title: Libor Hudáček

text: Hudáček on Spišská Nová Vesin kasvatti. Hän on pelannut Slovakian Extraligassa Slovakian alle 20-vuotiaiden maajoukkueen ja Slovan Bratislavan paidassa. Hudáček edusti Slovakiaa MM-kisoissa 2012.


title: Speakeasy

text: Speakeasy on suomalainen hip hop -musiikkiin erikoistunut tuottaja ja saksofonisti. Hänen debyyttialbuminsa "Tuottajalevy" julkaistiin 3rd Rail Musicin kautta 15. huhtikuuta 2012. Speakeasy toimii saksofonistina Koivuniemen Herrat -nimisessä yhtyeessä.


title: Tuottajalevy (Speakeasyn albumi)

text: Tuottajalevy on hip hop -tuottaja/saksofonisti Speakeasyn 18. huhtikuuta 2012 julkaisema tuottajalevy. Se julkaistiin 3rd Rail Musicin kautta. Albumin kappaleesta "Tähän asti opittua 2012" julkaistiin musiikkivideo tammikuussa 2012. Kappale on remixversio Adebizin & Konnan "Korvia myöten EP:n" kappaleesta "Tähän asti opittua".


title: Haudankaivaja

text: Haudankaivaja on henkilö, joka avaa haudan tulevaa hautausta varten. Jos hautausmaa on kirkkomaata, työn tekee kirkon työntekijä. Suomessa työhön käytetään nykyisin pienikokoista tai traktorikaivinkonetta, perinteisesti haudankaivaja on käyttänyt lapiota, jolla myös nykyään hauta viimeistellään. Haudan syvyys riippuu siitä, onko kohtaan haudattu jo aikaisemmin: syvimmillään hauta on 2,7 metrissä, seuraavaksi 2,1 metrissä ja viimeksi 1,5 metrin syvyydessä. Uurnahaudan vähimmäissyvyys on 60 senttimetriä.


title: Haudankaivaja

text: Edesmenneitten jäänteet, joita hautaa avatessa voi tulla vastaan, kerätään kokoon ja haudataan haudan pohjalle kaivettuun koloon, jonka päälle sitten arkku lasketaan. Yleensä samaan syvyyteen ei haudata kuin 20 vuoden välein. Vielä 1970-luvulla vainajia käsiteltiin formaliinilla, mikä hidastaa maatumista ja voi aiheuttaa ikävän yllätyksen hautaa avattaessa. Myös muoviin käärittyihin vainajiin törmätään vuosittain, koska tapaturmaisesti kuolleita oli tapana pakata muovin sisään, missä maatumista ei tapahdu, vaan ruumis muumioituu. Suomessa tällaisia vainajia on noin tuhatkunta. Norjassa ongelma on suurempi, koska siellä niitä on jopa puoli miljoonaa.


title: Haudankaivaja

text: Haudankaivaja myös täyttää haudan hautauksen jälkeen, jos hautajaisvieraat eivät ole sitä tehneet, sekä viimeistelee hautakummun.


title: Haudankaivaja

text: Iltalehden vuonna 2010 tekemän tutkimuksen mukaan haudankaivajan ammattia (23. sija) arvostettiin Suomessa enemmän kuin vaikkapa papin ammattia (26. sija).


title: Haudankaivaja

text: Japanissa alimmalla yhteiskunnallisella asteella oleviin burakulaisiin kuuluneet "etot" toimivat Edo-kulttuurissa haudankaivajina.


title: Sandro Magister

text: Sandro Magister (s. 1943) on italialainen toimittaja ja kirjailija.


title: Sandro Magister

text: Hän opiskeli teologiaa, filosofiaa ja historiaa Milanon Università Cattolica del Sacro Cuore yliopistossa. Vuonna 1967 hän suoritti teologian lisensiaatin tutkinnon.


title: Sandro Magister

text: Hän on erikoistunut uskonnollisiin uutisiin ja erityisesti katolista kirkkoa ja Vatikaania koskeviin aiheisiin. Hän on kirjoittanut kaksi kirjaa ja on opettanut Italian Piispuuden poliittisesta historiasta: "Italian kirkko: Vatikaanin "Politiikka" ja Italia 1943–1978. Hän ylläpitää myös Chiesa-verkkosivua aiheena nykyajan kirkolliset kysmykset.


title: Pilvimetsähaukka

text: Sen populaatio on pieni, mutta sen ei ole havaittu supistuvan. Jos niin kuitenkin käy, sen luokitus muuttuu uhanalaiseksi. Se on hyvin herkkä ihmisen aiheuttamille häiriöille.


title: Pilvimetsähaukka

text: Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat vuoristometsät.


title: Allisyn Ashley Arm

text: Allisyn Ashley Arm (s. 25. huhtikuuta 1996) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja komedienne. Hän on näytellyt muun muassa Disneyn tilannekomediasarjassa "Sonny with a Chance".


title: Reino Myllymäki

text: Reino Myllymäki on suomalainen ammattimentori, tietokirjailija ja IT-alan vaikuttaja. 2.2.2010 lähtien Myllymäki on toiminut CxO Mentor Oy -nimisen ammattimentorointiyrityksen mentorina, johtotehtävissä ja osakkaana. Myllymäki on yksi CxO Mentor Oy:n perustajista.


title: Reino Myllymäki

text: Myllymäki on koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hänellä oli pitkä ura YIT-yhtymän palveluksessa lähinnä tietohallinnon tehtävissä toimien viimeisinä vuosina konsernin tietohallintojohtajana.


title: Reino Myllymäki

text: Myllymäki toimii myös Kauppalehden Johtamisen Käsikirjojen tietohallinnon käsikirjan päätoimittajana. Hän on kirjoittanut useita artikkeleita tietohallinnon johtamiseen ja kehitysprojektitoimintaan liittyen.


title: Reino Myllymäki

text: Myllymäki on ollut pääkirjoittajana kirjoissa: Miksi tietojärjestelmäprojekti epäonnistuu (CxO Academy 2010) ja Onnistunut tietojärjestelmäprojekti. Osa 1: Neuvoja tietojärjestelmää hankkivalle (CxO Academy 2011).


title: Reino Myllymäki

text: Tietoviikko-lehti on valinnut Myllymäen 100 tivi-vaikuttajan joukkoon vuodesta 2008 lähtien.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Pyhän Henrikin tie on Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa kulkeva vanha keskiaikainen pyhiinvaellusreittien verkosto. Reitti kulki Turusta Kokemäelle, ja se yhdisti Pyhään Henrikiin liittyvät tärkeät paikat, kuten Pyhän Henrikin saarnahuoneen Kokemäellä, piispan surmapaikan Köyliönjärvellä, Henrikin hautakirkon Nousiaisissa ja Turun tuomiokirkon, johon pyhimyksen reliikit siirrettiin vuonna 1300.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Pyhän Henrikin tie on syntynyt keskiajalla, kun vanhempia kulkureittejä on yhdistetty yhtenäiseksi tieverkoksi. Tien tarkka syntyhistoria on hämärän peitossa, mutta se on luultavasti syntynyt pyhiinvaeltajien tarpeisiin keskiajan (1150–1520) kuluessa. Pyhiinvaellusreitin merkityksestä kertovat useat reitin varrelta säilyneet kansanperinteen tuntemat uskomuspaikat, jotka on liitetty Pyhään Henrikiin. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa Sant Henrikin pöydäksi kutsuttu kalliopaasi ja Sant Henrikin lähde Yläneellä ja Nousiaisissa sijaitseva Käärmeenkallio, jossa on perimätiedon mukaan Henrikin kallioon kivettämä käärme.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Pyhän Henrikin tie jakaantuu kolmeen osaan. Kaksi ensimmäistä ovat Turusta Nousiaisiin kulkeva "Nunnapolku" sekä Nousiaisten ja Köyliön välinen "Sant Henrikin tie". Köyliön ja Kokemäen välisen osuuden Pyhän Henrikin tie kulkee historiallista Huovintietä pitkin. Martti Haavion tulkinnan mukaan alkuperäinen keskiaikainen pyhiinvaellusreitti käsitti vain Köyliön Kirkkokarilta lähtevän Sant Henrikin tien päätepisteenään Nousiaisten kirkko. Myöhemmin reitiksi vakiintui kaikkien kolmen tien yhdistelmä. Matkaan lähdettiin Turusta ja pyhiinvaellus päättyi Kokemäelle.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Turun ja Nousiaisten välistä osuutta Pyhän Henrikin tiestä on vanhastaan kutsuttu Nunnapoluksi. Se kulki Turun tuomiokirkolta Koroistenniemen ja Maarian kirkon kautta kohti Ruskon kirkkoa. Tie on pääosin jäänyt rakentamisen alle, mutta Turun lentoaseman lähistöllä on vielä nähtävissä lyhyitä pätkiä alkuperäistä polkua. Ruskolta Nunnapolku jatkui Maskun Nunnalähteen kautta Nousiaisten kirkolle, joka perimätiedon mukaan oli Piispa Henrikin hautapaikka.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Historiantutkija Aulis Oja on esittänyt Nunnanpolun nimen periytyvän keskiajalta, jolloin muun muassa nunnat kuuluivat tien kulkijoihin. Nimitys saattaa kuitenkin olla myös myöhemmän kansanperinteen antama, koska luterilaiseen aikaan katolisten sääntökuntien muisto hämärtyi, ja nunnalla alettiin tarkoittaa jättiläisen kaltaista uskomusolentoa. Vanhimmat varmat tiedot Nunnanpolun linjasta ovat vasta 1700-luvulta.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Sant Henrikin tietä on pidetty Pyhän Henrikin tien tärkeimpänä osuutena. Tien synty kytkeytyy legendaan piispan kuolemasta ja hautaamisesta. Piispa Henrikin surmavirren mukaan Lalli-niminen talonpoika murhasi piispan Köyliöjärven jäällä, mistä hänen ruumiinsa kuljetettiin härkien vetämillä vaunuilla Nousiaisiin, minne hänet haudattiin.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Ennen Köyliöön saapumistaan Pyhän Henrikin tie liittyy Säkylänharjulla Huovintiehen, joka on jo rautakaudelta peräisin oleva maantie. Se yhdisti Kokemäenjoen suun Turun seutuun. Säkylässä reitin varrella on suuri laakea kivi, joka kansanperinteen mukaan on toiminut pyhiinvaeltajien ruokapöytänä. Köyliönjärvessä sijaitsee Kirkkokari, jonka lähistöllä Pyhä Henrik perimätiedon mukaan surmattiin. Kirkkokari on ainoa katolisen kirkon pyhiinvaelluskohde Suomessa. Köyliöstä Pyhän Henrikin tie jatkuu vielä Huovintietä myöten Kokemäelle, jossa sen päätepisteenä on Pyhän Henrikin saarnahuone.


title: Pyhän Henrikin tie

text: Koko reitin pituus on noin 140 kilometriä ja se on merkitty maastoon erityisillä tunnuksilla sekä viitoituksin. Suomen katolinen kirkko järjestää vuosittaisen Turusta alkavan pyhiinvaelluksen. Se päättyy Köyliön Kirkkokarilla pidettävään muistomessuun Kesä-Heikkiä lähimpänä olevana sunnuntaina. Lisäksi Pyhän Henrikin tiellä järjestetään kolmen vuoden välein koko reitin mittainen Turusta Kokemäelle kulkeva kansainvälinen ekumeeninen pyhiinvaellus.


title: Meklofenaamihappo

text: Meklofenaamihappo (CHClNO) on N-fenyyliantraniilihapon eli fenaamihapon johdannainen, jota käytetään tulehduskipulääkkeenä.


title: Meklofenaamihappo

text: Meklofenaamihappo on syklo-oksigenaasi-1- ja syklo-oksigenaasi-2-entsyymien inhibiittori ja estää siten prostaglandiinien synteesiä ja helpottaa tulehdusta ja kipua. Yhdiste estää myös eräiden ionikanavien toimintaa joskin sen merkitys tulehduksen- ja kivunlievityksessä on epäselvä.


title: Meklofenaamihappo

text: Meklofenaamihappo tuotiin Yhdysvalloissa markkinoille 1980-luvulla. Sitä käytetään reumakipujen, niveltulehduksen, vaikeiden tai keskivaikeiden lihaskipujen ja dysmenorrean lievittämiseen. Lääkeaineen sivuvaikutuksia ovat mahan ja suoliston oireilu sekä ihottuma ja se voi myös pahentaa psoriasista. Meklofenaamihappoa käytetään joko vapaana happona tai sen natriumsuolana.


title: Meklofenaamihappo

text: Meklofenaamihappoa syntetisoidaan 2-bromibentsoehaposta ja 2,6-dikloori-3-metyylianiliinista 145–155 °C:n lämpötilassa. Katalyyttinä toimii kupari(II)bromidi ja liuottimena käytetään diglyymin ja N-etyylimorfoliinin seosta.


title: Vasto

text: Vasto on Adrianmeren rannalla sijaitseva kaupunki Italiassa Abruzzon alueella, Chietin maakunnassa. Kaupungin asukasluku oli 41 209 kesäkuun 2016 lopussa.


title: Vasto

text: Perimätiedon mukaan kaupungin perusti kreikkalainen heeros Diomedes. Varhaisimmat arkeologiset löydökset ovat 1300-luvulta eaa. Kaupungin historialliset nähtävyydet ovat tehneet siitä suositun matkailukohteen.


title: Vasto

text: Kaupungilla on ollut monta nimeä, latinaksi Histonium ja Mussolinin aikana vuosina 1938–1944 Istonio. Kaupungin suojeluspyhimys on arkkienkeli Mikael.


title: Theodor Luts

text: Theodor Luts (14. elokuuta 1896 Kuremaa, Viro – 24. syyskuuta 1980 São Paulo, Brasilia) oli virolaissyntyinen elokuvaohjaaja ja -kuvaaja. Hän oli Viron elokuvan ensimmäinen merkittävä hahmo, vaikkakin Viron tilanteen vuoksi hän loi uransa Suomessa. Hän kuitenkin teki merkittäviä virolaisia elokuvia, kuten isänmaallisen "Noored kotkad"


title: Theodor Luts

text: Elokuvaa "Noored kotkad" (1927) pidetään yleisesti Viron elokuvan kulmakivenä. Lutsin ohjaus "Auringon lapset" ("Päikese lapsed", 1932) oli ensimmäinen virolainen täysimittainen äänielokuva. Virolais-suomalaisen yhteistuotannon tuottaja oli Lutsin kanssa Erkki Karu ja musiikin johto Georg Malmsténin.


title: Theodor Luts

text: Laman iskettyä Viroon 1930-luvulla Luts tuotti lähinnä dokumenttielokuvia valtion rahoittamalle elokuvastudiolle Eesti Kultuurifilmille ja loi myös menestyksekkään uran Suomessa, jossa hänestä tuli Suomi-Filmin pääkuvaaja. Lutsin Virossa tekemistä elokuvista on säilynyt 24, ja ne on tallennettu Viron elokuva-arkistoon.


title: Theodor Luts

text: Luts oli suomalaisen Fenno-Filmi-tuotantoyhtiön perustajaosakas. Virolaisena hän joutui kuitenkin internoinnin pelossa lähtemään salaa Suomesta, kun välirauha solmittiin jatkosodan päätteeksi. Hän oli juuri saanut valmiiksi vakoilutrilogian kolmannen osan "Hiipivä vaara", jonka tuottaja ja kuvaaja hän oli. Hän siirtyi ensin Ruotsiin ja sieltä Brasiliaan, jossa hän ohjasi 1950-luvulla elokuvan "Caraça, Porta do Céu".


title: Theodor Luts

text: Lutsin puoliso oli Aksella Luts ja veli kirjailija Oskar Luts.


title: Adam Maher

text: Adam Maher (s. 20. heinäkuuta 1993 Ait Izzou) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Eredivisiessä pelaavaa PSV Eindhovenia.


title: Adam Maher

text: Maher edusti junioritasolla SV Diemeniä (1998–2001), AVV Zeeburgiaa (2001–2004) ja AZ Alkmaaria (2004–2011). Ammattilaisuransa hän aloitti AZ:ssa, jossa hän pelasi ensimmäisen Eredivisien ottelunsa 6. maaliskuuta 2011 AZ:n hävitessä Ajaxille vieraissa 0–4. Se oli Maherin ainoa pääsarjaottelu kaudella 2010–2011, mutta seuraavien kahden kauden ajan hän lukeutui joukkueen avainpelaajiin pelaten niiden aikana 65 ottelua Eredivisiessä. Kesällä 2013 Maher siirtyi kahdeksalla miljoonalla eurolla samassa sarjassa pelaavaan PSV Eindhoveniin.


title: Adam Maher

text: Maher teki ensiesiintymisensä Alankomaiden A-maajoukkueessa vuonna 2012.


title: Dillon

text: Dillon on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: PFK Ludogorets Razgrad

text: PFK Ludogorets Razgrad () on bulgarialainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka on koillisbulgarialainen Razgradin kaupunki. Seuran edustusjoukkue pelaa Bulgarian pääsarjassa A PFG:ssä.


title: PFK Ludogorets Razgrad

text: Ludogorets perustettiin alun perin vuonna 1945 viiden razgradilaisen seuran yhteenliittymänä, ja se on pelannut suurimman osan historiastaan Bulgarian toiseksi ja kolmanneksi korkeimmilla sarjatasoilla. Syyskuussa 2010 seuran taustalle tulleen uuden omistajan Kiril Domustšievin avulla Ludogorets teki suuria panostuksia ja nousi kaudeksi 2011–2012 ensimmäistä kertaa korkeimmalle sarjatasolle. Esikoiskausi maan huipulla päättyi poikkeuksellisesti sekä sarja- että Bulgarian cupin mestaruuteen.


title: PFK Ludogorets Razgrad

text: Joukkue eteni Eurooppa-liigassa kaudella 2013–2014 pudotuspelien toiselle kierrokselle, eli 16 parhaan joukkoon. Seuraavalla kaudella se selvisi Mestarien liigan lohkovaiheeseen, voitettuaan viimeisellä karsintakierroksella FC Steaua Bukarestin rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Sankariksi nousi maalivahdiksi joutunut toppari Cosmin Moti, joka torjui kaksi rankkaria.


title: PFK Ludogorets Razgrad

text: Ludogoretsin nimi viittaa koillisbulgarialaiseen Ludogorien metsäalueeseen. Seuran kotistadion on 6 000 -paikkainen Ludogorets Arena.


title: Magnusson

text: Magnusson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Voronež (tutka)

text: Voronež-tutkat () ovat venäläisiä käytössä olevia ennakkovaroitustutkia. Niillä voidaan saavuttaa pitkän kantaman havaintoja ilmatilasta. Ensimmäinen tämän mallin tutka aloitti toimintansa vuonna 2009 Lekhtusissa Karjalankannaksella 21 kilometriä pohjoiseen Pietarista. Näillä tutkilla on tarkoitus korvata vanhat Neuvostoliiton aikaiset tutkat vuoteen 2020 mennessä.


title: Voronež (tutka)

text:
Tutkajärjestelmä on saanut nimensä vanhojen neuvostoliiton aikaisten perinteiden mukaan Voronež-joesta. Edellinen tutkajärjestelmä tunnetiin nimellä Daryal. Se oli nimetty Daryal-kanjonin mukaan. Muutkin aiemmat tutkajärjestelmien nimet liittyvät jollain tavalla Venäjän ja Neuvostoliiton jokiin. Voronež-tutkista on sanottu, että ne ovat elementtirakenteisia ja ne voidan pystyttää nopeammin kuin entiset kiinteät tutkat. Tutkat ovat myös modulaarisia, joten ne voivat toimia myös eri kokoisina. Tutkien lanseeraaminen on nähty vastauksena Itä-Euroopan ohjuspuolustusjärjestelmälle. Voronež-M tutkan on väitetty maksavan 2,85 miljardia ruplaa ja DM versio 4,3 miljardia ruplaa .
Edelliset versio vastaavasti maksoivat nykyhinnoissa 5 miljardia ruplaa (Dnepr) 19,8 miljardia (Daryal) .


title: Voronež (tutka)

text: Ensimmäinen Voronež-M tutkalla varustettu tutka-asema rakennettiin Lekhtusiin. Sen testaaminen aloitettiin 2005 ja asema astui palvelukseen 2012. Asema sijaitsee A. Mohayskyn Ameijan Avaruusakatemian läheisyydessä. Asemalla täytetään Latviasta 1998 lopetetun tutka-aseman aiheuttama katve. Toinen valmistunut tutka-asema on Armivir etelä-Venäjällä, lähellä Baronovskyn lentokenttää. Tyypiltään tutka on Voronež-DM. Tämä UHF-tutka korvasi Ukrainan 2009 sulkeman Dnepr-tutkan. Alueella sijaitsee kaksi eri suuntiin osoittavaa tutkaa.


title: Voronež (tutka)

text: Kolmas tutka-asema sijaitsee Kaliningradissa Dunayevkan lentokentän lähistöllä. Malliltaan tämä tutka on UHF Voronež-DM ja se on suunniteltu saavuttavan täyden toimivuutensa 2014 . Voronež-VP tutka on rakenteilla Mishelevkassa Irkutskissa. Tutka-asemalle on suunniteltu rakennettavan myös toinen Voronež-tutka 2014. 2015 on suunniteltu rakennettavan Voronež-VP tutka-asema Pechoraan. Samoin on suunniteltu rakennettavan asema Olenegorskiin 2017. Myös Gabalan tutka-asema on suunniteltu uusittavaksi Voronež-VP tutkalla 2017.


title: Horacio Ernesto Benites Astoul

text: Horacio Ernesto Benites Astoul (3. marraskuuta 1933 Buenos Aires – 25. toukokuuta 2016) oli argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Buenos Airesin arkkihiippakuntaan 22. syyskuuta 1962 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Lamzellan titulaaripiispaksi 16. maaliskuuta 1999. Piispaksi vihkiminen seurasi 1. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jorge Mario Bergoglio, jota avustivat Mario José Serra ja Guillermo Leaden.


title: Horacio Ernesto Benites Astoul

text: Benites Astoul jäi eläkkeelle 1. joulukuuta 2008.


title: Andrés Bacallar

text: Andrés Bacallar (1515? Calaritan – marraskuu 1612) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hän sai nimityksen Algheron hiippakunnan piispaksi 13. tammikuuta 1578. Hän toimi tässä tehtävässä, kunnes sai 13. syyskuuta 1604 nimityksen Sassarin arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes kuoli kahdeksan vuotta myöhemmin.


title: Siniviuhkakasvit

text: Siniviuhkakasvit ("Goodeniaceae") on "Asterales"-lahkoon kuuluva koppisiemenisheimo, jonka edustajia tavataan enimmäkseen Australiassa. Vain siniviuhkojen ("Scaevola") suku, johon koristekasvina suosittu siniviuhka ("Scaevola aemula") kuuluu, on levinnyt laajemmalle, ts. kaikkialle tropiikkiin. Kaikkiaan heimossa on 12 sukua ja 430 lajia.


title: Siniviuhkakasvit

text: Siniviuhkakasvit ovat enemmän tai vähemmän ruohovartisia. Lehtiasento on kierteinen ja kukat vastakohtaisia. Teriö on usein jakautunut tyveä myöten varren puolelta. Puoliskojen sivuilla on siivekkeet, jotka saavat kummankin puoliskon näyttämään kolmeliuskaiselta. Vartalo on käyrä ja sen kärjessä on kuppimainen muodostuma, jonka keskellä on kaksiliuskainen luotti. Heteenponnet avautuvat jo nuppuasteella, ja siitepölyä kertyy em. kuppiin. Näin kasvi varmistaa pölytyksen. Sikiäin on lähes aina kehänalainen.


title: Siniviuhkakasvit

text: Siniviuhkakasvien heimo jakaantuu fylogeneettisesti kolmeen tribukseen, joista yhdellä ei ole vielä nimeä.Ryhmä koostuu kolmesta suvusta ja 97 lajista, jotka kasvavat pääosin Australiassa, jokunen Uuden-Guinean eteläosassa. Tribuksen kasveilla on kukassaan yhteen kasvaneet heteet. Suvussa "Dampiera" on 66 lajia.Tribuksessa on vain yksi laji, kautta koko Australian levinnyt "Brunonia australis". Se on ruoho, jonka kukinto on mykerömäinen. Verhiössä on rihmamaisia karvoja, teriö on säteittäissymmetrinen eikä teriönpuolikkaissa ole siivekkeitä. Sikiäin on kehänpäällinen. Siemenessä ei ole endospermiä. Tribus käsittää kahdeksan sukua ja 330 lajia ja on levinnyt Australiaan, Uuteen-Seelantiin, Chileen ja Kiinaan. Lisäksi siniviuhkojen ("Scaevola") 100 lajia on valloittanut koko tropiikin rannikot. "Goodenia"-suvussa on 190 lajia. Tribuksen kasvit ovat ruohoja tai pensasmaisia, ja niiden kukissa hetiö on kiinnittynyt teriön tyveen. Kromosomiluku n = 8 (7).


title: Antigonos Karystoslainen

text: Antigonos Karystoslainen (; ; 200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kirjailija, joka oli kotoisin Euboian Karystoksesta. Antigonos nautti Attalos I:n suosiosta ja toimi tämän kutsumana tämän hovissa Pergamonissa. Hän kirjoitti ja oli kiinnostunut useista erilaisista aiheista.


title: Antigonos Karystoslainen

text: Antigonoksen pääteos on kreikkalaisia filosofeja käsitellyt "Filosofien perimysjärjestykset", joka perustui hänen henkilökohtaisiin tietoihinsa: Antigonos kirjoitti aikalaisistaan tai lähes aikalaisistaan, kuten Arkesilaos, Lykon, Krates, Pyrrhon, Zenon, sekä Menedemos, joka oli hänen oma opettajansa. Teos on kadonnut, mutta siitä on säilynyt paljon katkelmia Athenaioksen ja Diogenes Laertioksen kautta.


title: Antigonos Karystoslainen

text: Lisäksi Antigonokselta on säilynyt teos "Kokoelma merkillisiä kertomuksia" (, "Historiōn paradoksōn synagōgē"). Se on paradoksografinen teos, joka perustuu Aristoteleen nimiin laitettuun teokseen "Ihmeellisistä kuulluista asioista" () ja Kallimakhoksen teokseen "Ihmeet" (, "Thaumasia").


title: Antigonos Karystoslainen

text: Antigonos on usein yhdistetty siihen Pliniuksen mainitsemaan kuvanveistäjään, joka kirjoitti omasta taiteestaan. Jotkut ovat kuitenkin pitäneet epätodennäköisenä, että Antigonos olisi sama henkilö.


title: Linnunnokka

text: Linnunnokka ("Euclidium syriacum") on ristikukkainen kasvi. Sitä esiintyy Itä-Euroopassa.


title: Linnunnokka

text: Linnunnokka on yksivuotinen karvainen ruoho, jonka korkeus on kymmenestä kolmeenkymmeneen senttimetriä. Sen soikeissa tai suikeissa lehdissä on matalia hampaita. Sen pienissä kukissa on valkoiset teriöt. Linnunnokalla on noin puolisenttiset lidut, jotka ovat aukeamattomia, niiden tyviosa on pallomainen ja kärki käyrä, kuin linnunnokka.


title: Linnunnokka

text: Linnunnokka on harvinainen satunnainen tulokaskasvi Suomessa, missä sitä on löydetty noin kolmesta paikasta.


title: Lentopallon miesten Aasian olympiakarsinta 2012

text: Lentopallon miesten 1. maanosienvälinen olympiakarsintaturnaus 2012 pelattiin Japanissa 1. - 10. kesäkuuta 2012. Karsinta on yhdistetty Aasian olympiakarsintaan. Turnauksen voittaja etenee Lontoon olympiaturnaukseen maanosien välisen olympiakarsinnan voittajana. Tämän lisäksi paras aasialainen/oseaanialainen joukkue (paitsi mahdollinen turnausvoittaja) saa olympiapaikan Aasian karsinnan voittajana. http://www.todor66.com/volleyball/Asia/Men_OQ_2012.html


title: Edward de Bono

text: Edward de Bono (s. 19. toukokuuta 1933) on maltalainen psykologi, kirjailija ja konsultti. Hän on kirjoittanut lukuisia teoksia ajattelusta. De Bono on tehnyt tunnetuksi käsitteen "lateraalinen ajattelu", joka tarkoittaa viitekehysten sivuun astumista ja loogisten kaavojen tietoista rikkomista pyrittäessä johonkin päämäärään, jonka saavuttaminen loogisesti olisi huomattavan vaikeaa.


title: Skandinaavinen aamiainen

text: Skandinaavinen aamiainen on Skandinavian alueen ruokatottumusten mukainen aamiainen, jollaista syödään pääosin Pohjoismaissa. Skandinaavisen aamiaisen noutopöydässä on esimerkiksi leipälajitelmat levitteineen, rusinat ja luumut, tuoremehut, aamiaishiutaleet ja murot, maito, jogurtti sekä hedelmiä. Norjalaisen aamiaisen tunnistaa sillivalikoimasta, ruotsalaisen näkkileivistä ja korpuista ja tanskalaisen puolestaan maustekurkuista ja leivälle levitettävästä sulasta ihrasta suolan kera.


title: Skandinaavinen aamiainen

text: Skandinavian laajamittaisiin suosikkeihin kuuluu esimerkiksi kala-aamiainen, johon kuuluu eri maissa mm. savulohta munakokkelilla ja paistettua lohta kermassa muhennetulla pinaatilla.


title: Antigonos

text: Antigonos (; ) oli antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Kihniön kipakka

text: Kihniön kipakka on itsevalmistettua vahvaa alkoholijuomaa eli pontikkaa.


title: Kihniön kipakka

text: Kihniön kipakka -nimitys tuli tunnetuksi 1960–1970-luvuilla, jolloin kihniöläissyntyinen matkailuyrittäjä Kalevi Keihänen tarjoili sitä asiakkailleen Etelä-Euroopan lomakohteisiin suuntautuneilla lennoillaan. Pontikan tarjoilu aloitettiin koneen poistuttua Suomen ilmatilasta, jolloin suomalainen alkoholilainsäädäntö ei enää ollut voimassa.


title: Kihniön kipakka

text: Nimestään huolimatta Keihäsen pontikka ei kuitenkaan ollut kihniöläistä. Kihniön kipakkaa tehtiin Mallorcalla, jossa espanjalainen lainsäädäntö mahdollisti sen valmistamisen.


title: Kihniön kipakka

text: Juha ”Watt” Vainio on tehnyt myös juomasta laulun nimeltä "Kihniön kipakka". Se ilmestyi alun perin singlenä vuonna 1973.


title: Bamba

text: Bamba on maalaiskunta ja sen keskuskylä Gaon alueen Bouremin piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen varrella 130 kilometriä Bouremista länteen. Kunnassa on 28 500 asukasta (vuonna 2009).


title: Bamba

text: Bamban kunta rajoittuu idässä Bouremin piirin Temeran kuntaan sekä etelässä Timbuktun alueen Gourma-Rharousin piirin Ouinerdenin, lännessä Rharousin ja pohjoisessa Berin kuntiin. Se sijaitsee Saharan ja Sahelin siirtymävyöhykkeellä. Ilmasto on erittäin kuiva ja kuuma.


title: Bamba

text: Kuntaan kuuluu 19 kylää ja seitsemän paimentolaisryhmää. Asukkaista noin 80 % on paikallaan asuvia songhaita ja 20 % paimentolaisuutta harjoittavia arabeja ja tuaregeja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Bamba

text: Bamban kautta kulkee Timbuktun ja Bouremin välinen maantie. Nigerillä on jokiliikennettä. Seudun pääelinkeinoja ovat karjanhoito ja maanviljely. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, naudat, kamelit, aasit, hevoset ja siipikarja. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, durra, vihannekset ja tupakka. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Osa väestöstä käy kausitöissä muualla Malissa tai naapurimaissa.


title: Bamba

text: Kunnassa on 12 alkeis- ja yksi yläkoulu, kaksi keskikoulua ja viisi koraanikoulua. Viidessä kylässä on terveyskeskukset. Nähtävyyksiin kuuluu Faran Makan Botén hauta ja Agabouran hautausmaat, Akalafan pyhä puu, marokkolaisten ja Songhain joukkojen taistelupaikka Zanzanissa sekä Nigerjoen virtahevot.


title: Lontoon olympiapuisto

text: Lontoon olympiapuisto on vuoden 2012 kesäolympialaisia ja kesäparalympialaisia varten rakennettu alue Stratfordissa, Lontoossa. Alueelle rakennettiin urheilijoiden olympiakylä ja lukuisia kilpailupaikkoja, mukaan lukien Olympiastadion ja Aquatics Centre. Olympiapuistoon rakennettiin 115 metriin kohoava intialaisen taiteilijan Anish Kapoorin suunnittelema näköalatorni, ArcelorMittal Orbit. Rakennelmassa on kaksi näköalatasannetta ja ravintola. Tornin kustannusarvio on 22,7 miljoonaa puntaa, josta maailman suurin teräsyhtiö ArcelorMittal maksaa 19,6 miljoonaa puntaa. Puistossa sijaitsi myös olympiakisojen mediakeskus International Broadcast Centre. Olympialaisten jälkeen alue sai uudeksi nimeksi "Queen Elizabeth Olympic Park".


title: Lontoon olympiapuisto

text: Queen Elizabeth Olympic Park avattiin yleisölle huhtikuussa 2014. Alue oli ennen olympialaisia joutomaata, jolla oli sata vuotta aiemmin ollut maailman suurin satamakompleksi. Puistoon ei ole pääsymaksua, mutta Copper Boxissa sijaitseva kuntosali, velodromi sekä vesiurheilukeskus ovat maksullisia. Itse olympiastadion on vielä suljettuna, mutta vuonna 2016 se siirtyy West Ham Unitedin käyttöön.


title: Téméra

text: Téméra on maalaiskunta ja sen keskuskylä Gaon alueen Bouremin piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen rannalla 70 kilometriä Bouremista länteen. Kunnassa on 20 400 asukasta (vuonna 2009).


title: Téméra

text: Téméran kunta rajoittuu pohjoisessa Kidalin alueeseen, idässä Tarkintin, kaakossa Bouremin ja lännessä Bamban kuntiin sekä etelässä ja luoteessa Timbuktun alueeseen. Seutu kuuluu Saharan ja Sahelin siirtymävyöhykkeeseen. Ilmasto on erittäin kuuma ja kuiva.


title: Téméra

text: Kuntaan kuuluu 16 kylää ja kymmenen paimentolaisryhmää. Enemmistö asukkaista on songhaita. Lisäksi on tuaregeja, arabeja ja bozoja. Vallitseva uskonto on islam.


title: Téméra

text: Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, durra ja vihannekset. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, naudat, aasit, kamelit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, kaupankäyntiä ja käsityöammatteja. Osa väestöstä käy kausitöissä muualla Malissa tai naapurimaissa.


title: Téméra

text:
Kunnassa on viisi alkeis-, yksi ylä- ja yksi keskikoulu sekä kolme koraanikoulua. Terveyspalveluihin kuuluu yksi terveyskeskus. Nähtävyyksiä ovat Askia Daoudin hautapaikka Assinti Tondossa, Tchiran kosket sekä
Nigerjoen virtahevot.


title: Giuseppe Lazzarotto

text: Giuseppe Lazzarotto (s. 24. toukokuuta 1942) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kirkkonsa diplomaatti. Hänet vihki papiksi Padovan hiippakuntaan Girolamo Bartolomeo Bortignon 1. huhtikuuta 1967. Hänet nimitettiin Numanan titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi nuntiukseksi Jordaniaan ja Irakiin 23. heinäkuuta 1994. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Angelo Sodano, jota avustivat Miroslav Stefan Marusyn ja Antonio Mattiazzo.


title: Giuseppe Lazzarotto

text: Lazzarotto sai 11. marraskuuta 2000 nimityksen apostoliseksi nuntiukseksi Irlantiin ja 22. joulukuuta 2007 Australiaan.


title: Cristoforo Palmieri

text: Cristoforo Palmieri (s. 24. toukokuuta 1939 Bitonto) on italialainen, Albaniassa toimiva roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin lasaristien papiksi 18. maaliskuuta 1967 ja nimitettiin Rrëshenin hiippakunnan apostoliseksi hallitsijaksi 5. helmikuuta 2000. Hän sai nimityksen sen piispaksi 23. marraskuuta 2005, ja hänet konsekroi 28. joulukuuta Rrok Kola Mirdita, jota avustivat John Bulaitis ja Angelo Massafra.


title: Arne Eriksson

text: Arne Eriksson (s. 15. tammikuuta 1916 Pietarsaari) on suomalainen entinen jalkapalloerotuomari. Hän pelasi myös itse jalkapalloa pietarsaarelaisen IF Drottin riveissä. Eriksson toimi päätuomarina kaikkiaan 62 Mestaruussarjan ottelussa. Kansainvälisenä erotuomarina hän oli vuosina 1955–1958.


title: Arne Eriksson

text: Vuoden 1958 MM-kilpailuissa Eriksson toimi erotuomarina yhdessä alkulohkon ottelussa. Lisäksi hän oli avustavana erotuomarina uusintaottelussa, jossa ratkaistiin 3. alkulohkosta toiselle kierrokselle jatkava joukkue. Eriksson on ainoa suomalainen, joka on toiminut jalkapallon miesten MM-kilpailuissa erotuomarina. Hänen lisäkseen miesten lopputurnauksessa on suomalaisista esiintynyt vain Tapio Yli-Karro, joka oli avustavana erotuomarina neljässä ottelussa vuonna 1994.


title: Lentopallon miesten maanosien välinen olympiakarsinta 2012

text: Lontoon olympiakisojen miesten lentopalloturnauksen viimeiset paikat jaettiin maanosienvälisissä karsintaturnauksissa.


text: "Pääartikkeli: Lentopallon_miesten_Aasian_olympiakarsinta_2012"


text: 1. maanosienvälinen olympiakarsintaturnaus 2012 pelattiin Japanissa 1. - 10. kesäkuuta 2012. Karsinta on yhdistetty Aasian olympiakarsintaan. Turnauksen voittaja etenee Lontoon olympiaturnaukseen maanosien välisen olympiakarsinnan voittajana. Tämän lisäksi paras aasialainen joukkue (paitsi mahdollinen turnausvoittaja) saa olympiapaikan Aasian karsinnan voittajana.


text: 2. maanosienvälinen olympiakarsintaturnaus 2012 pelattiin Berliinissä, Saksassa 8. - 10. kesäkuuta. Turnauksen voittaja Saksa selvisi Lontoon olympiaturnaukseen.3. maanosienvälinen olympiakarsintaturnaus 2012 pelattiin Sofiassa, Bulgariassa 8. - 10. kesäkuuta. Turnauksen voittaja Bulgaria selvisi Lontoon olympiaturnaukseen.


title: Grumman F7F Tigercat

text: Grumman F7F Tigercat on kaksimoottorinen raskas yhdysvaltalainen tukialuksilta käytettävä potkuri-hävittäjälentokone. Tigercat on kuuluisan ”kissa-sarjan” jatkaja, Grummanin valmistamat laivaston hävittäjäkoneet olivat cat-päätteisiä. Koneen kehitystyötä edelsivät Grummanin kokeelliset kaksimoottori-tyyppiset koekoneet, jotka olivat XP-50 ja XF5F-1.


title: Grumman F7F Tigercat

text: Tigercat oli Yhdysvaltain laivaston ensimmäinen nykyaikaista eli nokkapyörällistä laskeutumistelinettä käyttänyt konetyyppi. Prototyyppi lensi ensilentonsa joulukuussa 1943. Konetyyppi ei ehtinyt toiseen maailmansotaan, mutta sitä käytettiin Korean sodassa. Sodan syttyessä nämä koneet olivat tukeutuneita Japaniin.


title: Grumman F7F Tigercat

text: Kaksi turboahdettua Pratt & Whitney -ruiskutuksella varustettua mäntämoottoria tuottivat kukin 2 100 hevosvoiman tehon. Huippunopeus oli kutakuinkin sama, kuin P-51 Mustangin tai P-47 Thunderboltin : 700 km/h. Siis se oli F6F Hellcatia huomattavasti nopeampi, jonka enin nopeus oli 595 km/h (Humblen mukaan) taikka 605 km/h (Chantin mukaan). Siivet olivat trapetsista muotoa: etusiipi tasan suora, mutta jättöreuna kapeni rungosta siiven kärkeen päin.


title: Grumman F7F Tigercat

text: Aseistuksena koneella oli neljä 20 mm tykkiä siipien tyvissä ja neljä 12,7 mm konekivääriä eturungossa. Kaikki tuliaseet ampuivat suoraan eteenpäin. Rungon alle sekä siipiripustuksiin voitiin liittää lisäpolttoainesäiliöitä, pommeja, rakettiaseistusta tai torpedo.


title: Thomas Khamphan

text: Thomas Khamphan (6. lokakuuta 1925 – 26. heinäkuuta 2001) oli laosilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 19. lokakuuta 1955 ja nimitettiin Paksén apostoliseksi vikaariksi sekä Seminan titulaaripiispaksi 10. heinäkuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 10. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Thomas Nantha, jota avustivat Etienne-Auguste-Germain Loosdregt ja Jean-Pierre Urkia.


title: Thomas Khamphan

text: Khamphan jäi eläkkeelle 30. lokakuuta 2000.


title: Louis-Marie Ling Mangkhanekhoun

text: Louis-Marie Ling Mangkhanekhoun (s. 8. huhtikuuta 1944) on laosilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 5. marraskuuta 1972 ja nimitettiin Paksén apostoliseksi vikaariksi sekä Aquae Novae in Proconsularin titulaaripiispaksi 30. lokakuuta 2000. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. huhtikuuta 2001. Pääkonsekraattorina toimi Jean Khamsé Vithavong, jota avustivat Jean Sommeng Vorachak ja Pierre-Antonio-Jean Bach.


title: Trattoria Bucco

text: Trattoria Bucco on vuonna 2004 perustettu Porissa Hallituskadulla sijaitseva italialaistyylinen ravintola. Sen ravintoloitsijana ja keittömestarina toimii Jani Lehtinen. Ravintolan perustajiin ja alkuperäisiin omistajiin kuului myös elokuvaohjaaja Timo Koivusalo.


title: Trattoria Bucco

text: Verkkolehti "Viisi Tähteä" valitsi Buccon keväällä 2011 Suomen 13. parhaaksi ravintolaksi. Bucco oli listalla kolmanneksi paras Helsingin ulkopuolella sijaitseva ravintola. Samana syksynä viinilehti "FINE" puolestaan valitsi Buccon Suomen 11. parhaaksi viiniravintolaksi.


title: World in My Eyes

text: World in My Eyes on Depeche Moden neljäs single vuoden 1991 studioalbumilta "Violator". Se julkaistiin 2. syyskuuta 1990 levymerkillä Mute Records. Kappaleen on säveltänyt ja sanoittanut Martin Gore.


title: World in My Eyes

text: Kappale nousi Suomen virallisen singlelista sijalle 4.


title: IT Forum

text: IT Forum on vuonna 1987 perustettu merkittävien suomalaisten organisaatioiden tietohallintovastaavien yhteistyöryhmä. IT Forumin jäseniä ovat yritykset, jotka nimeävät foorumiin edustajansa, joka voi olla paitsi tietohallintojohtaja tai -päällikkö tahi muussa tietohallinnon esimiestehtävässä oleva henkilö, myös liiketoiminnassa toimiva henkilö. Foorumin jäseneksi eivät pääse nykyisten jäsenyritysten kilpailijat eivätkä IT-alan palveluja tuottavat yritykset. Tällä foorumi pyrkii mahdollistamaan avoimen mutta luottamuksellisen keskustelun foorumin kokouksissa.


title: IT Forum

text: IT Forum perustettiin vuonna 1987 nimellä TKN-tutkimuskierros. Aloitteentekijänä oli Partek. TKN-tutkimuskierroksen tarkoituksena oli kerätä jäsenyritysten johdolle tietoa erilaisten johtoa kiinnostavien asioiden tilasta jäsenyrityksissä. Toiminta alussa perustui tutkimuskierroksen puheenjohtajien tekemiin haastattelukierroksiin ja yleiskokouksiin.


title: IT Forum

text: Vuonna 1998 foorumin nimeksi vaihtui IT Forum, joka on samalla foorumin toimintaa pyörittävän MJ-Prosessit Oy:n aputoiminimi. Samoihin aikoihin foorumin toiminta muuttui, sillä käyttöön tulivat vuosittain vaihtuva-aiheiset työryhmät sekä sähköpostilla toteutetut pikakyselyt.


title: IT Forum

text: IT Forum pyrkii edelleen selvittämään jäsenyritystensä tilanteen jäsenyritysten johtoa kulloinkin kiinnostavissa asioissa. Toiminta on kuitenkin organisoitu aikaisempaa selvemmin 2-3 vuosittain vaihtuvan teeman ympärille, joita käsitellään työryhmä- ja yleiskokouksissa ja joita taustoitetaan sisäisin ja ulkoisin asiantuntijaluennoin sekä erilaisten kyselyjen ja selvitysten kautta. Tämän lisäksi foorumi tukee jäsentensä keskinäistä verkostoitumista ja toimii näiden vertaistukiryhmänä.


title: IT Forum

text: IT Forumilla on aina ollut kaksi puheenjohtajaa. Foorumin puheenjohtajat ovat olleet seuraavat henkilöt (suluissa vuodet):


title: Kasper Hjulmand

text: Kasper Hjulmand (s. 9. huhtikuuta 1972) on tanskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Tammikuusta 2016 lähtien hän on toiminut FC Nordsjællandin päävalmentajana.


title: Kasper Hjulmand

text: Hjulmand aloitti pelaajauransa Randers Frejassa vuonna 1987. Hän ei pelaajaurallaan onnistunut murtautumaan Tanskan pääsarjaseurojen kokoonpanoihin, vaan edusti Frejan lisäksi Herleviä ja B.93:a. Hän lopetti aktiiviuransa vuonna 1998.


title: Kasper Hjulmand

text: Valmennusuransa Hjulmand aloitti Lyngbyn juniorivalmentajana vuonna 1998. Hän luotsasi viisi vuotta seuran U18-joukkuetta ja toimi kaksi vuotta seuran urheilutoimenjohtajana. Kesällä 2006 hänestä tuli seuran edustusjoukkueen päävalmentaja. Hän luotsasi Lyngbyn kauden päätteeksi Tanskan 1. divisioonan mestariksi, mutta kaudella 2007/08 joukkue ei kyennyt säilyttämään sarjapaikkaansa Superliigassa. Hjulmand jätti tehtävänsä kauden jälkeen.


title: Kasper Hjulmand

text: Lyngbystä lähtönsä jälkeen Hjulmandista tuli FC Nordsjællandin apulaisvalmentaja. Yhdessä Morten Wieghorstin kanssa hän johdatti seuran kahteen perättäiseen Tanskan cupin mestaruuteen 2010 ja 2011. Wieghorstin siirryttyä kauden 2010/11 jälkeen Tanskan U21-maajoukkueen peräsimeen, nousi Hjulmand Nordsjællandin päävalmentajaksi. Hjulmandin debyyttikausi päävalmentaja oli loistelias, kun joukkue katkaisi FC Kööpenhaminan kolmen vuoden voittoputken ja nappasi historiansa ensimmäisen Tanskan liigamestaruuden. Kaudella 2012/13 Hjulmandin suojatit taistelivat vielä itsensä hopealle, mutta 2013/14 joukkue vajosi liigan keskikastiin.


title: Kasper Hjulmand

text: Toukokuussa 2014 Hjulmand allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen Saksan Bundesliigassa pelaavan FSV Mainzin kanssa. Pesti saksalaisseurassa jäi lopulta lyhyeksi, kun tuloksiin tyytymätön seurajohto erotti Hjulmandin helmikuussa 2015.


title: Kasper Hjulmand

text: Hjulmand palasi FC Nordsjællandin päävalmentajaksi vuoden 2016 alussa. Hjulmandin johdolla Nordsjælland nousi takaisin Tanskan liigan kärkijoukkueiden joukkoon sijoittuen 2016/17 viidenneksi ja kaudella 2017/18 jo kolmanneksi, mikä oli paras sijoitus viiteen vuoteen.


title: Mendes

text: Mendes tai Mendez on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Asiago (juusto)

text: Asiago on italialainen lehmänmaidosta valmistettava kova tai puolikova juusto.


title: Asiago (juusto)

text: Juusto on peräisin Asiagon ylätasangolta, jossa sitä valmistettiin jo 1000 vuotta sitten lampaan maidosta. Lehmien määrän lisäännyttyä 1500-luvulla juustoa alettiin tehdä lehmänmaidosta.


title: Asiago (juusto)

text: Nykyisin asiagoa valmistetaan Asiagon seudun lisäksi muuallakin Koillis-Italiassa alueella, joka muodostuu Trenton ja Vicenzan maakunnista sekä Trevison maakunnan länsiosasta ja Padovan maakunnan luoteiskulmasta.


title: Asiago (juusto)

text: Asiago on pyöreä ja sylinterimäinen juusto, noin 9–12 cm korkea, 30–36 cm leveä ja 8–12 kilogramman painoinen. Vaaleankeltaisessa kiinteässä juustomassassa on pienehköjä koloja. Asiago-juustot jaetaan kolmeen kypsyysluokkaan: kaikkein kypsimmät asiagot kypsyvät kahdessa vuodessa. Jos juusto puristetaan ja kypsytetään 20–40 päivässä, sitä kutsutaan "asiago pressatoksi"; muulla tavalla valmistettu juusto on nimeltään "asiago d'allevo". Asiago d'allevon rasvapitoisuus on 34 % kuiva-aineesta ja asiago pressaton 44 %. Asiagon maku on miedosti mausteinen, ja se sopii yhteen muun muassa ciabatta-leivän, polentan, pastan ja keittojen kanssa. Viiniksi sen kanssa sopii punaviini.


title: Asiago (juusto)

text: "Asiago" on Euroopan unionissa nimisuojattu elintarvike merkinnällä suojattu alkuperänimitys (SAN, , ). Juuston tuotantotapa ja maantieteellinen tuotantoalue on tarkasti määritelty.


title: Ricotta

text: Ricotta on italialainen herasta valmistettava tuorejuusto. Ricottaa valmistetaan kaikkialla Italian juustontuotantoalueilla. Nimi "ricotta" merkitsee "uudelleen kypsennetty". "Ricotta romana" valmistetaan lampaanmaidon herasta ja "ricotta di vacca" lehmänmaidon herasta. "Ricotta tipo dolce" tarkoittaa suolaamatonta juustoa, "ricotta tipo forte" kypsynyttä, "ricotta salata" suolattua ja "ricotta affumicata" savustettua. "Ricotta secca" tarkoittaa kovaa raastettavaa juustoa.


title: Ricotta

text: Ricottaa myydään harkon tai korin muotoisena tai liemeen säilöttynä. Valmistuksessa hera kuumennetaan 70–80 asteen lämpötilaan ja laitetaan koreihin nesteen valuttamiseksi pois. Lopuksi se puristetaan ja pakataan ilman kypsentämistä.


title: Ricotta

text: Ricottan rasvapitoisuus on 20 % kuiva-aineesta. Se on maultaan hiukan makeaa, ja se sopii monenlaiseen ruokakäyttöön.


title: Limburger

text: Limburger on saksalainen lehmänmaidosta valmistettava pehmeä juusto. Limburger on kotoisin Belgiasta ja nimensä se on saanut Limburgin läänistä.


title: Limburger

text: Limburger-tanko painaa 200 grammasta yhteen kiloon. Sillä on tahmea punaruskea kuori, juustomassa on vaaleankeltaista ja pehmeää, ja siinä on murukoloja. Limburgeria kypsytetään 3–4 viikkoa, minä aikana sitä huuhdellaan suolavedellä ja käännellään.


title: Limburger

text: Limburgerin rasvapitoisuus on 20 % kuiva-aineesta. Sen maku on mausteinen ja tuoksu tunnusomainen. Limburgeria voi nauttia leivän kanssa tai kuumissa peruna- ja vihannesruoissa. Juomaksi sen kanssa sopii punaviini.


title: Four-Mod

text: Four-Mod (โฟร์-มด) on vuonna 2005 perustettu thaimaalainen popduo. Sen jäseninä ovat kaksi tyttöä lempinimiltään Four ja Mod.


title: Four-Mod

text: Four-Modin debyyttisingle "Hai Jai Pen Tur" oli menestys. Heidän toinen singlensä "Love Love" oli vieläkin menestyksekkäämpi. Se pysyi useita viikkoja listojen ensimmäisillä sijoilla, ja myös albumi sai samanlaista suosiota. Kolmas single "Dek Mee Ban Haa" menestyi yhtä hyvin, ja duo julkaisi minialbumin nimeltä "Woo!"


title: Havarti

text: Havarti on tanskalainen lehmänmaidosta valmistettava puolikova juusto. Havarti on kotoisin Själlannin saarelta, ja se sai nimensä 1900-luvulla "Havartigaardenin" maatilalta.


title: Havarti

text: Havarti-harkko painaa 2–4 kilogrammaa. Juustomassa on vaaleankeltaista ja täynnä pieniä koloja. Alun perin Havarti oli sisältä ja pinnalta kittibakteerien avulla kypsytetty juusto, jonka maku oli täyteläinen, aitoa Tilsit-juustoa muistuttava. Havartia kypsennetään vähintään kuukauden ajan, ja siihen lisätään joskus yrttejä tai mausteita. Se sopii voileivän ja oluen kanssa nautittavaksi tai lämpimiin ruokiin.


title: Havarti

text: Nykyään suurin osa havartijuustoista, kuten Arla Heritage Havarti, muistuttavat suuresti suomalaista kermajuustoa. Täten niillä ei ole paljon muita yhtäläisyyksiä aidon kittikypsytetyn havartijuuston kanssa kuin raaka-aine, rakenne ja rasvapitoisuus. Rasvapitoisuus on yli 45 prosenttia kuiva-aineesta.


title: Leerdammer

text: Leerdammer on alankomaalainen lehmänmaidosta valmistettava puolikova juusto. Se tunnetaan myös nimellä "Maasdammer", ja sitä valmistetaan eri puolilla Alankomaita.


title: Leerdammer

text: Leerdammer-kiekko on pyöreä ja painaa 6–14 kilogrammaa. Juustossa on suuria koloja ja ohut, keltainen vahakuori. Leerdammeria kypsytetään viisi viikkoa.


title: Leerdammer

text: Leerdammerin rasvapitoisuus on 45 % kuiva-aineesta. Sen maku on raikas, mieto ja pähkinäinen. Leerdammeria nautitaan usein voileivän päällä, ja se sopii yhteen viinirypäleiden, tomaatin, pikkelssin ja oluen kanssa.


title: Köyliön seurakunta

text: Köyiön seurakunta on Satakunnan maakunnassa Köyliössä. Köyliön seurakunta kuului Turun arkkihiippakuntaan, ja Kokemäen rovastikuntaan. Köyliö (ja seurakunta) on tullut tunnetuksi siitä, että perimätiedon mukaan Lalli surmasi piispa Henrikin Köyliönjärvellä.


title: Köyliön seurakunta

text: Seurakunta yhdistyi Säkylän seurakunnan kanssa 1.1.2016 Säkylä-Köyliön seurakunnaksi.


title: Köyliön seurakunta

text: Säkylä-Köyliön seurakunta


title: Jarlsberg

text: Jarlsberg on norjalainen lehmänmaidosta valmistettava puolikova juusto. Se on kotoisin Etelä-Norjan vuonoiselta Jarlsbergin alueelta, joka kuuluu nykyisin Vestfoldin lääniin.


title: Jarlsberg

text: Jarlsberg on 30 cm läpimitaltaan ja 10 cm korkeudeltaan oleva pyöreä kiekko, joka painaa noin 10 kilogrammaa. Kullankeltaisessa juustomassassa on suuria koloja. Jarlsbergia kypsennetään 100 vuorokaudesta 10 kuukauteen, minä aikana kiekkoja huuhdellaan ja hierotaan suolavedellä.


title: Jarlsberg

text: Jarlsbergin rasvapitoisuus on 45 % kuiva-aineesta. Sen maku on mieto ja pähkinäinen. Jarlsberg sopii voileivän kanssa nautittavaksi, ja sitä syödään usein aamiaisella ja jälkiruokana. Sen kanssa voi nauttia myös valkoviiniä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sagen gravitaatioteoria on gravitaation syytä koskeva kineettinen teoria, jonka esitti ensimmäisenä Nicolas Fatio de Duillier vuonna 1690 ja myöhemmin Georges-Louis Le Sage vuonna 1748. Teorian mukaan gravitaatio aiheutui kaikkialla liikkuvista pienistä näkymättömistä hiukkasista, joita Le Sage nimitti "ultramundaanisiksi korpuskeleiksi" ja jotka törmäisivät kaikkiin kappaleisiin kaikista suunnista. Tämän mallin mukaan mitkä tahansa kaksi kappaletta ikään kuin varjostavat toisiaan vähentämällä tällaisten hiukkasten virtaa tietystä suunnasta, jolloin niitä osuu samaan kappaleeseen eri suunnista eri määrä, mikä aiheuttaa kappaleita toisiaan kohti työntävän nettovoiman. Tämä gravitaation mekaaninen selitys ei koskaan tullut yleisesti hyväksytyksi, vaikka fyysikot toisinaan pohtivat sitä 1900-luvun alkuun saakka, jolloin sitä yleensä alettiin pitää jo lopullisesti kumottuna.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Teorian mukaan gravitaatiovoima aiheutuu pienistä hiukkasista, joita liikkuu suurella nopeudella kaikkiin suuntiin kaikkialla avaruudessa. Hiukkasvirran oletetaan olevan yhtä suuri kaikkiin suuntiin, joten niitä osuu eristettyyn kappaleeseen A yhtä paljon kaikista suunnista, niin että siihen vaikuttaa vain sen sisään suuntautuva paine mutta ei kappaletta mihinkään suuntaan työntävää voimaa (P1).


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Kun toinen kappale "B" on läsnä, se pysäyttää osan niistä hiukkasista, jotka muuten osuisivat kappaleeseen A kappaleen B suunnasta, joten tästä suunnasta kappaleeseen A osuu vähemmän hiukkasia kuin vastakkaisesta suunnasta. Samoin kappaleeseen B osuu vähemmän hiukkasia kappaleen A suunnasta kuin vastakkaisesta suunnasta. Voidaan sanoa, että kappaleet A ja B "varjostavat" toisiaan, ja kappaleet työntyvät toisiaan kohti, koska hiukkasten niihin kohdistamat voimat ovat epätasapainossa (P2). Täten kappaleiden välinen näennäinen vetovoima johtuukin tämän teorian mukaan itse asiassa siitä, että toisen kappaleen suunnasta kappaleeseen kohdistuu pienempi työntövoima.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Jos kappaleen A ja siihen osuvien gravitaatiota aiheuttavien hiukkasten törmäykset ovat täysin kimmoisia, siitä kimmonneiden hiukkasten intensiteetti on yhtä suuri kuin sitä kohti tulevienkin, joten tuloksena ei ole kappaletta mihinkään suuntaan kuljettavaa voimaa. Samoin on laita, vaikka toinen kappale B olisikin lähellä, sillä B toimii kilpenä kappaletta A kohti kulkevia hiukkasia vastaan. Hiukkanen C, joka muuten osuisi kappaleeseen A, pysähtyy kappaleeseen B, mutta toinen hiukkanen D, joka muuten ei olisi osunut kappaleeseen A, kimpoaa kappaleesta B siihen suuntaan ja siten korvaa C:n. Niinpä jos törmäykset ovat täysin kimmoisia, kappaleiden A ja B heijastamat hiukkaset kumoaisivat täysin varjostusvaikutuksen. Jotta tuloksena olisi gravitaation kaltainen voima, on siis oletettava, että törmäykset eivät ole täysin kimmoisia, tai ainakin, että heijastuneet hiukkaset liikkuvat hitaammin eli niiden liikemäärä on törmäyksen jälkeen pienempi. Tämä johtaisi hiukkasvirtaan, jonka liikemäärä kappaleesta A poispäin on pienempi kuin kappaletta A kohti tulevien hiukkasten liikemäärä, niin että tuloksena olisi kappaletta A kohti suuntautuva kokonaisliikemäärä (P3). Jos näin oletetaan, kahden kappaleen tapauksessa heijastuneiden hiukkasten liikemäärä ei täysin kumoa varjostusilmiötä, koska heijastunut virta on alkuperäistä pienempi.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Koska on oletettu, että kappale joko absorboi kaikki gravitaatiota aiheuttavat hiukkaset tai hidastaa niiden liikettä, tästä seuraa, että hiukkasvirta massiivisesta kappaleesta poispäin on pienempi kuin sitä kohti. Voimme kuvitella, että tämä hiukkasvirtojen epätasapaino - ja sen vuoksi siitä aiheutuva, lähellä olevaan kappaleeseen kohdistuva voima - olisi jakautunut pallopinnalle, jonka keskipiste on kappaleessa (P4). Hiukkasvirtojen epätasapaino koko pallopinnalla ei riipu pallon koosta, kun taas pallon pinta-ala on suoraan verrannollinen sen säteen neliöön. Tämän vuoksi hiukkasvirtojen epätasapaino pinta-alayksikköä kohti pienenee kääntäen verrannollisena etäisyyden neliöön.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Edellä esitetyistä perusteista seuraisi, että voima on suoraan verrannollinen kappaleen pinta-alaan. Newtonin gravitaatiolain mukaan gravitaatio on kuitenkin verrannollinen massaan. Jotta tämä voitaisiin selittää Le Sagen teorian avulla, on oletettava, että 1) aineen perushiukkaset ovat hyvin pieniä, niin että suuret ainekappaleet ovat suurelta osin tyhjää tilaa, ja b) että hiukkaset ovat niin pieniä, että aineellinen kappale pysäyttää niistä vain pienen osan. Tästä seuraa, että kappaleen aiheuttama "varjostus" on verrannollinen aineen perushiukkasten yhteenlaskettuun pinta-alaan. Jos lisäksi oletetaan, että aineen kaikki perushiukkaset ovat samanlaisia ja erityisesti, että niillä tiheyden suhde pinta-alaan on sama, tästä seuraa, että varjostusilmiö on ainakin likimäärin verrannollinen kappaleen massaan (P5).


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Nicolas Fatio esitti gravitaatiota koskevien ajatustensa ensimmäisen muotoilun kirjeessään Christiaan Huygensille keväällä 1690. Kaksi päivää myöhemmin Fatio luki kirjeensä Royal Societyn tilaisuudessa Lontoossa. Seuraavina vuosina Fatio laati useita käsikirjoituksia pääteoksestaan "De la Cause de la Pesanteur", mutta mitään hänen kirjoituksistaan ei hänen elinaikanaan julkaistu. Vuonna 1731 Fatio myös lähetti teoriansa, kirjoitettuna latinankieliseksi runoksi Lucretiuksen tyyliin, Pariisin tiedeakatemialle, mutta se hylättiin. Eräät katkelmat näistä käsikirjoituksista sekä kopio runosta päätyi myöhemmin Georges-Louis Le Sagen haltuun, joka kuitenkaan ei löytänyt niille julkaisijaa. Niinpä kesti vuoteen 1929 saakka, ennen kuin Karl Bopp julkaisi Fation käsikirjoituksen ainoan täydellisen kopion, ja vuonna 1949 Gagnebin rekonstruoi Le Sagen hallussa aikoinaan olleiden paperien perusteella Fation alkuperäisen artikkelin. Gagnebinin laatimassa muodossa teksti sisälsi lisäyksiä ja muutoksia, jotka Fatio oli tehnyt tekstiinsä vielä vuonna 1743, neljäkymmentä vuotta sen jälkeen, kun hän oli kirjoittanut sen version, johon Bopp oli julkaissut. Kuitenkin Boppin version jälkipuoliskolla ovat Fation teorian matemaattisesti kehittyneimmät osat, joita ei ollut Gagnebinin julkaisemassa versiossa. Fatio oletti, että maailmankaikkeus on täynnä hyvin pieniä hiukkasia, joita kulkee suurella nopeudella suoraviivaisesti kaikkiin suuntiin. Selventääkseen ajatuksiaan hän käytti seuraavaa esimerkkiä: Oletaan kappale "C", jonka pinnalle on piirretty äärimmäisen pieni pinta zz ja pallo, jonka keskipiste on pinnalla "zz". Tämän pallon sisään Fatio sijoitti pyramidin "PzzQ", jonka läpi jotkin hiukkaset virtaavat pintaa "zz" kohti ja jotkin, jotka ovat jo kimmonneet kappaleesta "C", myös poispäin pinnasta "zz". Fatio ehdotti, että kimmonneiden hiukkasten keskimääräinen nopeus on pienempi kuin pintaa kohti tulevien ja sen vuoksi myös niiden liikemäärä on pienempi. Tuloksena on nettovirtaus, joka työntää kaikkia kappaleita kohti pintaa "zz". Siten toisaalta hiukkasvirta pysyy vakiona, mutta toisaalta lähellä pintaa "zz" tämä nettovirtaus kasvaa, ja sen vuoksi sen intensiteetti on verrannollinen etäisyyden neliöön 1/r. Ja koska "C"n ympärille voidaan piirtää äärettömän monta tällaista pyramidia, tämä verrannollisuus pätee kaikkialla kappaleen "C" ympärillä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text:
Oikeuttaakseen oletuksen, että törmäyksen jälkeen hiukkasten nopeus on pienempi, Fatio teki seuraavat lisäoletukset:
Nämä ovat Fation teorian vaikeatajuisimpia kohtia, koska hän ei koskaan selvästi ilmaissut, minkälaatuista törmäystä hän piti todennäköisimpänä. Kuitenkin teoriansa viimeisessä versiossa vuodelta 1742 hän lyhensi tätä koskevia kohtia ja esitti hiukkasten kokevan "täysin kimmoisen tai joustavan voiman", kun taas tavallinen aine ei ollut täysin kimmoista, minkä vuoksi hiukkaset kimpoaisivat alkuperäistä pienemmällä nopeudella. Lisäksi Fatio kohtasi toisen ongelman: mitä tapahtuu hiukkasten törmätessä toisiinsa? Kimmottomat törmäykset saisivat niiden nopeuden pienenemään, minkä vuoksi painovoima vähitellen heikkenisi. Ratkaistakseen tämän ongelman Fatio ehdotti, että hiukkasten läpimitta on hyvin pieni niiden välisiin etäisyyksiin verrattuna, minkä vuoksi niiden väliset törmäykset olisivat hyvin harvinaisia.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Fatio oli pitkään sitä mieltä, että koska hiukkaset lähestyvät aineellisia kappaleita nopeammin kuin poistuvat niiden luota heijastuttuaan, niitä vähitellen kertyisi aineellisten kappaleiden ympärille yhä enemmän. Tätä ilmiötä hän kutsui "kondensaatioksi", tiivistymiseksi. Myöhemmin hän kuitenkin päätyi siihen, että vaikka saapuvat hiukkaset ovat nopeampia, ne ovat kauempana toisistaan kuin heijastuneet, minkä vuoksi virta kumpaankin suuntaan on yhtä suuri. Tämän vuoksi hiukkaset eivät kasaannu minnekään, vaan heijastuneiden hiukkasten tiheys pysyy vakiona (edellyttäen että ne ovat niin pieniä, ettei niiden välisiä törmäyksiä tapahdu massiivisen kappaleen lähellä merkittävästi enemmän). Mikä merkittävämpää, Fatio havaitsi myös, että kasvattamalla sekä hiukkasten nopeutta että niiden kimmoisuutta voidaan saapuvien ja heijastuneiden hiukkasten nopeusero ja sen mukaisesti ero tiheyksien välillä saada kuinka pieneksi tahansa, ja silti tuloksena voitaisiin saada sama gravitaatioilmiö.Jotta tuloksena saatava nettovoima olisi verrannollinen kappaleen massaan, Fatio oletti, että tavallinen aine päästää lävitseen suurimman osan niistä hiukkasista, jotka aiheuttavat gravitaatioilmiön. Hän esitti kolme mallia oikeuttaakseen tämän otaksuman:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Jo vuonna 1690 Fatio oletti, että hiukkasten tasaiseen pintaan aiheuttama työntävä voima on kuudesosa siitä mikä se olisi, jos kaikki hiukkaset osuisivat siihen kohtisuorasti. Fatio todisti tämän ehdotuksensa määrittämällä voiman, jonka aiheuttavat tiettyyn pisteeseen zz osuvat hiukkaset. Hän johti kaavan "p=ρvzz/6". Tämä ratkaisu on hyvin samanlainen kuin Daniel Bernoullin kineettisessä kaasuteoriassaan vuonna 1738 esittämä kaava "p=ρv/3". Tämä oli ensimmäinen kerta, jolloin kineettisen teorian kanssa analoginen ratkaisu esitettiin - kauan ennen kuin kineettisen kaasuteorian perusteet esitettiin. Bernoullin antama arvo on kuitenkin kaksi kertaa nin suuri kuin Fation, mikä Zehen mukaan aiheutui siitä, että Fatio oletti hiukkasten liikemäärän muutoksen törmäyksessä olevan niiden massan ja nopeuden tulo, "mv", vaikka jos törmäys on kimmoinen, liikemäärän muutos on kaksinkertainen, "2mv". Fation tulos olisi oikea vain täysin kimmottomien törmäysten tapauksessa. Fatio yritti käyttää ratkaisuaan, paitsi gravitaation, myös kaasujen käyttäytymisen selittämiseen. Hän yritti rakentaa lämpömittarin, joka osoittaisi ilmamolekyylien liiketilan ja siten arvioisi lämpötilan. Kuitenkaan Fatio, toisin kuin Bernoulli, ei samastanut lämpöä ilmahiukkasten liikkeeseen - hän käytti toista fluidia, joka aiheuttaisi tämän ilmiön. Ei myöskään tiedetä, vaikuttiko Fatio Bernoulliin vai ei.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Tässä kappaleessa Fatio käsittelee äärettömyyden käsitettä ja sen merkitystä teorialleen. Fatio oikeutti monet otaksumuksensa sillä, että jokin ilmiö on "äärettömän paljon pienempi tai suurempi" kuin jokin toinen, niin että monet ongelmat voidaan saada merkityksettömän pieniksi. Esimerkiksi tankojen läpimitta on "äärettömän paljon" pienempi kuin niiden välinen etäisyys, tai hiukkasten nopeus on "äärettömän paljon" suurempi kuin tavallisen aineen, tai saapuvien ja heijastuneiden hiukkasten nopeusero on "äärettömän pieni."


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Tämä on Fation teorian matemaattisesti monimutkaisin osa. Hän yritti arvioida hiukkasvirtojen liikkuville kappaleille aiheuttavan vastuksen. Oletetaan, että "u" on tavallisen aineen ja "v" gravitaation aiheuttavien hiukkasten nopeus ja "ρ" väliaineen tiheys. Fatio väitti, että mikäli "v « u" ja "ρ" on vakio, on hiukkasten aiheuttama vastus "ρu". Jos taas "v » u" ja "ρ" on vakio, on vastus "4/3ρuv". Newton kuitenkin oli osoittanut, että jos kiertoliikkeeseen ei kohdistu vastusta, on avaruudessa oltava äärimmäisen vähän ainetta. Tämän vuoksi Fatio oletti väliaineen tiheyden olevan hyvin pieni ja väitti, että jotta se voisi aiheuttaa havaitun gravitaation, tiheyden pienuus on kompensoitava hiukkasten suurella nopeudella, joka on "suoraan verrannollinen niiden tiheyden neliöjuureen". Tämä seuraa siitä, että Fation hiukkasten aiheuttaman paineen voidaan osoittaa olevan verrannollinen lausekkeeseen "ρv". Zehen mukaan Fation yritys kasvattaa nopeus "v" hyvin suuriin arvoihin jättää vastuksen hyvin pieneksi verrattuna gravitaatioon, koska Fation mallissa hiukkasten aiheuttama vastus on verrannollinen suureeseen "ρuv", mutta niiden aiheuttama paine, joka ilmenee gravitaationa, on verrannollinen lausekkeeseen "ρv".


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text:
Fatio oli kirjeenvaihdossa eräiden aikansa kuuluisimpien tiedemiesten kanssa. Monia hänen teorialleen esitettyjä vastaväitteitä voidaan nykyisin, pimeää ainetta ja maailmankaikkeuden metristä laajenemista koskevien teorioiden perusteella, pitää riittämättöminä, mutta kuitenkaan Fation teoriaa kohtaan ei nykyisin ole osoitettu sanottavaa mielenkiintoa.
Isaac Newton ja Fatio tapasivat toisensa henkilökohtaisesti useita kertoja vuosien 1690 ja 1693 välillä. Newtonin Fation teoriaa koskeneet kommentit vaihtelivat suuresti. Esimerkiksi, selvitettyään mitä gravitaation mekaaninen selittäminen välttämättä edellyttäisi, hän kirjoitti vuonna 1692 omaan Principian kopioonsa julkaisemattoman huomautuksen: "Ainoa hypoteesi, jolla gravitaatio voidaan selittää, on kuitenkin tätä laatua, ja sen esitti mitä lahjakkain geometrikko Mr. N. Fatio." Toisaalta Fatio itse totesi, että vaikka Newton olikin yksityisesti sanonut Fation teorian olevan gravitaation paras mahdollinen "mekaaninen" selitys, hän myös mainitsi, että Newton itse taipui ajattelemaan, että gravitaation todellinen syy ei ollut mekaaninen. Myös David Gregory mainitsi "Memoranda"ssaan: "Newton ja Halley nauravat Fation tavalle selittää gravitaatio."


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Christiaan Huygens oli ensimmäinen, jolle Fatio kertoi teoriastaan, mutta ei koskaan hyväksynyt sitä. Fatio uskoi, että hän oli saanut Huygensin vakuuttuneeksi teorian ristiriidattomuudesta, mutta Huygens kiisti tämän eräässä kirjeessään Gottfried Leibnizille. Fatio kävi itse myös Leibnizin kanssa lyhyen kirjeenvaihdon teoriastaan. Leibniz arvosteli teoriaa siitä, että se edellytti hiukkasten välille tyhjää tilaa, minkä hän itse hylkäsi filosofisin perustein. Jakob Bernoulli osoitti kiinnostusta Fation teoriaa kohtaan ja pyysi Fatiota kirjoittamaan ajatuksensa gravitaatiosta täydelliseksi käsikirjoitukseksi, minkä Fatio todella tekikin. Bernoulli teki käsikirjoituksesta kopion, joka nykyisin on Baselin yliopiston kirjastossa ja joka oli Boppin toimittaman painoksen perustana.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Fation teoria ei kuitenkaan tullut yleisemmin tunnetuksi hänen elinaikanaan, koska hän ei koskaan sitä julkaissut ja joutui itse "ranskalaisiksi fanaatikoiksi" kutsuttujen, kamisardeihin kuuluvien uskonnollisten fanaatikkojen vaikutuksen alaiseksi, minkä vuoksi hän menetti maineensa.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1731 sveitsiläinen matemaatikko Gabriel Cramer julkaisi väitöskirjan, jonka lopussa esiteltiin lyhyesti Fation esittämän kaltainen teoria - mukaan luettuna aineen verkkorakenne, analogia valon kanssa ja varjostus - mutta mainitsematta Fation nimeä. Fatio tiesi, että Cramerilla oli hallussaan kopio hänen alkuperäisestä käsikirjoituksestaan, ja niinpä hän syytti Crameria siitä, että hän vain toisti hänen teoriansa edes ymmärtämättä sitä. Cramer myös kertoi Fation teoriasta Le Sagelle vuonna 1749. Vuonna 1736 saksalainen lääkäri Franz Albert Redeker julkaisi myös samankaltaisen teorian. Ei tiedetä, oliko Redekerillä ja Fatiolla ollut mitään yhteyksiä toisiinsa.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sage esitti teoriansa ensimmäisen kerran Pariisin Tiedeakatemialle vuonna 1748 lähettämässään esseessä "Essai sur l'origine des forces mortes", mutta sitä ei koskaan julkaistu. Omien sanojensa mukaan Le Sage kuuli Fation, Cramerin ja Redekerin teorioista vasta sen jälkeen, kun hän oli jo kirjoittanut ja lähettänyt esseensä. Ensimmäisen julkaistun version teoriastaan hän kirjoitti vuonna 1756 ja vuonna 1758 hän laati siitä yksityiskohtaisemman esityksen "Essai de Chymie Méchanique", jolla hän osallistui Rouenin tiedeakatemian järjestämään kilpailuun. Tässä esityksessään hän yritti selittää sekä gravitaation että kemiallisen affiniteetin. Laajemman yleisön ulottuville teoria tuli hänen artikkelissaan "Lucrèce Newtonien" vuodelta 1874, jossa sen vastaavuus Lucretiuksen käsitteiden kanssa oli täysin kehitetty. Uudemman kerran teorian julkaisu postuumisti Pierre Prévost vuonna 1818.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text:
Le Sage käsitteli teoriaa varsin yksityiskohtaisesti, ja hän esitti kvantitatiivisia arvioita eräille teorian parametreille.
Le Sage väitti olevansa ensimmäinen, joka johti teorian kaikki seuraukset, ja myös Prévost sanoi, että Le Sagen teoria oli kehittyneempi kuin Fation. Kuitenkin vertailemalla teorioita keskenään ja analysoituaan yksityiskohtaisesti Fation artikkeleja (jotka olivat myös Le Sagen hallussa) Zehe väitti, ettei Le Sage lisännyt teoriaan mitään oleellisesti uutta eikä usein edes saavuttanut Fation tasoa.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sagen ajatukset eivät saaneet laajaa kannatusta hänen aikanaan, lukuun ottamatta joitakuita hänen ystäviään ja tuttaviaan kuten Pierre Prévost, Charles Bonnet, Jean-André Deluc, Charles Mahon, kolmas Stanhopen jaarli, ja Simon Lhuilier. He mainitsivat Le Sagen teorian kirjoissaan ja artikkeleissaan ja kuvailivat sitä, ja niitä heidän aikalaisensa käyttivät Le Sagen teorian toissijaisina lähteinä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Leonhard Euler totesi kerran, että Le Sagen malli oli "äärettömän paljon parempi" kuin kaikkien muiden kirjoittajien ja että kaikki mallille esitetyt vastaväitteet voidaan kumota, mutta myöhemmin hän sanoi, ettei analogia valon kanssa merkinnyt mitään, koska hän uskoi valon aaltoluonteeseen. Myöhempien tarkastelujensa perusteella Euler päätyi lopulta hylkäämään mallin ja kirjoitti Le Sagelle:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Daniel Bernoulli oli mieltynyt Le Sagen mallin ja hänen omien, kaasujen luonnetta koskevien ajatusten samankaltaisuuteen. Kuitenkin Bernoulli itse oli sitä mieltä, että hänen oma kineettinen kaasuteoriansa oli vain spekulaatiota, ja samoin hän piti Le Sagen teoriaa hyvin spekulatiivisena.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Roger Joseph Boscovich huomautti, että Le Sagen teoria oli ensimmäinen, joka tosiaan pystyi selittämään gravitaation mekaniikan avulla. Kuitenkin hän hylkäsi mallin, koska se edellytti suunnatonta ja muutoin käyttämätöntä määrää ultramundaanista ainetta. John Playfair kuvasi Boscovichin argumentteja seuraavasti:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Hyvin samankaltaisen vastaväitteen esitti myöhemmin Maxwell (katso alempana). Lisäksi Boscovich kielsi kaiken suoran kosketuksen ja välittömän impulssin olemassaolon kokonaan ja väitti kaiken johtuvan työntävistä ja vetävistä kaukovaikutusvoimista.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Georg Christoph Lichtenberg oppi tuntemaan Le Sagen teorian teoksesta "Lucrece Netwonien" ja eräästä Prévostin laatimasta yhteenvedosta. Lichtenberg oli aluksi, Descartes'n tavoin sitä mieltä, että kaikki luonnonilmiöt on selitettävä suoraviivaisten liikkeiden ja törmäysten avulla ja että Le Sagen teoria täytti nämä ehdot. Vuonna 1790 hän eräässä julkaisussaan ilmaisi innostuneensa teoriasta, uskoen että Le Sagen teoria käsittää kaiken tietomme asiasta ja tekee kaiken enemmän unelmoinnin asiasta hyödyttömäksi. Hän jatkoi sanomalla: ""Jos se on uni, se on suurin ja suurenmoisin uni, joka on koskaan nähty..."" ja että voimme täyttää sillä aukon kirjoissamme, jotka vain uni voi täyttää.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Hän viittasi usein Le Sagen teorioihin luennoillaan Göttingenin yliopistossa. Vuoden 1796 aikoihin hän kuitenkin muutti mieltään Immanuel Kantin vaikutuksesta, joka arvosteli jokaista teoriaa, joka yritti korvata vetävän voiman törmäyksillä. Kant huomautti, että jo avaruudellisen ulottuvuuden omaavien kappaleiden olemassaolo, mukaan luettuna kaikki hiukkaset, joiden läpimitta ei ole nolla, edellyttää, että on olemassa jonkinlaisia sidosvoimia, jotka pitävät ulottuvaisen kappaleen osat kiinni toisissaan. Tätä voimaa ei voi selittää gravitationaalisten hiukkasten aiheuttamalla työntövoimalla, koska niiden hiukkasten itsekin pitää pysyä koossa samanlaisen sidosvoiman vaikutuksesta. Välttääkseen tämän loogisen kehän Kant väitti, että on oltava olemassa perustavan laatuinen vetävä voima. Tämä oli aivan sama vastaväite, joka Descartesin impulssiteoriaa vastaan oli aina esitetty edellisellä vuosisadalla, ja se oli saanut Descartesin seuraajatkin hylkäämään tämän osan hänen filosofiastaan.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Toinen saksalainen filosofi, Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, hylkäsi Le Sagen mallin, koska sen mekanistinen materialismi oli vastoin Shellingin hyvin idealistista ja materialismin vastaista filosofiaa.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Osittain Le Sagen teorian vuoksi Pierre-Simon Laplace yritti määrittää, kuinka nopeasti gravitaatiovaikutuksen on edettävä, jotta se olisi sopusoinnussa tähtitieteellisten havaintojen kanssa. Hän laski, että nopeuden on oltava "ainakin sata miljoonaa kertaa suurempi kuin valon nopeus", jotta Kuun liikkeen aberraatiovaikutukset eivät aiheuttaisi liian suuria poikkeamia. Useimmat tutkijat, myös Laplace, katsoivat tämän tukevan Newtonin käsitystä välittömästä kaukovaikutuksesta ja osoittavan kaikki Le Sagen esittämän tapaiset mallit epäuskottaviksi. Laplace väitti myös, että tällaisen mallin mukaan gravitaatio voisi olla verrannollinen massaan vain, jos Maan molekyylien ulkopinnan ala oli enintään kymmenesmiljoonasosa Maan pinta-alasta. Le Sagen pettymykseksi Laplace ei koskaan suoraan maininnut Le Sagen teoriaa omissa teoksissaan.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Koska Fation, Cramerin ja Redekerin teoriat eivät olleet laajalti tunnettuja, La Sagen versio teoriasta tuli uudestaan suuren mielenkiinnon kohteeksi 1800-luvun jälkipuoliskolla, samaan aikaan kun kineettinen kaasuteoria kehittyi.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Jotta Le Sagen hiukkaset voisivat aiheuttaa tunnetun gravitaatioilmiön, niiden nopeuden on pienennyttävä niiden törmätessä tavalliseen aineeseen. Tästä kuitenkin seuraa, että hyvin suuren määrän niiden liike-energiaa on muututtava joksikin muuksi energian muodoksi. Ellei näillä hiukkasilla itsellään ollut keinoja varastoida sisäistä energiaa, tämän ylijäämäenergian on muodossa tai toisessa varastoiduttava tavalliseen aineeseen. Käsitellessään tätä ongelmaa P. Leray ehdotti täysin samanlaista hiukkasmallia kuin Le Sage, mutta väitti lisäksi, että tämä aineeseen absorboitunut energia saa aikaan magnetismia ja lämpöä. Hän arveli, että tämä saattaisi selittää, mistä tähtien säteilemä energia tulee.Le Sagen teoria tuli uudestaan laajan mielenkiinnon kohteeksi sen jälkeen, kun William Thomson (lordi Kelvin) vuonna 1873 julkaisi sitä koskevan artikkelin. Toisin kuin Leray, joka käsitteli hiukkasten lämmittävää vaikutuksesta aiheutuvaa ongelmaa epätäsmällisesti, Kelvin selitti, että absorboitunut energia vastaisi hyvin suurta lämpömäärää, joka riittäisi höyrystämään minkä tahansa kappaleen sekunnin murto-osassa. Niinpä Kelvin kehitti uudestaan ajatuksen, jonka jo Fatio oli esittänyt vuonna 1690 käsitelläkseen Le Sagen teoriaan liittyviä termodynaamisia ongelmia. Hän esitti, että ylimääräinen energia saattaisi absorboitua hiukkasten omiin sisäisiin energiatiloihin, mikä perustui hänen esittämään teoriaan aineesta pyörteinä. Toisin sanoen, hiukkasten alkuperäinen etenemisliikkeen energia siirtyisi samojen hiukkasten sisäisiin energiatiloihin, etupäässä värähdys- ja pyörimisliikkeen energiaksi. Viitaten Clausiuksen teoriaan, jonka mukaan kaasumolekyylin jokaisen vapausasteen energia pyrkii kohti tiettyä osuutta kokonaisenergiasta, Kelvin jatkoi olettamalla, että "energisoituneet" mutta hitaammin etenevät hiukkaset vähitellen saisivat takaisin alkuperäisen nopeutensa törmätessään kosmologisessa mittakaavassa toisiinsa. Kelvin piti myös mahdollisena, että ultramondaanisesta virrasta voitaisiin saada irti rajaton määrä vapaata energiaa ja kuvaili eräänlaista ikiliikkujaa, joka voisi saada sen aikaan. (Kelvinin päättelyssä oli kuitenkin se virhe, että Clausiuksen otaksuma pitäisi paikkansa vain, jos tavallinen aine olisi termodynaamisessa tasapainossa ultramondaanisten virtausten kanssa, mutta siinä tapauksessa ne eivät saisi aikaan gravitaatiovaikutusta.)


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Myöhemmin Peter Guthrie Tait sanoi Le Sagen teoriaa ainoaksi uskottavaksi gravitaation selitykseksi, joka hänen aikaansa mennessä oli esitetty. Hän jatkoi sanomalla:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Kelvin itse ei kuitenkaan uskonut, että Le Sagen teoria lopulta voisi selittää ilmiöt onnistuneesti. Edellä mainitun, vuonna 1873 julkaisemansa artikkelin jälkeen hän ei koskaan palannut aiheeseen paitsi kirjoittaessaan seuraavan kommentin:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Samuel Tolver Preston osoitti, että monet Le Sagen hiukkasia koskevat oletukset, kuten niiden suoraviivainen liike ja vuorovaikutusten vähäisyys voitaisiin yhdistää oletukseksi, että kosmologisessa mittakaavassa ne käyttäytyisivät kuten kaasumolekyylit, joilla on äärimmäisen pitkä keskimääräinen vapaa matka. Preston hyväksyi myös Kelvinin ehdotuksen hiukkasten sisäisistä energiamoodeista. Hän kuvaili Kelvinin mallia vertaamalla sitä vertaamalla sitä teräsrenkaan ja alasimen väliseen törmäykseen - alasimeen törmäys ei sanottavasti vaikuta, mutta teräsrengas joutuisi värähdystilaan ja sen vuoksi jatkaisi liikettään pienemmällä nopeudella. Hän väitti myös, että hiukkasten keskimääräinen vapaa matka on vähintään planeettojen välisten etäisyyksien suuruinen - suuremmilla etäisyyksillä hiukkaset saisivat takaisin alkuperäisen etenemisliikkeensä energian törmätessään toisiinsa, minkä vuoksi hän myös päätteli, että hyvin suurilla etäisyyksillä kappaleiden välillä ei vaikuta vetovoimaa, "olivatpa ne minkä kokoisia tahansa". Paul Drude arveli, että tämä voisi jotenkin liittyä Carl Gottfried Neumannin ja Hugo Seeligerin teorioihin, joiden mukaan avoimessa avaruudessa gravitaatio hyvin suurilla etäisyyksillä tavalla tai toisella häviää.Encyclopædia Britannican yhdeksännessä painoksessa vuodelta 1875 James Clerk Maxwell julkaisi hakusanan "atomi" kohdalla katsauksen Kelvinin-Le Sagen teoriasta.. Selitettyään teorian perusteet hän kirjoitti (Aronsonin käsityksen mukaan sarkastisessa mielessä:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Maxwell kommentoi Kelvinin ehdotusta hiukkasten erilaisista energiatiloista sanoen sen osoittavan, että gravitaation aiheuttavat hiukkaset eivät ole yksinkertaisia jakamattomia yksiköitä vaan pikemminkin systeemejä, joilla on omia sisäisiä energiatiloja ja joiden täytyy pysyä koosta jonkin selittämättömän vetovoiman ansiosta. Hän osoitti myös, että kappaleiden lämpötilan pitäisi pyrkiä kohti sitä arvoa, jossa molekyylien keskimääräinen liike-energia vastaisi ultramondaanisten partikkelien liike-energiaa ja osoitti, että jälkimmäisen on oltava paljon suurempi kuin edellisen, ja päätteli, että tavallisen aineen pitäisi palaa tuhkaksi sekunneissa Le Sagen pommitusten seurauksena. Hän kirjoitti:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Maxwell osoitti myös, että teoria edellyttää "suunnatonta määrää ulkoista voimaa" ja on sen vuoksi ristiriidassa energian säilymislain kanssa luonnon peruslakina. Preston väitti vastaan, että jokaisen yksittäisen hiukkasen liike-energia voisi olla kuinka pieni tahansa, jos sen massan oletetaan olevan tarpeeksi pieni ja vastaavasti hiukkasten lukumäärän tarpeeksi suuri. Tätä kuitenkin käsitteli myöhemmin yksityiskohtaisemmin Poincaré, joka osoitti, että Le Sagen mallin termodynaaminen ongelma oli edelleen ratkaisematta.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Caspar Isenkrahe esitti oman mallinsa useissa julkaisuissa vuosien 1879 ja 1915 välillä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Hänen perusolettamuksensa olivat hyvin samanlaiset kuin Le Sagen ja Prestonin, mutta hän sovelsi kineettistä teoriaa yksityiskohtaisemmin. Hänen oletuksensa, että hiukkasten nopeus törmäyksissä pienenisi ilman, että minkään muun kohteen energia kasvaisi, oli kuitenkin vastoin energian säilymislakia. Hän huomautti, että kappaleen paino ja tiheys liittyvät toisiinsa (koska mikä tahansa kappaleen tiheyden pieneneminen vähentäisi sen varjostusvaikutusta), ja näin hän päätyi esittämään, lämpölaajenemiseen liittyen, että kappaleet painaisivat lämpiminä enemmän kuin kylminä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Myös Adalbert Ryšánek esitti vuonna 1887


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: huolellisen analyysin, jossa sovellettiin myös Maxwellin lakia kaasumolekyylien nopeuksista. Hänen mukaansa oli olemassa erikseen gravitaatio- ja valoeetteri. Tämä kahden väliaineen erottaminen toisistaan oli välttämätöntä, koska hänen laskelmiensa mukaan se, ettei Neptunukseen kohdistunut mitään väliaineen vastusta, osoitti, että hiukkasten nopeuden oli oltava vähintään 5 · 10 cm/s. Lerayn tavoin hänkin väitti, että absorboitunut energia muuttuisi lämmöksi, joka voisi kulkeutua valoeetterin mukana tai tähdet voisivat käyttää sen ylläpitääkseen energian tuotantoaan. Kuitenkaan näitä kvalitatiivisia otaksumia ei tukenut mikään kvantitatiivinen arvio tällä tavoin syntyvästä lämpömäärästä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1888 Paul du Bois-Reymond väitti Le Sagen mallia vastaan muun muassa, että sen mukaan gravitaatio ei voisi olla tarkoin verrannollinen massaan. Jotta Newtonin teorian mukainen täydellinen verrannollisuus massaan saavutettaisiin, aineen olisi oltava rakenteeltaan äärettömän huokoista ja ultramondaanisen virtauksen intensiteetin äärettömän suuri. Du Bois-Reymond hylkäsi tällaiset otaksumat mielettöminä. Lisäksi hän huomautti Kantin tavoin, että Le Sagen teoria ei voinut saavuttaa tarkoitusperäänsä, koska se edellytti "kimmoisuuden" ja "absoluuttisen kovuuden" kaltaisia käsitteitä, jotka hänen mukaansa voitiin selittää ainoastaan vetävien voimien avulla. Sama ongelma koskee molekyylien välisiä koheesiovoimia. Tämän vuoksi tällaiset mallit eivät voi saavuttaa tarkoitustaan eli niiden avulla ei voida välttää olettamasta perustavan laatuisia vetäviä voimia.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1863 F.A.E. ja Em. Keller esittivät teoriansa, joka muistutti Le Sagen teoriaa mutta jossa hiukkaset oli korvattu eetterissä etenevillä pitkittäisillä aalloilla. He olettivat, että sellaiset aallot leviäisivät kaikkiin suuntiin ja menettäisivät osan liikemäärästään osuessaan kappaleisiin, minkä vuoksi kappaleiden välissä niiden aiheuttama paine olisi pienempi kuin niiden ympärillä. Vuonna 1869 Paul-Émile Lecoq de Boisbaudran esitti saman mallin kuin Leray, mukaan luettuna absorption ja lämmön muodostumisen, mutta Kellerin tavoin hän korvasi hiukkaset pitkittäisillä aalloilla eetterissä.Näiden yritysten jälkeen muut kirjoittajat varsinkin 1900-luvun alussa korvasivat Le Sagen hiukkaset sähkömagneettisella säteilyllä. Tämä liittyi varsinkin Lorentzin eetteriteoriaan ja aikakauden elektroniteoriaan, jossa aineen luonteen oletettiin olevan sähköinen.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1900 Hendrik Lorentz kirjoitti, ettei Le Sagen hiukkasteoriaa voitu sovittaa yhteen hänen aikansa elektroniteorian kanssa. Mutta havainto, että sähkömagneettiset aallot voivat aiheuttaa painetta, samoin kuin röntgensäteiden suuri läpäisykyky saivat hänet päättelemään, ettei ollut mitään estettä sille, ettei voisi olla vielä röntgensäteilyäkin läpitunkevampaa säteilyä, joka voisi korvata Le Sagen hiukkaset. Lorentz osoitti, että tästä tosiaan aiheutuisi vetävä voima varauksellisten hiukkasten välille, joita voidaan pitää aineen pienimpinä osina, mutta vain jos aaltojen energia absorboituisi kokonaan. Tämä oli sama perustava ongelma, joka oli vaivannut hiukkasmalleja. Niinpä Lorentz kirjoitti:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1922 Lorentz ensin käsitteli Martin Knudsenin tutkimuksia harvennetuista kaasuista, ja samassa yhteydessä hän käsitteli Le Sagen hiukkasmallia ja sen jälkeen omaa sähkömagneettista malliaan, mutta päätyi samaan tulokseen kuin vuonna 1900: ilman absorptiota se ei voi aiheuttaa gravitaation kaltaista ilmiötä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1913 David Hilbert viittasi Lorentzin teoriaan ja arvosteli sitä sillä perusteella, että mitään muotoa 1/r olevaa voimaa ei voi syntyä, mikäli atomien välinen etäisyys on tarpeeksi suuri verrattuna aallonpituuteen.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1904 J. J. Thomson käsitteli Le Sagen tyyppistä mallia, jossa ultramondaaninen virtaus muodostui hypoteettisesta, röntgensäteitäkin läpitunkevammasta säteilylajista. Hän esitti, että Maxwellin lämpöongelma voitaisiin välttää olettamalla, että absorboitunut energia ei muuttuisi lämmöksi vaan säteilisi pois jossakin vielä läpitunkevammassa muodossa. Hän esitti, että tämä prosessi voisi myös selittää radioaktiivisten aineiden säteilemän energian alkuperän, joskin hän piti todennäköisempänä, että energia tulisi näistä aineista itsestään. Vuonna 1911 Thomson palasi asiaan artikkelissaan "Matter" (aine) Encyclopædia Britannican 11. painoksessa. Siinä hän esitti, että tämä sekundaarisen säteilyn muoto olisi tavalla tai toisella analoginen sen kanssa, miten sähköiset hiukkaset kulkiessaan aineen läpi saavat sen lähettämään vielä läpitunkevampaa röntgensäteilyä. Hän huomautti:Toisin kuin Lorentz ja Thomson, Thomas Tommasina esitti vuosien 1903 ja 1928 välillä, että pitkäaaltoinen säteily selittäisi gravitaation ja lyhytaaltoinen aineen sisäiset koheesiovoimat. Vuonna 1911 myös Charles F. Brush ehdotti pitkäaaltoista säteilyä. Mutta hän muutti myöhemmin mieltään ja ehdotti äärimmäisen lyhyttä aallonpituutta.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1905 George Darwin laski, kuinka suuri kahden hyvin lähellä toisiaan olevan kappaleen välisen gravitaatiovoiman tulisi Le Sagen teorian mukaan olla, selvittääkseen, voisivatko geometriset syyt johtaa poikkeamiin Newtonin laista. Tässä Darwin korvasi Le Sagen teorian mukaisen aineen koppirakenteen mikroskooppisilla, yhtä suurilla kovilla palloilla. Hän päätteli, että Newtonin laki voisi päteä vain, jos törmäykset ovat täysin kimmottomia ja vahvisti täten, että Le Sagen teoria on termodynamiikan kannalta ongelmallinen. Lisäksi sellainen teoria voi olla pätevä vain jos sekä kohtisuorat että tangentiaaliset törmäykset ovat täysin kimmottomia, toisin kuin Le Sage oli väittänyt, ja jos aineen alkeishiukkaset ovat kaikki yhtä suuria. Hän sanoi edelleen, että valon emissio on täysin päinvastainen ilmiö kuin Le Sagen hiukkasten absorptio. Kappale, jonka pinnan lämpötila on eri kohdissa eri suuri, liikkuu kylmemmän osansa suuntaan. Eräässä myöhemmässä katsauksessaan Darwin esitti lyhyesti Le Sagen teorian ja sanoi tarkastelevansa sitä vakavasti, mutta kirjoitti sitten:Henri Poincaré esitti vuonna 1908 merkittävän arvostelun, joka osittain perustui Darwinin laskelmiin. Hän päätteli, että vetovoima on verrannollinen lausekkeeseen formula_1, missä "S" on maan molekulaarinen pinta-ala, "v" hiukkasten nopeus ja ρ väliaineen tiheys. Laplacen tavoin hän päätyi siihen, että jotta vetovoima olisi verrannollinen kappaleen massaan, "S" voi olla enintään yksi kymmenesmiljoonasosa Maan pinta-alasta. Toisaalta väliaineen vastus on verrannollinen lausekkeeseen "Sρv", ja sen vuoksi vastuksen ja vetovoiman suhde on kääntäen verrannollinen lausekkeeseen "Sv". Saadakseen vastuksen tarpeeksi pieneksi Poincaré laski, että hiukkasten nopeuden "v" olisi oltava vähintään 24 · 10 kertaa valon nopeus. Kun täten on olemassa alarajat suureille "Sv" ja "v" ja yläraja pinta-alalle "S", voidaan näiden avulla laskea, että törmäyksissä syntyvä lämpömäärä olisi verrannollinen lausekkeeseen "Sρv". Lasku osoittaa, että Maan lämpötilan tulisi nousta 10 celsiusasteta sekunnissa. Poincaré huomautti, että maa ei voisi kovin kauan pysyä nykyisen kaltaisena. Poincaré analysoi myös Tommasinan ja Lorentzin aaltomalleja todeten, että niihin liittyi sama ongelma kuin hiukkasmalliin. Jotta väliaineen vastus olisi tarpeeksi pieni, aaltojen nopeuden olisi oltava valon nopeutta suurempi, ja silti olisi sama lämpöön liittyvä ongelma. Kuvailtuaan mallin, jonka mukaan energia poistuu toisenlaisena säteilynä, hän päätyi toteamukseen: "Sellaisia ovat monimutkaiset hypoteesit, joihin päädytään, jos Le Sagen teoria yritetään pitää uskottavana."


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Hän totesi myös, että jos Lorentzin mallissa absorboitunut energia muuttuisi kokonaan lämmöksi, Maan lämpötila nousisi 10 astetta sekunnissa. Poincaré käsitteli Le Sagen teoriaa edelleen 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa esittämänsä "uuden dynamiikan" yhteydessä, jossa hän myös tunnisti suhteellisuusperiaatteen. Hiukkasteorian osalta hän huomautti, että "on vaikea kuvitella törmäyslakia, joka olisi sopusoinnussa suhteellisuusperiaatteen kanssa", ja vastukseen ja kuumenemiseen liittyvät ongelmat pysyivät.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Eräs tämän teorian perustava ennuste on aineen äärimmäinen huokoisuus. Kuten Fatio ja Le Sage vuosina 1690 ja 1758 (ja jo ennen heitä Huygens) esittivät, aineen olisi koostuttava enimmäkseen tyhjästä tilasta siten, että hyvin pienet hiukkaset voisivat kulkea kappaleiden läpi lähes esteettömästi ja että sen vuoksi jokainen aineen osanen osallistuu gravitaatiovuorovaikutukseen. Tämän ennusteen on myöhempi tutkimus joiltakin osin vahvistanut. Aine todella koostuu enimmäkseen tyhjästä tilasta, jota atomeissa on ytimen ja elektronien välissä, ja jotkin hiukkaset kuten neutriinot todella voivat kulkea aineen läpi lähes esteettömästi. Kuitenkaan alkeishiukkasia ei nykyisen tietämyksen perusteella voida enää pitää klassisen fysiikan mukaisina kappaleina, joiden vuorovaikutukset määräytyisivät niiden muodon ja koon mukaan (kuten Fation tai Le Sagen verkkorakenteen osat tai Isenkharen ja Darwinin pallot). Myöskään Lorentzin ja Thomsonin ehdotus, jonka mukaan sähköiset hiukkaset olisivat aineen perimmäisiä osasia, ei vastaa nykyisen fysiikan käsitystä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sagen teoria kaikkine muunnelmineen edellyttää, että avaruus on kaikkialla täynnä kaikkiin suuntiin etenevää säteilyä, jolla on tavattoman suuri intensiteetti ja läpäisykyky. Tällä on joitakin yhtäläisyyksiä vuonna 1965 löydetyn kosmisen taustasäteilyn kanssa. Kosmista taustasäteilyä todella on kaikkialla ja se on lähes isotrooppista, mutta sen intensiteetti ja myös läpäisykyky ovat hyvin pienet. Neutriinojen virta, jollainen lähtee muun muassa auringosta, on Le Sagen ultramundaanisten korpuskelien tavoin hyvin läpäisykykyistä, mutta se ei ole isotrooppista, koska sitä lähtee pääasiassa tähdistä, ja sen intensiteetti on vielä pienempi kuin kosmisen taustasäteilyn. Tietenkään sen enempää neutriinot kuin kosminen taustasäteilykään eivät etene valoa nopeammin, niin kuin Le Sagen hiukkasilta olisi oletettava. Nykyaikaiselta kannalta, vaikka hiukkasten ei Le Sagen tavoin ajateltaisikaan yksinkertaisesti "työntävän" kappaleita, on Richard Feynman kuitenkin tutkinut oletusta, että neutriino tai jokin muu samankaltainen hiukkanen olisi kvanttigravitaatioteorian edellyttämä välittäjähiukkanen, mutta hän päätyi osoittamaan tämän teorian vääräksi.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vaikka Fation ja Le Sagen teorian mukaan aineen on oltava hyvin huokoista, oletetut hiukkaset eivät voi läpäistä sitä täydellisesti, koska siinä tapauksessa tuloksena ei olisi gravitaation kaltaista voimaa. Kuitenkin tämän läpäisykyvyn epätäydellisyys johtaa ongelmiin: tarpeeksi suuren massan tapauksessa kahden kappaleen aiheuttama "varjostus" olisi pienempi kuin niiden varjostusten summa, jotka kumpikin aiheuttaisi erikseen, koska "varjot" sattuvat osittain päällekkäin (kuva P10 yllä). Tämä hypoteettinen ilmiö, jota on sanottu gravitaatiovarjostukseksi, johtaisi siihen, että gravitaatio ei olisi aivan suoraan verrannollinen kappaleiden massaan. Tämän vuoksi Fatio ja Le Sage olettivat, että varjostusilmiö oli niin pieni, ettei sitä havaita, minkä vuoksi vuorovaikutuksen vaikutusalan on oltava erittäin pieni (kuva P10, alla). Tämä seikka asettaa erittäin korkean alarajan hiukkasvirran intensiteetille, jotta se voisi saada aikaan havaitun gravitaation. Tämä gravitaatiovarjostus, missä muodossa tahansa, on myös ristiriidassa ekvivalenssiperiaatteen kanssa, jonka Eötvösin koe seuraajineen on osoittanut päteväksi hyvin suurella tarkkuudella; tällaiset kokeet ovat osoittaneet, että minkä tahansa kappaleen ns. painava massa on hyvin tarkasti sama kuin ns. hidas massa. Lisää historiallista tietoa gravitaatiovarjostuksen ja Le Sagen gravitaatioteorian välillä, katso ja Borzeszkowski ym..


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Koska Isenkrahen ehdotus, jonka mukaan kappaleen tiheys, lämpötila ja paino liittyisivät toisiinsa, perustui ainoastaan aineen tiheyden oletettuihin muutoksiin ja koska lämpötila voi nousta tai aleta tiheyden muuttumatta, Isenkheren kommentit eivät anna aihetta olettaa mitään perustavaa yhteyttä lämpötilan ja gravitaation välille. (Tosin on kyllä olemassa yhteys lämpötilan ja gravitaation, samoin kuin sidosenergian ja gravitaation välillä, mutta tällä ei ole mitään tekemistä Isenkrahen ehdotuksen kanssa, katso alempaa kohdasta "Gravitaatio ja energia".) Mitkään koetulokset eivät myöskään osoita, että olisi olemassa ehdotuksen mukainen yhteys gravitaation ja tiheyden välillä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sagen teorian mukaan jokaiseen kappaleeseen, joka liikkuu suhteessa isotrooppiseen ultramundaaniseen virtaan (siis koordinaatistoon, jonka suhteen ultramundaanisten korpuskelien nopeus on kaikkiin suuntiin sama), kohdistuu väliaineen vastus. Tämä johtuu siitä, että jos kappale on liikkeessä, siihen edestäpäin osuvilla hiukkasilla on suurempi suhteellinen nopeus kuin siihen takaapäin osuvilla. Tämä ilmiö vähitellen myös hidastaisi Maan kiertoliikettä Auringon ympäri. Tämä vastus on verrannollinen tuloon "vu", missä "u" on kappaleen ja "v" ultramundaanisten hiukkasten nopeus, kun taas niiden aiheuttama gravitaatiovaikutus on verrannollinen hiukkasten nopeuden neliöön "v". Näin ollen vastuksen ja gravitaatiovoiman suhde on verrannollinen suhteeseen "u/v". Kun gravitaatiovoima on tietyn suuruinen, tietyllä nopeudella "u" liikkuvaan kappaleeseen kohdistuva vastus voi olla kuinka pieni tahansa, jos ultramundaanisten hiukkasten nopeus "v" on tarpeeksi suuri. Tällaista vastusta ei kuitenkaan ole havaittu, joten sen on oltava erittäin pieni, mikä edellyttää, että hiukkasten nopeuden "v" on oltava erittäin suuri, jopa useita suuruusluokkia valonnopeuttakin suurempi. Tämän vuoksi Le Sagen teoria on ilmeisessä ristiriidassa erityisen suhteellisuusteorian kanssa, jonka mukaan mikään hiukkanen tai aalto ei voi liikkua valoa nopeammin. Sitä paitsi, vaikka valoa nopeammat hiukkaset olisivatkin mahdollisia, tällaisen virran efektiivinen lämpötila olisi niin korkea, että se tuhoaisi kaiken tavallisen aineen sekunnin murto-osassa.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Kuten Laplace osoitti, Le Sagen teoriasta seuraisi epäsäännöllisyyksiä taivaankappaleiden kiertoliikkeessä, koska gravitaatiolla olisi äärellinen nopeus. Elleivät Le Sagen hiukkaset liiku paljon valoa nopeammin, niin kuin Le Sage ja Kelvin otaksuivat, kappaleet vaikuttavat toisiinsa vasta tietyllä viiveellä. Kiertoliikkeen tapauksessa tämä johtaisi siihen, että kukin kappale reagoisi siihen, missä toinen kappale oli tietyllä aikaisemmalla hetkellä, mistä aiheutuisi oma voimakomponenttinsa. Päinvastoin kuin vastusvoimasta, tästä aiheutuisi molemmille kappaleille kiihtyvyyttä toisistaan poispäin. Jotta kiertoradat pysyisivät vakaana, gravitaatiovaikutuksen on joko edettävä paljon valoa nopeammin tai se ei voi olla keskeisvoima. Monet ovat pitäneet tätä ratkaisevana todisteena Le Sagen teoriaa vastaan. Sitä vastoin yleinen suhteellisuusteoria ei ole ristiriidassa sen kanssa, ettei tällaisia häiriöitä esiinny, sillä vaikka gravitaatio eteneekin valonnopeudella, vuorovaikutuksella on myös nopeudesta riippuvia komponentteja, jotka lähes täsmälleen kumoavat nämä häiriöt.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Monissa hiukkasmalleissa kuten Kelvinin esittämässä gravitaation kantama on rajoitettu, koska hiukkaset vuorovaikuttavat myös toistensa kanssa. Tämän kantaman määrittää pääasiassa se, kuinka nopeasti hiukkasten ehdotetut "sisäiset energiatasot" voivat kumota sen nopeuden pienenemisen, joka tapahtuu niiden kulkiessa aineen läpi. Teorian ennustama gravitaation kantama riippuu siitä, millaiseksi nämä vuorovaikutukset oletetaan. Joka tapauksessa tällaisten mallien mukaan on kuitenkin rajoituksia sille, kuinka suuret rakenteet maailmankaikkeudessa voivat gravitaation ansiosta pysyä koossa.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Kuten edellä teorian historiaa käsittelevässä osiossa on todettu, suuren ongelman Le Sagen teoriassa muodostaa kysymys energiasta ja lämmöstä. Kuten Maxwell ja Poincaré osoittivat, kimmottomat törmäykset kuumentaisivat ainetta niin paljon, että se höyrystyisi sekunnin murto-osassa, eivätkä tälle ongelmalle esitetyt ratkaisut ole vakuuttavia. Esimerkiksi Aronson esitti Maxwellin väitteelle yksinkertaisen todistuksen:


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Myöskään Isenkrahen teorian mukaista energian säilymislain rikkoutumista ei voida hyväksyä, ja Clausiuksen teoreema Kelvinin soveltamana johtaisi, kuten Kelvin itse totesi, jonkinlaiseen ikiliikkujan kaltaiseen mekanismiin. Aaltomalleihin liittyvä ajatus sekundaarisesta säteilystä, joka kuljettaisi ylimääräisen energian pois, kiinnosti J. J. Thomsonia, mutta Maxwell ja Poincaré eivät ottaneet sitä vakavasti, koska se rikkoisi karkeasti termodynamiikan toista pääsääntöä, joka kuitenkin on yksi fysiikan varmimmin todennetuista laeista: suuri määrä energiaa siirtyisi kylmästä kappaleesta kuumempaan vastoin toista pääsääntöä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Energiaongelmaa on käsitelty myös sen ajatuksen yhteydessä, että massa kasvaisi, kuten laajenevan Maan teorioissa oletetaan. Varhaisia teoreetikkoja, jotka yhdistivät massan kasvun jonkinlaisen työntävän gravitaation mallissa Maan laajenemiseen, olivat Yarkovsky ja Hilgenberg. Ajatusta massan kasvusta ja laajenevan Maan teoriaa eivät nykyiset valtavirran tieteilijät pidä uskottavina. Muiden seikkojen ohella sitä vastaan puhuu massan ja energian ekvivalenssi: jos Maa absorboisi ultramundaanisen hiukkasvirran energiaa niin paljon, että tämä ilmiö voisi aiheuttaa havaitun gravitaation, ja jos käytetään Poincarén laskemia arvoja, sen massan pitäisi kaksinkertaistua sekunnin murto-osassa.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Havaintojen perusteella tiedetään, että gravitaatio vaikuttaa kaikkiin energian muotoihin, ei ainoastaan massaan. Atomiytimen sähköinen sidosenergia, heikon vuorovaikutuksen energia ytimen sisällä ja atomin elektronien liike-energia vaikuttavat kaikki atomin painavaan massaan, minkä Eötvösin koe on osoittanut hyvin suurella tarkkuudella. Tämä merkitsee esimerkiksi, että jos kaasun atomit liikkuvat nopeammin, sen paino kasvaa. Lisäksi laserilla tehdyt mittaukset osoittavat, että gravitaatioon liittyvä sidosenergia itsekin on gravitaation vaikutuksen alainen ja että tämä vaikutus on suurella tarkkuudella ekvivalenssiperiaatteen mukainen. Tämäkin osoittaa, että jokaisen onnistuneen gravitaatioteorian on oltava epälineaarinen ja otettava tämä itseensä kytkeytyminen huomioon. Le Sagen teoria tai mikään sen muunnelma ei kuitenkaan ennusta tai selitä mitään näistä edellä mainituista ilmiöistä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1941 Lyman Spitzer laski, että jos kaksi pölyhiukkasta absorboivat säteilyä, tämä saa niiden välille aikaan vetävän voiman, joka on kääntäen verrannollinen niiden etäisyyden neliön. Hän ilmeisesti oli kuitenkin tietämätön Le Sagen teoriasta ja varsinkin Lorentzin säteilypainetta ja gravitaatiota koskevista teorioista. George Gamow, joka nimitti tätä ilmiötä "valegravitaatioksi" (), ehdotti vuonna 1949 että alkuräjähdyksen jälkeen elektronien lämpötila aleni nopeammin kuin taustasäteilyn. Säteilyn absorptio olisi saanut elektronien välille aikaan Le Sagen teorian kaltaisia voimia, mikä olisi saattanut huomattavasti vaikuttaa galaksien muodostumiseen pian alkuräjähdyksen jälkeen. Vuonna 1971 Field kuitenkin osoitti tämän hypoteesin vääräksi, sillä vaikutus olisi aivan liian heikko, koska elektronit ja säteily olivat lähes termisessä tasapainossa. Hogan ja White ehdottivat vuonna 1986, että ennen galakseja muodostuneiden tähtien valon absorboituminen ja siitä aiheutuva valegravitaatio olisi voinut vaikuttaa galaksien muodostumiseen. Wang ja Field kuitenkin osoittivat ettei valegravitaatio missään muodossa voi olla kyllin voimakas voidakseen vaikuttaa galaksien muodostumiseen.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sagen teoriaan verrattavalla mekanismilla on suuri merkitys myös plasman käyttäytymisessä. A.M. Ignatov on osoittanut, että kahden pölyhiukkasen välille muodostuu vetävä voima, jos ne on upotettu isotrooppiseen plasmaan, mikä johtuu kimmottomista törmäyksistä plasman ionien ja pölyhiukkasten välillä. Tämä vetovoima on kääntäen verrannollinen pölyhiukkasten välisen etäisyyden neliöön ja se voi kumota niiden välisen Coulombin lain mukaisen poistovoiman.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Kvanttikenttäteorian mukaan on olemassa virtuaalisia hiukkasia, jotka saavat aikaan niin sanotun Casimirin ilmiön. Casimir laski, että kahden tason välillä vain ne hiukkaset, joilla on tietty aallonpituus, on otettava huomioon laskettaessa tyhjiöenergiaa. Sen vuoksi energiatiheys kahden tason välillä on pienempi, jos ne ovat lähellä toisiaan, mikä saa aikaan vetävän voiman niiden välille. Tämän ilmiön käsitteellinen perusta on kuitenkin hyvin toisenlainen kuin Fation ja Le Sagen teorioiden.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Le Sagen teorian uudelleenkäsittely 1800-luvulla osoitti teoriassa useita toisiinsa läheisesti liittyviä ongelmia. Ne liittyvät suureen kuumenemiseen, hiukkasten aiheuttamaan vastukseen, varjostukseen ja teorian ennustamiin poikkeamiin Newtonin gravitaatiolaista. Näiden ongelmien tunnistaminen sekä yleinen siirtyminen pois mekaniikkaan perustuvista teorioista johtivat siihen, että Le Sagen teoria sai osakseen yhä vähemmän mielenkiintoa. Lopulta 1900-luvulla se jäi kokonaan Einsteinin yleisen suhteellisuusteorian varjoon.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vuonna 1965 Richard Feynman käsitteli Fation-Le Sagen mekanismia luennoillaan ja niihin perustuvassa teoksessa Fysiikan lain luonne, tosin mainitsematta heidän nimiään, pääasiassa yrityksenä selittää ""monimutkainen"" fysiikan laki (tässä tapauksessa Newtonin laki, jonka mukaan gravitaatio on kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön) yksinkertaisempien ilmiöiden avulla ilman monimutkaista matematiikkaa, mutta samalla myös esimerkkinä epäonnistuneesta teoriasta. Hän huomautti, että ""kimpoavien kappaleiden"" mekanismi saisi aikaan tämän verrannollisuuden ja että ""matemaattisen suhteen omituisuus vähenee täten hyvin paljon"", mutta toteaa sitten, että teoria ""ei toimi"" sen vastuksen vuoksi, jonka eteneviin kappaleisiin pitäisi sen mukaan kohdistua, minkä vuoksi teoria on hylättävä.


title: Le Sagen gravitaatioteoria

text: Vaikka valtavirran tiedeyhteisö ei pidä teoriaa uskottavana, valtavirran ulkopuolella ilmaantuu toisinaan yhä yrityksiä selittää gravitaatio sen mukaisesti. Sellaista teorioita ovat yrittäneet luoda esimerkiksi Radzievskii ja Kagalnikova (1960), Shneiderov (1961), Buonomano ja Engels (1976), Adamut (1982), Jaakkola (1996), Tom Van Flandern (1999), ja Edwards (2007)


title: Esrom

text: Esrom on tanskalainen lehmänmaidosta valmistettava puolikova juusto. Se on kotoisin Själlannin saarelta, missä sitä valmistettiin alun perin luostarijuustona. 1930-luvulta alkaen Esromia on alettu tuottaa joka puolella Tanskaa, ja sillä on suojattu alkuperänimitys.


title: Esrom

text: Kulmikkaan Esrom-harkon paino on 200 grammasta kahteen kilogrammaan, ja siinä on ohut oljenkeltainen kuori. Juustomassa on vaaleankeltaista ja pehmeää, ja siinä on pieniä koloja. Esromia kypsytetään suolaamisen jälkeen vähintään kuukauden ajan.


title: Esrom

text: Esromin rasvapitoisuus on 45 prosenttia kuiva-aineesta. Sen maku on mausteinen, ja se sopii voileivän, tomaatin ja kurkun kanssa nautittavaksi, juustotarjottimelle tai oluen seuraksi.


title: Albert Costa (moottoriurheilija)

text: Albert Costa Balboa (s. 2. toukokuuta 1990 Barcelona) on espanjalainen autourheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa vuonna 2004. Vuonna 2007 hän kilpaili Britannian F3-sarjassa Räikkönen Robertson Racing -tallissa sijoittuen 11:nneksi. Seuraavana vuonna Costa kilpaili Eurocup Formula Renault- ja Formula Renault WEC -sarjoissa. Vuonna 2009 Costa voitti molempien sarjojen mestaruuden. Palkinnoksi mestaruuksista hän sai 500 000 euron rahapalkinnon, jonka turvin hän kilpaili Formula Renault 3.5 -sarjassa vuonna 2010 sijoittuen viidenneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui sarjan neljänneksi. Vuonna 2012 Costa kilpaili Eurocup Mégane Trophy -sarjassa ja voitti sarjan mestaruuden heti ensimmäisellä kaudellaan.


title: Calyceraceae

text: Calyceraceae on siemenkasviheimo, joka kuuluu lahkoon Asterales ja on läheinen asterikasveille (Asteraceae eli Compositae). Sen neljään sukuun kuuluvat 60 lajia kasvavat Etelä-Amerikassa. Puolet lajeista kuuluu sukuun "Boopis".