title: Batman: Chaos in Gotham

text: Batman: Chaos in Gotham on Digital Eclipse Softwaren kehittämä ja Ubisoftin julkaisema toimintapeli, joka perustuu DC Comicsin sarjakuvasankariin Batmaniin ja televisiosarjaan "The New Batman Adventures". Peli julkaistiin Game Boy Colorille vuonna 2001.


title: Batman: Chaos in Gotham

text: Gotham Cityn vaarallisimmat viholliset ovat jälleen paenneet Arkhamin mielisairaalasta ja aiheuttavat harmia kaupungissa. Poliisien ollessa voimattomia superrikollisia vastaan he saavat apuunsa Batmanin, Robinin, Nightwingin ja Batgirlin.


title: Batman: Chaos in Gotham

text: Pelaaja voi taistella Batmanin lisäksi Batgirlillä muun muassa Myrkkymurattia, Pingviiniä ja Jokeria vastaan.


title: Batman: Chaos in Gotham

text: Pelissä esiintyy seuraavat viholliset


title: Batman Beyond: Return of the Joker (videopeli)

text: Batman Beyond: Return of the Joker (tunnetaan Euroopassa nimellä "Batman of the Future: Return of the Joker") on Kemcon kehittämä ja Ubisoftin julkaisema beat ’em up -videopeli, joka perustuu elokuvaan "". Peli julkaistiin vuonna 2000 Game Boy Colorille, PlayStationille, Nintendo 64:lle.


text: Elokuvan tavoin pelaaja pelaa tulevaisuuden Batmanilla tavoitteenaan vangita Jokeri. Sitä ennen Batmanin täytyy taistella vastaantulevia Jokerin kätyreitä, joista suurin osa on geenimanipuloituja ihmisiä.


title: Hadrumetum

text: Hadrumetum (myös "Adrametum", "Adrametus") oli foinikialainen kolonia, joka sijaitsi nykyisen Soussen paikalla Tunisiassa. Se oli Karthagoa vanhempi ja yksi Karthagon valtakunnan kaupungeista Pohjois-Afrikassa. Toisen puunilaissodan aikana Hadrumetum toimi karthagolaisen kenraalin Hannibalin tukikohtana. Kolmannessa puunilaissodassa kaupunki sijoittui roomalaisten puolelle. Roomalaisajalla kaupungin nimeksi tuli Hadrumentum ja keisariaikana se oli tärkeä oliiviöljyn lastauskeskus. Sinne oli myös sijoitettu prokonsulin istuin. Trajanus teki kaupungista "colonian" ja antoi sille nimeksi Colonia Concordia Ulpia Trajana Augusta Frugifera Hadrumetina. Vandaalien vallattua kaupungin sen nimeksi tuli Hunerikopolis. Bysantin vallattua kaupungin takaisin sen nimeksi tuli keisari Justininuksen mukaan Justinianopolis. Arabien vallattua kaupungin nimi muutettiin jälleen, tällä kertaa siitä tuli Sūsa.


title: Hyvejohtajuus

text: Hyvejohtajuus () on Alexandre Havardin (s. 1962) teos, jossa hän esittää hyveisiin (virtues) perustuvan johtajuusmallin, jonka tarkoitus on tukea eri alojen johtajia ammatillisessa ja henkilökohtaisessa kasvussa. Teos on julkaistu usealla kielellä ja löytyy esimerkiksi suomeksi internetistä. Kirjaa on luonnehdittu ensimmäiseksi systemaattiseksi ja kokonaisvaltaiseksi yritykseksi yhdistää klassiset hyveet nykypäivän johtajuuden haasteisiin.


title: Hyvejohtajuus

text: Teos on toiminut keskeisenä innoittana samoja teemoja käsittelevälle johtajuusblogille.


title: Hyvejohtajuus

text: Havardin johtajuusmalli perustuu oppiin hyveistä. Hyveoppi eli aretologia (kreikan "arête" (suom. "hyve") on kirjoittajan mukaan lähtöisin antiikin kreikkalaisilta filosofeilta, erityisesti Platonilta ja Aristotelesiltä (384–322 jaa.). Sitä kehittivät edelleen kristityt filosofit ja teologit, kuten Augustinus (354–430 jaa.) ja Tuomas Akvinolainen (1225–1274 jaa.).


title: Hyvejohtajuus

text: Kirjoittaja jättää mainitsematta antiikin kreikkalaisiin vaikuttaneet uskonnot kuten zarathustralaisuuden ja sen hyvekäsityksen, vaikka Platonkin tunnusti Zarathustran antiikin profeetaksi.


title: Hyvejohtajuus

text: Yhteenveto Havardin johtajuusmallista:


title: Pauno Kymäläinen

text: Pauno Kymäläinen (s. 14. marraskuuta 1949 Rauma) on entinen suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Laitapuolustajana ja liberona pelannut Kymäläinen pelasi lähes koko uransa Turun Palloseurassa.


title: Pauno Kymäläinen

text: Kymäläinen muutti Naantaliin perheensä mukana vuonna 1962. Kymäläisen pelaajaura alkoi VG-62:ssa, jossa hän pelasi vuosina 1967–1969 sekä jääkiekkoa että jalkapalloa. Vuonna 1970 hän siirtyi Turun Pyrkivään ja sieltä yhden kauden jälkeen Turun Palloseuraan. TPS:ssa Kymäläinen voitti heti ensimmäisellä kaudellaan mestaruuden. Lisää mestaruuksia tuli 1972 ja 1975, ja lisäksi hän voitti kahdesti hopeaa sekä kolmesti pronssia. Kymäläisen ura jatkui TPS:ssa aina vuoteen 1986 asti. Hän toimi seuran kapteenina useita vuosia ja pelasi sen riveissä 368 pääsarjaottelua, joissa teki 21 maalia.


title: Pauno Kymäläinen

text: Maajoukkueeseen Kymäläinen pääsi ensimmäisen kerran 1972, seuraavan kerran 1975, mutta vakiokokoonpanoon hän nousi vasta 1982 ollessaan jo 32-vuotias. Hän toimi myös maajoukkueen kapteenina ja lopulta pelasi kaikkiaan 39 maaottelua.


title: Pauno Kymäläinen

text: Pelaajauran jälkeen Kymäläinen valmensi Porin Pallo-Tovereita 1987–1990 ja Turun Palloseuraa 1993. Vuonna 2010 Kymäläinen pelaa ikämiesten M55-sarjaa VG-62:ssa.


title: Hulk (videopeli)

text: Hulk on vuoden 2003 toukokuussa julkaistu videopeli, joka on jatkoa samannimiselle elokuvalle "Hulk". Pelin julkaisi Universal Interactive Nintendo GameCubelle, PlayStation 2:lle, Xboxille ja Windowsille. Peli julkaistiin Game Boy Advancelle nimellä "The Incredible Hulk".


title: Hulk (videopeli)

text: Pelaajan käytössä on pelin päähahmot tohtori Bruce Banner ja hänen alter egonsa Hulk. Tohtori Crawford ottaa yhteyttä Banneriin ja kertoo löytäneensä hänen sairaudelleen parannuskeinon, mutta varastaakin osan Bannerin gammasäteilystä päästyään paikan päälle. Crawford muuttuu Bannerin tavoin vihreäksi hirviöksi ja kutsuu itseään Ravageksi. Bannerin on jahdattava Ravagea Hulkina, joka pakenee kohti Alcatrazin vankilaan luodakseen supersotilaita saamastaan Hulkin DNA:sta. Hulk matkaa kohti vankilaa saatuaan tietää Ravagen suunnitelmista Half-Lifelta, jossa hän kohtaa armeijan supersotilaita ja mutanttikoiria. Estettyään heidän kokeet Hulk joutuu pelastamaan myös Betty Rossin Fluxin käsistä, ennen kuin saa vastaansa Ravagen. Ravage paljastaa hävittyään taistelun Hulkille Johtaja-nimisen telepaatikon olevan kaiken takana yrittäessään saada Bannerin Hulkin voimat itselleen.


title: Timo Seppälä

text: Timo Seppälä -nimisiä henkilöitä:


title: Bratislava V

text: Bratislava V () on yksi Slovakian pääkaupungin Bratislavan piireistä. Se sijaitsee Bratislavan keskustan eteläpuolella Tonavan oikealla rannalla Itävallan ja Unkarin rajalla. Siellä on arviolta 110 753 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 94,19 neliökilometriä.


title: Bratislava V

text: Piiri kuuluvat osa-alueet Petržalka, Jarovce, Rusovce ja Čunovo.


title: Jarovce

text: Jarovce on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2011 vajaat 1500 asukasta. Etniseltä taustaltaan suurin osa oli slovenialaisia.


title: Jarovce

text: Jarovce sijaitsee Tonavan etelärannalla ja kuuluu Bratislava V -piiriin. Se on Itävallan vastainen rajanylityspaikka, ja sen läpi kulkee moottoritie Itävallan Kittseen kaupunkiin.


title: Jarovce

text: Varhaisin maininta Jarovcesta löytyy jo vuodelta 1208. Kroatialaiset asettuivat sinne 1500-luvulla. Ennen toista maailmansotaa Jarovcen väestöstä suurin osa oli kroaatteja tai saksalaisia.


title: Rusovce

text: Rusovce (, , ) on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2004 noin 2100 asukasta. Se sijaitsee Tonava oikealla rannalla ja kuuluu Bratislava V -piiriin. Se on Itävallan vastainen rajanylityspaikka ja sijaitsee myös lähellä Unkarin vastaista rajaa.


title: Rusovce

text: Rusovcen suurimpia nähtävyyksiä ovat kirkko 1600-luvulta sekä roomalaisten leirin rauniot.


title: Querelle

text: Querelle on saksalais-ranskalaisena yhteistuotantona valmistunut elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1982. Saksalaisen Rainer Werner Fassbinderin ohjaus perustuu Jean Genet'n vuonna 1947 ilmestyneeseen teokseen Querelle de Brest.


title: Querelle

text: Fassbinderin elokuva pohjautuu löyhästi kirjan juonelle. Se on monessa mielessä surrealistisempi kuin sen pohjana oleva teos, muttei kuitenkaan ohjaajansa edellisten teosten tavoin kitsin täyttämä.


title: Querelle

text: Komea merisotilas, varas ja sarjamurhaaja Georges Querelle (Brad Davis) saapuu laivastotukikohtana toimivaan Brestin kaupunkiin.


title: Querelle

text: Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta yksi antoi "Querellelle" neljä tähteä, kaksi kolme tähteä, neljä kaksi tähteä ja kaksi yhden tähden, keskiarvona 2,22 tähteä neljästä.


title: Harjalepinkäiset

text: Harjalepinkäiset ("Prionops") on vangojen heimoon kuuluva lintusuku. Aiemmin suku luettiin afrikanlepinkäisiin. Sukuun kuuluu 8 lajia.


title: Timo Seppälä (ampumahiihtäjä)

text: Timo Juhani Seppälä (s. 27. kesäkuuta 1968 Kauhajoki) on entinen suomalainen ampumahiihtäjä.


title: Timo Seppälä (ampumahiihtäjä)

text: Seppälä sijoittui Lillehammerin 1994 olympialaisissa 20 kilometrin kilpailussa 41:nneksi ja viestissä viidenneksi. MM-kilpailuissa hän sijoittui Minskissä 1990 viestissä kuudenneksi, joukkuekilpailussa 12:nneksi ja 10 kilometrillä 50:nneksi sekä Lahdessa 1991 20 kilometrillä 30:nneksi ja 10 kilometrillä 53:nneksi.


title: Timo Seppälä (ampumahiihtäjä)

text: Timo Seppälä edusti seuratasolla Kauhajoen Karhua ja Tuusulan Voima-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden 10 kilometrillä vuonna 1992 sekä viestissä vuosina 1990, 1991 ja 1993.


title: Timo Seppälä (ampumahiihtäjä)

text: Myös Timo Seppälän poika Tero Seppälä on ampumahiihtäjä.


title: Čunovo

text: Čunovo on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2004 alle tuhat asukasta. Se sijaitsee Tonavan etelärannalla ja kuuluu Bratislava V -piiriin.


title: Čunovo

text: Čunovossa on kanava, jossa on keinotekoinen koski, jossa voi harrastaa koskenlaskentaa.


title: An Essay on the Principle of Population

text: An Essay on the Principle of Population on Thomas Malthusin vuonna 1798 julkaistu kirja. Kirjassa Malthus esittää, että ihmisiä syntyy maailmaan aina enemmän kuin on ravintoa tarjolla. Tämä johtaa Malthusin mielestä eloonjäämiskamppailuun, jossa parhaiten pärjäävät ne, joilla on parhaimmat ominaisuudet. Charles Darwin sai kirjan luettuaan idean soveltaa kehittelemäänsä luonnonvalintateoriaa ihmisiin.


title: Ruusulepinkäiset

text: Ruusulepinkäiset ("Malaconotus") on afrikanlepinkäisten heimoon kuuluva lintusuku.


title: The Incredible Hulk (vuoden 2008 videopeli)

text: The Incredible Hulk on Edge of Realityn kehittämä ja Segan julkaisema toimintapeli. Peli on julkaistu vuoden 2008 kesäkuussa Nintendo DS:lle, PlayStation 2:lle, PlayStation 3:lle, Xbox 360:lle, Windowsille ja Wiille.


text: Peli perustuu samannimiseen elokuvaan The Incredible Hulk.


text: "The Incredible Hulk" keskittyy pääasiassa Hulkin fyysiseen vahvuuteen ja antaa pelaajalle mahdollisuuden seikkailla laajalla alueella pitkin New Yorkia tuhoten autoja, linja-autoja, katulamppuja, rakennuksia ynnä muuta mitä voi vain tuhota. Pelissä on myös 15 tasoa, joka seuraa juonellisesti tarinaa Hulkin ja Rick Jonesin yhteistyötä pysäyttääkseen Enclave rikollisorganisaation.


title: Petri Järvinen

text: Petri Järvinen (s. 9. toukokuuta 1965 Helsinki) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän valmensi viimeksi Kakkosessa pelannutta FC Lahti Akatemiaa.


title: Petri Järvinen

text: Hyökkääjänä pelannut Järvinen pääsi mukaan Jyväskylän Palloilijoiden edustusjoukkueeseen 1982, jolloin seura pelasi I divisioonassa. Kaksi seuraavaa kautta kului II divisioonassa kunnes hän siirtyi SM-sarjaan ensin Ilvekseen 1985 ja sieltä seuraavaksi kaudeksi Porin Pallo-Tovereihin. PPT:ssa Järvinen nousi vastuulliseen asemaan ja seuraavaksi kaudeksi hänet hankittiin Hakaan. Hakassa Järvinen pelasi kaudet 1987–1988 ja voitti jälkimmäisellä kaudella Suomen cupin. Vuonna 1989 Järvinen siirtyi Kuusysiin, jossa hän viihtyi viisi kautta ja voitti kahdesti Suomen mestaruuden sekä kahdesti hopeaa. Talvella 1992–1993 Järvinen kävi pelaamassa vuokrasopimuksella Saksan 2. Bundesliigan FC St. Paulissa.


title: Petri Järvinen

text: Kuusysistä Järvinen siirtyi Finnairin Palloilijoihin, mutta kesken kauden hän lähti taas 2. Bundesliigaan, tällä kertaa SV Waldhof Mannheimiin. Pelattuaan Saksassa kauden 1994–1995 hän palasi taas FinnPaan. Ura FinnPassa jatkui vuoteen 1998 asti, jonka jälkeen hän pelasi yhden kauden FC Lahdessa ja sen jälkeen FC Hongassa. Kaikkiaan Järvinen pelasi urallaan 310 pääsarjaottelua Suomessa ja 41 ottelua Saksan 2. Bundesliigassa.


title: Petri Järvinen

text: Maajoukkueessa Järvinen pelasi 37 maaottelua ja teki niissä 4 maalia.


title: Petri Järvinen

text: Pelaajauransa jälkeen Järvinen on siirtynyt valmennustehtäviin. Hänet valittiin vuoden nuorten valmentajaksi 2009 johdettuaan Reippaan B-juniorit SM-hopealle. Kaudella 2010 hän valmensi Kuusysin edustusjoukkuetta City Starsia Kakkosessa.


title: Nadine Goletto

text: Nadine Cochand (o.s. Goletto, s. 5. maaliskuuta 1956 Carnoules, Var, Ranska) on entinen ranskalainen pikajuoksija.


title: Nadine Goletto

text: Nadine Goletto kuului Ranskan 4 × 100 metrin viestijuoksujoukkueeseen, joka sijoittui Rooman EM-kilpailuissa 1974 viidenneksi Ranskan ennätyksellä 44,18 s. Hän oli myös juoksemassa Ranskan ennätystä 44,2 s vuonna 1973 ja 43,8 s vuonna 1976. Hän kilpaili sisäratojen EM-kilpailuissa 60 metrin juoksussa vuosina 1974 ja 1975 mutta ei menestynyt. Hän voitti Ranskan mestaruuden 60 metrillä sisäradoilla vuonna 1974.


title: Halsuan vaakuna

text: Halsuan kunnanvaakuna on saanut aiheensa perinteellisen kansanmusiikin harrastuksesta, joka virisi Perhonjokilaaksossa 1800–luvulla. Paikkakunnalle muuttaneen Kreeta Haapasalon saavuttama menestys innoitti muita paikallisia soittajia kiertämään esiintymässä Etelä- ja Keski-Suomessa.


title: Halsuan vaakuna

text: Vaakunan on vanhan vaakunan pohjalta suunnitellut Kaj Kajander, ja se vahvistettiin käyttöön 12. maaliskuuta 1969. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kaksi vastakkain asetettua pyöreäperäistä hopeakannelta, joitten kielet siniset”.


Vestiges of the Natural History of Creation on Robert Chambersin vuonna 1844 julkaistu lajien kehittymistä käsittelevä kirja. Kirjassa Chambers esitti, että ihminen polveutuu alemmista lajeista - kuten kaloista. Teos julkaistiin alun perin nimettömänä ja Chambers paljasti kirjoittaneensa kyseisen kirjan vasta 40 vuotta sen alkuperäisestä ilmestymisestä. Kirja sai aikansa uskovaisessa yhteiskunnassa aikaan suuren kohun ja sekä tiedemiehet että papisto tyrmäsivät sen.


title: Ružinov

text: Ružinov (, ) on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2011 noin 68 600 asukasta. Se sijaitsee kaupungin itäosassa ja kuuluu Bratislava II -piiriin.


title: Ružinov

text: Ružinovissa on runsaasti teollisuutta, mutta myös puistoja, jokia ja järviä. Štrkovecjärvi Ružinovin keskustassa on bratislavalaisten suosima virkistysalue.


title: Ružinov

text: Ružinov on alkujaan perustettu Pikku-Tonavan varteen kohtaan jossa on kaksi kahlaamoa.


title: Chantal Réga

text: Chantal Réga (s. 7. elokuuta 1955 Nîmes, Gard, Ranska) on entinen ranskalainen pika- ja aitajuoksija.


title: Chantal Réga

text: Chantal Réga sijoittui Montréalin 1976 olympialaisissa 200 metrin juoksussa kahdeksanneksi ajalla 23,09 s. Hän oli mukana myös 4 × 100 metrin viestijuoksussa, jossa Ranskan joukkue karsiutui alkuerissä. Prahan EM-kilpailuissa 1978 hän sijoittui 100 metrillä seitsemänneksi ajalla 11,49 s ja 200 metrillä viidenneksi ajalla 22,77 s. Viestijuoksussa Ranskan joukkue keskeytti. Moskovan 1980 olympialaisissa hän sijoittui 100 metrillä seitsemänneksi ajalla 11,32 s ja viestissä viidenneksi Ranskan ennätyksellä 42,84 s sekä karsiutui 200 metrin välierissä.


title: Chantal Réga

text: Vuonna 1982 Régan päälaji oli 400 metrin aitajuoksu. Hän juoksi toukokuussa ajan 56,75 s parantaen Ranskan ennätystä lähes sekunnilla, menetti ennätyksen heinäkuussa Sylvie Revaux'lle mutta paransi tämän ennätystä elokuussa 1,2 sekunnilla ajallaan 55,28 s. Ateenan EM-kilpailuissa hän paransi ennätykseksi 54,93 s, jonka ranskalaisnaisista alitti Marie-José Perec vasta kesäkuussa 1995. EM-kilpailujen loppukilpailussa Réga juoksi ajan 54,94 s ja saavutti uransa ainoan arvokisamitalin, pronssia.


title: Chantal Réga

text: Sisäratojen EM-kilpailuissa Réga sijoittui 60 metrin juoksussa neljänneksi vuonna 1977 (aika 7,35 s) ja kuudenneksi vuonna 1978 (7,38 s). Vuosina 1974–1976 hän osallistui EM-hallikilpailuissa 60 metrin aitajuoksuun mutta ei selviytynyt kertaakaan loppukilpailuun.


title: Chantal Réga

text: Réga paransi Ranskan ennätystä 400 metrin aitajuoksun ja viestien lisäksi myös 100 metrillä parhaana aikanaan 11,15 s vuonna 1976 sekä 200 metrillä päätyen aikaan 22,72 s vuonna 1981. Ranskan mestaruuden hän voitti ulkoradoilla 100 metrillä vuosina 1976 ja 1978–1980, 200 metrillä vuosina 1975–1976 ja 1978–1980, 100 metrin aitajuoksussa vuosina 1974–1975 sekä 400 metrin aitajuoksussa vuonna 1982. Sisäradoilla hän voitti Ranskan mestaruuden 60 metrillä vuonna 1977, 200 metrillä vuonna 1982 sekä 60 metrin aitajuoksussa vuonna 1975.


title: Inuyasha Movie 4: Fire on the Mystic Island

text: InuYasha the Movie: Fire on the Mystic Island (映画犬夜叉　紅蓮の蓬莱島, Eiga Inuyasha: Guren no Hōraijima?) on Toshiya Shinoharan ohjaama ja Katsuyuki Sumisawan kirjoittama anime-elokuva vuodelta 2004. Se on neljäs elokuva Inuyasha-elokuvasarjasta. Se julkaistiin Japanissa 23. joulukuuta 2004, pari kuukautta sen jälkeen kun animaation viimeiset osat esitettiin televisiossa. Elokuva sai oikeudet Yhdysvalloissa Viz Medialta ja se julkaistiin 1. elokuuta 2006.


text: Elokuvan ensi-ilta Pohjois-Amerikassa oli 20. heinäkuuta 2006 San Diegossa, Kaliforniassa. Elokuva esitettiin Adult Swimissä 23. joulukuuta 2006 ja YTV:ssä 22. kesäkuuta 2007.


title: Sarah Kerrigan

text: Sarah Kerrigan on kuvitteellinen hahmo Blizzard Entertainmentin pelissä "StarCraft".


title: Sarah Kerrigan

text: Sarah Kerriganin nuoruudesta ei tiedetä paljoa. Hän oli kuitenkin jo nuorena psyykkisesti tavallista ihmistä kehittyneempi. Tämän seurauksena Terranien Konfederaatio koulutti monia psyykkisesti lahjakkaita ihmisiä ”aaveiksi”, erikoisjalkaväkiyksiköiksi. Kerrigan joutui myös tähän käsittelyyn ja hänestä tuli lahjakas aave. Sitten hän käänsi selkänsä Konfederaatiolle ja liittyi Arcturus Mengskin johtamiin Korhalin Poikiin, ja niiden riveissä hän yleni luutnantiksi ja Mengsk nimitti hänet hänen kakkosmiehekseen.


title: Sarah Kerrigan

text: Kun Kiltasodat Terranien Konfederaation ja Kel-Morian yhtymän välillä päättyivät kymmenen vuotta sitten ja Konfederaatiosta oli tullut johtava Terranien puolue, Zergit ilmestyivät Terranien alueille. Zergit tuhosivat ensin Chau Sara -maailman ja sen jälkeen Mar Saran. Mar Saran maistraatti ja marsalkka Jim Raynor liittyivät Korhalin Poikiin ennen tätä ja tapasivat samalla Kerriganin. Korhalin Pojat lähtivät Antiga Prime -planeetalle aloittamaan kapinaa Konfederaatiota vastaan ja Kerrigan toimi sen katalyyttinä. Tänä aikana he saivat selville, että Konfederaatio oli tiennyt Zergeistä jo jonkin aikaa ja että heidän aaveprojektinsa olivat yhteydessä niihin, sillä aaveiden psioniset liikkeet pystyttiin yhdistämään Zergeihin. Tämän avulla Konfederaatio oli luonut Psi-lähettimiä, jotka kykenivät vetämään Zergejä puoleensa erittäin pitkien matkojenkin takaa. Mengsk päätti käyttää Konfederaation aseita heitä vastaan ja käytti näitä lähettimiä Konfederaation päämaailmaa Tarsonista vastaan, mistä Kerrigan ja Raynor eivät pitäneet. Kun Tarsonis oli kaaoksessa, Protossien laivasto ilmestyi ja alkoi uhata maailmaa. Mengsk käski Kerriganin tuhoamaan Protossit ennen kuin he ehtivät tuhota Zergit. Kun Kerrigan oli onnistunut tässä, suuri joukko Zergejä pääsi irti ja tuhosi Kerriganin joukot. Kerrigan yritti kutsua evakuointia, mutta Mengsk ei järjestänyt sitä ja jätti Kerriganin Zergien armoille. Raynor sai tarpeekseen ja lähti omille teilleen.


title: Sarah Kerrigan

text: Olisi voinut luulla Kerriganin kuolleen. Sen sijaan Zergien Ylimieli otti Kerriganin itselleen ja asetti tämän erikoiskoteloon kasvamaan. Zergit veivät kotelon Char-nimiselle planeetalle, jossa se lähetti voimakkaita psionisia kulkeutumia avaruuden syövereihin. Nämä saivat Arcturus Mengskin ja Jim Raynorin huomion. Mengsk lähetti ykkösmiehensä kenraali Edmund Duken tutkimaan asiaa ja Raynor tuli myös Chariin. Charissa kotelo avautui ja Kerrigan oli syntynyt uudestaan. Raynor oli ensimmäinen joka sai todistaa tämän. Kerrigan ei ollut enää lainkaan sellainen kuin hän oli aiemmin. Hän väitti Raynorille pitävänsä nykyisestä olomuodosta Zerginä. Kerrigan olisi voinut tappaa Raynorin, mutta päästi tämän menemään. Kerriganista tuli Ylimielen luotetuin agentti heti, sillä Ylimieli piti häntä suurimpana luomuksenaan.


title: Sarah Kerrigan

text: Kerriganin lähettämät psioniset kulkeutumat saivat myös Protossien johtajan, Tassadarin, huomion. Tassadar haastoi Kerriganin kaksintaisteluun ja antoi tälle läksyn: Kerrigan oli nimittäin liian arvattava ja siten itse pahin vihollisensa. Samaan aikaan Pimeät Temppeliherrat tappoivat Cerebraten ja Kerrigan lähti metsästämään heitä ympäri Charia asettaen ansan, joka estäisi heidän pakonsa. Tällöin hän otti itselleen kutsumanimen Terien Kuningatar ("Queen of Blades").


title: Sarah Kerrigan

text: Myöhemmin kun Zergien Ylimieli tuhottiin Aiurissa, Kerriganin silmissä alkoi näkyä uudet ajat. Ylimieli oli pitänyt häntä hallinnassa koko ajan, mutta nyt se tekijä oli poissa ja Kerrigan oli jälleen oma olentonsa. Heti saman tien hän kehitti ovelan suunnitelman, jolla hän saisi tapettua kaikki kapinalliset Zergien Cerebratet. Mutta vain Pimeiden Temppeliherrojen voima pystyi tähän, ja hän ensimmäiseksi korruptoi Pimeiden Temppeliherrojen matriarkan, Razsagalin. Sillä aikaa Protossit olivat paenneet Aiurista Shakuras-planeetalle ja Zergit seurasivat heitä. Kerrigan tuli auttamaan heitä niiden tuhoamisessa. Mutta Protossien judikaattori Aldaris ei hyväksynyt tätä ja alkoi kapinoida Pimeitä Temppeliherroja vastaan. Kun Pimeä Temppeliherra Zeratul ja preetori Artanis kukistivat hänet, Kerrigan tappoi hänet. Kerrigan paljasti heille, että hän käytti Protosseja omien tavoitteidensa saavuttamisessa. Zeratul karkotti Kerriganin, mutta Kerrigan sanoi, että tapaavat vielä, varsin pian.


title: Dimetyyliasetamidi

text: Dimetyyliasetamidi (CHNO) on amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Ainetta käytetään muuan muassa liuottimena orgaanisen kemian reaktioissa ja teollisuudessa.


title: Dimetyyliasetamidi

text: Dimetyyliasetamidia tuotetaan etikkahapon ja dimetyyliamiinin reaktiolla suljetuissa olosuhteissa. Aineen suurimmat tuottajamaat ovat Yhdysvallat, Saksa, Espanja ja Italia. Vuonna 2000 dimetyyliasetamidia arvellaan tuotetun 50 000–60 000 tonnia.


title: Dimetyyliasetamidi

text: Dimetyyliasetamidi liuottaa polymeerejä ja ainetta käytetään eniten liuottimena valmistettaessa synteettisiä kuituja ja muoveja. Suurin osa valmistetusta dimetyyliasetamidista menee akryylimuovien ja polyuretaanien valmistukseen. Ainetta käytetään liuottimena myös valokuvaustuotteiden, kosmetiikkatuotteiden ja lääkeaineiden valmistuksessa.


title: Dimetyyliasetamidi

text: Dimetyyliasetamidihyöryn hengittäminen aiheuttaa päänsärkyä ja huonovointisuutta, johon liittyy oksentamista. Aineen nielemisen aiheuttamia oireita ovat kovat vatsakivut sekä ripuli. Dimetyyliasetamidialtistuksen kestäessä pitkään voi seurauksena olla vaurioita maksassa ja keskushermostossa.. Aine erittyy ihmisen elimistöstä virtsaan, josta sen voi todeta. Ihmisen elimistö poistaa aineen noin 30 tunnin kuluttua aineelle altistumisesta. Sen pääaineenvaihduntatuotteet ovat monometyyliasetamidi ja N-hydroksimetyyliasetamidi.


title: Dimetyyliasetamidi

text: Aine on herkästi syttyvää ja sen palaessa syntyy muun muassa typen oksideja. Dimetyyliasetamidi voi olla haitallista ympäristölle joutuessaan maaperään tai vesistöön.


title: Adam Aleksander Sanguszko

text: Adam Aleksander Sanguszko (1590 - 1653) oli aatelismies Puola-Liettuassa. Hän oli Kiovan linnanherra vuodesta 1618, Podolen voivodi vuodesta 1621 vuoteen 1630, Volhynian voivodi vuodesta 1630 ja Włodzimierzin starosta vuoteen 1625 asti.


title: Adam Aleksander Sanguszko

text: Hänen vanhempansa olivat Hrihory Sanguszko and Zofia Hołowczyńska. Hän avioitui Katarzyna Uchańskan (kuoli 1650) kanssa ennen vuotta 1616. Heillä ei ollut lapsia ja Sanguszko-Koszyrskin sukuhaara sammui Adamin kuoltua.


title: Kunnianhimo

text: Kunnianhimo on vahva halu tehdä tai saavuttaa jotain, tyypillisesti jotain, mikä vaatii päättäväisyyttä ja kovaa työtä. Kunnianhimon voi käsittää myös haluna ja päättäväisyytenä saavuttaa menestystä.


title: Sergi

text: Sergi Barjuan i Esclusa (s. 28. joulukuuta 1971 Les Franqueses del Vallès, Barcelona, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen valmentaja. Hän on toiminut huhtikuusta 2015 lähtien Almerían päävalmentajana.


title: Sergi

text: Sergi oli pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi yleensä vasempana laitapuolustajana.


title: Sergi

text: Sergi edusti pääosan urastaan eli vuodet 1993–2002 Barcelonaa. Lisäksi hän edusti Atlético Madridia vuosina 2002–2005. Sergi saavutti Barcelonan riveissä muun muassa kolme Espanjan-mestaruutta ja Cup-voittajien cupin voiton.


title: Sergi

text: Espanjan maajoukkueessa Sergi pelasi vuosina 1994–2002 56 ottelua ja teki niissä yhden maalin. Hän edusti Espanjaa MM-kilpailuissa vuosina 1994 ja 1998 sekä EM-kilpailuissa vuosina 1996 ja 2000. Sergi pelasi lisäksi joitakin otteluita myös epävirallisessa Katalonian maajoukkueessa.


title: Abelardo

text: Abelardo Fernández Antuña (s. 19. maaliskuuta 1970 Gijón, Asturia, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja. Hän toimii Deportivo Alavésin päävalmentajana.


title: Abelardo

text: Abelardo oli pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi yleensä keskuspuolustajana.


title: Abelardo

text: Abelardo edusti pääosan urastaan eli vuodet 1994–2002 Barcelonaa. Lisäksi hän edusti Sporting Gijónia vuosina 1989–1994 ja Alavésia vuosina 2002–2003. Abelardo saavutti Barcelonan riveissä muun muassa kaksi Espanjan-mestaruutta ja Cup-voittajien cupin voiton.


title: Abelardo

text: Espanjan maajoukkueessa Abelardo pelasi vuosina 1991–2001 54 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Hän edusti Espanjaa MM-kilpailuissa vuosina 1994 ja 1998 sekä EM-kilpailuissa vuosina 1996 ja 2000. Abelardo saavutti Espanjan riveissä lisäksi kultaa 1992 olympiaturnauksessa.


title: Abelardo

text: Joulukuussa 2017 Abelardosta tuli Primera Divisiónin jumboksi vajonneen Deportivo Alavésin päävalmentaja.


title: Matala Maan kiertorata

text: Matala Maan kiertorata (LEO, ) on satelliitin kiertorata, jossa kiertolainen on säteilyvyöhykkeiden alapuolella, tyypillisesti 150–900 kilometrin korkeudella.


title: Matala Maan kiertorata

text: Tällaiset radat olivat avaruusajan alussa yleisiä. Korkeammat kiertoradat vaativat monivaiheisempia ja raskaampia kantoraketteja kuin 1950-luvulla oli käytössä.


title: Matala Maan kiertorata

text: Nykyään matalat kiertoradat ovat lähinnä kaukokartoitussatelliittien, etenkin tiedustelusatelliittien ja avaruusasemien sijoituspaikkoja.


title: Matala Maan kiertorata

text: Alle 200 kilometrin lentokorkeudella satelliitin rata supistuu yläilmakehän ilmanvastuksen takia ja satelliitti putoaa muutamassa kuukaudessa ilmakehään ja palaa siellä. Vakoilusatelliitit pystyvät rakettimoottoreillaan ylläpitämään näinkin matalan kiertoradan. Kaukokartoituksen tapauksessa rata on polaarinen, tyypillisesti aurinkosynkroninen kiertorata.


title: Matala Maan kiertorata

text: Ekvatoriaaliset matalat radat ovat vasta suunnitteilla. Muun muassa Malesia tutkii niin käyttömahdollisuuksia.


title: Luonnonmukainen peruskuivatus

text: Luonnonmukainen peruskuivatus on termi, jolla tarkoitetaan maatalousalueiden uomiin sovellettavia toimenpiteitä, joiden avulla ylläpidetään peltojen kuivaustilaa ja pyritään samalla parantamaan maatalousuomien monimuotoisuutta.


title: Luonnonmukainen peruskuivatus

text: Luonnonmukaiset vesirakentamismenetelmät ovat kevyempiä ja ympäristöystävällisempiä kuin tehomaatalouden käytäntöjen mukainen perkaus.


title: Luonnonmukainen peruskuivatus

text: Luonnonmukaisten peruskuivatusmenetelmien tavoitteena on muun muassa varjella maatalousuoman eliöiden elinmahdollisuuksia, parantaa peltojen kuivaustilaa ja elävöittää purovesistöjen maisemaa. Menetelmillä pyritään edistämään maatalousuoman luontaista kehitystä ja tätä kautta vähentämään kunnossapitokustannuksia ja -tarvetta. Luonnonmukaisella peruskuivauksella parannetaan veden laatua ja maatalousuomien vedenjohtokykyä. Kiintoainetta pysäyttävien rakenteiden ja eroosiosuojausten avulla voidaan ehkäistä ongelmien syntymistä. Luonnonmukaisia peruskuivausmenetelmiä käytetään kunnostustoimenpiteissä, sekä laajamittaisissa peruskorjauksissa että pienemmissä perkauksissa.


title: Luonnonmukainen peruskuivatus

text: Alueen muuttaminen suojavyöhykkeeksi tai kosteikoksi on hyvä vaihtoehto kuivattamiselle, kun peltoalue on hankalasti viljeltävä ja herkästi tulviva. Jos alue muutetaan esimerkiksi kosteikoksi tai suojavyöhykkeeksi, toimenpiteeseen saa maatalouden ympäristötukea.


title: Luonnonmukainen peruskuivatus

text: Luonnonmukainen perkaus on hyödyllinen toimenpide monista eri syistä. Luonnonmukaisen perkauksen avulla ylläpidetään kuivaustilaa, parannetaan purojen veden laatua, vähennetään uomien kunnossapitotarvetta ja parannetaan uoman eliöstön elinolosuhteita. Lisäksi perkausalueen virkistyskäyttömahdollisuudet ja maisemakuva monipuolistuvat.


title: Wallis ja Futunan lippu

text: Wallis ja Futunan lippu on Ranskan merentakaisen alueen, Wallis ja Futunasaarten epävirallinen lippu. Lipusta on useita eri versioita. Saarten virallinen lippu on Ranskan lippu.


title: Wallis ja Futunan lippu

text: Lipussa on punaisessa kentässä valkoinen neliö, joka on jaettu punaisella vinoristillä neljään yhtä suureen osaan. Osat symboloivat Wallis ja Futunasaarten kolmea alkuperäistä kuningasta sekä Ranskan hallintoa. Lipun tangonpuoleisessa yläkulmassa on Ranskan lippu, jota ympäröi valkoinen ohut reunus.


title: Vrakuňa

text: Vrakuňa (, ) on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2005 noin 19 000 asukasta. Se sijaitsee kaupungin itäosassa ja kuuluu Bratislava II -piiriin. Tonavan sivujoki jakaa Vrakuňan kahtia. Se kasvoi pienestä maalaiskylästä Tšekkoslovakian aikana suureksi betonilähiöksi, jonka monet rakennukset ovat nykyisin huonokuntoisia ja asukkaat vähävaraisia.


title: Jakov Fak

text: Jakov Fak (s. 1. elokuuta 1987 Rijeka, Jugoslavia) on kroatialaissyntyinen ampumahiihtäjä, joka on marraskuusta 2010 ollut Slovenian kansalainen. Hän on harrastanut lajia vuodesta 2001 lähtien. Hän edustaa Bjelolasica-seuraa.


title: Jakov Fak

text: Fak sijoittui nuorten MM-kilpailuissa parhaimmillaan kymmenenneksi pikakilpailussa Ruhpoldingissa 2008 sekä voitti rulla-ampumahiihdon takaa-ajokilpailun nuorten maailmanmestaruuden Haute Mauriennessa kesällä 2008. Aikuisten MM-kilpailuihin hän osallistui ensimmäisen kerran Anterselvassa 2007. Pyeongchangin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui pikakilpailussa 14:nneksi. Se oli vasta hänen uransa kolmas pistesija maailmancupissa: hän oli ollut aiemmin samalla kaudella 37. Östersundin pikakilpailussa ja viidestoista Hochfilzenin normaalimatkalla.


title: Jakov Fak

text: Pyeongchangin MM-kilpailujen normaalimatkalla Fak saavutti pronssia. Hän ampui ainoan sakkominuuttinsa viimeisellä ampumapaikalla ja hävisi kultaa voittaneelle Ole Einar Bjørndalenille 17,1 sekuntia.


title: Jakov Fak

text: Vancouverin olympialaisissa 2010 Fak saavutti pronssia pikakilpailussa. Fak hävisi kisan voittaneelle Vincent Jaylle 14 sekuntia. Yhteislähtökilpailussa hän oli yhdeksäs. Ruhpoldingin MM-kilpailuissa 2012 hän hiihti ankkuriosuuden hopeaa saaneessa Slovenian sekaviestijoukkueessa. Pikakilpailussa hän sijoittui 11:nneksi ja takaa-ajossa kahdeksanneksi.


title: Jakov Fak

text: Ruhpoldingin MM-kilpailujen normaalimatkalla Jakov Fak voitti kultaa. Kilpailussa hän ampui yhden sakkominuutin ja varmisti mestaruuden viimeisellä hiihtolenkillä ohittaen Ranskan Simon Fourcaden. Se oli samalla hänen ensimmäinen maailmancupin osakilpailuvoittonsa.


title: Jakov Fak

text: Nové Měston MM-kilpailuissa 2013 Fak sai nolla-ammunnalla pronssia pikakilpailussa. Takaa-ajossa hän sijoittui kuudenneksi. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli yhteislähdössä neljäs, pikakilpailussa kymmenes ja Slovenia viestissä kuudes. Kontiolahden MM-kilpailuissa 2015 hän voitti yhteislähdön maailmanmestaruuden. Hän ampui yhden ohilaukauksen ja kukisti toiseksi sijoittuneen Ondřej Moravecin yhdellä sekunnilla. Lisäksi hän oli takaa-ajossa kahdeksas, normaalimatkalla kymmenes ja pikakilpailussa 14:s. Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän nousi sprintin 39. sijalta takaa-ajossa viidenneksi sekä oli normaalimatkalla kuudes ja yhteislähtökilpailussa seitsemäs.


title: Jakov Fak

text: Fak saavutti Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hopeaa normaalimatkalla. Yhteislähtökilpailussa hän oli kymmenes.


title: Podunajské Biskupice

text: Podunajské Biskupiceuňa (, ) on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2005 noin 20 000 asukasta. Se sijaitsee kaupungin itäosassa ja kuuluu Bratislava II -piiriin. Alueella on jäänteitä asutuksesta jo roomalaisten ajoilta asti. Vanhimmat kirjalliset lähteet ovat 1200-luvulta. Alue liitettiin Bratislavaan vuonna 1972.


title: Juho Torvelainen

text: Juho Torvelainen (1. heinäkuuta 1868 Viipurin maalaiskunta – 22. huhtikuuta 1929) oli suomalainen osuustoimintamies, toimittaja, kansanopiston johtaja ja matkakirjailija. Torvelainen toimi Pellervo-Seuran konsulenttina ja neuvojana suomalaisen osuustoimintaliikkeen alkuvuosina 1900-luvun alussa.


title: Juho Torvelainen

text: Viipurin läheltä kotoisin ollut Torvelainen kävi lyseota ja sen jälkeen hän suoritti upseerikurssin valmistuen vänrikiksi 1889. Hän palveli Venäjän armeijassa upseerina, kunnes hän ollessaan alkoholiongelmiensa takia Huvituksen alkoholistiparantolassa Yläneellä tutustui läheisessä Keihäskosken Rekolan talossa vieraillessaan talon isännän sisareen Amalia Rekolaan. Raitistuttuaan hän meni tämän kanssa naimisiin ja erosi sitten vaimonsa toivomuksesta armeijasta. Torvelainen oli sitten kansakoulunopettajana Perniön Mathildedalissa. Hän kiinnostui osuustoiminnasta luettuaan Hannes Gebhardin vuonna 1899 kirjoittaman teoksen "Maanviljelijäin yhteistoiminnasta ulkomailla". Torvelainen ryhtyi paikallisten maanviljelijöiden puuhamieheksi ja hän järjesti maamiesseurojen yhteisostoja. Hän tuli kesällä 1900 mukaan myös Pellervo-seuran toimintaan ja alkoi hankkia uusia jäseniä seuralle. Lokakuussa samana vuonna Torvelaisesta tuli seuran toinen vakinainen konsulentti Viktor Fagerströmin rinnalla. Torvelainen kiersi ympäri Suomea puhujamatkoilla tehden osuustoiminta-aatetta tunnetuksi maaseudulla. Hän hankki jäseniä Pellervo-seuralle, kirjoitti artikkeleita osuustoimintajulkaisuihin, myi seuran julkaisemia kirjasia ja toimi myös Pellervo-lehden ilmoitusten ja tilaajien hankkijana. Torvelainen oli myös mukana perustamassa osuusmeijereitä, osuuskassoja, osuuskauppoja ja maamiesseuroja eri puolille Suomea. Tätä toimintaa Torvalainen jatkoi helmikuuhun 1905 saakka.


title: Juho Torvelainen

text: Torvelainen oli tämän jälkeen jonkin aikaa suomenmielisten ylioppilaiden perustaman Raataja-lehden päätoimittajana, kunnes hänestä suomalaisen puolueen Viipuri-lehden päätoimittaja maaliskuussa 1905 ja tässä tehtävässä hän oli kevääseen 1906 saakka. Hän muutti sitten perheineen Loimaalle ja oli jonkin aikaa syrjässä aktiivisesta toiminnasta kirjoittaen vain suomalaisen puolueen lehtiin. Vuoden 1906 lopulla Torvelainen valittiin Hannes Gebhardin suosituksesta Haapavedellä toimineen Keski-Pohjanmaan kansanopiston johtajaksi. Torvelainen johti opistoa vuoteen 1909 saakka. Tämän jälkeen hän oli eri tehtävissä matkustellen ympäri maailmaa.


title: Juho Torvelainen

text: Torvelainen matkusti syksyllä 1917 Suomen senaatin valtuuttamana ostamaan viljaa Kaukoidästä Suomeen. Hän lähti matkalleen syyskuussa 1917 junalla Pietarin ja Siperian kautta. Matka kesti kaksi vuotta ja sen aikana Torvelainen kävi Venäjän kaukoidän ohella Mantšuriassa, Kiinassa, Japanissa ja Koreassa. Torvelainen ei onnistunut ostamaan viljaa, mutta hän avusti Siperiassa Ruotsin Punaista Ristiä sekä pelasti joukon Kaukoitään juuttuneita suomalaisia. Torvelainen palasi Kiinasta laivalla Suezin kanavan kautta Konstantinopoliin ja sieltä edelleen Suomeen Turkuun, jonne hän saapui 19. syyskuuta 1919. Hän kirjoitti matkakokemuksistaan pari vuotta myöhemmin myös kirjan.Torvelainen kirjoitti myös vuonna 1913 Iltalehti-nimiseen lehteen.


title: Vuoripyy

text: Vuoripyy ("Alectoris chukar") on aitokanojen heimoon ja punapyiden sukuun kuuluva lintu. Vuoripyy elää luonnonvaraisena Aasiassa ja Kaakkois-Euroopassa. Lisäksi sitä on istutettu Pohjois-Amerikkaan.


title: Yrjö Kemppainen

text: Yrjö Adolf Kemppainen (12. helmikuuta 1881 Kittilä – 11. toukokuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen toimitusjohtaja, toimittaja ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä "Ounas Kittilä", "Yrjö A. K." ja "Kanerva".


title: Yrjö Kemppainen

text: Kemppaisen vanhemmat olivat metsätarkastaja Adolf Kemppainen ja Agatha Charlotta Ingman. Hän kävi koulua Kuopiossa ja suoritti 1904 Suomen Liikemiesten Kauppaopiston kurssin. Kemppainen oli muutaman vuoden Kustannusosakeyhtiö Otavan konttoristina ja sen jälkeen "Viipurin Uuden Kirjapaino- ja Sanomalehti Oy":n isännöitsijänä 1908–1911, helsinkiläisen "Lång & Leppäaho Oy":n toimitusjohtajana 1911–1917, oululaisen "Pohjolan Kustannus Oy":n toimitusjohtajana 1917–1920 ja Kauppalehti Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1920 alkaen. Hän oli myös Kauppalehden ja Protestilistan toimittajana vuodesta 1922 alkaen.


title: Yrjö Kemppainen

text: Lääninreviisori ja runoilija Eino Kemppainen oli Yrjö Kemppaisen veli.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: HMS Ark Royal (viirinumero R07) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Invincible-luokan vuonna 1981 vesillelaskettu lentotukialus. Alus oli hieman suurempi kuin sisaraluksensa ja siihen asennettiin jo rakennusvaiheessa jyrkempi keularamppi (12 astetta verrattuna "Invinciblen" 7 asteen ramppiin) Harrier-koneiden STOVL-kyvyn parantamiseksi. Alus oli huhujen mukaan tarjolla Australian laivastolle vuonna 1981, mutta sen sijaan myynnissä oli HMS "Invincible".


title: HMS Ark Royal (R07)

text: Britannian puolustusministeri Fred Mulley ilmoitti 2. joulukuuta 1978 200 miljoonaa puntaa maksavan aluksen rakentamisesta Swan Hunter Shipbuildersin Wallsendin telakalla HMS "Illustriousin" vesillelaskupuheessaan.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: "Ark Royalin" köli laskettiin 14. joulukuuta 1978 Swan Hunterin telakalla Wallsendissä ja alus laskettiin vesille 20. kesäkuuta 1981 kumminaan kuningataräiti Elisabetin.Alus piti alun perin nimetä HMS "Indomitableksi", mutta edeltäneen "Ark Royalin" romuttamisen jälkeinen julkinen paine pakotti nimen muutokseen. Se otettiin palveluskäyttöön 1. marraskuuta 1985.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: HMS "Ark Royal" siirrettiin toukokuussa 1999 Rosythin telakalle modernisoitavaksi, minä aikana alukselta poistettiin Sea Dart -ohjukset, mikä mahdollisti etukannen kattamisen. Muutos paransi Harrier GR7 -koneilla operointia sekä lisäsi parkkitilaa aluksen kannella. Lisäksi aluksen kantta vahvistettiin kestämään raskaamman Merlin HM.1 -helikopterin paino. Alus palasi palvelukseen 13. heinäkuuta 2001. Muutostöiden kustannuksiksi vahvistettiin 147 miljoonaa puntaa. Laivaston ilmavoimien 700M laivue suoritti 14. heinäkuuta aluksella Merlin HM.1 kalustolla kokeita Skotlannin rannikon edustalla osana koeajoja. Alus suoritti lokakuun loppuun taistelujärjestelmien testausta ja se palasi operatiiviseen käyttöön 22. marraskuuta.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: Alus oli vuoden 2003 alussa lippulaivana johtamassa operaatio Telicia. Se siirrettiin huhtikuussa 2004 valmiusreserviin, minkä vuoksi se oli telakalla huollettavana ennen palvelukseen paluuta.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: "Ark Royal" hinattiin 19. kesäkuuta 2005 Portsmouthin telakalle, jossa huoltotyö aloitettiin tammikuussa 2006. Telakalla olon aikana alukselle valmistettiin kolmas masto, johon sijoitettiin satelliitti- ja radiovastaanottimet. Alus palasi kuivatelakalta 14. kesäkuuta 2006, jonka jälkeen se aloitti koeajot.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: Alus aloitti 29. syyskuuta koeajonsa avomerellä, jolloin alus korvasi elokuussa 2006 telakalle lähtevän HMS "Illustriousin". Aluksen kotisatamana on Portsmouth, jonne se saapui 28. lokakuuta 2006. "Ark Royal" aloitti kymmenen viikon koulutus- ja koeajojakson, kunnes se palasi palvelukseen 8. joulukuuta.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: Alus on ollut Kuninkaallisen laivaston lippulaivana 25. toukokuuta 2007 alkaen.


title: HMS Ark Royal (R07)

text: Lokakuun 2010 laivastotarkastus päätti aluksen romuttamisesta ennenaikaisesti, osana hallituksen säästötoimia. Päätös laitetaan toimeen lähes välittömästi. Alus myytiin turkkilaiselle romuttamolle 2,9 miljoonan punnan hinnasta. Alus saapui hinauksessa romutettavaksi Turkin Aliağaan kesäkuussa 2013.


Kilu-Kallen ja Mouku-Franssin kosioretki on vuonna 1920 kuvattu suomalainen Hjalmar V. Pohjanheimon ohjaama ja tuottama mykkäelokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut Väinö Lehmus, joka esitti elokuvassa Kilu-Kallea. Käsikirjoitus perustuu Emil Norlanderin revyyhyn "Den förgyllda lergöken".


title: Reaches Out for You

text: Reaches Out for You on suomalaisen jazz- ja soulmuusikko ja -säveltäjä Tuomo Prättälän toinen sooloalbumi. Se julkaistiin 4. helmikuuta 2009 Texicalli Recordsin alla toimivan Jupiter Recordsin kautta. Albumi on kokonaan Prättälän kirjoittama.


title: Reaches Out for You

text: Albumin musiikki on muun muassa Soundin ja Helsingin Sanomien mukaan saanut vaikutteita Stevie Wonderilta ja Curtis Mayfieldiltä sekä edellisestä albumista poiketen myös Terence Trent D'Arbyltä tai Princeltä.


title: Reaches Out for You

text:
Suomen virallisella albumilistalla levy sijoittui viikolla 7/2009 sijalle 2.
__notoc__


Venusta etsimässä eli erään nuoren miehen ihmeelliset seikkailut on vuonna 1919 kuvattu suomalainen Konrad Tallrothin ohjaama mykkäelokuva. Elokuvan on käsikirjoittanut Aleko Lilius, joka esitti elokuvassa nälkätaiteilija Sutia.


title: Venusta etsimässä eli erään nuoren miehen ihmeelliset seikkailut

text: Elokuvan ensi-ilta oli 8. joulukuuta 1919 Kino-palatsissa.


title: Kihlaus (vuoden 1920 elokuva)

text: Kihlaus on vuonna 1919 kuvattu suomalainen Oski Talvion käsikirjoittama ja ohjaama mykkäelokuva. Käsikirjoitus perustuu Aleksis Kiven näytelmään "Kihlaus". Elokuvaa kuvattiin kesällä 1920 Viipurin Neitsytniemessä, Viipurin maalaiskunnan Lihaniemessä sekä sisällä studiossa Viipurin Papulassa. Elokuvan näyttelijät olivat Viipurista.


title: Kihlaus (vuoden 1920 elokuva)

text: Elokuvan ensi-ilta oli kutsuvierasnäytäntönä 6. marraskuuta 1920 Scala-teatterissa Viipurissa.


title: Glas

text: Glas on ranskalaisen filosofin Jacques Derridan vuonna 1974 julkaistu kirja. Se on Derridan laajin Georg Wilhelm Friedrich Hegeliä ja hänen filosofiaansa käsittelevä teos. Glas on jaettu kahteen palstaan, joista oikean puoleinen keskittyy Jean Genet'n ja vasen Hegelin tarkasteluun. Palstat eivät jatku tasaisesti vaan katkeilevat, sijoittuvat toistensa sisään ja sisällöllisesti kommentoivat toisiaan. Kirjassa esiintyy myös paljon eri fonteilla kirjoitettuja lainauksia, jotka eivät sijoitu kumpaankaan palstaan. Pääteksti ei käsittele lainauksia millään suoralla tavalla, kuten tavallisissa kommentaareissa. Tästä syystä lukija ei tiedä missä järjestyksessä tekstin eri osat tulisi lukea.


title: Glas

text: Vaikka teoksen pääpaino on Hegelin ja Genet'n tarkastelussa, siinä käsitellään myös lukuisia muita aiheita, kuten Ferdinand de Saussuren semiologiaa.


title: Mart Saarma

text: Mart Saarma (s. 29. kesäkuuta 1949 Tartto, Viro) on virolainen molekyylibiologi, joka on työskennellyt Helsingin yliopiston professorina tai akatemiaprofessorina Suomessa vuodesta 1990 lähtien.


title: Mart Saarma

text: Mart Saarma valmistui maisteriksi 1972 ja tohtoriksi 1975 Tarton yliopistosta, jossa hän toimi molekyyligenetiikan laitoksen johtajana 1980–1990. Hänen väitöstyönsä ohjasi Richard Villems. Vuodesta 1990 vuoteen 2008 hän toimi Helsingin yliopiston biotekniikan instituutin johtajana ja vuodesta 2009 jatkaa työskentelyä instituutissa professorina. Samalla hän on toiminut 1997–2007 Tallinnan teknillisessä yliopistossa osa-aikaisena professorina. Saarma johtaa molekulaarisen ja integratiivisen neurotieteen huippuyksikköä, joka on yksi Suomen Akatemian vuosiksi 2008–2013 nimeämistä 18:sta tutkimuksen huippuyksiköstä. Kesäkuussa 2008 Suomen Akatemia nimitti Saarman akatemiaprofessorin virkaan vuosiksi 2009–2013. Tämän jälkeen hänet kutsuttiin Helsingin yliopiston biotekniikan professorin tehtävään (1/2014-).


title: Mart Saarma

text: Helmikuussa 2009 Saarmalle myönnettiin tanskalaisen Lundbeck-säätiön kahden miljoonan Tanskan kruunun (noin 268 000 euron) suuruinen tiedepalkinto hänen tutkimustyöstään, joka palkinnon perustelujen mukaan on merkittävästi lisännyt tietämystä hermokasvutekijöiden ja niiden reseptorien säätelystä ja merkityksestä solujen kehityksessä.


title: Mart Saarma

text: Saarman tutkimusryhmän työ kohdistuu muun muassa ryhmän vuonna 2007 löytämään CDNF-kasvutekijään, josta ollaan kehittämässä lääkettä Parkinsonin tautiin. Tähän tarkoitukseen ryhmä on saanut rahoitusta muun muassa yhdysvaltalaiselta Michael J. Foxin säätiöltä vuosina 2010–2011 yhteensä yli 700 000 dollaria.


title: Mart Saarma

text: Euroopan tutkimusneuvosto nimitti Mart Saarman tammikuussa 2011 yhdeksi tieteellisen neuvostonsa 22 jäsenestä kaudeksi 2011–2013. Helmikuussa 2015 tieteellinen neuvosto nimitti Saarman yhdeksi kolmesta varapuheenjohtajastaan.


title: Mart Saarma

text: Professori Saarma on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian ulkomainen jäsen vuodesta 2000 ja Academia Europæan jäsen vuodesta 2015.


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: Ollin oppivuodet, myös nimellä Ollin opintovuodet, on vuonna 1920 kuvattu suomalainen mykkäelokuva. Sen on käsikirjoittanut ja ohjannut Teuvo Puro. Käsikirjoitus perustuu Anni Swanin samannimiseen romaaniin vuodelta 1919. Elokuvan ensi-ilta oli 27. joulukuuta 1920 Bio Bio -teatterissa Helsingissä. Elokuva on varhaisin kokonaan säilynyt suomalainen näytelmäelokuva. Se on suomalaisen lastenelokuvan klassikoita.


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: Koivumäen patruunan hemmoteltu Olli-poika päättää karata kotoaan saatuaan selkäsaunan isältään sen jälkeen, kun hän oli tapellut kartanon voudin pojan Pentin kanssa. Karkumatkalla Olli tapaa serkkunsa Kaarlen, joka majoittaa Ollin luokseen ränsistyneeseen Harmaalan taloon ja uskottelee hänelle, että Pentti on kuollut tappelussa. Kaarle päättää hankkiutua eroon Ollista saadakseen itselleen perinnön, jonka patruuna on testamentissaan määrännyt Ollille. Hän lähettää Ollin Tukholmaan kieron suutari Simolinin luokse.


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: Simolin kohtelee Ollia huonosti. Olli ystävystyy Ränni-Pelle-nimisen pojan kanssa ja karkaa hänen kanssaan laivalla takaisin Suomeen. Turussa Olli työskentelee suutari Jokelan oppipoikana. Suomeen saapunut Simolin lavastaa Ollin syylliseksi varkauteen, ja Olli joutuu kasvatuslaitokseen. Meriltä palannut Ränni-Pelle auttaa Ollin taas pakoon, ja pakomatkalla Olli päättää poiketa vielä kerran kotonaan. Täällä hänen vanhempansa ovat jo uskoneet Ollin kuolleen. Myös Pentti on elossa, ja näin Kaarle-serkun juonittelu paljastuu.


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: "Ollin oppivuodet" kuvattiin kesällä 1920. Kuvauspaikat sijaitsivat nykyisen Helsingin alueella. Koivumäen kartanoa esitti Degerön kartano Laajasalossa, Harmaalan kartanoa puolestaan Herttoniemen kartano. Tukholman ja Turun laitakatuja esittivät Hermannin kadut. Lisäksi kuvattiin Sörnäisten satamassa ja nykyisen Pasilan rautatieaseman paikkeilla. Ollin lähtö Tukholmaan kuvattiin Hangon matkustajasatamassa. Studiona toimi Vironkadun studio Helsingissä.


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: ”"Ollin oppivuodet" on filmi, jota katsellessa jokaisen suomalaisen sydän suopenee ja joka ehdottomasti kannustaa meitä yhä suurempiin ja korkeampiin pyrkimyksiin”, Karjala-lehden kriitikko arvioi elokuvaa. Iltalehti piti elokuvan kokoonpanoa ”rikkaana ja vaihtelevana”.


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: "Ollin oppivuodet" nähtiin televisiossa ensi kerran 15. marraskuuta 1971. Tuolloin se sai yli miljoona katsojaa. Televisioesityksen yhteydessä Helsingin Sanomien Paula Talaskivi arvioi elokuvan ”viehättäväksi ja jopa mukaansatempaavaksi”. Vuonna 1987 julkaistussa teoksessaan "Kuviteltuja lapsia" (Valtion painatuskeskus, 1987) Jukka Sihvonen nosti elokuvan suomalaisen lastenelokuvan klassikoksi. Lapsinäyttelijöiden työtä pidettiin luontevana ja pingoittumattomana; erään kriitikon mukaan samalle tasolle päästiin vasta nelisenkymmentä vuotta myöhemmin Mikko Niskasen klassikkoteoksessa "Pojat".


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: "Ollin oppivuodet" seurailee Swanin alkuperäisteosta melko tarkasti. Juonta tosin yksinkertaistettiin hieman, ja eräitä henkilöhahmoja jätettiin pois. Alfred Idström oli Suomen Kansallisteatterin lähetti. Myöhemmin hän suomensi nimensä Antti Iivokseksi ja toimi Suomi-Filmin järjestäjänä 1930-luvulla. Elokuvasta annettiin kutsuvierasesitys 19. joulukuuta 1920 Helsingissä, paikalla oli muun muassa tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg. Elokuva sai suhteellisen hyvän yleisömenestyksen, mutta jäi noin 50 000 markkaa tappiolle.


title: Ollin oppivuodet (elokuva)

text: Elokuva kuuluu Yleisradion viiden elokuvan Mykkä valo -sarjaan, johon Yle on tilannut uuden musiikin. Tähän elokuvaan musiikin on säveltänyt Harri Vuori.


title: Sotagulashi Kaiun häiritty kesäloma

text: Sotagulashi Kaiun häiritty kesäloma on vuonna 1920 valmistunut suomalainen Erkki Karun käsikirjoittama ja ohjaama mykkäelokuva. Elokuva kuvattiin "Raittiusyhdistys Taiston" talon pihalla Tampereella.


title: Sotagulashi Kaiun häiritty kesäloma

text: Elokuvan ensi-ilta oli 27. maaliskuuta 1920 Kino-Palatsissa.


title: Ylioppilas Pöllövaaran kihlaus

text: Ylioppilas Pöllövaaran kihlaus on vuonna 1920 valmistunut suomalainen Erkki Karun käsikirjoittama ja ohjaama mykkäelokuva. Elokuva on vauhdikas komedia ja sen ensi-ilta oli 16. helmikuuta 1920 Kino-Palatsissa Helsingissä.


title: Rockaway Beach

text: Rockaway Beach on yhdysvaltalaisen punk-yhtye Ramonesin vuonna 1977 julkaistun suositun "Rocket to Russia" -albumin kappale. Se on julkaistu myös singlenä lokakuussa 1977.


title: Rockaway Beach

text: Se kertoo Queensin lähistöllä New Yorkissa olevan Rockaway Beachin rantaelämästä. Kappale on tunnettu muun muassa sanoistaan ”Rock Rock Rockaway Beach”.


title: Rockaway Beach

text: Rockaway Beach kappaleen on kirjoittanut Dee Dee Ramone ja tuottanut Graig Leon.


title: Bolshevismin ikeen alla

text: Bolshevismin ikeen alla on vuonna 1919 valmistunut Venäjän vallankumousta paenneiden venäläisten emigranttien Suomessa tekemä elokuva. Elokuvan ensi-ilta oli 27. lokakuuta 1919 Pallas-teatterissa ja siitä on säilynyt vain yksi kuva.


title: Itävallan osavaltiot

text: Itävalta on liittovaltio, joka jakaantuu yhdeksään osavaltioon (saks. "Länder"). Niillä on muun muassa omat parlamentit (saks. "Landtag") ja kuvernöörit (saks. "Landeshauptmann").


title: Itävallan osavaltiot

text: Itävallassa osavaltioiden itsehallinto on huomattavasti pienempi kuin Saksassa tai Yhdysvalloissa. Kaikki merkittävä turvallisuuteen, taloudelliseen toimintaan, terveydenhoitoon ja koulutukseen liittyvät asiat on keskitetty liittovaltiolle. Myös oikeuslaitos on kokonaan liittovaltion hallinnon alainen. Osavaltioiden hallintavaltaan kuuluvat paikallispoliisi, pelastuslaitos, kaavoitus, luonnonsuojelu ja metsästys- ja kalastusasiat. Sen lisäksi niillä on tehtäviä liittovaltion lakien ja asetusten toteuttamisessa.


title: Big Boi

text: Antwan André Patton (s. 1. helmikuuta 1975 Savannah, Georgia), taiteilijanimeltään Big Boi, on yhdysvaltalainen rap-artisti ja musiikkituottaja. Hänet tunnetaan parhaiten OutKast-duon toisena jäsenenä. Big Boi -taiteilijanimen Patton valitsi humoristisesti, sillä hän oli nuoruudessaan kaveriporukkansa lyhyin.


title: Big Boi

text: Patton syntyi Savannahissa, mutta muutti Atlantaan Renee-tätinsä kanssa. High schoolissa opiskellessaan Patton tapasi tulevan OutKast-kumppaninsa André Benjaminin. OutKast on tämän jälkeen pääasiallisesti pysynyt Pattonin eli "Big Boin" pääprojektina. Duon jäsenet päättivät kuitenkin julkaista omat sooloalbuminsa ennen uuden, yhteisen albumin tekoa, ja Big Boin albumi julkaistiin 5. heinäkuuta 2010. Albumi saavutti Grammy-ehdokkuuden, kun levyn ykkössingle "Shutterbugg" oli ehdolla "Paras rap-esitys duolta tai ryhmältä" -kategoriassa. Sama kappale pääsi Entourage-televisiosarjan seitsemännen tuotantokauden avauskappaleeksi ja NBA 2K11 -koripallopelin ääniraidalle. Big Boin seuraava soololevy Vicious Lies and Dangerous Rumors julkaistiin vuonna 2012.


title: Big Boi

text: Big Boi toimi yhtenä vastaavista tuottajista Janelle Monáen levyllä The ArchAndroid (Suites II and III), joka oli Grammy-ehdokas "Paras nykyaikainen R&B -albumi" -kategoriassa. Monáen ja Big Boin yhteisesitys levyn ykkössingle "Tightrope"lla taasen oli ehdolla "Paras urbaani-/vaihtoehtoinen esitys" -luokassa.


title: Big Boi

text: Patton on naimisissa Sherlita Pattonin kanssa, ja heillä on kaksi lasta: tytär Jordan ja poika Cross. Lisäksi Pattonilla on edellisestä parisuhteestaan Bamboo-niminen poika. Patton harrastaa pitbull-koirien kasvatusta.


title: Big Boi

text: Big Boi esiintyi Suomessa Flow-festivaalilla elokuussa 2010 ja myöhemmin osana OutKastia. Hän esiintyi myös Pipe-festivaaleilla 2013.


title: Bernoulli

text: Bernoulli on sveitsiläinen suku, johon on kuulunut useita kuuluisia matemaatikkoja ja tiedemiehiä. Suvun kantaisä Leon Bernoulli muutti 1500-luvulla silloin Espanjan Alankomaihin kuuluneesta Antwerpenista Baseliin.


title: Bernoulli

text: Suvun huomattavampia jäseniä ovat olleet:Suvun eri jäsenten mukaan ovat saaneet nimensä


title: Bob Orton

text: Robert Dale "Bob" Orton (21. heinäkuuta 1929 – 16. heinäkuuta 2006) oli yhdysvaltalainen showpainija. Hänet tunnettiin myös nimellä Bob Orton, Sr. erotukseksi hänen pojastaan "Cowboy" Bob Orton Jr:sta. Hän oli myös ammattipainija Barry Ortonin isä ja Randy Ortonin isoisä. Hän oli 1,88 m pitkä ja painoi 111 kg. Debyyttinsä hän teki 1951.


title: Bob Orton

text: Orton kuoli 16. heinäkuuta 2006 sydänkohtaukseen 76-vuotiaana.


title: Mikko Viljanen

text: Mikko Tapani Ilmari Viljanen (s. 30. maaliskuuta 1976, Helsinki) on suomalainen kirjailija ja dramaturgi.


title: Mikko Viljanen

text: Viljanen on koulutukseltaan filosofian maisteri ja teatteritaiteen maisteri. Hän on työskennellyt muun muassa mainostoimittajana WSOYlla, dramaturgina Radioteatterissa ja draaman ja dramaturgian lehtorina Teatterikorkeakoulussa.


title: Mikko Viljanen

text: Viljasen esikoisromaani "Todennäkyjä" ilmestyi vuonna 2004 ja toinen romaani "Maan paino" helmikuussa 2009. "Todennäkyjä" yhdistää kasvutarinan runkoon huomioita todellisuudesta, jossa keskeistä on näkeminen ja nähdyksi tuleminen. Teos oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokkaana.


title: Mikko Viljanen

text: "Maan paino" on kuvaus muukalaisuudesta 1990-luvun Helsingissä, keskiössä vakoojan poika ja laiton maahanmuuttaja Oleg, joka palaa Helsinkiin lapsuutensa maisemiin. Kiitetty teos kuvaa muuttuvaa Suomea venäläisyhteisön kautta.


title: Mikko Viljanen

text: Kolmas romaani "Ensimmäinen elämä" ilmestyi elokuussa 2014. Se on 1990-luvun ekologista aktivismia kuvaava teos, jonka teemoja ovat myös henkilökohtainen ja kollektiivinen syyllisyys.


title: Mikko Viljanen

text: Viljasen esikoisrunokokoelma "Kesken hengityksen kaiken" ilmestyi 2010. Hänen runojaan on julkaistu myös "Vastakaanonissa" (Poesia 2011).


title: Mikko Viljanen

text: Viljanen on myös avustanut useita lehtiä, toiminut arvostelijana ja tehnyt käsikirjoituksia, sovituksia ja suomennoksia radiolle, televisiolle, teatterille ja elokuviin. Hänen Marko Järvikallaksen kanssa kirjoittamansa kuunnelmasarja "Sheriffi McGee" sai sokeain kuunnelmapalkinnon 2008.


title: Ijengra

text: Ijengra ( ja ) on kylä ja maalaiskunta Nerjungrin piirissä Sahan tasavallan eteläosassa. Se sijaitsee piirin eteläosassa 65 kilometriä Nerjungrista etelään.


title: Ijengra

text: Vuonna 1989 kylässä oli noin 1 500 asukasta. Vuonna 2001 asukasluku puolestaan oli 1 294. Ijengra on tasavallan ainoa kylä, jossa on säilynyt elävä evenkien kulttuuri, kielineen ja elinkeinoineen.


title: Ijengra

text: Iengrassa on kulttuuritalo, terveyskeskus, koulu ja kauppa.


title: Intohimon tuulet

text: Intohimon tuulet () on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut elokuva, jonka on ohjannut Edward Zwick. Jim Harrisonin samannimiseen kirjaan perustuvan elokuvan pääosaa näyttelee Brad Pitt.


title: Nikamavaltimo

text: Nikamavaltimo () on parillinen valtimo, joka kulkee kaulanikamien poikkihaarakkeissa olevien aukkojen ("foramen transversarium") kautta. Nikamavaltimo saa alkunsa solisvaltimosta.


title: Nikamavaltimo

text: Vaikka nikamavaltimo kulkee vain 1.–6. kaulanikaman aukkojen läpi, myös seitsemännen kaulanikaman poikkihaarakkeissa on aukko. Ensimmäisen kaulanikaman ohitettuaan nikamavaltimot kääntyvät mediaalisesti taakse ja kiertävät nikaman ja takaraivonluun välisen nivelen takaa nikamassa olevissa painaumissa kulkien.


title: Nikamavaltimo

text: "Foramen magnumin" kautta kalloon tullessaan kummastakin nikamavaltimosta lähtee pieni aivokalvovaltimohaara. Muita nikamavaltimoista lähteviä haaroja ovat yksi etumainen selkäydinvaltimo, joka muodostuu molemmista nikamavaltimoista tulevista haaroista, sekä parillinen takimmainen selkäydinvaltimo. Juuri ennen kuin oikea ja vasen nikamavaltimo yhdistyvät kallonpohjan valtimoksi, kummastakin nikamavaltimosta haarautuu vielä takimmainen alempi pikkuaivovaltimo.


title: Kaisa Ijäs

text: Kaisa Ijäs (s. 1977 Helsinki) on suomalainen runoilija.


title: Kaisa Ijäs

text: Ijäs on opiskellut elokuvaa Turun taideakatemiassa sekä venäjän kieltä, kirjallisuutta ja kotimaista kirjallisuutta Helsingin yliopistossa. Hänen esikoisteoksensa "Siskot, veljet" ilmestyi tammikuussa 2009 ja voitti Katri Vala -palkinnon samana vuonna.


title: Kaisa Ijäs

text: Ijäksen toinen runokokoelma "Pakopiste" ilmestyi vuonna 2013 ja oli ehdolla vuoden 2014 Runeberg-palkinnon saajaksi. Vuonna 2018 ilmestynyt Aurinkokello on ehdolla Ylen Tanssiva karhu -runouspalkinnon saajaksi.


title: Kaisa Ijäs

text: Ijäksen runoja on julkaistu myös "Kulttuurivihkoissa", "Nuoressa Voimassa" ja Gummeruksen Suuren runokilpailun antologiassa vuonna 2007.


title: Bin Bunluerit

text: Bin Bunluerit on thaimaalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hänet tunnetaan elokuvista "Bang Rajan" (2000), "Aleksanteri" (2004) ja "In the Name of the Tiger" (2005). Hän on myös ohjannut elokuvat "Demonic Beauty" (2002) ja "The Groan" (2004).


title: Leena Parkkinen

text: Leena Parkkinen (s. 5. lokakuuta 1979 Turku) on suomalainen kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa "Sinun jälkeesi, Max" ilmestyi maaliskuussa 2009. Kirja voitti Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinnon vuoden 2009 parhaana suomenkielisenä esikoisteoksena. Teos sai myös Akateemisen kirjakaupan palkinnon myydyimmästä esikoiteoksesta. Teos on käännetty tanskaksi, saksaksi, espanjaksi, puolaksi, tšekiksi ja liettuaksi.


title: Leena Parkkinen

text: Vuonna 2011 Parkkiselta ilmestyi lastenkirja "Miss Milky Ray". Teos on käännetty tanskaksi, saksaksi, englanniksi ja liettuaksi. Vuonna 2013 Parkkinen sai Kalevi Jäntin palkinnon toisesta romaanistaan "Galtbystä länteen". Teoksen käännösoikeudet on myyty Saksaan. Parkkisen uusin teos on historiallinen rakkausromaani "Säädyllinen ainesosa", jonka tapahtumat sijoittuvat pääosin 1950-luvun Helsinkiin.


title: Leena Parkkinen

text: Parkkinen on opiskellut Turun taideakatemiassa elokuvakäsikirjoittamista ja mainonnan suunnittelua sekä Kriittisessä korkeakoulussa kirjoittamista. Hän on työskennellyt mainostoimittajana, kustannusyhtiössä ja tarjoilijana.


title: Leena Parkkinen

text: Leena Parkkisen isä on kirjailija Jukka Parkkinen.


title: Täby IS IBK

text: Täby IS ("TIS") on ruotsalainen vuonna 1923 perustettu Täbyn suurin urheiluseura. Seurassa on toimintaa jalkapallossa, yleisurheilussa, salibandyssa ja talviurheilussa.


title: Täby IS IBK

text: Täbyn naisten salibandyjoukkue nousi Superliigaan kaudeksi 2007-2008. Seura on voittanut myös tyttöjunioreiden Ruotsin mestaruuden salibandyssä.


title: Täby IS IBK

text:
02 Laura Mertsalmi
05 Sofie Andersson
06 Klara Johansson
08 Emma Jacobsson
09 Monika Lindqvist
10 Angelica Blom
11 Kajsa Åkerman
12 Susanna Jansson
14 Sandra Svegeboe
15 Moa Hedlund
18 Erika Palmeby
19 Natalie Hansson
20 Therese Näsström
21 Emma Rothoff
22 Sandra Linder
25 Amanda Dahlin
29 Sara Karlsson
30 Sarah Hansén
32 Lisa Nerell
36 Mikaela Hedlund
44 Caroline Filipsson
50 Sanna Rådström
51 Sandra Mattsson
67 Cecilia Fredriksson
77 Fia Ununger
81 Hanna Hanve
88 Sara Bergström
89 Matilda Rotevall
94 Malin Westerlund
Täbyn kotisivut


title: Bolšoi Hatymi

text: Bolšoi Hatymi (, ) on Tšulmanin kaupunkikuntaan kuuluva kylä Nerjungrin piirissä Sahan tasavallan eteläosassa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 99 kilometriä Nerjungrista pohjoiseen.


title: Bolšoi Hatymi

text: Vuonna 1989 kylässä oli noin 1 000 asukasta. Vuonna 2001 asukasluku puolestaan oli 481, vuonna 2007 enää 324.


title: Bolšoi Hatymi

text: Bolšoi Hatymissä on terveyskeskus, koulu, kauppa ja klubi.


title: Moses Sofer

text: Moses Sofer (; 26. syyskuuta 1762 Frankfurt am Main – 3. lokakuuta 1839 Pressuburg, Unkarin kuningaskunta) oli 1800-luvun merkittävimpiä ortodoksijuutalaisia rabbeja, jota kutsuttiin myös tunnetuimman teoksensa mukaan nimellä Hatam Sofer.


title: Moses Sofer

text: Sofer vastusti voimakkaasti reformijuutalaisuutta ja vaikutti rabbina siihen, että Pressburgissa (nykyinen Bratislava) ortodoksijuutalaisuus säilyi voimissaan. Hän perusti Pressburgiin juutalaisen koulun, ješivan, josta tuli Keski-Euroopan vaikutusvaltaisimpia. Koulusta valmistui satoja rabbeja, jotka vaikuttivat myöhemmin Unkarin juutalaisten keskuudessa. Koulu pysyi toiminnassa toiseen maailmansotaan asti, jonka jälkeen se siirrettiin Jerusalemiin.


title: Herbet Taylor Ussher

text: Herbet Taylor Ussher (1836 - 1880) oli brittiläinen siirtomaahallinnon virkamies ja lintutieteilijä.


title: Herbet Taylor Ussher

text: Ussher toimi Afrikassa Kultarannikon (nykyään Ghana) asiainhoitajana 1867–1872 ja kuvernöörinä kesäkuusta 1879 joulukuun alkuun 1880. Hollantilaisten vuonna 1642 rakentama linnoitus "Fort Creve Coer" nimettiin hänen kunniakseen "Fort Ussher"iksi linnoituksen siirtyessä englantilaisten haltuun 4. tammikuuta 1868.


title: Herbet Taylor Ussher

text: Kultarannikolta Ussher komennettiin Tobagon kuvernööriksi vuosiksi 1872–1875.


title: Herbet Taylor Ussher

text: Ussher nimesi, yhdessä Richard Bowdler Sharpen kanssa, raitahuuhkajan ("Bubo shelleyi") ja punamuurahaispeipon ("Parmoptila rubrifrons"). Ussherin kunniaksi on nimetty ghanankalapöllö ("Scotopelia ussheri"), suomukiitäjä ("Telacanthura ussheri") ja pääskysieppo ("Muscicapa ussheri").


title: Kierla

text: Kierla on kylä Salon luoteisosassa Vaskiolla. Kylä sijaitsee hieman erillään Vaskion keskustaajamasta Turilantien varrella. Kierlaan kuuluu myös Marttilan rajalla sijaitseva Heinässuon alue.


title: Kierla

text: Kierla sijaitsee Pirttimäen ja Kuusjoen välissä kulkevan Turilantien varrella. Kutakuinkin kaikki kyläalueen tasaiset alueet on muutettu viljelysmaaksi. Kuusjoen rannat ovat niittyä. Joki kiemurtelee paljon Kierlan kohdalla ja siinä sijaitsee matala Kierlankoski. Kylän länsipuolelta jokeen laskee Rautaoja. Kierlan rakennuskanta sijaitsee Turilantien varrella, ja Heinässuon uudemmalla alueella. Heinässuo on peltomaisemaa, jota rikkovat metsäiset mäet ja suoalueet. Vaskionjoen alkulähteet sijaitsevat Heinässuolla.


title: Kierla

text: Halikkolainen uudisasutus on levinnyt jokia pitkin syvemmälle sisämaahan ja Kierla on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä. Kylässä on ollut 1800-luvulle tultaessa peräti kuusi kantatilaa ja muutamia torppia. Heinässuon alue on asutettu vasta 1940- ja 1950-lukujen aikana.


title: Ha Ji-won

text: Ha Ji-won (oik. Hae-Rin Jeon; s. 21. helmikuuta 1978 Soul, Etelä-Korea) on eteläkorealainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista "Ditto" (2000), "Nightmare" (2000), "Phone" (2002), "Sex Is Zero" (2002), "Daddy-Long-Legs" (2005) ja "Miracle 1 st Street" (2007).


title: Erkki Vettenniemi

text: Erkki Vettenniemi (s. 1966) on suomalainen tietokirjailija, historioitsija ja yhteiskuntatieteiden tohtori.


title: Erkki Vettenniemi

text: Vettenniemeltä on ilmestynyt useita urheiluaiheisia kirjoja. "Piikit ja pillerit – Suoraa puhetta dopingista" ilmestyi 2009. Urheiluhistoriasta Vettenniemi on julkaissut tutkimukset "Suomalaisen urheilun synty" (SKS, 2008), "Pohjolan helleenit" (SKS, 2007) ja "Joutavan juoksun jäljillä" (SKS, 2005). Hän on myös toimittanut artikkelikokoelman "Piikki lihassa – unelma puhtaasta urheilusta" (Akilles, 1998).


title: Erkki Vettenniemi

text: Vettenniemi on kirjoittanut dopingdekkariksi luonnehditun kirjan "Lahden ansa" (Into 2012), jossa hän esittää väitteen, että Harri Syväsalmi olisi järjestänyt dopingtestin Lahden MM-hiihdoissa kostoksi lahjusmatkasta saamastaan tuomiosta. Syväsalmi kiistää väitteen jyrkästi.


title: Erkki Vettenniemi

text: Vettenniemi haluaisi kieltää termin "doping" ja puhuu mieluummin "urheilijoiden lääkehuollosta". Hän myös vastustaa dopingtestauksia ja dopingin kieltoa. Testaus on hänen mukaansa autoritaarista kontrollointia, urkintaa ja rankaisumekanismi. Hänen mukaansa urheilijoiden oma päätösvalta asiassa on ihmisoikeuskysymys, ja hän pitää itseään "sorrettujen urheilijoiden äänenä".


title: Kimmo Pasanen

text: Kimmo Pasanen (s. 1943) on taidemaalari, kirjailija ja filosofi, joka asuu ja työskentelee Pariisissa. Hän on väitellyt filosofian tohtoriksi Sorbonnen yliopistossa. Lukuisten artikkeleiden lisäksi Pasanen on julkaissut teoksen "Tyhjyys itämaisessa ajattelussa ja taiteessa" (Teos 2008), sekä modernin taiteen perusteita ja taustoja selvittävän kirjan "Musta neliö – abstraktin taiteen salat" (Taide 2004).


title: Olli Lehtinen

text: Olli Lehtinen (s. 1966) on helsinkiläinen kirjailija, entinen merimies, rakennusmaalari ja taidemaalari.


title: Olli Lehtinen

text: Lehtinen on valmistunut Merimiesammattikoulusta ja työskennellyt merillä. Hänellä on ollut maalausalan yritys, ja hän on opiskellut taidemaalausta Lasse Marttisen oppilaana ja Vapaassa taidekoulussa. Hän menetti näkönsä vuonna 2001 näköhermon surkastumisen vuoksi, minkä jälkeen hän opetteli kirjoittamaan kymmensormijärjestelmällä, sai puhuvan tietokoneen ja alkoi kirjoittaa. Hänen pakinoitaan ja kolumnejaan julkaistaan näkövammaisten lehdissä. Lehtinen on opiskellut kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa.


title: Olli Lehtinen

text: Lehtisen esikoisromaani "Sokea etsivä" ilmestyi toukokuussa 2009. Se ei kriitikon mielestä ole dekkari, vaikka kustantaja teoksen sellaiseksi esitteleekin, vaan kuvaa sokean selviytymistä näkevien maailmassa. Se on pikemminkin sanoilla leikkivä rakkausromaani.


title: Serebrjanyi Bor

text: Serebrjanyi Bor ( ja ,"Hopeinen metsä") on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Nerjungrin piirissä Venäjällä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin keskiosassa kuusi kilometriä sen pääkaupungista Nerjungrista itään.


title: Serebrjanyi Bor

text: Asukasluvun kehitys:


title: Serebrjanyi Bor

text: Serebrjanyi Bor on alueen energiatuotannon keskus, ja se on syntynyt lämpövoimalan ympärille sen rakentamisen yhteydessä. Paikkakunnalla on rakennustarviketehdas ja siellä harjoitetaan myös maataloutta, joka tuottaa pääasiassa maitotaloustuotteita, perunoita ja vihanneksia. Serebrjanyi Borissa on tekojäärata, ja voimalan tekojärvellä toimii purjehduskerho.


title: Serebrjanyi Bor

text: Serebrjanyi Borista tuli taajama vuonna 1978.


title: Slavín

text:
Slavín on sotamuistomerkki ja sotilashautausmaa Bratislavassa. Se tehtiin neuvostosotilaille, jotka kaatuivat vapauttaessaan Bratislavaa toisessa maailmansodassa huhtikuussa 1945 Natsi-Saksan miehityksestä.
Hautausmaalla on 6 joukkohautaa ja 278 yksittäistä hautaa. Hautausmaan keskeisin osa on muistomerkki, jonka suunnitteli arkkitehti Ján Svetlík, ja jonka rakennustyöt valmistuivat 1960. Mustomerkki koostuu pylväiden ympäröimästä seremoniarakennukesta ja sen päällä olevasta 39,5-metrisestä graniittisesta pylonista. Pylonin päällä on A. Trizuliakin veistämä 11 metriä korkea voiton patsas.


title: Slavín

text: Muistomerkki sijaitsee lähellä Bratislavan keskustaa pienellä kukkulalla, jota ympäröi puistoja. Muistomerkiltä on hyvä näköala Bratislavan alueelle.


title: Härjänoja

text: Härjänoja (myös Ojankylä) on kylä Somerniemellä Somerolla. Kylä on tullut tunnetuksi kirjailija Helvi Hämäläisen (1907–1998) ”runokylänä”, jossa kirjailija työskenteli ja jonka luonnosta ja ihmisistä hän otti aiheita runoihinsa ja romaaneihinsa. Härjänoja kuuluu viereisen Keltiäisten kyläkeskuksen vaikutuspiiriin yhdessä muiden Somerniemen Painiojärven pohjoispuolisten kylien kanssa, ja sen takamaat liittyvät karuun ja erämaiseen Tammelan ylänköön.


title: Härjänoja

text: Härjänoja sijaitsee Somerniemellä, noin neljän kilometrin päässä Helsinkiin vievältä maantieltä ja Somerniemen kirkolta, hieman syrjässä Somerniemen keskuskylistä Oinasjärvestä ja Jakkulasta, vaikka ei Somerniemen kylistä kaikkein kauimmaisena; Salkolan erämaakylään on Härjänojalta vielä kuusi kilometriä.


title: Härjänoja

text: Härjänojan naapurikyliä Somerniemellä ovat kyläkeskus Keltiäinen lännessä, Somerniemen kirkon sijaintipaikka Härjänlahti etelässä ja Liesjärven kansallispuistoon rajoittuva Salkola pohjoisessa. Pusulan puolella naapureina ovat pohjoisessa useiden kylien isossajaossa erotetuista liikamaista muodostunut Kärkölän kulmakunta ja etelässä pitkän ja kapean Arimaa-järven vastarannalla Hyrkkölän kylässä Arimaan kulmakunta ja kartano, jossa vuosina 1864–1918 toimi Ariman lasitehdas.


title: Härjänoja

text: Koko nykyisen Someron ja samalla Somerniemen kylistä Härjänojan kylä ulottuu kauimmas itään, ja Härjänojan kylässä Kaupinkulmalla on myös nykyisen Varsinais-Suomen maakunnan itäisin piste.


title: Härjänoja

text: Luonnonmaantieteellisesti Härjänoja sijoittuu laajan ja harvaan asutun Tammelan ylängön reunalle, ja pohjoiseen Tammelan suuntaan jatkuu suuria metsiä kymmeniä kilometrejä.


title: Härjänoja

text: Kallioperä on Härjänojalla verrattain emäksistä ja koostuu muun muassa amfiboliitista, kvartsi- ja granodioriitista, gabrosta ja dioriitista. Kallioperän pinnanmuotojen hallitsevana piirteenä on Arimajärven pohjoisrantaa noudatteleva kallioperän murroslinja.


title: Härjänoja

text: Maaperän pinnanmuodoista huomattavin on kylän luoteispuolitse kulkeva Kolmanteen salpausselkään liittyvä reunamuodostuma, ja peltojen maalajina on harjujen lievealueilla yleisesti esiintyvä hieno hieta. Kylän takamaat ovat pääosin kallio- ja moreenimaata, paikoin myös kumpumoreenia. Osa moreenimaista on huuhtoutumattomia eli supra-akvaattisia, mikä tarkoittaa, että maa ei ole jääkauden jälkeen jäästä vapauduttuaan joutunut veden huuhtomaksi. Supra-akvaattisen alueen raja on Tammelan ja Someron rajaseudulla noin 120 metriä. Tämä ylittyy Härjänojan pohjoisosassa laajalti ja korkeimmat alueet yltävät jopa yli 140 metrin. Korkein kohta kylässä on 152,8 metrin korkeuteen yltävä Lakiamäki Kovelojärven eteläpuolella ja yli 140 metrin kohoavia kohtia on myös Kaupinkulmalla, Korkialan, Hämihuhdan, Vahalammin ja Valkaman luona sekä Salkolanjärven eteläpuolella.


title: Härjänoja

text: Vesistöaluejaossa kylä on vedenjakajalla Saaristomeren ja Suomenlahden välillä. Enimmät kylän pelloista ja taloista ovat Paimionjoen vesistöön kuuluvan, Painiojärveen laskevan ojan varrella, josta kylä on saanut nimensä.


title: Härjänoja

text: Etelässä kylään rajoittuu Karjaanjoen vesistöön kuuluva pitkä ja kapea, 184 hehtaarin laajuinen Arimaa-järvi (korkeus 89,6 m), joka on muodostunut Tammelan ylängön reuna-alueille tyypilliseen syvään kallioperän murrokseen. Arimajärveen laskevat Myllyjokea pitkin Härjänojan kylän takamaiden pienet järvet, Myllyjärvi (korkeus 107,2 m), Levo-Patamo (korkeus 107,3 m), Vehka-Patamo (korkeus 115,5 m) ja Kovelo (korkeus 121,0 m), sekä Pusulan puolelta Patamo (korkeus 107,9 m), Kivijärvi (korkeus 116,3 m) ja Härjänojan rajalla sijaitseva Särkijärvi (korkeus 117,5 m). Järvistä Levo-Patamo on tunnettu punaisista lumpeistaan, ja järven kaunis maisema on antanut aiheen Helvi Hämäläisen runoon Rakastettu järvi kokoelmassa "Lapsellinen maa" (1943).


title: Härjänoja

text: Pohjoisessa, Pusulan Kärkölän rajalla on 153 ha laajuinen karu ja ruskeavetinen Heinjärvi (korkeus 117,4 m), johon liittyvät pienemmät Heinlammi (korkeus 117,5 m) ja Vahalammi (korkeus 117,9 m). Myös Heinjärvi on osa Karjaanjoen vesistöä ja kuuluu Pusulanjoen latvajärviin. Järviketjunsa ylimpänä järvenä sen valuma-alue on pieni.


title: Härjänoja

text: Emäksisen kallioperän ansiosta Härjänojan metsissä on runsaasti käenkaali-mustikkatyypin lehtoja. Tauno Toivosen ja Hilkka Ritalan laskelmien mukaan Arimaajärven koillispuolisella dioriitti- ja amfiboliittikallioperän alueella esiintyi 1950-luvulla Somerniemen 37 lehtolajista 28, ja muun muassa metsälehmusta esiintyi monikymmenrunkoisina kasvustoina.


title: Härjänoja

text: Suojelluista luontokohteista kylän alueelle ulottuu kaksi Natura 2000 -aluetta. Koirlammen–Arimaan purolehto Arimaa-järven rannalla liittyy Haukkamäen Natura-alueeseen Nummi-Pusulassa. Se perustettiin yksityiseksi luonnonsuojelualueeksi vuonna 1955, ja siihen liittyy Nummi-Pusulan puolella myöhemmin Natura-alueeksi muodostettu Haukkamäen kallioalue Arimaa-järveen rajoittuvine jyrkänteineen. Siellä on kerrottu asuvan haltijan, jonka huudon myös Helvi Hämäläinen on kertonut kuulleensa. Koirlammen–Arimaan purolehdossa esiintyviä lehtokasveja ovat muun muassa imikkä, metsälehmus, lehtokuusama, lehtokorte, mustakonnanmarja ja harvinaisuutena humala. Toinen Natura-alue Härjänojalla on kylän pohjoisosassa sijaitseva, luonnonsuojelualueeksi perustettu Valkaman metsä, joka muodostaa merkittävän vanhan metsän kohteen.


title: Härjänoja

text: Maakunnallisesti arvokkaaksi perinnebiotoopiksi Härjänojalla on arvioitu metsälaitumesta, sekametsähaasta ja harvinaiseksi luokitellusta tuoreesta pienruohoniitystä koostuva Yli-Kaupin laidun Kaupinkulmalla. Siellä esiintyivät 1990-luvulla tehdyssä inventoinnissa muun muassa jäkki, hirssisara, nurmitatar, nurmirölli ja laidunpoimulehti.


title: Härjänoja

text: Luonnonmuistomerkkinä kylässä on rauhoitettu saarni Kaupinkulman Uuden-Kaupin maalla.


title: Härjänoja

text:
Härjänojan kylästä ei vuonna 2006 Somerolla toteutussa arkeologisessa inventoinnissa löydetty esihistoriallisiksi ajoitettuja muinaisjäännöksiä. Läheltä Vahalammia kylän pohjoisosta löytyi kuitenkin yksi ajoittamaton röykkiö.
Ensimmäinen asiakirjamaininta Härjänojan kylästä on vuodelta 1509. Vuonna 1539 kylässä on ollut viisi taloa ja vuonna 1702 kuusi. Viimeistään 1700-luvulla talot esiintyvät nimillä Karppi, Kilo, Sarvi, Sirro, Uro ja Verkkala. Vuosilta 1731 ja 1764 olevien karttojen mukaan kylä on ollut 1700-luvulla jakautuneena kahteen osakylään: kylälle nimen antaneen, Painiojärveen laskevan ojan varressa sijainneeseen Alaskylään, johon luettiin Uron, Sirron ja Verkkalan talot, ja ylempänä tienristeyksessä sijainneeseen Yläskylään, johon luettiin Sarven, Karpin ja Kilon talot. Isonjaon myötä muodostui vielä ojan pohjoispuolelle Uusikylä, jossa nykyään on Sirron talo. Taloista Verkkala on edelleen vanhalla paikallaan, mutta muut ovat siirtyneet eri puolille kylän vanhoja kotitiluksia joko vuosina 1794–1799 toimeenpannun isonjaon seurauksena tai viimeistään 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa, Sarvi vuonna 1880, Kilo 1914 ja Karppi 1920-luvulla.


title: Härjänoja

text: Isossajaossa, jossa Härjänoja oli omana jakokuntanaan, muodostettiin jaossa jääneelle liikamaalle Heinjärven läheisyyteen neljä kruunun uudistaloa: Kauppi, Valkama, Uusitalo ja Taniainen. Näistä Valkama halottiin vuonna 1809 kahtia Valkamaan ja Vahalammiin ja Kauppi vuonna 1852 Ali-Kauppiin ja Yli-Kauppiin. Nykyisissä kartoissa tämän kylän pohjoisosan nimenä on Kaupinkulma.


title: Härjänoja

text: 1700-luvun lopulta ja 1800-luvun alkupuolelta alkaen kylään muodostui myös torppia. Vuoden 1901 henkikirjassa näitä oli kylän vanhoilla taloilla yhteensä 16 ja Kaupinkulman uudistaloilla 7.


title: Härjänoja

text: Vanhoja maatalouden sivuelinkeinoja Tammelan ylängön metsäisillä alueilla olivat järvimalmin nosto ja tervanpoltto. Järvimalmia saatiin Somerniemen alueella Salkolanjärvestä ja Liesjärvestä Salkolassa ja Heinjärvestä Härjänojalla, mistä sitä kuljetettiin Högforsin ruukkiin Karkkilassa. Samoin tervaa poltettiin 1700-luvulta alkaen Tammelan, Lopen ja Somerniemen metsäisissä osissa, Somerniemellä erityisesti Salkolassa ja Härjänojalla.


title: Härjänoja

text: Muuta kuin paikallisen väestön ylläpitämää elinkeinotoimintaa kylässä edusti ainakin jo 1820-luvulla toiminnassa ollut, Myllyjärvestä Arimaa-järveen laskevassa Myllyjoessa sijainnut Patakosken saha. Vuonna 1853 sen omisti kauppias Wathén Helsingistä, ja myöhemmin 1800-luvun loppuvuosikymmeninä omistajana oli maapurikylässä Pusulan Hyrkkölässä Arimaan lasitehtaan omistanut Alfons Alftan. Saha ei ollut Somerniemen ainoa; samoihin aikoihin perustettuja olivat myös Kopilan saha Pitkiönjoessa, Korkeakosken saha Keltiäisissä sekä Jakkulan ja Palikaisten sahat. Vielä 1940-luvulla samalla paikalla toimi mylly, jonka omisti silloin rehtori J. Ritala.


title: Härjänoja

text: Eräs merkki yhteiskunnan uudenaikaistumisesta oli paikallisen kauppatoiminnan viriäminen lähes jokaisessa Somerniemenkin kylässä. Ensimmäinen kauppa Härjänojalla toimi Kilon talossa vuosina 1891–1893, toinen Sarven talon mailla vuosina 1896–1897 ja kolmas vuosina 1898–1903.


title: Härjänoja

text: Suomen sisällissodassa sai surmansa punaisten puolella kahdeksan härjänojalaista. Rauhan palattua alkoi vuokra-alueiden lunastaminen, jonka tuloksena aiemmista torpista ja mäkituvista muodostettiin itsenäisiä tiloja, samalla kun uusia tiloja muodostui myös muuten. Näitä 1900-luvun alkuvuosikymmeninä muodostuneita, pääasiassa pienehköjä tiloja on Härjänojalla sekä kylän vanhojen kotitilusten ympäristössä nykyisten Salkolantien, Hämihuhdantien ja Kilontien varsilla, että kylän kantatalojen metsälohkoilla Hämihuhdantien loppupäässä. Härjänojan, Härjänlahden ja Keltiäisten kylien rajalle tästä uudemmasta asutuksesta on muodostunut paikallisesti leikillisesti "Hansun kaupungiksi" nimitetty Keltiäisten kylän keskustaajama.


title: Härjänoja

text: Myös kauppatoiminta vakiintui 1900-luvun aikana. Vuodesta 1903 1930-luvulle kylällä piti kauppaa Frans Oskari Vallenius (myöh. Valtimo) Sarven vanhalla tontilla Ylöskylässä sijaitsevassa rakennuksessa. Hansuun, Keltiäisten kylän keskustaajamaan Keltiäisten ja Härjänojan kylien rajalle, oli vuonna 1918 perustettu Keltiäisten kylän alueelle Someron osuuskaupan myymälä, joka vuonna 1928 siirtyi uuteen kiinteistöön Härjänojan kylän puolella rajaa ja jatkoi siellä toimintaansa. Sähkölaitos Somerniemelle perustettiin vuonna 1928, ja vuonna 1945 sähköistämättöminä osina kuntaa mainittiin enää Härjänojan metsäkulma, Palikaisten Myllylä, Salkola, Suojoki ja Mäyrämäki.


title: Härjänoja

text: Talvi- ja jatkosodassa menehtyi sankarivainajina kymmenen härjänojalaista. Maanhankintalain toimeenpanon yhteydessä sodan jälkeen, jolloin ensisijaisina maanluovuttajina olivat muusta kuin maataloudesta toimeentulonsa saavat maanomistajat, Härjänojan tilat eivät joutuneet luovuttamaan maata, koska luovuttavia tiloja oli Somerniemen muissa kylissä runsaasti. Vapaaehtoisilla kaupoilla myytiin kuitenkin siirtoväkeen kuuluville kylästä kaksi tilaa, joiden pinta-alat olivat 19 ja 15 hehtaaria.


title: Härjänoja

text: Sotien jälkeen taloustoiminta vilkastui. Merkkinä tästä Tanjaksen kulmalla oli 1940–50-lukujen vaihteessa pieni kauppaliike, jonka asiakkaina olivat lähinnä Heinjärven alueella työskentelevät metsurit. Tänne muodostettiin vuonna 1951 Somerolle asutetulle luovutetun karjalan siirtoväelle asutusyhteismetsänä Someron yhteismetsä, joka sai maita myös Pusulan ja Lopen metsäisiltä alueilta.


title: Härjänoja

text: Yhteiskunnan rakennemuutos alkoi näkyä 1960-luvun jälkeen ja näin muun muassa Someron osuuskaupan Keltiäisen myymälä Hansussa lopetti toimintansa vuonna 1977. Samoina vuosikymmeninä alettiin etenkin järvien rannoilta erottaa kesämökkitontteja. Näitä on paljon varsinkin suurimpien järvien Arimaan ja Heinjärven ympäristössä mutta yhä enemmän myös pienemmillä järvillä. Samalla myös entistä useampi entisistä pienistä maanviljelystiloista on siirtynyt kesäasuntokäyttöön tai jäänyt tyhjilleen.


title: Härjänoja

text: Kylään päästään Somerniemen kirkolta ja Helsingintieltä (Seututie 280) alkavalta ja Valtatie 2:lle Somerniemen Salkolassa johtavalta Salkolantieltä, joka on Liikenneviraston ylläpitämä paikallistietasoinen yhdystie. Siitä erkanee Kivijärventielle Pusulassa päättyvä sorapäällysteinen yksityistie Hämeenhuhdantie (Someron murteessa esiintyvä ja Helvi Hämäläisen käyttämä muoto nimestä on "Hämihuhta"), josta edelleen on yhteys Kärköläntielle (yhdystie 1280) Pusulassa. Kylän pohjoisosassa Kaupinkulmalla Salkolantieltä Kärköläntielle Pusulaan johtaa sorapäällysteinen yksityistie Kaupinkulmantie ja Salkolantieltä Valtatielle 2 Pusulassa johtaa Salkolanjärven itäpuolitse sorapäällysteinen yksityistie Vedenpuutontie. Kaupinkulman- ja Hämihuhdanteitä yhdistää Pusulan rajalta Heinhoville johtava sorapäällysteinen yksityistie Kovelontie, ja kylän keskustasta Hämihuhdantien alusta Arimajärven rantaan johtaa sorapäällysteinen yksityistie Kilontie. Postitoimipaikkana koko kylässä on Somerniemi (postinumero 31470), paitsi Kaupinkulmalla Kaupinkulmantien loppupäässä Pusula (postinumero 03850).


title: Härjänoja

text: Suhteessa Someron keskustaajamaan ja läheisiin kaupunkiseutuihin Härjänoja, kuten koko Somerniemi, on syrjäistä maaseutua, eikä se ole osa yli 40 asukkaan yhtenäistä kyläaluetta muuten kuin Keltiäisten keskustaajamaan rajautuvilta vähäisiltä osiltaan. Härjänojan kylän väkiluku vuonna 2011 oli 38, mikä teki siitä Someron kylistä 37. suurimman ja entisen Somerniemen kylistä yhdeksänneksi suurimman yhdessä Vesanojan kanssa. Kesäasutusta kylässä on runsaasti.


title: Härjänoja

text: Härjänojalla ei ole koskaan ollut omaa koulua, vaan koulua käytiin vuodesta 1881 vuoteen 1991 naapurikylässä Keltiäisissä, jonka koulupiiriin kuuluivat on myös viereiset Vesanojan ja Härjänlahden kylät, ja Härjänojan pohjoiselta metsäkulmalta vuosina 1924–1964 myös Salkolassa. Salkolan koulun lakattua vuonna 1964 ja Keltiäisten koulun loputtua vuonna 1991 kouluun on kuljettu koko kylästä ensin Keltiäisiin ja sitten Oinasjärvelle. Lähin kauppa, ainoa Someron jäljellä oleva kyläkauppa, on Keltiäisissä noin kilometrin päässä. Kylän pohjoisosassa Heinjärven rannalla on Someron yhteismetsän omistama Heinhovi, jota käytetään pienimuotoisena kokoontumistilana ja metsästysseura Heinhovin eräveikkojen keskuspaikkana.


title: Härjänoja

text: Vuonna 1990 kylän vanhoista kantataloista oli ennen vuotta 1940 rakennettuja asuinrakennuksia Turun maakuntamuseon selvityksen mukaan Karpilla, Kilolla, Sarvella ja Sirrolla. Näistä Karpin rakennukset siirrettiin nykyiselle paikalleen kyläkeskuksesta 1920-luvulla ja Kilon vuonna 1914, kummatkin siellä sijainneiden vanhojen rakennusten hirsistä. Sarven rakennukset on siirretty nykyiselle paikalleen jo 1880-luvulla, ja talouskeskus on paikallishistoriallisesti merkittävä. Sirron nykyinen päärakennus on rakennettu vuonna 1933. Isossajaossa muodostuneista uudistaloista ennen vuotta 1940 rakennettu asuinrakennus oli vuonna 1990 ainakin Valkamalla; se oli rakennettu 1930-luvulla.


title: Härjänoja

text: Jäljellä olevia entisiä torppia tai vanhoja lohkotiloja, joissa oli vuotta 1940 edeltäviä rakennuksia, olivat vuonna 1990 kylän rintamailla Syrjälä (lohkottu Sirrosta peinnönjaossa, asuinrakennus vuodelta 1939), Valtimo (rakennettu alkujaan Sarven vaarintuvaksi 1800-luvun puolivälissä, toiminut sitten kauppana) ja Mäenpää (entinen Sarven torppa, asuinrakennus 1800-luvun lopulta). Kauempana vanhojen kantatalojen metsälohkoilla sijaitsivat Kalliomäki (asuinrakennus 1880-luvulta), Lautalato (entinen Sarven torppa, asuinrakennus vuodelta 1934), Mylläri (tuvan vanhin osa 1800-luvun lopulta), Mäkilato (entinen Kilon torppa, asinrakennus todennäköisesti vuodelta 1858) ja Vanhalahti (entinen Kilon torppa, asuinrakennus 1930-luvulta). Isossajaossa muodostettujen uudistalojen torpista olivat jäljellä Korkiala (asuinrakennus 1900-luvun alusta) ja Tölmälä (asuinrakennus 1800-luvun lopusta). Vanha asuinrakennus oli näiden lisäksi myös ainakin Kaapolassa, joka oli entinen Uron torppa.


title: Härjänoja

text: Asutusmaantieteellisesti poikkeuksellinen on Tammelan ylänköseudulla havaittava savolaistyyppinen mäkiasutus. Tällaista mäkiasutusta ovat Härjänojan Kaupinkulmalla sekä isossajaossa muodostetut uudistalot kuten Yli- ja Ali-Kauppi, Valkama ja Vahalammi, että niiden torpat, kuten Tölmälä ja Korkiala, jotka kaikki sijaitsevat yli 140 metrin korkeuteen yltävien supra-akvaattisten kohoumien rinteillä tai la'illa. Samanlaista sekä sijainniltaan että syntyhistorialtaan on myös viereisen Pusulan Kärkölän asutus.


title: Härjänoja

text: Kylällä toimivia yhteisöjä ovat Härjänojan kalastuskunta ja metsästysseura Heinhovin eräveikot, ja merkittävä toimija on myös kylän pohjoisosassa, Heinjärven ympärillä metsämaita omistava Someron yhteismetsä. Kalastuskunnan suurin vesialue on Heinjärvi ja lähinnä suurin Härjänojan kylään kuuluva osa Arimaajärvestä. Heinhovin eräveikkojen jäseninä on vain Härjänojan kylän pohjoisosassa maita omistavan Someron yhteismetsän osakkaita, ja seuralla on metsästysmaita myös Nummi-Pusulassa ja Lopella. Osakkaina yhteismetsässä ovat Karjalan siirtoväelle muodostettujen tilojen omistajat eri puolilta Someroa. Kylään liittyy myös Somerniemeä kotipaikkanaan pitävä Matti Matinpoika Sarven sukuseura. Muutoin härjänojalaiset ovat toimineet Somerniemellä toimivissa yhdistyksissä, ja kylällä järjestettyjen suurempien tapahtumien järjestelyihin on osallistunut myös naapurikylän Keltiäisten kylätoimikunta.


title: Härjänoja

text: Härjänojalla asui ja työskenteli kirjailija Helvi Hämäläinen (1907–1998), jonka äidinpuoleinen suku oli Somerniemeltä. Hän kuvasi sekä runoissaan että romaaneissaan kylää, sen luontoa ja ihmisiä ja nimitti Härjänojaa "runokyläkseen". Tunnettu Härjänojan kesäasukas on kalabiologi ja tietokirjailija Lauri Koli, joka on toiminut pitkään muun muassa Härjänojan kalastuskunnassa ja Someron vesiensuojeluyhdistyksessä. Tunnettuihin syntyperäisiin härjänojalaisiin kuuluu Härjänojan Vahalammilla syntynyt, Nurmijärven Rajamäellä biologian ja maantieteen lehtorina työskennellyt biologi ja opettaja Tauno Toivonen (1932–2003), joka ansioitui etenkin Somerniemen ja Lounais-Hämeen kasviston tutkijana ja julkaisi yhdessä Hilkka Ritalan kanssa vuonna 1955 teoksen "Somerniemen pitäjän kasvisto".


title: Härjänoja

text: Haminassa syntyneen, pääosan elämästään Helsingissä asuneen kirjailija Helvi Hämäläisen äidinpuoleinen suku oli Somerniemeltä. Hänen äitinsä Ida Hämäläisen (o.s. Mikkelsson, 1880–1951) isä Mikko Mikkelsson (1847–1894) oli ollut Palikaisten kartanon puuseppä. Ensimmäisen kesänsä Somerniemellä Helvi Hämäläinen vietti äitinsä ja sisarustensa kanssa vuonna 1919 Palikaisissa enonsa Oskari Kortteen luona, ja kesät 1921–1922 Ida Hämäläinen lapsineen asui Pusulan Arimaalla sisarensa Sandra Alénin luona. Arimaalle Helvi Hämäläinen palasi vielä kesiksi 1935 ja 1936 ja kirjoitti siellä romaaninsa "Katuojan vettä", runonäytelmät "Aaverakastaja" ja "Kuunsokea" sekä luonnosteli romaania "Tyhjä syli".


title: Härjänoja

text: Vuodesta 1939 Hämäläinen työskenteli etenkin kesäisin Somerniemen Härjänojalla ja asui ensin äitinsä ja poikansa Jussi Haapmanin (1932–1985) kanssa serkkunsa Lempi Kreanderin luona. Täällä syntyi muun muassa Hämäläisen pääteos, sivistyneistökuvaus "Säädyllinen murhenäytelmä". Vuonna 1941 kirjailija osti kylästä purettavan rakennuksen, josta sai oman mökin. Siellä hän kirjoitti muun muassa romaanit "Velvoitus", "Hansikas", "Kylä vaeltaa", "Pouta", "Ketunkivi" ja "Tuhopolttaja", runokokoelmat "Lapsellinen maa", "Voikukkapyhimykset" ja "Pilvipuku" sekä runonäytelmät "Viheriä poika" ja "Pilvi". 1960-luvulla Hämäläinen oleskeli myös siskonsa Taimi Lohmanin luona Härjänojan Mikkolassa, ja 1970-luvulla hänen poikansa ja miniänsä rakensivat lähelle uuden mökin, jonka nimeksi tuli Ketunkivi. Siellä vietettiin muun muassa Helvi Hämäläisen 80-vuotispäiviä vuonna 1987 sekä lukuisia muita juhlia.


title: Härjänoja

text: Härjänojan ja Somerniemen luonto ja ihmiset ovat läsnä sekä Hämäläisen runoissa että romaanien maaseutukuvauksissa. Muistelmissaan vuonna 1993 Hämäläinen kertoo, miten "Härjänojan kylä suorastaan tulvi runon aiheita. Asuin keskellä runoa ja tunsin olevani kylän runoilija: toiset tekivät kylässä muut työt, minä runoilijan työt." Tästä kertoo runo "Härjänojankylässä" kokoelmassa "Surmayöt" (1957), jossa kyläläisten niittäessä heinää niityillä runoilija kerää heinää ruskeaksi palaneelta nummelta unen suurisilmäiselle karjalle. Kokoelmissa "Surmayöt" (1957) ja "Punainen surupuku" (1958) rakastettu kylä muuttuu kuitenkin myrkytetyksi viitaksi, ja myös kylän autioitumista kuvataan useissa runoissa. Runossa "Kuolema nummella" kokoelmasta "Sukupolveni unta" (1987) kylän nummilla soittaa enää vain kuolema, ei enää ohikulkijana vaan kylän ainoana asukkaana.


title: Härjänoja

text: Ensimmäisiä Hämäläisen proosateoksia, joissa esiintyy somerniemeläisiä aiheita, on pienoisromaani "Kylä palaa" (1938). Aiheen romaaniin kirjailija sai, kun hänen tätinsä Sandra Alén oli kertonut hänelle vuonna 1898 tapahtuneesta Somerniemen Jakkulan kylän palosta. Sittemmin romaanin "Hansikas" (1943) maaseutukuvauksilla ja romaanin "Kylä vaeltaa" (1944) eräillä henkilöhahmoilla ja tapahtumilla oli härjänojalaisia esikuvia. Tapahtumiltaan ja ympäristöltään kokonaan Härjänojan kylään sijoitettuja ja siellä kirjoitettuja ovat kirjailijan itsensä mukaan pienoisromaanit "Pouta" (1946) ja "Ketunkivi" (1948), ja todellisiin tapahtumiin perustuivat kirjailijan mukaan myös pienoisromaanit "Tuhopolttaja" (1949) ja "Karkuri" (1961). Näistä varsinkin kaksi viimeistä johtivat kirjailijan kokemaan vieroksuntaan kyläyhteisössä samaan tapaan kuin "Säädyllisen murhenäytelmän" henkilöhahmojen tunnistettavat esikuvat aiemmin suhteessa sivistyneistöpiireihin. Tästä hän kirjoitti runossaan "Myrkytetty viitta". Vuonna 1993 Hämäläinen kuvasi suhdettaan kylään sanomalla, että "koko kyläni on noussut taivaaseen". Vuonna 1998 ilmestyi vielä postuumina "Ketunkiven" sisarteos "Kylänruusut", joka poikkeaa muista Hämäläisen kyläromaaneista siinä, että kylän nimeksi ilmoitetaan Härjänoja, vaikka itse tarina onkin unenomainen.


title: Härjänoja

text: Nykyään Helvi Hämäläisen merkitys on Somerolla ja Somerniemellä yleisesti tunnustettu. Runonäytelmä "Viheriä Poika" (1946) sai kantaesityksensä Somerolla vuonna 1996 osana Someron lukion ilmaisutaidon ryhmän kesänäytelmäkurssia. Helvi Hämäläisen pojan Jussi Haapmanin lanko, kirjallisuudentutkija Esko Rahikainen on kirjoittanut Helvi Hämäläisen suvusta ja vaiheista Härjänojalla kirjat "Tie Härjänojaan. Muistiinpanoja kirjailija Helvi Hämäläisen suvun taipaleelta" (1987) ja "Kylä, kirjailija ja talonemäntä. Muistoja ja muistiinpanoja Helvi Hämäläisestä, Salme Sirrosta ja Somerniemen Härjänojan kylästä" (2003), joka ilmestyi Somerniemi-seuran julkaisuna. Vuonna 2003 Somerniemi-seura ja Amanita Oy järjestivät Somerniemellä Helvi Hämäläinen -päivän kirjailijan muiston vaalimiseksi. Kuulijoita paikalla oli yli 400. Esko Rahikaisen kirjoittama esittely Helvi Hämäläisestä Somerniemellä on julkaistu Someron kaupunginkirjaston verkkosivulla.


title: Härjänoja

text: Kirjailija Helvi Hämäläisen lähipiiriin kuulunut kirjastonhoitaja Esko Rahikainen kuvailee 2000-luvun Härjänojaa vuonna 2003 ilmestyneessä kirjassaan "Kylä, kirjailija ja talonemäntä". Havaintona oli, että monet kylän vanhoista pientiloista, "paikoista" niin kuin Helvi Hämäläinen pientiloja paikallisessa kielenkäytössä muisti nimitetyn, olivat tyhjillään, ja joidenkin rakennuksista osa oli jo romahtamassa. Tämä oli vuonna 2003 tilanne muun muassa Kaapolassa, jonka kauniisti harmaantuneessa pihapiirissä kirjailijan sukulaiset olivat viettäneet kesäjuhlia. Myös monet entiset pienet pellot olivat kasvaneet umpeen. Kylän kantataloissa oli kuitenkin vielä pysyvä asutus, ja monet tiloista säilyivät myös kesäasuntokäytössä. Osa pelloista oli vuokrattu kylän ulkopuolelle, ja töissä saatettiin käydä Somerolla tai jopa Helsingissä. Lehmiä oli enää vain Kaupinkulman Yli-Kaupilla. Myös uusia kesäasuntoja rakennettiin, rantojen täytyttyä nyt myös jo rannattomille metsätonteille, ja vireyttä paikkakunnalle toivat myös lähellä sijaitsevat Ämyrin tanssilava ja Somerniemen kesätori.


title: Soili Suonoja

text: Soili Anitra Suonoja (o.s. "Nevala", s. 3. toukokuuta 1944 Oulu) on suomalainen kauppaneuvos. Hän oli Amica-yhtiöiden toimitusjohtaja vuosina 1989–2000, minkä jälkeen hän on toiminut useiden eri yritysten hallituksissa.


title: Soili Suonoja

text: Koulutukseltaan Suonoja on kotitalousopettaja ja MBA. Suonoja opiskeli vuonna 1964 emäntäkoulussa ja valmistui vuonna 1970 kotitalousopettajaksi Järvenpään kotitalousopettajakoulusta. Hänen ensimmäinen työpaikkansa oli Marttapiiriliitto. Vuonna 1973 hän aloitti Fazerilla.


title: Soili Suonoja

text: Suonoja oli useiden yhtiöiden hallituksen jäsen. Hän oli Alkon, Finavian, Finnpilot Pilotagen ja Leijona Cateringin hallitusten puheenjohtaja. Lisäksi hän on ollut jäsen muun muassa Mandatumin, Outokummun (2003–2007), Lännen Tehtaiden (2003–2011), Lassila & Tikanojan (2001–2008), Eilakaislan (2006–), VR:n ja Destian hallituksissa. Suonoja on halunnut vaikuttaa omalla esimerkillään pörssiyhtiöiden ja muun yritysmaailman tasa-arvoistumiseen.


title: Soili Suonoja

text: Suonoja on paneutunut myös ympäristökysymyksiin. Hän oli Reilun kaupan edistämisyhdistyksen hallituksen puheenjohtaja vuosina 2008–2012. Suonoja on ollut myös mukana Ylen Aamu-tv:n Jälkiviisaissa.


title: Soili Suonoja

text: Syksyllä 2014 mediassa kritisoitiin Suonojaan liittyviä nimityksiä. "Iltalehden" mukaan Suonoja vaikutti tyttärensä nimittämiseen Finavian asiakkuus- ja projektipäälliköksi 31 hakijan joukosta. Suonojan väitettiin järjestäneen myös kummipojalleen työpaikan yhtiöstä vuonna 2011, vaikka tämä ei täyttänyt tehtävän vaatimuksia. Hänen on kerrottu järjestäneen myös aiemmin työpaikkoja lähipiirilleen Alkosta ja Itellasta. Kohun seurauksena valtion omistajaohjausyksikkö pyysi Suonojalta selvitystä asiasta. Suonoja kiisti väitteet jyrkästi, mutta erosi neljän valtionyhtiön hallituksesta. Suonoja kertoi Ylelle, että hän erosi, jottei vaarantaisi kyseisten yhtiöiden toimintaa.


title: Soili Suonoja

text: Suonoja asuu maatilalla Nurmijärvellä. Hänen miehensä on maanviljelijä Toivo Suonoja. Heillä on tytär Milla.


title: Hardangerinvuono

text: Hardangerinvuono, myös "Hardangervuono", () on Hordalandin läänissä Norjassa sijaitseva 179 kilometriä pitkä vuono. Se on Norjan toiseksi suurin ja koko maailman kolmanneksi suurin vuono. Vuonon enimmäissyvyys on 800 metriä. Folgefonnan jäätikkö sijaitsee vuonon varrella. Myös Hardangerviddan ylätasanko ja Hardangerviddan kansallispuisto sijaitsevat vuonon itäpuolella.


title: Hardangerinvuono

text: Hardangerinvuonon suu aukeaa Pohjanmereen Bergenin eteläpuolella. Vuonon ympärillä sijaitsee 13 kuntaa: Bømlo, Eidfjord, Etne, Granvin, Jondal, Kvam, Kvinnherad, Odda, Sund, Sveio, Tysnes, Ullensvang ja Ulvik. Kuntien yhteisväkiluku on noin 70 000.


title: Hardangerinvuono

text: Hardangerinvuonossa on Norjan suurin kalankasvattamotiheys.


title: Hardangerinvuono

text: Hardangerinvuonon sivu- ja osavuonot lännestä itään:


title: Rača (Bratislava)

text: Rača (, ) on Slovakian pääkaupungin Bratislavan osa-alue, jossa eli vuonna 2005 noin 20 000 asukasta. Se sijaitsee perinteisellä viininviljelyalueella Pienten Karpaattien juurella niiden itäpuolella, Nove meston alueen pohjoispuolella ja kuuluu Bratislava III -piiriin. Račassa on suuri rautatievarikko ja rahtiterminaali. Sen suurimpia nähtävyyksiä ovat goottilaistyylinen roomalaiskatolinen kirkko 1300-luvulta sekä evankelinen kirkko 1800-luvulta.


title: Kalliovuortenhevonen

text: Kalliovuortenhevonen () on 1980-luvulta peräisin oleva yhdysvaltalainen hevosrotu.


title: Kalliovuortenhevonen

text: Kalliovuortenhevosella on keskikokoinen ruumiinrakenne. Pää on sirorakenteinen ja kaula pitkä. Jalat ovat vahvat ja kaviot vankat, joten kalliovuortenhevonen on erittäin varmajalkainen myös vaikeissa maastoissa. Säkäkorkeudeltaan rodun edustajat ovat 142-163 cm. Halutuin väritys on tummanruskea tai hiilenharmaa ja vaaleaharjainen hopeanmusta, mutta myös muita yksivärisiä esiintyy.


title: Kalliovuortenhevonen

text: Kalliovuortenhevoset omaavat luonnostaan nelitahtisen passikäynnin, joka on ratsastajalle miellyttävä askellaji. Passikäynnissä matka taittuu jopa 30 kilometrin tuntivauhdilla.


title: Kalliovuortenhevonen

text: Kalliovuortenhevonen polveutuu mustangista. Rodun kantaisä on Old Tobe -niminen ori, jonka omisti kentuckyläinen Sam Tuttle. Old Tobe toimi vaellusratsuna Natural Bridgen kansallispuistossa ja saavutti suosiota ystävällisen luonteensa ja mukavan passikäyntinsä ansiosta. Ori eli pitkään ja astui paljon tammoja periyttäen erikoista askellajiaan varsoille. Old Tobe esiintyy monen nykyisen kalliovuortenhevosen sukupuussa. Kalliovuortenhevosen kantakirja perustettiin vuonna 1986.


title: Kalliovuortenhevonen

text: Kalliovuortenhevosta käytetään harraste- ja erityisesti vaellusratsuna, karjahevosena, ajossa sekä näyttelyissä. Useimmat rodun edustajista ovat luonteeltaan rauhallisia ja säyseitä, joten ne sopivat mainiosti perhehevosiksi.


title: Attikismi

text: Attikismi tai attikalainen tyyli oli retorinen tyylisuunta, joka sai alkunsa ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Sillä voidaan viitata myös sanavalintoihin ja -muotoihin, jotka olivat tyypillisiä tälle tyylisuunnalle.


title: Attikismi

text: Attikismia kuvataan paluuna klassiseen ilmaisuun vastavetona mahtailevalle hellenistisen, sofistisen retoriikan aasialaiselle tyylille palaten pitämään esikuvinaan attikalaisia puhujia, erityisesti Lysiasta, Demosthenesta ja Thukydidestä.


title: Attikismi

text: Attikismin tavoitteet määritteli tyylin kukoistuskaudella Dionysios Halikarnassoslainen.


title: Struve 2398

text: Struve 2398 on Lohikäärmeen tähdistössä 11,52 valovuoden päässä Maasta sijaitseva kaksoistähti, jonka molemmat komponentit ovat flare-muuttujiksi luokiteltavia punaisia kääpiöitä.


title: Struve 2398

text: Struve 2398 on tähti numero 2398 Struven kaksoistähtiluettelossa, jonka kehitti Friedrich Georg Wilhelm von Struve. Tähtitieteilijän sukunimi ja siten tähden tunnistajan nimi ilmoitetaan joskus kreikkalaisella kirjaimella Σ.


title: Hyvinkään maalaiskunnan vaakuna

text: Hyvinkään maalaiskunnan vaakuna on saanut aiheensa kunnan alueella sijainneesta vanhasta kruununkaivoksesta, joka perustettiin Juhana-herttuan aikana. Uusikuu on hopean symboli.