title: Metro (ravintola)

text: Metron toiminnan lopettaminen aiheutti paljon keskustelua sekä internetissä että Lahden alueen paikallislehdissä. Facebookissa toimi ryhmä, joka puolustaa Metron toiminnan jatkamista. Kansalaisliike yritti vedota lahtelaisiin päättäjiin myös jättämällä adressin Metron säilyttämisen puolesta joulukuussa 2012 . Kaupungin virkamiehet vakuuttivat aiemmin, ettei toriparkin rakentaminen vaikuta Metron toimintaan. Vaatimukset maaperän puhdistamisesta johtivat kuitenkin siihen, että Metron tilat puretaan. Erityisesti Metron säilyttämistä puolustettiin sen kulttuurihistoriallisella merkityksellä lahtelaisten kannalta . Jo entiset käymälätilat sinänsä olivat merkitykselliset ja Lahden kaupunginmuseo ilmoittikin kiinnostuksensa irroittaa käymälään vievän käytävän liuskekivimuurit. Tarkoituksena oli sijoittaa muurin osat esimerkiksi johonkin Lahden puistoista. Kaupunginmuseon mukaan sekä käymälän portaat että niiden katokset ja liuskekivimuuri ovat tärkeä osa Alatorin puistokokonaisuutta.


title: Glyoksyylihappo

text: Glyoksyylihappo eli oksoetikkahappo (CHO) on karboksyylihappoihin kuuluva yhdiste. Se sisältää karbonyyliryhmän lisäksi myös aldehydin funktionaalisen ryhmän. Glyoksyylihappoa käytetään orgaanisen kemian synteeseissä.


title: Glyoksyylihappo

text:
Glyoksyylihappoa esiintyy raparperissa ja eräissä raaoissa hedelmissä ja marjoissa kuten greipissä ja karviaisissa ja monien kasvien lehdissä. Se on keskeisessä osassa niin kutsutussa glyoksyylihappokierrossa.
Kiteisenä ja liuoksessa glyoksyylihappo esiintyy monohydraattina tai dimeerinä. Yhdiste liukenee hyvin veteen, mutta vain huonosti orgaanisiin liuottimiin. Kuumennettaessa yhdiste disproportioituu glykoli- ja oksaalihapoiksi. Glyoksyylihappo reagoi aldehydeille ja karboksyylihapoille tyypillisesti. Tämän lisäksi se muodostaa useita kondensaatiotuotteita muun muassa urean kanssa muodostuu allantoiinia. Glyoksyylihappo muodostaa kompleksiyhdisteitä eräiden metalli-ionien kanssa.


title: Glyoksyylihappo

text: Glyoksyylihappoa voidaan valmistaa hydrolysoimalla dibromi- tai dikloorietikkahappoa tai kloraalia. Yhdistettä voidaan valmistaa myös hapettamalla glykolihappoa hapen avulla tai glyoksaalia typpihapon avulla, oksaalihapon elektrolyyttisellä pelkistyksellä tai maleiinihapon otsonolyysillä.


title: Glyoksyylihappo

text: Glyoksyylihappoa käytetään pääasiassa orgaanisessa synteesissä valmistettaessa muita yhdisteitä. Glyoksyylihappo reagoi guajakolin kanssa muodostaen mantelihappojohdannaisen, jonka dekarboksyloivalla hapetuksella muodostuu vanilliinia. Lisäksi yhdisteestä valmistetaan muun muassa lääkeaineita ja hyönteismyrkkyjä.


title: Zacatecas (kaupunki)

text: Zacatecas on kaupunki Meksikossa, ja se on Zacatecasin osavaltion pääkaupunki. Se sijaitsee kuivalla ylätasangolla ja perustettiin 1548 rikkaan hopealöydön alueelle. Zacatecasin talous onkin perustunut pitkään juuri kaivosteollisuudelle, mutta kaupungin hopeakaivosten huippuajat osuivat 1500- ja 1600-luvuille. Tämän jälkeen kaivosteollisuutta on kuitenkin elvytetty useaan otteeseen. Meksikon vallankumouksen aikana kaupungissa käytiin merkittävä taistelu, jossa Pancho Villan joukot valtasivat kaupungin hallituksen sotilailta.


title: Zacatecas (kaupunki)

text: Zacatecas sijaitsee Sierra Madre Occidentalin vuoristoalueella, ja itse kaupunki on kapeassa laaksossa Cerro de la Bufan ja Cerro del Grillon välissä. Kaupungin ilmasto on kuiva, ja siellä sataa keskimäärin 481,5 millimetriä vuoressa. Enimmät sateet tulevat kesäkuun ja lokakuun välisenä aikana. Heinäkuussa sataa eniten, keskimäärin 100,4 millimetriä vuodessa, ja maaliskuussa vähiten, keskimäärin 4,5 millimetriä vuodessa. Vuoden keskilämpötila on 15,4 °C. Toukokuu on lämpimin kuukausi, ja silloin keskilämpötila on 19,1 °C, ja tammikuun keskilämpötila 11,1 °C on puolestaan vuoden matalin. Pakkasen puolelle lämpötila laskee muutamia kertoja vuodessa.


title: Zacatecas (kaupunki)

text: Ensimmäisenä espanjalaisena Zacatecasin alueesta kiinnostui Juan de Tolosa, joka sai paikalliselta intiaanilta Tlaltenangossa hopeahipun. Intiaani johdatti syyskuussa 1546 Tolosan paikalle, josta hopea oli löydetty. Tolosa keräsi paikalta mineraalinäytteitä ja vei ne kuvernööri Cristóbal de Oñatelle. Näytteet osoittautuivat arvokkaiksi, ja Tolosa päättikin palata kahden kaivajan kanssa alueelle.


title: Zacatecas (kaupunki)

text: De Oñate virallisti kaivajien asuttaman keskuksen vierailunsa yhteydessä 20. tammikuuta 1548. Ensimmäinen merkittävä hopealöytö tehtiin myöhemmin saman vuoden kesäkuussa, jolloin perustettiin San Bernabén kaivos. Tämän jälkeen löydettiin samasta vuoriston osasta myös muita esiintymiä, ja kaupunki alkoi kehittyä kaivosten eteläpuolelle Uuden-Espanjan pääkaupunkiin Méxicoon johtaneen tien varrelle. Hopeaa löydettiin alueelta niin paljon, että vuonna 1550 alueella toimi jo 34 kaivosta. Zacatecas kehittyi muutenkin nopeasti, ja vuonna 1550 sinne perustettiin sairaala ja ensimmäinen kirkko vuonna 1567.


title: Zacatecas (kaupunki)

text: Kuningas Filip II myönsi 17. huhtikuuta 1585 Zacatecasille kaupunginoikeudet, ja kaupungissa arvioitiin olevan vuonna 1595 noin tuhat espanjalaista kolmetuhatta muuta asukasta. Kun myös Guanajuatosta löydettiin pian tämän jälkeen hopeaa, kaupungit yhdistettiin niin kutsutulla hopea tiellä siirtokunnan pääkaupunkiin. Yli 60 prosenttia siirtokunnan hopeasta kuljetettiin tuota tietä pitkin. Zacatecasista kasvoi alueensa taloudellinen keskus, ja sen ympärille kehittyi linnakkeita, kyliä ja haciendoja. Sen kautta myös kristinusko alkoi levitä pohjoiseen. Zacatecasin hopeatuotannon huippu osio 1500- ja 1600-luvuille, mutta sitten Guanajuato ohitti sen merkityksessä.


title: Zacatecas (kaupunki)

text: Meksikon poliittinen epävakaus 1800-luvun alkupuolella heikensi hopeantuotantoa, joka kasvoi entiselleen vasta Porfirio Díazin aikana. Meksikon vallankumouksen aikana 1914 kaupungissa käytiin merkittävä taistelu. Kaupungissa oli noin 12 000 hallituksen sotilasta, kun Pancho Villan joukot hyökkäsivät kaupunkiin 23. heinäkuuta 1914. Pancho Villa onnistui valtaamaan kaupungin taistelussa, jossa kuoli noin 6 000 hallituksen sotilasta, 1 500 kapinallista ja melkein 2 000 siviiliä. Kaupunki pysyi rauhallisena vallankumouksen lopun ja koki taloudellisen nousukauden 1920-luvulla, kun El Boten kaivos alkoi toimia jälleen. Kaivos ajautui kuitenkin konkurssiin 1940, mikä aiheutti noin vuosikymmenen kestäneen syvän laman. Liittovaltio panosti Zacatecasin alueen liikenneinfrastruktuuriin 1960-luvulla, mikä auttoi kaupungin kaivosteollisuutta kehittymään. Tuolloin kaupungin historiallisen keskustan siirtomaa-arkkitehtuuria kunnostettiin.


title: Kroatian kevät

text: Kroatian kevät (kroatiaksi: "Hrvatsko proljeće", myös kroatiaksi "masovni pokret", lyhentäen MASPOK "joukkoliike", "massaliikehdintä" ) oli kansallismielis-liberaalinen liikehdintä Kroatiassa vuosina 1967-1973. Kroaattikansallismielinen virtaus alkoi serbien ja kroaattien kielikiistasta. Jugoslavian johtaja Josip Broz Tito kukisti 1971-1973 Kroatian puoluejohtoon levinneen liikkeen erottamalla puoluevirkailijoita ja antamalla liikkeeseen osallistuneille opiskelijoille vankilatuomioita. Osaltaan Kroatian kevät tuotti Jugoslavian vuoden 1974 perustuslain, jossa Jugoslavia oli hajautettu mahdollisimman pitkälle, mutta kommunismi säilyi johtavana voimana.


title: Kroatian kevät

text:
Serbia ja Kroatia riitelivät koko ensimmäisen Jugoslavian ja toisen maailmansodan ajan. Jugoslavia oli serbijohtoinen sotien välillä, niin kuin 20 ensimmäistä vuoden 1946 AVNOJ:n jälkeistä vuotta.
Riitely laantui 1950-luvulla keskusjohtoisen sosialismin alle, mutta alkoi 1960-luvulla nousta pintaan.
Vuosina 1964-1965 Jugoslaviassa aloitettiin markkinatalousuudistus, ja 1966-1969 Jugoslavian kommunistipuoluetta demokratisoitiin ja siten lisättiin eri tasavaltojen kommunistipuolueiden valtaa keskusjohdon kustannuksella. Mm. Suur-Serbiaa ajanut turvallisuuspoliisin päällikkö Alexandr Rankovic erotettiin vuonna 1966.


title: Kroatian kevät

text: Muutamat kroaattikielitieteilijät ja -runoilijat julkaisivat "Telegram-"lehdessä 17. maaliskuuta 1967 artikkelin "Deklaracija o nazivu i položaju hrvatskog književnog jezika", suomeksi suunnilleen "Julistus Kroatian kirjakielen asemasta ja nimestä".


title: Kroatian kevät

text: Joukko kroaattilukeneistoa ei ollut tyytyväinen vuonna 1967 julkaistuun serbokroatian sanakirjaan, jossa esitettiin kroatia serbian kielen murteena. Serbit olivat artikkelin tehneiden mukaan hylänneet kroatian kielen. Silti serbien mukaan serbokroatia koostui tasapuolisesti kahdesta kielestä. Osa kroaattiälymystöä vaati serbian ja kroatian tunnustamista eri kieliksi. Serbiälymystön mielestä vastaavasti Kroatian serbien oli saatava viralliset asiapaperit kyrillisin aakkosin.


title: Kroatian kevät

text: Kielikiista jatkui vuosia ja etäännytti osapuolet toisistaan. Vuodesta 1968 kielikiista kehittyi yleisemmin kroaattien taloudellisten ja poliittisten etujen ajamiseen liittyviksi.


title: Kroatian kevät

text: Kroaatit erottivat puoluejohdostaan vanhoillisen kommunistin Miloš Žankon "unitaristina", joka kannatti käytännössä serbijohtoista vallankeskitystä. Ensimmäistä kertaa Kroatian puoluejohto toimi poliittisissa asioissa ilman keskuskomitean lupaa.


title: Kroatian kevät

text: Kroatian kommunistipuolueen keskuskomitean 10. kokouksessa 15. tammikuuta 1970 Savka Dabčević-Kučar kuvasi paperiesityksessään, kuinka Kroatiasta oli Jugoslavialle haittaa taloudellisesti.


title: Kroatian kevät

text: Nyt Kroatian puoluejohto pyrki ajamaan tasavallan etuja mm. yrittäen saada lisää maan vientiyritysten valuuttatuloja itselleen. Kansallismielinen virtaus karkasi pian puoluejohdon käsistä Kroatian kielen ja kirjallisuuden seuraan Matica Hrvatskaan. Kulttuurijärjestö Matica Hrvatskan kannanotot politisoituivat ajan mukana yhä enemmän. Lopulta kroaattikansallismieliset vaativat jopa omaa rahaa, pankkia, armeijaa ja itsenäisyyttä.


title: Kroatian kevät

text: Kroatian vanha punavalkoinen shakkilautalippu liehui sekä Matica Hrvatskassa että Zagrebin yliopistossa, kun monet kroaatit vaativat eroa Jugoslaviasta ja Serbiasta.


title: Kroatian kevät

text: Kroatian liikehdintä hermostutti Serbian serbit, joiden parissa Titon suosio väheni kroaattinationalismin aallon takia. Mutta myös Kroatian serbikylien asukkaat alkoivat aseistautua ja järjestää sotilasharjoituksia.


title: Kroatian kevät

text:
Kesäkuussa 1971 kroaattinationalistit väittivät maansa joutuneen uhriksi, jonka kansallinen hyvinvointi ja keskieurooppalaisuus oli poljettu tomuun. Kesällä 1971 kajahti kansojen ystävyysbussissa laulu "Me kroaatit emme juo viiniä vaan serbien verta".
Matica Hrvatskan viikkolehti "Hrvatski Tjednik" ja myös Zagrebin "Vjesnik" ja "Jjesnik u srilendu" alkoivat kirjoittaa kroaattikansallismielisesti ja jopa etsiä hengenheimolaisia muilta serbeihin tyytymättömiltä Jugoslavian alueilta.


title: Kroatian kevät

text: Brežnevin opin mukaisesti Neuvostoliiton diplomaatit alkoivat painostaa Jugoslavian johtoa liberalisoinnin takia.


title: Kroatian kevät

text: Heinäkuussa 1970 Jugoslavian johtaja Josip Broz Tito varoittikin Kroatian puoluejohtoa mm., että Kroatian serbit ovat hermostuneita, ja että Neuvostoliitto uhkasi puuttua Jugoslavian asioihin.


title: Kroatian kevät

text: Kroaattikielitieteilijät, Stjepan Babić, Božidar Finka ja Milan Moguš julkaisivat kroatialaisen kielioppi- ja ääntämyskirjan "Hrvatski pravopis", mutta se kiellettiin.


title: Kroatian kevät

text: Serbit vastasivat kroaattien vuoden 1967 julistukseen vuonna 1971 omalla julistuksellaan "Srpski narod i njegov jezik", "Serbit ja heidän kielensä".


title: Kroatian kevät

text: Syyskuun alussa 1971 Tito lupasi isompaa osuutta ulkomaanvaluutasta ja väitti yhä, että puheet Kroatiassa olevasta suuresta kansojen välisestä riidasta ovat liioiteltuja, halutessaan vielä välttää avointa konfliktia.


title: Kroatian kevät

text: Syksyllä Kroatian puoluejohtoa ei otettu mukaan vastaanottamaan Neuvostoliiton puoluejohtajaa Brežneviä, koska puoluejohto ei kyennyt hillitsemään nationalistien toimia.


title: Kroatian kevät

text: Marraskuun lopussa Zagrebin yliopiston kroaattiopiskelijat menivät luentolakkoon. Opiskelijaliikkeessä oli mukana tuhansia. Opiskelijalakkoilijat vaativat suuremman autonomian lisäksi Kroatialle lisää viennin valuuttatuloista.


title: Kroatian kevät

text: Vaikka Tito olikin kansallisuudeltaan kroaatti ja sloveeni, hän pyrki aina tukahduttamaan nationalismin.


title: Kroatian kevät

text: 2. joulukuuta 1971 Tito sanoi tilanteen karanneen Kroatian kommunistien käsistä. Tito sanoi jyrkästi Karadjordjevon kokouksessa Vojvodinassa Kroatian kommunistipuolueen johtokolmikon Kučar-Tripalo-Haramija olevan syyllinen yltiönationalismin hillitsemättömään nousuun, koska Kroatian kommunistipuolue oli lähinnä katsonut nationalistien toimia sormien läpi.


title: Kroatian kevät

text: Kymmenen päivän päästä Kroatian johtajia erosi, mm Miko Tripalo, Pero Pirker ja Dragutin Haramija. Myös Euroopan ensimmäinen naispääministeri Savka Dabčević-Kučar erosi.


title: Kroatian kevät

text: Mellakkapoliisit kukistivat opiskelijamellakan ja pidättivät lakkojen johtajat. Opiskelija-asuntolasta löytyikin runsaasti kapinapapereita, teräaseita ja asuntolaan kuulumattomia ihmisiä.


title: Kroatian kevät

text: Poliisin lisäksi myös armeija painosti nationalisteja. Armeijan helikopterit lentelivät Zagrebin yllä. Seuraavan kahden vuoden sisään nationalistisiksi katsotut n. 900 puoluejohtajaa erotettiin tai erosi itse ja liikkeeseen osallistuneet opiskelijat saivat vankeusrangaistuksia. Näitä oli noin kaksituhatta. Opiskelijanationalistien tuomiot olivat 1-4 vuoden pituisia. Yksi vankilaan joutuneista oli armeijasta eronnut historiantutkijaksi ruvennut Franjo Tuđman, joka aloitti myöhemmin Kroatian itsenäistymisen. Muutamien muiden tunnettujen joukossa oli toisinajattelijalehtimies Bruno Bušić. Paljon Kroatian älymystöä muutti ulkomaille.


title: Kroatian kevät

text: Vuodenvaihteessa 1971-1972 kirjakaupoista sai yhä punavalkoisella shakkiruutukilvellä varustettua Kroatia-neitoa uhkaavaa Serbiaa esittävää postikorttia. Kaduille talojen seinissä oli Kroatiaa tukevia ja serbivastaisia graffiteja. Aseettomia miliisejä liikkui yhä paljon Zagrebin kaduilla.


title: Kroatian kevät

text: Samoihin aikoihin toisen maailmansodan aikainen Ustaša yritti ajaa Kroatiassa valtion perustamista aseellisen taistelun keinoin. Nämä separatistiset terroristit olivat pääosin entisiä ustaša-aktivisteja tai muita ustašan kannattajia. Belgradin tiedustelupalvelu murhasi näitä ulkomailla. Koska Kroatiassa ei ustašaa yleisesti kannatettu, toiminta jäi lähes olemattomaksi.


title: Kroatian kevät

text: Silti Belgradissa räjähti kroaattiseparatistien pommi, ja kesällä 1972 Kroatiaan ja Bosniaan asti tunkeutui Australiassa koulutettu terroristijoukko, joka pyrki luomaan Ustašan perinteiden pohjalta valtion.


title: Kroatian kevät

text: Myös muilla Jugoslavian alueilla, lähinnä Sloveniassa, Vojvodinassa ja Serbiassa puhdistettiin 1970-luvun alussa puolueen riveistä nationalismia ja "turmeltunutta liberalismia". Myös ne kommunistijohtajat, jotka Jugoslavian johdon mielestä laiminlöivät vaarallisten ainesten eliminoimisen, erotettiin ja tilalle nimitettiin vanhoillisia veteraanikommunisteja. Niinpä uudistukset pantiin Jugoslaviassa Titon kuolemaan asti jäihin. Kroatian poliittinen ilmapiiri apatisoitui. Toisaalta Slovenian ja Kroatian annettiin pitää suurempi osa vientituloistaan ja myös autonomiaa lisättiin. Vuoden 1974 perustuslaki hajauttikin paljon valtaa tasavalloille.


title: Alex Hepburn

text: Alex Hepburn (s. 25. joulukuuta 1986 Lontoo) on brittiläinen laulaja ja lauluntekijä. Kesäkuussa 2012 hän julkaisi omaa nimeään kantavan EP:n. Huhtikuussa 2013 hän julkaisi debyyttialbuminsa, "Together Alone".


title: Fredrik Julius Petersen

text: Fredrik Julius Petersen (1820–1883) oli suomalainen kielitieteilijä ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston ylimääräinen professori 1871–1881.


title: Fredrik Julius Petersen

text: Petersenin isä oli Tuuloksen kappalainen Frans Fredrik Petersen. Hänen väitöskirjansa hyväksyttiin 21.9.1870. Hän oli Helsingin yksityislyseon opettaja 1846–1848 ja 1849–1854, samalla Helsingin yläalkeiskoulun vt. rehtori 1848–1854, sitten vt. konrehtori 1854–1856. Porvoon lukion apulainen hänestä tuli 1853, virkaan hänet nimitettiin 1856. Hän oli Helsingin yliopiston vt. roomalaisen kirjallisuuden professori 1870–1883 ja saman oppiaineen ylimääräinen professori 1871–1881.


title: Kelvin (jalkapalloilija)

text: Kelvin Mateus de Oliveira, yleensä vain Kelvin (s. 1. kesäkuuta 1993 Curitiba, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa brasilialaista Palmeirasia ja on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja tai oikea laitahyökkääjä.


title: Kelvin (jalkapalloilija)

text: Kelvin on Paraná Cluben kasvatti. Hän edusti seuraa kesään 2011 asti, jolloin hän teki sopimuksen Porton kanssa.


title: Kelvin (jalkapalloilija)

text: Yhdessä joukkuetoverinsa Christian Atsun kanssa Kelvin pelasi kauden 2011–2012 lainasopimuksella Rio Avessa. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa 21. elokuuta 2011 ottelussa Académica de Coimbraa vastaan.


title: Kelvin (jalkapalloilija)

text: Palattuaan Portoon kaudeksi 2012–2013, hän vietti aikaa pääosin seuran reservijoukkueessa. 8. huhtikuuta 2013 hän teki kaksi ensimmäistä maaliaan joukkueessa ottelussa Bragaa vastaan.


title: Volter af Petersén

text: Volter af Petersén (1774–1841) oli suomalainen tehtailija. Hänen isänsä kuoltua 1797 hänen hoidettavakseen tulivat tämän tehtaat Taalintehtaalla ja Björkbodassa. Hän myös laajensi niitä. Hän sai vuorineuvoksen arvon 1810.


title: Krakovan vapaakaupunki

text: Krakovan vapaakaupunki (), myös Krakovan tasavalta (), oli Wienin kongressissa vuonna 1815 luotu kaupunkivaltio, jota vuoteen 1846 asti hallitsivat sen naapurivaltiot Venäjä, Preussi ja Itävalta. Se oli ainoa jäljellä oleva osa Varsovan herttuakunnasta, jonka kyseisten maiden kolme keisaria jakoivat vuonna 1815. Krakova päätyi vapaakaupungiksi, kun Itävalta tai Venäjä eivät kumpikaan halunneet sen päätyvän toiselle. Alue oli vähintään muodollisesti itsenäinen, vaikkakin Itävalta, Venäjä ja Preussi puuttuivatkin sen sisäisiin asioihin toistuvasti. Vapaakaupungin itsenäisyys päättyi vuonna 1846 alkaneeseen kapinaan, jonka jälkeen alue liitettiin Itävallan hallitsemaan Galitsiaan.


title: Krakovan vapaakaupunki

text: Krakovan vapaakaupunki luotiin Napoleonin sotien jälkeen järjestetyssä Wienin kongressissa. Ennen sotaa kaupunkia oli pitänyt hallussaan Itävalta Puolan kolmannen jaon tuloksena vuonna 1795. Vuonna 1809 kaupunki oli liitetty Napoleonin johtaman Ranskan perustamaan Varsovan herttuakuntaan. Wienin kongressissa päätettiin Euroopan rajojen uudeelleenjärjestelystä Ranskan voittaneiden valtioiden kesken. Itävalta ei ollut valmis luovuttamaan kaupunkia Venäjän keisarikunnan alaiselle Kongressi-Puolalle, eikä Venäjä puolestaan halunnut sen päätyvän Itävallalle. Preussi oli puolestaan tyytyväinen tilanteeseen, jossa Itävalta ja Venäjä kilpailivat alueen hallinnasta. Lopulta 3. toukokuuta 1815 perustettiin Krakovan vapaakaupunki, joka oli näiden kolmen valtion suojeluksessa, mutta samalla "vapaa, itsenäinen ja puolueeton". Vuonna 1818 käyttöön tulleen perustuslain mukaan vapaakaupunki sai liberaalin kaksikamarisen parlamenttijärjestelmän. Parlamentin eli sejimin ylähuoneen puhemies oli kaupungin presidentti, jonka toimeenpanevat päätökset tuli vahvistuttaa Itävallan, Venäjän ja Preussin edustajilla vapaakaupungissa.


title: Krakovan vapaakaupunki

text: Varsovasta tuli sittemmin puolalaisen politiikan keskus, kun taas Krakovassa keskityttiin talouteen, joka kukoistikin vapaakaupungin olemassaolon ensimmäisen kymmenen vuoden ajan. Vapaakaupungista kehittyikin yksi Keski-Euroopan kaupan keskuksista, jossa kukoisti esimerkiksi salakuljetus. Paikalliset maanomistajat ryhtyivät perustivat hiilikaivoksia. Ensimmäinen käänne alueen nousujohteessa tapahtui vuonna 1827, jolloin kolme ulkovaltojen edustajaa kieltäytyi vahvistamasta sejimin valintaa vapaakaupungin presidentiksi. Hänen sijaansa virkaan asetettiin jo viisi kautta virassa toiminut kreivi Stanisław Wodzicki. Ulkovaltojen puuttuminen presidentin valintaan teki selväksi vapaakaupungin itsenäisyyden rajat. Vuonna 1830 alkoi puolestaan marraskuun kansannousu. Vapaakaupunkiin tulvi nyt Venäjän armeijaa pakenevia puolalaisia. Syyskuussa 1831 vapaakaupunkiin pakenivat myös kapinajohtajat ruhtinas Adam Czartoryski ja Józef Chłopicki. Tämän tuottaman poliittisen epävakauden takia vapaakaupungin perustuslaki, vaalisalaisuus ja avoimet väittelyt lakkautettiin kahden vuoden ajaksi, eikä presidentin virkaa täytetty.


title: Krakovan vapaakaupunki

text: Marraskuun kansannousu epäonnistui, mutta puolalaisten kapinahenki jatkoi kasvuaan 1830-luvulla. Krakova toimi linkkinä Puolan ja tuolloin paljolti Pariisissa asuneiden puolalaisten johtajien välillä. Poliittisen tilanteen takia Itävalta ja Venäjä pitivät armeijansa lähellä vapaakaupungin rajoja ja vuonna 1836 poliisin murha toimi syynä Itävallan joukkojen toteuttamalle miehitykselle. 500 paikallista karkotettiin Triesten sataman kautta Yhdysvaltoihin ja toinen vastaava tapaus toimi jälleen syynä uusille sortotoimenpiteille vuonna 1838. Itävalta vetäytyi vapaakaupungista vuonna 1841, mutta armeijan joukot pidettiin edelleen sen lähettyvillä. Presidentin virkaan valittiin Itävaltalaisia mielistellyt Jan Schindler. Vallankumoukselliset alkoivat puolestaan suunnitella uutta kapinaa. Odotettu kapina käynnistyikin 20. helmikuuta 1846, jolloin väkijoukot alkoivat pystyttää barrikadeja kaupungin kaduille. 22. helmikuuta annettiin julistus kansallisen hallituksen perustamisesta ja kaksi päivää myöhemmin yksi sen kolmesta jäsenestä, Jan Tyssowski, julisti itsensä diktaattoriksi. 26. päivä noin 6 000 miehen vapaaehtoisista koottu kansalliskaarti hyökkäsi Galitsian, jossa Itävallan armeija voitti sen Gdówin taistelussa. 27. päivä Michał Wiszniewski johti epäonnistunutta oikeistolaista vallankaappausta ja vasemmistolainen Edward Dembowski johti uskonnollista menoa Itävaltaan johtavalla Podgórzen sillalla. Dembowski sai surmansa sillalla itävaltalaisten luodeista ja 4. marraskuuta Tyssowski antautui jäljellä olevine kannattajineen Preussille. Samana päivänä vapaakaupunkiin etenevät Venäjän ja Itävallan joukot kohtasivat Krakovan torilla.


title: Krakovan vapaakaupunki

text: Kapinan seurauksensa vapaakaupunki lakkautettiin. Marraskuussa 1846 Itävalta ja Venäjä solmivat sopimuksen, jolla Krakova liitettiin Itävallan hallitsemaan Galitsiaan. Itävallan keisari lisäsi Krakovan suuriruhtinaan arvon pitkään arvonimien listaansa. 1 200 puolalaista pidettiin ja satoja pidettiin sittemmin vankeina Kufsteinin linnoituksessa. Preussille antautuneen Tyssowskiin sallittiin sittemmin muuttaa Yhdysvaltoihin. Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska esittivät turhaan protestinsa Wienin sopimuksen rikkomisesta.


title: Krakovan vapaakaupunki

text: Krakovan vapaakaupungin alue käsitti noi 50 kilometriä leveän alueen Veikselin varrella. Pinta-alaa vapaakaupungilla oli kokonaisuudessaan 1 164 km² ja siihen kuului itse Krakovan kaupungin lisäksi Chrzanówin, Trzebinian ja Nowa Góran pikkukaupungit ja 224 kylää. Alue rajautui lännessä Preussin hallitsemaan Sleesiaan, Venäjän Kongressi-Puolaan pohjoisessa ja Itävallan Galitsiaan Veikselin etelärannan puolella. Vuonna 1843 alueella asui yhteensä noin 145 000 asukasta, joista noin 80 % oli katolilaisia ja 20 % juutalaisia.


title: Krapina-Zagorje

text: Krapina-Zagorje on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 1229 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 132 892. Piirikunnan hallintokeskus on Krapina.


title: Bjelovar-Bilogora

text: Bjelovar-Bilogora on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 2640 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 119 764. Piirikunnan hallintokeskus on Bjelovar.


title: Karlovac

text: Karlovac on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 3 626 km² ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 128 899. Piirikunnan hallintokeskus on Karlovac.


title: Koprivnica-Križevci

text: Koprivnica-Križevci on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 1748 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 115 584. Piirikunnan hallintokeskus on Koprivnica.


title: Isokaalikärpänen

text: Isokaalikärpänen ("Delia floralis") on noin 6-7,5 mm pitkä, harmaa ja mustajalkainen kärpänen, jonka toukat tekevät tuhoaan ristikukkaisten viljelykasvien juuristossa. Ne ovat yhdessä lähilajin pikkukaalikärpäsen ("Delia radicum") kanssa kaalin, lantun, retiisin ja nauriin tuholaisia. Isokaalikärpästä esiintyy ainakin Pohjoismaissa, Venäjällä ja Skotlannissa.


title: Isokaalikärpänen

text: Kemiallisesti isokaalikärpäsen pieniä toukkia voidaan torjua ruiskuttamalla dimetoaatilla noin viikon kuluttua munintahuipusta. Lentäviä aikuisia voi torjua pyretroideilla. Harsoilla ja houkutuskaistoilla voi myös pyrkiä torjumaan isokaalikärpäsen aiheuttamia tuhoja. Houkutuskaistakasvina voi käyttää kukkakaalikaistoja. Houkutuskaistat tulee tuhota 2-3 viikkoa munintahuipun jälkeen. Kaalikärpäsiä voi torjua myös viljelykierron avulla sijoittamalla kaali-, lanttu-, retiisi- tai nauris-viljelmät mahdollisimman kauas edellisvuoden viljelmästä.


title: Lika-Senj

text: Lika-Senj on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 5353 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 50 927. Piirikunnan hallintokeskus on Gospić.


title: Međimurje

text: Međimurje () on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 729 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 113 804. Piirikunnan hallintokeskus on Čakovec.


title: Primorje-Gorski Kotar

text: Primorje-Gorski Kotar on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 3588 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 296 195. Piirikunnan hallintokeskus on Rijeka.


title: Sisak-Moslavina

text: Sisak-Moslavina on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 4 468 km² ja väkiluku oli vuonna 2011 noin 172 439. Piirikunnan hallintokeskus on Sisak.


title: Varaždinin piirikunta

text: Varaždin on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 1262 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 175 951. Piirikunnan hallintokeskus on Varaždin.


title: Zadarin piirikunta

text: Zadar on yksi Kroatian piirikunnista. Sen pinta-ala on 3646 km ja väkiluku vuonna 2011 oli noin 170 017. Piirikunnan hallintokeskus on Zadar.


title: Port Klang

text: Port Klang eli Klangin satama (, LOCODE MY PKG , MY XPQ ) on Malakansalmessa, Malesian pääkaupunki Kuala Lumpurin lounaispuolella Klangin satamakaupungissa sijaitseva suuri rahtiliikenteen satama. Sataman terminaalit sijaitsevat osin mantereella, osin läheisillä saarilla. Erityisen merkittävää on sataman konttiliikenne.


title: Port Klang

text: Klangin sataman toiminnot jakautuvat useille alueille. Näistä merkittävimmät ovat: Northport (pohjoissatama, mantereella, muun muassa konttiterminaaleja), Westports Malaysia (Pulau Lumut -saarella, muun muassa konttiterminaaleja ja matkustaja-aluslaituri) ja South Point (mantereella).


title: Port Klang

text: Port Klang on maailman suurimpia rahtisatamia. Satama luetaan tilastoissa yleensä kokonaisrahtimäärältään maailman 30 suurimman sataman joukkoon ja konttisatamana maailman 20 suurimman joukkoon.


title: Port Klang

text: Amerikkalaisten satamaviranomaisten järjestön AAPA:n maailmantilaston mukaan Port Klangin kautta kulki vuonna 2011 yhteensä 193,7 miljoonaa tonnia rahtia, josta konttiliikenteen osuus oli 9 435,4 kTEU konttia. Eurooppalaisen Rotterdamin sataman mukaan Port Kalangin kautta kulki vuonna 2011 yhteensä 9 604 kTEU kontteja. Vuonna 2012 satama ilmoitti käsitelleensä jo yli 10 000 kTEU kontteja.


title: Petrus Petrosa

text: Petrus Petrosa eli Pietari Eerikinpoika eli Petrus Erici (k. 1606) oli poliittinen seikkailija, kotoisin Pohjanmaalta. Hän kirjoittautui Braunsbergin jesuiittaseminaariin, opiskeli myös Vilnassa ja kävi Roomassa. Hän palasi 1604 Ruotsiin, ja meni palvelukseen Kaarle IX:n kansliaan. Hänet lähetettiin Prahaan keisari Rudolfin luokse valtion asioissa. Hän palasi Ruotsiin 1605, ja hänet mestattiin epäiltynä salahankkeista Ruotsia ja itse Kaarlea vastaan.


title: Petrus Petrosa

text: Johan Henrik Holmbergson on tehnyt etsauksen "Petrus Petrosa afskräckt från att begå mord på Carl IX", joka sijaitsee Sinebrychoffin galleriassa.


title: Jukataninharakka

text: Jukataninharakka ("Cyanocorax yucatanicus") on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Jukataninharakka

text: Jukataninharakka on noin 31-33 cm pitkä. Aikuisella jukataninharakalla on musta pää, niska, vatsapuoli ja pyrstön alapuoli sekä sininen selkä, siivet ja pyrstön yläpuoli.


title: Jukataninharakka

text: Jukataninharakkaa esiintyy Jukatanin niemimaalla. Sitä tavataan Meksikossa, Belizessä ja Guatemalassa. Lajin populaatioksi arvioidaan 50 000-500 000 yksilöä ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi.


title: Jukataninharakka

text: Jukataninharakka pesii alle 10 yksilön perhekunnittain, joissa nuoret yksilöt auttavat pesivää paria poikasten kasvattamisessa. Naaras munii 4-6 munaa, joita haudotaan 17 päivää.


title: Jukataninharakka

text: Jukataninharakka käyttää ravinnokseen siemeniä ja niveljalkaisia.


title: Borin piirikunta

text: Borin piirikunta () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 124 992.


title: Braničevo

text: Braničevo () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 183 625.


title: Jablanican piirikunta

text: Jablanican piirikunta () on piirikunta Serbian eteläosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 216 304.


title: Kolubara

text: Kolubara () on piirikunta Serbian länsiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 174 513.


title: Mangroveharakka

text: Mangroveharakka ("Cyanocorax sanblasianus") on varisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mangroveharakka

text: Mangroveharakkaa tavataan Meksikon länsirannikolla Jaliscosta Guerreroon. Mangroveharakan populaatioksi arvioidaan 50000-500000 yksilöä ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi.


title: Mačva

text: Mačva () on piirikunta Serbian länsiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 298 931.


title: Moravica

text: Moravica () on piirikunta Serbian keskiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 212 603.


title: Nišin piirikunta

text: Nišin piirikunta () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 376 319.


title: Pčinja

text: Pčinja () on piirikunta Serbian kaakkoiskolkassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 159 081.


title: Pirot

text: Pirot () on piirikunta Serbian itäosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 92 479.


title: Pomoravlje

text: Pomoravlje () on piirikunta Serbian keskiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 214 536.


title: Rasina

text: Rasina () on piirikunta Serbian keskiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 241 999.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text: Ranskan säätyjen yleiskokous järjestettiin viimeisen kerran kuningas Ludvig XVI:n kutsumana vuonna 1789. Kolmannen säädyn edustajien julistautuminen kansalliskokoukseksi käynnisti tuolloin Ranskan vallankumouksen ja johti vanhan säätyjärjestelmän lakkauttamiseen.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text: Säätykokouksen koollekutsumisen taustalla olivat Ranskan valtiontalouden krooniset ongelmat: sotien seurauksena kasaantunut suuri valtionvelka, hupeneva valtion kassa, vuodesta toiseen toistuva alijäämä ja näiden seurauksena uhannut valtion vararikko. Tilanteen ratkaisuksi suunniteltu suuri verotusuudistus oli kuninkaan harmiksi torjuttu vuonna 1786 notaabelikokouksessa ja 1787 Pariisin paikallisparlamentissa. Parlamentit olivat tuon ajan Ranskassa aatelin hallitsemia tuomioistuimia, joiden oli rekisteröitävä kuninkaan antamat lait ennen niiden voimaanastumista ja jotka saattoivat myös lausua mielipiteensä niiden sisällöstä. Ne jarruttivat kaikkia verouudistuksia, jotka olisivat merkinneet puuttumista etuoikeutettujen säätyjen verovapauksiin, ja vetosivat usein siihen, että ainoastaan yleisellä säätykokouksella olisi oikeus hyväksyä uusia veroja.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text: Kuningas yritti vuosina 1787–1788 siirtää valtaa pois alueparlamenteilta, mikä johti tyytymättömyyteen ja lisääntyviin vaatimuksiin säätyjen koollekutsumisesta. Aatelisto käynnisti näin hallitsijan yksinvaltaa vastustaneen poliittisen kamppailun, jota on joskus kutsuttu ”esivallankumoukseksi”. Tässä vaiheessa myös yleinen mielipide asettui heidän tuekseen. Valtion kassan ollessa jo lähes tyhjä Ludvig XVI:n oli kesällä 1788 myönnyttävä vaatimuksiin säätyjen koolle kutsumisesta, mikä merkitsi itsevaltiuden ajan päättymistä Ranskassa. Samassa yhteydessä päätökset parlamenttien vallan supistamisesta peruttiin ja Jacques Necker kutsuttiin takaisin valtiovarainministeriksi.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text:
Hallitus lupasi heinäkuussa 1788, että säädyt kokoontuisivat seuraavan vuoden toukokuussa. Syyskuussa 1788 Pariisin parlamentti ilmoitti, että säätykokous pidettäisiin vuoden 1614 edellisen kokouksen mallin mukaisesti, jolloin kaikilla kolmella säädyllä olisi ollut yhtä monta edustajaa ja veto-oikeus lopullisiin päätöksiin. Tällöin etuoikeutetut aateli ja papisto saattoivat äänestää kolmannen säädyn ehdotukset nurin, vaikka kolmas sääty edusti periaatteessa 98 prosenttia maan väestöstä ja maksoi suurimman osan veroista. Porvariston edustajat vaativat nyt kolmannelle säädylle kaksinkertaista edustajamäärää muihin nähden, mihin Neckerin ansiosta suostuttiin joulukuussa 1788. Necker uskoi saavansa veroreformin läpi kolmannen säädyn tuella. Aatelista valittiin näin ollen kokoukseen 270 edustajaa, papistosta 291 ja kolmannesta säädystä 578. Kolmannen säädyn edustajat toivoivat lisäksi päätöksentekoa pääluvun mukaan, mutta tämän keskeisen kysymyksen osalta ei luvattu mitään.
Vaalien aikana käyty poliittinen keskustelu radikalisoi Ranskan porvaristoa. Kritiikin kohteena alkoivat valtionvarojen tilan ja kuninkaan yksinvallan sijaan olla yhä enemmän ylempien säätyjen etuoikeudet ja privilegiot. Paljon huomiota herätti tammikuussa 1789 ilmestynyt Emmanuel Joseph Sieyèsin pamfletti "Mikä on kolmas sääty?", jossa julistettiin kolmannen säädyn edustavan yksinään kansakuntaa ja ylempien säätyjen olevan pelkästään yhteiskunnan loisia. Pariisissa kolmannen säädyn vaalitaistelua johti marraskuussa 1788 perustettu ”kolmenkymmenen komitea”, jonka jäsenet (muun muassa Sieyès) kuuluivat pääasiassa hovi- ja virka-aateliin.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text: Vaalit pidettiin vuoden 1789 alussa. Aatelin edustajiksi valikoitui lähinnä konservatiivisia henkilöitä, jotka olivat valmiit puolustamana säätynsä etuoikeuksia. Papiston edustajista enemmistö oli seurakuntapappeja ja vain 51 piispoja. Vaikka kolmannen säädyn vaalissa olivat äänioikeutettuja kaikki 25 vuotta täyttäneet veroa maksavat miehet eli myös talonpojat ja käsityöläiset, moniportaisen vaalijärjestelmän seurauksena kaikki valitut edustajat kuuluivat porvaristoon. Enemmistö oli ammatiltaan lakimiehiä ja lainopillisiin kysmyksiin perhetyneitä virkamiehiä. Myös jotkut radikaalit aateliset, kuten Honoré Mirabeau valituttivat itsensä kolmannen säädyn edustajiksi aatelissäädyn sijaan. Lähes 3/4 kolmannen säädyn edustajista oli kaupunkilaisia. Käytännössä kolmannen säädyn edustajat olivat mielipiteiltään radikaalimpia kuin valitsijakunnan enemmistö.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text: Edustajien valinnan yhteydessä vaalikokoukset laativat säätykokousta varten valituskirjelmiä (cahiers de doléances), joissa toivottiin pääosin maltillisia uudistuksia, kuten kansalaisvapauksia, virkojen ostettavuuden poistamista ja perustuslain säätämistä. Papiston ja aateliston kirjelmissä ilmeni valmius ainakin kaventaa kyseisten sätyjen verovapautta.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text: Säätykokouksen avajaisissa 5. toukokuuta 1789 ei käsitelty kiisteltyjä menettelytapakysymyksiä. Avajaisseremonioiden marssi- ja istumajärjestys kuitenkin korostivat perinteistä säätyjen arvojärjestystä, jossa kolmas sääty tuli viimeisenä. Avajaisistunnossa Versailles’n Hôtel des Menus-Plaisirs -rakennuksessa Necker piti kahden tunnin esitelmän valtiontalouden tilasta. Säätykokouksen ensimmäiset viikot kuluivat kiistelyyn äänestysjärjestyksestä ja varsinkin aatelin ja kolmannen säädyn välinen juopa syveni. Yhä useammat kolmannen säädyn edustajat alkoivat kannattaa Sieyèsin esittämää ajatusta, että he voisivat edustaa kansakuntaa yksinään.


title: Ranskan säätyjen yleiskokous 1789

text: Lopulta tyytymättömät kolmannen säädyn edustajat julistautuivat 17. kesäkuuta Sieyèsin ehdotuksesta kansalliskokoukseksi. Kaksi päivää myöhemmin pappissääty päätti niukalla äänten enemmistöllä liittyä siihen. Julistus käytännössä kyseenalaisti Ludvig XVI:n aseman ja kuninkaan vastatoimia osattiin odottaa. Epäröinnin jälkeen Ludvig määräsikin kolmannen säädyn kokoustilana olleen Versailles’n Menus Plaisirs -salin suljettavaksi. Tämän seurauksena säädyn edustajat vannoivat 20. kesäkuuta niin sanotun pallohuoneen valan, jonka mukaan kansalliskokous ei hajaantuisi ennen kuin se olisi säätänyt Ranskalle uuden perustuslain. Ludvig XVI yritti vielä arvovallallaan palauttaa tilanteen ja kutsui 23. kesäkuuta säädyt kuninkaan eteen. Suursinetinvartija de Barentin luki hallitsijan päätöksen, jossa vaadittiin säätyjä kokoontumaan perinteiseen tapaan erikseen. Kolmannen säädyn edustajat kieltäytyivät kuninkaan käskystä huolimatta hajaantumasta ja Mirabeau julisti ”"Me olemme täällä kansan tahdosta ja väistymme vasta pistinten edessä."” Kuningas antoi lopulta periksi ja suostui 27. kesäkuuta siihen, että säädyt kokoontuisivat yhdessä. Tämä merkitsi perinteisen säätyedustusjärjestelmän päättymistä Ranskassa.


title: Zaječarin piirikunta

text: Zaječarin piirikunta () on piirikunta Serbiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 119 967.


title: Zlatibor

text: Zlatibor () on piirikunta Serbian länsiosissa. Vuoden 2011 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 286 549.


title: Töölönjärvi

text: Töölönjärvi () oli järvi Helsingissä Helsingin kaupungin, Pikku-Huopalahden (Lillhoplax) kylän ja Kumpulan kylän (Gumtäkt by) raja-alueella. Töölönjärvi kuivattiin 1870-luvulla. Järvi sijaitsi nykyisen Pasilan ratapihan paikalla.


title: Töölönjärvi

text: Töölönjoki () oli Töölönjärvestä Töölönlahteen johtanut laskujoki. Se kuivui samalla, kun Töölönjärvi kuivattiin.


title: Töölönjärvi

text: Ratapenkereen, Vauhtitien ja Helsinginkadun rajaamassa puistikossa on jäljellä joen uomaa, ja lumien sulamisen aikaan siinä saattaa olla vettäkin. Töölönjoen suu on Helsinginkadun toisella puolella Eläintarhassa. Näkymä sen kohdalla on taustana Hugo Simbergin maalauksessa Haavoittunut enkeli (1903). Paikka on nimetty taiteilijan samalta paikalta tekemissä luonnoksissa, ja se on edelleen mahdollista tunnistaa maastossa.


title: Coit Tower

text: Coit Tower (myös Lillian Coit Memorial Tower) on 64 metriä korkea näkötorni, joka valmistui vuonna 1933. San Franciscon Telegraph Hill -kukkulalla Yhdysvaltain Kaliforniassa sijaitseva torni valittiin San Francisco Designated Landmarks (San Franciscon maamerkit) -rekisteriin vuonna 1984 ja National Register of Historic Places -rekisteriin vuonna 2008.


title: Coit Tower

text: Art deco -tyyliin rakennetun tornin suunnitteli amerikkalainen arkkitehti Arthur Brown, Jr. avustajanaan Henry Howard. Torni on betonirakenteinen.


title: August Pettinen

text: August Pettinen (9. joulukuuta 1857 Ristiina – 5. maaliskuuta 1914) oli suomalainen lähetystyöntekijä, joka työskenteli Ambomaalla parikymmentä vuotta vuodesta 1887. Hän kehitti lähetyskouluja, kokeili puuvillan viljelyä Ambomaalla ja laati ndongankielisiä oppikirjoja. Hän keräsi kielitieteellistä ja kansatieteellistä aineistoa, jota on julkaistu aikakauskirjassa "Zeitschrift für Eingeborenensprachen" vuosina 1925–1927.


title: August Pettinen

text: Pettisen vanhemmat olivat koulumestari Karl Pettinen ja Eeva Katarina Pettinen. Hän kävi Suomen lähetysseuran lähetyskoulun ja hänet vihittiin lähetyssaarnaajaksi 1886. Pettinen oli lähetyssaarnaajana Ambomaalla vuosina 1887-1896, 1899-1908 sekä 1911-1914.


title: Radanrakentajien hautausmaa (Lahti)

text: Radanrakentajien hautausmaa on Lahdessa Järvenpään kaupunginosassa sijaitseva hautausmaa, jolle on haudattu menehtyneitä Riihimäki-Pietari-junanradan rakentajia. Hautausmaa sijaitsee Lahti-Nastola maantien eli seututien 312 varrella Valtatie 12 risteyksen lähellä. Hautausmaalle on viitoitus seututieltä.


title: Radanrakentajien hautausmaa (Lahti)

text: Pietarin radan rakentaminen alkoi vuonna 1868 ja Lahden seudulle saapui ihmisiä ulkopaikkakunnilta ratatöiden houkuttelemina. Työnetsijöiden ja kerjäläisten mukana Lahden ja Hollolan seudulle levisi tauteja, joista kohtalokkaimpana lavantauti. Myös paikallista väestöä vaivasi suuri kuolleisuus, ja tällöin päätettiin perustaa erillinen hautausmaa ulkopaikkakuntalaisille radanrakentajille. Ratatyöläisille tehtiin radanvarteen tilapäisiä hautausmaita, ja näistä yksi on Lahden radanrakentajien hautausmaa. On arvioitu, että Lahden radanrakentajien hautausmaalla on haudattuna noin 300 vainajaa. Radanrakentajien hautausmaat sijaitsevat myös Hausjärvellä, Hollolassa, Nastolassa ja Kärkölässä.


title: Radanrakentajien hautausmaa (Lahti)

text: Hautausmaata ympäröivä aita on rakennettu rautatiekiskoista ja sisäänkäynnin yhteydessä on vuonna 1953 Lahden seurakunnan pystyttämä muistopatsas. Patsaassa on teksti “Vuosien 1867 – 1868 suurina nälkävuosina haudattiin tähän paikkaan nälkään ja kulkutauteihin kuolleita Hollolan pitäjän Lahden ja Järvenpään kylistä sekä muualta kotoisin olleita Riihimäen – Pietarin radan rakentajia."


title: Koulutusvienti

text: Koulutusvienti (Education Export) tai "koulutusosaamisen" vienti on ulkomaankauppaa, jossa tuotteina ovat erilaiset opetus- ja koulutuspalvelut. Koulutusviennissä vienti viittaa siihen, että liiketoiminnan asiakkaat, jotka voivat olla yksityishenkilöitä, yksityisten tai julkisten sektoreiden edustajia tai järjestöjä, ovat ulkomailla, mutta itse koulutuksen ei tarvitse tapahtua Suomen ulkopuolella vaan vientiä on myös tilaus- tai muun koulutuksen järjestäminen Suomessa maksajan tai asiakkaan ollessa ulkomainen. Kansantalouden kannalta koulutusmaksujen lisäksi tuloja ovat myös ulkomaalaisten kulutusmenot Suomessa. opetus- ja kulttuuriministeriön mukaan koulutusvienti-käsite pitää ymmärtää laajana kaikkeen koulutuksen viemiseen liittyvänä yleisterminä.


title: Koulutusvienti

text: Koulutusvienti on maailmalla kasvava toimiala, jossa suurimpia toimijoita ovat Yhdysvallat, Iso-Britannia, Uusi-Seelanti sekä Australia.


title: Koulutusvienti

text: Koulutusviennin taustalla olevia kehitysvaikutteita ovat globalisaatio, vapaakaupan laajeneminen koulutuspalvelusektoriin (ks. GATS) ja korkeakoulujen kiihtyvä kansainvälistyminen sekä globaalin opiskelijaliikkuvuuden kasvaminen. Vuonna 2025 maailmassa on noin 100 miljoonaa opiskelijaa, jotka liikkuvat globaalisti ja ylittävät erilaisia koulutuksen rajoja. Suomalainen koulutusvienti on syntynyt yleisen kansainvälisen kehityksen kautta sekä kilpailukykyvaltio-käsitteen hengessä 2000-luvun lopun finanssikriisin jälkeisessä Suomessa, jolloin talouskasvulle oli löydettävä uusia mahdollisuuksia. Kansallisena erityispiirteenä voidaan todeta peruskoulun menestys PISA tutkimusohjelmassa, ja sen seurauksena syntynyt laaja kansainvälinen kiinnostus suomalaista koulutusjärjestelmää, erityisesti peruskoulua kohtaan. Koulutusviennin kansalliseen käynnistämiseen löytyi laajaa tahtotilaa opetus- ja kulttuuriministeriöstä, työ- ja elinkeinoministeriöstä sekä ulkoasiainministeriöstä. Koulutusviennin käynnistämisessä ovat olleet mukana myös valtiolliset instituutiot (esim. TEKES), korkeakoulut, yritykset sekä elinkeinoelämän vaikuttajat.


title: Koulutusvienti

text: Vuonna 2009 tammikuussa julkaistussa Korkeakoulujen kansainvälistymisstrategiassa 2009–2015 todetaan opiskelijaliikkuvuuden voimakkaan lisääntymisen ohessa koulutusviennin potentiaali uutena vientituotteena, jonka mahdollisuuksia tulee selvittää. Valtioneuvosto päätti keväällä 2009 globaalin talouskriisin aikana Matti Vanhasen (kesk.) II hallituksen puoliväliarvioinnin yhteydessä käynnistää hankkeen koulutuksen ja suomalaisen osaamisen viennin edistämiseksi ja yritysklusterin perustamiseksi alalle. Tätä varten opetusministerinä toiminut Henna Virkkunen (kok.) perusti työryhmän, jonka tehtävänä oli laatia kansallinen koulutusviennin strategia vuoden 2009 loppuun mennessä. Opetusministeriö järjesti 27.11.2009 "Koulutusosaamisen vienti" -seminaarin Helsingin Säätytalossa, jossa osana vientistrategian valmistelua opetusministeriö järjesti kutsuseminaarin, johon pyrittiin kokoamaan laaja edustus koulutusviennin parissa toimivista yrityksistä, koulutuslaitoksista ja muista koulutusalan toimijoista. Virkkusen asettaman työryhmän lopullinen raportti luovutettiin helmikuussa 2010 ja sen nimeksi tuli ”Kiinnostuksesta kysynnäksi ja tuotteiksi – Suomen koulutusviennin strategiset linjaukset” ja se on valtioneuvoston periaatepäätös.


title: Koulutusvienti

text: Kevään 2009 aikana valtiollinen viennin edistämiskeskus Finpro käynnisti uuden hankkeen Future Learning Finland (FLF), jonka tarkoituksena oli tehdä tarvekartoituksia ja tutkia lähtökohtaa koulutusviennin laajemmalle käynnistämiselle ja varsinaisen yritysklusterin perustamiselle. Finpron näkemys klusterin luomisesta perustuu Viennin ja kansainvälistymisen edistämisen kansalliseen strategiaan (vke-strategia), jossa painotetaan palveluntarjoajien verkostoitumista ja kyseisellä vientialalla toimivien laajempaa yhteistyötä ja siirtymistä yhden luukun periaatteeseen, jolloin yritykset ja toimijat voivat tarjota palvelujaan kohdennetummin ulkomaisille asiakkaille. FLF–ohjelma keräsi klusteriin suomalaiset korkeakoulut, yritykset sekä muut toimijat.


title: Koulutusvienti

text: Vuonna 2008 ulkoasiainministeri Alexander Stubb (kok.) asetti työryhmän nimellä ”Maabrändivaltuuskunta”, jonka tehtävänä oli luoda perusta Suomi-brändille. Puheenjohtajaksi valittiin Nokian ja Shellin puheenjohtaja Jorma Ollila. Maabrändivaltuuskunnan loppuraportti julkaistiin Helsingissä 25.11.2010 ja se käsittelee Suomea vuonna 2030, jossa Suomi on maailman ongelmanratkaisija. Raportti tiivistää Suomen vahvuudet kolmeen teemaan: vahva innovaatiokulttuuri, vesi- sekä koulutusosaaminen. Raportissa tuodaan esille, että Suomen tulisi perustaa ”opetuksenturvajoukot”, jotka toimisivat kansainvälisissä kriisipesäkkeissä peruskoulutuksen ensiapujoukkoina.


title: Jarkko Immonen (täsmennyssivu)

text: Jarkko Immonen tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Vallankumoustuomioistuin (Ranska)

text: Vallankumoustuomioistuin eli vallankumoustribunaali () oli Ranskan suuren vallankumouksen aikana vuosina 1793–1795 Pariisissa toiminut tuomioistuin, jossa tuomittiin poliittisia rikollisia. Niin sanottuna terrorin aikana se langetti tuhansia kuolemantuomioita.


title: Vallankumoustuomioistuin (Ranska)

text: Kansalliskonventti päätti erityisen tuomioistuimen perustamisesta 10. maaliskuuta 1793 Georges Dantonin ehdotuksesta ja se nimettiin vallankumoustuomioistuimeksi 29. lokakuuta samana vuonna. Konventti valitsi oikeuteen valamiehistön, yleisen syyttäjän ja kaksi sijaista. Oikeuden presidenttinä toimi M. J. A. Herman ja syyttäjänä Antoine Quentin Fouquier-Tinville. Syytettyjen nimilistat laati erityinen komissio ja ne hyväksyttiin tarkistamisen jälkeen yleisen turvallisuuden valiokunnan ja yhteishyvän valiokunnan yhteisistunnossa. Oikeuden toimivaltaan kuuluivat vastavallankumouksellinen toiminta sekä hyökkäykset vapautta, tasa-arvoa, tasavallan yhtenäisyyttä tai jakamattomuutta ja valtion sisäistä tai ulkoista turvallisuutta vastaan. Vallankumoustuomioistuimen päätöksistä ei voinut valittaa ja sen tuomiot pantiin täytäntöön vuorokauden sisällä. Vastaavia tuomioistuimia perustettiin myös maakuntiin. Keväällä 1794 Pariisin tuomioistuin sai kuitenkin yksinoikeuden vastavallankumouksellisten tuomitsemiseen ja syytetyt piti lähettää sinne myös maan muista osista.


title: Vallankumoustuomioistuin (Ranska)

text: Vallankumoustuomioistuin tuomitsi alkuun varsinkin vastavallankumouksellisia ja rojalisteja, mutta pian vallankumouksen johtajat alkoivat käyttää sitä keskinäisen valtataistelunsa välineenä. Varsinkin yhteishyvän valiokuntaa hallinnut Maximilien Robespierre käytti sitä hankkiutuessaan eroon kilpailijoistaan. Tuomituiksi joutui muun muassa runsaasti Dantonin kannattajia sekä girondisteja. Robespierren aloitteesta säädettiin 10. kesäkuuta 1794 niin sanottu Prairialkuun 22. päivän laki, joka lakkautti syytettyjen kuulemisen, poisti heiltä oikeuden asianajajaan ja määräsi kuolemantuomion ainoaksi mahdolliseksi rangaistukseksi syyllisiksi todetuille. Sitä ennen vallankumoustuomioistuin oli langettanut 13 kuukauden aikana 1 220 kuolemantuomiota; uuden lain voimaanastumisen ja Robespierren kukistumisen välisten 49 päivän aikana se antoi 1 376 kuolemantuomiota. Kaikkiaan Pariisin vallankumoustuomioistuin antoi 2 639 kuolemantuomiota, mikä oli 15,9 % terrorin ajan kaikista kuolemantuomioista Ranskassa.


title: Vallankumoustuomioistuin (Ranska)

text: Vallankumoustuomioistuin lakkautettiin 31. toukokuuta 1795.


title: Karibianmeren taistelut

text: Karibianmeren taistelut olivat toisessa maailmansodassa Saksan ja liittoutuneiden välisiä laivastotaisteluita Karibianmerellä. Saksan ja Italian laivastojen sukellusveneet upottivat lukuisia liittoutuneiden aluksia alueella häiriten öljyn ja muiden tavaroiden kuljetuksia liittoutuneiden joukoille. Parantunut sukellusveneidentorjunta takasi lopulta voiton liittoutuneille, jotka ajoivat saksalaiset sukellusveneet pois Karibianmereltä.


title: Karibianmeren taistelut

text: Karibianmeri oli strategisesti merkittävä Venezuelan öljykenttien ja Panaman kanavan takia. Aruballa sijainnut Lago Companyn öljynjalostamo, joka tuotti seitsemän miljoonaa barrelia öljyä kuukaudessa, oli maailman suurin öljyntuottaja sodan aikaan. Pointe-à-Pierren jalostamo Trinidadilla oli Brittiläisen imperiumin suurin jalostamo ja hollantilaiset omistivat suuren jalostamon Curaçaolla. Britteinsaaret vaativat päivittäin neljä öljytankkeria polttoainetta aikaisimpina sotavuosina akselivaltojen estettyä Välimereltä Lähi-itään kulkevan laivareitin käytön.


title: Karibianmeren taistelut

text: Karibianmeri oli myös Yhdysvalloille strategisesti merkittävä. Yhdysvaltain Meksikonlahden rannikkoa, mukaan lukien öljynjalostamoja ja Mississippijokea, voitiin puolustaa kahdesta suunnasta. Yhdysvallat oli hyvin varautunut puolustamaan Floridansalmea, mutta vähemmän varautunut puolustamaan Jukataninsalmea. Bauksiittia tarvittiin alumiinintuotantoon ja lentokoneiden valmistaminen riippui juuri bauksiitin määrästä, jota kuljetettiin meritse Yhdysvaltoihin Ranskan Guayanasta, Guyanasta ja Surinamesta sekä Pieniltä Antilleilta. Yhdysvallat puolustivat Panaman kanavaa 189 pommikoneella ja 202 hävittäjäkoneella. Sukellusvenetukikohtia sijaitsi Panaman Colónissa ja Saint Croixilla Yhdysvaltain Neitsytsaarilla. Yhdysvaltain laivasto siirsi partioveneitä ja merivalvontakoneita Pieniltä Antilleilta Puerto Ricon San Juaniin 13. syyskuuta 1939. Myös Guantanamo Bayn laivastotukikohdan ja Key Westin laivaston lentoasemien puolustuksia parannettiin.


title: Karibianmeren taistelut

text: Britit miehittivät Aruban ja Curacaon saksalaisten miehitettyä Alankomaat. Martinique oli Vichyn Ranskan hallussa ja mahdollinen akselivaltojen salainen laivatukikohta. Trinidadille britit sijoittivat useita laivaston lentolaivueita Piarcon kansainväliselle lentokentälle. Syyskuussa 1940 Yhdysvallat rakensivat lentokenttiä Brittiläiseen Guyanaan, Exumalle, Antigualle, Trinidadiin ja Saint Lucialle. 11. helmikuuta 1942 Yhdysvaltain joukot korvasivat brittisotilaat hollantilaisilla jalostamosaarilla ja operoivat A-20 Havoc -koneilla Curacaossa ja Aruballa.


title: Karibianmeren taistelut

text: Saksalaiset käynnistivät Operaatio Neulandin, jonka tarkoituksena oli hyökätä Karibianmerellä sijaitseville öljynjalostamoille ja upottaa mahdollisimman monta rahtilaivaa. 16. helmikuuta 1942 sukellusvene U-156 hyökkäsi Aruballe San Nicolasin satamaan torpedoiden öljytankkerit "Pedernales"in, "Oranjestad"in ja "Arkansas"in sekä vahingoittaen kansitykillään öljynjalostamon polttoainetankkia. Venezuelalaiset partioveneet yrittivät hyökätä sukellusveneiden kimppuun, mutta epäonnistuivat. Maaliskuun puoliväliin mennessä saksalaiset olivat upottaneet yli 45 rahtilaivaa ja vaurioittaneet vakavasti kymmentä muuta alusta.


title: Karibianmeren taistelut

text: "U-502" upotti öljytankkerit "Tia Juana"n ja "San Nicholas"in Aruban ja Maracaibojärven välillä. "U-67" hyökkäsi Willemstadin satamaan Curacaolla torpedoiden kolme öljytankkeria ja upottaen "Rafaela"n. Operaation seurauksena amerikkalaiset miehittivät kaikki saaristot ja vahvistivat niiden puolustuksia. 18. helmikuuta 1942 "U-161" torpedoi "Mokihama"n ja brittiläisen öljytankkerin "British Consul"in Parianlahdella Trinidadin lähistöllä. Sukellusveneiden asetuttua rutiinipartioimaan alueilla "U-67" torpedoi öljytankkerit "J.N.Pew"in ja "Penelope"n. "U-502" torpedoi öljytankkerit "Kongsgaard"in, "Thallia"n ja "Sun"in. "U-156" torpedoi "Delplata"n ja öljytankkeri "La Carriere"n. "U-161" torpedoi "Lihue"n ja öljytankkerit "Circle Shell"in, "Uniwaleco"n ja "Esso Bolivar"in; ja "U-129" torpedoi "George L. Torrain"in, "West Zeda"n, "Lennox"in, "Bayou"n, "Mary"n, "Steel Age"n ja öljytankkeri "Nordvange"n. "U-151" upotti kansitykeillään "Macgregor"in ja öljytankkeri "Oregon"in. 10. maaliskuuta 1942 "U-161" torpedoi "Lady Nelson"in ja "Umtata"n Castriesin satamassa Saint Lucialla. Lähdettyään Saint Lucialta "U-161" torpedoi vielä "Sarniadoc"in ja upotti Yhdysvaltain rannikkovartioston majakkalaivan "Acacia"n tykkitulellaan.


title: Karibianmeren taistelut

text: Viisi Italian laivaston sukellusvenettä partioi Pienillä Antilleilla operaatio Neulandin aikana. Sukellusvene "Morosini" torpedoi "Stangarth"in ja öljytankkerit "Oscilla"n ja "Peder Bogen"in. "Enrico Tazzoli" torpedoi "Cygnet"in ja öljytankkerin "Athelqueen"in. "Giuseppe Finzi" torpedoi "Skane"n ja öljytankkerit "Melpomere"n ja "Charles Racine"n. Sukellusvene "Leonardo da Vinci" torpedoi "Everasma"n ja puolueettoman brasilialaisen aluksen "Cabadelo"n. "Luigi Torelli" torpedoi "Scottish Star"in ja öljytankkeri "Esso Copenhagen"in. "U-126" partioi samanaikaisesti Kuuban ja Hispaniolan välillä torpedoiden "Gunny"n, "Barbara"n, "Cardona"n, "Texan"in, "Olga"n, "Colabee"n, ja öljytankkerit "Hanseat"in ja "Halo"n 2. maaliskuuta - 13. maaliskuuta välisenä aikana. U-504 siirtyi Floridan eteläpuolelle torpedoiden "Manaquin"in.


title: Karibianmeren taistelut

text: Saksalainen sukellusvene tulitti Monan saarta Puerto Ricon lähistöllä 3. maaliskuuta 1942. Tapauksesta ei aiheutunut vahinkoa. Sukellusvene U-130 yritti pommittaa Curacaon öljynjalostamoa 19. huhtikuuta 1942, mutta epäonnistui.


title: Karibianmeren taistelut

text: "U-69" upotti "SS Norlanticin" 13. toukokuuta Karibianmerellä. Seuraavana päivänä "U-564" upotti meksikolaisen tankkerin "Potrero del Llanon" Floridan rannikolla ja "U-106" "Faja de Oron" 21. toukokuuta Key Westin rannikolla. Hyökkäyksen seurauksena Meksiko julisti sodan Saksalle 1. kesäkuuta. "U-155" torpedoi "SS Sylvan Arrowin" Grenadan lähistöllä 20. toukokuuta. Alus upposi 28. toukokuuta vaurioiden seurauksena. "U-157" upotti "SS Haganin" Kuuban rannikolla 11. kesäkuuta. "U-171" upotti meksikolaisen tankkerin "SS Amaltanin" 4. syyskuuta. "U-514" upotti kanadalaisen rahtialuksen "SS Cornwallisin" Bridgetownin liepeillä 11. syyskuuta. Alus saatiin nostettua ylös ja korjattua, mutta "U-1230" upotti aluksen uudestaan 3. joulukuuta 1944 Mainenlahdella. "U-759" upotti höyrylaiva "SS Maltranin" Haitin liepeillä 5. heinäkuuta 1943. 7. heinäkuuta "U-759" torpedoi hollantilaisen rahtialuksen "Poelau Roebiahin", joka upposi Jamaikan liepeillä.


title: Karibianmeren taistelut

text: Ranskan laivaston sukellusvene "Surcouf", joka oli aikansa suurin sukellusvene joutui rahtialus "Thomas Lykes"in upottamaksi aluksen törmättyä sukellusveneeseen pimeydessä Panaman Kanavan lähistöllä 18. helmikuuta 1942. Kukaan sukellusveneen miehistöstä ei selvinnyt.


title: Karibianmeren taistelut

text: Yhdysvaltain rannikkovartiosto upotti sukellusvene "U-157" 13. kesäkuuta 1942 Key Westin lähistöllä. Sukellusvene oli pintautumassa, kun "USCGC Thetis" huomasi sukellusveneen ja syvyyspommitti alusta. Usean minuutin kuluttua meren pinnalle nouseva roju paljasti että "Thetis" oli upottanut sukellusveneen.


title: Karibianmeren taistelut

text: Sukellusvene "U-759" ilmoitettiin uponneen 8. heinäkuuta 1943. Myöhemmin selvisi, että 23. heinäkuuta 1943 yhdysvaltalainen PBM Mariner oli pommittanut alusta upottaen sen.


title: Karibianmeren taistelut

text: "U-166" torpedoi rahtialus "SS Robert E. Leen" 30. heinäkuuta 1942 Mississippijoen suulla, kun saattoalus "USS PC-566" havaitsi sukellusveneen upottaen sen syvyyspommeilla. Upotus vahvistettiin vasta sodan jälkeen.


title: Karibianmeren taistelut

text: 28. elokuuta sukellusvene "U-94" oli hyökkäämässä Haitilta lähtenyttä saattuetta vastaan, kun brittiläiset ja kanadalaiset saattoalukset hyökkäsivät sukellusveneen kimppuun. Ensin PBY Catalina pommitti sukellusvenettä ja myöhemmin korvetit "HMCS Halifax" ja "HMCS Snowberry" hyökkäsivät venettä kohti. "Oakvillen" ampumat syvyyspommit pakottivat sukellusveneen pintautumaan, jonka jälkeen korvetti törmäsi sukellusveneeseen kahdesti pakottaen sen pysähtymään. Yksitoista "Oakvillen" merimiestä yrittivät vallata sukellusveneen, mutta sukellusvene upposi saksalaisten upotettua veneensä. 26 saksalaista merimiestä pelastettiin vedestä.


title: Karibianmeren taistelut

text: Kuninkaallinen laivasto upotti "U-162" Trinidadin liepeillä 3. syyskuuta. "HMS Vimy", "HMS Pathfinder" ja "HMS Quentin" hyökkäsivät veneen kimppuun syvyyspommeilla upottaen veneen. 49 saksalaista merimiestä selviytyivat ja joutuivat sotavangeiksi. Heidän kuulusteluissa kertomat tiedot osoittautuivat tärkeiksi liittoutuneille mm Lorientissa sijaitsevan sukellusvenetukikohdan sijainti.


title: Karibianmeren taistelut

text: Saksalainen aseistettu kauppalaiva "Stier" upposi 27. syyskuuta Karibianmerellä upotettuaan ensin taistelussa amerikkalaisen libertyaluksen "SS Stephen Hopkinsin". Alus oli matkalla Surinamista Kapkaupunkiin, kun se kohtasi "Stierin". "Stier" käski alusta pysähtymään, mutta amerikkalaiset eivät totelleet, joten molemmat alukset tulittivat toisiaan saaden vakavia vaurioita. "SS Stephen Hopkins" upposi kymmenen maissa. "Stier" upposi kaksi tuntia myöhemmin laivan kapteenin käskettyä upottaa vaurioituneen aluksen.


title: Karibianmeren taistelut

text: 15. toukokuuta 1943 "U-176" upotettiin Meksikonlahdella Havannan lähistöllä. Rahtialukset "Camaguey" ja "Honduran Hanks" olivat matkalla Sagua La Grandesta Havannaan, kun saattoalus "CS-13" havaitsi sukellusveneen upottaen sen syvyyspommeilla.


title: Karibianmeren taistelut

text: "SS George Calvert" oli yksitykkinen libertyalus, jonka "U-753" upotti 20. toukokuuta 1942. 23. kesäkuuta "U-158" upotti "USS West Elcascon" Key Westin lähistöllä. Kaikki aluksen miehistön jäsenet selviytyivät hyökkäyksestä.


title: Karibianmeren taistelut

text: Sukellusvene "U-163" torpedoi tykkialus "USS Erien" marraskuussa 1942 Trinidadin ja Guantanamo Bayn välillä. Alukseen osui yksi kolmesta torpedosta vaurioittaen alusta vakavasti. Alus paloi Kuuban rannikolla tunteja, kunnes liekit saatiin hallintaan. "Erie" upposi lopulta Curacaon edustalla Willemstadin satamassa 5. joulukuuta.


title: Santa Catarinan yliopisto

text: Santa Catarinan yliopisto (; UFSC) on Brasilian Santa Catarinan osavaltiossa toimiva yliopisto. Pääkampus on Florianópolisin kaupungissa jonka lisäksi yliopistolla on kampus neljällä muull paikkakunnalla. Se on perustettu 18. joulukuuta 1960.


title: Santa Catarinan yliopisto

text: Se on yksi Brasilian ja Latinalaisen Amerikan suurimmista korkeakouluista. Yliopistossa alempaa korkeakoulututkintoa suoritti yli 30 000 opiskelijaa ja maisteri- tai tohtoriopintoja 7 000 opiskelijaa. Lisäksi erikoistumisopintoja teki 3 000 opiskelijaa ja yliopistolla oli yli 2 000 etäopiskelijaa. Henkilökuntaan kuuluu yli 5 600 ihmistä, joista noin 2 500 on opetustehtävissä.


title: Santa Catarinan yliopisto

text: Vuonna 2017 kansainvälinen Shanghain Jiao Tong -yliopiston ARWU-yliopistoranking luokitteli Santa Catarinan yliopiston ehdokaslistansa yliopistona sijaluokkaan 601.-700. maailmassa. Se oli vertailussa Brasilian 9.-10. korkeimmalle sijoittunut yliopisto.


title: Levon hautausmaa

text: Levon hautausmaa on vuonna 1958 käyttöönotettu Lahden Kolavan kaupunginosassa sijaitseva hautausmaa. Hautausmaan pinta-ala on noin 43,6 hehtaaria, josta käytössä on tällä hetkellä noin 25 hehtaaria. Levon hautausmaa on Lahden kaupungin alueella sijaitsevista hautausmaista suurin.


title: Levon hautausmaa

text: Levon hautausmaan kappelirakennuksen ovat suunnitelleet Niilo Pulkka ja hänen vaimonsa Aili Pulkka. Kappelirakennus on valmistunut hautausmaan käyttöönottovuonna 1958. Kappeli on peruskorjattu vuonna 2007.


title: Levon hautausmaa

text: Levon hautausmaan alueella sijaitsee myös krematorio, joka on otettu käyttöön tammikuussa vuonna 2016. Krematoriossa on maakaasulla toimiva tuhkausuuni.


title: Levon hautausmaa

text: Aikaisempi krematorio oli vuodelta 1969. Siinä oli kaksi tuhkausuunia, jotka toimivat polttoöljyllä, toinen alkuperäinen ja toinen vuodelta 2001.


title: Kolmion ympäri piirretty ympyrä

text: Kolmion ympäri piirretty ympyrä tarkoittaa geometriassa kolmion kärkien kautta kulkevaa ympyrää. Kolmen pisteen kautta voidaan aina piirtää joko ympyrä tai suora. Jos kolme pistettä ovat kollineaarisia, voidaan niiden kautta piirtää suora. Jos pisteet ovat epäkollineaariset, muodostuu pisteistä kolmio. Koska kolmio on aina konsyklinen, voidaan sen kärkien kautta piirtää ympyrä. Ympyrää kutsutaan myös nimellä ulkoympyrä.


title: Kolmion ympäri piirretty ympyrä

text:
Ympyrän keskipiste voi olla kolmion sisä- tai ulkopuolella. Jos kolmio on teräväkulmainen kolmio, on keskipiste kolmion sisäpuolella. Jos kolmio on suorakulmainen kolmio, on keskipiste kolmion hypotenuusalla. Jos kolmio on tylppäkulmainen kolmio, on keskipiste kolmion ulkopuolella.
Jos kolmion kärkien koordinaatit merkitään formula_1 formula_2 ja formula_3, voidaan ympyrän yhtälö kirjoittaa determinantilla
joka on evaluoituna
missä
"x:n" kerroin formula_7 saadaan matriisista
jättämällä formula_9 termejä sisältävä sarake pois (vastaavasti formula_10:n suhteen) determinantista
ja
ja vakiotermi "c"
Ympyrän yhtälö voidaan esittää keskipistemuodossa
missä keskipisteen koordinaatit ovat
ja
sekä säde


title: Kolmion ympäri piirretty ympyrä

text: Jos kolmion sivujen pituudet merkitään a, b ja c, on säde


title: Kolmion ympäri piirretty ympyrä

text: Jos kolmiosta tunnetaan sivu ja sen vastainen kulma, saadaan Sinilauseesta


title: Kolmion ympäri piirretty ympyrä

text:
Tasasivuisen kolmion, jonka sivun pituus on a, ympäröivän ympyrän säde R on
Tasakylkisellä kolmiolla, jossa kylkien pituudet ovat a ja kannan pituus b säde on


title: Kolmion ympäri piirretty ympyrä

text:
Ympyrän säde on puolet hypotenuusan c eli kolmion pisimmän sivun pituudesta
ja keskipisteen paikka on hypotenuusan keskipisteessä (Thaleen lause).


title: Euro Truck Simulator 2

text: Euro Truck Simulator 2 on vuonna 2012 julkaistu ajosimulaattoripeli. Pelissä voi rahdata tavaraa ympäri Eurooppaa ja perustaa oman kuljetusyrityksen. Pelissä on 120 Euroopan kaupunkia, joiden välillä voi kuljettaa rahteja omalla tai työnantajan rekalla.


title: Euro Truck Simulator 2

text: Alussa valitaan maa, johon pelaaja sijoittaa ensimmäisen tallinsa. Vaihtoehtoina ovat Ranska, Saksa, Iso-Britannia, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Puola, Tšekki, Sveitsi, Itävalta, Italia ja Slovakia. Lisäosan "Going East!" avulla voi aloittaa myös Unkarista. Ruotsista, Norjasta ja Tanskasta voi aloittaa "Scandinavia Expansionin" avulla. Sen jälkeen voi alkaa tehdä pikakeikkoja, eli kuljettaa lasteja työnantajien rekoilla.


title: Euro Truck Simulator 2

text: Työstä saadulla palkalla voi ostaa oman rekan. Rekkoja on tällä hetkellä seitsemän eri merkkistä: Volvo, Scania, MAN, Iveco, Renault, DAF ja Mercedes-Benz. Omaa yritystä voi kasvattaa laajentamalla tallia, jossa omat rekat ovat. Pelaaja voi myös palkata kuljettajia ja ostaa uusia rekkoja, ja muokata niitä erilaisilla väreillä ja maalauksilla, koristeilla ja niin edelleen. Kun pelaajalla on tarpeeksi rahaa oman rekan ostamiseen, hän voi perustaa oman yrityksen.


title: Euro Truck Simulator 2

text: Pelissä on 120 kaupunkia. Tässä luettelo maista kaupunkimäärineen:Pelissä on lisäosia, jotka lisäävät peliin alueita ja maalipintoja rekkoihin. Tähän mennessä peliin on ilmestynyt 50 erilaista lisäosaa, joista kartan laajennuksia on neljä, "Going East!", "Skandinavia", "Viva La France!" ja "Bella Italia".


title: Euro Truck Simulator 2

text: Pelissä on tällä hetkellä epävirallinen moninpeli, joka vaatii pelin Steam-version.


title: Vampyyripäiväkirjat (5. tuotantokausi)

text: Vampyyripäiväkirjat-televisiosarjan 5. tuotantokausi alkoi Yhdysvalloissa 3. lokakuuta 2013 ja Suomessa Sub-kanavalla 3. kesäkuuta 2015.


title: Vampyyripäiväkirjat (5. tuotantokausi)

text: Päärooleissa


title: Vampyyripäiväkirjat (5. tuotantokausi)

text: Sivurooleissa


title: Vampyyripäiväkirjat (5. tuotantokausi)

text: Vierailevissa rooleissa


title: Yleisen turvallisuuden valiokunta

text: Yleisen turvallisuuden valiokunta () oli Ranskan suuren vallankumouksen aikana toiminut toimikunta, joka yhteishyvän valiokunnan ohella oli paljolti vastuussa niin sanotusta terrorin ajasta vuosina 1793–1794. Kansalliskonventti asetti yleisen turvallisuuden valiokunnan vuonna 1792. Sen tehtävänä oli ohjata valtiollista poliisia sekä vallankumoustuomioistuinta.


title: Amin Affane

text: Amin Tareq Affane (s. 21. tammikuuta 1994 Angered, Ruotsi) on marokkolaistaustainen ruotsalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliiga-joukkuetta Chelsea FC. Affane on pelipaikaltaan vasen laituri ja hänen pelinumeronsa on 54.


title: Amin Affane

text: Affane siirtyi Ruotsista entisestä seurastaan Lärje-Angereds IF:stä Englantiin, Chelsean akatemiaan. Hän ei päässyt peliajalle A-joukkueessa, joten siirtyi kaudeksi 2011–2012 lainaan Roda JC:hen.


title: Missourinsavikka

text: Missourinsavikka ("Chenopodium missouriense") on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kookaskasvuinen savikkalaji.


title: Missourinsavikka

text: Missourinsavikka kasvaa 30–120 cm korkeaksi. Useimmiten kasvi on kookaskasvuinen. Kasvin nuoret osat ovat tavallisesti jauhoisia. Varsi on pysty, kova ja runsashaarainen. Väriltään varsi on vihreä- tai punaraitainen, lehtihangat ovat usein punaisia. Kierteisesti olevat lehdet ovat usein väriltään tummanvihreitä. Lehtilapa on kasvin keskiosissa pituudeltaan tavallisesti yli 6 cm ja muodoltaan vinoneliömäinen ja tavallisesti niukkahampainen. Hampaat ovat teräviä, tyvihampaat ovat muita isompia. Ylimmät varsilehdet ovat usein kapeita, muodoltaan suikeita tai kapeanpuikeita sekä ehytlaitaisia. Vihreä kukinto on lehdetön, kapean tähkämäinen ja pienisykeröinen. Suomessa missourinsavikka kukkii syys-lokakuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Siemen on noin 1,2 mm pitkä, ympärykseltään pyöreä, terävähköreunainen, kiiltävä ja pinnaltaan melkein sileä. Suomessa missourinsavikka elää levinnäisyysalueensa pohjoisrajoilla ja tuottaa erittäin harvoin siemeniä.


title: Missourinsavikka

text: Muista savikkalajeista missourinsavikka muistuttaa läheisesti ainakin jauhosavikkaa ("C. album") ja soijasavikkaa ("C. probstii").


title: Missourinsavikka

text: Missourinsavikka on alkujaan kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta on levinnyt tulokkaana muun muassa Eurooppaan. Suomessa lajia on tavattu harvinaisena maan etelä- ja länsiosista.


title: Missourinsavikka

text: Suomessa missourinsavikka on harvinainen uustulokas, jota voi kasvaa erilaisilla joutomailla kaatopaikoilla, myllyillä ja satamissa.


title: Soijasavikka

text: Soijasavikka ("Chenopodium probstii") on Pohjois-Amerikan eteläosista kotoisin oleva kookaskasvuinen savikkalaji.


title: Soijasavikka

text: Soijasavikka kasvaa 80–150 cm korkeaksi. Kasvin nuoret osat ovat tavallisesti jauhoisia. Varsi on pysty, kova ja runsashaarainen, ja väriltään punainen. Kierteisesti olevat paksut, nahkeat lehdet ovat usein punareunaisia ja päältä kiiltäviä. Lehtilapa on kasvin keskiosissa pituudeltaan jopa 15 cm ja vaihtelee muodoltaan leveänpuikeasta vinoneliömäiseen. Lehtilapa on myös hieman kolmiliuskainen, tyvestä tavallisesti leveäntylppä, kärjestä tylpähkö. Laidalta lapa on isohampainen. Vihreä kukinto on lehdetön ja tähkämäinen. Suomessa soijasavikka kukkii vasta loka-marraskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Kiiltävänmusta siemen on yhden millimetrin pituinen. Suomessa soijasavikka kukkii harvoin ja eikä todennäköisesti tuota siemeniä.


title: Soijasavikka

text: Muista savikkalajeista soijasavikka muistuttaa läheisesti muun muassa jauhosavikkaa ("C. album") ja missourinsavikkaa ("C. missouriense").


title: Soijasavikka

text: Soijasavikka on alkujaan kotoisin Pohjois-Amerikan eteläosista. Tulokkaana se on levinnyt tulokkaana muun muassa Eurooppaan. Suomessa lajia on tavattu harvinaisena maan eteläosissa sekä Raahen seudulta.


title: Soijasavikka

text: Suomessa soijasavikka on harvinainen uustulokas, jota kasvaa kaatopaikoilla ja täyttömailla.


title: Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1930

text: Vuoden 1930 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen loppuottelussa kohtasivat Djurgårdens IF ja SK Tirfing. Ruotsin parhaat seurat eivät osallistuneet mestaruuskilpailuun, vaan ne pelasivat keskenään ns. kuuden joukkueen sarjassa. Kausi oli viimeinen, jolloin Ruotsin-mestaruus ratkaistiin cup-kilpailussa.


text:
16. ja 23. helmikuuta
2. maaliskuuta 1930 Tukholmassa.


title: House at the End of the Street

text: House at the End of the Street on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Mark Tonderain ohjaama kauhuelokuva. Sen pääosassa on Jennifer Lawrence. Elokuva kertoo teini-ikäisestä Elissasta (Lawrence) ja hänen äidistään (Elisabeth Shue), jotka ovat juuri muuttaneet uuteen unelmataloon. Idylliin tulee säröjä, kun he kuulevat naapuritalossa tapahtuneesta verilöylystä.


title: Eero Petäjäniemi

text: Armas Eero Emil Petäjäniemi (2. toukokuuta 1907 Tampere – 9. helmikuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen toimittaja. Hän oli Helsingin Sanomien ulkomaanosaston toimittaja 1933–1936, toimi sitten kirjeenvaihtajana Lontoossa ja Berliinissä vuosina 1936–1949. Ilta-Sanomien päätoimittajana hän työskenteli vuosina 1949–1956 ja Uuden Suomen päätoimittajana vuosina 1956–1967 ja jäi sitten eläkkeelle.


title: Eero Petäjäniemi

text: Eero Petäjäniemi toimi myös Helsingin Sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtajana.


title: Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtiopäivät

text: Valtiopäivät (, ) olivat Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtakunnansäätyjen lakiasäätävä kokous. Ne olivat olemassa 1100-luvulta vuoteen 1806. Samana ajanjaksona keisarin valta vähitellen heikkeni. Kuuluisimmat lienevät olleet vuonna 1521 pidetyt Wormsin valtiopäivät.


text: Karolingien valtakunnan aikana aatelin ja ylemmän papiston kokouksia saatettiin järjestää keisarillisten vierailujen yhteydessä eri paikkakunnilla. Alkuaan kokouksiin osallistuivat vain ruhtinaat ja vastaavan arvoiset piispat, mutta myöhemmin mukaan laskettiin myös kreivit ja paronit. 1100-luvulta alkaen muodostui tavaksi, että keisari kutsui valtiopäivät koolle johonkin valtakunnankaupunkiin tai piispankaupunkiin. 1200-luvun puolivälistä alkaen näiden kaupunkien edustajat saivat osallistua valtiopäiville, ja vaaliruhtinaiden kokoukset erotettiin erilliseksi tapahtumaksi. Erottelu vahvistettiin keisari Kaarle IV:n vuonna 1356 antamassa kultaisessa bullassa. Nimitys valtiopäivät ei vielä tässä vaiheessa ollut käytössä, vaan ruhtinaiden kokouksia kutsuttiin hovipäiviksi (saks. "Hoftag").


text: Vuodesta 1489 valtiopäivät jaettiin kolmeen kollegioon, jotka kokoontuivat erikseen: seitsemän vaaliruhtinasta, joita johti Mainzin arkkipiispa; 33 kirkollista ja 61 maallista valtakunnanruhtinasta, joita johti Salzburgin arkkipiispa tai Itävallan arkkiherttua; sekä 51 valtakunnankaupungin edustajat, joita johti sen kaupungin edustaja, jossa valtiopäivät kokoontuivat. Jokainen näistä teki erilliset päätökset, joiden pohjalta muotoiltu yhteinen lausuma lähetettiin keisarille ”valtakunnan päätöksenä” ("consulum imperii"). Kaikista valtiopäivien päätöksistä yhdessä käytettiin nimitystä "Reichsabschied". Keisari saattoi vahvistaa sen kokonaan tai osittain, mutta hän ei voinut muuttaa sen sanamuotoja.


text: Aina Westfalenin rauhaan (1648) saakka valtiopäivät käyttivät merkittävää lainsäädäntövaltaa ja saattoivat päättää myös sodasta tai rauhasta. Sen jälkeen ne olivat lähinnä suvereenien ruhtinaiden ja heidän lähettämiensä edustajien hajanainen kokous. Vuonna 1663 Regensburgissa pidetyt valtiopäivät pitkittyivät, kunnes ne muuttuivat lopulta pysyviksi ("Immerwährender Reichstag", ”ikuiset valtiopäivät”) ja sen jälkeen valtiopäivät olivat pysyvästi koolla Regensburgissa. Niillä ei kuitenkaan enää ollut todellista lainsäädäntövaltaa. Valtiopäivät lakkasivat toimimasta keisarikunnan romahdettua Napoleonin joukkojen hyökkäyksen seurauksena vuonna 1806. Nimi "reichstag" elvytettiin Saksassa vuonna 1871, jolloin siitä tuli maan parlamentin nimi.


title: Alfred Philippson

text: Alfred Philippson (1864–1953) oli saksalainen maantieteilijä. Hän oli professorina Bonnin yliopistossa 1911–1929. Hänen pääasiallisia tutkimuskohteitaan olivat geomorfologia ja Välimeren maat. Philippson joutui juutalaisen syntyperänsä vuoksi vaikeuksiin ja lopulta perheineen Theresienstadtin keskitysleirille, josta he kuitenkin selviytyivät ja palasivat vapautumisen jälkeen Bonniin.


title: Alfred Philippson

text: Hänen isänsä oli rabbi ja kustantaja Ludwig Philippson ja hänen veljensä historioitsija Martin Philippson.


title: FC Kaarina

text: FC Kaarina on vuonna 2010 perustettu junioritoimintaan erikoistunut jalkapalloseura.


title: FC Kaarina

text: Sen muodostivat neljä Kaarinan kaupungissa toimivaa jalkapalloseuraa; Kaarinan Pojat, Littoisten Työväen Urheilijat, Piikkiön Palloseura sekä Kaarinan Nappulat. Kaikki jatkavat edelleen myös itsenäisinä, mutta seuroilla on vuodesta 2012 lähtien valtakunnallisissa sarjoissa FC Kaarinan nimellä esiintyneet yhteiset A- ja B-juniorijoukkueet.


title: FC Kaarina

text: Kaudella 2013 FC Kaarinan A-juniorit pelaavat A-poikien SM-sarjassa ja B-juniorit toiseksi korkeimmalla sarjatasolla B-poikien Ykkösessä. Vuonna 2012 FC Kaarina saavutti hopeaa B-poikien SM-sarjassa.


title: Orléans (suku)

text: Orléans oli Ranskassa nimi, jota käytettiin Valois ja Bourbon-hallitsijasukujen nuoremmista haaroista, useasta eri suvusta 1300-luvulta alkaen. Nimi tuli Orléansin herttuan arvosta, joka kuului kyseisten sukujen päämiehille. Usein nimellä viitataan viimeiseen Orléans-sukuun, joka polveutuu Ludvig XIV:n nuoremmasta veljestä Filip I:stä.


title: Orléans (suku)

text: Ensimmäinen Orléansin herttua Filip (1336–1375) kuoli ilman perillisiä. Hänen jälkeensä arvon sai Ludvig I (1372–1407), jonka jälkeläisille se perityi aina vuoteen 1545 saakka. Seuraavaksi arvo annettiin Gaston Orléansille (1608–1660), jolta se siirtyi Filip I:lle (1640–1701).


title: Orléans (suku)

text: Orléans-suku oli Ranskan hallitsijasukuna niin sanotun heinäkuun monarkian aikana vuosina 1830–1848, jolloin kuninkaana toimi Filip I:n jälkeläinen Ludvig Filip. Vuoden 1848 jälkeen Orléans-suvun oikeutta kruunuun puolustaneita rojalisteja kutsuttiin orleanisteiksi. Bourbon-suvun päähaara sammui vuonna 1883, minkä jälkeen Orléans-suvun päämies peri myös Bourbonien oikeuden Ranskan kruunun.


title: Krapina

text: Krapina on Krapina-Zagorjen piirikunnan pääkaupunki Kroatiassa. Vuonna 2011 siellä oli 4471 asukasta.


title: Krapina

text: Kaupungissa on nykyaikainen neanderthalinihmisistä kertova museo. Sieltä lähtee polku Hušnjakovon kukkulalle, josta on löydetty jäänteitä neanderthalin ihmisistä.


title: Bjelovar

text: Bjelovar on Bjelovar-Bilogoran piirikunnan pääkaupunki Kroatiassa. Vuonna 2011 siellä oli 27 024 asukasta.


title: Vasco da Gama (kaupunki)

text: Vasco da Gama (konkaniksi वास्को) on Goan osavaltion suurin kaupunki Intian länsirannikolla. Se sijaitsee Etelä-Goan piirikunnassa Mormugaon niemimaan kärjessä, Zuarijoen suulla. Nimensä kaupunki on saanut vuonna 1917 portugalilaisen löytöretkeilijä Vasco da Gaman mukaan.


title: Vasco da Gama (kaupunki)

text: Kaupunki jakautuu kahteen vyöhykkeeseen: keskustavyöhykkeeseen ja etelävyöhykkeeseen, joka tunnetaan myös nimellä ”Baina”. Keskustavyöhykkeellä on paljon kaupallista ja teollista toimintaa. Hotellit ja ravintolat sijaitsevat lähellä keskustaa.


title: Vasco da Gama (kaupunki)

text: Vasco da Gaman ilmasto on trooppinen, mutta sitä hillitsevät hieman mereltä ja joilta puhaltavat tuulet.


title: Vasco da Gama (kaupunki)

text: Dabolimin lentokenttä sijaitsee Dabolimin kylässä, lähellä Vasco da Gaman kaupunkia.


title: Vasco da Gama (kaupunki)

text: Maata pitkin Vasco da Gamaan pääsee valtatieltä 17A tai junalla.


title: Vasco da Gama (kaupunki)

text: Vesireittejä suosivia matkustajia palvelee Mormugaon satama, joka on myös alueen suurin työnantaja.


title: Yrjö Tuompo

text: Yrjö Rafael Tuompo (1. syyskuuta 1897 Pornainen – 27. maaliskuuta 1964 Kuopio) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen rykmentin komentaja.


title: Yrjö Tuompo

text: Tuompo työskenteli aluksi rautatievirkamiehenä, mutta värväytyi vuoden 1918 sisällissodan aikana valkoiseen armeijaan ja kävi Vöyrin sotakoulun. Hän osallistui sisällissotaan komppanianpäällikkönä ja sai ylennyksen vänrikiksi. Tuompo valmistui neljänneltä kuuntelu-upseerikurssilta Kadettikoulusta 1922. Jatkokoulutuksena hän kävi kapteenikurssin. Uransa alussa hän palveli komppanianpäällikkönä 1918–1921 sekä kadettikoulun jälkeen aliupseerikoulun johtajana 1922–1923 sekä kanta-aliupseerikoulun johtajana 1924–1926. Tämän jälkeen hän toimi yleisesikunnassa toimistoupseerina ja toimistoesiupseerina 1927–1938, ja sen jälkeen puolustusministeriössä. Talvisodan aikana 1939–1940 hän oli pataljoonankomentajana Karjalankannaksella. Välirauhan aikana hän johti Kanta-Hämeen suojeluskuntapiiriä, joka jatkosodan sytyttyä perusti JR 44:n. Tuompo toimi sen komentajana kahteen otteeseen: 18.6.1941–4.10.1941 sekä 16.1.1942–14.4.1943. Uransa päätteeksi hän toimi Kanta-Hämeen sotilaspiirin komentajana 1944–1946, minkä jälkeen hän erosi aktiivipalveluksesta. Sen jälkeen hän oli Vanajan Autotehdas Oy:n huoltopäällikkönä ja Kanta-Hämeen sotainvalidipiirin puheenjohtajana.


title: Yrjö Tuompo

text: Ylennykset: luutnantti 1920, kapteeni 1922, majuri 1930, everstiluutnantti 1940, eversti 1942.


title: Yrjö Tuompo

text: Hänen vanhempi veljensä Wiljo Einar Tuompo (1893–1957) oli jääkärikenraali ja pankinjohtaja sekä nuorempi veljensä Eino Tuompo (1902–1979) oli eversti ilmatorjunnan aselajissa.


title: Veli Toukomies

text: Veli Vesa Toukomies (s. 28. syyskuuta 1944) on suomalainen tietokirjailija ja lautapelien suunnittelija. Koulutukseltaan hän on filosofian ja teologian maisteri. 1970–1980-luvun pappisuran jälkeen Toukomies luopui uskosta ja ryhtyi skeptikoksi. Hän on toiminut Skepsis ry:n eri tehtävissä, muun muassa puheenjohtajana 1994.


title: Veli Toukomies

text: Toukomies tuli uskoon 16-vuotiaana viidennen herätysliikkeen vaikutuksesta. Hän alkoi opiskella teologiaa, hänet vihittiin papiksi vuonna 1967, ja hän astui 24-vuotiaana apupapin virkaan Lahdessa. Hän toimi muun muassa Artjärven kirkkoherrana 1978–1981.


title: Slavonski Brod

text:
Slavonski Brod on Brod-Posavinan piirikunnan pääkaupunki Kroatiassa. Vuonna 2011 siellä oli 53 531 asukasta.
Brodin linnoituksen pohjakaava on tähden muotoinen. Sen rakennuttivat itävaltalaiset 1700-luvulla suojelemaan valtakuntaa turkkilaisilta.


title: Tapio Peitsara

text: Tapio Nyyrikki Peitsara (vuoteen 1935 Blässar; 24. elokuuta 1902 Viipurin maalaiskunta – 13. toukokuuta 1989 Kuopio) oli Suomen Puolustusvoimien eversti.


title: Tapio Peitsara

text: Peitsara liittyi vuonna 1917 Helsingin suojeluskuntaan ja osallistui 15-vuotiaana polkupyörälähettinä Helsingin valtaukseen sisällissodassa vuonna 1918. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1922 ja kävi Kadettikoulun 1925 sekä Sotakorkeakoulun 1937 (ye-upseeri 1938). Hän toimi Hämeen ratsurykmentissä nuorempana upseerina 1925–1928 ja johti ratsuväen aliupseerikoulua 1929. Ratsuväkiprikaatin adjutanttina hän oli 1930 ja Kadettikoulun adjutanttina 1931–1935. Yleisesikunnan operatiivisella osastolla Peitsara työskenteli toimistoupseerina ja toimistoesiupseerina 1937–1939. Talvisodan aikana hän toimi Päämajan maavoimatoimiston päällikkönä ja välirauhan aikana maavoimatoimiston toimistoesiupseerina sekä jälleen päällikkönä 1942–1943. Jääkäripataljoona 6:tta Peitsara johti vuonna 1943. JR 49:n komentajana hän oli elo–marraskuussa 1944. Sodan jälkeen hän komensi Jääkäripataljoona 4:ää 1945–1948. Kymen sotilaslääniin esikuntapäällikkönä hän toimi vuonna 1949. Jääkäripataljoona 1:tä Peitsara komensi 1950–1951. JR 2:n (myöhemmin Pohjois-Savon prikaati) komentajana Peitsara toimi 1952–1959. Hän oli vuonna 1959 vähän aikaa Savo-Karjalan sotilasläänin komentajana, mistä tehtävästä jäi eläkkeelle.


title: Tapio Peitsara

text: Peitsara julkaisi vuonna 1941 selvityksen "Suomen ja Venäjän talvisota 1939–40: yleistajuinen katsaus", joka käännettiin kuudelle kielelle. Sen on sanottu herättäneen suurta kiinnostusta varsinkin Saksassa.


title: Tapio Peitsara

text: Peitsara oli vuosina 1954–1960 kaksi kautta Kuopion kaupunginvaltuutettuna ja toimi kaupunginhallituksen jäsenenä. Eläkevuosinaan hän oli 13 vuotta Kuopion raastuvanoikeuden ja maistraatin kunnallisneuvosmiehenä. Hän oli aktiivinen Upseeriliiton ja Kadettikunnan toiminnassa.


title: Tapio Peitsara

text: Ylennykset: kornetti 1925, luutnantti 1927, kapteeni 1931, ratsumestari 1935, majuri 1939, everstiluutnantti 1942, eversti 1952.


title: Richard Bonynge

text: Richard Bonynge (s. 29. syyskuuta 1930 Sydney) on australialainen kapellimestari. Hän opiskeli aluksi pianonsoittoa ja esitti 14-vuotiaana Griegin pianokonserton a-mollissa. Hän sai opetusta muun muassa Herbert Fryeriltä Lontoon Royal College of Musicissa.


title: Richard Bonynge

text: Bonynge alkoi säestää sopraano Joan Sutherlandia, ja vuonna 1954 hän meni tämän kanssa naimisiin. Tämä suhde sai Bonyngen tutkimaan bel canto -ohjelmistoa. Hän debytoi kapellimestarina vuonna 1962 Santa Cecilian orkesterin kanssa Roomassa. Vuonna 1963 hän johti Gounod'n "Faustin" esityksen Vancouverissa ja Bellinin "Unissakävelijän" esityksen San Franciscossa. Hän teki Covent Gardenin -debyyttinsä vuonna 1964 johtamalla Bellinin "Puritaanien" esityksen. Vuonna 1965 Bonynge palasi Sutherlandin kanssa Australiaan, jossa hänestä tuli Sutherland-Williamson International Grand Opera Companyn musiikillinen johtaja.


title: Richard Bonynge

text: Vuonna 1966 Bonynge debytoi Metropolitan-oopperassa johtamalla Donizettin "Lucia di Lammermoorin" esityksen, jossa Sutherland esitti nimiroolin. Vuosina 1974–1978 Bonynge toimi Vancouverin oopperan taiteellisena johtajana ja vuosina 1975–1986 Australian oopperan musiikillisena johtajana. Hänestä tuli Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja vuonna 1977.


title: Richard Bonynge

text: Bonynge on tutkinut Bellinin teosten lisäksi ajan ranskalaista oopperaa ja säveltänyt kadensseja, joita ovat käyttäneet monet laulajat, kuten Sutherland.


title: Annie (vuoden 1982 elokuva)

text: Annie on vuonna 1982 ensi-iltansa saanut John Hustonin ohjaama yhdysvaltalainen elokuvamusikaali.


title: Annie (vuoden 1982 elokuva)

text: Lastenkodissa asuvan Annien elämä muuttuu, kun hän pääsee asumaan miljonääri herra Warbucksin luokse. Henkilökunta on ystävällinen ja Annie viihtyy. Lisäksi Warbucks alkaa pitää Anniesta koko ajan enemmän. Lastenkodin johtaja alkaa juonia rahan huiputusta vankilasta vapautuneen veljensä kanssa. He onnistuvat 50 000 dollarin huijauksessa esiintymällä Annien vanhempina. Kun huijaus paljastuu, syntyy suuri kahakka. Lopulta lastenkodin johtaja ja tämän veli pidätetään huijauksesta ja Warbucks adoptoi Annien.


title: Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1931

text: Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1931 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1931 Ruotsin jääpallomestaruudesta. Tämä oli ensimmäinen kausi, jolloin Ruotsin-mestaruudesta pelattiin sarjamuotoisesti.


text: Lohkovoittajiksi selviytyivät IF Göta ja AIK. Loppuottelu pelattiin Tukholmassa 1. maaliskuuta.


text: 1.3. Tukholma


title: Pieno

text: Pieno (ital. < ) musiikkitermi, joka tarkoittaa 'täysi', esimerkiksi "organo pieno" = 'täysin uruin'.


title: Zimbabwelainen viittomakieli

text: Zimbabwelainen viittomakieli on joukko kieliä, jotka ovat kehittyneet itsenäisesti ja erillään toisistaan oppilaiden keskuudessa kuurojen kouluissa Zimbabwessa 1940-luvulta alkaen. Ne ovat mahdollisesti sukua Saksasta, Irlannista, Australiasta, Englannista ja Etelä-Afrikasta tulleille viittomakielille. Zimbabwelaisia viittomakieliä on vain vähän tutkittu, joten tarkasta määrästä tai keskenään ymmärrettävyydestä ei ole paljon tietoa. Jokaisessa kuurojen koulussa käytetään eri viittomakieltä, jotka poikkeavat myös niistä viittomakielistä, joita koulujen ulkopuolella olevat aikuiset käyttävät.


title: Zimbabwelainen viittomakieli

text: Esimerkiksi Zimbabwen pääkaupungissa Hararessa "kenkää" merkitsevä viittoma tarkoittaa Bulawayossa "sikaa". Lisäksi Bulawayossa sanotaan "hyvä" näyttämällä kaksi peukaloa, kun taas Hararessa laitetaan neljä sormea peukalon päälle.


title: Zimbabwelainen viittomakieli

text: Vuonna 2011 julkaistiin ensimmäinen zimbabwelaisen viittomakielen sanakirja, jonka toivottiin yhdistävän Zimbabwen lukuisia eri viittomakieliä ja sen kautta takaavan kuuroille zimbabwelaisille oikeutensa mm. koulutukseen, oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja sananvapauteen. Sen toivottiin myös poistavan tulkkien tarpeen. Sanakirja on King George VI School and Centre -nimisen kuurojen koulun oppilaiden kokoama, minkä takia se ei ole kokenut samaa kohtaloa kuin edelliset sanakirjat, jotka olivat kuulevien ihmisten tekemiä ja joutuivat kuurojen yhteisön hylkäämiksi.


title: Zimbabwelainen viittomakieli

text: Sanakirjassa pyrittiin kulttuurin kannalta merkityksellisyyteen. Esim. laajassa käytössä oleva "tyttö"-viittoma, joka tehdään esittämällä vetävänsä sormilla pitkien hiusten läpi, korvattiin viittomalla, joka tehdään laittamalla kädet rintojen päälle. Näin koska useimmat zimbabwelaiset naiset pitävät hiuksensa lyhyinä.


title: Zimbabwelainen viittomakieli

text: Hallituksen virallisten lukujen mukaan kuuroja on maassa yhteensä noin 20 000, mutta sanakirjan teossa mukana olleet uskovat määrän olevan paljon suurempi.


title: Zimbabwelainen viittomakieli

text: Kielen sormiaakkoset, jolla siis tavataan yksittäisiä sanoja englanniksi, ovat mahdollisesti sukua Etelä-Afrikassa käytössä oleville sormiaakkosille.


title: Puhoksen rautatieasema

text: Puhoksen rautatieasema ("lyh". Pus, ratakm 452+808) sijaitsee Pohjois-Karjalassa, Kiteen kaupungissa uudella Karjalan radalla.


title: Puhoksen rautatieasema

text:
Tälle paikalle suunniteltiin asemaa jo v. 1920 mutta tämä avattiin vasta 01. joulukuuta 1965.
Aluksi oli suunnitelmissa, että rata rakennettaisiin Lahdesta Mikkelin ja tämän kautta Matkaselkään mutta alkupää rakennettiin vain Heinolaan asti.
Vuotta myöhemmin avaamisen jälkeen avattiin tavaraliikenne Parikkalan ja tämän välillä.
Asemarakennus, jota ollaan hiukan laajennettu, rakennettiin Siporex-harkoista ja se valmistui 1976 ja sen takana oleva entinen toimistorakennus on nykyään yksityiskäytössä.
2000-luvun on ollut suunnitteilla, että Kiteen matkustajaliikenne siirtyisi tähän Puhokseen ja tämä asema sijaitsee paremmassa paikassa kuin Tolosenmäen taajamassa sijaitseva Kitee.
Paitsi asutuksen takia myös lähellä sijaitsevan Pohjois-Karjalan ammattiopiston Koivikon takia tämä olisi parempi matkustajaliikenteen asema.


title: Puhoksen rautatieasema

text:
Asema toimii junien kohtauspaikanna ja täältä myös johtaa raide Mustanselän rantaan jossa sijaitsevat liimatehdas ja Puhoksen Satama Oy.
Näihin molempiin johtaa raide ja samalla alueella on Puhoksen Veturipalvelu jolla on käytössä Otso-vetureita.


title: Devjatiny

text:
Devjatiny () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Vologdan alueen Vytegran piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Volgan–Itämeren vesitien Novinkin tekojärven rannalla 23 kilometriä Vytegrasta kaakkoon.
Kylässä on 1 200 ja kunnassa 4 900 asukasta (vuonna 2008).


title: Devjatiny

text: Devjatinyn kunnan pinta-ala on 990,5 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Vytegran piirin Andoman ja Janiševon, idässä Keman ja Annenskin, etelässä Almozeron ja lännessä Anhimovon kuntiin. Pinta-alasta 91 % on metsää.


title: Devjatiny

text: Seutu kuuluu Vožen ja Kubenan alankoon. Sen maisemaa leimaavat matalat kukkulat ja niiden välissä sijaitsevat suot ja järvet. Jokia ovat Vytegra, Ileksa, Belyi ja Marinka. Hyötykaivannaisiin kuuluvat hiekka, kalkkikivi ja dolomiitti. Kunnan alueella sijaitsee neljä luonnonmuistomerkkiä: Devjatinyn kanavan kalkkikiviseinämät, Belyi-puron lähteet sekä kaksi luonnonmukaisesti uudelleen kasvanutta metsäaluetta.


title: Devjatiny

text: Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 12 asutuskeskusta: Aleksejevskoje, Andrejevskaja, Belyi Rutšei, Brodovskaja, Depo, Jalosar, Kury, Markovo, Novinki, Savino, Severnyi ja Veliki Dvor. Niistä suurin on 2 800 asukkaan Depo. Kahdessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.


title: Devjatiny

text: Vytegra- ja Kovžajokien välisellä vetotaipaleella sijainnut Devjatinyn kylä mainitaan ensimmäisen kerran 1400-luvulla. 1800-luvun alussa joet yhdistettiin Marian kanavajärjestelmäksi. Vuonna 1964 uudistettu kanava tunnetaan nykyään Volgan–Itämeren vesitienä.


title: Devjatiny

text: Devjatinyn kautta kulkee Vologdan ja Karhumäen välinen päällystetty maantie. Depon taajamassa maantiehen yhtyy Betonkan ja Belyi Rutšein välinen soratie. Kunnasta on linja-autoyhteydet Vytegraan, Tšerepovetsiin, Vologdaan ja Petroskoihin. Seudulla on myös Belyi Rutšein kapearaiteinen rautatie, jota käytetään etupäässä puutavaran kuljetukseen, mutta jonkin verran myös henkilöliikenteessä. Rautatiellä on nykyään vain yksi toimiva linja Deposta Janiševoon.


title: Devjatiny

text: Kunnan talous perustuu metsäteollisuuteen ja vesiliikenteeseen. Depon taajamassa toimii puunhankintaa ja sahatavaran tuotantoa harjoittava metsäteollisuusyritys Belyi Rutšei, joka työllistää yli tuhat henkeä. Lisäksi on kaksi pientä sahalaitosta. Devjatinyssa ja Markovossa on Volgan–Itämeren vesitien sulut ja Devjatinyssa vesitien ylläpitolaitos. Depossa on Belyi Rutšein metsäteollisuusyrityksen voimalaitos, kaksi kalanjalostuslaitosta ja leipomoa sekä olutpanimo. Maataloutta edustaa yksi yksityisviljelijä sekä asukkaiden palstaviljelmät.


title: Devjatiny

text: Keskuskylän palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti, pankki ja joukko kauppoja. Depossa on keskikoulu, urheilukoulu, paikallissairaala, vanhainkoti ja muita palveluja.


title: Devjatiny

text: 1800-luvun lopussa rakennettu Marian kanavajärjestelmän osuus Devjatinyn lähellä on valtakunnallinen kulttuuriperintökohde. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat Lonskaja-kadun rakennukset ja Olenjevin talo Devjatinyn kylässä. Kemskoje-järven rannalla on arkeologisia löytöpaikkoja.


title: Kaarlo Raunio

text: Kaarlo Raunio (28. joulukuuta 1891 Leppävirta – 3. maaliskuuta 1963 Kuopio) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja sodanaikainen rykmentin komentaja.


title: Kaarlo Raunio

text: Aiemmin opettajaksi valmistunut Raunio kävi Kadettikoulun 1926-1927 ja suojeluskuntien komentajakurssin 1929. Hän toimi vuonna 1918 Viipurin rykmentissä komppanianpäällikkönä 1918, Rannikkotykistörykmentti 3:n talouspäällikkönä 1918-1919. Sittemmin hän toimi Sortavalan suojeluskuntapiirin piiripäällikkönä 1919-1940.


title: Kaarlo Raunio

text: Talvisodan aikana Raunio komensi JR 69:ää Kollaan rintamalla. Välirauhan aikana 1941 hän toimi Iisalmen suojeluskuntapiirin piiripäällikkönä. Jatkosodan alkaessa hän komensi Ylä-savolaisista koottua JR 52:a syyskuuhun 1941 asti. Sortavalan suojeluskuntapiirin komentajana hän toimi vuonna 1943.


title: Kaarlo Raunio

text: Ylennykset: reservivänrikki 1918, reserviluutnantti 1918, reservikapteeni 1923, kapteeni 1927, majuri 1928, everstiluutnantti 1931, eversti 1941.


title: Lippusimput

text: Lippusimput (Hemitripteridae) on simppukaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Atlantin ja Tyynenmeren pohjoisosista.


title: Lippusimput

text: Lippusimppujen heimoon kuuluu 3 sukua ja 8 lajia. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat pitkänomaisia ja pienin laji "Nautichthys robustus" kasvaa korkeintaan noin 8 cm pitkäksi, kun suurin laji kitalippusimppu ("Hemitripterus bolini") voi saavuttaa 73 cm:n pituuden. Tyypillisiä piirteitä ovat piikikkäät suomut, suuri pää, hyvin kookkaat rintaevät ja 2 selkäevää, joistaetumainen on korkea erityisesti rengaslippusimpulla ("Nautichthys oculofasciatus"). Heimon kaloilla ei ole uimarakkoa. Väritykseltään lippusimppulajit ovat vaihtelevia ja kykenevät muuttamaan väritystään pohjan mukaan. Usein ruumiissa on täpliä tai renkaita.


title: Lippusimput

text: Lippusimpuista amerikanlippusimppu ("H. americanus") elää Pohjois-Atlantilla, muut heimon kalat elävät pohjoisella Tyynelläemrellä. Ne elävät tyypillisesti matalahkoissa vesissä ja syvimmillään niitä on tavattu 420 metrin syvyydestä. Lippusimppujen ravintoa ovat suurimmaksi osaksi pienet selkärangattomat eläimet.


title: Bertel Kihlman

text: Bertel Lorenzo Kihlman (14. tammikuuta 1898 Vaasa – 11. huhtikuuta 1977 Espoo) oli suomenruotsalainen kirjailija ja kääntäjä.


title: Bertel Kihlman

text: Bertel Kihlmanin isä oli prokuraattori Lorenzo Kihlman ja isoisä pappi ja teollisuusmies Alfred Kihlman. Hänen veljensä oli kirjallisuustutkija Erik Kihlman. Myös Bertel Kihlmanin poika Christer Kihlman on kirjailija.


title: Bertel Kihlman

text: Bertel Kihlman pääsi ylioppilaaksi 1915 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1920. Hän toimi Suomen Matkatoimiston konttoripäällikkönä ja apulaisjohtajana 1926–1960. Kihlman oli myös "Nya Argus" -lehden toimitussihteerinä 1933–1943 ja päätoimittajana 1949–1953 sekä toimi lehden kirjallisuusarvostelijana.


title: Bertel Kihlman

text: Kihlman kirjoitti romaaneja ja käänsi ruotsin kielelle muun muassa Veijo Meren, Paavo Rintalan ja Pentti Haanpään teoksia.


title: Harald Jernström

text: Harald Gustaf Jernström (20. lokakuuta 1882 Hamina – 23. marraskuuta 1946 Fiskari, Pohja) oli suomalainen filosofian maisteri, toimittaja ja kääntäjä.


title: Harald Jernström

text: Jernströmin vanhemmat olivat kenraalimajuri Carl Gustaf Alarik Jernström (1848–1904) ja Alma Eugenie Löfström. Hänen veljiään olivat taidemaalari, lehtori Lars Arne Jernström (1879–1937) ja jääkärieversti Torsten Erik Jernström (1886–1971). Harald Jernström oli naimisissa vuodesta 1915 Saima Rosina Ahlbergin kanssa.


title: Harald Jernström

text: Jernström opiskeli Haminan kadettikoulussa vuoteen 1901 saakka ja pääsi sitten ylioppilaaksi 1902 sekä valmistui ensin agronomiksi 1905 ja sitten filosofian kandidaatiksi 1912 ja filosofian maisteriksi 1918.


title: Harald Jernström

text: Jernström toimi Suomen uutistoimiston kielenkääntäjänä 1906–1908, Åbo Underrättelserin aputoimittajana 1911–1916, Kone- ja Siltarakennus Oy:n pääkirjeenvaihtajana 1916–1918, Fiskars-yhtymän kirjeenvaihtajana ja prokuristina 1918–1922, Åbo Underrättelserin kaupallisen osaston toimittajana 1922–1924 sekä Finansbladetin päätoimittajana vuodesta 1924.


title: Harald Jernström

text: Jernström käänsi ruotsin kielelle muun muassa Geoffrey Chaucerin Canterburyn kertomuksia.


title: Emerik Grönroos

text: Emerik Grönroos (s. 6. heinäkuuta 1994 Helsinki) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Ykkösen FC KTP:tä, jossa hän on lainalla Veikkausliigan Helsingin Jalkapalloklubista.


title: Emerik Grönroos

text: Grönroos aloitti jalkapalloilun neljävuotiaana Käpylän Pallossa. Hän pelasi juniorina myös Jokereissa, Allianssissa, Pallokerho-35:ssä ja 13-vuotiaasta alkaen Helsingin Jalkapalloklubissa. Kausina 2011–2012 Grönroos pelasi Kakkosta HJK:n reservijoukkueessa Klubi 04:ssä. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki kauden 2012 Liigacupissa.


title: Emerik Grönroos

text: Kauden 2013 Grönroos pelasi lainalla Myllykosken Pallossa. Hän debytoi Veikkausliigassa 14. huhtikuuta 2013 kauden avauskierroksen ottelussa Kuopion Palloseuraa vastaan.


title: Emerik Grönroos

text: HJK lainasi Grönroosin FC KTP:hen kuukauden mittaisella sopimuksella heinäkuussa 2014.


title: Emerik Grönroos

text: Grönroos on pelannut myös Suomen nuorisomaajoukkueissa, ja hän kuuluu alle 21-vuotiaiden maajoukkueryhmään.


title: Jere Pyhäranta

text: Jere Pyhäranta (s. 6. heinäkuuta 1992 Espoo) on suomalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa JJK Jyväskylää.


title: Jere Pyhäranta

text: Pyhäranta aloitti jalkapalloilun viisivuotiaana Hongassa. Kausina 2009–2010 hän pelasi Kakkosta seuran reservijoukkueessa Pallohongassa. Kaudeksi 2011 Pyhäranta siirtyi Tampere Unitediin, jonka riveissä hän ehti pelata Liigacupia ennen seuran sulkemista kilpailutoiminnasta talousepäselvyyksien vuoksi.


title: Jere Pyhäranta

text: Pyhäranta loukkaantui vakavasti TamU:n viimeisissä harjoituksissa, mistä toivuttuaan hän teki kaudeksi 2012 sopimuksen Ykkösen Viikinkien kanssa. Hän pelasi Ykkösessä 17 ottelua, joista yhdeksässä hän ei päästänyt maaliakaan. Kaudeksi 2013 Pyhäranta siirtyi Myllykosken Palloon. Hän debytoi Veikkausliigassa 14. huhtikuuta 2013 kauden avauskierroksen ottelussa Kuopion Palloseuraa vastaan.


title: Jere Pyhäranta

text: Pyhäranta on pelannut myös Suomen nuorisomaajoukkueissa.


title: Niilo J. Avellan

text: Niilo Johannes Avellan (18. maaliskuuta 1868 Ahlainen – 12. helmikuuta 1938 Lahti) oli suomalainen opettaja ja paikallishistorian tutkija.


title: Niilo J. Avellan

text: Avellanin vanhemmat olivat kunnallisneuvos Edvin Avellan ja Katarina Ulrika Hahnsson. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1887 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1894. Avellan toimi aluksi Viipurin Reaalilyseon suomenkielen, historian ja maantiedon opettajana 1895–1897 ja sitten Lahden yhteiskoulun historian ja suomen kielen opettajana 1897-1938 ja hän oli myös koulun johtajana vuoteen 1915 saakka. Avellan oli Lahden kaupunginvaltuuston jäsen 1906–1907 ja 1913–1921.


title: Niilo J. Avellan

text: Niilo J. Avellan oli naimisissa vuodesta 1894 Sylvia Renqvistin (1870–1920) kanssa. Heillä oli kaksi lasta Olavi (s. 1896) ja Irja (vuodesta 1924 Leistén, s. 1902). Avellanit tutustuivat 1906 kirjailija Joel Lehtoseen. Lehtosen ja Sylvia Avellanin välille syntyi suhde ja he olivat kirjeenvaihdossa Sylvia Avellanin kuolemaan saakka. Sylvia Avellan säilytti Lehtosen kirjeet ja Niilo Avellan luovutti ne myöhemmin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistoon. Kirjeet julkaistiin Pekka Tarkan toimittamana ("Putkinotkon herra", Otava 1969).