title: François Englert

text: Englert on palkittu työstään useasti. Vuonna 2004 hän jakoi Broutin ja Higgsin kanssa Wolfin palkinnon ja vuonna 2013 Higgsin ja CERN-tutkimuskeskuksen kanssa Asturian ruhtinaan palkinnon. CERN oli vuoden 2012 lopulla tehnyt löydöksen, joka oli vahvistanut Higgsin bosonin olemassaolon. Higgs ja Englert saivat vuoden 2013 aikana vielä Nobelin fysiikanpalkinnon.


title: Jaurakkajärvi (Pudasjärvi)

text: Jaurakkajärvi on Iijoen vesistöön kuuluva pieni järvi Pudasjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on noin 6,5 km, ja sen korkeustaso on 124,8 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi laskee Korpijokea pitkin pieneen Pelttarinjärveen ja siitä edelleen Jongunjärveen. Rantaviivaa järvellä on 27,63 km. Suurimmat saaret ovat Lehtosaari, Niskasaari, Honkasaari ja Kotisaari. Järvessä on useita yli 10 metrin syvänteitä.


title: Jaurakkajärvi (Pudasjärvi)

text: Jaurakkajärven vedenlaatu on hyvä. Järveen laskevista vesistöistä suurin on Korpijoki, joka tuo vesiä aina Puolangan ja Suomussalmen puolelta saakka. Muita järveen laskevia vesistöjä ovat Puhosjoki, Rupunoja ja Halmeoja.


title: Jaurakkajärvi (Pudasjärvi)

text: Järven kalakantaan kuuluvat muun muassa hauki, ahven ja särki. Nykyisin järvessä on myös kuhia.


title: Jaurakkajärvi

text: Jaurakkajärvi voi tarkoittaa seuraavia:


title: Australiansorsa

text: Australiansorsa ("Tadorna tadornoides") on sorsalintu. Se luokitellaan joskus sukuun "Casarca".


title: Australiansorsa

text:
Australiansorsa on 55–73 cm pitkä. Koiras painaa noin 1 500 grammaa ja naaras noin 1 300 grammaa. Koiraalla on musta pää ja kaula. Kaulassa on valkoinen rengas, ja joskus myös nokan tyvellä on valkoinen rengas. Yläpuoli on pääosin musta, alapuoli tummanruskea ja rinta kanelinruskea. Naaraalla on valkoinen silmärengas ja pähkinänruskea rinta.
Australiansorsaa tavataan Australiassa ja Uudessa-Seelannissa. Sen populaatio on suuri ja kannankehitys nouseva. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Australiansorsa

text: Australiansorsa suosii makean veden ympäristöjä. Suolaisissa vesistöissä se vaatii makean veden läheisyyttä.


title: Australiansorsa

text: Australiansorsa pesii usein suuressa puunkolossa. Se pesii heinä–joulukuussa. Naaras munii 10–14 munaa, joita se hautoo yksin 33 vuorokautta koiraan puolustaessa pesäpaikkaa.


title: Australiansorsa

text: Australiansorsa käyttää kasvinosia, joita se laiduntaa maalla tai matalassa vedessä. Se syö myös leviä, hyönteisiä ja nilviäisiä.


title: Rum Cay

text: Rum Cay on saari Bahamalla. Rum Caylla asuu vajaa 60 ihmistä saaren etelärannan kylässä Port Nelsonissa. Rum Cay muodostaa on paikallishallintoalueensa, johon kuuluu myös asumaton naapurisaari Conception.


title: Rum Cay

text: Rum Cayn alkuperäisasukkaat kutsuivat saarta nimellä Mamana. Kristoffer Kolumbus antoi saarelle toisella matkallaan nimen Santa Maria de la Concepción. Nykyisen nimensä saari on saanut lähelle haaksirikkoutuneen laivan lastista. Espanjalaiset orjuuttivat saaren alkuperäisväestön ja Rum Cay oli asumaton 1700-luvulle saakka jolloin englantilaiset saapuivat saarelle keräämään suolaa ja viljelemään ananasta.


title: Rum Cay

text: Enimmillään saarella oli 5 000 asukasta, mutta kilpailu ja luonnonkatastofit kuten hurrikaanit vähitellen tuhosivat saaren viljelmät. Vuonna 1861 sotalaiva HMS Conqueror upposi Rum Cayn edustalle ja se on nykyään suosittu sukelluskohde.


title: Uddjaure

text: Uddjaure on järvi Ruotsin Lapissa Arjeplogin kunnassa tunturiylängöllä Storavan- ja Hornavanjärvien välissä. Sen laajuus on 252 km² ja suurin syvyys 25 metriä. Sen on 418–420 metrin korkeudessa merenpinnasta.


title: Kimmo Aho

text: Kimmo Ville Aho (s. 11. kesäkuuta 1935 Helsinki) on suomalainen lääkäri.


title: Kimmo Aho

text: Ahon vanhemmat olivat ylikamreeri Uuni Wilhelm Aho ja Helvi Siviä Niku-Paavola. Hän avioitui 1959 Maria-Theresia Wieserin kanssa. Aho tuli ylioppilaaksi Helsingin kaksoisyhteislyseosta 1953, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1960 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1961. Hän toimi Valtion seerumlaitoksen/Kansanterveyslaboratorion immunobiologisen laboratorion johtajana 1969–1982 ja Kansanterveyslaitoksen immunobiologisen osaston johtajana ja professorina 1982–2002. Hän tutki muun muassa reumatautien immunologiaa, genetiikkaa ja epidemiologiaa.


title: Uele

text: Uele, toisinaan "Uelle", on joki Afrikassa. Se on Kongojoen toisen sivujoen Ubangin lähdejoki. Sen pituus on noin 1 200 km.


title: Matkiva kulkuri (sketsiohjelma)

text: Matkiva kulkuri on suomalainen vuonna 1989 valmistunut Visa Mäkisen tuottama sketsiohjelma. Ohjelma julkaistiin VHS-kasettina.


title: Matkiva kulkuri (sketsiohjelma)

text: Ohjelmassa Jope Ruonansuu esittää erilaisia sketsejä, ja imitoi julkisuuden henkilöitä. Lisäksi hän laulaa edellisenä vuonna julkaistun samannimisen debyyttialbuminsa kappaleita.


title: Kurt Uggeldahl

text: Kurt Arvid Uggeldahl (15. elokuuta 1932 Helsinki – 28. helmikuuta 1988 Espoo) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri. Hän toimi ulkoasiainhallinnossa vuodesta 1958 ja oli suurlähettiläs Pretoriassa 1971–1974, Teheranissa ja Islamabadissa 1974–1979, sitten ulkoministeriön protokollaosaston päällikkö 1979–1982, suurlähettiläs Ottawassa 1983–1985 sekä pääkonsuli Los Angelesissa 1985–1986.


title: Ugra

text: Ugra on vanha venäjänkielinen kansannimitys, joka tarkoittaa itäisimpiä suomensukuisia kieliä puhuvia kansoja, obinugrilaisia ja unkarilaisia.


title: Ugra (joki)

text: Ugra on joki Venäjällä. Se on Volgan sijoen Okan vasen sivujoki. Sen pituus on 399 km. Ugran seuduilla on historiallisen ajan alussa asunut suomalais-ugrilaisia heimoja.


title: Uhku

text: Uhku tarkoittaa jään päälle nousseen veden ja lumen sekaista hyhmää. Se voi tarkoittaa myös maan jäätyneen pintakerroksen alle jäänyttä vettä, joka tihkuu maan pinnalle ja tekee jääkerroksen ja joka purkautuessaan saattaa rikkoa maankamaran.


title: Uhku

text: Uhkuavanto syntyy, kun jää rikkoutuu lumen painosta. Siitä nousee jään pinnalle vettä mutta toisaalta painuu myös veden alle happea.


title: Uhlu

text: Uhlu on kylä Varsinais-Suomessa Vehmaalla. Siellä on graniittilouhoksia, joista on louhittu vuodesta 1900 lähtien punaista graniittia.


title: Sysiseitikki

text: Sysiseitikki ("Cortinarius anthracinus") on seitikkien sukuun kuuluva laji.


title: Sysiseitikki

text: Lakin keskellä on kohouma. Lakin väri vaihtelee kosteuden mukaan. Kuivana se on harmaa ja reunasta vaalea. Kosteana se on musta tai purppura. Heltat ovat aluksi vaaleanpunaruskeita ja myöhemmin ruskeita. Malto on väriltään ruskeaa, purppuranpunaista tai lilanväristä.


title: Sysiseitikki

text: Sysiseitikkiä esiintyy lehdoissa, lehtomaisissa kuusikoissa ja sekametsissä.


title: Lauri Väärä

text: Lauri Kalevi Väärä (s. 22. lokakuuta 1936 Lappeenranta) on suomalainen teatterinjohtaja, näyttelijä ja teatteriohjaaja.


title: Lauri Väärä

text: Lauri Väärä opiskeli Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjalla vuosina 1962–1965, jonka jälkeen hän työskenteli ohjaajana Kotkan kaupunginteatterissa 1965–1970. Ura jatkui teatterinjohtajana Lappeenrannan kaupunginteatterissa 1971–1975 ja Kotkan kaupunginteatterissa 1975–1980. Vuosina 1980–1988 Väärä oli kiinnitetty Suomen Kansallisteatteriin näyttelijäksi. Vuonna 1988 hän aloitti pestin Kouvolan Teatterin johtajana.


title: Lauri Väärä

text: Väärän dramatisointeihin lukeutuvat muun muassa Johannes Linnankosken klassikkoromaaniin pohjautuva "Laulu tulipunaisesta kukasta" ja Laila Hietamiehen aiheeseen perustuva "Mäeltä näkyy toinen mäki". Ohjaajana hän toimi muun muassa näytelmissä "Papin perhe", "Anu ja Mikko", "Viulunsoittaja katolla" ja "Kolme sisarta". Vuonna 1995 hän ohjasi musikaalin "Zorbas" Kouvolan Teatterissa.


title: Lauri Väärä

text: Väärän roolitehtävistä mainittakoon Higgins musikaalissa "My Fair Lady)", Andres näytelmässä "Varkamäki" ja Zilov näytelmässä "Sorsajahti". Maria Jotunin näytelmässä "Miehen kylkiluu" hän näytteli Tuomasta ja Serpin komediassa "Katarina kaunis leski" dosentti Cajalénia.


title: Lauri Väärä

text: Väärä toimi opetustehtävissä Kotkan Tyttölyseossa 1967–1968 ja Katariinan lukiossa 1978–1980. Lisäksi hän on antanut ohjaaja- ja näyttelijäkoulutusta kesäkursseilla.


title: Lauri Väärä

text: Pitkän teatteriuransa ohessa Lauri Väärä on tehnyt sivurooleja muutamassa elokuvassa ja televisiosarjassa.


title: Lauri Väärä

text: Lauri Väärän vanhemmat olivat maanviljelijä Armas Väärä ja Miina Viiru. Hän avioitui toimittaja Teija Sopasen kanssa 1979. Liitto päättyi puolison kuolemaan 2011.


title: Filmiyhtymä

text: Filmiyhtymä Oy oli 1950–1970-luvuilla toiminut audiovisuaalisia opetus- ja koulutusmateriaaleja tuottanut yritys.


title: Filmiyhtymä

text: Filmiyhtymä syntyi 1952 SOK:n Koulupalvelun, Maatalouskeskusten liiton, Hankkijan ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton yhdessä omistamaksi yritykseksi. Se tuotti kouluihin, maatalousneuvontaan ja muuhun opetuskäyttöön diasarjoja, rainoja ja yli 200 opetus- ja muuta dokumentaarista lyhytelokuvaa. Lisäksi Filmiyhtymä myi myös ulkopuolisille valokuva- ja elokuva-alan resurssejaan, kuten filmilaboratoriopalveluja.


title: Filmiyhtymä

text: 1960-luvulla Yleisradion päiväsaikaan lähettämien Koulu-TV-opetusohjelmien myötä koulujen diasarjatarve alkoi nopeasti vähetä. Filmiyhtymä ajautui vaikeuksiin, kunnes sai yksinoikeuden myydä Demolux-piirtoheittimiä suomalaisiin kouluihin ja kokoustiloihin. Niitä myytiin kymmeniä tuhansia kappaleita. 1980-luvun alussa Filmiyhtymä siirtyi Wulffin omistukseen, joka muodosti siitä yritysten neuvottelutiloja suunnittelevan ja varustavan Wulff Viestintä -yksikön.


title: Einödsbach

text: Einödsbach on kylä Oberstdorfissa Saksan eteläisimmässä osassa. Se sijaitsee Birgsaun laaksossa 1 113 metrin korkeudessa. Kylä käsittää kolme taloa ja kappelin. Einödsbachin historia asuinpaikkana ulottuu vuoteen 1613. Nykyisin ympärivuotisesti asuttuna on vierasmaja, Gasthaus, joten Einödsbach on Saksan eteläisin vakituisesti asuttu paikka. Etäisyys Oberstdorfin keskustaan on noin 12 kilometriä. Saksan eteläisin piste, Haldenwanger Eck, sijaitsee 8,3 kilometriä Einödsbachista lounaaseen.


title: Einödsbach

text: 25. toukokuuta 1987 tehty väestönlaskenta osoitti Einödsbachissa asuvan kymmenen henkeä kahdessa talossa, joten se ei enää virallisesti ole "Weiler", eli vähintään kolme asuttua taloa käsittävä pikkukylä, vaan niin sanottu "Einöde", eli erittäin vähäinen kylä.


title: Uijeongbu

text: Uijeongbu () on kaupunki Etelä-Korean luoteisosassa Gyeonggin maakunnassa Soulista 26 km pohjoiseen. Siellä on asukkaita 431 112 (2014). Se on Soulin teollisuusesikaupunki ja toimii lähiseudulla olevien sotilaallisten laitosten palvelukeskuksena.


title: Uijeongbu

text: Kaupungin automaattimetro kulkee maanpinnan yläpuolella. Metrolinjan pituus on 11,067 km, ja asemia on 15. Se otettiin käyttöön 2012.


title: Paratiisisorsa

text: Paratiisisorsa ("Tadorna variegata") on uusiseelantilainen sorsalintu. Se luokitellaan joskus sukuun "Casarca".


title: Paratiisisorsa

text: Paratiisisorsa on 63–71 cm pitkä. Koiras painaa noin 1 700 grammaa ja naaras noin 1 400 grammaa. Koiras on väriltään noenmusta. Naaras on pähkinänruskea ja sillä on valkoinen pää. Jalat ja nokka ovat mustat.


title: Paratiisisorsa

text: Paratiisisorsaa tavataan Uudessa-Seelannissa. Sen populaatio on suuri ja kannankehitys vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Paratiisisorsa

text: Paratiisisorsa tekee pesän puun- tai kallionkoloon tai ruohotuppaiden sekaan. Pesintäkausi kestää elokuusta tammikuuhun, ja laji pesii joskus kahdesti kauden aikana. Paratiisisorsa munii 5–15 munaa, joita haudotaan 30–32 vuorokautta. Vankeudessa paratiisisorsa on risteytynyt muiden ristisorsien kanssa.


title: Type 63 (panssarivaunu)

text: Type 63 on kiinalaisvalmisteinen ilmatorjuntapanssarivaunu, jota käytettiin ja valmistettiin myös Vietnamissa. Type 63 kehitettiin Kiinassa, joka poti liikkuvan ilmatorjuntakaluston puutetta. Vaunu ei kuitenkaan täyttänyt perimmistä käyttötarkoitustaan. Siinä on ylhäältä avonainen tornin, joka suojasi vain heikosti tykkimiehistöä, eikä siinä ole tutkaa. Lisäksi ammusten jakelu joudutaan tekemään käsin. Nämä johtivat pienen tulinopeuden ohella alhaiseen osumistodennäköisyyteen (kill ratio/probablity). Vaunun ongelmat tekivät siitä helpon kohteen esimerkiksi matalalla nopeasti lentäville vihollisen lentokoneille.


title: Type 63 (panssarivaunu)

text: Philip Trewhitt on ihmetellyt panssarotuja ajoneuvoja käsitelleessä kirjassaan Type 63:n pitkää käyttöikää, vaikka se kävi jokseenkin heikosti käyttötarkoitukseensa. Kiinassa sitä käytettiin 1980-luvun lopulle saakka. Asetyyppi on osallistunut Vietnamin sotaan, jolloin sitä käyttivät Vietkongin sissit.


title: Type 63 (panssarivaunu)

text: Vaunumiehistön lukumäärä on kuusi henkeä. Vaunun runkorakenne pohjautui Neuvostoliiton T:34:ään, jota vietiin Kiinaan suuria määriä ennen 1950-luvulla tapahtunutta maiden välistä välirikkoa. V-12 dieselmoottori on 500 hv (373 kW) tehoinen ja sallii 55 km/h enimmäisnopeuden tieolosuhteissa. Pääaseet ovat kaksi avotornissa sijaitsevaa 37 mm kanuunaa.


title: Uji

text: Uji () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Kioton prefektuurissa. Se sijaitsee aivan Kioton eteläpuolella Ujijoen varrella Kioton allaslaakson kaakkoisosassa. Ujissa on 188 457 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 67,54 neliökilometriä.


title: Uji

text: Uji kehittyi Kioton ja Naran välille liikenteellisesti merkittävään paikkaan, jonne rakennettiin Ujijoen ylittävä silta eli Ujibashi. Heian-kaudella Ujista tuli keisarin sijaishallitsijoina toimineiden Fujiwarojen huvila-aluetta; huviloista on nykyaikaan saakka säilynyt Byōdō-inin temppelin feeniks-halli, joka on valittu Unescon maailmanperintöluetteloon yhdessä Ujigamin pyhäkön kanssa osana kohdetta ”muinaisen Kioton historialliset monumentit”. Loisteliaan hovikulttuurin myötä Uji toimiikin monien japanilaisen kirjallisuuden klassikoiden, "Genjin tarinan", "Heike monogatarin" ja "Man’yōshūn", tapahtumien näyttämönä. Muromachi-kaudelta lähtien kaupunki on ollut tunnettu korkealuokkaisesta teestään ("Uji-cha"). Kaupunkioikeudet Japanin nykyisen kuntalaitoksen puitteissa Uji sai vuonna 1951. 1960-luvulta lähtien se on kasvanut voimakkaasti Kioton asuinlähiönä.


title: Uji

text: Ujia palvelevat JR Nishi-Nihonin Nara-linja, Keihan-rautateiden Uji-linja, Kintetsu-rautateiden Kioto-linja ja Kioton metron Tōzai-linja.


title: Kleopatra (EP)

text: Kleopatra on suomalaisen rockyhtyeet Herra Ylpön & Ihmisten EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2008 levymerkillä Sony BMG. EP sisältää nimikkoraidan ohella ennen julkaisemattoman kappaleen ""Vampyyri"", live-esiintymisissä taltioidut versiot kappaleista "TV:stä tuttu" ja "Loppu" sekä cover-version Hassisen Koneen kappaleesta "Jurot nuorisojulkkikset”.


title: Kleopatra (EP)

text: Nimikkokappale "Kleopatra" oli myös TV-sarjan "Suojelijat" tunnusmusiikki.


title: Eylaun taistelu

text: Eylaun taistelu tai Preussisch-Eylaun taistelu (, ) taisteltiin vaikeissa lumisissa olosuhteissa. Taistelupäivänä oli pakkasta 4–6 astetta ja voimakas pohjoistuuli.


title: Eylaun taistelu

text: Eylaun taistelua pidetään kaikista Napoleonin taisteluista kyseenalaisimpana ja selittämättömimpänä. Taistelussa merkittäviä asioita olivat Muratin reserviratsuväen voima, ranskalaisia vastaan puhaltanut tuuli sekä L'Estocqin oikea-aikainen saapuminen taistelukentälle.


title: Eylaun taistelu

text:
Eylaun taistelu oli ensimmäinen vakava isku Grande Armée'lle ja Napolenin voittamattomuuden myytille.
Preussisch-Eylaun nykyinen nimi on Bagrationovsk () ja se sijaitsee Kaliningradin alueella.


title: Eylaun taistelu

text: Preussi liittyi vuonna 1806 Napoleonin vastaiseen neljänteen liittokuntaan. Samana vuonna Preussi luhistui sotilaallisesti ja moraalisesti Jenan–Auerstedtin taistelussa 14. lokakuuta (J: 2. lokakuuta). Napoleon eteni itään valloittaen Puolaa. Venäjä lähti taistelemaan Napoleonia vastaan ja Preussin jäljellä oleva armeija tuki venäläisiä.


title: Eylaun taistelu

text: Tammikuun 1807 alussa venäläisten joukkojen komentaja Levin Benningsen hyökkäsi Itä-Preussiin tuhotakseen Ranskan marsalkka Michel Neyn VI armeijakunnan ja Jean-Baptiste Bernadotten I armeijakunnan. Napoleon määräsi vastahyökkäyksen, jonka käskyn Kasakkapartio sai käsiinsä. Beningsen pelkäsi nyt armeijansa saartamista ja vetäytyi. Vetäytymisen aikana oli pienempiä kahakoita: 25. tammikuuta (J: 13. tammikuuta) Mohrungenin taistelu, 3. helmikuuta (J: 22. tammikuuta) Jonkowon taistelu ja 6. helmikuuta (J: 25. tammikuuta) Hoofen taistelu.


title: Eylaun taistelu

text: Beningsenin armeija vetäytyi Preussisch Eylaun kylään. Beningsen määräsi kenraaliluutnantti Pjotr Bagrationin ryhmittämään kenraalimajuri Karl Gustav Baggovutin etuiskujoukot noin kilometrin verran Eylaun kylän eteen Landsbergin (nykyisin Górowo Iławeckie) tielle Napoleonin lähestymissuuntaan. Samanaikaisesti hän ryhmitti armeijansa kylän taakse puolustuksellisesti edulliseen maastoon.


title: Eylaun taistelu

text: Taistelualueen koko on noin 4 x 4,5 km. Maasto on vaihtelevaa ja kumpuilevaa, se antoi Beningsenille mahdollisuuden sijoittaa tykistö edullisiin ampumaasemiin kukkuloille. Taisteluryhmityksessä Beningsen hallitsi Königsbergin ja Friedlandin teitä. Muuten taistelmaasto oli avointa. Napoleon perusti esikuntansa kirkkomaakukkulalle, josta näkyi koko seutu.


title: Eylaun taistelu

text: Ranskan joukkojen koko on yleisesti arvioitu olevan 75000 miestä ja 200 tykkiä. Ranskan armeijan III ja VI armeijakunnat liittyivät mukaan vasta toisena taistelupäivänä eli 8. helmikuuta. Eri asiantuntijoiden arviot joukkojen vahvuuksista poikkeavat toisistaan.


title: Eylaun taistelu

text: Napoleonin tarkoitus oli saartaa Venäjän keisarillinen armeija ja tuhota se. Davout (15 100 miestä) oli saanut käskyn tulla Eylauhin. Neyn (14 500 miestä) tuli pidätellä Preussin L'Estocqin lisävoimia Benningsenille.


title: Eylaun taistelu

text: Soultin (16 750 miestä) kolme divisioonaa levittäytyivät vasemmalle venäläisten oikeaa siipeä vasten. Loput voimat ja koko Augereaun VII armeijakunta (14 500 miestä), Muratin reserviratsuväki (15 200 miestä) ja Keisarillinen Kaarti (9 000 miestä) sijoitettiin keskelle ja oikealle. Taisteluun liittyvä Davout tuli lisäämään hyökkäysvoimaa oikealle. Napoleon oli sijoittanut kolme neljäsosaa voimistaan venäläisten vasenta sivustaa vastaan.


title: Eylaun taistelu

text: Venäläisten joukkojen vahvuuden arvioidaan olleen 68 000–70 000 miestä ja 400 tykkiä . Preussin joukkojen kokonaisvahvuus oli noin 9 000 miestä ja siihen kuului jalka– ja ratsuväkeä sekä tykistöä.


title: Eylaun taistelu

text: Baggovutin etuiskujoukko sijoitettiin äärimmäiseksi vasemmalle Serpallenin kylän kohdalle. Sen jälkeen ryhmitys oli linjassa Aleksandr Osterman-Tolstoi, Fabian Osten-Sacken ja Nikolai Tutškov. Äärimmäisenä oikealla oli Jevgeni Markovin etuiskujoukot. Dmitri Dohturovin reservi oli Osten Sackenin takana. Puolustuslinjan taakse jäivät Kleine Sausgartenin, Auklapenin ja Kutschittenin kylät. Ryhmityksen leveys oli 4,5 kilometriä ja tykkejä oli 450.


title: Eylaun taistelu

text: Soultin ja Muratin johtamat ranskalaiset lähestyivät Landsbergin tien suunnasta. Baggovutin etujoukoilla oli määräys viivyttää ranskalaisia ja tehdä sitkeää vastarintaa. Benningsenin oli voitettava mahdollisiman paljon aikaa, voidakseen kuljettaa raskaan tykistönsä Eylaun läpi ja sijoitettaakseen ne taisteluasemiin.


title: Eylaun taistelu

text: Noin klo 14 ranskalaisen ensimmäiset prikaatit hyökkäsivät oikealta metsän kautta sekä jäätyneen Warskeiter-järven yli venäläisten asemiin. Heidät torjuttiin, mutta kun Soultin 2. divisioona iski vasemmalta venäläiset vetäytyivät Eulayn kylään.


title: Eylaun taistelu

text: Kylän hallinnasta syntyi raivokas taistelu, joka jatkui vielä pimeällä. Tappiot kummallekin puolelle arvioidaan olleen noin 4000 miestä. Klo 22 Benningsen antoi vetäytymiskäskyn venäläisille. Ranskalaiset saivat kylän hallintaansa. Yön aikana Benningsen vahvisti reserviään oikean siiven kustannuksella.


title: Eylaun taistelu

text: Napoleon saapui noin Eylauhun noin klo 23. Tällöin hänellä oli käytettävissään vain 46 000 miestä ja 300 tykkiä. Davout’n III armeijakunta oli vielä noin 18 km etelään ja Neyn VI armeijakunta noin 30 kilometriä pohjoiseen, Bernadotte oli liian kaukana ehtiäkseen mukaan.


title: Eylaun taistelu

text: Venäläinen kolmeen suureen patteristoon jaettu tykistö aloitti klo 7 ja ranskalaiset vastasivat. Tykistökaksintaistelu kesti noin 2 tuntia.


title: Eylaun taistelu

text: Noin klo 9 Napoleon käski Augereauta hyökkäämään venäläisten keskustaan. Augereau itse oli kuumeinen ja hyökkäyksestä tuli katastrofi. Lumimyrsky sokaisi Augereaun armeijakunnan joukot ja ne joutuivat suoraan venäläisten 70 raskaan tykin rumputuleen. Napoleon näki henkilökohtaisesti kuinka hänen 14. linjajalkaväkirykmenttinsä tuhottiin viimeiseen mieheen. Lisäksi venäläiset tekivät pistin- ja ratsuväkihyökkäyksen, joilla lisäsivät Augereaun armeijakunnan tuhoa. Muutamassa minuutissa Augereau oli menettänyt 5200 miestä. Keisarillinen Kaarti lähetettiin vastahyökkäykseen pistimin. Venäläinen ratsuväki oli päässyt hyvin lähelle Napoleonin komentopaikkaa ja ranskalaisten keskusta oli murtumaisillaan. Napoleonilla oli jäljellä vereksinä voimina vain Muratin reserviratsuväki.


title: Eylaun taistelu

text: Eräs maailman suurimmista ratsuväkihyökkäyksistä alkoi noin 11.30. Hämärässä säässä Muratin eskadroonat hyökkäsivät Eylaun kylässä venäläisten jalkaväkeä vastaan ja sitten jakautuivat kahteen ryhmään.


title: Eylaun taistelu

text: Oikean puoleinen ryhmä, 2. rakuunadivisioona (komentaja Grouchy) iski venäläisen ratsuväen sivustaan, helpottaen painetta Soultin 1. jalkaväkidivisioonan (komentaja divisioonakenraali Saint-Hilaire) kohdalla. Venäläisten ratsuväki hajotettiin.


title: Eylaun taistelu

text: Murat johti henkilökohtaisesti rakuunoita keskustassa olevaa venäläisten ratsuväkeä vastaan ja 2. kyrasieeridivisioonan (komentaja divisioonakenraali d'Hautpoul) liityttyä hyökkäykseen, venäläisten ratsuväki työnnettiin omien linjojen taakse. Venäläiset lähettivät taisteluun verestä ratsuväkeä, jotka pakottivat Muratin ja rakuunat vetäytymään.


title: Eylaun taistelu

text: D'Hautpoulin kyrasieerit kuitenkin hyökkäsivät ja hävittivät edetessään kaiken. He paloittelivat väsyneet venäläiset joukot. Sen jälkeen d'Hautpoulin kyrasieerit hyökkäsivät sapelein venäläisten tykistön lävitse ja tunkeutuivat ensimmäisen jalkaväkilinjan läpi ja murskasi jalkaväkipataljoonan. Kyrasieerit jatkovat venäläisten toiselle jalkaväkilinjalle. Hyökkäys pysähtyi lopulta venäläisten reserviin.


title: Eylaun taistelu

text: Grouchyn rakuunat ja Keisarillisen kaartin ratsuväki muodostivat toisen ratsuväkihyökkäysaallon. He osuivat venäläisten hyökkäysryhmitysvalmisteluun. Myös tämä ratsuväkijoukko läpäisi molemmat jalkaväkilinjat.


title: Eylaun taistelu

text: Vielä kolmas ryhmä hyökkäsi venäläisten jalkaväkeä vastaan Augereaun asemissa. Murat menetti 1 000 – 1 500 koulutettua ratsumiestä .


title: Eylaun taistelu

text: Muratin ratsuväkihyökkäyksen aikana Davout oli saapunut ja ryhmittänyt armeijakuntansa. Davoutin hyökkäys Baggovutin etuiskujoukkoja ja koko venäläisten vasenta siipeä vastaan Serpallenin kylän kohdalla muutti taistelun painopisteen. Baggovutin asemiin hyökkättiin kolmelta puolelta, hän joutui vetäytymään. Koko venäläisten vasen siipi alkoi siirtyä taaksepäin, Kleine Sausgartenin, Auklapenin ja Kutschittenin kylät jäivät yksi toisensa jälkeen ranskalaisille. Klo 15.30 mennessä vaikutti siltä, että venäläisten rintama murtuisi.


title: Eylaun taistelu

text: Beningsen oli henkilökohtaisesti ratsastanut L'Estocqia vastaan pyytäen häntä kiirehtimään. Klo 16 L'Estoq pääsi hyökkäämään Davoutin avoimeen oikeaan sivustaan. Venäläiset lähtivät uuteen hyökkäykseen L'Estoqin mukana. Venäläisten oikean siiven tykistökenraali Aleksandr Kutaisov lähetti Auklapenin kylän luo kolme hevospatteria, jonka 36 tykkiä auttoivat venäläisiä valtaamaan takaisin Auklappenin kylän. Davoutin hyökkäys pysähtyi ja ranskalaiset joutuivat vetäytymään Kleine Sausgartenin asti.


title: Eylaun taistelu

text: Ney saapui noin klo 19. Hän oli saanut Napoleonin käskyn vasta aamulla noin 10.30. Armeijakunnan siirto lumimyrskyssä ja lumenpeittämillä teillä kesti odotettua pitempään. Ney hyökkäsi välittömästi venäläisten oikeaan sivustaan.


title: Eylaun taistelu

text: Taistelu jatkui pimeässä noin klo 22 asti, jolloin kumpikin vetäytyi hieman. Beningsen piti neuvottelun esikunnassaan ja neuvottelun jälkeen klo 23.00 venäläiset päättivät vetäytyä kasakoiden suojaamana. Väsyneet ranskalaiset totesivat vasta 03.00 venäläisten poistuneen.


title: Eylaun taistelu

text: Napoleon viipyi taistelun jälkeen Preussisch-Eylaussa 8 päivää.


title: Eylaun taistelu

text:
Taistelu oli kestänyt 14 tuntia ja se oli Napoleonin kaikista 64 taistelusta verisin ja merkityksettömin. Kaikkiaan taistelussa kaatui kuusi ranskalaista ja kahdeksan venäläistä kenraalia.
Michael Barclay de Tolly oli taistelussa mukana kenraalimajurina ja haavoittui. Vuosina 1809–1810 de Tolly toimi Suomen kenraalikuvernöörinä.


title: Eylaun taistelu

text: Ranskalaiset pitivät itseään voittajina, koska Benningsen oli perääntynyt. Napoleon puhui päiväkäskyssään voitosta, mutta ymmärsi ettei ollut saavuttanut tässä verisessä taistelussa todellista voittoa. Napoleon oli itse myös kärsinyt suuret tappiot ja epäonnistunut tuhoamaan Venäjän armeijan. Tappiot olivat molemmille taisteluosapuolille yhteensä noin 40 000 miestä.


title: Eylaun taistelu

text: Ranskan, Venäjän ja Preussin joukkojen kokoonpanot ja komentajat ovat allaolevassa linkissä


title: Eylaun taistelu

text:
Vasen sivusta: IV armeijakunta komentaja Ranskan marsalkka Jean-de-Dieu Soult
Keskusta: VII armeijakunta komentaja Ranskan marsalkka Pierre Augereau
Armeijan reservi: Komentaja Ranskan marsalkka Jean Lannes
Keisarillinen Kaarti: komentaja Ranskan marsalkka Jean-Baptiste Bessiéres
Reservin ratsuväki: Ranskan marsalkka Joachim Murat
III armeijakunta: Ranskan marsalkka Louis-Nicolas Davout
VI armeijakunta: komentaja Ranskan marsalkka Michel Ney


title: Eylaun taistelu

text: Joukkojen ryhmitys toisena taistelupäivänä (8. helmikuuta).


title: Eylaun taistelu

text:
Vasen sivusta: Komentaja kenraalimajuri Aleksandr Osterman-Tolstoi
Vahvennetut etuiskujoukot: Komentaja kenraalimajuri Karl Gustav Baggovut.
Vasemman sivustan ratsuväki: Komentaja kenraaliluutnantti Dmitri Golitsin.
Keskusta: Komentaja kenraaliluutnantti Fabian Osten-Sacken
Keskustan reservi: komentaja kenraaliluutnantti Dmitri Dohturov
Keskustan reservin ratsuväki: Komentaja kenraalimajuri Jefim Tšaplits.
Oikea sivusta: Komentaja kenraaliluutnantti Nikolai Tutškov
Etuiskujoukot: Komentaja kenraalimajuri Jevgeni Markov
Oikean sivustan ratsuväki: Komentaja kenraaliluutnantti Pavel Palen


title: Eylaun taistelu

text:
Venäläisissä joukoissa oli mukana kaksi Vanhan Suomen joukko-osastoa:
1. Viipurin musketöörirykmentti . Rykmenistä oli taistelemassa 3 pataljoonaa. Viipurin musketöörirykmentin komentajana oli Jegor von Pillar. Rykmentti oli alistettuna kenraalimajuri L'Estocqin preussilaiseen divisioonaan.


title: Eylaun taistelu

text: 2. Suomalainen rakuunarykmentti komentaja eversti Evstafii Nauendorff kuului vasemman sivustan ratsuväkeen ( Prikaati Šepelev)


title: Eylaun taistelu

text: Divisioona: Komentaja kenraalimajuri Anton Wilhelm von L'Estocq


title: Calabrianpaimenkoira

text: Calabrianpaimenkoira ("Cane da Pastore Calabrese") on todennäköisesti sukupuuttoon kuollut italialainen koirarotu, joka ei koskaan ehtinyt saavuttaa FCI:n tunnustusta. Joidenkin lähteiden mukaan se olisi yhä elossa, joten sen varsinaista statusta ei ole varmistettu.


title: Calabrianpaimenkoira

text: Calabrianpaimenkoira on hieman keskikokoista kookkaampi, musta laumanvartija. Sen runko on lihaksikas ja rakenteeltaan tiivis, ja sen luusto on tasapainoinen. Karvapeite on pitkä eikä sen tule olla aaltoileva, ja se muuttuu kesäisin kuumimman sään aikana sävyltään hieman punertavaksi. Säkäkorkeus vaihtelee 63-65 cm välillä.


title: Calabrianpaimenkoira

text: Rodulle on tyypillistä äärimmäinen rohkeus ja pelottomuus - ominaisuudet, joita lammaslaumaa susilta puolustavalta koiralta vaaditaan. Laumanvartijana se on erittäin valpas ja luotettava, ja on omistajaansa kohtaan hyvin uskollinen.


title: Calabrianpaimenkoira

text: Calabrianpaimenkoiran esi-isät olivat joidenkin asiantuntijoiden mukaan Calabriaan saapuneiden kreikkalaisten koiria, mahdollisesti kreikanpaimenkoiria tai epeiroksenmolosseja. Joka tapauksessa rotu on hyvin vanha, ja sitä esiintyi kotiseudullaan vuosisatojen ajan. 1800- ja 1900-luvuilla sitä on kuvattu alueen kirjallisuudessa. Vuonna 1972 Cosenzassa järjestettiin koiranäyttely, jonne seitsemän rodunedustajaa tuotiin esitteille siinä toivossa, että calabrianpaimenkoira saisi Italiassa kansallisen tunnustuksen. Rodun lukumäärä alkoi kuitenkin jyrkästi laskea susien hävittyä alueelta, ja se saattaa hyvinkin olla jo sukupuuttoon kuollut.


title: Hattuša

text: Hattuša oli muinaisen heettiläisen valtakunnan pääkaupunki myöhäispronssiajalla. Se sijaitsi nykyisen Turkin keskiosissa. Se tuhoutui ja hylättiin noin 1200 eaa., mutta Fryygian aikana paikalle rakennettiin uudelleen kaupunki. Tällöin sitä kutsuttiin nimellä Pteria. Hattuša on tunnettu myös nimellä Bogâzkale. Hattušan raunioalue on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1986.


title: Hattuša

text: Ernst Chantre aloitti alueella kaivaukset vuosina 1893–1894. Saksalaiset arkeologit tutkivat aluetta vuonna 1906 ja edelleen vuosina 1913–1931 sekä 1940–1951, tosin maailmansodat aiheuttivat työssä keskeytyksiä.


title: Hattuša

text: Kaupunkia ympäröivät aikoinaan pellot ja laitumina käytetyt kukkulat. Alueella kasvoi muinaisina aikoina metsää, josta asukkaat saivat niin poltto- kuin rakennuspuutakin. Viljelykasveista tunnettiin vehnä, ohra ja kylvövirvilä. Myös pellavaa kasvatettiin, vaikka villa olikin vaatteiden pääasiallinen raaka-aine. Lihaa saatiin etupäässä kotieläimistä. Alueella liikuneiden hirvieläinten metsästäminen oli todennäköisesti varattu ainoastaan ylhäisön huviksi. Kaupungin lähistöllä virtaavat joet ovat pieniä ja purjehduskelvottomia. Lähellä sijaitsee rotko nimeltä Yazilikaya ja Büyükkalen kukkula, jonka päällä sijaitsee kuninkaallinen asuinpaikka.


title: Ulfborg-Vemb

text: Ulfborg-Vemb oli vuoteen 2007 kunta Tanskassa Länsi-Jyllannissa entisessä Ringkøpingin amtissa.


title: Ulfborg-Vemb

text: Sen pinta-ala oli 225 km², ja asukkaita siellä oli 7 101 (1996). Kunnan nähtävyyksiä olivat Nørre Vosborgin kartano, St. George -museo Thorsmindessä Bøvnin klintillä.


title: Ulfborg-Vemb

text:
Ulfborg-Vembin kunta muodostettiin vuoden 1970 kuntauudistuksessa seuraavista pitäjistä:
Vuoden 2007 kuntauudistuksessa se liitettiin Holstebron kuntaan.


title: Sepelsorsa

text: Sepelsorsa ("Speculanas specularis") on eteläamerikkalainen sorsalintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sepelsorsia on jäljellä alle 10 000 yksilöä.


title: Sepelsorsa

text: Sepelsorsa on keskikokoinen sorsalintu, sen pituus on 46–64 cm. Sepelsorsan tärkein tuntomerkki on sen niskan valkoinen seppel ja posken valkoinen läikkä. Muuten sen pää on tummanruskea. Linnun vartalo on vaaleamman ruskeansävyinen. Melkein mustissa siivissä on purppuranpunainen peili.


title: Sepelsorsa

text:
Sepelsorsia tavataan Andeilla Chilessä ja Argentiinassa.
Useimmat sepelsorsat elävät nopeasti virtaavien jokien varrella metsäisillä vuorenrinteillä 1 800 metrin korkeuteen asti. Niitä tavataan myös kosteikoilla, lammilla ja järvillä varsinaisen metsän ulkopuolella.


title: Sepelsorsa

text: Sepelsorsat munivat loka-marraskuussa. Tarhalintujen on havaittu hautovan noin 30 päivää.


title: Sepelsorsa

text: Sepelsorsat syövät vesikasvien siemeniä, lehtiä ja varsia, vaihtelevassa määin vesihyönteisiä ja joskus myös kuivan maan kasvien lehtiä.


title: Matti J. Kaleva

text: Matti J. Kaleva (s. 1943) on suomalainen valokuvaaja, valokuvauksen opettaja ja graafinen suunnittelija.


title: Matti J. Kaleva

text: Kaleva opiskeli 1960-luvulla mainostoimistotyön ohessa aamuisin Mainosgraafikkojen koulussa ja töiden jälkeen Ateneumin iltalinjalla graafista suunnittelua. Koska hänellä jo tuolloin oli kokemusta sekä valokuvauksesta että visualistin työstä, hänet nimitettiin 1960-luvun lopulla työpaikkansa, mainostoimisto Liikemainonta-McCannin kuvausosaston päälliköksi. Pian toimiston oma kuvaustoiminta siirrettiin Kalevan omistamalle yritykselle, joka sai yhä toimia toimiston tiloissa. Samoihin aikoihin Kaleva aloitti valokuvaopinnot Taideteollisessa korkeakoulussa, mutta käytännössä jo hankitun kokemuksen ansiosta opiskelu vaihtui pian opetustyöksi paitsi Helsingissä, myös Lahden muotoiluinstituutin valokuvaajalinjalla. Valokuva-alan taiteellisiin ja poliittisiin riitoihin 1970-luvulla kyllästyneenä Kaleva suuntautui koulutustyössään taidevalokuvauksesta ”käyttökuvan” kuten mainos- ja muotokuvauksen ja graafisen suunnittelun pariin ja perusti Valokuvaviestinnän instituutin (VAVI) 1982 ja Visuaaliviestinnän instituutin (VVI) 1988.


title: Matti J. Kaleva

text: Opetustyön ja mainosvalokuvauksen lisäksi Kaleva on ollut aktiivisesti mukana valokuva-alan järjestöissä, kuten Suomen Valokuvaajain Liitossa (nykyään Suomen Ammattivalokuvaajat ry ja Finnfotossa. Vuosina 1997–2000 hän toimi irlantilaisen Dublin Institute of Technologyn kansainvälisenä valokuvatutkinnon tarkastajana.


title: Matti J. Kaleva

text: Matti J. Kaleva on tunnettu myös veneily- ja veneenrakennusharrastuksestaan.


title: Tarutinon taistelu

text: Tarutinon taistelu (), oli käännekohta Isänmaallisessa sodassa 18. lokakuuta 1812 (J: 6. lokakuuta). Ranskalaisten tappion ja lähestyvän talven johdosta Napoleon päätti vetäytyä Moskovasta.


title: Tarutinon taistelu

text:
Borodinon taistelun jälkeen Venäjän keisarikunnan armeijan komentaja jalkaväenkenraali Mihail Kutuzov määräsi armeijan vetäytymään. Vetäytymissuunta oli aluksi Moskovasta kaakkoon Rjazanin suuntaan. Moskvajoen saavutettuaan armeija kääntyi vanhalle Kalugantielle ja se linnoittautui Tarutinoon. Kaupungista oli helppo valvoa Moskovasta lähteviä teitä; Vanhaa Kalugantietä, Tulan tietä sekä Rjazanin tietä. Kutuzov aloitti armeijan täydentämisen ja varustamisen.
Ranskan marsalkka, Napolin kuningas Joachim Murat ajoi takaa Venäjän armeijaa ja päätyi Tarutinon lähistölle Winkovon (nykyisin ) – Teterinkin kylien väliselle alueelle Nara -joen sivuhaaran Tšernišnja-joen luo.


title: Tarutinon taistelu

text: Ranskalaisista katsottuna Tšernišnja-joen eteläpuoli oli avointa maastoa. Etuvasemmalla oli laaja Dednevskin metsä, jota pystyi hallitsemaan Teterinkin kohdalta. Winkovosta oli maantie pohjoiseen Spas -Kupljaan ja etelään Tarutinoon.


title: Tarutinon taistelu

text: Ranskalaisilla taistelualueella oli lähes koko ratsuväkiarmeija 26000 miestä sekä ratsuväkiarmeijan tykistö.


title: Tarutinon taistelu

text:
Ratsuväkiarmeija: komentaja Ranskan marsalkka, Napolin kuningas Joachim Murat
1. Ratsuväkiarmeijakunta: komentaja divisioonakenraali Étienne Marie Antoine Champion de Nansouty
2. Ratsuväkiarmeijakunta: komentaja divisioonakenraali Antoine Louis Decrest de Saint-Germain
3. Ratsuväkiarmeijakunta: komentaja divisioonakenraali Sébastiani
4. Ratsuväkiarmeijakunta: komentaja divisioonakenraali Victor de Fay de La Tour-Maubourg (Latour-Mauborg)


title: Tarutinon taistelu

text: 5. Armeijakunta: komentaja kenraali Józef Poniatowski (2 jalkaväen ja 2 ratsuväkidivisioonaa).


title: Tarutinon taistelu

text:
2. Jalkaväkiarmeijakunta: komentaja kenraaliluutnantti Karl Gustav Baggovut
3. Jalkaväkiarmeijakunta: komentaja kenraalimajuri Pavel Stroganov
4. Jalkaväkiarmeijakunta: komentaja kenraaliluutnantti Aleksandr Osterman-Tolstoi
1. Ratsuväkiarmeijakunta: komentaja kenraaliadjutantti Vasili Orlov-Denisov


title: Tarutinon taistelu

text: Venäjän armeijan komentaja kenraalimarsalkka Mihail Kutuzov määräsi ratsuväenkenraali Levin Benningsenin ja jalkaväenkenraali Mihail Miloradovitšin hyökkäämään Muratin asemiin.


title: Tarutinon taistelu

text:
Suunnitelman mukaan Beningsenin johtamat 2., 3. ja 4. jalkaväki- sekä 1. ratsuväkiarmeijakunnan tuli yöllä salaa lähestyä Dednevskin metsän läpi ja iskeä Muratin vasempaan kylkeen. Miloradovitšin tehtävä oli estää Muratin oikean siiven hyökkäys Tarutinoon. Miloradovitšin alaisena oli kenraaliluutnantti Dmitri Dohturov.
Murat osasi odottaa yhteenottoa ja taistelua edeltävän päivän ja yön ranskalaiset olivat täydessä taisteluvalmiudessa. Venäläisten hyökkäys siirtyi kuitenkin yhdellä päivällä, koska esikuntapäällikkö Aleksei Jermolov oli päivällisvastaanotolla. Koska venäläiset eivät hyökänneet Murat purki taisteluvalmiuden.


title: Tarutinon taistelu

text: Beningsenin joukot olivat ylittäneet Nara-joen Spasskoen kohdalla. Yömarssi ja väärin arvioitu ohittavien joukkojen liike aiheutti Beningsenin hyökkäysryhmityksen hidastumisen. Joukoilla ei ollut tarpeeksi aikaa ollakseen sovitulla hyökkäyspaikalla sovittuun aikaan. Hyökkäysryhmityksestä vain Orlov-Denisovin ratsuväki oli asemissa Dmitrov kylän luona ranskalaisten sivustassa. Miloradovitš ei ollut lähtenyt liikkeelle ennen aamua.


title: Tarutinon taistelu

text: Aamun valjetessa venäläisten jalkaväkeä ei näkynyt hyökkäysasemissa, Orlov-Denisov päätti hyökätä klo 7.00. Sébastianin ratsuväki yllättyi täysin ja joutui sekasortoon ja pakeni. Kasakat eivät jatkaneet hyökkäystä, vaan alkoivat rosvota leiriä. Orlov-Denisovilta meni pitkä aika, että hän sai joukkonsa koottua. Näin Muratin vasen sivusta säästyi tuholta ja Murat toivuttuaan yllätyksestä, teki vastahyökkäyksen.


title: Tarutinon taistelu

text:
Teterinki -kylän edestä metsästä tuli ulos Baggovutin 2. armeijakunta suoraan ranskalaisten tykkipatterin eteen. Tykistöiskussa kenraaliluutnantti Baggovut kaatui ensimmäisten joukossa. Venäläisistä joukkoja tuli metsästä vähitellen heidän harhailtuaan metsässä. Murat käytti hyväkseen tätä sekasortoa ja käski tykistön vetäytyä Spas-Kupljaan. Kun vihdoin venäläiset joukot saatiin ulos mesästä, ranskalaisten tuhoamishetki oli jo ohi.
Miloradovitšin joukot etenivät vanhaa Kalugantietä Winkovoon, mutta ranskalaiset olivat jo täydessä vetäytymisvaudissa. Murat vahvisti asemiaan Spas -Kupljassa ja pysäytti venäläisten etenemisen.


title: Tarutinon taistelu

text: Venäläiset eivät valmistelleet eivätkä toteuttaneet taistelua hyvin. Lopputulos oli kuitenkin erinomainen. Tykkien ja vankien lisäksi Tarutinon taistelulla oli merkittävä osuus Napoleonin päätökseen olla hyökkäämättä Pietariin ja vetätyä Moskovasta.


title: 4 × 800 metrin viestijuoksu

text: 4 × 800 metrin viestijuoksu on yleisurheilun viestikilpailu, jossa viestinviejä juoksee 800 metriä kuljettaen viestikapulaa ja lopuksi antaa kapulan seuraavalle juoksijalle. Viimeinen eli neljäs juoksija juoksee maaliin.


title: 4 × 800 metrin viestijuoksu

text: Matkaa ei juosta MM-kilpailuissa tai olympialaisissa, mutta IAAF pitää kirjaa maailmanennätyksistä. Miesten ennätys on 7.02,43, ja sen juoksi Kenian joukkue (Joseph Mwengi Mutua, William Yiampoy, Ismael Kipngetich Kombich, Wilfred Bungei) Brysselissä 25. elokuuta 2006. Naisten ennätyksen 7.50,17 teki Neuvostoliiton joukkue (Nadežda Olizarenko, Ljubov Gurina, Ljudmila Borisova ja Irina Podjalovskaja) Moskovassa 5. elokuuta 1984.


title: Carnianajokoira

text: Carnianajokoira ("Segugio Carnico") on italialainen koirarotu, jota FCI ja Italian Kennelliitto eivät kumpikaan ole hyväksyneet.


title: Carnianajokoira

text: Rotu on kotoisin Friuli-Venezia Giulian autonomiselta alueelta, tarkemmin sanottuna Friulissa sijaitsevasta Carniasta. Sen keskeisintä elinseutua ovat paikalliset vuoret ja kukkulat. Vaikka 1970-luvulla se oli seudulla erittäin yleinen, nykyisin elossa arvioidaan olevan enää 50 yksilöä.


title: Nikolai Romanov (urheilujohtaja)

text: Nikolai Nikolajevitš Romanov (ven. Николай Николаевич Романов), (9. elokuuta 1913 – 27. syyskuuta 1993 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen urheilujohtaja.


title: Nikolai Romanov (urheilujohtaja)

text: Nikolai Romanov nousi urheilujohdon tehtäviin Nuorisoliiton johtotehtävistä, jossa hän oli sotavuodet eli 1938–1945. Sen jälkeen hänestä tuli Yleisliittolaisen Liikuntakulttuurin- ja urheilukomitean puheenjohtaja ensin vuodesta 1945 toukokuuhun 1948, sen jälkeen varapuheenjohtaja 1948–1953 ja uudelleen puheenjohtaja 1953–1962.


title: Nikolai Romanov (urheilujohtaja)

text: Toisen maailmansodan jälkeen Romanov tuli suomalaisille tutuksi. TUL:n silloinen varapuheenjohtaja Yrjö Enne tapasi hänet muutaman kerran. M.m. toukokuussa 1946 Enne toimitti Romanoville Kansainvälisen yleisurheiluliiton IAAF:n puheenjohtajan Sigfrid Edströmin kirjeen, joka mahdollisti Neuvostoliiton osallistumisen Oslossa kesällä 1946 järjestettyihin yleisurheilun EM-kisoihin. Jatkotapaamisissa neuvoteltiin m.m. TUL:n ja Neuvostoliiton välisten urheilusuhteiden järjestämisestä.


title: Nikolai Romanov (urheilujohtaja)

text: Nikolai Romanovin tahtotila oli viedä Neuvostoliitto mukaan kansainväliseen urheilutoimintaan. Siinä hän oli mukana Neuvostoliiton liittyessä lajiliittokohtaisesti kansainvälisiin lajiliittoihin. Vuoden 1948 Lontoon kesäolympialaiset olivat myös Romanovin urheilujohtajatoiminnan tähtäimessä. Neuvostoliitton johtaja Stalinin mielipide siitä, että Neuvostoliiton pitää olla kisoissa ykkösmaa, johti siihen, että Neuvostoliitto ei osallistunut vielä vuoden 1948 olympialaisiin.


title: Nikolai Romanov (urheilujohtaja)

text: Vuoden 1948 alussa Stalinin lähimpiin kuuluva politbyroon jäsen Andrei Ždanov aloitti ždanovilaisuutena kutsutun kampanjan "läntistä nöyristelyä ja rappiota" vastaan. Romanov oli raportoinut vuoden 1947 lopulla positiivisessa sävyssä urheiluyhteistyötä läntisten porvarillisten maiden kanssa. Tämä johti siihen, että Romanov korvattiin tiukemman linjan ja samalla vähäisempää kansainvälistä yhteistyötä kannattavalla Arkadi Appolonovilla. Romanov sai kuitenkin Yleisliittolaisen Liikuntakulttuurin- ja urheilukomitean varapuheenjohtajan aseman. Vaikka Zdanov kuoli varsin pian Romanovin syrjäyttämisen jälkeen elokuussa 1948, Neuvostoliiton eristäytymistä leimannut urheilupolitiikka ei muuttunut aivan heti.


title: Nikolai Romanov (urheilujohtaja)

text: Tultaessa olympiavuoteen 1952 Neuvostoliiton osallistumiskysymys olympialaisiin nousi jälleen pinnalle. Romanov oli näissä keskusteluissa keskeisesti mukana. Poliittisella puolella politbyroota edustivat Mihail Suslov ja Georgi Malenkov. Romanovkin oli tässä vaiheessa vielä vastaan, koska poliittiset perusteet osallistumattomuudelle olivat edelleen voimassa. Neuvostoliitto oli tosin syksyllä 1951 perustanut oman olympiakomitean, mutta osallistuminen olympialaisiin säilyi pitkään avoimena. Oslon talviolympialaisiin helmikuussa 1952 Neuvostoliitto osallistui vain lähettämällä tarkkailijavaltuuskunnan. Helsingin kesäolympialaisiin sitä vastoin Neuvostoliitto tuli ensimmäisen kerran mukaan. Nikolai Romanov oli keskeinen henkilö, joka Suslovin ja Malenkovin tukemana sai olympialaisiin valmistautuville urheilijoille erityisoikeuksia olympialaisiin valmentatumista varten.


title: Nikolai Romanov (urheilujohtaja)

text: Neuvostoliiton urheilutoiminnan avautuminen johti siihen, että Romanov sai takaisin asemansa Neuvostoliiton urheilujohdon ykkösmiehenä eli Yleisliittolaisen Liikuntakulttuurin- ja urheilukomitean puheenjohtajana, jossa tehtävässä hän olikin aina vuoteen 1962. Neuvostoliiton liityttyä olympialiikkeeseen Nikolai Romanov toimi maansa olympiajoukkueen johtajana vuosien 1952 ja 1956 kesä- ja talvikisoissa.


title: Simo Jaatinen

text: Simo Tuomas Johannes Jaatinen (28. lokakuuta 1924 Huittinen – 31. toukokuuta 1999) oli Vesihallituksen pääjohtaja. Hän oli koulutukseltaan diplomi-insinööri.


title: Simo Jaatinen

text: Jaatinen oli Tie- ja vesirakennushallituksen ylijohtaja 1965–1970, vesihallituksen pääjohtaja vuodesta 1970. Hänen johdollaan vesihallitus pyrki toiminnassaan avoimuuteen, jota edistettiin muun muassa perustamalla tarpeen mukaan toimikuntia ja pitämällä tiedotustilaisuuksia. Jaatinen jäi virastaan eläkkeelle vuonna 1990.


title: Simo Jaatinen

text: Jaatisen puoliso oli Pirkko Valpasuo-Jaatinen, joka toimi 1970-luvulla vesihallituksen tiedotussihteerinä mutta siirtyi myöhemmin maatalouden vesiensuojelun tehtäviin.


title: Jukka Kröger

text: Jukka "Kosmo" Kröger (s. 1979 Helsinki) on suomalainen muusikko, joka on toiminut HIM-yhtyeen ja Herra Ylpön & Ihmisten rumpalina ja Maple Crossin kitaristina. Kröger oli vuonna 1999 alternative metal -yhtye FM2000:n perustajajäseniä. Kröger jätti yhtyeen vuonna 2010 päätettyään keskittyä Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeeseen. Hänen ensiesiintymisensä HIM:ssä tapahtui 25. heinäkuuta 2015 Qstock-festivaaleilla. Marraskuussa 2017 Krögerin ilmoitettiin liittyneen Rytmihäiriöön.


title: Jukka Kröger

text: Kröger valmistui muusikoksi Jyväskylän ammattiopistosta keväällä 2007.


title: Jukka Kröger

text: Kröger käyttää Pearl rumpuja, Meinl-symbaaleja, Evans-kalvoja ja Balbex-kapuloita.


title: Martti I. Jaatinen

text:
Martti Ilmari Jaatinen (s. 30. toukokuuta 1934 Sortavalan maalaiskunta) on suomalainen arkkitehti, tekniikan tohtori ja professori. Hän valmistui arkkitehdiksi 1965 Teknillisestä korkeakoulusta. Hän on työskennellyt Arkkitehtitoimisto Kaija ja Heikki Sirenin arkkitehtina 1960–1965 ja sen jälkeen vuodesta 1966 puolisonsa sisustusarkkitehti Anna-Maija Jaatisen kanssa arkkitehtuuritoimisto Anna-Maija ja Martti I.
Jaatisen johtajana.


title: Martti I. Jaatinen

text:
Hänen merkittäviä töitään ovat:
Hotelli Waskia (Vaasa) 1972


title: Tohtori Uni

text: Tohtori Uni ("Doctor Sleep") on amerikkalaisen kirjailijan Stephen Kingin vuonna 2013 julkaistu kauhuromaani, joka on jatkoa vuoden 1977 kirjalle "Hohto". Kirjan suomennos ilmestyi vuonna 2014, ja sen on suomentanut Ilkka Rekiaro. Kirjan pohjalta on tekeillä myös samanniminen elokuva, joka aiotaan julkaista vuonna 2020.


title: Tohtori Uni

text: "Hohdon" pikkupoika Dan Torrance on kasvanut aikuiseksi, mutta edelleen Overlook-hotellissa tapahtuneet lapsuuden kokemukset vaivaavat häntä. Dan tapaa 12-vuotiaan tytön, jolla on sama hohtamisen lahja kuin Danilla. Hänen perässään on joukko yliluonnollisia hirviöitä, jotka tarvitsevat tytön hohtoa elääkseen. Danin menneisyyden piinaama elämä saa suunnan: hänen täytyy pelastaa tyttö.


title: Lloyd’s List

text: Lloyd’s List on lontoolainen meriliikenteen uutisia välittävä lehti. Se on perustettu vuonna 1734 ja on näin yksi maailman vanhimmista yhtäjaksoisesti ilmestyneistä sanomalehdistä. Lehti lopetti paperille painetun version julkaisun joulukuussa 2013.


title: Kai Nordberg (valokuvaaja)

text: Kai Albert Juhani Nordberg (s. 1936 Helsinki) on suomalainen valokuvaaja.


title: Kai Nordberg (valokuvaaja)

text: Nordberg kiinnostui poikaiässä valokuvauksesta kemian ja fysiikan kokeiluja tehdessään. Äidin lapsuudenystävä, valo- ja elokuvaaja Björn Soldan asui Lontoossa, yöpyi joskus Suomen-vierailuillaan Nordbergien kotona ja kiinnitti huomiota Kai-pojan kuvaajanlahjoihin.


title: Kai Nordberg (valokuvaaja)

text: Nordberg pääsi ylioppilaaksi 1956, yritti työn ohella opiskella valtiotieteitä Helsingin yliopistossa ja valmistui merkonomiksi 1961. Hän toimi jo 1953–1956 valokuvaajaharjoittelijana Matti A. Pitkäsen johdolla Finlandia-Kuva Oy:ssä ja sitten Pitkäsen studiossa, sekä valokuvaajana Allotria-Filmissä ja Aho & Soldan Oy:ssä. Vuonna 1958 hän toimi jonkin aikaa yhteisessä studiossa Jouko Levannon kanssa, sitten freelancerinä kunnes 1965 perusti Kai Nordberg Ky:n.


title: Kai Nordberg (valokuvaaja)

text: Nordberg kuuluu Suomen valokuvataiteen museon säätiön ja Finnfoton perustajajäseniin ja on toiminut molempien puheenjohtajana. Vuonna 2000 Nordberg valittiin eurooppalaisten valokuvaajien ammatillista eturyhmää edustavan Pyramide Europen puheenjohtajaksi. Valokuva-lehden päätoimittajana hän toimi 1989–1990.


title: Kai Nordberg (valokuvaaja)

text: Nordberg sai taiteilija-apurahan 1979 ja taiteen valtionpalkinnon 1985.


title: Kōhei Kameyama

text: Kohei Kameyama (, s. 28. joulukuuta 1988 Miyagi) on japanilainen telinevoimistelija. Hän edustaa Tokushukai Gymnastic Clubia ja hänen päävalmentajanaan toimii Isao Yoneda ja apuvalmentajana Tomoharu Suno.


title: Kōhei Kameyama

text: Kameyama voitti hevosvoimistelun maailmanmestaruuden Antwerpenissa 2013 pistein 15,833. Hän kukisti hopean jakaneet Daniel Corralin ja Max Whitlockin 0,2 pisteellä. Karsintakilpailussa Kameyama oli ollut kahdeksas, viimeinen finaaliin selviytynyt. Hän saavutti joukkuekilpailun MM-hopeaa Nanningissa 2014.


title: Papuansorsa

text: Papuansorsa ("Salvadorina waigiuensis") on harvinainen sorsalintu, joka on Uudessa-Guineassa kotoperäinen laji. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Papuansorsa

text: Papuansorsa kasvaa 38-43 cm pitkäksi ja painaa 400-525 grammaa. Sillä on pitkulainen vartalo ja ruskeansävyinen juovikas höyhenpeite. Nokka on kirkkaan keltainen. Koiraan ja naaraan voi erottaa silmien väristä: koiraan silmät ovat punaiset, naaraan taas ruskeat.


title: Papuansorsa

text: Papuansorsaa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uusi-Guineassa.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarten talous perustuu pitkälti kalastukseen ja kalateollisuuteen. Kalastus on ollut merkittävin elinkeino jo 1920-luvulta lähtien. Kalatuotteiden osuus ulkomaankaupasta on peräti 85 prosenttia. Kalansaaliin koko ja kalan maailmanhinta vaikuttavat suuresti Färsaarten talouteen. Färsaarelaiset kalastusalukset kalastavat vuosittain noin 360 473 tonnia. Suurimmat saaliskalat ovat makrilli, silli ja mustakitaturska. Kalanviljelylaitokset puolestaan tuottivat 62 783 tonnia lohta vuonna 2012.


title: Färsaarten talous

text: Kalastus on ollut 1920-luvulta lähtien Färsaarten merkittävin elinkeino. Färsaarelaiset kalastajat kalastivat 1970-luvulle saakka pääasiassa ulkomaisilla kalastusalueilla, mutta kansallisten kalastusaluiden laajentamisen jälkeen ala on siirtynyt käyttämään Färsaarten yksinomaista talousvyöhykettä. Färsaarten talouden riippuvuus kalateollisuudesta näkyi 1990-luvulla, kun maa ajautui pahaan talouskriisiin. Kalakannat romahtivat 1980-luvun lopulla, mikä vaikutti sekä kalastajiin että kalateollisuuteen. Se ajoi lopulta Färsaaret lamaan, joka oli pahimmillaan 1991–1994. Kalakantojen romahtamisen jälkeen kalastusta on pyritty hallinoimaan tehokkaammin, ja saarten kalastusala on 2000-luvulla tunnettu hyvästä hallinnastaan ja kestävästä kalastuksesta. Liikakalastusta pidetään silti kohtuullisena tulevaisuuden uhkakuvana. Toinen hieman pienimuotoisempi kalastuksesta aiheutuva ympäristöongelma on pohjatroolauksen aiheuttama vaikutus pohjaeläimiin.


title: Färsaarten talous

text: Kalansaaliit ovat pysyneet 2000-luvun suurin piirtein samassa lukemissa, mutta vuonna 2001 kalatuotteiden vientiarvo kohosi jopa 4,2 miljardiin tanskan kruunuun. Vuonna 2012 färsaarelaiset alusten kalansaalis oli yhteensä 360 473 tonnia. Makrillia pyydettiin 107100 tonnia, ja seuraavaksi pyydetyimmät kalalajit olivat silli (51 352 tonnia) ja mustakitaturska (43 003 tonnia).


title: Färsaarten talous

text: Iso osa kalansaaliista tuotetaan edelleen kalatehtaissa, joissa tehdään fileitä. 1990-luvun alun talouskriisin jälkeen teollisuus kävi muutoksen, ja tehtaista tuli isompia ja erikoistuneimpia. Lisäksi niiden lukumäärä väheni. Teollisuus tuottaa tuoreita, jäitettyä ja pakastettuja tuotteita markkinoille. Kalafileiden osuus viennistä oli vuonna 2008 noin 30 prosenttia.


title: Färsaarten talous

text: Kalastuksen jälkeen toiseksi merkittävin toimiala on kalanviljely, joka tuotti 34 prosenttia vientituloista vuonna 2009. Se on kuitenkin nuori toimiala, ja kalanviljely alkoi Färsaarilla vasta 1980-luvulla. Ala koki nousukauden 1990-luvun lopulla, ja vuonna 2003 kalaa saatiin viljelylaitoksilta noin 62 000 tonnia. Tämä jälkeen tarttuva lohen anemia aiheutti tuotannon laskun, ja vuonna 2004 kalaa saatiin enää noin 37 000 tonnia. Tuotanto on ollut tämän jälkeen jälleen nousussa, ja vuonna 2012 viljelylaitoksilta saatiin 62 783 tonnia lohta.


title: Färsaarten talous

text: Maanviljely on Färsaarilla melko pienimuotoista, ja sen osuus bruttokansantuotteesta on vain prosentin luokkaa. Saarilla tuotetaan vuosittain noin seitsemän miljoonaa litraa maitoa, joka kattaa kansallisen tarpeen. Kotimaiset maitotuotteet ja lampaanliha kattavat noin 75 prosenttia kulutuksesta. Sen sijaan naudanlihan tuotanto on hyvin vähäistä. Färsaarten noin 70 000 lampaasta tuotetaan lihan lisäksi villaa, jonka merkitys vientituotteena oli aiemmin merkittävä. Neulontatyöt ovat erityisen suosittuja, ja fäärinkielinen sanonta ”Ull er Føroya Gull” (”Villa on Färsaarten kultaa”) muistuttaa villan historiallisesta merkityksestä.


title: Färsaarten talous

text: Rakennusalalla on ollut perinteisesti merkittävä tekijä saarten taloudessa. Saarelaisten kodit ovat tilavia ja suhteellisen moderneja. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla maailmanlaajuinen talouskriisi on kuitenkin hidastanut uusien rakennusten tekemistä.


title: Färsaarten talous

text: Palvelusektorin osuus bruttokansantuotteesta on suurin kansantalouden aloista. Tukku- ja vähittäiskaupan sekä hotellien ja ravintoloiden osuus bruttokansantuotteesta oli vuonna 2011 9,7 prosenttia. Liikenteen, postin ja tietoliikenteen osuus oli 9,9 prosenttia, rahoitus ja kiinteistöalan sekä vuokratoiminnan 15,2 prosenttia, muiden yritysten 7,4 prosenttia ja julkishallinnon, koulutuksen, terveyden ja sosiaalityön 24,5 prosenttia.


title: Färsaarten talous

text: Matkailualaan on pyritty panostamaan talouden monipuolistamiseksi, mutta sen merkitys paikallistaloudelle ja työllisyydelle on vielä pieni. Färsaarilla on kuitenkin potentiaalia erityisesti erikoismatkojen kohteeksi. Färsaaria on pyritty aktiivisesti markkinoimaan matkailukohteena ja samalla kehittämään matkailuun liittyvää palveluverkkoa, mutta vielä 2000-luvun alussakin Färsaarten matkailupalveluissa oli paljon puutteita. Vuonna 2006 Färsaarilla yöpyi noin 116 000 matkailijaa, ja niistä noin 75 prosenttia oli Skandinaviasta. Matkailijoiden määrä oli noussut vuodessa 19 prosentilla.


title: Färsaarten talous

text: Öljyä on etsitty Färsaarten vesiltä vuodesta 1994 saakka. Britannian aluevesiltä, läheltä Färsaaria löytyi 1990-luvulla öljyä, joten on todennäköistä, että sitä on myös Färsaarten aluevesillä. Ensimmäiset öljyluvat annettiin vuonna 2000. Kolme ensimmäistä koeporausta tehtiin vuonna 2001, ja niistä yhdestä löytyi öljyä. Färsaarilta ei ollut vielä 2010-luvun alussa löytynyt taloudellisesti kannattavia öljylähteitä, mutta esimerkiksi vuonna 2012 käynnistyi seitsemän koeporausta. Niitä operoi Statoil yhteistyössä ExxonMobilin ja Atlantic Petroleumin kanssa.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarilla on vapaakauppasopimus Euroopan unionin, Sveitsin ja Norjan kanssa sekä suosituimmuussopimus Venäjän kanssa. Lisäksi Färsaaret on perustanut Islannin kanssa yhteismarkkinat, joka takaa maiden välillä tavaroiden, palvelujen, pääoman ja työvoiman vapaan liikkuvuuden.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarten kauppatase on ollut 1980-luvun pääosin positiivinen, mutta vuosina 2003–2009 se oli negatiivinen öljyn korkean hinnan ja muutamien suurten alusten hankinnan takia. Tase painui negativiiselle uudestaan vuonna 2012. Färsaarten vienti on aika pitkälti riippuvainen kalatuotteista, jotka muodostivat vuonna 2011 noin 85 prosenttia kaikesta viennistä. Viennin kokonaissumma vuonna 2012 oli noin 5,5 miljardia Tanskan kruunua. Siitä noin puolet koostui jäädytetystä kalasta ja noin 30 prosenttia jäitetystä kalasta. Tuonti oli vuonna 2012 noin 6,7 miljardia kruunua. Suurimmat tuoduista tuoteryhmistä olivat liikennevälineet (noin 21 prosenttia) sekä öljy ja öljytuotteet (noin 20 prosenttia).


title: Färsaarten talous

text: Färsaarten tärkeimmät kauppakumppanit ovat olleet Tanska, Norja ja Britannia. Vuonna 2012 eniten tuotteita vietiin Britanniaan, Nigeriaan, Venäjälle ja Alankomaihin ja tuotiin Norjasta, Tanskasta, Islannista ja Saksasta.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarten kokonaistyövoima on noin 27 000 ihmistä. Vuonna 2008 Färsaarten työllisyystilanne oli Euroopan paras: 15–64-vuotiaista noin 91 prosenttia oli työelämässä. Kaikkiaan 32 prosenttia työikäisistä teki vain osa-aikatyötä. 2000-luvun taantuma on vaikuttanut kuitenkin myös Färsaariin, ja työttömyys nousi nopeasti vuoden 2008 alun 1,4 prosentista vuoden 2011 alun 7,7 prosenttiin. Tämän jälkeen työttömyys on jälleen lähtenyt laskuun ja oli helmikuussa 2013 enää 4,3 prosenttia.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarten sähkö tuotetaan 45 prosenttisista uusiutuvista energiavaroista. Fosiilisia polttoaineita käytetään kuitenkin sähköntuottamiseen, useimpien talojen lämmitykseen ja liikkumiseen. Saarilla tuotetaan energiaa 291 556 megawattituntia. Siitä noin 181 000 megawattituntia on tuotettu lämmöllä, noin 10 000 megawattituntia vesivoimaloissa ja noin 11 000 megawattituntia tuulivoimaloissa.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarille pääsee joko lentokoneella tai autolautalla. Färsaarten ainoa lentoasema on Vágarin lentoasema, joka sijaitsee Sørvágurissa Vágarin saarella noin tunnin ajomatkan päässä pääkaupungista Tórshavnista. Lentoasemaa käytti vuonna 2012 yli 225 000 matkustajaa. Färsaarten ainoa lentoyhtiö on Atlantic Airways, jolla on aikaisemmin ollut kilpailuakin. Färsaarista on säännölliset lentoyhteydet Kööpenhaminaan, Billundiin ja Reykjavíkiin.


title: Färsaarten talous

text: Tällä hetkellä ainoa autolautta, joka liikennöi Färsaarilta ulkomaille, on Smyril Linen "MS Norröna", jonka reitti kulkee Tórshavnista Tanskan Hirtshalsiin ja Islannin Seyðisfjørðuriin. Färsaarten tarkein satama on Torshávnin satama, jota kautta kulkee suurin osa saarten kansainvälisestä matkustaja- ja rahtiliikenteestä. Satamassa käy joka kesä keskimäärin 50 risteilyalusta. Torshávnin jälkeen suurimmat satamat ovat Klaksvíkissa, Tvøroyrissa, Runavíkssa ja Fuglafjørðurissa.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarten tieverkosto on laadukas ja koostuu pääasiassa kaksikaistaisista asfalttiteistä. Tieverkosto on 960 kilometriä pitkä, ja siihen kuuluu 18 tunnelia ja kaksi merenalaista tunnelia. Tunnelit ovat pääosin yksikaistaisia ja valaisemattomia, mutta niissä on säännöllisen välimatkoin levennyksiä molemminsuuntaista liikennettä varten. Julkinen liikenneyhtiö Strandfaraskip Landsins järjestää saarten sisäistä bussi-, autolautta- ja helikopteriliikennettä. Seitsemän autolauttaa yhdistää saaret, joiden välillä ei ole tieyhteyttä. Pisin lauttayhteys on Tórshavnista eteläiseen Suðuroyn saareen.


title: Färsaarten talous

text: Färsaarten ensimmäinen posti avattiin Tórshavnissa vuonna 1870, toinen Tvøroyrissä 1870 ja kolmas Klaksvíkissä 1888. Nämä postitoimistot olivat pitkän aikaa saarten ainoat, ja vasta 1900-luvun alkupuoliskolla lähes jokaiseen kylään avattiin oma postinsa. Ennen liikenneinfrastruktuurin kehittymistä postia kuljetettiin saarten välillä soutamalla ja pitkä matkoja kylien välillä kävellen. Postitoimistoja on lakkautettu 1960-luvun jälkeen, ja nykyään niitä on enää 15. Postiliikennekin on vähentynyt, kun muiden viestintävälineiden suosio on kasvanut.


title: Färsaarten talous

text: Ensimmäiset puhelinlinjat rakennettiin vuonna 1906 ja samana vuonna perustettiin kansallinen puhelinyhtiö, joka muuttui yksityiseksi 1998. Färsaarten matkapuhelinverkko on kattava, ja kuuluvuus on hyvä pienemmissäkin kylissä. Maassa oli vuonna 2012 noin 58 700 matkapuhelinliittymää. Färsaaret on liitetty merikaapeleilla Shetlandinsaariin ja Euroopan ja Kanadan väliseen kaapeliin. Saarilla oli vuonna 2012 noin 16500 laajakaistaliittymää.


title: Daniel Corral

text: Daniel Corral Barron (s. 25. tammikuuta 1990 Ensenada, Baja California, Meksiko) on meksikolainen telinevoimistelija. Hän edustaa Club de Gimnasia de Ensenada -seuraa ja hänen päävalmentajanaan on Oscar Aguirre ja apuvalmentajana Ernesto González Castillo.


title: Daniel Corral

text: Corral voitti Pan-Amerikan kisoissa Guadalajarassa 2011 kultaa nojapuilla ja hevosella. Lontoon olympialaisissa 2012 hän sijoittui nojapuilla viidenneksi. Kazanin universiadeissa 2013 hän oli hevosella toinen. Saman vuoden Antwerpenin MM-kilpailuissa hän jakoi hevosen hopean Max Whitlockin kanssa pistein 15,633.


title: Cornelius Stewart

text: Cornelius Stewart (s. 7. lokakuuta 1989) on saintvincentläinen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.


title: Cornelius Stewart

text: Hän on edustanut kauden vaasalaista Veikkausliiga-seuraa VPSa kaudella 2014 ja kemiläistä PS Kemiä kaudella 2016. Stewart on aikaisemmin esiintynyt muun muassa Vancouver Whitecapsin riveissä USSF Division 2 -liigassa. Kaudella 2011 hänellä oli sopimus Pohjois-Amerikan MLS-liigaan siirtyneen Vancouver Whitecaps FC:n kanssa, mutta Stewart pelasi koko kauden seuran reservijoukkueessa.


title: Cornelius Stewart

text: Cornelius Stewart tuli Suomeen Ykkösessä pelanneeseen oululaiseen OPS:ään. Hän pelasi hyvän kauden oululaisseurassa. Näillä näytöillä hän siirtyi pelaamaan Veikkausliigaa vaasalaisen VPS:n riveissä kaudella 2014. Loukkaantumisten sävyttämän Veikkausliigakauden jälkeen hän siirtyi Ykköseen nousseeseen kemiläiseen PS Kemiin. Stewart pelasi PS Kemi kaksi kautta eli myös seuran ensimmäisen Veikkauliigakauden.


title: Cornelius Stewart

text: Kaudeksi 2017 Stewart siirtyi Malediiveille T.C. Sports Club-seuraan.


title: Cornelius Stewart

text: Hän on edustanut Saint Vincent ja Grenadiinien U20 ja miesmaajoukkuetta 39 kertaa ja tehnyt pelaamissaan otteluissa 22 maalia. Stewart kuului Saint Vincentin joukkueeseen myös vuosien 2010 ja 2012 Karibian mestaruusturnauksissa. Viimeisimmät maaottelut Stewart on pelannut vuoden 2018 MM-karsinnoissa.


title: Tammisaaren keskuskenttä

text: Tammisaaren keskuskenttä () on Raaseporissa Tammisaaressa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion. Stadion toimii Ykkösessä pelaavan EIF:n kotikenttänä. Stadionin kapasiteetti on 1 200 katsojaa.


title: Saurio (talo)

text: Saurio on Ylöjärvellä oleva talo, joka rakennettiin vuonna 1903 Ylöjärven Raittiusyhdistyksen taloksi. Rakennushankkeen käynnistäjä oli Antti Penjami Mäkikylä. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Yrjö Sadenius. Taloa käyttivät raittiusyhdistyksen lisäksi muutkin yhdistykset. Ylöjärven Työväenyhdistys toimi Sauriossa niin paljon, että joissain asiakirjoissa sen nimikin on Saurion Työväenyhdistys. Rakennusta käyttivät myös kiertokoulu sekä yksityiset ylöjärveläiset ja siellä järjestettiin monet häät. Vuonna 1918 Ylöjärven punakaartin esikunta toimi Sauriossa. Muutamaa kuukautta myöhemmin se muutettiin lastenkodiksi sotaorvoille. Vuodesta 1959 alkaen Sauriossa oli lastenkodin ohella päiväkotitoimintaa ja 1968 lastenkoti lakkautettiin kokonaan. Kun Saurion päiväkodille rakennettiin uudet tilat vuonna 1978, vanha Saurio jäi tyhjilleen ja vuotavan katon takia alkoi nopeasti rapistua. Vuonna 1980 rakennus päätettiin korjata toimitaloksi Ylöjärven Työväenopistolle. Kun Ylöjärvelle valmistui Koulutuskeskus Valo vuonna 2012, Työväenopistokin siirtyi sinne ja Ylöjärven kaupunginhallitus teki päätöksen Saurion purkamisesta.


title: Curtis Mitchell

text: Curtis Mitchell (s. 11. maaliskuuta 1989) on yhdysvaltalainen pikajuoksija. Hän saavutti pronssia 200 metrillä Moskovan MM-kilpailuissa 2013 ajalla 20,04. Hän oli samalla matkalla neljäs alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Bydgoszczissa 2008. Hänen ennätyksensä 200 metrillä on 19,97 s ja 100 metrillä 10,25 s.


title: Nick Symmonds

text: Nick Symmonds (s. 30. joulukuuta 1983) on yhdysvaltalainen keskimatkojen juoksija, Hän saavutti hopeaa 800 metrillä Moskovan MM-kilpailuissa 2013 ajalla 1.43,55. Lisäksi Symmonds on sijoittunut viidenneksi Daegun MM-kilpailuissa 2011 ja Lontoon olympialaisissa 2012 sekä kuudenneksi Berliinin MM-kilpailuissa 2009 ja Valencian MM-hallikilpailuissa 2008. Symmondsin ennätys 800 metrillä on 1.42,95 ja 1500 metrillä 3.34,55.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1992

text: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1992 oli Suomen naisten jalkapallon korkeimman sarjatason kausi. Mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa Tampereen Ilves ja pronssia Kontulan Urheilijat.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1992

text: Kausi pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Toiseksi viimeinen joukkue pelasi yksinkertaisen karsintasarjan I divisioonan kolmen lohkovoittajan kanssa, mistä kaksi parasta selvisi SM-sarjaan. Viimeinen joukkue putosi suoraan I divisioonaan. Kaudella otettiin käyttöön pistelaskujärjestelmä, missä voitosta sai kolme pistettä.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1992

text: Edelliskaudella sarjassa pelannut Turun Palloseura luopui sarjapaikastaan, tilalle nostettiin Turun Toverit.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1993

text: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1993 oli Suomen naisten jalkapallon korkeimman sarjatason kausi. Mestaruuden voitti Kontulan Urheilijat, hopeaa Helsingin Jalkapalloklubi ja pronssia Tampereen Ilves.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1993

text: Kausi pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Toiseksi viimeinen joukkue pelasi yksinkertaisen karsintasarjan I divisioonan kolmen lohkovoittajan kanssa, mistä kaksi parasta selvisi SM-sarjaan. Viimeinen joukkue putosi suoraan I divisioonaan.


title: Jalkapallon naisten SM-sarjakausi 1993

text: Edelliskaudella sarjassa pelanneet Herttoniemen Toverit ja Mikkelin Palloilijat luopuivat sarjapaikastaan, tilalle nostettiin FC Kuusysi ja Porrassalmen Urheilijat -62.


title: Pyhän Mikaelin kirkko (Tallinna)

text: Ruotsalainen Pyhän Mikaelin kirkko on kirkko Tallinnassa. Luostari perustettiin vuonna 1249 ja se toimi reformaatioon asti. Rakennus oli keskiajalla sisterssiläisen nunnaluostarin sairaala erityisesti köyhiä ja kodittomia varten. Vanhassa sairaalassa oli paljon pikku syvennyksiä seinissä, jotta sinne mahtui enemmän ihmisiä. Kaupungin köyhille rakennetusta uudesta, Pyhän Johanneksen hospitaalista, vaivaistalosta, tuli ruotsalaisen seurakunnan kirkko vuonna 1631.


title: Pyhän Mikaelin kirkko (Tallinna)

text: Kirkkona rakennus toimi toiseen maailmansotaan ja ruotsinkielisen vähemmistön joukkopakoon saakka. Se ehti toimia myös urheiluhallina Neuvostoaikaan. Urheiluhallissa oli kolme huonetta, yhdessä huoneessa oli painisali, toisessa nyrkkeilysali ja kolmannessa pingissali. Urheiluhallina käytetty kirkko on vihitty uudelleen käyttöön ja restauroitu vuonna 2002. Nykyään kirkossa on 225 istumapaikkaa.


title: Pyhän Mikaelin kirkko (Tallinna)

text: Nykyisin Tallinnan kaupungille kuuluva Pyhän Nikolauksen museokirkko (Niguliste kirik) oli luostarin pääkirkko. Pohjois-Viro kuului 1560-luvulla Ruotsin suurvaltaan. Tallinnan ruotsalais-suomalainen seurakunta kokoontui Pyhän Mikaelin kirkossa yhdessä nunnien kanssa. Kirkko jäi reformaation jälkeen seurakunnalle. Seurakunnan papit tulivat useimmin Suomesta.


title: Pyhän Mikaelin kirkko (Tallinna)

text: Kirkon merkittäviä nähtävyyksiä ovat Joachim Armsbrustin suunnittelema barokkityylinen alttari, saarnastuoli ja ainutlaatuinen kastekappeli (Christian Ackermann, 1680).


title: Pyhän Mikaelin kirkko (Tallinna)

text: Jumalanpalveluksia järjestävät ruotsalaisen seurakunnan lisäksi suomalainen ja saksalainen seurakunta. Kirkko sijaitsee Tallinnan vanhassa kaupungissa Nikolainkirkon (Niguliste) vieressä.


title: Michael Rimmer

text: Michael Rimmer (s. 3. helmikuuta 1986 Southport, Englanti) on brittiläinen keskimatkojen juoksija. Hän saavutti hopeaa 800 metrin juoksussa Barcelonan EM-kilpailuissa 2010. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hän oli kahdeksas. Hän on edennyt välieriin Pekingin olympialaisissa 2008 sekä MM-kilpailuissa Osakassa 2007, Berliinissä 2009 ja Moskovassa 2013.


title: Michael Rimmer

text: Rimmerin ennätys 800 metrillä on 1.43,89 ja 1500 metrillä 3.38,91.


title: Pseudosuchia

text: Pseudosuchia on arkosaureihin kuuluva eläinryhmä, johon kuuluvat nykyiset krokotiilieläimet sekä niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset. Nimellä "Pseudosuchia" ("valekrokotiilit") viitattiin aluksi eräisiin triaskautisiin krokotiilinkaltaisiin eläimiin, mutta myöhemmin se määriteltiin fylogeneettisesti. Täten myös krokotiilieläimet kuuluivat ryhmään sillä ne polveutuvat ryhmään määritelmän mukaan kuuluneista eläimistä. Nimitystä Crurotarsi oli kuitenkin suosittu näille eläimille paremman nimen vuoksi kunnes kyseisen ryhmän määritelmässä käytetyt phytosaurit (Phytosauria/Parasuchia) osoittautuivat olevan kaikkien arkosaurien sisarryhmä, eivätkä siis krokotiilieläinten lähisukulaisia. Tästä syystä nimitys Pseudosuchia on nykyisin käytössä, sillä sen määritemä kattaa vain krokotiilieläinten lähisukulaiset. Pseudosuchia määritellään kattavimmaksi kladiksi joka sisältää krokotiilieläimet (Crocodylia) mutta ei lintuja (Aves).


title: Phytosauria

text: Phytosauria on triaskaudella, 229–200 miljoonaa vuotta sitten, elänyt Archosauromorpha-ryhmään kuuluva matelijalahko. Phytosaurit muistuttivat jonkin verran krokotiilieläimiä, mutta eivät olleet niiden lähisukulaisia. Nimi Phytosauria ("kasviliskot") tulee siitä että ensimmäisenä löytyneen fossiilin leuassa olleita kivettyneitä mutatäytteitä erehdyttiin luulemaan kasvinsyöjän hampaiksi. Myöhempi tutkimus ja paremmin säilyneet fossiilit kuitenkin selvästi osoittivat phytosaurien olleen terävähampaisia lihansyöjiä. Phytosaureista on myöhemmin (tosin vähemmässä määrin) käytetty myös paremmin kuvaavaa nimeä Parasuchia ("krokotiilien ohella").


title: Phytosauria

text: Phytosaurit olivat krokotiilieläimien tavoin nelijalkaisia puolittain vedessä eläviä petoja, mutta toisin kuin krokotiilieläimillä (joiden sieraimet ovat kuonon kärjessä) phytosaurien sieraimet sijaitsivat lähellä silmiä. Phytosaurien panssarointiin kuului luulevyjä selässä, kolmiomaisia luulevyjä sivuilla ja pyöreämpiä jaloissa. Niillä oli myös luulevypanssarointia kurkussa. Phytosaura-lahkon eläimien jalkojen rakenne lisäsi erosi krokotiilieläinten jaloista. Phytosaurien fossiileja on löydetty Pohjois-Amerikasta, Euroopasta, Intiasta, Pohjois-Afrikasta, Brasiliasta, Thaimaasta ja Madagaskarilta, mutta ei Etelä-Amerikassa, Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Australiassa tai Etelämantereella.


title: Phytosauria

text: Phytosauria luokiteltiin aiemmin krokotiilieläinten kehityslinjaan kuuluvien arkosaurien ryhmäksi, mutta uusimpien tutkimusten mukaan ne eivät ole arkosaureja ollenkaan vaan niiden sisarryhmä Archosauromorphaan kuuluvassa Archosauriformes-ryhmässä.


title: Greenwood

text: Greenwood voi tarkoittaa seuraavia:


title: Liittomatriisi

text: Lineaarialgebrassa annetun neliömatriisin liittomatriisi eli adjungoitu matriisi () on matriisi, joka muodostetaan korvaamalla alkuperäisen matriisin alkiot niiden alideterminanteilla, vaihtamalla niistä joka toinen vastaluvukseen ja ottamalla näin saadusta matriisista transpoosi.


title: Liittomatriisi

text: Liittomatriisista käytetään myös nimitystä "adjungoitu matriisi" (), joskin samalla termillä voidaan tarkoittaa myös matriisin konjugaattista transpoosia.


title: Liittomatriisi

text: Matriisin "A" liittomatriisi on sen kofaktorimatriisin "C" transpoosi:


title: Liittomatriisi

text: Yksityiskohtaisemmin: olkoon "R" kommutatiivinen rengas ja A "n"×"n" -matriisi, jonka alkiot kuuluvat "R":ään.


title: Liittomatriisi

text: Muodostetaan ensin jokaista matriisin alkiota [a] kohti alideterminantti, toisin sanoen sen matriisin determinantti, joka saadaan, kun alkuperäisestä matriisista "A" poistetaan "i":s rivi ja "j":s sarake. Matrisiissa "A" olevat luvut korvataan saatujen determinanttien arvoilla. Tämän jälkeen ne saadun matriisin alkiot, joita vastaavien rivin ja sarakkeen järjestysnumeroiden summa on pariton, korvataan vastaluvuillaan. Täten saadaan alkuperäisen matriisin "A" kofaktorimatriisi. A:n liittomatriisi eli adjungoitu matriisi on sen kofaktorimatriisin transpoosi, ja sille käytetään merkintää adj(A).


title: Liittomatriisi

text: Liittomatriisin määritelmästä seuraa, että matriisin A ja sen liittomatriisin matriisitulo on diagonaalinen matriisi, jonka diagonaalilla esiintyy joka rivillä alkuperäisen matriisin determinantin arvo det(A). Kun liittomatriisin adj(A) kaikki alkiot jaetaan tämän determinantin arvolla, saadaan alkuperäisen matriisin A käänteismatriisi.


title: Liittomatriisi

text:
2 × 2 -matriisin
liittomatriisi on
Voidaan helposti todeta, että det(adj(A)) = det(A) ja adj(adj(A)) = A.


title: Liittomatriisi

text: Käsitellään formula_4 -matriisia


title: Liittomatriisi

text: Muodostetaan ensin alideterminantit:


title: Liittomatriisi

text:
formula_6,
formula_7,
formula_8


title: Liittomatriisi

text:
formula_9,
formula_10,
formula_11


title: Liittomatriisi

text:
formula_12,
formula_13,
formula_14


title: Liittomatriisi

text: Sijoitetaan nämä matriisiin ja korvataan niistä joka toinen vastaluvullaan, jolloin saadaan A:n kofaktorimatriisi:


title: Liittomatriisi

text:
Kun tämä transponoidaan, saadaan alkuperäisen matriisin "A" liittomatriisiksi:
missä


title: Liittomatriisi

text:
Kaksirivisen determinantin arvo lasketaan seuraavasti:
formula_18


title: Liittomatriisi

text: Liittomatriisilla on seuraavat ominaisuudet:


title: Liittomatriisi

text:
kaikille "n"×"n"-matriiseille A ja B. Toisella rivillä oleva yhtälö seuraa yhtälöistä adj(B)adj(A) =
det(B)B det(A)A = det(AB)(AB).
Korvaamalla toisella rivillä B matriisilla A ja suorittamalla tämä rekursiivisesti saadaan kaikille kokonaisluville "m":
Liittomatriisin transpoosi on sama kuin transpoosin liittomatriisi:


title: Liittomatriisi

text:
Lisäksi,
ja jos det(A) = 1, on det(adj(A)) = det(A) ja adj(adj(A)) = A.


title: Liittomatriisi

text: Laplacen kaavasta "n"×"n" -matriisin A determinantille seuraa:


title: Liittomatriisi

text: missä formula_27 on "n"×"n" -yksikkömatriisi.


title: Liittomatriisi

text: Tästä kaavasta seuraa yksi matriisilaskennan tärkeimmistä tuloksista: Kommutatiivisen renkaan "R" matriisi on kääntyvä, jos ja vain jos determinantilla det(A) on käänteisalkio renkaassa "R". Jos matriisin alkiot ovat esimerkiksi reaali- tai kompleksilukuja, neliömatriisilla on käänteismatriisi, jos ja vain jos sen determinantti ei ole nolla.


title: Liittomatriisi

text: Sillä jos A on kääntyvä matriisi, on


title: Liittomatriisi

text: ja yllä oleva yhtälö (*) osoittaa, että


title: Liittomatriisi

text:
Jos "p"("t") = det(A − "t" I) on A:n karakteristinen polynomi ja määritellään lisäksi polynomi
"q"("t") = ("p"(0) − "p"("t"))/"t", saadaan:


title: Liittomatriisi

text: missä luvut formula_31 ovat "p"("t"):n kertoimet,


title: Liittomatriisi

text: Liittomatriisi esiintyy myös Jacobin kaavassa determinantin derivaatalle:


title: Martin Karplus

text: Martin Karplus (s. 15. maaliskuuta 1930 ) on itävaltalais-yhdysvaltalainen teoreettinen kemisti. Karplus tunnetaan erityisesti NMR-spektrometriaan ja tietokoneavusteiseen laskennalliseen kemiaan liittyvistä tutkimuksistaan. Karplus sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2013 yhdessä Michael Levittin ja Arieh Warshelin kanssa monimutkaisten kemiallisten systeemien mallintamisesta. Karplus, Levitt ja Warshel ovat tutkimuksissaan onnistuneet yhdistämään klassillisen fysiikan ja kvanttikemian menetelmiä kemiallisten reaktioiden ennustamisessa Karplus on Harvardin yliopiston emeritusprofessori. ja Strasbourgin yliopiston professori.


title: Martin Karplus

text: Karplus on tunnettu nimeään kantavasta Karplus-yhtälöstä ja Karplus-käyrästä, jonka avulla voidaan ennustaa protonien kytkentävakioita NMR-spektrometriassa. Karplus-yhtälö ilmaisee kytkentävakioiden riippuvuuden protonien diedrikulmasta Θ yhdisteessä. Karplus-yhtälön avulla saadaan tietoa molekyylin rakenteesta ja sen konformaatiosta. Karplus julkaisi yhtälön vuonna 1959 työskennellessään Illinoisin yliopistossa. 1970-luvun alussa Karplus työskenteli Harvardin yliopistossa ja suunnitteli Arieh Warshalin kanssa ohjelman, joka kykeni laskemaan π-elektronisysteemien spektrejä ja useiden tasomaisten yhdisteiden värähtelyspektrejä erittäin tarkasti. Ohjelma käytti ydinten ja yhdisteiden σ-sidosten laskemiseen yksinkertaisia klassisen fysiikan malleja ja π-elektronisysteemien laskemiseen kvanttikemiaan perustuvaa Pariser–Parr–Pople-menetelmää.


title: Fotometria

text: Fotometria on optiikan osa-alue, jossa tutkitaan valonlähteisiin ja niiden valaisemiin pintoihin liittyviä suureita. Fotometria pyrkii ottamaan huomioon ihmissilmän vaihtelevan herkkyyden erilaisille valon aallonpituuksille. Fotometria eroaa radiometriasta, missä puolestaan mitataan sähkömagneettisen säteilyn energiaa absoluuttisesti.


title: Fotometria

text: Fotometriassa tarvitaan useita eri suureita mittaamaan sekä valonlähteen että valaistuksen kohteen ominaisuuksia.


title: Pekka Soini (yritysjohtaja)

text: Pekka Soini (s. 1957) on suomalainen yritysjohtaja. Hän on työskennellyt Sanoma Oy:n palveluksessa noin vuodesta 1980, mm. Sanoma Newsin toimitusjohtajana. Lokakuussa 2013 hänet valittiin perustettavan Sanoma Media Finlandin toimitusjohtajaksi, jona hän toimi maaliskuuhun 2015 asti.


title: Jari Kinnunen

text: Jari Kinnunen on seuraavien henkilöiden nimi:


title: Michael Levitt (biologi)

text: Michael Levitt (s. 9. toukokuuta 1947 Pretoria, Etelä-Afrikka) on brittiläis-yhdysvaltalainen biofyysikko. Levitt tunnetaan erityisesti proteiineja koskevista laskennallista tutkimuksista. Levittille myönnettiin vuoden 2013 Nobelin kemianpalkinto yhdessä Martin Karplusin ja Arieh Warshelin kanssa monimutkaisten kemiallisten systeemin mallintamisesta. Levitt on laskennallisen rakennebiologian professori Stanfordin yliopistossa.


title: Michael Levitt (biologi)

text: Levitt on tutkinut erityisesti proteiinien laskostumiseen vaikuttavien seikkojen mallintamista laskennallisesti. Työssään hän on kehittänyt erityisesti tehokkaita "ab initio" -menetelmiä proteiinien rakenteeseen vaikuttavien seikkojen laskemiseksi. Proteiinien lisäksi Levitt on tutkinut myös DNA:n ja RNA:n rakennetta. Tutkimuksissaan Levitt on tehnyt yhteistyötä muun muassa Arieh Warshelin kanssa. Tutkimuksistaan Levitt on saanut muun muassa FEBSin (Federation of European Biochemical Societies) vuosittain myöntämän palkinnon vuonna 1986. Levitt on ollut Yhdysvaltain tiedeakatemian jäsen vuodesta 2013.


title: Arieh Warshel

text: Arieh Warshel (s. 20. marraskuuta 1940 Sde-Nahum, Israel) on israelilais-yhdysvaltalainen biokemisti. Warshel tunnetaan monimutkaisten biomolekyylien rakenteiden laskennallisesta tutkimuksesta. Warshel jakoi Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2013 Martin Karplusin ja Michael Levittin kanssa monimutkaisten kemiallisten systeemien mallintamisesta. Warshel on kemian ja biokemian professori Etelä-Kalifornian yliopistossa.


title: Arieh Warshel

text: Warshel on tehnyt yhteistyötä muun muassa Martin Karplusin ja Michael Levittin kanssa. Karplusin kanssa he kehittivät 1970-luvun alussa ohjelman, joka laskennallisesti kykeni tarkasti ennustamaan muun muassa tasomaisten yhdisteiden värähtelyspektrejä käyttäen hyväksi sekä klassisen fysiikan että kvanttikemian menetelmiä. Levittin kanssa Warshel on tutkinut muun muassa proteiinien laskostumisen mallintamista laskennallisesti. Warshelin tutkimuskohteita ovat muun muassa entsyymien katalysoimat reaktiot, biologisten makromolekyylien reaktiot liuoksissa, makromolekyylien väliset elektrostaattiset efektit, joilla on merkitystä muun muassa lääkeainetutkimuksessa ja makromolekyylien välisissä vuorovaikutuksissa ja proteiinien laskostumisen mallintaminen laskennallisesti. Warshel on Yhdysvaltain tiedeakatemian jäsen.


title: Mun ainoot 30 minsaa

text: Mun ainoot 30 minsaa on 12-osainen suomalainen draama-komediasarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin 3. lokakuuta 2013 Yle TV2-kanavalla. Sarjan jokaisen jakson tapahtumat sijoittuvat sarjan esitysaikaan, eli torstai-iltaan kello 21.


title: Mun ainoot 30 minsaa

text: 35-vuotias Jaana on ollut jo vuosikaudet töissä pienellä paikkakunnalla sijaitsevalla LoveBurger-pikaruokaravintolassa. Jaanan työkaverit ovat kymmenen vuotta nuorempia ja pitävät Jaanaa ""harmaana hiirulaisena"". Ensimmäisessä jaksossa LoveBurgeriin saapuu Ville, joka on ohikulkumatkalla Ouluun tapaamaan sairasta pikkusiskoaan. Molemmat kuitenkin tekevät toisiinsa vaikutuksen ja Ville palaa LoveBurgeriin viikosta toiseen.


title: Yksinkertainen monikulmio

text: Yksinkertainen monikulmio on geometriassa monikulmio, joka ei leikkaa itseään. Eräs täsmällinen tapa ilmaista asia on sanoa, että ainoat yhteiset pisteet kahden sivun välillä ovat kärkipisteet. Yksinkertaisella monikulmiolla on vain yksi selkeä sisäosa, jonka erottaa ulkopuolisesta osasta suljettu murtoviiva eli monikulmion piiri. Usein etumääre yksinkertainen jätetään pois, jos jo monikulmio määritellään samoilla määreillä kuin tässä ja jos itseään leikkaavia monikulmioita ei luokitella monikulmioiksi ollenkaan.


title: Yksinkertainen monikulmio

text: Yleensä vaaditaan, että sivujen välinen kulma on eri kuin oikokulma eli 180°. Jos ne muodostavat oikokulman, voidaan kaksi sivua pitää yhtenä pitempänä sivuna.


title: Yksinkertainen monikulmio

text: Yksinkertaiset monikulmiot voidaan edelleen luokitella konveksiksi- (kupera ) tai konkaaviksi (kovera ) monikulmioksi.


title: Alberto Moreno

text: Alberto Moreno Pérez (s. 5. heinäkuuta 1992 Sevilla, Sevillan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Liverpoolia ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: Alberto Moreno

text: Moreno on andalusialaisseura Sevillan junioriakatemian kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen täyspainoisen kautensa seuran reservijoukkueessa kaudella 2011–2012 Segunda División B:ssä. Hän teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa 8. huhtikuuta 2012 pelatussa ottelussa Athletic Bilbaoa vastaan.


title: Alberto Moreno

text: Helmikuussa 2013 Moreno nostettiin pysyvästi edustusjoukkueen kokoonpanoon.


title: Alberto Moreno

text: Moreno sai 4. lokakuuta 2013 ensimmäisen kutsunsa Espanjan maajoukkueeseen. Hän teki ensiesiintymisensä maajoukkueessa 15. lokakuuta 2013 pelatussa Georgiaa vastaan.


title: Toiminnan teoria

text:
Toiminnan teoria on kokoava käsite joukolle sosiaalitieteellistä tutkimusta, jonka juuret ovat neuvostoliittolaisessa
psykologisessa toiminnan tutkimuksessa, jonka keskeisiä käynnistäjiä olivat Aleksei Leontjev ja Sergei Rubinstein. Toiminnan teoriaan pohjaava tutkimus käynnistyi Neuvostoliiton ulkopuolella ensiksi Suomessa.


title: Toiminnan teoria

text: Leontjevin ja Rubinsteinin työn tavoitteena oli inhimillisen toiminnan ymmärtäminen systeemisenä, monimutkaisena ja sosiaalisiin tilanteisiin kytkeytyvänä ilmiönä. Kehittelyn alkuaikoina toiminan teorian luojien tavoitteena oli haastaa tuolloin neuvostoliittolaisessa psykologiassa vallinneet refleksologian suuntaus, jota edusti Vladimir Bekhterjev, sekä Ivan Pavlovin koulukunnan tulkinta korkeammista hermostollisista toiminnoista, psykoanalyysi ja behaviorismi. Toiminnan teoriasta kehittyi merkittävä suuntaus neuvostoliittolaiseen teoreettiseen ja sovellettuun psykologiaan. Sitä hyödynnettiin esimerkiksi opetuksen ja kasvatuksen, ammattikäytäntöjen ja niihin liittyvän koulutuksen, ergonomian ja työpsykologian tutkimuksessa.


title: Toiminnan teoria

text:
Neuvostoliiton ja sittemmin Venäjän ulkopuolella toiminnan teorian tutkimusta ja soveltamista harjoitettiin aluksi etenkin Suomessa. Ensimmäinen toiminnan teorian kansainvälinen konferenssi järjestettiin vuonna 1986. Nykyään toiminnan teoriaa pidetään yhtenä osana kehittymässä olevaa ihmisen älykästä toimintaa ja sen historiallisesti kehittyneitä, kulttuurisia välineitä painottavaa tutkimuksen paradigmaa.
Kulttuurihistoriallisen teorian näkemänä toiminta on (a) johonkin kohdistuvaa ja jotakin tavoittelevaa, siis ei umpimähkäistä, (b) kulttuuristen välineiden avulla välittynyttä sekä (c) ristiriitaista. Ristiriitaisuus ei tarkoita tässä loogista ristiriitaisuutta vaan erilaisten tavoitteiden ja etujen kesken muodostuvia dialektisia ristiriitoja.


title: Toiminnan teoria

text: Toiminnan teoriaa pidetään hyödyllisenä laadullisen tutkimuksen metodologioiden (kuten etnografian ja tapaustutkimuksen) tarkastelun näkökulmana. Se tarjoaa välineitä ymmärtää ja analysoida ilmiöitä sekä tehdä päätelmiä niiden sisältämän interaktion ja sisäisen kielen kannalta. Toiminnan erityinen muoto on subjektin tarkoituksellinen, kohteellinen toiminta (goal-directed, purposeful) välineiden avulla.


title: Toiminnan teoria

text: Välineet ovat mentaalisten prosessien ilmentymiä fyysisissä tai psyykkisissä rakenteissa. Kognitiiviset prosessit sisäistetään ja ulkoistetaan toiminnan teorian mukaan välineiden käytön kautta. Toimintaan liittyy osatekijöiden välisen interaktion tuottamaa kohteiden muuntumista tai kehittymistä.


Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 1982 pelattiin Yhdysvalloissa, Minnesotan osavaltiossa ja viisi muuta peliä pelattiin Kanadan puolella.
 A-sarja


Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2017 olivat 41. jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kisat ja ne pelattiin Kanadassa. Ottelupaikkakuntina toimivat Montreal ja Toronto. Mitalipelit pelattiin Montrealissa.


title: Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2017

text:
Maailmanmestaruuden voitti Yhdysvallat, joka kaatoi finaalissa kisaisäntä Kanadan maalein 5-4. Ratkaisu haettiin voittolaukauskilpailusta. Pronssiottelussa Venäjä kukisti Ruotsin maalein 2-1 jatkoajalla.
Hallitseva maailmanmestari Suomi koki sijoituksensa puolesta kaikkien aikojen pohjanoteerauksensa jääden 9:nneksi jouduttuaan kolmatta kertaa pudotussarjaan, jossa se kuitenkin voitti Latvian maalein 6-2.
MM-Taso
1. divisioona  A-Lohko


text: 2. divisioona  A-lohko


text: 3. divisioona


text: IIHF valitsi 12 päätuomaria ja 10 linjatuomaria kilpailuihin.


text: Päätuomarit:


text:
Linjatuomarit:
Kisojen TV-kuvasta ja toteutuksesta vastaan kanadalainen TSN. Suomessa kisojen televisiointioikeudet omistaa Yleisradio. Suomessa Yle esittää suorana lähetyksenä kaikki Suomen pelit, alkusarja ottelun Yhdysvallat – Kanada, sekä kisojen finaalin. Kisojen pronssiottelu esitetään jos Suomi pelaa siinä, ja välierät jos Suomi tai Kanada pelaa kyseisissä otteluissa. Ylen selostajana kisoissa on Niki Juusela. Ylen studiossa paikanpäällä Kanadassa ovat toimittaja Riku Salminen ja asiantunija Marko Tuulola.


title: Museo Militaria

text: Museo Militaria on Hämeenlinnassa Linnanniemen kaupunginosassa sijaitseva erikoismuseo, johon ovat yhdistyneet Pioneerimuseo, Suomen Tykistömuseo ja Viestimuseo vuoden 2013 alussa. Museolla on yksi kolmeen kerrokseen jakautunut perusnäyttely ja vaihtuvia erikoisnäyttelyitä. Museota ylläpitää Suomen tykistö-, pioneeri- ja viestimuseoyhdistys, jonka jäseniä ovat Viestikiltojen liitto, Tykkimiehet ry ja Pioneeriaselajin Liitto.


title: Museo Militaria

text: Ensimmäisen kerroksen näyttely alkaa ajallisesti keskiajasta ja jatkuu Suomen sisällissotaan. Ensimmäisessä kerroksessa on Pro Patria () -sali, jossa on muun muassa jääkärikenraali Väinö Valveelle myönnettyjä kunniamerkkejä.


title: Museo Militaria

text: Museo Militariassa on myös ajoittain käytetty Suomen valtakunnallisen viestimuseon entinen museoamatööriradioasema, jonka kutsumerkki on OH3SVM. Asemaa käytetään kesäisin sekä myös perinneradiotapahtumassa puolustusvoimain lippujuhlan päivänä ja Suomen itsenäisyyspäivänä.


title: Museo Militaria

text: Toisessa kerroksessa esitellään Suomen sotaväen kehitystä 1920-luvulla ja 1930-luvulla sekä pioneeri-, tykistö- ja viestiaselajin historiaa talvi- ja jatkosodassa sekä Lapin sodassa.


title: Museo Militaria

text: Henkilöistä esitellään erityisesti tykistökenraali Wilho Petter Nenonen, jääkärikenraaliluutnantti Unio Sarlin pioneeriaselajista sekä jääkärieversti Arthur Saarmaa viestiaselajista.


title: Museo Militaria

text: Toisessa kerroksessa on myös elokuvasali, noin viisikymmenpaikkainen multimediasali, jossa voidaan katsoa talvisodasta ja jatkosodasta kertovia dokumenttifilmejä 15–40 minuuttia pitkinä dvd-esityksinä museon aukioloaikoina. Museossa esitetään kuutta erilaista multimediaelokuvaa: "Ihantalan ihme", "Korpisodan suurvoitto", "Taistelu Laatokan Karjalassa", "Talvisota – ensimmäinen torjuntavoitto", "Suomen tie jatkosotaan", jotka ovat Tykkimiehet ry:n tuottamia, sekä "Viimeiseen mieheen" (2010).


title: Museo Militaria

text: "Ihantalan Ihme" on Tykkimiehet ry:n vuonna 2001 tuottama elokuva Ihantalan taisteluista ja pääasiassa Suomen kenttätykistön osuudesta siinä.


title: Museo Militaria

text: "Viimeiseen mieheen" on Impilahti-Seura ry:n tuottama dokumenttielokuva, joka tapahtumakuvaukset suoritettiin Suomenlahden saaristossa, Hätilässä ja Niinisalossa sekä maasto- ja aluekuvaukset Laatokan saarilla. Elokuvan ensiesitys oli 14. maaliskuuta 2010.


title: Museo Militaria

text:
Salauslaitehuone
Salauslaitehuoneessa esitellään erilaisia salausvälineitä ja tekniikoita. Nähtävillä on muun muassa Nokian valmistamia sanomalaitteita ja saksalainen Enigma-laite.


title: Museo Militaria

text: Kolmannessa kerroksessa sijaitseva näyttelyn osa keskittyy sodanjäkeisestä ajasta nykyaikaan.


title: Museo Militaria

text: Henkilöistä esitellään erityisesti Suomen marsalkka C. G. Mannerheim. Omat kokonaisuutensa on myös Puolustusvoimien uudesta pioneeri- ja viestikalustosta, elämästä varuskunnissa sekä aselajien killoista ja perinnetoiminnasta. Myös Panssarisoittokunnalla on kolmannessa kerroksessa oma osionsa. Kerroksessa on myös Suomen kansainvälisistä operaatioista kertova huone.


title: Museo Militaria

text: Tykkihallissa ovat museon historiallisesti arvokkaimmat tykit. Tykkihallissa järjestetään myös yleisölle vapaita luentoja.


title: Museo Militaria

text: Vanajaveden ranta-alueella on ulkonäyttely, jossa on tykkejä, sekä pioneeri- ja vesistökalustoa. Kaluston ikävaihtelu ulottuu 1870-luvulta aina 1960-luvulle.


title: Museo Militaria

text: Perusnäyttelyn lisäksi Museo Militariassa on vaihtuvia erikoisnäyttelyitä.


title: Museo Militaria

text: Museo Militariaa edeltänyt Suomen Tykistömuseo on julkaisusarjassaan julkaissut 11 teosta:Muuta Museo Militariassa olevaa kirjallisuutta:


title: Marina Bay

text: Marina Bay on Singaporessa sijaitseva lahti. Alue sijaitsee Singaporen liikekeskustan Central Arean läheisyydessä. Marina Baysta on tarkoitus kehittää alue, jossa tapahtuu koko ajan jotain. Useimmat Singaporessa järjestettävät suurtapahtumat pidetään Marina Bayn alueella.


title: Marina Bay

text: Marina Bayn kehittämiseksi laaditussa suunnitelmassa on alueelle sijoitettu liiketiloja, asuntoja, hotelleja ja viihdetoimintaa. Alueesta on tarkoitus kehittää kellon ympäri aktiivisesti toimiva ympäristö. Kaikki alueen kehittäminen pyrkii edistämään kolmea periaatetta: tutkiminen, vuorovaikutus ja viihtyminen:


title: Marina Bay

text: Tutkiminen - uusia asuinmuotoja. Alueelle on suunnitteilla useita luksusasuintaloja, jotka yhdessä jo rakennettujen One Shentonin ja Marina Bay Residencen kanssa muodostavat ympäristön, jossa ihmiset voivat työskennellä ja elää saumattomasti.


title: Marina Bay

text: Vuorovaikutus - maailmankaupan keskus. Singaporen liike-elämän keskuksen koko tule kaksinkertaistumaan Marina Bayn valmistumisen myötä. Tämä on tarkoitus vahvistaa Singaporen asemaa maailmankaupan keskuksena. Alueella tulee olemaan liiketiloja suurin piirtein saman verran kuin Hongkongin liikeskustassa Centralissa.


title: Marina Bay

text: Viihtyminen - tapahtumien kaleidoskooppi. Vuonna 2010 avattu Marina Bay Sands -hotelli ja viihdekeskus yhdessä jo aiemmin avattujen kauppakeskusten kuten Esplanaden, Suntec cityn, Marina Squaren ja Raffles Cityn kanssa tarjoavat lukuisia mahdollisuuksia ajanviettoon.


title: Marina Bay

text: Singaporen hallitus on käyttänyt 35 miljoonaa dollaria 3,5 km mittaisen Marina Bayn alueen kiertävään Waterfront-promenaadin rakentamiseen.


title: Marina Bay

text: Singaporen GP järjestetään Marina Bayn läpi kulkevalla katuradalla. Maailman suurimmalla kelluvalla lavalla Float@MarinaBaylssä on järjestetty useita tapahtumia, kuten Singaporen itenäisyyspäivän paraati, uudenvuoden vastaanotto. Alue toimi myös vuonna 2010 järjestettyjen nuorten kesäolympialsten avajaisten ja päättäjäisten järjestämispaikkana.


title: Lampedusan onnettomuus

text: Lampedusan onnettomuus tapahtui Italialle kuuluvan Lampedusan saaren edustalla eteläisellä Välimerellä 3. lokakuuta 2013, jolloin Pohjois-Afrikasta tulleita laittomia siirtolaisia kuljettanut alus upposi.


title: Lampedusan onnettomuus

text: Uponnut laiva oli noin 20-metrinen kalastusalus, joka oli lähtenyt matkalle Libyassa sijaitsevasta Al Misratahin rannikkokaupungista. Aluksessa olleet siirtolaiset olivat kotoisin lähinnä Eritreasta, Somaliasta ja Ghanasta. Laivassa oli mahdollisesti jopa yli 500 matkustajaa ja onnettomuuden arvellaan vaatineen noin 300–400 kuolonuhria; Italian rannikkovartiosto onnistui pelastamaan 155 henkeä.


title: Lampedusan onnettomuus

text: Kun siirtolaisia kuljettanut alus oli noin puolen kilometrin päässä Lampedusan saaresta, siihen tuli konevika, jonka seurauksena se alkoi upota. Matkustajat sytyttivät erään huovan tuleen ja yrittivät sillä kiinnittää lähistöllä kulkevien laivojen huomion. Tuli kuitenkin levisi myös itse alukseen ilmeisesti sen kannella olleen polttoaineen syttymisen vuoksi. 7. lokakuuta Italian viranomaiset ilmoittivat löytäneensä 194 ihmisen ruumiit. Seuraavana päivänä 47 metrin syvyyteen uponneen aluksen sisätiloista löydettiin vielä 80 ruumista. Laivan 35-vuotias tunisialainen kapteeni oli pelastettujen joukossa, ja hänet pidätettiin.


title: Lampedusan onnettomuus

text: Italian hallitus julisti onnettomuutta seuranneen päivän kansalliseksi surupäiväksi: muun muassa Italian kouluissa pidettiin viiden minuutin hiljainen hetki. Seuraavana viikonloppuna kaikissa Italian urheilutapahtumissa vietettiin myös minuutin hiljaisuus. Interin ja AS Roman välisessä jalkapallo-ottelussa molempien joukkueiden pelaajat pitivät alkuverryttelyn ajan paitoja, joissa oli Lampedusan uhreille osoitettu viesti. Italian varapääministeri kuvasi tapausta "ei pelkästään Italian, vaan koko Euroopan tragediaksi". Paavi Franciscus puolestaan kehotti Twitterin välityksillä ihmisiä rukoilemaan uhrien puolesta.


title: Lampedusan onnettomuus

text: Italian pääministeri Enrico Letta ja Euroopan komission puheenjohtaja José Manuel Barroso vierailivat Lampedusan saarella 9. lokakuuta. He saivat vastaansa paikallisista asukkaista ja ihmisoikeusaktivisteista koostuneita mielenosoittajia, jotka muun muassa syyttivät Italian viranomaisia ja Euroopan unionia onnettomuudesta ja vaativat ratkaisua laittomien siirtolaisten muodostamaan humanitaariseen ongelmaan. Saarella elää satoja siirtolaisia epäinhimilliseksi kuvatuissa oloissa ahtaissa vastaanottokeskuksissa.


title: Lampedusan onnettomuus

text: Italian laivasto aloitti vuoden mittaisen operaation nimeltä "Mare Nostrum", jossa partioitiin merta ja pelastettiin laittomia maahantulijoita.


title: Helge Jalanko

text: Helge Emil Jalanko (vuoteen 1946 Jakobsson; 5. joulukuuta 1924 Helsinki - 8. tammikuuta 2007 Helsinki) oli suomalainen juristi. Hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1942 ja valmistui juristiksi sotien jälkeen vuonna 1947. Valtakunnanoikeudessa hän toimi notaarina vuonna 1961. Jalanko oli korkeimman oikeuden palveluksessa vuodesta 1958 ja oikeusneuvos 1970–1993. Hän kuoli vaikeaan sairauteen 82-vuotiaana tammikuussa 2007.


title: Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat

text: Kreivi- ja vapaaherrakunnat olivat Ruotsi-Suomessa läänitysalueita, joita hallitsija antoi kreivin tai vapaaherran arvon saaneille aatelisille.


title: Suomen kreivi- ja vapaaherrakunnat

text: Kaikki vapaaherrat eivät kuitenkaan saaneet vapaaherrakuntaa, vaan vapaaherran arvonimeen sai liittää perintötilan nimen. Kruunun myöntämissä kreivi- ja vapaaherrakunnissa läänityksen haltijoilla oli veronkanto-oikeuden lisäksi myös laajat hallinto-oikeudet. Kreivi- ja vapaaherrakunnat peruutettiin vuoden 1680 reduktiossa.


title: Jorma Jalava

text: Jorma Jalava (4. heinäkuuta 1910 Vihti – 12. toukokuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kauppatieteiden maisteri. Hän toimi osuustoiminnan parissa ja oli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton pääjohtaja 1962–1975. Hän oli Työväen Arkiston puheenjohtaja 1967–1977.


title: Amazonianhanhi

text: Amazonianhanhi ("Neochen jubata") on eteläamerikkalainen sorsalintu.


title: Amazonianhanhi

text: Amazonianhanhella on vaalea kaula, rinta ja vatsa, musta siipi, jossa on valkoinen laikku ja oranssit tai ruskeat kyljet. Jalat ovat lohenpunaiset. Koiraat ovat huomattavasti naaraita suurempia.


title: Amazonianhanhi

text: Amazonianhanhea tavataan Etelä-Amerikan pohjois- ja keskiosissa. Sen kannaksi on arvioitu 10 000–25 000 aikuista yksilöä. Laji on vähenemässä metsästyksen ja elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Amazonianhanhi

text: Amazonianhanhi elää metsäisillä joenpenkereillä, kosteilla metsäaukioilla ja savanneilla sekä hiekkaisilla ja mutaisilla kosteikkojen reunoilla. Sitä tavataan alangoilta 500 metrin, satunnaisesti 2 600 metrin korkeuteen.


title: Pukkila (yritys)

text: Pukkila Oy Ab on suomalainen keraamisia laattoja markkinoiva yritys, jolla oli myös Pohjoismaiden ainoa kaakelitehdas Turussa vuosina 1874–2015. Pukkila kuuluu italialaiseen Ricchetti Group -konserniin, jonka tehtaat sijaitsevat Italiassa, Saksassa ja Portugalissa.


title: Pukkila (yritys)

text:
Pukkilan liikevaihto vuonna 2012 oli 25 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 130.
Vuonna 2015 Pukkila ilmoitti sulkevansa Turun tehtaan ja irtisanovansa yrityksen 105 työntekijästä 65. Vuonna 2016 liikevaihto oli 14,2 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 52.


title: Pukkila (yritys)

text: Pukkilan pitkäikäisimpiä tuotesarjoja ovat vuonna 1986 aloitetut Harmony- ja Color-sarjat, joiden värisävyt vaihtuvat kunkin ajan trendien mukaan. Turussa tehdyn tuotannon ohella Pukkila toi Suomeen Ricchetti-konsernin muiden tehtaiden mallistoja. Pukkilalla on Suomessa laajan jälleenmyyjäverkoston lisäksi puolen tusinaa omaa Pukkila Kaakelitori -myymälää, joiden tuotevalikoimaan kuuluvat myös kylpyhuonekalusteet.


title: Pukkila (yritys)

text: Vuonna 1874 Turun kauppatorin laitaan rakennettiin suurta, nyttemmin jo purettua Phoenix-hotellia, johon lämmitystä varten tarvittiin noin sata kaakeliuunia. Niiden tekemiseksi perustettiin Turun Kaakelitehdas Osakeyhtiö osoitteeseen Linnankatu 52. Tehtaan tuhouduttua tulipalossa vuonna 1897 ostettiin silloisen Maarian pitäjän Pitkämäestä tontti niin sanotulta Pukkilan pellolta, jonka maaperässä oli kaakelien tekoon soveltuvaa savea. Tälle paikalle rakennettiin uusi tehdas.


title: Pukkila (yritys)

text: Vuonna 1887 tehdas perusti myyntikonttorin Pietariin ja vuonna 1900 tehtaan Moskovaan, joka kuitenkin lakkautettiin jo vuonna 1908 Venäjän–Japanin sodan aiheuttamien vaikeuksien takia.


title: Pukkila (yritys)

text: 1930-luvulla kaakeliuunit alkoivat väistyä keskuslämmityksen tieltä, ja Turun Kaakelitehdas suuntautui yhä enemmän seinä- ja lattialaattojen valmistukseen. Sota-aika aiheutti tehtaan toimintaan vaikeuksia, ja yhtiö sulautettiin Paraisten Kalkkivuori Osakeyhtiöön vuonna 1943. Sotien jälkeen 1950-luvun puolivälissä kaakeliuunien tuotannosta luovuttiin kokonaan, Linnankadun tehdas myytiin ja tuotanto keskitettiin Pitkämäkeen.