title: Arnd Peiffer

text: Sotšin olympialaisissa 2014 Peiffer hiihti kolmannen osuuden hopeaa saaneessa Saksan viestijoukkueessa. Hän hiihti jälleen kolmannella osuudella Saksan voittaessa viestin maailmanmestaruuden Kontiolahdella 2015. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän hiihti kolmannen osuuden Saksan hopeajoukkueissa sekä miesten viestissä että sekaviestissä. Yhteislähdössä hän oli viides, pikakilpailussa seitsemäs ja takaa-ajossa kolmastoista. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti kolmannen osuuden Saksan kultajoukkueessa sekaviestissä. Yhteislähdössä hän sijoittui kymmenenneksi ja pikakilpailussa 12:nneksi.


title: Arnd Peiffer

text: Peiffer voitti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 kultaa pikakilpailussa. Hän selvitti kilpailun ilman sakkoja ja kukisti toiseksi sijoittuneen Michal Krčmářin 4,4 sekunnilla. Miesten viestissä hän hiihti kolmannen osuuden Saksan pronssijoukkueessa. Takaa-ajokilpailussa hän oli kahdeksas ja yhteislähdössä kolmastoista.


title: Arnd Peiffer

text: Maailmancupissa Peiffer kilpaili ensimmäisen kerran Oberhofissa kaudella 2008–2009: hän oli mukana toiseksi sijoittuneessa Saksan viestijoukkueessa ja sijoittui pikakilpailussa seitsemänneksi. Ensimmäisen voittonsa – ja palkintokorokepaikkansa – hän saavutti myöhemmin samalla kaudella Hanty-Mansijskin pikakilpailussa. Kaudella 2009–2010 hän voitti Antholzissa pikakilpailun ja sijoittui takaa-ajossa toiseksi. Hän oli toinen myös Hanty-Mansijskin yhteislähtökilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli yhdeksäs ja yhteislähtöcupissa kolmas.


title: Arnd Peiffer

text: Kaudella 2010–2011 Peiffer tuli toiseksi Oberhofin pikakisassa sekä voitti Presque Islen pikakisan ja MM-pikakilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs ja pikakilpailucupissa kolmas. Kaudella 2011–2012 hän voitti Oberhofin pikakilpailun ja oli toinen Nové Měston takaa-ajossa. Oslossa hän sijoittui pikakilpailussa toiseksi ja voitti takaa-ajon. Hanty-Mansijskissa hän oli toinen pikakilpailussa, takaa-ajossa ja yhteislähdössä. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui neljänneksi, takaa-ajocupissa kolmanneksi ja pikakilpailucupissa neljänneksi.


title: Arnd Peiffer

text: Kaudella 2013–2014 Peiffer oli kolmas Antholzin, Pokljukan ja Kontiolahden pikakilpailussa sekä seitsemäs maailmancupin kokonaiskilpailussa ja toinen pikakilpailucupissa. Kaudella 2014–2015 hän oli kolmas Ruhpoldingin pikakilpailussa. Hän voitti Holmenkollenin pikamatkan. Kaudella 2015–2016 hän sijoittui toiseksi Östersundin pikakilpailussa ja takaa-ajossa sekä kolmanneksi Hanty-Mansijskin pikakilpailussa. Pikakilpailucupissa hän oli neljäs. Seuraavana talvena hän oli pikakilpailussa kolmas Östersundissa ja toinen Oberhofissa. Kontiolahdella hän voitti takaa-ajokilpailun. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs, takaa-ajocupissa kolmas ja pikakilpailucupissa neljäs. Kaudella 2017–2018 hän sijoittui kolmanneksi Antholzin pikakilpailussa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs, pikakilpailucupissa kolmas ja takaa-ajocupissa viides. Kaudella 2018–2019 hän sijoittui Hochfilzenin ja Oberhofin takaa-ajoissa toiseksi sekä Antholzin yhteislähdössä kolmanneksi.


title: Yamataka Eye

text: Yamataka Eye (, "Yamataka Ai"), oikealta nimeltään "Tetsuro Yamatsuka" (, "Yamatsuka Tetsuro", s. 1964 Kobe), on japanilainen muusikko ja kuvataiteilija. Hän on aiemmin esiintynyt myös nimillä "Yamatsuka Eye" ja "Yamantaka Eye", sekä usein pelkästään nimellä "Eye" tai "eYe".


title: Yamataka Eye

text: Yamataka Eye tunnetaan parhaiten noise rock -yhtye Boredomsin perustajana ja ainoana pysyvänä jäsenenä. Yhtyeessä hän toimii vokalistina sekä soittaa kitaroita, elektroniikkaa ja levysoittimia. Jo ennen Boredomsia hän oli tullut tunnetuksi noiseyhtye Hanatarashista. Myöhemmin hän on esiintynyt lukuisissa muissakin kokoonpanoissa sekä soolona. Hän on tehnyt yhteistyötä mm. Sonic Youthin, John Zornin, Bill Laswellin ja Otomo Yoshihiden kanssa.


title: Yamataka Eye

text: Musiikin ohella Yamataka Eye on kunnostautunut myös visuaalisena taiteilijana. Erityisesti hänet tunnetaan levynkansien suunnittelijana, mutta hänen töitään on ollut esillä myös näyttelyissä. Hän on suunnitellut kannet mm. Beckin Midnite Vultures -albumiin.


title: The Simpsons Archive

text: The Simpsons Archive on vuonna 1994 perustettu Simpsonit-aiheinen verkkosivusto. Sivuston webmasterina toimii suomalainen Jouni Paakkinen. The Simpsons Archive sisältää muun muassa jakso-oppaan ja vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin sekä paljon tietoa koko Simpsoneista.


title: Pedro Armendáriz

text: Pedro Gregorio Armendáriz Hastings (9. toukokuuta 1912 México, Meksiko – 18. kesäkuuta 1963 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli meksikolais-yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänellä oli pitkä näyttelijätausta aina 1930-luvulta lähtien.


title: Pedro Armendáriz

text: Armendárizin viimeiseksi roolityöksi jäi turkkilaisvakooja Kerim Beyn rooli vuoden 1963 Bond-elokuvassa "Salainen agentti 007 Istanbulissa". Hänellä todettiin kuvausten aikana syöpä. Kun hänen kohtauksensa oli kuvattu 13. kesäkuuta mennessä, hän ampui itsensä 18. kesäkuuta 1963.


title: Pedro Armendáriz

text: Armendárizilla oli niin ikään näyttelijänä tunnetuksi tullut poika nimeltä Pedro Armendáriz Jr.


title: Kaikukoppa

text: Kaikukoppa on yleensä kielisoittimen osa, joka vahvistaa kielen värähdellessä äänenvoimakkuutta.


title: MikroRNA

text: MikroRNA, "Mikro-RNA", "miRNA" on lyhyt, parin kymmenen nukleotidin pituinen, yksijuosteinen RNA-molekyyli, joka estää tietyn lähetti-RNA:n toiminnan kiinnittymällä siihen eli se hiljentää geenin. Monet mikro-RNA:ista ovat proteiinia koodaamattomilta DNA-alueilta.


title: Loimijoen paperitehdas

text: Loimijoen paperitehdas oli Loimaan Vesikoskella Loimijoen Vesikoskessa vuosina 1907-1909 toiminut paperitehdas. Tehdas perustettiin samalla paikalla aiemmin toimineen naulatehtaan tuhouduttua tulipalossa vuonna 1903.


title: Loimijoen paperitehdas

text: Tehdas aloitti toiminnan nimellä Ab Loimijoki Pappersbruk - Loimaan Paperitehdas Oy. Naulatehdasta pyörittänyt Ferraria oli aiemmin hakenut paperitehtaan perustamiseen lupaa, jota sille ei kuitenkaan ollut myönnetty. Uuden yhtiön johtoon kuuluivat muun muassa Wilh. Bensow, Karl Fazer ja K.G. Fazer sekä A.L. Granfelt.


title: Loimijoen paperitehdas

text: Tehtaan tuotteina valmistettiin luonnonruskeaa paperia pääasiassa vientiin. Paperikone hankittiin Viipurin Konepaja-nimiseltä yhtiöltä. Muita koneita toimittivat myös ruotsalaiset valmistajat. Myös voimalaitoksen turbiinit olivat ruotsalaisia. Hiokkeen raaka-aineena olivat rimat ja sahausjätteet. Vuosituotannoksi oli suunniteltu 1500 t/a, mutta käytännössä tuotanto jäi noin 760 tonniin. Tehtaassa oli työntekijöitä noin 90.


title: Loimijoen paperitehdas

text: Paperitehdas ei kuitenkaan menestynyt taloudellisesti. Kahden konkurssin jälkeen tehdas lopetti toimintansa. Konkurssihuutokaupassa vuonna 1912 tehtaan koneet osti kauppias Wilh. Bensow. Bensow myi paperitehtaan koneet edelleen Myllykosken Puuhiomo Oy:lle, missä se toimi 1970-luvun alkuun saakka. Paperikone on edelleen museokoneena UPM:n Keskusarkistossa Valkeakoskella. Rakennuksessa on toiminut myöhemmin nahkateollisuutta.


title: Loimijoen paperitehdas

text: Paperitehtaan aikana vuonna 1908 Vesikoskelle rakennettiin uusi voimalaitos patoineen. Vesikosken voimalaitos jäi toimintaan ja päätyi sittemmin Vesikosken Sähkölaitos Oy:n haltuun.


title: John Krasinski

text: John Burke Krasinski (20. lokakuuta 1979 Boston, Massachusetts) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan menestyssarjassa "Konttori".


title: John Krasinski

text: John on ollut Konttorin lisäksi vieraillut useissa televisiosarjoissa, kuten "Ilman johtolankaa". Krasinski on myös näytellyt elokuvissa joista tunnetuimmat ovat "Naimalupa" ("License to Wed", 2007) ja "Sydän kolmantena jalkana" ("Leatherheads", 2008). Tämän lisäksi Krasinski on toiminnut elokuvan "Brief Interviews with Hideous Men" (2009) sekä näyttelijänä, ohjaajana, käsikirjoittana kuin tuottajanakin.


title: John Krasinski

text: Krasinski syntyi Bostonissa. Hänen äitinsä oli sairaanhoitaja ja isänsä sisätautilääkäri. Johnilla on kaksi vanhempaa veljeä: Kevin ja Paul. Perheen lapset kasvatettiin roomalaiskatolilaiseen uskontoon. Ennen näyttelijänuraansa John työskenteli muun muassa tarjoilijana.


title: John Krasinski

text: People-lehti on valinnut Krasinskin seksikkäimpien elossa olevien miesten joukkoon.


title: Falco 3

text: Falco 3 on Falcon kolmas albumi vuodelta 1985. Sitä voitaneen pitää Falcon menestyneimpänä levynä. Albumi sisältää Amadeus-elokuvan pohjalta tehdyn maailmanlaajuisen hitin ”Rock Me Amadeus”, joka saavutti listaykkösen paikan niin monissa Euroopann maissa kuin Yhdysvalloissa, ja onkin ainoa saksankielinen kappale joka on saavuttanut siellä ykkössijan. Levyltä voidaan mainita myös ”Jeanny” ja ”Vienna Calling” jotka myös menestyivät. ”Jeanny” herätti suurta kohua ja kritiikkiä ympäri Eurooppaa juonensa takia. Laulu kertoo raiskaajan suhteesta uhriinsa. Vaikka kappaletta boikotoitiin, siitä tuli hitti ja yksi Falcon tunnetuimmista kappaleista.


title: Sooma (solubiologia)

text: Sooma eli solukeskus eli perikaryon on neuronin runko-osa (läpimitta 4-200 μm), jossa sijaitsee neuronin tuma ja suuri osa muista soluelimistä. Soomasta lähtevät neuronin tuojahaarakkeet eli dendriitit ja viejähaarake eli aksoni. Neuronin proteiinisynteesi tapahtuu soomassa. Hermosolujen soomia on ainoastaan keskushermoston harmaassa aineessa ja keskushermoston ulkopuolisissa hermosolmukkeissa eli ganglioissa. Muualla on vain aksonien muodostamia hermosyitä.


title: Alison Doody

text: Alison Doody (s. 11. marraskuuta 1966 Dublin, Irlanti) on irlantilainen näyttelijä. Doodyn ensimmäinen roolisuoritus oli elokuvassa "007 ja kuoleman katse" vuonna 1985. Rooli antoi hänelle hieman mainetta, lisää mainetta tuli vuonna 1989 Steven Spielbergin elokuvassa "Indiana Jones ja viimeinen ristiretki", jossa hänellä oli näkyvä rooli. Nykyään Doody muistetaan useista tv-sarjoista, kuten "Kuningas Salomon kaivokset" (2004), "Mysteerisin sormus" (1992) ja "Nainen trooppisessa paikassa" (1989).


title: BAR 006

text: BAR 006 oli Geoff Willisin suunnittelema Formula 1 -auto, jolla BAR -talli kilpaili kaudella 2004. Autoa ajoivat Jenson Button ja Takuma Satō, ja testikuljettajana toimi Anthony Davidson. BAR-talli sijoittui vuoden 2004 valmistajien MM-sarjassa toiseksi, 143 pistettä Ferraria jäljessä ja 14 pistettä Renaultin edellä. BAR 006 esiteltiin 1. helmikuuta Circuit de Catalunyan radalla Barcelonassa, Espanjassa. Auto oli huomattavasti parempi verrattuna tallin edelliseen BAR 005 autoon.


title: BAR 006

text: Marraskuussa Honda osti 45 prosenttia tallin osakkeista.


title: Dmitri Sjomin

text: Dmitri Konstantinovitš Sjomin (, s. 14. elokuuta 1983 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija. Hän pelaa KHL-joukkue Avangard Omskissa. NHL:n kykyjenetsijöiden mukaan Sjomin on nopea luistelija varustettuna hyvillä hyökkääjän taidoilla.


title: Dmitri Sjomin

text: St. Louis Blues varasi Sjominin NHL:ään numerolla 159. Sjominin ura alkoi HK Spartak Moskovassa vuonna 2001. Kaudelle 2006–2007 hän siirtyi HK Lokomotiv Jaroslavliin. Kolmen Jaroslavlissa pelaamansa kauden jälkeen Sjomin siirtyi kaudeksi 2009–2010 HK Atlantiin. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Avangard Omskiin.


title: Dmitri Sjomin

text: Sjomin voitti Venäjän joukkueessa alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2001.


title: Humanistin juhlat

text: Humanistin juhlat on Suomen humanistiliiton vuonna 1996 julkaisema lyhyt kirja, joka käsittelee ei-uskonnollisia elämänkaarijuhlia. Teoksen ovat toimittaneet Pekka Elo, Gun Väyrynen ja Minna Saarinen-Elo. Tekijöiden mukaan kirjan tavoitteena on voimistaa ja rohkaista juhlatapoja, joilla ihmiset voivat parhaiten ilmaista itseään. Myöhemmin aiheesta on ilmestynyt suomeksi Anneli Aurejärvi-Karjalaisen kirja "Perheen omat juhlat: Siviiliseremoniat häistä hautajaisiin" (WSOY, 1999).


title: Biisonit

text: Biisonit ("Bison") on nautaeläimiin kuuluva sorkkaeläinten suku, josta tunnetaan kaksi nykyisin elävää ja kuusi sukupuuttoon kuollutta lajia. Nykyiset lajit ovat biisoni eli amerikanbiisoni ("Bison bison") ja visentti eli euroopanbiisoni ("Bison bonasus").


title: Biisonit

text: Biisoni ja visentti ovat suurimmat maanisäkkäät Pohjois-Amerikan ja Euroopan alueella. Biisonit ovat vaeltavia laiduntajia ja kulkevat laumoissa lukuun ottamatta heikompia sonneja, jotka kulkevat yksin tai pienissä ryhmissä suurimman osan vuotta. Amerikanbiisonit asuvat tunnetusti Suurilla tasangoilla. Molemmat lajit metsästettiin liki sukupuuttoon 1800- ja 1900-luvuilla mutta ovat sittemmin elpyneet. Visentti on yhä uhanalainen.


title: Biisonit

text: Vaikka visentti ja amerikanbiisoni ovat pintapuolisesti samannäköiset, niiden rakenteet ja käyttäytyminen eroavat toisistaan. Amerikanbiisonilla on 15 kylkiluuta kun taas visentillä on 14. Amerikanbiisonilla on neljä lannenikamaa ja visentillä viisi. Raavaat amerikanbiisonit ovat tukevampia ja lyhyempikoipisia kuin visentit. Niskan rakenne-erojen vuoksi amerikanbiisonit laiduntavat enemmän maasta pensaiden ja puiden sijaan toisin kuin visentit. Amerikanbiisoniin verrattuna visentin turpa on otsaa edempänä kun kaula on neutraalissa asennossa. Amerikanbiisonin ruho on karvaisempi, mutta sen häntä on harvempi kuin visentin. Visentin sarvet osoittavat eteenpäin ja soveltuvat taistelussa paremmin sarvien lukitsemiseen. Amerikanbiisoni suosii rynnäkköhyökkäystä. Amerikanbiisoni kesyyntyy visenttiä helpommin ja lisääntyvät helpommin kesykarjan kanssa.


title: Biisonit

text: Biisonit syntyvät ilman kyttyrää ja sarvia ja elävät parikymmentä vuotta. Ne saavuttavat sukukypsyyden kahden-kolmen vuoden iässä, mutta sonnit kasvavat seitsemänvuotiaiksi asti. Aikuiset sonnit kilpailevat kiivaasti valta-asemasta kiima-aikana. Sonnit taistelevat lehmistä ja yhteenotot päättyvät usein loukkaantumiseen tai kuolemaan. Kiimakauden jälkeen lauma jakaantuu pienempiin ryhmiin. Vasikat syntyvät yhdeksän kuukautta kiima-ajan jälkeen. Emät huolehtivat ja imettävät jälkeläisiään vuoden verran.


title: Biisonit

text: Biisonisonnit voivat kasvaa 3,5 metriä pitkiksi ja 2 metriä korkeiksi ja painaa jopa tonnin.


title: Biisonit

text: Rypeminen on biisoneille tyypillistä käytöstä. Biisonit rypevät kosteissa tai kuivissa, matalissa maapainumissa peittäen itsensä mutaan tai pölyyn. Mahdollisia selityksiä rypemiskäyttäytymiselle ovat karvan irrottaminen karvanlähtöaikana, sonnien välinen viestintä (erityisesti kiimakäyttäytyminen), lauman yhtenäisyyden edistäminen, leikkisyys, hyönteisten puremien kutinan helpottaminen, syöpäläisten häätö ja lämpötilan säätely. Samalla biisoneihin voi tarttua pernarutto, jota saattaa esiintyä luonnollisesti maaperässä.


title: Biisonit

text: Biisoneilla on melko yksipuolinen ruokavalio. Niiden tärkeintä ravintoa on ruoho. Biisonit syövät myös matalia pensaskasveja. Talvella biisonit kuopivat lunta etsien ruohoa. Jos ruohoa on saatavilla vähän, biisonit syövät myös kasvien risuja.


title: Biisonit

text: Ison kokonsa vuoksi biisonit ovat turvassa useimmilta pedoilta. Susilauma voi kaataa biisonin, mutta yksittäinen susi ei. Harmaakarhut saalistavat myös vasikoita ja niiden on nähty valtaavan susien saaliita.


title: Biisonit

text: Yellowstonen kansallispuistossa suurimmat ja hallitsevimpien susilaumojen on nähty kaatavan hirviä ja peuroja; ne jättävät vaikeammin kaadettavat biisonit heikommille laumoille.


title: Rev II

text: Rev II () oli Iberian (paikallisesti Kartlin eli itäisen Georgian) prinssi. Hän hallitsi yhdessä isänsä Mirian III:n, ensimmäisen kristityn georgialaisen kuninkaan kanssa. Professori Cyril Toumanoff on ehdottanut vuosia 345–361 heidän yhteisen hallituskautensa ajankohdaksi.


title: Rev II

text: Keskiaikaisten georgialaisten kronikoiden mukaan Revillä oli läänitys Udžarmassa itäisessä Kakhetin provinssissa ja hän oli naimisissa Trdat Suuren tyttären Salomen kanssa. Salomella oli rooli Iberian käännyttämisessä kristinuskoon vuonna 337. Rev kuoli ennen isäänsä ja luultavasti samana vuonna kuin hän. Revin mahdollinen poika Saurmag nousi sen jälkeen maan valtaistuimelle Mirianin tilalle vuonna 361. Hänen toinen poikansa Trdat hallitsi Iberiaa vuosina n. 394–406.


title: Versus (elokuva)

text: Versus on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut japanilainen toimintatrilleri, jonka on ohjannut Ryuhei Kitamura. Elokuva esitettiin Toronton elokuvajuhlilla.


title: Versus (elokuva)

text: Elokuvassa vankikarkurit ja gangsterit kohtaavat syrjäisellä metsätiellä. He eivät tiedä, että paikalla on erityinen merkitys, sillä se on yksi 666 portista tämän maailman ja tuonpuoleisen välillä.


title: Louis Adam

text: Louis Adam (3. joulukuuta 1758 Muttersholtz – 8. huhtikuuta 1848 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja pianovirtuoosi.


title: Louis Adam

text: Adam syntyi Alsacessa ja muutti Pariisiin 1775. Hän toimi yli neljäkymmentä vuotta (1797–1842) pianoforten professorina Pariisin konservatoriossa. Adam oli taitava pianisti ja hän myös sävelsi lukuisia aikanaan suosittuja pianoteoksia, esimerkiksi variaatioita sävelmästä "Le bon roi Dagobert". Hän opetti useita huomattavia muusikkoja, kuten Friedrich Kalkbrenneriä, Ferdinand Héroldia ja Henri le Moinea. Adam kirjoitti kaksi huomattavaa pianonsoiton oppikirjaa: "Mithode ou principe générale du doigté pour le Forté-piano" (1798) ja "Méthode nouvelle pour le Piano" (1802). Vuonna (1804) julkaistu teos "Méthode de piano du Conservatoire" vaikutti huomattavasti pianotekniikan kehittymiseen Pariisissa.


title: Louis Adam

text: Hänen poikansa oli säveltäjä Adolphe Adam.


title: Laikkupallokala

text: Laikkupallokala ("Carinotetraodon borneensis") on melko pienikokoinen makean veden pallokala.


title: Laikkupallokala

text: Laikkupallokala jää alle 5 cm pitkäksi. Se on ruskeansävyinen, etuselässä on keltainen V-kuvio. Silmät ovat punaiset. Koiraalla on selvästi sininen pyrstö. Kalojen värit riippuva niiden mielentilasta; arastelleessaan ne ovat hailakansävyisiä, ja kalan väristä onkin vaikea saada käsitystä akvaariokaupassa.


title: Laikkupallokala

text: Laikkupallokala on kotoisin Aasiasta, sitä on tavattu vain Sarawakin eteläosissa Borneon saarella.


title: Laikkupallokala

text: Laikkupallokalakoiraat ovat erittäin aggressiivisia sekä oman lajin naaraita että kaikkia muita kaloja kohtaan. Jos niiden halutaan kutevan akvaariossa, koiraan voi tuoda naaraan seuraan vasta silloin, kun naaras on täynnä mätiä. Kalat ovat aktiivisimmillaan hämärän aikaan.


title: Laikkupallokala

text: Laikkupallokaloille sopii pehmeä, hiukan hapan vesi. Ne ovat herkkiä nitriiteille ja ammoniakille. Laikkupallokalat syövät pieniä selkärangattomia; akvaariossa niille syötetään pakastettuja surviaisentoukkia, krilliä ja massiäyriäisiä. Toisin kuin isommilla pallokalalajeilla, hampaiden liikakasvu ei ole yleensä ongelma.


title: Charles Philippe Lafont

text: Charles Philippe Lafont (1. joulukuuta 1781 Pariisi − 10. tammikuuta tai 14. elokuuta 1839) oli ranskalainen viulisti ja säveltäjä.


title: Charles Philippe Lafont

text: Lafontin ensimmäisenä opastajana oli hänen äitinsä. Hän opiskeli viulunsoittoa Rodolphe Kreutzerin ja Pierre Roden oppilaana. Lafontia on kuvailtu eräänä ranskalaisen koulukunnan merkittävimmistä viulisteista. Opettajiensa johdolla hän kehitti edelleen Giovanni Battista Viottin klassista tekniikkaa.


title: Charles Philippe Lafont

text: Lafont kiersi Eurooppaa jo 1792, muun muassa Saksassa, ja hänen konserttinsa olivat menestyksiä. Ranskan vallankumouksen sytyttyä hän matkusti ympäri Eurooppaa ja palasi vasta 1815. Hän toimi muun muassa tsaari Aleksanteri I:n kamariviulistina. Palattuaan Ranskaan hänestä tuli kuninkaallisten kamarimuusikoiden ensiviulisti Ludvig XVIII:n hovissa ja Berryn herttuattaren säestäjä.


title: Charles Philippe Lafont

text: Vuonna 1816 hän osallistui kilpailuun yhdessä Paganinin kanssa, minkä hän hävisi. Kilpailu pidettiin La Scalassa. Lafontin sävellyksistä vain muutama on säilynyt. Hän kuoli hevosrattaiden kaatumisonnettomuudessa 1839.


title: Antonina Krivošapka

text: Antonina Vladimirovna Krivošapka (, s. 21. heinäkuuta 1987) on venäläinen pikajuoksija, joka on erikoistunut 400 metrille.


title: Antonina Krivošapka

text: Krivošapka saavutti alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sherbrookessa 2003 hopeaa 400 metrillä ajalla 53,54 s ja juoksi viestissä ankkuriosuuden Venäjän pronssijoukkueessa. Saman vuoden Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Pariisissa hän voitti 400 metriä. Sisäratojen EM-kilpailuissa Torinossa 2009 hän voitti kultaa 400 metrillä ajalla 51,18 s ja juoksi ankkuriosuuden 4 × 400 metrin viestin voittaneessa Venäjän joukkueessa. Samana vuonna hän voitti myös Venäjän mestaruuden 400 metrillä sekä sisä- että ulkoradoilla.


title: Antonina Krivošapka

text: Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Krivošapka saavutti 400 metrillä pronssia ajalla 49,71 ja juoksi ankkuriosuuden pronssia saaneessa Venäjän 4 × 400 metrin viestijoukkueessa. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sai pronssia Venäjän kolmoisvoittoon päättyneellä 400 metrillä ajalla 50,10 ja juoksi toisen osuuden Venäjän kultajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui 400 metrillä viidenneksi ajalla 50,66 ja juoksi aloitusosuuden kolmanneksi sijoittuneessa Venäjän pitkän viestin joukkueessa.


title: Antonina Krivošapka

text: Krivošapka voitti 400 metrin ulkoratojen Venäjän-mestaruuden 2012. Lontoon olympialaisissa hän sijoittui 400 metrillä alun perin kuudenneksi ajalla 50,17 ja juoksi toisen osuuden Venäjän hopeajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Moskovan MM-kilpailuissa Krivošapka saavutti alun perin 400 metrillä pronssia ajalla 49,78. Samoissa kilpailuissa Krivošapka ankkuroi Venäjän maailmanmestaruuteen 4 × 400 metrin viestissä. Krivošapkan Lontoon olympialaisissa antama dopingnäyte tutkittiin uudelleen vuonna 2016 ja siinä havaittiin merkkejä dopingin käytöstä. Hän sai tapauksesta kahden vuoden kilpailukiellon ajalle 7.9.2016–6.9.2018 ja hänen suorituksensa aikavälillä 11.8.2012–10.8.2014 hylättiin. Näin hän menetti mitalinsa Lontoon olympialaisista ja Moskovan MM-kilpailuista.


title: Antonina Krivošapka

text: Krivošapkan ennätys 400 metrillä on 49,16 s, jonka hän juoksi Venäjän-mestaruuskilpailuissa Tšeboksaryssa 5. heinäkuuta 2012. Sisäradoilla hänen ennätyksensä on Moskovassa 15. helmikuuta 2009 juostu 50,55 s.


title: Ezinne Okparaebo

text: Ezinne Okparaebo (s. 3. maaliskuuta 1988 Imo, Nigeria) on norjalainen pikajuoksija.


title: Ezinne Okparaebo

text: Okparaebo karsiutui Birminghamin EM-hallikisoissa 2007 60 metrin alkuerissä. Myöhemmin samana vuonna hän voitti 100 metrin junioreiden Euroopan mestaruuden Hengelossa ajalla 11,45. Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 hän eteni 60 metrillä välieriin. Pekingin olympialaisissa hän karsiutui 100 metrin toisissa alkuerissä.


title: Ezinne Okparaebo

text: Okparaebo saavutti Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 hopeaa 60 metrillä silloisella ennätyksellään 7,21. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän karsiutui 100 metrin toisissa alkuerissä. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui 100 metrillä neljänneksi Norjan ennätysajalla 11,23. Pariisin EM-hallikisoissa 2011 hän sai 60 metrillä pronssia ajalla 7,20. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän paransi 100 metrin alkuerissä Norjan ennätystään juoksemalla 11,21. Välierissä hän karsiutui jatkosta juostuaan 11,48.


title: Ezinne Okparaebo

text: Okparaebo sijoittui Helsingin EM-kilpailuissa 2012 100 metrillä neljänneksi ajalla 11,39. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 100 metrillä välierissä ja 200 metrillä alkuerissä. Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 hän oli 60 metrillä kuudes. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän selviytyi 100 metrillä välieriin. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän karsiutui 60 metrillä välierissä ja Zürichin EM-kilpailuissa 100 metrillä myös välierissä. Prahan EM-hallikilpailuissa 2015 hän sijoittui 60 metrillä neljänneksi. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän selviytyi 100 metrillä välieriin. Seuraavana vuonna hän karsiutui 100 metrillä välierissä Amsterdamin EM-kilpailuissa ja alkuerissä Rio de Janeiron olympialaisissa. Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018 hän karsiutui 60 metrin välierissä.


title: Ezinne Okparaebo

text: Okparaebo on voittanut 100 metrin Norjan mestaruuden vuosina 2005–2006 ja 2008–2015 sekä sisäradoilla 60 metrin Norjan mestaruuden 2006, 2008 ja 2016. 100 metrillä hänen ennätyksensä on Lontoon olympialaisissa 2012 juostu 11,10 ja 200 metrillä 23,30, jonka ajan hän juoksi sekä Florøssa kesäkuussa 2012 että Lontoon olympialaisissa. 60 metriä hän on juossut hallissa parhaimmillaan aikaan 7,10 Prahassa maaliskuussa 2015.


title: Retkikunta 19

text: Retkikunta 19 () on Kansainvälisen avaruusaseman nykyinen, 19. miehistö.


title: Retkikunta 19

text: Retkikunnan miehistö laukaistiin 26. maaliskuuta 2009 kello 11:49 UTC Baikonurista lennolla Sojuz TMA-14. Telakoituminen ISS:ään tapahtui 28. maaliskuuta. Retkikunta 19 tulee olemaan viimeinen kolmihenkinen miehistö ennen kuin miehistön määrä kasvatetaan kuuteen Retkikunta 20:ssä. Retkikunnan koon kasvaessa kuuteen miehistön jäseneen retkikuntien keskimääräinen kesto lyhenee kuudesta kolmeen kuukauteen.


title: Retkikunta 19

text:
Retkikunnan komentajana toimii Venäjän ilmavoimien eversti Gennadi Padalka.
Suluissa avaruuslentojen määrä nykyinen mukaan lukien


title: Kaste (mormonismi)

text: Kaste kuuluu Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa sekä muissa myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvissa yhteisöissä harjoitettuihin pyhiin toimituksiin. Kyseessä on sama toimitus kuin kristillisissä kirkoissa yleensä harjoitettu kaste, jos kohta sen teologinen tulkinta on osittain toinen. Mormonistinen teologia korostaa, että kirkossa harjoitettu kaste on sama kuin raamatullisina aikoina harjoitettu kastetoimitus. Mormonismin pyhien kirjoitusten mukaan kaste ei ole vasta Jeesuksen Kristuksen säätämänä tullut uutuus, vaan pelastukseen välttämättömänä se oli tunnettu jo Aadamin ajoista saakka.


title: Kaste (mormonismi)

text: Mormonismissa katsotaan, että kaste on pelastukseen välttämätön. Se on osa pelastussuunnitelmaa, joka on taivaallisen Isän suunnitelma ihmisten saattamiseksi takaisin hänen välittömään läsnäoloonsa eli "korotukseen". Kaste kuuluu yhdessä parannuksen, uskon ja konfirmaation kanssa "evankeliumin ensimmäisiin periaatteisiin" eli pelastussuunnitelman ytimeen.


title: Kaste (mormonismi)

text: Mormonistisissa yhteisöissä torjutaan pienten lasten kastaminen, jonka sekä Mormonin kirja (Moroni 8:4–23) että Oppi ja liitot (68:27) toteavat vääräksi. Mormonismin teologian mukaan kaste edellyttää kastettavalta "vastuullista ikää", mikä liikkeessä on määritelty kahdeksan vuoden iäksi. Vastuullinen ikä katsotaan iäksi, jolloin henkilö on kykenevä erottamaan oikean väärästä ja näin ollen myös katumaan väärintekojaan. Samoin kastettavalta edellytetään uskoa Jeesukseen Kristukseen ja hänen lunastusuhriinsa. Ennen kastetta seurakunnan piispa pitää kastettavalle kastepuhuttelun. Siinä hän pyrkii selvittämään, ymmärtääkö kastettava kasteen merkityksen, onko hän tehnyt parannuksen synneistään ja uskooko hän Jeesukseen Kristukseen ihmiskunnan vapahtajana ja syntiensä sovittajana. Kastekeskustelun kysymykset muotoillaan eri tavalla kastettavan iän ja elämänkokemuksen mukaan, mutta selvitettävät asiat ovat periaatteessa samat.


title: Kaste (mormonismi)

text: Mormonismissa kasteen katsotaan pesevän pois kastettavan synnit ja samalla olevan hänen uskonsa ja katumuksensa näkyvä merkki. Koska mormonismi ei tunnusta perisyntiä, katsotaan kasteen pesevän pois vain kastettavan henkilökohtaiset synnit.


title: Kaste (mormonismi)

text: Mormonismin mukaan pätevä kaste edellyttää, että se toimitetaan Jumalan antamalla valtuudella. Tämän valtuuden katsotaan liittyvän pappeuteen, jonka täyteys on vain mormonismissa. Kasteen valtuuden katsotaan kuuluvan alempaan eli Aaronin pappeuteen, sen pappeuden asteeseen. Mormonismin mukaan Johannes kastaja palautti Aaronin pappeuden valtuuden ja sen myötä myös valtuuden kastaa pätevästi Joseph Smithille ja Oliver Cowderylle keväällä 1829, minkä jälkeen nämä kastoivat toisensa New Yorkin osavaltiossa virtaavassa Susquehanna-joessa. Koska mormonismin mukaan vain sillä on oikeus kastaa pätevästi, ei muissa kirkoissa toimitettuja kasteita pidetä pätevinä. Ne uusitaan, vaikka ne olisi suoritettu muodollisesti oikein ja jo vastuullisen iän saavuttaneelle. Mormonistiset yhteisöt eivät yleensä tunnusta liioin toistensa kasteita.


title: Kaste (mormonismi)

text: MAP-kirkossa kaste toimitetaan yleensä kappelien yhteyteen sijoitetuissa kastealtaissa, vaikka kastaminen onkin mahdollista missä tahansa, missä on riittävästi vettä. Muissa mormonistisissa yhteisöissä kaste toimitetaan usein luonnollisessa vedessä, siis purossa, joessa tai järvessä. Kastetoimitus on muodoltaan yksinkertainen. Kastaja ja kastettava astuvat yhdessä veteen, minkä jälkeen kastaja upottaa kastettavan veden alle lausuen tämän koko nimen sekä sanat "Jeesuksen Kristuksen antamalla valtuudella kastan sinun Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen". Paikalla on oltava vähintään kaksi todistajaa, jotka todistavat toimituksen sekä sen, että kastettava upotetaan kokonaan veden alle. Mikäli jokin osa hänestä jää kastamatta, toimitus uusitaan. Yleensä kastetilaisuuteen liittyy myös rukous sekä kastepuhe.


title: Kaste (mormonismi)

text: Mormonismin teologian mukaan kaste ei anna kastettavalle Pyhän Hengen lahjaa, vaan tämä välitetään vasta konfirmaatiossa, jossa kaksi Melkisedekin pappeuden haltijaa, yleensä vanhinta siunaa kastetun kätten päällepanemisella. Vasta konfirmaatio liittää kastetun kirkon täyteen yhteyteen.


title: Kaste (mormonismi)

text: Koska kaste on pelastukseen ehdottomasti välttämätön eikä Jumala halua kenenkään jäävän osattomaksi pelastuksen mahdollisuudesta, on mormonismi kehittänyt opin sijaiskasteesta. Sen mukaan elävät voivat kastattaa itsensä edesmenneiden puolesta. Mormonismin mukaan tämä oli myös alkukirkossa harjoitettu käytäntö (vrt. 1. Kor. 15:29). Tämä pyhä toimitus voidaan toimittaa vain temppeleissä, joissa on niitä varten Salomon temppelin vaskimeren mukaan laadittu, yleensä kahdentoista härän kannattama kasteallas. Sijaiskaste muistuttaa muodoltaan elävien kastetta, mutta siinä mainitaan sen edesmenneen nimi, jonka hyväksi kaste toimitetaan. Mormonismin opin mukaan Jeesus sekä edesmenneet apostolit saarnaavat henkimaailmassa pelastusta niille, joilla ei ole ollut mahdollisuutta kuulla evankeliumia maan päällä eläessään. Henkimaailmassa heillä on mahdollisuus nöyrtyä parannukseen ja uskoa evankeliumi, mutta heitä ei voida kastaa eikä konfirmoida. Tämän takia elävien on suoritettava nämä toimitukset heidän puolestaan. Mormonismin mukaan nämä sijaistoimitukset eivät hyödytä kuolleita, elleivät he ota niitä henkimaailmassa vastaan.


title: Kaste (mormonismi)

text: Mormonismin mukaan viikoittain nautittava sakramentti eli ehtoollinen merkitsee kasteen uudistamista. Siinä kastettu uudistaa kasteen liittonsa ja siinä antamansa lupaukset sekä tekee parannuksen synneistään. On myös mahdollista kastaa ihminen uudestaan, mikäli tämä on langennut syntiin, tullut aikoinaan kastetuksi ilman oikeaa uskoa ja katumusta tai haluaa muuten uudistaa kasteen liittonsa. Esimerkiksi vuosien 1856-1858 mormonireformaation aikana lähes kaikki MAP-kirkon aktiiviset jäsenet kastettiin uudelleen. Nykyään MAP-kirkko kastaa yleensä uudelleen vain ne, jotka kasteensa jälkeen ovat eronneet kirkosta tai jotka on erotettu siitä. Muissa yhteisöissä uudelleen kastaminen on yleisempää.


title: Kaste (mormonismi)

text: Vaikka mormonistinen kaste on ulkoisesti yhtenäinen muiden kristillisten kirkkojen kasteen kanssa (se toimitetaan vedellä Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen), eivät muut kirkot tunnusta sitä yleensä päteväksi kristilliseksi kasteeksi. Tämä johtuu siitä, ettei mormonismi tunnusta opetusta Jumalan kolminaisuudesta. Tämän vuoksi katsotaan, ettei mormonistisen kasteen yhteydessä käytetty trinitaarinen muotoilu viittaa kristinuskon kolmiyhteiseen Jumalaan.


title: Jouni Paakkinen

text: Jouni Paakkinen (s. 1971 Pori) on suomalainen kirjailija ja opettaja. Paakkinen on julkaissut kuusi kirjaa, jotka on kustantanut Atena Kustannus. Näistä kolme ovat käännöskukkaskokoelmia: "Yhdeksänmetrinen maasika" vuodelta 2003, "Agentti Appelsiini" vuodelta 2005 ja "Yhdeksänmetrisen maasian poika" vuodelta 2010. Jälkimmäisenä mainittu sisältää kaksi ensiksi mainittua kirjaa sekä yli 200 uutta käännöskukkasta. Vuonna 2005 ilmestyi myös hänen suomeksi toimittamansa kummallisten käytösohjeiden kokoelma "Varoitus! Älä niele nauloja!", joka perustuu Bryony Evensin englanninkieliseen teokseen "The World's Stupidest Instructions" (2004), ja vuonna 2006 "Aprillia! Aprillia!" -aprillipilakokoelma. Paakkinen on kirjoittanut myös yhdysvaltalaisesta animaatiosarjasta "Simpsonit" kertovan kirjan "Simpsonit – keltaisen perheen kaksi vuosikymmentä", joka julkaistiin vuonna 2008.


title: Jouni Paakkinen

text: Paakkinen toimii Tietokone opetuksessa – TOP-keskuksen toiminnanjohtajana Turussa. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa turkulaisen Kerttulin koulun määräaikaisena rehtorina. Hän on koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri (luokanopettaja, englannin opettaja), joksi hän valmistui Turun yliopistosta vuonna 1998.


title: Jouni Paakkinen

text: Paakkinen toimii webmasterina The Simpsons Archivessa, joka on maailman laajin "Simpsonit"-aiheinen verkkosivusto. Hän on myös perustanut pienyrityksen Tmi Jouni Paakkinen.


title: Jouni Paakkinen

text: Paakkinen on naimisissa Jatta Paakkisen kanssa ja hänellä on kaksi lasta.


title: Michael Nyqvist

text: Michael Nyqvist (oik. Rolf Åke Mikael Nyqvist; 8. marraskuuta 1960 Tukholma – 27. kesäkuuta 2017 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä, joka tunnettiin parhaiten rooleistaan elokuvissa "Kimpassa", "Äideistä parhain", "Kautokeinon kapina" ja "Millennium-trilogia". Viimeksi mainittu elokuvasarja nosti hänet kansainväliseen kuuluisuuteen, ja hän alkoi saada työtarjouksia ulkomailta (mm. "").


title: Michael Nyqvist

text: Nyqvist oli adoptoitu, ja hän vietti varhaisvuotensa lastenkodissa. Hänen biologinen isänsä on italialainen. Hän opiskeli Malmön teatterikorkeakoulussa ja tuli alun perin tunnetuksi Beck-televisioelokuvista 1990-luvulla. Hän kuului Dramatenin vakinaiseen näyttelijäkuntaan. Hän näytteli myös Klaus Härön suomalais-ruotsalaisessa elokuvassa "Äideistä parhain". Nyqvist voitti elokuvasta "Niin kuin taivaassa" Ruotsin elokuvainstituutin Guldbagge-palkinnon.


title: Michael Nyqvist

text: Michael Nyqvist asui Tukholmassa, ja hänen perheeseensä kuului suomalaissyntyinen vaimo Catharina Ehrnrooth ja kaksi lasta. Nyqvist vieraili usein Suomessa ja viihtyi täällä. Hän esiintyi myös Espoon kaupunginteatterissa 1990-luvun alkupuolella.


title: Michael Nyqvist

text: Nyqvist kuoli keuhkosyöpään.


title: Barbareskit

text: Barbareskit olivat muslimimerirosvoja ja kaappareita, joita purjehti ristiretkien ajoista aina 1800-luvun alkuvuosille asti Välimerellä ja Euroopan rannikoilla. He tekivät usein ryöstöretkiä Euroopan rannikkokaupunkeihin hankkiakseen kristittyjä orjakauppaan muun muassa Algeriaan ja Marokkoon. Näistä maista käytettiinkin nimitystä Barbareskivaltiot.


title: Barbareskit

text: Barbareskit ulottivat vaikutuspiirinsä parhaimmillaan koko Välimeren alueen lisäksi Atlantille Pohjois-Afrikan rannikoille. Pisimmät Eurooppaan tehdyt retket ulottuivat aina Islantiin asti. Tämä vaikutti esimerkiksi Välimeren eurooppalaisten valtioiden rannikkoalueiden kasvuun. On arvioitu, että barbareskit veivät ajanjaksolla 1530–1780 jopa 1 250 000 kristittyä orjiksi. Suhteutettuna länsimaiden samalla aikavälillä harjoittamaan orjakauppaan tämä vastaa noin kymmenesosaa pelkästään Afrikasta Amerikkaan viedyistä orjista.


title: Barbareskit

text: Ranskalaiset hävittivät barbareskit lopullisesti vuonna 1830.


title: Barbareskit

text: Monissa kuuluisissa teoksissa esiintyy mainintoja barbareskeista. Näitä ovat muiden muassa Daniel Defoen "Robinson Crusoe" ja Alexandre Dumas’n "Monte-Criston kreivi".


title: Vasenkätinen

text: Vasenkätinen on suomalaisen muusikon Vando Suvannon toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2006 levymerkillä Riskirecords.


title: Vasenkätinen

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sovittanut Vando Suvanto sekä sanoittanut Juha Hurme.


title: Lucie Durbiano

text: Lucie Durbiano (s. 12. joulukuuta 1969 Castelsarrasin) on ranskalainen kuvittaja ja sarjakuvantekijä, piirtäjä-käsikirjoittaja. Hän on opiskellut taiteita Nizzassa ja Strasbourgissa.


title: Diego Alves

text: Diego Alves Carreira (s. 24. kesäkuuta 1985 Rio de Janeiro, Rio de Janeiron osavaltio, Brasilia) on brasilialainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa brasilialaista Flamengoa.


title: Diego Alves

text: Alves aloitti ammattilaisuransa Clube Atlético Mineirosta, josta hän siirtyi 24. heinäkuuta 2007 Espanjan pääsarjaan nousseen Almerían riveihin.


title: Diego Alves

text: Toimittuaan alkukauden joukkueen kakkosmaalivahtina, David Cobeñon oltua ykkösmaalivahti, Alves nousi joukkueen kiistattomaksi ykkösmaalivahdiksi ja jatkoi vakuuttavia otteitaan Almerían maalinsuulla. Kauden 2007–2008 päätyttyä Almería sijoittui sarjassa kahdeksanneksi.


title: Diego Alves

text: Cobeñon lähdettyä joukkueesta elokuussa 2008 Alves jatkoi joukkueen ykkösmaalivahtina kaudella 2008–2009.


title: Diego Alves

text: Alves oli mukana Brasilian maajoukkueen mukana voittamassa olympiapronssia vuoden 2008 Kesäolympialaisissa.


title: REVA

text: REVA on intialainen sähköauto, joka on tarkoitettu lähinnä kaupunkikäyttöön. Se oli maailman myydyin sähköauto maaliskuussa 2009.


title: REVA

text: Autosta valmistetaan tällä hetkellä kahta eri versiota. "REVA i" on varustettu lyijyakulla ja sen toimintasäde yhdellä latauksella on noin 80 kilometriä sekä huippunopeus 80 km/h. "REVA L-ion" on varustettu litiumioniakulla ja sen toimintasäde yhdellä latauksella on 120 kilometriä ja huippunopeus lyijyakkuista parempi.


title: REVA

text: Auton valmistaja on Bangaloressa toimiva REVA Electric Car Company (RECC). Revaa on myyty kotimaansa lisäksi muun muassa Britanniassa, Norjassa, Espanjassa, Kreikassa ja Kyproksella.


title: Anneliese Michel

text: Anneliese Michel (21. syyskuuta 1952 Leiblfing, Baijeri, Saksa – 1. heinäkuuta 1976 Klingenberg am Main, Saksa) oli länsisaksalainen nainen, jonka lähipiiri uskoi joutuneen riivaajien vainoamaksi ja kuolleen manaamisyritysten takia.


title: Anneliese Michel

text: Anneliese Michel syntyi Leiblfingissä, Baijerissa katolilaiseen perheeseen. Ollessaan 16-vuotias vuonna 1968 hän alkoi saada kouristuskohtauksia. Lääkärien mukaan hän sai ensimmäisen epilepsiakohtauksensa vuonna 1969. Myöhemmin Michel alkoi rukoillessaan nähdä näkyjä ja kuulla ääniä, jotka sanoivat hänen olevan kirottu. Michel alkoi repiä vaatteitaan, syödä hiiltä ja hämähäkkejä sekä juoda omaa virtsaansa.


title: Anneliese Michel

text: Vuonna 1975 perheen lähipiiriin kuulunut nainen alkoi etsiä eksorkistia auttamaan Micheliä. Nainen piti varmana että Michel oli demonien riivaama, koska tämä ei enää pystynyt kävelemään Jeesusta esittävän ikonin vierestä ja kieltäytyi juomasta pyhää vettä. Käytyään 10 kuukautta erilaisia hoitoja vuosina 1975-76 lääkärit luovuttivat Michelin suhteen. Useimmat katoliset papit halusivat palauttaa Michelin lääketieteelliseen hoitoon, mutta lopulta löytyi vikaari, joka suostui eksorkismiin. Michelin ääni oli alkanut muuttua matalammaksi ja hän kieltäytyi syömästä.


title: Anneliese Michel

text: Vuonna 1976 Anneliese Michel kuoli nukkuessaan. Hän painoi kuollessaan vain 30 kiloa. Ruumiinavauksessa kuolinsyyksi todettiin nälkiintyminen ja elimistön kuivuminen. Kuolemaa seuranneessa oikeusjutussa Michelin vanhemmat ja kaksi pappia saivat syytteet kuolemantuottamuksesta. Vanhemmat jätettiin tuomitsematta, mutta papit saivat sakkorangaistuksen.


title: Anneliese Michel

text: Anneliese Michelin tapausta on käytetty vapaasti pohjana kahdelle elokuvalle:


title: Kontrafaktuaali

text: Kontrafaktuaali tai "vastafaktuaali" tarkoittaa ehdollista väitettä, jonka alkuosa ilmaisee jotain tosiasioiden vastaista. Esimerkiksi ”Jos olisin tiennyt...”


title: Kontrafaktuaali

text: Kontrafaktuaalisessa ajattelussa ihminen ajattelee vaihtoehtoisia tapahtumankulkuja ja spekuloi niillä. Tyypillisiä lauserakenteita kontrafaktuaaleissa voi olla esimerkiksi ”entä jos olisi niin...”, ”vaikka ei ole niin...”, ”voisi olla...”, ”entä jos olisikin niin, vaikka ei ole...”. Voimme myös ajatella, kun joskus tapahtuu jotain, että entä jos olisi tapahtunutkin jotain muuta, eli asiat olisivatkin menneet toisin.


title: Kontrafaktuaali

text: Ilkka Pyysiäisen mukaan kyky kontrafaktuaaliseen ajatteluun on yksi uskonnonharjoittamisen kognitiivisista edellytyksistä.


title: Jaavansammal

text:
Jaavansammal ("Taxiphyllum barbieri" tai varsinkin ennen "Vesicularia dubyana") on upoksissa kasvava pehmeä sammal, joka on helppohoitoisuutensa takia suosittu akvaariokasvi.
Kasvin tieteellisestä nimestä on epäselvyyttä.


title: Jaavansammal

text: Jaavansammalella on ohuet, 2-4 mm leveät lehdet, jotka kasvavat vielä ohuemman varren kahta puolta. Se lisääntyy juuriversoista muodostaen spagettimaisen tiheikön. Punaruskeat itiöpesäkkeet syntyvät lähelle pintaa. Riittävän kosteissa oloissa jaavansammal voi kasvaa myös pinnan yläpuolella.


title: Jaavansammal

text:
Jaavansammal on kotoisin Kaakkois-Aasiasta. Se tarttuu kiviin ja kantoihin.
Se kasvaa parhaiten melko viileässä vedessä, 21-24 asteessa, mutta pysyy elossa myös trooppisissa lämpötiloissa. Samoin kovuuden ja happamuuden suhteen se sopeutuu monenlaisiin vesioloihin.


title: Jaavansammal

text: Monien kalalajien ja selkärangattomien poikaset piileksivät jaavansammalen muodostamassa tiheikössä.


title: Saul (nimi)

text: Saul on heprealaisperäinen, laajalti käytössä oleva etunimi, joka johtuu heprean kielen "pyydettyä" tarkoittavasta sanasta. Suomessa nimi esiintyy myös muodossa Sauli. Suomessa nimi Saul on toukokuun 2017 loppuun mennessä annettu 413 henkilölle.


title: HMS Audacity

text: HMS Audacity oli Britannian kuninkaallisen laivaston saattuetukialus toisessa maailmansodassa. Alus oli alun perin saksalainen kauppalaiva "Hannover", jonka risteilijä "HMS Dunedin" valtasi maaliskuussa 1940 Länsi-Intian vesillä.


title: HMS Audacity

text: "Hannover" pieni, tasapainoinen, lähes uusi 5537 grt:n alus, joka oli rakennettu Bremer Vulkanin Vegesackin telakalla lähellä Bremeniä Norddeutscher-Lloyd Linelle. Alus oli laskettu vesille 29. maaliskuuta 1939. Aluksen kokonaispituus oli 144 metriä, leveys 17 metriä ja syväys 8,4 metriä. Se oli suunniteltu banaanilaivaksi. Alus oli varustettu kahdella 2325 hevosvoiman dieselmoottorilla, joiden avulla se saavutti 15 solmun nopeuden.


title: HMS Audacity

text: Alus nimettiin kaappauksen jälkeen "Sinbadiksi" ja Royal Mailin insinöörit purjehtivat kesäkuussa aluksen Englantiin. Koska Englannin suurilla telakoilla oli täystyöllisyys, aluksen muutostyöt päätettiin toteuttaa Blyth Shipbuilding and Dry Docks Companyllä Northumberlandissa Blythissä. Aluksen muutostyöt maihinnousualukseksi aloitettiin 22. tammikuuta 1940. Alus nimettiin muutostöiden aikana "Empire Audacityksi".


title: HMS Audacity

text: Alus muutettiin toistamiseen Britannian sotakuljetustenministeriön määräyksestä saattuetukialukseksi nimellä "HMS Audacity". Muutostöiden aikana alukselta poistettiin mastot, kaikki kansirakenteet sekä kaikki rakenteet venekannen yläpuolelta leikattiin pois. Tilalle rakennettiin 112 metriä pitkä ja 18 metriä leveä teräksinen lentokansi. Alukselle rakennettiin pieni kansimökki lennonjohtoa ja navigointia varten. Kannelle asennettiin myös yksinkertainen jarruvaijeri.


title: HMS Audacity

text: Alukselle asennettiin neljä 20 millimetrin Oerlikonia, neljä kaksinaulaista pompomia ja yksi nelituumainen.


title: HMS Audacity

text: Aluksen palvelukseen oton jälkeen sille siirrettiin 10 802 laivueen Grumman Wildcat G36A, jotka oli alun perin tilattu Ranskalle. Koneet nimettiin laivaston ilmavoimissa Martlet I:ksi.


title: HMS Audacity

text: "HMS Audacity" upposi 21. joulukuuta 1941 Saksan laivaston sukellusvene "U-751" torpedoimana. Alukseen osui kolme torpedoa, joista ensimmäinen aiheutti vuodon konehuoneeseen.


title: Marcus Nilson

text: Marcus Nilson (s. 1. maaliskuuta 1978 Bålsta, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 Elitserienin HV71:een. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Nilson on voittanut urallaan kolme MM-mitalia ja pelannut yli 500 NHL:n runkosarjaottelua.


title: Marcus Nilson

text: Nilsonin ura pääsarjatasolla alkoi kaudella 1995–1996 Djurgårdens IF:ssä. Florida Panthers varasi hänet ensimmäisellä kierroksella, 20. vuorolla, . Nilson pelasi Ruotsin pääsarjassa kolme kautta. Kaudella 1997–1998 Djurgården selvisi Elitserienin finaaleihin saakka, mutta hävisi finaalisarjan.


title: Marcus Nilson

text: Nilson siirtyi Floridaan vuonna 1998. Ensimmäiset kaksi kautta hän pelasi pääosin AHL:ssä, Floridan farmijoukkueessa Beast of New Havenissa ja Louisville Panthersissa. Kaudella 1998–1999 hän pelasi kahdeksan ja seuraavalla kaudella yhdeksän NHL-peliä. Nilson vakiinnutti paikkansa Floridan NHL-joukkueen kokoonpanossa kaudella 1999–2000, jolloin hän oli Floridan kolmanneksi eniten pisteitä tehnyt pelaaja 36 pisteellä. Nilson pelasi kolme täyttä kautta Floridassa, kunnes hänet myytiin kesken kauden 2003–2004 Calgary Flamesiin, josta Florida sai vaihdossa toisen kierroksen varausoikeuteen. Nilson ehti pelata Floridassa kuuden kauden aikana 327 NHL-ottelua. Calgary eteni keväällä 2004 aina Stanley Cup -finaaleihin asti, mutta hävisi loppuottelusarjan Tampa Bay Lightningille.


title: Marcus Nilson

text: Nilson pelasi Jaroslavlissa yhden kauden. Hän palasi kaudeksi 2009–2010 Elitserienin Djurgårdeniin, Djurgården eteni keväällä 2010 Elitserienin loppuotteluun, mutta hävisi ottelusarjan. Nilson teki kauden aikana 24 maalia ja 51 tehopistettä. Hän oli sarjan pistepörssin kuudes ja maalintekijätilaston toinen Jan Hlaváčin jälkeen. Seuraavaksi kaudeksi Nilson yritti saada pelipaikaa NHL-joukkue New Jersey Devilsistä, mutta palasi harjoituskauden jälkeen Djurgårdenin. Seuraavan kahden kauden aikana hän ei onnistunut aivan yhtä hyvin Elitserienissä ja sai 55 pistettä 89 ottelussa. Kesäkuussa 2012 MODO ilmoitti Nilsonin siirtyvän joukkueeseen, mutta viikkoa myöhemmin joukkue ilmoitti, ettei sopimusta syntynytkään. Pian tämän jälkeen Nilson teki sopimuksen HV71:n kanssa.


title: Marcus Nilson

text: Nilson pelasi viidet junioreiden arvokilpailut. 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän pelasi kahdesti: 1995 ja 1996. Molemmilla kerroilla Ruotsi voitti pronssia. Jälkimmäisessä turnauksessa Nilson valittiin turnauksen parhaaksi hyökkääjäksi. Nuorten MM-kilpailuissa Nilson edusti Ruotsia 1996, 1997 ja 1998. Vuoden 1996 turnauksesta Nilson oli voittamasta MM-hopeaa.


title: Marcus Nilson

text: Nilson pelasi ensimmäisen kerran Ruotsin maajoukkueessa miesten arvoturnauksessa MM-kilpailuissa 2003. Hän ei pelannut turnauksessa kuin yhden ottelun, sillä hän sai aivotärähdyksen ensimmäisessä ottelussa Latviaa vastaan Kārlis Skrastiņšin taklauksesta. Ruotsi sai turnauksesta hopeaa.


title: Marcus Nilson

text: Nilson pelasi Ruotsin maajoukkueessa maailmancupissa 2004. Toisen MM-turnauksensa Nilson pelasi keväällä 2008. Nilson oli mukana Ruotsin MM-kisajoukkueessa myös vuosina 2009 ja 2010. Ruotsi voitti pronssia kummassakin turnauksessa.


title: HMS Rawalpindi

text: HMS Rawalpindi oli Britannian kuninkaallisen laivaston käytössä ollut aseistettu kauppalaiva niin kutsuttu AMC alus () toisessa maailmansodassa. Alus aloitti uransa 16 697 rekisteritonnin P&O Steam Navigation Co Ltd:n valtameriristeilijänä SS "Rawalpindinä" Lontoon ulkopuolella. Alus siirrettiin Amiraliteetin valvontaan 26. elokuuta 1939. Se aseistettiin kahdeksalla 6 tuuman (152 mm) tykillä ja kahdella kolmen tuuman ilmatorjuntatykillä. Alus palasi muutostöistä 19. syyskuuta 1939, minkä jälkeen se siirrettiin valvomaan Pohjanmeren saattuereittiä Islannin ympärillä. Aluksen päällikkönä oli Edward Coverley Kennedy.


title: HMS Rawalpindi

text: "HMS Rawalpindi" pysäytti 19. lokakuuta saksalaisen kauppalaivan "Gonzenheimin" Islannin kaakkoispuolella (). Saksalaisaluksen miehistö upotti aluksensa ennen sen valtausta.


title: HMS Rawalpindi

text: Aluksen ollessa partioimassa 23. marraskuuta 1939 Fär-saarten pohjoispuolella, se lähti tutkimaan mahdollista vihollishavaintoa. Matkalla "Rawalpindi" joutui kuitenkin Saksan laivaston taisteluristeilijöiden "Scharnhorstin" ja "Gneisenaun" yllättämäksi ja upottamaksi. Aluksen tuhoutuessa sai surmansa 275 miehistönjäsentä ja pelastui 37.


title: Erkki Hedman

text: Erkki Hedman (3. kesäkuuta 1925 Oulu – 9. tammikuuta 2009 Oulu) oli oululainen jääpalloilija ja paikallinen rakennusyrittäjä.


title: Erkki Hedman

text: Erkki "Eppe" Hedman aloitti jääpallouransa Oulun Luistinseurassa sodan jälkeen pelipaikkana puolustaja. Syksyllä 1952 Hedman, Veikko Allinen ja Seppo Alatalo siirtyivät naapuriseuraan OPS:ään. Vahvistunut OPS voittikin keväällä 1953 ensimmäisen oululaisen jääpallomestaruuden Hedmanin ollessa yksi jäsen siihen aikaan kuuluisasta joukkueesta. Toisen mestaruutensa Hedman saavutti vuoden 1956 OPS:n mestarijoukkueessa. Hedman esiintyi vuosina 1951 ja 1952 B-maajoukkueessa.


title: Erkki Hedman

text: "Eppe" Hedman tuli valtakunnallisesti tunnetuksi erityisesti jääpalloilijana, vaikka hänen aktiivisiin harrastuksiinsa kuuluivat nuoruudessa yleisurheilu ja pesäpalloilu Oulun Pyrinnössä. Myöhemmin hän oli ensimmäisiä golfin harrastajia Oulussa toimien Oulun golfkerhon puheenjohtajana 1975–80. Seuroista Oulun Pyrintö oli keskeisin, sillä hän toimi Oulun Pyrinnön taustalla seuran omaisuudesta ja rahoituksesta vastaavan Kiistola-Säätiön hallituksessa vuosina 1960–86 ja sen puheenjohtajana 1979–86. Kaiken tämän ansiosta hänet nimettiin Oulun Pyrinnön kunniajäseneksi.


title: Erkki Hedman

text: Hedman osallistui jatkosotaan vuoden 1944 aikana. Sodan jälkeen hän opiskeli rakennusmestariksi toimien rakennusyrittäjänä osaksi omistamassaan paikallisessa rakennusliikkeessä.


title: Julius Alanen

text: Julius Johannes Alanen (s. 7. huhtikuuta 1882 Tampere – 20. huhtikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos ja Osuustukkukaupan toimitusjohtaja.


title: Julius Alanen

text: Julius Alanen oli ensimmäinen suomalainen työväenliikkeen piiristä noussut vuorineuvos – hän aloitti keskikoulun jälkeen Toiminimi G. O. Sumeliuksen konttoristina vuonna 1898 ja nousi työurallaan aina OTK:n toimitusjohtajaksi asti. Hän toimi tehtävässä vuodesta 1918 lähtien aina kuolemaansa saakka.


title: Julius Alanen

text: Vuorineuvoksen arvon Alanen sai vuonna 1942.


title: Julius Alanen

text: Alasen veljiä olivat taidemaalari Otto Alanen ja kirkkoherra Eelis Alanen. Heidän vanhempansa olivat Johan Kustaa Alanen ja Emma Brandthin.


title: Arkhimedeen spiraali

text: Arkhimedeen spiraali, joka tunnetaan myös nimellä aritmeettinen spiraali, on muinaiskreikkalaisen matemaatikko Arkhimedeen mukaan nimetty spiraali. Se on niiden pisteiden ura, joiden kautta liikkuva piste kulkee, jos se etääntyy tietystä kiintopisteestä, spiraalin navasta, tasaisella nopeudella pitkin suoraa, joka samanaikaisesti pyörii tasaisella kulmanopeudella saman kiintopisteen ympäri. Napakoordinaatistossa ("r", "θ") Arkhimedeen spiraalia, jonka napa on origossa, esittää yhtälö


title: Arkhimedeen spiraali

text: missä "a" ja "b" ovat reaalisia vakioita, . Jos parametrin "a" arvoa muutetaan, spiraali kiertyy napansa ympäri, kun taas parametri "b" määrittää etäisyyden kahden peräkkäisen kierroksen välillä.


title: Arkhimedeen spiraali

text: Arkhimedes kuvaili spiraalia teoksessaan "Spiraaleista".


title: Arkhimedeen spiraali

text: Jokainen Arkhimedeen spiraalin keskuksen kautta kulkeva puolisuora leikkaa spiraalin pisteissä, joiden välinen etäisyys on vakio. Tämä vakio on yhtä kuin 2π"b", missä "b" edellä esitetyssä yhtälössä esiintyvä parametri, kun kulma "θ" on mitattu radiaaneina. Tähän perustuukin nimitys "aritmeettinen spiraali". Sitä vastoin logaritmisessa spiraalissa nämä etäisyydet, samoin kuin leikkauspisteiden etäisyydet spiraalin keskuksesta muodostavat geometrisen sarjan.


title: Arkhimedeen spiraali

text: Arkhimedeen spiraali jakaantuu kahteen haaraan, joista toinen vastaan "θ":n arvoja "θ" > 0, toinen arvoja "θ" tasaisella kiihtyvyydellä.


title: Arkhimedeen spiraali

text: Toisinaan Arkhimedeen spiraalia kuvaillaan spiraaliksi, jonka eri kierrosten välinen etäisyys on vakio.


title: Arkhimedeen spiraali

text: Tarkkaan ottaen tämä on kuitenkin virheellinen luonnehdinta. Kierrosten välinen etäisyys on tosin vakio, jos ne mitataan mitä tahansa spiraalin navasta lähtevää puolisuoraa pitkin, mutta nämä puolisuorat eivät leikkaa spiraalia suorassa kulmassa. Yleensähän etäisyys yhdensuuntaisten suorien tai myös käyrien välillä mitataan sellaista suoraa pitkin, joka leikkaa molemmat kohtisuorasti. On kuitenkin olemassa Arkhimedeen spiraalista jonkin verran poikkeava käyrä, ympyrän involuutta, jonka eri kierrokset tällä tavoin määriteltyinä ovat yhtä kaukana toisistaan.


title: Arkhimedeen spiraali

text: Joskus nimitystä "Arkhimedeen spiraali" käytetään myös laajemmasta joukosta spiraaleja, joiden yhtälöt ovat muotoa


title: Arkhimedeen spiraali

text: Tavallinen Arkhimedeen spiraali saadaan, jos tässä valitaan "c" = 1. Muita mainittuun laajempaan joukkoon kuuluvia spiraaleja ovat muun muassa hyperbolinen spiraali, Fermat'n spiraali ja lituus.


title: Arkhimedeen spiraali

text: Lähes kaikki luonnossa esiintyvät staattiset spiraalit ovat logaritmisia, eivät Arkhimedeen spiraaleja. Sen sijaan monet dynaamiset spiraalit kuten aurinkotuulen Parkerin spiraali tai Katariinan pyöräksi kutsun ilotulitteen muodostama kuvio ovat Arkhimedeen spiraaleja.


title: Arkhimedeen spiraali

text:
Pelkästään harpilla ja viivoittimella ei voida neliöidä ympyrää eli piirtää neliötä, jonka pinta-ala olisi tarkalleen yhtä suuri kuin annetun ympyrän. Sen sijaan Arkhimedeen spiraalin avulla se on mahdollista.
Arkhimedeen spiraalilla on useita teknisiä sovelluksia. Scroll-kompressorin, jota käytetään nesteiden ja kaasujen puristamiseen, muodostavat kaksi sisäkkäistä ympyrän involuutan tai käytännössä likimain Arkhimedeen spiraalin muotoista pyörivää kierukkaa. Mekaanisten kellojen jouset ovat yleensä Arkhimedeen spiraalin muotoisia. Sellaisia olivat myös varhaisimpien gramofonilevyjen urat, sillä kun uran eri kierrosten väliset etäisyydet olivat yhtä suuret, saatiin levyn soittoaika tällä tavoin mahdollisimman pitkäksi eli sille saatiin mahtumaan suurin määrä musiikkia. Myöhemmissä levyissä ura kuitenkin muotoiltiin toisin äänen laadun parantamiseksi. Arkhimedeen spiraalia käytetään myös digitaalisessa valonkäsittelyssä, DLP:ssä, "sateenkaari-ilmiön" minimoimiseksi, jotta näyttäsi siltä, että eri värit näkyisivät samaan aikaan, vaikka todellisuudessa punainen, vihreä ja sininen näytetään tulevat näkyviin vuorotellen erittäin nopeasti vaihtuen. Arkhimedeen spiraali muodostuu myös, kun tasapaksu paperi tai kalvo kierretään rullalle lieriön ympärille.


title: Arkhimedeen spiraali

text:
Minkä verran ihminen vapisee, voidaan mitata pyytämällä häntä piirtämään Arkhimedeen spiraali.
Saatua tietoa voidaan käyttää hyväksi neurologisen sairauksien diagnosoinnissa.


title: Logaritminen spiraali

text: Logaritminen spiraali eli tasakulmainen spiraali on itsesimilaarinen spiraalimainen käyrä, joka esiintyy usein luonnossa. Sen kuvasi ensimmäisenä Descartes, ja sen ominaisuuksia tutki myöhemmin tarkemmin Jakob Bernoulli, joka antoi sille nimen "Spira mirabilis" ’ihmeellinen spiraali’.


title: Logaritminen spiraali

text: Napakoordinaatistossa (formula_1) logaritmisen spiraalin yhtälö on


title: Logaritminen spiraali

text: tai


title: Logaritminen spiraali

text: missä "e" on Neperin luku, ja "a" ja "b" ovat vakiona pysyviä positiivisia reaalilukuja.


title: Logaritminen spiraali

text: Karteesisessa koordinaatistossa käyrä voidaan esittää parametrimuodossa:


title: Logaritminen spiraali

text: missä formula_6 ja formula_7 ovat reaalisia vakioita.


title: Logaritminen spiraali

text: Logaritmisella spiraalilla on se huomattava ominaisuus, että sen jokaisessa pisteessä käyrän tangentin muodostaa yhtä suuren kulman spiraalin keskuksesta eli "navasta" alkavan puolisuoran kanssa. Tämän vakiokulman "f" ja käyrän yhtälössä esiintyvän vakion "b" välillä on yhteys:


title: Logaritminen spiraali

text: Differentiaaligeometrian käsittein tämä yhteys voidaan ilmaista seuraavasti:


title: Logaritminen spiraali

text: missä "r" ja formula_11 ovat käyrän mielivaltaisen pisteen napakoordinaatit.


title: Logaritminen spiraali

text: Lausekkeen formula_12 derivaatta on verrannollinen parametriin formula_7. Toisin sanoen se ilmoittaa, kuinka "tiheästi" ja kumpaan suuntaan spiraali kiertyy. Rajatapauksessa, kun formula_14 (formula_15), spiraalista tulee formula_6-säteinen ympyrä. Toisaalta kun formula_7:n annetaan kasvaa rajattomasti ("f" -> 0), spiraali lähestyy puolisuoraa. Kulman "f" komplementtikulmaa sanotaan spiraalin "kaltevuuskulmaksi" ().


title: Logaritminen spiraali

text: Logaritmisesta spiraalista käytetään myös latinalaista nimeä "Spira mirabilis", "ihmeellinen spiraali". Vaikka muut matemaatikot olivat tutkineet sitä jo aikaisemmin, tämän nimen käyrälle antoi Jacob Bernoulli, koska häntä kiehtoivat sen ainutlaatuiset matemaattiset ominaisuudet: jokaisella kierroksella keskuksen ympäri spiraalin koko kasvaa, mutta sen muoto pysyy samana. Tätä ominaisuutta sanotaan itsesimilaarisuudeksi. Mahdollisesti juuri tämän ainutlaatuisen ominaisuutensa vuoksi "spira mirabilis" esiintyy monessa yhteydessä elollisessa luonnossa, esimerkiksi nautilus-helmiveneiden kuorissa ja auringonkukan mykerössä. Jacob Bernoulli ilmoitti toivomuksenaan, että hänen hautakiveensä kaiverrettaisiin logaritminen spiraali ja lause "Eadem mutata resurgo" ("Nousen jälleen muuttuneena ja silti ennallani"), mutta väärinkäsityksen vuoksi siihen kaiverrettiinkin Arkhimedeen spiraali.


title: Logaritminen spiraali

text: Logaritminen spiraali eroaa Arkhimedeen spiraalista siinä, että käyrän ja sen keskuksesta lähtevän puolisuoran leikkauspisteiden väliset etäisyydet kasvavat keskuksesta etäännyttäessä geometrisen sarjan mukaan, kun taas Arkhimedeen spiraalissa tämä etäisyys on vakio. Jos sitä skaalataan origo skaalauskeskuksena tekijällä formula_18, missä "b" on kokonaisluku, se kuvautuu itselleen; jos skaalaustekijä on jokin muu, saadaan sama käyrä, joka saataisiin myös kiertämällä sitä origon ympäri jonkin kulman verran. Logaritminen spiraali on myös yhtenevä involuuttansa, evoluuttansa ja keskuksensa suhteen muodostetun pedaalikäyränsä kanssa.


title: Logaritminen spiraali

text: Lähtemällä pisteestä formula_19 ja etenemällä spiraalia pitkin sisäänpäin sen keskus voidaan kiertää rajattoman monta kertaa ilman, että sitä koskaan saavutaan. Kutenkin tämän käyrän osan pituus on äärellinen, tai tarkemmin sanottuna sen pituuden raja-arvo, kun formula_20, on äärellinen. Tämän totesi ensimmäisenä Evangelista Torricelli jo ennen kuin differentiaali- ja integraalilaskenta keksittiin. Tarkemmin sanottuna spiraalin tämän osan pituus on formula_21, missä formula_22 on pisteen formula_23 etäisyys origosta suoraa pitkin mitattuna.


title: Logaritminen spiraali

text: Kompleksitasossa eksponenttifunktio kuvaa kaikki suorat, jotka eivät ole reaali- eivätkä imaginaariakselin suuntaisia, logaritmisille spiraaleille, joiden keskus on origossa. Kääntäen jokainen tällainen logaritminen spiraali saadaan jonkin suoran kuvaksi eksponenttifunktiolla. Kuvana saatavan spiraalin kaltevuuskulma on alkuperäisen suoran ja imaginaariakselin välinen kulma.


title: Logaritminen spiraali

text: Funktio formula_24, missä formula_25 on kompleksiluku, jonka imaginaariosa ei ole nolla, kuvaa kompleksitason realiakselin logaritmiselle spiraalille.


title: Logaritminen spiraali

text: Kultainen spiraali on logaritminen spiraali, jonka pisteiden etäisyys kasvaa kultaisen leikkauksen suhteessa kierrettäessä origon ympäri 90 astetta. Sen kaltevuuskulma on noin 13,03239 astetta. Sitä voidaan approksimoida "Fibonaccin spiraalilla", joka muodostuu sarjasta ympyrän kehän neljänneksiä, joiden säteet ovat verrannollisia Fibonaccin lukujonon lukuihin.


title: Logaritminen spiraali

text: Useissa luonnonilmiöissä esiintyy käyriä, jotka ovat ainakin likipitäen logaritmisen spiraalin muotoisia. Esimerkiksi muuttohaukka lähestyy saalistaan logaritmista spiraalia myöten. Se näkee tarkimmin suuntaan, joka muodostaa tietyn suuruisen kulman sen lentosuuntaan nähden; kun se pitää lentosuuntansa ja saaliin suunnan välisen kulman vakinaisesti tämän suuntaisena, lentoreitiksi muodostuu logaritminen spiraali, jonka kaltevuuskulma on kyseisen kulman suuruinen.


title: Logaritminen spiraali

text: Hyönteiset lähestyvät usein keinotekoisia valonlähdeitä logaritmisen spiraalin muotoista reittiä pitkin. Luonnossa ne suunnistautuvat siten, että lentosuunnan ja valonlähteen suunnan välinen kulma pysyy vakiona. Luonnossahan yleensä ainoa valon lähde on aurinko tai yöllä lentävien lajien tapauksessa kuu. Molemmat ovat niin kaukana, että hyönteisen lentäessä suoraan valonlähteen suunnan ja hyönteisen lentosuunnan välinen kulma pysyy käytännössä vakiona. Kun keinotekoiset valonlähteet kuitenkin ovat paljon lähempänä, ne voivat harhauttaa hyönteisen kiertämään niitä spiraalimaista reittiä myöten.


title: Logaritminen spiraali

text: Lähellä logaritmista spiraalia ovat muodoltaan myös:


title: HMS Effingham

text: HMS Effingham oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1921 vesillelaskettu "Hawkins"-luokan raskas risteilijä.


title: HMS Effingham

text: Alus tilattiin Portsmouthin telakalta ja sen köli laskettiin 6. huhtikuuta 1917. Alus laskettiin vesille 8. kesäkuuta 1921 ja se otettiin palvelukseen 2. heinäkuuta 1925.


title: HMS Effingham

text: Palvelukseen otettaessa "Effingham" sijoitettiin Itä-Intian osaston 4. risteilijäviirikön lippulaivaksi, kunnes Englantiin paluunsa jälkeen sijoitettiin reservin vara-amiraalin lippulaivaksi 20. syyskuuta 1932.


title: HMS Effingham

text: Alus oli modernisoitavana 1937-1938, jolloin kattiloiden lukumäärä vähennettiin kahdestatoista kymmeneen, mikä mahdollisti takimmaisen savupiipun poiston ja etummaisen laajentamisen. Aluksen aseistus vaihdettiin yhdeksään kuuden tuuman tykkiin, jotka sijoitettiin aluksen keskilinjalle. Aluksen etuosan kansirakenteita korotettiin ja porrastettiin tornien ylitapahtuvan tulitoiminnan mahdollistamiseksi. Alukselle lisättiin neljä neljän tuuman ilmatorjuntatykkiä sekä kolme nelipiippuista puolentuuman konekivääriä. Samoin aluksen torpedoputket poistettiin. Sille myös lisättiin lentokoneen käyttämiseen tarvittava välineistö kuten nosturi, mutta katapulttia ei asennettu suunnitelmista huolimatta, minkä seurauksena lentokonetta ei koskaan käytetty.


title: HMS Effingham

text: Palvelukseen palannut alus sijoitettiin Pohjois-Amerikan ja Länsi-Intian asemalle 12. risteilijäviirikköön. Toisen maailmansodan syttyessä aluksen tehtävänä oli partioda Pohjois-Atlantin saattuereiteillä.


title: HMS Effingham

text: Alus kuljetti kahden miljoonan punnan edestä valtion kultaa Halifaxiin Kanadaan mahdollistamaan taistelujen jatkaminen, mikäli Saksa kykenisi valtaamaan Englannin. Paluumatkallaan alus etsi saksalaisia saarronmurtajia ja purjehti siten Norjan taistelujen aikaan Norjan aluevesillä, jossa joutui Saksan laivaston sukellusveneen "U-38":n hyökkäyksen kohteeksi. Alus selvisi hyökkäyksestä ilman vaurioita.


title: HMS Effingham

text: Alus osallistui Narvikin taisteluiden tukemiseen tulittamalla saksalaisten asemia ympäröivillä vuorilla ja toukokuussa alus määrättiin suojaamaan saattuetta Bodöhön.


title: HMS Effingham

text: "Effingham" ajoi 18. toukokuuta 23 solmun nopeudella ajaessaan karille Faskenin matalikolla. Kari on tunnettu ja karttoihin merkitty, mutta turman aiheuttajaksi todettiin navigaatiovirhe. Onnettomuudessa ei sattunut henkilövahinkoja, mutta alus katsottiin menetetyksi ja hävittäjä "HMS Matabele" tuhosi sen lopullisesti 21. toukokuuta torpedoilla ja tykkitulella.


title: HMS Effingham

text: Norjalainen yhtiö romutti hylyn vuonna 1945.


title: Otto Kosonen

text: Otto Kosonen (7. kesäkuuta 1896 Kesälahti – 13. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkejä "O. K." ja "Ohto Oinasmies".


title: Loistokottarainen

text: Loistokottarainen ("Lamprotornis superbus") on Itä- ja Keski-Afrikassa tavattava kottaraisiin kuuluva varpuslintu.


title: Loistokottarainen

text: Kooltaan loistokottaraiset ovat noin 18–19 cm. Lajin selkä, siivet ja rinta ovat väriltään metallinhohtoisen sinivihreät. Pää on musta. Rinnan alapuolella kulkee ohut valkoinen poikkijuova, joka erottaa sinisen rinnan ja punaoranssin vatsan. Loistokottaraisen alaperä on valkoinen. Koiraat ja naaraat eivät eroa höyhenpuvuiltaan toisistaan. Nuorten lintujen väritys ei ole yhtä kirkas kuin aikuisen linnun. Ulkonäöltään loistokottarainen muistuttaa keniankottaraista ("Lamprotornis hildebrandti"), mutta keniankottaraiselta puuttuu valkoinen juova rinnasta ja keniankottaraisten silmien väri on punainen, kun taas loistokottaraisen silmät ovat valkoiset. Laji muistuttaa myös paratiisikottaraista ("Cosmopsarus regius"), joka eroaa suuremman koon ja pitkän pyrstön perusteella.


title: Loistokottarainen

text: Loistokottaraista tavataan Etiopiasta, Keniasta, Somaliasta, Sudanista, Tansaniasta ja Ugandasta. Lajin elinympäristöä ovat avoimet pensaikkoiset ja puustoiset alueet aina 2 200 metrin korkeuteen. Lisäksi lajia tavataan ruohikkomailta, maatalousmailta sekä kaupunkien puutarhoista ja puistoista.


title: Loistokottarainen

text: Loistokottaraiset rakentavat pesänsä piikkipensaikkoon tai kallionkoloon. Pesä rakennetaan ruohoista, lehdistä ja pienistä oksanpätkistä. Lisääntymisaika vaihtelee alueittain. Naaras munii pesään noin neljä vihreää ja sinistä munaa. Niiden hautominen kestää noin kaksi viikkoa ja sekä koiras, että naaras hautovat ja osallistuvat kuoriutuneiden poikasten ruokintaan. Poikaset poistuvat pesistä noin kolmen viikon kuluttua kuoriutumisestaan.


title: Loistokottarainen

text: Loistokottaraisten ravinto koostuu pääasiassa hyönteisistä, hedelmistä ja jyvistä.


title: Niagara (joki)

text: Niagara on 58 kilometriä pitkä, runsasvetinen joki Pohjois-Amerikassa. Se saa vetensä Eriejärvestä ja laskee Ontariojärveen, jonka laskujoki on puolestaan Saint Lawrence. Joki virtaa etelästä pohjoiseen ja sen keskivaiheilla ovat suuret Niagaran putoukset. Niiden kohdalla joki jakautuu kahteen haaraan, joiden välissä on Goat Island.


title: Niagara (joki)

text: Niagara on koko pituudeltaan rajana Yhdysvaltojen ja Kanadan välillä. Sen Yhdysvaltojen puoleinen ranta kuuluu New Yorkin osavaltioon ja Kanadan puoleinen ranta Ontarion provinssiin.


title: Niagara (joki)

text: Joen alkukohdassa Eriejärven rannalla Yhdysvaltojen puolella sijaitsee Buffalon kaupunki. Niagaran putousten kohdalla joen kummallakin rannalla on Niagara Falls -nimiset kaupungit.


title: Arne Broberg

text: Carl Arne Broberg (10. joulukuuta 1874 Kuusankoski – 18. syyskuuta 1954) oli suomalainen metsänhoitaja ja eräkirjailija.


title: Arne Broberg

text: Broberg valmistui metsänhoitajaksi vuonna 1900. Hän toimi Suomen Talousseuran metsänhoitokonsulenttina 1903–1907. Hän oli 1907–1908 Hämeenkosken tehtaiden metsänhoitaja ja 1907–1917 Läskelän tehtaiden, 1917–1919 Karhula Oy:n sekä 1919–1925 Walkiakoski Ab:n metsäpäällikkö. Sen jälkeen hän asui maanviljelijänä Porvoon maalaiskunnassa.


title: Arne Broberg

text: Brobergin erätarinoita on ilmestynyt myös kokoomateoksissa:


title: Veikko Allinen

text: Veikko Allinen (s. 1. tammikuuta 1931 Suistamo – 24. joulukuuta 2014 Helsinki) on sodan jälkeen Oulussa ja Helsingissä vaikuttanut jääpalloilija. Hän sai liikuntaneuvoksen arvonimen vuonna 1997.


title: Veikko Allinen

text: Veikko "Vetsa" Allinen aloitti jääpallouransa Oulun Luistinseuran junioreissa nousten seuransa edustusjoukkueeseen 17-vuotiaana vuonna 1948. Syksyllä 1952 "Vetsa" siirtyi naapuriseuraan OPS:ään. Vahvistunut OPS voittikin keväällä 1953 ensimmäisen oululaisen jääpallomestaruuden Allisen ollessa yksi jäsen siihen aikaan kuuluisasta joukkueesta. Hän oli joukkueen keskeisiä pelureita seuran voittaessa mestaruutensa. Samana vuonna "Vetsa" esiintyi ensimmäisen kerran maajoukkueessa. Hänet palkittiin kyseisen vuoden Ruotsi-maaottelun parhaana pelaajana. Samana vuonna hänet valittiin vuoden jääpalloilijaksi Suomessa.


title: Veikko Allinen

text: Allinen siirtyi syksyllä 1957 Helsinkiin edustaen kaudesta 1958-59 lähtien Helsingin IFK:ta toimien seuran pelaajavalmentajana vuoteen 1965. Tällöin hän saavutti HIFK:ssä SM-hopeaa. Kaikkiaan "Vetsa" Allinen pelasi kausina 1948-65 yhteensä 140 SM-sarjaottelua tehden 72 maalia ja saavuttaen 2 SM-kultaa, 4 SM-hopeaa ja yhden pronssin. Hän oli mukana jääpallon ensimmäisissä vuoden 1957 MM-kisoissa. Kaikkiaan Allinen edusti Suomea 20 A- ja 7 B-maaottelussa.


title: Veikko Allinen

text: Aktiiviuran jälkeen hän toimi Helsingin IFK:n managerina 1966-74 ja myöhemmin helsinkiläisen Botnia-69:n managerina 1977-79. Allinen oli 1960-luvulla Palloliiton jääpallojaoston jäsen sekä A-maajoukkueen toinen valmentaja.


title: Minna Suuronen

text: Minna Suuronen (s. 19. maaliskuuta 1968 Espoo) on suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi lauantai-iltaisin Yle TV1-kanavalla esitetystä poliittisesta satiirisarjasta Iltalypsystä, jossa hän näytteli uutisankkuri Jaana Ala-knaapi-Pesosta (myöhemmin Ala-knaapi) vuosina 1996–2000. Hän näytteli "Heinähattu ja Vilttitossu" -elokuvassa äitiä, Hanna Kattilakoskea. Suuronen voitti parhaan naisnäyttelijän Venla-palkinnon 2004 televisioelokuvasta "Arvon veli". Televisio- ja elokuvatöiden ohella hän näyttelee Ryhmäteatterissa.


title: Minna Suuronen

text: Suuronen syntyi Espoossa ja varttui Pieksämäellä. Hän pääsi Teatterikorkeakouluun vasta viidennellä yrittämällä ja ehti sillä välin käydä Lahden kansanopiston näyttämötaiteen linjan ja toimia Ylioppilasteatterissa. Toimittuaan pari vuotta freelancerina hän sai vuonna 1998 kiinnityksen Ryhmäteatteriin..


title: Minna Suuronen

text: Minna Suuronen on naimisissa näyttelijä Antti Virmavirran kanssa. He asuvat maatilalla Vihdissä, ja heillä on kolme tytärtä.


title: Carl Finnilä

text: Carl Johan Finnilä (18. maaliskuuta 1892 - 1. helmikuuta 1918 Vihti) oli suomalainen lintutieteilijä.


title: Carl Finnilä

text: Carl Finnilän saman niminen isä Carl Johan Finnilä (s. 1862, k. 1920) oli vaasalainen liikemies, joka omisti aikanaan Pohjoismaiden suurimman tukkuliikkeen. Hänen äitinsä oli Hanna Elisabeth Häggblom (s. 31. heinäkuuta 1868 Uusikaarlepyy).


title: Carl Finnilä

text: Finnilä oli eläintieteilijä, joka tutki etenkin Lapin lintuja. Luonnontieteellisessä keskusmuseossa säilytetään hänen munakokoelmaansa, joka käsittää 164 lintulajin 568 pesyettä. Hän julkaisi kirjoituksen "Studier över fågelfaunan i Salla Lappmark sommaren 1914" (J. Simelius, Helsinki 1914) ja (postuumisti) teoksen "Napapiirin tuolla puolen" (WSOY 1919).


title: Carl Finnilä

text: Carl Finnilä murhattiin Suomen sisällissodassa 1918 ollessaan matkalla pohjoiselle rintamalle. Kuollessaan hän oli naimaton, oli kirjoilla Helsingissä ja toimi yliopiston amanuenssina. Finnilän vanhemmat perustivat Helsingin yliopistoon eläintieteellisen rahaston poikansa muistoksi.


title: Toivo Grönroos

text: Toivo Tapio Julius Grönroos (18. kesäkuuta 1900 Viipuri – 15. tammikuuta 1925 Viipuri) oli suomalainen kirjailija.


title: Esikko Koitere

text: Uljas Esikko Grönroos, kirjailijanimi Esikko Koitere (24. marraskuuta 1879 Joroinen – 29. huhtikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen teosofi ja kirjailija.


title: SiRNA

text: Pieni häiritsevä RNA eli siRNA () on pieni, noin 20 nukleotidia pitkä, RNA-molekyyli, joka säätelee lähetti-RNA:n toimintaa. siRNA sitoutuu komplementaariseen mRNA:han ja tämä kaksijuosteinen RNA pilkotaan solussa. Tätä prosessia kutsutaan RNA-interferenssiksi.


title: Milton Cross

text: Milton Cross (16. huhtikuuta 1897 – 3. tammikuuta 1975) oli yhdysvaltalainen radiokuuluttaja. Hänet muistetaan parhaiten New Yorkin Metropolitan-oopperan lauantaisista radiolähetyksistä, joita hän kuulutti vuodesta 1931 aina kuolemaansa vuoteen 1975 saakka. Sen lisäksi hän kuulutti muun muassa NBC:llä ja myöhemmin CBS:llä esitettyä "Information, Please" -tietokilpailuohjelmaa.


title: Milton Cross

text: Milton Cross on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Mithridates II (Kommagene)

text: Mithridates II Antiokhos Epifanes Filorhomaios Filhellenos Monokritis () oli Kommagenen kuningas 38 eaa.-20 eaa. Hänen isänsä oli Kommagenen kuningas Antiokhos I. Antiokhoksen kuollessa Mithridateesta tuli kuningas.


title: Mithridates II (Kommagene)

text: Mithridates oli triumiviri Marcus Antoniuksen liittolainen ja hän johti Kommagenen joukkoja Antoniuksen sodassa Octavianusta vastaan. Antoniuksen kukistuttua Mithridateesta tuli Octavianuksen uskollinen kannattaja. Octavianus pakotti Mithridateen luovuttamaan Zeugman Rooman valtakunnalle, kyseessä oli tärkeä Eufratin ylityspaikka.


title: Mithridates II (Kommagene)

text: Mithridateen vaimo oli kreikkalainen nainen nimeltä Laodike. Mithridateen kuollessa vuonna 20 eaa. hänen ja Laodikeen poika Mithridates III nousi valtaistuimelle.


title: HMS Frobisher (D81)

text: HMS Frobisher oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1920 vesillelaskettu "Hawkins"-luokan raskas risteilijä.


title: HMS Frobisher (D81)

text: Alus tilattiin Devonportin telakalta ja sen köli laskettiin 2. elokuuta 1916. Alus laskettiin vesille 20. maaliskuuta 1920 ja se otettiin palvelukseen 20. syyskuuta 1924.


title: HMS Frobisher (D81)

text: Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Välimeren laivastoon 1. risteilijäviirikön lippulaivaksi. Alus sijoitettiin väliaikaisesti Kiinan asemalle 1926, josta alus palasi Britteinsaarille huoltoon vuonna 1927. Huollossa yksi aluksen 4 tuuman tykeistä korvattiin katapultilla ja nosturilla. Poistettu tykki sijoitettiin savupiippujen väliin neljännen tykin pariksi.


title: HMS Frobisher (D81)

text: Seuraavan kerran alus oli huollossa vuonna 1929, jolloin kattilat vaihdettiin öljykäyttöisiksi. Aluksen palatessa palvelukseen syyskuussa se liitettiin Atlantin laivaston 2. risteilijäviirikköön. Alus siirrettiin reserviin marraskuussa 1930 ennen kadettien koululaivaksi muuttamista 1932.


title: HMS Frobisher (D81)

text: Kadettien koululaivana alus oli vuodesta 1932 alkaen aina vuoden 1939 alkuun saakka, jolloin alus poistettiin palveluksesta. Alus siirrettiin telakalle modernisoitavaksi 5. tammikuuta 1940, jolloin aluksen aseistukseksi muutettiin viisi 7,5 tuuman ja viisi neljän tuuman (102 mm) tykkiä. Ilmatorjunta-aseistukseksi asennettiin neljä kahdeksanputkista kahden naulan ja yhdeksäntoista Oerlikonin 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä.


title: HMS Frobisher (D81)

text:
Alus liitettiin maaliskuussa 1942 palvelukseen palatessaan Itäisen laivaston 4. risteilijäviirikköön Intian valtamerellä. Alus osallistui Intian valtameren tapahtumiin ja saattoi saattueita Afrikan rannikolla. Alus palasi Englantiin maaliskuussa 1944.
Alus otti osaa operaatio Neptuneen 6. maaliskuuta 1944 osana tulitukiosastoa Sword Beachilla. Tämän jälkeen alus oli jonkin aikaa maihinnousulaivastoa suojaavien moottoritorpedoveneiden emälaivana.


title: HMS Frobisher (D81)

text: "Frobisher" ja korjauslaiva "HMAS Albatross" vaurioituivat Saksan laivaston E-veneiden laukaisemista Dackel-torpedoista elokuussa Seinen lahdella.


title: HMS Frobisher (D81)

text: Alus riisuttiin osittain aseista ja se palasi kadettien koulutuslaivaksi. Alus myytiin romutettavaksi 26. maaliskuuta 1949 ja se saapui Cashmorelle Newportiin romutettavaksi 11. toukokuuta.


title: Ernst Wasenius

text: Ernst Otto Wasenius (3. syyskuuta 1864 Helsingin pitäjä – 26. huhtikuuta 1949) oli suomalainen hammaslääkäri ja linnunmunien keräilijä.


title: Ernst Wasenius

text: Wasenius rakennutti Helsingin Vartiosaareen nimeään kantavan jugend-huvilan, Villa Waseniuksen. Sen on mahdollisesti suunnitellut Theodor Höijer. Nykyään huvilan nimi on villa Rosenius.


title: Ernst Wasenius

text: Wasenius asui Helsingin seudulla ja keräsi laajan munakokoelman, joka on sijoitettu Luonnontieteellisen keskusmuseon eläinmuseoon. Kokoelmassa on 270 lintulajin 5 417 pesyettä.


title: Ernst Wasenius

text: Waseniuksen veli oli Helsingin palopäällikkö ja urheilumies Gösta Wasenius. Hänen puolisonsa oli Aina Michelsson, perheen pojasta Adolf Waseniuksesta (s. 1894) tuli lääkäri.


title: Kanne

text: Kanne on oikeusjutun toisen asianosaisen eli kantajan, asianomistajan tai virallisen syyttäjän tuomioistuimessa esittämä vaatimus toisen asianosaisen eli vastaajan tai syytetyn tuomitsemisesta. Kanteen osat ovat (kanne)peruste () ja (kanne)vaatimus ("petitum"), joista ilmenee oikeudenkäynnin tai muutoksenhaun syyt ja se, mitä pyydetään.


title: Kanne

text: Käräjäoikeudessa kanne saatetaan vireille riita-asioissa kirjallisella haastehakemuksella. Rikosjutuissa kannetta kutsutaan syytteeksi, ja sen nostaa virallinen syyttäjä tai asianomistaja myös haastehakemuksella. Vireillepano on tehtävä lain määräämän kanneajan kuluessa. Haettaessa alioikeuden tuomion muuttamista hovioikeudesta muutosta haluava tekee "muutoksenhakukanteensa" kirjelmällä.


title: Kanne

text: Tuomioistuimen pitää jättää kanne tutkimatta, jos kantaja ei kehotuksesta huolimatta korjaa puutteellista haastehakemusta tai jos tuomioistuin ei jostain muusta syystä voi asiaa tutkia.


title: Kanne

text: Riita-asioiden kanteet ryhmitellään kolmeen kannemuotoon:


title: Kanne

text: Vastaavia kannemuotoja on hallintoriita-asioissa. Niissä esiintyy usein myös pyyntöjä jonkin toimen toteuttamiseksi. Rikosasioissa kanteen eli "syytteen" perusteena on lain rangaistavaksi määrittämä teko tai laiminlyönti. Syyttäjän esittämään syytteeseen sisältyy syytetyn vaatiminen tuomittavaksi rangaistukseen ja mahdollisesti myös vahingonkorvaukseen. Syytteeseen sisältyvä vaatimus konfiskaatiosta eli omaisuuden tai sen arvon menettämisestä valtiolle muistuttaa monessa suhteessa muotoamiskannetta.


title: Kanne

text: Kanteen muutoskielto tarkoittaa Suomessa riita-asioissa sitä, ettei kantaja saa esittää oikeudelle haasteesta poikkeavaa kannetta, ellei se perustu oikeudenkäynnin aikana hänen tietoonsa tulleeseen asiaan. On myös mahdollista vaatia korkoa tai esittää muunlainen sivuvaatimus, jos se liittyy olennaisesti alkuperäisen kanteen perusteeseen.


title: Kanne

text: Kanneaika on määräaika vaatimuksen panemiseen vireille tuomioistuimessa. Mikäli lain määräämän ajan kuluessa kannetta ei panna vireille, kannevalta eli puhevalta asiassa menetetään. Tapahtuu siis oikeudenmenetys.


title: Kanne

text: Kannekaava tarkoittaa tiettyihin kaavamaisiin sanoihin perustuvaa kannetta, jollaisia käytettiin hyvin muodollisissa oikeusprosesseissa. Tällaiset prosessit olivat tyypillisiä roomalaiselle ja germaaniselle oikeudelle. Myös Ruotsin keskiaikaiset oikeudenkäynnit olivat tarkkoihin muotoihin sidottuja, eikä asianosaisten sallittu muuttaa lausumiaan.


title: Kanne

text: Kannekirja eli kannekirjelmä on oikeusistuimessa esitetty, kirjallisessa muodossa oleva kanne. Sen rinnakkaismuoto on suullinen kanne, jollaisia ei ole käytössä Suomen oikeusjärjestelmässä.


title: Kanne

text: Omistajankanteet ovat esineoikeudessa käytettäviä oikeuskeinoja, joilla suojataan esineen käyttöön oikeutetun henkilön käyttövapautta sivullisiin nähden. Esineen käyttö perustuu tällöin omistusoikeuteen tai rajoitettuun esineoikeuteen. Omistajankanteiden lisäksi suojakeinoina voidaan käyttää virka-apua, vahingonkorvausta ja rangaistusvaatimusta.


title: Kanne

text: Omistajankanne on eri asia kuin saannonmoitekanne, jossa kiistan kohteena on omistusoikeus irtaimeen tai kiinteään esineeseen. Kanteen perusteena on esineen vakiintunut hallinta, joka puolestaan perustuu havaittavaan omistajanhallintaan.


title: Kanne

text: Omistajankanteita ovat


title: Kanne

text: Ryhmäkanne on kannetyyppi, jossa kantaja ajaa vaatimuksiaan tietyn ryhmän eduksi ilman nimenomaista toimeksiantoa. Sen avulla parannetaan oikeudenloukkauksen kohteeksi joutuneiden henkilöiden oikeusturvaa ja heidän mahdollisuuksiaan hakea suojaa pienissäkin jutuissa. Tuomion oikeusvoima ulottuu ryhmän sellaisiinkin jäseniin, jotka eivät ole jutun asianosaisia. Maailman ryhmäkanteet jakautuvat kolmeen päätyyppiin:


title: Kanne

text: Testamenttikanteet pyrkivät testamentin oikeellisuuden, pätevyyden ja tehokkuuden selvittämiseen.


title: Kanne

text: Vastakanne on vastaajan jutun alkuperäiseen kantajaan kohdistama vaatimus. Vastakanne liittyy asiayhteydeltään alkuperäiseen kanteeseen tai se koskee kuittaukseen soveltuvaa saatavaa. Vastakannetta voi käyttää esimerkiksi vastaaja jolta vaaditaan tavaran kauppahintaa jos vastaaja katsoo tavarassa olleen virhe, joka oikeuttaa alentamaan kauppahintaa. Oikeussäännökset vastakanteesta ja sen oikeuspaikasta sisältyvät oikeudenkäymiskaareen (OK 18:3 ja OK 10:7 a).


title: Kanne

text: Oikeusjutun kantajalla on Suomessa lähtökohtaisesti vapaa oikeus päättää tietyin edellytyksin oikeudenkäynnin lopettamisesta.


title: Kanne

text: Kantaja voi luopua nostamastaan kanteesta, jolloin tuomioistuimen on "hylättävä kanne" tuomiolla. Kun kanne on hylätty tuomiolla, estää tuomion "negatiivinen oikeusvoimavaikutus" kanteen nostamisen uudelleen samassa asiassa. Kanteessa esitetty oikeuskysymys tai vastaajaan kohdistuva vaatimus on siis lopullisesti ratkaistu. (Ks. oikeudenkäymiskaaren 5. luvun 13–14 § ja 27 §.)


title: Kanne

text:
Kantaja voi peruuttaa nostamansa kanteen, jolloin tuomioistuimen on "jätettävä asia sillensä". Tätä oikeutta on kuitenkin rajoitettu silloin, jos kantaja peruuttaa kanteen vasta sen jälkeen, kun vastaaja on vastannut kanteeseen. Tässä tapauksessa dispositiivinen asia on vastaajan vaatimuksesta kuitenkin ratkaistava. (Ks. OK 14:5.)
Kun kanne on jätetty sillensä, päätös ei saavuta oikeusvoimaa, jolloin kantaja voi uudella haastehakemuksella saada sillensä jätetyn asian uudestaan vireille. Tällöin kanne voidaan nostaa täsmälleen samanlaisena kuin alkuperäinen, peruutettu kanne.


title: Jussi-palkinnot 1998

text: Jussi-palkinnot 1998 jaettiin vuoden 1997 elokuville 20. maaliskuuta 1998 Valkoisessa salissa järjestetyssä Jussi-palkintojen jakotilaisuudessa ja tapahtuman televisioi Nelonen.


title: Jussi-palkinnot 1998

text: Ehdokkaat julkistettiin etukäteen ensimmäistä kertaa.


title: Paavo Voipio

text: Paavo Taneli Voipio (19. kesäkuuta 1913 Viipuri – 23. tammikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen biologi ja professori.


title: Paavo Voipio

text: Paavo Voipion isä oli Väinö Voipio. Paavo opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui maisteriksi 1944 ja väitteli tohtoriksi 1951. Väitöskirja käsitteli riistaeläinten evoluutiota: "Evolution at the population level with special reference to game animals and practical game management" (1950). Ensin hän työskenteli Riistantutkimuslaitoksessa ja Helsingin yliopiston eläinmuseon museonhoitajana. 1958 hänet nimitettiin Turun yliopiston eläintieteen professoriksi, jossa virassa hän toimi eläkkeelle jäämiseensä saakka 1977.


title: Paavo Voipio

text: Voipio oli ensimmäinen suomalainen professori, joka otti opetusohjelmaansa Darwinin kehittämät teoriat ja evoluutio-opin. Vuonna 1959 hän julkaisi suuren suosion saaneen "Linnut värikuvina". Voipio toimi Turun Eläin- ja Kasvitieteellisen Seuran puheenjohtajana 1966–1967.


title: Šapsugit

text: Šapsugit (adygeiksi шапсыгъ) ovat Etelä-Venäjällä Krasnodarin aluepiirin Tuapsen ja Lazarevskojen piireissä sekä Adygeiassa asuva adygen kielen murretta puhuva adygeiryhmä. Vuonna 1926 heitä laskettiin olleen yli 4 000 henkeä. 1990-luvulla määräksi arvioitiin noin 10 000. Vuoden 2002 väestönlaskennassa rekisteröitiin 3 200 šapsugia. Perinteinen uskonto on sunnalainen islam.


title: Šapsugit

text: Šapsugit muodostivat 1800-luvulle saakka yhden suurimmista Mustanmeren rantojen adygeiryhmistä. He asuttivat Džubga- ja Šaha-jokien välistä aluetta (ns. Pieni Šapsugia) sekä Kaukasusvuorten metsäisiä pohjoisrinteitä mm. Anthir-, Abin-, Afips-, Bakan- ja Šips-jokien varrella (ns. Suuri Šapsugia). Šapsugit osallistuivat 1700-luvulla adygeiden ja Krimin kaanikunnan väliseen sotaan ja sotivat myös muiden adygeiryhmien kanssa. Kansa jakaantui maanviljelijä- ja ylimysluokkiin, jotka taistelivat toisiaan vastaan 1700-luvun lopulla.


title: Šapsugit

text: Kaukasian sodan aikana šapsugit tekivät ankaraa vastarintaa Venäjän joukkoja vastaan ja osallistuivat Mustanmeren rannikkolinnoitusten hävittämiseen. Heidän vastarintansa nujerrettiin lopullisesti vuonna 1864. Tappion jälkeen suurin osa šapsugeista karkotettiin Turkkiin, jossa he sulautuivat muihin ”tšerkesseihin”. Kaukasiaan jäi noin 2 000 šapsugia. Autioksi jäänyttä seutua alettiin asuttaa muualta tulleilla siirtolaisilla.


title: Šapsugit

text: Vuonna 1924 perustettiin Šapsugien kansallinen piiri, jonka keskuksena toimi aluksi Tuapse ja myöhemmin Krasnoaleksandrovskojen ja Lazarevskojen kylät. Kansallisen piirin statuksen 1940-luvulla menettänyt Lazarevskojen piiri kuuluu nykyään Sotšin kaupunkiin. 1990-luvun alussa perustettiin šapsugien kansallinen edustuslaitos "Adyge Hase". Lazarevskojessa toimii šapsugien perinteistä kulttuuria esittelevä museo ja julkaistaan Šapsugija-nimistä lehteä.


title: Politrix

text: Politrix on rap-artisti Joniveljen "Jonny Wanha" -nimellä julkaisema albumi. 23. heinäkuuta 2008 digitaalisesti julkaistu EP.


title: Skullduggery

text: Skullduggery on Steppenwolfin albumi vuodelta 1976. Se jäi yhtyeen viimeiseksi albumiksi 1970-luvulla. Albumi julkaistiin lähinnä levy-yhtiön toiveesta sopimusehtojen täyttämiseksi ja sen listamenestys jäi heikoksi.


title: Tree of Life

text: Tree of Life on Jonny Bron ja Marksin vuonna 2007 julkaistu albumi. Levyn kappaleet ovat instrumentaalisia.


title: AEK Ateena BC

text: AEK BC () on kreikkalainen koripalloseura, joka on kotoisin Ateenasta. Seuran perustivat kreikkalaiset pakolaiset, jotka tulivat Konstantinopolista. Värit muistuttavat seuraa menetetystä kotimaasta, joka menetettiin Kreikan-Turkin sodassa. Joukkue kuuluu AEK Ateena-seuraan.


title: AEK Ateena BC

text: Seura on yksi Kreikan menestyneimmistä. Vuonna 1924 perustetun seuran kulta-aikaa oli 1960-luku, jolloin se voitti Kreikan mestaruuden viidesti. Saporta Cupin joukkue voitti vuonna 1968, jolloin peliä seurasi 120 000 ihmistä. Se on edelleen koripallon ottelukohtainen katsojaennätys maailmassa. Viimeisin mestaruus on vuodelta 2002, jonka seura voitti 30 vuoden odottelun jälkeen. Vuonna 2000 seura voitti vielä Saporta Cupin. Kreikan cupin voitto tuli myös vuosina 2001 ja 2002. Kaudeksi 2011-12 seura putosi ensimmäistä kertaa pääsarjatasolta A2 Ethnikiin koko seurahistoriansa aikana.


title: Saskylah

text: Saskylah () eli Saaskylaax () on maalaiskunta ("Saskylahin kansallinen nasleg", ) ja sen keskuskylä Anabarin kansallisessa ulusissa Sahan tasavallan pohjoisosassa. Saskylah sijaitsee ulusin eli piirin eteläosassa, Anabarjoen varrella, 1 515 kilometriä tasavallan pääkaupungista Jakutskista luoteeseen. Saskylahissa on ala- ja keskiasteen koulu, musiikkikoulu, terveyskeskus, teatteri, kauppa ja kulttuuritalo. Paikkakunnalla harjoitetaan poronhoitoa, kalastusta ja turkiseläinten metsästystä. Asukkaista suuri osa on evenkejä ja eveenejä.


title: Saskylah

text: Saskylah on Anabarin tärkeimpiä satamia. Kylän eteläpuolella on 2 000 metriä pitkä kiitotie.


title: Saskylah

text: Asukasluvun kehitys:


title: Saskylah

text: Saskylahin naslegiin kuuluu nykyisin keskuskylän lisäksi Ebeljahin kylä, joka aiemmin oli oma nasleginsa.


title: Ebeljah

text: Ebeljah () eli Ebeleex () on kylä Saskylahin kansallisessa naslegissa (maalaiskunnassa) Anabarin kansallisessa ulusissa Sahan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee aivan ulusin (piirin) eteläkärjessä, Anabarjoen varrella. Ebeljahjoki laskee Anabariin jonkin matkaa kylästä alavirtaan. Ebeljahista on 160 kilometriä kunta- ja piirikeskukseen Saskylahiin. Ebeljahissa on koulu, terveyskeskus, kauppa ja klubi.


title: Ebeljah

text: Asukasluvun kehitys:


title: Ebeljah

text: Ebeljah perustettiin vuonna 1984. Se muodosti 2000-luvulle asti oman nasleginsa (kuntansa), joka sitten yhdistettin osaksi Saskylahia.


title: Zelan taistelu

text: Zelan taistelu käytiin Julius Caesarin johtamien roomalaisten ja kuningas Farnakes II:n johtamien pontoslaisten välillä vuonna 47 eaa. Taistelu on kuuluisa siitä, että roomalaisten voitettua Caesarin kerrotaan lähettäneen senaatille viestin, jossa luki vain ""veni, vidi, vici"", eli "tulin, näin, voitin".


title: Zelan taistelu

text: Farnakes II oli Rooman suuren vihollisen Mithridates VI:n poika. Mithridateen tappion jälkeen Farnakes oli hallinnut pientä osaa isänsä valtakunnasta. Farnakes päätti laajentaa valtakuntaansa Caesarin sisällissodan aiheuttama sekaannuksen yhteydessä. Hän kukisti Caesarin legaatin Domitius Calvinuksen, joka oli marssinut estämään Farnakesta. Farnakes juhli voittoaan raa'alla tavalla. Vangittuja sotilaita kidutettiin ja teloitettiin. Myös useat roomalaiset nuorukaiset kastroitiin.


title: Zelan taistelu

text: Tämän jälkeen Caesar, joka oli tuolloin Aleksandriassa, lähti marssimaan Farnakesta vastaan. Caesarilla oli vain vähän joukkoja. Legio VI:stä oli jäljellä vain rippeet, mutta sen jäsenet olivat veteraaneja. Caesarilla oli myös käytössään Deiotaroksen galatialainen legioona, Popmpeiuksen entinen Legio XXXVI ja Calvinuksen joukkojen rippeitä. Vaikka Caesar oli alakynnessä päätti hän marssia lähelle vihollisen leiriä Zelan kaupungin lähellä. Keskellä yötä Caesar siirsi leirinsä vieläkin lähemmäs pontoslaisten leiriä. Armeijoiden leirit sijaitsivat kukkuloilla, joiden rinteet olivat jyrkät. Puolustajalla olisi taistelussa selvä etulyöntiasema.


title: Zelan taistelu

text: 2. elokuuta aamuna Farnakes marssitti armeijansa ulos leiristään ja valmisti sen taisteluun. Antiikin aikaisten armeijoiden oli tapana tehdä tällaisia näytöksiä kohottaakseen omien joukkojen moraalia. Caesar antoi omien joukkojensa jatkaa leirin rakennusta ja hän yllättyi täysin kun Farnakeen joukot lähtivät yhtäkkiä hyökkäykseen. Roomalaiset yrittivät saada rivinsä järjestykseen, mutta Farnakeen viikatevaunut aiheuttivat jonkin verran tappioita, ennen kuin vaunujen ajajat saatiin surmattua. Taistelusta tuli pitkä, mutta lopulta Legio VI oikealla siivellä mursi vihollisen rivistöt. Tämän jälkeen koko pontoslainen armeija lähti pakoon.


title: Zelan taistelu

text: Vaikka Zela ei ollut mikään helppo voitto, oli se kuitenkin ratkaissut koko sodan parissa päivässä. Caesar tuumailikin, että Pompeius oli ollut onnekas, kun oli saanut maineensa kukistamalla tämän kaltaisia vihollisia.


title: Kuningas (shakki)

text: Kuningas (, ) on shakin tärkein nappula. Pelin tarkoitus on uhata vastustajan kuningasta niin, että tämä ei voi välttyä lyömiseltä (matti). Jos pelaajan kuningasta uhataan (shakki), tämän on siirrettävä nappuloitaan niin että uhka poistuu. Jos kuningasta ei voi yhdellä siirrolla pelastaa, kyseessä on "shakkimatti" eli "matti" ja uhatun kuninkaan omaava pelaaja häviää pelin.


title: Kuningas (shakki)

text: Tavallisen shakkipelin alussa valkoisen kuningas on ensimmäisellä rivillä kuningattaren oikealla puolella. Mustan kuningas on vastapäätä valkoisen kuningasta. Algebrallisella merkintätavalla valkea kuningas aloittaa ruudussa e1 ja musta ruudussa e8.


title: Kuningas (shakki)

text: Kuningas voi liikkua yhden ruudun kerrallaan mihin suuntaan tahansa: vaakaan, pitkittäin tai vinottain. Poikkeus tähän on sääntö, jonka mukaan kuningas ei voi siirtyä ruutuun, jota vastapuolen nappula uhkaa. Kuningas ei voi myöskään siirtyä ruutuun, jossa on oma nappula. Tästä seuraa, etteivät kuninkaat voi koskaan olla vierekkäisissä tai toisiaan kulmittain koskettavissa ruuduissa, mutta kuningas "voi" antaa paljastusshakin paljastamalla lähetin, tornin tai kuningattaren. Kuningas osallistuu myös erikoissiirtoon, jonka nimi on tornitus eli linnoittuminen. Kuten kaikki nappulat paitsi sotilas, kuningas lyö siirtymällä ruutuun, jossa vastapuolen nappula on.


title: Kuningas (shakki)

text: Kun kuningas on samalla rivillä tornin kanssa, sillä voi tehdä erikoissiirron nimeltä tornitus (linnoittuminen). Tornituksessa kuningas siirtyy kaksi ruutua tornia kohden ja torni siirretään kuninkaan toiselle puolelle. Tornituksessa kuningasta siirretään ensimmäisellä rivillä kaksi ruutua kohti jompaakumpaa alkuperäisissä asemissaan olevista torneista ja siirretään sitten kyseinen torni ruutuun, jonka yli kuningas hyppäsi. Tornituksen voi tehdä vain silloin kun kuningas ja tornitukseen käytettävä torni eivät ole vielä liikkuneet. Tornitusta ei saa tehdä, jos kuninkaan ja tornin välissä on yksi tai useampi muu nappula. Tornitusta ei myöskään saa tehdä, jos kuningas on shakissa tai siirtyisi sellaisen ruudun kautta tai sellaiseen ruutuun, jota vastapuolen nappula uhkaa. (Torni saa olla uhattuna ja ylittää pitkässä tornituksessa uhatun ruudun.)


title: Kuningas (shakki)

text: Jos pelaaja siirtää nappulaansa niin, että se uhkaa vastustajan kuningasta, kuninkaan sanotaan olevan ”shakissa”. Vastapuolen on tällöin välittömästi purettava shakkitilanne. On kolme tapaa saada kuningas pois shakista:


title: Kuningas (shakki)

text: Jos mikään näistä torjuntatavoista ei ole mahdollinen, on kyseessä matti ja vastapelaaja on voittanut pelin.


title: Kuningas (shakki)

text: Patti on tilanne, jossa vuorossa oleva pelaajalla:


title: Kuningas (shakki)

text: Jos näin käy, kuninkaan sanotaan olevan patissa ja peli päättyy tasapeliin. Pelaaja, jolla ei ole mahdollisuutta voittaa peliä, saattaa yrittää harhauttaa vastustajaa pattiin välttääkseen häviön.


title: Kuningas (shakki)

text: Kuninkaalle ei ole tarkoituksenmukaista antaa suhteellista arvoa, koska sitä ei voi lyödä tai vaihtaa. Tässä mielessä sen arvon voisi katsoa äärettömäksi. Alku- ja keskipelissä se ei kuitenkaan ole kovin voimakas nappula, vaan se on itsessään passiivinen ja sitä on suojattava. Usein pelaaja yrittää tornittaa ja saada kuninkaan turvaan laudan reunalle omien sotilaiden taakse.


title: Kuningas (shakki)

text: Loppupelissä, jossa muita nappuloita on vähän jäljellä, kuninkaasta tulee kuitenkin voimakas nappula, joka voi tehokkaasti osallistua peliin. Sitä voidaan käyttää sekä omien sotilaiden suojaamiseen että tien sulkemiseen vastapelaajan sotilailta niiden pyrkiessä kohti korottumisruutua. Se sopii lähellä olevien sotilaiden puolustamiseen paremmin kuin ratsu, ja vastapelaajan sotilaiden uhkaamiseen paremmin kuin lähetti. On myös mahdollista tehdä yksinäisestä kuninkaasta matti kuninkaan ja kuningattaren taikka kuninkaan ja tornin avulla, mutta tällöin oma kuningas on vietävä lähelle vastapelaajan yksinäistä kuningasta sen liikkumatilan rajoittamiseksi. Loppupelissä kuningas katsotaankin usein hieman lähettiä tai ratsua vahvemmaksi – Emanuel Lasker antoi sille ratsun ja sotilaan yhteisarvon (eli neljä pistettä shakkinappuloiden suhteellisten arvojen skaalassa).


title: Lisärangaistus

text: Lisärangaistus on rangaistusmuoto, jota ei voida tuomita yksinään, vaan varsinaisen rangaistuksen eli päärangaistuksen ohella.


title: Lisärangaistus

text: Suomessa rikosoikeudessa käytettyjä lisärangaistuksia olivat aiemmin kansalaisluottamuksen menettäminen, todistajaksi kelpaamattomuus, kelpaamattomuus maan palvelukseen ja asianajajalle langetettava kelpaamattomuus ajamaan jonkun toisen henkilön asiaa oikeudessa tai viranomaisessa. Rikokseen syyllistynyt virkamies voitiin viraltapanon ohella tuomita maan palvelukseen kelpaamattomaksi määräajaksi, vähintään yhdeksi ja enintään 15 vuodeksi. Tänä aikana kyseistä henkilöä ei voinut nimittää tai valita mihinkään sellaiseen virkaan, toimeen tai tehtävään, jonka haltijaa oli rikoslain 2. luvun 14. pykälän mukaan pidettävä virkamiehenä.


title: Lisärangaistus

text: Lisärangaistukset poistettiin 1969. Elinkautiseen vankeuteen tuomituille lisärangaistuksena määrätty valoisa yksinäishuone kumottiin rangaistusmuotona 1975.


title: Lisärangaistus

text: Vuonna 1944 rikoslakiin lisättiin edelleen voimassa oleva määräys (rikoslain 2. luvun 14a §), jonka mukaan henkilö, joka tuomitaan valtio- tai maanpetoksesta vankeuteen tai muusta rikoksesta vähintään kahdeksi vuodeksi vankeuteen, on lisäksi tuomittava menettämään sotilasarvonsa. Alinta sotilasarvoa ei kuitenkaan voida tuomita menetettäväksi.


title: Lisärangaistus

text: Aiheesta väitelleen oikeustieteen lisensiaatti Jussi Koskisen mukaan sota-ajan poikkeusoloissa annettua määräystä sovellettiin alun perin vain vakinaisessa palveluksessa oleviin sotilashenkilöihin ja sen tarkoituksena on ollut estää rikoksesta tuomitun pääsy tärkeisiin sota-ajan tehtäviin. Koskinen on vaatinut kyseisen kohdan poistamista rikoslaista, koska sitä voidaan hänen mukaansa käyttää mielivaltaisesti.


title: Lisärangaistus

text: Myös urheilussa käytetään lisärangaistuksia. Esimerkiksi jääkiekko-ottelussa tapahtuneesta tappelusta seuraa erotuomarin antama ottelurangaistus, jonka lisäksi SM-liigan kurinpitopäällikkö voi määrätä yhden tai useamman ottelun pelikiellon lisärangaistuksena.


title: AEK Ateena FC

text: AEK Ateena FC ( "Konstantinopolin urheiluliitto") on ateenalaisen AEK Ateenan jalkapallojoukkue.


title: AEK Ateena FC

text: Seuralla on toimintaa lisäksi koripallossa, lentopallossa ja käsipallossa. AEK Ateenassa on pelannut yksi suomalaispelaaja: Perparim Hetemaj. AEK Ateena pelaa kotiottelunsa Ateenan Olympiastadionlla, joka vetää enimmillään 71 030 katsojaa. Suunnitteilla on myös uuden Hagia Sofia-stadionin rakentaminen.


title: HMS Hawkins (D86)

text: HMS Hawkins oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1917 vesillelaskettu "Hawkins"-luokan raskas risteilijä.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Alus tilattiin Chathamin telakalta ja sen köli laskettiin 3. kesäkuuta 1916. Alus laskettiin vesille 1. lokakuuta 1917 ja se otettiin palvelukseen 25. heinäkuuta 1918.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kiinan asemalle 5. kevyt risteilijäviirikköön. Alus poistettiin palveluksesta 12. marraskuuta 1928 ja se siirrettiin huollettavaksi Chathamin telakalle. Huollossa aluksen hiilikattilat vaihdettiin öljykattiloihin.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Alus palasi palvelukseen 31. joulukuuta 1929, jolloin se liitettiin Atlantin laivaston 2. risteilijäviirikön lippulaivaksi. Alus poistettiin palveluksesta 5. toukokuuta 1930 ja siirrettiin reserviin.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Alus palasi palvelukseen syyskuussa 1932 ja sijoitettiin Itä-Intian asemalle 4. risteilijäviirikön lippulaivaksi, kunnes se huhtikuussa 1935 poistettiin palveluksesta ja palautettiin reserviin.


title: HMS Hawkins (D86)

text: Lontoon laivastosopimuksen nojalla alus piti poistaa aseistus 1937. Aseistamaton alus sijoitettiin reserviin kadettien koululaivaksi syyskuussa 1938.