title: Odert Lackschéwitz

text: Odert Harald Lackschéwitz (13. lokakuuta 1930 Liepāja, Latvia – 11. kesäkuuta 2009 Helsinki) oli latvialaissyntyinen valokuvaaja, joka erikoistui Suomessa 1970–1990-luvuilla näyttävien diaohjelmien eli multivisioiden tuotantoon.


title: Odert Lackschéwitz

text: Maatalouskorkeakoulua Saksassa käynyt Lackschéwitz tuli Suomeen työharjoitteluun Hankkijan koetilalle Tuusulan Hyrylään 1952. Hän löysi Suomesta vaimon ja he asuivat Riihimäellä 1954–1963. Hän toimi aluksi Tilauskuva Oy:n laboratoriopäällikkönä ja valokuvaajana, sitten 1956–1962 Filmiyhtymä Oy:n kuvaajana ja laboratorion johtajana. Vapaa-aikanaan Lackschéwitz kuvasi kotikaupunkiaan lähes päivittäin, ja Riihimäen kaupunginmuseon kokoelmiin on kertynyt noin 700 Lackschéwitzin valokuvaa.


title: Odert Lackschéwitz

text: Vuonna 1962 Lackschéwitz perusti oman yrityksen, Codia Oy:n, joka kilpaili aluksi Filmiyhtymän kanssa koulujen opetusdiasarjojen ja -rainojen tuottajana, filmimateriaalien kehityspalveluissa ja diakuvien suurentajana. Isoimmillaan Codia Oy työllisti 30 henkilöä ja valmisti puolitoista miljoonaa diakuvaa vuodessa. 1970-luvun alussa Codia erikoistui multivisio-ohjelmien tuotantoon ensimmäisten joukossa Suomessa. Vuonna 1982 yrityksen nimeksi tuli Multivisiostudio Odert Lackschéwitz Oy. Multivisioaikakauden eräs huipentuma suomalaisittain oli Lackschéwitzin 120 diaprojektorilla toteuttama Suomi–Finlandia-multivisio Sevillan maailmannäyttelyyn 1992.


title: Odert Lackschéwitz

text: Lackschéwitzin kuvia on nähty Suomen Kameraseurojen Liiton näyttelyissä vuodesta 1956 alkaen. Jo vuonna 1958 hänet palkittiin harrastajavalokuvaajien kansainvälisellä AFIAP-arvonimellä. Hän piti yksityisnäyttelyitä kuten "Pienet Hetket Helsingissä" –multivisio Tukholmassa 1971 ja "Kotimaa tää Pohjoinen" Helsingin tuomiokirkon kryptassa 1986. Kesällä 1996 Lackschéwitz oli mukana Oriveden Purnun näyttelyssä, ja vuonna 2008 Riihimäen kaupunginmuseo kokosi näyttelyn yli sadasta hänen 1950-luvun lopun ja 1960-luvun alun kuvistaan eri puolilta kaupunkia.


title: Odert Lackschéwitz

text: Photorent-yhtiönsä kustantamana Lackschéwitz julkaisi 1990-luvulla kaksi valokuvakirjaa Suomesta.


title: Jonas Andersson (keksijä)

text: Jonas Andersson (1864–1922) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut rakennusmestari ja keksijä.


title: Jonas Andersson (keksijä)

text: Ylipurmossa ruotsinkielisellä Pohjanmaalla syntynyt Andersson aloitti työuransa Vaasan radan rakennustyömaalla ja opiskeli sitten Helsingin teollisuuskoulun huoneenrakennus- ja koneosastolla. Päästyään koulusta 1886 hän oli jonkin aikaa työnjohtajana Helsingissä ja palveli sitten kaksi vuotta sotaväessä Oulussa yleten aliupseeriksi.


title: Jonas Andersson (keksijä)

text: Andersson saapui Tampereelle 1880-luvun lopulla kaupunginarkkitehti F. L. Caloniuksen kutsumana. Hän työskenteli neljän vuoden ajan Tampereen kaupungin palveluksessa ja oli sen jälkeen rakennusmestarina useiden eri rakentajien työmailla sekä toimi myös itse urakoitsijana. Hän urakoi Tampereella muun muassa ortodoksisen kirkon, Commercen ja Palanderin talot Keskustorin varrella, Tirkkosen talon Kauppakadulla sekä ruotsalaisen yhteiskoulun ja tyttölyseon rakennukset. Tampereen ulkopuolella Andersson urakoi muun muassa Kotkan kirkon ja Helsingin Suomalaisen Normaalilyseon rakennuksen. Vuonna 1896 hän oli perustamassa "Tampereen Rakennusmestariyhdistystä".


title: Jonas Andersson (keksijä)

text: Andersson hankki vuonna 1906 yhden Tampereen ensimmäisistä autoista amerikkalaisen yksivaihteisen Waltham Orient Buckboardin. Hän rakensi myös itse kolmipyöräisen auton ja 1910 Andersson rakensi talvikäyttöä varten moottorireen. Tunnetuin Anderssonin keksinnöistä oli vuonna 1908 rakennettu helikopteria muistuttanut lentolavitsa jossa oli kolme potkuria joita pyöritti 5 hevosvoiman ilmajäähdytteinen kaksitahtimoottori. Kaksi pystyakseleilla pyörivää potkuria nosti lavitsan ilmaan ja ohjaajan takana sijainnutta vaaka-akselilla pyörinyttä potkuria käytettiin laitteen ohjaamiseen. Laitetta kokeiltiin Anderssonin kotipihalla Tammelan Pinninkadulla mutta se oli liian raskas heikkotehoiselle moottorille eikä noussut kuin hieman ilmaan. Anderssonin lentolavitsasta valmistettiin 2003 näköismalli.


title: Jonas Andersson (keksijä)

text: Andersson toimi myös Tampereen baptistiseurakunnan johtajana ja saarnaajana. Vuonna 1915 hän myi Pinninkadun ja Vellamonkadun lulmassa sijainneen talonsa baptistiseurakunnalle ja rakennutti perheelleen uuden asuintalon Pyynikinrinteelle Palomäentie 7:ään. Anderssonilla oli myös "Päivölä"-niminen kesähuvila Hyhkyssä.


title: Jonas Andersson (keksijä)

text: Anderssonin perheen kolme poikaa toimivat myös rakennusalalla. Heistä kaksi suomensi sukunimensä Auttilaksi.


title: Anzac-luokka (fregatti)

text: Anzac-luokka eli MEKO 200 ANZ on kymmenen aluksen muodostama ohjusfregattiluokka, jonka aluksista kahdeksan palvelee Australian laivastossa ja loput kaksi Uuden-Seelannin laivastossa. 1980-luvulla Australian laivasto aloitti suunnittelun River-luokan hävittäjien korvaamiseksi partiofregateilla, jolloin esitettiin mahdollisuus muokata olemassa olevasta mallista laivaston tarpeita vastaava alus. Samoihin aikoihin Uuden-Seelannin laivasto etsi korvaajaa Leander-luokan fregateilleen.


title: Anzac-luokka (fregatti)

text: Alusten yksiakselinen propulsiojärjestelmä poikkeaa muista MEKO 200 tyypin aluksista.


title: Joseph-Eugène Limoges

text: Joseph-Eugène Limoges (15. marraskuuta 1879 – 1. maaliskuuta 1965) oli kanadalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 20. joulukuuta 1902 ja nimitettiin Mont-Laurierin hiippakunnan johtoon 11. syyskuuta 1922. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joseph-Médard Émard.


title: Joseph-Eugène Limoges

text: Vuonna 1957 Limoges sai arkkipiispan henkilökohtaisen arvonimen. Hän johti hiippakuntaansa, kunnes kuoli 85-vuotiaana virassa.


title: Vantaan kaupungintalo

text: Vantaan kaupungintalo on Vantaan Tikkurilassa sijaitseva rakennus, joka rakennettiin vuonna 1957 silloisen Helsingin maalaiskunnan kunnantaloksi. Sen suunnittelijat ovat arkkitehdit Eija ja Olli Saijonmaa.


title: Vantaan kaupungintalo

text: Rakennuksen julkisivu ja sisätilatkin suurelta osin on suojeltu. Rakennukselle tehtiin kaksi vuotta kestänyt laaja peruskorjaus, jonka yhteydessä siihen rakennettiin 600 neliömetrin suuruiseen lisätilaan uusi valtuustosali. Entinen valtuustosali on muutettu kaupunginhallituksen kokoussaliksi. Peruskorjaus valmistui kesällä 2012, ja urakan hinnaksi tuli 15 miljoonaa euroa. Kallein osuus oli perustusten valaminen uudelleen. Kaupungintalon vieressä oleva entinen pääkirjasto on samassa yhteydessä muutettu kaupungin vastaanottotiloiksi, joissa voi järjestää konsertteja ja näyttelyjä.


title: Vantaan kaupungintalo

text: Kaupungintalon viereen on rakennettu maanalainen pysäköintitalo. Se valmistui marraskuussa 2012, ja sen kattaa tori. Rakennusten viereen valmistuu Tikkurilanpuisto.


title: François Colímon

text: François Colímon (s. 10. heinäkuuta 1934) on haitilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Montfort-lähetyssaarnaajien papiksi 11. helmikuuta 1962 ja nimitettiin Port-de-Paix'n hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi 18. syyskuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Luigi Conti, jota avustivat François-Wolff Ligondé, François Gayot, Jean-Jacques Claudius Angénor, Emmanuel Constant ja Joseph Willy Romélus.


title: François Colímon

text: Colímonista tuli 22. helmikuuta 1982 Port-de-Paix'n piispa, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään hiippakuntansa johdossa 1. maaliskuuta 2008.


title: Suorasuusulkukotilo

text: Suorasuusulkukotilo ("Cochlodina orthostoma") on Suomessa erittäin harvinainen ja uhanalainen kotilolaji. Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa vuodelta 2010 se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU) ja on erityisesti suojeltava.


title: Suorasuusulkukotilo

text: Vaaleanruskea kotilolaji, jonka pitkänomaisen ja kierteisen kuoren pinnassa on hyvin erottuvia säännöllisiä uurteita. Suuaukon yläpuolelta kuori on vaaleampi ja suuaukon toinen reuna on lähes suora. Suuaukon sisäpuolella kuoressa oleva uloke, niin kutsuttu alalamelli on lajilla huomattavan voimakas. Kuoren pituus on 12–13 mm ja leveys noin 4 mm.


title: Suorasuusulkukotilo

text: Samankaltainen laji on esimerkiksi sileäsulkukotilo ("Cochlodina laminata").


title: Suorasuusulkukotilo

text: Lajia tavataan Itä- ja Keski-Euroopassa, mutta se on sielläkin paikoittainen ja etäisyydet eri esiintymien välillä ovat pitkiä. Suomessa lajin tiedetään elävän ainoastaan Karjalohjalla, Karkalin luonnonpuistossa ja Kalkkimäen alueella sekä Kiskossa Korkeaniemenkallion ja Malmbergin luonnonsuojelualueilla. Kaksi kotilon kuorta on löydetty myös Pohjasta Långbrobergetin alueelta, mutta laji tuskin elää siellä enää.


title: Suorasuusulkukotilo

text: Suorasuusulkukotilo on hyvin vaatelias elinpaikkansa suhteen. Suomessa esiintymispaikat ovat reheviä jalopuulehtoja, joissa kasvaa pähkinäpensasta sekä iäkkäitä haapoja. Maaperä on kalkkipitoista ja lähistöllä on yleensä puro. Kotilot viihtyvät etenkin sammalia ja leviä kasvavilla lehtipuiden rungoilla. Keski-Euroopassa laji elää kosteissa ja varjoisissa lehtimetsissä, joissa se oleskelee yleensä puiden rungoilla. Munat kuoriutuvat jo emon ruumiin sisällä ja poikaset syntyvät valmiina. Koska esiintymät ovat pirstaleisia, lajin säilymistä uhkaavat niissä tapahtuvat muutokset puulajistossa ja puiden ikärakenteessa.


title: François Gayot

text: François Gayot (17. heinäkuuta 1927 – 16. joulukuuta 2010) oli haitilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin Montfort-lähetyssaarnaajien papiksi 7. helmikuuta 1954 ja nimitettiin Cap-Haïtienin hiippakunnan johtoon 22. marraskuuta 1974. Piispaksi konsekroinnin suoritti 2. helmikuuta 1975 Luigi Barbarito, jota avustivat François-Wolff Ligondé ja Rémy Augustin.


title: François Gayot

text: 7. huhtikuuta 1988 Cap-Haïtien korotettiin arkkihiippakunnaksi ja Gayot sai nimityksen sen arkkipiispaksi. Hänet asetettiin tähän virkaan 24. heinäkuuta. Hän jäi eläkkeelle 5. marraskuuta 2003.


title: Pierre-Antoine Paulo

text: Pierre-Antoine Paulo OMI (s. 23. maaliskuuta 1944) on haitilainen roomalaiskatolinen piispa. Hän sai pappisvihkimyksensä 20. joulukuuta 1969. Hänet nimitettiin Port-de-Paix'n hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi 7. heinäkuuta 2001, ja piispaksi vihkiminen seurasi 14. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi François Gayot, jota avustivat Hubert Constant ja François Colímon. Paulosta tuli 1. maaliskuuta 2008 Port-de-Paix'n piispa.


title: Matkaradio

text: Matkaradio on kannettava radiovastaanotin, jota voi käyttää paristoilla tai akuilla. Joitakin malleja voi käyttää myös verkkovirralla. Matkaradiot ovat yleensä melko pieniä joissa on yksi kaiutin. Laitteet ovat yleensä aina transistoriradioita.


title: Albert François Cousineau

text: Albert François Cousineau CSC (4. tammikuuta 1895 – 14. elokuuta 1974) oli kanadalaissyntyinen, Haitissa toiminut roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 25. toukokuuta 1918 ja nimitettiin Cap-Haïtienin hiippakunnan koadjuuttoripiispaksi sekä Vartanan titulaaripiispaksi 10. tammikuuta 1951. Piispaksi konsekroinnin suoritti 16. maaliskuuta Ildebrando Antoniutti, jota avustivat Norbert Robichaud ja Joseph-Eugène Limoges.


title: Albert François Cousineau

text: Cousineausta tuli 29. kesäkuuta 1953 Cap-Haïtienin piispa, ja 2. huhtikuuta 1968 hänelle myönnettiin arkkipiispan henkilökohtainen arvonimi. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja kuoli 79-vuotiaana virassa.


title: Rémy Augustin

text: Rémy Augustin (30. syyskuuta 1910 Pétionville – 29. maaliskuuta 1983) oli haitilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Montfort-lähetyssaarnaajien papiksi 11. kesäkuuta 1933 ja nimitettiin Port-au-Princen arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Turuzin titulaaripiispaksi 8. huhtikuuta 1953. Piispaksi vihkiminen seurasi 31. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Francesco Lardone, jota avustivat Joseph-Marie Le Gouaze ja Albert-Marie Guiot.


title: Rémy Augustin

text: Augustin sai 20. elokuuta 1966 nimityksen Port-de-Paix'n koadjuuttoripiispaksi, ja 18. syyskuuta 1978 hänet nimitettiin sen piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään hiippakunnan johdossa 22. helmikuuta 1982. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: Mankilankosken harkkohytti

text: Mankilankosken harkkohytti sijaitsi Kaustisella Perhonjoen varrella ja se oli toiminnassa noin vuosina 1868–1879. Hytin omistivat kaustislaiset maanviljelijät Jonas, Jouho ja Kustoo Rauma sekä kunnankirjuri J. Kettu. Raudan valmistuksen raaka-aineena käytettiin lähiseuduilta kerättyä suo- ja järvimalmia. Harkkohytti sijaitsi todennäköisesti Mankilankosken rannalle 1864 perustetun sahan ja myllyn yläpuolella samalla puolen koskea.


title: Mankilankosken harkkohytti

text: Ruukin laitteisiin kuului 2,4 metriä korkean harmaakivisen harkkohytin lisäksi kolmipalkeinen puhalluslaite, kankivasara ja sulatusahjo. Harkkohytti oli toiminnassa vain ajoittain vesivoiman ja raudan puutteen takia. Harkkohytin rakennukset purettiin 1880-luvulla eikä niistä ole säilynyt jäänteitä nykypäiviin.


title: Sähköstaattinen kaiutin

text: Sähköstaattisessa kaiuttimessa on kahden metallihilan väliin pingotettu ohut, johtavalla materiaalilla pinnoitettu kalvo. Metallihilojen ja kalvon välillä vallitsee voimakas staattinen sähkökenttä. Toistettava signaali tuodaan suurjännitemuuntajan kautta hilojen välille, mikä tuottaa kalvon ja hilojen välille sähköisen voiman ja saa kalvon värähtelemään.


title: Sähköstaattinen kaiutin

text: Sähköstaattiset kaiuttimet käyttävät korkeaa, jopa useiden tuhansien volttien jännitettä, ja audiosignaalin jännitettä vahvistetaan voimakkaasti audiomuuntajalla, jotta kaiutinta voi soittaa tavallisella vahvistimella. Sähköä johtavan liikkuvan kalvon paksuus on joitakin mikrometrejä.


title: Sähköstaattinen kaiutin

text: Sähköstaattinen kaiutin on rakenteeltaan yleensä levymäinen, kapea ja korkea dipolikaiutin. Sitä muistuttavat rakenteeltaan ja äänenladultaan magnetostaattiset panelikaiuttimet. Dipolikaiuttimen etuna on, että kuuntelutila ei väritä ääntä kovin paljoa kaiuttimen suuren suuntaavuuden takia. Haittapuolena on se että dynamiikkaa kadotetaan sitä enemmän, mitä matalampaa taajuutta soitetaan, mutta jakosuotimella asiaa voi auttaa. Siksi rakenteeseen on toisinaan yhdistetty subwoofer tai bassokaiutin, jotta matalat taajuudet toistuvat paremmin.


title: Sähköstaattinen kaiutin

text: Äänenlaadultaan kaiutin on arvostettu. Sähköstaattisella periaatteella on toteutettu myös kuulokkeita.


title: Vladislav Ravdonikas

text: Vladislav Josifovitš Ravdonikas (, 27. marraskuuta 1894 Tihvinä – 28. marraskuuta 1976 Leningrad) oli neuvostoliittolainen arkeologi ja historiantutkija.


title: Vladislav Ravdonikas

text: Vladislav Ravdonikas opiskeli Pietarin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa ja työskenteli vuodesta 1928 lähtien Neuvostoliiton tiedeakatemian antropologian ja kansatieteen museossa (Kunstkamera) sekä tiedeakatemian aineellisen kulttuurin historian instituutissa. Vuodesta 1929 lähtien hän toimi myös Leningradin yliopiston opettajana ja vuodesta 1931 professorina. Vuosina 1936–1939 hän oli perustamansa yliopiston arkeologian laitoksen johtaja.


title: Vladislav Ravdonikas

text: Ravdonikas on tutkinut Luoteis-Venäjän kurgaanihautoja, Peurasaaren kalmistoa, muinaisvenäläistä Laatokankaupunkia sekä Äänisen ja Vienanmeren kalliopiirroksia. Vuonna 1934 hänestä tuli historian tohtori ja vuonna 1946 Neuvostoliiton tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäsen sekä Norjan tiedeakatemian jäsen.


title: The Vaccines

text: The Vaccines on vuonna 2010 perustettu brittiläinen indie rock -yhtye. Yhtye tunnetaan erityisesti sinkustaan "Wreckin' Bar (Ra Ra Ra)". Yhtye on myynyt kaikkiaan yli miljoona levyä maailmanlaajuisesti.


title: The Vaccines

text: Yhtyeen perusti Lontoossa 2010 neljä kaverusta. Cowan ja Young olivat esiintyneet yhdessä kesällä 2009. Yhtyeen ensimmäinen sinkku "Wreckin' Bar (Ra Ra Ra)" julkaistiin 2010 ensin demoversiona. Yhtye saikin pian levytyssopimuksen ja alkoi työstää ensimmäistä kokonaista studioalbumiaan.


title: The Vaccines

text: Yhtyeen debyyttialbumi nimeltään "What Did You Expect From The Vaccines?" julkaistiin 11. maaliskuuta 2011 Columbia-levy-yhtiön kautta. Albumi oli Britannian listoilla parhaimmillaan neljäs. Albumi sai hyvät arvostelut ja myikin hyvin.


title: The Vaccines

text: Yhtye julkaisi toisen studioalbuminsa "Come of Agen" 3. syyskuuta 2012. Albumilta on julkaistu singleinä kappaleet "No Hope", "Teenage Icon" ja "I Always Knew".


title: The Vaccines

text: Kolmas studioalbumi kantoi nimeä English Graffiti ja se julkaistiin Columbian kautta 25. toukokuuta 2015. Albumin suurimmaksi hitiksi nousi sen esikoissinkku Handsome.


title: The Vaccines

text: Yhtyeen seuraava studioalbumi Combat Sports tullaan julkaisemaan vuonna 2018. Albumi tulee olemaan ensimmäinen, jolla soittavat kiertuemuusikoista vuonna 2016 rumpali Pete Robertsonin erottua vakituisjäseniksi nostetut rumpali Yoann Intonti sekä kosketinsoittaja Timothy Lanham.


title: Ørsta-Voldan lentoasema

text: Ørsta-Voldan lentoasema sijaitsee Ørstan kunnassa, Møren ja Romsdalin läänissä, Norjassa. Se avattiin vuonna 1971. Lentokenttää käyttää Widerøe-lentoyhtiö.


title: Audiomuuntaja

text: Audiomuuntaja laite jota voi käyttää impedanssitasojen sovittamiseen muun muassa audio- ja radiotekniikassa. Lisäksi sillä voi tehdä galvaanisen erotuksen ja vaiheenkäännön.


title: What Did You Expect from The Vaccines?

text: What Did You Expect from The Vaccines on brittiläisen indie rock -yhtyeen The Vaccinesin ensimmäinen pitkäsoittoalbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 2011. Albumi menestyi kaupallisesti mainiosti.


title: Magnit

text:
Magnit () on Venäjän suurimpiin kuuluvaa vähittäiskauppaketjua hallitseva pörssiyhtiö ja ketjun vähittäiskauppojen nimi. Vuoden 2011 lopussa ketjuun kuului yhteensä 5 309 myymälää. Tämä sisälsi 5 006 elintarvikekauppaa, 93 hypermarkettia ja 210 kosmetiikkamyymälää. Yritys oli kovassa kasvussa; myymälöistä 1 254 avattiin vasta vuoden 2011 aikana.
Yhtiön pääkonttori sijaitsee Venäjän eteläosissa Krasnodarissa. Yhtiön osake on noteerattu sekä Moskovan (MICEX-RTS: MICEX Index, RTS Index) että Lontoon arvopaperipörssissä (LSE).


title: Magnit

text: Yhtiön mukaan vähittäiskaupan ketjuuntuminen on Venäjän vähittäiskaupassa esimerkiksi Euroopan yhteisöön verrattuna vielä melko vähäistä. Suurimpina kilpailijoinaan Magnit pitää muun muassa ranskalaislähtöisen "Auchan"-ketjun suurmyymälöitä, Diksi- yhtymän eri kauppaketjuja, Lenta-hypermarketteja, saksalaisen "Metro AG:n" myymälöitä (muun muassa METRO Cash & Carry -liikkeet), "O'KEY"-yhtymän myymälöitä (O'KEY Express-supermarketit ja O'KEY-hypermarketit) ja X5-myymäläketjua.


title: Magnit

text: RIAraitingin sadan venäläisen suuryritysten vuoden 2014 vertailussa yhtymä sijoittui markkina-arvoltaan kahdeksanneksi (8. suurin). Yhtiön arvoksi arvioitiin 869,0 miljardia ruplaa vuoden 2013 lopussa (+90,2 % edellisvuoteen).


title: Roikonkoski

text: Roikonkoski () on taajama ja rautatieasema Karjalan tasavallan Suojärven piirin Loimolan kunnassa. Se sijaitsee Uuksunjoen varrella 16 kilometriä Loimolasta lounaaseen. Taajamassa on 752 asukasta (vuonna 2009).


title: Roikonkoski

text: Roikonkoskella toimii kivilouhimo ja metsänhoitoalueen konttori. Palveluihin kuuluu keskikoulu, kulttuuritalo ja poliklinikka.


title: Roikonkoski

text: Ennen sotia Roikonkoski kuului Suistamon kuntaan.


title: Molden lentoasema

text: Molden lentoasema sijaitsee Moldessa, Møren ja Romsdalin läänissä, Norjassa. Se avattiin vuonna 1972. Se sijaitsee noin viiden kilometrin päässä Molden keskustasta.


title: Suomen Yrityskummit

text: Suomen Yrityskummit ry on suomalainen mentorointiverkosto jonka toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen. Yrityskummit tarjoavat mentorointia Pk-yrittäjille.


title: Suomen Yrityskummit

text: Yrityskummien toiminnan aloittivat vuonna 1994 Asikkalassa kunnan kesäasukkaat. Yrityskummit ry aloitti toimintansa virallisesti 1.1.2001 jatkaakseen Suomen Kuntaliiton neljävuotisen Yrityskummiprojektin toimintaa. Yhdistyksen nimi muuttui vuonna 2007 Suomen Yrityskummit ry:ksi.


title: Suomen Yrityskummit

text: Yhdistyksen jäseninä on yli 1200 yrityskummia ja lisäksi yrityksiä, kuntia, seudullisia elinkeinoyhtiöitä, järjestöjä ja yhdistyksiä. Yrityskummit auttavat vuosittain yli tuhatta pk-yritystä.


title: Suomen Yrityskummit

text: Pääkaupunkiseudulla toimii Pääkaupunkiseudun Yrityskummit ry. Yrityskummeja - mentorit on noin 70.


title: Suomen Yrityskummit

text: Yrityskummi – mentori on yrittäjän sparraaja, vertaistuki ja mentori joka tarkastelee asioita ulkopuolelta. Yrityskummit toimivat yrittäjien tukena liiketoiminnan elinkaaren eri vaiheessa. Hän on yrittäjän keskustelukumppani ideoiden kehittelyssä. Yrityskummi tekee kysymyksiä, verkostoituu ja tarjoaa välineet ratkaisujen löytämiseen.


title: Suomen Yrityskummit

text:
Yrityskummit ovat kokeneita yrittäjiä, yritysjohtajia ja asiantuntijoita, jotka antavat tukea, tietojaan, kokemustaan, osaamistaan, vertaistukea ja aikaansa yrittäjien, yritysten liiketoiminnan kehittämiseen sekä toimivat eri tavoin yrittäjyyden edistämiseksi.
Yrityskummi voi toimia tukena omistajan- tai sukupolvenvaihdostilanteissa.


title: Uimahypyt kesäolympialaisissa 2012 – miesten 3 metrin ponnahduslauta

text: Miesten 3 metrin ponnahduslautakilpailu käytiin 6. – 7. elokuuta London Aquatics Centressä. Kilpailijoita oli yhteensä 29.


text: Karsinnoissa kilpailijat hyppäsivät kuusi hyppyä ja 18 parasta pääsi välierään.


text: Kilpailijat hyppäsivät kuusi hyppyä ja 12 parasta pääsi loppukilpailuun.


text: Kilpailijat hyppäsivät kukin kuusi hyppyä.


title: Furrer

text: Furrer on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Schell

text: Schell on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Schell

text: [[Luokka:Luettelot henkilöistä sukunimen mukaan


title: Hattuhylly

text: Hattuhylly voi tarkoittaa seuraavia:


title: Naulakko

text: Naulakko on rakenne, johon ripustetaan vaatteita, esimerkiksi takkeja. Naulakoita on lattialle asetettavia sekä seinään kiinnitettäviä malleja. Yksinkertaisimmillaan naulakko on rivi lautaan kiinnitettyjä koukkuja. Seinänaulakon rakenteeseen kuuluu usein myös hattuhylly.


title: Naulakko

text: Vaatenaulakon syntyhistoria ei ole kovin hyvin tiedossa. Ennen korkeiden vaatekaappien ja vaateripustimien keksimistä vaatteet säilytettiin yleensä taiteltuina arkuissa. Usein märkien päällysvaatteiden kuivattaminen ja säilyttäminen jossain ulko-oven lähellä oli kuitenkin ratkaistava jotenkin, ja parhaiten ne kuivuivat riippuessaan koukusta tai muusta ulokkeesta. Niinpä vähitellen alkoi muodostua käytännöksi kiinnittää ulko-oven läheiseen sisäseinään nauloja tai koukkuja takkeja varten, ja niiden yläpuolelle hyllyjä päähineitä varten.


title: Naulakko

text: Vapaasti lattialla seisovat, siirreltävät naulakkopylväät (joista käytetään ainakin nimityksiä "pystynaulakko", "jalkanaulakko" ja "pylväsnaulakko") voitiin tuoda eteiseen, kun oli tulossa paljon vieraita, ja muulloin pitää varastossa. Naulakkopylväs tai muu lattialla seisova naulakkotyyppi on nykyäänkin kätevä, mikäli vapaata seinätilaa ei ole tai seinäpintaan ei voi tehdä kiinnityksiä. Kuuluisimpia pystynaulakoita on Michael Thonet’n hienoon wieniläiskahvilaan suunnittelema, taivutetusta puusta valmistettu "Cafe Daum", jonka alaosassa on rengas sateenvarjojen säilytykseen.


title: Meimi Sevander

text: Meimi Sevander (, ; 23. heinäkuuta 1923 Brule, Wisconsin – 22. huhtikuuta 2003 Uumaja) oli petroskoilainen opettaja ja kirjailija.


title: Meimi Sevander

text: Syntyperältään amerikansuomalaisen Meimi Sevanderin perhe muutti Neuvostoliittoon vuonna 1934. Hänen isänsä Oscar Corgan menehtyi Stalinin vainoissa vuonna 1937.. Meimi valmistui vuonna 1948 Karjalais-suomalaisen SNT:n ja vuonna 1953 Leningradin pedagogisesta instituutista englannin kielen opettajaksi. Hän työskenteli opettajana aluksi koulussa ja vuosina 1955–1989 Karjalan pedagogisessa instituutissa. Vuosina 1962–1972 hän toimi instituutin englannin kielen laitoksen johtajana ja vuosina 1965–1967 ja 1972–1985 vieraiden kielten tiedekunnan dekaanina. Vuonna 1970 Sevander sai dosentin arvon. Hän on laatinut suomen kielen aapisen ja oppikirjan sekä englannin kielen didaktisia apuneuvoja.


title: Meimi Sevander

text: Sevander toimi aktiivisesti Neuvostoliitto–Suomi-ystävyysseurassa sekä Petroskoin ystävyyskaupunkitoiminnassa varsinkin Duluthin kaupungin kanssa. Vuonna 1992 hän muutti asumaan Wisconsiniin. Hän on kirjoittanut useita Neuvostoliittoon muuttaneiden amerikansuomalaisten kohtaloita käsitteleviä teoksia. Hänen puolisonsa oli näyttelijä, laulaja ja teatterinohjaaja Kuuno Sevander.


title: Gyltö

text: Gyltö on saari entisessä Korppoon kunnassa nykyisen Paraisten kaupungin alueella. Se oli pitkään Puolustusvoimien linnakesaari. Gyltössä toimi Turun Rannikkopatteristo (TurRPsto) vuoteen 2007 asti. Saaressa oli myös alokaskoulutusta 1960-luvun lopulta lähtien silloisen Turun Rannikkotykistörykmentin Koulutuspatterissa.


title: Gyltö

text: Nykyisin saarella toimii automatisoitu Korppoon merivalvontakeskus.


title: Come of Age

text: Come of Age on indie rock -yhtye The Vaccinesin toinen pitkäsoittoalbumi. Albumi julkaistiin 3. syyskuuta 2012. Albumilta on julkaistu singleinä kappaleet "No Hope" ja "Teenage Icon".


Ratapyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2012 järjestettiin Hisense Arenalla Melbournessa, Australiassa 4.–8. huhtikuuta 2012. Kilpailujen ohjelmassa oli kymmenen lajia miehille ja yhdeksän naisille.


title: Ratapyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2012

text: Lähde: tissottiming


title: Peltoaivi

text: Peltoaivi, joskus myös Peltotunturi (, ) on tunturi Inarissa Muotkatunturin erämaa-alueella. Sen korkeus on 567,6 metriä m.p.y.


title: Peltoaivi

text: Se on suosittu vaelluskohde ja sijaitsee alueen suurimman järven, Peltojärven, pohjoispuolella. Tunturin itärinne kohoaa suoraan järvestä jyrkkänä pahtana. Länsirinne Alemman Honkavuoman puolella on loivaa ja helppokulkuista. Peltotunturin massiiviin kuuluu useita huippuja. Matkaa Karigasniemen tieltä tunturille on 15 km.


title: Elina Wallin

text: Elina Wallin (s. 11. joulukuuta 1980 Pori) on suomalainen murrekirjailija ja -pakinoitsija, juontaja ja esiintyjä. Porin murteella kirjoittava Wallin on kirjoittanut murrepakinoita sekä julkaissut murreteoksia, äänikirjan sekä toimittanut kaksi yhdistyskirjaa. Hän toimii lisäksi juontajana erilaisissa tilaisuuksissa ja koordinoi Kirvatsin Jytä -musiikkitapahtumaa. Wallin tunnetaan Porin seudulla vahvana kotikaupunkinsa rakastajana ja tuntijana. Lisäksi Wallin on auktorisoitu kaupunkiopas.


title: Elina Wallin

text: Vuonna 2008 Wallin voitti Satakunnan Viikko -kaupunkilehden kirjoituskilpailun tekstillään "Mu Porini". Se aloitti hänen julkisen uransa. Vuotta myöhemmin hän aloitti Satakunnan Kansan kolumnistina ja näistä kirjoituksista on koostettu kaksi hänen ensimmäistä murreteostaan, "Onnepotkui" ja "Mansikkapaikka". Hänen teoksiaan on myyty yli 10 000 kappaletta. Wallin valittiin "Positiivisimmaksi porilaiseksi" vuonna 2014.


title: Elina Wallin

text: Vuonna 2011 Wallin sijoittui toiseksi Murteella puhumisen SM-kilpailuissa. Hän on julkaissut punk-yhtye The Tarjasin kanssa singlen, joka sisältää viisi Wallinin tarinaa sekä tehnyt yhteistyötä murrerunoilija Heli Laaksosen kanssa.


title: Elina Wallin

text: Kesällä 2014 hän perusti kuukaudeksi "Ihanan Koffelin Porikaupan", jolla hän halusi nostaa porilaisten ja Poriin liittyvien tuotteiden myyntiä ja saatavuutta.


title: Elina Wallin

text: Wallin toimii "Kirvatsin Jytä" -musiikkitapahtuman koordinaattorina. Toista kertaa järjestetty tapahtuma keräsi elokuussa 2016 noin 4 500 juhlijaa.


title: Luonnosta (Parmenides)

text: Luonnosta () oli Parmenideen kirjoittama metafyysinen ja kosmologinen runoelma. Teos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta sen sisällöstä tunnetaan katkelmia.


title: Luonnosta (Parmenides)

text: Parmenides kirjoitti teoksen ilmeisesti suhteellisen nuorena, sillä teoksessa häneen viitataan ”nuorukaisena”. Diogenes Laertioksen mukaan "Luonnosta" oli Parmenideen ainoa teos. Teoksesta nykyaikana käytetty nimi ei kuitenkaan todennäköisesti ole alkuperäinen.


title: Luonnosta (Parmenides)

text: Parmenideen teos oli runomuotoinen: se oli kirjoitettu perinteisellä eeppisellä runomitalla, heksametrisäkeinä. Parmenides on saattanut saada innoituksen runomuodossa kirjoittamiselle Ksenofaneelta. Toisaalta hänen tyylinsä ei muistuta tämän tyyliä, vaan enemmän Hesiodosta ja orfilaista runoutta.


title: Luonnosta (Parmenides)

text: Runo jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäinen osa on johdanto, joka kuvaa valjakkoajelua taivaisiin Alētheia-jumalattaren (Totuus) luokse, sekä käytyä keskustelua. Alētheia ilmoittaa, että matkalainen tulee tuntemaan sekä järkkymättömän totuuden että sen, mitä ihmisille ilmenee, missä ei ole varmaa totuutta. Runon toinen osa on ”Totuuden tie”, joka kuvaa todellisen olevan. Kolmas osa on ”Mielipiteen tie”, jossa esiintyvät ihmisten jokapäiväisen havaintomaailman yksittäiset kohteet.


title: Luonnosta (Parmenides)

text: Runo on käsittänyt alun perin ehkä noin 800 säettä. Siitä tunnetaan nykyään yhteensä noin 160 säettä, jotka on järjestetty 20 pidemmäksi katkelmaksi. Katkelmat ovat peräisin myöhemmiltä filosofeilta, jotka ovat lainanneet Parmenideen teosta osana omia teoksiaan. Merkittävimpiä lähteitä ovat Sekstos Empeirikos, jolta tunnetaan 30 ensimmäisen katkelman (johdannon) 32:sta säkeestä, sekä Simplikios, jolta tunnetaan pitkiä Parmenideelta peräisin olevia lainauksia Aristoteleen teosten "Fysiikka" ja "Taivaasta" kommentaareissa. Kahdeskymmenes katkelma on peräisin Platonin dialogista "Theaitetos".


title: Luonnosta (Empedokles)

text: Luonnosta () eli "Fysiikka" () oli Empedokleen pääteos, jossa hän esitteli luonnonfilosofiansa. Teos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta sen sisällöstä tunnetaan katkelmia.


title: Luonnosta (Empedokles)

text: Empedokleen teos oli heksametrimuotoinen runoelma. Siinä hän esitti tunnetut ajatuksensa neljästä alkuaineesta — maa, vesi, ilma (eetteri) ja tuli — jotka yhdistyvät ajoittain rakkaudeksi kutsutun voiman kautta, erotakseen sille vastakkaisen voiman, riidan kautta.


title: Luonnosta (Empedokles)

text: Aiemmin Empedokleen on yleensä ajateltu kirjoittaneen kaksi runoa, "Luonnosta" sekä "Puhdistusmenot" ("Katharmoi"). Tämän nimiset teokset mainitsee myös Diogenes Laertios. Näistä ensin mainittu olisi käsitellyt ennen kaikkea maailman ja elävien olentojen luomista ja jälkimmäinen sielun kohtaloa ja ajatusta "metempsykhosiksesta". Nykyään pidetään kuitenkin mahdollisena, että Empedokles kirjoitti vain ensin mainitun teoksen, ja kaikki häneltä säilyneet katkelmat ovat peräisin tästä teoksesta.


title: Luonnosta (Empedokles)

text: Empedokles vaikutti todennäköisesti suuresti Lucretiukseen ja tämän teokseen "Maailmankaikkeudesta" ("De rerum natura"). David Sedleyn mukaan yhtäläisyyksiä on erityisesti kummankin teoksen johdannossa. Yhtäläisyyksillä Lucretius halusi mahdollisesti osoittaa kirjallista velkaansa Empedokleelle; tämän lisäksi hän saattoi haluta tulla Empedokleen kaltaiseksi filosofiseksi runoilijaksi Roomalle.


title: Luonnosta (Empedokles)

text: Sallustius julkaisi Ciceron aikoina teoksen "Empedoclea", joka oli oletettavasti Empedokleen teoksen latinannos tai jäljitelmä.


title: Luonnosta (Empedokles)

text: Egyptin Panopoliksesta on löydetty papyruskatkelmia (nk. Strasbourgin papyrus), yhteensä noin 70 tekstiriviä, jotka ovat peräisin Empedokleen teoksesta. Ne osoittavat, että teoksen kopioita oli kierrossa vielä 100-luvulla jaa.


title: Saunalahden koulu

text: Saunalahden koulu on peruskoulu Espoon Saunalahden kaupunginosassa. Koulussa on tilat myös kirjastolle, päivähoidolle ja nuorisotoimelle. Saunalahden koulu toimii myös Espoon esi- ja alkuopetuksen oppimiskeskuksena ja aluksi myös lähikoulujen peruskorjausten vuoksi väliaikaistilana. Koulun ensimmäinen lukukausi käynnistyi syksyllä 2012. Koulu aloittaa esikouluna ja 1–3-luokkien kouluna ja kasvaa vähitellen, vuosiluokka kerrallaan noin 750 oppilaan yhtenäiseksi peruskouluksi, jossa on esikoulu ja luokat ensimmäisestä yhdeksänteen.


title: Saunalahden koulu

text: Saunalahden koulun piha palkittiin Vuoden 2013 Ympäristörakenteena.


title: Murteella puhumisen SM-kilpailut

text: Murteella puhumisen SM-kilpailut on vuonna 2001 ensimmäistä kertaa järjestetty puhekilpailu. Se pidetään nykyään joka toinen vuosi. Kilpailun järjestelyistä vastaavat isäntäpaikkakunnalla toimivat murre- ja kotiseutuyhdistykset sekä Suomen Heimot ry.


title: Murteella puhumisen SM-kilpailut

text: SM-kilpailussa on yksilösarjan lisäksi joukkuekilpailu, johon osallistuvat kolmihenkiset joukkueet. Yksilökilpailussa palkitaan kolme parasta, joukkuesarjassa vain voittaja. Kilpailun ylituomarina on useana vuotena toiminut professori Kalevi Wiik.


title: Vuoden 2012 kesäolympialaisten mitalitaulukko

text: Vuoden 2012 kesäolympialaisissa kilpailtiin kaikkiaan 302 eri kilpailutapahtumassa. Menestynein maa oli Yhdysvallat.


text: Päivitetty 24.1.2016. Tuon jälkeen useita urheilijoita on hylätty dopingin vuoksi, mutta mitaleita ei ole vielä jaettu uusiksi.


title: Koivunkierrelehtitauti

text: Koivunkierrelehtitauti on 1990-luvulta alkaen Suomen koivuissa tavattu virustauti. Sitä esiintyy lähinnä puistopuissa, eikä metsien koivuissa sairautta toistaiseksi ole paljonkaan. Tauti aiheuttaa koivun lehtien jäämisen tavallista pienemmiksi, nopeammin kellastuviksi, kiertyviksi ja lopulta ruskettuvaksi. Aluksi tauti näkyy koivujen lehdillä viherhiukkasten vähenemisenä pääsuonten välissä eli vaaleanvihreänä. Tauti tarttuu tiettävästi kaikkiin Suomen koivulajeihin ja jopa muunlaisiin puihin, kuten seljaan ja pihlajaan. Tauti heikentää koivuja ja lyhentää niiden elinikää, mutta rauduskoivu vaikuttaa vastustuskykyisemmältä kuin hieskoivu.


title: Koivunkierrelehtitauti

text: Taudin aiheuttajaksi on todettu kirsikankierrelehtivirus CLRV. Metlan tutkijan Risto Jalkasen tutkimusryhmä yhdessä Humboldtin yliopiston professorin Carmen Büttnerin ja Susanne von Bargenin kanssa osoitti 2007 kyseessä olevan genomiltaan saman nepoviruksen, joka on todettu ensin kirsikalta. Taudin leviämistapaa ei toistaiseksi kokonaan tunneta, mutta se leviää geneettisesti. Kasveille ei ole parannuskeinoa, ja taimet tulisi tarkastaa ennen istuttamista puistoa uudistettaessa.


title: Tarrakirjoitin

text: Tarrakirjoitin on laite, jolla voi tulostaa tekstiä tarranauhalle. Laite toimii paristoilla. Tarranauhoja on eri kokoisia ja eri materiaaleista. Näppäimistöllä voi olla kirjaimet, numerot, erikoismerkkejä ja symboleja. Uusimmat tarrakirjoittimet voi yhdistää tietokoneeseen, ja niillä voi tulostaa graafisesti monipuolisempia tulosteita. Sellaiset tarrakirjoittimet eivät tarvitse näppäimistöä vaan ovat kuin pieniä tulostimia.


title: Tarrakirjoitin

text: Tarrakirjoitinten edeltäjiä ovat 1960-luvulta 1990-luvulle yleisesti käytetyt kohokirjoittimet.


title: Saamelaiskäräjät

text: Saamelaiskäräjät voi tarkoittaa seuraavia:


title: Sami Peltomäki

text: Sami Markus Peltomäki (s. 11. tammikuuta 1991 Alajärvi) on suomalainen keihäänheittäjä. Hän voitti vuonna 2012 alle 23-vuotiaiden Suomen mestaruuden tuloksella 76,60 ja sijoittui hopealle alle 23-vuotiaiden Pohjolan mestaruuskilpailuissa Ullensakerissa Norjassa tuloksella 74,63. Kalevan kisoissa Lahdessa vuonna 2012 hän sijoittui kuudenneksi tuloksella 76,48. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tampereella 2013 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 76,77. Hänellä on myös SM-mitaleja M16- ja M17-sarjoissa ja pari maaotteluedustusta.


title: Sami Peltomäki

text: 29.6.2014 Peltomäki ylitti Pihtiputaan Keihäskarnevaaleilla ensimmäisen kerran urallaan 80 metrin rajan.


title: Sami Peltomäki

text: Peltomäkeä valmentaa Petteri Piironen.


title: Saamelaiskäräjät (Norja)

text: Norjan saamelaiskäräjät (, ) on Norjan saamelaisten hallintoelin. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja kaudella 2013-2017 on Aili Keskitalo.


title: Saamelaiskäräjät (Norja)

text: Käräjillä on 39 edustajaa. Suurimmat puolueet ovat Norjan saamelaisliitto (Norske Samers Riksforbund, NSR, 13 edustajaa) ja Työväenpuolue (Arbeiderpartiet, Ap, 10 edustajaa).


title: Saamelaiskäräjät (Norja)

text: Saamelaiskäräjät avasi kuningas Olavi V 9. lokakuuta 1989.Saamelaiskäräjien rakennus on Kaarasjoella. Norjan kuningas Harald V avasi rakennuksen julkisesti marraskuun 2. päivänä vuonna 2000. Vuonna 1995 järjestettiin kilpailu uuden rakennuksen ulkonäöstä, ja sen voittivat Stein Halvorsen ja Christian Sunby. Rakennus maksoi 128,7 miljoonaa Norjan kruunua, ja sen pinta-ala on 5 300 m².


title: Saamelaiskäräjät (Norja)

text: Vuonna 2015 käräjille valmistuu lisärakennus.


title: Broc Little

text: Broc Little (s. 24. maaliskuuta 1988 Phoenix, Arizona, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin SHL-liigan Linköping HC:ssä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta Little osaa pelata myös keskellä.


title: Broc Little

text: Elite Prospects -sivuston Erik K. Pirin mukaan Little on pienikokoinen laitahyökkääjä, joka luistelee nopeasti. Hän omaa hyvät kädet ja Little sekä laukoo että syöttää hyvin. Hän myös löytää maalipaikat hyvin. Pieni koko kuitenkin rajoittaa Littlen fyysistä peliä.


title: Broc Little

text: Little kävi high schoolin Cushing Acedemyssä, jonka joukkueen kapteenina hän toimi kaudella 2006–2007. Vuodet 2007–2011 Little kävi Yalen yliopistoa. Hän oli ensimmäisellä kaudellaan 2007–2008 joukkueen toiseksi paras pistemies ja maalintekijä Sean Backmanin jälkeen ja valittiin kauden päätteeksi ECAC:n aketeemiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2008–2009 Little jakoi tehoilla 15+20=35 Yalen yliopistojoukkueen sisäisen pistepörssin voiton Mark Arcobellon kanssa. He jakoivat ECAC:n pistepörssin viidennen sijan. Maalipörssissä Little sijoittui kymmenenneksi Cornellin yliopiston Colin Greeningin ja Union Collegen Mario Valery-Trabuccon kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi ECAC:n mestaruuden, valittiin sarjan kolmanteen tähdistökentälliseen sekä aketeemiseen tähdistökentälliseen.


title: Broc Little

text: Kaudella 2009–2010 Little oli tehoilla 27+14=41 koko ECAC:n paras maalintekijä ja neljänneksi paras pistemies kolmen muun pelaajan kanssa. Yalen sisäisessä pistepörssissä hän sijoittui toiseksi Brian O’Neillin kanssa. Little valittiin kauden päätteeksi ECAC:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Viimeisellä kaudellaan 2010–2011 hän oli tehoilla 19+24=43 Yalen toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies. Little sijoittui ECAC:n pistepörssissä neljänneksi ja maalipörssissä viidenneksi.


title: Broc Little

text: Huhtikuussa 2011 Little teki vuoden mittaisen sopimuksen Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa pelaavan VIK Västerås HK:n kanssa. Hän muodosti tehokkaan ketjun Peter Öbergin ja William Karlssonin kanssa. Little voitti tehoilla 35+31=66 koko Allsvenskanin piste- ja maalipörssin sekä lukemalla +27 sarjan +/--tilaston. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella sarjatasoa ylemmäs Elitserien-joukkue AIK IF:n riveihin. Little voitti tehoilla 16+30=46 joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin ja sijoittui koko Elitserienin pistepörssissä viidenneksi. Hänen lisäkseen kuusi muuta pelaajaa onnistuivat tekemään kauden aikana kaksi alivoimamaalia.


title: Broc Little

text: Kaudeksi 2013–2014 Little teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Springfield Falconsin kanssa. Hän osallistui syksyllä 2013 myös NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsin harjoitusleirille. Tammikuussa 2014 Littlen sopimus Falconsin kanssa purettiin. Päivää myöhemmin hän siirtyi ammattilaistry-out -sopimuksella toiseen AHL-seuraan, Iowa Wildiin. Little ehti pelata siellä vain yhden ottelun, kunnes hän palasi Eurooppaan ja siirtyi loppukauden kattavalla sopimuksella SM-liigajoukkue Jokereihin. Little teki heti ensimmäisessä ottelussaan kaksi maalia, mutta ei onnistunut enää loppukaudella maalinteossa. Tehopisteitä 16 ottelussa syntyi kaikkiaan viisi.


title: Broc Little

text: Little siirtyi kaudeksi 2014–2015 kaksivuotisella sopimuksella SHL-joukkue Linköpings HC:n riveihin. Hän voitti tehoilla 28+19=47 koko liigan maalipörssin, oli joukkueensa toiseksi paras pistemies Jeff Taffen jälkeen ja sijoittui joukkuetoverinsa Jacob Micflikierin kanssa SHL:n pistepörssissä kolmanneksi. Kevään 2015 pudotuspeleissä Little oli Linköpingin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 5+9=14 ja hän jakoi joukkueen sisäisen maalipörssin voiton Micflikierin ja Nichlas Hardtin kanssa. Koko SHL:n pistepörssissä Little oli toinen edellään vain Skellefteå AIK:n Axel Holmström. Mestarien liigassa hän oli tehoilla 5+5=10 Linköpingin paras maalintekijä ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Jeff Taffen kanssa. Lokakuussa 2015 Little teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Linköpingin kanssa.


title: Broc Little

text: Kaudella 2016–2017 Little sijoittui tehoilla 19+34=53 koko SHL:n piste- ja syöttöpörssissä toiseksi edellään vain Skellefteå AIK:n Joakim Lindström. Hän oli myös Linköpingin paras maalintekijä ja voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +12. Mestarien liigassa Little oli Linköpingin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 6+4=10 ja hän jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Andrew Gordonin kanssa lukemalla +5.


title: Broc Little

text: Little siirtyi kaudeksi 2017–2018 vuoden mittaisella sopimuksella Sveitsin National Leaguen HC Davosiin. Hän oli tehoilla 21+15=36 joukkueen paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Marc Wieserin kanssa. Little sijoittui koko liigan maalipörssissä viidenneksi. Mestarien liigassa hän oli Davosin paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 4+4=8. Little edusti joukkuetta kauden aikana myös seuran perinteisesti isännöimässä Spengler Cupissa. Marraskuussa 2017 hän teki Davosin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Hän ei kuitenkaan jatkanut joukkueessa, vaan palasi kaudeksi 2018–2019 pitkällä, nelivuotisella sopimuksella Linköping HC:n SHL-joukkueeseen.


title: Broc Little

text: Little edusti Yhdysvaltoja Pyeongchangin olympiakisoissa 2018. Hän pelasi myös Deutschland Cupissa vuonna 2011, 2015 ja 2017.


title: Eleriin Haas

text: Eleriin Haas (s. 4. heinäkuuta 1992 Pärnu) on virolainen korkeushyppääjä. Hän asuu Suomessa ja sai vuonna 2012 edustusoikeuden SM-kilpailuihin. Haas edustaa HIFK-Friidrottia. Vuoteen 2017 asti hän edusti Kristiinan Urheilijoita. Häntä valmentaa Reijo Jokela.


title: Eleriin Haas

text: Kalevan kisoissa hän on saavuttanut kultaa Lahdessa 2012, Kuopiossa 2014 ja Jyväskylässä 2018, hopeaa Oulussa 2016 sekä pronssia Vaasassa 2013 ja Seinäjoella 2017. Sisäratojen SM-kilpailuissa Haas voitti kultaa 2012 ja 2013 sekä hopeaa 2017. Hän saavutti viisiottelussa sisäratojen SM-pronssia 2017. Viron-mestaruuskilpailuissa hän on voittanut kultaa korkeushypyssä vuosina 2012, 2014, 2015 ja 2018 sekä pronssia vuosina 2013 ja 2016.


title: Eleriin Haas

text: Zürichin EM-kilpailuissa 2014 Haas sijoittui seitsemänneksi tuloksella 194 cm. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui kuudenneksi ja alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 yhdenneksitoista. Alle 23-vuotiaiden Pohjolan ja Baltian-mestaruuskilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 2014 ja sijoittui toiseksi vuonna 2012.


title: Eleriin Haas

text: Haasin ennätys on Zürichin EM-kilpailuissa elokuussa 2014 hypätty 194 cm. Hallissa hän on hypännyt 190 cm.


title: BMC ADO16

text: BMC ADO16 (Amalgamated Drawing Office, projekti 16) on pienten perheautojen sarja, jota valmisti British Motor Corporation (BMC) ja myöhemmin British Leyland. Se esiteltiin markkinoille vuonna 1962, ja seuraavan kymmenen vuoden ajan mallit kuuluivat Britannian myydyimpien autojen joukkoon.


title: BMC ADO16

text: Sarja koostui seuraavista malleista:


title: BMC ADO16

text: Vaikka mallien tuotanto painottuikin Englantiin, niitä valmistettiin myös muualla. Yhteistyöyritykset Authi Espanjassa ja Innocenti Italiassa valmistivat mallia lisenssillä, ja ADO 16:a tuotettiin lisäksi BMC:n Belgian tehtaalla. Malli toimi perustana myös hieman muunnelluille versioille, joita valmistettiin BMC:n Australian ja Etelä-Afrikan tehtailla.


title: BMC ADO16

text: Ensimmäinen malli, Morris 1100, esiteltiin elokuun 15. päivänä vuonna 1962. Mallisto laajeni pian BMC:n harjoittaman "badge-engineering"-tuotantostrategian mukaisesti käsittämään sisarmalli MG 1100:n, joka oli varustettu kaksoiskaasuttimin. Sitä seurasi lokakuussa 1962 Vanden Plas Princess, elokuussa 1963 Austin 1100, sekä vuonna 1965 Wolseley 1100 ja Riley Kestrel. Morris-merkkisenä mallin valmistus lopetettiin vuonna 1971, kun taas Austin- ja Vanden Plas -versiot pysyivät tuotannossa heinäkuuhun 1974.


title: BMC ADO16

text: Estate-farmarimalli tuli markkinoille vuonna 1966. Austinin farmari oli nimeltään Countryman; Morriksen osalta jatkettiin perinteistä nimeämistapaa ja kutsuttiin estate-mallia nimellä Traveller.


title: BMC ADO16

text: ADO16-malli oli Alec Issigonisin suunnittelema, samoin kuin BMC:n aiemmin markkinoille tuoma, ja suuren suosion saavuttanut Mini. Minissä hyviksi ja toimiviksi koettujen ratkaisujen pohjalta Issigonis asetti BMC:n tavoitteeksi tehdä isompi ja hienostuneempi auto, jossa olisi alan uusinta osaamista ja innovaatioita. Kuten Minissä, myös ADO16:ssa luotettiin BMC:n A-sarjan moottoreihin, jotka oli asennettu auton keulalle poikittain ja voimansiirto oli etupyörille. Lisäksi mallissa oli varusteita, jotka eivät olleet itsestään selvyyksiä 1960-luvun alun massatuotantoautoissa, kuten levyjarrut etupyörissä ja etenkin Hydrolastic-jousitus, joka oli jotain ennenäkemätöntä tämän luokan autoissa. Alec Issigonis ja Alex Moulton kehittivät Hydrolastic-jousituksen 1950-luvun lopulla, innoituksen lähteenä toimi Citrën ID:ssä esitelty kaasunestejousitus sekä 2CV:ssä ollut, auton saman kyljen pyörien yhteisestä joustosta huolehtinut pitkittäinen kierrejousi. Hydrolastic-jousituksessa pyrittiin yhdistämään Citroën 2CV:n ajomukavuus, korin liikkeen tasaaminen joustoliikkeissä, pyörien hyvä tiekosketus ja maltillinen kaarrekäytös. Korin muodoista vastasi italialainen Pininfarinan ssuunnittelutoimisto. Tämä oli suunnitellut BMC:lle myös muun muassa ADO16:n edeltäjän, Austin A40 Farinan.


title: BMC ADO16

text: BMC:n pääinsinööri Charles Griffin otti vastuun ADO16:n kehitystyön loppuunsaattamisesta 1950-luvun lopussa, Issigonisin viimeistellessä työtään Minin parissa. Griffin piti huolen siitä, että Morris 1100 ja sen seuraajat varustettiin korkeatasoisiksi ja mukaviksi. Tulevina vuosikymmeninä Griffinillä oli päävastuu Leyland Princess-, Austin Metro-, Maestro' ja Montego -mallien kehittämisessä.[1]


title: BMC ADO16

text: Eri malliversioina ADO16-sarjan autoja valmistettiin kaikkiaan noin 2,1 miljoonaa kappaletta vuosina 1962–1974.


title: BMC ADO16

text: Markkinoilla Mk I -malli herätti huomiota ainutlaatuisella Hydrolastic-jousituksellaan. Suurten ikkunapintojen ansiosta sisätilat olivat valoisat ja avarat. Etuvedon ansiosta auton lattia oli tasainen ja ADO16 olikin sisätiloiltaan suurempi kuin senaikaiset kilpailevat merkit samassa luokassa. Tämä tosin vei ostajia myös BMC:n omalta mallilta, suositulta Morris Minorilta.


title: BMC ADO16

text: Alun perin Mk I Austin / Morris 1100 -malleja valmistettiin vain neliovisena saloonina. Vaikka korimalli näyttää hatchbackilta se ei sitä ole, tavaratilaan pääsy hoidettiin pienen takaluukun kautta. Näin ollen korimalli luokiteltiin salooniksi, vaikka se ei ollutkaan perinteinen porrasperä. Tilannetta parantamaan esiteltiin maaliskuussa 1966 kolmeoviset estate-mallit, Morris 1100 Traveller tai Austin 1100 Countryman.


title: BMC ADO16

text: Marraskuussa 1965 auton lisävarustelistalle tuli englantilaisen Automotive Productsin (AP) kehittämä ja valmistama neliportainen automaattivaihteisto.[2] Vaikka tämä vaihteisto oli kehitetty erityisesti pienten moottorien jatkeeksi, tehohävikin vuoksi automaattiversiot varustettiin isommalla kaasuttimella ja moottorin puristussuhdetta nostettiin.


title: BMC ADO16

text: Toukokuun lopussa vuonna 1967 MG, Riley, Vanden Plas ja Wolseley -versiot saivat keulalleen 1275 cc moottorin, joka oli jo aiemmin esitelty BMC:n Mini Cooper ja Austin-Healey Sprite -malleissa. Vaihteisto oli entinen, pienemmän 1100 cc-moottorin parina ollut mutta neljännen vaihteen välityssuhde oli pidempi, jolloin auton huippunopeus kasvoi.


title: BMC ADO16

text: Austin ja Morris saivat 1275 cc moottorit lokakuussa 1967, ja mallinimet isommalla moottorilla varustetuille versioille olivat Austin 1300 ja Morris 1300. 1100 cc moottoriversiolla olevan Mk II-mallin valmistus jatkui samanaikaisesti, rinnan isompimoottorisen version kanssa.


title: BMC ADO16

text: Ulkoisina muutoksina edeltäjäänsä verrattuna Mk II:n maski on leveämpi, ulottuen valaisimien alareunaan ja keulan ilme on muutenkin koristellumpi. Austinin ja Morriksen keulat olivat nyt identtiset. Takavalojen muoto muuttui pehmeälinjaisemmaksi, sama takavalo otettiin käyttöön Austin FX4 Lontoon taksi-mallissa. Markkinoile tullessaan 1100-mallin vaihteistossa vain kolme isointa vaihdetta oli synkronoitu. 1300-mallin vaihteisto muuttui täyssynkronoiduksi vuoden 1967 lopulla, ja myös 1100-mallit saivat saman vaihteiston muutamaa kuukautta myöhemmin.


title: BMC ADO16

text: MG, Riley, Vanden Plas ja Wolseley-merkkien Mk II-versiot esiteltiin lokakuussa 1968. Samalla Rileyn mallinimeksi muutettiin yhtenäisen linjan mukaisesti 1300. Aiempi mallinimi Kestrel, oli perua itsenäisen Riley Motors Ltd:n 1930-luvun saloon-mallista. Riley 1300 Mk II-mallin valmistus lopetettiin heinäkuussa 1969, samalla se merkitsi Riley-nimisten autojen valmistuksen loppumista.


title: BMC ADO16

text: Vuoden 1969 Lontoon autonäyttelyssä esiteltiin uutuutena Austin / Morris 1300 GT. Autossa oli sama kahdella kaasuttimella varustettu 1275 cc mottori kuin MG 1300:ssa. Lisäksi maski oli musta, kyljessä kulki musta koristelista ja autossa oli musta vinyylikatto. Austin / Morris 1300 GT-mallien ajokorkeutta oli hieman pudotettu vakiomalleihin verrattuna. Tämä oli tehty laskemalla Hydrolastic-josituksen nestepainetta 15,5 barista 14,1 bariin.


title: BMC ADO16

text: Vuoteen 1970, huolimatta siitä, että sitten ensiesittelynsä mallistoon oli tehty hyvin vähän uudistuksia, se oli pitänyt myyntitilastojen kärkipaikkoja Britanniassa hallussaan. Tämä vuosi oli kuitenkin koko malliston kannalta käänteentekevä, ADO16-mallit putosivat TOP-10 -listan ulkopuolelle ensi kertaa lähes kymmeneen vuoteen. Kun kahdes miljoonas ADO16 valmistui, heinäkuun lopussa vuonna 1971, auton Morris-merkkisten versioiden valmistus lopetettiin. Näin saatiin tilaa sekä mallistossa että näyttelyhuoneissa uudelle Morris Marinalle.


title: BMC ADO16

text: Mk III-mallit esiteltiin syyskuussa 1971. Kun ensimmäinen Morris 1100 esiteltiin vuonna 1962, BMC asetti tavoitteeksi että ADO16 pysyisi valmistuksessa ainakin kymmenen vuoden ajan. Jälkikäteen tarkasteltuna, yhtiötä 1960-luvulla kohdanneitten talousvaikeuksien ja rakennemuutosten valossa tämä oli kaukonäköinen suunnitelma. BMC:n yhdistyessä Leyland Motorsin kanssa vuonna 1968, sen mallisto oli pahasti ikääntynyttä. Etuvetoinen ADO16 oli vielä kymmenen vuoden ikäisenäkin moderni, koska monet kilpailevat merkit valmistivat tuolloin etumoottorisia ja takavetoisia autoja. Kuitenkin autojen koko oli kymmenessä vuodessa kasvanut ja nyt ADO16 kuului paremminkin pienten kuin keskikokoisten perheautojen luokkaan. Mallistoa ruvettiin asteittain karsimaan ja MG 1300 pudotettiin pois valikoimasta vuonna 1971, Wolseley 1300 vuonna 1973. ADO16:n seuraajaksi suunnitellun Austin Allegron, ja sisarmalli Vanden Plas 1500:n, valmistus alkoi vuonna 1973 mutta ADO16:a valmistettiin vielä vuoden ajan rinnan uuden tulokkaan kanssa. Viimeinen Britanniassa valmistettu ADO16, Vanden Plas Princess 1300, lähti tehtaalta heinäkuun 19. päivänä vuonna 1974.Koska BMC:llä oli omat myynti- ja huolto-organisaationsa Austinille ja entisille Nuffield-organisaation merkeille, siitä seurasi, että myös Suomen markkinoilla BMC ADO16:lla oli kaksi maahantuojaa. Austin-merkkisiä autoja toi maahan Oy Veho Ab ja Morris- ja MG-merkkisiä Oy Voimavaunu Ab.


title: BMC ADO16

text: Suurin osa Voimavaunun kautta maahantulleista autoista oli Morriksia, mutta myös MG:tä tuotiin jonkin verran. Voimavaunulla oli tapana tuoda maahan ainakin yksi kappale jokaista edustamaansa merkkiä ja mallia, joten on oletettavaa, että paremmin varustellut mallit Riley, Wolseley ja Vanden Plas ADO16:t ovat käyneet Suomessa ainakin näytillä.


title: BMC ADO16

text: Vehon käyttämä mainostoimisto lanseerasi Austin 1100-mallille nimen Maileri, Voimavaunun Morris ei saanut sitä markkinoinnissaan käyttää. Nimi oli kuitenkin niin onnistunut, että kansan suussa kaikki ADO16:t olivat Mailereita, merkistä riippumatta. Moni myös piti nimeä tehtaan antamana mallinimenä, vaikka se oli puhtaasti suomalainen keksintö eikä ollut käytössä muilla markkina-alueilla.


title: BMC ADO16

text: Tekniikan Maailma-lehden numerosta 15/1964 on MG 1100:n koeajo ja seuraavat suoritusarvot:


title: Kirsikankierrelehtivirus

text: Kirsikankierrelehtivirus (CLRV = "Cherry leaf roll virus") on pieni RNA-virus, jonka on todettu aiheuttavan eri puulajeilla sairautena lehtien lehtivihreän menetystä ja käpristymistä. Sairaus leviää geneettisesti, mutta mielenkiintoista kyllä varsin erilaisillä puulajeilla kuten kirsikoilla ja pihlajalla, mutta esimerkiksi Suomessa myös koivuilla. Viruksen genomi on selvitetty yhdeksi ja samaksi Humboldtin yliopistossa. Genomissa on pitemmässä RNA:ssa 7918 ja lyhyemmässä 6360 nukleotidia. Niiden koodaamissa polyproteiineissa on vastaavasti painoa 235,6 ja 174,9 kDa.


title: William Karlsson

text: William Karlsson (s. 8. tammikuuta 1993 Märsta, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Vegas Golden Knightsin organisaatiossa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Karlssonin vahvuuksiin kuuluu nopeus, pelikäsitys, monipuolisuus, luistelu, kahden suunnan pelaaminen ja syöttäminen. Hänen heikkouksiinsa kuuluu ajoittainen pysähtymättömyys ja voiman puute.


title: William Karlsson

text: Karlssonin kasvattajaseura on Wings HC Arlanda. Hän siirtyi sieltä B-juniori-ikäisenä VIK Västerås HK:hon kaudeksi 2009–2010. Karlsson voitti 13 osumallaan joukkueen sisäisen maalipörssin J18 Allsvenskanissa. Kaudella 2010–2011 hän oli tehoilla 20+34=54 Västeråsin J20-joukkueen paras pistemies ja syöttäjä sekä jakoi sisäisen maalipörssin voiton Gustav Björklundin kanssa. He jakoivat J20 SuperElitin maalipörssin kymmenennen sijan. Sarjan pistepörssissä Karlsson sijoittui neljänneksi. Hän vahvisti myös Västeråsin J18-joukkuetta kevään 2011 pudotuspeleissä, jonka maalipörssin Karlsson voitti seitsemällä osumallaan ja jakoi myös pistepörssin voiton joukkuetoverinsa Björklundin sekä Skellefteå AIK:n Oskar Fredrikssonin kanssa. Hän pelasi samalla kaudella Västeråsissa myös ensimmäiset miesten pelinsä pelattuaan HockeyAllsvenskanissa 14 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4.


title: William Karlsson

text: Anaheim Ducks varasi Karlssonin toisella kierroksella 53. pelaajana . Kausi 2011–2012 oli hänen varsinainen tulokaskautensa HockeyAllsvenskanissa. Karlsson oli tehoilla 12+33=45 Västeråsin paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Broc Littlen jälkeen. Hän jakoi Allsvenskanin syöttöpörssin kolmannen sijan Örebro HK:n Jared Aulinin ja Mora IK:n Niklas Fogströmin kanssa. Karlsson palkittiin kauden päätteeksi sarjan vuoden parhaana junioripelaajana Guldgallretilla.


title: William Karlsson

text: Kaudeksi 2012–2013 Karlsson siirtyi Elitserieniin ja teki kaksivuotisen sopimuksen HV71:n kanssa. Hänen tulokaskautensa toi 50 runkosarjaottelussa tehot 4+24=28 sekä viidessä playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Karlsson valittiin kauden päätteeksi Elitserienin parhaaksi tulokaaksi. Hän vahvisti kauden aikana myös HV71:n J20-junioreita kahdessa playoff-ottelussa. Karlsson voitti J20 SuperElitin mestaruuden ja hänet palkittiin sarjan pudotuspelien parhaana pelaajana.


title: William Karlsson

text: Toukokuussa 2013 Karlsson teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Anaheim Ducksin kanssa, mutta hän pelasi kauden 2013–2014 vielä pääosin lainalla HV71:n vahvuudessa. Karlsson nousi joukkueen varakapteeniksi ja voitti HV71:n sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 15+22=37. Hän oli myös kevään 2014 pudotuspeleissä joukkueen paras pistemies tehoilla 3+4=7. SHL-kauden päätteeksi huhtikuussa 2014 Karlsson siirtyi loppukevääksi AHL-joukkue Norfolk Admiralsin vahvuuteen. Hän teki loppukaudella yhdeksässä runkosarjaottelussa tehot 2+7=9 ja kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 1+2=3.


title: William Karlsson

text: Kauden 2014–2015 Karlsson aloitti heti Anaheim Ducksin NHL-kokoonpanossa ja hän teki NHL-debyyttinsä kauden toisella kierroksella 11. lokakuuta 2014 vieraissa Detroit Red Wingsia vastaan. Karlsson sai ottelussa jääaikaa 10.42 minuuttia. Heti toissa ottelussaan 13. lokakuuta 2014 Buffalo Sabresia vastaan Karlsson avasi NHL-maalitilinsä kahdella osumalla. Hänen ensimmäinen maalinsa jäi Ducksin 5–1-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Karlsson valittiin ottelun ykköstähdeksi. Hän pelasi Ducksissa 18 ottelua tehopistein 2+1=3 ja vietti suurimman osan kaudestaan farmijoukkue Norfolk Admiralsissa, AHL:ssä, kunnes siirtotakarajalla, maaliskuussa 2015 Ducks kauppasi Karlssonin, Rene Bourquen sekä kesän toisen ja kolmannen kierroksen varausvuorot Columbus Blue Jacketsiin vaihdossa James Wisniewskiin. Karlsson sai loppukaudella tililleen kolme NHL-ottelua tehden niissä tehot 1+1=2. Muuten suurin osa keväästä eteni AHL-joukkue Springfield Falconsissa. Kaudeksi 2017–2018 Karlsson siirtyi NHL:ssä uuteen Vegas Golden Knights joukkueeseen ja pelasi siellä läpimurtokautensa.


title: William Karlsson

text: Karlsson pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2013, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja jälkimmäinen hopeaan. Karlsson pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011 voittaen hopeaa.


title: William Karlsson

text: Karlsson debytoi Ruotsin A-maajoukkueessa MM-leirillä 3. huhtikuuta 2013 Slovakiaa vastaan. Karlsson oli voittamassa maailmanmestaruutta MM-kisoissa 2017.


title: Ariel Ngueukam

text: Ariel Thierry Ngueukam, tunnettu myös nimellä Tuco (s. 15. marraskuuta 1988 Yaoundé) on kamerunilainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa HJK:ta. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.


title: Ariel Ngueukam

text: Ngueukam siirtyi Turkin Denizlisporista heinäkuussa 2013. Edellisen kerran hän oli pelannut Veikkausliigaa kaudella 2012 kun hän siirtyi Lahteen Ykkösen Jiposta elokuussa 2012. Siirtohetkellä Ngueukam johti Ykkösen maalipörssiä tehtyään 11 maalia 16 ottelussa.


title: Ariel Ngueukam

text: Ngueukam avasi maalitilinsä Veikkausliigassa heti ensimmäisessä ottelussaan, kun FC Lahti voitti FC Hakan 0–3. Ngueukam valittiin ottelun ykköstähdeksi.


title: Myskihirvet

text: Myskihirvet (Moschidae) on sorkkaeläinten lahkoon kuuluva nisäkäsheimo, johon kuuluu yksi suku ja seitsemän lajia. Myskihirvet luokiteltiin aiemmin hirvieläinten heimon alaheimoksi, mutta nykyisin niiden katsotaan kuuluvan omaan heimoonsa.


title: Myskihirvet

text: Lajeja "Moschus anhuiensis", "Moschus cupreus" ja "Moschus leucogaster" pidettiin ennen alalajeina, mutta nykyisin niitä pidetään omina lajeinaan. Vuoristomyskihirvi ("Moschus chrysogaster sifanicus") puolestaan luettiin aiemmin omaksi lajikseen "Moschus sifanicus", mutta nykyisin sitä pidetään vain himalajanmyskihirven alalajina.


title: Myskihirvet

text: Myskihirviä esiintyy Keski- ja Koillis-Aasiassa.


title: Myskihirvet

text: Myskihirvet ovat piilottelevia eläimiä ja aktiivisia öisin tai varhain aamulla tai myöhään illalla. Ne ovat yleensä yksineläjiä. Kummallakaan sukupuolella ei ole sarvia, mutta uroksilla on pidentyneet, torahammasmaiset yläkulmahampaat. Myskihirvet ovat saaneet nimensä urosten vatsapuolella olevan rauhasen erittämästä voimakastuoksuisesta myskistä, jota käytetään Aasiassa muun muassa hajuvesien ja saippuoiden tuoksuaineena sekä lääkkeenä.


title: Mohamed Yousef el-Magariaf

text: Mohamed Yousef el-Magariaf on libyalainen poliitikko ja diplomaatti. Hän oli Gaddafin jälkeisen Libyan uuden parlamentin ensimmäinen puheenjohtaja. Hän voitti puheenjohtajan valinnassa kilpailijansa Ali Zidanin saamalla 113 ääntä Zidanin saadessa 85. Hän on Kansallinen etu (National Front Party) -puolueen puheenjohtaja, jonka puolue voitti 3 paikkaa Libyan vaaleissa vuonna 2012.


title: Mohamed Yousef el-Magariaf

text: el-Magariaf erosi kesällä 2013, kun parlamentti päätti kieltää virat kaikilta, jotka olivat työskennelleet Gaddafin hallinnossa.


title: Sirpa Konttila

text: Sirpa Viola Konttila (o.s. Toivola, s. 5. marraskuuta 1937 Viipurin maalaiskunta) on suomalainen keihäänheittäjä ja jousiampuja.


title: Sirpa Konttila

text: Keihäänheitossa Konttila saavutti SM-kultaa vuosina 1960 ja 1962, SM-hopeaa vuosina 1961 ja 1963 ja SM-pronssia 1964 ja 1969. Belgradin EM-kilpailuissa 1962 hän sijoittui 12:nneksi. Hän edusti vuoteen 1961 Viipurin Urheilijoita ja sen jälkeen Hämeenkylän Pirkkoja. Suomen ennätystä hän paransi kolmesti ja 50 metriä hän ylitti toisena naisena Suomessa heittäessään uransa parhaan tuloksen 51,37 m vuonna 1964.


title: Sirpa Konttila

text: Jousiammunnassa Konttila saavutti maastoammunnan vaistoluokassa MM- ja EM-kultaa vuonna 1980 sekä MM- ja EM-pronssia vuonna 1982.


title: Sirpa Konttila

text: Konttilan isä oli painin olympiamitalisti Aleksanteri Toivola.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Liettuan-Neuvosto-Venäjän rauha, joka tunnetaan myös nimellä Moskovan rauha, oli Neuvosto-Venäjän ja Liettuan välinen rauhansopimus. Se allekirjoitettiin 12. heinäkuuta 1920. Sopimuksessa Venäjä tunnusti Liettuan riippumattomuuden, ja vastineena Liettua antoi Puna-armeijalle luvan liikkua sen alueella Puolan-Neuvosto-Venäjän sodassa. Sopimuksella oli suuri merkitys Liettuan kansainväliselle tunnustamiselle. Sopimuksessa muun muassa määriteltiin Liettuan itärajat. Maailmansotien välinen Liettuan johto katsoi, että Liettuan rajat olivat "de jure" sopimuksessa määritetyt, vaikka Vilnan alue oli Puolan hallinnassa.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Ratifiointipaperit vaihdettiin Moskovassa 14. lokakuuta 1920. Kansainyhteisö rekisteröi sopimuksen virallisesti 8. maaliskuuta 1921.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Liettua julistautui itsenäiseksi Venäjän keisarikunnasta 16. helmikuuta 1918. Maaliskuussa bolševikit allekirjoittivat Brest-Litovskin rauhan ja luopui kaikista Baltian maita koskevista vaatimuksistaan, myös Liettuaan liittyvistä. Saksan miehityshallinto Ober Ost ei antanut Liettuan poliittiselle johdolle lupaa perustaa hallintojärjestelmää, armeijaa ja poliisivoimia. Liettuan rajojen määrittely oli myös kielletty. Liettuan itsenäisyys pysyi käytännössä katsoen toteutumattomana poliittisena julistuksena, joka ei saanut kansainvälistä tukea. Tilanne muuttui, kun Saksan armeija antautui marraskuussa 1918. Saksan antautumisen seurauksena liettualaiset ottivat nopeasti käyttöön uuden perustuslain, muodostivat hallituksen ja alkoivat organisoida omaa armeijaa.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Neuvosto-Venäjä arvosteli Brest-Litovskin rauhaa, ja se alkoi jälleen esittää vaatimuksia Baltiaa kohtaan. Joulukuussa 1918 Puna-armeija hyökkäsi Liettuan alueelle ajaen takaa vetäytyviä Saksan joukkoja. Puna-armeijan tunkeutuminen Liettuaan merkitsi Liettuan itsenäisyyssotien ja Puolan-Neuvosto-Venäjän sodan alkua. Kuukauden sisällä Neuvosto-Venäjän joukot hallitsivat suurta osaa Liettuan pohjoisista- ja itäisistä osista. Liettualaiset saivat pysäytettyä venäläisten etenemisen ainoastaan saksalaisten vapaaehtoisten, Freikorpsin avulla. Vilnassa bolševikit julistivat Liettuan johtoon kommunistisen nukkehallituksen, jota johti Vincas Mickevičius-Kapsukas. Helmikuussa 1919 Liettuan SNT yhdistettiin Valko-Venäjän neuvostotasavallan kanssa yhdeksi neuvostotasavallaksi, Liettualais-valkovenäläisen neuvostotasavallan. Neuvostohallinto oli lyhytaikainen, sillä Puola ja liettualaiset kävivät nopeasti vastahyökkäykseen venäläisiä vastaan. Puolalaiset valtasivat Vilnan, Liettuan historiallisen pääkaupungin huhtikuussa. Viimeiset Puna-armeijan joukot ajettiin pois Liettuasta elokuun lopulla. Neuvostotasavallan alueet joutuivat liettualaisten haltuun syyskuuhun 1919 mennessä, ja liettualais-valkovenäläinen SNT lakkasi olemasta.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Kun Puna-armeija ajettiin Baltiasta, Neuvosto-Venäjän johtaja Lenin yritti järjestää rauhansopimuksia helpottakseen kommunistien tilannetta Euroopassa. Ensimmäinen yritys solmia rauha Liettuan kanssa tapahtui 11. syyskuuta 1919, kun Georgi Tšitšerin, Neuvosto-Venäjän ulkoasiankomissaari, lähetti Liettuaan viestin, jossa hän ehdotti rauhansopimusta. Viesti oli "de facto" Liettuan valtion itsenäisyyden tunnustus. Neuvosto-Venäjä lähetti samanlaiset ehdotukset myös Latviaan ja Viroon. Baltian maat pitivät Tallinnassa 14. - 15. syyskuuta 1919 yhteisen neuvottelun, jossa maat päättivät aloittaa heti paikalla rauhan tunnustelut Venäjän kanssa.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Tästä huolimatta Liettua viivytteli viestin lähettämistä Moskovaan, ja ajatus Baltian maiden yhteisestä rauhanneuvottelusta Venäjän kanssa kaatui. Liettuan poliittinen johto pelkäsi, että kommunistisen Venäjän kanssa neuvotteleminen saattaisi vahingoittaa Liettuan suhteita Länsi-Euroopan maihin, jotka eivät vielä olleet tunnustaneet maan itsenäisyyttä. Samaan aikaan kun Liettua valmisteli ensimmäisiä demokraattisia vaalejaan perustuslakikokousta varten, alkoivat liettualaiset poliitikot vaalikampanjoissaan vaatia valtionjohdolta neuvottelujen aloittamista Venäjän kanssa. Augustinas Voldemaras, Liettuan ulkoministeri, ilmoitti 31. maaliskuuta 1920 venäläisille diplomaateille, että Liettua oli valmis aloittamaan vuoropuhelun Venäjän kanssa, mikäli Venäjä tunnustaisi Liettuan etniset alueet ja hyväksyisi Vilnan itsenäisen Liettuan pääkaupungiksi. Venäjän johto hyväksyi vuoropuhelun aloittamisen, ja ehdotti alustavien neuvottelujen aloittamista 15. huhtikuuta samana vuonna. Neuvottelut Moskovassa alkoivat kuitenkin vasta 7. toukokuuta.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Liettuan delegaatio, jota johti Tomas Naruševičius, vaati Venäjää tunnustamaan Liettuan Liettuan suuriruhtinaskunnan laillisena seuraajana. Adolf Joffen johtama Neuvosto-Venäjän delegaatio sen sijaan oli valmis tunnustamaan Liettuan ainoastaan itsemääräämisoikeusperiaatteen mukaisesti, ei historiallisin perustein. Aluekysymykset olivat neuvottelujen kiistanalaisin aihe. Liettua vaati maa-alueikseen Venäjän keisarikunnan aikaisia Kovnon-, Vilnan-, Grodnon- ja Suwałkin kuvernementtien alueita. Liettualaisten mukaan nämä alueet olivat etnisesti liettualaisia. Tämän todisteena liettualainen delegaatio viittasi M. Balinskin vuoden 1857 väestönlaskentaan, jonka mukaan suurin osa kyseisten alueiden väestöstä oli liettualaisia. Liettuan delegaatio vakuutteli, että alueiden juutalainen- ja valkovenäläinen vähemmistö olivat valmiita liittymään Liettuaan. Liettualaisilla oli Moskovassa mukana edustaja kummastakin ryhmästä. Simon Rosenbaum edusti juutalaisia, ja Dominyk Semashko valkovenäläisiä. Kummatkin tukivat Liettuan itsenäistymistä.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Venäjä hyväksyi Liettuan alueiden tunnustamisen sillä ehdolla, että Liettua suostuisi liittymään sotilaalliseen yhteistyöhön Venäjän kanssa Puolaa vastaan. Taustalla oli se, että Puola oli aloittanut hyökkäyksen Kiovaan Neuvosto-Venäjää vastaan. Liettualaisia ehto houkutteli, sillä Puola oli miehittänyt Vilnan alueen. Venäjän avulla uskottiin mahdollisuuteen saada Vilna takaisin osaksi Liettuaa. Liettuan delegaatio kuitenkin kieltäytyi tästä ehdotuksesta, sillä liittouman Venäjän kanssa pelättiin huonontavan suhteita Puolaan ja sen liittolaisiin, Ranskaan ja Iso-Britanniaan. Liettuan johto informoi Britannian johtoa Neuvosto-Venäjän suunnitelmista. Liettualaiset toivoivat Britannian informoinnin todistavan briteille Liettuan luotettavuuden, ja johtavan Britannian epäsuoraan paineeseen Puolaa vastaan Vilnan suhteen. Tämä taktiikka ei todistautunut onnistuneeksi, sillä Ranska tuki poikkeuksetta Puolaa ja Britannian epäsuoralla paineella Puolaa vastaan ei ollut vaikutusta Puolan ulkopolitiikkaan.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Moskovan neuvottelut osoittautuivat pitkään kestäviksi ja vaikeiksi. Kun Puola valtasi Kiovan toukokuussa 1920, Liettuan delegaatio yritti viivytellä neuvottelujen jatkumista. Liettuan delegaatio jopa uhkasi vetäytyä neuvotteluista 22. toukokuuta 1920. Kuitenkin, kun tilanne muuttui ja Venäjä aloitti vastahyökkäyksen Puolaa vastaan, Liettuan delegaatio painostettiin allekirjoittamaan rauhansopimus 12. heinäkuuta. Melkein kuukauden kestäneen väittelyn jälkeen siitä, oliko sopimus reilu Liettuaa kohtaan, ja hyväksyikö Venäjä todella Liettuan vaatimukset, Liettuan perustuslakikokous ratifioi sopimuksen 8. elokuuta 1920.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Rauhansopimus koostui 19 artikkelista. Ensimmäisessä artikkelissa vaadittiin, että Venäjä tunnustaa Liettuan itsenäisyyden ilman varauksia ja hylkää vapaaehtoisesti kaikki vaatimukset Liettuan alueeseen liittyen. Toisessa artikkelissa kuvattiin Liettuaan kuuluvat alueet. Neuvosto-Venäjä hyväksyi Vilnan alueen kuuluvaksi osaksi Liettuaa, johon sisältyivät muun muassa Braslau, Hrodna, Lida, Pastavy ja Vilna. Suwałkin alueen kohtalo jäi sopimuksessa avoimeksi, sillä rajalinja piirrettiin vain Sztabinin kylälle saakka. Venäjä lupasi maksaa Liettualle sotakorvauksia kolmen miljoonan ruplan ja 107 000 hehtaarin puutavaran edestä. Liettua vapautettiin kaikista velkasitoumuksista.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Sopimus antoi pakolaisille ja sotavangeille luvan palata kotimaihinsa. Tuohon aikaan Liettuassa oli noin 2000 venäläistä vankia, ja Venäjällä 150 liettualaista vankia. Liettuassa asuville venäläisille annettiin mahdollisuus hakea joko Liettuan tai Venäjän kansalaisuutta. Venäjä lupautui palauttamaan Liettualle kaikki historiaan ja kulttuuriin liittyvät tavarat, jotka liettualaiset olivat sodassa menettäneet venäläisille. Liettua asetti komitean arvioimaan Liettuan sodan aikana kokemia vahinkoja. Komitea arvioi Liettualle aiheutuvien kustannuksien olevan 816 miljoonaa ruplaa. Puolan miehittämän Vilnan alueen tuhojen arveltiin olevan kustannuksiltaan 407 miljoonaa ruplaa. Liettua ja Venäjä solmivat myöhemmin erillisiä sopimuksia, joissa sovittiin mm. yhteisen rajalinjan suojelusta, kaupankäynnistä ja rajojen yli kulkevista kuljetuksista.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Sopimus sisälsi myös salaisen pykälän, jossa Liettua antoi Puna-armeijalle luvan liikkua vapaasti Liettuan alueella niin kauan, kunnes Puolan ja Venäjän vihamielisyydet lakkaisivat. Kyseinen kohta asetti Liettuan neutraaliuden myöhemmin Puolan-Neuvosto-Venäjän sodassa kyseenalaiseksi.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Sopimuksessa Liettua myös lupautui lakkauttamaan kaikenlaisten Neuvosto-Venäjän vastaisten järjestöjen toiminnan alueellaan. Tämän johdosta muun muassa Valko-Venäjän kansallisen tasavallan pakolaishallituksen Liettuaan paenneet jäsenet joutuivat lopettamaan toimintansa.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Kun sopimuksesta neuvoteltiin ja se allekirjoitettiin, oli suuri osa Liettuan alueesta Puna-armeijan miehittämänä. Puolalaisten perääntyessä Länsi-Venäjän alueilta Liettua yritti turvata sopimuksessa hahmotellun rajalinjansa. Liettuan armeija ylitti Fochin linjan 19. heinäkuuta tarkoituksenaan ottaa haltuunsa Venäjän Liettualle lupaamat maa-alueet. Liettualaiset etenivät nopeasti, vaikka välillä puhkesi taisteluja vetäytyviä puolalaisia vastaan. Tämä johti yhteenottoihin Puolan ja Liettuan välillä Sejnyn, Augustówin ja Suwałkin kaupunkien hallinnasta. Puolalaisen historioitsijan Piotr Łossowskin mukaan Liettua antoi Puna-armeijan joukoille logistista tukea sodan aikana.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text:
Puna-armeija marssi ensimmäisenä Vilnaan 14. huhtikuuta 1920. Huolimatta lupauksesta siirtää Vilna Liettuan hallintaan venäläiset perustivat nukkehallituksen Vilnaan aloittaakseen sosialistisen vallankumouksen Liettuassa. Lev Trotski ja Mihail Tuhatševski tekivät valmisteluja Liettuan hallituksen kaatamiseksi, jolloin se olisi korvattu Liettualais-valkovenäläisen neuvostotasvallan hallituksella. Suunnitelmat eivät koskaan toteutuneet, kun puolalaiset löivät venäläiset Varsovan taistelussa 13. - 25. elokuuta. Kun Puolan joukot lähestyivät Liettuan eteläistä rajalinjaa 26. elokuuta, venäläiset lopulta luovuttivat Vilnan hallinnan Liettuan hallintaan. Samalla Puna-armeija vetäytyi.
Syyskuun aikana puolalaiset olivat saaneet ylilyöntiaseman ja ajoivat venäläisiä joukkoja itään päin. Venäläiset joukot kulkivat Liettuan läpi ilman vastarintaa, kuten Liettuan ja Venäjän välisessä sopimuksessa oli sovittu. Puolalaiset joukot, jotka ajoivat venäläisiä takaa, pysäytettiin ja pakotettiin luopumaan aseista. Liettuan julistama neutraalius Puolan ja Neuvosto-Venäjän välisessä sodassa joutui huonoon valoon Puolassa. Puola syytti Liettuaa venäläisten vapaasta liikkumisesta Liettuan läpi. Liettualla ei ollut mahdollisuutta kieltää syytöksiä. Vaikka sopimus ei luonut Venäjän ja Liettuan välille sotilaallista liittoa virallisesti, se vähensi Liettuan neutraaliutta. Łossowskin mukaan liettualaisten ja venäläisten yhteistyö antoi Puolan hallitukselle täyden oikeutuksen kohdella Liettuaa sodan osapuolena. Historioitsija Alfred E. Sennin mukaan liettualaisilla ei ole oikeutta väittää nykyäänkään olleensa neutraaleja tuohon aikaan. Sennin mielestä ei ole yllättävää, että Puola kieltäytyi tunnustamasta Kaunasin kaupungin neutraaliutta elokuun lopulla.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Elokuun lopulla Liettuan ja Puolan valtuuskunnat kohtasivat Kaunasissa neuvotellakseen tilanteesta. Neuvottelujen ollessa käynnissä Puolan joukot ottivat haltuunsa uudelleen Sejnyn, Augustówin ja Suwałkin kaupungit. Suwałkin alueella oli tärkeä symbolinen merkitys liettualaisille Liettuan itsenäisyysliikkeen keskuksena. Liettua asetti joukkoja alueelle uudelleenvaltausta varten. Puola vaati Suwałkin lisäksi myös Vilnaa hallintaansa, jonka se oli menettänyt Venäjälle heinäkuussa. Erimielisyydet johtivat lopulta sotaan Liettuan ja Puolan välillä syyskuussa. Kansainliitto yritti keskeyttää sotatoimet ja toimi välittäjänä konfliktissa. Suwałkin sopimus saatiin voimaan 7. lokakuuta 1920, ja sen tarkoituksena oli lopettaa sotatoimet 10. lokakuuta. Kuitenkin 9. lokakuuta puolalainen kenraali Lucjan Żeligowski lavasti kapinan, hyökkäsi joukkoineen Liettuaan ja valtasi Vilnan. Suurin osa Vilnan ja Suwałkin alueista pysyivät Puolan miehittämä koko maailmansotien välisen ajan. Liettuan ja Puolan väliset suhteet olivat koko tämän ajan hyvin jäiset, ja aikakautta on kuvattu sanonnalla "ei sotaa, ei rauhaa".


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Liettuan ja Venäjän välinen sopimus oli merkittävä edistysaskel Liettualle kansainvälisen tunnustuksen saamisessa itsenäisyydelleen. Sopimuksen ehto, jossa ensimmäisen maailmansodan liettualaiset sotavangit saivat palata Venäjältä takaisin Liettuaan, otettiin Liettuassa iloiten vastaan. Sopimuksen lupauksista huolimatta Neuvosto-Venäjä ja myöhemmin Neuvostoliitto ei maksanut Liettualle kaikkia lupaamiaan sotakorvauksia eikä koskaan vakavasti harkinnut palauttavansa Liettualle kuulunutta historiallista ja kulttuuriin liittyvää omaisuutta. Yhä nykyään liettualaiset poliitikot ja historioitsijat jatkavat yritystä saada kyseisten sodassa menetettyjen tavaroiden saamista takaisin Liettuaan, mutta Venäjän viranomaisten mukaan ne ovat kadonneet.


title: Liettuan–Neuvosto-Venäjän rauha

text: Nykyinen valkovenäläinen historiankirjoitus katsoo, että Venäjä toimi yksipuolisesti luvatessaan rauhansopimuksessa Liettualle useita etnisesti valkovenäläisiä alueita Liettualle (kuten Hrodna, Štšutšyn, Lida, Ašmjany, Smarhon ja Braslau). Venäjä jätti näin huomiotta valkovenäläisten kansalliset intressit.


title: Urho Aaltonen

text: Urho Einari Aaltonen (26. tammikuuta 1889 Messukylä – 11. toukokuuta 1919 Tampere) oli suomalainen urheilija ja palomestari.


title: Urho Aaltonen

text: Aaltonen voitti Suomen-mestaruuden seiväshypyssä vuosina 1907, 1909, 1910, 1911, viisiottelussa 1910–1911 ja kymmenottelussa 1911. Lisäksi hän oli SM-mitaleilla keihäänheitossa ja kiekonheitossa. Vuonna 1911 hän voitti akateemisen pohjoismaiden mestaruuden keihäänheitossa, pituushypyssä ja seiväshypyssä. Loukkaantumisen vuoksi hän ei voinut osallistua Tukholman olympialaisiin 1912. Aaltonen lopetti urheilu-uransa vuonna 1913 loukkaantumisten takia. Aaltonen kilpaili myös painissa, ja hän kirjoitti "Painitaito"-nimisen oppikirjan lajista.


title: Urho Aaltonen

text: Aaltonen ylitti ensimmäisenä 100 metriä molempien käsien keihäänheiton yhteistuloksessa ja yhteistuloksen maailmanennätystä hän paransi kolmesti; 98,67 metriä vuonna 1910, 100,16 metriä ja 101,14 metriä vuonna 1911. Yhden käden keihäänheiton sekä seiväshypyn Suomen ennätyksiä hän paransi kolmesti. Seiväshypyssä hän teki vuonna 1908 Suomen-ennätyksen 322 ja vuonna 1911 kaksi Suomen-ennätystä, 340 ja 343. Keihäänheitossa hänen ensimmäinen Suomen-ennätyksensä oli vuonna 1908 heitetty 50,40, joka paransi Väinö Siikaniemen edellistä ennätystä 63 senttimetrillä. Hänen kolmas ja viimeinen ennätyksensä oli vuonna 1911 syntynyt 55,47, joka pysyi Suomen-ennätyksenä kolme vuotta. Urho Peltonen rikkoi sen lopulta vuonna 1914.


title: Urho Aaltonen

text: Aaltonen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1909 ja suoritti voimistelunopettajan tutkinnon 1912. Sen jälkeen Aaltonen toimi voimistelunopettajana Kuopiossa, Tampereella ja Porissa. Sisällissodan aikana hän toimi Tampereen alipalomestarina, kun miehistö vaati palomestari K. E. Viitasen erottamista. Hän ei osallistunut politiikkaan ja onnistui saamaan sekä ylempiensä että alaistensa luottamuksen. Lokakuussa 1918 Aaltonen nimitettiin virallisesti palomestarin virkaan, mutta ura palolaitoksella oli lyhyt, sillä hän kuoli espanjantautiin toukokuussa 1919. Aaltosen puoliso vuodesta 1916 oli Aino Saastamoinen, ja heillä oli kaksi lasta.


title: Jangal-liike

text: Jangal-liike oli Mīrzā Kūchik Khānin johtama kapinaliike Persiassa vuosina 1917−1921. Ideologiselta taustaltaan liike yhdisti vasemmistolaisia ja islamisteja. Qajarit kukistivat kapinan vuonna 1921.


title: Jangal-liike

text: Mīrzā Kūchik Khān, oikealta nimeltään Mirza Yunus, aloitti taistelun hallintoa vastaan vuonna 1908 kuningasmielisten vallankaappauksen jälkeen. Vuonna 1917 hän perusti Gīlānissa oman kapinallisjoukkonsa. "Jangal"-nimen liike sai alueen metsien mukaan. Kapina oli tähdätty paitsi Qajarien hallintoa, myös brittejä ja venäläisiä vastaan. Liikkeen julkaiseman "Jangal"-lehden mukaan kapinan tarkoitus oli iranilaisten oikeuksien suojeleminen ja muslimien valistus. Liikkeen ideologinen tausta ei ole täysin selvä. Siinä yhdistyivät kommunismi ja islamilaisuus. Liikkeeseen kuuluikin monia Persian ensimmäisen sukupolven marxisteista. Kapinan huippuaikoina liike hallitsi Gīlānin ohella myös osia Māzandarānista, ja sen muodostama hallinto sai de facto tunnustuksen briteiltä. Aseistautuneita kapinallisia oli enimmillään noin 6 000, ja liike sai tukea Venäjän bolševikeilta. Kesäkuussa 1920 kapinoitsijat julistivat Gīlānin neuvostotasavallan perustetuksi. Kapina kukistettiin kuitenkin lopullisesti vuoden 1921 lokakuussa, kun aiemmin vallankaappauksella valtaan noussut Ahmad Shah Qajar valloitti kasakoiden tukemana Raštin.


title: Fusariini

text: Fusariini on normaaliolosuhteissa väritön, kiinteä yhdiste. Alkaloidi on eristetty "Fusarium incarnatum"-homeesta (kanta HKI0504). Sieni elää endofyyttinä mangrovepuissa. Yhdisteen CAS-numero on 1370014-20-2P. Yhdiste löydettiin vuonna 2011.


title: Tuoksukidusruoho

text: Tuoksukidusruoho ("Limnophila aromatica") on vesikasvilaji kidusruohojen suvussa. Se kasvaa luontaisena kaakkoisessa Aasiassa. Tuoksukidusruohoa viljellään riisin seassa osissa Kaakkois-Aasiaa ja käytetään mausteena varsinkin vietnamilaisessa keittiössä.


title: Tuoksukidusruoho

text: Tuoksukidusruoho on yksi- tai monivuotinen ruohovartinen vesikasvi. Varsi kasvaa 30–70 senttimetriä pitkäksi ja voi olla tiheään tai harvaan haaroittunut. Rento varsi kasvaa maanmyötäisesti ja on usein nivelkohdistaan juurehtiva.


title: Tuoksukidusruoho

text: Lehdet ovat vastakkaiset tai säteittäin kolmen kiehkuroissa. Ne ovat ruodittomia, muodoltaan suikeita, sulkasuonisia, 1–5 senttimetriä pitkiä ja 0,3–1,5 senttimetriä leveitä. Kukat kasvavat yleensä yksittäin lehtihangoissa, joskus pienissä tertuissa. Kukkaperä on 0,5–2 senttimetriä pitkä, verhiö 4–6 millimetriä. Teriö on 1–1,3 senttimetriä pitkä, väriltään valkoinen, vaaleanpunainen tai violetti. Terälehdet ovat osittain yhteenkasvaneet. Hedelmä on noin 6 millimetriä pitkä pyöreähkö kota.


title: Tuoksukidusruoho

text: Tuoksukidusruohoa käytetään maustekasvina sen lehtien pääasiassa limoneenista koostuvan eteerisen öljyn vuoksi. Sitä käytetään ruoanlaitossa lähinnä Vietnamissa mutta jonkin verran myös Thaimaassa ja Kambodžassa. Yrtti jätetään usein pois Kaakkois-Aasian ulkopuolella tarjoiltavasta vietnamilaisesta ruoasta, koska sitä on huonosti saatavilla muualla maailmassa. Tuoksukidusruohoa viljellään tavallisesti riisin seassa osin veden peittämillä riisipelloilla.


title: Furanokumariinit

text: Furanokumariinit eli furokumariinit ovat myrkyllisiä molekyylejä, joita on luontaisesti erityisesti jättiputkissa, kuten kaukasianjättiputkissa, ja ruutakasveissa, kuten tuoksuruudassa. Aineita on myös vähäisessä määrin ruokakasveissa, kuten persiljassa, sellerissä, palsternakassa, porkkanassa ja sitrushedelmissä.


title: Furanokumariinit

text: Furokumariinit ovat kolmirenkaisia yhdisteitä, joissa on furaani- ja pyronirenkaat ja näiden välissä bentseenirengas. Ne ovat psoraleenin ja angelisiinin johdannaisia. Furokumariineihin kuuluvia psoraleenia ja samantapaisia hiilirungoltaan suoria eli "lineaarisia" aineita kutsutaan usein myös "psoraleeneiksi". Angelisiini ja vastaavat aineet eivät taipuneen eli "angulaarisen" rakenteensa vuoksi ole psoraleeneja, mutta kuuluvat furokumariineihin.


title: Furanokumariinit

text: Furokumariinit ovat kasvien ei-elintärkeitä aineenvaihduntatuotteita, joiden avulla kasvit puolustautuvat kasvinsyöjiä vastaan, koska furokumariinit ovat monille eliöille myrkyllisiä. Aineet voivat UVA-valon vaikutuksesta ärsyttää ihoa. Suurina määrinä aineet vaurioittavat kudoksia vakavasti aiheuttamalla iholle palovammamaisia haavoja, ja silmiin päästessään ne voivat aiheuttaa sokeutumisen.


title: Furanokumariinit

text: Joitakin furokumariineja käytetään lääkkeinä yhdistettynä hoitoalueen valaisuun UVA-lampulla. Aineet estävät solujen jakautumista, joten niitä voidaan käyttää hoitona psoriasikseen. Ne myös saavat ihon melanosyytit tuottamaan ihoa tummentavaa melaniinia, joten niitä on käytetty kosmeettisena hoitona vitiligoon. Furokumariineja on käytetty myös ei-lääketieteellisesti ihon ruskettamista tehostavina aineina. Rusketus- ja lääkehoitoihin liittyy kuitenkin lisääntynyt ihosyöpäriski hoidetulle alueelle, koska useat furokumariinit vauroittavat solujen DNA:ta sitoutumalla siihen. Ne ovat siten karsinogeenejä ja mutageenejä.


title: Furanokumariinit

text: Furokumariineja muodostuu tietyissä kasveissa umbelliferonista, jota esiintyy lähes kaikissa kasveissa. Umbelliferoniin liittyy dimetyyliallyylipyrofosfaatti (DMAPP) hiileen 6 tai 8 prenylaatioreaktiolla. Prenylaatio hiileen 6 tapahtuu, jos muodostuu psoraleeneja, ja hiileen 8, jos muodostuu angelisiinia tai sen johdannaisia. DMAPP kiinnittyy sitten kaksoissidoksestaan hiilen 7 hydroksyyliryhmään ja muodostaa furaanirenkaan. Muita kemiallisia muokkauksia tapahtuu erilaisten furokumariinien muodostumiseksi.


title: Furanokumariinit

text: Furokumariinit pääsevät esimerkiksi ihokosketuksessa sisään ihon pinnan solujen tumiin, joissa ne sitoutuvat UVA-säteilyn (kuten Auringon valon) aktivoimana DNA:n juosteiden väliin. Psoraleeneihin kuuluvat furokumariinit voivat sitoa juosteet yhteen estäen siten solua lukemasta ja kopioimasta DNA:ta. Tällöin solu ei voi jatkaa normaalia toimintaansa tai jakautua ja tuhoaa itsensä ohjelmoidusti. Myös angelisiini ja sen johdannaiset sitoutuvat DNA:han ja ovat haitallisia soluille, mutta näiden sitoutuminen tapahtuu lähinnä vain yhteen juosteeseen. DNA-sitoutumisen aiheuttama laaja solutuho näkyy esimerkiksi altistusalueella nesterakkuloita sisältävänä vakavana palovammamaisena ihovaurioina. Jos aineelle on altistuttu kasvin kautta, voidaan vauriosta käyttää termiä "fytofotodermatiitti" ja muuten kattavampaa termiä "fotodermatiitti" eli valoihottuma.


title: Furanokumariinit

text: Furokumariinien aiheuttamassa fytofotodermatiitissa välittömät oireet alkavat 15 minuutin kuluttua altistuksesta ja ovat voimakkaimmillaan 30–60 minuutin kuluttua. Vuorokauden kuluttua iho alkaa punertaa ja siihen kertyy turvottavia nesteitä. Nämä jälkioireet ovat pahimmillaan parin päivän kuluttua, ja 3–5 päivän jälkeen voi ilmetä altistusalueen ihon tummentumista (hyperpigmentaatiota). Alue voi pysyä tummana kuukausia tai jopa kuusi vuotta. Alue voi olla altistuksen jälkeen vuosienkin ajan yliherkkä UV-valolle. Furokumariinit vaurioittavat DNA:ta ja ovat siksi mutaatioita ja syöpää aiheuttavia, joten altistuneelle alueelle on suurentunut riski saada syöpä.


title: Furanokumariinit

text: Furokumariinit keräävät eli absorboivat helposti aallonpituusalueella 320–400 nm olevan fotonin energian, mikä johtuu aineiden rengasrakenteista, jotka ovat elektronirakenteeltaan energeettisesti otollisia tälle UVA-säteilyn absorptiolle. Energian avulla renkaiden elektronit virittyvät ja ne kiinnittyvät additioreaktiolla kovalenttisesti johonkin solun DNA-juosteiden pyrimidiiniemäksistä. Aineet kiinnittyvät lähinnä tymiinien 5,6-kaksoissidoksiin omien furaanirenkaidensa 4',5'-kaksoissidoksista tai vaihtoehtoisesti mutta vähäisemmässä määrin pyronirenkaidensa 3,4-kaksoissidoksista. Furokumariinit voivat myös kiinnittyä hyvin vähäisissä määrin sytosiiniin. RNA:ssa urasiili korvaa tymiinin, joten furokumariinit sitoutuvat RNA:ssa tymiinin sijaan helposti urasiiliin samalla tavoin.


title: Furanokumariinit

text: DNA:ssa kiinni olevat furokumariinit absorboivat herkästi toisenkin UVA-fotonin. Tällöin jotkin niistä kiinnittyvät vielä vapaana olevan pyroni- tai furaaniryhmänsä kaksoissidoksesta DNA-juosteen vastinemäksen kanssa. Emäs on yleensä adeniini (A), koska aineet sitoutuvat ensimmäisessä valoreaktiossaan helpoimmin tymiiniin (T). Aineet muodostavat siis kovalenttisia verkkosidoksia juosteiden välille lähinnä AT-emäsparien kohdalta. Sidokset estävät solua erottamasta DNA-juosteita toisistaan, jolloin solu ei voi lukea DNA:ta ja tuottaa sen pohjalta itselleen elintärkeitä proteiineja ja muita geenituotteita päätyen siten apoptoosiin. Myös vain yhteen DNA-juosteeseen sitoutuneet furokumariinit saavat aikaan apoptoosin, mutta kahden juosteen väliset sidokset saavat tämän aikaan helpommin. Jos kuitenkin esimerkiksi solusykliä säätelevät geenit kuten "p53" vaurioituvat, voi solu apoptoosin sijaan ruveta jakautumaan holtittomasti muuttuen siten syöpäsoluksi.


title: Furanokumariinit

text: Angelisiini ja vastaavat aineet ulottuvat sitoutumaan DNA:han lähinnä vain yhdestä kohdasta taipuneiden rakenteidensa vuoksi, toisin kuin suoran rakenteen omaavat psoraleenit. Angelisiinin johdannaiset voivat kuitenkin sitoutua samanaikaisesti molempiin juosteisiin, mutta psoraleeneja paljon vähäisemmässä määrin.


title: Furanokumariinit

text: Furokumariinit aiheuttavat melanosyyteissä lisääntyneen melaniinin tuotannon, joten aineille altistunut ihoalue voi värjäytyä tummaksi viikoiksi tai kuukausiksi. Tummentuminen alkaa pian furokumariinien aiheuttaman ihovaurion parantumisen jälkeen.


title: Furanokumariinit

text: Jotkin furokumariinit vaikuttavat ihmisten aineenvaihduntaan estämällä maksan sytokromi P450 tyyppisten entsyymien toimintaa. Esimerkiksi greippimehussa olevat bergamottiini ja erityisesti 6',7'-dihydroksibergamottiini estävät muiden mehun aineiden ohella CYP3A4 toimintaa, jolloin esimerkiksi runsaasti greippimehua juotaessa tällä entsyymillä toimimattomaksi hajoavien lääkeaineiden vaikutukset pitenevät tai entsyymillä toimiviksi muuttuvien lääkkeiden vaikutus heikkenee.


title: Furanokumariinit

text: Lineaarisia furokumariineja eli psoraleeneja ovat esimerkiksi bergamottiini, bergapteeni, imperatoriini, isopimpinelliini, ksantotoksoli, marmesiini (nodaketiini), metoksaleeni (ksantotoksiini), oksipeusedaniini, psoraleeni ja trioksaleeni.


title: Furanokumariinit

text: Angulaarisia furokumariineja ovat esimerkiksi angelisiini, apteriini ja pimpinelliini.


title: Keilaranta Tower

text: Keilaranta Tower on Espoon Keilaniemeen suunnitteilla oleva tornitalo. Valmistuttuaan se käsittäisi 26 kerrosta ja olisi 117 metriä korkea, mikä tekisi siitä Suomen korkeimman toimistorakennuksen ja yhden Suomen korkeimmista rakennuksista.


title: Keilaranta Tower

text: Tornin toimistotilojen markkinointi on tällä hetkellä käynnissä, ja rakentaminen voidaan aloittaa hyvinkin nopeasti. Rakennustöiden oletetaan kestävän nopeimmillaan kolmisen vuotta.


title: Keilaranta Tower

text: Tornin rakennuttajana ja sijoittajana toimii Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen. Rakennuksen toteuttajana ja tilojen vuokraajana toimii Hartela. Torni tulee tarjoamaan tilat noin 3000 henkilölle, ja lähialueelle tulee 1200 pysäköintipaikkaa. Keilaranta Towerin suunnittelee Arkkitehtitoimisto Pekka Helin & Co Oy.


title: Keilaranta Tower

text: Rakennuksen korkeustieto vaihtelee käytetystä lähteestä riippuen. Tässä on käytetty Ilmarisen tiedotetta 30. huhtikuuta 2014.


title: Janelle Redhead

text: Janelle Redhead (s. 27. joulukuuta 1989 St. George’s, Grenada) on grenadalainen pikajuoksija. Hänen ennätyksensä 100 metrin juoksussa on Ottawassa 20. kesäkuuta 2008 tehty 11,65 ja 200 metrillä El Pasossa 16. huhtikuuta 2011 juostu 22,91 sekuntia.


title: Janelle Redhead

text: Redhead otti pronssimitalin 200 metrin juoksussa yleisurheilun alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2008 ajalla 23,52. Lontoon olympialaisissa 2012 hän oli mukana naisten 200 metrillä. Redhead sijoittui omassa alkuerässään kolmanneksi tuloksella 23,08 ja selviytyi semifinaaliin. Välierässä hänen aikansa oli 23,51, ja finaalipaikka jäi saavuttamatta.


title: Enniatiinit

text: Enniatiinit ovat kemialliselta rakenteeltaan sykloheksapeptidejä eli rengasmaisia peptidejä. Enniatiinit ovat myrkyllisiä "Fusarium"-sienten sekundaarisia aineenvaihduntatuotteita. Enniatiineilla tiedetään olevan ionoforisia, fytotoksisia ja matolääkeominaisuuksia. Lisäksi ne toimivat antibiootteina ja niillä on voimakas toksisuus syöpäsolulinjoja vastaan. Enniatiinien aineryhmään kuuluu nykyisen käsityksen mukaan ainakin 28 erilaista yhdistettä.


title: Ferenc Cserháti

text: Ferenc Cserháti (s. 12. helmikuuta 1947) on unkarilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi romanialaiseen Oradea Maren ja Satu Maren hiippakuntaan Áron Márton 18. huhtikuuta 1971. Hänet nimitettiin Esztergom-Budapestin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi ja Centurian titulaaripiispaksi 15. kesäkuuta 2007. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Péter Erdõ, jota avustivat Csaba Ternyák ja Jeno Schönberger.


title: Barmenin teologinen julistus

text: Julistus Saksan evankelisen kirkon tämänhetkisestä tilasta (), joka yleensä tunnetaan lyhyemmällä nimellä Barmenin teologinen julistus (), on Adolf Hitleriä ja natsi-Saksan kansallissosialistista ideologiaa vastustaneen saksalaisen Tunnustuskirkon päädokumentti. Julistuksen muotoili sveitsiläinen reformoitu teologi Karl Barth avustajinaan Thomas Breit ja Hans Asmussen. Julistus on saanut nimensä Wuppertalin kaupunkiin kuuluvasta Barmenista, jossa julistus hyväksyttiin Tunnustuskirkon ensimmäisessä synodissa 29.–31. toukokuuta 1934. Barmenin teologinen julistus oli osaltaan vaikuttamassa Saksan evankelisten kirkkojen hajoamiseen suhtautumisessa kansallissosialistisiin vallanpitäjiin.


title: Barmenin teologinen julistus

text: Barmenin teologista julistusta pidetään eräänä 1900-luvun tärkeimmistä saksankielisistä teologisista asiakirjoista. Useat Saksan evankelisen kirkon maakirkoista samoin kuin Itävallan luterilainen ja reformoitu kirkko ovat määritelleet julistuksen osaksi tunnustuskirjojaan.


title: Barmenin teologinen julistus

text: Barmenin teologinen julistus on lyhyt ja sisällöltään yksinkertainen ja pelkistetty. Se jakautuu kuuteen teesiin, joiden rakenne on aina samanlainen. Teesin alussa on yksi tai kaksi kohtaa Uudesta testamentista, näiden pohjalta luotu teologinen lausunto ja lopuksi lausunnon perusteella hylättävät väärät opit.


title: Barmenin teologinen julistus

text:
"Jeesus vastasi: Minä olen tie, totuus ja elämä. Ei kukaan pääse Isän luo muuten kuin minun kauttani." (Johannes 14:6)
"Totisesti, totisesti: Se, joka ei mene lammastarhaan portista vaan kiipeää sinne muualta, on varas ja rosvo. Minä olen portti. Se, joka tulee sisään minun kauttani, pelastuu." (Johannes 10:1,9)
Jeesus Kristus on, kuten Pyhät kirjoitukset meille todistavat, se ainoa Jumalan Sana, jota meidän tulee kuunnella, johon meidän tulee luottaa elämässä ja kuolemassa ja jota meidän tulee totella.
Me hylkäämme väärän opin, jonka mukaan kirkolla voisi olla tai tulisi olla tämän yhden ja ainoan Jumalan Sanan lisäksi tai rinnalla muita tapahtumia tai valtoja, hahmoja tai totuuksia julistuksensa lähteenä tai että sellaisia pidettäisiin Jumalan ilmoituksena.


title: Barmenin teologinen julistus

text:
"Jumalan vaikutusta on se, mitä te Kristuksessa Jeesuksessa olette. Hänet Jumala on antanut meille viisaudeksi, vanhurskaudeksi, pyhitykseksi ja lunastukseksi." (1. Korinttolaiskirje 1:30).
Kuten Jeesus Kristus on Jumalan lupaus kaikkien syntiemme anteeksiantamisesta, hän on myös ja yhtä suuressa määrin Jumalan ohje kaikkeen elämäämme. Hänen kauttaan meidät vapautetaan tämän maailman syntisistä siteistä luomakunnan vapaaseen ja kiitolliseen palvelemiseen.
Me hylkäämme väärän opin, jonka mukaan meidän elämässä olisi osa-alueita, joissa emme olisi Jeesuksen Kristuksen, vaan jonkun muun hallitsijan alamaisia; osa-alueita, joissa emme tarvitsisi hänen kauttaan saatavaa vanhurskautta ja pyhitystä.


title: Barmenin teologinen julistus

text:
"Silloin me noudatamme totuutta ja rakkautta ja kasvamme kaikin tavoin kiinni Kristukseen, häneen, joka on pää. Hän liittää yhteen koko ruumiin." (Efesolaiskirje 4:15,16)
Kristillinen kirkko on veljien (ja sisarten) yhteenliittymä, jossa Jeesus Kristus on läsnä ja jota hän hallitsee Pyhällä Hengellä Sanan ja sakramenttien kautta. Sen tulee todistaa uskollaan ja kuuliaisuudellaan, sanoillaan ja järjestyksellään olevansa armahdettujen syntisten yhteisö keskellä syntistä maailmaa. Se tulee osoittaa, että se on yksin Kristuksen oma, että se elää ja tahtookin elää yksin hänen lohdutuksestaan ja hänen sanoistaan odottaessaan hänen ilmestymistään.
Me hylkäämme väärän opin, joka mukaan kirkko voisi muuttaa järjestystään ja julistustaan oman mielensä mukaan tai toimia kulloinkin vallassa olevian maailmankatsomuksellisten ja poliittisten mielipiteiden mukaisesti.


title: Barmenin teologinen julistus

text:
"Jeesus sanoo: 'Te tiedätte, että hallitsijat ovat kansojensa herroja ja maan mahtavat pitävät kansoja valtansa alla. Niin ei saa olla teidän keskuudessanne. Joka tahtoo teidän joukossanne tulla suureksi, se olkoon toisten palvelija.'" (Matteus 20:25, 26).
Kirkon erilaiset virat eivät merkitse toisten herruutta toisten yli, vaan niiden tehtävä on toteuttaa koko kirkolle uskottua palvelutehtävää.
Me hylkäämme väärän opin, jonka mukaan kirkossa voisi olla tämän palveluviran lisäksi erityisillä valtaoikeuksilla varustettuja johtajia.


title: Barmenin teologinen julistus

text:
"Pelätkää Jumalaa, kunnioittakaa keisaria." (1. Pietarin kirje 2:17)
Raamattu osoittaa meille, että valtiolla on jumalalliseen järjestykseen perustuva tehtävä pitää huolta oikeuden ja rauhan toteutumisesta tässä vielä synnin vallassa olemassa maailmassa, jossa myös kirkko elää. Tätä tehtävää se toteuttaa inhimillisen viisauden ja inhimillisten kykyjen avulla, käyttäen tarvittaessa voimakeinoja tai uhaten nillä. Kirkko kiittää ja kunnioittaa Jumalaa tästä hyvästä järjestelystä. Kirkko muistuttaa Jumalan valtakunnasta, Jumalan käskyistä ja hänen vanhurskaudestaan sekä hallitsijoiden ja hallittavien vastuusta. Se luottaa Sanan voimaan, jolla Jumala pitää yllä kaikkea, ja alistuu sen alle.
Me hylkäämme väärän opin, jonka mukaan kirkolla voisi tai tulisi olla oman erityisen tehtävänsä lisäksi valtiollisia tehtäviä ja velvollisuuksia tai että se voisi nauttia valtiolle kuuluvista oikeuksista ja tulla näin osaksi valtiollista järjestelmää.


title: Barmenin teologinen julistus

text:
"Jeesus Kristus sanoo: 'Katso, minä olen teidän kanssanne kaikki päivät aina maailman loppuun asti.'" (Matteus 28:20).
"Jumalan sana ei ole kahleissa." (2. Timoteuksen kirje 2:9)
Kirkon tehtävä, jolle myös sen vapaus perustuu, on julistaa kaikille kansoille sanomaa Jumalan vapaasta armosta Sanan ja sakramenttien kautta. Näin toimiessaan se toimii Kristuksen puolesta ja Hänen sanansa palveluksessa.
Me hylkäämme väärän opin, jonka mukaan kirkolla olisi oikeus käyttää Jumalan Sanaa ja Hänen virkaansa joihinkin itse valittuihin tarkoituksiin, toiveisiin ja suunnitelmiin oman inhimillisen järkeilynsä mukaan.


title: Barmenin teologinen julistus

text: Ensimmäinen Barmenin julistuksen teeseistä ottaa selkeästi etäisyyttä luonnolliseen teologiaan, joka näkee Jumalan ilmoitusta Raamatun lisäksi esimerkiksi luonnossa tai kansakuntien vaiheissa. Tämä oli tärkeä osa julistuksen laatineen Karl Barthin teologista ajattelua. Barmenin julistuksessa teesi on suunnattu ennen muuta "Saksalaisia kristittyjä" (saks. "Deutsche Christen") vastaan, jotka Barthin käsityksen mukaan pitivät saksalaista kansansielua jumalallisen ilmoituksen lähteenä.


title: Barmenin teologinen julistus

text: Toinen teesi korostaa Kristuksen roolia kristityn kuninkaana kaikilla elämän osa-alueilla. Se torjuu perinteisen luterilaisen opin kahdesta regimentistä eli ajatuksesta, jonka mukaan maallinen esivalta on Jumalan "vasen käsi" ja osa hänen maailmanhallintoaan. Tämä opetus voi johtaa tilanteeseen, jossa kristitty voi katsoa oikeudekseen tai velvollisuudekseen toimia Jumalan antamia käskyjä vastaan toimiessaan valtion määräyksestä.


title: Barmenin teologinen julistus

text: Julistuksen kolmas teesi muotoilee Tunnustuskirkon kirkkokäsityksen ja näkemyksen kirkko-oikeudesta. Sen mukaan kirkon järjestys nousee kirkon perustehtävästä, joka on todistaa Kristuksesta ja elää hänen ominaan. Kirkon on toiminnassaan alistuttava Jumalan sanan alle, eikä se voi muuttaa järjestystään mielensä mukaan tai jonkin maallisen tai poliittisen tahon mielen mukaisesti. Teesi korostaa kirkon itsenäisyyttä suhteessa valtioon. Sen mukaan kirkon järjestys ja toiminta ovat kirkon omaa alaa, eikä maallisella esivallalla ole oikeutta puuttua siihen.