title: Onnellisesta elämästä

text: Tietyssä mielessä Seneca yhdistää luonnon ja Jumalan toisiinsa. Hänen mukaansa olemme syntyneet ikään kuin luonnon "valtakuntaan", jossa juuri Jumalan totteleminen on vapautta. Kun ihminen "uhmaa taivasta", hän ei tee pyhäinhäväistystä vaan tuhlaa aikaansa.


title: Onnellisesta elämästä

text: Senecan moraali perustuu nautintojen ylenkatsomiseen. Nautinnot näyttäytyvät hänelle alhaisina, orjamaisina ja katoavaisina. Seneca ylenkatsoo myös onnen käänteitä. Mikään ulkoinen asia ei saa turmella ihmistä. Hän kuitenkin myöntää, että on olemassa hyväksyttäviä nautintoja, jotka ovat maltillisia, rauhallisia, hillittyjä ja tuskin havaittavissa, ja joihin ihminen suhtautuu välinpitämättömästi. Nämä ovat viisaan ihmisen nautintoja.


title: Onnellisesta elämästä

text: Onnellisuus voidaan näin saavuttaa vain seuraamalla hyvettä, joka kaatuu ikään kuin hyvä sotilas, alistuen haavoilleen, laskien arpensa, ja silti ylistäen sotapäällikköä, jonka puolesta kuolee. Kukaan ei voi elää nautinnollisesti elämättä kunniakkaasti. Seneca erottaa toisistaan ne hyveet, jotka saavutetaan vain hankalasti, ja ne hyveet, jotka saavutetaan helposti. Hyvettä ei ole olemassa ilman vaivannäköä.


title: Onnellisesta elämästä

text: Rikkautta Seneca ei pidä hyvänä tai huonona itsessään, mutta myöntää sen olevan hyödyksi ja tuovan elämään mukavuutta. Näin viisas valitsee rikkauden mikäli se on mahdollista, mutta ei ole omaisuutensa hallitsema. Näin varallisuus nähdään hyveen työvälineenä, josta voidaan myös antaa muille.


title: Albert Nycop

text: Albert Werner Nykopp (Nycop) (18. tammikuuta 1877 Helsinki – 25. huhtikuuta 1946 Tukholma) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja.


title: Albert Nycop

text: Nykoppin vanhemmat olivat senaattori Albert Werner Nykopp ja Anna Sofia Idestam. Hän pääsi ylioppilaaksi 1894 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja opiskeli sitten ulkomailla kieliä ja näyttämötaidetta. Nykopp suoritti 1913 Ruotsissa lääkintävoimistelijan tutkinnon.


title: Albert Nycop

text: Nykopp toimi näyttelijänä ja ohjaajana Ruotsalaisessa teatterissa ja Kansanteatterissa sekä Ruotsissa Tukholmassa ja Hälsingborgissa.


title: Museo 2015 -hanke

text: Museo 2015 -hanke oli suomalainen valtakunnallinen museoiden yhteishanke , joka tuotti työkaluja museokokoelmien sähköisen kokoelmahallinnan käyttöön ja kehittämiseen. Hanke oli Museoviraston yhteistyössä Kansallisgallerian ja Suomen museoliiton kanssa johtama hanke, joka toteutettiin vuosina 2011–2015 opetus- ja kulttuuriministeriön tuella.


title: Museo 2015 -hanke

text: Tärkeimpiä tehtäväkokonaisuuksia olivat museoiden kokonaisarkkitehtuurin kehittäminen, luetteloinnin kehittäminen sekä yhteisen kokoelmahallintajärjestelmän vaatimusmäärittely, kilpailutus ja hankinta. Tavoitteena oli museoiden kokoelmien hallinta järkevällä, kestävällä ja taloudellisella tavalla. Tulokset mahdollistavat kokoelma-aineistojen saatavuuden, näkyvyyden, monipuolisen käytön ja niiden tuottaman lisäarvon kasvun. Hanke päättyi vuoden 2015 lopussa.


title: Museo 2015 -hanke

text: Hankkeen keskeiset tehtäväkokonaisuudet työstettiin vuosien 2011–2013 aikana museoiden edustajista ja muista asiantuntijoista kootuissa kolmessa työryhmässä (luettelointityöryhmä, kokonaisarkkitehtuurityöryhmä ja vaatimusmäärittelytyöryhmä).


title: Museo 2015 -hanke

text: Museo 2015 teki yhteistyötä Kansallisen digitaalisen kirjaston kanssa muun muassa tarjoamalla tukea museoiden aineistojen siirtämisessä KDK:n asiakasliittymään Finnaan. Hanke myös ylläpiti Museoiden Finna -näkymää.


title: Museo 2015 -hanke

text: Yksi Museo 2015 -hankkeen keskeisimmistä tehtävistä oli uuden kokoelmahallintajärjestelmän hankinta. Museoilla on käytössään useita erilaisia kokoelmahallintajärjestelmiä, mutta niiden ikääntyminen, formaattien ja rajapintojen yhteensopivuusongelmat sekä tietojen pitkäaikaissäilytyksen asettamat vaatimukset saattavat lähitulevaisuudessa edellyttää museoilta uusia järjestelmäratkaisuja. Uuden, yhteisen kokoelmahallintajärjestelmän tavoite onkin yhtenäistää työtapoja, lisätä laadukkaan luettelointitiedon määrää ja tuoda pitkän tähtäimen kustannussäästöjä. Kokoelmahallintajärjestelmän tekninen ja toiminnallinen vaatimusmäärittely toteutettiin vuosina 2012–2013, jonka jälkeen järjestettiin EU-tason kilpailutus. Toimittajaksi valittiin keväällä 2014 sveitsiläinen zetcom, jolla on runsaasti kokemusta museosektorista sekä kokoelmahallintajärjestelmistä. Yrityksen asiakkaana on yli 900 organisaatiota 30 eri maassa. Suomessa käyttöön tulee zetcomin MuseumPlusRIA-järjestelmä, joka soveltuu erityyppisen museoaineiston hallinnointiin. Uutta järjestelmää on pilotoitu viiden museon kanssa 2015–2016. Pilotin tuloksia hyödynnetään käyttöönotossa, joka tapahtuu aalloittain pilotin jälkeen.


title: Museo 2015 -hanke

text:
Museo 2015 -hankkeen kokonaisarkkitehtuurityö on toteutettu kokonaisarkkitehtuurityöryhmässä, joka määritteli ja kuvasi museosektorin kokoelmahallinnan kokonaisarkkitehtuurin perustason. Vuoden 2013 alussa julkaistu "Museoiden kokoelmahallinnan kokonaisarkkitehtuuri 1.0" käsittelee suomalaisten ammatillisesti hoidettujen museoiden kokoelmahallintaa: järjestelmiä, niihin liittyviä toimijoita ja vastuita, standardeja, prosesseja
ja toimintaohjeita sekä laitteita, tietoverkkoja, palveluita, rajapintoja ja
teknisiä vaatimuksia. Kokonaisarkkitehtuurin kuvaus sisältää myös näkemyksen
tavoitetilasta, kehittämispolusta ja tulevaisuuden toimintaympäristöstä. "Museoiden kokoelmahallinnan kokonaisarkkitehtuuri" -julkaisu ajantasaistettiin ja laajennettiin "Museoiden kokonaisarkkitehtuuriksi".


title: Museo 2015 -hanke

text: Museo 2015 -hankkeessa tehtävän luetteloinnin kehittämistyön tavoitteena oli museoiden kokoelmien luettelointitietojen ja luettelointitapojen yhtenäistäminen, laadun parantaminen ja saavutettavuuden edistäminen. Luetteloinnin kehitystyö tehtiin luettelointityöryhmässä, joka koostui museoalan ammattilaisista ja sitä johti koordinaattori Leena Furu-Kallio. Luettelointityöryhmän päätyö Museoiden luettelointiohje valmistui helmikuussa 2014. Työryhmä suomensi ja muokkasi vuosien 2012–2013 aikana ohjeiden perustana olevan SPECTRUM-standardin runsaat 500 ohjetta. Järjestelmäriippumaton luettelointiohje soveltuu erilaisten aineistojen luettelointiin kaikissa museoissa. Luettelointityöryhmän rinnalla työskenteli sanastoasiantuntijakokous, joka valmisti suosituksen siitä, mitä sanastoja ja luokituksia museoissa tulee käyttää aineistojen sisällönkuvailussa. Asiantuntijat antoivat suosituksen museoiden omien sanastojen ja luokitusten käytöstä sekä erikoismuseoiden erikoissanastoista.


title: Museo 2015 -hanke

text: Suomen museoiden, arkistojen ja kirjastojen yhteiseen verkkopalveluun Finnaan on julkaistu museoiden oma näkymä nimeltään Museoiden Finna. Näkymän kautta käyttäjät pääsevät suoraan selaamaan palvelussa olevaa museoaineistoa. Käyttöliittymältään näkymä noudattaa Finnasta tuttua mallia, mutta ulkoasu ja toiminnallisuudet on räätälöity museoaineistojen käyttäjien tarpeiden mukaisesti. Museo 2015 -hanke tarjosi teknistä tukea museoille ja apua tarvekartoituksessa aineistojensa saattamiseen verkossa saavutettaviksi. Hanke huolehti Museoiden Finnan tarkoituksenmukaisuudesta ja laadusta yhteistyössä Kansalliskirjaston Kansallinen digitaalinen kirjasto -hankkeen kanssa. Museo 2015 -hankkeen it-suunnittelijat tukivat Finnaan liittyviä museoita Finnan siirtoformaattiin ja aineistojen sovittamiseen liittyvissä kysymyksissä.


title: Senec

text: Senec on Slovakian länsiosassa sijaitseva kaupunki. Maan pääkaupungin Bratislavan keskustaan on matkaa noin 15 kilometriä. Kaupungin asukasluku oli 17 050 vuonna 2011.


title: Isa Merikallio

text: Isa Merikallio (s. 1968) on suomalainen johtamisen ja itsensä johtamisen valmentaja, liikkeenjohdon konsultti (LJK), motiivianalyytikko, tutkija ja kirjailija. Hänen esikoiskirjansa "Suorituselämästä merkityselämään" julkaistiin maaliskuussa 2013 (Basam Books). 2014 hän esiintyi YLE/TV1:n Pelastetaan Duunit -sarjassa.


title: Isa Merikallio

text: Hän toimii pääosakkaana ja johtajana Redera Oy:ssä sekä ForceForGrowth Oy:ssä. Valmentajana Isa Merikallio erikoistunut ylimmän johdon ja johtoryhmien valmennuksiin sekä työyhteisöjen muutosvalmennuksiin.


title: Isa Merikallio

text: Hän asuu Espoossa tyttärensä kanssa ja harrastaa vapaa-aikanaan kuntoliikuntaa. Hänellä on SM-mitaleja freestyle-hiihdosta, maastopyöräilystä ja cyclo-crossista. SM-mitalien lisäksi hän on kilpaillut kansainvälisellä tasolla triathlonissa.


title: Isa Merikallio

text: StrongRun on Isa Merikallion vuonna 2010 kehittämä urheilulaji.


title: Suomi yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2011

text: Suomi osallistui vuoden 2011 yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuihin Pariisissa 12 hengen vahvuisella joukkueella, johon kuului kymmenen miestä ja kaksi naista. Joukkueeseen nimettyjen lisäksi Niclas Sandells, Matti Räsänen, Karin Storbacka ja Sandra Eriksson olivat hallikaudella rikkoneet SUL:n asettaman tulosrajan, mutta eivät eri syistä osallistuneet EM-kilpailuihin.


text: Kilpailuiden ainoa finaaliin yltänyt suomalainen oli seiväshyppääjä Minna Nikkanen, joka venyi finaalissa jaetulle neljännelle sijalle uudella Suomen ennätystuloksella 460. Jo karsinnassa hän paransi kolmesti SE:tä tuloksilla 445, 450 ja 455.


title: Eino Mela

text: Eino Fredrik Vilhelm Mela (sukunimi vuoteen 1901 "Malmberg"; 15. joulukuuta 1881 Rautalampi – 5. kesäkuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja.


title: Eino Mela

text: Melan vanhemmat olivat asioitsija, poliisikomisario Fredrik Eliel Malmberg ja Rosa Adelaide Hänninen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1900 Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1905 ja maisteriksi 1907. Mela toimi Huittisten kansanopiston opettajana ja johtajana 1906-1907.


title: Paras miesnäyttelijä komediasarjassa (SAG)

text: Parhaan komediasarjan miesnäyttelijän SAG-palkinto on yksi palkinnoista, joita yhdysvaltalainen yli 120 000 näyttelijää edustava ammattiliitto Screen Actors Guild jakaa vuosittain. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994.


title: Ventälän seisake

text: Ventälän seisake eli alkujaan Isonkyrön liikennepaikka avattiin lähelle kirkonseutua, kirkolta lähtevän paikallistien risteykseen (viimeistään) vuonna 1899. Liikennepaikka oli vain Tervajoen alainen laiturivaihde. Laiturirakennus valmistui vuonna 1923 Thure Hellströmin piirustusten mukaan ja sitä laajennettiin vuonna 1946 Jarl Ungernin piirustuksin. Liikennepaikan ympäristö säilyi harvaanasuttuna kirkonkylän läheisen etäisyyden vuoksi ja Orismalan sekä Tervajoen asemien ollessa merkittävämpiä. Liikennepaikka muutettiin miehittämättömäksi seisakevaihteeksi vuonna 1967 ja seisakkeeksi tavaraliikenteen loppuessa seuraavana vuonna. Vuonna 1968 seisake nimettiin Ventäläksi ja kunnan nimi annettiin merkittävämmälle Orismalassa sijaitsevalle asemalle. Henkilöliikenne liikennepaikalle loppui vuonna 1992. Liikennepaikkarakennus ja ratavartijan tupa ovat paikallaan vielä nykyisinkin, tosin yksityisomistuksessa.


title: Gunvor

text: Gunvor on alkuperältään skandinaavinen naisen etunimi, joka saamelaisilla kuitenkin esiintyy myös miehen etunimenä.. Nimi on yhdistetty taistelua tarkoittavasta sanasta "gunn" ja lupausta tarkoittavasta sanasta.


title: Gunvor

text: Suomessa nimi Gunvor on maaliskuuhun 2017 mennessä annettu noin 2500 henkilölle, joista alle 15 on miehiä. Gunvorin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 25. maaliskuuta.


title: Valsgärden kalmisto

text: Valsgärden kalmisto sijaitsee Ruotsissa Uplannissa Uppsalan kunnassa, noin kolme kilometriä Vanhasta Uppsalasta pohjoiseen Valsgärden maatalon mailla. Se sijaitsee harjulla, jonka editse virtaa Fyrisån-joki leveän laakson keskellä. Kalmisto on merkittävä arkeologinen kohde, jonka avulla ymmärretään paremmin ruotsalaista rauta- ja viikinkiaikaa.


title: Valsgärden kalmisto

text: Kalmisto on osa jääkauden loppuvaiheissa syntynyttä Uppsalaåsenin harjujaksoa. Kivikaudella laakso oli vielä merenpohjaa, mutta maankohoamisen seurauksena se kohosi merenpinnan yläpuolelle kivikauden lopussa ja pronssikauden alussa. Nykyään kalmiston korkein kohta on 25 metriä merenpinnan yläpuolella. Harjun laki huuhtoutui ranta-aallokossa paljaaksi, mutta laakson syvänteet jäivät saven peittoon. Ensimmäinen selvä merkki ihmistoiminnasta on hauta numero 57, ja sen jälkeen kumpualuetta lienee käytetty jatkuvasti.


title: Valsgärden kalmisto

text: Seudulla alettiin harjoittaa maanviljelyä ensin harjujen hieta-alueilla ja karjanhoitoa alavilla niityillä. Aurojen kehittyessä viljelymaat siirtyivät alemmaksi laakson savimaille, mutta tarkkaa aikaa ei voida vahvistaa ilman tutkimuksia. Vanhoissa asiakirjoissa mainitaan lähiseudun maatiloista Ensta (vuonna 1302), Fullerö (1299), Hämringe (1365) ja Vallskog (1321). Valsgärde mainitaan pienenä maatilana vasta 1540, eikä sillä ollut enää silloin rautakauden suurtilan mainetta ja asemaa.


title: Valsgärden kalmisto

text: Valsgärden harjun käyttö voidaan jakaa kahteen vaiheeseen. Ensimmäinen vaihe alkaa alueen kohoamisesta merestä ja päättyy kansainvaellusajan loputtua. Toinen vaihe, josta on kaivauksissa syntynyt intensiivisempi vaikutelma, jatkuu ensimmäisen vaiheen jälkeen koko vendelkauden (vastaa Suomen merovingikautta) ja viikinkikauden ajan, kunnes se päättyy 1100-luvulla viimeisiin hautauksiin.


title: Valsgärden kalmisto

text: Uppsalan yliopiston tutkijaseminaari tutki kalmistoa arkeologisesti vuosina 1928−1952. Ensimmäiseksi kaivettiin lapioilla venehauta numero 1 ja muutamaa polttokuoppahautaa. 1930-luvulla tutkittiin maaston syvennyksinä näkyviä kuoppia, kuten hauta 57 vuonna 1932. Niiden sisältämät hienot hauta-antimet toivat hankkeelle julkisuutta. Polttohautoja tutkittiin enemmän vuosina 1950−1952. Tässä vaiheessa alettiin suunnitella koko harjun kaivamista ja suunnitelmaa valmisteltiin koekaivanteiden ja -kuoppien sarjalla. Koska kalmistoa ei ole vieläkään tutkittu kokonaan ja etenkin alueen varhaista käyttöä koskevissa tiedoissa on suuria aukkoja, jatkotutkimuksia tehdään varmasti.


title: Valsgärden kalmisto

text: Monet Valsgärden kaivauksien tuloksista on julkaistu erillisinä monogrammeina. Erityisesti rikkaimmat venehautaukset ovat saaneet kukin oman esityksensä. Niitä ovat julkaisseet Arwidsson (vuosina 1942, 1954 ja 1977), Dyfverman (1929), Fridell (1930) ja Odencrants (1933).


title: Valsgärden kalmisto

text: Kalmistoalueen maanpäällisiä rakenteita näkyi runsaasti jo ennen ensimmäisten kaivauksien aloittamista. Harjulla erottui erillisiä maakumpuja ja kivilatomuksia, joiden reunakivetykset muodostivat pyöreitä, nelikulmaisia tai epäsäännöllisiä asetelmia. Reunakivetyksen sisäpuoli oli usein kivetty täyteen. Kuopparivistöt muodostivat erikoisen, laivalatomusta muistuttavan kuvion. Hautakammioiden romahdettua oli syntynyt kuoppia, joiden alla oli hauta-antimia ja vainajan jäännöksiä. Myös venehautauksien painumisesta syntyneet pitkittäiset, veneen muotoiset painaumat erottuivat maastosta helposti ja muodostivat pitkiä rinnakkaisten kuoppien rivejä. Harjun poikki kulkee raivattu ja tasoitettu tie, joka kulkee mäkeä ylös ja jonka arvellaan olevan peräisin jo rautakauden alkupuoliskolta. Myöhemmin harjuun kaivettiin neljä hiekkakuoppaa erään maatilan käyttöön. Niiden vuoksi on varmasti tuhoutunut monta hautaa, mutta määrää on vaikea arvioida jälkikäteen.


title: Valsgärden kalmisto

text: Haudat, joita tutkittiin yhteensä 24 vuotta, ovat pääasiassa vendel- ja viikinkiaikaisia. Kalmistossa on 15 polttamatonta venehautaa ja 15 muuta ruumis- ja kammiohautausta, joista noin puolet on ajoitettu aikaan ennen 700 jaa. Lisäksi kalmistossa on vähintään 62 polttohautausta ja joukko muita arkeologisia kohteita. Viikinkiajan päättyessä venehautaukset loppuivat ja niiden tilalle tulivat kammiohautaukset, joita on löydetty viisi ajoitettuina 1000-luvulle.


title: Valsgärden kalmisto

text: Viikinkiajan aktiivisuuden takia monet merkit aiemmasta toiminnasta ovat saattaneet tuhoutua. Harjulta tunnetaan 17 rakennetta, jotka eivät liity hautauksiin. Niihin sisältyy kulttuurikerroksia ja jäänteitä nuotioista. Mäeltä ei kuitenkaan tunneta yhtään asuinpaikkaa, ja se onkin saattanut olla liian jyrkkäpiirteinen asumiseen. Erään haudan täytemaasta löytyi piistä valmistettu nuolenkärki, joka on peräisin myöhäiseltä kivikaudelta tai pronssikauden alusta


title: Valsgärden kalmisto

text: Esiroomalaiselta rautakaudelta (vuodesta 500 eaa. ajanlaskun alkuun) tunnetaan ainakin neljä ruumishautaa, jotka sijaitsevat mäen korkeimmalla kohdalla. Yksi niistä on ajoitettu noin 350 eaa. Joitakin yhtä vanhoja hautoja on voinut jäädä myöhempien hautausten alle, mistä tunnetaan useita esimerkkejä. Sen jälkeen hautalöydöissä on yllättäen 400 vuoden aukko, sillä seuraava ruumishautaus on ajoitettu myöhäisen roomalaisen rautakauden (päättyi 400 jaa.) loppupuolelle. Polttohautauksia on ajoitettu seuraavaksi vasta kansainvaelluskaudelle (400–550 jaa.) kahdessa haudassa. Vaikuttaa siltä, että kalmistoa käytti pieni yhteisö, joka hautasi vainajat mäen huipulle vievän tien kummallekin puolelle.


title: Valsgärden kalmisto

text: Kansainvaellusajan hautauksia on löydetty vain mäen eri puolilta kaukaa toisistaan, mikä saattaa johtua siitä, että viikinkiajan runsaat hautaukset ovat tuhonneet varhaisempia hautoja. Kansainvaellusajalla on tehty ainakin kammiohaudat (24 ja 20) ja polttohauta 49. Hauta 82 kuuluu myös tälle ajanjaksolle, ja sen alle on jäänyt edellä mainittu laivalatomus.


title: Valsgärden kalmisto

text: Vendelkauden (550–800 jaa.) haudat ovat samantapaisia. Kukkulan länsipuolen hautauksista osa on voinut tuhoutua hiekanotossa. Haudasta 82 löytyi esimerkiksi keihäänkärki, miekka, karhunkynsiä ja hevosen jäänteet. Hauta on merkitty esineistön perusteella miehen haudaksi ilman DNA-testiä. Samoin on päätelty, että kammiohautaan 29 laskettu korkea-arvoinen henkilön on ollut mies. Polttohaudassa 63 on korkea-arvoisen naisen hautaus. Vendelkauden keskivaiheella joidenkin hautausten status kasvaa. Tältä jaksolta ovat venehaudat 5, 6 ja 7 sekä polttohautaus 57, joka on korkea-arvoisen naisen hautaus. Haudat on tehty esiroomalaisen rautakauden hautausten päälle. Vendelkauden loppupuolelle ajoittuu yksi polttohautaus, numero 99.


title: Valsgärden kalmisto

text: Viikinkiajan ensimmäiset polttohaudat (59 ja 67) ovat kalmiston länsipäässä. Kauden alussa on tehty neljä venehautausta kalmiston länsipuolelle. Polttamattomat hautaukset liittyvät selvästi korkea-arvoisiin ja polttohautaukset matala-arvoisiin henkilöihin. Kuitenkin polttohautaus 66, joka on mahdollisesti myös miehen ja naisen yhteishautaus, on varsin rikas hauta-antimiltaan. Se on lisäksi aseeton, mikä on poikkeuksellista Valsgärdessä ja muissa saman aikakauden hautauksissa Uppsalan lähiympäristössä. Hautaan oli laskettu runsaasti eläinuhreja ja -seuralaisia. Lisäksi miekkahaudat 13 ja 14 ovat peräisin 800-luvulta. 900-luvulla polttohautausten osuus vähenee. Niihin on haudattu korkea-arvoisia naisia (hautanumerot 85 ja 94) tai matalampiarvoinen henkilö (86), ja ne sijaitsevat samanaikaisten venehautojen (numerot 2, 3 ja 4) muodostamassa ryppäässä. Tämän kauden haudoista korkean statuksen hautoja on noin kaksi kolmasosaa.


title: Valsgärden kalmisto

text: Viikinkiajan loppupuolella tehtiin edelleen runsaasti venehautoja. Ne sijoitettiin kalmiston länsipäähän edellisten hautojen pohjoispuolelle. Haudat 12 ja 15 on tehty lähes samanaikaisesti, ja niitä seuraavat vene- ja kammiohaudat järjestyksessä 10, 1, 9, 11, 23, 22, 28, 26 ja 25. Kolme viimeistä hautaa ovat peräisin 1000- tai 1100-luvulta. Kristinusko ei aluksi vaikuttanut hautaamiseen paljoakaan, mutta lopulta hautaukset ovat todennäköisesti siirtyneet kalmistosta kirkkojen hautausmaille. Viikinkiajan loppupuolen polttohautaukset ovat harvassa (haudat 73a ja b sekä ehkä 77), eikä niissä ole merkkejä naisten hautaamisesta. Tämän jälkeen kalmisto jäi pois käytöstä.


title: Valsgärden kalmisto

text: Valsgärden kalmisto on poikkeuksellinen, koska sen hautoja ei ole juuri ryöstelty. Hauta-antimia on löytynyt enimmäkseen miesten haudoista, mutta niiden perusteella haudoista on saatu selville melko kattava kronologia, josta ei voi puuttua montakaan hautausta. Kronologiseen järjestykseen on voitu määrittää 15 venehautaa vendelkauden alusta viikinkikauden loppuun ja 5 kammiohautausta 1000-luvulta. Hautausten välinen aika on keskimäärin noin 30 vuotta, ja jos ajatellaan että tämä olisi yhden sukupolven aika, eliitin hautaukset tunnetaan koko ajanjaksolta. Naisille tehtiin ilmeisesti polttohautaus kolme kertaa useammin kuin miehille.


title: Valsgärden kalmisto

text: Eräs harjun rakennelmista on pieni laivalatomus, jota ei ole rakennettu kivistä, kuten yleensä. Laivalatomuksesta vihjaavat vain 14 säännöllisesti sijaitsevaa kuoppaa, ja myös latomuksen keskellä on kuoppa, joka saattaa kuulua muodostelmaan. Kivet on voitu poistaa myöhemmin, kuten Itämeren alueen laivalatomuksissa on joskus havaittu. Toinen vaihtoehto on, että kivet on korvattu puisilla pylväillä, jotka ovat sittemmin lahonneet.


title: Valsgärden kalmisto

text: Laivalatomus on 9 metriä pitkä ja 4,2 metriä leveä, joten pituuden suhde leveyteen on 1 : 2,1 ja voidaan puhua leveästä latomuksesta. Se on asetettu lähes pohjois-etelä-suuntaan, mutta hieman myötäpäivään käännettynä. Latomuksen ajoittaminen on hankalaa. Sen päälle on myöhemmin tehty hauta 82, joten sen pitää olla viimeistään vendelajalta. Varhaisimmalle rakennusajalle voida asettaa takarajaa, mutta yleisesti latomusten arvellaan olevan venehautauksia vanhempia. Latomuksella oli vielä symbolinen tehtävä, mutta se menetti merkityksensä, kun hautaan alettiin laskea oikeita veneitä.


title: Valsgärden kalmisto

text: Valsgärden kalmistossa on useita rinnakkain aseteltuja venehautoja. Keväällä 1928 ensimmäinen venehauta avattiin lapiotyönä, mikä kesti kahdeksalta mieheltä 11 päivää. Hautaus ajoitettiin tuolloin esinelöytöjen perusteella vuosiin 950−1000 jaa., ja myöhemmin ajoitus on tarkentunut 1000-luvun alkuun kalmiston eri hautojen esinelöytöjen vertailuissa. Venehautaus on ajankohtaansa nähden muuten tyypillinen, mutta sitä ei ole poltettu. Viereiset haudat nro 15 ja nro 10 ovat mahdollisesti tämän haudan välittömiä edeltäjiä.


title: Valsgärden kalmisto

text: Kaivausten perusteella voidaan päätellä, miten hauta on rakennettu. Joelta kaivettiin ensin 1−2 metriä syvä oja, jota pitkin vene vedettiin hautauspaikalle. Sitten vene tuettiin paikalleen, vainaja laskettiin siihen ja hänen miekkansa ja kilpensä asetettiin hänen vierelleen. Muut hauta-antimet laskettiin veneeseen ja sitten lahdattiin hevonen ja koira, jotka sijoitettiin veneen keulaan. Mukaan pantiin vielä joitakin ruokatarvikkeita ja astioita. Lopuksi vene peitettiin puutavaralla, josta muodostui suojaava kansi, ja sen päälle kasattiin maata. Kun kuoppaa kaivettaessa kerääntynyt irtomaa lapioitiin takaisin haudan päälle, siitä syntyi 10 metriä pitkä, 5 metriä leveä ja 0,5 metriä korkea kumpu. Myöhemmin veneen ja suojakannen puurakenteet lahosivat ja romahtivat, jolloin kumpu vajosi. Ennen kaivauksia hautapaikalla oli veneen muotoinen ja lähes veneen mittainen painauma, venehautapainauma, joka oli 0,5 metriä syvä.


title: Valsgärden kalmisto

text: Koska vene oli maatunut, puuosista ei ollut jäljellä kuin 45 cm:n pituinen havupuinen osa köliä tai keulaa. Naulat ja niitit löytyivät niiltä sijoiltaan, mihin ne olivat veneen lahotessa jääneet. Kun niitä löydettiin noin 500, veneen muoto ja mitat sekä lautojen kiinnityspaikat voitiin päätellä melko yksityiskohtaisesti. Vene oli noin 8 metriä pitkä, 1,4 leveä ja 0,55 syvä, ja siinä oli viisi lautariviä kummassakin kyljessä. Lautojen paksuus oli noin 3 cm ja leveys 15–20 cm. Lautoja tuki yhdeksän kaarta, jotka olivat perässä ja keulassa V-kirjaimen ja keskellä U:n muotoiset.


title: Valsgärden kalmisto

text: Vainaja oli laskettu veneen keskivaiheille tyyrpuurin puolelle, jalat perää kohti. Hänen viereensä oli laskettu kilpi ja veitsi, sillä kilven kupu ja veitsen terä löytyivät veneen pohjalta. Kilven niittien perusteella sen arvioidaan olleen itäistä tyyppiä ja noin 4 senttiä paksu. Vainajan oikealla puolella oli miekka, joka löytyi 35 cm pohjan yläpuolelta. Miekka on 85 cm pitkä viikinkityylinen ase (Petersenin S-tyyppi), ja se on säilynyt verraten hyvin. Vainajalla oli jousisolki ja pari muuta solkea. Hevosella, joka oli aseteltu veneeseen, oli suussaan vielä kuolaimet. Hevosen viereltä löytyi koira. Veneen toiseen päähän oli sijoitettu rautainen keittopata, josta tihkusi vielä rasvamaista ainetta, joten siinä on voinut olla ruokaa. Padan viereen oli aseteltu halkaisijaltaan 26-senttinen pronssinen kulho, joka oli paikattu ja huonokuntoinen. Sen alla oli säilynyt kaksi koivu- tai haapapuista kulhoa.


title: Valsgärden kalmisto

text: Vainajan henkilökohtaisiin tarvikkeisiin kuului vielä 4 pelinappulaa, joita on löytynyt viikinkiaikaisista venehaudoista enemmänkin. Muita tavaroita varten, jotka tosin eivät ole säilyneet, veneessä oli puinen, kanneton ja rautavantein vahvistettu kirstu. Sen ulkomitat olivat 40x40 senttimetriä ja syvyys 20 cm. Samantapainen kirstu on ajoitettu noin vuoteen 950 jaa.


title: Valsgärden kalmisto

text: Valsgärden esineistöä pidetään näytteillä Uppsalan Gustavianum-museossa.


title: Kimmo Leinonen

text: Kimmo Leinonen (s. 30. elokuuta 1949 Tampere) on suomalainen jääkiekkovaikuttaja.


title: Kimmo Leinonen

text: Kimmo Leinosella ei ole takana merkittävää uraa pelaajana, mutta sitäkin monipuolisempi ura jääkiekon monitoimimiehenä kaukaloiden ulkopuolella. Hänen työstään on suuri osa jäänyt vähälle huomiolle Suomessa, koska Leinonen on ollut pitkään jääkiekon palveluksessa kansainvälisillä kentillä ja kabineteissa.


title: Kimmo Leinonen

text: 1970-luvun lopulta 1980-luvun puoliväliin asti Leinonen oli mailateollisuuden palveluksessa ja mailoja ulkomailla kaupatessaan hän innostui lähtemään mukaan suomalaiseen jääkiekkomuseohankkeeseen. Vuonna 1984 Leinonen palasi SM-liigan markkinointipäälliköksi, josta hän siirtyi selostamaan Hockey Night -lähetyksiä televisioon 1988. TV-tehtävät loppuivat 1995, jolloin Leinonen siirtyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton markkinointijohtajaksi aina vuoteen 2007 asti.


title: Kimmo Leinonen

text: Leinonen on toiminut myös muun muassa juniorivalmentajana sekä naisten joukkueenjohtajana Tampereen Ilveksessä. Lisäksi Leinonen on toiminut kykyjenetsijänä NHL-joukkue New York Rangersille sekä NHL Central Scouting Bureau:lle.


title: Kimmo Leinonen

text: Vuonna 2011 hänet aateloitiin Suomen jääkiekkoleijonaksi numerolla 211.


title: Simo Muhonen

text: Simo Muhonen (s. 23.9.1996) on suomalainen moottoriurheilija. Hän on kilpaillut karting-sarjoissa vuosina 2001-2012 saavuttaen satunnaista menestystä mm Cadetti-luokassa, Mini-luokassa, KF3, KF2 ja SM-luokassa. Vuonna 2013 Muhonen kilpailee Ranskan F4-mestaruussarjassa.


title: London South Bank University

text: London South Bank University (LSBU) on yliopisto Lontoossa, Isossa-Britanniassa. Sen edeltäjä, "Borough Polytechnic Institute", perustettiin vuonna 1892 ja korotettiin yliopistoksi vuonna 1992. Yliopistossa opiskelee 25 000 opiskelijaa.


title: London South Bank University

text: LSBU:ssa on neljä tiedekuntaa: sosiaali- ja terveystieteellinen, taloustieteellinen, humanistinen sekä luonnontieteellinen. Englantilainen taidemaalari David Bomberg opetti Borough Polytechnicissä vuosina 1945–53. Hänen oppilaanaan oli tuolloin Frank Auerbach. LSBU:n kondiittorikoulu (National Bakery School) on maailman vanhin alallaan, ja siellä on valmistettu kakkuja muun muassa kuningatar Elisabet II:n ja prinssi Philipin häihin sekä prinssi Charlesin ristiäisiin.


title: London South Bank University

text:
LSBU:n opiskelijoiden valmistujaisjuhlat pidetään Royal Festival Hallissa kaksi kertaa vuodessa toukokuussa ja lokakuussa.
London South Bank Universityn kotisivut


title: Emilio De Bono

text: Emilio De Bono (19. maaliskuuta 1866 Cassano d’Adda – 11. tammikuuta 1944 Verona) oli italialainen marsalkka ja fasistien tukija.


title: Emilio De Bono

text: De Bono liittyi Italian armeijaan vuonna 1884 vänrikkinä. Italian–Turkin sodan aikana vuonna 1911 hän toimi yleisesikunnassa ja ensimmäisessä maailmansodassa hän sai mainetta johtamalla hyökkäyksiä itävaltalaisia vastaan Goriziassa 1916 ja Grappassa 1918. Hän jätti palveluksen 1920 kenraalimajurin arvoisena. Sen jälkeen De Bono auttoi Kansallisen fasistipuolueen järjestämisessä ja osallistui vuoden 1922 Rooman marssiin, jonka seurauksena Benito Mussolini nousi Italian johtoon. Vuonna 1924 De Bonoa syytettiin osallisuudesta sosialistipoliitikko Giacomo Matteottin murhaan, mutta hänet vapautettiin.


title: Emilio De Bono

text: Fasistien noustua valtaan De Bono toimi aluksi Italian poliisiylipäällikkönä ja miliisin komentajana, kunnes hänet nimitettiin Tripolitanian kuvernööriksi. Italian hyökätessä Etiopiaan vuonna 1935 De Bono nimettiin sodan ylipäälliköksi, mutta hänet korvattiin pian pätevämmäksi havaitulla Pietro Badogliolla. Tästä huolimatta De Bono ylennettiin Italian marsalkaksi. Syrjäyttämisensä jälkeen hänet siirrettiin merentakaisten joukkojen tarkastajaksi. Hän vastusti Italian osallistumista toiseen maailmansotaan.


title: Emilio De Bono

text: De Bono nimitettiin ministeriksi vuonna 1942. Fasistien suuren neuvoston kuuluisassa kokouksessa 24.–25. heinäkuuta 1943 hän äänesti enemmistön mukana Mussolinin erottamisen puolesta. Palattuaan vielä tilapäisesti valtaan Pohjois-Italiassa (ks. Italian sosiaalinen tasavalta) Mussolini pidätytti De Bonon, joka tuomittiin maanpetoksesta kuolemaan ja teloitettiin ampumalla. Samassa yhteydessä teloitettiin myös muita Mussolinin syrjäyttämiseen osallistuneita, muun muassa Galeazzo Ciano.


title: Tulikurkkukerttuli

text: Tulikurkkukerttuli ("Setophaga fusca") on kerttuleiden heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tulikurkkukerttuli

text: Tulikurkkukerttuleita pesii Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Laji talvehtii Keski-Amerikan eteläosissa ja Etelä-Amerikan pohjois- ja luoteisosissa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi ja sen kannankehitys on kasvava.


title: Nordlysplanetariet

text: Nordlysplanetariet avattiin vuonna 1989, ja se on Norjan suurin planetaario. Ensimmäinen planetaariota ylläpitänyt yritys meni konkurssiin jo vuonna 1991. Vuosina 1991-2000 planetaariota ylläpitivät Tromssan kunta, Tromssan yliopisto ja Troms Fylkes Dampskibsselskap AS, ja tuolloin Statsbygg omisti planetaariorakennuksen. Nykyään yliopisto omistaa rakennuksen ja Nordnorsk vitensenter ylläpitää toimintaa.


title: Nordlysplanetariet

text: Planetaariossa on planetaariosali, Stjernesalen, johon mahtuu 90 henkilöä. Kupolin halkaisija on 12 metriä.


title: Samsung Galaxy Xcover 2

text: Samsung Galaxy Xcover 2 on Samsung Galaxy Xcover -puhelimen seuraaja. Puhelin käyttää käyttöjärjestelmänään Android 4.1.2:ta edeltävän mallin 2.x-sarjan sijaan. Laite on IP67-sertifioitu ja se kestää vettä, pölyä, hiekkaa, lunta ja kuraa. Bluetooth-versio on BT 4.0. Verkko: 3G HSPA, 14,4. Laitteessa on ominaisuuksina mm. GPS, taskulamppu ja offline-karttoja.


title: Samsung Galaxy Xcover 2

text: Puhelimen kamera pystyy ottamaan 5 megapikselin valokuvia ja 1280x720 resoluution videokuvaa. Kritiikkiä on herättänyt puhelimen vähäinen tallennustilan määrä, joka tuli täyteen jo muutaman sovelluksen asentamisen jälkeen.


title: Nordic Optical Telescope

text: Nordic Optical Telescope (Pohjoismainen Optinen Teleskooppi) eli NOT on tähtitieteellinen teleskooppi joka sijaitsee 2382 metrin korkeudella Roque de los Muchachosin observatoriossa, La Palmalla Kanarian saarilla. Teleskooppi perustettiin Tanskan, Ruotsin, Islannin, Norjan ja Suomen yhteishankkeena ja se vihittiin käyttöön vuonna 1989 säännöllisten tutkimusten alkaessa vuonna 1990. Sisäänpääsy on sallittu kaikille tähtitieteilijöille kansallisuudesta riippumatta.


title: Nordic Optical Telescope

text: NOT oli ensimmäinen suuri teleskooppi, joka suunniteltiin käyttämään aktiivista optiikkaa korjaamaan ohuen ja kevyen pääpeilin muotoa. Pääpeili on halkaisijaltaan 2,56 metriä, paksuudeltaan 190,3 millimetriä ja painaa 1925 kilogrammaa.http://www.not.iac.es/telescope/tti/technical-details.html


title: Rudolf Kirchschläger

text:
Rudolf Kirchschläger (20. maaliskuuta 1915 – 30. maaliskuuta 2000) oli itävaltalainen poliitikko. Hän toimi
Itävallan liittopresidenttinä vuosina 1974-1986. Sitä ennen hän toimi Itävallan ulkoministerinä 1970-1974.


title: Fasistien suuri neuvosto

text: Fasistien suuri neuvosto () oli Italiassa fasistien vallan aikana vuosina 1923–1943 toiminut päätöksentekoelin. Se perustettiin alkujaan tammikuussa 1923 Kansallisen fasistipuolueen ylimmäksi päättäväksi elimeksi, mutta muutettiin 9. joulukuuta 1928 perustuslain muutoksella viralliseksi valtioelimeksi. Neuvoston itseoikeutettuna puheenjohtajana toimi diktaattori Benito Mussolini ja neuvosto kokoontui Palazzo Veneziassa Roomassa, samassa rakennuksessa kuin Italian hallitus.


title: Fasistien suuri neuvosto

text: Neuvostolla oli valta nimittää jäsenet useimpiin muihin valtioelimiin sekä puolueen korkeimpiin virkoihin. Se saattoi myös periaatteessa suositella kuninkaalle pääministerin erottamista. Liittoutuneiden noustua maihin Sisiliassa Fasistien suuri neuvosto piti 24.–25. heinäkuuta 1943 välisenä yönä kokouksen, jossa se Dino Grandin aloitteesta äänin 19–8 päätti ehdottaa kuningas Viktor Emanuel III:lle Mussolinin erottamista, mikä myös toteutui. Neuvosto lakkautettiin 2. elokuuta annetulla kuninkaallisella määräyksellä.


title: Opportunity Liga

text: Opportunity Liga on Montenegron korkein koripallosarja.


title: Hannu Soro

text: Hannu Heikki Johannes Soro (s. 10. syyskuuta 1952, Karkku) on suomalainen opettaja, kunnallispoliitikko sekä jääkiekkovaikuttaja.


title: Hannu Soro

text: Vuonna 1980 Hämeenlinnassa valmistunut Soro on koulutukseltaan peruskoulun opettaja, mutta työuransa hän on tehnyt ammattioppilaitoksissa sekä lukioissa. Vuodesta 2004 lähtien Soro on työskennellyt Tampereen lyseon lukiossa, jossa hän toimii opinto-ohjaajana sekä apulaisrehtorina.


title: Hannu Soro

text: Hannu Sorolla ei ole pelaajataustaa jääkiekossa, mutta hän on ollut todellinen monitoimimies niin seura- kuin maajoukkuetasolla sekä erotuomaritoiminnassa.


title: Hannu Soro

text: Soro toimi huoltajana SM-sarjassa ja SM-liigassa pelanneessa KooVeessa vuosina 1971–1977 sekä A-maajoukkueessa 1983–1992. Hän kuuluikin ensimmäiset arvokisamitalit voittaneiden maajoukkueiden huoltoryhmään. Näiden lisäksi Soro on toiminut nuorten maajoukkueissa huoltajana ja joukkueenjohtajana. Ilveksen liigajoukkueen joukkueenjohtajana Soro toimi 1991–1993 ja 1995–2000 sekä joukkueen tiedottajana 1991–2000. Jääkiekkoerotuomarina Soro toimi 1971–1985, joista vuodet 1979–1983 päätuomarina SM-liigassa. Vuonna 1980 Soro tuomitsi ensimmäisenä suomalaisena ottelun Ruotsin Elitserienissä. Näiden lisäksi Sorolla on ollut lukuisia luottamustehtäviä Suomen jääkiekkoliiton ja SM-liigan eri elimissä. Hannu Soro on Hämeen Liikunta ja Urheilu ry:n puheenjohtaja.Entisen maajoukkuejääkiekkoilija Lasse Oksasen houkuttelemana kunnallispolitiikkaan lähtenyt Soro on istunut Tampereen kaupunginvaltuustossa kaksi täyttä kautta (2005–2008 ja 2009–2012) sekä toiminut varavaltuutettuna kausilla 2001–2004 ja 2013–2016. Lisäksi huhtikuussa 2002 Hannu Soro nousi varasijalta valtuustoon kesken kauden. Hannu Soro on osallistunut kunnallisvaaleihin Tampereen Sitoutumattomien ehdokkaana.


title: Saksan rajoittamaton upotussota

text: Saksan rajoittamaton upotussota eli rajoittamaton sukellusvenesota oli Saksan sotavoimien toimintatapa Pohjois-Atlantin, Pohjanmeren ja Englannin kanaalin alueella ensimmäisen maailmansodan loppupuolella vuosina 1917–1918. Sillä tarkoitettiin, että kaikki vihollisen ja puolueettomien maiden alukset upotetaan ilman varoitusta. Tätä perusteltiin sillä, että Iso-Britannia oli asettanut Saksan kauppasaartoon eikä siis päästänyt puolueettomien maiden laivoja Saksaan..


title: Saksan rajoittamaton upotussota

text: Saksalaiset aloittivat sukellusveneiden rakentamisohjelman, kun sodan alussa syyskuussa 1914 muutama sukellusvene upotti useita Ison-Britannian sota-aluksia. Pian Saksalla oli käytössään kolmisensataa sukellusvenettä. Saksa julisti 4. helmikuuta 1915, että se upottaa kaikki alukset, jotka kuljettavat sotatarvikkeita ympärysvalloille. Brittiläisen RMS Lusitanian upottaminen 7.5.1915 kuitenkin suututti amerikkalaisia, varsinkin kun turmassa hukkui yli 1 200 ihmistä. Syyskuussa 1916 Saksa sopi Yhdysvaltojen kanssa, että kauppalaivat ensin pysäytetään ja tarkistetaan, eikä ihmisuhreja tule, jos ne upotetaan.


title: Saksan rajoittamaton upotussota

text: Kauppasaarron aiheuttama elintarvikepula kävi Saksassa sietämättömäksi, ja se julisti 1. helmikuuta 1917 rajoittamattoman upotussodan, vaikka se samalla merkitsi Yhdysvaltojen liittymistä ympärysvaltoihin. Ajatuksen takana oli ylipäällikkö Paul von Hindenburg. Nyt kaikki vihollisen ja puolueettomien maiden alukset upotettiin ilman varoitusta. Merellä oli jatkuvasti 40 sukellusvenettä ja kesän 1917 aikana ne upottivat 795 kauppalaivaa.


title: Saksan rajoittamaton upotussota

text: Britit tarvitsivat tehokasta asetta sukellusveneitä vastaan. Sellainen oli MK 6 -merimiina, jonka tuntosarvissa oli kosketussytyttimet. Niitä laskettiin mereen 76 000 kappaletta. Englannin kanaalissa upotetiin merimiinoilla 26 sukellusvenettä. Myös syvyyspommit, torpedot, tykkituli ja ilmahyökkäykset olivat käytössä. Lopuksi keksittiin suojata kaupalaivoja hävittäjillä. Marraskuussa 1918 Saksa sai upotetuksi enää 15 kauppalaivaa, ennen kuin aselepo tuli voimaan 11.11.1918.


title: Ramesh Patel

text: Ramesh Unka Patel (s. 12. syyskuuta 1953 Auckland) on uusiseelantilainen entinen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän kuului kultaa voittaneeseen miesten joukkueeseen vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa. Hän sijoittui joukkueineen lisäksi yhdeksänneksi kesäolympialaisissa 1972 Münchenissä ja seitsemänneksi kesäolympialaisissa 1984 Los Angelesissa.


title: Sadi Carnot (Ranskan presidentti)

text: Marie François Sadi Carnot (11. elokuuta 1837 Limoges – 25. heinäkuuta 1894 Lyon) oli ranskalainen insinööri ja valtiomies, joka toimi Ranskan kolmannen tasavallan presidenttinä vuosina 1887–1894. Hän kuoli italialaisen anarkistin puukotettua häntä.


title: Sadi Carnot (Ranskan presidentti)

text: Sadi Carnot oli vasemmistolaisena poliitikkona tunnetun Hippolyte Carnot'n poika ja Ranskan suuressa vallankumouksessa ansioituneen Lazare Carnot'n pojanpoika. Hänen setänsä oli tunnettu fyysikko Sadi Carnot. Carnot opiskeli École Polytechniquessa sekä sillan- ja tienrakennuskoulu École des Ponts et Chausséesissa. Hän valmistui insinööriksi vuonna 1863 ja sai valtion viran Annecyn kaupungista. Tuona aikana hän suunnitteli muun muassa Rhône-joen ylittävän niin sanotun Carnot'n sillan Collongesissa.


title: Sadi Carnot (Ranskan presidentti)

text: Ranskan–Saksan sodan alettua 1870 Carnot siirtyi politiikkaan. Hän sai hallitukselta tehtäväkseen organisoida sotilaallista vastarintaa Normandiassa. Carnot toimi hetken aikaa Seine-Inférieuren prefektinä, kunnes hänet valittiin uuden tasavallan edustajainkamariin Côte-d'Orin departementista. Hän kuului tasavaltalaisten vasempaan siipeen ja erikoistui julkisia töitä ja rautateiden kehittämistä koskeneisiin kysymyksiin.


title: Sadi Carnot (Ranskan presidentti)

text: Carnot toimi vuodesta 1878 yleisten töiden ministeriön alivaltiosihteerinä ja vuodesta 1880 itse ministerinä. Vuonna 1885 hänestä tuli edustajainkamarin varapuhemies sekä kauppa- ja valtiovarainministeri. Carnot valittiin presidentiksi joulukuussa 1887. Presidenttikaudellaan hän joutui vastaamaan muun muassa kenraali Georges Boulangerin sekä radikaalin työväenliikkeen aiheuttamiin haasteisiin. Ranskan johtoa koetteli myös vuoden 1892 Panama-skandaali. Carnot onnistui kuitenkin säilyttämään suosionsa. Hänen kautensa myönteisiä symbolisia tapahtumia olivat vallankumouksen satavuotisjuhla ja Pariisin maailmannäyttely vuonna 1889.


title: Sadi Carnot (Ranskan presidentti)

text: Carnot'n pidettyä puheen näyttelyssä Lyonissa 24. heinäkuuta 1894 italialainen anarkisti Sante Caserio puukotti ylättäen häntä. Hän kuoli vammoihinsa seuraavana yönä ja hänet haudattiin Pariisin Panthéoniin. Caserio tuomittiin myöhemmin kuolemaan ja teloitettiin.


title: Trevor Manning

text: Trevor Wayne Manning (s. 19. joulukuuta 1945 Wellington) on uusiseelantilainen entinen maahockeypelaaja. Hän kilpaili vuoden 1976 kesäolympialaisissa Montrealissa ja kuului siellä lajissa kultaa voittaneeseen miesten joukkueeseen. Manning pelasi kisoissa maalivahtina.


title: Lalita Jauhleuskaja

text: Lalita Vadimovna (Milšina-)Jauhleuskaja (s. 31. joulukuuta 1963 Sokol, Vologdan alue, Venäjä) on ampuja. Hän kilpaili viisissä perättäisissä kesäolympialaisissa vuosina 1996–2012 ja sai pronssia 25 metrin urheilupistooliammunnassa vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä. Hän edusti Sydneyn kisoissa Valko-Venäjää. Tätä myöhemmissä olympiakisoissa hän on kilpaillut Australian edustajana.


title: Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut 1921

text: Yleisluistelun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut järjestettiin kolmannen kerran Ruotsin Tukholmassa 5. -6. helmikuuta 1921.


text: Epäviralliset loppupisteet


title: Thorvald Eigenbrod

text: Jakob Thorvald Eigenbrod (2. joulukuuta 1892 Aalborg – 5. toukokuuta 1977 Munkebjerg) oli tanskalainen maahockeypelaaja. Hän kilpaili vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja kuului siellä lajissa hopeaa saaneeseen miesten joukkueeseen.


title: Satanic Warmasterin diskografia

text: Suomalaisen black metal -yhtye Satanic Warmasterin diskografia koostuu viidestä studioalbumista, viidestä kokoelma-albumista, neljästä EP-levystä, kahdestatoista split-albumista sekä kolmesta singlestä.


title: Karl Johan Moring

text: Karl Johan Moring (20. marraskuuta 1832 Kalvola – 6. maaliskuuta 1868 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja musiikinopettaja.


title: Karl Johan Moring

text: Moringin vanhemmat olivat meriupseeri ja maanmittari Carl Matthias Moring ja Eva Charlotta Sjöman. Hän kävi Helsingin alkeiskoulun ja opiskeli viulun- ja pianonsoittoa Rudolf Lagin johdolla. Leipzigin konservatoriossa hän opiskeli 1856–1858 ja palasi sen jälkeen Suomeen perustamansa Sylvia-kuoron johtajaksi. Leipzigissä hän oli kuitenkin toiseen otteeseen 1860-1861. Moring toimi paitsi kuoronjohtajana, myös laulun- ja musiikinopettajana. Hän kuoli lavantautiin Helsingissä keväällä 1868 alle 40-vuotiaana.


title: Karl Johan Moring

text: Moring sävelsi vaatimattomia kuoro- ja yksinlauluja. Hänen sävellyksistään tunnettuja ovat muun muassa virsi "Taivaat kaikki valtiaansa" sekä Työväenopiston laulukirjassa 1928 julkaistu laulu "Mökin poika" J. L. Runebergin tekstiin. Moringin arkistoa on talletettu Kansalliskirjastoon.


title: Karl Johan Moring

text: Moringin sävellyksiä ja sovituksia ovat:


title: Johan Christoffer von Morian

text: Johan Christoffer von Morian (1752–1811) oli Kymin laamanni 1786–1795, ja sen jälkeen hän viljeli Pernajassa Sarvilahden kartanon maita. Hän oli maaherran sijasta vastaanottamassa keisari Aleksanteri I:tä, kun tämä tuli Porvoon valtiopäiville 1809. Pitämässään puheessa Morian korosti Suomen perustuslakien säilyttämisen merkityksellisyyttä.


title: Virtain kirkko

text: Virtain kirkko on puinen pohjalainen paanukattoinen ristikirkko Virroilla. Sekä kirkon että kirkkoon käytävällä yhdistetyn tapulin rakensi Antti Hakola. Kirkon rakennustyöt ajoittuivat vuosille 1773–1774 ja pohjalainen renessanssitapuli valmistui pari vuotta myöhemmin 1776.


title: Esa Sulkava

text: Esa Sulkava (s. 14. toukokuuta 1937 Tampere) on pitkän uran tehnyt urheilutoimittaja.


title: Esa Sulkava

text: Sulkava oli Helsingin Sanomien jääkiekkotoimittaja vuodet 1960–1970. Vuodet 1970–1996 Sulkava toimi Ilta-Sanomien urheilutoimituksen päällikkönä. 1996–2002 Sulkava toimi erikoistoimittajana Ilta-Sanomissa, jonka jälkeen hän jäi eläkkeelle.


title: Wilhelm Miklas

text: Wilhelm Miklas (15. lokakuuta 1872 – 20. maaliskuuta 1956) oli itävaltalainen poliitikko. Hän toimi Itävallan liittopresidenttinä vuosina 1928–1938. Ennen presidentiksi tuloaan hän oli Itävallan parlamentissa 1907–1914.


title: Luettelo maakaasuntuottajavaltioista

text:
Tämä on luettelo valtioista maakaasun tuottajista. Kaikki maakaasun valtioiden kaasun tuotanto määritellään kuutiometreinä. Luettelossa ei ole biokaasun tai maaöljyn tuotantoa. Luettelossa on myös osavaltioita ja merentakaisia alueita.
Kansainvälisen energiajärjestön tietojen mukaan maailman 66,7 %prosentista maakaasusta on 10 valtioiden alueella ja ne ovat järjestyksessä:


title: Ekogen

text: Ekogen Oy on vuonna 2006 perustettu yritys, jonka kotipaikka on Lappeenranta. Yrityksen päämarkkina-alue on Eurooppa.


title: Ekogen

text: Yritys on kehittänyt pienvoimalaitoksen, joka käyttää energialähteenä biomassaa, kuten puupellettiä tai puuhaketta. Laitos tuottaa sähköä ja lämpöä yhteistuotantona (CHP). Teknologia perustuu mikroturbiinin käyttöön voimakoneena.


title: Ekogen

text: Laitos soveltuu kohteisiin, joissa sähkö ja lämpö voidaan hyödyntää samanaikaisesti. Tällaisia kohteita ovat esimerkiksi pienteollisuus, kasvihuoneet, lämpöyrittäjäkohteet, kiinteistöt, maatilat, vapaa-ajankeskukset ja energiaverkoista riippumattomat yhteisöt. Pienvoimalaitoksen avulla voidaan vähentää hiilidioksidipäästöjä korvaamalla fossiilisilla polttoaineilla tuotettua energiaa uusiutuvalla energialla. Toiminta perustuu lähienergiaan, jolloin tarvittava polttoaine hankitaan lähialueelta, ja tuotettavat sähkö ja lämpö käytetään samalla alueella. Tällöin vähennetään polttoaineen kuljetuksesta ja energian siirrosta aiheutuvia päästöjä ja kustannuksia.


title: Paras näyttelijäkokoonpano komediasarjassa (SAG)

text: Parhaan komediasarjan näyttelijäkokoonpanon SAG-palkinto on yksi palkinnoista, joita yhdysvaltalainen yli 120 000 näyttelijää edustava ammattiliitto Screen Actors Guild jakaa vuosittain. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1994.


title: Peugeot 305

text: Peugeot 305 on Peugeot’n vuosina 1977–1988 valmistama keskiluokan automalli, joka korvasi Peugeot 304:n. Sen seuraajiksi tulivat Peugeot 309- ja 405-mallit.


title: Peugeot 305

text: Ainoa korimalli oli aluksi neliovinen sedan. Vuonna 1980 esiteltiin farmarimalli Break, josta tuli saataville myös kolmiovinen tavarankuljetusmalli ilman takaikkunoita ja -istuimia. Valikoimassa olivat aluksi 1,3- (65 hv) ja 1,5-litraiset (74 hv) bensiinimoottorit, hieman myöhemmin tuli myös 1,5-litrainen (50 hv) dieselmoottori.


title: Peugeot 305

text: Vuonna 1982 malli koki kasvojenkohotuksen, jossa se sai uuden kojelaudan ja keulaa kallistettiin hieman taaksepäin. Auto sai uudet XU-sarjan moottorit, joihin kuului 1,6- ja 1,9-litraiset bensiinimoottorit sekä 1,9-litrainen dieselmoottori.


title: Peugeot 305

text: Vuonna 1984 esiteltiin urheilullinen 305 GTX, jossa oli 1,9-litrainen (105 hv) moottori Solex-kaksoiskaasuttimilla. Ulkoisesti mallin tunnisti 14-tuumaisista alumiinivanteista ja takaspoilerista. Vuonna 1986 GTX sai tuuletetut jarrulevyt ja valinnaisena saataville tuli ZF:n automaattivaihteisto.


title: Jaskari

text: Jaskari on suomenkielinen sukunimi. Jaskari-nimisiä suomalaisia henkilöitä:


title: Tujunen

text: Tujunen on suomenkielinen sukunimi. Tujunen-nimisiä henkilöitä:


title: Juha Kauppinen (toimittaja)

text: Juha Kauppinen (s. 1975) on suomalainen vapaa toimittaja, joka on erikoistunut tutkivaan journalismiin sekä pitkiin, tarinallisiin reportaaseihin.


title: Juha Kauppinen (toimittaja)

text: Kauppinen on koulutukseltaan filosofian maisteri ja valmistunut Jyväskylän yliopistosta, missä hän opiskeli biologiaa. Hän on kirjoittanut muun muassa Helsingin Sanomiin, Imageen, Suomen Kuvalehteen, Suomen Luontoon, Apuun ja Long Play -verkkojulkaisuun. Kauppinen on ollut myös Jyväskylän Ylioppilaslehden päätoimittaja.


title: Juha Kauppinen (toimittaja)

text: Kauppinen tunnetaan erityisesti Talvivaara-reportaaseistaan, joista hän sai vuoden 2012 Bonnierin Suuren journalistipalkinnon ja vuoden 2013 tutkivan journalismin Lumilapio-palkinnon. Hän on ollut ehdolla myös Pienen journalistipalkinnon sekä Vuoden aikakauslehtitoimittajan palkinnon saajaksi.


title: Juha Kauppinen (toimittaja)

text: Keväällä 2016 ilmestyy Kauppisen ja Sampsa Oinaalan teos "Talvivaaran vangit".


title: Sandström

text: Sandström on ruotsinkielinen sukunimi. Sandström-nimisiä henkilöitä:


title: Kvarteret Victoria

text: Kvarteret Victoria on Helsingin Jätkäsaaressa ruotsinkielisen kulttuurin ympärille rakennettu asuinkortteli jossa on myös muita palveluita kuten päiväkoti, Teatteri Viirus, galleria ja ravintola. Korttelissa on myös jonkun verran toimistoja. Kuka tahansa saa asua korttelissa jossa on enimmäkseen vuokra-asuntoja mutta myös omistusasuntoja. Yhteensä asuntoja korttelissa on noin 300.


Kvarteret Victoria


title: Juan de Borbón

text: Juan de Borbón y Battenberg (20. kesäkuuta 1913  - 1. huhtikuuta 1993) oli espanjalainen kuninkaallinen. Hän oli Espanjan kuninkaan Alfonso XIII:n poika ja Francon ajan jälkeen valtaan nousseen Juan Carlosin isä. Hän oli kruununtavoittelija isänsä kuolemasta vuonna 1941 aina vuoteen 1977, jolloin hän ilmoitti luopuvansa pyyteistään poikansa hyväksi.


title: Juan de Borbón

text: Juan de Borbón oli Barcelonan kreivi 1941-1993.


title: Juan de Borbón

text: Juan syntyi San Ildefonson palatsissa. Hänen isänsä joutui maanpakoon, kun Espanjan toinen tasavalta julistettiin perustetuksi 14. huhtikuuta 1931. Don Juan oli perheen pojista vasta kolmas, mutta hänen vanhin veljensä luopui kruununtavoittelusta mennessään aatelittoman naisen kanssa naimisiin, ja keskimmäinen veli kuuroutensa takia.


title: Juan de Borbón

text: Juan sai Asturian prinssin arvonimen palvellessaan Britannian kuninkaallisessa laivastossa Bombayssa.


title: Laine (Ranta-aalto)

text: Laine (Ranta-aalto) on väriekspressionistisen taiteilijan Mauno Markkulan öljyvärityö kankaalle vuodelta 1942. Kooltaan maalaus on 27×35 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.


title: Laine (Ranta-aalto)

text: Mauno Markkula maalasi "Laine (Ranta-aalto)" -maalauksen paksuilla väreillä. Tämä oli tämän mystikkona pidetyn taiteilijan tapa maalata. Hän maalasi paksusti, leiskuvin värein näynomaista taidetta. "Laine (Ranta-aalto)" -maalauksen pääväri on vihreä. Valkoisen ranta-alueen takana harmaan taivaan alla olevat korkeat vihreät aallot pauhuvat tässä työssä. Markkula kuvaa lisäksi aallokon suoraan sivulta, mikä on harvinaisempaa ja alkuun katsojan on suorastaan hankalampaa hahmottaa työtä.


title: Mustasukkaisuus (maalaus)

text: Mustasukkaisuus on suomalaisen taiteilijan Åke Mattasin öljyvärityö kankaalle vuodelta 1946. Kooltaan maalaus on 85×66 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan.


title: Mustasukkaisuus (maalaus)

text: Åke Mattasin taiteesta löytyy runsaasti omaelämäkerrallisuutta ja tunnustuksellisia omiakuvia. "Mustasukkaisuus"-maalauksessa Mattas istuu ja hänen puolisonsa kasvot näkyvät tuolin takana. Edellisenä vuonna hän oli mennyt naimisiin opiskelutoverinsa kanssa, vaikka Mattasin vakaumuksen mukaan avioliitto ei hänelle ollutkaan mahdollista. Maalaukseen hän maalaakin uhmakkaan maskuliinisen miehen kahden naisen väliin. Maalauksen väriasteikkona on musta ja vihreä eri sävyissään.


title: Mustasukkaisuus (maalaus)

text: Mattasille oli luonteenomaista maalata käyttäen riisuttua väriasteikkoa ja ekspressiivistä viivaa töissään.


title: Mustasukkaisuus (maalaus)

text: "Mustasukkaisuutta"-maalauksen on nähty viittaavan James Ensorin maalaukseen "Naamioiden vallan alla" (1925), joka kuului vuodesta 1937 alkaen Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmaan. Maalauksessa on Ensorin omakuva sauva kädessään ja ilmehtivien naamioiden saartamana.


title: Chikuma-luokka

text: Chikuma-luokka () oli keisarillisen Japanin laivaston kolmen aluksen muodostama panssarikansiristeilijäluokka, joka oli Japanin laivaston viimeinen panssarikansiristeilijäluokka ennen keveiden keveiden risteilijöiden valmistuksen aloittamista. Alusluokan alukset osallistuivat ensimmäiseen maailmansotaan.


title: Tone (1907)

text: Tone () oli keisarillisen Japanin laivaston toukokuussa 1910 valmistunut panssarikansiristeilijä. Alus tuhoutui maalilaivana 30. huhtikuuta 1933.


title: Tone (1907)

text: "Tone" suunniteltiin ja valmistettiin Sasebon laivastontelakalla Japanissa osana vuoden 1903 kolmatta laivastolakia, jolla korvattiin Venäjän–Japanin sodan tappioita. Rahoitusvaikeuksien vuoksi "Tonelle" suunniteltu sisaralus poistettiin suunnitelmasta.


title: Tone (1907)

text: Alus muistutti mitoiltaan Britteinsaarilla valmistettua "Yoshinoa", mutta "Tonella" oli taivutetut savuhormit ja japanilaisaluksille tyypilliseksi muodostunut klipperikeula. Aluksen voimanlähteenä oli kaksi Mitsubishin valmistamaa nelisylinteristä höyrykonetta, joihin oli kytketty kuusitoista Miyabara-kattilaa. Koneisto pyöritti kahta akselia.


title: Tone (1907)

text: Aluksen aseistuksena oli kaksi kilvin varustettua kuuden tuuman 45 pituuskaliiperin tyypin 41 tykkiä ja apuaseina kymmenen 4,7 tuuman ja neljä 12 naulan 12 cwt -pikatykkiä. Aseistuksen täydensi kolme 18-tuumaista torpedoputkea. Pian valmistumisen jälkeen kummaltakin laivalta poistettiin toiset 4,7 tuuman tykit, ja myöhemmin aseistukseen lisättiin kaksi 3,1 tuuman (8 cm) ilmatorjuntatykkiä.


title: Tone (1907)

text: Alus tilattiin Sasebon laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 27. marraskuuta 1905, ja alus laskettiin vesille 24. lokakuuta 1907. Alus valmistui 15. toukokuuta 1910.


title: Tone (1907)

text: Pian valmistumisensa jälkeen alus lähetettiin 1. huhtikuuta 1911 Britteinsaarille muiden Yrjö V:n kruunajaisjuhlallisuuksiin lähetettyjen alusten mukana. Alus palasi Japaniin 12. marraskuuta.


title: Tone (1907)

text: Ensimmäisessä maailmansodassa "Tone" kuului Japanin 2. laivastoon osallistuen Qingdaon taisteluun. Myöhemmin alus siirrettiin Japanin 3. laivastoon, jolloin se oli sijoitettuna Singaporeen valvomaan Intian valtameren liikennettä.


title: Tone (1907)

text: Vuosina 1924–1929 aluksen asemapaikkana oli Shanghain ympäristö Jangtsejoella, mistä se siirrettiin Sasebon laivastoalueen reserviin 30. marraskuuta 1929. Se poistettiin alusluettelosta 1. huhtikuuta 1931, jolloin se nimettiin "Haikan No. 2":ksi. Alus tuhoutui lentokonemaalina Amami Oshiman edustalla 30. huhtikuuta 1933.


title: Mike Trout

text: Michael Nelson "Mike" Trout (s. 7. elokuuta 1991, Millville, New Jersey) on yhdysvaltalainen baseballpelaaja, joka pelaa tällä hetkellä MLB-liigan Los Angeles Angels of Anaheimissa. Hänen pelipaikkansa ulkopelissä on koppari.


title: Mike Trout

text: Angels valitsi Troutin vuoden 2009 , ensimmäisen kierroksen 25. pelaajana. Trout valittiin heti tulokaskaudellaan un, ja kauden loputtua hänet nimettiin American Leaguen vuoden tulokkaaksi.


title: Edlund

text: Edlund on ruotsinkielinen sukunimi. Edlund-nimisiä henkilöitä:


title: S. E. Multamäki

text: Sulo Emil Multamäki (22. helmikuuta 1889 Hollola – 8. toukokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen metsätieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston suometsätieteen professori 1944–1957.


title: S. E. Multamäki

text: Multamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Fredrik Multamäki ja Amanda Kustaava Lehtonen ja puoliso vuodesta 1932 lastentarhanopettaja Helvi Saima Larja (Lönnqvist). Hän tuli ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta 1911 ja suoritti metsänhoitotutkinnon 1914, jolloin hänestä tuli myös metsäkonduktööri, filosofian kandidaatin tutkinnon 1917 ja filosofian lisensiaatin ja tohtorin tutkinnon 1919. Toimittuaan eri tehtävissä suonkuivauksen parissa Multamäki nimitettiin Helsingin yliopiston suometsätieteen professorin viran ensimmäiseksi haltijaksi 12. toukokuuta 1944.


title: Merimaa

text: Merimaa on suomenkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:


title: Operaatio Para Bellum

text: Operaatio Para Bellum on Ville Kaarnakarin kirjoittama sotatrilleri.


title: Operaatio Para Bellum

text: "Operaatio Finljandija" perustuu kuvitelmaan, jossa suomalainen tiedustelu oli saanut käsiinsä fiktiivisen Baltic Protocol -asiakirjan, jonka osanna oli yhtä lailla fiktiivinen Operaatio Finljandija. Siinä "määriteltiin" venäläisten tavoitteeksi Suomen miehittäminen joko suoraan hyökkäyksestä (kesän 1944 suurhyökkäys) tai jos se ei onnistuisi, niin miehitys rauhanteon jälkeen.


title: Operaatio Para Bellum

text: Operaatio Para Bellum kuvittelee, mitä tällaisesta skenaariosta olisi seurannut syys-lokakuussa 1944. Maassa käydään sotaa, josta ei koskaan kerrota eikä siitä jää asiakirjoja määrätietoisen jälkien hävittämisen takia.


title: Operaatio Para Bellum

text: Operaatio Para Bellum esittää myös fiktiivisen version siitä, miten ja miksi asekätkentä tuli venäläisten tietoisuuteen sekä samoin fikiktiivisen syyn, miksi Suomea ei miehitetty syksyllä 1944.


title: Punaniskaturako

text: Punaniskaturako ("Tauraco erythrolophus") on turakojen heimoon kuuluva lintulaji.


title: Punaniskaturako

text: Punaniskaturakoa tavataan vain Angolassa. Lajin kokonaiskantaa ei ole arvioitu, mutta sen on raportoitu olevan paikallisesti tavallinen. Lajin kannankehitys on kuitenkin laskeva.


title: Olavi Munkki

text: Olavi Munkki (8. heinäkuuta 1909 Viipuri – 4. maaliskuuta 1978 Helsinki ) oli suomalainen diplomaatti.


title: Olavi Munkki

text: Munkki kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1929 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1936. Munkki siirtyi Suomen ulkoministeriön palvelukseen vuonna 1937 ja toimi avustajana Suomen Lontoon-suurlähetystössä vuosina 1937–1942, ulkoministeriön jaostosihteerinä vuosina 1942–1945, lähetystösihteerinä Suomen Washingtonin-suurlähetystössä vuosina 1945–1950, ulkoministeriön jaostopäällikkönä vuosina 1950–1952 ja konsulina Kölnissä vuosina 1952–1956. Hän toimi ulkoministeriön kauppapoliittisen osaston päällikkönä 1956–1962 ja sen jälkeen suurlähettiläänä useissa maissa, Sveitsissä 1962–1965, Yhdysvalloissa 1965–1972 ja Oslossa 1973–1976. Hän veti neuvotteluja Suomen ulkojäsenyydestä Euroopan vapaakauppajärjestössä (EFTA) vuosina 1960–1961.


title: Olavi Munkki

text: Hänelle myönnettiin diplomaattinen virka-arvo erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri vuonna 1959.


title: Ruotsalaiset amerikkalaisessa elokuvateollisuudessa

text: 2000-luvun alussa media alkoi puhua ruotsalaisten Hollywood-invaasiosta. Ruotsalaiset ovat kuitenkin vaikuttaneet englantilaisiin ja amerikkalaisiin elokuviin jo varhain 1900-luvulla, ja vaikutus on jatkunut nykypäivään asti. Lisäksi monet ruotsalaiset elokuvat ovat menestyneet hyvin Yhdysvalloissa, ja joistakin ruotsalaisista elokuvista on kuvattu amerikkalaisia versioita. Useat ruotsalaiset elokuva-alan työntekijät ovat olleet esikuvia amerikkalaisessa elokuvamaailmassa. Yhdysvalloissa on tehty jopa useita elokuvia ruotsalaisten kirjojen pohjalta. Viimeisimmät tällaiset elokuvat on tehty, kun elokuvan ruotsalainen versio on menestynyt Yhdysvalloissa.


text: Keskeisimpiä ruotsalaisia Hollywood-näyttelijöitä ovat muun muassa Ingrid Bergman ja Greta Garbo. Molemmat näyttelijät kuuluvat niiden neljän ruotsalaisen joukkoon, joilla on oma tähti Hollywoodin Walk of Famella.


text: Anna Q. Nilssonia nimitetään jopa Ruotsin ensimmäiseksi filmitähdeksi, ja hän loi uransa pääasiallisesti Yhdysvalloissa. Hän muutti Yhdysvaltoihin vain 17-vuotiaana vuonna 1905 työskennelläkseen maassa lapsenvahtina. Hän päätyi kuitenkin elokuva-alalle ja osallistui yli kahdensadan elokuvan tekoon. Hänet nimettiin myös Amerikan kauneimmaksi naiseksi, ja hänellä on tähti Hollywoodin Walk of Famella.


text: 1920-luvun puolivälissä ohjaaja Mauritz Stiller matkusti Yhdysvaltoihin tuoreen tähden, Greta Gustafssonin, kanssa. Gustafsson tunnetaan paremmin nimellä Greta Garbo. Stiller ja Garbo oli kutsuttu Yhdysvaltoihin tekemään elokuvaa. Stillerin oleskelu Yhdysvalloissa osoittautui hankalaksi hänen huonon englannin kielen taitonsa takia, mutta Garbo pärjäsi paremmin. Kun Stiller palasi Tukholmaan, Garbo loi itselleen uraa Yhdysvalloissa. Viiden vuoden Yhdysvalloissa oleskelun jälkeen Garbo seurusteli näyttelijä John Gilbertin kanssa ja hänet oli nimetty kaksi kertaa Oscar-ehdokkaaksi vuonna 1930 näyttelijänsuorituksistaan elokuvissa "Anna Christie" ja "Romantiikkaa". Hän näytteli ja oli muuten mukana useissa amerikkalaisissa elokuvissa kunnes lopetti näyttelemisen vuonna 1941. Vuonna 1951 hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen. American Film Institute on nimennyt hänet Yhdysvaltain viidenneksi parhaaksi naisnäyttelijäksi.


text: Victor Sjöström muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1923 ja menestyi paremmin kuin kollegansa Mauritz Stiller. Hän kuitenkin viipyi Hollywoodissa vain muutaman vuoden. Yksikään hänen elokuvistaan ei ole jäänyt elämään muistettuna klassikkona. Hänen viimeinen ohjaamansa elokuva oli hänen kymmenes englanninkielinen elokuvansa, nimeltään "Kardinaalin asialla".


text: Vuonna 1936 ruotsalainen Ingrid Bergman näytteli Gustaf Molanderin ohjaamassa elokuvassa "Intermezzo". Kolme vuotta myöhemmin hän näytteli saman roolin samannimisessä elokuvassa, jossa oli sama juoni, mutta tällä kertaa elokuvan tuotti amerikkalainen elokuvayhtiö. Kyseisestä elokuvasta alkoi Bergmanin ura Yhdysvalloissa. Vuonna 1942 hänestä tuli kansainvälinen tähti, kun hän esitti norjalaista Ilsa Lundia menestyselokuvassa "Casablanca", vaikkakin hän sekä hänen vastanäyttelijänsä Humphrey Bogart katuivat jälkeenpäin elokuvaan osallistumista. American Film Institute on nimennyt Bergmanin Amerikan neljänneksi parhaaksi näyttelijäksi Katharine Hepburnin, Bette Davisin ja Audrey Hepburnin jälkeen.


text: Vuonna 1949 ensimmäinen ruotsalainen elokuva palkittiin Oscarilla. Palkinnon parhaasta dokumenttielokuvasta voitti Arne Sucksdorffin "Människor i stad".


text: Ingmar Bergman tuli tunnetuksi 1960-luvulla. Elokuvillaan "Neidonlähde" ja "Kuin kuvastimessa" hän voitti ensimmäisenä pohjoismaalaisena ohjaajana parhaan vieraskielisen elokuvan Oscar-palkinnon. Hän voitti palkinnot peräkkäisinä vuosina 1961 ja 1962, ja kyseiseen suoritukseen on hänen lisäkseen kyennyt vain yksi ohjaaja, Federico Fellini. "Neidonlähteessä" elokuvan perheen isää esittää Max von Sydow. Elokuva sekä von Sydowin näyttelijänsuoritus kiinnittivät amerikkalaisten elokuvantekijöiden huomion, ja kun von Sydowin tähdittämä "Kuin kuvastimessa" voitti Oscarin vuonna 1962, von Sydow valittiin James Bond -elokuvaan "007 ja lupa tappaa" esittämään päävihollista, Spectre-jäsentä nimeltä tohtori Julius No. Hän kuitenkin kieltäytyi, ja roolin sai kanadalainen näyttelijä Joseph Wiseman. Näyteltyään pientä roolia lännenelokuvassa von Sydow sai merkittävän roolin Jeesuksena George Stevensin elokuvassa "Mies Nasaretista". Elokuva sai viisi Oscar-ehdokkuutta ja vauhditti von Sydowin uraa Yhdysvalloissa. Vuotta myöhemmin hänet nimitettiin Golden Globe -ehdokkaaksi, ja myöhempinä vuosina hän on työskennellyt arvostettujen ohjaajien kuten Sydney Pollackin, Ridley Scottin, Martin Scorsesen ja Marcello Mastroiannin kanssa.


text: 1960-luvun Hollywoodin ruotsalaisiin tähtiin kuuluu myös Ann-Margret Olsson, joka tunnettiin Ann-Margretina. Hän syntyi Jämtlandissa mutta muutti jo lapsena Yhdysvaltoihin. Hän aloitti uransa laulajana, mutta koomikko George Burns huomasi hänen kykynsä, ja jo kahden vuoden näyttelijänuran jälkeen Ann-Margret löi itsensä läpi vain 22-vuotiaana elokuvassa "Kaikkien tyttöjen sankari". Elokuvassa näytteli myös Dick Van Dyke. Seuraavan roolinsa Ann-Margret sai elokuvasta "Viva Las Vegas!" Elviksen rinnalla. Vuonna 1971 Ann-Margret esitti Bobbieta palkitussa elokuvassa "Miehuusvuodet" ja sai roolistaan Golden Globe -palkinnon. Neljä vuotta myöhemmin hän esiintyi musikaalielokuvassa "Tommy".


text: Jan Troell, joka on yksi arvostetuimmista ohjaajista Ruotsin elokuvahistoriassa, kutsuttiin kuvaamaan elokuvia Yhdysvaltoihin sen jälkeen, kun hänen elokuvistaan "Maastamuuttajat" ja "Raivaajat" oli tullut menestyselokuvia. Hän kuvasi kaksi amerikkalaista elokuvaa, "Kohtaaminen erämaassa" sekä "Hurrikaani", joiden parissa hän työskenteli ruotsalaisten Max von Sydowin ja kuvaaja Sven Nykvistin kanssa. Troellille tarjottiin kymmenen elokuvan sopimusta Yhdysvalloissa, mutta hän kieltäytyi koska ei halunnut muuttaa Yhdysvaltoihin ja koska hän pelkäsi menettävänsä vapauden, joka hänellä oli ollut ruotsalaisia elokuvia kuvatessaan. Lisäksi Troellia houkutteleva ruotsalainen "Kotkan lento" -elokuva oli jo suunnitteilla.


text: Britt Ekland oli yksi merkittävimmistä ruotsalaisista näyttelijöistä Yhdysvalloissa 60- ja 70-luvuilla. Hän tuli tunnetuksi muun muassa lyhyestä avioliitostaan koomikko Peter Sellersin kanssa. Eklandilla oli pieni rooli elokuvassa "Takaa-ajettuna", joka sijoittuu suurelta osin Ruotsiin. Hän esiintyi ensimmäistä kertaa aviomiehensä kanssa elokuvassa "Carol for Another Christmas", jossa hän esittää elokuvan perheen äitiä. Nykyään hän on luultavasti parhaiten tunnettu roolistaan Bond-tyttönä elokuvassa "007 ja kultainen ase". Hän ei kuitenkaan ollut ainoa ruotsalainen näyttelijä elokuvassa: Maud Adams esittää elokuvassa James Bondin vihollisen rakastajatarta, joka myös lankeaa Bondin pauloihin. Adams esiintyi myös toisessa Bond-elokuvassa vuonna 1983: elokuvassa "Octopussy – mustekala" Adams esittää elokuvan nimikkoroolin, joka on myös Bond-tytön rooli. Adams on ainoa näyttelijä, joka on esittänyt kahta Bond-tyttöä.


text: Maud Adams ja Britt Ekland eivät ole ainoat Bond-elokuvissa esiintyneet ruotsalaiset näyttelijät. Dolph Lundgren vilahtaa elokuvassa "007 ja kuoleman katse" vihollisen kätyrinä. Myös Maud Adams vieraili elokuvan kuvauksissa ja esiintyy elokuvassa statistina. Monet ovat yrittäneet löytää hänet elokuvasta, mutta kukaan ei ole onnistunut täysin varmasti. Elokuvassa "Octopussy – mustekala" Adamsin hahmon alamaista Magdaa näyttelee Kristina Wayborn. Myös Mary Stävin esiintyy Bond-tytön roolissa elokuvassa "007 ja kuoleman katse". Jo mainittu Max von Sydow esittää James Bondin arkkivihollista ja Spectren johtajaa, Ernst Stavro Blofeldia elokuvassa "Älä kieltäydy kahdesti".


text: Edellä mainitun kuvaajan Sven Nykvistin ura Yhdysvalloissa sai nostetta 1980-luvulla, kun Bergmanin "Fanny ja Alexander" -elokuva menestyi hyvin. Nykvist oli ollut mukana useissa amerikkalaisissa projekteissa jo 1970-luvun alussa, mutta 80-luvulla hän tuli kunnolla tunnetuksi. Hän sai työskennellä kuuluisien ohjaajien kuten Woody Allenin, Martin Scorsesen ja Philip Kaufmanin kanssa. Hän toimi kuvaajana muun muassa elämäkerrallisessa suurelokuvassa "Chaplin", jossa näyttelevät Robert Downey Jr. ja Anthony Hopkins. Elokuvan on ohjannut Oscar-palkittu Richard Attenborough.


text: Vuonna 1985 ensi-iltaan tuli Lasse Hallströmin elokuva "Elämäni koirana". Elokuva oli yksi Ruotsissa parhaiten menestyneistä elokuvista, ja se hurmasi katsojat elokuvafestivaaleilla. Kaksi vuotta myöhemmin Hallström ohjasi viimeisen ruotsalaisen elokuvansa 25 vuoteen; loput hänen elokuvistaan ovat amerikkalaisia. Vuonna 1994 Hallström meni naimisiin ruotsalaisen näyttelijän Lena Olinin kanssa, joka on myös näytellyt Yhdysvalloissa ja on erityisen tunnettu roolistaan elokuvassa "Olemisen sietämätön keveys". Hallström on ohjannut myös menestyselokuvan "Gilbert Grape", jolla hän löi itsensä läpi Yhdysvalloissa, sekä elokuvat "Oman elämänsä sankari" ja "Pieni suklaapuoti". Olinista tuli suosittu 2000-luvun alussa esiintyessään televisiosarjassa "Alias".


text: Esiinnyttyään useissa ruotsalaisissa elokuvissa Peter Stormare sai ensimmäisen roolinsa Yhdysvalloissa elokuvassa "Heräämisiä", jossa näyttelee myös Robert De Niro. Hän nousi pinnalle roolistaan Coenin veljesten elokuvasta "Fargo", jossa hän esittää armotonta murhaajaa. Stormare sai erinomaisia arvioita suorituksestaan, ja seuraavan roolinsa hän sai lurjusmaisena dinosauruksenmetsästäjänä Steven Spielbergin elokuvasta "Kadonnut maailma – Jurassic Park". Dinosaurusten hyökkäyksen jälkeen Stormare käytti tilaisuuden hyväksi ja kiroili elokuvassa ruotsiksi. Steven Spielberg on ottanut tavaksi liittää Stormaren ruotsinkielisen kiroilun elokuviinsa. Spielbergin elokuvassa "Minority Report" Stormare esittää hullua ruotsalaista silmälääkäriä ja huutaa ruotsiksi assistentilleen (jota näyttelee Caroline Lagerfelt). Vuotta myöhemmin hän näytteli natsi Ernst Röhmiä TV-elokuvassa "Hitler – pahuuden nousu".


text: Stormaren ystävä, näyttelijä Stellan Skarsgård on myös menestynyt Hollywoodissa. Von Sydowin tavoin hän aloitti Yhdysvaltain uransa lännenelokuvassa. Skarsgård oli ehdolla näyttelemään Oscar Schindleriä Spielbergin elokuvassa "Schindlerin lista", ja hän väittää, että ihmiset ovat luulleet häntä Liam Neesoniksi, joka lopulta sai roolin Schindlerinä. Skarsgårdin mukaan hän on ulkomaalaisista näyttelijöistä joutunut kilpailemaan eniten juuri Neesonin kanssa, sillä Neeson on "Schidlerin listan" lisäksi saanut kaksi roolia, joihin Skarsgård on ollut ehdolla. Skarsgård oli nimittäin ehdolla näyttelemään Neesonin hahmoa "Tähtien sota" -elokuvissa. Skarsgård pääsi kuitenkin myöhemmin Spielbergin elokuvaan "Amistad" (1997). Suurelokuvassa "Kuningas Arthur" (2004) Skarsgård näyttelee saksilaisten päällikköä Cedriciä.


text: Ruotsalaisia näyttelijöitä ei juuri nähty Bond-elokuvissa 90-luvulla, mutta elokuvassa "007 ja kultainen silmä", jossa Pierce Brosnan esittää James Bondia, puolalaissyntyinen ruotsalaisnäyttelijä Izabella Scorupco näyttelee kaunista venäläisnaista Natalya Simonovaa, elokuvan Bond-tyttöä.


text: Reine Brynolfsson on ruotsalainen näyttelijä, joka on työskennellyt osittain Yhdysvalloissa. Hän esittää ainoan amerikkalaisen roolinsa elokuvassa "Kurjat", joka perustuu kuuluisan ranskalaisen kirjailijan Victor Hugon romaaniin.


text: Vuonna 1999 jälleen uusi ruotsalainen näyttelijä nousi pinnalle amerikkalaisesta elokuvasta: Pernilla August sai roolin Anakin Skywalkerin äitinä Shmi Skywalkerina neljännessä "Tähtien sota" -elokuvassa "". Hän palasi rooliinsa elokuvan jatko-osassa "".


text: Ohjaaja Mikael Håfström tuli tunnetuksi Yhdysvalloissa, kun hänen elokuvansa "Pahuus" nimettiin Oscar-ehdokkaaksi. Hänen ensimmäinen elokuvansa "Leva livet" voitti Ruotsissa Guldbagge-palkintoja. "Pahuus" myytiin 130 eri maahan, ja se oli hyvin suosittu Yhdysvalloissa. Suosion myötä Håfströmille alkoi vyöryä tarjouksia. Hänen amerikkalaiset elokuvansa ovat tosin saaneet huonoja arvioita kriitikoilta mutta ovat "Shanghaita" lukuun ottamatta tuottaneet paljon.


text: Vuonna 2004 ilmestyi elämäkerrallinen elokuva The Life and Death of Peter Sellers. Näyttelijöiden tai työryhmän joukossa ei ollut ruotsalaisia, mutta Charlize Theron näytteli Sellersin toista vaimoa, edellä mainittua Britt Eklandia. Ekland kritisoi elokuvaa paljon ja yritti jopa estää elokuvan teon, koska hänestä heidän avioliittonsa oli kuvattu virheellisesti. Hän arvosteli ohjaaja Stephen Hopkinsia Sellersin kuvaamisesta liian kilttinä hahmona, ja lisäksi parin kohtaaminen ja ero oli kuvattu virheellisesti. Elokuvassa Sellers myös lyö vaimoaan, mutta Eklandin mukaan Sellersin väkivalta oli vain verbaalista. Kaikesta huolimatta Ekland saapui elokuvan ensi-iltaan Lontooseen käsi kädessä näyttelijä Charlize Theronin kanssa.


text: Vuonna 2006 julkaistiin elokuva "Storm". Elokuvan olivat ohjanneet Måns Mårlind ja Björn Stein, ja elokuva vei heidät Hollywoodiin. Vuotta myöhemmin ohjaajat tulivat maailman tietoisuuteen Hollywood-debyytillään "Shelter", jonka pääosia näyttelevät Julianne Moore ja Jonathan Rhys Meyers. Kuitenkin vasta viiden vuoden kuluttua ohjaajat tekivät todellisen läpimurtonsa Yhdysvalloissa elokuvallaan "Underworld: Awakening". Elokuvan budjetti oli 70 miljoonaa dollaria, mutta jo saman vuoden huhtikuussa elokuva oli tuottanut 160 miljoonaa dollaria ja saavuttanut Yhdysvaltain katsotuimpien elokuvien listan ykköspaikan. Elokuva nousi katsotuimmaksi myös parissakymmenessä muussa maassa.


text: Ruotsalaisvaikutteisia musikaalielokuvia ei juuri ole tehty Yhdysvalloissa, mutta merkittävin niistä on yleisömenestys "Mamma Mia!", johon ruotsalainen pop-yhtye Abba on säveltänyt laulut ja musiikin. Stellan Skarsgård näyttelee elokuvassa ruotsalaista seikkailijaa ja yhtä elokuvan isäehdokkaista.


text:
Vuonna 2006 Stellan Skarsgård tuli entistä tunnetummaksi, kun hän näytteli Saappaanraksi Bill Turneria elokuvassa "". Rooli teki häntä tunnetuksi nuoren yleisön keskuudessa.
Vuonna 2009 monet ruotsalaiset menestyivät Hollywoodissa. Millenium-elokuvien myötä monet ruotsalaiset pääsivät Hollywoodiin, ja huomattavin heistä on Noomi Rapace. Millenium-elokuvat tuottivat yli 100 miljoonaa dollaria, ja Rapacea kehuttiin hänen roolisuorituksestaan nuorena, mystisenä ja kovia kokeneena hakkerina Lisbeth Salanderina. Syyskuussa 2010 vahvistettiin, että hän saa roolin elokuvasta "". Häntä harkittiin myös Kertun rooliin "Hannu ja Kerttu" -sadun modernissa filmatisoinnissa "", mutta roolin sai lopulta Gemma Arterton. Sen sijaan Rapace sai vuonna 2011 roolin Elizabeth Shaw'na Ridley Scottin elokuvasta "Prometheus". Rooliin olivat ehdolla muun muassa Anne Hathaway, Natalie Portman sekä Arterton. Samoihin aikoihin Rapace sai BAFTA-ehdokkuuden roolistaan ensimmäisessä Millenium-elokuvassa "Miehet jotka vihaavat naisia". Hänen elokuvayhtiönsä järjesti kampanjan, jotta hän saisi myös Oscar-ehdokkuuden. Rapacen vastanäyttelijä elokuvasta "Miehet jotka vihaavat naisia", Mikael Nyqvist, menestyi myös elokuvan myötä. Esiinnyttyään amerikkalaisessa elokuvassa "Siepattu" lurjusmaisena kätyrinä hän sai pääpahiksen roolin "", jossa hänen roolihahmonsa oli lisäksi ruotsalainen.


text: Samoihin aikoihin itsensä löi läpi ruotsalais-kanadalainen näyttelijä Malin Åkerman supersankarielokuvasta "Watchmen". Hän oli esiintynyt jo aiemmin muun muassa romanttisissa komedioissa "27 Dresses – hääkuumetta" ja "Sekaisin suhteessa" sekä TV-sarjassa "The Comeback", mutta nyt hän sai jopa elokuvapalkintoraatien huomion seksikkäänä toimintasankarina. Åkermanista tuli todella suosittu, ja "Watchmenin" jälkeen hän on ollut mukana vähintään kahdessa elokuvassa joka vuosi, ja siksi häntä pidetään yhtenä ansiokkaimmista ruotsalaisista Hollywoodissa tänä päivänä. "Maxim"-lehti nimesi Åkermanin maailman sadan seksikkäimmän naisen listan sijalle 59.


text: Ruotsalainen näyttelijä Gustav Hammarsten sai suuren roolin Lutzina elokuvassa "Brüno" nimikkoroolihahmon agenttina. Hammarstenista tuli todella kysytty amerikkalaisten elokuvantekijöiden keskuudessa, mutta hän kieltäytyi rooleista, koska halusi palata perheensä luokse Ruotsiin.


text: "Miehet jotka vihaavat naisia" -elokuvan lisäksi Euroopan elokuvafestivaalien pääasialliseksi ruotsalaiseksi ehdokkaaksi nousi "Ystävät hämärän jälkeen". Ohjaaja Tomas Alfredson sai jopa 30 henkilökohtaista ehdokkuutta elokuvagaalojen eri kategorioissa, ja elokuva teki hänet tunnetuksi kansainvälisesti. Alfredsonille tarjottiin ohjaustyötä Yhdysvalloissa elokuvan "The Danish Girl" parissa. Elokuva kertoo tanskalaisesta Einar Mogens Wegeneristä, jolle tehtiin ensimmäinen täydellinen sukupuolenkorjausleikkaus. Elokuvan pääosaan suunniteltiin Nicole Kidmania. Alfredson kuitenkin kieltäytyi, ja ohjaustyö siirtyi Lasse Hallströmille, ja myöhemmin Tom Hooperille. Kesällä 2010 vahvistui, että Alfredson ohjaa elokuvaversion John le Carrén vakoojaromaanista "Pappi, lukkari, talonpoika, vakooja". Elokuvassa nähdään joitain ruotsalaisia vaikutteita: esimerkiksi aivan ensimmäisessä kohtauksessa kuullaan oopperalaulaja Jussi Björlingin laulavan kappaletta "Land, du välsignade". "Pappi lukkari talonpoika vakooja" sai hyvän vastaanoton kriitikoilta, ja ruotsalaisten kriitikoiden elokuvalle antamat arvosanat muodostavat keskiarvon 4,2. Elokuvan parissa Alfredson sai työskennellä kuuluisien näyttelijöiden, kuten Gary Oldmanin, Colin Firthin ja John Hurtin kanssa.


text: "Miehet jotka vihaavat naisia" -elokuvasta Yhdysvaltoihin pääsi myös David Dencik, joka oli vuonna 2011 jopa kolmessa kansainvälisessä elokuvaproduktiossa. Hän oli mukana Tomas Alfredsonin elokuvassa "Pappi lukkari talonpoika vakooja", jossa hän esitti korkea-arvoista Toby Esterhasea eli "Poormania", ja hän sai roolisuorituksestaan hyviä arvosteluita. Hän näytteli saksalaista leiriupseeria Steven Spielbergin draamallisessa sotaelokuvassa "Sotahevonen". Pian ilmestyi myös "The Girl with the Dragon Tattoo", joka on amerikkalainen versio elokuvasta "Miehet jotka vihaavat naisia". Elokuva kuvattiin Ruotsissa, ja sen ohjasi David Fincher. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Daniel Craig, Rooney Mara ja Joely Richardson. Näyttelijöiden joukossa on myös monia ruotsalaisia, kuten Stellan Skarsgård, Per Myrberg, Ulf Friberg, Joel Kinnaman ja Gustaf Hammarsten. Max von Sydowin oli tarkoitus saada tärkeä rooli Henrik Vangerina, mutta rooli menikin Christopher Plummerille. Dencik näyttelee elokuvassa nuorta Gustav Morellia. Elokuvassa ei käytetty ruotsin kieltä, mutta ruotsalaiset näyttelijät käyttivät hahmojen nimien ruotsalaista äänneasua.


text: Skarsgårdin perheen muitakin jäseniä on siirtynyt Hollywoodiin näyttelemään. Stellan Skarsgårdin vanhin poika Alexander Skarsgård tuli tunnetuksi Yhdysvalloissa televisiosarjasta "True Blood", jossa hän näytteli vampyyri Ericiä. Hän sai roolisuorituksestaan kiitosta, ja roolista oli hänelle apua myöhemmin hänen urallaan. Hänen suurimpiin rooleihinsa kuuluu rooli science fiction -elokuvassa "Battleship", jossa esiintyvät myös muun muassa poplaulaja Rihanna sekä Liam Neeson.


text: Kolme vuotta aiemmin Alexander Skarsgård oli esiintynyt Lady Gagan paljon puhutulla "Paparazzi"-kappaleen musiikkivideolla. Videon alussa Skarsgård ja Lady Gaga makaavat sängyllä ja puhuvat toisilleen hellästi ruotsiksi. Videon ohjasi Jonas Åkerlund, joka ohjasi myös Lady Gagan seuraavan musiikkivideon kappaleeseen "Telephone".


text: Vuonna 2010 Ruotsissa ilmestyi elokuvaversio Jens Lapidusin kirjasta "Rahalla saa". Elokuvan ohjaaja Daniel Espinosa ja pääosatähti Joel Kinnaman pääsivät tekemään uraa Yhdysvaltoihin. Kinnaman, joka esitti JW:tä elokuvassa, sai huomiota Yhdysvalloissa ja pääsi näyttelemään tv-sarjaan "Jälkiä jättämättä". Hän sai myös roolin elokuvasta "The Girl with the Dragon Tattoo" journalisti Christer Malmina (roolia esitti ruotsalaisessa versiossa Jacob Ericksson). Kinnaman oli jopa lähellä saada pääroolin elokuvassa "Thor". Kinnaman ja Espinosa työskentelivät jälleen yhdessä elokuvassa "Turvatalo", joka oli Espinosan ensimmäinen amerikkalainen elokuva.


text: Helena Mattsson syntyi Tukholmassa mutta muutti nuorena Englantiin näytelläkseen teatterissa. Vuonna 2007 hän sai pienen roolin elokuvassa "Americanazing Shelley", jossa hän esitti näyttelijää. Hänen uransa Yhdysvalloissa jatkui, mutta nykyään hän on Ruotsissa parhaiten tunnettu roolistaan Rebeccana suurelokuvassa "Iron Man 2". Hän asuu nykyään puoliksi Yhdysvalloissa ja puoliksi Ruotsissa, mutta hänen näyttelijänuransa sijoittuu lähinnä Yhdysvaltoihin.


text: Tuva Novotny huomattiin Yhdysvalloissa hänen esiinnyttyään elokuvassa "Hääkuvaaja" ja häntä pyydettiin näyttelemään amerikkalaiseen elokuvaan. Hän tuli kansainvälisesti tunnetuksi näytellessään Julia Robertsin hahmon ruotsalaista ystävää elokuvassa "Eat Pray Love – omaa tietä etsimässä".


text: Kun Max von Sydow asetettiin vuonna 2011 ehdolle parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon voittajaksi roolistaan elokuvassa "Äärimmäisen lujaa ja uskomattoman läheltä", tuli hänestä toiseksi vanhin kyseisessä kategoriassa ehdolle päässyt näyttelijä. Ennätystä pitää hallussaan Hal Holbrook, ja ehdokkuuden saamisen hetkellä Holbrook oli von Sydowia vain 50 päivää vanhempi.


text: Elokuussa 2012 Ruotsissa tuli ensi-iltaan "The Expendables 2", jossa Amanda Ooms esittää sala-ampuja Pilaria. Ooms on kuvaillut hahmonsa olevan bulgarialaisen kylän naisjengin johtaja, joka puhuu kummallista englantia.


text: Lokakuussa 2012 James Bond palasi valkokankaalle elokuvassa "007 Skyfall", joka on 23. Bond-elokuva. Päävihollista esittää Javier Bardem, mutta myös ruotsalainen Ola Rapace (Noomi Rapacen entinen aviomies) sai elokuvasta roolin. Nähtyään Rapacen elokuvassa "Kimpassa" "007 Skyfallin" ohjaaja Sam Mendes tarjosi tälle roolia vihollisen kätyrinä, ranskalaisena, tunteettomana ja väkivallasta nauttivana Patricena. Myös ruotsalainen Jens Hultén sai kätyrinroolin.


text: Tulevat vuodet Hollywoodissa näyttävät hyvältä ruotsalaisten kannalta. Esiinnyttyään elokuvassa "Se mikä on kaunista" ("Till det som är vackert") Alicia Vikander on saanut monia kansainvälisiä rooleja. Hän sai yhden vuoden 2011 Shooting Stars -palkinnoista. Vikander sai roolin Kittyna elokuvaversiossa Leo Tolstoin "Anna Kareninasta" Keira Knightleyn rinnalla, kun Saoirse Ronan luopui roolista. Hän esiintyy myös tulevassa fantasiaelokuvassa "Seventh Son" Alicen roolissa. Vikander oli myös ehdolla Lumikin rooliin Rupert Sandersin elokuvassa "Lumikki ja metsästäjä", ja vuoden 2012 lopulla hänestä tuli yksi kolmesta ehdokkaasta Tuhkimon näyttelijäksi Mark Romanekin uudessa Disney-filmatisoinnissa. Rooliin ovat ehdolla myös Saoirse Ronan sekä Gabriella Wilde, ja pahaa äitipuolta elokuvassa näyttelee Cate Blanchett.


text: Mikael Persbrandt sai paljon julkisuutta ruotsalaisessa mediassa kun selvisi, että hän oli saanut roolin ensimmäisestä kansainvälisestä suurelokuvasta. Hollywood oli löytänyt jälleen yhden ruotsalaisen, sillä Persbrandtin kerrottiin näyttelevän muodonmuuttaja Beornia Peter Jacksonin elokuvassa "Hobitti – Odottamaton matka". Persbrandtin kerrottiin myös tehneen sopimuksen kahdesta muusta "Hobitti"-trilogian elokuvasta. Kävi kuitenkin ilmi, että Persbrandtin rooli on leikattu kokonaan pois ensimmäisestä "Hobitti"-elokuvasta, joten yleisön täytyy odottaa jatko-osia nähdäkseen Persbrandt Peter Jacksonin suurelokuvassa.


text: Kun elokuva "Pappi lukkari talonpoika vakooja" menestyi, alettiin puhua elokuvan jatko-osasta, joka tehtäisiin le Carrén kirjan "Värisuora" pohjalta. Gary Oldman on ilmaissut kiinnostuksena projektia kohtaan, mutta hänellä on yksi vaatimus: Tomas Alfredsonin on istuttava ohjaajantuolissa. Mikäli kirjasta tehdään elokuvaversio, on todennäköistä, että David Dencik palaa rooliinsa Toby Esterhasena. Alfredson on myös ilmaissut halukkuutensa jatkaa ohjaajana. "Värisuora" on niin sanotun Karla-trilogian kolmas osa. Syy siihen, miksi trilogian toisen kirjan, "Sota ilman sankareita", yli on hypätty, on kirjan sijoittuminen pääasiassa Hongkongiin. Lisäksi George Smileyn hahmolla, jota Gary Oldman esittää, ei ole suurta roolia kirjassa. Tulevassa elokuvassa saattaa kuitenkin olla materiaalia trilogian toisestakin kirjasta.


text: Skarsgårdin sukua nähdään yhä enemmän amerikkalaisissa elokuvissa. Esiinnyttyään elokuvissa "Simon och ekarna" sekä "I rymden finns inga känslor" Bill Skarsgårdille tarjottiin amerikkalaista sopimusta. Hänen ensimmäinen näytelmäelokuvaroolinsa oli kapteeni Machoutenina elokuvassa "Anna Karenina". Stellan Skarsgård palaa 2013 rooliinsa tohtori Erik Selviginä "Thor"-elokuvan jatko-osassa. Hän on aiemmin esittänyt samaa roolia elokuvissa "Thor" ja "The Avengers". "Thor: The Dark World" tulee näillä näkymin ensi-iltaan marraskuussa 2013. Myös Stellanin poika Gustaf Skarsgård on nähty kansainvälisissä elokuvissa, muun muassa elokuvassa "The Way Back".


text: Marraskuussa 2012 tuli ilmi, että kuuluisa ohjaaja David Yates ohjaa uuden elokuvaversion Edgar Rice Burroughsin kirjallisuushahmosta Tarzanista. Yates joutui kamppailemaan ohjaajantuolista Craig Brewerin ja Gary Rossin kanssa. Yatesin ensisijainen valinta viidakon kuninkaan rooliin olisi ruotsalainen Alexander Skarsgård, mutta näyttelijä ei vielä ole ilmoittanut ottavansa roolia vastaan.


text: Jo ennen kuin "The Girl with the Dragon Tattoo" tuli ensi-iltaan, suunnitteilla oli tehdä Hollywood-produktiona myös jatko-osat "The Girl Who Played with Fire" sekä "The Girl Who Kicked the Hornet's Nest". Daniel Craig ja Rooney Mara ovat tehneet sopimukset jatko-osista, ja käsikirjoittaja Steve Zallian on valmis kirjoittamaan jatko-osan käsikirjoituksen, mutta vielä on epäselvää, suostuuko David Fincher ohjaajaksi. Trilogian toinen osa tulee ensi-iltaan aikaisintaan vuonna 2014.


title: Peugeot 405

text:
Peugeot 405 on Peugeot’n vuosina 1987–1997 valmistama ylemmän keskiluokan automalli. Ensimmäiset mallit olivat sedan-versioita, farmaria alettiin valmistaa kesästä 1988 eteenpäin. Peugeot 405 saapui markkinoille vuonna 1987, ja valittiin Euroopassa Vuoden autoksi 1988. Malli voitti autotoimittajien äänestyksen siihen asti suurimmalla äänimäärällä.
Peugeot 405 jatkoi Peugeot-automerkin suurta suosion kasvua Euroopassa, joka oli alkanut vuonna 1983 esitellystä 205-mallista. Kolmas tuon ajan suosikkimalli myös Suomessa oli pienempi perheauto Peugeot 309. Peugeot 405:n ansiosta Peugeot nousi vuonna 1988 Euroopan eniten markkinaosuuttaan kasvattaneeksi automerkiksi.


title: Peugeot 405

text: Pienin ja hinnaltaan huokein moottorivaihtoehto oli 1,6-litrainen bensiinimoottori, jonka teho 92 hevosvoimaa. Mallia valmistettiin usealla eri moottorilla, joista osa oli 16-venttilisiä ja turboahdettuja. Diesel-koneita tähän automalliin oli tarjolla kahden kokoisia, sekä näistäkin turboahtimella varustetulla mallilla oleva. 1,8 -litran moottori oli saatavilla 110 hevosvoiman tehoisena kaasutinmoottorina, sekä 125 hevosvoimaisena ruiskutusmoottorina. 16-venttiilisen saman kokoluokan koneen teho on 160 hevosvoimaa. Hieman myöhemmin keväällä 1988 markkinoille saapui 70 hevosvoimainen 1,9 litran dieselmoottori, ja 90 hevosvoimainen 1,8 litran turbodieselmoottori.


title: Peugeot 405

text: Osa 405-malleista ehdittiin tuottaa ilman katalysaattoria. Polttoaineen suoran ruiskutuksen laajempi tulo käyttöön autotuotannossa, kompensoi katalysaattorin aiheuttamaa moottoritehon putoamista. Lainsäädäntö muuttui Suomessa siten, että pakokaasujen puhdistaminen tuli pakolliseksi. Kat-mallien esilletulo alkoi 1980- ja 1990-lukujen taitteessa.


title: Peugeot 405

text: Peugeot 405:n edeltäjiä olivat sekä Peugeot 305 että 309 ja 505, joka oli kori- ja moottorikooltaan jossain määrin tilavampi. Mallin seuraaja on Peugeot 406. PSA Peugeot Citroën lopetti mallin valmistuksen vuonna 1997.


title: Hanna Pakkala

text: Hilda Johanna (Hanna) Pakkala (sukunimi aik. "Kuosmanen"; 1864 Paltamo – 1950) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja.


title: Hanna Pakkala

text:
Nimellä "Hanna Pakkala":
Nimellä "Hanna Kuosmanen":


title: Adolf Schärf

text: Adolf Schärf (20. huhtikuuta 1890 – 28. helmikuuta 1965) oli itävaltalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Lakimieheksi kouluttautunut Schärf toimi Itävallan liittopresidenttinä vuosina 1957–1965, kuolemaansa saakka. Ennen presidentiksi tuloaan Schärf oli Itävallan varaliittokansleri 1945–1957 ja puolueensa puheenjohtaja.


title: Adolf Schärf

text: Schärf liittyi Itävallan sosialistiseen liikkeeseen ensimmäisen maailmansodan jälkeen ja toimi 1919 Itävallan parlamentin puhemiehen sihteerinä. Parlamentin ylähuoneen jäsenenä ollessaan Schärf kielsi sosiaalidemokraattisen puolueen ja joutui jättämään politiikan. Toisen maailmansodan aikana hän toimi vastarintaliikkeessä ja tuli heti rauhan tultua maan väliaikaisen hallituksen jäseneksi.


title: Kolvitsa

text: Kolvitsa () on kylä Murmanskin alueen Kantalahden piirin Kantalahden kaupunkikunnassa. Se sijaitsee Vienanmeren Kantalahden Kolvitsanlahteen laskevan Kolvitsajoen suussa 30 kilometriä Kantalahden kaupungista itään. Kylässä on 15 asukasta (vuonna 2012).


title: Kolvitsa

text: Karjalaiset uudisasukkaat perustivat Kolvitsan kylän vuonna 1894. Vuonna 1905 siellä oli viisi taloa ja 25 asukasta. Kylä kuului Kantalahden volostiin ja ortodoksiseen seurakuntaan. Sen pääelinkeino oli kalastus.


title: Kolvitsa

text: 1920-luvulla Kolvitsa liitettiin Karjalan ASNT:n Kantalahden piiriin. Vuonna 1926 siellä oli 207 asukasta, joista karjalaisia oli 183 ja loput suomalaisia ja venäläisiä. Vuoteen 1933 mennessä perustettiin Kolvitsan kyläneuvosto, johon kuului myös Luivingan (ven. "Luvenga") kylä, joukko metsätyömaita ja poronhoitosovhoosi.


title: Kolvitsa

text: Nykyään kylässä on lähinnä huvila-asutusta. Sen kautta kulkee Kantalahden ja Umban välinen maantie. Kolvitsasta on linja-autoyhteys Kantalahteen. Huomattavin nähtävyys on lohijokena tunnetun Kolvitsajoen vesiputous. Kylästä voi tehdä retkiä sen vieressä sijaitseville Kolvitsantuntureille. Satavuotiaan kylän korkeimmalla paikalle pystytettiin vuonna 1994 muistoristi.


title: Hanna Piirinen

text: Hanna Ottilia Piirinen (29. huhtikuuta 1881 Vehkalahti – 24. joulukuuta 1955 Harjavalta) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja. Hän käytti myös nimimerkkejä "Onni Aronaho" ja "Simo Saarenpää".


title: Hanna Piirinen

text:
Nimellä "Hanna Piirinen":
Nimimerkillä "Onni Arvonaho":
Nimimerkillä "Simo Saarenpää":


title: Kurama (1907)

text: Kurama () oli keisarillisen Japanin laivaston Ibuki-luokan taisteluristeilijä. Alus valmistui vuonna 1911, ja se palveli ensimmäisessä maailmansodassa. Alus romutettiin vuonna 1923 osana Washingtonin laivastosopimusta.


title: Kurama (1907)

text: Alus tilattiin 1904 vuonna Yokosukan laivastontelakalta. Sen köli laskettiin 23. elokuuta 1905, ja alus laskettiin vesille 21. lokakuuta 1907. Alus otettiin palvelukseen 28. helmikuuta 1911.


title: Kurama (1907)

text: Hieman palvelukseen oton jälkeen alus liitettiin amiraali Shimamura Hayaon laivasto-osastoon, joka vieraili Britteinsaarilla Yrjö V:n kruunajaissa. Matkalla osasto vieraili Singaporessa, Adenissa, Maltalla, Portsmouthissa ja Spitheadissä. Paluumatkalla osasto vieraili Ranskassa, Italiassa ja Itävallassa.


title: Kurama (1907)

text: Ensimmäisessä maailmansodassa alus kuului ympärysvaltojen tueksi luovutettuun osastoon suojaamaan eteläisen Tyynenmeren merenkulkua. Se osallistui myös "Kongon" ja "Hiein" kanssa Saksan Karoliineilla ja Mariaaneilla olevien siirtomaiden valtaukseen. 1920-luvulla "Kumara" kuului Japanin pohjoiseen laivastoon suojaten Siperian miehitykseen liittyviä Venäjälle tehtyjä maihinnousuja, joilla tuettiin Venäjän sisällissodan valkoisia joukkoja.


title: Kurama (1907)

text: "Kurama" romutettiin 20. syyskuuta 1923 osana Washingtonin laivastosopimusta.


title: Viaplay

text: Viaplay on ruotsalaisen MTG:n omistama suoratoistopalvelu, josta voi katsoa elokuvia, televisiosarjoja ja urheilua. Se lanseerattiin toukokuussa 2007 Viasatin alaisuuteen nimellä "Viasat OnDemand". Kun Viaplay siirrettiin MTG:n alaisuuteen omaksi yhtiökseen maaliskuussa 2011, palvelu sai uuden nimen. Viaplay toimii myös Suomessa ja on satelliittitilaajille maksuton lisäpalvelu. Vuonna 2018 Viaplay ja Viasat siirrettiin MTG:n omistaman Nordic Entertainment Group:in alaisuuteen, joka on tarkoitus irroittaa emoyhtiöstään ja listata pörssiin vuoden 2019 ensimmäisella puolistolla.


title: Viaplay

text: Viaplay aloitti toukokuussa 2007 nimellä Viasat OnDemand, joka viittaa jakelutapaan. Jo vuonna 2008 MTG ilmoitti suunnitelmistaan laajentaa palvelua Viaplay-nimellä. Palveluun kaavailtiin sisältöä muun muassa SVT:stä. Suunnitelmat kuitenkin kariutuivat maaliskuussa 2009 heikentyneen taloustilanteen vuoksi. Hanke oli siihen mennessä maksanut konsernille 31 miljoonaa kruunua. Viasat OnDemand muutti nimensä Viaplayksi maaliskuussa 2011 ja Viasat on nykyään sen tytäryhtiö.


title: Viaplay

text: Palvelu on käytettävissä seuraavilla alustoilla: Windows, Mac, IOS, Apple TV, Android, PlayStation 3 ja 4, Xbox 360 sekä Xbox One.


title: Tiit Aleksejev

text: Tiit Aleksejev (s. 26. heinäkuuta 1968 Kohtla-Järve) on virolainen kirjailija ja historioitsija. Hän on julkaissut kolme romaania, joista "Palveränd" on käännetty myös suomeksi ("Pyhiinvaellus"). Tiit Aleksejev on opiskellut keskiaikaista historiaa ja valmistunut Tarton yliopistosta. Aleksejev on kirjailijauran lisäksi työskennellyt myös diplomaattina Pariisissa ja Brysselissä.Aleksejevin ristiretkitrilogian avausosa "Pyhiinvaellus" (viroksi "Palveränd") on historiallinen seikkailuromaani. Teos on kuvaus ensimmäisen ristiretken vaiheista vuodesta 1095 alkaen aina Antiokian valloittamiseen vuonna 1098 asti. Kirjan päähenkilö Dieter lähtee ristiretkeläisten mukana Etelä-Ranskasta Konstantinopoliin aikomuksenaan vapauttaa Jerusalem ja Pyhä maa pakanoiden vallasta. Teos tutkistelee ja valottaa ristiretkeläisten sisäistä maailmaa, arkea ja ajatuksia vetävän kerronnan kautta yhteydessä historiallisiin tositapahtumiin. Aleksejev matkusti alueilla, tutki aikakautta ja keräsi materiaalia teoksen kirjoittamiseen lähes kymmenen vuotta.


title: Michael Hainisch

text: Michael Hainisch (15. elokuuta 1858 – 26. helmikuuta 1940) oli itävaltalainen poliitikko. Hän toimi Itävallan toisena liittopresidenttinä vuosina 1920–1928. Hainisch oli taustaltaan taloustieteilijä.


title: Elli Hällström

text: Elli Hällström, o. s. "Åkerman" (16. syyskuuta 1873 Viipuri – 23. joulukuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen hammaslääkäri ja nuortenkirjailija joka käytti nimimerkkiä Armi Vainio.


title: Elli Hällström

text: Hällströmin vanhemmat olivat Turun hovioikeuden presidentti Daniel Woldemar Åkerman (1843–1919) ja kirjailija Emma Henrika Perander (1851–1931). Elli Hällström pääsi yksityisesti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta klassillisesta lyseosta 1892 ja valmistui odontologian kandidaatiksi 1902.


title: Elli Hällström

text: Elli Hällström oli Savonlinnan kaupunginvaltuuston jäsen 1933–1938. Hän kirjoitti runoja, muun muassa sanat Karjalan jääkärien marssiin sekä julkaisi salanimellä nuortenkirjan "Kaarinan kouluvuodet".


title: Elli Hällström

text: Hällström oli naimisissa vuodesta 1897 lääketieteen tohtori Adolf Johannes Hällströmin (1869–1947) kanssa, joka toimi Savonlinnan yleisen sairaalan lääkärinä ja omisti Savonlinnan synnytyslaitoksen. Heidän jälkeläisensä muodostavat Helasvuo-suvun.


title: Elli Hällström

text:
Omalla nimellä:
Nimimerkillä "Armi Vainio":


title: Ilmaton rengas

text: Ilmaton rengas on rengas, jota ei ole täytetty paineistetulla ilmalla. Niitä käytetään esimerkiksi pienissä koneissa ja kulkuneuvoissa, kuten ruohonleikkureissa ja golfautoissa. Toisaalta niitä on käytössä myös raskaissa työkoneissa, jotka työskentelevät esimerkiksi työmailla, joissa ilmarenkaat puhkeavat helposti. Ilmattomien renkaiden tärkein etu on niiden puhkeamattomuus, mutta ne ovat selvästi ilmatäytteisiä renkaita harvinaisempia.


title: Ilmaton rengas

text: Ilmattomia renkaita kehitetään korvaamaan ilmatäytteisiä renkaita liikenteessä. Toistaiseksi ilmattomilla renkailla on yleensä suurempi vierintävastus ja huonompi joustavuus vastaavan kokoisiin ilmatäytteisiin renkaisiin nähden. Lisäksi niiden ongelmana on kuumentuminen ajossa.


title: Dyrehavsbakken

text: Dyrehavsbakken (puhekielellä Bakken) on maailman vanhin toiminnassa oleva huvipuisto. Se sijaitsee Dyrehavenissa, lähellä Tanskan pääkaupunkia Kööpenhaminaa. Siellä on 33 toiminnassa olevaa huvilaitetta (2011) sekä ulkoilmanäyttämö, jolla järjestetään muun muassa musiikkiesityksiä. Bakken on Cirkusrevyenin kotipaikka, joka aloitettiin vuonna 1935.


title: Dyrehavsbakken

text: Alue on rauhoitettu ja siitä vastaa Jægersborg Statsskovdistrikt.


title: Dyrehavsbakken

text: Vuosittainen moottoripyöräkulkue Nørrebrosta Klampenborgiin on merkki Bakkenin avaamisesta ja sulkemisesta. Perinteen aloitti Bjørn Andersen vuonna 1965. Aluksi kulkue oli vain moottoripyöräkerholle, mutta myöhemmin siihen tulivat mukaan myös tavalliset moottoripyöräilijät. Nykyisin kulkueessa on mukana 5000-7000 moottoripyöräilijää.


title: Dyrehavsbakken

text: Vuonna 2013 Bakken avattiin torstaina 21. maaliskuuta, ja se sulkeutui lauantaina 31. elokuuta.


title: Dyrehavsbakken

text: Dyrehavsbakken perustettiin vuonna 1583 toriksi kuninkaallisen eläinpuiston viereen. Yhdessä Kirsten Piilin lähteen kanssa se teki alueesta suositun retkikohteen kööpenhaminalaisille vuosisatojen ajaksi. Kesäisin pellet pystyttivät telttansa torille ja viihdyttivät ihmisiä piloillaan. Vuonna 1800 englantilainen taiteilijaperhe toi mukanaan Price Pjerrotfigurin. Hänestä on tullut paikan tavaramerkki eikä kukaan pysty nykyään kuvittelemaan Bakkenia ilman häntä.


title: Dyrehavsbakken

text: Näyttelijä Johanne Luise Pätgesin (myöhemmin rouva Heiberg) ensiesiintyminen oli Bakkenissa.


title: Dyrehavsbakken

text: Tanskalaisesta kirjallisuudesta löytyy eläviä kuvia 1800-luvun alun Dyrehavsbakkenista Oehlenschlägerin teoksesta Sanct Hansaften-Spil (1802) sekä Heibergin teoksesta Recensenten og Dyret (1826).


title: Dyrehavsbakken

text: 1900-luvun alussa teltat katosivat kiinteiden kojujen ja suurempien järjestelmien tieltä. Dyrehavsbakkenilla toimii kuitenkin vuonna 1885 perustettu yritys, jonka nimi on edelleen ”Teltholderforeningen”.


title: Kuudes tunti

text: Kuudes tunti oli helsinkiläinen post-punk- ja goottirock-yhtye, joka toimi vuosina 1980-1985. Vuoteen 1983 nimenä oli The Glory Boys. Yhtyeen jäseniä olivat Mika "Milli" Miettinen (laulu ja bassokitara), Jari "Kailis" Kailokari (rummut), Jukka "Tuutti" Tuutti (kitara) sekä vuosina 1984-1985 Jorma "Jore" Vastelin.


title: Kuudes tunti

text: Kuudes tunti sai levytyssopimuksen, kun Shadowplayn Brandi Ifgray näki yhtyeen keikan syksyllä 1983 Lepakossa. Ifgray etsi yhtyeitä Johanna Kustannukselle Ralf Örnin pyynnöstä. Tarkoituksena oli äänittää single, mutta levytyssessio laajeni, ja äänitettiinkin albumillinen materiaalia. Yhtye ja Örn toimivat tuottajina. Kappaleet merkittiin koko yhtyeen nimiin. Levyn nimeksi tuli "Kuinka tänään voit?" Johanna Kustannus meni konkurssiin, joten lähes vuoden odotuksen jälkeen levyn julkaisikin Love Kustannus vuonna 1984 Beta-merkillä. Levy ei saanut juurikaan julkisuutta eikä myynyt paljoa.


title: Kuudes tunti

text: 1984 muun muassa Mustasta Paraatissa ollut Jore liittyi yhtyeeseen laulajaksi. Milli oli samana vuonna ollut Joren Silmät-bändin basistina yhtyeen levyttäessä ainoan singlensä. Joren kanssa Kuudes tunti meni 1985 studioon levyttämään singleä. Kappaleina olivat Tuutin säveltämät ja Joren sanoittamat "Aikuisten katseissa" sekä "Pää". Tuottajana toimi Jukka Orma. Kimmo Helistö soitti saksofonia. Singlen viimeistely jäi kesken, kun miksauspöytä rikkoontui kaatuneesta olutpullosta, eikä singleä julkaistu. Viimeisen keikkansa Kuudes tunti teki Helsingin laulufestivaalien klubilla Lepakossa kesällä 1985. Keikan jälkeen Milli ja Kailis riitelivät, ja Kailis erosi yhtyeestä.


title: Kuudes tunti

text: Kailis on soittanut myöhemmin muun muassa Sata lasta -yhtyeessä. Milli soitti 1980-luvun lopulla Raine Salon Bodyguardsissa. Joren seuraava yhtye oli Dead Society. Jore kuoli 1993 synnynnäisen sydänvian takia. Milli kuoli 9. elokuuta 1994. Kuolinsyynä oli sydänlihaksen laajentuminen ja keuhkoahtauma.


title: Kuudes tunti

text: 2013 Svart Records julkaisi tuplavinyylin, jossa on "Kuinka tänään voit?" -albumi, konserttitallenne pääosin ennenjulkaisemattomista kappaleista sekä Joren kanssa tehdyt kaksi kappaletta.


title: Rakkonen

text: Rakkonen ("Brefeldia maxima") on lahopuulla ja karikkeella kasvava limasieni. Se on rakkosten suvun ("Brefeldia") ainoa laji. Se muodostaa laajan, valkoisen limakon eli plasmodion, joka kypsyessään muuttuu ensin tumman purppuraiseksi ja lopulta tummanruskeaksi tai mustaksi, hieman hopeanhohtoiseksi, tyynymäiseksi itiöemäksi (eetaalioksi).


title: Björn Engström

text: Björn Engström (21. lokakuuta 1886 Helsinki – 9. lokakuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen kamreeri ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.


title: Björn Engström

text: Engströmin vanhemmat olivat kassanhoitaja Johan Edvin Julius Engström (1850–1917) ja Vendla Augusta Förbom (1848–1933). Hän oli naimisissa Saimi Eleonora Niinvaaran (1901–1963) kanssa.