title: HMS Crossbow (G96)

text: HMS Crossbow (viirinumerot G96 ja D96) oli Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien Weapon-luokan hävittäjä.


title: HMS Crossbow (G96)

text: Alus tilattiin John I. Thornycroft and Companylta Woolstonista. Sen köli laskettiin 26. elokuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 20. joulukuuta 1945. Se valmistui 4. maaliskuuta 1948.


title: HMS Crossbow (G96)

text: Alus romutettiin 1972.


title: HMS Scorpion (G64)

text: HMS Scorpion (viirinumerot G64 ja D64) oli Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimien Weapon-luokan hävittäjä.


title: HMS Scorpion (G64)

text: Alus tilattiin J. Samuel White and Companylta Cowesista Isle of Wightilta nimellä "HMS Centaur". Sen köli laskettiin 16. joulukuuta 1944 ja alus laskettiin vesille 15. elokuuta 1946 nimettynä "HMS Scorpioniksi". Se valmistui 17. syyskuuta 1947.


title: HMS Scorpion (G64)

text: Alus saapui romutettavaksi 1971.


title: Havupistiäiset

text: Havupistiäiset (Diprionidae) on pistiäisiin kuuluva heimo. Havupistiäiset voidaan jakaa kahteen alaheimoon: Diprioninae ja Monocteninae. Monocteninae sisältää katajapistiäisiä ("Monoctenus"), Diprioninae kuusi- ja mäntypistiäisiä.


title: Havupistiäiset

text: Eräät havupistiäiset, kuten pilkkumäntypistiäinen ja ruskomäntypistiäinen voivat aiheuttaa suuria tuhoja metsäteollisuudelle.


title: Havupistiäiset

text: Euroopassa tavattavia havupistiäisiä:


title: Lehtipistiäiset

text: Lehtipistiäiset (Tenthredinidae) on pistiäisten lahkoon kuuluva heimo. Se on sahapistiäisten yläheimon suurin heimo: Suomessa elää yli 600 lajia.


title: Lehtipistiäiset

text: Aikuiset ovat ruumiiltaan tanakoita ja tasapaksuja. Peräpäässä munanasetin, jonka hyönteinen voi vetää sisään tuppeen. Lehtipistiäisten munanasetin ei ole kehittynyt pistimeksi. Toukat muistuttavat perhostoukkia, mutta niillä on vähintään kuusi paria jalkoja. Häirittynä monet nostavat takapäänsä pystyyn ja heiluttavat sitä.


title: Lehtipistiäiset

text: Aikuiset lehtipistiäiset syövät mettä tai pikkuhyönteisiä. Toukat syövät lehtiä.


title: Lehtipistiäiset

text: Suomessa eläviä lehtipistiäisiä ovat mm. iso- ja pikkukarviaispistiäinen, isolehtikuusipistiäinen, kuusenneulaspistiäinen ja "Tenthredo mesomelas".


title: HMS Agincourt (D86)

text: HMS Agincourt (viirinumero D86) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka laskettiin vesille toisen maailmansodassa lopulla.


title: HMS Agincourt (D86)

text: Alus tilattiin 10. maaliskuuta 1943 Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnista työnumerolla J4870. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 12. joulukuuta telakkanumerolla 664 ja alus laskettiin vesille 29. tammikuuta 1945. Aluksen ensimmäinen päällikkö R. G. Swallow vastaanotti aluksensa 16. helmikuuta 1947 ja se valmistui 25. kesäkuuta.


title: HMS Agincourt (D86)

text: Alus oli vuoden 1948 alun koeajoissa vieraillen muun muassa Londonderryssä. Syksyllä alus oli Portlandissa, josta se lähti 23. syyskuuta Freetowniin "HMS Illutriousin" ja "HMS Vengeancen" kanssa. Se kiinnittyi 4. lokakuuta "HMS Alameinin" kanssa Kiss Jettyyn Freetownissa, josta alus jatkoi 6. lokakuuta edelleen Takoradiin. Alus saapui määränpäähänsä 8. lokakuuta jatkaen edelleen Simonstowniin, jonne se saapui 18. lokakuuta.


title: HMS Agincourt (D86)

text: Alus oli 28. lokakuuta Port Elizabethissa, josta se jatkoi Durbaniin. Alus lähti 8. marraskuuta Durbanista Kapkaupunkiin, josta se lähti 16. marraskuuta Freetownin kautta paluumatkalle Britteinsaarille. Alus saapui 12. joulukuuta Portsmouthiin, josta se jatkoi 29. joulukuuta Portlandiin. Alus lähti 31. joulukuuta Gibraltarille, josta se jatkoi Maltalle.


title: HMS Agincourt (D86)

text: Alus palasi maaliskuussa 1949 Gibraltarin ja Lissabonin kautta Britteinsaarille.


title: HMS Agincourt (D86)

text: Hävittäjä Agincourt ja sukellusvene Amphion tekivät Helsinkiin laivastovierailun vuonna 1953


title: HMS Aisne

text: HMS Aisne (viirinumero D22) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka laskettiin vesille toisen maailmansodassa lopulla.


title: HMS Aisne

text: Alus tilattiin 10. maaliskuuta 1943 Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista työnumerolla J4869. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 26. elokuuta Tynen telakalla telakkanumerolla 74 ja alus laskettiin vesille 12. toukokuuta 1945. Alus valmistui 20. maaliskuuta 1947.


title: HMS Aisne

text: Alus poistettiin palveluksesta 1968 ja se romutettiin 1970.


title: HMS Alamein

text: HMS Alamein (viirinumero D17) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka laskettiin vesille toisen maailmansodassa lopulla.


title: HMS Alamein

text: Alus tilattiin 10. maaliskuuta 1943 Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnista työnumerolla J4876. Sen köli laskettiin 1. huhtikuuta 1944 telakkanumerolla 665 ja alus laskettiin vesille 12. toukokuuta 1945. Alus valmistui 20. maaliskuuta 1947.


title: HMS Alamein

text: "Alamein" liitettiin vuonna 1946 Kotilaivaston 4. hävittäjälaivueeseen. Se saattoi sisaraluksensa "HMS Barrosan" kanssa lentotukialus "HMS Vengeancea" harjoiteltaessa Britteinsaarten vesillä ja pohjoisilla merialueilla, mutta alus ei osallistunut Pohjois-Irlantiin tehtyihin laivastovierailuihin.


title: HMS Alamein

text: Alus osallistui vuonna 1950 Kotilaivaston kevätpurjehdukseen, jonka aikana osaston alukset kävivät Välimerellä vieraillen muun muassa Italiassa sekä osallistuen erilaisiin harjoituksiin. Alus poistettiin vielä saman vuoden lopulla palveluksesta ja se siirrettiin reserviin.


title: HMS Alamein

text: Toukokuussa 1956 alus oli jälleen 4. hävittäjälaivueessa, jossa se korvasi sisaraluksensa "HMS Aisnen". Alus kuului laivueen mukana Koti- ja Välimeren laivastoihin osallistuen muun muassa Suezin kriisiin. Aluksella syttyi tulipalo 5. marraskuuta 1958 sen ollessa Chathamin telakalla. Palon syyksi paljastui väärinkytketty radiolaitteisto messissä, mikä levisi operaatiokeskukseen. Palon sammuttamiseen osallistui "Alameinin" oman palokunnan lisäksi lähellä ankkurissa olleen "HMS Corunnan" sekä Chatham&Gillingamin palokunnat.


title: HMS Alamein

text: Alus poistettiin palveluksesta 1959 siirrettynä reserviin. Se romutettiin 1964 Blythissä Northumberlandissa.


title: Anchor

text: Anchor ( 'ankkuri') voi viitata muun muassa johonkin seuraavista:


title: HMS Barrosa (D68)

text: HMS Barrosa (viirinumero D68) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka laskettiin vesille toisen maailmansodassa lopulla.


title: HMS Barrosa (D68)

text: Alus tilattiin 10. maaliskuuta 1943 John Brown and Companyltä Clydebankistä työnumerolla J1615. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 28. joulukuuta telakkanumerolla 615 ja alus laskettiin vesille 17. tammikuuta 1945. Alus valmistui 14. helmikuuta 1947.


title: HMS Barrosa (D68)

text: Alus poistettiin palveluksesta 1968 ja se romutettiin 1978.


title: HMS Barfleur (D80)

text: HMS Barfleur (viirinumero D80) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka valmistui toisen maailmansodassa lopulla.


title: HMS Barfleur (D80)

text: Alus tilattiin 27. huhtikuuta 1942 Swan Hunterilta Tyne and Wearista työnumerolla J4583. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 28. lokakuuta telakkanumerolla 1691 ja alus laskettiin vesille 1. marraskuuta 1943. Alus valmistui 14. syyskuuta 1944.


title: HMS Barfleur (D80)

text: Alus romutettiin 1966.


title: Isolehtikuusipistiäinen

text: Isolehtikuusipistiäinen ("Pristiphora erichsonii") on lehtipistiäisten heimoon kuuluva hyönteinen.


title: Isolehtikuusipistiäinen

text: Isolehtikuusipistiäinen on noin yhdeksän millimetriä pitkä. Sillä musta pää ja keskiruumis. Takaruumista kiertää oranssi nauha. Toukat ovat täysikasvuisina puolitoista senttimetriä pitkiä, mustapäisiä ja päältä harmaanvihreitä, alta vaaleampia.


title: Isolehtikuusipistiäinen

text: Isolehtikuusipistiäiset viihtyvät kosteilla alueilla, jossa niitä saalistavat pikkujyrsijät eivät viihdy. Pistiäiset munivat puuhun, jossa jälkeläiset viettävät toukkavaiheen. Puuksi kelpaavat kaiken kokoiset ja ikäiset siperian- ja euroopanlehtikuuset.


title: Isolehtikuusipistiäinen

text: Laji parveilee kesä–heinäkuussa. Naaras laskee 40–50 munaa lehtikuusen pitkäversojen toiselle puolelle tehtyyn taskuun, mikä saa versot kiertymään. Toukat kuoriutuvat loppukesällä ja siirtyvät lyhytversoihin. Toukat elävät puussa 2,5–4 viikkoa neulasia syöden. Ne liikkuvat ryhmänä ja syövät yhden oksan paljaaksi ennen kuin siirtyvät seuraavaan. Aikanaan pudottautuvat maahan ja valmistavat kotelokopan, jossa ne yleensä talvehtivat ennen koteloitumista. Toukat koteloituvat yleensä seuraavana kesänä, joskus kuitenkin jo syksyllä. Seuraavan vuoden alkukesällä aikuiset kuoriutuvat koteloistaan ja aloittavat parveilun.


title: Isolehtikuusipistiäinen

text: Isolehtikuusipistiäinen on metsätaloudelle haitallinen tuhohyönteinen. Toukat voivat suurina määrin kaluta puun paljaaksi, mikä hidastaa vuosikasvua ja altistaa puun sairauksille.


title: Horton

text: Horton voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kuusenneulaspistiäinen

text: Kuusenneulaspistiäinen ("Pristiphora abietina") on lehtipistiäisten heimoon kuuluva hyönteinen.


title: Kuusenneulaspistiäinen

text: Aikuinen hyönteinen on keltamusta ja noin viisi millimetriä pitkä. Toukka on vaaleanvihreä. Toukat syövät alkukesästä. Toistuvana syöminen aiheuttaa puulle monilatvaisuutta.


title: Kuusenneulaspistiäinen

text: Kuusenneulaspistiäisen luonnollisia vihollisia ovat ainakin seuraavat: isopirkko ("Anatis ocellata"), puikkoseppä ("Athous subfuscus"), lehtokiitäjäinen ("Carabus hortensis"), kaljukekomuurahainen ("Formica polyctena") ja kaarnasysikiitäjäinen ("Pterostichus oblongopunctatus").


title: Hiirenohra

text:
Hiirenohra ("Hordeum murinum") on yksivuotinen heinälaji ohrien suvussa. Sitä esiintyy Euroopassa.
Hiirenohra kasvaa enintään 20 senttimetriä korkeaksi. Sen kerrannaistähkä on ohut, kolmesta kahdeksaan senttimetriä pitkä. Osassa tähkylöistä kaleiden laidat ovat pitkäkarvaisia. Samannäköisellä pelto-ohralla kaleet ovat ovat kaljulaitaisia, vihneet pidempiä kuin hiirenohralla.


title: Lännenmaarianheinä

text: Lännenmaarianheinä ("Hierochloë odorata") on monivuotinen tuoksuva heinälaji. Sen alalajeja on lapinmaarianheinä (ssp. "odorata") ja lännenmaarianheinä (ssp. "baltica").


title: Lännenmaarianheinä

text: Lännenmaarianheinän korret kasvavat juurakosta 25:stä 80:een senttimetriä korkeiksi. Röyhyssä on tavallisesti 20–60 linssimäistä kullanruskeaa tähkylää. Laji muistuttaa erityisesti niittymaarianheinää, johon verrattuna ulkohelpeiden laitaosat ovat harvasti karvaisia ja vihne hento.


title: Mikael Rajala

text: Henri Mikael Johannes Rajala (s. 12. maaliskuuta 1987 Espoo) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Espoon Tapiot -seuraa. Häntä valmentaa Jouko Kilpi. Ennen Kilpeä valmentajana toimi Reijo Jokela.


title: Mikael Rajala

text: Rajala saavutti pronssia Kalevan kisoissa vuonna 2011 tuloksellaan 208 cm. Hänen ennätyksensä on 218 cm. Hänellä on maaotteluedustuksia.


title: Niittymaarianheinä

text: Niittymaarianheinä ("Hierochloë hirta") on monivuotinen tuoksuva heinälaji. Sen alalajeja ovat kaakonmaarianheinä ("Hierochloë hirta" ssp. "hirta") ja niittymaarianheinä eli pohjanmaarianheinä ("Hierochloë hirta" ssp. "arctica"). Niittymaarianheinän korret kasvavat juurakosta 30–110 senttimetriä korkeiksi. Kukintona olevassa röyhyssä on tavallisesti 20–100 linssimäistä kullanruskeaa tähkylää. Laji muistuttaa erityisesti lännenmaarianheinää, johon verrattuna ulkohelpeiden laitaosat ovat tiheästi karvaisia ja vihne on tukeva karhea.


title: Essi Lindgren

text: Essi Emilia Lindgren (s. 10. huhtikuuta 1990 Kempele) on suomalainen kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä.


title: Essi Lindgren

text: Kalevan kisoissa hän on saavuttanut kolmiloikassa hopeaa 2013 ja 2015 sekä pronssia 2010, 2011 ja 2016. Sisäratojen SM-kilpailuista hän on saavuttanut hopeaa 2012. Hänen ennätyksensä kolmiloikassa on 13,44 ja pituushypyssä 598.


title: Essi Lindgren

text: Lindgren edustaa Kuivasjärven Auraa ja häntä valmentaa Osmo Ylitalo. Hänellä on maaotteluedustuksia.


title: Tauno Peussa

text: Tauno Mikael Peussa (5. lokakuuta 1914 Koivisto – 14. helmikuuta 1940) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Peussa voitti 800 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuosina 1937–1939. Lisäksi hän oli hopealla 400 metrillä vuonna 1936.


title: Tauno Peussa

text: Peussa oli vuoden 1938 Euroopan-mestaruuskilpailuissa 800 metrillä kuudes ajalla 1.55,5. Peussan ennätys 400 metrillä oli 49,9, 800 metrillä 1.53,3 ja 1500 metrillä 3.53,4.


title: Tauno Peussa

text: Seuratasolla Peussa edusti vuoteen 1937 Terijoen Kiistoa, sen jälkeen Koiviston Urheilijoita. Peussalla oli maaotteluedustuksia.


title: Tauno Peussa

text: Siviilielämässään Tauno Peussa työskenteli Koiviston Suojeluskunnan paikallispäällikkönä. Hän kaatui talvisodassa Kuolemajärven Muurilassa 14.2.1940.


title: Henri Parikka

text: Henri Johannes Parikka (s. 29. joulukuuta 1992 Helsinki) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Parikkaa valmentavat Reijo Siitonen, Mikko Kaipainen ja Heli Parikka.


title: Henri Parikka

text: Parikalla on kaksi pronssia SM-tasolta: 100 metrin juoksusta 2010 ja 200 metrin juoksusta 2010. Hänellä ei Tilastopajan mukaan ole tilastoitu aikoja kausilla 2011 ja 2012.


title: Henri Parikka

text: Hänen ennätyksensä 100 metrillä on 10,79 ja 200 metrilla 21,62. Hänellä on maaotteluedustuksia.


title: Einari Anttila

text: Einari Anttila (s. 22. kesäkuuta 1892 Mäntsälä – k. ?) oli suomalainen keskimatkojen juoksija. Anttila voitti 800 ja 1 500 metrin juoksujen Suomen mestaruudet vuosina 1915 ja 1916. ”Mäntsälän Ori” -lempinimellä tunnettu Anttila juoksi vuonna 1916 1 000 metrin ja 2 000 metrin matkojen maailmanennätykset. Tämän kunniaksi Mäntsälän Urheilijat on vuodesta 2008 järjestänyt Einarin Tonni -juoksutapahtumaa. Anttila juoksi 1 000 metriä aikaan 2.31,2.


title: Einari Anttila

text: Vuonna 1916 Anttila paransi myös kolme kertaa heinä-elokuun aikana (ajat 1.57,9, 1.57,6 ja 1.57,5). Samoin hän teki urallaan kolme (4.04,6 1913, 4.03,4 1914 ja 4.00,8 1917).


title: Einari Anttila

text: Anttilan edustama seura oli Mäntsälän Urheilijoita edeltänyt sääskjärveläinen Kirkonkylän Veli. Anttilan juoksu-ura päättyi sisällissodassa saatuihin vammoihin. 1920-luvulla hän toimi suojeluskunnan päällikkönä Nurmijärvellä.


title: Isokarviaispistiäinen

text: Isokarviaispistiäinen ("Nematus ribesii") on lehtipistiäisten heimoon kuuluva hyönteinen.


title: Isokarviaispistiäinen

text: Aikuinen on 6–7 mm pitkä. Naaras on kullanruskea. Toukka on täysikasvuisena 18–20 mm pitkä. Toukat ovat pieninä valkoisia. Kasvettuaan niistä tulee vaaleanvihreitä ja niissä voi olla kellertäviä raitoja jalkojen kohdalla ja erityisesti päissä. Toukka on mustapäinen ja sen ruumis on päältä mustien pilkkujen peittämä. Muna on 1 mm pituinen, soikea ja kellertävä.


title: Isokarviaispistiäinen

text: Isokarviaispistiäinen elää karvias- ja puna- ja valkoherukkapensaissa. Sukupolvia on 2–3 kesässä.


title: Isokarviaispistiäinen

text: Talvehtineet toukat koteloituvat keväällä ja aikuiset kuorituvat toukokuussa, kun pensas kukkii. Naaras munii lehtien alapinnalle pensaan sisäosiin. Toukat kuoriutuvat parin viikon päästä ja syövät lehtiä pensaan sisäosista alkaen. Viimeisen sukupolven toukat pudottautuvat ja kaivautuvat maahan talvehtimaan esikotelossa.


title: Korppien kestit

text: Korppien kestit (engl. "A Feast for Crows") on George R. R. Martinin kirjoittaman "Tulen ja jään laulu" -fantasiasarjan vuonna 2005 julkaistu neljäs osa. Kirjavan kustantama suomennos ilmestyi vuonna 2007.


title: Korppien kestit

text: Westerosin seitsemän kuningaskunnan valtakunta on edelleen sekasortoisessa tilassa, vaikka sisällissota on jo laantumassa. Joffrey Baratheonin kuoltua on valtaistuimelle noussut hänen nuorempi veljensä Tommen, jonka sijaishallitsijana toimii hänen äitinsä Cersei.


title: Korppien kestit

text: Sarjan aiemmista osista poiketen kirjassa ei seurata maanpaossa olevan Daenerys Targaryenin vaiheita, eikä myöskään kerrota valtakunnan pohjoisrajan Muurin tapahtumista lyhyttä episodia pitempään. Teos keskittyy mahtisukujen juonitteluun Rautasaarilla, Laaksossa, Dornessa ja Kuninkaansatamassa sekä tapahtumiin Braavosin vapaakaupungissa, jonne osa päähenkilöistä on ajautunut.


title: Pikkukarviaispistiäinen

text: Pikkukarviaispistiäinen ("Pristiphora appendiculata") on lehtipistiäisten heimoon kuuluva hyönteinen.


title: Pikkukarviaispistiäinen

text: Pikkukarviaispistiäinen elää karviaisessa ja punaherukassa. Ulkonäöltään se on samanlainen kuin isokarviaispistiäinen, mutta hieman pienempi. Toukka on vaaleanvihreä ja päistään keltainen. Pää on musta.


title: Pikkukarviaispistiäinen

text: Maassa talvehtineet toukat koteloituvat keväällä ja kuoriutuvat kun pensaat kukkivat. Naaras munii pensaiden sisäosiin lehtien alapinnalle.


title: Luettelo Intian presidenteistä

text: Tämä on luettelo Intian presidenteistä. Luettelo on kronologinen.


title: Axel Kuffschinoff

text: Axel Kuffschinoff (17. joulukuuta 1896 Turku – 26. tammikuuta 1977) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija sekä ahvenanmaalainen poliitikko. Kuffschinoff voitti 100–800 metrin juoksumatkoilla vuosina 1917–1920 kolme Suomen mestaruutta ja kaikkiaan 10 henkilökohtaista SM-mitalia. Hän oli pitkäaikainen Maarianhaminan pormestari.


title: Axel Kuffschinoff

text: Axel Kuffschinoffin isä oli turkulainen talonomistaja Nikolai Kuffschinoff.


title: Axel Kuffschinoff

text: Kuffschinoff voitti 100 metrin juoksun Suomen mestaruuden vuonna 1917 ajalla 11,3 ja 800 metrin Suomen mestaruudet vuosina 1919–1920. Hän voitti myös 100 metrillä hopeaa vuonna 1918, 200 metrillä pronssia 1917 ja 1918, 400 metrillä hopeaa 1917 ja 1918 sekä pronssia 1919 ja 800 metrillä hopeaa vuonna 1918. Sekä 100 että 800 metrin Suomen mestaruuteen on Kuffschinoffin ohella pystynyt vain Erik Wilén.


title: Axel Kuffschinoff

text: Turussa 26. syyskuuta 1920 Kuffschinoff juoksi 300 metriä maailmanennätysaikaan 35,8. Se on ainoa suomalaisen miehen juoksema pikajuoksumatkojen maailmanennätys. Seuraavana vuonna Charles Paddock paransi ennätyksen aikaan 33,2. Kuffschinoff juoksi Helsingissä 15. syyskuuta 1917 51,0.


title: Axel Kuffschinoff

text: Seuratasolla Kuffschinoff edusti turkulaisia ÅIFK Friidrottia ja ÅboAIK:ta. Hän lopetti juoksu-uransa vuonna 1925 Maarianhaminassa käytyyn 100 metrin juoksuun.


title: Axel Kuffschinoff

text: Kuffschinoff kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1915, suoritti oikeustutkinnon vuonna 1920 ja sai varatuomarin arvon 1923. Hän työskenteli asianajajana Maarianhaminassa vuodesta 1921 ja toimi Maarianhaminan pormestarina vuosina 1928–1966. Lisäksi hän oli Ahvenanmaan maakuntapäivien sihteeri vuosina 1923–1967 ja Maarianhaminan kaupunginvaltuuston sihteeri vuosina 1924–1927 sekä 1932–1943. Kuffschinoff oli myös Suomen Punaisen Ristin Ahvenanmaan-piirin sekä Juridiska föreningen i Finlandin Ahvenanmaan-osaston puheenjohtaja.


title: Riku Marttinen (juoksija)

text: Riku Marttinen (s. 20. toukokuuta 1987 Heinola) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän saavutti 1 500 metrillä hopeaa Kalevan kisoissa 2006 ja 2014 sekä pronssia 2011. Sen lisäksi hän on ollut Kalevan kisoissa 1 500 metrillä neljä kertaa neljäs ja kerran viides. Sisäratojen SM-kisoista hänellä on 1 500 metrin juoksusta kultaa 2006 ja hopeaa 2005 sekä 3 000 metriltä hopeaa 2016. Viestijuoksun SM-kilpailuista hänellä on kultaa 4 × 800 metrin ja 4 × 1 500 metrin viestistä vuosilta 2014 ja 2016.


title: Riku Marttinen (juoksija)

text: Hänen ennätyksensä 1 500 metrin juoksussa on 3.43,14 vuodelta 2009.


title: Riku Marttinen (juoksija)

text: Marttisen seura on Lahden Ahkera ja häntä valmentaa Antti Loikkanen. Hänellä on maaotteluedustuksia.


title: Timo Santala

text: Timo Hermanni Santala (10. tammikuuta 1981 Helsinki) on Helsingin kaupungin ruokakulttuuristrategian projektipäällikkö marraskuusta 2014. Hän on We Love Helsinki -tapahtuman toiminnanjohtaja vuodesta 2008 ja Ravintolapäivä-tapahtuman tiedotus- ja markkinointipäällikkö vuodesta 2011.


title: Timo Santala

text: Santala syntyi Helsingissä, mutta vietti lapsuutensa Lappeenrannassa. Hän on opiskellut Helsingin yliopistossa folkloristiikkaa, uskontotiedettä, sukupuolentutkimusta, Pohjois- ja Latinalaisen Amerikan tutkimusta sekä eri kieliä. Santala on työskennellyt muun muassa matka-, ruoka- ja viinitoimittajana, valokuvaajana ja DJ:nä. Vuodesta 2015 hän on toimittanut Radio Helsingin Ruokaradiota.


title: Timo Santala

text: Santala oli vuonna 2011 perustamassa vapaaehtoisvoimin Ravintolapäivä-tapahtumaa, jonka ideana on pop-up-ravintoloiden perustaminen. Tapahtuma on levinnyt lähes 70 maahan. Vuonna 2011 Ravintolapäivä-työryhmä sai opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämän Suomi-palkinnon Ravintolapäivän kehittämisestä. Helsingin kaupungin kirjasto- ja kulttuurilautakunnan Kulttuuriteko-palkinto myönnettiin vuonna 2010 We Love Helsingille ja vuonna 2011 Ravintolapäivälle.


title: Jarkko Hamberg

text: Jarkko Kristian Hamberg (s. 25. kesäkuuta 1982) on suomalainen kestävyysjuoksija, joka edustaa Sjundeå IF-seuraa. Häntä valmentaa Harri Hänninen.


title: Jarkko Hamberg

text: Hän on saavuttanut pronssia Kalevan kisoista 2011 10 000 metrin juoksuissa. Hänellä on kultaa yleisurheilun sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuista 2012, pronssia 2006, hopeaa 2009 3000 metriltä.


title: Jarkko Hamberg

text: Hänellä on myös maaotteluedustuksia.


title: Otto Ylöstalo

text: Otto Mikael Ylöstalo (s. 4. helmikuuta 1991 Sipoo) on suomalainen kymmenottelija, joka edustaa IF Sibbo-Vargarna -seuraa. Häntä valmentaa Mikael Ylöstalo.


title: Otto Ylöstalo

text: Ylöstalo on saavuttanut Kalevan kisoissa kymmenottelussa pronssia vuosina 2011, 2014 ja 2015. Sisäradoilla hän on saanut seitsenottelussa SM-hopeaa 2016 ja SM-pronssia 2014. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013 Tampereella hän sijoittui 16:nneksi ennätyspisteillään 7476. Hänellä on myös maaotteluedustuksia.


title: Pornogrind

text:
Pornogrind on metallimusiikin tyylilaji, joka on saanut vaikutteita grindcoresta ja death metallista, mutta pornogrindin sanat perustuu seksuaalisiin teemoihin ja pornografiaan.
Merkittävimpiä yhtyeitä ovat Meat Shits, Cock and Ball Torture, Dead, Lividity ja Waco Jesus.


title: Jonna Julin

text: Jonna Sofia Cecilia Julin (s. 13. helmikuuta 1993) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälajit ovat 400 metrin ja 800 metrin juoksut. Hän edustaa IF Nykarlebynejden -seuraa ja häntä valmentaa Ingvar Wiklund.


title: Jonna Julin

text: Julin saavutti hopeaa 400 metrin juoksussa Kalevan kisoissa Turussa 2011 ennätysajallaan 55,81. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saavuttanut hopeaa 800 metrillä 2017 sekä pronssia 4 × 300 metrin viestijuoksussa 2012. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 4 × 400 metrin viestijuoksussa hopeaa 2013 ja pronssia 2012 ja 2015. Hänellä on maaotteluedustuksia.


title: VSEPR-teoria

text: VSEPR-teoria () eli elektroniparien repulsioteoria on teoreettisen kemian malli, jota käytetään ennustamaan molekyylien kolmiulotteista muotoa. Se perustuu olettamukseen elektroniparien välisistä repulsiovoimista ja soveltuu erityisesti yksinkertaisten molekyylien muodon ennustamiseen.


title: VSEPR-teoria

text: Vuonna 1940 Nevil Sidgwick ja Herbert Powell esittivät teorian, että molekyylien muoto riippuu molekyylien sitoutuneiden elektroniparien ja vapaiden elektroniparien määrästä. Ronald Gillespie ja Ronald Sydney Nyholm kehittivät teoriaa edelleen ja julkaisivat sen vuonna 1957.


title: VSEPR-teoria

text: VSEPR-teorian mukaan molekyylien kolmiulotteisen muodon määräävät molekyylin keskusatomin uloimmalla elektronikuorella, valenssikuorella, sijaitsevat elektroniparit. Teorian mukaan jokainen keskusatomin uloimman kuoren sitoutunut tai vapaa elektronipari on stereokemiallisesti merkittävä. VSEPR-teorian mukaan rakenne keskusatomin ympärillä on sellainen, että repulsiovoimat elektroniparien välillä ovat mahdollisimman pienet. Tämä tarkoittaa sitä, että substituentit keskusatomin ympärillä ovat mahdollisimman etäällä toisistaan. Suurimmat repulsiovoimat ovat vapaiden elektroniparien välillä, hieman pienemmät vapaan elektroniparin ja sitoutuneen elektroniparin ja pienimmät sitoutuneiden elektroniparien välillä. Teoria ei ota huomioon steerisiä tekijöitä eli atomien kokoa. VSEPR-teoriassa oletetaan myös, että uloimpien atomiorbitaalien eli s-, p- ja d-orbitaalien energiatilat ovat degeneroituneita eli niiden energioiden välillä ei ole eroja.


title: VSEPR-teoria

text: VSEPR-teoria soveltuu parhaiten jaksollisen järjestelmän p-lohkoon kuuluvien alkuaineiden yhdisteiden kolmiulotteisen muodon ennustamiseen, mutta niissäkin on poikkeuksia, joissa rakenne poikkeaa VSEPR-teorian avulla ennustetusta, koska niissä on sellaisia vapaita elektronipareja, joilla ei ole vaikutusta molekyylien muotoon. Siirtymämetallien yhdisteiden muodon ennustamiseen VSEPR-teoria ei sovellu.


title: VSEPR-teoria

text: Molekyylien perusmuoto riippuu keskusatomien koordinaatioluvusta.Koordinaatiolukuun lasketaan sekä keskusatomiin liittyneet substituentit että vapaat elektroniparit. Perustyypit ovat lineaarinen, tasokolmio, tetraedrimäinen, trigonaalinen bipyramidi, oktaedrimäinen, pentagonaalinen bipyramidi ja neliömäinen antiprisma. Nämä ovat VSEPR-teorian mukaan molekyylien geometriat, jos keskusatomilla ei ole vapaita elektronipareja. Vapaat elektroniparit aiheuttavat muodon vääristymistä. Esimerkiksi metaanissa, ammoniakissa ja vedessä on koordinaatioluku kaikissa neljä. Metaani on tetraedrimäinen, ammoniakissa on yksi vapaa elektronipari typellä ja se on muodoltaan trigonaalinen pyramidi, vedessä hapella on kaksi vapaata elektroniparia ja molekyyli on taipunut ja muistuttaa V-kirjainta.


title: Malice

text: Malice oli tammikuussa 1976 perustettu englantilainen punkyhtye. Malice vaihtoi nimensä Easy Cureksi saman vuoden joulukuussa.


title: Malice

text: Teinipojat Marc Ceccagno, Robert Smith ja Michael Dempsey sekä kaksi muuta luokkatoveria St. Wilfrid's Comprehensive Schoolista alkoivat harjoitella rockkappaleita St. Edwardsin kirkkohallissa, Crawleyssä tammikuussa 1976. He vuokrasivat hallin käyttöönsä joka torstaiksi ja soittivat punk-covereita David Bowien, Jimi Hendrixin ja Alex Harveyn kappaleista. Robert Smithin mukaan yhtye perustettiin, koska Marc Ceccagno halusi tulla kitarasankariksi. Ceccagno, Smith ja Dempsey olivat viimeksi ennen tätä esiintyneet yhdessä ollessaan vielä Notre Damen keskikoulussa soittaen yhtyeessä nimeltä The Obelisk, joka esiintyi vain kerran heidän luokkatovereilleen keväällä 1973. Syksyllä 1976 Graham erosi veljineen yhtyeestä ja Marc Ceccagno perusti uuden yhtyeen nimeltä The Amulet. Uudeksi kitaristiksi otettiin Porl Thompson, lyhytaikaiseksi laulajaksi Martin Creasy ja rumpaliksi Laurence ”Lol” Tolhurst, joka päätti vaihtaa yhtyeen nimen yhtyeen Easy Cureksi, josta myöhemmin tuli tunnettu alternative rock -yhtye nimeltä The Cure.


title: Biologinen psykologia

text: Biologinen psykologia tutkii aivotoiminnan ja käyttäytymisen välisiä suhteita. Se soveltaa biologian (erityisesti neurobiologian) periaatteita ihmisten ja muiden eläinten käyttäytymisen taustalla olevien fysiologisten, geneettisten ja kehityksellisten mekanismien tutkimiseen. Se tutkii näitä mekanismeja yleensä neuronien, välittäjäaineiden ja aivopiirien tasolla ja keskittyy biologisiin perusprosesseihin, jotka ovat normaalin ja epänormaalin käyttäytymisen taustalla.


title: Eystur

text: Eystur on kunta Färsaarten Eysturoyn saarella. Kunta on asukasluvultaan saarten neljänneksi suurin. Sen keskustaajama on Norðragøta. Eystur on perustettu vuonna 2009 kun Gøtun ja Leirvíkarin kunnat yhdistettiin.


title: Eystur

text: Leirvík, Norðragøta, Syðrugøta, Gøtugjógv ja Gøtueiði


title: Eeropekka Uusimäki

text: Eeropekka Uusimäki (s. 27. huhtikuuta 1989) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän edustaa Nakkilan Vire -seuraa. Häntä valmentaa Mika Tyrkkö. Uusimäki saavutti pronssia Kalevan kisoissa vuonna 2010 ennätystuloksellaan 211 cm. Hänellä on nuorten maaotteluedustus.


title: Mika Purmonen

text: Mika Aleksi Purmonen (s. 18. toukokuuta 1984 Joensuu) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edustaa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä ja häntä valmentaa Hannu Sorsa.


title: Mika Purmonen

text: Purmonen saavutti Kalevan kisoissa 2010 ja SM-hallikilpailuissa 2013 pronssia kolmiloikassa. Hänellä on myös maaotteluedustuksia.


title: Mika Purmonen

text: Hänen paras tuloksensa on 2,6 myötätuulessa Kalevan kisoissa 2010 saavutettu 15,37 m. Hänen varsinainen ennätyksensä on 15,17 m.


title: Merstolan rautatieasema

text: Merstolan rautatieasema sijaitsi Harjavallassa Merstolan kylässä Tampere–Pori-radan varrella. Asema valmistui Oulun radan asemarakennusten tyyppipiirustusten mukaan samaan aikaan rautatien kanssa vuonna 1895. Virallisesti Merstolan asema vihittiin käyttöön marraskuussa. Junaliikenne oli alkanut jo maalis-huhtikuun aikana.


title: Merstolan rautatieasema

text: Merstolan ensimmäinen asemarakennus paloi vuoden 1918 sisällissodan yhteydessä punaisten sytyttämänä. Välittömästi sodan jälkeen valmistunut, arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema uusi asemarakennus oli käytössä vuoteen 1983 saakka, jolloin matkustajaliikenne asemalle lopetettiin. Virallisesti asema lakkautettiin vuotta myöhemmin. Asemarakennus purettiin 1980-luvun puolivälin jälkeen, nykyisin sen paikalla sijaitsee teollisuuskiinteistö.


title: Merstolan rautatieasema

text: Merstolan rautatieasema toimi alun perin Harjavallan rautatieaseman nimellä. Vuonna 1952 valmistui kahden kilometrin päässä keskustassa sijainneen Outokummun tehtaiden seisakkeen tilalle paikkakunnan toinen rautatieasema ja vanha jäi Merstola-nimiseksi pysäkiksi.


title: Mikko Viitamaa

text: Mikko Viitamaa (s. 6. maaliskuuta 1980 Vammala) on suomalainen kuulantyöntäjä, joka edustaa Vammalan seudun Voimaa. Hänen valmentajansa on Harri Sten


title: Mikko Viitamaa

text: Viitamaa on saavuttanut Kalevan kisoissa 2010 hopeaa ja 2008 pronssia. Sisäratojen SM-kilpailuista 2011 hän sai pronssia tuloksella 17,47. Hänen ennätyksensä on 17,85. Hänellä on maaotteluedustuksia.


title: St Martin-in-the-Fields

text: St Martin-in-the-Fields on Lontoon Trafalgar Squaren koilliskulmassa sijaitseva kirkko. Kirkko kuuluu Englannin kirkolle.


title: St Martin-in-the-Fields

text: Alkuperäisen kirkon tarkka rakennusvuosi ei ole tiedossa, mutta toistaiseksi vanhimmat kirkosta kertovat merkinnät ovat vuodelta 1222. Kirkon rakennutti uudelleen kuningas Henrik VIII vuonna 1542. Henrik VIII:n rakentama kirkko purettiin vuonna 1721 uuden kirkon tieltä. Nykyisen kirkon rakennustyöt aloitettiin 13. maaliskuuta 1722 ja saatiin päätökseen joulukuussa 1724. Kirkon suunnittelijana toimi James Gibbs.


title: St Martin-in-the-Fields

text: Radiokanava BBC Radio 4 on järjestänyt vuodesta 1924 lähtien kirkon hyväksi joka joulu hyväntekeväisyyskeräyksen "Vicar's Christmas Appeal", jolla kerätään kirkolle varoja. Hyväntekeväisyyskeräys tuo kirkolle nykyisin vuosittain noin puolen miljoonan punnan edestä lahjoituksia.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: 8-vuotiaan Eerikan surma oli oikeustapaus, jossa 8-vuotias Vilja Eerika Tarkki kuoli tukehtumalla Helsingissä pitkäaikaisen kaltoinkohtelun seurauksena äitienpäivänä toukokuussa 2012. Lapsen isä ja hänen naisystävänsä tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Eerika siirtyi vuonna 2010 äidiltään asumaan tästä aiemmin eronneen isänsä ja isän uuden naisystävän luokse. Tytön asuessa heidän luonaan häntä pahoinpideltiin henkisesti ja fyysisesti. Poliisin esitutkinta paljasti, että Eerika oli kärsinyt kotonaan päivittäisestä rääkkäämisestä, nöyryyttämisestä sekä väkivallasta ja vapaudenriistoista.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Tytön kuolema johti laajaan julkiseen keskusteluun lastensuojelun tilasta, ja sen pohjalta tehtiin useita selvityksiä. Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmän raportti esitti lastensuojelun voimavarojen lisäämistä. Kuntaliiton selvityksessä vuonna 2013 kävi ilmi, että yhdellä sosiaalityöntekijällä voi olla vastuullaan jopa 160 lasta, kun suositus on noin 20–50 lasta. Vain noin puolessa Suomen kunnissa oli riittävästi lastensuojelun henkilöstöä.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Eerika syntyi vuonna 2004. Hänen vanhempansa erosivat pian syntymän jälkeen, ja Eerika jäi asumaan äitinsä luokse. Vuonna 2010 äiti ei enää ollut kykeneväinen huolehtimaan lapsesta, jolloin isä sai huoltajuuden. Kuusivuotias Eerika siirtyi asumaan isän ja tämän uuden naisystävän luokse. He asuivat yksiössä, mutta sosiaaliviranomaisille isä vakuutti hankkivansa pian suuremman asunnon. Tytölle oli etsitty paikkaa vastaanottolaitoksista, mutta niissä ei ollut tilaa.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Uudessa kodissa Eerika koki jatkuvaa kotiväkivaltaa. Isän naisystävä oli selkeästi aloitteellinen väkivallassa ja syytti isää siitä, ettei tämä laita lastaan kuriin. Eerikaa esimerkiksi pakkosyötettiin, lyötiin ja pakotettiin juoksemaan ympäri pihaa. Huoltajat myös kuvasivat joitain teoista. He perustelivat myöhemmin juoksutusta tytön ylipainolla ja pakkosyöttöä tytön syömishäiriöllä. Naisystävä syytti Eerikaa tavaroiden rikkomisesta ja vaatteiden leikkelystä, mutta myöhemmin kävi ilmi, että hän oli itse tekojen takana.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Naapurit ihmettelivät ulkona tunteja juoksevaa tyttöä ja koulussa ihmeteltiin kasvojen mustelmia. Myös tytön äiti kiinnitti huomiota samoihin asioihin. He olivat yhteydessä sosiaaliviranomaisiin, mutta Eerikasta tehdyt useat lastensuojeluilmoitukset johtivat tuolloin vain neuvotteluihin isän kanssa. Lapsen ruumiissa oli 89 pahoinpitelyn merkkiä hänen kuollessaan.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Loppuvuodesta 2011 äiti nosti Helsingin käräjäoikeudessa kanteen tyttärensä huoltajuudesta. Isä kuitenkin vastusti äidin vaatimusta huoltajuudesta ja laajemmasta tapaamisoikeudesta, ja käräjäoikeus määräsi tytön jäämään asumaan isälleen. Marraskuussa 2011 isä otti yhteyttä viranomaisiin ja väitti Eerikalla olevan lukuisia käytöshäiriöitä. Häntä tutkittiin, mutta hoidon tarvetta ei ilmennyt. Tämän jälkeen hänet sijoitettiin asumaan perhetukikeskukseen, jossa väitetyistä käytöshäiriöistä ei näkynyt merkkejä. Muutaman kuukauden sijoitusjakson jälkeen lastensuojeluviranomaiset päättivät palauttaa Eerikan isälleen, vaikka tyttö itse vastusti kotiinpaluuta. Kotiinpaluun jälkeen hänellä alkoi näkyä jälleen vammoja, ja tytön koulusta oltiin useaan otteeseen yhteydessä lastensuojeluun.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Eerikan kuolemaan johtanut väkivalta yltyi äärimmäiseksi keväällä 2012, kun sosiaaliviranomaiset palauttivat hänet isälleen. Syytteen mukaan tyttö sidottiin ja paketoitiin yöksi ainakin 25 kertaa. Isä kertoi myöhemmin uskoneensa naisystävää, joka oli kertonut, että paketoiminen on tavallista lastenkodissa, jossa tämä on työskennellyt. Naisystävä esiintyi keksityllä henkilöllisyydellä ja väitti olevansa lääkäri.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Äitienpäivää 2012 edeltävänä iltana isä ja hänen naisystävänsä sitoivat Eerikan kädet teipillä ja nippusiteillä, käärivät hänet lakanaan ja laittoivat vuodesohvalle. Hänet käärittiin vielä pressuun. Tytön liikehdinnän vuoksi naisystävä löi häntä nyrkillä vatsaan ja sähköjohdolla jalkapohjiin. Tytön kasvot peitettiin lakanalla ja suun ja nenän päälle vedettiin pakkausteippiä. Oikeuslääketieteellisen tutkimuksen perusteella Eerika kuoli lopulta tukehtumiseen, joka kesti 4–6 tuntia.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Isä ja naisystävä kertoivat, että menettelyn tarkoituksena oli saada lapsi rauhoittumaan. Isä ei kertomansa mukaan ajatellut, että lämpötila voisi nousta pressun sisällä. Kuulusteluissa naisystävä kertoi ajatelleensa, että ilmaa saa avoimen päälaen kautta. Syyttäjän mukaan pienen tytön keino selvitä psyykkisesti viikkoja kestäneistä yöllisistä sitomisista oli pakeneminen fantasiamaailmaan. Hänellä oli prinsessatiara päässään kuollessaan.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Asian käsittely aloitettiin 30. elokuuta 2012 Helsingin käräjäoikeudessa, jossa isää ja tämän naisystävää syytettiin pahoinpitelystä, vapaudenriistosta ja murhasta. Lisäksi naisystävää syytettiin väärän henkilöllisyyden antamisesta. Syytetyt myönsivät aiheuttaneensa tytön kuoleman, mutta kiistivät syyllistyneensä murhaan. Käräjäoikeus määräsi heidät mielentilatutkimukseen, jossa heidät todettiin syyntakeisiksi eli täydessä ymmärryksessä oleviksi.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 19. maaliskuuta 2013 lapsen isän Touko Päiviö Tarkin ja hänen naisystävänsä Sirpa Helena Laamasen elinkautiseen vankeusrangaistukseen syyttäjän vaatimusten mukaisesti. Oikeuden mukaan heidän olisi pitänyt tajuta, että lapsen hengitysteiden tukkiminen johtaa varsin todennäköisesti tämän kuolemaan. Tekotapa oli poikkeuksellinen ja aiheutti uhrille suurta fyysistä ja henkistä kärsimystä, ja lisäksi teko oli kokonaisuutena arvostellen törkeä.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Käräjäoikeuden langettavasta tuomiosta valitettiin Helsingin hovioikeuteen, joka ei päätöksellään muuttanut alioikeuden tuomiota. Tuomitut hakivat vielä valituslupaa korkeimmasta oikeudesta, joka ei ottanut asiaa käsiteltäväkseen. Hovioikeuden elinkautiset tuomiot jäivät siis pysyviksi.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Sisäministeri Päivi Räsänen vaati parempaa tiedonkulkua viranomaisten välille. Hänen mukaansa on ongelmallista, että esimerkiksi poliisin tehtyä ilmoituksen lastensuojeluviranomaisille, poliisi ei saa tietoa siitä, mitä ilmoituksesta on seurannut. Eduskunnan puhemies Eero Heinäluoma kiinnitti huomiota samaan asiaan. Hänen mukaansa yksilönsuojaksi on rakennettu liian suuria esteitä, jolloin viranomaiset eivät saa kaikkia tarvittavia tietoja. Monessa tapauksessa lasten huono kohtelu ei tule koskaan tarvittavien viranomaisten tietoon, koska työntekijät pelkäävät rikkovansa salassapitosäännöksiä.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Lastensuojelun Keskusliiton mukaan viranomaiset piiloutuvat salassapitovelvollisuuden taakse liian usein. Liiton mukaan lapsen edun mukainen, saumaton tiedonkulku pitää jatkossa turvata eri viranomaisten välillä, eikä lainsäädäntö ole liiton mielestä tiedonkulun esteenä. Peruspalveluministeri Maria Guzenina-Richardsonin mukaan on uskomatonta, että useisiin lastensuojeluilmoituksiin ei reagoitu. Guzenina-Richardson ilmoitti teettävänsä viranomaisselvityksen lastensuojelun toiminnasta.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Lapsiasiavaltuutettu Maria Kaisa Aula vaati laajaa tutkintaa Eerikan kuolemasta. Hänen mukaansa rikostutkinnan ja oikeuskäsittelyn lisäksi on arvioitava laajemmin eri viranomaisten toimintatapoja ja heidän yhteistyönsä toimivuutta. Hän kertoi vertauskohdan Englannista, jossa vuonna 2000 kuoli 8-vuotias lapsi viranomaisten virhearvioiden seurauksena. Tapauksesta tehty tutkinta johti Englannissa laajoihin uudelleenarviointeihin myös lainsäädännössä, palveluiden rakenteissa ja johtamisessa.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Sosiaali- ja terveysministeriön alaisen työryhmän loppuraportti valmistui kesäkuussa 2013. Työryhmä oli asetettu syyskuussa 2012 selvittämään lastensuojelun yleisiä käytäntöjä. Työryhmä käsitteli myös perheiden sosiaalityön ja lastensuojelun ongelmakohtia sekä arvioi lastensuojelulain soveltamiseen liittyviä ongelmia. Työryhmä esitti loppuraportissaan useita lakimuutoksia. Se esitti myös lastensuojeluresurssien ja koulutuksen lisäämistä.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Onnettomuustutkintakeskus käynnisti syyskuussa 2012 lasten kuolemia käsittelevän teematutkinnan. Huhtikuussa 2014 valmistunut tutkinta ei liittynyt suoraan Eerikan kuolemantapaukseen, sillä siinä tarkasteltiin lähes 900:aa alle 18-vuotiaan kuolemantapausta vuosilta 2009–2011. Tutkinnassa kävi ilmi, että lasten yleisin kuolemansyy oli luonnollinen eli niin sanottu tautikuolema. Muita kuin luonnollisia kuolemantapauksia oli yhteensä 199. Näistä lähes kaksi kolmannesta eli 121 tapausta johtui tapaturmista ja neljännes (51 tapausta) itsemurhista.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Kuntaliitto selvitti lastensuojelun tilaa lähes Suomen jokaisessa kunnassa. Selvityksessä kävi ilmi, että suurin ongelma on se, että perheitä ei pystytä auttamaan tarpeeksi ajoissa. Myös lastensuojelun valvonnassa on puutteita. Valvira julkaisi toukokuussa 2014 koko maan tilaa koskevan lastensuojeluselvityksen. Selvityksessä kävi ilmi, että yhdellä sosiaalityöntekijällä voi olla vastuullaan jopa 160 lasta, kun suositus on noin 20–50 lasta. Vain noin puolessa Suomen kunnissa on riittävästi lastensuojelun henkilöstöä ja noin kolmannes henkilöstöstä on epäpätevää. Valvira on tehnyt myös Eerikan kuolemasta selvityksen, mutta se on syyttäjän käytössä, eikä se siten ole julkinen.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Hallitus asetti lokakuussa 2012 oikeusministeriön alaisen työryhmän selvittämään Eerikan kuolemaan johtaneita tapahtumia. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun lain suomin voimin perustettiin tutkintaryhmä selvittämään yksittäistä poikkeuksellista tapahtumaa. Laki tuli voimaan vuonna 2011 Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien jälkeen. Selvitys valmistui kesäkuussa 2013. Selvityksen mukaan viranomaisten yhteistyö ei toiminut, väkivallan merkkejä ei tunnistettu eikä lasta itseään kuunneltu. Työryhmän mukaan kenellekään ei muodostunut kokonaiskuvaa lapsen tilanteesta, vaikka huolta oli monella eri taholla. Työryhmä laati viisi toimenpidesuositusta, joilla vastaavanlaiset tilanteet voidaan estää tulevaisuudessa.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Yksitoista Helsingin kaupungin lastensuojelun ja terveydenhuollon työntekijää saivat virkarikossyytteen. Lastensuojelun osalta syytteet liittyvät Eerikan asioiden hoitamiseen, ja terveydenhuollon osalta pahoinpitelyn tai kaltoinkohtelun tunnistamiseen. Eerikasta oli tehty 11 lastensuojeluilmoitusta, mutta lapsen tilanteeseen ei ollut puututtu ajoissa. Kihlakunnansyyttäjän mielestä tapausta ei voi selittää resurssipulalla. Helsingin sosiaalijohtajan Paavo Voutilaisen mukaan Helsingissä on koko maan parhaat resurssit. Virkarikossyytteiden oikeuskäsittely alkoi Helsingin käräjäoikeudessa helmikuussa 2015. Puolustuksen mukaan tuolloisten tietojen perusteella kiireellinen huostaanotto ei ollut ollut perusteltu. Puolustus vetoaa oikeudessa myös lastensuojelun työtaakkaan. Lisätapaamiset olisivat olleet poissa joltakulta muulta lapselta. ”Sitä, kuinka paljon aikaa sosiaalityöntekijällä on kutakin asiakasta kohden, päättävät Helsingin kaupungin ylimmät päättäjät henkilöstömitoituksia tehdessään”, Eerikan sosiaalityöntekijä totesi kuulusteluissa.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Virkarikosoikeudenkäynti kesti viisi viikkoa ja viimeinen käsittelypäivä oli 30. maaliskuuta 2015. Heinäkuun 10. päivänä 2015 antamassaan tuomiossa käräjäoikeus katsoi kahden sosiaalityöntekijän syyllistyneen tuottamukselliseen virkavelvollisuuden rikkomiseen. Eerikan asioista vastanneen sosiaalityöntekijän esimiehelle käräjäoikeus langetti 25 päiväsakkoa. Sosiaalityöntekijä jätettiin rangaistukseen tuomitsematta, koska hän menetti tapahtuneen vuoksi terveytensä ja työkykynsä. Muiden syytettyjen syytteet käräjäoikeus hylkäsi kokonaan.


title: 8-vuotiaan Eerikan surma

text: Sekä syyttäjä että tuomitut tyytyivät käräjäoikeuden tuomioihin, eikä virkarikosjuttua puitu enää hovioikeudessa.


title: Vladimir Bukovski

text: Vladimir Konstantinovich Bukovski (, s. 30. joulukuuta 1942 Belebei, Neuvostoliitto) on venäläinen aktivisti, joka tuli tunnetuksi yhtenä johtavista Neuvostoliittoa kritisoineista venäläisistä toisinajattelijoista. Bukovski oli yksi ensimmäisistä aktivisteista, jotka saivat selville Neuvostoliiton hallituksen käyttävän psykiatrista sairaalahoitoa toisinajattelijoita vastaan. Bukovski vietti poliittisena vankina yhteensä 12 vuotta Neuvostoliiton vankiloissa, työleireillä sekä psykiatrisissa pakkohoidoissa.


title: Vladimir Bukovski

text: Yhdysvaltain hallitus vaihtoi Bukovskin vuonna 1976 diktaattori Augusto Pinochetin vangitsemaan toisinajattelija-kommunisti Luis Corvalániin. Hiljattain perustetulla ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalilla oli iso rooli Bukovskin vapauttamisessa, minkä takia vapautusta pidetään yhtenä järjestön alkutaipaleen merkittävimmistä merkkipaaluista.


title: Vladimir Bukovski

text: Bukovski on pitkään verrannut Euroopan unionia Neuvostoliittoon. Brysselissä vuonna 2006 pitämässään puheessaan hän totesi, että EU on hirviö, joka on tuhottava niin pian kuin mahdollista ennen kuin se kehittyy totalitaristiseksi. Bukovski vertaa EU:n rakenteita, ideologian syöttöä, suunnitelmia, suuntaa, vääjäämätöntä laajentumista ja kansojen hävittämistä Neuvostoliiton toimintaan. Uuden eurooppalaisen identiteetin luomista hän vertaa neuvostoihmisen ihanteeseen. Hän pitää sekä EU:ta että Neuvostoliittoa rakenteellisesti mahdottomana demokratisoida.


title: Vladimir Bukovski

text: Bukovski kertoo, että vuonna 1992 Venäjän valtio kutsui hänet asiantuntijana todistamaan oikeudenkäyntiin, josko Neuvostoliiton kommunistinen puolue oli ollut rikollisjärjestö. Valmistellessaan todistajanlausuntoaan hänelle oli sallittu pääsy suureen määrään Neuvostoliiton politbyroon ja keskuskomitean salaisten arkistojen asiakirjoja. Hän kopioi osan asiakirjoista ja on enimmäkseen julkaissut ne. Bukovskin mukaan ne todistavat, että oli olemassa salaliitto EU:n kehittämiseksi sosialistiseksi järjestöksi.


title: Vladimir Bukovski

text: Bukovskin mukaan salaliiton tarkoitus oli muuttaa Euroopan yhteisö liittovaltioksi. Salaliiton solmivat Euroopan vasemmistopuolueet ja Neuvostoliitto. Vuosina 1988–1989 Mihail Gorbatšov kutsui hanketta ”yhteiseksi eurooppalaiseksi kodiksi”. Ajatus tuli esiin alun perin 1985–1986, kun italialaiset kommunistit ja heidän jälkeensä saksalaiset sosiaalidemokraatit vierailivat Gorbatšovin luona. He kaikki valittivat, että sosialistien ja sosiaalidemokraattien sukupolvien ajan tekemä työ oli uhattuna, kun maailma muuttui ja etenkin Britannian pääministeri Margaret Thatcherin yksityistämis- ja talousliberalisointiohjelman vuoksi. Heidän mielestään ainoa keino vastustaa ”villiä kapitalismia” oli saattaa sosialistiset tavoitteet voimaan kaikissa maissa samanaikaisesti. Aiemmin vasemmistopuolueet olivat vastustaneet talousintegraatiota, koska olivat nähneet sen estävän heidän sosialistisia tavoitteitaan. Vuodesta 1985 lähtien he vaihtoivat näkemystään. Salaliiton alkuperäisenä tarkoituksena oli Bukovskin mukaan lähentää Neuvostoliittoa ja Euroopan yhteisöä niin, että Neuvostoliitto muuttuisi sosiaalidemokraattisemmaksi ja Länsi-Eurooppa sosiaalidemokraattis-sosialistiseksi. Hänen mukaansa EU:n ja Neuvostoliiton rakenteet ovat niin samanlaisia siksi, että EU:n rakenteet rakennettiin alun perinkin sopimaan neuvostojärjestelmään. Neuvostoliiton osuus salaliitosta kuitenkin epäonnistui, kun Neuvostoliitto hajosi, eikä Moskova onnistunut siksi vaikuttamaan tapahtumien kulkuun.


title: Vladimir Bukovski

text: Euroopan parlamentti on Bukovskin mukaan suunniteltu muistuttamaan korkeinta neuvostoa ja Euroopan komissio politbyroota. Sekä politbyroo että komissio eivät vastaa toimistaan kenellekään eivätkä ole suoraan kenenkään valitsema. EU-byrokratiaa Bukovski vertaa Gosplanin sääntelyyn ja viisivuotissuunnitelmiin. Gulagin ja KGB:n vastinetta EU:lla ei Bukovskin mukaan ole, mutta hän on huolissaan Europolin tulevasta kehityksestä, koska pelkää sen kehittyvän KGB:n vahvemmaksi vastineeksi. Siinä missä Neuvostoliittokin oli ideologian ylläpitämä valtio, EU:n ideologiana Bukovski pitää sosiaalidemokratiaa ja valtiojohtoisuutta. Hän pitää poliittista korrektiutta systemaattisena ideologisena syöttönä, joka voidaan myöhemmin saattaa voimaan sortokeinoin. Tätä hän pitää Europolin ilmeisenä tarkoituksena. Bukovski epäili vuonna 2006, että EU-kansalaisia tullaan syyttämään uusista rikoksista, etenkin rasismista ja ksenofobiasta.


title: Antti Miihkinen

text: Antti Mikael Miihkinen (18. heinäkuuta 1981 Vihti) on suomalainen kymmenottelija. Urheilu-uransa ajan hän edusti Esbo IF -seuraa. Kalevan kisoissa 2010 Miihkinen saavutti kymmenottelusta pronssia ennätystuloksellaan 7225. Hänellä on seitsenottelussa hallissa SM-kultaa vuodelta 2010, SM-hopeaa 2007 ja 2008 sekä SM-pronssia 2006.


title: Gibraltarin sosiaalidemokraatit

text: Gibraltarin sosiaalidemokraatit on nimensä mukaisesti sosiaalidemokraattinen poliittinen puolue Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluvalla Gibraltarilla. Puoluetta johtaa Peter Caruana, joka toimi Gibraltarin pääministerinä ennen nykyistä pääministeri Fabian Picardoa.


title: Gibraltarin sosiaalidemokraatit

text: Sosiaalidemokraateista tuli Gibraltarin pääoppositiopuolue AACR-puolueen hajottua vuonna 1988. Puolue osallistui parlamenttivaaleihin ensimmäistä kertaa vuonna 1992, jolloin se hävisi Peter Caruanan johdolla Gibraltarin sosialistiselle työväenpuolueelle. Tappio johtui paljolti siitä, että puolue kannatti tuolloin osallistumista neuvotteluihin Gibraltarin asemasta Espanjan ja Britannian kanssa Brysselssä. Tällöin työväenpuolueen johtaja Joe Bossano pääsi syyttämään heitä heikkoudesta Espanjaa kohtaan. Puolue sai tuolloin 20 % äänistä Bossanon liittouman 75 % vastaan. Puolue pääsi kuitenkin parlamentin johtoon seuraavissa vaaleissa vuonna 1996 ja menetti paikkansa vasta vuonna 2011. Hallituskaudellaan puolueen johtaja Peter Caruana piti tiukempaa linjaa aluekiistassa Espanjan kanssa. Hän oli muun muassa järjestämässä kansanäänestystä asiasta vuonna 2002, jolloin gibraltarilaisten suuri enemmistö hylkäsi suunnitelman Britannian ja Espanjan yhteishallinnosta alueella.


title: Gibraltarin sosiaalidemokraatit

text: Vuoden 2011 vaaleissa sosiaalidemokraatit hävisivät niukasti sosialistisen työväenpuolueen ja Gibraltarin liberaalipuolueen muodostamalle liittoumalle saaden 46,76 % äänistä sosialistisen työväenpuolueen ja liberaalipuolueen saadessa 48,88 %.


title: Gibraltarin sosiaalidemokraatit

text: Gibraltarin sosiaalidemokraateilla on vuonna 2011 valitussa parlamentissa seitsemän edustajaa kaikkiaan 17:stä edustajasta.


title: Caitlin Moran

text: Caitlin Moran (s. 1975) on brittiläinen kriitikko, kirjailija ja feministi, joka on kirjoittanut "The Timesiin" ja "Melody Makeriin". Moranin vuonna 2011 julkaistu "Naisena olemisen taito" sekä vuonna 2014 julkaistu "Näin minusta tuli tyttö" olivat kansainvälisiä menestyksiä. Moran on myös käsikirjoittanut yhdessä siskonsa Carolinen kanssa TV-sarjan "".


title: Hanna Wiss

text: Hanna Katrina Wiss (s. 30. huhtikuuta 1991 Maarianhamina) on suomalainen pikajuoksija ja pituushyppääjä. Hän edustaa MIFK:ta. Aikuisten SM-kilpailuista Wiss on saavuttanut ulkoradoilta 200 metrin juoksun pronssia Kalevan kisoista 2010 ajalla 24,60 ja pituushypyssä hopeaa 2014 silloisella ennätyksellään 618. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saavuttanut hopeaa vuonna 2010 200 metrillä. Hänellä on lukuisia maaotteluedustuksia niin junioreissa kun aikuistenkin maaottelusta.Lähde: Tilastopaja


title: Sofia Sadeharju

text: Sofia Maria Johanna Sadeharju (s. 16. heinäkuuta 1989 Helsinki) on suomalainen pituushyppääjä, joka edustaa Helsingin Kisa-Veikot -seuraa. Pituudessa hänen ennätyksensä on 615 cm, jonka hän hyppäsi Keuruun juhannuskisoissa 2010 kahden metrin myötätuuleen. Hänen halliennätyksensä on 603 cm (2008).


title: Sofia Sadeharju

text: Hän on saavuttanut hopeaa Kajaanin Kalevan kisoissa 2010. Häntä valmentavat Harri Laiho ja Arto Bryggare. Aiemmin häntä ovat valmentaneet Tapio Laitinen (–2005) ja Maria Hirvonen (2005–2012).


title: Vágar (kunta)

text: Vágar on kunta Färsaarilla. Se sijaitsee Vágarin saarella Sørvágurin kunnan kanssa. Vágarin asukasluku on 1 940. Kunnan keskustaajama on Miðvágur, jossa asuu yli puolet sen asukkaista. Vágar perustettiin vuonna 2009, kun kunnat Miðvágur ja Sandavágur yhdistyivät.


title: Vágar (kunta)

text: Sandavágur, Miðvágur, Vatnsoyrar


title: Georgina Cassar

text: Georgina Cassar (s. 9. syyskuuta 1993 Welwyn Garden City, Yhdistynyt kuningaskunta) on gibraltarilainen rytminen voimistelija. Hän edusti Gibraltaria Kansainyhteisön kisoissa 2010 sekä Britanniaa Lontoon olympialaisissa 2012. Hän oli ensimmäinen gibraltarilainen urheilija olympialaisissa. Häntä valmentaa Sarah Moon.


title: Georgina Cassar

text: Cassar syntyi 9. syyskuuta 1993 Welwyn Garden Cityssä Britanniassa maltalaiselle isälle, Francolle, ja englantilaiselle äidille, Jackielle. Perhe muutti Gibraltarille vuonna 1996, kun hänen isänsä sai töitä paikallisesta pankista.


title: Georgina Cassar

text: Cassar aloitti harrastamaan balettia kolmevuotiaana. Gibraltar Rhythmic Gymnastics Associationiin hän liittyi vuonna 2007 ollessaan 13-vuotias. 16-vuotiaana hän sijoittui kuudenneksi Britannian mestaruuskisoissa. Hän edusti Gibraltaria vuoden 2010 Kansainyhteisön kisoissa Delhissä, Intiassa. Hän sijoittui kokonaiskilpailussa 16:nneksi. Vuonna 2012 hän matkusti Bathiin harjoitellakseen täysipainoisesti muun olympiajoukkueen kanssa. Siellä ollessaan hän opiskeli psykologiaa, biologiaa ja liikuntakasvatusta King Edward's Schoolissa. Hän suunnitteli jatkavansa opintojaan Bathissa olympialaisten jälkeen.


title: Georgina Cassar

text: Cassar edusti Isoa-Britanniaa vuoden 2012 olympialaisissa Lontoossa. Hän ei voinut edustaa asuinmaataan Gibraltaria, koska Kansainvälinen olympiakomitea ei ole tunnustanut Gibraltarin olympiakomiteaa jäsenvaltioksi. Tästä huolimatta Cassarilla oli oikeus osallistua kisoihin Britannian joukkueessa, koska Gibraltar kuuluu Britannian merentakaisiin alueisiin ja hänellä on Britannian passi. Hän oli ensimmäinen gibraltarilainen urheilija olympialaisissa.


title: Georgina Cassar

text: Cassar kilpaili 10. elokuuta Britannian joukkueen mukana karsinnassa. Maa sijoittui viimeiseksi, eli 12:nneksi, eikä selviytynyt finaaliin.


title: Elina Mattila

text: Elina Irmeli Mattila (s. 7. syyskuuta 1989 Turku) on suomalainen kiekonheittäjä. Kalevan kisoissa hän on saavuttanut kiekonheitossa pronssia 2010 ja 2013. Hänen kiekonheittoennätyksensä on Kajaanin Kalevan kisoissa 2010 heitetty 52,89 m. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa. Häntä valmentaa Raimo Mäkinen.


title: Zenitha Eriksson

text: Zenitha Sofia Eriksson (s. 18. huhtikuuta 1992 Uusikaarlepyy) on suomalainen keskimatkojen juoksija ja kestävyysjuoksija. Hän edustaa IK Falkenia ja vuoteen 2013 saakka hän edusti IF Nykarlebynejdeniä. Häntä valmensi vuoteen 2009 asti Ingvar Wiklund, vuosina 2011–2013 Lauri Hollo ja sen jälkeen Guy Storbacka.


title: Zenitha Eriksson

text: Eriksson on saavuttanut Kalevan kisoissa 800 metrin juoksussa hopeaa vuonna 2016 Oulussa ja pronssia vuonna 2010 Kajaanissa ja vuonna 2017 Seinäjoella. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa 800 metrillä 2016 ja 2017 sekä 1 500 metrillä 2016, hopeaa 800 metrillä 2015 ja 1 500 metrillä 2017 sekä pronssia 800 metrillä 2011 ja 1 500 metrillä 2015. Viestijuoksun SM-kilpailuista hänellä on 4 × 400 metrin viestistä hopeaa vuosilta 2013 ja 2015, pronssia vuosilta 2012 ja 2014 sekä 4 × 800 metrin viestistä kultaa 2010, 2014, 2015, 2016 ja 2017 ja hopeaa vuodelta 2011.


title: Zenitha Eriksson

text: Eriksson karsiutui alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010 800 metrin toisissa alkuerissä.


title: Zenitha Eriksson

text: Erikssonin ennätys 800 metrillä on 2.04,12, jonka hän juoksi 23. heinäkuuta 2015 Joensuussa. 1 500 metrin ennätyksensä 4.26,06 hän juoksi Lahdessa 14. heinäkuuta 2016.


title: Zenitha Eriksson

text: Myös Zenitha Erikssonin isosiskot Heidi ja Sandra ovat kestävyysjuoksijoita.


title: Pikkuritariyökkönen

text: Pikkuritariyökkönen ("Catocala pacta") on verraten kookas yöperhoslaji, mutta silti kooltaan pienimpiä Suomessa tavattavista "Catocala"-suvun ritariyökköslajeista.


title: Pikkuritariyökkönen

text: Keskikokoinen yöperhonen, joka 50–55 mm siipien kärkivälillään on pienimpiä ritariyökkösiä. Etusiivet ovat pohjaväriltään selvästi ruskeanharmaat ja niiden kuviointi on selvempää kuin monilla sukulaislajeilla. Sekä tyvipoikkiviiru, sisempi poikkiviiru että ulompi poikkiviiru ovat mustat ja erottuvat selvästi. Ulomman poikkiviirun ulkopuolella on lisäksi ruskeaa varjostumaa. Munuaistäplä on tumma ja erottuu hyvin, kuten myös sen vieressä sijaitseva tummarajainen, hieman nelikulmainen vaaleanruskea täplä. Takasiivet ovat kirkkaanpunaiset ja niissä on leveä tumma reunus. Lisäksi siiven keskellä on mustanruskea kaari. Erotuksena muista ritariyökköslajeista, joiden ruumiit ovat kokonaan harmaita tai harmaanruskeita, pikkuritariyökkösen takaruumis on yläpuolelta heleän punainen.


title: Pikkuritariyökkönen

text: Lajin levinneisyys on melko itäinen ja sitä tavataan Pohjoismaiden eteläosista ja Saksasta Tiibetiin ja Venäjän kaukoitään ulottuvalla alueella. Suomessa lajia tavataan maan etelä- ja keskiosissa, suunnilleen Vaasa-Joensuu-linjan eteläpuolella. Pohjoisempaa laji on hävinnyt, vaikka vanhoja havaintoja on tehty Oulun korkeudelta saakka. Havaintoja ei ole myöskään tehty Ahvenanmaalta enää 1980-luvun lopun jälkeen. Yökköset lentävät yhtenä sukupolvena elokuun alusta syyskuun alkupuolelle ja lennon huippu on elokuun puolivälissä.


title: Pikkuritariyökkönen

text: Pikkuritariyökkönen viihtyy erityisesti kosteiden paikkojen, kuten rantojen, soiden ja suoniittyjen pajukoissa. Perhoset oleskelevat pensaikoissa ja voivat lentää illan tullen valolle, mutta suvulle tyypilliseen tapaan paremmin syötille.


title: Pikkuritariyökkönen

text: Naaras munii kuorenrakoihin ja munat talvehtivat. Toukkia tavataan alkukesästä. Ne ovat yöaktiivisia ja viettävät päivät painautuneina oksia vasten, mihin ne naamioituvat varsin hyvin. Täysikasvuisina toukat koteloituvat yhteensitomiensa lehtien väliin maahan.


title: Pikkuritariyökkönen

text: Ruotsissa laji on luokiteltu vaarantuneeksi.


title: Pikkuritariyökkönen

text: Toukka syö useita eri pajulajeja ("Salix").


title: Aaltoritariyökkönen

text: Aaltoritariyökkönen ("Catocala sponsa") on kookas ja näyttävä ritariyökkösiin kuuluva yöperhonen. Se lentää loppukesällä.


title: Aaltoritariyökkönen

text: Kookas yökkönen, joka on kuitenkin ritariyökkösten joukossa keskikokoa. Etusiivet ovat ruskehtavan harmaankirjavat, usein tummasävyiset ilman silmiinpistävää kuviointia. Joskus väri voi olla myös vihertävänruskea. Siiven kärkiosan aaltoviiru on kuitenkin vaaleanharmaa. Vaaleareunaisen ja vaaleakehnäisen munuaistäplän vieressä siiven keskiosassa on laaja vaaleanharmaa, mustareunainen täplä. Takasiipien pohjaväri on voimakkaan karmiininpunainen ja siipeä reunustaa mustanruskea reunus. Lisäksi siiven keskellä on tumma vyö, joka tekee kaksi selvää mutkaa ulospäin. Siipiä reunustavat ripset ovat vaaleat, mustatäpläiset. Siipiväli 62–70 mm.


title: Aaltoritariyökkönen

text: Samannäköinen laji on etenkin tammiritariyökkönen ("Catocala promissa"), joka on kuitenkin jonkin verran pienempi ja jonka etusiipien kuviointi on terävämpää.


title: Aaltoritariyökkönen

text: Aaltoritariyökköstä tavataan Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Kaukasukselle. Suomessa laji oli aikaisemmin hyvin harvinainen lounainen erikoisuus, mutta on viime vuosikymmeninä yleistynyt huomattavasti. Se on eteläpainotteinen, mutta pohjoisimmat yksittäishavainnot ovat nykyisin jopa Kuusamon korkeudelta ja pohjoisempana lajin levinneisyys on selvästi itäpainotteinen. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena heinäkuun lopulsta syyskuun alkupuolelle huipun ollessa elokuun alkupuolella.


title: Aaltoritariyökkönen

text: Tammimetsien laji, jolla on vahva vaellustaipumus ja jota siksi voidaan tavata hyvinkin kaukana vakituisilta elinpaikoilta ja poikkeavissa ympäristöissä. Ritariyökkösille ominaiseen tapaan se tulee syötille selvästi paremmin kun valolle, vaikka lentää kyllä valollekin. Toukka elää kookkaiden puiden latvuksissa ja koteloituu joko maahan tai puun rungolle yhteenkehräämiensä lehtien väliin. Muna talvehtii.


title: Aaltoritariyökkönen

text: Suomen lajien uhanalaisluokituksessa 2010 se on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).


title: Aaltoritariyökkönen

text: Toukan ravintokasvi on tammi ("Quercus robur").


title: Jutta Heinonen

text: Jutta Pauliina Heinonen (s. 27. tammikuuta 1988) on suomalainen seitsenottelija. Heinonen edustaa Janakkalan Janaa ja häntä valmentaa Adrian Rothenbühler.


title: Jutta Heinonen

text: Heinonen on voittanut SM-hopeaa seitsenottelussa Kalevan kisoista 2010 tuloksella 5343 ja pronssia 2013 pistein 5072. Hänellä on myös maaotteluedustuksia.


title: Jutta Heinonen

text: Heinosen ennätystulos on 5403 vuodelta 2010.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarin historian varhaisiin vaiheisiin liittyvät neandertalinihmiset, joiden viimeisiin asuinpaikkoihin Gibraltar kuului. Antiikin aikana Gibraltarinvuorta pidettiin tunnetun maailman rajana, ja se oli toinen niin kutsutuista Herakleen pylväistä. Gibraltarista lähti 711 umaijadien Espanjan valloitus. Niemen nykyinen nimikin on johdettu nimestä "Jebal Tarik", jonka se sai sotapäällikkö Tarik ibn Zijadin mukaan.


title: Gibraltarin historia

text: Muslimit perustivat 1160 Gibraltarin ensimmäisen kaupungin. Espanjalaiset valtasivat 1462 Gibraltarin takaisin muslimeilta. Espanjan perimyssodan aikana 1704 englantilais-hollantilaiset joukot valtasivat niemen Espanjalta. Gibraltar siirtyi pian sen jälkeen Englannille. Utrechtin rauhassa Espanja tunnusti Gibraltarin kuuluvan Englannille, mutta yritti tämän jälkeen vallata sen useasti takaisin itselleen.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarista kehittyi 1800-luvulla merkittävä sotilastukikohta ja kauppakeskus, ja sen merkitys kasvoi entisestään 1869, kun Suezin kanava avattiin. Maailmansotien aikana Gibraltar oli merkittävä liittoutuneiden satama, ja toisen maailmansodan aikana sen siviiliväestö evakuoitiin Saksan valloituksen pelossa. Sodan jälkeen Francisco Francon hallinto alkoi vaatia voimakkaammin Gibraltarin liittämistä takaisin Espanjaan. Vuoden 1967 kansanäänestyksessä gibraltarilaiset äänestivät ylivoimaisella enemmistöllä säilymisestään brittien alaisuudessa. Protestiksi Espanja sulki Gibraltarin-vastaisen rajansa. Raja avattiin lopulta 1985, kun Britannia oli uhannut estää Espanjan jäsenyyden Euroopan yhteisössä. Gibraltarin talous on monipuolistunut 1900-luvun lopulla, ja se ei ole enää niin riippuvainen Britannian armeijan läsnäolosta.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltar on ollut viimeisiä paikkoja, joissa neandertalinihminen on asunut. Gorhamin luolasta on löytynyt neandertalinihmisen jäänteitä, jotka ovat vain 24 000 vuotta vanhoja. Merenpinta oli tuolloin huomattavasti matalammalla, ja Gibraltarinvuorta ympäröi rannikkotasanko. Neandertalinihmisen katoamisen jälkeisellä kivikaudella Gibraltaria asuttivat muun muassa Solutrén– ja Madeleinen kulttuurien nykyihmiset.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarin ensimmäinen tunnettu nimi oli ”Calpe”, joksi foinikialaiset kutsuivat paikkaa. He eivät kuitenkaan asuttaneet Gibraltaria, vaikka todennäköisesti kävivätkin siellä usein. Kreikkalaiset pitivät sekä Gibraltarinvuorta että Afrikan puolella olevaa Monte Hachoa Herakleen töinä ja kutsuivat niitä Herakleen pylväistä, jotka merkitsivät myös tunnetun maailman rajaa.


title: Gibraltarin historia

text: Umaijadien sotapäällikkö Tarik ibn Zijad aloitti Espanjan valtauksen juuri Gibraltarilta. Espanjaa hallinneet visigootit olivat sekaannuksen tilassa, ja Ceutan visigoottikreivi Julian lupasi avustaa muslimeja Espanjan valloituksessa. Tangerin kuvernööri Tarik ibn Zijad lähti liikkeelle Ceutasta ja rantautui Gibraltarille huhtikuussa 711. Gibraltarilla hän kokosi joukkonsa ja valtasi Pyreneiden niemimaan Roderikilta. Gibraltaria alettiin kutsua nimellä "Jebal Tarik", ”Tarikin vuori”, johon niemimaan nykyinenkin nimi pohjautuu.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltar kuului 1000-luvulla muslimien Sevillan kuningaskuntaan. Algecirasin kuvernööri pelkäsi pohjoisafrikkalaisten muslimien hyökkäystä ja perusti Gibraltarille linnoituksen. Ensimmäisen kaupungin paikalle rakensi vasta almohadikalifi Abd al-Mu'min. Hän kutsui kaupunkia nimellä Medinat al-Fath, voiton kaupunki, ja sen rakennustyöt alkoivat 1160.


title: Gibraltarin historia

text: Muslimien ja kristittyjen yhteenotot jatkuivat Pyreneillä, ja vuonna 1252 enää kaksi muslimikuningaskuntaa oli jäljellä. Vuonna 1309 Ferdinand IV oli piirittänyt Algecirasin ja havainnut Gibraltarin olevan haavoittuvainen. Hän lähetti Alonso Pérez de Guzmánin valtaamaan sen. Gibraltar antautui kuukauden piirityksen jälkeen. Gibraltar joutui jälleen muslimien haltuun vuonna 1333 neljän ja puolen kuukauden piirityksen jälkeen. Myöhemmin Gibraltaria hallitsivat ensin Merinidit ja sittemmin Nasridit. Heidän aikanaan rakennettiin niin sanottu Moorish Castle, eli maurilinnoitus.


title: Gibraltarin historia

text: Medina Sidonian herttua valloitti 1462 Gibraltarin takaisin kristityille Reconquistan aikana ja päätti näin maurien 750 vuotta kestäneen vallan. Kaupunki jäi aluksi herttuan haltuun, mutta Henrik IV yhdisti sen nopeasti viereisiin kaupunkeihin ja muodosti näin Campo de Gibraltarin alueen. Gibraltar palautui 1468 Medina Sidonian herttualle, joka myi 1474 sen kahdeksi vuodeksi Pedro de Herreran johtamille juutalaisille. Herttua karkotti kuitenkin juutalaiset 1476.


title: Gibraltarin historia

text: Isabella Katolilainen määräsi 1501 Gibraltarin kuuluvaksi Espanjan kruunulle. Seuraavana vuonna hän myönsi Gibraltarille vaakunan, joka sillä on edelleen käytössä.


title: Gibraltarin historia

text: Barbareskimerirosvot tekivät 1540 ryöstöretken huonosti puolustettuun Gibraltariin. Tämän jälkeen Kaarle I määräsi suojamuurin rakennuttamisen. Filip II laajensi muurin muutaman vuoden päästä ulottumaan Gibraltarinvuorelle. Hollannin laivasto yllätti 25. huhtikuuta 1607 espanjalaiset ja tuhosi muutamassa tunnissa koko Espanjan laivaston.


title: Gibraltarin historia

text:
Espanjan perimyssodan aikana amiraali George Rooken johtamat englantilais-hollantilaiset joukot tunkeutuivat maihin 21. heinäkuuta 1704 ja eristivät niemen muusta mantereesta. Gibraltarin kuvernööri ei kuitenkaan suostunut antautumaan, ja 23. päivänä englantilaisten laivasto tulitti kaupunkia usean tunnin ajan. Seuraavana päivänä Gibraltar antautui. Georg von Hessen-Darmstadt julisti tämän jälkeen niemimaan kuuluvan arkkiherttua Kaarlelle.
Gibraltarin valtauksen tarkoituksena oli saada Habsburg-sukuinen hallitsija Espanjaan. Englannilla oli kuitenkin muita suunnitelmia, ja maa halusi saada sotilastukikohdan Välimerelle turvatakseen kauppareittejä. Ensimmäinen englantilainen kuvernööri saapui syyskuussa 1705. Kuningatar Anna julisti 17. helmikuuta 1706 Gibraltarin vapaasatamaksi, ja se siirtyi 1713 virallisesti Englannille Utrechtin rauhassa.


title: Gibraltarin historia

text: Espanja pyrki useasti 1700-luvulla valtaamaan Gibraltarin takaisin. Yrityksistä tunnetuin on vuosien 1779–1783 piiritys. Britannian asevoimat olivat heikentyneet Yhdysvaltain vapaussodan takia, joten Espanja käytti tilaisuuden hyväkseen ja julisti kesäkuussa 1779 sodan Britannialle. Gibraltarin kuvernööri oli tuolloin George Eliott, joka suunnitteli marraskuussa 1781 yllätyshyökkäyksen kannakselle olleita vihollisia vastaan. Eliott tiesi, että espanjalais-ranskalaiset joukot suunnittelivat hyökkäystä. Hän kuitenkin teki rynnäkön yöllä ja onnistui tunnissa tekemään merkittävää tuhoa vihollisjoukoissa. Britit menettivät rynnäkössä vain viisi sotilasta. Britannian ja Espanjan sota päättyi 17. joulukuuta 1783, eikä Gibraltaria ole tämän jälkeen yritetty vallata.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarista kehittyi 1800-luvulla merkittävä sotilastukikohta ja kaupankäynnin keskus. Napoleonin sotien aikana 1803–1815 Välimeren laivasto sai sen kautta tarvikkeita. Sotien aikana Britannia oli sijoittanut huomattavasti rahaa ja miesvoimia Gibraltarin linnoitusten vahvistamiseen. Britanniassa tajuttiin pian niemimaan merkitys Välimeren suulla, ja Gibraltarista tuli 1830 Britannian kruununsiirtomaa.


title: Gibraltarin historia

text:
Suezin kanavan aukaisemisen jälkeen 1869 Gibraltarin merkitys kasvoi entisestään, sillä Välimerta pitkin kulki suurin osa laivoista, jotka menivät Britannian siirtomaihin Itä-Afrikkaan ja eteläiseen Aasiaan. Gibraltarinvuoreen tehtiin 1900-luvun alussa tunneleita, jotka helpottivat liikkumista niemimaan länsi- ja itäosien välillä. Kaivettu maa käytettiin alueen laajentamiseen, ja Gibraltar laajeni noin 26 hehtaarilla.
Gibraltar oli maailmansotien aikana liittoutuneiden merkittävä merisatama. Toisen maailmansodan alussa Gibraltarin siviiliväestö evakuoitiin Britanniaan, Jamaikaan ja Madeiralle, jotta niemimaa voitaisiin linnoittaa mahdollisen Saksan hyökkäyksen varalta. Gibraltarilla oli 1942 yli 30 000 brittisotilasta. Asukkaiden palauttaminen alkoi 1944. Pääosa asukkaista oli palannut 1946, vaikkakin viimeiset palasi vasta 1950. Sodan aikana italialaiset tekivät Gibraltariin useita vedenalaishyökkäyksiä. Natsi-Saksan suunnittelema operaatio Felix Gibraltarin valtaamiseksi kaatui Espanjan haluttomuuteen päästää Saksan joukkoja maaperälleen.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarin tilanne ei heti toisen maailmansodan päättymisen jälkeen herättänyt suurtakaan mielenkiintoa, kun sekä Espanjan että Britannian intressit olivat muissa asioissa. Francisco Franco esitti kuitenkin jo vuonna 1950 espanjalaislehdessä vaatimuksen Gibraltarin palauttamiseksi Espanjalle. Samana vuonna Gibraltar sai ensimmäisen oman lakiasäätävän elimensä, kun sinne perustettiin lakiasäätävä neuvosto.


title: Gibraltarin historia

text: Britannia ja Espanja veivät 1960-luvulla Gibraltarin-kysymyksen Yhdistyneisiin kansakuntiin saakka. Espanja vaati Gibraltarin siirtomaavallan purkamista, ja asiasta järjestettiin 1967 jopa kansanäänestys. Brittihallinnon kannattajat voittivat äänestyksen ylivoimaisesti, sillä vain 44 äänestäjää yli 12 000:sta äänesti Espanjaan liittymisen puolesta.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarilla kirjoitettiin 1969 uusi perustuslaki, joka liitti maan Britanniaan ja antoi sille laajan sisäisen itsehallinto-oikeuden. Samalla perustettiin myös Gibraltarin parlamentti. Espanja vastasi perustuslakiin sulkemalla Gibraltarin vastaisen rajansa ja esti näin Espanjan ja Gibraltarin välisen kaupan. Espanja katkaisi jopa viestintälinjat Gibraltariin. Espanjan Gibraltar-politiikkaa kutsuttiin Castiellan politiikaksi Francon sisäministeri Fernando María Castiellan mukaan.


title: Gibraltarin historia

text: Francon kuoleman jälkeen Espanja palautui demokraattisen hallintoon, mutta Gibraltarin asema pysyi kiistojen aiheena. Espanja ja Britannia jatkoivat keskusteluja aiheesta, ja lopulta joulukuussa 1982 Espanja avasi rajan osittain jalankulkijoille. Lopullisesti rajan avautumisesta sovittiin marraskuussa 1984. Espanja oli pyrkinyt Euroopan yhteisöön, johon Gibraltar oli liittynyt osana Britanniaa 1973. Britannia uhkasi estää Espanjan jäsenyyden, jos raja ei olisi täysin auki.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarin sotilaallinen merkitys alkoi 1970-luvulla pienentyä, ja maan talous alkoi monipuolistua. Aiemmin Gibraltar oli ollut lähes täysin riippuvainen sotilasvaroista, mutta pankkitoiminta, kansainvälinen kauppa, turismi ja vedonvälitystoimistot ovat korvanneet aiemmat rahatulot. Vielä 1984 yli 60 prosenttia tuloista tuli brittiarmeijalta, mutta nykyään se tuottaa vain noin seitsemän prosenttia maan tuloista. Vuonna 1981 gibraltarilaiset saivat Britannian täyden kansalaisuuden. Vedonvälittäjät alkoivat tulla Gibraltarille 1990-luvun lopulla maan kevyen verotuksen ansiosta. Monet puhelimen ja Internetin kautta toimivat vedonvälitysfirmat karkasivat Britannian korkeita veroja Gibraltarille.


title: Gibraltarin historia

text: Gibraltarilla järjestettiin 2002 uusi kansanäänestys maan asemasta. Brittihallinto oli ehdottanut, että Gibraltar voisi olla Britannian ja Espanjan yhteisalue. Lähes kaikki äänestäjät vastustivat ehdotusta, ja Britannia ilmoitti, ettei se tulisi muuttamaan alueen hallintoa, jos ei saisi tukea alueen asukkailta.


title: Gibraltarin historia

text: Britannian, Gibraltarin ja Espanjan aloittivat 2000-luvulla kolminkeskeiset neuvottelut. Maiden ministerit sopivat 2006 Gibraltarin lentoaseman yhteiskäytöstä, Gibraltarilla aiemmin työskennelleiden espanjalaisten eläkkeistä ja viestintäyhteyksien uudistamisesta. Miguel Ángel Moratinos vieraili 2009 Gibraltarilla ensimmäisenä espanjalaisministerinä yli 300 vuoteen. Espanjasta kuitenkin vakuutettiin, että vierailu ei vaikuta Espanjan vaatimuksiin Gibraltaria kohtaan.


title: Motaro

text: Motaro on fiktiivinen hahmo Mortal Kombat pelisarjassa. Hän on kentauri, jolla on suuret kauriinnäköiset sarvet päässään ja pitkä metallinen häntä. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran Mortal Kombat 3 pelissä, jossa Shao Kahn määräsi hänet tuhoamaan Shokanit sukupuuttoon. Sonya Bladen kukistettua Kanon taistelussa, Sheeva tappaa Motaron. Motaro palaa Mortal Kombat Armageddon pelissä, mutta Shokanien langettama kirous muutti Motaron ja tämän lajikumppanit Minotauroksen näköiseksi.


title: Motaro

text: Vuoden 2011 Mortal Kombat pelissä Raiden tappaa Motaron Shao Kahnin aiheuttaman invaasion aikana.


title: Kulmaritariyökkönen

text: Kulmaritariyökkönen ("Catocala nupta") on kookas ritariyökkösiin kuuluva yöperhonen. Se lentää loppukesällä ja alkusyksystä.


title: Kulmaritariyökkönen

text: Varsin kookas yökkönen, jonka etusiivet ovat hivenen ruskeanharmaat ja kirjavat. Etusiivessä sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat kaksinkertaiset, tummanharmaat ja erottuvat hyvin, mutta kuvioinnin terävyys vaihtelee. Etenkin ulompi poikkiviiru mutkittelee terävästi. Poikkiviirujen välisellä alueella on tummanharmaa munuaistäplä ja sen vierellä siiven keskiosan puolella on hyvin erottuva vaalea, tummareunainen täplä. Täplien vieressä siiven tyven puolella on sumea laikku vaaleaa väriä. Takasiivet ovat kirkkaan punaiset ja niissä on etenkin etuosastaan leveä, mustanruskea reunus. Siiven keskellä on kapeampi tumma vyö, jonka etuosassa on selvä sisäänpäin suuntautunut mutka. Siipiväli 65–80 mm.


title: Kulmaritariyökkönen

text: Lajin voi sekoittaa idänritariyökköseen ("Catocala adultera"), jolla etusiipien sävy on sinertävämpi ja kuviointi on terävämpää. Lisäksi idänritariyökkösellä takasiiven tumma reunus on kapeampi.


title: Kulmaritariyökkönen

text: Laji tavataan laajalti Euroopassa ja Aasian puolella Pakistaniin, Keski-Aasiaan ja Japaniin saakka. Suomessa se on jokseenkin harvinainen ja vahvasti etelään painottunut. Laji on 2000-luvun aikana levinnyt pohjoisemmaksi ja havaintoja on aina Kuusamoa myöten. Perhoset lentävät heinäkuun keskivaiheilta syyskuun alkupuoliskolle. Lennon huippu on elokuun puolivälissä.


title: Kulmaritariyökkönen

text: Kulmaritariyökkönen suosii reheviä ja avoimia lehtimetsiä. Sukulaistensa tapaan se viihtyy myös kulttuuriympäristöissä, kuten puistoissa ja puutarhoissa. Perhoset lentävät innokkaasti syötille, mutta joissakin määrin myös valolle.


title: Kulmaritariyökkönen

text: Toukka koteloituu yhteensitomiensa lehtien väliin tai kuoressa olevaan rakoon. Muna on talvehtiva elämänvaihe.


title: Kulmaritariyökkönen

text: Toukka elää erilaisilla pajulajeilla ("Salix") tai joskus haavalla ("Populus tremula").


title: Steeleye Span

text: Steeleye Span on brittiläinen folk rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 1969. Yhdessä Fairport Conventionin kanssa se kuuluu tunnetuimpiin ja kaupallisesti menestyneimpiin brittiläisen folk rockin esittäjiin. Yhtyeen suurimpia hittejä olivat ”All Around My Hat” ja latinaksi laulettu ”Gaudete”, joka on peräisin suomalaisesta keskiajan teinilaulukokoelmasta Piae Cantiones.


title: Steeleye Span

text: Steeleye Spanin kokoonpano on vaihtunut monesti vuosikymmenien mittaan, mutta tyyli on pysynyt varsin yhdenmukaisena. Heidän albuminsa koostuvat tyypillisesti kansanlauluista, joiden mukana on pari instrumentaalikappaletta. Monet lauluista on peräisin Francis James Childin 1800-luvun lopulla keräämästä 305 balladin kokoelmasta "The English and Scottish Popular Ballads". Myöhemmille albumeilleen yhtye on tallentanut myös omaa laulutuotantoaan.


title: Steeleye Span

text: Steeleye Spanin tarina alkoi loppuvuodesta 1969, kun lontoolaissyntyinen basisti Ashley Hutchings lähti Fairport Conventionista, jota oli ollut mukana perustamassa 1967. Yhtye oli ollut osallisena auto-onnettomuudessa, jossa rumpali Martin Lamble kuoli ja muut yhtyeen jäsenet loukkaantuivat. Yhtye vietti toipilasaikaa Hampshirestä vuokraamassaan talossa ja valmisteli tulevaa "Liege & Lief" -albumiaan. Levystä tuli suuri menestys, mutta siitä huolimatta Hutchings ja laulusolisti Sandy Denny päättivät jättää Fairport Conventionin.


title: Steeleye Span

text: Steeleye Span alkoi muotoutua, kun Hutchings tapasi duona esiintyneet Tim Hartin ja Maddy Priorin. Mukaan tuli vielä aviopari Terry ja Gay Woods, jolloin yhtyeeseen saatiin tuolloin epätavalliset kaksi naislaulajaa. Tämä kokoonpano ei kuitenkaan ehtinyt edes esiintyä missään, kun Woodsit päättivät lähteä yhtyeestä heti esikoisalbumin "Hark! The Village Wait" (1970) valmistuttua. Heidät korvasi folk-veteraani Martin Carthy ja viulisti Peter Knight. Näin muodostui kestävämpi kokoonpano, joka ehti keikkailun ohella äänittää kaksi albumia, "Please to See the King" (1971) ja "Ten Man Mop, or Mr. Reservoir Butler Rides Again" (1971). Näistä jälkimmäinen oli soinniltaan entistä sähköisempi, eikä albumilla käytetty lainkaan rumpalia.


title: Steeleye Span

text: Kolmannen albumin ilmestyttyä yhtyeen manageriksi tuli Jo Lustig, joka muutti tyyliä entistä kaupallisemmaksi. Perinteisemmän linjan kannattajat Carthy ja Hutchings lähtivät, ja tilalle tulivat sähkökitaristi Bob Johnson ja basisti Rick Kemp tuoden Steeleye Spanin tyyliin blues- ja rock-vaikutteita. Lustig neuvotteli yhtyeelle kymmenen albumin levytyssopimuksen Chrysalis Recordsin kanssa.


title: Steeleye Span

text:
Neljäs albumi "Below the Salt" (1972) esitteli yhtyeen uuden rock-pitoisemman tyylin, vaikka materiaali oli yhä enimmäkseen yli sata vuotta vanhoja kansanlauluja. Seuraavana oli vuorossa entisiäkin kaupallisempi albumi "Parcel of Rogues" (1973), joka sekin levytettiin ilman vakituista rumpalia kunnes mukaan saatiin Nigel Pegrum, joka rumpujen ohella soitti myös huilua ja oboeta.
"Below the Saltille" taltioidusta suomalaisperäisestä a cappella -laulusta ”Gaudete” tuli Steeleye Spanin kaupallinen läpimurto, jota he yhä usein esittävät konserttiensa ylimääräisenä numerona. Sen avulla he pääsivät ensimmäistä kertaa esiintymään "Top of the Pops" -televisio-ohjelmaan. Yhtyeen suosio lähti nousuun myös siksi, että heidät laitettiin usein lämmittely-yhtyeeksi Chrysalis-yhtiön tunnetumman nimen Jethro Tullin konserteissa.


title: Steeleye Span

text: Jethro Tullin keulahahmo Ian Anderson tuotti Steeleye Spanin kuudennen albumin "Now We Are Six". Siitä tuli suosittu, vaikka jotkut fanit vierastivat levyn huumoriksi tarkoitettuja laulettuja lastenloruja ja cover-versiota kappaleesta ”To Know Him Is to Love Him”, jossa David Bowie soittaa saksofonia.


title: Steeleye Span

text: Huumoriyritelmät jatkuivat albumilla "Commoner's Crown" (1975), jolla koomikko Peter Sellers soittaa ukuleleä päätöskappaleessa ”New York Girls”.


title: Steeleye Span

text: Suosionsa kasvaessa Steeleye Span otti tuottajakseen Mike Battin, jonka johdolla valmistui albumi "All Around My Hat". Sen nimikappale nousi viidenneksi Britannian singlelistalla loppuvuodesta 1975. Levyn muita raitoja olivat muun muassa ”Black Jack Davey” ja rokahtava ”Hard Times of Old England”.


title: Steeleye Span

text: Seuraava, niin ikään Battin tuottama albumi "Rocket Cottage" (1976) ei yllättäen menestynytkään, vaikka oli musiikillisesti hyvin samantyylinen kuin edeltäjänsä. Punk-musiikin läpimurto vei nopeasti suosiota folk rockilta, eikä Steeleye Span ole sen koommin kyennyt "All Around My Hatin" kaltaiseen suosioon. He yrittivät kaikenlaista, kuten heittää tuhansia punnan seteleitä yleisölle Lontoon-konsertissaan marraskuussa 1976.


title: Steeleye Span

text: Pian Peter Knight ja Bob Johnson jättivät yhtyeen, koska riitaantuivat levy-yhtiön kanssa tehdessään omaa sivuprojektiaan "The King of Elfland's Daughter". Vuoden 1977 albumille "Storm Force Ten" yhtyeen varhainen jäsen Martin Carthy palasi soittamaan kitaraa. John Kirkpatrickin harmonikka korvasi Knightin viulun, mikä muutti yhtyeen soundia merkittävästi. Tällä kokoonpanolla tallenettiin myös yhtyeen ensimmäinen konserttilevytys "Live at Last", ennen kuin Kirkpatrick ja Carthy kyllästyivät ja yhtye jäi lyhyeksi jääneelle tauolle.


title: Steeleye Span

text: Chrysalisin levytyssopimuksesta puuttui vielä yksi albumi, jonka tekoon Knight ja Johnson saatiin palaamaan 1980. "Sails of Silver" -levylle tallennettiin monia yhtyeen jäsenten omia kappaleita, minkä takia sen suosio fanien joukossa jäi vähäiseksi.


title: Steeleye Span

text: Tässä vaiheessa Steeleye Span lopetti levytykset moneksi vuodeksi ja keskittyi kiertueisiin ja jäsentensä sooloprojekteihin, jotka eivät olleet vain musiikillisia. Bob Johnson perusti ravintolan ja suoritti Hertfordshiren yliopistossa tutkinnon psykologiassa. Pegrum piti äänitysstudiota, Maddy Prior ja Rick Kemp keskittyivät yhteiseen perhe-elämään ja omaan yhtyeeseensä The Maddy Prior Band.


title: Steeleye Span

text: Pitkän tauon jälkeen albumi "Back in Line" julkaistiin Flutterby-levymerkillä 1986. Pientä kohua syntyi, kun yhtye otti Thatcherin ajan 1984–1985 epäonnistuneen kaivoslakon yhteydessä ohjelmistoonsa vanhan northumberlandilaisen kaivoslaulun ”Blackleg Miner”.


title: Steeleye Span

text: Vuonna 1989 basisti Rick Kemp jätti Steeleye Spanin, ja vasta kahden kiertueen ja kahden tilapäissoittajan jälkeen uudeksi basistiksi saatiin Tim Harries. Tällä kokoonpanolla Steeleye Span julkaisi albumin "Tempted and Tried" (1989), jonka kappaleista muodostui yhtyeen keikkaohjelmiston ydin moneksi vuodeksi eteenpäin.


title: Steeleye Span

text: Varsin pian Nigel Pegrum päätti henkilökohtaisista syistä muuttaa Australiaan, ja tilalle saatiin Liam Genockey Gillan-yhtyeestä. Hänellä ja Knightilla oli samaan aikaan sivuprojektina Moiré Music, free jazzia soittanut yhtye jota johti Trevor Watts. Harriesin ja Genockey mukana Steeleye Spaniin tuli uusia vaikutteita muun muassa bulgarialaisesta musiikista.


title: Steeleye Span

text: Vuonna 1995 melkein kaikki silloiset ja entiset jäsenet saatiin kokoon, kun yhtye juhli 25-vuotista taipalettaan. Konsertti dokumentoitiin albumille "The Journey". Joukosta puuttuivat vain Terry Woods, Mark Williamson ja Chris Staines.


title: Steeleye Span

text: Konsertin seurauksena alkuperäinen vokalisti Gay Woods palasi yhtyeeseen, osittain Maddy Priorin ääniongelmien vuoksi. Jonkin aikaa yhtye keikkaili kahden naislaulajan voimin ja julkaisi kokoonpanolla levyn "Time" (1996), ensimmäisen studioalbuminsa seitsemään vuoteen.


title: Steeleye Span

text: Maddy Prior päätti lähteä 1997, mutta yhtye jatkoi varsin menestyksekkäästi. Vokalistina oli Woods, ja aikaan saatiin kaksi albumia, hiljainen folk-albumi "Horkstow Grange" (1998) ja rock-soundisempi "Bedlam Born" (2000).


title: Steeleye Span

text: Yhtye hajosi pian niin, että Peter Knight and Tim Harries hoitivat sovitut keikat vierailevilla muusikoilla. Heidän joukossaan oli toisinaan Rick Kemp, jolloin Harries siirtyi bassosta kitaraan. Vuonna 2002 Steeleye Span sai taas kokoon ”klassisen” kokoonpanonsa: Maddy Prior, Genocky ja Johnson saatiin palaamaan, ja yhdessä Kemp ja Knightin kanssa tehtiin "Present – The Very Best of Steeleye Span" (2002), kahden CD-levyn albumi yhtyeen vanhoista kappaleista uusina versioina.


title: Steeleye Span

text: Bob Johnson jäi pian pois terveyssyistä, ja tilalle tuli Ken Nicol Albion Bandista. Tämä kokoonpano teki albumin "They Called Her Babylon" (2004) sekä joulualbumin 'Winter' myöhemmin samana vuonna. Niiden välissä he tekivät Australiaan saakka ulottuneen laajan kiertueen. Marraskuussa 2006 oli vuorossa albumi "Bloody Men". Yhtye esiintyi nimeään kantavalla Spanfest-festivaalilla vuosina 2007 ja 2008.


title: Steeleye Span

text: Huhtikuussa 2009 julkaistiin kahden CD:n ja DVD-levyn muodostama live-albumi "Live at a Distance" ja saman vuoden lokakuussa studioalbumi "Cogs, Wheels & Lovers".


title: Steeleye Span

text: Yksi perustajajäsenistä, Tim Hart, kuoli jouluaattona 2009 keuhkosyöpään kotonaan Kanariansaarilla 61 vuoden iässä.


title: Steeleye Span

text: Kevätkiertueella 2011 Steeleye Span esiintyi kokoonpanolla Maddy Prior (laulu), Rick Kemp (basso ja laulu), Peter Knight (viulu, piano, laulu), Pete Zorn (kitara), Julian Littman (kitara) ja Liam Genockey (lyömäsoittimet).


title: Yöailakki

text: Yöailakki ("Silene noctiflora", syn. "Melandrium noctiflorum") on yöaikaan kukkiva kohokkikasvi.


title: Yöailakki

text: Yksi- tai kaksivuotinen yöailakki kasvaa 25–40 cm korkeaksi. Kasvi on haaraton tai vähähaarainen ja yläosastaan tahmeakarvainen. Lehtien muoto vaihtelee soikeista puikeisiin. Kukinto on harvakukkainen tai kukat ovat yksittäin. Sekä kukan verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verhiö on karvainen, ulkoteriötön ja ainakin 2 cm pitkä. Vaalessa verhiössä on lisäksi noin 10 matalaa suonta. Teriö on lisäteriöllinen ja väriltään kellertävän valkoinen tai hieman punertava. Terälehtien lapa on syvään kaksiliuskainen, liuskat vaihtelevat muodoltaan tasasoukista pitkulaisiin. Yöailakki kukki Suomessa heinä-syyskuussa. Kukat aukeavat vain öisin, jolloin ne tuoksuvat voimakkaasti. Hedelmä on kuusiliuskaisesti aukeava kota.


title: Yöailakki

text: Yöailakkia tavataan Euroopassa Ranskasta Länsi- ja Lounais-Venäjälle. Etelässä levinneisyysalue ulottuu Pohjois-Italiaan, Balkanille, Pohjois-Kreikkaan, Bulgariaan, Etelä-Ukrainaan ja Kaukasuksen alueelle. Pohjoisessa lajia tavataan Britteinsaarille, Fennoskandian keskiosiin ja Luoteis-Venäjälle saakka. Lajia kasvaa harvinaisena myös Islannissa. Aasiassa yöailakki kasvaa satunnaisena Länsi-Siperiassa, Keski-Aasiassa, Turkissa ja Iranissa. Laji on levinnyt ihmisen mukana myös Uuteen Seelantiin sekä Pohjois-Amerikkaan, jossa sitä kasvaa pääasiassa mantereen itä- ja keskiosissa.


title: Yöailakki

text: Suomessa yöailakki on uustulokas, jota tavataan Etelä-Lappia myöten. Suurimmassa osassa maata laji on satunnainen, ainoastaan Etelä-Suomessa se on vakiintunut luontoon. Suomeen lajin tiedetään levinneen useilla eri tavoilla: laivojen painolastissa, puutarhasiemenessä, venäläisen viljassa seassa sekä venäläisten junavaunujen mukana.


title: Yöailakki

text: Yöailakki kasvaa Suomessa puutarhoissa, viljelymailla, ratapihoilla ja kaatopaikoilla.


title: Keltaritariyökkönen

text: Keltaritariyökkönen ("Catocala fulminea") on melko kookas loppukesän ja alkusyksyn taitteen yöperhoslaji. Suomen ritariyökköslajistosta se on kooltaan pienimpiä ja ainoa, jonka takasiivet ovat pohjaväriltään keltaiset.


title: Keltaritariyökkönen

text: Keltaritariyökkösen etusiivet ovat pohjaväriltään ruskeanharmaat ja voimakaskuvioiset. Varsinkin siiven kärkiosassa musta, ruskeavarjosteinen ulompi poikkiviiru tekee selkeästi erottuvan ja jyrkästi mutkittelevan kuvion. Sisempi poikkiviiru on myös musta, selvästi erottuva ja sen tyvipuolella on ruskeaa varjostumaa, joka vaalenee tasaisesti kohti siiven tyveä. Ruskea, vaaleareunainen munuaistäplä erottuu poikkiviirujen välissä hyvin, kuten myös sen vieressä oleva kolmiomainen, vaalea, mustareunainen täplä. Siiven keskiosassa on etureunan puolella mustahkoa varjostumaa, jonka sisäpuolelta siipi on varsin vaalea. Takasiivet ovat räikeän keltaiset ja niiden keskiosassa tummanruskea vyö tekee lenkin. Siiven ulkoreuna on myös suurelta osin tummanruskea. Siipiväli on 51–60 mm.


title: Keltaritariyökkönen

text: Keltaritariyökköstä ei voi sekoittaa takasiipiensä keltaisen värin vuoksi mihinkään muuhun ritariyökköseen. Sen sijaan Suomessakin esiintyy useita muita yökköslajeja, joiden takasiivet ovat kirkkaan keltaiset tummalla kuvioinnilla. Näistä lajin erottaa helposti suuremman kokonsa sekä etu- ja takasiipien kuvioinnin avulla.


title: Keltaritariyökkönen

text: Keltaritariyökkösen palearktinen levinneisyys ulottuu Lounais-Euroopasta Japaniin. Suomessa laji oli pitkään kaakosta ja etelästä satunnaisesti vaelteleva etelärannikon harvinaisuus, jonka ensimmäinen havainto on vasta vuodelta 1932. Se on kuitenkin levinnyt 2000-luvun aikana erittäin voimakkaasti pohjoiseen ja länteen, samalla kun havaitut yksilömäärät ovat kasvaneet räjähdysmäisesti. Nykyisin sitä voi tavata Vaasa–Kajaani-linjan eteläpuolella, joskin idempänä laji lienee edelleen hieman yleisempi. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena heinäkuun lopulta syyskuun alkuun huipun ollessa elokuun puolivälissä.


title: Keltaritariyökkönen

text: Laji viihtyy rehevissä metsissä, puistoissa ja puutarhoissa. Erityisesti paikoilla joissa kasvaa tuomea. Perhoset lentävät yöllä ja tulevat hyvin syötille, mutta joissain määrin myös valolle. Muna on talvehtiva vaihe.


title: Keltaritariyökkönen

text: Toukka käyttää ravinnokseen pääasiassa tuomea ("Prunus padus"), mutta myös muutamia muita lehtipuita.


title: Eino Roiha

text: Eino Vilho Pietari Roiha (12. toukokuuta 1904 Viipuri – 20. lokakuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen musiikintutkija, säveltäjä ja pianisti. Hän oli merkittävä nykymusiikin esitaistelija, ja hän väitteli tohtoriksi vuonna 1943 Jean Sibeliuksen sinfonioiden muotoanalyysista.


title: Eino Roiha

text: Roihan vanhemmat olivat lehtori Pekka Roiha ja Sofia Augusta Airaksinen ja puoliso vuodesta 1930 musiikinopettaja Aune-Martta Linnala. Hän tuli ylioppilaaksi 1923 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1928. Helsingin konservatoriosta hän sai päästötodistuksen 1929. Hänelle opetti sävellystä Erkki Melartin.


title: Eino Roiha

text: Roiha suoritti filosofian lisensiaatin tutkinnon vuonna 1942 ja puolusti vuonna 1943 tiettävästi ensimmäistä Sibelius-aiheista väitöskirjaa "Die Symphonien von Jean Sibelius: Eine formalanalytische Studie".


title: Eino Roiha

text: Roiha toimi Jyväskylän seminaarin musiikin lehtorina 1930–1935, Jyväskylän Kasvatusopillisen korkeakoulun lehtorina 1935–1938, Helsingin opettajakorkeakoulun lehtorina vuodesta 1948 ja Helsingin yliopiston musiikinopettajana vuodesta 1948 ja musiikkitieteen dosenttina vuodesta 1949. Hän oli Nykymusiikki-yhdistyksen perustajia ja toimi sen puheenjohtajana 1949–1955. Sävellyskonsertin Roiha piti Jyväskylässä 1931. Hän toimi Jyväskylän amatööriorkesterin johtajana 1931–1939 ja mieskuoro Sirkkojen johtajana 1936–1939 sekä esiintyi pianistina. Roiha oli "Ylioppilaslehden" musiikkikriitikko 1927–1929 ja "Keskisuomalaisen" 1945–1948.


title: Eino Roiha

text: Roiha julkaisi musiikkikirjallisuutta, muun muassa teoksen "Koululaisen musiikkioppi" (1938). "Johdatus musiikkipsykologiaan" vuodelta 1949 on ensimmäinen kattava suomalainen esitys musiikkipsykologiasta, ja postuumisti julkaistu "On the Theory and Technique on Contemporary Music" (1956) – ensimmäinen merkittävä suomalainen tutkimus modernista musiikista – soveltaa hahmopsykologiaa atonaalisen musiikin tarkasteluun.


title: Eino Roiha

text: Vuonna 2002 Jyväskylän yliopisto, Jyväskylän ammattikorkeakoulu, Jyväskylän kaupunki ja kotiseutuneuvos Kauko Sorjonen perustivat musiikkiterapiaa- ja kasvatusta edistävän Eino Roiha -säätiön. Säätiö ylläpitää Eino Roiha -instituuttia (ERI) ja Vibroakustisen terapian koulutus- ja tutkimuskeskusta (VIBRAC). Roihan tytär Leena-Maija Alho julkaisi vuonna 2010 kirjan "Eino Roiha, isäni", jossa hän kertoo Eino Roihan ammatillisen ja julkisen toiminnan taustoista ja hänestä isänä.


title: Eino Roiha

text: Roiha sävelsi orkesteri-, piano- ja viuluteoksia ja lauluja. Hänen musiikkinsa edustaa Hindemith-vaikutteista modernismia, jossa polyfonian merkitys korostuu. Roihan sävellyksiin kuuluvat muun muassa


title: Paavo Roine

text: Paavo Kultimo Roine (5. elokuuta 1914 Mäntsälä – 11. elokuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopiston ravintokemian professori vuosina 1949–1973 ja ravitsemustieteen yliopisto-opetuksen alullepanija Suomessa. Hän julkaisi muun muassa oppikirjoja ja laati 1950-luvun alussa ensimmäisen suomalaisen ruokaympyrän.


title: Franz von Dingelstedt

text: Franz von Dingelstedt (30. kesäkuuta 1814 Halsdorf, Saksa – 15. toukokuuta 1881 Wien) oli saksalainen runoilija, lehtimies ja teatterinjohtaja. Hän luotsasi muun muassa Wienin Burgtheateria. Dingelstedt tuli kuuluisaksi runollaan "Weserlied", jonka Gustav Pressel sävelsi lauluksi. Hänen tunnetuin kirjallinen työnsä lienee "Lieder eines kosmopolitischen Nachtwächters" ("Kosmopoliittisen yövahdin lauluja").


title: Franz von Dingelstedt

text: Dingelstedt syntyi Halsdorfissa, Hessen-Kasselissa. Hän opiskeli isänsä toivomuksesta teologiaa Marburgin yliopistossa vuosina 1831–1834. Dingelstedt liittyi kahteen opiskelijajärjestöön: Corps Schaumburgiaan ja Corps Guestphaliaan. Hän ei kuitenkaan valinnut kirkollista uraa - opiskeluaikanaan hän oli kirjoittanut komedioita ja "sopimattomia" lauluja, kuten hän itse kertoi eräässä kirjeessään ystävälleen Julius Hartmannille. Sen sijaan hän sai opettajanpaikan Hannoverin lähistöltä. Vuonna 1836 Dingelstedt valmistui maisteriksi kasselilaisesta Lyceum Fridericianumista (nykyisin Friedrichsgymnasium). Samaan aikaan aikakauslehti "Europassa" julkaistiin hänen satiirinen esikoisrunoelmansa "Bilder aus Hessen-Kassel", jossa hän teki pilaa hallintokaupunki Hessen-Kasselista samaan tapaan kuin Heinrich Heine oli irvaillut Göttingenille teoksessaan "Harzreise" vuonna 1826. Dingelstedtin runot aiheuttivat siinä määrin pahennusta, että hänet siirrettiin rangaistuksenomaisesti Fuldan gymnasiumiin 1838. Vuonna 1839 Dingelstedt kirjoitti romaanin "Unter der Erde" ("Maailman alapuolella"), josta tuli menestysteos. Vuonna 1841 julkaistiin anonyymisti hänen kenties tunnetuin teoksensa "Lieder eines kosmopolitischen Nachtwächters". Kirjan poliittisluontoiset runot olivat merkittävä lisä oman aikansa poliittiseen runouteen. Teoksen suosion siivittämänä Dingelstedt päätti valita kirjallisen uran.


title: Franz von Dingelstedt

text: Vuonna 1841 Dingelstedt otti etäisyyttä opettajan ammattiinsa ja aloitti työn "Augsburger Allgemeine Zeitung" -sanomalehdessä. "Nachtwächter"-laulujensa vuoksi hän oli kiistelty hahmo, joten hänet lähetettiin kirjeenvaihtajaksi Pariisiin ja edelleen Lontooseen sekä Wieniin. Lontoossa hän tapasi kuuluisan böömiläisen oopperalaulaja Jenny Lutzerin (1816-1877) ja avioitui tämän kanssa 1844. Vuonna 1845 Dingelstedt julkaisi runoja oman aikansa elämänmenosta. Seuraava runokokoelma ilmestyi 1852 ja saavutti varsin vähän huomiota. Dingelstedtin tragedia "Das Haus der Barneveldt" (1850) oli menestys, ja hänet valittiin sen ansiosta erään müncheniläisen teatterin johtajaksi. Hän nousi pian sikäläisten kirjallisuuspiirien keskiöön. Dingelstedt joutui paikallisen jesuiittaklikin silmätikuksi ja hänet erotettiin tehtävistään hatarien syytösten perusteella. Säveltäjä Franz Lisztin avittamana Dingelstedt sai vastaavanlaisen työpaikan Deutsches Nationaltheater und Staatskapelle Weimarista vuonna 1857; pesti kesti vuoteen 1867 ja oli menestyksekäs. Dingelstedt kunnostautui eritoten ottamalla kaikki William Shakespearen historialliset näytelmät teatterinsa ohjelmistoon. Hän oli tehnyt itseään tunnetuksi vanhassa teatterikaupungissa jo vuonna 1850 laatimalla prologin Richard Wagnerin "Lohengrin"-oopperaan, joka sai kantaesityksensä Weimarissa. Vuonna 1867 Dingelstedtista tuli Wienin hovioopperan johtaja. Ura jatkui 1872 Hofburgtheaterin johtajana aina hänen kuolemaansa asti.


title: Franz von Dingelstedt

text: Baijerin kuningas aateloi Dingelstedtin vuonna 1867. Itävallan keisari teki hänestä vapaaherran 1876. Dingelstedt on haudattu puolisonsa viereen Wiener Zentralfriedhof -hautausmaalle (5A-4-80). Vuonna 1894 hän sai nimikkokadun - Dingelstedtgasse - Wienin Rudolfsheim-Fünfhausin kaupunginosaan. Myös alasaksilaisessa Rintelnin kaupungissa ja Fuldan Ziehers-Südin kaupunginosassa sijaitsee Dingelstedtin mukaan nimetyt kadut.


title: Lauri Roivas

text: Lauri Roivas, myös Roivanen (1683, nähtävästi Ilomantsi–15. marraskuuta 1750) oli talonpoikaispäällikkö sodassa vuosina 1741–1743.


title: Lauri Roivas

text: Roivas oli maanviljelijä Ilomantsin Eimisjärvellä, jonka oma kotitalokin lienee tuhottu 1741 alkaneessa sodassa . Hän ja toimi Pohjois-Karjalassa yhteistyössä sissipäällikkö Erkki Sallisen ja muiden kanssa venäläisiä vastaan. Asemalleen hän lienee saanut vahvistuksen maaherra Stjernstediltä. Roivas tunnettiin neuvokkaana sotilaana, joka pystyi yllättämään vihollisen ja kaappaamaan siltä kuormastoja ja muuta saalista. Hän osallistui muun muassa huhtikuussa 1742 käytyyn Öllölän taisteluun, jossa Sallisen johtamat talonpojat karkottivat moninkertaisen vihollisjoukon.


title: Lauri Roivas

text: Roivaksen puoliso oli Valpuri Sillanen .


title: Suomi kesäparalympialaisissa 2012

text: Suomi osallistui Lontoon vuoden 2012 kesäparalympialaisissa 10 lajiin. Suomen lippua avajaisissa kantoi Leo-Pekka Tähti. Päättäjäisissä lippua kantoi Jere Forsberg.


title: Harald Roos

text: Harald Vilhelm Roos (8. heinäkuuta 1895 Turku – 6. toukokuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri, joka toimi sota-aikana päämajan huoltopäällikkönä sekä vuosina 1943–1956 Rautatiehallituksen pääjohtajana.


title: Harald Roos

text: Harald Roosin vanhemmat olivat kansanedustajanakin toiminut kirkkoherra Wilhelm Roos ja Betty Järnefelt. Roos kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1913 ja opiskeli muutaman vuoden Helsingin yliopiston historiallis-filologisella osastolla, mutta vuoden 1918 sisällissodan seurauksena hän päätyi sotilasuralle. Hän osallistui sotaan valkoisten puolella ryhmänjohtajana Porin Rykmentissä ja toimi Satakunnan rintaman komentajan kenraali Ernst Linderin esikunnassa lähettiupseerina.


title: Harald Roos

text: Sisällissodan jälkeen Roos oli vähän aikaa Etelä-Lohjan suojeluskunnan päällikkönä. Saatuaan ylennyksen reservin luutnantiksi hän oli vuosina 1919–1927 komppanianpäällikkönä sekä välillä adjutanttina Tampereen rykmentissä. Roos kävi kadettikoulun 1921 ja sotakorkeakoulun 1925–1927 , ja hänet nimitettiin yleisesikuntaupseeriksi 1928. Hän oli sen jälkeen kadettikoulussa taktiikan opettajana 1927–1928, yleisesikunnassa toimistoupseerina 1928–1931 ja Sotakorkeakoulussa huolto- ja esikuntapalvelun opettajana 1931–1937. Hänet ylennettiin 1920 luutnantiksi, 1921 kapteeniksi, 1927 majuriksi ja 1931 everstiluutnantiksi. Ennen sotaa hän oli viimeksi reserviupseerikoulun johtajana 1937–1940.


title: Harald Roos

text: Talvisodan sytyttyä Roosista tuli päämajan huolto-osaston päällikkö ja hän hoiti tätä tehtävää käytännössä koko sota-ajan, välirauhan aikan pääesikunnan huoltopäällikkönä ja jatkosodan aikana jälleen päämajan huoltopäällikkönä. Hän sai 1940 ylennyksen everstiksi. Huoltopäällikkönä Roos oli vastuussa kaikista siviili- ja sotilaskuljetuksista ja hänen katsottiin hoitaneen tehtävänsä säntillisesti. Vuonna 1943 hänet nimitettiin samanaikaisesti myös rautatiehallituksen pääjohtajaksi ja hän sai samalla kenraalimajurin arvon. Hän jatkoi tässä virassa, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1956. Vuosina 1945–1948 hän oli myös valtakunnan kuljetuspäällikkö. Roosin pääjohtajakaudella Suomen rataverkko oli huonossa kunnossa liikakäytön ja investointien puuttumisen vuoksi, eikä hänen onnistunut kääntää tilannetta paremmaksi. Hän ehdotti valtionrautateiden irrottamista eduskunnan budjettivallasta ja muuttamista itsenäiseksi valtionyhtiöksi, mutta ehdotus ei saanut tukea. Myös suunnitelmat rautateiden sähköistämisen aloittamisesta jäivät tuolloin haaveiksi.