title: Tutkimusetiikka

text: Geenitutkimuksessa aihealue on laaja, ja eettisesti tärkein kysymys koskee ihmisen perimän geenitutkimusta, vaikka myös mikrobien, kasvien ja eläinten geenitutkimuksiin sisältyy eettisiä kysymyksiä. Ihmisen geenitutkimuksen eettiset kysymykset ovat pitkälti samat kuin lääketieteen yleensä. Lääketieteellisessä tutkimuksessa tutkimus kohdistuu ihmiseen, ja käytäntöä lähellä olevia aihealueita ovat silloin suostumuksen periaate, tutkimuksen eettinen arviointi, hoitavan lääkärin rooli silloin kun hän on saman aikaisesti tutkija, lumeryhmän käyttö, kliinisten tutkimusten seuranta, tutkimuksen laatu ja lapsiin kohdistuvien tutkimusten ero muihin lääketieteellisiin tutkimuksiin verrattuna. Tuskegee-tutkimus on esimerkki lääketieteellisestä tutkimuksesta, joka tämän päivän eettisten normien mukaan on epäeettinen, mutta tutkimuksessa on saatu pätevää tietoa, jonka käyttämistä jättämistä voidaan pitää epäeettisenä.


title: Tutkimusetiikka

text: Historiantutkimuksessa tutkimustyö on lähteisiin perustuvaa "kirjoittamalla tapahtuvaa päättelyä", ja tässä prosessissa tutkija kohtaa toistuvasti ja lyhyin väliajoin tilanteita, joissa on tehtävä eettinen päätös. Historiantutkimuksessa tutkija kohtaa uudelleen kaikki työn yhteydessä esiintyneet eettiset kysymykset, ja hän joutuu käsittelemään niitä yhtenä kokonaisuutena. Historian tutkiminen on koko työn ajan eettisten päätösten tekemistä.


title: Tutkimusetiikka

text: Sotilaallisessa tutkimuksessa eettisiä kysymyksiä voidaan lähestyä muun muassa puolustuksen oikeutuksen, puolustusmenojen prosentuaalisen osuuden kansantuotteesta, aseidenriisunnan ja varustautumisen suhteen, perinteisten ja joukkotuhoaseiden käytön, aseiden testauksen ja testausmenetelmien suhteen ja niin sanottujen tarpeetonta kärsimystä aiheuttavien aseiden suhteen. Sotilaallisessa tutkimuksessa on näiden tutkimusalakohtaisten kysymysten lisäksi läsnä myös tavanomaiset tutkimusten eettiset kysymykset.


title: Tutkimusetiikka

text: Sotilaalliseen tutkimukseen kuuluvassa fysiikan tutkimuksessa ydinaseen kehittämiseen liittyvät eettiset kysymykset ovat monimuotoisia, esimerkiksi ydinasevaltioiden harvalukuisuus, ydinräjähteen erittäin suuri asevaikutus ja kansainväliset sopimukset, joilla pyritään vähentämään ydinaseiden määrää. Ydinaseiden kehittämistä voidaan eettisesti perustella oman maan kansalaisten puolustamisella, ja ydinaseista ei tulla luopumaan kovinkaan nopealla aikataululla. Asetutkimuksen eettisyydestä käytävään keskusteluun sekoittuvat usein valtioiden poliittisten ja puolustuksellisten etujen turvaaminen sekä aseteollisuuden taloudelliset tavoitteet.


title: Tutkimusetiikka

text: Yhteiskunnallisessa tutkimuksessa tutkimusaiheet ovat usein arkaluonteisia, tutkimuskohderyhmän lähestyminen tulee tehdä hienotunteisesti ja tutkimus ja tulosten julkaiseminen yksityisyyttä kunnioittaen. Empiirisessä sosiaalitutkimuksessa enemmistön (hyväosaiset, rikkaat) edut ovat ristiriidassa vähemmistön (huono-osaiset, köyhät) ja sosiaalisia oloja selvittävien tutkimusten kohdejoukossa (yleensä vähemmistö) esiintyviin ilmiöihin suhtaudutaan tuomitsevasti, joka lisää tutkimuksen arkaluontoisuutta. Tässä tilanteessa tutkijan peruseetokseen kuuluu heikomman osapuolen etujen suojaaminen suuntaamalla tutkimusasetelma niin, että tutkimuskohteen elämykset ja kokemukset saadaan siirretty tutkimustuloksiin todellista tilannetta vastaavina.


title: Sovinto (elokuva)

text: Sovinto, myös Sikalat ("Svinalängorna"), on Pernilla Augustin ohjaama, vuonna 2010 ensi-iltansa saanut siirtolaisuusaiheinen elokuva, joka perustuu Ruotsissa paljon huomiota saaneeseen Susanna Alakosken kirjaan "Sikalat".


title: Sovinto (elokuva)

text: Elokuva alkaa kuvaksella keski-ikäisen Leenan (Noomi Rapace) auvoisesta perhe-elämästä miehensä Johanin (Ola Rapace) ja heidän kahden pienen tyttärensä kanssa. Leena saa puhelinsoiton äidiltään, josta Leena ei ole kuullut vuosiin. Tyrmistyneenä hän sulkee puhelimen, mutta pian soittaa hoitaja sairaalasta, jossa äitiä hoidetaan. Saattohoitovaiheessa oleva äiti pyytää tytärtä käymään.


title: Sovinto (elokuva)

text: Asia on vaikea Leenalle, joka on sulkenut äidin niin omasta kuin perheensäkin elämästä, mutta puoliso saa hänet suostumaan tapaamiseen. Koko perhe lähtee matkaan.


title: Sovinto (elokuva)

text: Syy Leenan torjuvaan käyttäytymiseen avautuu 1970-luvulle sijoittuvien takaumien kautta. Moilasen perheen tytär pikku-Leena (Tehilla Blad) muuttaa vuokralähiöön siivoojaäitinsä (Outi Mäenpää) ja tehdastyöläisen isänsä Kimmon (Ville Virtanen) kanssa. Lisäksi Leenalla on pikkuveli Sakari (Junior Blad). Äidilläkin on alkoholiongelmia, mutta isältä käyttö riistäytyy käsistä. Leenaa auttaa integroitumaan ruotsalaiseen yhteiskuntaan uintiharrastus, jossa hän pian osoittaa kykynsä. Leena ystävystyy naapurintytön kanssa ja hankkii taskurahaa auttamalla äitiään rikkaiden kotien siivoamisessa.


title: Sovinto (elokuva)

text: Kun Sakari ei aina ilmesty kouluun, sosiaaliviranomaiset tulevat kotikäynnille. Leena joutuu siivoamaan myös kotona, jopa pidättelykykynsä menettäneen isän ulosteita. Kimmon käyttäydyttyä kerran väkivaltaisesti vaimoaan kohtaan poliisi hakee isän, ja lapset otetaan huostaan.


title: Sovinto (elokuva)

text: Nykyajassa Leena syyttää äitiään Sakarin myöhemmästä kuolemasta huumeisiin ja tulkitsee kuoleman itsemurhaksi. Äiti pyytää Leenaa hautaamaan hänet aiemmin kuolleen isän viereen ja antaa Leenalle kotinsa avaimet. Käynti lapsuudenkodissa nostaa Leenassa pintaan tuskallisia muistoja. Kun tieto äidin kuolemasta tulee, Leena puhkeaa lohduttomaan itkuun.


title: Sovinto (elokuva)

text: Venetsian elokuvajuhlilla ohjaaja Pernilla August sai kaksi palkintoa, Unescon tukeman The Cristopher D. Smithers Foundation's Ambassador of Hope Award -palkinnon ja kriitikkojen palkinnon. Hampurin elokuvajuhlilla ohjaaja sai ulkomaisen lehdistön edustajien palkinnon. Elokuva ja sen tekijät palkittiin useilla Guldbagge-palkinnoilla; parhaasta naissivuosasta palkittiin Outi Mäenpää. "Sovinto" sai Pohjoismaiden neuvoston vuoden 2011 elokuvapalkinnon.


title: Sovinto (elokuva)

text: Ruotsi valitsi "Sovinnon" maan Oscar-ehdokkaaksi.


title: Sovinto (elokuva)

text: Episodin Siru Vallealan mukaan vanhempien alkoholismin ja väkivaltaisen käytöksen aiheuttamat henkiset kärsimykset viattomille perheenjäsenille ovat sinänsä monien draamaelokuvien peruskauraa, mutta Augustin käsittelyssä aiheesta irtoaa uutta energiaa. Näyttelijäkonkari August kokeilee hänen nähdäkseen ohjaajan roolia menestyksellisesti. "Herkkä, näyttelijöille paljon vapautta antava ohjaus kehystää nuoren tytön kasvutarinaa", kommentoi Valleala ja toteaa, että ihmismielen kerroksittaisuus ja piiloon painamisen taito tuodaan "Sovinnossa" kiehtovasti esille. Leena on suojakuorensa alla pohjimmiltaan sama, kauheita kokenut lapsi.


title: Sovinto (elokuva)

text: "Täytyy sanoa, että harvoin näkee näin luontevasti takaumien varassa etenevää kerrontaa", totesi Uuden Suomen Mikko Piela ensi-ilta-arviossaan. Näyttelijäntyö on niin laadukasta, että useampiakin roolitöitä kuin Pernilla August ja Outi Mäenpää olisi Pielasta voinut palkita.


title: Kuutamo, kaiho ja katkeruus

text: Kuutamo, kaiho ja katkeruus on Viikate-yhtyeen kolmen CD:n kokoelma-albumi, joka julkaistiin 4. toukokuuta 2011. Kolmen cd:n digipack-version lisäksi kokoelmasta julkaistiin 64-sivuinen kirjaversio, joka sisältää kuvamateriaalia yhtyeen uran varrelta, tarinoita kappaleiden synnystä sekä soittajaesittelyt. Kirjaversio julkaistiin 18. toukokuuta. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 5.


title: Kuutamo, kaiho ja katkeruus

text: Kokoelman ensimmäinen levy "Kuutamo" koostuu pääasiassa singleinä julkaistuista hittikappaleista sekä live-esiintymisten kautta yleisön suosikeiksi nousseista kappaleista.


title: Kuutamo, kaiho ja katkeruus

text: Toinen levy "Kaiho" sisältää alun perin singlejen bonuskappaleina julkaistuja kappaleita sekä albumeiden vinyyliversioilla mukana olleita, aiemmin cd-muodossa julkaisemattomia kappaleita.


title: Kuutamo, kaiho ja katkeruus

text: Kolmas levy "Katkeruus" sisältää kaikki yhtyeen levyttämät cover-kappaleet.Kokonaiskesto: 01:12:36 Kokonaiskesto: 01:16:45Kokonaiskesto: 01:06:28


title: Anaïs Bescond

text: Anaïs Bescond (s. 15. toukokuuta 1987 Aunay-sur-Odon) on ranskalainen ampumahiihtäjä.


title: Anaïs Bescond

text: Nuorten MM-kilpailuissa Bescond saavutti viestissä kultaa 2005, hopeaa 2007 ja 2008 sekä pronssia normaalimatkalla ja pikakilpailussa 2007. Rulla-ampumahiihdon MM-kilpailujen nuorten sarjassa hän sai 2008 kultaa takaa-ajossa, hopeaa pikakilpailussa ja viestissä.


title: Anaïs Bescond

text: Bescond osallistui aikuisten MM-kisoihin ensimmäistä kertaa Hanty-Mansijskissa 2011. Hän hiihti Ranskan hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa ja oli normaalimatkalla 16:s, yhteislähdössä 22:s, pikakilpailussa 39:s ja takaa-ajossa 21:s. Ruhpoldingin MM-kisoissa 2012 Bescond hiihti viestissä jälleen Ranskan hopeajoukkueessa. Yhteislähdössä hän oli 17:s, pikailpailussa 19:s, takaa-ajossa 28:s ja normaalimatkalla 53:s.


title: Anaïs Bescond

text: Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 Bescond oli yhteislähdössä 14:s, pikakilpailussa 20:s, takaa-ajossa 23:s, normaalimatkalla 48:s ja viestissä kuudes. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli pikakilpailussa ja normaalimatkalla viides, yhteislähdössä kymmenes, takaa-ajossa 12:s ja sekaviestissä kuudes.


title: Anaïs Bescond

text: Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 Bescond hiihti avausosuuden hopeaa saaneissa Ranskan naisten viestin ja sekaviestin joukkueissa. Normaalimatkalla hän oli seitsemäs, yhteislähdössä yhdeksäs ja pikakilpailussa 56:s. Holmenkollenin MM-kilpailuissa 2016 Bescond hiihti avausosuuden Ranskan kultaa voittaneessa sekaviestijoukkueessa. Normaalimatkalla ja viestissä hän saavutti hopeaa. Yhteislähdössä Bescond oli viides, pikakilpailussa ja takaa-ajossa 12:s.


title: Anaïs Bescond

text: Bescond saavutti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 pronssia takaa-ajokilpailussa, johon hän lähti pikakilpailun jälkeiseltä 19. sijalta. Hän hiihti toisen osuuden kultaa voittaneessa Ranskan sekaviestijoukkueessa ja ankkuriosuuden naisten pronssijoukkueessa. Yhteislähtökilpailussa hän oli 17:s ja normaalimatkalla 31:s.


title: Anaïs Bescond

text: Ampumahiihdon maailmancupissa Bescond debytoi kaudella 2006–2007 ollen Holmenkollenin pikakilpailussa 60:s. Seuraavan kerran hän kilpaili maailmancupissa kaudella 2009–2010. Kymmenen parhaan joukkoon Bescond sijoittui ensimmäisen kerran kaudella 2010–2011 oltuaan Pokljukan pikakilpailussa viides.


title: Anaïs Bescond

text: Kaudella 2013–2014 Bescond saavutti ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa Anterselvan pikakilpailussa. Seuraavalla kaudella hän oli toinen Pokljukan yhteislähdössä ja kolmas Hochfilzenin takaa-ajokilpailussa. Kaudella 2015–2016 hän sijoittui toiseksi Oslon MM-normaalimatkalla sekä yhdeksänneksi maailmancupin kokonaiskilpailussa ja viidenneksi normaalimatkan cupissa. Seuraavalla kaudella hän oli toinen Östersundin normaalimatkalla sekä kolmas Pyeongchangin takaa-ajossa ja Holmenkollenin pikakilpailussa. Kaudella 2017–2018 hän sijoittui toiseksi Tjumenin takaa-ajokilpailussa ja seitsemänneksi maailmancupin kokonaiskilpailussa.


title: Tunturikynsimö

text: Tunturikynsimö ("Draba fladnizensis") on pohjoisen pallonpuoliskon vuoristojen ja arktisten alueiden valkokukkainen kynsimökasvi. Suomessa lajia kasvaa harvinaisena Käsivarren tuntureilla. Suomessa laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Tunturikynsimö

text: Monivuotinen tunturikynsimö kasvaa 5–10 cm korkeaksi. Varsi on ohut, kalju ja usein tumman sinipunainen. Varressa on tavallisesti yksi lehti. Varren juurella olevat ruusukelehdet ovat 0,5–1 cm:n pituisia, suikeita tai soikeita, tylpähköjä, ehytlaitaisia ja etupäässä laidoilta hapsikarvaisia. Kukan valkoiset terälehdet ovat 2–3 mm pitkiä. Tunturikynsimö kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Lidut ovat 4–6 mm pitkiä, soikeita, kaljuja ja väriltään tavallisesti sinipunaisia.


title: Tunturikynsimö

text: Tunturikynsimö muistuttaa suuresti lapinkynsimöä ("Draba lactea"). Viimeksi mainitun varsi on kuitenkin tavallisesti lehdetön ja lehdet ovat karvaisempia.


title: Tunturikynsimö

text: Tunturikynsimö on arktis-alpiininen, sirkumpolaarinen kasvi, jonka levinneisyysalue on hyvin rikkonainen. Sitä tavataan Alpeilla, Pyreneillä, Karpaateilla, Ruotsin ja Norjan tunturiseuduilla, Kuolan niemimaalla, paikoitellen Pohjois-Venäjän ja Siperian arktisilla alueilla, Himalajan vuoristossa, Alaskassa, Pohjois-Kanadassa, Kalliovuorilla, Grönlannissa, Islannissa ja Huippuvuorilla. Suomessa tunturikynsimöä tavataan ainoastaan Käsivarren Lapin suurtuntureilla.


title: Tunturikynsimö

text: Tunturikynsimöä kasvaa Suomessa tunturien kuivilla, avoimilla kalliorinteillä ja soraikoilla. Laji on kalkinsuosija.


title: Suomen maakuntakukat

text: Suomen maakuntakukka on Suomen kuhunkin maakuntaan liittyvä nimikkokasvi. Maakuntakukat valittiin Suomen Kotien Kukkasrahaston aloitteesta järjestetyssä lehtiäänestyksessä vuonna 1982. Ahvenanmaan maakuntakukka oli valittu jo aiemmin, ja Itä-Uusimaa ja Pohjanmaa saivat omat maakuntakukkansa myöhemmin.


title: Sophie Boilley

text: Sophie Boilley (s. 18. joulukuuta 1989 Valence) on ranskalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä.


title: Sophie Boilley

text: Boilley osallistui vuonna 2011 Hanty-Mansijskin MM-kisoihin, joissa hän oli mukana maansa hopeaa voittaneessa viestijoukkueessa ja hiihti kolmessa henkilökohtaisessa kilpailussa. Hän oli sprintissä jaetulla 34. sijalla, sijoittui takaa-ajossa 39:nneksi ja oli normaalimatkan 50. nopein. Hän kuului Ranskan hopeajoukkueeseen myös Ruhpoldingin MM-viestissä 2012. Lisäksi hän oli normaalimatkalla 27:s, sprintissä 40:s ja takaa-ajossa 45:s. Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui sprintissä 16:nneksi, takaa-ajossa 28:nneksi ja normaalimatkalla 45:nneksi.


title: Sophie Boilley

text: Boilley on kilpaillut maailmancupissa kaudesta 2010–2011 lähtien. Hänen paras henkilökohtainen sijoituksensa on seitsemäs tila Presque Islen takaa-ajosta samalta kaudelta ja Antholzin takaa-ajosta kaudella 2012–2013.


title: Sophie Boilley

text: Boilley lopetti uransa kauteen 2014-2015.


title: Erkki Hetta

text: Erkki Hetta (s. 1. syyskuuta 1954 Vuotso, Sodankylä) on suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli Rovaniemen teatterissa näyttelijänä, kunnes jäi sieltä sairauseläkkeelle 2009. Hän on esiintynyt useissa elokuvissa ja muun muassa televisiosarjoissa "Taivaan tulet" ja "Turvetta ja timantteja". Hänen elokuvauransa alkoi vuonna 1985 Rauni Mollbergin "Tuntemattomasta sotilaasta", jossa Hetta näytteli sotamies Viirilän roolin.


title: Kynsimöt

text: Kynsimöt ("Draba") on ristikukkaiskasveihin ("Brassicaceae") kuuluva kasvisuku, johon kuuluu noin 300 lajia. Suurin osa lajeita esiintyy pohjoisella pallonpuoliskolla.


title: Kynsimöt

text: Kynsimöt ovat monivuotisia tai joskus harvoin yksivuotisia, pienikokoisia kasveja. Ne ovat useimmiten karvaisia, lyhytvartisia ja lehtiruusukkellisia. Lehdet ovat ehyitä tai hammaslaitaisia. Kukat ovat useimmilla lajeilla valkoisia, joillakin myös keltaisia. Siemenet kehittyvät lyhyissä, litteissä, soikeissa ja lyhytotaisissa liduissa.


title: Kynsimöt

text: Kynsimölajeja on toisinaan vaikea erottaa toisistaan ennen litujen kehittymistä. Useat lajit myös risteytyvät keskenään.


title: Kynsimöt

text: Suomessa tavattavia kynsimöiden sukuun kuuluvia lajeja ovat:


title: Kynsimöt

text: Muita Pohjoismaissa tavattavia kynsimölajeja ovat:


title: Kynsimöt

text: Muita lajeja:


title: Jhonatan Longhi

text: Jhonatan Longhi (s. 2. helmikuuta 1988 Americana) on brasilialainen alppihiihtäjä. Hän edustaa seuratasolla italialaista CUS Torinoa.


title: Jhonatan Longhi

text: Longhi on kilpaillut maailmancupissa vuodesta 2008 lähtien. Hän osallistui MM-kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 2005, mutta sai ensimmäisen tuloksensa vasta Åren kisoissa 2007. Tuolloin hän oli suurpujottelussa 27. Longhi osallistui vuoden 2009 MM-kisoissa pujotteluun, jossa hän oli 31. ja suurpujotteluun, jossa hän sijoittui 54:nneksi. Hän kilpaili samoissa lajeissa myös Vancouverin olympialaisissa 2010. Tuolloin Longhi oli suurpujottelun 56., mutta keskeytti pujottelussa ensimmäisellä kierroksella. Hän sijoittui pujottelussa 42:nneksi Garmisch-Partenkirchenin MM-kisoissa 2011.


title: Wildest Dreams Tour

text:
Wildest Dreams Tour on rock-laulaja Tina Turnerin seitsemäs konserttikiertue. Kiertue perustuu Turnerin "Wildest Dreams" -studioalbumiin.
Kiertue on Tinan suurin konserttien määriltä, konsertteja oli 255. Kiertue kesti 16 kuukautta ja tuotti 100 miljoonaa dollaria. Kiertuetta sponsoroi Hanes.


title: Wildest Dreams Tour

text: Kesken kiertueen pianisti Kenny Moore menehtyi aivohalvaukseen. Tina omisti loppukiertueen hänelle. Kenny Moore oli ollut Tinan bändissä vuodesta 1977 lähtien.


title: Lumipiippo

text: Lumipiippo ("Luzula nivalis", syn. "Luzula arctica") on arktinen piippolaji. Se on kalkinsuosija. Lumipiippo kasvaa 5–15 senttimetriä korkeaksi ja on tiheästi mätästävä. Laji muistuttaa paljon kaaripiippoa ("Luzula arcuata"), mutta lehtilavat ovat täysikasvuisena litteät ja kukinnon sykeröt melkein perättömät.


title: Lumipiippo

text: Lumipiipon uutisoitiin löytyneen Suomesta uutena lajina ensimmäisen kerran 2000-luvun alussa. Joitain vuosia myöhemmin löydetty laji paljastui väärin määritetyksi eikä lumipiippoa olekaan löydetty Suomesta.


title: Noelle Barahona

text: Noelle Barahona Neder (s. 30. marraskuuta 1990 Santiago) on chileläinen alppihiihtäjä.


title: Noelle Barahona

text: Barahona osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 2006 vain 15 vuoden ikäisenä ja on täten maansa historian nuorin olympiaurheilija. Tuolloin hän oli alppiyhdistetyssä kolmaskymmenes eli viimeinen maaliin saakka päässyt. Barahona osallistui MM-kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna 2009. Tuolloin hän oli supersuurpujottelussa 37., pujottelussa 39. ja suurpujottelussa 54. Barahona kilpaili Vancouverin olympialaisissa 2010 viidessä eri lajissa ja sai parhaan sijoituksensa alppiyhdistetystä, jossa hän oli 28.


title: Noelle Barahona

text: Noellen isä Juan oli olympiatason purjehtija.


title: Lehtosara

text: Lehtosara ("Carex sylvatica") on lehtimetsissä kasvava sarojen sukuun kuuluva sarakasvi. Se kasvaa 15–70 senttimetriä korkeaksi.


title: Lehtosara

text: Lehtosaran varsi on ohut ja nuokkuva. Tyvitupet ovat vaaleanruskeat. Lehdet ovat leveydeltään 3–7 millimetriä. Lehtosaran kukinnossa on yksi hedetähkä ja 3–5 harsua emitähkää. Alemmat tähkät ovat pitkäperäiset ja nuokkuvat. Tähkäsuomut ja pullakot ovat vaaleanvihreitä. Pullakoiden suuota on melko pitkä ja lovikärkinen.


title: Lehtosara

text: Lehtosaran levinneisyysaluetta on Keski- ja Itä-Eurooppa sekä paikoin Aasia. Laji on löydetty Suomesta yhdestä paikasta Ahvenanmaalla, ensimmäisen kerran vuonna 2001.


title: Sirolauha

text: Sirolauha eli sirokääpiölauha ("Aira caryophyllea") on yksivuotinen, pienikokoinen heinälaji.


title: Sirolauha

text: Sirolauha kasvaa 10–25 senttimetriä korkeaksi. Sen korsi on ohut. Lehdet ovat 0,3 millimetriä leveät, väriltään harmaanvihreät. Heinälajin kukinto on harsu röyhy, jonka 2,2–3,5 millimetriä pitkät tähkylät ovat hopeanhohtoiset ja violetit. Sirolauha muistuttaa ulkonäöltään eniten metsälauhaa ("Deschampsia flexuosa").


title: Sirolauha

text: Sirolauhan yhtenäistä levinneisyysaluetta on Etelä- ja Keski-Eurooppa, Pohjois-Euroopassa sitä kasvaa vain Tanskassa ja Etelä-Ruotsissa. Lisäksi sitä tavataan tulokaslajina eri puolilla maailmaa. Sirolauha on löydetty Suomesta Ahvenanmaalta, Kumlingesta, ensimmäisen kerran vuoden 2005 jälkeen.


title: NHL-kausi 2010–2011

text: NHL-kausi 2010–2011 on NHL:n 93. kausi. Kausi alkoi 7. lokakuuta 2010 ja runkosarja päättyi 10. huhtikuuta 2011. Mestaruuden voitti Boston Bruins, joka voitti Vancouver Canucksin seitsemännessä pelissä.


title: NHL-kausi 2010–2011

text: "O = Ottelut; MIN = Peli minuutit; V = Voitot; H = Häviöt; JRH = Jatkoaika/Rangaistuslaukaisu kilpailu häviöt; PM = Päästetyt maalit; N = Nollapelit; % = Torjunta prosentti; PMK = Päästettyjen maalien keskiarvo"


title: NHL-kausi 2010–2011

text: Kauden 2010-11 aikana NHL:ssä pelasi 22 suomalaista kenttäpelaajaa ja 8 maalivahtia. Kenttäpelaajien lukumäärä väheni kahdeksalla edelliskaudesta, kun taas maalivahtien lukumäärä säilyi ennallaan.


title: NHL-kausi 2010–2011

text: "Taulukossa käytetyt lyhenteet: O = Ottelut; M = Maalit; S = Syötöt; Pist. = Pisteet, RM = Rangaistusminuutit, YVM = Ylivoimamaalit, AVM = Alivoimamaalit, OVM = Ottelun voittomaalit"


title: Uimahypyt kesäolympialaisissa 1952 – naisten 10 metrin kerroshypyt

text: Naisten kerroshyppykilpailuun Helsingin olympiakisoissa osallistui 15 uimahyppääjää 8 eri maasta. Kilpailu suoritettiin kahdessa vaiheessa. Alkukilpailun kahdeksan parasta jatkoi loppukilpailuun. Kilpailu käytiin 1.-2. elokuuta. Naiset hyppäsivät kerroshyppyjä sekä 5 että 10 metrin korkeudelta.


title: The Woman in Black

text: The Woman in Black on yliluonnollinen trilleri, joka perustuu Susan Hillin samannimiseen romaaniin. Elokuvan on ohjannut James Watkins ja sen on käsikirjoittanut Jane Goldman. Elokuvan pääosissa esiintyvät Daniel Radcliffe, Ciarán Hinds sekä Janet McTeer. Elokuva piti ensin kuvata 3D:nä, mutta kuvattiin lopulta 2D:nä. Elokuvan ensi-ilta oli ensin 28. lokakuuta 2011, mutta sitä lopulta siirrettiin seuraavan vuoden helmikuulle.


title: The Woman in Black

text: Elokuva kertoo nuoresta juristista, Arthur Kippsistä (Daniel Radcliffe), joka komennetaan matkustamaan syrjäiseen kylään hoitamaan hiljaittain kuolleen asiakkaan papereita. Työskennellessään yksin asiakkaansa tyhjässä talossa, Kipps alkaa ratkaista talon salaisuuksia ja näkee mysteerisen ainoastaan mustaan pukeutuneen naisen. Kun kyläläiset eivät kerro mitään, Kippsin on pakko ratkaista mustaan pukeutuneen naisen oikea henkilöllisyys itse.


title: Luettelo Tampere Unitedissa pelanneista jalkapalloilijoista

text: Tämä on luettelo Tampere Unitedissa pelanneista jalkapalloilijoista. Luettelossa ovat Tampere Unitedissa Suomen jalkapallon korkeimmalla sarjatasolla Veikkausliigassa vähintään yhdessä ottelussa pelanneet jalkapalloilijat.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ekosysteemipalvelut ovat luonnon tarjoamia aineellisia ja aineettomia palveluja. Ne voidaan jakaa neljään luokkaan: tuotanto-, ylläpito-, sääntely- ja kulttuuripalveluihin. Luonnon tarjoamia tuotantopalveluja ovat esimerkiksi ravinto ja vesi sekä lääke- ja rakennusaineet. Ylläpitopalveluihin kuuluvat esimerkiksi yhteyttäminen, ravinteiden kierto sekä maaperän muodostus. Lisäksi luonto vaikuttaa ilmaston sääntelyyn ja puhdistaa ilmaa ja vettä (sääntelypalvelut) sekä tarjoaa kulttuuripalveluina mahdollisuuden esimerkiksi virkistykseen ja esteettisyyden kokemuksiin.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ympäristötietoisuus on kasvanut jatkuvasti, mutta luonnon ja ympäristön hyötyarvot ymmärretään edelleen huonosti. Se johtuu osoittain ekosysteemipalveluiden huomaamattomuudesta, jolloin niitä on totuttu pitämään itsestäänselvyytenä. Ekosysteemipalveluiden käsitettä tarvitaan luonnon monimuotoisuuden merkityksen hahmottamiseen ja sen taloudelliseen arvottamiseen. Tällöin on mahdollista ottaa ne paremmin huomioon yhteiskunnallisessa päätöksenteossa ja luonnonvarojen käytön suunnittelussa.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ekosysteemipalvelut voidaan jakaa neljään luokkaan: tuotanto-, ylläpito-, sääntely-, ja kulttuuripalveluihin.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ylläpitopalveluilla tarkoitetaan ylläpitäviä ja säilyttäviä palveluita, jotka ovat muiden ekosysteemipalveluiden taustalla. Ylläpitopalveluita ovat mm. Geneettinen, lajistollinen ja elinympäristöllinen monimuotoisuus, veden kierto, vihreiden kasvien yhteyttäminen eli fotosynteesi ja hiilen sidonta. Ylläpitopalvelut tukevat muiden ekosysteemipalveluiden muodostumista ja ne ovat edellytyksenä elämälle maapallolla. Ylläpito- ja säilyttävien palveluiden ansiosta saamme nauttia puhtaasta ilmasta sekä kasvien tuotannosta. Ylläpitopalveluista tärkein lienee vihreiden kasvien yhteyttämisprosessi eli fotosynteesi, joka tuottaa meille elämän perustarpeet: puhdasta ilmaa ja ravintoa. Muita tärkeitä ylläpitopalveluita ovat ravinteiden kierto, maaperän muodostus ja ilmastonmuutokseen sopeutuminen. Ylläpitopalveluille on mahdotonta asettaa rahallista arvoa, sillä ne ovat korvaamattomia ja elintärkeitä kaikille eläville olioille.  Luonnon monimuotoisuus on kaikkien ekosysteemipalveluiden perustana, joten tältä kannalta ajateltuna ylläpitopalvelut ovat kaikista tärkein ekosysteemipalvelu.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Tuotantopalvelut tarkoittavat luonnosta saatavia aineellisia hyödykkeitä, joiksi luetaan syötävät luonnonvarat, maanviljelyn tuotteet, makea vesi, energia ja raaka-aineet . Tuotantopalvelut ovat suuressa taloudellisessa roolissa kansantaloudessa. Suomen tärkein tuotantopalvelu on puu. Metsätalous tuottaa noin 7 miljardin euron arvonlisäyksen vuosittain, mikä vastaa neljää prosenttia Suomen bruttokansantuotteesta. Maataloustuotteet ovat toiseksi  tärkein tuotantopalvelu Suomen taloudelle.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Kaikkien tuotantopalvelujen arvoa ei voi määrittää yksinkertaisesti. Esimerkiksi marjastus ja sienestys ovat suosittuja Suomessa, mutta yksityiseen käyttöön kerättyjen luonnonvarojen arvoa on vaikea määritellä. Markkina-arvon lisäksi näillä on myös terveydellisiä ja hyvinvointiin liittyviä hyötyjä, jotka tuovat lisäarvoa yhteiskunnan näkökulmasta .


title: Ekosysteemipalvelut

text: Bioenergia luetaan myös tuotantopalveluksi ja sen merkityksen ennustetaan kasvavan tulevaisuudessa. Bioenergialla on aina ollut tärkeä energialähde runsaspuustoisessa Suomessa ja sitä voidaan käyttää uusiutuvana luonnonvarana ilmastonmuutoksen hillinnässä. Luonto toimii myös ihmisten monimuotoisena geenipankkina, jota voidaan hyödyntää esimerkiksi lääkekäytössä .


title: Ekosysteemipalvelut

text: Säätelypalvelut ovat ekosysteemipalveluita, jotka ylläpitävät edellytyksiä elämälle. Säätelypalveluihin luetaan esimerkiksi ilmaston säätely, tulvien tasaus, pohjaveden muodostuminen, veden puhdistus, tautien säätely, eroosion säätely ja kasvien pölyttyminen. Säätelypalveluista on vaikeaa valita yhtä tärkeitä, sillä ne kaikki ovat elintärkeitä nykyisenmuotoisen ekosysteemin olemassaolon kannalta.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Säätelypalveluiden arvon määrittäminen on hankalaa, koska useat niistä ovat julkishyödykkeitä, eli yhden säätelypalveluhyödykkeen kuluttamisesta ei tule lisäkustannuksia. Tämän takia säätelypalveluiden kohdalla törmätään helposti yhteismaan ongelmaan, jonka mukaan talouden toimijat kuluttavat hyödykkeen loppuun, koska sen kulutusta ei ohjaa mikään mekanismi.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Yksi säätelypalvelu, jota yritetään hallita markkinamekanismin avulla on hiilen kiertokulku. Hiiltä sitoutuu esimerkiksi puihin, maahan ja veteen. Hiilen kiertoa yritetään hallita päästökaupan avulla. Päästökaupassa on yksikertaisuudessaan kyse siitä, että hiiltä kiertoon päästävä talouden toimija joutuu ostamaan markkinoilta päästöoikeuksia. Suomessa päästöoikeuksien huutokauppoja järjestää Energiavirasto.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Kulttuuripalveluita ovat esimerkiksi tiede, taide, virkistys, toimeentulo, koulutus sekä henkinen ja fyysinen hyvinvointi. Metsä ja suot tarjoavat kaikille ilmaista virkistäytymistä elämyksien, kuten maiseman ja tuoksun, muodossa. Luonto parantaa niin fyysistä kuin henkistäkin hyvinvointia. Kansalaisten hyvinvoinnilla on myös suuria taloudellisia vaikutuksia. Taiteilijat, kuten muusikot ja kirjailijat, inspiroituvat luonnosta. Opetukseen, tutkimukseen ja innovaatioihin saadaan tieteen avulla luonnosta aineksia. Luontoarvojen turvaaminen tuo myös työpaikkoja ja rahaa. Suomen kansallispuistot tuottivat 70 miljoonaa euroa vuonna 2008. Sekä luonto että monet yritykset, kuten ravintolat, hyötyvät. Luonnonsuojelualueiden hoito työllistää myös ihmisiä. Lisäksi uusiutuvan energian käyttäminen luo alueellista tuloa ydinvoimalayksiköitä enemmän.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Kulttuuripalveluiden arvo voi vähetä luonnon monimuotoisuuden vähenemisen ja elinympäristöjen äkillisten muutosten seurauksena. Ilmastonmuutos saattaa vaikuttaa esimerkiksi metsässä liikkumiseen, marjastukseen ja sienestykseen. Jokamiehenoikeudet antavat suomalaisille oikeuden esimerkiksi marjastaa lähiluonnossa. Se onkin yleinen harrastus suomalaisten keskuudessa. Pohjoisen havumetsävyöhykkeen vetäytyessä ilmastonmuutoksen johdosta kohti pohjoista lehtimetsän tieltä, mustikan peittävyys saattaa pienentyä, koska mustikkaa on vähemmän lehtimetsissä kuin havumetsissä.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ekosysteemien taloudellista arvottamista tarvitaan yhteiskunnassa, jotta luonnon arvoa pystyttäisiin vertailemaan muihin taloudellisiin tekijöihin yhteiskunnallisissa päätöksenteon prosesseissa. Päätöksentekoprosesseissa päättäjien pitää ottaa huomioon taloudellisen näkökulman lisäksi sosiaaliset ja ekologiset vaikutukset ympäristössä. Taloudellinen arvottaminen mahdollistaa myös pitkän aikavälin ekosysteemipalveluiden tilan vaihteluiden seuraamisen.


title: Ekosysteemipalvelut

text:
Ekosysteemipalveluiden taloudellinen arvottaminen on niistä saatavien hyötyjen rahamääräistämistä. Osaa ekosysteemipalveluista vaihdetaan markkinolla ja niillä on markkinahintoja, osa ekosysteemipalveluista on julkishyödykkeitä, jotka jäävät markkinoiden ulkopuolelle. Niiden rahamääräiseen mittaamiseen tarvitaan erityisiä markkinattomien hyötyjen arvottamismenetelmiä. Suurin osa arvottamismenetelmistä pohjautuu käyttäjien maksuhalukkuuteen. Maksuhalukkuus tarkoitetaan sitä mistä kuluttaja on valmis luopumaan lisätäkseen toisen hyödykkeen käyttöä. Maksuhalukkuus jaetaan usein kahteen luokkaan: käyttöarvoihin ja ei-käyttöarvoihin.
Taloudelliseen arvottamiseen vaikuttaa suuresti arvottajan subjektiset arvot, elinolosuhteet ja tulotaso. Arvottamismenetelmän valintaan vaikuttaa arvotettava hyödyke ja tilanne.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Menetelmät pystytään jakamaan kahteen luokkaan: Ilmaistujen preferenssien menetelmä ja Paljastettujen preferenssien menetelmä.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ehdollisen arvottamisen menetelmän eli CV-menetelmän (eng. contingent valuation) perusideana on kyselyn tai haastattelun avulla saada vastaajilta selville kuinka paljon he olisivat valmiita maksamaan tietystä ympäristön tilan muutoksesta, ja sen kautta saada arvo ympäristöhyödykkeelle. Menetelmällä voidaan selvittää julkishyödykkeen (esimerkiksi puistojen) määrässä tapahtuvien muutosten tuomat hyvinvointivaikutukset, jotta tuloksia voitaisiin käyttää esimerkiksi kustannus-hyötyanalyysissa.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Menetelmällä pyritään siis selvittämään ilmaistun preferenssin kautta kuluttajan maksuhalukkuus ekosysteemipalvelulle. Menetelmässä vastaajalle kuvaillaan ensin selvityksen kohteena olevan ympäristöhyödykkeen piirteet, sekä siihen kohdistuvan muutokset (esim. puuston lisääntyminen tietyllä alueella). Samalla kuvaillaan miten mahdollinen maksu ympäristöntilan muutoksesta tulisi hoitaa (esim. verotuksella). Tämän jälkeen pyritään selvittämään kuinka paljon vastaaja olisi valmis maksamaan kyseisestä muutoksesta eli selvitetään vastaajan maksuhalukkuus. Muutoksen maksuhalukkuuden selvittämiseen voidaan soveltaa montaa eri tapaa. Maksuhalukkuus voidaan selvittää avoimella kysymyksellä, jolloin vastaajalta kysytään suoraan paljon hän olisi valmis maksamaan esimerkiksi ympäristön tilan paranemisesta. Tässä tilanteessa vastaajalle ei anneta mitään tietoa etukäteen siitä mikä muutoksen arvo voisi olla. Tavalla saadaan hyvin selville vastaajan maksimaalinen maksuhalukkuus, sillä aikaisemmin annettu tieto ei aiheuta harhaa vastaukseen. Kysely voidaan myös toteuttaa maksukorttimenetelmällä tai dikotomisella valinnalla. Maksukorttimenetelmässä vastaajalle esitetään valmiina useampia eri rahasummia, joista vastaaja valitsee vaihtoehdon, joka vastaa hänen omaa maksuhalukkuuttaan. Dikotomisessa valinnassa vastaajalle esitetään erilaisia summia koskien muutoksen hintaa, joihin vastaaja vastaa joko kyllä tai ei. Vastaajalle voidaan myös esittää jatkokysymys, jossa arvot riippuvat edellisestä vastauksesta. Näin saadaan enemmän informaatiota vastaajan maksuhalukkuudesta.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Ehdollisen arvottamisen menetelmällä saadaan arvotettua ympäristöhyödykkeestä ihmisen kokemaa käyttö- ja ei-käyttöarvoa (olemassaoloarvoa), sillä vastaajalta voidaan saada maksuhalukkuus tietyn alueen suojelusta, vaikkei hän itse käyttäisi kyseisen alueen ekosysteemipalveluita. Ympäristöhyödykkeen arvottaminen voi olla kuitenkin vastaajalle vaikeaa. Kysymyksen muotoilu voi myös vaikuttaa siihen kuinka paljon vastaaja on halukas maksamaan. Lisäksi menetelmällä vastaajalta saatu maksuhalukkuus voi poiketa vastaajan todellisesta maksuhalukkuudesta asian suhteen, eli vastauksissa esintyy hypoteettista harhaa.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Valintakoemenetelmä eli CE-menetelmä (eng. choice-experiment) on ekosysteemipalveluiden taloudelliseen arvottamiseen käytetty menetelmä, jossa pyritään selvittämään kuinka paljon ihminen olisi valmis maksamaan ekosysteemin eri ominaisuuksista teoreettisen valintatilanteen avulla. Valintakoetta voi soveltaa hyvin tilanteisiin, joissa pyritään arvottamaan useiden palvelun ominaisuuksien samanaikaisia muutoksia . Menetelmä on ilmaistujen preferenssien menetelmä, sillä menetelmällä saatu tieto perustuu kuvitteeliseen, mutta toteuttamiskelpoiseen markkinatilanteeseen.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Valintakoemenetelmässä vastaajalle esitetään erilaisia valintatilanteita, joissa vastaajalle annetaan useita erilaisia ympäristähyödykkeen vaihtoehtoja. Näistä vaihtoehdoista vastaaja valitsee itselleen mieluisimman. Tilanteissa kullakin vaihtoehdolla on samat ominaisuudet (eng. attributes), mutta erilaisia ominaisuuksien tasoja (eng. levels). Menetelmässä ajatuksena on että ympäristöhyödykkeen arvo koostuu sen eri ominaisuuksista. Vastauksien perusteella voidaan saada selville vastaajan mieltymykset eri ominaisuuksille, jolloin voidaan arvioida kuinka paljon vastaaja olisi valmis maksamaan tietystä ympäristön ominaisuudesta.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Käytännössä valintakoemenetelmällä voitaisiin arvottaa vaikkapa tiettyä vesistöä. Tässä tilanteessa valintakokeessa voitaisiin esimerkiksi käyttää vesistön eri ominaisuuksia, kuten veden kirkkautta, kalalajiston monipuolisuutta ja vesikasvillisuuden määrä. Vastaajalle estettäisiin yleensä 5-16 erilaista valintatilannetta, joissa kussakin on 2-5 eri vaihtoehtoa. Eri vaihtoehdoissa eri ominaisuuksien tasot ovat erilaiset, eli esimerkiksi toisessa vaihtoehdossa olisi enemmän vesikasvillisuutta ja toisessa kirkkaampi vesi verrattuna toiseen vaihtoehtoon. Yksi vaihtoehdoista on yleisesti nykytila, jonka sisällyttämisellä saadaan taattua että vastaaja olisi oikeasti halukas valitsemaan mahdollisesti nykyisestä tilasta eroavan vaihtoehdon. Samalla vaihtoehdoissa ehdotetaan rahasummaa, jonka vastaaja olisi valmis maksamaan kyseisistä ominaisuuksien tasojen muutoksista. Näiden tietojen perusteella vastaaja valitsee itselleen mielestään parhaan vaihtoehdon. Kyselyn alussa on tärkeää määrittää vastaajalle mihin ympäristöön liittyvään aiheeseen hän on vastaamassa, sekä kyselyssä esitettyjen muutosten maantieteellinen paikka ja tapahtuvien muutosten aikaväli. Samalla voidaan tiedustella muun muassa vastaajan sosioekonomista asemaa sekä asenteita ympäristöä kohtaan, jotta kyseisten muuttujien vaikutus vastauksiin saadaan selville.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Valintakoemenetelmällä saadaan paljon havaintoja, jolloin tutkimuksen tekemiseen tarvitaan vähemmän vastauksia tilastollisen merkitsevyyden saavuttamiseen verrattuna ehdollisen arvottamisen menetelmään. Menetelmällä voidaan myös ottaa huomioon ekosysteemien olemassaoloarvo. Menetelmä ottaa myös hyvin huomioon ekosysteemipalvelun eri ominaisuuksien arvot. Kuitenkin myös valintakoemenetelmän vastauksissa esiintyy hypoteettista harhaa, eli todellinen maskuhalukkuus voi poiketa menetelmällä saadusta. Menetelmän heikkous on sen monimutkaisuus toteutusvaiheessa, joka lisää haasteita tilastollisessa analyysissä sekä kyselyn tuottamisessa. Kyselyn ominaisuuksien ja niiden tasojen valitsemiseen tulee käyttää paljon aikaa, jotta kyselystä tulee helposti ymmärrettävä.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Hedonisten hintojen menetelmä:


title: Ekosysteemipalvelut

text: Hedonisten hintojen menetelmän avulla voidaan laskea ympäristöstä saatavien konkreettisten hyödykkeiden markkinahintoihin perustuva arvo ekosysteemipalvelulle. Menetelmän taustalla on ajatus, jonka mukaan jonkin tuotteen ominaisuuksien laatu ja määrä vaikuttavat markkinoilla myytävän tuotteen hintaan. Hyödykkeen, maan tai kiinteistön arvo riippuu täten niistä ominaisuuksien palvelusvirrasta, jotka näistä on saatavissa. Esimerkkejä tällaisista palvelusvirroista ovat asuinpalvelut, sijainti suhteessa naapuriin sekä alueen ympäristöllinen viihtyvyys. Hyödykkeen kokonaishinta muodostuu edelleen kaikista näistä komponenteista. Menetelmän ideana on selvittää tilastollisin keinoin, mikä on kunkin ominaisuuden osuus kokonaishinnasta, ja määritellä, kuinka paljon kuluttajat ovat valmiita maksamaan ympäristöstä. Menetelmä perustuu kuluttajien paljastettuihin preferensseihin, jossa määräävänä tekijänä on toteutunut käyttäytyminen ja kuluttajien maksuhalukkuus.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Valtaosa hedonisten hintojen tutkimuksesta koskee asuntoja. Menetelmän pohjana hyödynnetään laajaa asunto- tai tonttihinta-aineistoa. Selittäviä tekijöitä aineiston pohjalta laaditussa mallissa ovat asunnon ominaisuudet, sijainti sekä ympäristö. Ominaisuuksia voivat olla esimerkiksi asunnon ikä sekä varustetaso. Sijainnilla voidaan tarkoittaa muun muassa etäisyyttä palveluihin tai naapuruston sosioekonomista väestörakennetta. Ympäristöllä puolestaan tarkoitetaan asunnon ympäristöä kuvaavia muuttujia, kuten viheralueiden määrää. Saatujen tietojen perusteella voidaan tarkastella, miten esimerkiksi viheralueiden tai vesistöjen läheisyys ja laatu vaikuttavat hintaan eli kuinka paljon ympäristöstä ollaan valmiita maksamaan.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Hedonisten hintojen menetelmän hyödyntämisen rajoituksena on, että tarvittavaa havaintoaineistoa on mahdollista saada vain asutuilta alueilta. Kaikki ympäristöhyödykkeet eivät myöskään liity asuntomarkkinoihin. Lisäksi menetelmän hyödyntäminen edellyttää varsin suurta tietomäärää asuntomarkkinoilta, erityisesti tietoja asuntojen laadusta.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Matkakustannusmenetelmä


title: Ekosysteemipalvelut

text: Matkakustannusmenetelmä (eng. Travel Cost Method eli TCM) on Jack Clawsonin kehittämä ekosysteemipalveluiden taloudelliseen arvottamiseen käytettävä menetelmä. Alkuperäisen ajatuksen menetelmän hyödyntämisestä virkistysalueiden arvottamisessa esitti Hotelling vuonna 1949, mutta menetelmää varsinaisesti kehitti Jack Clawson vasta vuonna 1957.


title: Ekosysteemipalvelut

text: TCM:n avulla voidaan mitata kohteen käyttöarvoja, joten se sopii erinomaisesti virkistysalueiden arvottamiseen. Menetelmä ei kuitenkaan sovi ei-käyttöarvojen mittaamiseen eli TCM:ää ei ole kannattavaa soveltaa alueille, joissa on suuri ei-käyttöarvo kuten biodiveristeetti, sillä tällöin kohde saa liian alhaisen arvon. Koska matkakustannusmenetelmän avulla ei voida arvioida kohteen ei-käyttöarvoja, saadaan sen avulla arvotettua useimmiten kohteen vähimmäisarvo. TCM perustuu havaittuun käyttäytymiseen, mikä lisää sen luotettavuutta.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Matkakustannusmenetelmän avulla voidaan määrittää 1. Virkistysalueen poistamisesta, 2. Virkistysalueen lisäämisestä, 3. Virkistysalueen tilan paranemisesta tai 4. Virkistysalueen jonkin yksittäisen ominaisuuden aikaansaamia taloudellisia hyötyjä tai kustannuksia kuluttajalle. Menetelmä perustuu ajatukseen, että ihmisten maksuhalukkuus jostakin ekosysteemipalvelusta näkyy heidän kuluttamassaan ajassa ja matkakustannuksissaan ekosysteemipalvelun saavuttamiseksi. Matkakustannusmenetelmästä on hieman eri variaatioita, joita ovat:


title: Ekosysteemipalvelut

text: 1.     Vyöhykemalli (Zonal Model), 2. Yhden kohteen malli (Individual Travel Cost Model) ja 3. Usean kohteen malli (Random Utility Model eli ROM).


title: Ekosysteemipalvelut

text: Vyöhykemallissa (Zonal Model) luokitellaan jonkin virkistysalueen kävijät alueisiin sen mukaan, kuinka kaukana alueet sijaitsevat virkistysalueesta. Näille alueille määritellään keksiverto käyntimäärät vuodessa, käynnin keskiverto matkakustannukset sekä keskimääräinen kuluttajan ylijäämä. Yhden kohteen vyöhykemalli on malleista yksinkertaisin ja sen avulla pystytään määrittämään kuluttajan hyödyn laskun määrä, jos virkistysalue poistettaisiin tai uuden, mahdollisimman samankaltaisen virkistysalueen lisäämisestä saatava hyöty samantyyppisellä alueella.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Yhden kohteen malli (Individual Travel Cost Model) on käytännössä muuten samanlainen edellisen mallin kanssa, mutta se on tarkempi, koska aineistoa ei jaeta alueisiin, vaan käsitellään sellaisenaan. Tämän takia yhden kohteen mallia pidtään parempana kuin vyöhykemallia.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Usean kohteen mallin (Random Utility Model eli ROM) avulla määrittellään mallin nimen mukaisesti useamman virkistysalueen taloudellinen arvo ja verrataan niiden arvoja keskenään. Näin tekemällä voidaan tarkastella tietyn virkistysalueen yksittäisen ominaisuuden vaikutusta alueen taloudelliseen arvoon. Mallia siis käytetään kun halutaan määrittää virkistysalueen laadun muutosten vaikutukset virkistysalueen taloudelliseen arvoon.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Matkakustannusmenetelmään käytettävä aineisto tulee sisältää tiedot matkakustannuksista, käyntien määrä aikayksikköä kohden (useimmiten vuosi) sekä tulotaso aikakustannuksen määrittämistä varten. Lisäksi tulee tietää matkan luonteesta: jos matka on monitavoitteinen, jakaantuu matkakustannukset eri tavoitteiden kesken. Todellinen matkakustannus on siis tällöin kokonaismatkakustannuksia pienempi. Aineiston keruu suoritetaan useimmiten kyselynä joko paikan päällä (On-site) tai kyselynä postin kautta (Off-site). Saaduista tuloksista laaditaan kysyntäkäyrä, jonka avulla määritellään kuluttajan ylijäämä.


title: Ekosysteemipalvelut

text: Matkakustannusmenetelmään liittyy kuitenkin tietynlaisia ongelmia. Yksi ongelma liittyy aikakustannuksiin, jotka useimmiten lasketaan perustuen työn tuntipalkkaan. Jokaisella on kuitenkin oma henkilökohtainen tapansa arvottaa aikaa ja matka-aika voi olla arvo itsessään, minkä takia tuntipalkkaan perustuva matka-ajan arvon määritys ei ole kattava. Vääristymää virkistysalueen arvoon luo myös mahdollisuus siitä, että virkistysalueesta erityisesti pitävät muuttavat lähemmäs kohdetta matkakustannusten ja ajan säästämiseksi. Tämä luonnollisesti pienentää virkistysalueelle määriteltyä arvoa. Matkakustannusmenetelmää voi käyttää vain alueille, joilla on ihmistoimintaa.


title: Ekosysteemipalvelut

text:
Lisäksi menetelmiksi on kehitelty aiempiin tutkimuksiin perustuvat menetelmät
Molemmat menetelmät ovat nopeita ja edullisia tapoja arvottaa ekosysteemipalveluita.


title: Yoshio Nishina

text: Yoshio Nishina (, 6. joulukuuta 1890 – 10. tammikuuta 1951) oli japanilainen fyysikko. Nishinaa pidetään Japanin modernin fysiikan tutkimuksen isänä. Hän vietti vuodet 1921–1928 Euroopassa, niistä kuusi vuotta Kööpenhaminassa Niels Bohrin alaisena. Nishina kehitti yhdessä Oskar Kleinin kanssa Klein-Nishina yhtälön. Hän palasi Japaniin vuonna 1929, ja alkoi luoda sekä teoreettisia että kokeellisia ryhmiä tutkimuskeskus RIKENiin.


title: Yoshio Nishina

text: Nishina pystyi ensimmäisenä rikkomaan perinteiset roolijaot ja kannusti vapaaseen ideoiden vaihtoon ja yhteistyöhön fysiikan perustutkimuksen edistämiseksi.


title: Yoshio Nishina

text: Toisen maailmansodan aikaan Nishina johti Japanin yritystä kehittää ydinase.


title: Shenzhenin metro

text: Shenzhenin metro on metrojärjestelmä Shenzhenissä, Kiinassa. Metron ensimmäinen osa avattiin joulukuussa 2004, järjestelmän ollen seitsemäs manner-Kiinan metrojärjestelmä Pekingin, Tianjinin, Shanghain, Kantonin, Dalianin ja Wuhanin jälkeen. Metrojärjestelmä koostuu viidestä linjasta ja 137 asemasta.


title: Moraalisuus ilman uskontoa

text: Moraalisuus ilman uskontoa koskee kysymystä siitä, onko olemassa uskonnosta riippumatonta moraalia. Uskonnottoman moraalin sisältöä käsittelee artikkeli uskonnoton etiikka.


title: Moraalisuus ilman uskontoa

text: Uskontojen piirissä moraalin on usein nähty olevan täysin riippuvaista uskonnosta. Tällöin uskonnottomalla voi olla moraalia tai että heidän moraalinsa on lähtöisin uskonnosta. Uskonnottoman etiikan mukaan moraali on inhimillistä alkuperää ja uskonnoista riippumatonta.


title: Moraalisuus ilman uskontoa

text: Uskontoriippumattoman käsityksen mukaan yhteisöjen moraalikäsitykset ja uskonnot heijastavat ihmisten yhteisöllistä elämää. Esimerkiksi antropologi Pascal Boyerin mukaan ihmisillä on taipumus tulkita sisäsyntyiset moraaliset käsityksensä yliluonnollisten toimijoiden aiheuttamiksi. Hänen mukaansa lapsille moraaliset käsitykset syntyvät luonnollista tietä ilman mitään mielleyhtymiä yliluonnollisiin toimijoihin. Uskovienkin ihmisten moraalikäsityksiin vaikuttavat enemmän muiden ihmisten kanssa jaetut käsitykset, kuin heidän omien uskontojensa viralliset opit.


title: Moraalisuus ilman uskontoa

text: On esitetty tutkimustuloksia, joiden mukaan uskonnottomat eivät käyttäydy moraalisesti uskonnollisista ihmisistä poikkeavasti. Uskonnottomien liikkeiden aktivistit ovat esittäneet uskonnottoman etiikan puolesta muun muassa, että jos henkilö kasvaa uskovaksi ja samastaa moraalin uskontoon, hylätessään uskonnon hän saattaa hylätä myös yhteisöllisen moraalin.


title: Soldiers

text: Soldiers on vuonna 2014 suoraan DVD:lle julkaistu yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Jean-Claude Van Damme, joka esiintyy myös elokuvan pääosassa yhdessä Claudia Bassolsin ja John Coltonin kanssa.


title: Soldiers

text: Elokuvan ensi-ilta pidettiin Marché du Film tapahtumassa Cannesin elokuvajuhlien yhteydessä toukokuussa 2010, jolloin se tunnettiin nimellä "The Eagle Path" Britanniassa elokuva oli tarkoitus julkaista suoraan DVD:lle 4. lokakuuta 2011, mutta erinäisistä syistä sen julkaisua myöhäistettiin päivälle 30. kesäkuuta 2012. Elokuvan julkaisua aikaistetiin vielä kesäkuun neljänteen päivään, kunnes helmi-maaliskuun vaiheessa tehtyjen lisäkuvausten myötä elokuvan julkaisu siirrettiin vuoteen 2014.


title: Soldiers

text: Sotaveteraani ja entinen palkkasoturi Frenchy työskentelee Itä-Aasiassa taksikuskina. Vapaa-ajallaan hän käy säännöllisesti paikallisessa Eagle’s Nest -baarissa, jonka pääkohteena on häkissä elävä kotka. Frenchy saa pahaan ruuhka-aikaan kyytiinsä kauniin naismatkustajan, joka muuttaa hänen elämänsä täysin. Menneisyytensä alkaessa kummittelemaan Frenchya hän päättää suojella naista vaarallisilta gangstereilta ja kutsuu apuun entisiä erikoisjoukon ystäviään.


title: Soldiers

text: Elokuva kuvattiin kokonaan Thaimaassa vuonna 2008. Se tunnettiin vielä tuotantovaiheessa nimellä Full Love, kunnes ennen Marché du Film elokuvajuhlia se muutettiin nimelle The Eagle Path. Elokuvaa päätettiin joiltain osin kuvata uusiksi vuoden 2012 elo-syyskuun aikana kuvaamalla lisää toimintakohtia. Lisäksi elokuvan nimi vaihdettiin nimelle Soldiers helmi-maaliskuun aikana, kunnes elokuussa Van Damme ilmoitti elokuvan olevan jälleen nimeltään Full Love.


title: Hlusk

text: Hlusk () eli Glusk () on pienehkö kaupunkityyppinen taajama ja maaseutuvaltainen hallintopiiri () Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnan lounaisosassa 50 kilometriä Bobruiskin lounaispuolella. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Hluskin keskustaajamassa asui 7 402 ja koko piirissä 16 457 ihmistä.


title: Hlusk

text: Piirin läpi etelään laskee Dneprin sivujoki Pripetin pienveneilyyn sopiva sivuhaara Ptitš. Se sivuaa Hluskin keskustaajamaa itäpuolelta. Maantieyhteyksitä tärkeimmät ovat piirin keskustaajaman kautta kulkevat P55 (Bobruisk–Hlusk–Ljuban–Salihorsk) ja P34 (Asipovitšy–Hlusk–Aktsjabrski–Kalinkavitšy) kantatiet.


title: Etusivu uusiks’

text: Etusivu uusiks' ("The Front Page") on Billy Wilderin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1974. Se perustuu Ben Hechtin ja Charles MacArthurin Broadway-näytelmään "The Front Page" ja on näytelmän kolmas elokuvasovitus. Elokuvan pääosissa olivat Billy Wilderin suosikkinäyttelijöihin kuuluneet Jack Lemmon ja Walter Matthau.


title: HMS Chaser (D32)

text: HMS Chaser (viirinumero D32) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston toisessa maailmansodassa palvellut Attacker-luokan saattuetukialus, jonka Yhdysvallat oli lainannut Britannialle lend-lease sopimuksen nojalla.


title: HMS Chaser (D32)

text: Aluksen köli oli laskettu 28. kesäkuuta 1941 Ingalls Shipbuildingin telakalla kauppalaivana "MV Mormacgulf". Yhdysvaltain laivaston lunasti aluksen ja muutti sen saattuetukialukseksi. Alus laskettiin vesille 15. tammikuuta 1942 nimettynä "USS Bretoniksi" (CVE-10) ja siirrettiin 9. huhtikuuta 1943 lend-lease-sopimuksen mukaisesti Kuninkaalliselle laivastolle. Pascagoulassa palvelukseen otettaessa alus nimettiin "HMS Chaseriksi".


title: HMS Chaser (D32)

text: "HMS Chaser" saapui 23. huhtikuuta Norfolkin laivastontelakalle Virginiaan. Se aloitti koulutuksen 21. toukokuuta Chesapeakenlahdella ja alukselle siirtyi 23. kesäkuuta 845 laivueen Avengerit kuljetettavaksi Britteinsaarille, jonne alus matkasi saattueen HX245 mukana. Se saapui 6. heinäkuuta Clydeen, jossa sen kattilahuoneessa seuraavana päivänä räjähti. Alus siirrettiin Rosythiin korjattavaksi.


title: HMS Chaser (D32)

text: Alus määrättiin 29. lokakuuta läntisen reitin alaisuuteen ja se aloitti koulutuksen Clydessä kannellaan 835 laivueen Fairey Swordfish -torpedopommittajat ja Hawker Sea Hurricane -hävittäjät. Aluksella todettiin jälleen vakava vika 29. marraskuuta Clydessä.


title: HMS Chaser (D32)

text: Alus osallistui 21. helmikuuta 1944 operaatio FX:ään. Kannellaan 816 laivueen Swordfish ja F4F Wildcat -koneet se lähti saattueen JW57 suojana Scapa Flow'sta Murmanskiin. Alus suojasi 2. maaliskuuta palaavaa saattuetta RA57. "Chaserin" Swordfish tunnuksella B osallistui 4. maaliskuuta 1944 Saksan laivaston sukellusveneen "U-472" upottamiseen. Seuraavana päivänä Swordfish tunnuksella F upotti kolmen tuuman raketeilla sukellusveneen "U-366" ja 6. maaliskuuta Swordfish tunnuksella X upotti sukellusveneen "U-973" samoin kolmen tuuman raketeilla.


title: HMS Chaser (D32)

text: Alus jäi ankkuristaan pohjaan 13. maaliskuuta, minkä seurauksena se ajautui maihin. Seuraavana päivänä alus hinattiin irti. Se siirrettiin 18. maaliskuuta Rosythin telakalle korjattavaksi, minkä jälkeen se siirrettiin Belfastiin muutettavaksi kuljetustukialukseksi.


title: HMS Chaser (D32)

text: Alus määrättiin 4. helmikuuta 1945 Brittiläiseen Tyynenmeren laivastoon täydennystukialukseksi ja se lähti Gibraltarille osana saattuetta KMF41 ja edelleen Suezin kanavan, Adenin, Cochinin ja Colombon kautta Sydneyyn, jonne se saapui toukokuussa. Alus jatkoi matkaansa Manuksen kautta Leytelle hakemaan lentokoneita. Alus lähti 14. toukokuuta Leyteltä koneiden kanssa ja toimitti Task Force 57:lle 18. toukokuuta kolme Supermarine Seafireä, kaksi F6F Hellcattiä, yhden Fairey Fireflyn, kaksitoista Avengeria ja yhden F4U Corsairin.


title: HMS Chaser (D32)

text: Alus palautettiin 12. toukokuuta 1946 Yhdysvaltain laivastolle, joka myi 20. joulukuuta sen "MV Aagtekerk"-nimisenä kauppalaivaksi. Alus nimettiin 1967 uudelleen "MV E. Yungiksi". Aluksella syttyi tuhoisa tulipalo 3. joulukuuta 1972 ja se romutettiin pian tapahtuman jälkeen Kaohsiungissa Taiwanilla.


Valtakunnallinen terveydenhuollon eettinen neuvottelukunta (ETENE) on asiantuntijatoimielin, jonka tehtävänä on edistää terveydenhuollon etiikkaa Suomessa. ETENE on eräs ammattialakohtainen eettistä ohjeistusta suorittava organisaatio.


title: Valtakunnallinen terveydenhuollon eettinen neuvottelukunta

text: Neuvottelukunnan toiminta perustuu potilaslakiin sekä lakiin sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista.Tutkimuseettinen neuvottelukunta. (2002). 384. Hyvä tieteellinen käytäntö ja sen loukkausten käsitteleminen teoksesta "Tutkijan eettiset valinnat". Karjalainen, Sakari, Launis, Veikko, Pelkonen, Risto & Pietarinen, Juhani (toim). Tampere: Gaudeamus. ISBN 951-662-852-4


title: Elektrodipotentiaali

text: Elektrodipotentiaali on IUPACin määritelmän mukaisesti sähköisen kennon elektrodien välille syntyvä sähkömotorinen voima, kun vasempana elektrodina on standardivetyelektrodi, ja oikealla elektrodi, jonka elektrodipotentiaalia mitataan. Elektrodipotentiaalin tunnus on E ja yksikkönä käytetään volttia.


title: Elektrodipotentiaali

text: Yksittäisten elektrodien potentiaalia ei voi suoraan mitata, vaan arvo on aina verrattu standardivetyelektrodiin, jonka elektrodipotentiaaliksi on sovittu 0 V. Elektrodipotentiaalia mitattaessa tutkittavaan liuokseen asetetaan kolme elektrodia: työelektrodi, apu- eli vastaelektrodi ja vertailuelektrodi. Työelektrodilla tapahtuu se kemiallinen reaktio, jonka elektrodipotentiaalia halutaan mitata ja työelektrodin ja vertailuelektrodin välistä jännite-eroa mitataan. Virta ei saa kulkea vertailuelektrodin lävitse ja tämän vuoksi tarvitaan vastaelektrodi.


title: Elektrodipotentiaali

text: Kennossa vertailuelektrodina olevalla standardivetyelektrodilla voi tapahtua vety-ionien pelkistymistä vetykaasuksi tai vedyn hapettumista vety-ioneiksi. Tällöin työelektrodilla tapahtuu vastaavasti hapettuminen tai pelkistyminen. Jos työelektrodilla tapahtuu hapettuminen, on elektrodipotentiaali positiivinen ja vastaa elektrodin ja vertailuelektrodin välistä sähkömotorista voimaa. Tätä kutsutaan elektrodin hapetuspotentiaaliksi. Vastaavasti elektrodin pelkistyspotentiaali on negatiivinen ja vastaa vertailuelektrodin ja työelektrodin välistä sähkömotorista voimaa.


title: Claudia Bassols

text: Claudia Bassols (s. 3. lokakuuta 1979 Barcelona, Espanja) on espanjalainen näyttelijä.


title: Claudia Bassols

text: Hän opiskeli näyttelemistä muun muassa kotimaassaan Coco Comin musiikkiteatterissa ja Australian National Institute of Dramatic Artissa, sekä Pohjois-Carolinan yliopistossa.


title: Claudia Bassols

text: Bassols esiintyi vuonna 2008 pääosassa yhdessä muun muassa Gwyneth Paltrow’n ja Mario Batalin kanssa dokumenttisarjassa "".


title: Barahona

text: Barahona voi tarkoittaa seuraavia:


title: Valjakka

text: Valjakka on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Neutralisaatiotekniikka () eli rikoksen selittelytavat on kriminologiassa käytetty lähestymistapa, jossa tutkitaan sitä, miten rikoksia tekevät henkilöt järkeistävät tekonsa itselleen ja pyrkivät vakuuttamaan myös muut tekonsa oikeutuksesta. Neutralisaatio antaa rikokselle myönteisen merkityksen. Neutralisaatiotekniikka on yksi yleiseen oppimisteoriaan perustuva rikollisen käyttäytymisen selitysmalli, muita ovat eriytyvä oppimisalttius, matkiminen sekä palkinnot/rangaistukset-tasapaino. Klassinen neutralisaatioteorian esittivät vuonna 1957 G. Sykes & D. Matza.


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Neutralisaatiotutkimus ei ota kantaa teon moraaliseettiseen tai kriminologiseen arvoon. Tämä kriminologian ala tutkii rikoskäyttäytymistä empiirisen tutkimuksen lähestymislähtökohdista analysoiden rikollisen käyttäytymisen yhteydessä esiintyviä selittelytapoja. Vastuun kieltämistä voidaan pitää yleisimpänä rikollisen teon järkeistämistapana.


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Klassisiin neutralisaatioihin kuuluvat vastuun kieltäminen (), vahingon kieltäminen (), rikoksen kohteen arvon kieltäminen (), tuomion tuomitseminen () ja vetoaminen korkeampiin velvollisuuksiin (). Uudempia neutralisaatioita ovat vetoaminen tilien pysymiseen tasapainossa (, "tilikirjavertaus") ja vetoaminen toimimiseen pakon edessä (, "välttämättömyyden pakko").


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Neutralisaatiotekniikoihin kuulumattomia suomalaisessa kriminologiassa havaittuja rikosten selitysmalleja nuorisorikollisten joukossa ovat lisäksi itsensä toteuttamisen malli (rikollinen teko on keino itseilmaisuun) ja tekojen kieli -malli (henkilö viestii teoillaan "pahaa oloaan" tai "huutaa apua"). Ensimmäistä voidaan pitää modernin "ymmärrysretoriikan" siirtymisenä rikollisten käyttämäksi järkeistämistekniikaksi, ja jälkimmäinen on lähellä klassista vastuun kieltämisen neutralisaatiotekniikkaa.


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Vastuun kieltäminen: "naksahtaminen", humalatila, kavereiden suorittama pakottaminen tai houkuttaminen tekoon, "herjaaminen tai häirintä on vain virtuaalista (internet-kunnianloukkaus)". Organisaatioissa voidaan esittää väite: "vastuu on organisaatiolla". Seksuaalirikoksen tekijä voi kieltää vastuunsa esimerkiksiksi selittelemällä, että hänen "seksuaalinen himonsa" oli "ylitsepääsemättömän voimakas".


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Vahingon kieltäminen: "vakuutus korvaa vahingon (omaisuusrikos)", "varastan vain rikkailta tai keskiluokalta (omaisuusrikos)", "nainen haluaa tulla raiskatuksi (raiskaus)". "Yrityksen varojen kavallus on oikeutettu, koska teko on vain 'laina'" (kavallus).


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Rikoksen kohteen arvon kieltäminen: "rikos ei vahingoita yksityishenkilöitä, tai se vahingoittaa vain organisaatioita (talousrikos)", "kauppiaskin varas, mutta se tekee sen laillisesti (myymälävarkaus)", "yritykseltä voi varastaa, koska se on kasvoton organisaatio (myymälävarkaus, talousrikos), "teon kohde houkutteli tekoon kevytmielisellä pukeutumisellaan (raiskaus)" ja "tapettavaan kansanryhmään kuuluvat ihmiset ovat "torakoita" (Ruandan kansanmurha).


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Tuomion tuomitseminen: "Toiset osavaat käyttää järjestelmää paremmin omaksi hyödykseen kuin minä (talousrikos)" ja "viranomaiset 'vainoavat' juuri meidän yritystämme (veropetos)".


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Vetoaminen korkeampiin velvollisuuksiin: "Luonnonsuojelun vuoksi toimiminen (suomalainen nuorisorikollinen) turkistarhaukseen kohdistuvassa "kettutyttörikoksessa". "Uskonnon vuoksi (modernin terrorismin itsemurhapommi-iskun suorittaja)", "valkoisten etujen puolustaminen maahanmuuttajia vastaan (rasistisen äärioikeiston skinhead-ryhmät)" ja "näkymätön taistelu kapitalismia vastaan (Ruotsin äärivasemmisto)".


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Vetoaminen tilien pysymiseen tasapainossa: "Hyvät teot kumoavat pahat teot (varastetun tavaran kauppias, USA)", "kavalluksen kohteeksi valittu yritys ansaitsi tulla kavalletuksi rangaistuksena tekemästään päätöksestä (kavallus)" ja "olen ansainnut rahani (organisaatiorikos)".


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Vetoaminen toimimiseen pakon edessä: Salametsästäjä metsästää peuroja, ettei perhe kuolisi nälkään. "Kavalsin yrityksen varoja, koska minulla ei ollut muuta vaihtoehtoa (talousrikos)".


title: Neutralisaatiotekniikka

text: Neutralisaatiotekniikoita käytetään tavanomaisen (mm. seksuaalirikokset, väkivalta, varastaminen) ja tietoturva-, organisaatio-, talous- ja ns. valkokaulusrikollisuuden perusteluina. Eri neutralisaatiotekniikoita voidaan yhdistellä pyrittäessä lisäämään neutralisaation vakuuttavuutta, ja kaikissa rikostyypeissä voidaan käyttää kaikkia mahdollisia perusteita järkeistämiselle.


title: Von Sydow

text: Von Sydow on ruotsalainen aatelissuku. Suvun tunnettuja jäseniä ovat tai ovat olleet:


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Jälleenmyyntikorvaus (useissa kielissä ) on kuvataiteen teoksen tekijän tekijänoikeuslain mukainen oikeus saada korvaus teostensa jälleenmyynneistä. Oikeus korvaukseen koskee kaikkia sellaisia kuvataiteen teoksia, joiden tekijänoikeudellinen suoja-aika on edelleen voimassa. Suoja-aika on voimassa 70 vuotta tekijän kuolinvuoden päättymisestä.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Kuvataiteen teosten taloudellisesti merkittävin käyttötapa on alkuperäisten taideteosten jälleenmyynti. Tässä kuvataiteen teosten tekijänoikeudellisesti merkityksellinen käyttö eroaa muista teoslajeista, joissa taloudellisesti keskeisin tekijänoikeuslain tarkoittama käyttö on toisintaminen ja toisinnettujen kappaleiden julkinen esittäminen.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Suomessa jälleenmyyntikorvauksesta säädettiin tekijänoikeuslain muutoksella, joka tuli voimaan 1995.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Jälleenmyyntikorvausta ei kerätä teosten ensimyynneistä, eli tekijän omistaman teoksen myynnistä tai välittämisestä, vaan ainoastaan tekijän jo omistuksestaan luovuttamien teosten jälleenmyynneistä.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Jälleenmyyntikorvaus koskee kuvataiteen teoksia ja valokuvateoksia, mutta oikeutta ei ole valokuvilla, jotka eivät ylitä teoskynnystä. Oikeutta korvaukseen ei ole rakennustaiteen tuotteiden jälleenmyynnistä.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Korvauksen voi saada sellaisesta kuvataiteen teoksen jälleenmyynnistä, johon osallistuu taidemarkkinoiden ammattilainen myyjänä, ostajana tai välittäjänä. Oikeutta jälleenmyyntikorvaukseen ei kuitenkaan ole, jos museo ostaa teoksen yksityishenkilöltä.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Jälleenmyyntikorvauksen kerää ja tilittää kuvataiteen teosten tekijöille Suomessa myytyjen teosten tekijöitä edustava järjestö. Tällainen tekijänoikeusjärjestö on Suomessa Kuvasto. Kuvasto edustaa 1 900 kotimaista oikeudenhaltijaa asiakassopimuksen perusteella. Järjestö edustaa Suomessa myös kansainvälisten sisarjärjestöjen kanssa solmittujen sopimusten nojalla noin 50 000 ulkomaista taiteilijaa.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Jälleenmyyntikorvaus on:


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Jälleenmyyntikorvaus lasketaan kuvataiteen teoksen arvonlisäverottomasta myyntihinnasta. Jälleenmyyntikorvausta ei peritä myyntihinnasta, joka arvonlisäverottomana on enintään 255 euroa. Pykälän 2 momentin mukaan laskettavan korvauksen kokonaismäärä on enintään 12 500 euroa.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Kuvataiteen jälleenmyyntikorvaus on ollut Ranskassa vuodesta 1920 lähtien, jossa velvollisuus säädettiin alun perin vain julkisille taidehuutokaupoille, koska niiden valvonta oli yksinkertaisinta. Jälleenmyyntikorvauksesta lisättiin maininta Bernin yleissopimukseen 1948 (artikla 14 ter), jonka mukaan sopimuksen jäsenvaltiot voivat määrätä alkuperäisten taideteosten sekä kirjailijoiden ja säveltäjien alkuperäisten käsikirjoitusten jälleenmyyntikorvauksesta.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text:
Kaikissa Pohjoismaissa on jälleenmyyntikorvauslainsäädäntö. Tanskan ja Suomen jälleenmyyntikorvauslainsäädäntö on hyvin samankaltaista.
EU:n piirissä jälleenmyyntikorvaus yhtenäistettiin vuonna 2001 annetussa direktiivissä. (2001/84/EY). Iso-Britannia, jossa oli merkittäviä taidehuutokauppakamareita, kuten Sotheby ja Christie's tuli silloin myös jälleenmyyntikorvauksen piiriin.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Yhdysvalloissa tehtiin lakialoite jälleenmyyntikorvausten lainsäädännöstä 1990.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: Jälleenmyyntikorvaukseen oikeutettuja teoksia huutokaupattiin vuonna 2010 maailmassa noin 2,1 miljardin euron arvosta. EU:ssa tällaisten teosten osuus oli 50 prosenttia kuvataiteen huutokauppamyynnin arvosta vuonna 2010, kun vastaava osuus Yhdysvalloissa oli 35 prosenttia, Sveitsissä 25 prosenttia ja muualla maailmassa 3 prosenttia myynnistä.


title: Jälleenmyyntikorvaus

text: EU:n kymmenessä jäsenvaltiossa tuloutettiin vuonna 2010 noin 14 miljoonan euron arvosta jälleenmyyntikorvauksia yhteensä 6 631 taiteilijalle ja heidän oikeudenomistajilleen. Määrä oli jokseenkin sama kuin vuonna 2007, jolloin korvauksia tuloutettiin 14,4 miljoonaa euroa yhteensä 7 107 taiteilijalle ja heidän oikeudenomistajilleen. Noin puolet korvauksista perittiin pelkästään Ranskassa.


title: Stanley

text: Stanley voi tarkoittaa seuraavia:


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Signaalin käsittelyssä dynaamisen järjestelmän vaste kuvaa järjestelmän lähdön reagointia tulosignaalin muutokseen ajan funktiona. Vasteen kuvaajan avulla voidaan helposti nähdä järjestelmälle tärkeitä ominaisuuksia, kuten asettumisaika tai pysyvä poikkeama. Näiden avulla voidaan tehdä tarvittavia muutoksia säätöön, jotta saavutettaisiin haluttu lopputulos esimerkiksi yritettäessä pitää sähkömoottorin pyörimisnopeus vakiona kuorman muuttuessa. Vasteet ovat hyödyllisiä työkaluja suunniteltaessa sähköisien järjestelmien säätöä. Sähkötekniikassa vastetta käytettäessä järjestelmän lähtö Y(s) saadaan  usein siirtofunktion avulla muodossa


title: Impulssi- ja askelvaste

text: missä U(s) on tulosignaali ja G(s) kuvaa järjestelmän siirtofunktiota. Edellä esitetty yhtälö on Laplace-muunnettu yhtälön käsittelyn helpottamiseksi. Systeemin testauksessa ja suunnittelussa yleisimmin käytetyt tulosignaalit ovat impulssi- ja askelfunktio. Näiden lisäksi voidaan käyttää mm. ramppifunktiota.


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Askelvasteella tarkoitetaan järjestelmän vastetta, kun syötettävä signaali on askelfunktio. Askelfunktiolla tarkoitetaan askelmaista muutosta järjestelmän tulossa ajanhetkellä t. Askelfunktiona käytetään usein yksikköaskelfunktiota, jonka muutos on nollasta arvoon 1 ajanhetkellä t =0. Askelfunktio määritellään yhtälöllä


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Yksikköaskelvasteesta voidaan nähdä systeemin stabiilissa tapauksessa nopeus ja  vaimennus. Lisäksi nähdään onko järjestelmän siirtofunktion kertaluku 1 vai suurempi vasteen kuvaajan käyttäytymisen perusteella. Yksikköaskel Laplace-tasossa on formula_3.


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Ensimmäistä kertalukua olevien järjestelmien askelvasteen kuvaajasta voidaan muiden ominasuuksien lisäksi määrittää myös aikavakio.


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Impulssivasteella  tarkoitetaan järjestelmän vastetta, kun tuloon syötetään yksikköimpulssi, joka on yksinkertaisin mahdollinen signaali. Tällaista äärettömän korkeaa ja kapeaa signaalia, jonka integraalin arvo on 1, kutsutaan myös Diracin deltafunktioksi. Diracin deltafunktio Laplace-tasossa on 1.


title: Impulssi- ja askelvaste

text: LTI-järjestelmän (lineaarinen ja aikainvariantti-järjestelmä) ominaisuuksia ja käyttäytymistä voidaan tarkastella impulssivasteen avulla syöttämällä järjestelmään erilaisia tuloja.


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Järjestelmän lähtö y(t) voidaan määrittää seuraavasti konvoluutio-integraalin avulla mielivaltaiselle tulosignaalille g(t) kunhan järjestelmän yksikköimpulssivaste tiedetään


Impulssi- ja askelvaste


title: Impulssi- ja askelvaste

text: missä formula_5 tarkoittaa järjestelmään syötettävää yksikköimpulssia.


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Todellista yksikköimpulssia ei voida toteuttaa fysikaalisessa järjestelmässä. Sitä voidaan kuitenkin approksimoida lyhyellä suorakaiteella, jonka kestoaika on t ja korkeus 1/t. Mitä lyhyempi kestoaika on sitä paremmin approksimaatio vastaa matemaattisesti määriteltyä yksikköimpulssia. Impulssifunktio antaa hyvän ja pelkistetyn kuvan järjestelmän toiminnasta tutkittaessa lähdön vastetta.


title: Impulssi- ja askelvaste

text: Yleislähteet:


title: Kultaa tai kunniaa (kappale)

text: Kultaa tai kunniaa on suomalaisen laulajan Jukka Kuoppamäen vuonna 1973 julkaistu kappale albumilta "Kultaa tai kunniaa". Kappale voitti samanvuotisen Syksyn sävel -laulukilpailun ja nousi listaykköseksi. Sävellys ja sanoitus on Kuoppamäen, sovitus Kari Hillon.


title: Kultaa tai kunniaa (kappale)

text: Kuoppamäki keksi laulun idean vuoden 1973 Sopotin laulufestivaaleilla, jossa hänen kantaa ottavat kappaleensa ”Pieni laulu vapaudesta” ja ”Siskot, veljet” saivat hyvän vastaanoton yleisöltä, mutta Moskovasta tulleen vaatimuksen vuoksi Kuoppamäki jätettiin palkintojenjaossa kokonaan huomioimatta. Kuoppamäki kirjoitti kappaleen kilpailun jälkeen huoneessaan tajuttuaan, että voitosta ja kunniasta saa vain toisen, ei molempia:


title: Kultaa tai kunniaa (kappale)

text: Kappaleen Syksyn sävel -televisioesityksessä nähtiin Jukka Kuoppamäen veljen, Mikko Kuoppamäen, soittama omarakenteinen instrumentti, hyppykeppi.


title: Kultaa tai kunniaa (kappale)

text: Oman versionsa kappaleesta on levyttänyt muun muassa Erkki Liikanen vuonna 1974.


title: Automaattinen tasonsäätö

text: Automaattinen tasonsäätö, ATS (sanotaan myös Automaattinen vahvistuksensäätö tai AGC, Automatic Gain Control) tarkoittaa radiotekniikassa virittimen tai välitaajuusasteiden automaattista vahvistuksen säätöä lähetteen kenttävoimakkuuden mukaan.


title: Automaattinen tasonsäätö

text: Automaattisen tasonsäädön tarkoituksena on vakavoida esimerkiksi radion äänenvoimakkuus vaihtelevissa olosuhteissa. Kiinteällä vahvistuksella vaihtelisi radion äänenvoimakkuus melko paljon kuunteluolosuhteiden muuttuessa.


title: Hachimantai

text: Hachimantai () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 26 577 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 862,25 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee sisämaassa prefektuurin luoteisosassa Aomorin ja Akitan prefektuurien rajoilla.


title: Hachimantai

text: Kaupunkia palvelee JR Eastin Hanawa-linja.


title: Kruhlaje

text:
Kruhlaje () eli Krugloje () on kaupunkityyppinen taajama ja maaseutuvaltainen hallintopiiri () Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnan pohjoisosassa linnuntietä 52 kilometriä Mahiljousta luoteeseen. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Kruhlajen kaupunkimaisessa taajamassa asui 7 529 ja koko maaseutupiirissä 15 761 ihmistä.
Maantieyhteyksitä tärkeimpiin kuuluu piirin keskustaajaman kautta kulkeva P26-kantatie, joka luo pohjoisessa yhteyden Talatšynin pikkukaupunkiin ja tärkeälle M1-moottoritielle (). Etelän suunnalla P26-kantatie liittyy M4-valtatiehen, joka yhdistää maakunnan pääkaupungin Mahiljoun ja tasavallan pääkaupunki Minskin.


title: Hanamaki

text: Hanamaki () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 98 908 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 908,39 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa.


title: Hanamaki

text: Kaupunkia palvelevat JR Eastin Tōhoku shinkansen, Tōhoku-päälinja ja Kamaishi-linja.


title: Ichinoseki

text: Ichinoseki () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 123 210 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 1 256,42 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee sisämaassa prefektuurin eteläosassa ja rajoittuu Miyagin sekä Akitan prefektuureihin.


title: Ichinoseki

text: Kaupunkia palvelevat JR Eastin Tōhoku shinkansen, Tōhoku-päälinja ja Ōfunato-linja.


title: Erikoisryhmä Stuttgart

text: Erikoisryhmä Stuttgart on saksalainen rikossarja. Sarjassa rikokset tapahtuvat Stuttgartin maisemissa. SOKO 5113 on saksalainen poliisisarja, joka on saanut 2000-luvulla useisiin eri kaupunkeihin sijoittuvia rinnakkaissarjoja. Erikoisryhmä Stuttgartin tuotanto alkoi vuonna 2009.


title: Erikoisryhmä Stuttgart

text: Saksan kuudenneksi suurimman kaupungin kaduille mahtuu monenlaista rikollisuutta, mutta ilman kiinnijäämistä sielläkään eivät pahantekijät voi mellastaa, sillä rikosylikomisario Martina Seiffert (Astrid M. Fünderich) johtaa Stuttgartin murharyhmää vastuullisesti ja rauhallisin ottein. Seiffert ei menetä malttiaan kiperissäkään tilanteissa, mutta rikoskomisario Joachim "Jo" Stoll (Peter Ketnath) on toista maata. Hän on nopea reagoimaan ja valmis venyttämään lain kirjainta jos siihen on tarvetta.


title: Erikoisryhmä Stuttgart

text:
Tutkijapari tulee hyvin juttuun ja täydentävät hyvin toisiaan. Heillä on myös apunaan psykologiaan erikoistunut älykkö komisario Anna Badosi (Nina-Friederike Gnädig) ja tietoteknisen puolen hyvin hallitseva Rico Sander (Benjamin Strecker).
Osasto raportoi toiminnastaan rikospoliisin ylimmälle johdolle, johtaja Michael Kaiserille (Karl Kranzkowski), joka on luotettava henkilö.


title: Erikoisryhmä Stuttgart

text: Saksassa Erikoisryhmä Stuttgartia tuottaa Bavaria Film ja ZDF. Suomessa sarjaa esittää Yle TV2, lauantai-iltaisin kello 20.50. Yhden jakson pituus on n. 50 minuuttia.


title: Astrid M. Fünderich

text: Astrid Margarethe Fünderich (s. 27. syyskuuta 1963 Düsseldorf, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä, joka tunnetaan tv-rooleistaan. Fünderich esittää tällä hetkellä yhtä pääroolia rikossarjassa "Erikoisryhmä Stuttgart", hänen roolihenkilönsä sarjassa on rikosylikomisario Martina Seiffert.


title: Astrid M. Fünderich

text: Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "Fuerengel", "Hallo, Onkel Doc!", "Mobbing Girls", "Ajo Päällä", "Die Cleveren", "Sabine!!", "Kettu", "Kahden keikka", "Tatort" ja "SOKO 5113".


title: Şərurin piirikunta

text: Şərurin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžaniin kuuluvassa Nahitševanin autonomisessa tasavallassa. Vuonna 1930 perustetun piirin pinta-ala on 852 neliökilometriä. Asukkaita on 103 400 henkeä (vuonna 2010).


title: Şərurin piirikunta

text: Şərurin piiri sijaitsee Nahitševanin pohjoisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Armeniaan, kaakossa Kəngərlin piiriin, lounaassa Iraniin ja lännessä Sədərəkin piiriin. Iranin vastaisella rajalla virtaa Araksjoki.


title: Şərurin piirikunta

text: Piirin keskus on Şərurin kaupunki (vuoteen 1991 saakka "Iljitšovsk"). Kuntia on yhteensä 64 ja kyliä 65.


title: Şərurin piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Nahitševanin ja Sədərəkin välinen maantie ja rautatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viljan, sokerijuurikkaan ja hedelmien viljelyyn. Lisäksi on elintarviketeollisuutta ja muovitehdas.


title: Peter Ketnath

text: Peter Ketnath (s. 6. kesäkuuta 1974, München, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan hyvin tv-sarjasta "Erikoisryhmä Stuttgart", jossa hän näyttelee komisario Joachim Stollia. Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "Pè na Jaca", "Klinikum Berlin Mitte - Leben in Bereitschaft", "Die Gerichtsmedizinerin", "Derrick" ja "Tatort".


title: Peter Ketnath

text: Hän osaa puhua portugalia ja englantia.


title: Nina-Friederike Gnädig

text: Nina-Friederike Gnädig (s. 9. joulukuuta 1977 Nürnberg, Länsi-Saksa) on saksalainen näyttelijä, joka tunnetaan televisiorooleistaan. Hän näyttelee tällä hetkellä televisiosarjassa "Erikoisryhmä Stuttgart", jossa hänen roolihenkilönsä on komisario Anna Badosi. Hänet tunnetaan myös sarjasta "Verliebt in Berlin", jossa hän näytteli Sabrina Hoffmania. Gnädig on näytellyt myös sarjoissa "Rikospaikalla", "SOKO Leipzig" ja "SOKO Donau" sekä tv-elokuvassa "Machen wir’s auf Finnisch".


title: Benjamin Strecker

text: Benjamin Strecker (s.23. joulukuuta 1982 Filderstadt, Saksa) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjasta Erikoisryhmä Stuttgart, jossa hän näyttelee tietokoneasiantuntija Rico Sanderia. Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "SOKO Donau" ja "Tatort".


title: Kouluneuvosto

text: Kouluneuvosto tarkoittaa oppilaiden ja joissain tapauksissa myös opettajien demokraattisesti valitsemaa elintä, joka osallistuu koulun hallintoon. Kouluneuvostojen perustamisella on pyritty edistämään kouludemokratiaa, jolla on katsottu olevan positiivisia pedagogisia tai yhteiskunnallisia vaikutuksia, kuten lasten ja nuorten kasvattaminen tasa-arvoiseen osallistumiseen. Usein kouluneuvostot ovat vain neuvoa-antavia, mutta niillä voi olla myös todellista päätösvaltaa.


title: Kouluneuvosto

text: Ensimmäinen tunnettu oppilaiden edustuselin perustettiin Yhdysvalloissa vuonna 1897. Yhdysvallat olikin neuvoa-antavien koulu- ja oppilasneuvostojen edelläkävijä 1900-luvun alkupuolella. Tunnetuin kouludemokratiakokeilu lienee Summerhill-koulu Englannissa.


title: Kouluneuvosto

text: Sosialistisiin maihin luotin omanlaisensa kouluneuvostot, joilla ainakin nimellisesti oli suuri päätösvalta, etenkin Kiinassa kulttuurivallankumouksen aikana.


title: Kouluneuvosto

text: Erilaisia kouluneuvostojärjestelmiä luotiin useisiin Euroopan maihin 1960–70-luvuilla, jolloin vallinnut kehitysoptimismi suosi kouludemokratian ajatusta. Ruotsissa luotiin 1966 järjestelmä, jossa neuvostojen valta jäi tosin varsin rajalliseksi. Ajan radikaalia henkeä edusti Tanskassa vuonna 1969 julkaistu ja seuraavana vuonna suomennettu "Koululaisen pieni punainen kirja", jossa innostettiin oppilaita suoranaiseen kapinaan.


title: Kouluneuvosto

text: Suomen oppikouluissa ja lukioissa oli vuosina 1973–1985 ylimpinä sisäisinä päätöksentekoeliminä lakisääteiset vaaleilla valittavat kouluneuvostot, joissa olivat edustettuina sekä oppilaat että opettajat. Jo hieman sitä ennen oli joihinkin kouluihin perustettu oma-aloitteisesti epävirallisia kouluneuvostoja. Neuvostojen perustamista ajoi 1960-luvun lopulta alkaen voimakkaasti radikaalien vasemmistolaisten johtama Teiniliitto, ja sen ajoivat läpi vuoden 1973 alusta kouluhallitusta johtanut Erkki Aho sekä opetusministerinä 1972–1975 toiminut Ulf Sundqvist, molemmat nuoria sosialidemokraatteja. Varovaisemmin vihreää valoa näytti myös presidentti Urho Kekkonen. Poliittinen oikeisto ja opettajien etujärjestöt arvostelivat kouludemokratiahankkeita ja vastustivat erityisesti niin sanottua ristiinäänestystä, jossa sekä oppilas- että opettajaedustajien vaalissa saisivat äänestää molemmat. Tällöin oppilaat pääsisivät (enemmistöllään) käytännössä valitsemaan neuvostoihin myös opettajien edustajat.


title: Kouluneuvosto

text: Kouluhallituksen pääjohtaja Erkki Aho puolusti ristiinäänestystä, kun taas opettajien etujärjestö ja kokoomus vastustivat tätä kiivaasti. Aho tapasi julkisuudelta piilossa opettajajärjestön johtoa hotelli Tornissa 12.12.1974. Kokouksessa päädyttiin sopimukseen, jossa kouluhallinto taipui ammattiyhdistysliikkeen edessä. Kokouksessa sovittiin, että ristiinäänestys sallittaisiin vain niissä kouluissa, joissa koulun opettajakunnan enemmistö sen hyväksyisi. Kouludemokratian vaiheita tutkinut Paavo Kärenlampi tulkitsee tapahtuneen niin, että ammattiyhdistysten näkökannat pääsivät määräämään tapahtumakulun. Pääjohtaja Aho antoi tässä asiassa periksi, koska ei halunnut seisoa ”ristiinäänestyksen voitonlippu kädessä kouluneuvostouudistuksen savuavilla raunioilla”.


title: Kouluneuvosto

text: Kouluneuvostoissa oli koulun oppilasmäärästä riippuen 6–10 jäsentä, joista puolet edusti opettajia ja puolet vähintään 15-vuotiaita oppilaita. Sitä nuoremmat oppilaat saivat valita edustajikseen apujäseniä, joilla oli vain puheoikeus. Neuvostot valittiin vuosittain marraskuussa järjestetyissä vaaleissa, joissa voitiin käyttää joko kiintiöperiaatetta tai vaihtoehtoisesti ristiinäänestystä (vain oppilaskunnan anomuksesta ja lääninhallituksen luvalla). Kouluneuvostojen päätehtävä oli ohjata koulun sisäistä toimintaa ja opetusta, tehdä esitykset uusista oppikirjoista ja lausua mielipiteensä tuntijaosta ja työjärjestyksestä. Neuvostoilla oli valta antaa koulun järjestyssäännöt sekä määrätä kurinpitorangaistukset. Vaikka neuvostoissa ja niiden vaaleissa opettajat ja oppilaat olivat periaatteessa samanarvoisia, neuvostojen puheenjohtajiksi valittiin erityisesti alkuvaiheessa pääasiassa opettajia.


title: Kouluneuvosto

text: Suomessa kouluneuvostot saivat erilaisen muodon kuin Ruotsissa. Suomessa kouluneuvostoissa ei ollut vanhempien edustajia ja kouluneuvostot saivat myös päättää kouluissa annettavista rangaistuksista. On arvioitu, että kouluneuvostojen laaja toimenkuva heikensi niiden toimintamahdollisuuksia ja johti osaltaan järjestelmästä luopumiseen. Kouluneuvostot olivat ylityöllistettyjä, eivätkä niiden jäsenet kokeneet saavansa riittäviä resursseja perehtyäkseen asioihin.


title: Kouluneuvosto

text: Kouluneuvostovaalit puoluepolitisoituivat alusta alkaen, vaikka vaalien ehdokaslistat eivät pääsääntöisesti olleet avointen puoluetunnusten alla. Vaaleja seurattiin ja analysoitiin tarkasti valtakunnallisissa viestimissä. Erityisesti ensimmäiset vaalit helmikuussa 1973 herättivät mielenkiintoa, kun koululaisten poliittisista kannoista ei ollut etukäteen tietoa. Kiihkeimmin koululaisten sieluista kamppailivat Teiniliittoa hallinneet taistolaiset kommunistit sekä näitä vastustaneet kokoomusnuoret. Ensimmäinen vaalitulos tulkittiin julkisuudessa porvarien torjuntavoitoksi, ja suunta voimistui seuraavissa vaaleissa. Äänestysprosentit olivat monissa kouluissa ensimmäisissä vaaleissa korkeita, yli 80 prosenttia. Kiinnostus alkoi herpaantua melko pian, kun järjestelmän byrokraattisuus ja rintamalinjojen pysyvyys havaittiin.


title: Kouluneuvosto

text: Kouluneuvostot perustettiin aluksi oppikouluihin, mutta jo muutamaa vuotta myöhemmin, peruskouluun siirtymisen jälkeen vuoden 1973 lain mukaiset kouluneuvostot oli enää vain lukioissa. Myös peruskouluihin luotiin 1970-luvulla kouluneuvostot, jotka kuitenkin vastasivat nykyisiä johtokuntia, eli niissä päätösvalta oli vanhempien ja opettajien edustajilla.


title: Kouluneuvosto

text: Kouluneuvostot lakkautettiin Suomessa 1985 voimaan astuneella lailla, sillä ylipolitisoitumisen ja oppilaiden alhaiseksi jääneen mielenkiinnon vuoksi niitä pidettiin epäonnistuneina. Niiden tilalle tulivat koulujen johtokunnat, joissa oppilailla ei ole samanlaista edustusta.


title: Kouluneuvosto

text: Suomalaisen kouludemokratian loppuminen ei tapahtunut itsekseen. Aatteiden vyöryessä tuli vasemmistoaallon jälkeen kansalaiskasvatuksen alasajon vyöry. Esimerkiksi Vapaan koulutuksen tukisäätiö oli vuonna 1973 asettanut yhdeksi tavoitteekseen kouluneuvostojen lakkauttamisen. Sillä oli laaja verkosto porvarillisten kasvatusalan toimijoiden keskuudessa. Säätiö ryhtyi vaikuttamaan suoraan ja aktiivisesti nimityspolitiikkaan, asioiden valmisteluun ja poliittisten yhteyksien luomiseen. Säätiössä sovittiin, että sen toiminnasta ei puhuta ulkopuolisille. Tämä mahdollisti sen, että mukaan pyydetyt poliitikot ja virkamiehet uskalsivat tulla mukaan toimintaan ilman paljastumisen vaaraa. Toiminta perustui täydelliseen luottamukseen ja siihen, että toimintaa hoidettiin yksityisinä operaatioina ilman, että se näkyi missään julkisissa pöytäkirjoissa, ja siinä myös onnistuttiin. Toimintaan oli käytettävissä myös rahavaroja, esimerkiksi Sotavahinkoyhdistyksen rahaa.


title: Kouluneuvosto

text: Suomen kouluneuvostojen aikaa on pidetty suurena demokratiakokeiluna, jonka haaksirikko jätti jälkeensä epäluulon koululaisten kansalaistoimintaa kohtaan. Kansalaiskasvatus on sen vuoksi jäänyt Suomen koululaitoksessa heikoksi.


title: Lauantaiprojekti

text: Lauantaiprojekti on suomalainen viihdeohjelma, jonka esittäminen alkoi Yle TV1 -kanavalla 2. huhtikuuta 2011. Lauantaiprojekti marssittaa lauantai-iltoina televisioruutuun Suomen kiinnostavimmat tähdet, jotka laittavat itsensä likoon illan juontajan roolissa. Live-yleisön edessä tapahtuvan tarinoinnin lisäksi ohjelmassa nähdään tähtivieraan kanssa yhdessä tehtyjä sketsejä ja tietovisailua.


title: Lauantaiprojekti

text: Lauantaiprojekti perustuu Princess Productions -yhtiön formaattiin "The Sunday Night Project".


title: Lauantaiprojekti

text: Ohjelman vakiovetäjinä toimivat ensimmäisellä kaudella Sami Hedberg ja Joona Kortesmäki. Ensimmäisellä kaudella juontajina nähtiin Linda Lampenius, Danny, Juhani Tamminen, Hans Välimäki, Pamela Tola, Eva Wahlström, Anna Puu, Jukka Puotila ja Arman Alizad. Ohjelman ensimmäinen tuotantokausi esitettiin Yle TV1:ssä 2.4. – 4.6.2011.


title: Lauantaiprojekti

text: Lauantaiprojektin toinen tuotantokausi alkoi lauantaina 5.11.2011 klo 19.10. Kanavaksi vaihtui Yle TV2. Samalla myös ohjelman kesto kasvoi 28 minuutista 40 minuuttiin. Toinen kausi toi mukanaan myös miehistönvaihdoksen, kun Arman Alizad hyppäsi Joona Kortesmäen viereen sohvalle korvaten Sami Hedbergin. Ohjelman musiikista vastasi myös toisella kaudella Osmo Ikonen.


title: Karl Kranzkowski

text: Karl Kranzkowski (s. 1953) on saksalainen televisionäyttelijä. Hänet tunnetaan tv-sarjasta "Erikoisryhmä Stuttgart", jossa hän näyttelee poliisipäälikkö Michael Kaiseria. Hänet tunnetaan myös sarjoista "Wollfs Revier", "Tatort", "Stolberg", "Polizeiruf 110", "Kahden keikka", "Der Kleine Mann" ja "SOKO Köln".


title: H’otsimsk

text: H’otsimsk () eli Hotimsk () on kaupunkityyppinen taajama ja koko Valko-Venäjän ja sen Mahiljoun maakunnan itäisin hallintopiiri (). H’otsimskin kaupunkimaisessa taajamassa asui vuoden 2009 lokakuussa 7 084 ja koko piirissä 13 057 henkeä (väestönlaskenta 2009).


title: H’otsimsk

text: H’otsimskin kaupunkimainen taajama sijaitsee linnuntietä lähes 160 kilometriä Mahiljousta itään. Lännessä hallintopiirin naapureina ovat Mahiljoun alueen Kastsjukovitšy ja Klimavitšy. Venäjä on naapurina niin pohjoisessa, idässä kuin etelässäkin: Smolenskin aluelle pohjoisessa on linnuntietä alle 10 kilometrin matka keskustaajamasta samoin kuin Venäjän Brjanskin alueelle etelässä.


title: H’otsimsk

text: Liikenneyhteyksiensä puolesta hallintopiiri on melko syrjässä. Maantieyhteyksistä tärkeimpiä ovat H’otsimskin piirin keskustaajamasta länteen vievä P75-kantatie ja länsiluoteeseen kulkeva P139-kantatie. Piiriin ei ulotu rautatietä eikä suuria valtateitä tai kansainvälisiä rajanylityspaikkoja Venäjän suuntaan.


title: H’otsimsk

text: Hallintopiiri säästyi Tšernobylin onnettomuuden radioaktiivinen laskeumalta, josta ei osunut merkittäviä määriä hallintopiirin alueelle.


title: Kamaishi

text: Kamaishi () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 35 387 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 440,34 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee prefektuurin itäosassa Tyynen valtameren rannalla.


title: Kamaishi

text: Kaupunkia palvelevat JR Eastin Kamaishi-linja ja Yamada-linja sekä Sanriku-rautateiden Minami-Riasu-linja.


title: Kitakami

text: Kitakami () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 93 226 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 437,55 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee sisämaassa prefektuurin lounaisosassa.


title: Kitakami

text: Kaupunkia palvelevat JR Eastin Tōhoku shinkansen, Tōhoku-päälinja ja Kitakami-linja.


title: Kuji

text: Kuji () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 35 198 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 623,14 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Tyynen valtameren rannikolla.


title: Kuji

text: Kaupunkia palvelevat JR Eastin Hachinohe-linja ja Sanriku-rautateiden Kita-Rias-linja.


title: Kəngərlin piirikunta

text: Kəngərlin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžaniin kuuluvassa Nahitševanin autonomisessa tasavallassa. Vuonna 2004 perustetun piirin pinta-ala on 682 neliökilometriä. Asukkaita on 27 900 henkeä (vuonna 2010).


title: Kəngərlin piirikunta

text: Kəngərlin piiri sijaitsee Nahitševanin pohjoisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Armeniaan, idässä Babəkin piiriin, etelässä Iraniin ja lännessä Şərurin piiriin. Iranin vastaisella rajalla virtaa Araksjoki.


title: Kəngərlin piirikunta

text: Piirin keskus on Qıvraqin taajama. Kuntia on yhteensä 11 ja kyliä 10.


title: Kəngərlin piirikunta

text: Piirin kautta kulkee Nahitševanin ja Sədərəkin välinen maantie ja rautatie. Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut karjanhoitoon sekä viljan, vihannesten, sokerijuurikkaan, perunan ja rehukasvien viljelyyn. Lisäksi on pienimuotoista elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.


title: Kəngərlin piirikunta

text: Nähtävyyksiin kuuluvat 1300-luvulla rakennettu Qarabağlarin kylän mausoleumi, Qıvraqin 1700-luvun alusta peräisin oleva moskeija ja 1800-luvun sauna, Çalxanqalan ja Şahtaxtı Govurin muinaisten linnoitusten rauniot sekä Çalxanqalan mausoleumi.


title: Rotsit auki

text: Rotsit auki on rap-artisti Eino Antiwäkin 24. elokuuta 2011 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Skill Street Entertainment. Albumin kappaleista "Eino on jumala" ja "Yökastelija" on julkaistu musiikkivideot. Instrumentaali kappaleesta "Yökastelija" löytyy LX-Beatsin "Raw Bangers" -tuottajalevyltä.


title: Miyako

text: Miyako () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 56 178 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 1 259,89 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee prefektuurin keskiosassa Tyynen valtameren rannalla.


title: Miyako

text: Kaupunkia palvelevat JR Eastin Yamada-linja ja Iwaizumi-linja sekä Sanriku-rautateiden Kita-Rias-linja.


title: Johnny St. Cyr

text: John Alexander ”Johnny” St. Cyr (17. huhtikuuta 1890 – 17. kesäkuuta 1966) oli yhdysvaltalainen jazzmuusikko, banjonsoittaja ja kitaristi New Orleansista.


title: Johnny St. Cyr

text: St. Cyr soitti New Orleansissa muun muassa A. J. Pironin, Kid Oryn ja Fate Marablen orkestereissa ja johti myös omaa trioaan. Vuonna 1923 hän muutti Chicagoon, jossa hän soitti vakituisesti Doc Cook’s Dreamland Orchestra -yhtyeessä ja nauhoitti muun muassa King Oliverin, Jelly Roll Mortonin sekä Louis Armstrongin kanssa. St. Cyr tunnetaan erityisesti Chicagossa vuosina 1923–1930 tekemistään nauhoituksista. St. Cyr jätti ammattimuusikon uran muuttaessaan takaisin New Orleansiin vuonna 1930, mutta jatkoi silti soittamista. Hän muutti Los Angelesiin vuonna 1955 ja ryhtyi uudelleen kokopäivätoimiseksi muusikoksi. Hän perusti vuonna 1961 Young Men from New Orleans -yhtyeen, johon kuului muun muassa Barney Bigard. Johnny St. Cyr kuoli vuonna 1966 Los Angelesissa.


title: Krasnapolle

text: Krasnapolle () eli Krasnopolje () on kaupunkityyppinen taajama ja hallintopiiri () Valko-Venäjän ja sen Mahiljoun maakunnan itäosissa. Krasnapollen kaupunkimaisessa taajamassa asui vuoden 2009 lokakuussa 6 123 ja koko piirissä 11 176 henkeä.


title: Krasnapolle

text: Krasnapolle sijaitsee noin 230 kilometriä Tšernobylistä pohjoiskoilliseen. Siitä huolimatta hallintopiiri kuuluu siihen kolmannekseen Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnasta, jonne kulkeutui runsaasti radioaktiivista laskeumaa Tšernobylin ydinkatastrofin yhteydessä keväällä 1986. Oheisessa kartassa on esitetty erään keskeisen radioaktivisen ainesosan, maastoon ilmavirtojen mukana levinneen, puoliintumisajaltaan pitkäkestoisen cesium-137:n kaukokulkeuma YK:n aktiivisuusasteikon mukaan.


title: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (vuoden 2012 animaatiosarja)

text: Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat () on yhdysvaltalainen tietokoneanimaatiosarja, joka perustuu Kevin Eastmanin ja Peter Lairdin luomaan Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat -sarjakuviin. Sarjan esitys aloitettiin Yhdysvalloissa loppuvuodesta 2012 ja se on samalla kolmas Turtles-sarjakuviin perustuva animaatiosarja. Sarja keskittyy Turtlesien ensi seikkailuihin New Yorkin kaduilla. Sarjalle suunniteltiin alun perin kolme 26 jakson tuotantokautta, mutta kesäkuussa 2014 ilmoitettiin, että sarjalle tulee vielä neljäs tuotantokausi, joka myöhemmin laajennettiin 20 jaksosta 26 jakson pituiseksi. Heinäkuussa 2015 ilmoitettiin että sarjan viides tuotantokausi, joka kantaa nimeä Tales of the Teenage Mutant Ninja Turtles, olisi sarjan viimeinen tuotantokausi. Sarja päättyi 12. marraskuuta 2017.


text: Kilpikonnanelikko aloittaa ensi seikkailunsa New Yorkin kaduilla, kun he astuvat ensimmäistä kertaa ulos salaisesta viemäristöstään ulkomaailmaan. He saavat kohdata vaarallisempia vihollisia, kuin aikaisemmin. Kilpikonnien täytyy myös oppia luottamaan itseensä ja toisiinsa yrittäessään selvitä elämässään eteenpäin ja selvittää omaa syntyperäänsä, jotta he voisivat kasvaa tuleviksi New Yorkin sankareiksi. Ensikohtaamisessaan he joutuvat sattumman kautta Kraangien kanssa tekemisiin, jotka sieppasivat Aprilin ja hänen isänsä. Vaikka kilpikonnat onnistuivat pelastamaan Aprilin, Kraangit veivät Aprilin isän mennessään. Kraangit katsoivat kilpikonnien olevan uhka heidän suunnitelmilleen ja päättävät päästä heistä eroon. Samalla Oroku Saki alias Silppuri huomaa uutisissa heittotähden, jonka symboli on entisen vihollisensa Hamato Yoshin. Myös Silppuri päättää matkata Japanista New Yorkiin kohdatakseen Yoshin. Kilpikonnat joutuvat nyt taistelemaan, sekä Silppuria että Kraangeja vastaan.


text: 1. tuotantokausi


text: 2. tuotantokausi


text: 3. tuotantokausi


text: 4. tuotantokausi


text: 5. tuotantokausi


text: 80-luvun sarjan versiot Turtleseista tekivät jaksossa "Manhattan-projekti, osa 2" cameo-esiintymisen alkuperäisillä ääninäyttelijöillään (Cam Clarke, Barry Gordon, Rob Paulsen ja Townsend Coleman). He uusivat roolinsa jaksossa "Trans-Dimensional Turtles" sekä myöhemmin viidennen kauden viimeisissä jaksoissa, Pat Fraleyn palatessa 80-luvun sarjan Krangin rooliin.


text: Turtles-sarjan tuottaminen alkoi loppuvuodesta 2010, sen jälkeen, kun televisiokanava Nickelodeonin emoyhtiö Viacom osti Mirage Studiosin omistuksessa olleen Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat -sarjan. Sarjan vastaava tuottaja Ciro Nieli kertoi ohjelman olevan tavallisen piirrosanimaation sijasta tietokoneanimaatiolla tehty. Lisäksi sarjassa keskitytään eri Turtlesien taistelutaitoihin, jotka poikkeavat hahmokohtaisesti, jotta hahmoista saadaan enemmän yksilöllisempiä.


text: Sarjan päärooleista Rob Paulsen kertoi omalla Twitter sivustollaan marraskuussa 2010 äänittäneensä sarjan pilottijaksossa Donatellon repliikit. Aikaisemmin hän toimi 1980- ja 1990-luvulla televisiossa esitetyssä Turtles – mutanttikilpikonnat sarjassa Raphaelin äänenä. Maaliskuussa 2011 Jason Biggs julkistettiin olevan Leonardon äänenä. Kesäkuussa 2011 julkistettiin loput päänäyttelijät, kun Sean Astin, Greg Cipes ja Hoon Lee valittiin Raphaelin, Michelangelon ja Tikun rooleihin.


text: Ennen toisen tuotantokauden alkua sarjaan ilmoitettiin tulevan kaksi uutta hahmoa Casey Jones ja Slash. Josh Peck ilmoitettiin ensin olevan Caseyn äänenä tulevalla kaudella ja myöhemmin heinäkuussa 2013 Corey Feldman ilmoitettiin vuorostaan olevan Slashin äänenä. Feldman oli aikaisemmin 1990-luvulla Donatellon äänenä näytelmäelokuvissa. Dominic Catrambone oli toisen kauden loppupuolella Leonardon äänenä korvatessaan Jason Biggsin. Sittemmin 19. kesäkuuta 2014 Biggsin kerrottiin jättävän sarjan. Hänen seuraajakseen Leonardon äänirooliin kolmannelle kaudelle oli palkattu Seth Green.


text: Suomessa sarjan ensimmäinen tuotantokausi nähtiin ensi kertaa 12. elokuuta 2013 Juniorin esittämänä. Samaiset jaksot näkyivät uusintana saman viikon viikonloppuna. Jaksot alkoivat näkyä myös MTV3-kanavalla 12. tammikuuta 2014 alkaen. Juniori ja MTV3 esittivät vain sarjan kaksi ensimmäistä tuotantokautta. Sarja jatkui poikkeuksellisesti neljännellä tuotantokaudella aivan kuin 2003 sarja, jota alettiin esittää Suomessa Foxilla 15. lokakuuta 2016 alkaen. Viidettä eli viimeistä tuotantokautta alettiin esittää Suomessa Foxilla 20. syyskuuta 2018. Kolmatta tuotantokautta ei ole esitetty Suomessa.


text: Sarjan hahmoista on valmistettu lelufiguureja vuodesta 2012 alkaen, joista päähahmoista Leonardosta, Michelangelosta, Donatellosta ja Raphaelista on eri variaatioita. Myös Turtlesien ajoneuvoista on valmistettu leluja.


text:
Seuraavat hahmot ovat lelufiguureina:
Sarjan pohjalta julkaistiin 22. lokakuuta 2013 "Teenage Mutant Ninja Turtles" -niminen videopeli Xbox 360:lle, Wiille ja Nintendo 3DS:lle.


title: Chauchat m1915 (pikakivääri)

text: Chauchat m1915 ("Le fusil-mitrailleur de 8 mm CSRG modèle 1915") on ranskalainen ensimmäisen maailmansodan aikainen pikakivääri. Aseesta on käytetty lyhennettä CSRG, aseen konstruktion hyväksyneen komitean jäsenten (Chauchat, Suterre ja Ribeyrolle) sekä valmistajan (Gladiator) mukaan. Chauchat'n alkuperäinen kaliiperi on 8 x 50mmR (8 mm Lebel). Yhdysvaltain markkinoille sitä valmistettiin kaliiperissa .30-06.


title: Chauchat m1915 (pikakivääri)

text: Noin kymmenen kiloa painavan lähitukiaseen toiminta perustuu pitkärekyyliperiaatteeseen. Ammuttaessa koko piippu peräytyy jousen vaimentamana. Rekyylin aikana piippu irtautuu lukosta, joka jatkaa liikettään. Tässä vaiheessa käytetty hylsy poistuu ja piippu palaa alkuasentoon. Aseessa on 20:n patruunan kaarilipas.


title: Chauchat m1915 (pikakivääri)

text: Rintamakäytössä ase osoittautui likaantuessaan epäluotettavaksi, esimerkiksi hylsynpoistossa oli usein ongelmia. Siitä haluttiinkin eroon myynnein ja lahjoituksin.


title: Chauchat m1915 (pikakivääri)

text: Suomeen Ranska lahjoitti talvisodan aikana 5 000 kpl Chauchat’eja. Suomen puolustusvoimat käytti aseesta nimitystä 8,00 pk/15. Tätä ennen aseita oli päätynyt Suomeen pieni erä vuonna 1918.


title: Sano (albumi)

text: Sano on Ville Kalliosta -nimisen rap-artistin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin Monsp Recordsin kautta 30. toukokuuta 2012. Albumilta on julkaistu näytekappaleina kappaleet "Kiitos samoin" ja "Harteikas".


title: Ninohe

text: Ninohe () on kaupunki Iwaten prefektuurissa Japanissa. Kaupungissa on 27 788 asukasta (2015) ja sen pinta-ala on 420,42 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa Aomorin prefektuurin rajalla.


title: Ninohe

text: Kaupunkia palvelevat JR Eastin Tōhoku shinkansen ja Iwate ginga -linja.


title: Retale

text: Retale on helsinkiläinen rap-artisti. Hänen ensimmäinen studioalbuminsa "Mindfuck" julkaistiin Karma Musiikin kautta 8. kesäkuuta 2011. Albumin kappaleesta "Prepaidjäbä" on julkaistu musiikkivideo. Retale kertoi hip hop -sivusto Redrum-187:n videohaastattelussa, että hän ja Steen1 julkaisevat yhteislevyn.


title: Mindfuck

text: Mindfuck on rap-artisti Retaleen ensimmäinen studioalbumi. Se julkaistiin Karma Musiikin kautta 8. kesäkuuta 2011. Albumilta on julkaistu näytekappaleena kappaleet "Candyman" ja "Prepaidjäbä". Jälkimmäisestä kappaleesta julkaistiin musiikkivideo kesällä 2011.


title: Emesis

text: Emesis on suomalainen rap-duo. Sen muodostavat Aisti & Emeto -rap-duosta tuttu Emeto (Henri Christiansson) ja dubstepiin erikoistunut tuottaja Katu-Mikko. Emesiksen debyyttialbumi "Univelka" julkaistiin 1. kesäkuuta 2011 Ähky Recordsin kautta. Albumin kappaleesta "Minä-maailma" julkaistiin musiikkivideo syyskuussa 2011. Emesis työstää parhaillaan toista pitkäsoittoaan. Uusi musiikkivideo kappaleesta "Tellus taskus" julkaistiin huhtikuussa 2013.


title: Univelka (albumi)

text: Univelka on rap-duo Emesiksen ensimmäinen studioalbumi. Sen julkaisi Ähky Records 1. kesäkuuta 2011. Albumin ensimmäinen näytekappale "Tarantella" julkaistiin maaliskuussa 2010 ja kappaleesta "Minä-maailma" julkaistiin musiikkivideo syyskuussa 2011.


title: Tekijänoikeuden rajoitukset

text: Tekijänoikeuden rajoitukset ovat laissa säädettyjä rajoituksia teoksen tekijän yksinomaiseen oikeuteen määrätä tekijänoikeudella suojatun aineiston käytöstä ja muista oikeuksistaan teokseen.


title: Tekijänoikeuden rajoitukset

text:
Rajoitukset perustuvat sivistyksellisiin tai muihin tärkeisiin yhteiskunnallisiin syihin, mutta niitä on tehty myös käytännöllisistä syistä. Rajoitussäännökset ovat Suomen tekijänoikeuslain 2. luvussa.
Rajoitusten laajuus vaihtelee. Tärkeimmät tekijänoikeuden rajoitukset koskevat yksityiseen käyttöön tapahtuvaa kopiointia, opetustoiminnassa sekä arkistoissa, kirjastoissa ja museoissa tapahtuvaa teosten käyttöä, kopiointia vammaisten tarpeisiin, myytyjen teosten edelleen myyntiä, siteeraamista, julkistettujen taideteosten käyttämistä sekä teosten käyttämistä tiedotustarkoituksiin.


title: Tekijänoikeuden rajoitukset

text: Rajoitukset voivat aiheuttaa sen, että tekijä joko ei voi estää teoksensa käyttöä eikä saa teoksensa käytöstä korvausta tai hän ei voi estää teoksensa käyttöä, mutta saa teoksensa käytöstä korvauksen.


title: Tekijänoikeuden rajoitukset

text: Vapaan käytön yleinen muoto on oikeus valmistaa julkistetusta teoksesta muutama kappale henkilön omaa yksityistä käyttöä varten. Sitä varten sallitaan oikeus valmistaa julkistetusta teoksesta muutama kappale.