title: Poi (esiintymisväline)

text: Aloittelijat aloittavat useimmiten harrastelunsa harjoituspoiparilla, jonka saa helposti rakennettua pehmeistä materiaalista, kuten esimerkiksi pitkistä sukista, jotka on painotettu keveillä pehmeillä esineillä, kuten footbageilla, tennispalloilla, jonglöörauspalloilla tai vastaavilla kotoa löytyvillä pehmeillä painoilla. Harjoituspoita saa myös useista sirkusalan kaupoista sekä tulivälinekaupoista. Myös suurin osa Suomen tuliryhmistä valmistaa tai tarjoaa apua harjoitusvälineiden valmistukseen.


title: Poi (esiintymisväline)

text: Esiintyvät poipyörittäjät käyttävät useimmiten valaistuja välineitä tai esiintyvät palavilla poilla pyörityksen estetiikan lisäämiseksi ja kuvioiden korostamiseksi. Osaan poista on kiinnitetty hännät tai viirit näyttävän visuaalisen efektin aikaansaamiseksi. Esiintyvä poinpyöritys pääsee parhaimmilleen pimeässä, jossa pyörittäjät käyttävät valonlähteen sisältäviä välineitä, kuten hohtotikkuja, UV-aktiivisia materiaaleja tai LED-valoja.


title: Poi (esiintymisväline)

text: Tulipoissa käytetään sydäntä, joka on nidottu kevlarista. Sydämet kastetaan polttoaineeseen ja sytytetään palamaan. Ensimmäinen tiedossa oleva tulipoi-esitys esitettiin yksityisissä juhlissa Havaijilla. Juhlista tuli julkiset 1959 kieppeillä, ja turistinähtävyys 1960-luvun alussa.


title: Poi (esiintymisväline)

text: Meteor kehitettiin poin ja kiinalaisen meteor hammer -nimisen taisteluvälineen yhdistelmänä. Meteor valmistetaan usein samaan tapaan kun poikin, tai se voidaan valmistaa käyttämällä poiparia. Tässä tapauksessa väliin täytyy liittää lyhyt ketju, köysi tai palikka keskelle. Monet poitaidot kääntyvät suoraan taidoiksi myös meteoriin. Meteorin pyöritykseen voi lisätä vaivattomasti myös muita tulivälinetekniikoita.


title: Välimäki

text: Välimäki on suomalainen sukunimi, joka voi viitata ainakiin seuraaviin henkilöihin:


Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2008–2009 pelattiin kahdessa lohkossa. Kummankin lohkon neljä parasta jatkoivat pudotuspelein otteluita ykkössarjan mestaruudesta ja kahdesta paikasta liigakarsintaan.


title: Levänuoliaiset

text: Levänuoliaiset (Gyrinocheilidae) on karppikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Kaakkois-Aasiasta.


title: Levänuoliaiset

text: Levänuoliaisten heimoon kuuluu 1 suku ja 3 lajia. Lajit ovat levänuoliainen ("Gyrinocheilus aymonieri"), "G. pennocki" ja "G. pustulatus". Ne ovat pienehköjä kaljoja ja suurin laji "Gyrinocheilus pustulatus" voi saavuttaa 30 cm:n pituuden. Heimon lajeille tyypillisiä piirteitä ovat hampaaton suu, joka on muuntunut tarttumaelimeksi, viiksisäikeetön kuono ja kaksi kidusaukkoa. Levänuoliaisten uimarakko on surkastunut.


title: Levänuoliaiset

text: Levänuoliaslajeja tavataan Kaakkois-Aasiasta Thaimaasta, Kambodžasta, Laosista ja Borneolta. Ne elävät vuoristoseutujen nopeasti virtaavissa kirkasvetisissä puroissa ja joissa. Ne elävät lähellä pohjaa ja tarttuvat suullaan kiviin. Levänuoliaisten ravintoa on levä.


title: Rafael Gyllenberg

text: Rafael Gideon Gyllenberg (18. kesäkuuta 1893 Porvoo – 29. heinäkuuta 1982 Turku) oli suomalainen teologi ja kirjailija.


title: Rafael Gyllenberg

text: Gyllenberg toimi Helsingin yliopiston Vanhan ja uuden testamentin eksegetiikan professorina 1929-1934 sekä Åbo Akademin Uuden testamentin eksegetiikan professorina 1934–1964.


title: Rafael Gyllenberg

text: Hänen poikansa oli professori Helge Gyllenberg.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Oppilaitosyhteistyö on yrityksen, järjestön tai muun organisaation ja koulutusyksiköiden välistä yhteistyötä. Yhteistyön avulla eri koulutusasteiden opiskelijoille voidaan tarjota tietoa erilaisista työtehtävistä ja työelämästä.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Yhteistyö liittyy usein opiskelijoiden työssäoppimiseen, mutta voi käytännössä olla melkein mitä tahansa muutakin innovaatioiden kehittämisestä tapahtumien järjestämiseen ja työpaikkaohjaajien sekä opinto-ohjaajien kouluttamiseen. Opiskelijaryhmä voi vierailla yrityksessä tai yrityksen edustaja voi käydä oppilaitoksessa kertomassa alasta ja sen työnäkymistä. Työelämän edustajia on usein mukana myös oppilaitoksien kehittämisryhmissä, hallituksissa ja neuvottelukunnissa.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Yrityksen näkökulmasta oppilaitosyhteistyö on osa vastuullista yritystoimintaa. Yhteistyö vaikuttaa siihen, millaisia mielikuvia opiskelijoille syntyy työelämästä ja eri toimialoista. Yhteistyöllä rakennetaan työnantajakuvaa ja varmistetaan osaavan henkilöstön saatavuus myös tulevaisuudessa.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Oppilaitoksissa yhteistyöstä käytetään termiä työelämäyhteistyö. Oppilaitokset saavat yrityksiltä ja muilta organisaatioilta tietoa eri alojen osaamistarpeista. Opetuksen pohjana voidaan käyttää työelämän käytännöstä lähtöisin olevia tehtäviä. Opettajille on myös omia työelämään tutustumisjaksoja, joilla opettajat voivat päivittää työelämätietouttaan ja luoda yhteyksiä ympärillään olevaan työelämään.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Oppilaitosyhteistyö on lisääntynyt viime vuosina. Esimerkiksi vuonna 2008 EK:n jäsenyrityksistä yhteistyötä teki kaksi kolmesta, kun vuonna 2011 oppilaitosyhteistyössä oli mukana jo 80 prosenttia yrityksistä. Yleisintä yhteistyö oli ammatillisten oppilaitosten ja ammattikorkeakoulujen kanssa.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Perusasteen oppilaitoksien ja lukioiden kanssa yhteistyötä tehdään yleensä työelämään tutustumis- eli TET-jaksojen merkeissä.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Ammatillisissa toisen asteen oppilaitoksissa yhteistyö työelämän kanssa on opetuksessa keskeistä muun muassa opiskelijoiden työssäoppimisjaksojen sekä oppisopimuskoulutuksen kautta.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Ammattikorkeakouluissa ja yliopistoissa yhteistyö liittyy yleisimmin korkeakouluharjoitteluun. Lisäksi opinnäytteitä, kuten diplomitöitä ja pro gradu-tutkielmia, tehdään paljon yrityksien tai muiden organisaatioiden toimeksiantojen pohjalta. Työnantajat voivat osallistua myös opetukseen, esimerkiksi kurssin tai opintojakson osana tehtävien opiskelijaprojektien kautta. Projekti lähtee yrityksen tai yhteisön ongelmasta, johon haetaan ratkaisua työnantajan, opiskelijoiden ja ohjaavan opettajan yhteistyönä. Tällöin yritys saa uusinta asiantuntemusta ja tutkimustietoa organisaationsa käyttöön. Yhteistyötä tehdään paljon myös laajempien tutkimusprojektien ja -hankkeiden, täydennyskoulutuksen sekä alumnitoiminnan puitteissa. Yliopistot ja ammattikorkeakoulut tarjoavat lisäksi erilaisia asiantuntijapalveluita. Yritys voi hyötyä esimerkiksi korkeakoulujen puitteista ja tiloista tai testaus- ja mittausvälineistä, jotka ovat sopimuksen mukaan eri tahojen käytettävissä.


title: Oppilaitosyhteistyö

text: Korkeakoulujen ja työelämän yhteistyö on tärkeää erityisesti opiskelijoiden työllistymisen kannalta. Opiskelujen aikana karttunut työkokemus helpottaa koulutusta vastaavan työn löytymistä valmistumisen jälkeen. Korkea-asteella työssä opintojensa ohessa käyneet työllistyvät ja ansaitsevat valmistumisen jälkeen paremmin kuin ne, jotka ovat pelkästään opiskelleet.


title: Sachsen-luokka (fregatti)

text: Sachsen-luokka eli F124-luokka on Saksan laivaston kolmen aluksen muodostama ohjusfregattiluokka. Alun perin luokkaan suunniteltiin neljä alusta, mutta neljännen tilausta ei toteutettu.


title: Sachsen-luokka (fregatti)

text: Alusten taistelujohtojärjestelmänä on Thales Nederlandin (aiemmin Signaal) reaaliaikaisen tietokannan ja siihen liitetyn viestiverkon käsittävä Sewaco FD -järjestelmä. Alusten keski- ja pitkän matkan ilmatorjuntajärjestelminä ovat Raytheon ESSM ja Standard SM2111-A -ohjukset, jotka laukaistaan VLS Mk41 32-siilon laukaisualustalta. Alukset on varustettu kahdella lyhyen kantaman RAM Mk31 -ilmatorjuntaohjusjärjestelmällä ja kahdella neljän ohjuksen Boeing Harpoon-merimaaliohjusjärjestelmällä.


title: Sachsen-luokka (fregatti)

text: Luokan alusten aseistusta täydentävät Oto Melaran 76 millimetrin tykki ja kaksi Rheinmetallin 20 millimetrin tykkiä. Aluksilla on kaksi kolmiputkista Mk32 torpedoputkea, joilla voidaan laukaista Eurotorp MU90 -torpedoita ja aluksilla toimivat kaksi NH90-helikopteria kykenevät laukaisemaan pitkän kantaman torpedoita.


title: Sachsen-luokka (fregatti)

text: Omasuojajärjestelminä ovat EADSin ja Defence Electronicsin FL1800 SII ECM-järjestelmä ja kuusi Sippican Hycor SuperBROC -heitintä, joilla voidaan laukaista suojasoihtuja. Tutkajärjestelminä on kaksi Atlas Elektronikin 9600-M I/J -alueen tutkaa, kaukovalvonta- ja seurantatutkana Thales Nederlandin toimittama SMART-L ja maalinosoitustutkana Thales Nederlandin APAR.


title: Sachsen-luokka (fregatti)

text: Luokan aluksista kolme tilattiin kesäkuussa 1996 Alankomaiden ja Espanjan toteutettua vastaavat alukset. Sopimus tehtiin ARGE F124 -konsortion kanssa, jonka muodostivat Blohm + Voss, HDW ja Thyssen Nordseewerke. Yhtiöt liitettiin tammikuussa 2005 ThyssenKrupp Marine Systemsiin. Alukset on sijoitettu 2. fregattilaivueeseen () Wilhelmshaveniin.


title: Viktor Miinalainen

text: Viktor Miinalainen (27. joulukuuta 1902 Tohmajärvi – 16. joulukuuta 1988 Joensuu) oli suomalainen upseeri, ampumaurheilija, päätoimittaja ja kirjailija.


title: Viktor Miinalainen

text: Viktor Miinalaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Jaakko Miinalainen ja Maria Kuikka ja puoliso vuodesta 1924 Salli Kokko. Miinalainen kävi 7 luokka lyseota, suoritti Kadettikoulun 1928 ja Taistelukoulun 1932, ilmavoimien tähystäjätutkinnon 1933 ja kapteenikurssin 1936. Hän työskenteli ennen sotia rajavartiolaitoksen, merilentolaivueen ja ilmasotakoulun palveluksessa sekä ilmavoimien reserviupseerikoulun palveluksessa. Vakinaisesta palveluksesta Miinalainen erosi 1940 oltuaan Lentorykmentti 2:n huoltopäällikkö. Hänet ylennettiin reservin vänrikiksi 1932, luutnantiksi 1927, kapteeniksi 1934 ja majuriksi 1943.


title: Viktor Miinalainen

text: Miinalainen toimi vuosina 1940–1959 Suomen Ampumaurheiluliiton sihteeri-toiminnanjohtajana ja vuosina 1940–1950 liiton julkaiseman Urheiluampuja-lehden päätoimittajana.


title: Viktor Miinalainen

text: Ammunnan MM-kilpailuissa Miinalainen saavutti vuosina 1931–1937 yhteensä 11 mitalia, joista kaksi henkilökohtaisia. Henkilökohtaiset mitalit tulivat vuoden 1935 MM-kisoista, jossa hän voitti vapaakiväärin 300 metrin asentokilpailusta kultaa ja polviasentokilpailusta hopeaa. Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa Miinalainen voitti kuusi kultaa ja Suomen-mestaruuskilpailuissa 12 kultaa. Hän ampui sotilaskiväärin Suomen ennätyksen 528 vuonna 1932 ja 529 vuonna 1933.


title: Brandenburg-luokka (fregatti)

text: Brandenburg-luokka eli F123-luokka on Saksan laivaston neljän aluksen muodostama ohjusfregattiluokka. Luokan alukset valmistettiin korvaamaan Hamburg-luokan hävittäjät, joista myös siirrettiin aluksille Exocet-ohjukset.


title: Brandenburg-luokka (fregatti)

text: Luokan ensimmäinen alus tilattiin 28. kesäkuuta 1989 konsortiolta, jota johti Blohm + Voss. Muina yrityksinä olivat Thyssen Nordseewerke ja HDW Kielistä. Alukset on sijoitettu 2. fregattilaivueeseen () Wilhelmshaveniin.


title: Sigge Strömberg

text: Sigurd (Sigge) Samuel Strömberg (24. toukokuuta 1902 Lapinjärvi – 4. tammikuuta 1982 Lapinjärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Sigge Strömberg

text: Strömberg oli aktiivisesti mukana kotiseutu- ja harrastajateatteritoiminnassa. Strömberg kirjoitti kolme romaania ja useita näytelmiä joita hän myös itse ohjasi.


title: Lauri Elimäki

text: Lauri Elimäki (s. 12. lokakuuta 1900 Iitti) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.


title: Lauri Elimäki

text: Elimäki kirjoitti yhden romaanin ja lisäksi useita kansakoulujen oppikirjoja.


Lentopallon miesten 1-sarjakausi 2007–2008 pelattiin kahdessa lohkossa. Kummankin lohkon kaksi parasta jatkoivat pudotuspelein otteluita ykkössarjan mestaruudesta ja kahdesta paikasta liigakarsintaan. Kuortaneen Urheiluopisto pelasi kerran kaikkia molempien lohkojen joukkueita vastaan.


title: Simo Mikkonen

text: Simo Mikkonen (s. 14. tammikuuta 1978 Jyväskylä) on suomalainen historioitsija ja Venäjän historian dosentti. Hän työskentelee yliopistotutkijana Jyväskylän yliopiston historian ja etnologian laitoksella. Vuosina 2014–2019 Mikkonen toimii Suomen Akatemian akatemiatutkijana.


title: Simo Mikkonen

text: Mikkonen valmistui ylioppilaaksi Kuopion musiikkilukiosta vuonna 1997 ja maisteriksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2002. Tohtoriksi hän väitteli yleisestä historiasta vuonna 2007 aiheenaan Stalinin kauden kulttuuripolitiikka ("State composers and red courtiers. Music, ideology and politics in the Soviet 1930s"). Mikkonen on tutkinut muun muassa taiteen ja politiikan suhdetta Neuvostoliitossa, kylmän sodan ajan radiopropagandaa sekä Suomen ja Neuvostoliiton välisiä kulttuurisuhteita kylmän sodan aikana.


title: Simo Mikkonen

text: Mikkosen ja Antero Homilan teos "Suomi sodan jälkeen: Pelon, katkeruuden ja toivon vuodet 1944–49" (2015) on ehdolla maaliskuussa 2016 jaettavan Vuoden tiedekirja -palkinnon saajaksi.


title: Simo Mikkonen

text: Mikkonen on toiminut myös UMO Jazz Orchestran tiedottajana.


title: C. V. A. Strandberg

text: C. V. A. Strandberg (myös "C.W.A."), "Carl Wilhelm August Strandberg" (joskus "Carl Vilhelm"), salanimi "Talis Qualis", toisinaan muodossa "Talis Qvalis" ("olen mikä olen") (16. tammikuuta 1818 Stigtomta, Södermanland, Ruotsi – 5. helmikuuta 1877 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija, toimittaja ja kääntäjä. Hän oli Ruotsin akatemian jäsen vuodesta 1862. Hänen veljensä oli oopperalaulaja Olof Strandberg.


title: C. V. A. Strandberg

text: Strandberg aloitti opinnot Lundin yliopistossa 1837 ja suoritti kansliatutkinnon 1847. Hän avioitui samana vuonna. Hän kuoli 1877 kirjoituspöytänsä ääreen, ja hänen seuraajansa Akatemian jäsenenä oli Viktor Rydberg, joka kuoli 1895 samalla tavalla. Strandberg kirjoitti sanat lauluun "Kungssången" 1844, mutta syynä ei ollut ensisijaisesti kunnioitus kuningashuonetta kohtaan vaan halu saada kuningas sotaan Venäjää vastaan Suomen valloittamiseksi takaisin. Strandbergilla oli itse asiassa tasavaltalaisia ja vallankumouksellisia mielipiteitä.


title: C. V. A. Strandberg

text: Strandberg runollinen sielu, ja hän oli Ruotsin merkittävimpiä runoilijoita jälkiromantiikan aikaan. Hänen ensimmäiset runonsa olivat luonteeltaan poliittisia, ja niihin vaikutti "Nuoren Saksan" poliittinen runous. Ludissa opiskellessaan hän antoi runoissaan ilmauksen nuorison vapauspyrkimykselle ja alistettua kansaa kohtaan tunnetulle myötätunnolle, joka 1840-luvulla sykki monen ruotsalaisen sydämessä, samoin silloin yleiselle vihalle Venäjää kohtaan.


title: C. V. A. Strandberg

text: Hän löysi vähitellen oman ruotsalaisen tyylinsä, ja Runebergin tavoin hänen onnistui luoda todenmukainen, joskus hyvin voimakas ilmaus muodossa, jolle on ominaista reipas alkuperäisyys ja tietynlainen niukkuus. Hänen ensimmäiset omat runonsa, jotka ilmestyivät sotaisalla otsikolla "Sånger i pansar" (1845), sisälsivät joukon leiskuvia, julkeita runoja, joukossa "Vaticinium", joka monien muiden tavoin haastaa sotana (""Finland, så jag ville ropa"") "maailman Goljatia", naapuri Venäjää vastaan. Tähän kokoelmaan kuuluu myös pitkä kansanlaulun tapaan laulettu ""Ur svenska hjärtans djup en gång"".


title: C. V. A. Strandberg

text: Sen runokokoelman jälkeen seurasi "Vilda rosor", 1848, ynnä muita. Strandbergin runous kehittyi myöhemmin kypsemmäksi. Kiihko, hillittömyys väistyivät ja tilalle tuli halitumpaa. Hänen runoilijanolemuksensa on nyt sukua Runebergin realismille . Hänen myöhemmistä runoistaan ovat merkittäviä sellaiset kuin "Mitt döda barn", "Fanny" ja "De små nattvardsbarnen". Kääntäjänä hänen ansiotaan on lordi Byronin kertovien runojen saattaminen ruotsin kielelle.


title: Per Kirkeby

text: Per Kirkeby (1. syyskuuta 1938 Kööpenhamina – 9. toukokuuta 2018 Kööpenhamina) oli tanskalainen akateemikko, kuvataiteilija ja geologi. Hänet tunnettiin myös runoilijana, kirjailijana ja elokuvantekijänä. Kirkeby oli yksi nykypäivän merkittävimpiä tanskalaisia taiteilijoita. Kirkeby asui Kööpenhaminassa, minkä lisäksi hänellä oli asunto ja ateljee Læsøn saarella.


title: Per Kirkeby

text: Kirkeby opiskeli 1950-luvun lopulta lähtien geologiaa Kööpenhaminan yliopistossa ja valmistui vuonna 1964. Samaan aikaan hän opiskeli myös vuonna 1962 perustetussa "Eks-skolen" -nimisessä radikaalissa taidekoulussa, joka oli syntynyt vastalauseena Tanskan kuninkaallisen taideakatemian konservatiiviselle taidekoulutukselle.


title: Per Kirkeby

text: Kirkebyn teoksia on useissa merkittävissä kokoelmissa eri puolilla maailmaa. Niitä on muun muassa Lontoon Tate Galleryssa, New Yorkin Metropolitan-museossa ja Modernin taiteen museossa sekä Pariisin Pompidou-keskuksessa. Hän toimi professorina Karlsruhen taideakatemiassa vuosina 1978–1989 sekä Frankfurtin Städelschulessa 1989–2000. Kirkeby oli myös geologina mukana useilla Grönlantiin suuntautuneilla tutkimusretkillä.


title: Per Kirkeby

text: Per Kirkeby julkaisi ensimmäisen runoteoksensa vuonna 1965. Kahta vuotta myöhemmin ilmestyi hänen ensimmäinen romaaninsa. Kirkebyn kirjallinen tuotanto käsittää yli 50 teosta, mukana on romaanien ja runoteosten lisäksi myös esseitä sekä taide- ja kuvakirjoja.


title: Per Kirkeby

text:
Elokuvia Kirkeby ohjasi ja tuotti yli 30. Osa on fiktiivisiä teoksia, mutta hän on tehnyt myös dokumentteja muun muassa matkoiltaan Grönlannista. Mittavin Kirkebyn elokuvaprojekteista oli vuonna 1975 valmistunut viikingeistä kertova "Normannerne".
Tanskan akatemian jäsen Kirkeby oli vuodesta 1982 lähtien ja Dannebrogin ritarikunnan jäsen vuodesta 1992. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin korkea-arvoinen tanskalainen Ingenio et Arti-kunniamerkki, jota on jaettu vuodesta 1841 lähtien.


title: Per Kirkeby

text: Per Kirkeby sai urallaan myös useita muita eri palkintoja ja tunnustuksia, muun muassa Prinssi Eugenin mitalin 1990, Henrik Steffens -palkinnon 1996 ja suomalaisen Ars Fennican vuonna 1993.


title: Per Kirkeby

text: Suomessa Kirkebyllä oli ensimmäinen näyttely vuonna 1976 helsinkiläisessä Halvat Huvit-galleriassa. Hänen töitään on ollut myös muun muassa Ars 83-näyttelyssä Ateneumissa sekä Porin taidemuseossa vuonna 1991. Porin näyttely on toistaiseksi ollut kattavin Suomessa järjestetyistä. Hänen teoksiaan on myös Hämeenlinnan taidemuseon kokoelmissa.


title: Per Kirkeby

text: Porin Eteläpuistossa on Kirkebyn vuonna 1993 valmistunut suuri tiilirakenteinen teos Porin portti. Se on samaa sarjaa kuin esimerkiksi Saksan kansalliskirjaston edustalla Frankfurt am Mainissa sijaitseva veistos.


title: Teemu Keskisarja

text: Teemu Keskisarja (s. 5. elokuuta 1971 Helsinki) on suomalainen historioitsija.


title: Teemu Keskisarja

text: Keskisarja valmistui ylioppilaaksi Porvoossa vuonna 1990. Hän kävi jonkin aikaa kansanopistoa ja suoritti historiasta opintokokonaisuuden avoimessa yliopistossa. Hän oli 1990-luvulla myös innokas shakin pelaaja ja pelasi SM-tasolla. Keskisarja pyrki 2000-luvun alussa Helsingin yliopistoon opiskelemaan historiaa ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2003 ja tohtoriksi 2006 Suomen historiasta. Hänen väitöskirjansa käsitteli eläimiinsekaantumista 1700-luvun Suomessa.


title: Teemu Keskisarja

text: Keskisarja on Suomen ja Pohjoismaiden historian dosentti Helsingin yliopistossa ja on kirjoittanut tilaustöinä yrityshistorioita. Keskisarja on käsitellyt teoksissaan talouden, rikollisuuden ja suomalaisuusliikkeen historiaa.


title: Teemu Keskisarja

text: Marraskuussa 2013 Keskisarjan teos "Viipuri 1918" valittiin Tieto-Finlandia-ehdokkaaksi.


title: Teemu Keskisarja

text: "Helsingin Sanomien" "Teema"-lehden Niko Kettusen mukaan Keskisarja tekee kirjoihinsa ”tanakan tutkimustyön, ja kieli luistaa”. Tekstiä hän kuvaa ”lakoniseksi, äkkivääräksi ja hillittömäksi”. Hänen mukaansa harva kirjoittaa sodasta yhtä fyysisesti kuin Keskisarja.


title: Ilmanlämpötila

text: Ilmanlämpötila tarkoittaa meteorologiassa yleensä ilman lämpötilaa ulkona varjossa kahden metrin korkeudella maan pinnasta.


title: Ilmanlämpötila

text:
Ilma saa lämpönsä suoraan tai välillisesti auringon säteilystä. Kohtisuoraa pintaa kohti auringon säteilyenergiaa tulee 1 370 W/m (aurinkovakio). Kun Maa kuitenkin on pallon muotoinen ja koko ajan puolet sen pinta-alasta on kääntyneenä auringosta poispäin, tulee ilmakehän ylärajalle keskimäärin säteilyenergiaa vain neljäsosa tästä, 352 W/m Tästä säteilyenergiasta ilmakehä absorboi noin 67 W/m. Maan pinnalle saapuvasta säteilystä noin 30 W/m heijastuu,
ja loput 168 W/m2 lämmittää maan pintaa. Kaikkiaan siis noin 31 prosenttia ilmakehään tulevasta Auringon säteilystä heijastuu takaisin avaruuteen; tätä prosenttilukua sanotaan Maan albedoksi.


title: Ilmanlämpötila

text: Maan pinnasta poistuu lämpöä kolmella tavalla. Eniten sitä poistuu lämpösäteilynä, noin 390 W/m2. Tästä säteilystä kuitenkin pieni osa pääsee avaruuteen saakka; suurin osa siitä absorboituu ilmakehään lämmittäen sitä. Ilmakehä puolestaan lähettää lämpösäteilyä sekä avaruuteen (noin 195 W/m:n teholla) että takaisin maan pintaan (noin 324 W/m:n teholla).


title: Ilmanlämpötila

text: Maan pinnasta poistuu lämpöä myös haihtuvan veden mukana noin 78 W/m, mikä vapautuu vesihöyryn tiivistyessä pilviksi. Lisäksi lämpöä siirtyy maan pinnasta ilmakehään myös suoran kosketuksen välityksellä noin 24 W/m.


title: Ilmanlämpötila

text: Nämä lämmön siirtymistavat auringosta maahan ja maasta avaruuteen tasapainottavat toisensa niin, että keskimäärin koko maapallolta poistuu lämpöä saman verran kuin sitä saapuu. Auringon säteily kuitenkin jakautuu Maan pinnan eri alueiden kesken hyvin epätasaisesti, niin että päiväntasaajan seudulla lämpöä saapuu maahan enemmän kuin poistuu, kun taas napaseuduilla on asian laita päinvastoin. Tämän vuoksi ilmanlämpötila onkin tropiikissa paljon korkeampi kuin napaseuduilla. Lämpötilaerot Maan eri alueiden välillä eivät kuitenkaan jatkuvasti kasva, sillä tuulet ja merivirrat siirtävät runsaasti lämpöä päiväntasaajan tienoilta kohti napoja.


title: Ilmanlämpötila

text:
Ilmanlämpötila on tärkeimpiä tekijöitä, joiden perusteella eri ilmastovyöhykkeet eroavat toisistaan. Päiväntasaajan molemmin puolin on trooppinen vyöhyke eli tropiikki, jossa vuoden keskilämpötila on yli +18 °C. Kauempana päiväntasaajasta ovat subtrooppiset, lauhkeat sekä lopulta kylmät vyöhykkeet (pohjoisessa arktinen, etelässä antarktinen vyöhyke). Pohjoisen lauhkean ja arktisen vyöhykkeen välisen
rajan katsotaan kulkevan siellä, missä vuoden lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on +10 °C. Tämä vastaa suunnilleen pohjoista metsän rajaa, jonka pohjoispuolella on tundra. Äärimmäisillä pohjoisilla napaseuduilla sekä lähes koko Etelämanterella vuoden kaikkien kuukausien keskilämpötila on 0 °C:n alapuolella.


title: Ilmanlämpötila

text: Keskimääräisen ilmanlämpötilan mukaan määräytyvien ilmastovyöhykkeiden rajat eivät kuitenkaan kulje kaikkialla suoraan länsi-itäsuuntaisesti. Tämä johtuu pääasiassa maan ja meren epätasaisesta jakautumisesta eri puolilla maapalloa. Myös merivirrat vaikuttavat suuresti niiden läheisyydessä olevien alueiden ilmanlämpötilaan; esimerkiksi Golfvirran vaikutuksesta koko Pohjois-Euroopan keskimääräinenkin ilmanlämpötila on useita asteita, Norjan rannikolla jopa 14 °C korkeampi kuin yleensä samoilla leveysasteilla muissa maanosissa.


title: Ilmanlämpötila

text: Sää- ja ilmastokartoissa paikkakunnat, joilla ilmanlämpötila on sama, yhdistetään viivoilla, joita sanotaan isotermeiksi.


title: Ilmanlämpötila

text: Samallakin paikkakunnalla ilmanlämpötila vaihtelee huomattavasti. Suuri osa vaihteluista on selvästi jaksollisia ja riippuu vuorokauden- ja vuodenajoista.


title: Ilmanlämpötila

text: Selkeällä säällä ilmanlämpötila on yleensä korkein iltapäivällä, noin klo 14, ja alin aamuyöllä vähän ennen auringonnousua. Vuorokauden keskilämpötila lasketaan tavallisesti neljästä havainnosta, jotka tehdään klo 8, 14 ja 20 sekä yön lämpötilan ollessa alimmillaan.


title: Ilmanlämpötila

text: Päiväntasaajan seudulla ilmanlämpötila ei sanottavasti vaihtele eri vuodenaikoina, mutta kaukana päiväntasaajasta, erityisesti lauhkealla vyöhykkeellä vuotuiset vaihtelut ovat suuret. Pohjoisella pallonpuoliskolla vuoden lämpimin kuukausi on yleensä heinäkuu, kylmin tammi- tai helmikuu, eteläisellä pallonpuoliskolla on asian laita päinvastoin.


title: Ilmanlämpötila

text:
Suomessa määritellään vanhastaan termiset vuodenajat ilman vuorokautisen keskilämpötilan perusteella.
Terminen talvi on aika, jolloin keskilämpötila on nollan alapuolella, terminen kesä taas aika, jolloin se on +10 °C:n yläpuolella. Näiden väliset ajat, jolloin keskilämpötila on 0 ja +10 °C:n välillä, ovat terminen kevät ja syksy.


title: Ilmanlämpötila

text: Eri kuukausien keskimääräiset lämpötilat eräillä Suomen paikkakunnilla vuosina 1981–2010 (°C):


title: Ilmanlämpötila

text: Kun ilmanlämpötila on +25 °C:n yläpuolella, on pohjoismaissa käytetyn määritelmän mukaan hellettä.


title: Ilmanlämpötila

text: Kun ilman lämpötila on 0 °C:n alapuolella, on pakkasta. Jos lämpötila talvella joksikin ajaksi nousee nollan yläpuolella, on suojasää.


title: Ilmanlämpötila

text: Jos kasvukaudella ilman lämpötila lähellä maan pintaa laskee nollan alapuolelle, on kyseessä halla. Maanpinnan läheisyydessä lämpötila öisin on kuitenkin yleensä alempi kuin korkeammalla, ja niinpä hallankin sattuessa ilmanlämpötila kahden metrin korkeudessa on yleensä nollan yläpuolella.


title: Ilmanlämpötila

text: Käsitteellä "lämpötila auringossa" viitataan usein virheellisesti auringon säteilylle alttiina olevan lämpömittarin lukemaan. Väärinkäsityksiä on omiaan aiheuttamaan toisaalta se, että lämpömittari näyttää tällöin korkeampaa lämpötilaa kuin varjossa, toisaalta se, että auringon paisteessa myös tuntuu lämpimämmältä.


title: Ilmanlämpötila

text: Nestelämpömittarin muovi- tai lasikuoren sisällä on kasvihuonetta vastaava tilanne, minkä vuoksi mittari ei ollessaan auringon paisteessa kerro sitä ympäröivän ilman lämpötilaa vaan sen lämpötilan, joka syntyy sen pienkasvihuoneen sisälle. Jos mitataan alkoholimittarilla, vaikuttaa nestepatsaan värikin siihen, kuinka paljon mittari absorboi auringon valoa, minkä vuoksi kaksi vierekkäinkin sijoitettua mittaria voi auringon paisteessa näyttää eri lukemia. Vastaavasti kesäpäivän asfaltti voi olla +40 °C lämpöinen, kun ilman lämpötila lähentelee +25 °C. Ilma lämpenee kuumien pintojen lähellä, mutta ilmanlämpötila voidaan mitata luotettavasti varjossa ilmakehän suoralta säteilyltä sekä hajasäteilyltä suojatussa tuuletetussa valkopintaisessa kopissa.


title: Ilmanlämpötila

text: Auringon säteily lämmittää luonnollisesti myös ihmisen ihoa ja vaatteita. Tämän vuoksi auringon paisteessa tuntuukin lämpimmältä kuin varjoisessa paikassa, vaikka ilman todellinen lämpötila olisikin sama. Tämän tuntemuksen voimakkuuteen vaikuttavat kuitenkin monet muutkin seikat: esimerkiksi vaaleat vaatteet lämpenevät vähemmän kuin tummat, hikoilun viilentävä vaikutus riippuu, paitsi tuulesta ja ilman kosteudesta, myös yksilöllisistä fysiologisista tekijöistä, ja auringon ollessa korkealla kokee maassa makuullaan oleva henkilö sen lämmittävän vaikutuksen voimakkaampana kuin pystyssä kulkeva, koska säteily osuu häneen lähes kohtisuorasti. Tämä koettu "lämpötilan nousu" onkin subjektiivinen asia, jota ei voida mitata.


title: Ilmanlämpötila

text: Korkein maapallolla mitattu ilmanlämpötila on ollut 56,7 °C. Niin kuumaa oli Kalifornian Kuolemanlaaksossa 10. heinäkuuta 1913.


title: Ilmanlämpötila

text: Alin maapallolla mitattu ilmanlämpötila on ollut −89,2 °C. Niin kylmää oli Vostokin tutkimusasemalla Etelämantereella 21. heinäkuuta 1983. Pohjoisen pallonpuoliskon alin lämpötila on ollut −67,8 °C, joka mitattiin Siperian Verhojanskissa 5. ja 7. helmikuuta 1892 sekä Oimjakonissa 6. helmikuuta 1933, epävirallisesti vuonna 1924 jopa −71,2 °C.


title: Ilmanlämpötila

text: Korkein Suomessa mitattu ilmanlämpötila on 37,2 °C, joka vallitsi Liperissä Joensuun lentoasemalla 29. heinäkuuta 2010. Suomen alin ilmanlämpötila on ollut −51,5 °C, joka mitattiin Kittilän Pokassa 28. tammikuuta 1999.


title: Strychnine.213

text: Strychnine.213 on kuudes studioalbumi belgialaiselta death metal -yhtye Abortedilta. Nimiotsikkolla tarkoitetaan strykniiniä. Albumi julkaistiin vuonna 2008 Century Median kautta. Edellisten levyjen tapaan joissain kappaleissa on käytetty lisänä ihmispuheiden taltiointeja, kuten kappaleessa "A Murmur in Decrepit Wits" osa Charles Mansonin haastattelusta vuodelta 1980.Rajoitetun ennakkotilausalbumin bonuskappale


title: Patrik Zackrisson

text: Patrik Birger Zackrisson (s. 27. maaliskuuta 1987 Ekerö, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Skellefteå AIK:ssa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa. Zackrisson on pelityyliltään puolustava sentteri, jonka vahvuuksiin kuuluu pelikäsitys, aloittaminen, pelintekeminen, kädet ja nopeus. Hän laukoo oikealta.


title: Patrik Zackrisson

text: Zackrisson voitti tehoilla 13+4=17 TV-Puckenin piste- ja maalipörssin. Hän on Skå IK:n kasvatti. ja pelasi joukkueessa ensimmäiset miesten pelinsä jo 15-vuotiaana Ruotsin I-divisioonassa kaudella 2002–2003. Kaudeksi 2003–2004 Zackrisson siirtyi Frölunda HC:hen, jossa hän voitti J20 SuperElitin mestaruuden vuonna 2005 ja hopeaa vuonna 2006 sekä J18 Allsvenskanin mestaruuden vuosina 2004 ja 2005.


title: Patrik Zackrisson

text: Viimeisellä juniorikaudellaan 2005–2006 Zackrisson oli tehoilla 26+19=45 Frölundan J20-joukkueen toiseksi paras pistemies ja maalintekijä. Hän sijoittui J20 SuperElitin maalipörssissä neljänneksi ja jakoi pistepörssin kuudennen sijan VIK Västerås HK:n Andreas Nordfeldtin kanssa. Zackrisson teki samalla kaudella myös Elitserien-debyyttinsä. Hän pelasi ensimmäisen Elitserien-ottelunsa 15. marraskuuta 2005 MODO Hockeytä vastaan. Yhteensä Zackrisson pelasi kauden aikana Elitserienissä kymmenen runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän edusti Frölundan miesten joukkuetta myös kahden ottelun verran Euroopan seurajoukkueiden mestaruusturnauksessa.


title: Patrik Zackrisson

text: Toukokuussa 2006 Zackrisson teki vuoden mittaisen sopimuksen HockeyAllsvenskan-joukkue Rögle BK:n kanssa. Hänen ensimmäinen kokonainen kautensa miesten peleissä toi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 29 runkosarjaottelussa tehot 16+18=34 sekä yhdeksässä Kvalserien-ottelussa tehot 1+5=6. San Jose Sharks varasi Zackrissonin kuudennella kierroksella 165. pelaajana . Kaudeksi 2007–2008 hän siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Linköpings HC:n riveihin, missä Elitserienin tulokaskausi toi 55 runkosarjaottelussa tehot 4+9=13 sekä 16 playoff-ottelussa tehot 3+1=4. Zackrissonin Elitserien-uran avausmaali syntyi 29. syyskuuta 2007 Luleå HF:n Gusten Törnqvistin taakse. Hän voitti kauden päätteeksi Elitserien-hopeaa. Tammikuussa 2008 Zackrisson teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Linköpingin kanssa.


title: Patrik Zackrisson

text: Kaudella 2008–2009 Zackrisson edusti Linköpingiä myös Mestarien liigassa. Kaudella 2009–2010 hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Kaudella 2010–2011 Zackrisson jakoi 16 osumallaan Linköpingin sisäisen maalipörssin voiton Jan Hlaváčin kanssa. Kevään 2011 pudotuspeleissä hän voitti joukkueen sisäisen maalipörssin neljällä osumallaan ja jakoi seitsemällä tehopisteellään sisäisen pistepörssin voiton Magnus Johanssonin ja Michael Holmqvistin kanssa.


title: Patrik Zackrisson

text: Zackrisson teki toukokuussa 2011 kaksivuotisen sopimuksen KHL-joukkue Atlantin kanssa. Hän oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Branko Radivojevičin kanssa kevään 2012 pudotuspeleissä tehoilla 2+5=7. Zackrisson ei kuitenkaan jatkanut Atlantissa enää kaudella 2012–2013, kun hän purki syyskuussa 2012 yhteisymmärryksessä sopimuksensa loukkaannuttuaan vakavasti elokuussa. Zackrisson sai jalkavamman, jonka toipumisennuste oli jopa puoli vuotta. Pari viikkoa sopimuksensa purkamisen jälkeen Zackrisson teki loppukauden 2012–2013 kattavan sopimuksen Linköpingin kanssa. Hän palasi joukkueeseen kuntoutumaan ja palasi kaukaloihin vuodenvaihteessa.


title: Patrik Zackrisson

text: Kaudeksi 2013–2014 Zackrisson palasi KHL:ään ja siirtyi tšekkiläisseura Lev Prahan paitaan. Hän eteni joukkueen kanssa aina Gagarin Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin lopulta Metallurg Magnitogorsk otteluvoitoin 4–3. Kaudeksi 2014–2015 Zackrisson siirtyi kotimaahansa vuoden mittaisella sopimuksella Skellefteå AIK:n riveihin. Hän teki Ruotsin pääsarjan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 10+25=35, joilla Zackrisson jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Andrew Calofin ja Erik Forssellin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa.


title: Patrik Zackrisson

text: Zackrisson nimettiin Ruotsin MM-joukkueeseen vuoden 2012 turnaukseen, mutta tämän jälkeen joukkueeseen liittyneiden NHL-vahvistusten myötä hän ja puolustaja Mattias Ekholm eivät mahtuneet joukkueen kokoonpanoon ja näin ollen jättivät kisat väliin.


title: Patrik Zackrisson

text: Zackrisson pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2007 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2005, jolloin hän oli Ruotsin toiseksi paras pistemies Nicklas Bäckströmin ja Niklas Hjalmarssonin kanssa. Zackrisson voitti turnauksesta pronssia. Hän pelasi myös U-18 Junior World Cupissa vuonna 2004 voittaen pronssia.


title: Geenidoping

text: Geenidoping on dopingmenetelmä, jolla pyritään geneettisesti parantamaan urheilijan suorituskykyä. Sen taustalla ovat geeniterapian sovellukset. Geenidoping voidaan kohdistaa käytännössä mihin tahansa geeniin, jolla voidaan parantaa suorituskykyä. Tällaiset geenit voivat esimerkiksi vaikuttaa urheilijan hapen kuljetukseen, lihasten kasvamiseen ja kivunlievitykseen. Geenidopingia on pidetty vaikeana testattavana, mutta saksalaiset tutkijat kehittivät 2010 luotettavan veritestin geenidopingin havaitsemiseksi.


title: Geenidoping

text: Geenidoping on kehittynyt lääketieteellisenä sivutuotteena. Sen taustalla olevat biotekniset sovellukset on tarkoitettu sairauksien hoitoon. Geeniterapiassa siirretään useimmiten virheellisen geenin rinnalle toimiva geeni, joka parantaa taudin. Urheilijoilla geeniterapian käyttö ei kuitenkaan yleensä tähtää sairauksien parantamiseen vaan suorituskyvyn parantamiseen.


title: Geenidoping

text: Geenidopingin määrittely alkoi 2001, kun Kansainvälisen olympiakomitean lääketieteellinen komitea keskusteli geeniterapian käytöstä urheilussa. Maailman antidopingtoimisto WADA aloitti keskustelun aiheesta vuonna 2002. Seuraavana vuonna WADA päätti lisätä geenidopingin antidopingsäännöstöön.


title: Geenidoping

text: WADA on määritellyt geenidopingin ”suorituskykyä mahdollisesti parantavien geenien, geenien osasten ja geneettistä aihetta sisältävien solujen ei-hoidolliseksi käytöksi”. Geenidopingista ei ole vielä jäänyt ketään kiinni, mutta sen käytön alkamista on ennustettu jo monen vuoden ajan. Pekingin olympialaisia 2008 varoitettiin jo mahdollisuudesta tulla ensimmäisiksi geneettisen muuntelun kisoiksi, mutta vielä Lontoon olympialaisia 2012 kutsuttiin viimeisiksi geenidopingittomiksi kisoiksi. Saksalainen pikajuoksuvalmentaja Thomas Springstein jäi 2006 kiinni yrityksestään ostaa Repoxygen-nimistä lääkettä, jolla pitäisi teoreettisesti pystyä muokkaamaan DNA:ta niin, että keho alkaisi tuottaa lisää EPO-hormonia.


title: Geenidoping

text: Geenidopingin kohteina voi käytännössä olla mikä tahansa geeni, joka vaikuttaa liikkeiden suorittamiseen, hapen kuljetukseen, hermojen ja lihasten yhteistyöhön, lihasten kasvuun tai kivunlievittämiseen. Merkittäviä kohteita voisivat olla EPO-, HIF-, insuliininkaltaisen kasvutekijän IGF-1- ja peroksisomiproliferaattoreilla aktivoituvan reseptorin PPAR-delta-geeni.


title: Geenidoping

text: Erytropoietiinihormoni (EPO) on ihmisen hormoni, joka kasvattaa punasolujen määrää verenkierrossa. Normaalisti EPOa saatetaan käyttää yksittäisinä injektioina, jotka nostavat EPOn pitoisuuden maksimiin 6–8 viikossa. Paviaaneilla on tutkittu EPO-geenin siirtämistä. Siirron jälkeen paviaanien verisolujen suhteellinen määrä verenkierrossa, eli hematokriitti, oli noussut jo kymmenessä viikossa noin 30 prosenttia.


title: Geenidoping

text: IGF-1:llä on anabolisia vaikutuksia, ja hiiriin ruiskutettuna IGF-1-geeni sai aikaan lihasten kasvua. IGF-1-geeniä voi käyttää haluttuun lihakseen, jolloin juuri sen lihaksen kasvu voimistuu. VEGF-geenillä voidaan edistää verisuoniston kasvua, ja urheilijoilla sillä voidaan näin lisätä hapen ja muiden aineiden kuljettamista kudoksiin. Paremman kuljetuksen ansiosta kilpailija ei väsyisi enää niin helposti. Myostatiini on proteiini, joka rajoittaa lihasten kasvua. Vähentämällä sen tuotantoa pystyy lihasten kasvua nopeuttamaan.


title: Geenidoping

text: Geenidopingin testaus on hyvin vaikeaa, sillä siirrettyjen geenien koodaamat proteiinit ovat yleensä ihmisen omien proteiinien kaltaisia. Siirrettyjen geenien tuottamat aineet eivät myöskään kulkeudu verenkiertoon tai virtsaan, joista ne voitaisiin havaita. Lihasnäytteiden ottamista hankaloittaa se, että näyte pitäisi ottaa juuri siitä lihaksesta, johon geeni on siirretty. Siirtogeenien tuottamat proteiinit saattavat kuitenkin erota jonkin verran elimistön omista proteiineista. Apinoilla tehdyssä tutkimuksessa on havaittu, että siirtogeenisesti tuotettu EPO eroaa rakenteellisesti elimistön omasta tuotteesta. Testaamista hankaloittaa myös luonnollisten geenimutaatioiden mahdollisuus. Esimerkiksi suomalaisella hiihtäjällä Eero Mäntyrannalla on todettu olleen perinnöllinen mutaatio EPO-reseptorin geeneissä, minkä ansiosta punasolujen ja hemoglobiinin määrä olivat hänellä normaalia korkeammat.


title: Geenidoping

text: Vaikka testaus on hankalaa, niin saksalaistutkijat ilmoittivat 2010 kehittäneensä luotettavan veritestin geenidopingin havaitsemiseen. He onnistuivat havaitsemaan siirtogeenejä verinäytteestä vielä kaksi kuukautta geenihoidon antamisen jälkeen.


title: Geenidoping

text: Geeniterapia on edelleen kokeellista hoitoa, vaikkakin se on osoittautunut suhteellisen turvalliseksi. Geeninsiirron tutkimusta on kuitenkin suoritettu vasta vain terapeuttisessa tarkoituksessa. Lisäksi geeninsiirron tehokkuus ei ole täydellistä, ja vain osa geeneistä liittyy solun omaan DNA:han. Pahimmillaan geeni saattaa liittyä väärään kohtaan DNA:ta, jolloin olemassa olevien geenien toiminta saattaa muuttua. Joissain geeninsiirroissa onkin havaittu leukemian kaltaisia vaikutuksia, kun vektori on siirtänyt geenin väärään paikkaan.


title: Geenidoping

text: Dopingkäytössä geenihoidon riskit liittyvät osittain samoihin asioihin kuin tavallisessakin dopingissa. Esimerkiksi terveillä ihmisellä ylimääräinen EPO kasvattaa sydänkohtauksen riskiä, sillä se muuttaa veren paksummaksi, mikä saattaa aiheuttaa hyytymiä. IGF-1- ja VEGF-geenit sen sijaan kontrolloimattomina saattavat lisätä kasvainten riskiä. Lisäksi esimerkiksi geenien manipuloinnilla aiheutettu äkillinen lihasten kasvu altistaa luut ja jänteet suuremmalle rasituksella, mikä kasvattaa murtuma- ja katkeamisriskiä.


title: Jamaika kesäolympialaisissa 2012

text: Jamaika osallistui Lontoon kesäolympialaisiin 2012 50 urheilijan voimin tuoden yhteensä 12 mitalia. Avajaisissa lippua kantoi Usain Bolt ja päättäjäisissä Hansle Parchment.


title: Metsä (albumi)

text: Metsä on folk metal -yhtye Moonsorrow’n ensimmäinen virallisesti julkaistu demokasetti vuodelta 1997. Alkuperäinen demojulkaisua tehtiin 215 kappaletta ja se myytiin loppuun. Demosta tehtiin vuonna 2001 Marko Tarvosen remasteroima verkosta ladattava versio. Myöhemmin verkkoversio kuitenkin poistettiin saatavilta. Vuonna 2002 albumista julkaistiin remasteroitu uudelleenjulkaisu, johon lisättiin bassokitarat sekä kosketinsoitin- ja lauluosuuksia. Samalla levynkansi vaihdettiin uuteen.


title: Metsä (albumi)

text: Kappaleesta "Hvergelmir" tehtiin kokonaan uudelleennauhoitettu versio "Tulimyrsky"-EP:lle vuonna 2008."Hvergelmir" ja "Elivagar" ovat sekä alkuperäisellä että uudelleenjulkaistulla albumilla yhdistetty yhdeksi kappaleeksi.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text:
Käpylän Urheilu-Veikot on vuonna 1933 perustettu helsinkiläinen urheiluseura. Sen päälajeja olivat jääpallo ja jalkapallo. Seuran lyhenne on KUV, värit valko-puna-vihreä.
Kotikenttänään KUV piti Käpylän ravirataa (nykyään Käpylän urheilupuisto), joka tunnetaan myös nimellä "Ravis". Lisäksi se pelasi jääpallo-otteluitaan Töölön Saharassa ja Velodromilla sekä jalkapallo-otteluitaan muun muassa Pallokentällä.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Käpylän Urheilu-Veikot on voittanut kahdesti jääpallon Suomen mestaruuden, vuosina 1958 ja 1959. Joukkueen tunnetuimpia pelaajia olivat tähän aikaan Tauno Timoska ja Kauko Korpela. Timoska oli voittamassa kultamitaleita 1958 ja 1959, Korpela 1958.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Seuran paras sarjasijoitus miesten jalkapallosarjoissa on kaudelta 1966, jolloin KUV päätyi Suomi-sarjan itälohkossa toiseksi. KUV pelasi toisella sarjatasolla peräkkäiset vuodet 1963-1969. Seuran yleisöennätys on kaudelta 1967, tarkalleen 21.5.1967, jolloin Olympiastadionilla pelattua LaPa-ottelua seurasi 2049 katsojaa.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Vuosikymmen sujui seuran jalkapallon edustusjoukkueen osalta Maakuntasarjassa (nykyinen Kakkonen) lukuun ottamatta kautta 1956, jolloin pelattiin Suomi-sarjassa (nykyinen Ykkönen). Maakuntasarjaan KUV oli noussut ensi kertaa kaudelle 1950.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: KUV nousi uudelleen Suomi-sarjaan kauden 1962 päätteeksi. Kaudella 1965 joukkue oli vielä kolme kierrosta ennen sarjan loppua kiinni nousussa Mestaruussarjaan (nykyinen Veikkausliiga), mutta 0-2-tappio vieraissa Mikkelin Palloilijoille romutti nousuhaaveet. Suomen cupissa joukkue selvisi välieriin, jossa TPS oli parempi.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Vuonna 1966 nousuhaaveet kaatuivat kakkossijaan Upon Pallon takana. Kauden 1969 päätteeksi KUV putosi takaisin kolmannelle sarjatasolle.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Edustusjoukkueen voimahahmo vuoteen 1967 saakka oli Max Westerberg, joka toimi joukkueenjohtajana, valmentajana ja huoltajanakin samaan aikaan.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Vuosikymmenen kaksi ensimmäistä vuotta kuluivat maakuntasarjassa. Sen jälkeen KUV putosi IV divisioonaan ja kauden 1977 päätteeksi piirisarjaan.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Edustusjoukkueen raju nuorentaminen näkyi vielä kevätkaudella maakuntasarjassa, mutta tappioton syyskausi muutti kaiken: lohkon nuorin joukkue nousi Suomi-sarjaan ja eteni Suomen cupissakin 16 parhaan joukkoon. Joukkueessa pelasivat Pentti Lahti, Lauri Ravander, Veikko Karvinen, Risto Lehmusvuo, Esko Väistö, Jaakko Hakala, Janne Sandell, Tauno Timoska, Erkki Vähämaa, Eero Teerikangas, Kauko Korpela, Ilpo Seppälä, Kari Kontuniemi, Illu Federley ja Matti Koivurinta.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Sarjapaikka Suomi-sarjan itälohkossa uusittiin kolmen pisteen marginaalilla putoamisviivaan. Sarjapaikka varmistui 26. syyskuuta Pallokentällä pelatussa Vesa-kamppailussa, joka päättyi 4-0. KUV aloitti taipaleensa toisella sarjatasolla lyömällä Pallo-Pojat 3-2 vappuaattona Saharassa. Pelit jatkuivat 6-1-voitolla Ponnistuksesta, mutta sen jälkeen edessä oli tappiopelejäkin. Ponnistus-voiton lisäksi kauden runsasmaalisimpia otteluita oli 8-4-voitto Kuusankosken Puhdista. Eero Teerikangas ja Kauko Korpela tekivät kaksi maalia kumpikin. Aulis Rytkösen, Hannu Kankkosen ja Jaakko Murtovaaran tähdittämää HJK:ta vastaan KUV koki kauden runsasnumeroisimmat tappionsa, 1-4 ja 1-6.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text:
Sijoitus Suomi-sarjan itälohkossa parani vuoden takaa, nyt se oli viides. Kausi piti sisällään mm. 7-0-kotivoiton Kuusankosken Puhdista sekä 8-2-kotivoiton HPK:sta.
Ennen syyskierrosta KUV johti Suomi-sarjan itälohkoa ja oli kiinni nousupaikassa pääsarjaan. Ratkaisuottelussa Mikkelissä 19.9.1965 KUV haki lopussa tasoitusta koko joukkueen voimalla ja MP pääsi lopulta iskemään numeroiksi 2-0. Suomen cupissa arpaonni oli pahin mahdollinen, kun vastustajaksi välierissä osui TPS ja vielä vieraissa.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Kauden kohokohtia oli myös puolustaja Kari Kontuniemen valinta lehdistöjoukkueeseen katsastusotteluun A-maajoukkuetta vastaan Olympiastadionilla. Toukokuussa 8365 katsojan edessä pelatun kamppailun voitti A-maajoukkue 4-2. Uuden Suomen mukaan "Kontuniemi puolusti Käpylän mainetta ansiokkaasti".


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text: Tavoite oli nousu - varsinkin kun joukkue oli vahvistunut entisellä A-maajoukkuehyökkääjä Hannu Kankkosella. Kausi alkoi viiden ottelun voittoputkella, mutta kovan pelaajamateriaalin ansiosta Upon Pallo meni ohi ja nousi. Loppujen lopuksi piste-eroa lahtelaisiin tuli itälohkossa 13 pistettä. Keskushyökkääjä Seppo Nyholm oli Suomen pääsarjojen paras maalintekijä 24 osumallaan.


title: Käpylän Urheilu-Veikot

text:
Pettymysten kausi, kun sarjasijoitukseksi Suomi-sarjan itälohkossa tuli seitsemän. Ensimmäisen kerran nousun jälkeen joukkueen sarjasijoitus heikkeni edellisvuodesta. Yleisöennätys toukokuun LaPa-ottelussa oli laiha lohtu.
Nyt pelattiin Suomi-sarjan etelälohkossa, jossa sijoitukseksi tuli sarjan keskikasti. Kari Horelli (9) ja Kari Uusikylä (7) olivat parhaat maalintekijät.
Edessä oli putoaminen, kun sijoitukseksi lohkossa tuli viimeistä edellinen, kaksi pistettä kolmanneksi viimeisestä.


title: Lusikkarevonhäntä

text: Lusikkarevonhäntä ("Amaranthus blitoides") on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva kasvilaji.


title: Lusikkarevonhäntä

text: Yksivuotinen lusikkarevonhäntä kasvaa 5–50 senttimetriä korkeaksi. Kalju varsi on rento tai koheneva, pitkä- ja kaarevahaarainen, kiiltävä ja väriltään usein myös oljenkeltainen. Latva on usein lyhytkarvainen. Kierteisesti olevat pitkäruotiset lehdet ovat 1–4 cm pitkiä, ehyitä, ehytlaitaisia ja kaljuja. Muodoltaan ne ovat vastapuikeita, pitkänsoikeita tai vinoneliömäisen puikeita, suipputyvisiä ja otakärkisiä. Väriltään ne ovat tummahkonvihreitä, laidoilta vaaleita, tavallisesti litteälaitaisia ja usein myös lovikärkisiä. Kukinnot ovat pieniä ja sijaitsevat varren ja haarojen lehtihangoissa. Kukintojen esilehdet ovat suikeita, lyhytotaisia ja kehälehtiä lyhyempiä tai hieman pitempiä. Pienet kukat ovat yksineuvoisia ja säteittäisiä. Emikukkien kehälehtiä on viisi tai joskus neljä kappaletta. Kehälehdet ovat suikeita. Suomessa lusikkarevonhäntä kukkii heinä-syyskuussa. Hedelmä on pallomainen, sileä ja kaksiluomainen kota.


title: Lusikkarevonhäntä

text: Laji muistuttaa suuresti valkorevonhäntää ("A. albus").


title: Lusikkarevonhäntä

text: Lusikkarevonhäntä on kotoisin läntisestä Pohjois-Amerikasta, mutta on levinnyt tulokkaana muun muassa Eurooppaan. Suomessa laji on satunnainen uustulokas, jota on tavattu eri puolelta maata Etelä-Suomea.


title: Lusikkarevonhäntä

text: Suomessa lusikkarevonhäntää on tavattu kaatopaikoilla ja ratapihoilla.


title: Lusikkarevonhäntä

text: Lusikkarevonhäntä sopii myös ihmisravinnoksi.


title: Uimahypyt kesäolympialaisissa 2008 – miesten 3 metrin ponnahduslaudan parihypyt

text: Miesten 3 metrin ponnahduslaudan parihypyt kilpailtiin 13. elokuuta Pekingin kansallisessa vesiurheilukeskuksessa. Joukkueita oli yhteensä kahdeksan.


text: Joukkueet hyppäsivät kukin kuusi hyppyä.


title: Mummonpalsami

text: Mummonpalsami ("Impatiens balsamina") on trooppisesta Etelä-Aasiasta kotoisin oleva palsamilaji, jota käytetään koristekasvina. Se on yksivuotinen ruoho, jonka varsi on paksu, mehevä ja kalju. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat leveänsuikeita, hammaslaitaisia ja sulkasuonisia. Kukinto on isoista perällisistä kukista muodostuva terttu. Verhiön alin lehti on pussimainen ja kannuksellinen. Terälehdet ovat osittain yhdiskasvuisia, väriltään punaisesta valkeaan. Mummonplasamin viljelylajikkeet voivat olla myös kerrannaiskukkaisia. Hedelmä on kapea kota, joka hajoaa kypsänä viideksi liuskaksi sinkauttaen siemenet.


title: Ryhmäsamettikukka

text: Ryhmäsamettikukka ("Tagetes patula") on yksivuotinen koristekasvina viljelty mykerökukkaiskasvi, joka on kotoisin Meksikosta. Laji on runsashaarainen, sen pystykasvuiset ja melko hennot varret kasvavat vähintään 20 senttimetriä korkeaksi. Lehdistä alemmat sijaitsevat vastakkaisessa ylemmät vuorottaisessa asennossa. Lehtilavoissa on parittaisia liuskoja ja päätöliuska. Lehtiliuskat ovat sahalaitaisia. Melko suuret mykeröt kasvavat yksittäin latvassa. Ryhmäsamettikukan mykeröt ovat usein kaksivärisiä ja voivat olla yksinkertaisia tai kerrottuja. Kukat ovat väriltään keltaisia, oransseja, punaruskeita tai punaisia.


title: Kazakstan kesäolympialaisissa 2012

text: Kazakstan osallistui Lontoon kesäolympialaisiin 2012 115 urheilijan voimin tuoden yhteensä 13 mitalia. Maan lipunkantajana toimi avajaisissa painija Numakhan Tinaliyev ja päättäjäisissä nyrkkeilijä Serik Sapiyev.


title: Hopeavillakko

text: Hopeavillakko ("Senecio cineraria") on Välimeren alueelta kotoisin oleva mykerökukkaiskasvi, jota käytetään koristekasvina. Laji on monivuotinen eikä kuki vielä ensimmäisenä vuotena. Suomessa sitä kasvatetaan usein yksivuotisena kukkimattomana koristeena, jonka lehdet ovat kauttaaltaan villakarvaiset ja hopeanharmaat.


title: Hopeavillakko

text: Hopeavillakko on runsashaarainen jäykkävartinen varpu, joka kasvaa muutamia kymmeniä senttimetrejä korkeaksi. Kukinto on tiheä huiskilomainen mykeröstö. Kirkkaankeltaset mykeröt ovat 12–15 millimetriä leveitä, niissä on kymmenestä kolmeentoista kielimäistä laitakukkaa. Pähkylä on lieriömäinen ja harjuinen.


title: Emmanuel Emenike

text: Emmanuel Chinenye Emenike (s. 10. toukokuuta 1987 Otuocha, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Hän edustaa turkkilaista Fenerbahçea ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.


title: Emmanuel Emenike

text: 28. heinäkuuta 2011 Emenike siirtyi turkkilaisesta Fenerbahçesta venäläisseura Spartak Moskovaan 10 miljoonan euron siirtokorvauksella. Emenike ei ehtinyt pelata otteluakaan Fenerbahçessa, kun joukkue oli pakotettu luopumaan hänestä sopupeliskandaalien vuoksi.


title: Bromadioloni

text:
Bromadioloni on voimakas rotanmyrkkynä käytetty antikoagulantti. Se on toisen polven 4-hydroksikumariini-johdannainen ja K-vitamiini -antagonisti. Sitä kutsutaan "super-varfariiniksi" sen voimakkuuden takia sekä sen vuoksi, että sillä on ominaisuutena kertyä myrkkyä saaneen organismin maksaan. Se tuli markkinoille 1980. Suomessa myytävä Rotanmyrkky "342" sisältää bromadiolonia 0,05 g/kg. Rotanmyrkkyyn voidaan lisäksi lisätä Bitrexiä eli denatoniumbentsoaattia varoitusaineeksi ja sen tekemiseksi ihmisille mahdottomaksi nauttia. Bromadioloni on ominaisuuksiltaan hitaasti hajoava ja rasvaliukoisena eliöihin kertyvä.
Bromadiolonia käytetään neljän stereoisomeerin seoksena. Sen kaksi stereoisomeerikeskusta ovat fenyyli- ja hydroksyyli-hiilet kumariini 2-hydroksikromon-4-oni):n 3-kohdan substituentin hiiliketjussa.


title: Bromadioloni

text: Bromadioloni imeytyy ruoansulatuskanavasta, keuhkoista tai ihokontaktista. Tavallisimmin sitä käytetään suun kautta toimivana myrkkynä. Aine toimii K-vitamiinin antagonistina. K-vitamiinin puute vähentää veren hyytymistä ja aiheuttaa kuoleman sisäiseen verenvuotoon.


title: Bromadioloni

text: Myrkytyksen oireet ilmenevät 24–36 tunnin kuluttua myrkyn syömisestä.


title: Bromadioloni

text: Taulukossa LD arvoja joillekin nisäkkäille:Antidoottina eli vastamyrkkynä annetaan K1-vitamiinia.


title: Per-Erik Lundh

text: Per-Erik Lundh (24. elokuuta 1939 Porvoo – 18. elokuuta 2017 Helsinki) oli Metalliliiton ja sitä ennen Teräsliiton puheenjohtaja. Hän sai ministerin arvon ensimmäisenä ammattiyhdistysjohtajana. Lundh tunnettiin kulisseissa viihtyvänä AY-liikkeen taustavaikuttajana, joka käytti melkoista valtaa. Lundh oli liiton puheenjohtaja 1983–2000.


title: Per-Erik Lundh

text: Lundh aloitti työuransa 16-vuotiaana sorvarina ja hänen työnsä ammattiyhdistysliikkeen palveluksessa alkoi silloisen Teräsliiton toimitsijana Porvoossa vuonna 1967. Ennen Metalliliiton puheenjohtaja-aikaa hän työskenteli SAK:n sihteerinä vuosina 1977–1983. Lundhin kotikieli oli ruotsi ja suomen hän oppi vasta avioliiton myötä. Lundh menehtyi vaikeaan sairauteen viikkoa ennen 78-vuotissyntymäpäiväänsä.


title: Juri Kunakov

text: Juri Aleksandrovitš Kunakov (, s. 19. helmikuuta 1990 Voronež, Neuvostoliitto) on venäläinen uimahyppääjä. Hän kilpailee yhden ja kolmen metrin ponnahduslaudalla.


title: Juri Kunakov

text: Kunakov osallistui ensimmäisen kerran Euroopan-mestaruuskilpailuihin Budapestissa 2006. Metrin ponnahduslaudan karsinnassa hän sijoittui yhdeksänneksi ja selvityi jatkoon. Välierässä Kunakov sijoittui viidenneksi ja karsiutui. Kolmen metrin parikilpailussa hänen parinsa oli Dmitri Sautin. He sijoittuivat sekä karsinnassa että loppukilpailussa toisiksi.


title: Juri Kunakov

text: Eindhovenin EM-kilpailuissa 2008 Kunakov voitti 3 metrin parikilpailun karsinnan ja loppukilpailun. Hänen parinsa oli jälleen Sautin. Metrin ponnahduslaudalla hän sijoittui karsinnassa yhdeksänneksi ja välierässä neljänneksi eikä päässyt loppukilpailuun.


title: Juri Kunakov

text: Pekingin olympialaisissa 2008 sijoittui kolmen metrin parikilpailussa toiseksi.


title: Juri Kunakov

text: EM-kilpailuissa Budapestissa 2010 Kunakov osallistui kolmen metrin parikilpailuun parinaan Sautin. He sijoittuivat sekä karsinnassa että loppukilpailussa kolmansiksi.


title: Siiponjoki

text: Siiponjoki on joki Kalajoen kaupungissa. Siiponjoki kuuluu Kalajoen vesistöön ja on sen toinen purkautumistie mereen. Siiponjoki saa alkunsa Vääräjoesta, joka puolestaan on Kalajoen suurin sivuhaara. Joen alkulähde on Typpön kylän Haaralassa, josta joki virtaa Kurikkalaan ja edelleen hiekkakankaiden halki Rahjan kylän Siipoon. Siiponjoki laskee lopulta Perämereen Kalajoen sataman eteläpuolella.


title: Siiponjoki

text: Siiponjoelle on tyypillistä jokiuoman voimakas serpentiinimäinen mutkittelu, jylhät hiekkaiset rantatörmät sekä meanderit, joista osa on synnyttänyt juoluoita. Laskupaikkansa lähellä joki haarautuu harvinaislaatuiseksi suistoksi. Joella on pituutta noin 41 kilometriä.


title: Siiponjoki

text: Siiponjoki on yksi Suomen Natura 2000 -alueista. Se on suojeltu koskiensuojelulailla ja alajuoksun dyynialue on harjujensuojelualuetta. Lisäksi joen varrella on kaksi suojeltua lehtoaluetta. Jokisuisto kuuluu rantojensuojelu- ja lintuvesiensuojeluohjelmiin. Siiponjoella voi kalastaa ainakin ahventa, haukea, harjusta ja nahkiaista.


title: Amerikanginseng

text: Amerikanginseng eli amerikanginsengjuuri ("Panax quinquefolius") on araliakasveihin kuuluva monivuotinen ruohokasvi, joka kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikan itäosissa. Se on suosittu rohdoskasvi, jota käytetään C-vitamiinin tapaan parantamaan yleiskuntoa ja vastustuskykyä. Sitä viljellään enenevässä määrin paitsi Pohjois-Amerikassa myös Kiinassa.


title: Amerikanginseng

text: Lyhyestä maavarresta nousee pysty, haaraton varsi, joka on täysikasvuisena 20–70 senttimetriä korkea. Turpea, sukkulanmuotoinen juuri on 5–10 senttimetriä pitkä ja 1–3 senttimetriä paksu. Kasvin vanhetessa siitä tulee monihaarainen ja uurteinen. Suurin luonnosta löydetty juuri painoi 1,2 kilogrammaa. Kasvukauden aikana juuri vetäytyy maan sisään yhtä paljon kuin maavarsi kasvaa, jolloin varren kasvupiste ei pääse kohoamaan maanpinnan yläpuolelle. Juuri on hyväntuoksuinen ja maultaan makeankarvas.


title: Amerikanginseng

text: Suuret, viisilehdykkäiset lehdet sijaitsevat varren yläosassa kolmen tai neljän lehden kiehkurassa. Lehdyköiden pituus on 8–14 senttimetriä ja leveys 2–8 senttimetriä. Kolme keskimmäistä lehdykkää ovat suurempia kuin reunimmaiset lehdykät. Muodoltaan ne ovat pitkänomaisia, vastapuikeita ja pitkäsuippuisia. Lehtilaita on hienosahainen ja yläpinta kalju tai suonia myöten harvakarvainen. Ruoti on pitkä ja sen tyvellä on paljon suikeita, korvakemaisia liuskoja.


title: Amerikanginseng

text: Keskikesällä lehtikiehkuran keskelle kohoaa vihertävä tai kellertävä, kielontuoksuinen sarjakukinto, joka muodostuu 6–20 pienestä kukasta. Kaksineuvoisissa kukissa on viisi hedettä ja kaksilehtinen emiö. Hedelmä on kirkkaanpunainen luumarja, jonka läpimitta on noin 1 senttimetriä. Yhdessä luumarjassa on kaksi tai kolme siementä.


title: Amerikanginseng

text: Ulkonäöltään amerikanginseng muistuttaa hyvin paljon kiinanginsengiä, josta sen erottaa parhaiten tarkastelemalla lehdyköiden tyveä: amerikanginsengillä tyvi on pyöreä ja kiinanginsengillä suippo. Muita samannäköisiä lajeja Pohjois-Amerikassa ovat "Panax trifolius" ja "Aralia nudicaulis". Panax trifolius on pienempi ginsenglaji, jolla on ruodittomat lehdykät. "Aralia nudicaulis" ja muut aralialajit näyttävät äkkiseltään samanlaisilta kuin amerikanginseng, mutta niiden lehdet ovat parilehdykkäiset.


title: Amerikanginseng

text: Amerikanginseng on kaksineuvoinen kasvi, jonka tärkeimpiä pölyttäjiä ovat pienikokoiset mehiläislajit. Itsepölytystä ei tapahdu, sillä saman kasvin heteet ja emit kehittyvät eri aikoihin. Kasviyksilö alkaa tuottaa siemeniä kolmen vuoden ikäisenä. Se voi tuottaa kerrallaan enintään 150 siementä, luonnossa kuitenkin yleensä huomattavasti vähemmän. Vanhat ja suuret yksilöt tuottavat enemmän siemeniä kuin nuoret ja pienet yksilöt, sillä niillä on kukissaan enemmän siemenaiheita. Siemenet putoavat marjojen mukana kasvin lähistölle tai leviävät villieläinten mukana kauemmas.


title: Amerikanginseng

text: Amerikanginseng elää yli 20 vuoden ikäiseksi, enimmillään jopa 60 vuoden ikäiseksi. Sen ikää voi arvioida verson maavarteen jättämien arpien tai lehtien lukumäärän perusteella: kaksilehtinen kasvi on vähintään 3 vuoden ikäinen, kolmilehtinen vähintään 6 vuoden ikäinen ja nelilehtinen yleensä yli 13 vuoden ikäinen.


title: Amerikanginseng

text: Amerikanginseng on kotoisin Pohjois-Amerikan itäosista, missä sen levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Maineen, Ontarioon ja Quebeciin (mahdollisesti myös Manitobaan), etelässä Floridaan, Alabamaan ja Louisianaan ja lännessä Kansasiin. Eniten sitä esiintyy Ozarkeilla ja Appalakeilla.


title: Amerikanginseng

text: Tyypillisiä elinympäristöjä ovat rinteillä ja rotkoissa kasvavat runsasravinteiset ja varjoisat lehti- ja sekametsät – harvemmin myös kivikkoiset metsät, soistuneet lehtimetsät ja metsänreunat. Amerikanginseng menestyy parhaiten märässä mutta hyvin vettä läpäisevässä maannoksessa, jossa pohjamaa sisältää paljon kalkkikiveä tai marmoria ja pintamaa eloperäistä ainesta. Samoilla alueilla esiintyviä lajeja ovat muun muassa lumikki ("Sanguinaria canadensis"), tähkäkimikki ("Cimicifuga racemosa"), tarha-adiantumi ("Adiantum aleuticum") ja nukkatikankontti ("Cypripedium calceolus" var. "parviflorum"). Aarniometsien hakkuut ja liiallinen kerääminen ovat pienentäneet luonnonvaraisia kasvustoja selvästi.


title: Amerikanginseng

text: Ginsengjuuret ovat yleisimmin käytettyjä rohtokasveja maailmassa, etenkin Aasiassa. Kiinalaisessa lääkeopissa kiinanginseng luokitellaan lämmittäväksi ("jang") ja amerikanginseng viilentäväksi ("jin") lääkekasviksi. Viilentävän vaikutuksensa vuoksi amerikanginseng on suosittu kuumissa ilmastoissa ja sen uskotaan olevan hyväksi hengitysteille ja ruoansulatukselle. Sitä pidetään myös voimakkaampana lemmenrohtona kuin muita ginsengjuuria. Kiinassa sillä hoidetaan seksuaalista kyvyttömyyttä, hermostuneisuutta, oksentelua ja ruoansulatushäiriöitä. Yhdysvalloissa sitä käytetään lievittämään stressiä ja lisäämään vireystasoa ja tarkkaavaisuutta. Vuonna 2000 julkaistussa tutkimuksessa sen todettiin myös tasaavan verensokerin äkillisiä heilahteluja ja hyödyttävän siten diabeetikkoja. Ginsengjuurten terveysvaikutusten uskotaan johtuvan juuren ja lehtien sisältämistä triterpeenisaponiineista, joita kutsutaan myös ginsenosideiksi.


title: Amerikanginseng

text: Pohjois-Amerikan intiaanit käyttivät amerikanginsengiä moniin eri tarkoituksiin. Menomineemetsästäjät pureskelivat amerikanginsengin juurta metsällä, jotta heidän hengityksensä haju houkuttelisi peuroja. Foxnaiset yrittivät lumota tulevan miehensä lemmenlääkkeellä, jota he valmistivat jauhetusta ginsengjuuresta, katinkullasta, liivatteesta ja käärmeenlihasta. Myös pawneet valmistivat ginsengistä lemmenrohtoa. Ojibwat pitivät juurta taskussaan onnenkaluna. Irokeesit hoitivat sillä pikkulasten silmävaivoja, kipeytyneitä paikkoja ja astmaa. Penobscotnaiset hoitivat juuresta haudutetulla teellä hedelmättömyyttä. Delawaret käyttivät juurta ja muita kasvinosia kohentamaan yleiskuntoa. Uudisasukkaat hoitivat amerikanginsengillä muun muassa vatsavaivoja, ientulehdusta ja ripulia.


title: Amerikanginseng

text: Uudelle mantereelle saapuneet jesuiitat ymmärsivät ensimmäisinä amerikanginsengin kaupalliset mahdollisuudet 1700-luvun alussa. Kiinassa lähetystyötä tehnyt jesuiittaisä Jartoux julkaisi vuonna 1714 teoksen, jossa hän kuvaili paikallista ginsengjuurta ja ennusti vastaavan kasvilajin löytyvän myös Amerikan mantereelta. Vain kaksi vuotta myöhemmin Jartoux’n teos päätyi Pohjois-Amerikkaan lähetetylle isä Lafitaulle, joka löysi sen innoittamana Montrealin lähistöltä amerikanginsengiä. Vuoteen 1718 mennessä jesuiitat olivat alkaneet viedä menestyksekkäästi kuivattuja ginsengjuuria Amerikasta Kiinaan, ja niistä tuli nopeasti turkisten jälkeen arvokkain kauppatavara Uudessa-Ranskassa. Kaupallinen keruu luonnosta on jatkunut siitä saakka Pohjois-Amerikassa, erityisesti Appalakkien eteläosissa.


title: Amerikanginseng

text: Liiallisen keräilyn vuoksi amerikanginsengin keruuta on jouduttu rajoittamaan sekä Kanadassa että Yhdysvalloissa. Laji kuuluu myös kansainvälisen CITES-sopimuksen piiriin, joka säätelee uhanalaisten lajien kauppaa. Suojelutoimista huolimatta luonnonvaraisten esiintymien tila heikkenee jatkuvasti. Ongelmaa pahentaa se, että Kiinassa maksetaan korkeampi hinta luonnosta kerätyistä juurista kuin viljellyistä juurista.


title: Amerikanginseng

text: Amerikanginsengin viljelyä oli kokeiltu Kanadassa jo 1890, mutta se alkoi varsinaisesti vasta 1930-luvulla. Nykyään kasvin tärkeimpiä viljelyalueita ovat Ontario ja Brittiläinen Kolumbia Kanadassa ja Wisconsin Yhdysvalloissa. Jopa 75 prosenttia tuotannosta viedään Hongkongin kautta Kiinan markkinoille. Kasvia onkin alettu viljellä myös Kiinassa.


title: Amerikanginseng

text: Sana ginseng tulee kiinan kielen sanasta "jin-chen" ja tarkoittaa ihmishahmoista. Useat Pohjois-Amerikan intiaaniheimoista käyttivät amerikanginsengistä samamerkityksistä nimitystä "garantoquen". Suvun tieteellinen nimi "Panax" tulee kreikan kielen sanasta "panakes", joka tarkoittaa kaikkiparantavaa ja viittaa ginsengjuurien käyttöön yleiskuntoa kohottavana rohtona. Lajinimi "quinquefolius" tulee latinasta ja tarkoittaa viisilehtistä – se ei kuitenkaan viittaa lehtien vaan yhden lehden sisältämien lehdyköiden lukumäärään.


title: Brett Lebda

text: Brett Steven Lebda (s. 15. tammikuuta 1982 Buffalo Grove, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa try-outilla AHL-seura Binghamton Senatorsissa. Hän on aiemmin pelannut NHL:ssä yhteensä 397 runkosarjaottelua tehopistein 20+56=76 ja keräten 229 jäähyminuuttia sekä 62 playoff-ottelua tehden kymmenen syöttöpistettä ja keräten 40 jäähyminuuttia. Pelipaikkaansa nähden varsin pienikokoisen Lebdan vahvuuksiin kuuluu kiekonkäsittelytaito, pelikäsitys, luistelu ja laukaus. Hänen heikkouksiin kuuluu pieni koko, voiman ja rohkeuden puute kovassa puolustuspelissä ja sekä virhealttius omassa päässä.


title: Brett Lebda

text: Lebda kävi koulua Buffalo Grove High Schoolissa ja Ann Arborin Pioneer High Schoolissa. Hän pelasi kausina 1998–1999 ja 1999–2000 Yhdysvaltain kehitysmaajoukkueessa USHL- ja NAHL-liigaa, jonka jälkeen Lebda kävi vuodet 2000–2004 Notre Damen yliopistoa. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja ensimmäisellä kaudellaan 2000–2001 tehoilla 7+19=26. Lebda valittiin kauden päätteeksi CCHA:n tulokkaiden tähdistökentälliseen. Hän oli Notre Damen tehokkain puolustaja myös viimeisellä yliopistokaudellaan 2003–2004 tehoilla 6+18=24. Lebda valittiin kauden päätteeksi CCHA:n toiseen tähdistökentälliseen. Huhtikuussa 2004 Lebda teki vapaana pelaajana sopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa ja pelasi jo samana keväänä AHL-joukkue Grand Rapids Griffinsissä.


title: Brett Lebda

text: Kauden 2004–2005 Lebda pelasi kokonaan Griffinsissä, osaksi vuoksi. Hän debytoi NHL:ssä kaudella 2005–2006, jolloin hän pelasi Detroit Red Wingsissä 46 runkosarja- ja kuusi playoff-ottelua tehopistein 3+9=12. Lebdasta tuli Greg Johnsonin (1993–1994 jälkeen ensimmäinen Red Wingsin pelaaja, joka teki NHL-uransa avausmaalin kaudenavauksessa. Hänellä se syntyi näin ollen 5. lokakuuta 2005 St. Louis Bluesin Patrick Lalimen taakse. Kesällä 2006 Lebda teki nelivuotisen jatkosopimuksen Red Wingsin kanssa.


title: Brett Lebda

text: Ensimmäisellä kokonaisella NHL-kaudellaan 2006–2007 Lebda teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään 74 runkosarjaottelussa tehot 5+13=18 ja 12 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Kauden 2007–2008 päätteeksi hän voitti Stanley Cupin. Viiden Red Wingsissä vietetyn kauden jälkeen Lebda siirtyi vapaana pelaajana Toronto Maple Leafsiin kaudeksi 2010–2011. Hänen kautensa osoittautui kuitenkin pettymykseksi ja 41 runkosarjaottelussa syntyi teholukema –14.


title: Brett Lebda

text: Heinäkuussa 2011 Lebda kaupattiin Robert Slaneyn kanssa Nashville Predatorsiin vaihdossa Cody Fransoniin ja Matthew Lombardiin. Hän ei kuitenkaan siirtynyt joukkueeseen, vaan siirtyi vapaana pelaajana try-outin kautta AHL-joukkue Springfield Falconsiin marraskuussa 2011. Tammikuussa 2012 Lebda nostettiin loppukauden kattavalla sopimuksella Columbus Blue Jacketsin NHL-joukkueeseen paikkaamaan loukkaantumisia.


title: Brett Lebda

text: Syyskuussa 2012 Lebda siirtyi try-outille AHL-seura Rockford IceHogsiin. Hän pelasi siellä 27 ottelua, muttei saanut sen jälkeen sopimusta. Helmikuussa 2013 Lebda siirtyi try-outille toiseen AHL-seuraan Binghamton Senatorsiin, jossa pelasi loppukauden.


title: Brett Lebda

text: Lebda pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002.


title: Brett Lebda

text: Lebdan pikkuveli Arik pelasi kaudella 2011–2012 hyökkääjänä FHL-joukkue Danville Dashersissa. Brett Lebda on harrastanut myös golfia ja lentopalloa.


title: Basarab I

text:
Basarab I (), "Basarab I Suuri" tai "Basarab cel Mare" oli Valakian "voivodi" tai prinssi vuosien 1310 (tai 1319) ja 1352 välillä. Hänen nousunsa voivodiksi uskotaan saaneen alkunsa sodasta Unkarin kuningaskunnan ja pohjois-Balkanin Ortodoksisten maakuntien välillä.
Noin vuonna 1324 Basarabista tuli kuningas Kaarle Robertin vasalli, mutta myöhemmin menetti kuninkaan luottamuksen vallatessaan kruunun alueita.


title: Basarab I

text: Vuonna 1330 kuningas Kaarle Robert aloitti valloitusretken Valakiaan saadakseen alueen jälleen haltuunsa. 12. marraskuuta, kolmen päivän taistelujen jälkeen, Basarab voitti Unkarin joukot Posadan taistelussa. Unkarin valtakausi oli päättynyt ja ensimmäinen itsenäinen Romanian alue oli syntynyt.


title: Basarab I

text: Basarab oli paikallisen hallitsijan Thocomeriuksen poika. Useat romanialaiset historioitsijat uskovat, että Thocomerius sai alueen haltuunsa Bărbatilta Unkarin kuningaskunnan voivodikunnat alkoivat muodostaa isompia alueita, jotka olivat tulevan Valakian perusta. Kasvaessaan kunnat alkoivat kuitenkin havittelemaan itsenäisyyttä Kruunulta. Ensimmäinen kapinoitsijan uskotaan olleen Litovoi, joka kuoli vuonna 1277 taistelussa unkarilaisia vastaan.


title: Basarab I

text: Unkarin kuningaskunta oli kovassa poliittisessa kriisissä Árpádin dynastian aikoihin. Samaan aikaan kultainen orda lisäsi vaikutusvaltaansa Karpaattien ja Tonavan välisellä alueella. Näiden vaikutuksesta voivodikunnat vahvistuivat ja halusivat kasvavissa määrin lisää maa-alaa Tonavan alangoilta. Basarab oli kuningas Kaarle Ropertin vasalli. Kuningas käytti Basarabista nimitystä: "‘meidän Valkian voivodi’", asiakirjassa, joka oli päivätty 26. heinäkuuta vuonna 1324. Uskotaan, että hänestä tuli kuninkaan vasalli jo vuoden 1321 jälkeen, sillä silloin kuningas johti operaatiota Baanaatin alueella, missä hän valloitti Mehadian linnan kapinoivalta Vejteh -perheeltä. Kuitenkin jo 18. kesäkuuta 1325 päivätyssä asiakirjassa Basarabista lausuttiin: "‘Valakian Basarab, uskoton kuninkaan pyhälle kruunulle’". Kuningasperheessä uskottiin, että Basarbin valta alueella ylitti jo kuninkaan suvereniteetin Valakiassa. Vuonna 1327 paavi Johannes XXII mainitsi Basarabin '‘hurskaaksi Katolisen kirkon prinssiksi’".


title: Basarab I

text: Basarap liittoutui Bulgarian tsaarin Michael III Shishmanin kanssa antamalla tyttärensä käden tsaarin veljen pojalle Ivan Alexanderille. 27. maaliskuuta 1329 päivätyssä asiakirjassa, Basarab mainittiin yhdeksi Unkarin kuninkaan viholliseksi, bulgarialaisten, serbien sekä Tataarien kanssa. Vuonna 1330 Basarab osallistui sotaretkelle tsaari Michael III Sismanin kanssa Serbiaa vastaan. Sotaretki päätty 18. kesäkuuta Serbian voittoon Velbazhdissa. Välittömästi Serbien voiton jälkeen kuningas Kaarle Robert I aloitti sotaretken Basarabia vastaan. Kuningas oli sotaretkellä voitollinen ja Basrab joutuikin lahjomaan kuningasta 7000 hopeamarkalla. Kuningas kuitenkin kieltäytyi yhteistyöstä Basarabin kanssa ja eteni Valakiassa aina Curtea de Argeşiin asti. Unkarin joukot joutuivat pian kuitenkin vetäytymään huollollisten ongelmien vuoksi kohti Transilvaniaa Valakian joukot olivat tehneet ansan kapeaan solaan Posadassa, mihin unkarilaiset joukot ajautuivat. 12. marraskuuta kiivaiden, kolme päivää kestäneiden taisteluiden jälkeen, jäljelle jääneet unkarilaiset joukot antautuivat. Kuningas Kaarle Robert I oli paennut taistelusta.


title: Basarab I

text:
Voitto Posadassa tiesi Valakian eroa Unkarin kruunusta ja samalla muutti sen kansainvälistä asemaa.
Vuosina 1331 - 1332 Basarabin joukot taistelivat Bulgarialaisten rinnalla Bysantteja vastaan.
Unkari lähti jälleen sotaretkelle kuningas Kaarlen Robert I:n kuoleman jälkeen. Hänen poikansa Ludvig I valloitti Valakian takaisin ja Basarabin poika Nicolae Alexandru joutui vannomaan uskollisuuttaan Unkarian kuninkaalle.


title: Adolf Bock

text: Adolf Konrad Walter Bock (5. elokuuta 1890 Berliini – 13. tammikuuta 1968 Helsingborg) oli saksalaissyntyinen merimies ja taidemaalari. Hänen taiteilijauransa kesti 57 vuotta, joista 20 vuotta hän toimi Saksassa, 20 vuotta Suomessa ja 17 vuotta Ruotsissa. Adolf Bock on tunnettu lukuisista merimaalauksistaan. Maalarina hän oli pitkälti itseoppinut. Yksi Bockin bravuureista taiteilijana oli taito kuvata aaltojen liikettä suhteessa laivoihin. Bock maalasi aina vasemmalla kädellä, vaikka kirjoitti oikealla.


title: Adolf Bock

text: Adolf Bockin vanhemmat olivat saksalaiset Thomas Bock (s. 6.12.1850, k. 1936) ja Alma Harstock (s. 30.11.1866, k. 1927). Samaan aikaan Adolfin kanssa syntyi kaksoissisar Resi. Isä ansaitsi elantonsa meijeri- ja panimoalalla. Adolf Bockin isosisä Adolf Bock vanhempi (s. 3.8.1812) oli menestynyt muotokuva- ja maisemamaalari.


title: Adolf Bock

text: Kansakoulun Bock suoritti vuosina 1897–1901, jonka jälkeen jatkoi reaalikoulussa. Tämän jälkeen opinnot jatkuivat vuosina 1907–1909 Berliinin Königliche Kunstgewerbeschulessa, josta hänen oli määrä valmistua aluksi huonekalupiirtäjäksi. Bockin opintojen suunta kuitenkin vaihtui kahdesti, aluksi arkkitehtuuripiirtäjäksi ja sen jälkeen koristemaalariksi. Opintojen ohella ja osin niiden kustannuksellakin Bock keskittyi piirtämään laivamalleja vuonna 1900 avatussa Berliinin merimuseossa, Museum für Meereskundessä. Bock järjesti itsensä myös tapaamaan esikuviaan, kahta aikakauden merkittävintä saksalaista merimaalaria, Hans Bohrdtia (1857–1945) ja Willy Stöweriä (1864–1931). Molemmat suosittelivat Bockille käytännön kokemusta meriltä, jotta hänestä olisi voinut tulla todellinen merimaalari. Isä kuitenkin kielsi poikaa lähtemästä merille, joten hänen täytyi tyytyä työhön maalariateljeen apulaisena ja myöhemmin tinatehtaassa. 18-vuotiaana hän yritti pestautua omatoimisesti laivaan laivapojaksi, mutta värvääjät pitivät häntä tehtävään liian vanhana.


title: Adolf Bock

text: Merille Adolf Bock pääsi lopulta 20-vuotiaana, kun hän aloitti asepalveluksen suorittamisen laivastossa. Lokakuun 1. päivä 1910 hän astui Saksan keisarillisen laivastoon (Kriegsmarine) neljän vuoden vapaaehtoiseen palvelukseen. Palveluksesta liikenevän vapaa-aikansa hän käytti maalaamiseen. Vuonna 1911 hän sai komennuksen keisarilliselle Hohenzollern II -jahdille, jolla Saksan keisari Vilhelm II teki vuosittaiset Välimeren lomamatkansa ja Norjaan suuntautuneet vuonoristeilyt sekä viralliset laivastovierailut.


title: Adolf Bock

text: Hohenzollern II:lla tieto Bockin taiteellisesta lahjakkuudesta levisi nopeasti miehistön keskuudessa ja sana kulkeutui myös keisarille. Vilhelm II ryhtyikin tilamaan häneltä pieniä tilaustöitä, esimerkiksi käsiohjelmien kuvittamista urheilukilpailuihin tai suunnitteilla olleen jahdin sviitin väriskaalan laatimista. Bock palveli keisarillisella jahdilla ensimmäisen maailmansodan syttymiseen elokuuhun 1914 asti.


title: Adolf Bock

text: Laivastopalvelus avasi Bockille tien merimaalariksi. Se antoi tarpeellista kokemusta merestä ja merenkulusta ja laivoista. Samalla hänelle ilmaantui ainutlaatuinen tilaisuus seurata keisarillisia matkoja dokumentoivien merimaalareiden Hans Bohrdtin, Willy Stöwerin ja Carl Saltzmannin työskentelyä. Heistä Bockille tärkein esikuva oli Bohrdt. Opettajana Bohrdtin rooli oli kuitenkin satunnainen, vaikka saikin häneltä jonkin verran yksityisopetusta. Vuonna 1914 hän keisari myönsi hänelle henkilökohtaisen stipendin Berliinin taideakatemiaan, mutta haaveet opinnoista murensivat ensimmäisen maailmansodan syttyminen. Bockin suhde keisariin syveni myöhemmin ystävyydeksi, ja hän piti Vilhem II:een tiiviisti yhteyttä vielä 1920- ja 1930-luvuilla entisen keisarin ollessa maanpaossa Alankomaissa.


title: Adolf Bock

text: Sotavuosina 1914–1918 Bock palveli useilla aluksilla. Ensin risteilyalus SMS Roonilla ja tämän jälkeen vuosina 1915–1918 risteilijä SMS Ausbgurgilla. Vuonna 1915 hänelle myönnettiin urheudesta II luokan rautaristi. Sodankin aikana hän maalasi useita teoksia, joita julkaistiin aikakauslehdissä ja kirjoissa.


title: Adolf Bock

text: Keväällä 1918 Adolf Bock saapui Suomeen kenraalimajuri Rüdiger von der Goltzin johtaman Saksan Itämeren-divisioonan (Die Ostsee-Dision) mukana avustamaan valkoisia joukkoja Suomen sisällissodassa. Huhtikuussa 1918 Bock oli mukana vapauttamassa Helsinkiä punaisten vallasta kontra-amiraali Hugo Meurerin komentaman laivasto-osaston mukana.


title: Adolf Bock

text: Sisällissodan jälkeen Bock palasi jo elokuussa 1919 siviilinä takaisin Suomeen ja asettui pysyvästi asumaan pääkaupunkiseudulle. Vuosina 1919–1925 Bock asui Espoossa, kunnes muutti Helsinkiin vuokrahuoneistoon nykyisen Mannerheimintien varteen. Täällä hän asui vuosina 1925–1934. Elokuussa 1921 hän avioitui saksalaissyntyisen Dora Jacobsin (s. 18.12.1888 Königsberg, k. 29.1.1969 Flensburg) kanssa Berliinissä, jonka jälkeen myös Dora Bock muutti Suomeen.


title: Adolf Bock

text: 1920-luvulla Bock solmi suhteita varustamoihin ja pääsi sitä kautta kiertämään maailmaa useilla eri laivoilla. Tällä tavalla myös purjelaivat tulivat hänelle tutuiksi. Hän myös ystävystyi John Nurminen Oy:n toimitusjohtajan John Nurmisen perheen kanssa. Vuosina 1921–1922 hän purjehti turkulaisella nelimastoparkki Carradalella Oulusta Lontoon kautta Australiaan. Vuonna 1924 hän oli mukana kolme kuukautta Werner Hacklinin omistaman raumalaisen kolmimastoparkki Karhun mukana Pohjanmerellä.


title: Adolf Bock

text: Vuonna 1925 Bockille tarjoutui mahdollisuus tehdä itseään laajemmin tunnetuksi, kun jäänmurtaja Jääkarhua ryhdyttiin rakentamaan Suomen valtion tilauksesta Hollannissa. Hän matkusti telakalle useampaan kertaan seuraamaan rakennustöitä ja pääsi osallistumaan vuonna 1926 Jääkarhun koeajoihin Pohjanmerellä. Maaliskuussa 1926 alus saapui Suomeen suuren mielenkiinnon saattelemana. Bock teki Jääkarhusta useita maalauksia. Hän ikuisti myös muita suomalaisia jäänmurtajia kuten Wäinämöistä ja Voimaa.


title: Adolf Bock

text: Suomalainen talvimerenkulku sai Bockin kautta huomiota Saksassa, kun hänen kuviaan esiteltiin Velhagen & Klasings Monatshefte -julkaisussa artikkelissa ”An Bord eines Eisbrechers durh die finnische Schärenwelt” (Jäänmurtajan kannella suomalaisen saariston halki). Samassa julkaisussa ilmestyi myös Bockin matkareportaasi ”Auf Herringsfang bei Island” (Sillinpyyntiä Islannissa) vuonna 1933 tehdystä sillinpyyntimatkasta Loviisan Kalastus Oy:n avomerikalastusalus s/s Britalla.


title: Adolf Bock

text: Bock loi mainetta merimaalarina myös Skandinaviassa eri aikakauslehtijulkaisuissa ilmestyneiden kuvitusten ja matkaraporttien kautta. Vuosina 1927–1928 ruotsalainen Allers Familie-Journal -viikkolehti julkaisi Bockin kuvituksen höyrylaivan Vegan tutkimusmatkasta Jäämereltä Tyynelle merelle Koillisväylää pitkin vuosina 1878–1880. Tanskalainen Illustreret Familie-Journal lähetti 30.8.1930 Bockin seitsemän kuukauden pituiselle maailmanympärysmatkalle, jonka aikana Bock kirjoitti ja kuvitti viikoittain julkaistavan matkakertomuksen ”En Jordomsejling med Pensel og Palet” (Purjehdus maailman ympäri pensselin ja paletin kanssa). Matka suuntautui Liverpoolista Floridan ja Kuuban kautta Panaman kanavaan, josta matka jatkui San Franciscoon, Havaijille ja Japanin Yokohamaan. Matka jatkui edelleen Kiinaan, Singapopreen, Sri Lankaan ja Suezin kanavan kautta Napoliin, jonne saavuttiin 28.2.1931. Matkan aikana syntyi yli 100 maalausta. Matkakertomus julkaistiin myös Allers Familie-Journalissa. Yhteistyö tanskalais-ruotsalaisen julkaisun kanssa kesti kaikkiaan 17 vuonna, aina vuoteen 1939 saakka. Tänä aikana lehdet julkaisivat 270 Bockin maalaamaa värikuvaa sekä 18 luonnosta ja mustavalkoista piirustusta. Lähes kaikki originaalit työt tuhoutuivat toisen maailmansodan aikana vuonna 1945 Tanskan vastarintaliikkeen iskiessä kustantajan toimistoon Kööpenhaminassa.


title: Adolf Bock

text: Vuonna 1927 Bock matkusti saksalaisen s/s Gernisin mukana eri puolilla Välimerta Libanoniin ja Egyptiin saakka. 1930-luvulla hän oli mukana useilla Ilmarisen ja Väinämöisen harjoitusmatkoilla. Kaikilla näillä matkoillaan Bock maalasi runsaasti meriaiheisia tauluja.


title: Adolf Bock

text: Suomen vuosien aikana Adolf Bockin teoksia oli esillä suomalaisissa satamakaupungeissa: Turussa, Porissa, Vaasassa, Viipurissa ja Loviisassa. Helsingissä hän piti näyttelyt muun muassa Strindbergin taidesalongissa ja Kuutolan taidekaupassa. Lisäksi hänen teoksiaan julkaisivat myös esimerkiksi aikakauslehdet Finlands Sjöfart – Suomen Merenkulku vuosina 1924–1926 ja Suomen Kuvalehti. Suurimpia Suomessa järjestettyjä Bockin näyttelyitä hän elinaikanaan oli vuonna 1932 Salon Strindbergillä järjestetty yksityisnäyttely, jossa esillä oli noin 50 teosta. Vuonna 1927 hänellä oli myyntinäyttely Alankomaiden Rotterdamissa.


title: Adolf Bock

text: Näyttelyt ja niiden saama positiivinen kritiikki auttoi Bockia saamaan runsaasti yksityistilauksia. Paitsi merimaalauksia ja laivamuotokuvia, hän maalasi myös tapahtumakuvia. Hän dokumentoi esimerkiksi vuonna 1922 Kauklahden lasitehtaan tulipalon, vuonna 1925 Kustannusyhtiö Otavan Uudenmaankadun toimitalon ja vuonna 1933 Oy Crichton-Vulcan Ab:n telakka- ja köysitehtaan. Vuonna 1938 Bock maalasi Suomen sisällissodan kuuluisaa tapahtumaa esittävän historiamaalauksen "Jääkärien tulo Vaasaan". Maalaus on nykyään Jääkärisäätiön omistuksessa ja sitä säilytetään Presidentinlinnassa Helsingissä.


title: Adolf Bock

text: Adolf Bock tuli tunnetuksi myös postikorttien ja mainosjulisteiden kuvittajana 1920–1930-luvuilla. Postikortteja hän piirsi Tilgmannin kirjapainolle ja Kuvataide Oy:lle. Julisteita hän suunnitteli suomalaisille Borgå Ångfartygs Aktiebolaget ja Finlands Ångfartyg Aktiebolaget (FÅA) -varustamoille. Hän teki myös mainosjulisteita Suomesta tanskalaiselle matkanjärjestäjälle. Bock sai tilauksia myös Saksasta ja osallistui muun muassa ensimmäisen maailmansodan meritaisteluista kertovan teoksen kuvittamiseen.


title: Adolf Bock

text: Toisen maailmansodan sytyttyä Saksan kansalaisuuden pitänyt Adolf Bock palasi puolisoineen synnyinmaahansa joulukuussa 1939. Pariskunta hankki asunnon Berliinistä, joka kuitenkin tuhoutui vuonna 1943 pommituksissa täysin.


title: Adolf Bock

text: Vuoden 1940 alussa Bock määrättiin palvelukseen merimaalariksi sukellusvenetukikohtiin Ranskaan. Toimeksiantonaan hänellä oli maalata merivoimien (Kriegsmarine) aluksia. Laivaston palveluksessa maalatut työt olivat osa kansallissosialistisen Saksan propagandaa. Bock sisäisti nopeasti ne odotukset jota hänen maalauksiltaan odotettiin. Hänen teoksiaan pääsi esille useissa saksalaisen laivaston mahtia korostavissa propagandanäyttelyissä Münchenissä ja Berliinissä vuosina 1940–1944. Sotavuosina hän maalasi sota-alusten lisäksi myös saksalaista kansallistunnetta tukevia historiallisia meriaiheita, virallisia lahjatauluja sekä kansikuvia ja kuvituksia nuorisolle suunnattuihin seikkailuvihkosiin. Sota-ajan hankkeista mittavin oli tilaustyö Saksan sotalaivaston sukellusveneistä, joka kuitenkin jäi toteutumatta kaiken teosta varten valmistellun materiaalin tuhoutuessa Bockin kodin tuhoutuessa pommituksissa. Bock suunnitteli myös Saksan avomerilaivaston ansiomerkin (Flotten-Kriegabzeichen) vuonna 1940.


title: Adolf Bock

text: Vuodesta 1942 Bockin palveluspaikka oli Gotenhafen (nyk. Gdynia), jossa hän palveli merimaalarina II:ssa sukellusvenekoulutusdivisioonassa. Loppuvuodesta 1944 venäläiset joukot lähestyivät aluetta. Joukkojen edellä pakeni joukoittain siviilejä, joita ryhdyttiin evakuoimaan laivoilla Danzigiin (nyk. Gdańsk). 30.1.1945 matkustajalaiva, risteilyalus s/s Wilhelm Gustloff lähti matkaan kuljettaen 1 500 matkustajalle tarkoitetussa tiloissa 6 000, joidenkin arvioiden mukaan jopa 10 000 ihmistä, pääasiassa siviilejä. Laivalla oli mukana myös Adold Bock. Venäläinen sukellusvene S-13 torpedoi aluksen Danziginlahdella (nyk. Gdańskinlahti) klo 23.08. Wilhelm Gustloff sai täysosuman, ja upposi alle tunnissa. Mukana olleista matkustajista ja miehistöstä onnistui pelastumaan noin 1 000 henkeä, mukaan lukien Adolf Bock.


title: Adolf Bock

text: Adolf Bock oli yksi 14:stä sota-aikana Saksassa professorin arvonimellä palkitusta taiteilijasta. Arvonimi myönnettiin hänelle 30.1.1944. Yhtenä ehtona arvonimen saamiseksi oli Kansallissosialistisen puolueen jäsenyys, jonka Bock oli ottanut jo vuonna 1939. Ilman jäsenyyttä hänen työskentelynsä laivaston palveluksessa olisi ollut mahdotonta. Bock ei ollut poliittisesti aktiivinen, mutta sopeutui vallitsevaan tilanteeseen. Sodan jälkeen hänet vapautettiin kaikista natsisympatiaepäilyistä, mutta toisen maailmansodan aikana saadut suosionosoitukset varjostivat Bockin loppuelämää.


title: Adolf Bock

text: Sodan päätyttyä toukokuussa 1945 Bock päätyi mitään omaisuutta vailla olevana pakolaisena Bockholmiin, joka sijaitsi Glücksburgin lähellä Schleswig-Holsteinissa. Tässä idyllisessä maalaismaisemassa hän asui vuoteen 1950. Vuonna 1946 puoliso Dora Bock ilmaantui paikalle taloudenhoitajansa kanssa. Pariskunta oli kuitenkin vieraantunut sotavuosien aikana toisistaan. Näin ollen Adolf Bockin oli helppo lähteä etsimään teoksilleen ostajia Skandinaviasta ja muutti Ruotsin Helsingborgiin syksyllä 1950. Dora Bock jäi aluksi Bockholmiin, kunnes muutti Flensburgiin. Aluksi Adolf Bock vieraili säännöllisesti vaimonsa luona Saksassa, mutta vuosien mittaan vierailut harvenivat.


title: Adolf Bock

text: 60-vuotias Adolf Bock sopeutui hyvin Helsingborgiin, sillä hän puhui ruotsia, minkä hän oli oppinut Suomen vuosinaan. Elantonsa hän ansaitsi maalaamalla. Aluksi häntä työllisti kustannusosakeyhtiö Ab Allhemin kanssa tehty sopimus kuukausittaisista tilaustöistä. Yrityksen omistaja Einar Hansen tilasi töitä myös omistamiensa kahden varustamon laskuun, ja Bock pääsi myös valtamerimatkoille Atlantille varustamon aluksilla. Samaan aikaan Bock jatkoi kuvareportaasien tekemistä aikakauslehdille.


title: Adolf Bock

text: Bockille itselleen tärkeintä yhteistyössä Ab Allhemin kanssa oli, että yhtiö lupasi ostaa julkaisuoikeudet kolmikieliseen, suuria purjelaivoja esittelevään kuvasarjaan ”Berömda segelfartyg : Famous Sailing Ships : Berühmte Segelshiffe”. Bock oli aloittanut sarjan valmistamisen jo vuonna 1945, ja työ julkaistiin lopulta vuonna 1964. Teos esitteli sata maailman kuuluisinta purjealusta egyptiläisistä purjealuksista viimeisiin suuriin purjelaivoihin.


title: Adolf Bock

text: Vuosina 1953 ja 1954 pidetyt näyttelyt Hotel Hälsingborgissa tekivät Bockia Ruotsissa tunnetuksi. Hän loi hyvät suhteet Ruotsin laivastoon ja sai upseeristolta useita tilauksia sotalaivoista. Hän myös pääsi 1950- ja 1960-luvuilla seuraamaan laivaston harjoituksia kutsuvieraana aluksilta. Ruotsalaisten tilausten lisäksi Bock sai myös joitakin toimeksiantoja Saksasta, Tanskasta ja Norjasta. Vuonna 1961 norjalainen Wilhelmsen Line -varustamo kustansi hänet merimatkalle m/s Thermopylaen mukana Australiaan. Mukana oli poikkeuksellisesti myös Dora Bock. Matkan tuotoksia esiteltiin ja myytiin Hälsingborgissa Sjöfart 61 -merenkulkunäyttelyssä. Tämä merimatka jäi Adolf Bockin viimeiseksi valtamerimatkaksi, sillä hänen terveytensä huononi nopeasti.


title: Adolf Bock

text: Bockin yhteydet Suomeen olivat tiiviit myös hänen Ruotsin-vuosinaan. Vanha yhteydenpito John Nurmisen varustamon kanssa jatkui ja Bock maalasi 1950-luvulla useita varustamon aluksia. Tunnetuin näistä aluksista oli Raumalla 1891 rakennettu kuunari Uljas, joka purjehti puutavaralastissa Itämerellä, Atlantilla ja Välimerellä. Alus polttohaudattiin perinteiseen tapaan Raumanmereen 4.6.1950. Bock ikuisti tapahtuman kaikkiaan kolmeen maalaukseen valokuvien ja Holger Harrivirran Suomi-filmille tapahtumasta ohjaaman dokumenttielokuvan pohjalta.


title: Adolf Bock

text: Vuodenvaihteessa 1952–1953 Bock oli nelisen kuukautta John Nurmisen lipun alla kulkevan s/s Laila Nurminen II:lla Välimerellä ja Mustallamerellä. Alus oli tuolloin suurin puutavara-alus Suomessa. Vuonna 1956 hän maalasi tilaustyönä Maarianhaminassa paikallisille lavanvarustamoille 62 laivamuotokuvaa ahvenanmaalaisista laivoista, mm. Gustaf Eriksonin (1872–1947) laivastoon kuuluneita viimeisiä suuria purjealuksia (esim. Pamir, Passat, Moshulu, Lawhill). Bock ehti tilauksesta maalata myös vuonna 1961 jäänmurtaja Voiman.


title: Adolf Bock

text: Viimeisinä taiteilijavuosinaan 1950-luvun lopussa ja 1960-luvun alussa Bock maalasi useita historiallisia merisotamaalauksia ruotsalaisille tilaajille. Bockin viimeiseksi näyttelyksi jäi Sjöfart 64 -näyttely, jota kuningas Kustaa VI Aadolf kunnioitti käynnillään henkilökohtaisesti. Bockin viimeisiä vuosia varjostivat heikentyvä terveys ja rahahuolet – eläketulot olivat mitättömät, joten hän yritti tauluja myymällä huolehtia sekä omasta että Flensburgissa asuvan puolisonsa taloudesta.


title: Adolf Bock

text: Adolf ja Dora Bockin avioliitto oli lapseton, mutta Adolfilla oli 1920-luvun alussa syntynyt avioton tytär Ellen Söderlundin kanssa. Lapsi sai nimekseen Unda Marina. Adolf ja Ellen olivat tavanneet Helsingissä vuonna 1918. Ellenin ja Adolfin suhde päättyi Bockin avioiduttua, mutta hän piti suhteen päättymisen jälkeenkin yhtyettä tyttäreensä ja järjesti tälle 1940-luvulla muotipiirtäjän koulutuksen Berliinissä, jonne myös hänen äitinsä muutti asumaan. Sodan aikana hän siirtyi opiskelemaan rauhallisempaan Wieniin. Naimisiin Unda Marina meni Suomessa ja sai yhden tyttären. Myöhemmin hän palasi takaisin Wieniin asumaan tyttärensä kanssa.


title: Adolf Bock

text: Adolf Bock menehtyi syöpään vuonna 13.1.1968 77-vuotiaana. Hänet on haudattu Helsingborgin pohjoispuolella olevalle Pålsjön hautausmaalle.


title: Maanalainen Levykauppa

text: Maanalainen Levykauppa oli 1998 perustettu kristillisen musiikin erikoisliike. Liikkeen omistajana toimi viimeisten vuosien aikana Miika Partala. Maanalainen levykauppa lopetti toimintansa vuoden 2016 tammikuun lopussa


title: Maanalainen Levykauppa

text: Musiikkia yritys julkaisi vuodesta 1998 lähtien. Aiemmin julkaisuja on ollut nimillä Little Rose Productions ja Bullroser Records (nykyään itsenäinen yhtiö).


title: Maanalainen Levykauppa

text: Yhtiön levyjulkaisuja:


title: Maanalainen Levykauppa

text: Little Rose Productions -nimellä:


title: Esa Mäkelä (merikapteeni)

text: Esa Mäkelä (s. 1946) on suomalainen merikapteeni. Punkalaitumella syntynyt Mäkelä oli Silja Linen palveluksessa liki 30 vuotta aina vuoteen 2001 asti ja sen jälkeen Royal Caribbean Cruises -yhtiöllä risteilyalusten rakentamisen valvojana vuoteen 2008, jolloin hän jäi eläkkeelle.


title: Esa Mäkelä (merikapteeni)

text: Vuonna 1966 ylioppilaaksi päässyt Mäkelä mieli heti opiskelemaan laivanrakennusta Teknilliseen korkeakouluun. Ensiyritys ei tuottanut opiskelupaikkaa, ja Mäkelä lähti ja jäi merille. Nuoren jungmannin ensimmäinen laiva oli ahvenanmaalaisen Rederiaktiebolaget Gustaf Eriksonin M/S "Saggö". Merikapteenin pätevyyskirjan Mäkelä sai vuonna 1974.


title: Esa Mäkelä (merikapteeni)

text: Syntymäpäivähaastattelussaan Mäkelä mainitsi uransa varrelta erityisen muistettaviksi tapahtumiksi Wärtsilä Meriteollisuuden konkurssin vuonna 1989 sekä valvomansa "Silja Serenaden" rakentamisen.


title: Esa Mäkelä (merikapteeni)

text: Unohtumattomimman tehtävän hän sai hoitaakseen, kun matkustaja-autolautta M/S "Estonia" joutui merihätään ja upposi varhain aamuyöllä 28. syyskuuta 1994. Mäkelä oli tuolloin "Estonian" avunpyyntöön ensimmäisenä vastanneen ja uppoamispaikalle toisena Viking Linen M/S "Mariellan" jälkeen ehtineen M/S "Silja Europan" päällikkö. Esa Mäkelä johti pelastustehtäviä tapahtumapaikalla Turun Meripelastuskeskuksen pyynnöstä.


title: Sascha Klein

text: Sascha Klein (s. 12. syyskuuta 1985 Eschweiler) on saksalainen uimahyppääjä ja olympiamitalisti.


title: Sascha Klein

text: Klein aloitti uransa 1994. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden kolmen metrin ponnahduslaudan parikilpailussa vuonna 2002. Vuodesta 2006 lähtien hän on voittanut 27 Saksan mestaruutta, saavuttanut hopeaa yhdeksän ja pronssia seitsemän kertaa.


title: Sascha Klein

text: Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2006 Klein saavutti hopeaa 10 metrin kerroshyppyjen parikilpailussa parinaan Heiko Meyer. Yksilökilpailussa hän sijoittui neljänneksi.


title: Sascha Klein

text: Vuoden 2008 EM-kilpailuissa Eindhovenissa Klein voitti kerroshyppyjen parikilpailun parinaan Hausding ja sijoittui toiseksi yksilökilpailussa. Samana vuonna olympialaisissa Pekingissä Klein sai hopeaa 10 metrin kerroshyppyjen parikilpailussa parinaan Patrick Hausding. 10 metrin kerroshyppyjen yksilökilpailussa hän puolestaan jäi välierän viimeiseksi ja karsiutui loppukilpailusta. Kolmen metrin ponnahduslaudan parikilpailussa hän sijoittui kuudenneksi. Tällöin hänen parinaan hyppäsi Pavlo Rozenberg.


title: Sascha Klein

text: Ensimmäisissä erillisissä uimahyppyjen Euroopan-mestaruuskilpailuissa Torinossa vuonna 2009 Klein saavutti kultaa kerroshyppyjen parikilpailussa yhdessä Hausdingin kanssa. Saman vuoden Rooman MM-kilpailuissa hän oli kerroshypyissä seitsemäs ja parikilpailussa neljäs.


title: Sascha Klein

text: Klein saavutti kolme kultaa Budapestin EM-kisoissa 2010 kerroshyppyjen yksilö- ja parikilpailussa sekä joukkuekilpailusta. Hän osallistui myös kolmen metrin ponnahduslautakilpailuun ja sijoittui lopulta viidenneksi. Hän voitti kerroshyppyjen henkilökohtaisen ja parikilpailun Euroopan-mestaruuden myös Torinossa 2011.


title: Sascha Klein

text: Shanghain MM-kilpailuissa 2011 Klein saavutti hopeaa kerroshyppyjen parikilpailussa ja pronssia yksilökilpailussa. Hän voitti kerroshyppyjen parikilpailun Euroopan-mestaruuden Eindhovenissa 2012.


title: Sascha Klein

text: Lontoon olympialaisissa 2012 Klein sijoittui kerroshyppyjen yksilökilpailussa kymmenenneksi ja parikilpailussa seitsemänneksi. Rostockin EM-kilpailuissa 2013 hän saavutti kultaa kerroshyppyjen parikilpailussa ja hopeaa joukkuekilpailussa sekä oli kuudes kolmen metrin ponnahduslaudalla.


title: Sascha Klein

text: Ensimmäisen maailmanmestaruutensa Klein voitti parinsa Patrick Hausdingin kanssa Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 kerroshyppyjen parikilpailussa. Yksilökilpailussa hän saavutti jälleen pronssia.


title: Sascha Klein

text: Klein saavutti Berliinin EM-kilpailuissa 2014 kultaa kerroshyppyjen parikilpailussa sekä pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa ja joukkuekilpailussa. Hän voitti parikilpailun Euroopan-mestaruuden myös Rostockissa 2015 sekä Lontoossa 2016, jossa oli lisäksi henkilökohtaisessa kilpailussa neljäs.


title: Sascha Klein

text: Klein sijoittui Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 kerroshyppyjen parikilpailussa neljänneksi ja henkilökohtaisessa kilpailussa yhdeksänneksi. Hän saavutti Budapestin MM-kilpailuissa 2017 pronssia 10 metrin kerroshyppyjen parikilpailussa.


title: Välimaa

text: Välimaa on suomalainen sukunimi, joka voi viitata ainakiin seuraaviin henkilöihin:


title: Lombardian ympäriajo 2012

text: Lombardian ympäriajo 2012 oli järjestyksessään 107. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. Se käytiin 251 kilometrin reitillä Bergamosta Leccoon 29. syyskuuta 2012. Joaquim Rodríguez voitti kilpailun karattuaan kärkiryhmästä viimeisessä nousussa, Salite di Ello - Villa Verganossa. Hän kukisti yhdentoista ajajan ryhmän yhdeksällä sekunnilla. Samuel Sánchez sijoittui toiseksi ja Rigoberto Uran kolmanneksi. Rodríguez oli ensimmäinen Lombardian ympäriajon voittanut espanjalaispyöräilijä.


title: Lombardian ympäriajo 2012

text: Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet


title: Porin puistoakselit

text: Porin puistoakseleilla tarkoitetaan kaupungin ydinkeskustan neljän puistokadun muodostamia akseleita. Ilmansuuntien mukaan kulkevat kaksi akselia jakavat kaupungin keskustan neljään eri osaan. Puistot toimivat Linnan, Teljän, Malminpään ja Karhunpään kaupunginosien rajoina.


title: Porin puistoakselit

text: Puistoakselit luotiin Porin viimeisimmän kaupunkipalon jälkeen. Toukokuussa 1852 raivonnut palo tuhosi kaikkiaan kolme neljäsosaa kaupungin koko rakennuskannasta.


title: Porin puistoakselit

text: Turun ja Porin läänin lääninarkkitehti Georg Theodor von Chiewitz suunnitteli palon jälkeen uuden asemakaavan. Neljän leveän puistokadun tarkoitus oli estää tulen leviäminen kaupunginosasta toiseen.


title: Porin puistoakselit

text: Puistokatuja kutsuttiin alun perin ilmansuuntien mukaan nimetyiksi "Esplanadeiksi". Itsenäistymisen jälkeen niiden nimet muutettiin nykyiseen muotoon "Etelä-, Pohjois-, Itä- ja Länsipuistoiksi". Kadut käsittävät kaksi eri suuntiin kulkevaa ajorataa sekä niiden välisen leveän puiden varjostaman puistokäytävän.


title: Porin puistoakselit

text: Porin puistoakselit ovat osa Porin kansallista kaupunkipuistoa.


title: Porin puistoakselit

text: Eteläpuisto ja Pohjoispuisto muodostavat niihin liittyvien Cygnaeuksen puiston ja Raatihuoneenpuiston kanssa noin kilometrin mittaisen keskustaa halkovan akselin. Se alkaa Cygnaeuksen koululta ja päättyy Porin raatihuoneelle.


title: Porin puistoakselit

text: Eteläpuisto alkaa itä–länsi-suunnassa kulkevalta Itsenäisyydenkadulta, joka erottaa sen Cygnaeuksen koulun puistosta. Se ohittaa kaksi poikkikatua, "Mikon- ja Liisankadut" ja päättyy ns. "Puistojen risteykseen", joka nykyään on viralliselta nimeltään "Risto Rytin aukio".


title: Porin puistoakselit

text: Sen rakennuskanta muodostuu lähinnä korkeista 1960–1970-lukujen rakennuksista. Eteläpuiston alkupäässä on 2000-luvulla valmistunut ns. "Eurooppa-kortteli", jonka suunnittelusta järjestettiin aikoinaan kansainvälinen arkkitehtikilpailu.


title: Porin puistoakselit

text: Eteläpuistossa sijaitsee myös tanskalaisen kuvanveistäjän Per Kirkebyn vuodelta 1993 oleva tiilinen monumentti Porin portti.


title: Porin puistoakselit

text:
Eteläpuistoa korttelin verran lyhyempi Pohjoispuisto kohtaa ainoastaan yhden poikkikadun ennen päättymistään Valtakadulle. Pohjoispuiston jatkeena Valtakadun takana on Raatihuoneenpuisto, jonka pohjoislaidalla sijaitsee vuonna 1841 valmistunut Porin raatihuone.
Pohjoispuiston rakennuskanta on Eteläpuistoa monipuolisempi. Sen varrella ovat muun muassa vuonna 1927 valmistunut entinen puhelinlaitoksen talo, jossa nykyään toimii Satakunnan Museon hallinnoima Luontotalo Arkki. Pohjoispuiston ja Gallen-Kallelankadun kulmassa on vuodelta 1892 peräisin oleva puurakenteinen entinen Björneborgs svenska samskolan talo. Nykyään siinä toimii Porin taidekoulu.


title: Porin puistoakselit

text: Pohjoispuiston varrella sijaitsee myös Porin kaupunginkirjaston rakennus. Sen sisäänkäynti on Gallen-Kallelankadun puolelta.


title: Porin puistoakselit

text: Pohjoispuistossa on kaksi taideteosta: vuonna 2009 paljastettu presidentti Risto Rytin rintakuva sekä Akseli Gallén-Kallelan patsas vuodelta 1965.


title: Porin puistoakselit

text: Neljän puistokadun yhtymäkohtaa on vuodesta 2009 lähtien kutsuttu "Risto Rytin aukioksi".


title: Porin puistoakselit

text: Se nimettiin uudelleen kuvanveistäjä Sofia Saaren suunnitteleman presidentti Rytin muistomerkin paljastuksen yhteydessä. Pori on Risto Rytin vanha koulukaupunki.


title: Porin puistoakselit

text: Isolinnankadulta alkavan Itäpuiston alkupää on nykyään kävelykatuna kahden ensimmäisen korttelin verran aina Antinkadulle saakka. Puistokadun alkupäässä sijaitsee myös kuvanveistäjä Aimo Tukiaisen suunnittelema Eetu Salinin muistomerkki, joka paljastettiin vuonna 1955. Salinin mukaan on lisäksi nimetty Itäpuiston ja kavelykatuna toimivan Yrjönkadun risteyksessä sijaitseva Eetunaukio. Se on tapahtuma-aukio, jonka esiintymislavalla järjestetään erilaisia tapahtumia ympäri vuoden. Itäpuiston varrella sijaitsee useita liike- ja toimistorakennuksia, muun muassa kauppakeskus IsoKarhu sekä muotitavaratalo Ratsula. Puistojen risteyksen tuntumassa on vuonna 1863 perustetun Porin VPK:n paloasema. Itäpuistossa sijaitsevat myös Kauko Räikkeen Rumpalipoika-patsas sekä Sofia Saaren vuonna 2013 paljastettu Porin VPK:n 150-vuotismuistomerkki.


title: Porin puistoakselit

text: Itäpuiston ja Isolinnankadun kulmauksessa toimi Hotelli Juhana Herttua vuosina 1955–1997. Rakennus purettiin tulipalon jälkeen vuonna 2018.


title: Porin puistoakselit

text: Länsipuiston varrella on lähinnä 1970–1980-luvuilla valmistuneita asuinrakennuksia. Sen päässä Vapaudenkadun länsipuolella sijaitsee vuonna 1919 rakennettu Porin vanha rautatieasema.


title: Porin puistoakselit

text: Länsipuisto on tunnettu myös sen puissa elävästä runsaslukuisesta mustavarisyhdyskunnasta.


title: Van Speijk -luokka

text: Van Speijk -luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kuuden aluksen muodostama ohjusfregattiluokka, jonka alukset valmistettiin 1960-luvulla. Luokka muistutti Britannian kuninkaallisen laivaston Leander-luokan aluksia, mutta niiden elektroniikka oli alankomaalainen.


title: Van Speijk -luokka

text: Luokan suunnittelun perustaksi valittiin Leander-luokka, jotta suunnitteluprosessia voitiin nopeuttaa. Alusten tuli mahdollistaa maan osallistuminen Nato-johtoisiin operaatioihin vanhentuneen sukellusveneidentorjuntaan suunnitellun lentotukialuksen "Hr. Ms. Karel Doormanin" poistuessa palveluksesta.


title: Van Speijk -luokka

text: Luokan alukset modernisoitiin 1970-luvun lopulla, jolloin niiden nelituumaiset tykit vaihdettiin yhteen OTO Melaran valmistamaan 76 millimetrin tykkiin. Samalla merimaalien torjuntaa vahvistettiin lisäämällä kaksi neliohjuksista Harpoon-merimaaliohjusten laukaisualustaa.


title: Van Speijk -luokka

text: Luokan kaikki alukset myytiin 1980-luvun lopulla Indonesialle, joka liitti ne laivastoonsa Ahmad Yani -luokkana.