sbegan ja Semiozernyin maalaiskunnat. Asutuskeskuksia on yhteensä 36.


title: Mogotšan piiri

text: Piirin läpi kulkee Trans-Siperian rautatie. Rakenteilla on Tšitan ja Habarovskin välinen M58-valtatie. Piirikeskuksesta on matkaa aluepiirin pääkaupunkiin Tšitaan maanteitse 630 kilometriä.


title: Mogotšan piiri

text: Talous perustuu rautatieliikenteeseen, kultaesiintymien hyödyntämiseen ja metsäteollisuuteen. Lisäksi on pienimuotoista elintarviketeollisuutta. Maatalous tuottaa perunaa, vihanneksia, maitoa, lihaa ja munia. Asukkaat harjoittavat myös metsästystä ja keräilyä.


title: Mogotšan piiri

text: Mogotšassa toimii rautatie- ja kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Mogotšinski rabotši" (”Mogotšan työläinen”). Seudulla on useita arkeologisia muistomerkkejä.


title: Hitolanjoki

text: Hitolanjoki on Uskelanjoen sivujoki Kiikalassa Salossa.


title: Hitolanjoki

text: Hitolanjoki on yksi kolmesta Uskelanjoen latvahaarasta, jotka yhtyvät Kiikalan Rekijoen kylän luona Uskelanjoeksi. Kaksi muuta ovat Somerolta alkunsa saavat Rekijoki ja Terttilänjoki.


title: Hitolanjoki

text: Hitolanjoki saa alkunsa Kiikalan kirkonkylän luona sijainneesta, jo 1900-luvun alussa lasketusta mutta vasta 1960-luvulla lopullisesti kuivatusta Kurajärvestä, joka siitä lähtien on ollut pumppuamon avulla kuivana pidettyä viljelysmaata. Tästä se virtaa ensin länteen ja sitten luoteeseen Kiikalan kirkonkylä ja Rekijoen kylien alueella kunnes yhtyy Uskelanjokeen Rekijoen kylän luona.


title: Hitolanjoki

text: Lähellä Rekijoen kylää Hitolanjoen ylittää yhdystie 2403. Lähellä joen alkupäätä Kiikalan kirkonkylän luona joen ylittää Kiikalan kirkonkylästä Hitolaan ja Vanhakylään johtavai paikallistietasoinen yhdystie Kalatie.


title: Hitolanjoki

text: Hitolanjokeen yhtyy pohjoisesta Kurajärveen aiemmin laskenut Satakoskenoja joka Kurajärven kuivatuksen jälkeen on johdettu järven ohi. Satakoskenojan latvahaaroja ovat Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualueelta alkunsa saavat Kultalähteenoja ja Huhdinoja sekä pääosin Natura-alueen ulkopuolella virtaava Kertomuksenoja. Lähellä Satakoskenojan suuta siihen yhtyy vielä Lammenjärvenoja.


title: Hitolanjoki

text: Hitolanjoen valuma-alueen kaikki järvet ja runsasvetiset lähteet sijoittuvat joen valuma-alueen itäisimpään osaan, Satakoskenojan valuma-alueelle, Kolmanteen salpauselkään kuuluvan Kiikalannumen reunoille. Useat alueen järvistä ja lähteistä kuuluvat Hyyppärän harjualueen Natura 2000 -suojelualueeseen.


title: Hitolanjoki

text: Satakoskenojan latvahaaroista Kultalähteenoja saa alkunsa Natura-alueelle nimensä antaneen Hyyppärän harjun luona sijaitsevasta rauhoitetusta Kultalähteestä Kiikalassa.


title: Hitolanjoki

text: Satakoskenojan toinen latvahaara Huhdinoja alkaa Salon ja Someron, aiemmin Kiikalan ja Somerniemen, rajalla sijaitsevasta, myös Hyyppärän harjualueen Natura-alueeseen kuuluvasta rauhoitetusta Lamminlähteestä.


title: Hitolanjoki

text: Satakoskenojaan kolmas latvahaara Kertomuksenoja saa alkunsa Natura-alueen ulkopuolella Someron Kaskiston kylässä sijaitsevasta pienestä Kertomuksenjärvestä ja siihen laskee myös samassa kylässä sijaitseva Kantlampi.


title: Hitolanjoki

text: Satakoskenojaan lähellä Kurajärveä yhtyvä Lammenjärvenoja saa alkuna Hyyppärän harjualueella lähellä Kultalähdettä sijaitsevasta Lammenjärvestä, jonka rannalla on Kiikalan seurakunnan perustama leirikeskus.


title: Hitolanjoki

text: Kiikalannummen laskujoettomista harjujärvistä Hitolanjoen valuma-alueeseen luetaan lähellä Kiikalan lentokenttää sijaitseva Kalaton eli Pitkustan Kalaton.


title: Ebenezer Zane

text: Ebenezer Zane (1747–1812) oli yhdysvaltojen uudisasukas ja tienrakentaja. Ebenezer syntyi Virginiassa


title: Ebenezer Zane

text: Ebenezer Zane syntyi William Andrew Zanen kuusilapsiseen perheeseen. Ebenezer Zane meni naimisiin Elizabeth McCullochin kanssa ja he saivat 11 lasta.


title: Ebenezer Zane

text: Zanen perhe muutti Virginiassa sijaitsevaan Fort Henryyn 1769. Amerikan vallankumouksen aikana Zane puolusti veljiensä kanssa Fort Henryn linnaketta intiaanien hyökkäyksiltä. Zanen sisar Betty auttoi taistelussa hakemalla ruutia läheisestä varastosta.


title: Blazing Angels: Squadrons of WWII

text: Blazing Angels: Squadrons of WWII on Ubisoft Romanian kehittämä ja Ubisoftin vuonna 2006 julkaisema simulaatiopeli, joka sijoittuu toiseen maailmansotaan. Pelissä on pelaajan käytettävissä useita eri lentokonemalleja.


title: Kurajärvi (Kiikala)

text: Kurajärvi on kuivattu järvi Kiikalassa Salossa Varsinais-Suomessa. Järveä laskettiin kahteen otteeseen, ensin 1900-luvun alussa ja sitten 1950–1960-luvuilla, jolloin se vasta saatiin pumppuasemien avulla kokonaan viljelysmaaksi. Järven lasku-uomana oli Uskelanjoen latvahaara Hitolanjoki ja sen rannoilla sijainneita Kiikalan kyliä ovat Kiikalan Kirkonkylä, Hitola ja Vanhakylä lännessä sekä Komisuo, Saarenkylä, Pappila ja Silva idässä.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Societas pro Fauna et Flora Fennica, lyhyemmin "Fauna ja Flora -seura" tai ”"Fauna-seura"”, on syksyllä 1821 Turussa perustettu Suomen eläimistön ja kasviston tutkimusseura. Se on Suomen vanhin tieteellinen seura.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Vuoden 1821 syksyllä yliopiston luonnonhistorian ja taloustieteen professori Carl Reinhold Sahlbergin luona Turussa kokoontui yhdeksän nuorempaa yliopiston opettajaa ja opiskelijaa keskustelemaan keinoista, miten parhaiten pystyttäisiin kokoamaan Suomen eläimistön ja kasviston aineistoa tutkimuskäyttöön. Tässä yhteydessä päätettiin perustaa seura, jonka puheenjohtajaksi valittiin professori Sahlberg.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Innokkaan keräystoiminnan seurauksena pystyttiin pian luovuttamaan silloiselle yliopistolle, Turun akatemialle suurehko luonnonaineistokokoelma, jota varten saatiin myös huoneisto. Turun palo 4. syyskuuta 1827 kuitenkin tuhosi koko yliopiston ja samalla seuran vuosien aikana kootun aineiston lähes kokonaan. Tämä tapahtuma uhkasi tyrehdyttää nuoren luonnonystävien yhdistyksen toiminnan. Puheenjohtaja professori Sahlberg pystyi kuitenkin keväällä 1829 Helsingissä innostamaan seuran toiminnan uuteen alkuun. Laadittiin säännöt, joiden mukaan seuran toiminta jatkuisi seuraavasti: ”Seuran tarkoituksena on perustaa suomalainen luonnonhistoriallinen museo ja hankkia aineksia mahdollisimman täydellistä Suomen eläimistöä ja kasvistoa varten 1:ksi keräämällä ja säilyttämällä Suomen alueen luonnonesineitä, 2:ksi kokoamalla tietoa näistä ja 3:ksi muodostamalla kokoelmien aineelliseksi tueksi pysyväinen rahasto.”


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Professori Sahlberg pystyi persoonallisuudellaan tasoittamaan erimielisyydet ja hankkimaan seuralle arvovaltaa. Hänen teoksensa Suomen hyönteisistä antoi nuoremmille uutta innostusta tutkimustyöhön. Vähitellen kokoelmiin saatiin uutta aineistoa varsinkin vuodesta 1838 alkaen, kun seuran avustuksella keräilyä alettiin suorittaa eri puolilla Suomea. Seuran puheenjohtajaksi tuli vuonna 1842 eläin- ja kasvitieteen professori Johan Magnus af Tengström, koska seuran sääntöjen mukaan Sahlberg siirtyi pois tästä tehtävästä. Tengström ei kuitenkaan pystynyt puheenjohtajana samaan kuin Sahlberg ja seuran toiminta hiipui. Kuitenkin seurassa oli mukana William Nylander, jonka ansiota on, ettei seura kokonaan kuollut, vaan hän pystyi saamaan seuran työhön enemmän tieteellisyyttä ja panemaan alulle julkaisutoiminnan, josta tehtiin päätös vuonna 1846. Parin vuoden kuluttua Suomen Tiedeseuran julkaisujen yhteydessä ilmestyi ensimmäinen vihkonen sarjaa ”Notiser ur Sällskapet pro Fauna et Flora Fennica förhandlingar” (Tietoja Suomen eläimistön ja kasviston tutkimusseuran toimialoilta). Tutkimuksia tehtiin myös yli itärajan Vienaan ja Äänisen Karjalaan, sillä Nylander korosti näiden kuulumista valtiolliseen Suomeen.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Professori af Tengström luopui vuonna 1849 puheenjohtajuudesta korkean ikänsä takia. Hän oli silloin 56-vuotias. Seuran sääntöjä oli muutettu edellisenä vuonna niin, että uusi puheenjohtaja valitaan aina vuosittain vuosikokouksessa 13. toukokuuta Flooran päivänä. Alexander von Nordmann, valtiomies ja ulkomailla kuuluisaksi tullut tiedemies, eläin- ja kasvitieteen professoriksi tuolloin äskettäin valittu tuli seuraavaksi puheenjohtajaksi. Hän oli tottunut Etelä-Venäjällä virkavaltaiseen järjestykseen ja sai muutamissa riitakysymyksissä runsaasti vastustusta osakseen ja erosi siitä syystä jo samana vuonna. Tämä oli aiheuttaa seurassa täydellisen hajaannuksen ja välien katkeamisen yliopistoon. Vuonna 1850 puheenjohtajaksi tullut fysiikan professori Adolf Moberg sai puolueettomalla ja taidokkaalla toiminnallaan mielet rauhoittumaan. Moberg oli tunnettu luonnon vuosijaksottaisten ilmiöiden tutkija ja vähitellen saatiin yliopiston kanssa sopimus, jonka mukaan seura luovutti sille kokoelmansa, jotta voitaisiin perustaa erityinen suomalainen luonnonhistorian museo.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Seura alkoi vuodesta 1858 alkaen itse kustantaa julkaisusarjaansa.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Jäkälätutkijana ulkomailla tunnetuksi tullut William Nylander kutsuttiin kasvitieteen professoriksi yliopistoon, missä hän aloitti vuonna 1859 ja hänestä tuli seuran puheenjohtaja Mobergin erottua. Nylander pystyi yhdistämään yliopiston ja seuran pyrkimykset kasvitieteen alalla. Seuran toiminnassa alkoi kasvitieteen puolella tasainen nousukausi, joka jatkui senkin jälkeen, kun Nylander jätti virkansa vuonna 1863 yliopistossa ja siirtyi ulkomaille. Toisin oli eläintieteen puolella, sillä kokoelma oli hajallaan eri henkilöiden hoidossa ja erimielisyydet eivät edistäneet niiden liittämistä yhtenäiseksi kokoelmaksi ja museoksi. Nylanderin aikana kokoukset muuttuivat arvokkaammiksi, mutta seuran toiminta painottui kasvitieteen puolelle. Aikaisemmin kokouksissa oli luettu korkeintaan otteita keräilijöiden matkakertomuksista, Nylander vaikutti siihen, että myös seuran tutkimusalaan kuuluvia esitelmiä alettiin toistuvasti pitää. Retkeilytoiminta lisääntyi ja muun muassa nelihenkinen tutkimusretkikunta kävi kesällä 1861 Lapissa.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Moberg palasi puheenjohtajaksi Nylanderin erottua vuonna 1864. Hän halusi estää seuran uudelleen hajaantumisen. Vuonna 1866 puheenjohtajaksi valittiin ulkomaillakin sammaltutkijana tunnettu kasvitieteen professori Sextus Otto Lindberg, joka, vaikka olikin ruotsalainen, toi innostusta suomalaisiin luonnontieteen tutkimuksiin ja onnistui huumorintajuisena torjumaan seuran sisäisiä ristiriitoja. Nuori Johan Axel Palmén aloitti eläintieteellisten kokoelmien järjestelyt ja tutkimusretkiä alettiin tehdä joka vuosi. Samoihin aikoihin hyönteistutkijan J. A. Sahlbergin aloitettua keräilymatkansa hyönteiskokoelmat kasvoivat nopeasti. Hänen vaikutuksestaan seuran julkaisusarja "Notiser", jota oli siihen mennessä ilmestynyt 11 vihkoa, jaettiin vuodesta 1876 lähtien kahdeksi sarjaksi. Toinen ”Acta Societatis pro Fauna et Flora Fennica” (Suomen eläimistön ja kasviston tutkimusseuran julkaisu) sisälsi siitä lähtien laajat, tieteelliset julkaisut ja toinen ”Meddelanden från Societas pro Fauna et Flora Fennica” (Suomen eläimistön ja kasviston tutkimusseuran tiedonantoja) seuran pöytäkirjoja ja pieniä tiedonantoja. Tehtiin myös suurempia valtion avustamia tutkimusmatkoja kuten vuonna 1867 läntiseen Suomen Lappiin ja vuonna 1887 Kuolan niemimaalle.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Tunnettu kasvien tutkija, mielisairaalan ylilääkäri Thiodolf Saelan toimi seuran puheenjohtajana vuosina 1889–1892 professori Lindbergin kuoleman jälkeen. Häntä seurasi puheenjohtajana Johan Axel Palmén, eläintieteen professori, joka toimi seuran puheenjohtajana kuolemaansa saakka kevättalveen 1919. Hän osasi taitavasti johtaa seuraa myös valtiollisesti vaikeina aikoina. Seuraava puheenjohtaja, 1919–1920, oli alemman vesieläimistön tutkija eläintieteen professori Kaarlo Mainio Levander. Vuodesta 1920 seuraa johti kasvitieteen dosentti tohtori Alvar Palmgren. Hänen aikanaan kokoukset olivat vilkkaita, niitä pidettiin usein ja tieteellisyyttä lisättiin. Vesistöjen kasvi- ja eläinryhmiä tutkittiin paljon ja varsinkin vesissä eläviä alempia muotoja. Kokoelmat kasvoivat ja tutkimus kohdistui erityisesti maantieteellisiin seikkoihin vaikuttaneisiin tekijöihin, kasvupaikkoihin, sukulaisuussuhteisiin ja elämäntapoihin. Myös luonnonsuojeluasiat tulivat ajankohtaisiksi. Tätä asiaa edisti nimenomaan kasvillisuuden tutkija kasvitieteen professori Johan Petter Norrlin, jonka toiminta kohdistui erityisesti sukupuuttoon kuolevien lintujen ja kasvien rauhoittamiseen.


title: Societas pro Fauna et Flora Fennica

text: Kieliasioissa tapahtui seurassa tasapuolisuuden edistystä jo 1870-luvulla, jolloin seuran kokouksissa ja julkaisuissa hyväksyttiin myös suomenkieliset esitykset. Vasta vuonna 1903 päätettiin, että tutkimukset voitiin julkaista sillä kielellä, millä ne oli tehty. Vuonna 1909 sovittiin Vanamo-seuran kanssa siitä, että vuosikertomukset painettiin suomeksi käännettyinä Luonnon Ystävässä ja vuodesta 1917 nämä suomennokset olivat myös Tiedonannoissa.


title: Liu Xiaobo

text: Liu Xiaobo (, 28. joulukuuta 1955 Changchun, Jilin – 13. heinäkuuta 2017 Shenyang) oli kiinalainen toisinajattelija, ihmisoikeustaistelija ja Kiinan Pen-klubin puheenjohtaja vuodesta 2003 lähtien. Joulukuussa 2009 hänet tuomittiin yhdentoista vuoden vankeusrangaistukseen Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion vastaisesta toiminnasta.


title: Liu Xiaobo

text: Liulle myönnettiin 8. lokakuuta 2010 Nobelin rauhanpalkinto pitkästä ja väkivallattomasta taistelusta ihmisoikeuksien puolesta. Kiina oli jo etukäteen varoittanut Norjan suurkäräjien Nobel-komiteaa myöntämästä rauhanpalkintoa Liulle ja tuomitsi palkitsemisen ”rauhanpalkinnon periaatteiden vastaiseksi” sekä sanoi sen haittaavan Kiinan ja Norjan suhteita. Nobel-komitean puheenjohtaja Thorbjørn Jagland puolestaan muistutti Kiinan sitoutuneen perustuslaissaan sananvapauden kunnioittamiseen.


title: Liu Xiaobo

text: Liu Xiaobo oli saksalaisen Carl von Ossietzkyn ohella ainoa, jonka saamaa Nobelin rauhanpalkintoa kukaan ei ole ollut vastaanottamassa. Parikymmentä valtiota yhtyi Kiinan boikottiin − monet vasta painostuksen jälkeen − eikä lähettänyt edustajaansa palkinnon myöntämistilaisuuteen Osloon.


title: Liu Xiaobo

text: Liulla oli tutkinto kahdesta kiinalaisesta yliopistosta. Hän valmistui Jilinin yliopistosta vuonna 1982 ja jatkoi opiskeluaan sekä opetti myöhemmin Pekingin yliopistossa. Liu valmistui filosofian tohtoriksi vuonna 1988. Ammatiltaan hän oli kirjallisuuskriitikko ja professori. Professorina Liu osallistui Tiananmenin eli Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitukseen, jossa vaadittiin taloudellisen ja poliittisen liberalisoinnin jatkamista. Liu pidätettiin Tiananmenin protestien jälkeen noin kahdeksi vuodeksi ja jälleen vuonna 1996.


title: Liu Xiaobo

text: Liu Xiaobo oli laatimassa Peruskirja 08 -vetoomusta joulukuussa 2008. Erityisesti internetissä levinneessä peruskirjassa vaadittiin muun muassa ihmisoikeuksien kunnioittamista, totuuskomissiota menneisyyden tapahtumista, monipuoluejärjestelmää ja vapaata markkinataloutta. Peruskirja 08:n esikuvana oli Tšekkoslovakiassa 1970-luvulla ilmestynyt Peruskirja 77 -julistus. Liu pidätettiin jo 8. joulukuuta 2008, kaksi päivää ennen peruskirjan virallista julkaisemista. Peruskirja 08:n allekirjoitti alkujaan yli 300 älymystön edustajaa, sittemmin allekirjoituksia on kertynyt yli 8 000. Peruskirjan lisäksi Liu on kirjoittanut lukuisia artikkeleita, joissa vaaditaan poliittisia uudistuksia. Joulukuussa 2009 Liu tuomittiin 11 vuodeksi vankeuteen ”valtiovallan horjuttamiseen yllyttämisestä”. Liun vaimolta Liu Xialta ja diplomaateilta evättiin pääsy oikeudenkäyntiin.


title: Liu Xiaobo

text: Liun tuomiota on arvosteltu laajasti. Euroopan unionin puheenjohtajavaltiona tuolloin toiminut Ruotsi totesi, että tuomio lisää huolia ilmaisuvapauden kunnioittamisesta sekä oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin Kiinassa. Kiinalaislehdet vaikenivat Liu Xiaobon tuomiosta.


title: Liu Xiaobo

text: Kesäkuussa 2017 kerrottiin, että Liu Xiaobo oli siirretty vankilasta sairaalahoitoon pitkälle edenneen maksasyövän vuoksi. Aktivistit ja Liun tukijat ovat herättäneet epäilyjä, että Liu Xiaobo ei ehkä saanut vankilassa tarvitsemaansa hoitoa. Heinäkuun alkupuolella Liun tilan kerrottiin huonontuneen niin, että lääkärit olivat kehottaneet Liun omaisia valmistautumaan hänen kuolemaansa, ja hän kuoli 13. heinäkuuta 2017 sairaalassa Shenyangissa. Neljä päivää ennen Liun kuolemaa kahden länsimaisen lääkärin mukaan hänet olisi voitu siirtää länsimaiseen sairaalaan hoidettavaksi. Kiina kielsi siirron. Maailmalla on esitetty runsaasti vastalauseita sille, miten Kiina kohteli Liuta hänen viimeisinä päivinään.


title: Gazimurski Zavodin piiri

text: Gazimurski Zavodin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 14 400 neliökilometriä. Asukkaita on 9 600 henkeä (vuonna 2009).


title: Gazimurski Zavodin piiri

text: Gazimurski Zavodin piiri sijaitsee Taka-Baikalian aluepiirin itäosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Mogotšan piiriin, koillisessa Kiinaan, idässä Nertšinski Zavodin, kaakossa Kalgan, etelässä Aleksandrovski Zavodin sekä lännessä Šelopuginon ja Sretenskin piireihin.


title: Gazimurski Zavodin piiri

text: Piiriin kuuluu 9 maalaiskuntaa: Batakan, Burukan, Gazimurski Zavod, Kaktolga, Rudnik Solonetšnyi, Širokaja, Trubatševo, Ušmun ja Zeren. Hallinnollinen keskus on Gazimurski Zavodin kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 28.


title: Gazimurski Zavodin piiri

text: Gazimurski Zavodista on maantieyhteys Sretenskin kautta aluepiirin pääkaupunkiin Tšitaan, jonne on matkaa 600 kilometriä. Lentokenttä suljettiin vuonna 2001.


title: Gazimurski Zavodin piiri

text: Talous perustui 1990-luvulle saakka kaivosteollisuuteen. Nykyisin harjoitetaan kullanhuuhdontaa ja metsänhankintaa. Maatalous tuottaa viljaa, perunaa, vihanneksia, maitoa, lihaa ja munia. Asukkaat harjoittavat myös metsästystä, kalastusta ja keräilyä.


title: Gazimurski Zavodin piiri

text: Gazimurski zavodissa toimii kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Vperjod" (”Eteenpäin”). Jamkunissa on kylpylä.


title: Parrasvalot (kappale)

text: Parrasvalot on tammikuussa 2010 ilmestynyt Yön single, joka on julkaistu "Loisto"-albumilta. Se sisältää kappaleen single- ja albumiversiot sekä siitä kuvatun musiikkivideon QuickTime-version. Lyhyempi singleversio on tehty radiosoittoa varten.


title: Parrasvalot (kappale)

text: Kappale oli alun perin suunniteltu toteutettavaksi ilman kuoro-osuuksia, mutta Jussi Hakulinen päätti lopulta säveltää ne laulun pituuden lisäämiseksi. Levyllä laulava kuoro on koottu Itä-Porin yhtenäiskoulun musiikkiluokalta, jota Hakulinen tuolloin opetti. Lisäksi mukana on muun muassa Tampere Filharmonian jousiryhmä, jolle kappaleen jousisovituksen teki Anssi Tikanmäki. Tommi Lepolan ohjaama musiikkivideo kuvattiin Keski-Porin kirkossa. Koululaiskuoron sijasta sillä esiintyy porilainen nuorisokuoro Katajanmarjat.


title: Nong Tum

text: Nong Tum, oikealta nimeltään Parinya Charoenphol (; s. 1981), on menestynyt thaimaalainen muay thai -urheilija, joka kuuluu sukupuoli-identiteetiltään transsukupuolisiin, katoihin.


title: Nong Tum

text: Nong Tumin elämästä on tehty elokuva "Beautiful Boxer" (2003), jonka ohjasi Ekachai Uekrongtham.


title: Nijmegenin Radboud-yliopisto

text: Nijmegenin Radboud-yliopisto () on Nijmegenissä, Alankomaissa sijaitseva yliopisto.


title: Nijmegenin Radboud-yliopisto

text: Yliopisto perustettiin vuonna 1923 nimellä "Katholieke Universiteit Nijmegen" (). Aluksi siellä oli 27 professoria ja 189 opiskelijaa. Oppilaitos sai alkunsa, kun Alankomaiden katolinen yhteisö halusi perustaa oman yliopistonsa. Alankomaiden katolilaiset olivat tuolloin vähävaraisia eikä heillä ollut juuri lainkaan edustusta hallinnossa. Yliopiston saamisesta kilpailivat Nijmegenin kanssa tiukasti 's-Hertogenbosch, Tilburg, Haag ja Maastricht. Toinen maailmansota kohteli yliopistoa ankarasti: Monia merkittäviä edustajia menetettiin. Näihin kuuluivat professorit Robert Regout and Titus Brandsma, jotka vietiin Dachaun keskitysleirille. Vuonna 1943 rehtori Hermesdorf kieltäytyi yhteistyöstä saksalaisten kanssa. 22. helmikuuta 1944 yliopisto menetti useita rakennuksiaan pommituksessa. Opetus aloitettiin uudelleen maaliskuussa 1945. Vuonna 1960 opiskelijoita oli 3000, mutta vuonna 1980 jo 15 000.


title: Nijmegenin Radboud-yliopisto

text:
1980-luvulta alkaen yliopisto on jatkuvasti pyrkinyt uudistumaan. Yksi maailman voimakkaimmista magneeteista asennettiin sen tiloihin. Vuonna 2004 yliopisto muutti virallisesti nimekseen "Radboud Universiteit Nijmegen" vuoden 900 tienoilla eläneen katolisen piispan Saint Radboud’n kunniaksi.
Vuonna 2010 Nobelin palkinnon grafeenista saaneet Andre Geim ja Konstantin Novoselov tekivät tutkimuksensa Nijmegenin magneettilaboratoriossa.


title: Nijmegenin Radboud-yliopisto

text: Yliopiston lääketieteellinen tiedekunta on yhteydessä St Radboud’n yliopistolliseen lääketieteelliseen keskukseen. Tämä on suuri opetussairaala, joka sijaitsee Heyendaalin kampuksella yliopiston muiden rakennusten joukossa. Suunnitteilla on uusia asuinrakennuksia, urheilukeskus ja useita tieteelliseen käyttöön tarkoitettuja rakennuksia. Kampus sijaitsee aivan Heyendaalin rautatieaseman vieressä. Yliopistolta on tiheään liikennöitävä bussiyhteys kaupungin keskustan keskusasemalle.


title: Nijmegenin Radboud-yliopisto

text: Yliopistolla on mahdollista suorittaa useita erilaisia bachelor- ja master-tasoisia tutkintoja. Se myös ylläpitää tutkimuslaitoksia, joihin kuuluvat NanoLab Nijmegen, Dondersin tajunnantutkimuskeskus ja Dondersin tajunnan aivokuvannuskeskus. Yliopistosta ovat Alankomaiden tiedeneuvoston myöntämän Spinozan palkinnon voittaneet Anne Cutler (1999), Henk Barendregt] (2002), Peter Hagoort (2005) ja Theo Rasing (2008). Englantilaisen Times Higher Education -lehden vuosina 2004–2009 vuosittain julkaisemalla Times Higher Education – QS World University Rankings -listalla Nijmegenin Radboud-yliopisto arvioitiin vuonna 2009 maailman 220. parhaaksi yliopistoksi.


title: Emmanuelle / Sydän syrjällään

text: Emmanuelle / Sydän syrjällään (AUTOM 25) on Pate Mustajärven RAY:n raha-automaatteja varten julkaistu single vuodelta 1995.


title: Emmanuelle / Sydän syrjällään

text: "Emmanuelle" on samannimisestä eroottisesta elokuvasta tunnettu kappale, jonka Tarleena Sammalkorven alun perin Jukka Koivistolle kirjoittaman käännöksen myös Mustajärvi levytti. Omien sanojensa mukaan Mustajärvi "istui studiossa baarijakkaralla konjakkilasi kädessä ja 'puhui' laulun".


title: Emmanuelle / Sydän syrjällään

text: Gene Pitneyn "Something's Gotten Hold of My Heart" -klassikon käänsi Juice Leskinen "Sydän syrjällään" -nimiseksi. Mustajärvi levytti kappaleen duettona Sakari Kuosmasen kanssa. Alun perin duetto-kumppaneiksi olivat ehdolla myös Martti Syrjä sekä Puntti Valtonen. Syrjä ei halunnut mukaan esitykseen sen homoeroottisen virityksen vuoksi. Valtosen kanssa kappale ehdittiin jo laulaa studiossa valmiiksi, mutta esitys hylättiin, koska Valtosen ja Mustajärven äänet kuulostivat liian samankaltaisilta.


title: Emmanuelle / Sydän syrjällään

text: Singlen kappaleet olivat mukana myös samana vuonna julkaistulla "Ikurin turbiini" -albumilla.The Band:


title: Emmanuelle / Sydän syrjällään

text: Vierailija:


title: Penžinan piiri

text: Penžinan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Kamtšatkan aluepiirin Korjakian piirikunnassa Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 116 086 neliökilometriä. Asukkaita on 2 500 henkeä (vuonna 2009).


title: Penžinan piiri

text: Penžinan piiri sijaitsee Ohotanmeren pohjukassa Penžinanlahden ympärillä. Pohjoisessa se rajoittuu Tšukotkan autonomiseen piirikuntaan, idässä Kamtšatkan aluepiirin Oljutorin ja etelässä Karagan piiriin.


title: Penžinan piiri

text: Piiriin kuuluu viisi maalaiskuntaa (kylää): Ajanka, Kamenskoje, Manily, Slautnoje ja Talovka. Hallinnollinen keskus on Penžinajoen alajuoksulla sijaitseva Kamenskojen kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä seitsemän.


title: Penžinan piiri

text: Pohjoiset alkuperäiskansat muodostavat kaksi kolmasosaa piirin väestöstä. Vuonna 2007 korjakkeja oli noin 1 300, evenejä 350 ja tšuktšeja 140 henkeä. Perinteisiä elinkeinoja ovat poronhoito, metsästys, kalastus ja keräilytalous.


title: Penžinan piiri

text: Kamenskojessa toimii kotiseutumuseo. Paikallislehtenä ilmestyy "Poljarnaja zvezda" (”Pohjantähti”). Seudulla sijaitsee Belajajoen luonnonsuojelualue.


title: Matti Korhonen (pesäpalloilija)

text: Matti Korhonen (s. 6. kesäkuuta 1990) on oululainen toisen polven pesäpalloilija.


title: Matti Korhonen (pesäpalloilija)

text:
Korhonen teki ensiesiintymisensä Oulun Lipon edustusjoukkueessa 16-vuotiaana 2007, jolloin hän löi 2+21 juoksua. Seuraavan kauden hän pelasi pääasiassa Lipon farmiseura Muhoksen Pallo-Salamissa. Vuonna 2009 hän toimi Lipon jokerilyöjänä, ja sijoittui runkosarjan lyöjätilastossa kuudenneksi lyötyään yhden kunnarin ja 35 tavallista juoksua.
Vuodelle 2013 Korhonen siirtyi Pattijoen Urheilijoiden riveihin.
Matti Korhosen isä Jarmo Korhonen pelasi Lipossa 16 kautta 1980–1990-luvuilla. Hän voitti suomenmestaruuden ja sijoittui usealla kaudella lyöjätilaston kärkisijoille. Matin pikkuveli Antti Korhonen pelaa myös Pattijoen Urheilijoissa. Kaudeksi 2011 Matti siirtyi Kankaanpään Mailaan.


title: Merirosvodemokratiat

text: Merirosvodemokratiat olivat alun perin 1600- ja 1700-luvuilla merirosvojen hallitsemia siirtomaita Amerikoissa. Merirosvot hallitsivat vuosikymmeniä ennen Yhdysvaltain itsenäistymistä demokraattisin keinoin monia siirtokuntia Amerikassa. Heitä pidetään demokratian edelläkävijöinä 1700-luvun amerikkalaisissa siirtomaissa. Joissakin merirosvodemokratioissa oli tuolloin jo toimivat perustuslait, vaalit ja terveydenhoitojärjestelmät. Merirosvoja näissä siirtokunnissa oli 1600-1700-luvuilla jopa yli 10 000.


title: Merirosvodemokratiat

text: Ainakin kolmessa tutkitussa merirosvodemokratiassa oli kirjoitetetut säännöt ja periaatteet, jotka olivat syntyneet vuosikymmeniä ennen Ranskan suuren vallankumouksen pohjalta rakennettua Yhdysvaltain perustuslakia. Merirosvodemokratiat perustuivat kansanvaltaan päätöksenteossa. Ryöstösaaliitkin jaettiin ”oikeudenmukaisesti” ja samalla syntyi jopa ensimmäinen sosiaalivakuutusjärjestelmä. Walesilaissyntyisen merirosvokapteeni Bartholomew Robertsin, ”Mustan Bartin”, hallinnon alla oli selkeitä tupakointi-, juomis- ja uhkapelisääntöjä sekä väkivallan ja varkauksien kieltoja, jotka vakauttivat yhteiskuntajärjestystä. Näitä sääntöjä myös valvottiin ja rikkomuksista rangaistiin. Rangaistukset olivat ankaria, kuten ruoskinta ja kölin ali vetäminen tai asumattomalle saarelle hylkääminen.


title: Merirosvodemokratiat

text: Nykyään Afrikan sarven alueen merirosvot ovat luoneet hallintojärjestelmiä, jotka muistuttavat 1700-luvun merirosvodemokratioita.


title: Merirosvodemokratiat

text: Merirosvodemokratioissa johtajat syntyivät laivamiehistön kapinoissa ja olivat miehistönsä valitsemat. Merirosvot ottivat säännöt käyttöön siksi, että niiden avulla oli mahdollista saavuttaa taloudellista hyötyä samaan malliin, kuin Adam Smithin Kansojen varallisuus -teoksessa kuvataan. Merirosvojen joukossa vallitsi tasa-arvo. Jopa kolmasosa miehistä saattoi olla kapinoissa vapautuneita orjia. Myös merirosvokapteenit saattoivat olla mustia kuten De Graf. Hänen alkuperänsä haluttiin salata, jottei se rohkaisisi mustia orjia kapinaan.


title: Merirosvodemokratiat

text: Merirosvodemokratioissa syntyi eräänlainen sosiaalivakuutus. Kullekin ruumiinosalle määriteltiin tietty arvo jonka mukaan määräytyivät korvaukset. Myös invalidit ja taistelukyvyttömät vanhukset saivat osansa voitosta.


title: Merirosvodemokratiat

text: Professori Peter T. Leesonin mukaan Somalian anarkia on synnyttänyt tämän päivän merirosvodemokratiat Afrikan sarven rannikolle. Merirosvoja ei valita tehtävään klaanin, vaan taidon perusteella. Usein merirosvot osallistuvat kaappausveneen varustamiseen yhdessä. Saalis jaetaan tehtävän vaarallisuuden mukaan. Jos merirosvo kuolee, hänen perheensä saa 15 000 dollaria. Näillä aikamme merirosvoilla on myös kirjalliset säännöt ja ohjeet, joissa mm. määrätään, miten vallattujen alusten miehistön jäseniä pitää kohdella.


title: Bonaldo Giaiotti

text: Bonaldo Giaiotti (25. joulukuuta 1932 Ziracco, Udine – 11. kesäkuuta 2018) oli italialainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso.


title: Bonaldo Giaiotti

text: Giaiotti debytoi Milanon Teatro Nuovossa vuonna 1957, ja Amerikan-debyyttinsä hän teki vuonna 1959 Cincinnatissa. Metropolitan-oopperassa hän esiintyi ensi kertaa 24. lokakuuta 1960, ja siellä hän viettikin neljännesvuosisadan.


title: Aasiaat

text: Aasiaat (, vanhalla oikeinkirjoituksella: "Ausiait") on Grönlannin neljänneksi suurin kaupunki. Sen väkiluku on 3 113. Se sijaitsee Qaasuitsupin kunnassa pienellä saarialueella Diskonlahden eteläpäässä. Aasiaatin sijainti on .


title: Aasiaat

text: Aasiaatia kutsutaan joskus ”Valaiden kaupungiksi”, sillä alueella esiintyy paljon merinisäkkäitä kuten valaita ja hylkeitä.


title: Aasiaat

text: Grönlannin kielellä "Aasiaat" tarkoittaa ”hämähäkkejä”. Historiallisten faktojen puutteessa ei tiedetä, miksi kaupunkia kutsutaan tällä nimellä. Yleisin oletus on että kun kaupunki, tuolloin vain pieni kylä, perustettiin, se oli hämähäkkien kansoittama. Kuten muuallakin Grönlannissa, hämähäkit ovat varsin harvinainen näky nykyään.


title: Aasiaat

text: Arkeologiset tutkimukset alueella ovat osoittaneet, että Aasiaatin alueella oli asutusta jo viidennellä vuosituhannella eaa.. Ensimmäiset uudisasukkaat, jotka todennäköisesti olivat metsästäjä-kalastajia, saapuivat alueelle noin vuonna 1200. Nämä pyytivät grönlanninhyljettä ja villakuoretta ("amassaat") kaakkoislahden lähistöllä keväisin. Kesällä he muuttivat Nordre Strømfjordin alueelle metsästämään peuroja ja pyytämään ruijanpallasta. Syksyisin Diskonlahden asukkaat palasivat taas kotiin pyytämään hylkeitä. Talvisin lahti jäätyi umpeen ja asukkaat pyytivät sarvi- ja maitovalaita. Nämä varhaiset asukkaat rakensivat kajakkinsa ja umiakkinsa itse ja kulkivat meren jäädyttyä koiravaljakoilla.


title: Aasiaat

text: Niels Egede, norjalaisen lähetyssaarnaajan Hans Egeden poika, perusti vuonna 1759 siirtokunnan, josta myöhemmin muotoutui Aasiaat. Siirtokunta nimettiin "Egedesmindeksi" hänen mukaansa, ja se sijaitsi Nordre Strømfjordin pohjoispuolella noin 125 kilometriä Aasiaatin nykysijainnista etelään. Kaupunki siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1763. Useimmat kyläläisistä olivat valaanpyytäjiä, ja heidän mukanaan tuomansa isorokko oli vahingollinen alkuperäisasukkaille, erityisesti 1770-luvulla. 1800-luvun loppuun mennessä väestö oli kuitenkin asettunut ja väkiluku alkoi kasvaa hiljalleen. Se kasvoi vuosien 1805 ja 1901 välillä 390:stä 1 269:ään.


title: Aasiaat

text: Aasiaat kasvoi voimakkaasti 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla.


title: Aasiaat

text: 3. toukokuuta 1940 Godhavnissa allekirjoitettiin sopimus, joka antoi Yhdysvalloille luvan lentää huoltokoneitaan Britteinsaarille Grönlannin, Islannin ja Skotlannin ilmatilan kautta. Toinen maailmansota aiheutti sen, ettei Natsi-Saksan alainen Tanska pystynyt vapaasti toimittamaan tavaraa Grönlantiin, joten Yhdysvallat ja Kanada alkoivat huoltotoimenpiteet. Toimitukset varastoitiin Aasiaatin lähelle ja kuljetettiin sitten muihin alueen kyliin, kuten Uummannaqiin ja Sisimiutiin.


title: Aasiaat

text: Aasiaat on kasvanut voimakkaasti sodan jälkeen. Amerikkalaiset rakensivat sääaseman vuonna 1942. Turskasta oli tullut tärkeä talouskala 1930-luvulta lähtien, ja turskaa alettiin pyytämään ja suolaamaan ja pakkaamaan sitä uudessa tehtaassa. Muitakin yrityksiä perustettiin tukemaan alueen resursseja ja ilmastoa. Nousu saavutti huippunsa 1950-luvulla, jolloin kaupunkiin perustettiin sähkövoimala ja puhelinkeskus.


title: Aasiaat

text: Vuonna 1998 Aasiaatiin avattiin uusi kiitotie parantamaan lentoyhteyksiä. Aikaisemmin kaupunkia oli palvellut vain helikopterin laskeutumispaikka. Nykyään Aasiaatissa ja läheisessä kylässä Kangaatsiaqissa asuu yhteensä melkein 4 800 ihmistä.


title: Aasiaat

text: Suurin saari Aasiaatin saaristossa on "Saqqarliup Nunaa", joka on asumaton, mutta sillä on rakennuksia turistien majoitusta varten. Saaren länsipäädyssä sijaitsee "Manermiut"in hylätty kylä.


title: Aasiaat

text: Saariston kokonaisväestö on jakaantunut kolmeen asutuskeskukseen: (tiedot 1. tammikuuta 2005)


title: Aasiaat

text: Alueella sijaitsee myös toinen hylätty kylä, "Vester Ejland", joka sijaitsee samannimisellä, saariston läntisimmällä saarella 29 kilometriä Aasiaatista länsilounaaseen.


title: Aasiaat

text: Arctic Umiaq Line pysähtyy Aasiaatissa. Aasiaatin lentokentältä (IATA: JEG) lennetään myös suoria lentoja Ilulissatiin ja muihin Diskonlahden alueen asutuskeskuksiin, kuten myös Air Greenlandin lentoja Kangerlussuaqiin.


title: Aasiaat

text: Alueen pääelinkeinoja ovat katkaravun ja taskuravun pyynti, laivanrakennus ja turismi.


title: Aasiaat

text: Aasiaatissa on neljä koulua: peruskoulu (Gammeqarfik), ammattioppilaitos (GU Aasiaat), kehitysvammaisten koulu (Ado Lyngep Atuarfia) ja musiikkikoulu (Aasiaat Music-school).


title: Aasiaat

text: Saaristoalueella tarjotaan monia matkailupalveluita, kuten kajakkimelontaa, maastohiihtoa, koiravaljakkoajeluita ja valassafareita.


title: P. V. Narasimha Rao

text: Pamulaparthi Venkata Narasimha Rao (; 28. kesäkuuta 1921 – 23. joulukuuta 2004) yleisesti P. V. Narasimha Rao, oli kymmenes Intian pääministeri.


title: P. V. Narasimha Rao

text: Raon kaudella Intian taloudessa käynnistettiin suuria uudistuksia, jotka ovat tehneet Intiasta yhden nopeimmin kasvavista talouksista maailmassa. Valtionyhtiöitä yksityistettiin ja talous avattiin vapaakaupalle, joka pelasti konkurssin partaalla olleen valtion romahtamiselta. Raoa on kutsuttu myös talousuudistusten isäksi.


title: P. V. Narasimha Rao

text: Raoa syytettiin kahteen otteeseen korruptiosta, mutta kummallakin kerralla hänet vapautettiin syytteistä.


title: P. V. Narasimha Rao

text: Rao kuoli sydäninfarktiin New Delhissä 2004. Hänet polttohaudattiin Hyderabadissa.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: The United States Colonial Marine Corps (), lyhyemmin ”USCMC” on "Aliens – paluussa" ja "Aliens versus Predator" -peleissä esiintyvä kuvitteellinen yhdysvaltalainen asevoimien haara, joka on ohjaaja James Cameronin ja elokuvayhtiö Twentieth Century Foxin luoma. Colonial Marines on joukko kovia merijalkaväen ammattisotilaita, jotka suojelevat ihmisten siirtokuntia (ja ilmeisesti Weyland-Yutani-yhtiön etuja) ja sarjan elokuvissa taistelee vihamielisiä Alien- ja Predator-rotuja vastaan.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: Vuonna 2178 (vuosi ennen "Aliens – paluun" tapahtumia) siirtokuntien suojelemiseksi perustettiin yhteinen avaruuden ja planeettojen merijalkaväki, joka turvaisi siirtokuntien turvallisuuden ja taistelisi kaikkia vihamielisia muukalaisia, kuten Alieneita ja Predatoreja vastaan. Weyland-Yutani osallistui armeijan aseistuksen parantamiseen ja rahoittamiseen.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: Nostromo-rahtialuksen miehistö kohtasi ensi kerran Alien- eli Xenomorph-rodun vuonna 2122 LV-426-planeetalla. 57 vuotta myöhemmin Weyland-Yutani rakennuttaa kyseiselle planeetalle siirtokuntaa, kertomatta mahdollisesta Xenomorph-rodusta, vaikka sai Ellen Ripleyltä raportin sen olemassaolosta. Pian menetettyään yhteyden LV-426:n siirtokuntaan, yhtiö lähettää merijalkaväen yksikön tutkimaan siirtokunnan outoa hiljentymistä. Elokuvassa aluksen miehistö koostui noin joukkueesta jalkaväkeä. Yhtiön sääntöjen mukaan jokaisella aluksella tulee olla myös yksi androidi, elokuvassa Bishop. Jalkaväen päästyä siirtokunnan asemalle, he havaitsevat sen olevan tyhjä ja kaikkialla olevan taistelun ja paon jälkiä. Autiot käytävät, syöpyneet lattiat ja alkeelliset barrikadit kertovat asukkaiden viimeisestä puolustuksesta. Jalkaväki käyttää liikkeentunnistinta löytäkseen eloonjääneitä. Pian tunnistin havaitsee liikehdintää lähellä sairastupaa ja sotilaat lähtevät tutkimaan sitä. Alienit onnistuvat tuhoamaan yksikön lähes viimeiseen mieheen, ainoastaan Ripley, alikersantti Hicks, Bishop ja siirtokunnan ainoa eloonjäänyt Rebecca ”Newt” Jorden pääsevät pakoon, ja siirtokunta tuhoutuu fuusioydinräjähdyksessä reaktorin vahingoituttua taistelussa.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: Colonial Marines saa "Aliens versus Predator" -pelissä uuden vihollisen; kalloja palkinnokseen vievän, brutaalisen metsästäjän, Predatorin.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: "Aliens versus Predator 2" -pelissä siirtokuntien jalkaväki menettää yhteyden LV-1201-planeetalle ja lähettää merijalkaväen "USS VERLOC" -avaruusaluksen tutkimaan hiljentymistä. Merijalkaväki saa vastaansa Alienin ja Predatorin lisäksi myös Weyland-Yutanin palkkaamat palkkasoturit, joiden tehtävänä on eliminoida jalkaväen sotilaat, jottei yhtiön toimet paljastuisi.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: "Aliens vs. Predator" -pelissä merijalkaväki on kutsuttu suojelemaan siviileitä, kun Weyland-Yutani on löytänyt Predatorien muinaisen pyramidin ja siellä elävän Alien-kuningattaren. Monet jalkaväen sotilaista eivät tiedä yhtiön aikeista tai siitä, mitä he tutkivat viidakossa. Pian Alienit karkaavat karanteenista ja leviävät, jolloin merijalkaväki joutuu vastakkain niiden kanssa. Yhtiö esti merijalkaväen avunpyynnöt planeetalta, varmistaakseen ettei yhtiön laittomat kokeet tulisi julki. Yhtiön oma henkilökunta onnistui kuitenkin kutsumaan apua planeetalta ja saamaan merijalkaväen "USS MARLOW" -avaruusaluksen paikalle. Alus joutuu yllättäen paikalle ilmestyvien Predatorien hyökkäyksen kohteeksi ja menettää suurimman osan aluksen jalkaväestä. Päästyään laitokselle, selviytyneet joukot joutuvat lähikosketukseen Alienien kanssa, ja monet sotilaista saavat surmansa taistelussa. Selviytyneiden tultua liian lähelle yhtiön tutkimuuksia, Karl Bishop Weyland antaa hyökkäyskäskyn yhtiön taisteluandroideille varmistakseen, ettei kukaan häiritse häntä ja paljasta yhtiön laittomia kokeita. Vain muutaman merijalkaväen sotilasta onnistuu paeta planeetalta.


title: Colonial Marines (Aliens)

text:
200 vuotta myöhempään aikaan perustuvassa "Alien – ylösnousemuksessa" esiintyy The United Systems Military -organisaatio, joka saattaa olla yhteydessä siirtokuntien armeijaan.
Merijalkaväellä on runsaasti tulivoimaisia aseita ja varusteita, kuten haulikoita, liekinheittimiä, kone- ja tarkkuuskivääreitä, raketin- ja kranaatinheittimiä sekä erilaisia suojuksia. Aseet ovat pääosin Weyland-Yutanin valmistamia ja rahoittamia. Merijalkaväen kovat sotilaat tapaavat koristella panssariliivejään ja kypäriään tarroilla tai kirjoitaa niihin iskulauseita, tuodakseen itsevarmuutta ja kunnioitusta jalkaväen keskuudessa. Jotkut myös nimeävät heidän aseensa; esimerkiksi sotilas Vasquez antoi hänen M56-Smartguninsa nimeksi ”Adios”.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: Jalkaväen varusteista löytyy yökiikarit, olkapäälamppu, hakkerointilaite, valopatruunoita, hitsauslaite ja liikkeentunnistin. Noin 30 metrin päähän näyttävä, piippaava liikkeentunnistava laite on jalkaväen ikoni. Valitettavasti tunnistin ei havaitse liikkumatonta kohdetta. Varusteista löytyy myös parantava ”Stims”-morfiiniannokset.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: Pulssikivääri on jalkaväen yleisin ase siirtokuntien armeijassa. 10-millinen, panssarinläpäiseviä ammuksia ampuvaan rynnäkkökivääriin mahtuu kokoisuudessa 99 ammusta kerralla. Pulssikiväärissä on lisävarusteena kranaatinheitin. Smartgun on armeijan yleisin raskas ase. Aseen tietokone auttaa suuntaamaan aseen oikeaan kohteseen ja pitämään tähtäyksen kohteessa. Skanneri näyttää ampujalle kaikki epämääräiset kohteet, jotka Smartgun luokittelee tuhottavaksi. Edes näkymätön Predator ei voi piiloutua Smartgunilta. Ase on kuitenkin pitkälle ammuttuna epätarkka ja se painaa paljon, joten sen kanssa liikkuminen on hidasta. Liekinheitin on hyödyllinen ahtaissa käytävissä, tehdessään tulimuurin vihollisen eteen. Aseen vaikutukset vihollisessa tapahtuvat kuitenkin varsin hitaasti. Liekinheitin tehoaa parhaiten facehuggereihin ja muniin. Haulikko on merijalkaväen hyödyllinen lähikontaktin ase, josta lähelle ammuttuna löytyy suuri tuhovoima.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: Merijalkaväellä on myös käytössä isompia ajoneuvoja ja teknisiä laiteita: panssaroitu ja itsenäisesti tähtäytyvällä hiukkassädefalangilla varustettu M577 APC -kuljetusajoneuvo, ohjuslavetilla varustettu UD4L Cheyenne -kuljetusalus sekä automaattiset UA-571C-konekiväärirobotit. Jalkaväellä on käytössä myös taktisia älyohjuksia ja ydinaseita avaruusaluksella.


title: Colonial Marines (Aliens)

text: Merijalkaväen avaruusaluksia on eriluokkaisia. Tunnettu" Sulaco" on Conestoga-luokan 78 000 -tonninen kevyt risteilijä. Alukseen mahtuu kaksi kuljetusalusta ja APC. Se on kaikkiaan 20 000 tonnin lastille ja 90 hengen miehistölle suunniteltu alus. Pitkien avaruusmatkojen aikana miehistö laitetaan hyperuneen erityisiin kapseleihin. Jos aluksella sattuu onnettomuus miehistön nukkuessa, aluksen tietokonella on valta evakuoida alus, jos miehistö on vaarassa. Aseistukseen kuuluu kahdeksan pitkän matkan ASAT-ohjusta.


title: Nertšinski Zavodin piiri

text: Nertšinski Zavodin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 9 700 neliökilometriä. Asukkaita on 11 800 henkeä (vuonna 2009).


title: Nertšinski Zavodin piiri

text: Nertšinski Zavodin piiri sijaitsee Taka-Baikalian aluepiirin kaakkoisosassa. Pohjoisessa ja idässä Argun-joki erottaa sen Kiinasta. Etelässä se rajoittuu Taka-Baikalian Kalgan ja lännessä Gazimurski Zavodin piireihin.


title: Nertšinski Zavodin piiri

text: Piiriin kuuluu 15 maalaiskuntaa: Argunsk, Bolšoi Zerentui, Buldurui, Georgijevka, Gorbunovka, Gornyi Zerentui, Išaga, Ivanovka, Javlenka, Mihailovka, Nertšinski Zavod, Olotši, Širokaja, Tšašino-Ildikan ja Urovskije Kljutši. Hallinnollinen keskus on Nertšinski Zavodin kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 24.


title: Nertšinski Zavodin piiri

text: Nertšinski Zavodista on maantieyhteys aluepiirin pääkaupunkiin Tšitaan, jonne on matkaa 658 kilometriä. Lentokenttä suljettiin 1990-luvulla.


title: Nertšinski Zavodin piiri

text: Seudun kehitykseen ovat vaikuttaneet 1700-luvulla syntynyt Nertšinskin pakkotyövankila, sen yhteydessa harjoitettu kaivostoiminta sekä vuonna 1851 perustetut Itä-Siperian kasakkajoukot. Kaivostoiminta loppui 1990-luvulla, mutta sen uudelleen aloittamista valmistellaan. Piirissä harjoitetaan metsänhankintaa ja maataloustuotteiden jalostusta. Maatalous on erikoistunut lampaanhoitoon, lihan ja maidon tuotantoon sekä viljanviljelyyn.


title: Nertšinski Zavodin piiri

text: Nähtävyyksiä ovat mm. Gornyi Zerentuin pakkotyövankila ja Donon petroglyfit. Paikallislehtenä ilmestyy "Sovetskoje Priargunje".


title: NrI

text: NrI, jonka nykyinen HKL:n käyttämä tunnus on NRV I, on Helsingin raitioliikenteessä HKL:n käytössä oleva raitiovaunumalli. Vaunuja valmisti Valmet 40 kappaletta vuosina 1973–1975, ja niillä on HKL:n numerot 31–70. Vaunut ovat 6-akselisia ja tyristorisäätöisiä, ja ne on varustettu kahdella 130 kilowatin Strömberg GHCU/H6232 -moottorilla. Vaunut nykyaikaistettiin vuosina 1993–2003, ja vuodesta 2005 alkaen niille on tehty laajamittaista peruskorjausta. Vuosina 2012–2013 kymmenen vaunua varustettiin matalalattiaisella väliosalla.


title: NrI

text: Matalalattiaisella väliosalla pidennetyt kymmenen vaunua ovat täysimääräisinä matkustajaliikenteessä. Pidentämättömien kokonaan korkealattiaisten NrI-vaunujen suunnitelmallinen käyttö matkustajaliikenteessä loppui 30.10.2017, vaikka kolmea vaunua on käytetty sen jälkeen koulutuskäytössä. HKL tilasi vuonna 2010 uusia Artic-vaunuja, joiden valmistuessa NrI-sarjan vaunuja alettiin hiljalleen poistaa käytöstä. Matalalattiaisella väliosalla varustettujen vaunujen käyttö kuitenkin jatkuu muita pidempään. Osa pidentämättömistä vaunuista on siirretty pois raitiotieverkolta säilytykseen Koskelan varikon alueella olevalle väliaikaiseen säilytyshalliin ja metrovarikon alueelle. Marraskuussa 2017 annettiin päätökset vaunujen 51 ja 53 romuttamisesta.


title: NrI

text: NrI-raitiovaunut olivat HKL:n ensimmäiset nivelraitiovaunut ja maailman ensimmäiset tyristorisäätöiset raitiovaunut. Ne pohjautuvat saksalaisiin Düwagin valmistamiin GT6-vaunuihin, mutta ovat uudempina tekniikaltaan kehittyneempiä. NrI-vaunuja tilattiin 40 kappaletta, ja ne valmisti Valmet vuosina 1973–1975. Vaunut saivat numerot 31–70. Ensimmäinen NrI-raitiovaunu aloitti kaupallisen liikennöinnin Helsingissä 16. joulukuuta 1973 linjalla 10.


title: NrI

text: Vuosina 1983–1987 Valmet valmisti 42 kappaletta NrI:een pohjautuvia ja lähes täysin samannäköisiä NrII-raitiovaunuja.


title: NrI

text: NrI-vaunuihin on tehty vuosien varrella lukuisia ulkonäköön ja sisustukseen vaikuttaneita muutoksia. Rahastajanaitiot poistettiin vuodesta 1982 alkaen. Vuosina 1993–2003 kaikki vaunut nykyaikaistettiin, jolloin vaunujen tekniikkaa ja sisustusta uusittiin. Kaikki penkit vaihdettiin uudenmallisiin ja sisälle lisättiin digitaalinäytöt kertomaan seuraavan pysäkin nimen. Vuosina 2005–2010 alkaen vaunuille on tehty laajamittaista peruskorjausta. Niiden sisustusta ja tekniikkaa uusitaan, ja kori hiekkapuhalletaan ja pintakäsitellään uudenveroiseksi. 17 vaunulle tehdään peruskorjaus Saksassa.


title: NrI

text: Vuosina 2012–2013 kymmenen vaunua peruskorjattiin varustettiin MLNRV2-vaunujen tavoin matalalattiaisella väliosalla Saksassa. Yksiköt saivat samalla uudet tunnukset 113-122.


title: NrI

text: NrI-sarjan raitiovaunuja varten HKL päätti suunnitella uuden värityksen. Perinteisestä vihreä-keltaisesta värityksestä poiketen vaunut maalattiin valmistuessaan puna-harmaiksi. Vuonna 1986 HKL kuitenkin päätti hylätä uuden värimallin, ja kaikki NrI-vaunut maalattiin perinteisiin vihreä-keltaisiin väreihin. Viimeinen puna-harmaa vaunu maalattiin vihreäksi vuonna 1995.


title: NrI

text: Vaunussa 45 kokeiltiin uutta vihreä-keltaista väritystä, jossa keltaisen värin määrää oli lisätty. Uutta väritystä ei maalattu muihin vaunuihin, ja vaunu 45 sai takaisin normaalin värityksen.


title: Clarisse Berggårdh

text: Clarisse Berggårdh (s. 1967) on Pohjoisranta Burson-Marstellerin toimitusjohtaja marraskuusta 2016. Sitä ennen hän työskenteli mediatoimisto IUM Finlandin toimitusjohtajana.


title: Clarisse Berggårdh

text: Hän oli Sanoma-konserniin kuuluvan aikakauslehtikustantaja Sanoma Magazines Finlandin toimitusjohtaja helmikuun 2010 alusta toukokuuhun 2013. Berggårdh oli Sanoma Magazines Finlandin palveluksessa vuodesta 2006 lähtien.


title: NrII

text: NrII, jonka nykyinen HKL:n käyttämä tunnus on MLNRV II, on Helsingin raitioliikenteessä käytössä oleva raitiovaunumalli. Vaunuja valmisti Valmet 42 kappaletta vuosina 1983–1987, ja niillä on HKL:n numerot 71–112. Vaunut ovat 8-akselisia ja tyristorisäätöisiä, ja ne on varustettu kahdella 156 kilowatin Strömberg GHCU/H6232 -moottorilla. Suurin osa NrII-sarjan raitiovaunuista sai alun perin puna-harmaan värityksen, mutta ne maalattiin perinteisiin vihreä-keltaisiin väreihin vuosina 1986–1995. Vaunuihin on tehty vuosien varrella lukuisia ulkonäköön ja sisustukseen vaikuttaneita muutoksia. Kolmeen vaunuista asennettiin vuonna 2005 uusi lippamallinen linjakilpi keulaan, ja samalla tuulilasia madallettiin, mutta tätä kokeilua ei laajennettu muihin vaunuihin, ja lippamalli on poistettu kaikista kokeilussa olleista vaunuista.


title: NrII

text: Vuonna 2006 vaunuun 80 lisättiin kokeiluna matalalattiainen väliosa, ja vuosina 2008–2011 väliosa asennettiin kaikkiin NrII-vaunuihin, jolloin myös tunnus muutettiin MLNRV2:ksi. Muutostöissä vaunun kokonaispituus kasvoi 20,1 metristä 26,5 metriin ja paino 27,2 tonnista 33,5 tonniin. Istumapaikkojen määrä nousi 40:stä 49:ään. Moottorin tehoa nostettiin samalla 130 kilowatista 156 kilowattiin.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Kokoukset ovat Jehovan todistajien käyttämä nimitys heidän viikoittaisille kokoontumisilleen. Viikoittain Jehovan todistajilla on viisi yhteistä kokoontumista. Jehovan todistajien kokoukset ovat sekä palvonta- että opetustilaisuuksia. Niillä on siis osittain samanlainen funktio kuin kristillisten kirkkojen perinteisillä jumalanpalveluksilla. Kokoontumispaikkoina toimivat valtakunnansalit. Ne ovat yleensä yksinkertaisia ja vaatimattomasti koristeltuja. Jumalanpalveluksessa ei käytetä kuvia, joten saleissa ei myöskään ole ikoneita eikä uskonnollisia maalauksia. Opetuksen hoitavat seurakunnissa miespuoliset jäsenet. Palveluksessa seurakuntalaiset kutsuvat toisiaan yleensä veljiksi ja sisariksi, esimerkiksi "veli Virtanen". Kokouksia on yhteensä 3,5 tuntia viikossa. Kokouksia on tavallisesti yksi viikonloppuisin ja yksi arki-iltaisin. Saman kokoontumisen aikana pidetään siis useampia kokouksia.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Kokouksissa käytettävä aineisto on yhtenevä kautta koko maailman, samoin kokousten ohjelma, joten kokouksiin osallistuvat saavat samansisältöistä opetusta kaikkialla maailmassa.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Jehovan todistajien odotetaan osallistuvan kokouksiin periaatteessa aina. Tämä katsotaan tärkeäksi henkilön hengellisen kasvun ja uskovien yhteenkuuluvuuden tunteen takia; lisäksi korostetaan, että vain osallistumalla säännöllisesti kokouksiin Jehovan todistaja pystyy seuraamaan totuuden "kirkastuvaa valoa" eli Vartiotorniseuran jakamaa hengellistä ruokaa. Raamattuperusteena säännölliselle kokouksiin osallistumiselle on Heprealaiskirje 10:24-25. Mikäli Jehovan todistaja jättäytyy pois kokouksista ilman perusteltua syytä (esim. sairaus), tämä katsotaan merkiksi hengellisestä kriisistä ja seurakunnan vanhemmisto pyrkii tarjoamaan kyseiselle jäsenelle hengellistä apua.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Lapsille ja nuorille ei ole omia kokouksia, vaan heidän odotetaan osallistuvan seurakunnan yhteisiin kokouksiin sen mukaan, miten heidän ikänsä ja kypsyytensä mahdollistaa.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Viikoittaisten seurakunnan kokousten lisäksi Jehovan todistajilla on myös suurempia kokouksia, joita kutsutaan konventeiksi. Erityinen kokous on kerran vuodessa Jeesuksen kuoleman muistoksi vietettävä muistonvietto.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Raamatuntutkijoiden liike sai alkunsa sen perustajan Charles Taze Russellin ympärille kokoontuneesta raamatuntutkiskeluryhmästä, joka pyrki tutkimaan Raamattua ennakkoluulottomasti, ilman perinteisen kristillisen teologian antamia selitysvaihtoehtoja. Kun raamatuntutkijoiden liike alkoi kasvaa, Russell kehotti heitä kokoontumaan yhteen jäsenten kodeissa tutkimaan Raamattua ja rukoilemaan. Nämä varhaiset kokoontumiset olivat yleensä vapaamuotoisia raamattupiirejä, joissa luettiin Raamattua, keskusteltiin tekstien merkityksestä ja rukoiltiin yhdessä. Vuonna 1881 Russell kehotti raamatuntutkijoita tutkimaan yhdessä myös Vartiotorni-lehden artikkeleita. Koska pelkkä yksittäisten raamatunkirjojen tutkiminen osoittautui työlääksi, alkoi Russellin johtama Vartiotorniseura tarjota materiaalia aiheenmukaiseen raamatuntutkimiseen. Ensimmäisen tällaisen raamatuntutkisteluoppaan julkaisi Los Angelesin raamatuntutkijaluokka eli ekklesia 1900-luvun alussa. Myöhemmin näitä aiheenmukaisia tutkisteluoppaita alettiin kutsua Berea-oppaiksi Apostolien teoissa mainitun Berean kaupungin mukaan.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Russellin julkaistua "Raamatuntutkielmia"-kirjasarjaa, raamatuntutkijoita kehotettiin tutkimaan yhdessä sarjan kirjoja. Näin syntyneitä tutkimuspiirejä alettiin kutsua "sarastuspiireiksi" ("Raamatuntutkielmia"-sarja tunnettiin myös nimellä "Tuhatvuotiskauden sarastus"). Jotka kokoukset eivät keskittyisi pelkästään opillisiin asioihin, Russell kehotti seuraajiaan kokoontumaan myös arki-iltaisin pienissä ryhmissä rukoilemaan, laulamaan ja todistamaan uskostaan sekä jakamaan keskenään kokemuksia kristittynä elämisestä. Näitä kokouksia kutsuttiin "kotikokouksiksi" tai niiden sisällön perusteella "rukous-, ylistys- ja todistuskokouksiksi".


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Raamatuntutkijat järjestivät myös yleisötilaisuuksia, joihin kutsuttiin yleisöä mainosten avulla. Yleensä kyseessä oli Russellin tai jonkun muun Betel-perheen jäsenen puhetilaisuus. Aluksi näitä yleisötilaisuuksia pyrittiin järjestämään paikkakunnan kirkoissa, myöhemmin, kun välit kirkkoihin olivat kiristyneet, niitä varten vuokrattiin paikallinen teatteri tai jokin muu sopiva yleisötila. Kyseessä ei kuitenkaan ollut säännöllinen kokoustoiminta.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Joseph Franklin Rutherfordin aikana kokousten ohjelma, joka aikaisemmin oli ollut paikallisten seurakuntien vanhemmistojen järjestämää, yhdenmukaistettiin. Vartiotornin tutkistelusta tuli Jehovan todistajien tärkein kokous. Rutherfordin aloitteesta myös rukous-, ylistys- ja todistuskokoukset muutettiin nykyisen kaltaisiksi "palveluskokouksiksi", joissa pääpaino oli käytännön evankelioimistyön edistämisessä. Palveluskokoukset otettiin käyttöön vuoteen 1928 mennessä.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Rutherfordin seuraaja Nathan Homer Knorr ymmärsi, että Jehovan todistajien kasvu edellyttäisi todistajien kouluttamista käytännön saarnaamistyöhön. Hänen aloitteestaan Jehovan todistajien seurakunnat järjestivät vuonna 1943 "teokraattisen palveluskoulun", jossa seurakunnan miespuolisia jäseniä koulutettiin pitämään julkisia puheita, johtamaan raamatuntutkisteluja ja evankelioimaan kaduilla ja ovilla. Vuodesta 1959 myös naiset ovat voineet osallistua kouluun. Kun seurakuntiin näin oli saatu päteviä esitelmöitsijöitä, aloitettiin säännölliset "yleisökokoukset" vuonna 1945. Jehovan todistajien nykyinen kokousrakenne oli kuta kuinkin muodostunut 1940-luvun puoleen väliin mennessä.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Vuoden 2016 alusta otettiin käyttöön viikolla pidettävä Kristityn elämä ja palvelus -kokous, joka korvasi aiemmat seurakunnan raamatuntutkistelun, teokraattisen koulun ja palveluskokouksen. Uuden kokousen kokonaispituus on 1 tunti 45 minuuttia.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Viikonloppuisin - yleensä sunnuntaisin - pidettävä kokous on suunnattu sekä Jehovan todistajille että heidän uskonnostaan kiinnostuneille. Saarnaamistyössä tavattuja kiinnostuneita kutsutaan tavallisesti juuri sunnuntain kokoukseen. Viikonlopun kokoontumisen aloittaa yleensä yleisökokous, jossa pidetään 30 minuutin mittainen yleisöesitelmä. Esitelmän pitää yleensä vanhin, jolla on Vartiotorniseuran antama valtuutus pitää yleisöesitelmiä. Esitelmän aiheet vaihtelevat opillisten asioiden käsittelystä ja eettisten asioiden pohtimisesta ajankohtaisten asioiden käsittelyyn. Yleisöesitelmät - joita kutsutaan myös raamatullisiksi esitelmiksi - perustuvat Vartiotorniseuran valmiisiin puheenjäsennyksiin, joissa on myös mainittu puheessa esitettävät raamatunpaikat. Tapana on, että esitelmän kuulijat etsivät puhujan mainitsemat raamatunpaikat omista Raamatuistaan. Yleisöesitelmän aluksi lauletaan jokin Jehovan todistajien käyttämistä Valtakunnan lauluista, ja ennen esitelmää joku seurakunnan miespuolinen jäsen pitää alkurukouksen. Alkulaulun ja rukouksen aikana seistään.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Raamatullisen esitelmän ja välilaulun jälkeen seuraa tunnin mittainen Vartiotorni-lehden tutkiskelu. Tutkiskelussa käydään läpi yksi lehden raamatullisista artikkeleista, joka on jaettu numeroituihin kappaleisiin. Niin sanottu Vartiotornin yhteenvetojen lukija lukee kappaleen kerrallaan, ja tämän jälkeen puheenjohtaja esittää yleisölle lehteen painetut, luettuun kappaleeseen kuuluvat kysymykset. Vastaukset löytyvät kappaleista, mutta osa kysymyksistä on pohtivia ja useat Jehovan todistajat esittävät opin puitteissa eri näkökulmia kappaleen ajatuksista. Nykyään tutkittavat artikkelit löytyvät Vartiotornin 15. päivän numerosta, joka on ensi sijassa tarkoitettu Jehovan todistajille ja kokouksissa säännöllisesti käyville kiinnostuneille. Kokous päätetään lauluun ja loppurukoukseen.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text:
Kristityn elämä ja palvelus -niminen kokous aloitti vuoden 2016 alusta.
Kokous koostuu kolmesta osasta. "Jumalan sanan aarteita"-osiossa käsittellään viikoittaista raamatunlukuosuutta 10 minuutin ajan, ja kahdeksan minuuttia varataan kuulijoiden esittämiä kohokohtia varten otsikolla "Hengellisten helmien etsintää". Tämän jälkeen luetaan lyhyt jakso Raamattua seurakunnalle. Sitten on "Valmennusta kenttäpalvelukseen" -osio, jossa kuukauden ensimmäisessä kokouksessa näytetään video (jos mahdollista) kuukauden tarjouksen esittämisestä ja muissa kolme lyhyttä 2-4-6-minuutin pituista keskustelua, joissa valmentaudutaan erityisesti raamatuntutkistelujen aloittamiseen kenttäpalvelustyössä. "Elämä kristittynä" -osiossa käydään läpi ajankohtaisia ja paikallisia asioita. Sen kesto on 15 minuuttia.
Viimeisenä ohjelmana tutkitaan Raamattua vuorossa olevan Jehovan todistajien julkaiseman selitysteoksen avulla. Tämä toteutetaan käymällä selitysteosta läpi kysymyksin ja vastauksin samaan tapaan kuin Vartiotornin tutkistelussa sunnuntaisin. Raamatuntutkiskelun kesto on 30 minuuttia. Kokouksen lopussa on lyhyt kertaus ja katsaus seuraavan viikon ohjelmaan.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Kokousten lisäksi on suurempia tapahtumia eli konventteja kolme kertaa vuodessa: kaksi pienempää yksipäiväistä kierroskonventtia (syksystä 2014 alkaen), joihin kokoontuvat kaikki kierroksen osan seurakunnat (yleensä 5-7 seurakuntaa ja noin 500 henkeä), ja isompi aluekonventti (entinen nimitys "piirikonventti") kesällä, johon kokoontuvat alueen jäsenet (yleensä noin 4000-6000 Jehovan todistajaa kerralla. Kesän aluekonventit Suomessa järjestetään Helsingissä, Tampereella ja Oulussa, lisäksi on ruotsinkielinen aluekonventti Hämeenlinnassa. Yhteispohjoismainen englanninkielinen aluekonventti kiertää vuorovuosin eri pohjoismaissa. Konventtisalit, joissa kierroskonventit pidetään, ovat ulkoasultaan samanlaisia kuin pienemmät valtakunnansalit. Suomessa on kolme konventtisalia, yksi Hämeenlinnassa, yksi Varkaudessa ja Oulun konventtisali Ouluun kuuluvassa Kellossa.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Jehovan todistajien ainoa vuotuinen uskonnollinen juhla on Jeesuksen kuoleman muistojuhla eli muistonvietto, jota Jeesus on yhteisön mukaan Raamatussa kehottanut kristittyjä viettämään. Muistojuhlaa vietetään vuosittain juutalaisen kalenterin mukaan 14. päivänä nisankuuta (eli abibkuuta) auringonlaskun jälkeen. Aluksi lauletaan laulu ja rukoillaan rukous, minkä jälkeen seuraa muistonviettoesitelmä, jossa selitetään Jeesuksen kuoleman ja muistoaterian merkitystä. Sen jälkeen jaetaan "vertauskuvat" eli leipä ja viini. Nimitys "vertauskuvat" perustuu siihen, että Jehovan todistajat uskovat leivän ja viinin "vertauskuvaavan" Jeesuksen verta ja lihaa. Leipä ja viini vain kuvaavat Jeesuksen ruumista ja verta, ne eivät muutu Jeesuksen ruumiiksi ja vereksi. Jehovan todistajat uskovat, että Jeesuksen olinpaikka on nykyaikana taivas, jossa hän hallitsee kuninkaana vuodesta 1914 alkaen.


title: Kokoukset (Jehovan todistajat)

text: Leipää ja viiniä muistonvietossa nauttivat vain ne, jotka tuntevat kuuluvansa 144 000:een hengestä siinneeseen, joilla on taivaallinen toivo. Heidän joukossaan on muutamia suomalaisia, mutta heistä ei tehdä maakohtaista tilastoa. Suurin osa läsnäolijoista ei osallistu ehtoolliseen, vaan he seuraavat tilaisuutta "kunnioittavina tarkkailijoina", jotka eivät syö leipää tai juo viiniä, vaan jotka ojentavat heille tarjotun leivän ja viinin eteenpäin niistä kieltäytyen. Vuoden 2013 muistonvietossa leipään ja viiniin otti osaa 13 204 henkilöä ympäri maailman ja kaiken kaikkiaan muistonvietossa oli läsnä 19 241 252 henkilöä.


title: Kalgan piiri

text: Kalgan piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1942 perustetun piirin pinta-ala on 2 900 neliökilometriä. Asukkaita on 9 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Kalgan piiri

text: Kalgan piiri sijaitsee Taka-Baikalian aluepiirin kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Gazimurski Zavodin ja Nertšinski Zavodin piireihin, idässä Argun-jokeen ja Kiinaan, etelässä Priargunskin piiriin ja lännessä Aleksandrovski Zavodin piiriin.


title: Kalgan piiri

text: Piiriin kuuluu Kadajan kaupunkimainen taajama ja 10 maalaiskuntaa: Bura, Dono, Kalga, Kozlovo, Nižni Kalgukan, Šivija, Srednjaja Borzja, Tšingiltui, Tšuprovo ja Verhni Kalgukan. Hallinnollinen keskus on Kalgan kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 13.


title: Kalgan piiri

text: Kalgasta on maantieyhteys aluepiirin pääkaupunkiin Tšitaan, jonne on matkaa 581 kilometriä. Lentokenttä suljettiin vuonna 2001.


title: Kalgan piiri

text: Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut lampaiden kasvatukseen ja viljanviljelyyn. 1990-luvulla lakannut kaivostoiminta on elpymässä. Lisäksi harjoitetaan maataloustuotteiden jalostusta.


title: Kalgan piiri

text: Nähtävyyksiin kuuluu 1800-luvun puolivälissä rakennettu pyhän Nikolaoksen kirkko Donon kylässä. Paikallislehtenä ilmestyy "Rodnaja zemlja" (”Kotiseutu”).


title: Wilford Brimley

text: Anthony Wilford Brimley (s. 27. syyskuuta 1934) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esiintyi sivuosissa kunnes tuli tunnetuksi 1980-luvulla esiinnyttyään elokuvissa kuten "Cocoon – nuoruudenlähde" ja "The Thing – ”se” jostakin".


title: Wilford Brimley

text: Ennen näyttelijäksi ryhtymistään Brimley työskenteli useissa eri töissä, muun muassa apulaisena rancheillä, seppänä ja Howard Hughesin henkivartijana. Hän sai 1960-luvulla töitä stunttimiehenä ja tutustui tänä aikana näyttelijä Robert Duvalliin, joka rohkaisi Brimleyä näyttelemään. Vuonna 1969 hän teki ensimmäisen oikean roolinsa, sivuosan elokuvassa "Kova kuin kivi". Hän esiintyi 1970-luvulla sivuosissa lännenelokuvissa ja -sarjoissa ennen läpimurtoaan 1980-luvulla.


title: Wilford Brimley

text: Brimleyn ura lähti nousuun hänen esitettyään Benjamin Luckettia Ron Howardin elokuvassa "Cocoon – nuoruudenlähde" (1985). Tämän jälkeen hän esiintyi muun muassa Gus Witherspoonina televisiosarjassa "Our House", jota esitettiin vuosina 1986–1988. 1980-luvulla hän alkoi myös tulla tunnetuksi esiinnyttyään Quakerin puuromainoksissa. 1990-luvulla hän esiintyi muun muassa Tom Cruisen tähdittämässä elokuvassa "Firma" (1993).


title: Wilford Brimley

text: Brimley sairastaa diabetestä ja toimii puhemiehenä diabetestietoisuuden nostamiseksi. Hän on esiintynyt yhdysvaltalaisen lääkeyhtiö Liberty Medicalin mainoksissa. American Diabetes Association palkitsi hänet elämäntyöpalkinnolla vuonna 2008.


title: Dora Honnywill

text: Dora (Neve-)Honnywill (17. joulukuuta 1870 Benenden, Kent – 18. maaliskuuta 1959) oli brittiläinen jousiampuja. Hän sijoittui viidenneksi naisten jousiammunnassa vuoden 1908 kesäolympialaisissa Lontoossa 587:llä pisteellä. Kultaa voittanut Sybil Newall sai 688 pistettä.


title: Aleksandrovski Zavodin piiri

text: Aleksandrovski Zavodin piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Taka-Baikalian aluepiirissä Venäjällä. Vuonna 1926 perustetun piirin pinta-ala on 7 100 neliökilometriä. Asukkaita on 9 500 henkeä (vuonna 2009).


title: Aleksandrovski Zavodin piiri

text: Aleksandrovski Zavodin piiri sijaitsee Taka-Baikalian kaakkoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Šelopuginon ja Gazimurski Zavodin piireihin, idässä Kalgan piiriin, kaakossa Priargunskin piiriin, etelässä Krasnokamenskin piirin sekä lännessä Borzjan ja Balein piireihin.


title: Aleksandrovski Zavodin piiri

text: Piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa: Aleksandrovski Zavod, Bohto, Butuntai, Krasnojarovo, Kutugai, Kuznetsovo, Manketšur, Mankovo, Mulino, Nikolajevka, Novyi Aktaui, Onon-Borzja, Pervyi Kokui, Šara, Šarantša, Savvo-Borzja, Tšindagatai, Vasiljevski Hutor ja Vtoroi Kokui. Hallinnollinen keskus on Aleksandrovski Zavodin kylä. Asutuskeskuksia on yhteensä 27.


title: Aleksandrovski Zavodin piiri

text: Aleksandrovski Zavodista on maantieyhteys Borzjaan ja aluepiiriin pääkaupunkiin Tšitaan, jonne on matkaa 510 kilometriä. Lentokenttä suljettiin 1990-luvun alussa.


title: Aleksandrovski Zavodin piiri

text: 1990-luvulle saakka piirin talous perustui kaivosteollisuuteen. Nykyään tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, perunan ja vihannesten viljelyyn. Lisäksi harjoitetaan puunhankintaa.


title: Aleksandrovski Zavodin piiri

text: Nähtävyyksiin kuuluvat Aktauin pakkotyövankilan jäänteet. Paikallislehtenä ilmestyy "Zarja" (”Aamunkoitto”).


title: Nurfitriyana Saiman

text: Nurfitriyana Saiman-Lantang (s. 7. maaliskuuta 1962 Jakarta) on indonesialainen jousiampuja, joka kuului hopeaa saaneeseen joukkueeseen vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa. Hän kilpaili kesäolympialaisissa myös vuosina 1992 Barcelonassa ja 1996 Atlantassa. Joka kerralla hän osallistui sekä yksilö- että joukkuekilpailuun.


title: M777 haupitsi

text: M777 haupitsi on brittiläisen Vickersin kehittämä haupitsi, joka on suunniteltu pääsääntöisesti Yhdysvaltojen maavoimien ja merijalkaväen käyttöön. Tykin valmistaja on BAE Systems, ja aseen on tarkoitus korvata kokonaan yhdysvaltalaisten joukkojen käyttämä M198 haupitsi lähivuosina. M777 on jo joukkojen käytössä, ja sitä on käytetty taistelukäytössä Afganistanissa ja Irakissa.


title: M777 haupitsi

text: M777 haupitsin merkittävä etu verrattuna tykin edeltäjiin on sen keveys. Tykki painaa ainoastaan 3175 kiloa, mikä on noin puolet verrattuna esimerkiksi M198 haupitsin painoon. M777:n keveys perustuu sen rakenteseen, jossa on käytetty materiaalina runsaasti kevyttä titaania.


title: M777 haupitsi

text: M777 haupitsissa voidaan käyttää ammuksina tavallisten kranaattien lisäksi GPS-ohjattavia M982 Excalibur -kranaatteja, joilla saavutetaan jopa 40 kilometrin kantama.


title: Jerusalemin kokous

text: Jerusalemin kokous tai Jerusalemin konsiili on nimitys apostolien kokoukselle joka järjestettiin noin vuoden 50 paikkeilla. Kokouksesta on maininta kirjassa Apostolien teot luvussa 15.


title: Jerusalemin kokous

text: Kokous järjestettiin koska alkuseurakunnassa oli kiistaa niiden välillä jotka uskoivat että kristittyjen tulisi noudattaa juutalaista lakia ja niiden joiden mielestä ei, kuten Paavali. Yksi keskeisistä kysymyksistä oli se, pitääkö kristityiksi kääntyvät ympärileikkauttaa. Kokous päättyi Paavalin kannan voittamiseen.


title: Karolina Šprem

text: Karolina Šprem (s. 25. lokakuuta 1984 Varaždin) on kroatialainen tennispelaaja, joka aloitti ammattilaisuransa vuonna 2001. Hänen korkein listasijoituksensa on ollut kaksinpelissä 17. (11. lokakuuta 2004) ja nelinpelissä 182. (8. toukokuuta 2006).


title: Karolina Šprem

text: Šprem kilpaili naisten kaksin- ja nelinpelissä vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa.


title: Komlavi Loglo

text: Komlavi Loglo (s. 30. joulukuuta 1984 Badougbe) on vuonna 2003 ammattilaisuransa aloittanut togolainen tennispelaaja. Hänen korkein listasijoituksensa on ollut kaksinpelissä 316. ja nelinpelissä 235. Hän kilpaili miesten kaksinpelissä vuoden 2008 kesäolympialaisissa Pekingissä.


title: Riittiönjärvi

text: Riittiönjärvi on Naantalissa entisen Rymättylän kunnan alueella, Otavan saarella sijaitseva pieni 5,4 hehtaarin kokoinen järvi, jonka keskisyvyys on yksi metri. Järvi sijaitsee Rymättylän kirkonkylän lounaispuolella. Kirkonkylän ja Riittiönjärven välissä sijaitsee suurempi Kirkkojärvi, johon Riittiönjärvi laskee vetensä. Järven ympärillä on paljon maataloutta ja metsää, ja sen rannalla on muutama talo. Kumpaakin järveä hoitaa Rymättylän Kirkkojärviyhdistys ry.


title: Riittiönjärvi

text: Järvi on kärsinyt runsaista ravinnepitoisuuksista ja niiden seurauksen rehevöitynyt lähes umpeen. Kesäisin toistuvat leväkukinnat eivät ole houkutelleet ranta-asukkaita uimaan ja runsas vesikasvillisuus on tehnyt mahdottomaksi veneen käytön.


title: Riittiönjärvi

text: 1930-luvulla järven vedenpintaa laskettiin 70 cm, tavoitteena saada lisää viljelysmaata. Vuodesta 2002 lähtien järveä on kunnostanut Rymättylän Kirkkojärviyhdistys ry. Sen tavoitteena on poistaa kuormitus Kirkkojärveen, parantaa virkistysmahdollisuuksia ja nostaa veden laatua heikosta erinomaiseksi.


title: Riittiönjärvi

text: Järvellä kokeiltiin kemikaalikäsittelyä vuoden 2002 toukokuussa, mutta siinä ei onnistuttu, ja leväkukkinnot jatkuivat kesäisin. Vuonna 2003 järvestä otettiin pohjanäytteitä, jotka osoittivat pohjan olevan 70 cm paksuudelta pehmeää ja hapetonta ainesta. Talous- ja peltovesiä puhdistavat pienpuhdistamot asennettiin vuonna 2004 ja vuodesta 2006 lähtien talousvedet on johdettu viemäriverkostoon. Samana vuonna korotettiin myös alueen teitä; ruopattiin matalaa ja liettynyttä rantaa; poistettiin rantakortteikkoa, sekä imuruopattiin 70 cm kerros lietettä ja pohjan mädäntyneitä kasveja. Yhteensä imuruoppauksella järvenpohjaa poistettiin yli 22 000 kuutiometriä. Myös järven rannalla oleville pelloille rakennettiin suuret altaat ja niiden ympärille maavallit.


title: Riittiönjärvi

text: Vuoden 2007 kesällä järvi sai kemikaalikäsittelyn, jolla sidottiin ja saostettiin järviveden ravinteita ja muita yhdisteitä. Alumiinikloridi levitettiin veneestä tietokoneen karttaohjelman avulla tasaisesti joka puolelle järveä. Se sitoi humuksen ja muun kiintoaineen, saostaen sen liukenemattomaan muotoon järven pohjalle. Käsittelyn hyötypuoliin kuului myös roskakalakannan väheneminen. Viereisen Kirkkojärven kemikaalikäsittelyssä kuolleita kaloja kerättiin yli 15 000 kiloa. Vuoden 2006 ja 2007 toimenpiteet maksoivat 168 000 euroa, joista viisi prosenttia kului kemikaalikäsittelyyn ja loput imuruoppaukseen sekä läjitysaltaiden tekoon.


title: Riittiönjärvi

text: Järven pintaa on suunniteltu nostettavan 70 cm eli samalle tasolle, jolla se oli 1930-luvulla.


title: Riittiönjärvi

text: Järvellä on tehty kaksi koekalastusta vuonna 2006 ja yksi vuonna 2007. 27. heinäkuuta 2006 suoritetussa koekakalastuksessa järvestä saatiin 93 kalayksilöä, joista 66 oli ruutanoita, 23 särkiä ja neljä ahvenia. Tulosten perusteella kalojen keskikoko oli varsin pieni. Käytännön toteutuksen teki Turun yliopiston biologian laitos.


title: Riittiönjärvi

text: Uusia kaloja Riittiönjärveen tulee ojaa pitkin Kirkkojärvestä ja sinne ojien kautta merestä. Vuonna 2005 Kirkkojärven kaloista 80 prosenttia oli ahvenia.


title: Riittiönjärvi

text: Lisäksi 10.8.2006 otetussa näytteessä a-klorofylli pitoisuus oli 217 µg/l.


title: General Tire

text: The General Tire and Rubber Company on yhdysvaltalainen vuonna 1915 perustettu ajoneuvojen rengasvalmistaja. Sen on omistanut vuodesta 1987 alkaen Continental AG.


title: General Tire

text: General Tire on rengasvalmistuksen ohella toiminut myös muilla toimialoilla. Radioasemia se omisti vuodesta 1940 alkaen ja vuonna 1953 se hankki omistukseensa Mutual Broadcasting Systemin, josta se luopui viisi vuotta myöhemmin. RKO Picturesin General Tire osti vuonna 1955 Howard Hughesilta 25 miljoonan dollarin kauppahinnalla. Lisäksi yrityksellä oli liiketoimintaa muun muassa puolustusväline-, kemian- ja muoviteollisuuden aloilla.


title: General Tire

text: Vuonna 1984 General Tiren uudelleenorganisoinnissa sen omistajaksi tuli vastaperustettu holdingyhtiö GenCorp, ja yrityksen eri toimialat siirrettiin omiin tytäryhtiöihinsä. Rengasliiketoiminnasta vastasi General Tire, teollisuustuotannosta DiversiTech General, RKO Generalille kuului radio- ja televisiotoiminta, RKO:lle siirtyivät muun muassa RKO Hotels ja RKO Pictures ja ilmailu- ja puolustusvälinetoimialoista vastasi Aerojet General.


title: General Tire

text: GenCorp teki päätöksen General Tiren myynnistä, jouduttuaan yritysvaltausyrityksen kohteeksi maaliskuussa 1987. Saman vuoden heinäkuussa GenCorp ja saksalainen Continental solmivat kaupan, joka sisälsi General Tiren koti- ja ulkomaantoiminnot. Kauppahinta oli 628 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja se astui voimaan 20. lokakuuta 1987.


title: Live Santa Monica ’72

text: Live Santa Monica ’72 on David Bowien kesäkuussa 2008 julkaistu livealbumi vuoden 1972 Santa Monican konsertista. Se on vuonna 1994 julkaistun "Santa Monica '72" -bootlegin virallinen julkaisu.


title: Live Santa Monica ’72

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut David Bowie, ellei toisin mainita.


title: Loni Anderson

text: Loni Kaye Anderson (s. 5. elokuuta 1945 Saint Paul, Minnesota) on yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: Loni Anderson

text: Aikaisemmin teatterissa ja mainoksissa näytellyt Anderson muutti Hollywoodiin vuonna 1975, jossa hän kolme vuotta myöhemmin sai rooliin tilannekomediasarjassa "WKRP in Cincinnati". Sarja päättyi neljän esityskauden jälkeen, jonka jälkeen Anderson näytteli muun muassa televisiosarjoissa "Partners in Crime" (1984), "Easy Street" (1986), "Nurses" (1993–1994) ja "The Mullets" (2003–2004). Anderson on esiintynyt lukuisissa televisioelokuvissa, muun muassa Jayne Mansfieldin ja Thelma Toddin elämäkerroissa.


title: Loni Anderson

text: Anderson ollut neljästi avioliitossa. Hänen kolmas aviomiehensä oli näyttelijä Burt Reynolds, jonka hän tapasi elokuvan "Paalupaikka Stroker" kuvauksissa. Avioliitto päättyi eroon vuonna 1994. Muut aviomiehet ovat Bruce Hasselberg (1964–1966), Ross Bickell (1973–1981) ja muusikko Bob Flick (2008–).


title: Vivi Munsterhjelm

text: Vivi Munsterhjelm (o.s. Dahlberg), Vivi Dahlberg-Munsterhjelm (1871 – 1950) oli taidemaalari, joka kävi Turun piirustuskoulua vuosina 1889–1894 ja sai ainoan toukokuussa 1892 jaetun Ekmanin stipendin. Hän avioitui 1899 maalari Ali Munsterhjelmin kanssa. Avioparilla oli kaksi poikaa, Åke s. 1900 ja Erik s. 1905. Hän hoiti myöhemmin lyhytaikaisia opettajien sijaisuuksia Turun piirustuskoulussa vuosina 1908–1913.


title: Niagara Falls (Kanada)

text: Niagara Falls on 82 184 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin eteläosassa, Kanadassa. kaupunki sijaitsee niin sanotun Kultaisen hevosenkengän alueella, joka on tiheästi asuttua ja teollistunutta urbaania aluetta. Se sijaitsee Niagaran putousten vierellä, vastapäätä samannimistä kaupunkia Yhdysvaltain puolella.


title: Niagara Falls (Kanada)

text: Ennen eurooppalaisten saapumista alueella asui irokeeseja.