title: Paulo Machado

text: Kansainvälisellä urallaan hän on edustanut Portugalia alle 17-vuotiaiden ja alle 21-vuotiaiden EM-kisoissa, sekä muutaman ottelun alle 20- ja 23-vuotiaiden tasolla. Syyskuussa 2010 Machado kutsuttiin edustamaan maajoukkuetta vuoden 2012 EM-karsintoihin. Suunnitelmiin tuli muutoksia, eikä hän tehnyt debyyttiään siellä. Saman vuoden marraskuussa hänen työnsä tuotti vihdoin tulosta, ja hän pääsi pelaamaan ensimmäisen aikuisten maaottelunsa Espanjaa vastaan.


title: Kuolleiden talvi

text: Kuolleiden talvi ("Winter of The Dead") on vuonna 2005 julkaistu suomalainen kauhuaiheinen indie-lyhytelokuva. Sen on ohjannut Markus Heiskanen, ja pääosissa esiintyvät Pasi Martikainen, Kirsti Savola ja Antti Riuttanen. Elokuva oli indie-elokuvatiimi Vesuri Productionsin siihen mennessä laajin projekti, ja ensimmäinen, jossa tiimillä oli käytössään storyboardin piirtäjä ja valaistuskalustoa. Sen teossa mukaan astui myös kuvittaja Mikko Lepistö, joka auttoi storyboardin tekemisessä, sekä säveltäjä Matias Puumala. Elokuvan ansiosta myös Vesurin näyttelijätiimi alkoi vakiintua. Elokuvaa alettiin suunnitella jo syyskuusta 2004. Kuvaukset alkoivat helmikuussa 2005, ja elokuvan ensi-ilta oli toukokuussa. "Kuolleiden talvi" on palkittu Kamera-lehden elokuvakilpailun voittajana, ja se sai muutenkin pääosin hyvää palautetta. Elokuva on julkaistu DVD:llä.


title: Kuolleiden talvi

text: Suomi on joutunut ydinsodan uhriksi, ja säteily on muuttanut suurimman osan eloonjääneistä verenhimoisiksi zombeiksi ja saanut aikaan ydintalven. Elokuva kertoo Toni-nimisestä miehestä, joka on selviytynyt zombien hyökkäyksistä ja taistelee zombeja vastaan autioituneessa Pohjois-Savossa, missä hän elää toisen selviytyjän Riston kanssa ydintalven kylmyydessä. He käyvät aika ajoin hakemassa tarvikkeita läheisestä autiokylästä. Elokuvan edetessä Toni löytää hangesta tajuttomana makaavan naisen, jonka hän pelastaa ja vie mökilleen. Virvottuaan nainen esittelee itsensä Marikaksi. Hänkin selviytyi vuosia zombien hyökkäyksiltä muutaman muun selviytyjän kanssa kaupungissa. Lopulta zombit kuitenkin tappoivat kaikki muut paitsi Marikan, joka pääsi pakoon metsiin. Toni kertoo ettei kaipaa seuraa, ja että Marika saa olla hänen luonaan siihen asti on parantunut, kunhan ei ole tiellä. Jonkin ajan kuluttua Toni lähtee hakemaan tarvikkeita kylästä, ja myös Marika tulee mukaan. Heidän hakiessaan ruokaa kylän kaupasta eloonjäänyt kylähullu uhkaa heitä aseella, koska nämä hänen mielestään ”varastavat hänen ruokiaan”. Kylähullu ampuu Tonia, mutta Toni jää henkiin. Marika ampuu kylähullun.


title: Kuolleiden talvi

text: Heidän palatessaan mökille, missä myös Risto on, Marika hoitaa Tonin haavan kuntoon. TV:stä tulee ensimmäinen lähetys vuosikausiin – lähetyksessä sanotaan, ettei suurin osa zombeista ole syönyt kunnolla kertaakaan pitkään aikaan, ja suurin osa niistä tulee kuolemaan nälkään muutaman viikon sisällä. Samalla lähetyksessä myös varoitetaan, että nälän vuoksi zombit liikkuvat entistäkin suuremmissa laumoissa ja ovat entistäkin aggressiivisempia. Samassa suuri zombilauma hyökkää kolmikon mökille. He ampuvat monta zombia, mutta yksi pääsee puremaan Ristoa jalasta. He päättävät pelastautua houkuttelemalla zombit jäälle, jonne Risto on asentanut pommin. Pommissa ei kuitenkaan ole minkäänlaista kaukolaukaisinta tai ajastinta, vaan se on laukaistava käsin. Risto uhrautuu ja jää räjäyttämään pommin, jotta Marika ja Toni pelastuisivat. Marika ja Toni pakenevat turvallisen matkan päähän, samalla kun zombit hyökkäävät Riston kimppuun. Risto räjäyttää pommin, tappaen itsensä ja kaikki zombit.


title: Modernistinen arkkitehtuuri

text: Modernistinen arkkitehtuuri on 1900-luvun alusta lähtien vaikuttanut arkkitehtuurin tyylisuuntaus, jossa käytettiin minimalististä koristelua ja puhtaita geometrisiä linjoja sekä muodon alistamista käyttötarkoitukselle ja rationaalisuutta. Tyyli tuli mahdolliseksi uusien rakennustekniikoiden ja -materiaalien myötä. Tyylin merkittävimpiä edustajia ovat arkkitehdit Walter Gropius, Adolf Loos, Auguste Perret, Ludwig Mies van der Rohe, Oscar Niemeyer ja Le Corbusier. Tyyli vaikutti koko arkkitehtuurin ajatteluun ja koko vuosisataan. Modernismin määrittely on subjektiivinen kysymys niin sen vastustajien kuin kannattajien keskuudessa.


title: Porsche Supercup -kausi 2009

text: Porsche Mobil 1 Supercup -kausi 2009 oli Porsche Supercup -sarjan 17. kausi. Kausi alkoi 25. huhtikuuta Bahrainista ja päättyi 1. marraskuuta Abu Dhabiin.


title: Porsche Supercup -kausi 2009

text: Sarjan mestaruuden vei hollantilainen Jeroen Bleekemolen, jolle mestaruus oli hänen uran toinen. Toiseksi sijoittui saksalainen René Rast ja kolmanneksi slovakialainen Štefan Rosina.


title: Tšekki olympialaisissa

text: Tšekki osallistui olympialaisiin omalla joukkueella ensimmäisen kerran talviolympialaisiin Lillehammerissa 1994 ja kesäolympialaisiin Atlantassa 1996. Sitä ennen maan urheilijat olivat edustaneet Böömiä vuosien 1900 ja 1912 kesäolympalaisissa ja vuodesta 1920 vuoteen 1992 Tšekkoslovakiaa.


title: Tšekki olympialaisissa

text: Tšekin menestyksekkäimmät urheilumuodot kesäolympialaisissa ovat melonta ja yleisurheilu, talviolympialaisissa pikaluistelu, maastohiihto ja ampumahiihto. Laskettaessa mukaan vain Tšekin saavuttamat mitalit Tšekkoslovakian ajan jälkeen, on eniten olympiamitaleja saavuttanut tšekkiläinen maastohiihtäjä Kateřina Neumannová, joka on saavuttanut kuusi mitalia. Eniten olympiavoittoja on saavuttanut kolminkertainen kultamitalisti, pikaluistelija Martina Sáblíková.


title: Marginal Tietê

text: Marginal Tietê ("Via Professor Simão Faiguenboim" - "SP-15") on tärkein ja vilkkain valtatie São Paulossa. Se vihittiin käyttöön vuonna 1957.


title: Marginal Tietê

text: Tie on saanut nimensä siitä, että se seurailee Tietê-joen rantaa.


title: Porsche Supercup -kausi 2008

text: Porsche Mobil 1 Supercup -kausi 2008 oli Porsche Supercup -sarjan 16. kausi. Kausi alkoi 5. huhtikuuta Bahrainista ja päättyi 14. syyskuuta Italiaan. Kilpailut ajettiin Formula 1 -kauden 2008 -kilpailuviikonloppujen yhteydessä.


title: Porsche Supercup -kausi 2008

text: Sarjan mestaruuden voitti hollantilainen Jeroen Bleekemolen, jolle mestaruus oli hänen uran ensimmäinen.


title: Juuriperhoset

text: Juuriperhoset ("Hepialidae") on yhteensä 60 suvussa hieman alle 590 lajia käsittävä perhosheimo. Se lukeutuu alkeellisimpiin nykyisin eläviin perhosryhmiin.


title: Juuriperhoset

text: Juuriperhoset ovat suuri ja ulkonäöllisesti hajanainen juuriperhosmaisten yläheimon ryhmä. Keskeisinä piirteinä, jotka erottavat ne muista yläheimon heimoista on siipien mediaanisuonia yhdistävä poikkisuoni sekä raajojen säärissä olevien okien surkastuminen. Tuntosarvet voivat olla hammasteiset tai kahteen-kolmeen kertaan kampahampaiset, mutta useimmiten huomattavat pienet. Joidenkin lajien koirailla on huomattavan suuret verkkosilmät, millä saattaa olla merkitystä pariutumiskäyttäytymisessä. Etusiiven takareunassa on tarramainen liuska, joka tarttuu takasiiven etureunan siipisuoniin ja muodostaa kytkennän siipien välille


title: Juuriperhoset

text: Heimo on perinteisesti jaettu kahteen osaan. "Pieniä juuriperhosia" ovat parikymmentä sukuihin "Fraus", "Gazoryctra", "Afrotheora" sekä "Antihepialus" kuuluvaa lajia ja "juuriperhosiin "sensu stricto"" kuuluvat loput, noin 540 lajia. Jälkimmäisellä ryhmällä yhteistä on erityisesti koiraan genitaalien rakenne sekä tapa, jolla toukka kehrää itselleen kotelokopan.


title: Juuriperhoset

text: Aikuiset perhoset eivät nauti ravintoa ja niiden elinkaari kestää noin vuorokaudesta pariin viikkoon. Perhoset ovat pääasiassa aktiivisia hämärän aikaan tai yöllä, mutta etenkin arktisilla alueilla elävät lajit lentävät myös päivällä. Lento on poikkeuksellisen aktiivista sumuisina tai sateisina iltoina. Naaraat liikkuvat koiraita aktiivisemmin ja valolle lentäneistä yksilöistä suuri osa on yleensä naaraita. Pariutuminen tapahtuu usein monimutkaisen pariutumislennon yhteydessä ja suurikokoisimmilla lajeilla naaraan arvellaan tuottavan jopa yli 30 000 munaa.


title: Juuriperhoset

text: Toukkien elintavat tunnetaan huonosti. Toukat elävät useilla lajeilla ravintokasvin juurten tai varsien sisällä, joskus kuitenkin vapaana maaperässä tai kasvillisuuden joukossa. Sienirihmastojen syöminen saattaa todellisuudessa olla heimon lajeilla merkittävässä asemassa, ja useilla lajeilla toukan tiedetään vaihtavan sienirihmastosta kasviravintoon jossakin kehityksensä vaiheessa. Vaikka trooppisilta alueilta tunnetaan muutama laji, jollia on useita sukupolvia vuodessa, toukkakehitys kestää useimmilla lajeilla useita vuosia.


title: Juuriperhoset

text: Suomesta juuriperhoslajeja tunnetaan seitsemän. Taksonomisessa järjestyksessä ne ovat


title: Biobíon yliopisto

text: Biobíon yliopisto () on yliopisto Concepciónin kaupungissa Chilessä. Se perustettiin vuonna 1947. Yliopistossa on kuusi tiedekuntaa ja noin 10 000 opiskelijaa. Sen nykyinen rehtori on Héctor Gaete Feres.


title: Hakasyökkönen

text: Hakasyökkönen ("Discestra farnhami") on tarhayökkösiin kuuluva yöperhoslaji. Sen arvellaan olevan samaa lajia Muoniosta kuvatun lajin "Discestra microdon" sekä Etelä-Norjasta kuvatun lajin "Discestra colletti" kanssa.


title: Hakasyökkönen

text: Keskikokoinen, harmaankirjava perhoslaji. Etusiivet ovat selväkuvioiset. Rengastäplä on ruskea ja siinä on vaalea reunus, munuaistäplä tuhkanharmaa ja saattaa olla vaaleareunainen. Rengastäplän takana on kaareva, siiven kärkeen suuntautuva vaalea laikku. Ulompi ja sisempi poikkiviiru erottuvat hyvin ja ulompi poikkiviiru tekee siiven etureunassa mutkan siiven tyveä kohti. Siiven kärkiosan sisempi reunasarake on violetinruskea, muuta siipeä vaaleampi. Takasiivet ovat harmaanvalkoiset ja niissä on tummempi reunus. Pää ja keskiruumis ovat ruskeanharmaat ja takaruumis vaaleampi.


title: Hakasyökkönen

text: Hakasyökkönen on enimmäkseen pohjoisamerikkalainen perhoslaji, jonka alalajia "D. f. palearctica" kuitenkin tavataan Siperiassa. Suomesta hakasyökkönen on tavattu yhden kerran ja tämä ainoa havainto on tehty Rovaniemeltä vuonna 1891. Rovaniemeltä löydettyä yksilöä säilytetään nykyisin Münchenissä.


title: Hakasyökkönen

text: Vuoden 2010 uhanalaisarvioinnissa hakasyökkönen on luokiteltu Suomesta hävinneeksi (RE).


title: Hakasyökkönen

text: Toukan ravintokasvia ei tunneta.


title: Raitahaukkapöllö

text: Raitahaukkapöllö ("Ninox rufa") on pöllöihin kuuluva lintu. Sen on luokitellut 1846 englantilainen lintutieteilijä John Gould. Vaikka laji ei ole kovin yleinen, sillä on laaja elinalue, johon kuuluvat Australia, Indonesia ja Papua-Uusi-Guinea.


title: Raitahaukkapöllö

text: Raitahaukkapöllö on suuri lintu. Sen pituus on 46–57 cm. Sen siipienväli on 100–120 cm. Se voi painaa 700–1 700 g riippuen sukupuolesta ja iästä. Se on vain hiukan pienempi kuin Australian suurin pöllö isohaukkapöllö ("Ninox strenua"). Se on petolintu, mutta ei ole erikoistunut tietyn tyyppiseen saaliiseen. Se elää yleensä yksin. Kummallakin sukupuolella on pää suhteellisen pieni verrattuna vartaloon ja pyrstöön. Koiraan pää on kuitenkin litteämpi ja leveämpi kuin naaraan. Se on väritykseltään tummanpunaruskea, jossa on vaaleanruskeita raitoja siellä täällä. Naama on tummanruskea, ja kaula, rinta ja alapuoli ovat punaruskeat, jossa on ohuita vaaleita raitoja. Siivet ovat alta vaaleanruskeat, jossa on tiheään vaaleita raitoja. Sen nokka on vaaleanharmaa, mutta sen juuressa on mustia törröttäviä höyheniä. Sen silmät ovat keltaiset.


title: Raitahaukkapöllö

text: Sillä on viisi alalajia, "Ninox rufa rufa" (Gould, 1846), "Ninox rufa aruensis" (Schlegal, 1866), "Ninox rufa humeralis" (Bonaparte, 1850), "Ninox rufa meesi" (I.J. Mason & Schodde, 1980) ja "Ninox rufa queenslandica" (Matthews, 1911). Alalajit eroavat hiukan toisistaan kokonsa ja värinsä puolesta.


title: Raitahaukkapöllö

text: Raitahaukkapöllön elinpiiriä ovat yleisimmin sademetsät ja niiden reunamat. Lisäksi sitä tavataan metsissä, kosteilla savanneilla ja sisämaan kosteilla alueilla.


title: Thiruvalla

text: Thiruvalla eli Tiruvalla () on kaupunki Pathanamthittan piirikunnassa Keralan osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa on trooppinen ilmasto ja lämpötilat vaihtelevat 18,5 °C ja 34,4 °C välillä. Thiruvallasta tuli kunta vuonna 1919.


title: Thiruvalla

text: Vuonna 2001 Thiruvallassa asui 56 828 ihmistä. Väestöstä 48 % on miehiä ja 52 % naisia.


title: Kaarisilta

text: Kaarisilta on siltatyyppi, jonka kantavan osan muodostaa pystytasossa kaareva, puristettu palkkimainen rakenne.


title: Kaarisilta

text: Kaarisiltaa muistuttaa langerpalkkisilta, jonka kantava rakenne on jäykistyspalkin ja kaaren yhdistelmä.


title: Jääkärin morsian (täsmennyssivu)

text: Jääkärin morsian viittaa seuraaviin:


title: Saksan Samoan valloitus

text: Saksan Samoan valloitus oli Britannian, Australian ja Uuden-Seelannin ensimmäisessä maailmansodassa suorittama sotatoimi, jolla se miehitti Saksan siirtomaa Saksan Samoan 28.–30. elokuuta 1914. Samoaan sijoitettu saksalainen sotaväki ei tehnyt vastarintaa.


title: Saksan Samoan valloitus

text: Saksa oli saanut jalansijan Samoalta joulukuussa 1899, kun Samoan saaristo oli jaettu Saksan hallitseman länsiosaan ja Yhdysvaltain hallitsemaan itäosaan. Uusi-Seelanti oli saanut haltuunsa Cookinsaaret ja Niuen, mutta niitä pidettiin etäisinä ja hyödyttöminä, eivätkä ne vastanneet monien uusiseelantilaisten poliitikkojen haaveilemasta Uuden-Seelannin johtamasta eteläisen Tyynen valtameren imperiumista. Samoalla ei ollut suurta merkitystä Saksalle sodan syttyessä, mutta sinne oli sijoitettu esimerkiksi radiolähetin, jolla pystyttiin läettämään viestejä Berliniin asti ja saksalaisille sotalaivoille. Iso-Britannia halusi puolestaan postaa sen Saksan käytöstä.


title: Saksan Samoan valloitus

text: Uusi-Seelanti suostui Britannian ehdotukseen miehittää Samoa, mutta se halusi selvityksen sinne sijoitetuista Saksan joukoista. Britannian tiedustelun mukaan Samoan puolustusta hoiti vain 50 paikallista poliisia ja kaksi eurooppalaista valvojaa. Uuden-Seelannin joukkojen kuljetus tapahtui "Monowai" ja "Moeraki"-niisillä Union Steam Ship Companyltä saaduilla laivoilla. Joukkoihin kuului yhteensä 1 385 miestä. Laivat lähtivät Wellingtonista 15. elokuuta ja sieltä niitä saattamaan lähtivät brittien kolme vanhaa risteilijää, HMS "Psyche", HMS "Philomel" ja HMS "Pyramus". Saksalla oli Tyynellä valtamerellä kaksi raskasta risteilijää, SMS "Scharnhorst" ja SMS "Gneisenau", kolme kevyttä risteilijää ja useita muita aluksia. Niiden olinpaikkaa ei tiedetty kahden viikon matkalla Samoalle. Viiden päivän matkan jälkeen saattue saapui Uuden-Kaledonian Noumeaan ja siellä siihen liittyivät australialaiset taisteluristeilijä HMAS "Australia", kevyt risteilijä HMAS "Melbourne" ja Ranskan laivaston panssaroitu risteilijä "Montcalm". Kun saattue saapui Samoalle tajuttiin miten heikot puolustukset paikalla oli. Puolustusjoukot koostuivat vain kahdestakymmenestä poliisista ja 50 vanhasta kivääristä. Apiassa oli vanha tykki, jonka lataamiseen meni puoli tuntia. Saksalaiset olivat lisäksi saaneet käskyn olla vastustamatta hyökkäystä. Uuden-Seelannin joukot nousivat maihin 29. elokuuta kohtaamatta vastarintaa.


title: Saksan Samoan valloitus

text: Seuraavana päivänä 20. elokuuta Uuden-Seelannin joukkoja johtanut Robert Logan julisti Uuden-Seelannin johtaman Samoan brittiläisen miehityksen alkaneeksi. Saksalaisen hallinnon rakennukset takavarikoitiin ja Union Jack nostettiin salkoon parlamenttitalon edessä Apiassa upseerien, muiden joukkojen ja paikallisten päälliköiden läsnä ollessa. Saksalaisvaara ei kuitenkaan ollut vielä kokonaan ohi, ja 14. syyskuuta saksalaiset risteilijät "Scharnhorst" ja "Gneisenau" saapuivat Apian edustalle. Ne kuitenkin lähtivät huomattuaan, että Samoa ei ollut enää saksalaisten hallussa. Samoan miehityshallintoa hoitivat Uuden-Seelannin virkamiehet, joilla ei usein ollut riittävää kokemusta tehtäviinsä. Vuonna 1920 Kansainliitto antoi Saksan Samoan Uuden-Seelannin alaisuuteen.


title: Soldati-luokka

text: Soldati-luokka oli Italian laivaston toisessa maailmansodassa palvellut hävittäjäluokka, johon kuului kaksi alaluokkaa. Ensimmäisen alaluokan kaksitoista alusta valmistettiin 1938-1939 ja toisen alaluokan seitsemän alusta tilattiin 1942. Jälkimmäisistä ainoastaan viisi valmistui. Kymmenen aluksista tuhoutui sodan aikana ja jäljelle jääneistä kolme luovutettiin sotakorvauksina Ranskalle ja kaksi Neuvostoliitolle. Kaksi aluksista palveli sodan jälkeen Marina Militaressa.


title: Soldati-luokka

text: Luokan alukset olivat toisinto Oriani-luokan aluksista ja ainoastaan ilmatorjunta-aseistus lisättiin ja valoammusten ampumista varten asennettiin 120 millimetrin tykki keskilaivaan. Jälkimmäisessä tilauksessa valoammusten ampumista varten ollut tykki korvattiin normaalilla 120 millimetrin tykillä. Osaan aluksista asennettiin 1942 tutka.


title: Pukstaavi

text: Suomalaisen kirjan museo Pukstaavi on Sastamalassa, Pirkanmaalla sijaitseva valtakunnallinen museo. Museon on toteuttanut ja sitä hallinnoi Suomen kirjainstituutin säätiö. Pukstaavi on erikoistunut suomalaisen kirjan ja kirjallisuuden kulttuurihistoriaan. Pukstaavi harjoittaa näyttely-, koulutus-, tapahtuma- ja julkaisutoimintaa omalla erikoisalallaan.


title: Pukstaavi

text: Pukstaavi toimii vuonna 1920 rakennetussa apteekkari Bäckmanin talossa. Kaupungin keskustassa sijaitseva kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennus peruskorjattiin museon käyttöön Sastamalan kaupungin ja Euroopan aluekehitysrahaston tuella.


title: Pukstaavi

text: Suomalaisen kirjan museo avattiin yleisölle 1.7.2011.


title: Pukstaavi

text: Pukstaavin päänäyttely kertoo suomalaisen kirjan tarinan inkunaabelista sähkökirjaan. Kirjaa lähestytään näyttelyssä sekä esineenä että ilmiönä. Keskiöön nostetaan ihmiset, joiden kautta tarkastellaan kirjojen tuotantoa, välitystä ja vastaanottoa ennen ja nyt. Näyttely havainnollistaa, miten keskeinen rooli kirjoilla on ollut ja on edelleen suomalaisessa yhteiskunnassa ja tavallisten ihmisten arjessa.


title: Pukstaavi

text: Pukstaavin vaihtuvien näyttelyiden aiheina ovat ajankohtaiset kirjakulttuurin ilmiöt ja ihmiset. Sekä päänäyttelyn että vaihtuvien näyttelyiden kerrontaa täydennetään luennoin, kurssein, työpajoin ja julkaisuin.


title: Suomalaiset nimet

text: Suomalaiset nimet ovat suomalaisilla käytössä olevia henkilönnimiä. Suomen lain mukaan henkilöllä tulee olla sukunimi ja vähintään yksi etunimi, joita voi antaa korkeintaan kolme. Yleisessä käytössä puhuttelu- eli kutsumanimenä on tavallisesti yksi etunimistä, useimmiten ensimmäinen. Aluksi ihmisille annettiin vain etunimi sukunimien tullessa käyttöön myöhemmin.


title: Suomalaiset nimet

text: Suomessa on vallinnut kaksi toisistaan huomattavasti eroavaa lisänimikäytäntöä. Länsi-Suomelle ovat olleet ominaisia patronyymit, matronyymit ja talonnimien kanssa yhtenevät lisänimet. Itä-Suomessa käytössä ovat olleet vakaasti periytyneet sukunimet. Itä-Suomen rahvaan sukunimikäytäntö saattaa olla yksi maailman vanhimmista. Länsi- ja Itä-Suomessa lisänimiä on tallennettu asiakirjoihin myös eri tavoin. Länsi-Suomessa rahvaan lisänimiä ei kirjattu ylös säännönmukaisesti, mutta siitä huolimatta osa niistä säilyi läpi 1600- ja 1700-lukujen voimakkaan ruotsalaistamiskauden. Rahvaan lisänimet ovat kuitenkin olleet arkikäytössä vaikka niitä ei aina ole kirjattu asiakirjoihin. Tästä huolimatta ero länsisuomalaisen ja itäsuomalaisen nimikäytännön välillä on niin suuri, ettei se voi kuvastaa pelkästään kirjauseroja, vaan se johtuu ennen kaikkea läntisen ja itäisen Suomen kansankulttuurien välillä viimeistään keskiajalta lähtien vallinneesta erosta.


title: Suomalaiset nimet

text: Suomen yleisimmät sukunimet ovat Korhonen, Virtanen, Mäkinen, Nieminen, Mäkelä, Hämäläinen, Laine, Heikkinen, Koskinen ja Järvinen.


title: Suomalaiset nimet

text: Savilahden tienoilla nykyisen Mikkelin seudulla syntyi jo keskiajalla vahva sukunimijärjestelmä. Nimistöntutkija Sirkka Paikkalan mukaan se oli mahdollisesti maailman ensimmäinen rahvaan käytössä ollut sukunimijärjestelmä. Se säilyi lähes koko Savossa ja Karjalassa läpi Ruotsin vallan ajan sekä suuriruhtinaskunta-ajan. Jo ensimmäisissä kirjallisissa lähteissä 1300- ja 1400-luvuilta itäsuomalaisilla esiintyy sukunimiä ja ne voidaan sukututkimuksen keinoin todistaa vakaasti periytyviksi ainakin 1500-luvun puolimaista lähtien. Yleensä saman vanhan itäsuomalaisen sukunimen nimen pohja on yhtenäinen ja sen kantajat ovat kaikki samaa sukua. Ilmeisesti periytyvyys on ollut itäsuomalaiselle, toisin kuin länsisuomalaiselle, nimijärjestelmälle jo syntyperäinen piirre.


title: Suomalaiset nimet

text: Monissa tavallisimmissa suomalaisissa sukunimissä on pääte "-(i)nen", mikä on ollut savolaismurteiden alueella yleistä jo satoja vuosia sitten. Esimerkiksi Suomen yleisin sukunimi Korhonen, kuudenneksi yleisin Hämäläinen ja yhdeksänneksi yleisin Heikkinen ovat vanhoja itäsuomalaisia sukunimiä. Tosin naisten kohdalla johdin "-nen" saatettiin korvata johtimella "-tar/-tär". Itäsuomalainen nainen vanhastaan piti avioituessaankin oman sukunimensä. Esim. Korhosen tyttärestä tuli Korhotar, ja tämä nimi säilyi hänen avioituessaankin.


title: Suomalaiset nimet

text: Eräissä "-nen"-loppuisissa itäsuomalaisissa sukunimissä päätteen edeltä "i" putosi ajan saatossa pois. Näissä nimissä esiintyy kuitenkin jonkin verran vaihtelua, esim. käytössä ovat sekä nimi Romppainen, että sen lyhyempi, nuorempi muunnelma Romppanen. Kaakkoismurteiden alueella taas oli vastaavia ilman "-(i)nen"-päätettä olleita nimiä. Esimerkiksi Leino ja Rahikka ovat alkuperältään karjalaisia, mutta Leinonen ja Rahikainen savolaisia sukunimiä. Näistä ainakin Leinoa tosin myös otettiin sukunimeksi kansallisromantiikan kaudella.


title: Suomalaiset nimet

text: Läntisessä Suomessa ihmiset tunnettiin ennen sukunimiä etunimen lisäksi patronyymilla eli isän nimen genetiivistä ja sanasta poika tai tytär muodostetulla nimellä, kuten esimerkiksi "Juho Juhonpoika" tai "Maria Juhontytär". Isännimiä käytettiin kuitenkin lähinnä virallisissa yhteyksissä eikä niinkään arkikäytössä, eikä Suomessa isännimistä ole juuri tullut sukunimiä. Kirjoihin nimet merkittiin ruotsalaisessa asussa, esim. Johan Johansson, vaikka rahvaan suomenkielisessä käytössä nimi kuuluikin Juho Juhonpoika. Poikkeuksena olivat aviottomat lapset. Heistä käytettiin patronyymin asemesta matronyymia eli äidin nimen genetiivistä ja sanasta poika tai tytär koostettua nimeä. Patronyymin ja matronyymin lisäksi saatettiin merkitä asumuksen nimi. Tämä länsisuomalainen lisänimikäytäntö muistutti suuresti Ruotsissa samaan aikaan vallinnutta käytäntöä, mutta patronyymit eivät Suomessa tulleet sukunimiksi, vaikkakin patronyymista alkuperää on sellainen länsisuomalainen sukunimityyppi kuin Pentinmikko, Matinolli. Vielä 1800-luvun puolivälin jälkeensuomenkielisiä sukunimiä oli melkein pelkästään itäsuomalaisilla talonpoikais- ja työläissuvuilla. Länsi-Suomessa, samoin kuin monessa muussa Euroopan maassa useimmilla talonpojilla ja työläisillä perheineen ei ollut vielä sukunimeä. Jo sana "sukunimi" oli Länsi-Suomen maalaisväestölle vielä 1800-luvun loppupuolella vieras.


title: Suomalaiset nimet

text: Hyvin monet länsisuomalaiset sukunimet ovat peräisin talojen nimistä. Talonnimeä käytettiin myös asukkaiden lisänimenä, ja sitä kautta siitä tuli sukunimi. Osassa tämä johdin on liitetty johonkin maastoaiheiseen sanaan, esim. Suomen viidenneksi yleisimmässä sukunimessä Mäkelä, joka on Suomen yleisin "-nen"-johdinta sisältämätön sukunimi. Osassa taas "-la" tai "-lä" on liitetty talon isännän etunimeen. Esim. sukunimi Markkula on syntynyt siten, että on nimetty talo liittämällä "-la"-johdin Markku-nimisen isännän nimeen. ja tästä nimestä on tullut myös talon asukkaista käytetty lisänimi ja sitä myötä heidän sukunimensä. Yleisin näistä sukunimistä ja toiseksi yleisin kaikista Suomen "-la"/"-lä"-johtimellisista sukunimistä on Mattila. Harvemmin on saatettu johtaa talon nimi emännän nimestä, joten esiintyy myös naisen etunimestä johdettuja "-la"/"lä"-loppuisia nimiä kuten Maijala.


title: Suomalaiset nimet

text: Virtanen-tyypin sukunimet saivat alkunsa 1800-luvun lopulla, jolloin suurin osa länsisuomalaisista talonpojistakin omaksui sukunimen. Tällöin hyvin yleisiksi Länsi-Suomessakin tulivat "-nen"-loppuiset sukunimet. Nämä uudehkot sukunimet on usein johdettu jostakin luontosanasta, ei kuitenkaan eläimen nimestä. Kyseinen luontoaiheinen sana saatettiin valita asuinpaikan, talon tai torpan nimen mukaan, jota ei kuitenkaan sellaisenaan haluttu ottaa sukunimeksi. Näistä viisi yleisintä ovat Virtanen, Mäkinen, Nieminen, Koskinen ja Järvinen eli Suomen toiseksi, kolmanneksi, neljänneksi, yhdeksänneksi ja kymmenenneksi yleisin sukunimi. Nimen Virtanen taustalla on usein asuinpaikan, talon tai torpan "virta"-sanan sisältävä nimi. Lisäksi otettiin muita kansallisromanttisia -nen-päätteisiä sukunimiä kuten Suominen ja Toivonen.


title: Suomalaiset nimet

text: Hieman myöhemmin muotiin tulivat sukunimet, joissa oli vastaavanlainen sana ilman nen-päätettä. Näistä nimistä yleisin on Laine, tätä tyyppiä kutsutaan "Laine-tyypiksi".


title: Suomalaiset nimet

text: Säätyläisillä sekä Länsi- että Itä-Suomessa oli vanhastaan sukunimet, joista useimmat olivat ruotsin- ja saksankielisiä. Suomen säätyläisillä esiintyi lisäksi myös sellaisia nimiä, jotka pohjautuvat johonkin vanhaan suomenkieliseen suku- tai paikannimeen, johon kuitenkin on esimerkiksi lisätty latinalaisperäiset päätteet "-aeus", tai "-ius" säätyläisaseman osoittamiseksi. Esimerkiksi liminkalaisesta talon nimestä Ylä-Toppila saatiin nimi Toppelius, jonka Zacharias Topeliuksen isä Zacharias Topelius vanhempi muutti muotoon Topelius. Ihmisen säädyn saattoi yleensä päätellä hänen sukunimestään. Viimeisten Suomessa aateloitujen sukujen sukunimien joukossa on kuitenkin suomenkielisiä sukunimiä. Näistä huomattavan suuri osa on kaksiosaisia ja ne muistuttavat typografisesti avioliiton solmimisen yhteydessä muodostuneita kaksoisnimiä. Näitä nimiä ovat esimerkiksi Gallen-Kallela, Soisalon-Soininen, sekä Yrjö-Koskinen.


title: Suomalaiset nimet

text: Yleisiä sukunimiä ovat Suomessakin olleet ammattien mukaan tulleet nimet. Ulkomailta tulleilla suvuilla on ollut oma sukunimi. Oman ryhmänsä ruotsinkielisiä sukunimiä muodostavat ne, jotka ovat tulleet ruotusotatorppien sotilasnimistä. Sukunimissä yleiset etuliitteet ala- ja ylä- tulevat talon sijainnin mukaan joen suhteen. Se talo, joka on yläjuoksulle päin, on Ylä-Talonen ja taas veden virtaamaan suuntaan oleva talo on Ala-Talonen. Myös eläinkunnan tai kasvikunnan mukaan nimettyjä sukunimiä on olemassa.


title: Suomalaiset nimet

text: Fennomaanit pitivät tärkeänä, että suomalaisilla pitäisi olla suomenkieliset sukunimet. Säätyläisillä yleisten vieraskielisten sukunimien suomalaistaminen muodostuikin 1900-luvun alkupuolella ajoittain suoranaiseksi joukkoliikkeeksi, ja varsinkin suuressa nimenmuutoksessa vuosina 1906 ja 1935 kymmenettuhannet ihmiset omaksuivat suomenkielisen sukunimen. Tällöin käyttöön tulleet sukunimet olivat aikaisemmista poiketen usein kaksiosaisia yhdyssanoja ja ruotsinkielisten sukunimien käännöksiä.


title: Suomalaiset nimet

text: Suomessa laki edellyttää että kaikilla on sukunimi. Muutamia sukunimettömiä suomalaisia oli vielä Suomen itsenäisyyden ajan alussa, sillä Suomen ensimmäinen sukunimen pakollistava laki, sukunimilaki, tuli voimaan vasta vuoden 1921 alussa. Laissa säädettiin, että niiden Suomen kansalaisten, joilla ei ollut sukunimeä, tuli määräaikaan mennessä ottaa sellainen. Jos joku sukunimetön ei määräaikaan mennessä ottanut sellaista, hänen sukunimekseen määrättiin se lisänimi, jolla hänet paikkakunnalla tunnettiin. Aiheena sukunimen säätämiseen pakolliseksi oli tuolloin sekaannuksen välttäminen eräissä hallinnollisissa yhteyksissä, erityisesti rikosrekisterin ylläpidossa..


title: Suomalaiset nimet

text: Suomen lain mukaan lapsi saa vanhempiensa sukunimen. Jos vanhempien sukunimi on sama, lapsi (sekä biologinen että adoptiolapsi) saa sen. Muutoin lapsi saa sen vanhemman sukunimen, jonka vanhemmat ilmoittavat. Jos ilmoitus jätetään tekemättä, lapsi saa äidin nimen. Saman perheen kaikilla lapsilla tulee olla sama sukunimi, joten ei voi antaa esimerkiksi isän sukunimeä esikoiselle ja äidin sukunimeä kuopukselle.


title: Suomalaiset nimet

text: Sukunimen voi muuttaa maistraatissa, mutta sen on täytettävä tietyt ehdot.


title: Suomalaiset nimet

text: Avioliittoa solmittaessa puolisot voivat molemmat säilyttää oman sukunimensä tai toinen voi ottaa puolisonsa nimen, jolloin hän voi käyttää omaa sukunimeään puolison nimen edellä (ns. yhdistelmäsukunimi).


title: Suomalaiset nimet

text: Yhdistelmäsukunimi muodostuu kahdesta sukunimestä, joiden välissä on kirjoituksessa yhdysmerkki (esimerkiksi Virtanen-Korhonen). Yhdistelmänimen osista ensimmäinen on Suomessa kantajansa aiempi sukunimi, jälkimmäinen puolestaan puolison sukunimi. Tällainen yhdistelmänimi ei periydy jälkeläisille.


title: Suomalaiset nimet

text: Sukunimikäytäntö avioliitossa on muuttunut aikojen kuluessa. Perinteinen tapa oli, että vaimo säilytti avioliitossa oman sukunimensä. Käytäntö alkoi murtua 1800-luvun jälkipuoliskolla. Vuoden 1929 avioliittolaki sääti, että vaimon oli otettava miehensä sukunimi tai yhdistelmänimi. Vuonna 1986 laki muuttui. Uusi sukunimilaki määräsi, että puolisot saattoivat ottaa yhteisen nimen, pitää omat sukunimensä tai jompi kumpi puolisoista saattoi ottaa yhdistelmänimen.


title: Suomalaiset nimet

text: Vuonna 2003 vihityistä aviopareista 81 % otti käyttöön aviomiehen sukunimen (sisältää myös tapaukset, jossa vaimolla yhdistelmäsukunimi) ja 1,3 % vaimon sukunimen (sisältää myös tapaukset, jossa miehellä yhdistelmäsukunimi). Vuodesta 1986 lähtien naisen nimen ottavien parien ja puolisoiden, jotka säilyttävät omat sukunimensä, määrä on kasvanut.


title: Suomalaiset nimet

text: Parisuhdelain mukaan samaa sukupuolta olevien henkilöiden sukunimet eivät muutu parisuhteen rekisteröinnin yhteydessä.


title: Suomalaiset nimet

text: Nimilain mukaan etunimi ei saa olla merkitykseltään sopimaton eikä aiheuttaa kantajalleen haittaa. Se ei saa olla muodoltaan tai kirjoitustavaltaan kotimaisen nimikäytännön vastainen ilman erityistä syytä. Pojalle ei saa antaa tytön nimeä eikä päinvastoin. Myös sukunimen antaminen etunimeksi on kielletty. Suomalaisen nimikäytännön perusteella ei suositella sellaista kansainvälistä nimeä, jonka äänne- tai tavurakenne on suomen kielelle vieras. Tulkinnanvaraisissa tapauksissa maistraatti kääntyy oikeusministeriön nimilautakunnan puoleen.


title: Suomalaiset nimet

text: Suomessa kaikki yleisimmät etunimet on merkitty almanakkaan jonkin vuoden päivän kohdalle, jolloin on tämännimisten henkilöiden nimipäivä. Nimipäiväkalenteriin otetaan uusia nimiä viiden vuoden välein, viimeksi vuonna 2015. Suomessa annettujen etunimien suosio vaihtelee noin sadan vuoden kiertona. On kuitenkin myös etunimiä, joiden kantajia on melko paljon kaikenikäisten joukossa. Monet tällaiset jokaiselle sukupolvelle tyypilliset nimet ovat kantajiensa toisia tai kolmansia nimiä, jotka kulkevat suvussa. Suomalaisten etunimikokonaisuudet noudattavat useimmiten viskurilakia, jonka mukaisesti pisin ja painavin aines päätyy loppuun. Niinpä yleensä nimikokonaisuuden viimeinen nimi on yleensä myös pisin, esimerkiksi Pekka Antti Johannes.


title: Suomalaiset nimet

text: Lapsi saa Suomessa nimen, kun sairaala lähettää tiedon syntyneestä lapsesta maistraatille. Jos lapsi syntyy jossakin muualla kuin sairaalassa, avustavan lääkärin, kätilön tai sairaanhoitajan on ilmoitettava syntymä. Muussa tapauksessa äidin tai lasta hoitavan henkilön on ilmoitettava syntymästä terveydenhuollon ammattihenkilölle, joka välittää tiedon maistraattiin. Syntymätodistusta ei Suomessa käytetä. Väestörekisterikeskus lähettää rekisteröintitiedot edelleen lasten vanhemmille. Vanhemmat antavat lapselle yhdestä kolmeen etunimeä ja ilmoittavat rekisteröintitiedot väestörekisteriin taikka evankelisluterilaiseen tai ortodoksiseen seurakuntaansa. Lapselle on annettava etunimi kahden kuukauden kuluessa hänen syntymästään.


title: Suomalaiset nimet

text: Ennen kristinuskon saapumista Suomeen käytössä oli suomalaisia muinaisinimiä, joista osa tuli uudelleen käyttöön 1800- ja 1900-luvuilla. Suomalaisella yläluokalla tiedetään olleen rautakaudella käytössä nimiä kuten Hyvälempi ja Mielivalta. Muita pakanallisen ajan nimiä ovat olleet mm. Mielenpito, Mielitty ja Satatieto.


title: Suomalaiset nimet

text:
Monet nykyisin Suomessa käytössä olevat etunimet tulivat käyttöön kristinuskon mukana. Ne ovat peräisin Raamatusta ja monet niistä ovat heprealaista alkuperää. Suomalaisen almanakan etunimistä noin 40 % on kirkollista alkuperää. Muissakin länsimaissa yleisiä ovat antiikin kreikkalaisilta ja roomalaisilta saatuja etunimiä (esimerkiksi Markus ja Laura), joista monet ovat samalla pyhimysten nimiä. Yleisiä ovat myös germaaneilta (esimerkiksi Eero ja Emma) ja kelteiltä periytyvät nimet sekä nimet, jotka tarkoittavat jotain asiaa (kuten Satu tai Vuokko). Kansallisromantiikan mukana käyttöön tuli vanhoja nimiä 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Suomessa tällainen nimilähde on ollut Kalevala.
Jos ihmisellä on useita etunimiä, hänen huoltajansa tai hän itse voi valita jonkin nimistä puhuttelunimekseen eli kutsumanimekseen. Useimmat ihmiset käyttävät puhuttelunimenä ensimmäistä etunimeään, jotkut käyttävät toista tai kolmatta taikka kahta nimeä yhdessä: Maria Kaisa Aula. Jotkut käyttävät nimikirjaimia puhuttelunimenomaisesti: K. J. Lång, J.-P. Roos tai nimikirjaimia lisänä erotukseksi muista samannimisistä: Risto E. J. Penttilä.


title: Suomalaiset nimet

text: Puhuttelunimen käyttöä ei ole säännelty nimilaissa, vaan siinä on kyse niin sanotusta tavanomaisesta oikeudesta (”maan tavasta”). Puhuttelunimi voidaan kuitenkin ilmoittaa väestötietojärjestelmään. Tällöin viranomaisten on käytettävä ilmoitettua puhuttelunimeä. Lomakkeissa ja hakuteoksissa puhuttelunimi osoitetaan useimmiten kursivoinnilla tai alleviivauksella ("Sauli" Väinämö Niinistö, Taisto Kalevi Sorsa pro Sauli Niinistö, Kalevi Sorsa) tai puhuttelunimi kerrotaan erikseen.


title: Suomalaiset nimet

text: Osa etunimistä voidaan antaa kummalle sukupuolelle tahansa. Suomen nimilain mukaan etunimeksi ei saa antaa ”pojalle naisennimeä eikä tytölle miehennimeä”. Suomessa on kuitenkin joukko nimiä, jotka ovat sekä miehen- että naisennimiä. Esimerkiksi vuosina 2000–2006 Kaino-nimen sai 11 miestä ja 9 naista. Suomen itsenäisyyden alkuaikana K. J. Ståhlberg toimi sukupuolenvastaisten etunimien kieltämiseksi. Hänen mukaansa oli sattunut, että epämääräisen etunimen takia nainen oli kutsuttu asevelvollisuuskutsuntaan.


title: Suomalaiset nimet

text: Kun etunimistöä suomalaistettiin 1800-luvulla, syntyivät esimerkiksi sellaiset nimet kuin Rauha, Suometar, Aimo, Heimo, Voitto. Kalevalasta ja muusta kansanrunoudesta tulivat esimerkiksi Aino, Tellervo ja Jouko. Lopullinen suomalaisnimien vakiintuminen kalenteriin tapahtui vuoden 1929 uudistuksessa, kun kalenteriin otettiin yli 200 suomalaisnimeä. Tällaisia nimiä olivat esimerkiksi naisennimet Päivikki ja Terhikki ja miehennimet Taisto, Tarmo ja Veli.


title: Suomalaiset nimet

text: Suomalaisessa nimipäiväkalenterissa oli vuonna 2011 yli 80 luontoaiheista nimeä. Ne alkoivat yleistymään 1800-luvulta lähtien. Vuonna 1890 nimipäiväkalenteriin tuli naisennimi Alli ja vuonna 1908 tulivat muun muassa Helmi, Sirkka ja Taimi, sekä miehennimet Otso ja Viljo. Vuoden 1929 uudistuksessa lisättiin esimerkiksi Hilkka, Marja, Päivikki ja Sinikka. Vuonna 1950 kalenteriin lisättiin muun muassa naistennimet Heini, Päivi, Ruusu, Tuija, Vaula, Virpi ja Virva ja miehennimet Kuisma, Päivö ja Vesa. Myöhemmin kalenteriin ovat tulleet esimerkiksi Kirsi, Tuuli, Tuulia ja Ulpu (1973), Hilla ja Pilvi (1984), Pinja ja Sara (1995) ja Pihla (2005) sekä Kaisla ja Lumi (2010).


title: Suomalaiset nimet

text: Kukkiin liittyviä etunimiä ovat esimerkiksi Kielo, Kukka, Lemmikki, Lilja, Orvokki, Ruusu, Vanamo ja Vuokko. Muita kasviaiheisia nimiä ovat esimerkiksi Kirsikka, Raita, Ritva, Tuomi, Tuomikki, Urpu ja Varpu. Luontoon liittyviä naistennimiä ovat myös Iiris, Onerva, Suvi, Talvikki, Tuulia ja Vilja. Kutsumaniminä harvinaisia ovat sellaiset kuin Kesätuuli tai miehennimi Metsänpoika.


title: Suomalaiset nimet

text: Miesten luontonimiä ovat muun muassa Havu, Kerkko, Kivi, Myrsky, Ohto, Oras, Pyry, Salama, Terho, Touko, Valo ja Visa. Näitä lähellä ovat monet omakieliset nimet, esimerkiksi Väinön taustalla on leveää jokea merkitsevä sana "väinä".


title: Suomalaiset nimet

text: Muita nimityyppejä ovat mm. paikannimiin liittyvät nimet, kuten esimerkiksi Inari, Saana ja Salla. Suomessa nimilaki sallii myös vanhemman nimestä johdetun poika- tai tytärloppuisen nimen käytön, kuten esimerkiksi nimet Niilonpoika tai Maununtytär. Niin sanottu sisarnimi on nimi, joka on muunnettu naiselle miehennimestä, tai toisinpäin. Esimerkiksi nimen Jarno sisarnimi on Jarna.


title: Tähtiin kirjoitettu

text: Tähtiin kirjoitettu on romanttinen elokuva vuodelta 1994. Sen on ohjannut Norman Jewison. Elokuvan päähenkilö on jo lapsena saanut tietää tulevan aviomiehensä nimen, mutta ei tapaa ketään sen nimistä ennen kuin on jo menossa naimisiin toisen miehen kanssa.


Miten puhua kirjoista joita ei ole lukenut () on ranskalaisen kirjallisuuden professorin Pierre Bayardin kirjoittama satiirinen teos. Se käsittelee taitoa puhua kirjoista, vaikka ei ole lukenut niitä tai on unohtanut ne. Teos julkaistiin vuonna 2007.


title: Miten puhua kirjoista joita ei ole lukenut

text: Eräs Bayardin pääteemoja on se, että kaikki kirjat muodostavat ikään kuin suuren kollektiivisen kirjaston, jossa jokaisella kirjalla on oma paikkansa – ja jotta kirjasta voisi puhua, tärkeintä on tietää tai osata päätellä kunkin kirjan paikka tässä kirjastossa ja sen suhteet muihin kirjoihin. Tällöin kirjoista on helppo puhua, vaikka ei olisi lukenutkaan niitä. Toinen usein toistuva teema on se, että kirjat eivät ole kiinteitä kohteita: kirjoista keskusteltaessa kukin puhuu enemmän omista mielikuvistaan (”sisäisistä kirjoista”) kuin todellisista kirjoista. Sitä paitsi keskustelukumppanitkaan eivät välttämättä ole lukeneet puheenaiheena olevaa kirjaa.


text: Bayard huomauttaa, että ”luettu kirja” on hyvin moniselitteinen käsite. Hän jakaa kirjat neljään luokkaan, jotka kuvaavat tositilannetta paremmin:Lyhenteitä Bayard käyttää alaviitteissä aina jokaisen teoksessa mainitun kirjan kohdalla. Hän pyrkii tällä antamaan esimerkin siitä, että puhumme usein kirjoista, jotka tunnemme huonosti. Hänen mukaansa on kuitenkin reilua tuoda jotenkin ilmi se, tunteeko kirjoittaja todella mainitsemaansa kirjaa vai ei.


text: Lisäksi Bayard antaa ohjeita erilaisia haastavia keskustelutilanteita varten. Näitä ovat:Bayard antaa ohjeita myös erilaisia toimintatapoja koskien:


title: Pierre Bayard

text: Pierre Bayard (s. 1954) on ranskalainen kirjailija ja kirjallisuuden professori Pariisin yliopistossa (Université Paris VIII).


title: Tupsukkaat

text: Tupsukkaat eli vanhemmalta nimeltään tupsuhuulikot (Labrisomidae) on ahvenkaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajit elävät trooppisissa ja subtrooppisissa valtamerissä.


title: Tupsukkaat

text: Tupsukkaiden heimoon kuuluu noin 102 lajia ja ne jaetaan 16 sukuun. Eräät luonnontieteilijät katsovat, että haukiluikerot (Chaenopsidae) ja klinit (Clinidae) kuuluvat samaan monofyleetiseen heimoon. Tupsukkaat ovat pienikokoisia pitkulaisia kaloja. Otsassa ja sierainten läheisyydessä on usein tupsumaisia ulokkeita. Suu on keskikokoinen ja huulet paksut, hampaiden koko vaihtelee. Selkäevä on pitkä ja ruodokas.Väritykseltään tupukaslajien koiraat ja naarat usein eroavat toisistaan.


title: Tupsukkaat

text: Tupsukkaita tavataan läheltä rannikkoa subtrooppisissa ja tooppisissa merissä Atlantin länsiosista ja Tyynenmeren itäosista. Ne liikkuvat matalissa vesissä koralliriuttojen läheisyydessä. Kalojen ravintoa ovat pienet selkärangattomat eläimet. Eräät tupsukaslajit "Xenomedea"- ja "Starksia"-suvuissa synnyttävät eläviä poikasia, muut kutevat. Eräitä lajeja, kuten timanttitupsukasta ("Malacoctenus boehlkei") ja satulatupsukasta ("Malacoctenus triangulatus") voidaan pitää akvaariokaloina.


title: Tottelemattomuuskoe

text: Tottelemattomuuskoe on Helena Meripaaden 2003 julkaistu romaani. Kirja on neljäs Koirahullun päiväkirja-sarjan kirja.


title: Charles Thomas Longley

text: Charles Thomas Longley (28. heinäkuuta 1794 – 27. lokakuuta 1868) oli Englannin kirkon piispa. Hänestä tuli Cowleyn kirkkoherra vuonna 1823, Riponin piispa 1836, Durhamin piispa 1856, Yorkin arkkipiispa 1860 ja Canterburyn arkkipiispa kaksi vuotta myöhemmin. Vuonna 1867 järjestettiin ensimmäinen Lambeth-konferenssi.


title: Fellmaninpuisto

text: Fellmaninpuisto on rakennettu Fellmanin kartanon entisille maille 1950-luvulla Lahden keskustaan. Puiston koko on noin viisi hehtaaria ja sitä rajoittavat Ståhlberginkatu, Kyösti Kallion katu ja Paasikivenkatu. Puistossa on paljon isokokoisia jaloja lehtipuita ja runsaasti muita kasveja. Se on peruskorjattu vuonna 1994. Fellmaninpuistossa on leikkialue ja puiston keskellä on lampi suihkulähteineen. Lammen lähellä paljastettiin vuonna 1961 Jussi Mäntysen kolmea lentoon lähtevää joutsenta esittävä pronssipatsas Ylös kirkkauteen. Saman veistoksen vuonna 1959 paljastettu valos on Turussa Puolalanpuistossa. Turun veistoksen nimi on "Joutsenet".


title: Fellmaninpuisto

text: Vuonna 1978 paljastettiin kuvanveistäjä Erkki Kannoston suurikokoinen Punavankien muistomerkki. Teos on pystytetty toukokuussa 1918 Fellmanin pellolle vangiksi joutuneiden Suomen kansanvaltuuskunnan sotilaiden ja siviilien muistoksi. Taideteos kuvaa punavankien vapautumista leiristä.


title: Fellmaninpuisto

text: Kun punaiset joukot antautuivat vuonna 1918 huhti–toukokuussa, koottiin vangiksi joutuneet Lahteen Fellmanin kartanon pellolle. Vankileiri oli Suomen suurin. Vankeja – sekä sotilaita että siviilejä – oli yli 20 000. Vangit kuljetettiin Hennalan vankileirille noin viikon kuluttua. Ennen siirtoa osa vangeista kuoli tauteihin tai nälkään, osa teloitettiin ja osa pääsi pakenemaan. Nykyinen puisto sijaitsee entisen Fellmanin pellon vankileirin alueella.


title: Fellmaninpuisto

text: 28. huhtikuuta 2013 Fellmanin puistossa oli "Fellmanin pelto - 22-tuhannen ihmisen elävä muistomerkki" -niminen Kaisa Salmen performanssiteos. Performanssissa "toisinnettiin taitein keinoin sisällissodan tapahtumia".


title: William Cavendish (Devonshiren 1. jaarli)

text: William Cavendish (k. 1626) oli brittiläinen aatelismies, ensimmäinen Devonshiren jaarli. Hän kasvoi isäpuolensa kuudennen Shrewsburyn jaarlin lasten kanssa. Hänestä tuli Newportin edustaja parlamenttiin, ja hän osallistui Bermudan kolonialisaatioon. Vuonna 1618 hänestä tehtiin Devonshiren jaarli.


title: Mariankatu (Lahti)

text:
Mariankatu on Lahdessa pääkatua Aleksanterinkadun ja sen rinnalla Lahden kauppatorin pohjoispuolella kulkevaa Vapaudenkadun poikki kulkeva katu, jota museaalisesti kutsutaan "Mariankadun seremonia-akseliksi". Mariankatu yhdistää entisen Keski-Lahden kirkon paikalla olevan Ristinkirkon hengellisen ja Lahden kaupungintalon maallisen esivallan.
Ainoa poikkeus akseliin on se, että Hakkapeliittain kotiinpaluu -patsas siirrettiin Aleksanterinkadun eteläpuolelle siten, että se tukki Mariankadun muuttaen sen eteläosaltaan osin kävelykaduksi, osin umpikujalliseksi pysäköintialueeksi. Mariankadun varrella on ennen ollut Salpausselän Säästöpankki ja Posti sekä Hankkijan Lahden aluekonttori. Leimallista Mariankadulle kolmen pankin lisäksi on ollut Sinuhen konditoria.


title: Mariankatu (Lahti)

text: Mariankatu pohjoisosaltaan on entisensä autolla ajettavassa kunnossa.


title: Strategikon

text: Strategikon () on bysanttilainen 500-luvun lopulla tai 600-luvun alussa kirjoitettu sodankäyntiä koskeva teos, jonka kirjoittajaksi on epäilty keisari Maurikiosta. Teos oli tarkoitettu oppaaksi komentavalle upseerille ja se oli kirjoitettu kielellä, jota hän saattoi ymmärtää. Teos kirjoitettiin luultavasti Maurikioksen valtakauden lopulla (vuoden 592 jälkeen) tai keisari Fokaksen aikana (ennen vuotta 610). "Strategikon" koostuu 12 kirjasta, jotka käsittelevät Bysantin armeijan käyttämiä erilaisia taktiikoita.


title: Ville Lähde

text: Ville Lähde (s. 1972) on suomalainen filosofi ja tietokirjailija. Lähde toimi filosofisen Niin & näin -aikakauslehden päätoimittajana yhdessä Antti Salmisen kanssa vuodesta 2010 vuoteen 2013. Hän valmistui filosofian maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2000, ja tohtoriksi vuonna 2008. Hän on keskittynyt ympäristöfilosofiaan ja tutkinut luonnon käsitettä ja sen historiaa muun muassa Jean-Jacques Rousseaun tuotannossa. Lähde on kirjoittanut myös paljon yhteiskunnallisia kirjoituksia keskittyen erityisesti ympäristöön ja luonnonsuojeluun liittyviin kysymyksiin.


title: William Cavendish (Devonshiren 2. jaarli)

text: William Cavendish (n. 1591–1628) oli brittiläinen aatelismies ja Devonshiren 2. jaarli. Hän oli samannimisen ensimmäisen jaarlin pojista toiseksi vanhin. Filosofi Thomas Hobbes opetti nuorta Williamia vuosien ajan, ensin kotiopettajana perheen kartanossa Chatsworthissa, ja sitten tämän matkaseuralaisena Ranskassa ja Italiassa. Cavendish lyötiin ritariksi vuonna 1609, hän kuului hovin seurapiireihin ja hänestä tuli kuningas Jaakko I:n henkilökohtainen ystävä. Hän oli Derbyn kansanedustaja 1621–1625. Vuonna 1626 hän sai isänsä kuoltua paikan ylähuoneessa.


title: 1125 China

text: 1125 China on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Y. C. Chang vuonna 1957. Pikkuplaneetta sai nimensä löytömaansa eli Kiinan mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1957 UN1. Koska Chinan absoluuttinen magnitudi (H) on 11,2, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 15–40 kilometriä. Chinan pyörähdysaika eli vuorokausi sen pinnalla on noin 5,37 tuntia.


title: 1125 China

text: Y. C. Chang oli löytänyt alkuperäisen pikkuplaneetta 1125 Chinan 25. lokakuuta vuonna 1928, ja sen alkuperäinen tunnus oli 1928 UF, mutta se hävisi pian löydyttyään. Chang uskoi löytäneensä sen uudelleen 30. lokakuuta 1957 1957 UN1:nä. Tämä kuitenkin osoittautui myöhemmin vääräksi tunnistukseksi, ja 1957 UN1 olikin siis ennestään tuntematon pikkuplaneetta. Chang kuitenkin suostui siihen että nimi ja numero 1125 China siirrettiin uudelle löydölle.


title: 1125 China

text: Vuonna 1986 C. M. Bardwell ja S. Nakano tunnistivat, että uusi pikkuplaneetta pikkuplaneetta 1986 QK1 olikin sama kuin 1928 UF. Se oli siis alkuperäinen 1125 China. Se tunnetaan nykyään nimellä 3789 Zhongguo.


title: Kalle Palonen

text: Kalle Palonen (25. huhtikuuta 1933 – 4. elokuuta 2012) oli suomalainen haitaristi. Hän aloitti 7-vuotiaana olemalla mukana kiertueilla. Hänellä oli 1960-luvulla orkesteri omasta suvusta, orkesterin laulusolistina kolmen vuoden ajan Henry Theel.


title: Tammiston koetila

text: Tammiston koetila oli Vantaalla Tammistonmäen eli nykyisen Tammiston luonnonsuojelualueen lounaisrinteellä sijainnut entinen "Rosendalin kartano", jonka Keskusosuusliike Hankkija osti 1916 koemaatilakseen viljanjalostusta varten. Hankkija oli aloittanut kasvinjalostuksen jo 1913 ja tarvitsi pääkaupunkiseudun läheltä maatilan tätä varten. Hankkija rakennutti kartanon viereen laboratoriorakennuksen 1918.


title: Tammiston koetila

text: Hankkija luopui Tammiston koetilasta asteittain 1970-luvulla. Kartanon nimi muutettiin Tammiston tilaksi, mutta kartanorakennukset purettiin 1980-luvulla ja tilalle luonnonsuojelualueen lounaiskulmaan on kasvanut metsää. Jo 1940-luvulla osa sen toiminnasta oli siirretty Anttilan koetilalle Tuusulaan, ja samoihin aikoihin Tammiston maista osa pakkolunastettiin siirtoväkeä sekä lentokenttää varten. Vuonna 1964 ostettiin Kangasalta Nikkilän koetila.


title: Tammiston koetila

text: Vantaan kaupunki myi 2010 jäljellä olevan osan Tammiston koetilasta. Vantaan kaupunginmuseo halusi säilyttää 1917–1929 valmistuneista rakennuksista kaikki kolme: työnjohtajan asunnon, työväen asunnon ja joenrantasaunan. Kaupunki on myynyt työnjohtajan asunnon ja se on kunnostettu yksityisperheen asunnoksi. 1910-luvulla rakennettu hirsinen muuntamo sijaitsee nykyisen Vantaanjokea ylittävän kevyenliikenteen sillan eteläpuolella ja työnjohtajan asunto siitä 150 metriä eteläkaakkoon. Rantasauna sijaitsee muuntamon ja asunnon välissä. Aikaisemmin Tammiston kartanosta oli purettu kaksi päärakennusta, 1918 valmistunut laboratoriorakennus, kuivaamo, ilmakuivauslato ja navetta.


title: Tammiston koetila

text: Tammiston nimistössä koetila ja vanha kartano näkyy esimerkiksi Koetilankadun, Sisukaurankaaren, Kalleherneenpolun, Rosendalinkujan ja Koetilanpuiston nimissä.


title: Andrea Reuter

text: Andrea Mikaela Elisabet Reuter (s. 15. kesäkuuta 1978 Helsinki) on Ruotsissa asuva suomenruotsalainen elokuvakriitikko ja hän on toiminut "Filmkrönikan"-televisio-ohjelman juontajana vuodesta 2007. Aikaisempina esityskausina hän on toiminut ohjelman vierailevana kriitikkona. Huhtikuusta 2009 alkaen Reuter on toiminut projektipäällikkönä Svenska Filminstitutetin ulkomaanosastolla. Hänellä on ollut oma elokuvaohjelma myös Ruotsin TV400-kanavalla. Andrea Reuter on kielitieteilijä Mikael Reuterin tytär. Hän toimii poplaulaja Navid Modirin managerina.


title: Charles Napier (amiraali)

text: Sir Charles John Napier (6. maaliskuuta 1786 - 6 marraskuuta 1860) oli Ison-Britannian merivoimien amiraali. Hän palveli laivastossa vuodesta 1799 Napoleonin sodista Krimin sotiin vuoteen 1855, jolloin hän erosi amiraalin virastaan tultuaan valituksi helmikuussa vuonna 1855 parlamentin alahuoneeseen.


title: Charles Napier (amiraali)

text: Oolannin sodassa amiraali Napier komensi brittiläistä laivasto-osastoa, joka toimi (1854–1855) Itämerellä. Laivasto-osastoon kuului yhdeksän höyrykoneilla varustettua alusta, neljä vanhempaa myös höyrykoneilla varustettua toisen linjan alusta, neljä fregattia sekä useita pienempiä siipirataslaivoja.


title: Mariankatu

text: Mariankatu voi tarkoittaa seuraavia:


title: 3789 Zhongguo

text: 3789 Zhongguo on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Y. C. Chang vuonna 1928. Pikkuplaneetta sai nimensä Kiinan kiinankielisen nimen mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1928 UF. Zhongguo kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa ja sen kiertoaika on 5,95 vuotta. Se on myös 2 : 1 rataresonanssissa Jupiterin kanssa. Koska Zhongguon absoluuttinen magnitudi (H) on 12,4, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 8–19 kilometriä.


title: 3789 Zhongguo

text: Y. C. Chang löysi 25. lokakuuta vuonna 1928 pikkuplaneetan 1928 UF, jolle hän antoi nimen China ja numeron 1125, mutta se hävisi pian löydyttyään. Chang uskoi löytäneensä sen uudelleen 30. lokakuuta 1957 1957 UN1:nä. Tämä kuitenkin osoittautui myöhemmin vääräksi tunnistukseksi, ja 1957 UN1 olikin siis ennestään tuntematon pikkuplaneetta. Chang kuitenkin suostui siihen että nimi ja numero siirrettiin uudelle löydölle, jolloin siitä tuli nykyinen 1125 China.


title: 3789 Zhongguo

text: Vuonna 1986 C. M. Bardwell ja S. Nakano tunnistivat, että uusi pikkuplaneetta pikkuplaneetta 1986 QK1 olikin sama kuin 1928 UF. Se oli siis alkuperäinen 1125 China, eli nykyinen 3789 Zhongguo.


title: Philippi-kokoelma

text: Philippi-kokoelma on yksityiskokoelma uskoon, uskontoon ja hengellisyyteen liittyviä päähineitä. Sen on kerännyt Saarbrückenissä Saksassa asuva yrittäjä ja telekommunikaatioyrityksen toimitusjohtaja Dieter Philippi. Kokoelma ei ole toistaiseksi suuren yleisön nähtävillä, mutta siitä kiinnostuneet voivat sopia vierailuajan puhelimitse. Kokoelma sijaitsee Saksassa Kirkelin kaupungissa Saarlandin osavaltiossa.


title: Philippi-kokoelma

text: Philippi-kokoelman keskeisen sisällön muodostavat yli viisisataa päähinettä, jotka ovat peräisin kristinuskosta, islamista, juutalaisuudesta, cao dai –uskonnosta, shintolaisuudesta, buddhalaisuudesta, sikhiläisyydestä, vapaakirkoista, suufilaisuudesta, anabaptismista ja muista uskonnollisista yhdyskunnista.


title: Philippi-kokoelma

text: Kokoelmassa on lisäksi yli sata muuta kirkollista esinettä, kuten esimerkiksi paavin kenkiä, ylipapin käsineitä, pallium-nauhoja, pektoraaleja, piispan sormuksia, paaville kuulunutta posliinia, sutaanien vyönauhoja, kardinaalien viittoja ja paljon muuta.


title: Philippi-kokoelma

text: Lisäksi kokoelmaan kuuluu 52 pektoraalia (pektoraalinauhaa), jotkut niistä valmistettu erittäin suuritöisesti punomalla. Roomalaiskatolisessa kirkossa paavi, kardinaalit, piispat ja apotit kantavat rintaristiä pektoraalissa.


title: Philippi-kokoelma

text: Päähineellä on alun perin ollut päätä suojaava tarkoitus. Historian kuluessa sille tuli myös symbolinen merkitys: päähine kertoi sitä kantavan henkilön syntyperästä, asemasta, ammatista, varallisuudesta sekä hierarkiasta. Kolmantena tuli koristava tarkoitus.


title: Philippi-kokoelma

text: Kirkolliset ja uskonnolliset päähineet muodostavat pienen osa kaikista päähineistä. Niistä voi tehdä johtopäätöksiä henkilön varallisuudesta ja asemasta. Lisäksi monilla päähineillä kalliista, harvinaisista ja arvokkaista materiaaleista materiaaleista tehdyillä tai jalokiviä ja -metalleja sisältävillä päähineillä on koristava tarkoitus. Päähineiden suojaava tarkoitus ei enää ole niin merkittävä kuin ennen.


title: The Saboteur

text:
The Saboteur on Pandemic Studiosin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema toimintaseikkailupeli.
Peli julkaistiin joulukuussa 2009 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle.


title: The Saboteur

text: "The Saboteurin" päähenkilönä toimii irlantilainen Sean Devlin, joka natsi-Saksan miehityksen aikana liittyy Ranskan vastarintaliikkeeseen. Pelaajalla on käytettävissä lukuisia aseita, kuten dynamiittia, jolla on mahdollista tuhota muun muassa vihollisen tarkkailutorneja, tukiasemia, tykistöä ja rautateitä. Pelin toimintaseikkailullinen lajityyppi yhdistää sekä toimintaa että hiiviskelyä: pelissä on esimerkiksi mahdollista joko hyökätä vartioidulle alueelle aiheuttamalla suuri kaaos tai varastaa vihollisen univormu ja soluttautua tukikohtaan.


title: The Saboteur

text: Pelin alussa pelimaailma on sävyltään mustavalkoinen, mutta pelaajan sabotoidessa vihollista sävy alkaa palautua normaaliksi. Tarinatehtävien lisäksi pelissä on lukuisia sivutehtäviä.


title: The Saboteur

text: Pelin pääasiallisena pelialueena toimii Pariisi, mutta avoimen pelimaailman alueisiin kuuluu muun muassa myös länsi-Ranskan Le Havre ja Saksan Saarbrücken. Ranskalaisista maamerkeistä peli sisältää Eiffel-tornin.


title: Daugavpilsin rautatieasema

text: Daugavpilsin rautatieasema () on Latvian toiseksi suurimmassa kaupungissa Daugavpilsissä (Väinänlinna) sijaitseva rautatieasema. Asema on Latvian rautateiden (Latvijas dzelzceļš, LDz) tärkeimpiä henkilö- ja rahtiliikenteen kauttakulku- ja risteysasemia.


title: Daugavpilsin rautatieasema

text: Daugavpilsin matkustajaliikenteen aseman ja kaupungin ratapihojen kautta kulkee huomattava osa Latvian kansainvälisestä henkilö- ja rahtiliikenteestä. Kaupungin kautta kulkee henkilöliikenteen junia Venäjälle, Valko-Venäjälle ja Liettuaan.


title: Monzan katedraali

text: Monzan katedraali () on tärkein uskonnollinen rakennus Monzassa, lähellä Milanoa, Pohjois-Italiassa.


title: Monzan katedraali

text: Katedraalin perusti 500-luvun lopussa langobardien kuningatar Theodelinda, joka oli naimisissa ensin Authariin ja sitten Agilulfin kanssa. Se oli alkujaan vain kappeli kuninkaanlinnan läheisyydessä. Basilika rakennettiin vuoteen 603 mennessä. Siitä on jäljellä vain vähän tietoja, mutta tiedetään sen olleen kolmilaivainen ja palvelleen myös maallisia tarkoitusperiä kuten kunnallishallintoa. Kirkkoa laajennettiin 1300-luvulla.


title: Nancy Wake

text: Nancy Grace Augusta Wake (30. elokuuta 1912 Wellington, Uusi-Seelanti – 7. elokuuta 2011 Lontoo, Britannia), lempinimeltään ”Valkoinen hiiri” (eng. ”The White Mouse”), toimi toisen maailmansodan jälkipuoliskolla brittien agenttina. Hänestä tuli Ranskan vastarintaliikkeen Maquis-ryhmien johtohahmo ja eräs liittoutuneiden palkituimmista toisessa maailmansodassa palvelleista naisista.


title: Nancy Wake

text: Nancy Wake syntyi Wellingtonin Roseneathin kaupunginosassa Charles ja Ella Waken myöhemmin kuusilapsiseksi kasvaneen perheen esikoiseksi. Vuonna 1914 perhe muutti Sydneyyn Australiaan. Myöhemmin Charles Wake lähti takaisin Uuteen-Seelantiin eikä enää palannut Sydneyyn, ja katkeroitunut äiti jäi yksin kasvattamaan lapsia.


title: Nancy Wake

text: Nancy Wake kävi koulua Sydneyssä North Sydney Girls High Schoolissa. Hän karkasi 16-vuotiaana kotoa ja työskenteli hoitajana mielisairaalassa. Perittyään 200 puntaa tädiltään hän matkasi vuonna 1931 New Yorkiin, Pariisiin ja Lontooseen. Opiskeltuaan Lontoossa journalismia hän siirtyi Pariisiin Chicago Tribunen kirjeenvaihtajaksi ja raportoi muun muassa Adolf Hitlerin valtaannoususta. Vuonna 1933 hän matkusti Wieniin haastattelemaan Hitleriä ja todisti juutalaisten julmaa kohtelua kaupungin kaduilla. Matkan aikana hänelle muodostui vahva natsisminvastainen vakaumus.


title: Nancy Wake

text: Ranskassa hän tapasi varakkaan liikemiehen Henri Fioccan, jonka kanssa hän meni naimisiin vuonna 1939. Saksan hyökätessä Ranskaan pariskunta asui Marseillessa. Ranskan antauduttua Wakesta tuli Ranskan vastarintaliikkeen kuriiri, ja hän liittyi myöhemmin kapteeni Ian Garrow’n pakoverkostoon. Gestapo kutsui häntä "Valkoiseksi hiireksi", koska hänen kiinniottamisensa osoittautui äärimmäisen vaikeaksi. Vastarintaliike joutui toimimaan Waken suhteen äärimmäisen varovasti, sillä hänen henkensä oli jatkuvasti vaarassa ja Gestapo salakuunteli hänen puhelujaan ja avasi hänelle lähetettyjä kirjeitä.


title: Nancy Wake

text: Hän oli vuonna 1943 Gestapon innokkaimmin etsimä etsintäkuulutettu, ja hänen löytämisestään luvattiin viiden miljoonan frangin palkkio. Kun pakoverkosto petettiin joulukuussa 1943, Waken oli paettava Marseillesta. Fiocca jäi yhä kaupunkiin, ja Waken tietämättä Gestapo sieppasi Fioccan ja kidutettuaan teloitti tämän 16. lokakuuta 1943. Wake sai tietää Fioccan kohtalosta vasta sodan päättymisen jälkeen. Wake pidätettiin Toulousessa mutta vapautettiin neljän päivän kuluttua. Hänen onnistui kuudennella yrityksellä ylittää Pyreneet ja päästä Espanjaan.


title: Nancy Wake

text: Espanjasta Wake suuntasi ensin Gibraltariin, ja sieltä Britanniaan. Kymmenen päivää kestäneen laivamatkan jälkeen hän saapui Greenockin satamaan 17. kesäkuuta 1943. Kuukausia kestäneen kuolemanvaaran väsyttämä Wake pysytteli asunnossaan ja omissa oloissaan, kunnes heinäkuun puolivälissä päätti ottaa yhteyttä Vapaan Ranskan päämajaan liittyäkseen heihin sabotöörinä. Vapaan Ranskan ja Britannian War Officen välit olivat tuolloin huonot, eivätkä ranskalaiset kelpuuttaneet Wakea joukkoonsa, sillä he epäilivät tämän vakoilevan War Officen lukuun. Tällaista vakoilua myös tapahtui, sillä pian Wake sai puhelun War Officesta, ja häneltä kysyttiin miksei hän tarjoutunut vapaaehtoiseksi MI9-tiedustelupalvelulle. Waken vastattua rehellisesti – hänellä oli voimakkaat antipatiat palvelun johtajaa kohtaan – hänelle ehdotettiin palvelua Special Operations Executive -yksikössä. Wake liittyi yksikköön, ja häntä koulutettiin muun muassa aseettomaan taisteluun, räjähteiden valmistukseen sekä laskuvarjohyppyihin.


title: Nancy Wake

text: Aamuyöllä 29. helmikuuta 1944 hän palasi miehitettyyn Ranskaan ja hyppäsi laskuvarjolla Auvergneen. Hänestä tuli Lontoon ja kapteeni Henri Tardivatin johtaman maquis-ryhmän välinen yhteyshenkilö. Hän koordinoi vastarintaliikkeen toimintaa ennen Normandian maihinnousua ja rekrytoi jäseniä liikkeeseen. Wake myös johti hyökkäyksiä saksalaisten asemiin ja Gestapon Montluçonissa sijainneeseen paikalliseen päämajaan. Huhtikuusta 1944 Ranskan lopulliseen vapauttamiseen hänen 7 000 maquisardiaan taistelivat 22 000 SS-sotilasta vastaan aiheuttaen viholliselle 1 400 miehen tappion. Itse he menettivät vain sata miestä. Waken ranskalaiset toverit, erityisesti Henri Tardivat, kiittivät hänen taistelutahtoaan, jota hän osoitti muun muassa tappaessaan SS-vartiomiehen paljain käsin estääkseen tätä tekemästä hälytystä. Eräässä toisessa tapauksessa, radio-operaattorin jouduttua tuhoamaan koodiavaimet saksalaisten hyökätessä, Wake lähti hakemaan uudet ja pyöräili 500 kilometriä 71 tunnissa usean saksalaisten tarkastuspisteen läpi.


title: Nancy Wake

text: Wake sai heti sodan jälkeen vuonna 1945 Yhdistyneen kuningaskunnan George-mitalin, Yhdysvaltain Medal of Freedomin, Ranskan Médaille de la Résistancen sekä kolmasti Croix de Guerren. Hänen entiset kotimaansa, Australia ja Uusi-Seelanti, eivät kuitenkaan palkinneet häntä pitkään aikaan. Sodan jälkeen Wakelle selvisi myös puolison kohtalo: Fioccaa oli kidutettu ja hänet oli teloitettu hänen kieltäydyttyään kertomasta Waken olinpaikkaa.


title: Nancy Wake

text: Wake työskenteli vuosina 1946–1948 Britannian Air Ministryn tiedusteluosaston palveluksessa Pariisin- ja Prahan-suurlähetystöjen kautta. Hän palasi Australiaan tammikuussa 1949, ja oli Australian liberaalipuolueen parlamenttivaaliehdokkaana sekä joulukuussa 1949 että huhtikuussa 1951. Vuoden 1949 vaaleissa hän hävisi vastaehdokkaalleen työväenpuolueen ulkoministeri Herbert Evattille saatuaan äänistä 46,8 prosenttia. Vuoden 1951 vaalit olivat vielä tiukemmat, ja Wake hävisi tuolloiselle oppositiojohtaja Evattille alle 300 äänellä.


title: Nancy Wake

text: Wake palasi Eurooppaan ja työskenteli Air Ministryn tiedusteluosastolle jälleen vuosina 1952–1958. Hän avioitui vuonna 1957 taistelulentäjä John Forwardin kanssa. Pariskunta palasi 1960-luvulla Australiaan, ja Wake asettui liberaalipuolueen ehdokkaaksi vielä kolmannen kerran vuoden 1966 vaaleissa Kingsford Smithin vaalipiirissä, mutta ei tullut valituksi. Vuonna 1970 Wake nimitettiin Ranskan Kunnialegioonan ritariksi.


title: Nancy Wake

text: 1980-luvun puolivälissä Wake ja Forward muuttivat Sydneystä Port Macquarieen. Waken omaelämäkerta "The autobiography of the woman the Gestapo called the White Mouse" ilmestyi 1985. Vuonna 1988 Wake ylennettiin Ranskan Kunnialegioonan upseeriksi. John Forward kuoli Port Macquariessa 1997, ja leskeksi jäänyt Wake muutti 2001 Lontooseen, missä hän asui Stafford Hotelissa kaksi vuotta, mutta saatuaan vuonna 2003 sydänkohtauksen hän muutti veteraaneille tarkoitettuun, Thamesjoen varrella sijaitsevaan Royal Star and Garter -hoitokotiin. Vuonna 2004 hän sai australialaisen Companion of the Order of Australia -arvonimen, ja huhtikuussa 2006 hänet palkittiin Uuden-Seelannin Returned Services Associationin korkeimmalla kunniamerkillä, RSA Badge in Goldilla. Vuonna 2010 hänen kunniakseen pystytettiin muistotaulu hänen syntymäkaupunkiinsa Wellingtoniin.


title: Nancy Wake

text: Nancy Wake kuoli 7. elokuuta 2011 Lontoossa oltuaan viikon sairaalassa keuhkotulehduksen vuoksi. Hänen viimeinen toivomuksensa oli, että hänen ruumiinsa tuhkataan ja että tuhkat sirotellaan keväällä Montluçoniin.


title: Arioald

text: Arioald oli langobardien kuningas Italiassa vuosina 626–636. Hän oli Torinon herttua, joka nai prinsessa Gundebergan, kuningas Agilulfin ja kuningatar Theolindan tyttären. Arioald syrjäytti ylimystön tuella hulluksi tulleen edeltäjänsä Adaloaldin.


title: Arioald

text: Arioald oli areiolainen joka ei hyväksynyt katolilaisuutta. Hän pyrki palauttamaan areiolaisen uskon langobardien kuningaskuntaan. Tultuaan kuninkaaksi hän lukitsi vaimonsa luostariin ja syytti tätä salajuonesta yhdessä Friulin herttuan Tassonin kanssa. Ainoat tallennetut sotansa hän kävi avaareita vastaan. Hänen seuraajansa oli Rothari.


title: Dead Calm – rasvatyyni

text: Dead Calm – rasvatyyni on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut trillerielokuva, jonka pääosissa esiintyvät Sam Neill, Nicole Kidman ja Billy Zane. Elokuva kertoo avioparista, joka ottaa venereissulla kyytiinsä psykopaatiksi paljastuvan miehen.


title: Dead Calm – rasvatyyni

text: Elokuva perustuu Charles Williamsin samannimiseen romaaniin.


title: Dead Calm – rasvatyyni

text: "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: The Voice of Finland

text: The Voice of Finland on suomalainen versio hollantilaisesta "The Voice of Holland" -ohjelmaformaatista, jossa etsitään laulajakykyjä.


title: The Voice of Finland

text: Ohjelma eroaa samankaltaisista Idols- ja X Factor -kilpailuista seuraavasti:


title: The Voice of Finland

text: Ohjelmaformaatin kehitti John de Mol, ja se nähtiin Alankomaissa ensimmäisen kerran vuonna 2010. Solar Television Oy hankki formaatin Suomeen huhtikuussa 2011, ja tuotti ohjelman ensimmäisen kauden Nelosella alkuvuonna 2012. Ensimmäinen jakso nähtiin tosin edellisvuoden puolella 30. joulukuuta 2011.


title: The Voice of Finland

text: Tähtivalmentajina ja tuomareina toimivat ensimmäisellä ja toisella tuotantokaudella Paula Koivuniemi, Lauri Tähkä, Elastinen ja Michael Monroe. Kolmannella tuotantokaudella Lauri Tähkä ja Paula Koivuniemi poistuivat tuomaristosta, ja tilalle tulivat Anne Mattila ja Mira Luoti. Neljännellä tuotantokaudella Michael Monroen rinnalle tähtivalmentajiksi nostettiin Tarja Turunen, Olli Lindholm ja Redrama. He jatkoivat valmentajina myös viidennellä tuotantokaudella. Kuudennella tuotantokaudella Anna Puu korvasi ohjelman jättävän Tarja Turusen , ja seitsemännellä kaudella Michael Monroen tilalle tuli Toni Wirtanen.


title: The Voice of Finland

text: Axl Smith juonsi ohjelmaa alusta viidennen kauden puoliväliin asti, kunnes hänet korvasi Heikki Paasonen. Kristiina Komulainen (1. kausi), Tea Khalifa (2. kausi), Jenni Alexandrova (3., 4. ja 5. kausi), Tinni Wikström (6. kausi) ja Elina Kottonen (7. kausi) ovat haastatelleet kilpailijoita backstagella.


title: The Voice of Finland

text: Ohjelmaa on vertailtu mediassa runsaasti MTV3-kanavan "Idolsiin". "The Voice of Finlandin" ensimmäisen tuotantokauden avausjakso keräsi noin 800 000 katsojaa, mutta hävisi pari päivää myöhemmin alkaneen "Idolsin" kuudennen tuotantokauden avausjaksolle, jota katsoi miltei miljoonayleisö. Länsiväylä kertoi verkkosivuillaan maaliskuussa 2012, että "The Voice of Finland" oli voittanut niukasti "Idolsin" keräten 651 000 katsojaa. Päivää myöhemmin Ilta-Sanomat arvioi "The Voice of Finlandin" ja "Idolsin" olevan kevään suosituimpia viihdeohjelmia.


title: The Voice of Finland

text: Ohjelmaan on mahdollista hakea mukaan lähettämällä ääninäytteen ohjelman verkkosivujen kautta. Hakijan tulee olla täyttänyt 15 vuotta. Tuotanto valitsee jatkoon parhaat kilpailijat, jotka pääsevät esiintymään neljälle tähtivalmentajalle studioyhtyeen säestäminä. Kilpailijan esiintyessä tähtivalmentajat ovat selin esiintyjään päin, eli he kuulevat pelkästään äänen eivätkä näe kilpailijaa. Jos tähtivalmentaja tahtoo saada kilpailijan joukkueeseensa, hänen tulee painaa nappia, jolloin tuoli kääntyy. Jos useampi kuin yksi valmentajista painaa nappia, saa kilpailija itse päättää, kenen tähtivalmentajan joukkueeseen liittyy.


title: The Voice of Finland

text: Kunkin tähtivalmentajan tulee valita joukkueeseensa 12 kilpailijaa "Ääni ratkaisee" -osion aikana. Ensimmäisellä tuotantokaudella ainoastaan Lauri Tähkä sai joukkueensa täyteen, joten tähtivalmentajille annettiin mahdollisuus täydentää joukkueitaan Radio Aallossa järjestetyllä "Villi kortti" -kierroksella.


title: The Voice of Finland

text: "Kaksintaistelu"-vaiheessa kukin tähtivalmentaja muodostaa kilpailijoistaan pareja. Tähtivalmentaja valitsee kullekin parille esitettävän kappaleen ja ohjeistaa näitä yhdessä musiikillisen neuvonantajansa kanssa. Jokainen pari esiintyy yhdessä yleisön edessä, ja esityksen jälkeen tähtivalmentaja päättää, kumpi kilpailijoista pääsee jatkoon. Kolmannen tuotantokauden Kaksintaistelu-vaiheessa kuitenkin on otettu käyttöön kaappausvaihe, jossa muut tähtivalmentajat voivat kaapata kilpailijan.


title: The Voice of Finland

text: Ohjelmaformaattia uudistettiin hieman kolmannella tuotantokaudella vuonna 2014, jolloin kaksintaisteluvaihetta seurasi Knock Out! -vaihe, jossa kaksi kilpailijaa samasta joukkueesta esittävät vuorollaan itse valitsemansa kappaleen ja tähtivalmentaja valitsee mielestään paremman kilpailijan jatkoon suoriin lähetyksiin. Knock Out! -vaihe nähtiin myös neljännellä kaudella. Knock Out osioon on tullut uudistus nyt kuudennella tuotantokaudella.


title: The Voice of Finland

text: Ensimmäisellä kahdella tuotantokaudella "Kaksintaistelu"-vaiheen jälkeen jokaisen tähtivalmentajan joukkueessa oli jäljellä yhteensä kuusi kilpailijaa, jotka pääsivät esiintymään suorissa lähetyksissä. Ensimmäisessä ja toisessa suorassa lähetyksessä katsojat äänestivät suoraan jokaisesta joukkueesta kaksi kilpailijaa suoraan jatkoon, ja tähtivalmentaja valitsi toiset kaksi jatkoonpääsijää. Näin kuhunkin joukkueeseen jäi yhteensä neljä kilpailijaa, minkä jälkeen jatkoonpäässeet valittiin katsojaäänten ja tähtivalmentajan antamien pisteiden mukaan.


title: The Voice of Finland

text: Kolmannesta kaudesta lähtien suoriin lähetyksiin pääsee vain neljä kilpailijaa jokaisesta joukkueesta johtuen uudesta Knock Out! -vaiheesta. Suorissa lähetyksissä katsojat pääsevät vaikuttamaan lopputulokseen äänestämällä. Kilpailun semifinaalissa kilpailijat karsitaan joukkueittain kolmiosaisen äänestysjärjestelmän avulla. Kilpailijan yhteenlaskettu pistemäärä koostuu kaiken kaikkiaan tähtivalmentajan antamista pisteistä, Spotify-kuunteluista sekä katsojien äänistä. Kolmannella kaudella käytössä oli Spotifyn sijaan Deezer. Tähtivalmentajalla on käytössään sata pistettä, jotka hän sai jakaa haluamallaan tavalla kahdelle jatkossa olevalle kilpailijalleen ensimmäisellä ja toisella kaudella. Kolmannelta kaudelta eteenpäin äänet olivat 60 ja 40 pistettä. Spotify-kuunteluiden pistemäärä puolestaan perustuu artistien kuluneella viikolla saamien soittojen määrään Spotify-musiikkipalvelussa. Kahden samassa joukkueessa olevan kilpailijan Spotify-kuunteluiden määrää verrataan toisiinsa, ja kilpailija saa prosenttimääränsä verran pisteitä. Samoin katsojaäänestyksen prosenttiosuus muunnetaan pisteiksi. Yhteensä jaettavia pisteitä on näin 300. Viimeisessä suorassa lähetyksessä valitaan katsojaäänten perusteella kilpailun voittaja eli ""The Voice of Finland"".


title: The Voice of Finland

text: "The Voice Kids" on sarjan lapsille tarkoitettu versio, jonka ensimmäinen tuotantokausi alkoi syyskuussa 2013. Valmentajina toimivat myös The Voice of Finlandin tähtivalmentajat Elastinen ja PMMP:n laulaja Mira Luoti sekä laulaja Krista Siegfrids. Kilpailu on tarkoitettu 8–14-vuotiaille nuorille. Ensimmäisen kauden voitti Molly Rosenström. Toisen kauden voitti Aino Morko.


title: Jalo (priki)

text: Jalo oli Oulussa vuonna 1857 valmistettu kauppa-alus, tyypiltään priki.


title: Jalo (priki)

text: "Jalon" pituus oli 93,3 ja leveys 27,5 jalkaa. Aluksen uppouma oli 120 lästiä. Alus oli vakuutettu vuonna 1859 Suomen merivakuutusyhdistyksessä 12.500 hopearuplasta ja vuonna 1863 24.000 markasta. Laivan omistajina toimi huosina 1857-1866 yhtiö (yhtiön asiakirjat tuhoutuneet, joten nimi ei käy selville), jonka osakkaina olivat laiva- ja tervaporvari Carl E. Junnelius (1857-1860), H. E. Höckert, C. H. Messman, Karl Ranberg ja C. G. Lundman. Alus kuljetti pääasiallisesti tervalasteja Oulusta. Kapteeneina toimivat: A. J Jessberg (1857-1858) , Nils G. Pettersson (1859-1860), Alex Strad (1860-1864) ja J. A. Boman (1864-1866). Alus myytiin vuonna 1866 Kööpenhaminassa 24 tuhannen markkan kauppasummasta


title: Jalo (priki)

text: Historian aineistoista käyneet ilmi seuraavat matkakohteet.


title: Veljet (priki)

text: Weljet oli suomalainen Oulussa rakennettu priki, joka haaksirikkoutui 26. syyskuuta 1852 ensimatkallaan myrskyssä Pohjanlahdella Uumajan edustalla, Gaddan- eli Gaddsnytan-nimisen saaren kohdalla. Laivan miehistö selviytyi onnettomuudesta.


title: Veljet (priki)

text: Priki lähti heinäkuussa 1852 Oulusta ensimmäiselle matkalleen kohti englantilaista Hullin kaupunkia lastinaan noin 83 lästiä tervaa. Paluumatkalla myrsky yllätti laivan Merenkurkussa, ja se haaksirikkoutui. Laivalla oli ollut ennen onnettomuustilannetta kapinahenki päällä. Miehistön käyttäytyminen onnettomuustilanteessa aiheutti Oulun Merimieshuoneen asiamiehen onnettomuustutkinnassa muistutuksia miehistön merimiespasseihin. Osa miehistä asetettiin syytteeseen uppiniskaisuudesta ja tottelemattomuudesta. Onnettomuushetkellä laivan kapteenina oli Carl E. Junnelius ja perämiehenä Adolf Ingman.


title: Folkia AS

text: Folkia AS on norjalainen rahoituskonserni, joka harjoittaa rahoitusliiketoimintaa Norjassa, Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa sekä Virossa. Suomessa ja Virossa konsernin liiketoiminta tapahtuu ainoastaan Monetti-tuotemerkillä. Folkian Suomen tytäryhtiö Monetti Oy sulautui vuonna 2010 norjalaiseen emoyhtiö Folkia AS:n. Ruotsissa Folkia AS myöntää kulutusluottoja sekä muita rahoituspalveluita yksityishenkilöille Frogtail-tuotemerkillä.


title: Folkia AS

text: Folkia AS on Norjan lainsäädännössä tarkoitettu luotto- ja rahoituslaitosliiketoimintaa harjoittava yritys, joka toimii Norjan Finanssivalvonnan alaisuudessa. Norjan valtiovarainministeriö on myöntänyt yritykselle sekä luotto- että rahoituslaitostoimiluvan. Sanotun toimiluvan yhtenä ehtona on mm. 5 miljoonan euron minimiosakepääoma.


title: Folkia AS

text: Folkia AS -rahoituskonsernilla on noin 50 työntekijää ja konsernin liikevaihto vuonna 2014 oli yli 110 miljoonaa NOK.


title: Toivo (kuunari)

text: Toivo oli suomalainen kolmimastoinen kuunari, joka katosi Oulusta lähdön jälkeen.


title: Toivo (kuunari)

text: "Toivo" rakennettiin vuonna 1833 Kuivaniemessä. "Toivo" laivan nimenä on ollut hyvin yleinen. Laiva oli kolmimastoinen tasasaumainen puuparkki, jonka kantokyky oli 50 lästiä. Aluksessa ei koskaan käytetty konevoimaa. Laivaa korjattiin vuonna 1843 Oulussa. Laivan kotisatama oli aluksi Kemin pitäjässä vuosina 1838–1847, jolloin sen omisti kauppias Johan Hårdh, ja hänen perikuntansa omisti sen vuosina 1848–1849. Carl Erik Junnelius, oululainen laiva- ja tervaporvari, osti aluksen omistukseensa vuosiksi 1850–1853, jolloin sen kotipaikaksi tuli Oulu. Kapteeneina laivalla ovat olleet A. W. Ramberg (1833–1836 sekä 1837), Nils Nyström (1836), Petter Bäck (1838–1841 sekä 1842), Peher Petrell (1841–1847), Carl Junnelius (1848 sekä 1853), Sven Andersson (1848), Lars Neuman (1849), Daniel Grönmark (1849–1850), C. G. Rysselin (1850), J. J. Ömanson (1851), Johan Byström (1853) ja Jonas Neuman (1953). "Toivo" teki etupäässä matkoja Tukholmaan, Kööpenhaminaan, Lyypekkiin ja Pietariin. Talvisin alus oli riisuttuna.


title: Toivo (kuunari)

text: "Toivo" katosi miehistöineen Oulun satamasta lähdön jälkeen 12. syyskuuta 1853. Laiva lähti satamasta etelää kohti. Onnettomuushetkellä laivassa oli kuusihenkinen miehistö ja kapteenina Jonas Neuman. Laivan kohtalo jäi selvittämättä.


title: Magnus Nygren

text: Jan Magnus Nygren (s. 7. kesäkuuta 1990 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SHL-joukkue Färjestad BK:ssa. Hän toimii joukkueen kapteenina. Nygren on pelityyliltään hyökkäävä puolustaja. Hän laukoo oikealta.


title: Magnus Nygren

text: Nygren on Färjestads BK:n kasvatti. Hän voitti joukkueessa J18 Allsvenskanin mestaruuden vuonna 2007 ja vuonna 2008 tuli hopeaa. Kaudeksi 2008–2009 Nygren siirtyi Skåre BK:hon, jossa hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa. Nygren jatkoi joukkueessa myös kaudella 2009–2010, jolloin vuonna 2009 hänen kanssaan Elitserien-sopimuksen tehnyt Färjestad BK lainasi hänet sinne. Nygren pelasi kauden aikana myös yhdeksän Elitserien-ottelua ilman tehopisteitä, kunnes Färjestad lainasi hänet loppukaudeksi HockeyAllsvenskanin Mora IK:hon tammikuussa 2010.


title: Magnus Nygren

text: Kauden 2010–2011 Nygren aloitti lainalla HockeyAllsvenskanin Bofors IK:ssa. Hän pelasi siellä 35 ottelua tehden 11 pistettä, mutta nousi sieltä Färjestadiin, jossa Nygren teki yllättäen 22 ottelussa tehot 4+11=15. Hän oli tehoilla 3+7=10 kevään 2011 pudotuspelien tehokkain puolustaja Skellefteå AIK:n David Rundbladin kanssa ja voitti niiden päätteeksi Ruotsinmestaruuden. Huhtikuussa 2011 Nygren teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Färjestadin kanssa.


title: Magnus Nygren

text: Montréal Canadiens varasi "yli-ikäisen" (21 vuotta) Nygrenin neljännellä kierroksella 113. pelaajana . Ensimmäisellä kokonaisella Elitserien-kaudellaan 2011–2012 hän teki 50 runkosarjaottelussa tehot 7+11=18, joilla Nygren oli Färjestadin tehokkain puolustaja. Hän pelasi kauden aikana myös kolme ottelua Boforsissa. Kaudella 2012–2013 Nygren paransi Elitserienin yhden kauden piste-ennätystään tehoilla 13+19=32, joilla hän voitti koko liigan puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä neljänneksi MODO Hockeyn Kyle Cumiskeyn kanssa. Nygren palkittiin koko Elitserien parhaana puolustajana Salming Trophylla. Helmikuussa 2013 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Färjestadin kanssa.


title: Magnus Nygren

text: Toukokuussa 2013 Nygren teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Montréal Canadiensin kanssa ja hän siirtyi kaudeksi 2013–2014 joukkueen organisaatioon. Nygren pelasi alkukauden Canadiensin farmijoukkue Hamilton Bulldogsissa, AHL:ssä. Marraskuussa 2013 hän palasi kuitenkin loppukaudeksi lainalle Färjestadin vahvuuteen. Nygren ehti pelata runkosarjassa vain 25 ottelua, mutta hän oli tästä huolimatta joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 12+8=20. Nygren voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Kauden 2014–2015 hän aloitti taas Bulldogsissa, mutta Nygrenin kausi jäi kuitenkin vain 15 ottelun mittaiseksi, kun aivotärähdys päätti sen 29. marraskuuta 2014 Lake Erie Monstersia vastaan pelatussa ottelussa.


title: Magnus Nygren

text: Kaudeksi 2015–2016 Nygren palasi nelivuotisella sopimuksella Färjestadiin. Hän nousi joukkueen kapteeniksi. Nygren oli Färjestadin tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 8+18=26, joilla hän sijoittui SHL:n puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. Nygren voitti myös Färjestadin sisäisen tehotilaston lukemalla +14. Kaudella 2016–2017 hän voitti tehoilla 11+20=31 koko liigan puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain Frölunda HC:n Henrik Tömmernes. Nygren oli myös Färjestadin kolmanneksi paras pistemies.


title: Magnus Nygren

text: Nygren edusti Ruotsia MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2016, joista ensimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Yhteensä Nygren on pelannut 37 A-maaottelua tehopistein 5+7=12. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Tour -tasolla vuoden 2013 Oddset Hockey Gamesissa, kun hän sai loukkaantumisten myötä paikan Ruotsin kokoonpanosta. Nygrenin ensimmäinen A-maaottelu oli näin ollen turnauksen 7. helmikuuta 2013 pelattu avausottelu Malmössa Tšekkiä vastaan. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki 1. toukokuuta 2014 myös Oddset Hockey Gamesissa Tukholman Hovetissa Tšekkiä vastaan. Nygrenin osuma syntyi ylivoimalla.


title: Magnus Nygren

text: Nygren on pelannut myös kolme nuorten ja neljä poikien maaottelua.


title: Bergen Group

text: Bergen Group on norjalainen meriteollisuuskonserni. Se toimii laivanrakennus- sekä offshore-teknologian aloilla. Bergen-konsernin päämaja sijaitsee Bergenissä Norjassa ja sillä on noin 1 900 työntekijää. Bergen Group ASA on noteerattu Oslon pörssissä vuodesta 2008.


title: Rodoald

text: Rodoald oli Lombardian kuningas Italiassa, joka nousi valtaistuimelle isänsä Rotharin jälkeen vuonna 654. Hänen sanottiin olleen irstas, ja hänet salamurhasi vuonna 653 erään hänen rakastajansa aviomies. Aripert valittiin katolisen kirkon tuella Rodoaldin seuraajaksi.


title: Viittä vaille voittajaluokkaa

text: Viittä vaille voittajaluokkaa on Helena Meripaaden 2004 julkaistu romaani. Kirja viides Koirahullun päiväkirja-sarjan kirja.


title: Aripert

text:
Aripert myös Aripert ensimmäinen oli Lombardian kuningas vuosina 653–661 Italiassa.
Hänen isänsä oli Gundoald, Astin herttua.


title: Heteroseksismi

text: Heteroseksismi viitataan asenteiden, ennakkoluulojen ja syrjinnän järjestelmään, joka kohdistuu eri sukupuolta olevien ihmisten seksuaalisuuteen ja ihmissuhteisiin. Se voi sisältää ennakko-oletuksen, että kaikki muut ihmiset ovat heteroseksuaaleja tai että eri sukupuoleen kohdistuva kiinnostus ja ihmissuhteet ovat ainoa normi, ja että ne ovat siten ylivertaisia muihin verrattuna. Seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta, ihmiset voivat pitää tällaisista asenteista ja ennakkoluuloista kiinni, ja ne voivat muodostaa myös osan sisäistettyä vihantunnetta omaa seksuaalista suuntautumista kohtaan. Heteroseksismi syrjintänä pitää homomiehiä, lesboja, biseksuaaleja tai muita seksuaalivähemmistön edustajia toisen luokan kansalaisina kun kyseessä ovat erinäiset lailliset oikeudet ja kansalaisoikeudet, mahdollisuudet liike-elämässä, ja sosiaalinen tasa-arvo monissa maailman yhteiskunnissa. Heteroseksismi on usein yhteydessä homofobiaan.


title: Korfball kesäolympialaisissa 1928

text: Korfball järjestettiin näytöslajina vuoden 1928 kesäolympialaisissa 6. elokuuta. Vastakkain otteli kaksi alankomaalaista joukkuetta, punamustat ja punavalkoiset. Kummassakin joukkueessa oli 12 pelaajaa, joista naisia oli kuusi, kuten myös miehiäkin. Hyökkääjiä, keskikenttäpelaajia ja puolustajia oli jokaista kummassakin joukkueessa neljä.


title: Jalkaväkirykmentti 44 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 44 (JR 44) oli jatkosodan alussa Hämeenlinnassa ja sen ympäristössä perustettu jalkaväkirykmentti. Rykmentti kuului 5. divisioonaan.Puolustusvoimien materiaalitilanne oli jatkosodan alkaessa huomattavasti parempi kuin talvisodan alussa, mutta aivan kaikilta osin rykmentin määrävahvuuksia ei silti saavutettu.


title: P. C. Cast

text: Phyllis Christine Cast (s. 1960) on amerikkalainen fantasiakirjailija. Hänet tunnetaan muun muassa Yön talo-kirjasarjasta, jota kirjoittamisen hän aloitti tyttärensä Kristin Castin kanssa vuonna 2005. P. C. Castiltä on suomeksi julkaistu myös Partholon-trilogia.Jatkoa Yön talo- sarjalle. Sijoittuu vuoden Pelastettu-kirjan jälkeen. Ei ole suomennettu.Kirjasarja julkaistiin alun perin Britanniassa. Sarja kertoo Shannon Parkerin, oklahomalaisen äidinkielenopettajan elämästä. Parker siirtyy Partholoniin, joka on kuin peilikuva hänen todellisesta maailmastaan. Partholon on täynnä intohimoa, taikuutta ja kentaureja.


title: Merkitty (Yön talo 1)

text: Merkitty () on yhdysvaltalaisen P. C. Castin romaani. Teos on julkaistu suomeksi Annika Eräpuron kääntämänä, Otavan kustantamana 2010.


title: Merkitty (Yön talo 1)

text: Kirjan päähenkilö on Zoey Redbird, joka tulee merkityksi, eli hänen otsaansa ilmestyy sinertävä puolikuun merkki, joka tarkoittaa sitä, että hänestä on tulossa vampyyri ja hänen on muutettava vampyyrien sisäoppilaitokseen. Siellä hän vaihtaa mm. sukunimnsä ja aloittaa kuin puhtaalta pöydältä.


title: Merkitty (Yön talo 1)

text: Zoeyn mummo on hyvänä tukena kaiken keskellä, vaikka vanhemmat eivät ole. Zoeyn äiti ei ota asiaa hyvin vastaan, vaan on kutsumassa manaajat ennen kuin Zoey kerkeää karata. Hän menee mummonsa luokse josta matkaa sisäoppilaitokseen (yön taloon).


title: Merkitty (Yön talo 1)

text: Muutoksesta selviävät muuttuvat aikuisiksi vampyyreiksi, jolloin heidän otsassaan olevat merkkinsä täyttyy, ja kasvoihin tulee hieman outoja tatuointeja.


title: Merkitty (Yön talo 1)

text: Zoey ei ole kuitenkaan ihan tavallinen tulokas, sillä hänet on merkinnyt jumalatar, josta kertoo otsan kuunsippitatuoinnin täysin sinertävänä hohtava väri, kun muilla väriä ei ole näkyvissä.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet tai valitustuomioistuimet ("United States courts of appeals" tai "circuit courts") ovat Yhdysvaltain liittovaltion tuomioistuimia, joissa käsitellään muutoksenhakua piirioikeuksien ("district courts") tuomioihin. Lisäksi vetoomustuomioistuimissa käsitellään liittovaltiollisten viranomaisten päätöksistä tehtyjä valituksia. Vetoomustuomioistuinten yläpuolella on Yhdysvaltain korkein oikeus.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Vetoomustuomioistuimia on kolmetoista. Niistä 11:n tuomiopiirit on jaettu osavaltioiden mukaan, ja kahdestoista tuomiopiiri on Columbian piirikunnan alue. Näiden lisäksi on liittovaltiollisen tuomiopiirin vetoomustuomioistuin, joka ratkaisee koko liittovaltion alueella erityistapauksiin kuten patenttilainsäädäntöön liittyviä valituksia.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Vetoomustuomioistuimet vastaanottavat yli 50 tuhatta valitushakemusta vuosittain.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Tuomareiden määrä riippuu tuomiopiirin koosta: vuonna 2017 isoimmassa eli yhdeksännessä tuomiopiirissä oli 29 tuomarinvirkaa ja pienimmässä eli ensimmäisessä piirissä kuusi. Yhdeksännen tuomiopiirin alueella asuu yli 65 miljoonaa ihmistä. Piirin jakamiseksi on tehty aloitteita 1980-luvulta lähtien.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Tuomioistuinten tuomarit nimittää Yhdysvaltain presidentti, ja nimitykset tarvitsevat myös senaatin hyväksynnän. Yhdysvaltain perustuslain kolmannen artiklan mukaan vetoomusoikeuden tuomari (samoin kuin piirioikeuden ja korkeimman oikeuden tuomari) voi menettää virkansa vain virkasyytteellä. 65 vuotta täytettyään ja vähintään 15 vuotta liittovaltion tuomarina toiminut tuomari voi halutessaan jäädä eläkkeelle ja saada senhetkisen palkkansa suuruisen eläkkeen. 65 ikävuoden jälkeen noudatetaan "80:n sääntöä" ("the Rule of 80"), eli tuomarin iän ja virkavuosien pitää olla yhteensä vähintään 80. Tuomari voi myös jatkaa virassaan normaalisti, tai hän voi ottaa niin sanotun seniorituomarin aseman, jolloin hän voi jatkaa töiden tekemistä haluamassaan määrin. Tällöin tuomioistuimeen vapautuu paikka uudelle nimitykselle. Esimerkiksi yhdeksännessä tuomiopiirissä oli maaliskuussa 2017 yhteensä 43 tuomaria, joista 18 ”seniorituomaria” ("Senior Circuit Judge").


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Oikeustapaukset käsittelee kolmihenkinen tuomaripaneeli. Päätöksen jälkeen tapauksen osapuoli voi valittaa suoraan korkeimpaan oikeuteen tai anoa vetoomustuomioistuimelta niin sanottua "en banc" -käsittelyä, johon osallistuvat jopa kaikki tuomioistuimen aktiiviset tuomarit. Esimerkiksi yhdeksännessä tuomiopiirissä tehdään vuosittain noin 1500 "en banc" -anomusta, joista parikymmentä hyväksytään käsittelyyn. Itse käsittelyyn osallistuu yksitoista tuomaria, jotka valitaan satunnaisesti tuomioistuimen lähes 30 aktiivituomarin joukosta.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Yhdysvaltain perustuslaki määräsi kongressin perustamaan liittovaltiolle oikeusistuimet, joista ylimpänä olisi korkein oikeus. Nykyisinkin käytössä olevan kolmitasoisen tuomioistuinjärjestelmän kongressi perusti lailla "Judiciary act of 1789". Vetoomustuomioistuimet ovat toiseksi korkein aste, ja niiden alapuolella ovat piirituomioistuimet. Vetoomustuomioistuimia perustettiin aluksi kolme: itäiselle, keskiselle ja eteläiselle tuomiopiirille, ja niissä jokaisessa käsiteltiin tapauksia kaksi kertaa vuodessa. Ne tosin eivät olleet aluksi vetoomustuomioistuimia, vaan niissä käytiin myös muita oikeudenkäyntejä.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Näihin tuomioistuimiin ei nimitetty omia tuomareita, vaan juttuja kuuli kolmihenkinen tuomaripaneeli, joista yksi oli piirioikeuden tuomari ja kaksi muuta olivat korkeimman oikeuden tuomareita. Tuomioistuinten nimitys oli "circuit courts", ja korkeimman oikeuden tuomareiden kiertämistä niissä kutsutaan termillä "riding circuit". Tehtävä ei ollut tuomareille mieluinen, sillä matkustaminen oli raskasta. Lopullisesti tavasta luovuttiin vasta vuonna 1891, jolloin kongressi perusti nykyiset vetoomustuomioistuimet lailla "Judiciary Act of 1891", jota kutsutaan myös nimellä "Evarts Act" senaattori William M. Evartsin mukaan.


title: Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet

text: Vuonna 1891 vetoomustuomioistuimia perustettiin yhdeksän, ja jokaiseen perustettiin kolme tuomarin virkaa. Tuomioistuimia on lisätty vuosina 1893 (Columbian piirikunnan tuomiopiiri), 1929 (kymmenes tuomiopiiri), 1980 (yhdestoista) ja 1982 (liittovaltion tuomiopiiri).


title: Pyörätuolikelaus kesäolympialaisissa 1988

text: Pyörätuolikelaus järjestettiin näytöslajina vuoden 1988 kesäolympialaisissa. Mukana oli 16 osanottajaa, joista miehiä ja naisia kumpiakin oli kahdeksan. Tapahtumia oli kaksi. Tämä oli ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa.


title: Nanchangin tähti

text: Nanchangin tähti () on maailman kolmanneksi korkein maailmanpyörä. Se on korkeudeltaan 160 metriä. Nanchangin tähti sijaitsee Nanchangin kaupungissa Kiinan kansantasavallassa. Maailmanpyörä avattiin yleisölle toukokuussa 2006. Maailmanpyörän rakentaminen maksoi 57 miljoonaa Kiinan yuania.


title: Worlds Torn Asunder

text: Worlds Torn Asunder on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Warbringerin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 27. syyskuuta 2011. Albumin ensimmäinen single "Living Weapon" julkaistiin 25. heinäkuuta 2011.


title: Alex Oxlade-Chamberlain

text: Alexander Mark David ”Alex” Oxlade-Chamberlain (s. 15. elokuuta 1993 Portsmouth) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Liverpoolia. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä.


title: Alex Oxlade-Chamberlain

text: Alex Oxlade-Chamberlain siirtyi Southamptonin akatemiaan seitsemänvuotiaana. Hän debytoi edustusjoukkueessa 16 vuoden ja 199 päivän iässä, kun tuli vaihdosta kentälle. Hän on historian toiseksi nuorin pelaaja, joka on edustanut Southamptonin miesten joukkuetta; nuorin oli Theo Walcott. Kaudella 2010–2011 Oxlade-Chamberlain oli ensimmäisen kerran avauskokoonpanossa, kun Southampton kohtasi AFC Bournemouthin liigacupin ensimmäisellä kierroksella. Hän teki Southamptonin toisen maalin ottelussa, joka päättyi 2-0. Maali oli hänen uransa ensimmäinen miesten joukkueessa.


title: Alex Oxlade-Chamberlain

text: Oxlade-Chamberlain allekirjoitti Southamptonin kanssa kolmivuotisen sopimuksen elokuussa 2010, muutama päivä sen jälkeen, kun hän oli täyttänyt 17. Hänen pelasi kauden ensimmäisen sarjaottelunsa 4. syyskuuta 2010, kun Southampton hävisi Rochdalelle 2–0. Hänen ensimmäinen sarjamaalinsa syntyi 2–1 -voitossa Oldhamista 23. lokakuuta 2010. Hän teki kaksi maalia ja syötti yhden, kun joukkue voitti 2. marraskuuta 2010 Dagenham & Redbridgen 4-0, ja hänet valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Oxlade-Chamberlain teki debyyttikaudellaan 10 maalia, ja hänet valittiin PFA Team of the Year -joukkueeseen. Kauden päätteeksi hänet yhdistettiin moneen huippuseuraan, muun muassa Arsenaliin, Chelseahin, Manchester Unitediin ja Liverpooliin. Hänen isänsä Mark Chamberlain sanoi, että hän haluaa poikansa menevän Arsenaliin mahdollisimman pian kehittyäkseen paremmaksi pelaajaksi. Elokuun 8. päivänä 2011 monet englantilaiset lehdet uutisoivat, että Oxlade-Chamberlain on Lontoossa lääkärintarkastuksessa ja että hän tulee siirtymään Arsenaliin.


title: Alex Oxlade-Chamberlain

text: Kaudella 2011–2012 Oxlade-Chamberlain pelasi kaikkiaan 16 valioliigaottelua. Uransa kaksi ensimmäistä valioliigamaalia hän teki 4. helmikuuta 2012 ottelussa Blackburnia vastaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi 25 valioliigaottelussa ja teki yhden maalin. Kaudella 2013–2014 hän pelasi 14 valioliigaottelussa ja seuraavalla kaudella 23:ssa. Hän voitti sekä FA Cupin että Community Shieldin 2014 ja 2015.


title: Alex Oxlade-Chamberlain

text: Oxlade-Chamberlain pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa Norjaa vastaan toukokuussa 2012. Hän pelasi kolmessa ottelussa EM-kilpailuissa 2012. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki San Marinoa vastaan MM-karsintaottelussa lokakuussa 2012. Kaikkiaan hän on pelannut 32 maaottelua, joissa hän on tehnyt kuusi maalia.


title: Alex Oxlade-Chamberlain

text: Lähde: Soccerway


title: Petetty (Yön talo 2)

text: Petetty () on yhdysvaltalaisen P. C. Castin & Kristin Castin romaani. Teos on julkaistu suomeksi Annika Eräpuron kääntämänä, OTAVAn kustantamana 2010.


title: Valittu (Yön talo 3)

text: Valittu (eng chosen) on yhdysvaltalaisen P. C. Castin & Kristin Castin romaani. Teos on julkaistu suomeksi Inka Parpolan kääntämänä, OTAVAn kustantamana 2011.


title: Neuvostojen kommunismi

text: Neuvostojen kommunismin pääperiaatteita ovat sen vastakohtaisuus leninististen aatteiden mukaisen demokraattisen sentralismin ja puolueen käsittämisen vallankumouksen etujoukkona ja sen väite, että työpaikoilla syntyvät demokraattiset työläisten neuvostot ovat työväenluokan luonnollinen järjestäytymis- ja hallinnoimistapa. Neuvostojen kommunismi on myös vastakohtaista sosiaalidemokratialle, koska se ei kannata reformismia eikä parlamentarismia. Jotkin neuvostojen kommunismin ajatukset ovat saaneet vaikutteita anarkosyndikalismilta.


title: Piinattu (Yön talo 4)

text:
Piinattu () on yhdysvaltalaisen P. C. Castin & Kristin Castin romaani. Teos on julkaistu suomeksi Inka Parpolan kääntämänä, OTAVAn kustantamana 2011.
Piinatussa Zoey Redbird ystävystyy yhä enemmän Afrditen kanssa, joka auttoi Stevie Raeta. Afrodite on kuitenkin nyt ihminen, mutta näkee silti näkyjä. Zoey tutustuu mestarilliseen jousiampujaan, James Starkiin, jolla on uskomaton kyky.Stark kuitenkin kuolee, ja Zoey toivoo hänen muuttuvan epäkuolleeksi.


title: Viikonloppuisä (albumi)

text: Viikonloppuisä on suomalaisen Reijo Kallion studioalbumi vuodelta 1980.


title: Viikonloppuisä (albumi)

text: Albumi jatkoi nimikappaleensa osalta Reijo Kallion edellisen albumin "Yksinäinen" aloittamaa teemaa. Uudenlaiset iskelmät, joissa tarkasteltiin arjen ongelmia etenkin joutilaiksi jääneiden miesten näkökulmasta, olivat nousseet suosioon 1970-luvun lopun lamavuosina, joita leimasivat työttömyys, maaltamuutto ja siirtolaisuus Ruotsiin. Tämä oli näkynyt konkreettisesti "Yksinäinen"-albumin valtavana, liki 100 000 kappaleen myyntimenestyksenä.


title: Viikonloppuisä (albumi)

text: "Viikonloppuisä"-albumin nimikkokappaleen aiheena on avioero ja se kuvaa eronneen isän ikävää lapsiaan kohtaan. Sanoittaja Chrisse Johansson kertoi saaneensa aiheen lauluun erään ystävänsä elämäntilanteesta ja antaneensa sille aluksi nimen "Viikonloppuäiti". Laulu oli ennen levytystä ollut valmiina jo yli kaksi vuotta ja Johansson oli ehtinyt tarjota sitä usealle levy-yhtiölle. Laulun oli alun perin säveltänyt Veikko Juntunen, mutta levylle päätyi toinen, Jukka Kuoppamäen versio. Albumin suurimmaksi hitiksi nousi kuitenkin "Suvivalssi", joka oli raahelaisen harrastajamuusikon, päätoimisesti TVH:n kuorma-autonkuljettajana työskennelleen Reijo Lumisalmen käsialaa. Lumisalmen kynästä oli syntynyt myös Reijo Kallion aiempi suurhitti "Yksinäinen".


title: Ruotsalainen voimistelu kesäolympialaisissa 1948

text: Ruotsalainen voimistelu järjestettiin näytöslajina vuoden 1948 kesäolympialaisissa. Lajissa järjestettiin kaksi näytöstapahtumaa, toinen lauantaina 7. elokuuta ja toinen perjantaina 13. elokuuta. Tapahtumiin otti osaa 200 miestä ja 200 naista Svenska Gymnastikförbundetista. Tarkoituksena oli näyttää kuinka ruotsalaisen Pehr Henrik Lingin kehittelemä voimistelumuoto auttaa terveyteen ja elämänlaatuun. Tämä oli ensimmäinen ja toistaiseksi viimeinen kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa.


title: Kuin tuhka tuuleen

text: Kuin tuhka tuuleen on suomalaisen Reijo Kallion studioalbumi vuodelta 1982.


title: Rasmus Juell

text: Rasmus Juell (s. 25. helmikuuta 1991 Oslo) on norjalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelaa tällä hetkellä Morassa. Hän oli ennen kautta 2011–2012 koeajalla Mestis-seura KooKoossa.


title: FBReader

text: FBReader on sähköisten kirjojen lukija, jonka on kehittänyt Geometer Plus LLC. Yritys sijaitsee Venäjällä, Pietarissa. FBReader tukee muun muassa seuraavia e-kirjojen tiedostomuotoja: fb2, mobi, html, chm, rtf, plucker ja EPUB. Vielä ei ole tukea PDF-tiedostomuodolle mutta se on tulossa. Kirjojen lukeminen onnistuu suoraan myös zip, tar, gzip ja bzip2-muotoihin pakatuista tiedostoista. FBReader on saatavilla Windowsille, Linuxille, Androidille sekä useille muille alustoille.


title: Minä toivon

text: Minä toivon on suomalaisen Reijo Kallion studioalbumi vuodelta 1982.


title: Karolina Eskelin

text: Karolina Sidonia Eskelin (3. huhtikuuta 1867 Helsinki – 16. marraskuuta 1936 Helsinki) oli ensimmäinen nainen, joka väitteli Suomessa tohtoriksi (1895).


title: Karolina Eskelin

text: Eskelinin vanhemmat olivat merikapteeni Nikolai Eskelin ja Sidonia Antoinetta Boberg. Hän toimi ensin liikeapulaisena opiskellen samaan aikaan Helsingin ruotsalaisessa tyttökoulussa. Ylioppilaaksi hän valmistui 1885. Hän sai erivapaudella opiskeluoikeuden Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa. Filosofian kandidaatiksi 1888 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1895. Samana vuonna hän väitteli ensimmäisenä naisena Suomessa lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Hänen väitöskirjansa nimi 1895 oli "Studier öfver tarminvagination".


title: Karolina Eskelin

text: Eskelinillä oli yksityissairaala Tampereella 1900–1903 ja Helsingissä 1907–1917 (Sanitas). Vuosina 1903–1905 ja 1912 hän toimi lääkärinä amerikansuomalaisten parissa, jonne hän lähti Ellen Ahlqvistin kanssa.


title: Karolina Eskelin

text: Eskelin julkaisi terveyden ja sairaanhoidon alalta muutamia yleistajuisia teoksia, kuten "Henkilökohtaisesta terveydestä" (1927), ja sairaanhoitajien oppikirjan "Gynegologinen sairashoito" (1924, ilmestyi suomeksi ja ruotsiksi). Hän toimitti "Kotilieden lääkärikirjan" 1929, joka ilmestyi aikojen kuluessa kymmenenä painoksena.


title: Sydämeni ääni

text: Sydämeni ääni on suomalaisen Reijo Kallion studioalbumi vuodelta 1984.


title: Jumalattaren valittu

text: Jumalattaren valittu () on yhdysvaltalaisen P. C. Castin romaani. Teos on julkaistu suomeksi Eeva Koskimiehen kääntämänä ja Harlequinin kustantamana 2010.


title: Kohtalotoverit

text: Kohtalotoverit on suomalaisen Reijo Kallion studioalbumi vuodelta 1983.


title: São Paulon taidemuseo

text: São Paulon taidemuseo (, "MASP") on taidemuseo São Paulon kaupungissa Brasiliassa.


title: São Paulon taidemuseo

text: São Paulon taidemuseon perusti vuonna 1947 yrittäjä Assis Chateaubriand, ja se avattiin vuonna 1968. Se on yksi Brasilian ja koko Latinalaisen Amerikan kuuluisimmista ja merkittävimmistä museoista.


title: São Paulon taidemuseo

text: Se sijaitsee Paulista Avenuella, ja vuonna 2009 siellä oli 679 106 kävijää.


title: Matthew Bomer

text: Matthew Staton ”Matt” Bomer (s. 11. lokakuuta 1977 Webster Groves, Missouri) on yhdysvaltalainen elokuva-, teatteri- ja televisionäyttelijä.


title: Matthew Bomer

text: Vuodesta 2009 alkaen Bomer on esittänyt huijari Neal Caffreyta USA Networkin televisiosarjassa "Kovat kaulassa". Aikaisemmin Bomer esitti Bryce Larkin -nimistä sivuhahmoa NBC:n televisiosarjassa "Chuck".


title: Matthew Bomer

text: Matt Bomer syntyi Springissä, Texasissa Sissi ja John Bomerin lapsena. Bomer kävi "Klein High School" -koulua. Uransa alkuaikoina Bomer näytteli Houstonin Alley-teatterissa.


title: Matthew Bomer

text: Vuonna 2001 Bomer valmistui Carnegie Mellon -yliopistosta Pittsburghista, Pennsylvaniasta pääaineenaan taiteet.


title: Matthew Bomer

text: Valmistuttuaan Carnegie Mellon -yliopiston draamakoulusta vuonna 2000 Bomer muutti New Yorkiin ja työskenteli teatterissa, kunnes hänet valittiin näyttelemään Ian Kiplingia televisiosarjaan "All My Children". Vuosina 2001–2003 Bomer esitti Ben Readea saippuasarjassa "Guiding Light".