title: Cohortes urbanae

text: Cohortes urbanae eli kaupunkikohortit olivat antiikin Rooman kaupungin poliisivoimat. Keisari Augustus (hallitsi 27 eaa. – 14 jaa.) perusti yksikön valtakautensa lopulla. Se koostui aluksi kolmesta 500 miehen kohortista, mutta vuodesta 68 alkaen niitä oli yhdeksän. Koko yksikköä komensi kaupunginprefekti ("praefectus urbi"). Kohortteja oli myös sijoitettu Ostiaan, Puteoliin, Lugdunumiin ja Karthagoon. Kaupunkikohortit koostuivat valiosotilaista, joiden palvelusaika oli 20 vuotta.


title: Paltta

text: Paltta on kylä Somerolla Varsinais-Suomen maakunnassa. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 34, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan 39. suurimman.


title: Paltta

text: Paltan lähimpiä naapurikyliä Somerolla ovat Ollila ja Sylvänä. Lännessä kylän rajoille ulottuvat Someron Lahden ja Pyölin kylien takamaat. Idässä rajanaapurina on Tammelan Torro ja pohjoisessa Jokioisten Vaulammi ja Haapaniemi. Suhteessa liikenneväyliin kylä sijaitsee Somerolta Jokioisille johtavan kantatien 52 varrella, ja Someron Lahdenkylään johtaa paikallistietasoinen yhdystie Muolaantie. 1900-luvulla Paltta on kuulunut yhdessä läheisen Sylvänän kylän kanssa viereisen Ollilan kyläkeskuksen vaikutusalueeseen. Koulua Paltasta käytiin vuoteen 2016 Ollilan koulussa.


title: Paltta

text: Luonnonmaantieteellisesti Paltta naapurikylineen sijoittuu Tammelan ylängön suurten suhteellisten korkeuserojen luonnehtimalle reunavyöhykkeelle, jossa luonnonympäristöä hallitsevat saven täyttämät kallioperän murroslaaksot ja näiden väliin jäävät korkeammat kallio- ja moreeniselänteet. Alueen huomattavimmat vesistöt muodostuvat Paimionjoen sivujoen Jaatilanjoen latvahaaroista, jotka noudattelevat saven peittämiä kallioperän murroksia. Paltan kylän alueelle näistä osuu kylän alueella sijaitsevasta Punsansuosta alkunsa saava Jaatilanjoen sivujoki Alijoki lännessä.


title: Paltta

text: Historiallisesti Paltta on ollut samaa jakokuntaa viereisten Sylvänän ja Ollilan kylien kanssa 1700-luvun lopulla toimitettuun isoonjakoon asti, ja isonjaon seurauksena kylien alueet muodostavat useita toisiinsa lomittuvia eksklaaveja varsinkin jakokunnan pohjoisosissa Koisthuhdan kulmakunnassa lähellä Jokioisten ja Tammelan rajaa.


title: Paltta

text: Paltan kylän vanha tontti on sijainnut nykyisen Jokioistentien varrella Alijoen itäpuolella korkeahkon moreeniselänteen länsirinteessä, mistä myös johtuu maastosanana "harjua tai rinnettä" tarkoittava kylännimi Paltta. Naapurikyliään Sylvänää ja Ollilaa pienempänä Paltta todennäköisesti on niiden 1400- tai 1500-luvulla asutettu tytärkylä. Kylän kaksi vanhaa kantataloa Alitalo ja Isotalo, joista Alitalo on paikallishistoriallisesti ja maisemallisesti merkittävä, sijaitsevat vielä kylän vanhalla tontilla Jokioistentien varressa.


title: Paltta

text: Tunnettuihin palttalaisiin kuuluu Someron jahtivouti Erkki Jaakonpoika Haka (1746–1808), joka ansioitui innokkaana suurpetojen hävittäjänä ja sai ansioistaan Isänmaalliselta seuralta hopeisen hattunauhan.


title: Milka – elokuva tabuista

text: Milka – elokuva tabuista on vuonna 1980 ilmestynyt Rauni Mollbergin ohjaama elokuva, joka lukeutuu hänen tunnetuimpiinsa. Ohjaajan kolmas elokuva perustuu Timo K. Mukan romaaniin "Tabu" vuodelta 1965.


title: Milka – elokuva tabuista

text: Elokuva on päähenkilö Milkan kehityskertomus. Siinä on "Maa on syntinen laulu" -elokuvan tapaan shokkipitoista naturalismia, mutta myös mietiskelevää ja runollista kuvallisuutta. Pääosissa olivat Milkana Irma Huntus, Milkan äitinä Leena Suomu ja Kristus-Perkeleenä Matti Turunen. Musiikin elokuvaan teki Kari Rydman.


title: Luettelo Swedish Dance Chartin ykkösistä vuonna 2007

text: Tämä on luettelo Swedish Dance Chart -listan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2007.


text: Finnish Dance Chart: 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013


text: Norwegian Dance Chart: 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllö ("Strix woodfordii") on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa elävä pöllölintu. Lajin tieteellinen nimi on annettu 1800-luvulla palvelleen ammattisotilaan, eversti E. J. A. Woodfordin mukaan.


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllö on keskikokoinen pöllölaji, joka on hieman kottaraista suurempi. Sen ruumiinpituus on 30–36 senttiä. Naaraat painavat 285–350 grammaa, koiraat 242–269 grammaa. Lajin huomiota herättävä piirre on, että sen pyöreästä päästä puuttuvat kokonaan korvatupsut. Suuria, tummanvärisiä silmiä ympäröivät valkoiset "kulmakarvat". Sukupuolet ovat samanväriset. Ruskeaa selkäpuolta kirjovat valkoiset täplät. Vatsapuoli on valkoinen, ja siinä kulkee kastanjanruskeita ja tummia raitoja. Pään höyhenys on ruskea, kurkun valkoinen. Nokka on harmaa ja jalat ruskeat. Nuoret linnut muistuttavat aikuisia lintuja, mutta ovat tummempia. Lisäksi aikuisille tyypilliset suuret ja vaaleat silmäkiehkurat ovat pienemmät. Afrikanpöllöjen höyhenyksen värisävy ja raidoitus vaihtelevat selvästi levinneisyysalueen eri osissa. Lajilla on neljä alalajia, joiden väritys ja koko poikkeavat hieman toisistaan.


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllöä tavataan Afrikassa Sahelin eteläpuolella. Sen levinneisyys ulottuu Senegalista Etiopiaan, ja sieltä etelään Angolaan, Namibian Capriviin, Pohjois-Botswanaan, Zimbabween, Mosambikiin, Swazimaahan sekä Etelä-Afrikan itä- ja koillisrannikolle. Lajin levinneisyys kattaa noin 3 880 000 neliökilometriä.


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllön elinympäristöä ovat kaikenlaiset tiheät metsät, kuten kesävihannat metsät, ikivihreät metsät, jokivarsimetsät, metsänreunat, rannikkometsät, tiheät rantapensaikot ja plantaasit. Lajia tavataan yleisenä myös esikaupunkien puistoissa ja puutarhoissa. Kannan kokoa ei tiedetä, mutta afrikanpöllö on kuitenkin Saharan eteläpuolisen Afrikan metsien yleisin pöllölaji. Metsäympäristöstä riippuvaisena lajina se on hyvin altis metsäkadolle. Kannan uskotaan kuitenkin olevan vakaa. Afrikanpöllö kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen II.


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllö on täysin yöaktiivinen lintu. Päivisin se istuu oksalla 1–30 metrin korkeudessa sijaitsevan tiheän kasvillisuuden suojissa, joko yksin tai pareittain. Afrikanhuuhkajakoiraan ääntely koostuu nopeasta "HU-hu, HU-hu-hu, hu-hu"-huhuilusta. Naaras vastaa koiraan huhuiluun tavallisesti korkeataajuisemmilla, mutta verkkaisemmilla "HUU"-huudoilla.


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllön ravinto koostuu lähinnä hyönteisistä ja pikkulinnuista. Laji syö myös käärmeitä ja muita matelijoita sekä pieniä nisäkkäitä. Se voi napata saaliita niin maasta, ilmasta, puunoksalta kuin pensaikostakin. Useimmiten afrikanpöllö saalistaa matalalla sijaitsevalta oksalta käsin kuunnellen ääniä, jotka saattaisivat tarkoittaa saalista. Kun pöllö kuulee tai näkee saaliin, se pudottautuu maahan sieppaamaan ruokansa. Afrikanpöllö pystyy myös nappaaman ilmasta lepakoita ja hyönteisiä. Satunnaisesti se poimii myös hyönteisiä puiden oksilta ja lehdiltä. Afrikanpöllö voi itse joutua töyhtökotkan tai mustakanahaukan saaliiksi.


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllön lisääntymisaika on heinä-lokakuussa. Pesä on yleensä 1–30 metrin korkeudessa sijaitsevassa puunonkalossa. Tämän lajin pöllöt pesivät myös maassa olevissa, puunjuurten seassa olevissa painanteissa. Ne eivät vuoraa pesää sen koommin muulla lisämateriaalilla. Eteläisessä Afrikassa muninta tapahtuu elo-syyskuussa, satunnaisesti muinakin kuukausina. Pesäpaikka pysyy samana vuodesta toiseen, vaikka sinne olisi tulvinut vettä. Naaras munii yhteensä 1–3 munaa, mutta pyöräyttää vain yhden kerrallaan 2–4 päivän välein. Haudonta-aika kestää noin 31 päivää ja siitä vastaa yksinomaan naaras. Koiras hoitaa sillä välin saalistuksen ja ruokkii puolisoaan pesällä. Poikaset avaavat silmänsä noin 10 päivän päästä kuoriutumisesta. Ne lähtevät pesästä ja alkavat kiipeillä oksilla 23–37 päivän ikäisinä, mutta tulevat lentokykyisiksi vasta 45 päivän ikäisinä. Vanhemmat huolehtivat poikasista vielä neljä kuukautta tämän jälkeenkin ja voivat pysyä yhdessä jopa seuraavan pesintäaikaan asti.


title: Afrikanpöllö

text: Andrew Smith kuvasi afrikanpöllön vuonna 1834 Kapmaan Knysnasta peräisin olevan tyyppiyksilön perusteella nimellä "Noctua Woodfordii". Nykyään se sijoitetaan viirupöllöjen ("Strix") sukuun. Se on toisinaan luokiteltu myös metsäpöllöjen ("Ciccaba") sukuun, mitä on perusteltu korvan rakenteellisilla eroilla verrattuna viirupöllöihin. DNA-tutkimukset osoittavat kuitenkin, että afrikanpöllön sijoittaminen metsäpöllöihin ei ole perusteltua.


title: Afrikanpöllö

text: Afrikanpöllöstä on kuvattu useita alalajeja, mutta nykykäsityksen mukaan alalajeja on vain neljä. Keniassa sijaitsevan Sokoken metsän pöllöt on toisinaan sijoitettu omaan "S. w. sokokensis"-alalajiinsa. Aikaisemmin myös Sudanin ja Etelä-Kongo-Kinshasan välisellä alueella sekä Keski-Afrikan tasavallassa elävät pöllöt on luettu omaan "S. w. bohndorffi"-alalajiinsa. Nykyään afrikanpöllöstä tunnistetaan seuraavat alalajit:


title: Luettelo Swedish Dance Chartin ykkösistä vuonna 2008

text: Tämä on luettelo Swedish Dance Chart -listan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2008.


title: Pyyteeri

text: Pyyteeri on teeren ja pyyn risteymä. Tämä kanalintu on erittäin harvinainen, sillä pyyteeriä on tavattu Norjassa neljä ja Suomessa ja Ruotsissa vain yksi. Suomen pyyteeri ammuttiin Koivulahdessa vuonna 1967, ja se oli noin 870 grammaa painanut koiras. Se oli selkäpuoleltaan harmaa, pyrstö oli musta ja muu höyhenpuku muistutti pyykoirasta.


title: Pyyteeri

text: Pyyteeri voi olla pituudeltaan jopa 40-senttimetrinen ja painaa noin 865 grammaa. Se syö erilaisia kasvinosia.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Venäjän keisarikunnan laivastolla tarkoitetaan Venäjän tsaarien laivastoa, joka oli olemassa aina vuoden 1917 vallankumoukseen saakka.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: 1500- ja 1600-luvuilla kasakat sotivat tataareja ja turkkilaisia vastaan käyttäen purje- ja soutulaivoja. Zaporožjen kasakat kutsuivat näitä "tšaikoiksi" tai "tšelneiksi" (чайка, челн), Donin kasakat puolestaan "strugeiksi" (струг). Näissä laivoissa oli yleensä 80 miestä, ja laivueen koko oli kahdeksastakymmenestä sataan laivaan.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Keskinen Venäjä on taistellut reiteistä Itämerelle, Mustallemerelle ja Asovanmerelle 1600-luvulta asti. Tuon vuosisadan lopussa venäläiset olivat saaneet arvokasta kokemusta jokilauttojen käyttämisestä maajoukkojen rinnalla. 1667–1669 venäläiset yrittivät rakentaa laivastoa Dedinovon kylään Okajoen rannalle suojellakseen Volgan kauppareittejä, jotka johtivat Kaspianmerelle.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Suuren Pohjan sodan aikaan 1700–1721 Venäjä valmisti Itämeren laivaston. Kaleerilaivueen rakentaminen vei paikan 1702–1704 monissa satamissa. Jotta pystyisivät puolustamaan valloitettua rantaa ja hyökkäämään vihollisen meren yli kulkevia reittejä vastaan, venäläiset rakensivat purjelaivaston ulkomaisista ja Venäjällä valmistetuista aluksista.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: 1703–1723 Baltian laivaston tukikohta sijaitsi Pietarissa, sittemmin Kronstadtissa. Aluksi Vladimirski Prikaz oli laivanvalmistuksen johdossa. Myöhemmin tehtävä annettiin Admiralteiski Prikazille.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Laivaston upseerit otettiin värvättyjen joukosta. Palvelus laivastossa oli eliniän mittainen. Aatelisten, dvorjanstvoiden, lapset koulutettiin matematiikan ja navigoinnin tieteiden koulussa, joka oli perustettu 1701. Oppilaat koulutettiin usein ulkomaisissa laivastoissa. Oli myös tavallista värvätä ulkomaalaisia Venäjän laivastoon. Vuonna 1718 perustettiin korkein laivastoelin, amiraliteetti (Адмиралтейств-коллегия).


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Vuonna 1722 Venäjän laivastossa oli 130 purjelaivaa: 36 linjalaivaa, yhdeksän fregattia, kolme šnjavaa (шнява, kevyt kaksimastoinen tiedustelualus), viisi pommitusalusta ja 77 avustavaa alusta. Soutulaivasto muodostui 396 aluksesta: 253 kaleeria ja puolikaleeria (скампавеи; kevyt, nopea kaleeri) ja 143 prikiä.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Laivoja rakennettiin 24 satamassa, muun muassa Voronežin, Kazanin, Perejaslavlin, Arkangelin, Aunuksen, Pietarin ja Astrahanin satamissa.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Järjestöjen toiminnasta, koulutuksesta ja menetelmistä sotilaallisessa toiminnassa tehtiin yhteenveto vuonna 1720. Siinä tarkasteltiin ulkomaisten laivastojen kokemuksia. Pietari Suuri, Fjodor Apraksin, Aleksei Senjavin, Naum Senjavin, Mihail Golitsyn ja monet muut ovat olleet vastuussa venäläisen merenkäyntitaidon kehittymisestä. Merisodan periaatteita kehittivät Grigori Spiridov, Fjodor Ušakov ja Dmitri Senjavin.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: 1700-luvun toisella puoliskolla Venäjän laivasto kasvoi Venäjän yhä aktiivisemman ulkopolitiikan ja Turkin sodan vuoksi. Ensimmäistä kertaa Venäjä lähetti laivastoaan kaukaisille rintamille Mustaltamereltä. Amiraali Spiridovin laivue sai Egeanmerellä ylivallan kukistettuaan turkkilaiset 1770. Vuonna 1771 Venäjän armeija valloitti Kertšinsalmen ja Kertšin ja Jenikalen linnakkeet. Edettyään Tonavalle venäläiset loivat Tonavan Sotilaslaivaston suojellakseen Tonavan deltaa. Vuonna 1773 sota Turkkia vastaan päättyi voittoon, ja Venäjä sai alueita Asovan- ja Mustanmeren rannikolta. Krim julistautui itsenäiseksi Venäjän protektoraattina ja liittyi itse Venäjään 1783. Vuonna 1778 H’ersonin satama sai alkunsa. Saimaalla toimi Venäjän Saimaan laivasto.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: 1700-luvun loppupuolelta 1800-luvun alkuun Venäjällä oli maailman kolmanneksi suurin laivasto heti Ison-Britannian ja Ranskan jälkeen. Mustanmeren laivastossa oli viisi linjalaivaa ja 19 fregattia (1787), Itämeren-laivastossa oli 23 linjalaivaa ja 130 fregattia (1788). Varhaisella 1800-luvulla Venäjän laivasto muodostui Itä- ja Mustanmeren laivastoista, Kaspian laivueesta, Vienanmeren laivueesta ja Ohotanmeren laivueesta. Vuonna 1802 perustettiin Merisotavoimien ministeriö (Meriministeriö 1815).


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Vuonna 1826 venäläiset valmistivat ensimmäisen aseistetun höyrylaivansa Ižoran (73,6 kW tai 100 hevosvoimaa), jossa oli kahdeksan tykkiä. Vuonna 1836 he rakensivat ensimmäisen siipiratashöyryfregatin Bogatyrin (1 340 tonnia, 177 kW tai 240 hevosvoimaa), aseistuksena 28 tykkiä). 1803–1855 venäläiset aloittivat yli 40 maailmanympäripurjehdusta ja pitkää matkaa, jolla oli tärkeä rooli Kaukoidän tutkimuksessa, eri valtamerillä ja Tyynenmeren operaatioissa.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Krimin sodan aikaan Venäjällä oli Itämeren-laivasto ja Mustanmeren laivastot, Arkangelin laivue, Kaspian laivue ja Kamtšatkan laivue. Krimin sodan aikaan vuonna 1853 Venäjällä oli yhteensä 40 linjalaivaa, 15 fregattia, 24 korvettia ja rikiä jne. Venäjän laivasto teki useita laivastovierailuja eri maihin, muun muassa Ranskaan ja Itä-Aasiaan 1800-luvun lopulla.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Venäjän laivaston osasto lähti vuonna 1863 sisällissotaa käyviin Yhdysvaltoihin kontra-amiraali Andrei Aleksandrovitš Popovin johdolla. Joukossa oli Kalevala-luokan korvetti. Pohjoisvaltojen luvalla osasto viipyi San Franciscossa turvaamassa Venäjän strategia|strategisia etuja: Euroopan suurvaltojen välit olivat kireät Puolan kysymyksen takia. Osasto lähti takaisin Venäjälle elokuussa 1864 ja se palasi Itämerelle Kronstadtiin vuonna 1865.


title: Venäjän keisarikunnan laivasto

text: Ensimmäinen jäänmurtaja Jermak rakennettiin. Venäjän laivasto kärsi suuria tappioita Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. Venäjän laivastossa tapahtui vallankumouksellista toimintaa muun muassa taistelulaiva Potemkinilla Mustallamerellä ja Viaporissa vuosina 1905–1906. Venäjän laivastoa rakennettiin voimakkaasti 1900-luvun alkupuolella. Suuria taistelulaivoja, ns. dreadnought-luokan laivoja valmistui (muun muassa taistelulaiva "Tŝarevits"). Bolševikkivallankaappauksen jälkeen laivaston nimeksi tuli Työläisten ja talonpoikien punainen laivasto 1918.


title: Luettelo Swedish Dance Chartin ykkösistä vuonna 2009

text: Tämä on luettelo Swedish Dance Chart -listan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2009.


text: Finnish Dance Chart: 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013


text: Norwegian Dance Chart: 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013


title: Luettelo Swedish Dance Chartin ykkösistä vuonna 2010


title: Kirjodelfiini

text: Kirjodelfiini ("Cephalorhynchus commersonii") on yksi neljästä kirjodelfiineihin kuuluvasta delfiinistä, jota tavataan Etelä-Amerikan eteläisimmällä rannikolla ja Kerguelen-saarilla Intian valtamerellä.


title: Kirjodelfiini

text: Ensimmäiset havainnot kirjodelfiineistä teki ranskalainen luonnontieteilijä Philibert Commerson Magalhãesinsalmella vuonna 1767.


title: Kirjodelfiini

text: Lajilla on hyvin erottuva kuviointi. Pää, selkäevä, kylkievät, pyrstö ja vatsa ovat mustia. Kurkku, vatsa ja suurin osa torsosta ovat valkoisen peitossa. Kirjodelfiinin ruho on tanakka ja evät pieniä. Selkäevä on todella kaareva ja tylppä. Se on yksi pienimmistä valaslajeista 1,3–1,5 metrin pituudellaan ja runsaan 20 kilon painollaan. Sen voi ulkomuotonsa puolesta helposti sekoittaa pyöriäiseen.


title: Kirjodelfiini

text: Uroilla ja naarailla on erilainen musta läiskä vatsassa; uroilla se on kyyneleen muotoinen ja naarailla pyöreämpi.


title: Kirjodelfiini

text: Lajia tavataan kahdessa maailmankolkassa. Suurin populaatio löytyy Argentiinan rannikolta ja sinne johtavilta vesiltä, Magellan salmelta ja Falklandinsaarilta. Toinen paikka (löydetty 1950) on Kerguelen-saarilla. Ne suosivat matalia vesiä.


title: Kirjodelfiini

text: Kirjodelfiinin kannan kokoa ja siihen kohdistuvia uhkia ei tunneta täysin. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokitteli lajin kuitenkin vuonna 2017 elinvoimaiseksi, sillä Etelä-Amerikan populaatio vaikuttaa olevan yleinen lähes koko levinneisyysalueellaan. Aiemmin IUCN piti lajia puutteellisesti tunnettuna.


title: Kirjodelfiini

text: Kirjodelfiini on erittäin aktiivinen. Sen voi nähdä usein uimassa nopeasti pinnan tuntumassa. Se osaa myös pyöriä ja tehdä nopeita äkkikäännöksiä, ja uida ylösalaisin; tämän uskotaan parantavan niiden näkyvyyttä saaliiseen. Tavallisinta ravintoa ovat pelagiset kalat ja kalmarit. Etelä-Amerikan vesillä elävät yksilöt voivat täydentää ruokavaliotaan äyriäisillä.


title: Kirjodelfiini

text: Niin urokset kuin naaraatkin tulevat sukukypsiksi 6–9 vuoden iässä. Parittelu tapahtuu kevät-kesällä ja tiineys kestää 11 kuukautta.


title: Kirjodelfiini

text: Vanhin tunnettu kirjodelfiini kuoli 18 vuoden ikäisenä.


title: Lautiosaaren seisake

text: Lautiosaaren seisake oli liikennepaikka rataosuudella Oulu-Tornio. Perustettaessa se sijaitsi Kemin maalaiskunnassa, mutta kuntaliitoksen myötä siirtyi osaksi Kemiä vuonna 1931. Etäisyyttä Helsinkiin Haapamäen ja Seinäjoen kautta oli 863,71 kilometriä. Nykyinen liikepaikkarakennus piha-alueineen on yksityiskäytössä.


title: Lautiosaaren seisake

text: Radan varrella - Suomen rautatieliikennepaikat, Iltanen Jussi


title: Luettelo Norwegian Dance Chartin ykkösistä vuonna 2007

text: Tämä on luettelo Norwegian Dance Chart -listan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2007.


text: Swedish Dance Chart: 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013


title: Louis-Joseph de Montcalm

text: Louis-Joseph de Montcalm (28. helmikuuta 1712 – 14. syyskuuta 1759) oli ranskalainen kenraali ja aatelismies. Hän liittyi Ranskan armeijaan jo yhdeksänvuotiaana. Hän kuoli haavoihinsa Quebecin taistelussa 1759.


title: Louis-Joseph de Montcalm

text: Montcalm syntyi Candiacissa, Nîmesin lähellä. Hänen vanhempansa olivat Louis-Daniel de Montcalm ja Marie-Thérèse-Charlotte de Lauris de Castellane. Montcalm kuului arvostettuun ranskalaiseen aatelissukuun. Suvun jäseniä oli alkanut kääntyä sotilaallisiin virkoihin ja ammatteihin 1600-luvulta lähtien. Louis-Joseph seurasi perässä ja hän liittyi 16. elokuuta 1721 Régiment d’Hainaut’n rykmenttiin. Montcalm avioitui vuonna 1736 Angélique-Louise Talon de Boulayn kanssa. Heidän lapsistaan kaksi poikaa ja kolme tyttöä selvisivät vauvaiästä.


title: Louis-Joseph de Montcalm

text: Montcalmista tuli kahdeksan vuoden palveluksen jälkeen kapteeni, mutta vasta vuonna 1732 hän aloitti aktiivisen sotilasuran. Puolan perimyssodan aika Montcalm palveli Reininmaalla Morits Saksilaisen ja James FitzJames Berwickin johtamissa joukoissa. Hän yleni kenraaliluutnantiksi Itävallan perimyssodan aikana.


title: Louis-Joseph de Montcalm

text: Pohjois-Amerikassa Montcalm oli mukana Fort Oswegon valtauksessa elokuussa 1756. Pian Montcalm saavutti ranskalaisille kiistattoman vallan Ontariojärvellä. Vuonna 1757 Montcalm lähti kohti etelää ja valtasi Fort William Henryn. Hänen suurimpana saavutuksenaan pidetään kuitenkin Ticonderongan valtausta, jossa Montcalm kukisti noin viisinkertaisen ylivoiman.


title: Louis-Joseph de Montcalm

text: Britit hyökkäsivät 13. syyskuuta 1759 Quebeciin. Montcalm antoi joukoilleen käskyn vastahyökkäykseen. Kun ranskalaiset olivat lopulta tarpeeksi lähellä, britit tekivät muutaman yhteislaukauksen, joista Montcalm sai osuman. Hän kuoli seuraavana päivänä haavoihinsa. Myös brittien komentaja James Wolfe kaatui samassa taistelussa.


title: Paakkolan seisake

text: Paakkolan seisake oli liikennepaikka rataosuudella Laurila-Kelloselkä. Se sijaitsi Tervolan kunnassa Yli-Paakkolan kylässä. Etäisyyttä Helsinkiin Haapamäen ja Seinäjoen kautta oli noin 893 km Alkuperäisen asemarakennuksen suunnitteli Thure Hellström, mutta se tuhoutui Lapin sodassa. Paikalle rakennettiin soden jälkeen vaatimattomampi asemarakennus, joka on purettu. Liikennepaikka lakkautettiin 1979, jolloin sivuraiteet purettiin.


title: Luettelo Norwegian Dance Chartin ykkösistä vuonna 2008

text: Tämä on luettelo Norwegian Dance Chart -listan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2008.


text: Finnish Dance Chart: 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011 – 2012 – 2013


title: Luettelo Norwegian Dance Chartin ykkösistä vuonna 2009

text: Tämä on luettelo Norwegian Dance Chart -listan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2009.


title: Etelänpullokuonovalas

text: Etelänpullokuonovalas ("Hyperoodon planifrons") on harvoin nähty valaslaji, joka elää ilmeisesti lähinnä Etelämantereen lähivesillä. Sitä tavataan leveyspiirin 30 S eteläpuolella, yleisimmin leveyspiirien 57 S ja 70 S välillä.


title: Etelänpullokuonovalas

text: Etelänpullokuonovalas kasvaa noin 8 metriä pitkäksi, koiras on noin metrin pidempi kuin naaras. Selkä ja kyljet ovat kellertävän harmaanruskeat, vatsapuoli vaaleampi. Vanhemmiten valas muuttuu kauttaaltaan vaaleammaksi. Saattaa olla, että valaan pinnan kellertävä sävy johtuu siinä elävästä planktonista. Valaan otsa on pullea ja sen alapuolella on delfiinimäinen kuono. Otsakyhmy on aikuisilla koirailla kulmikkaampi kuin naarailla ja nuorilla yksilöillä.


title: Etelänpullokuonovalas

text: Etelänpullokuonovalaat elävät pienissä, 2-12 yksilön ryhmissä ja syövät mustekaloja. Poikaset syntyvät keväällä tai kesällä ja ovat syntyessään noin kolme metriä pitkiä.


title: Peuran seisake

text: Peuran seisake oli liikennepaikka rataosuudella Laurila-Kelloselkä. Etäisyyttä Helsinkiin Haapamäen ja Seinäjoen kautta oli 919 kilometriä. Alkuperäinen laiturirakennus oli Thure Hellströmin suunnittelema, mutta se purettiin pois jatkosodan aikana. Asema muutettiin miehittämättömäksi 1951 ja lopetettiin 1979. Aseman lähellä sijaitsee Ossauskosken voimalaitos.


title: Luettelo Norwegian Dance Chartin ykkösistä vuonna 2010

text: Tämä on luettelo Norwegian Dance Chart -listan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä artisteista ja singleistä vuonna 2010.


title: Eivind Bolle

text: Eivind Bolle (13. lokakuuta 1923 Hol, Nordland – 10. kesäkuuta 2012) oli norjalainen Työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1973–1985 oltuaan sitä ennen varasijalla vuodesta 1969. Hänet valittiin Nordlandin vaalipiiristä. Bolle toimi lisäksi maansa kalastusministerinä kolmessa perättäisessä hallituksessa vuosina 1973–1981. Hän työskenteli itse kalastajana vuosina 1938–1974.


title: Xenoblade Chronicles

text: Xenoblade Chronicles (Japanissa nimellä Xenoblade, ), on Monolith Softin kehittämä ja Nintendon Wii-pelikonsolille vuonna 2010 julkaisema roolipeli. Peli julkistettiin vuoden E3 2009 -messuilla. Peli julkaistiin Euroopassa elokuussa 2011.


title: Xenoblade Chronicles

text: Pelaamisesta osan muodostaa avoimen pelimaailman tutkiminen. Säätila ja vuorokausisykli vaikuttavat tiettyjen tehtävien ja hahmojen saatavuuteen.


title: Xenoblade Chronicles

text: Pelissä voi kohdata huomattavasti vaikeampia vastustajia kuin pelihahmot pystyvät voittamaan: hävitessä pelaaja siirtyy automaattisesti edelliseen tallennuspaikkaan ilman haittavaikutuksia.


title: Xenoblade Chronicles

text: Pelin tarina perustuu kahteen aikojen alusta taistelleeseen titaaniin, Bionikseen ja Mechonikseen. Bionikselle on kasvanut monia eläviä ekosysteemejä, myös hyvin ihmisiä muistuttava homsien rotu. Mechonicsella puolestaan kehittyy monenlaisia robottisotureita, mechoneita, jotka pyrkivät hävittämään elävät olennot.


title: Xenoblade Chronicles

text: Pelin alussa pääelaaja saa ensimaistiaisen titaanien välisestä sodasta, kun hänet laitetaan taistelemaan Dunban nimisellä homsilla, joka osaa hallita Monado-miekkaa, joka on koko Bioniksen ainoa ase, joka tehoaa mechoneihin. Dunban kuitenkin loukkaantuu pahoin, ja hänet viedään hoitoon.


title: Xenoblade Chronicles

text:
Alun jälkeen pelaaja ohjaa nuorta Shulk nimistä homsia, joka joutuu vuoden tauon jälkeen mechonien hyökkäyksen keskelle, kun ne hyökkäävät hänen kotikaupunkiinsa. Sinne hyökkää myös naamallinen mechon, johon eivät edes Monadon iskut tehoa. Naamallinen mechon tappaa Shulkin ystävän, Fioran. Shulk ja hänen toinen ystävänsä Reyn lähtevät kostamaan Fioran puolesta. Matkalla Shulk oppii tuntemaan Monadon paremmin ja saa selville sen muutkin kyvyt, kuten tulevaisuuteen näkeminen.
IGN antoi pelille arvosanan 9.0/10 arvostelussaan.


title: Hulluna Saraan

text: Hulluna Saraan on Samuli Valkaman ohjaama elokuva. Sen ovat käsikirjoittaneet Valkama ja Katri Manninen. Elokuvan pääosissa ovat suomalaiset näyttelijät Jussi Nikkilä ja Ville Virtanen, sekä "Lost"-sarjasta tunnetuksi tullut australialainen näyttelijä Emilie de Ravin.


title: Hulluna Saraan

text: "Hulluna Saraan" on romanttinen komedia entisestä tenavatähdestä ja hänen rokkari-isästään, jotka rakastuvat Saraan, yhdysvaltalaiseen rivitanssinopettajaan.


title: Hulluna Saraan

text: Elokuvan alkuperäinen nimi on Love and Other Troubles, jolla sitä levitetään kansainvälisesti.


title: Grey’s Monument

text: Grey’s Monument () on brittipoliitikko Charles Greylle pystytetty muistomerkki Newcastle upon Tynen keskustassa.


title: Grey’s Monument

text: Grey’s Monumentin doorilainen pylvään suunnitteli Benjamin Green ja huipulla olevan patsaan teki Edward Hodges Baily. Se valmistui vuonna 1838, ja se rahoitettiin julkisin varoin kunnioittamaan Charles Greyn työtä. Julkista keräystä muistomerkin pystyttämiselle johti William Ord.


title: Grey’s Monument

text: Pylväs on noin 40 metriä korkea, ja sen huipulla oleva patsas on noin 4 metriä korkea. Patsas seisoo jalustalla, joka on pylvään päällä olevalla parvekkelle, johon pääsee pylvään sisällä olevan 164 askelmaisen rappukäytävän kautta. English Heritage listasi rakennelman vuonna 1954, ja se on listattu korkeimmalla I-luokan statuksella.


title: Laura Pous Tió

text: Laura Pous Tió (s. 1. lokakuuta 1984 Granollers) on espanjalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 72 tammikuussa 2012. Hän on voittanut urallaan kymmenen ITF-turnausta kaksinpelissä ja kuusi turnausta nelinpelissä.


title: Laura Pous Tió

text: Pous Tió voitti vuonna 2005 kultaa Välimeren kilpailuissa. Grand Slam -turnauksissa Pous Tió on päässyt kerran toiselle kierrokselle, Yhdysvaltain avoimissa 2011.


title: Laura Pous Tió

text: Pous Tió sai kahden vuoden kilpailukiellon 1. lokakuuta 2007 alkaen, koska häneltä otetusta näytteestä löytyi hydroklooritiatsidia ja amiloridia.


title: Lumimittari

text: Lumimittari ("Operophtera fagata") on loppusyksyn yleinen yöperhoslaji.


title: Lumimittari

text: Lumimittari on dimorfinen perhoslaji, jonka sukupuolet eroavat selvästi toisistaan. Koiraat ovat vaaleanharmaita tai ruskeanvalkoisia, hentokuvioisia perhosia. Tärkeänä tuntomerkkinä etusiiven ulompi poikkiviiru kaartuu siiven takareunan lähellä siiven tyveä kohti. Takasiivet ovat hyvin vaaleat. Siipiväli on 28–32 mm.


title: Lumimittari

text: Naaraat ovat lentokyvyttömiä. Niiden siivet ovat surkastuneet liuskamaisiksi ja ovat pituudeltaan noin 3/4 naaraan vartalon pituudesta, ja niiden poikki kulkee selvä, tumma vyö. Väritykseltään naaras on harmaankirjava, ja sillä on pitkät jalat.


title: Lumimittari

text: Hyvin samannäköinen, mutta selvästi pienikokoisempi laji on hallamittari ("Opherophtera brumata"). Sekä lumi- että hallamittari ovat lennossa samaan aikaan, ja niitä tavataan usein sekaisin.


title: Lumimittari

text: Lumimittari on eurooppalainen laji, jota tavataan Britteinsaarilta ja Etelä-Ranskasta Keski- ja Pohjois-Euroopan poikki Venäjälle. Suomessa levinneisyys painottuu eteläosiin ja levinneisyyden pohjoisraja kulkee Pohjois-Pohjanmaalla. Lumimittarin lentoaika alkaa syyskuun lopulta ja jatkuu marraskuulle.


title: Lumimittari

text: Lumimittari on aivan syksyn viimeisiä perhosia. Laji viihtyy koivua kasvavissa, valoisissa metsissä, mutta myös puistoissa ja puutarhoissa. Laji lentää öisin, muttei liiku yölämpötilan ollessa pakkasella. Koiraat tulevat valolle, joskus jopa suurina joukkoina. Toukat koteloituvat maahan, ja muna talvehtii.


title: Lumimittari

text: Runsaina esiintyminä lumimittarin toukat voivat aiheuttaa vahinkoa koivujen lehvästöille.


title: Lumimittari

text: Toukka elää useilla eri puulajeilla, Suomessa erityisesti koivuilla ("Betula"). Etelämpänä pääravintokasvi on euroopanpyökki ("Fagus sylvatica").


title: Newcastlen rautatieasema

text: Newcastlen rautatieasema on keskusrautatieasema Newcastle upon Tynessä, Pohjois-Englannissa. Se on Itärannikon radan (East Coast Main Line) pysähdyspaikka, josta lähtee yhteyksiä etelään Yorkiin, Doncasteriin ja Lontooseen, ja pohjoiseen Edinburghiin ja Glasgowhun.


title: Newcastlen rautatieasema

text: Se oli maailman ensimmäinen katettu asema, ja kuningatar Viktoria osallistui sen avajaisiin vuonna 1850.


title: Newcastlen rautatieasema

text: Rautatieaseman alapuolella on Tyne and Wearin metron asema.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Linja-autoilla liikennöitävä paikallisliikenne on osa Helsingin seudun joukkoliikennettä. Bussiliikenne kattaa Helsingin, Espoon, Kauniaisten, Vantaan, Keravan, Kirkkonummen ja Sipoon sisäisen liikenteen sekä näiden kuntien rajat ylittävän seutuliikenteen.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Bussiliikenteen suunnittelusta ja aikatauluttamisesta vastaa kuntayhtymä Helsingin seudun liikenne (HSL), joka aloitti toimintansa vuoden 2010 alussa. Sitä ennen nämä tehtävät kuuluivat Helsingin sisäisten linjojen osalta Helsingin kaupungin liikennelaitokselle (HKL), muun liikenteen osalta YTV:lle.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Linjojen tunnuksina käytetään kaksinumeroisia lukuja sellaisille linjoille, jotka liikennöivät vain Helsingin kaupungin alueella, muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta (38 jatkuu Espoon sekä 39, 91 ja 95N Vantaan puolelle). Kolminumeroisia lukuja käytetään tunnuksina sellaisille linjoille, jotka kulkevat osittain tai kokonaan Helsingin ulkopuolella, poikkeuksena 506, 554 ja 611B sekä osa Helsingin pienkalustolinjoista, joita kutsutaan lähibusseiksi.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Toisinaan linjatunnuksen lopussa on myös jokin kirjain. Tällaiset linjat kulkevat yleensä suurimman osan matkastaan samaa reittiä kuin ns. päälinja, jonka tunnuksena on sama luku ilman kirjainta, mutta poikkeavat päälinjan reitistä jollakin reittiosuudella. Eri kirjaimilla on seuraavat merkitykset:Useimpia linjoja ajetaan 5.30 ja 23.30 välisenä aikana, suosituimmilla linjoilla ajetaan 1.30 asti. Arkiöisin kello 1.30–5.30 on vain kourallinen vuoroja.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Yölinjoja ajetaan viikonloppuöisin kello 1.30 ja 4.00 välisenä aikana. Tänä aikana kaikille alueille on suora bussiyhteys Helsingin keskustasta, kun päiväsaikaan monille alueille yhteys on vaihdollinen junan ja bussin tai metron ja bussin yhdistelmä. Itä- ja Koillis-Helsingin sekä Etelä-Espoon liikenne poikkeaa siten muusta HSL-alueesta, että yölinjoja ajetaan myös arkiöinä kello 23.45–1.30. Sama käytäntö on myös muutamalla muulla alueella yksittäisten linjojen osalta. Itä-Helsingissä ja Etelä-Espoossa ei kello 23.30 jälkeen liikennöidä liityntälinjoja ollenkaan, eli linjasto vaihtuu kello 23.30 kokonaan toisenlaiseksi. Tämä johtuu päiväliikenteen suorien bussilinjojen puuttumisesta ja metron liikenteen päättymisestä kello 23.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Monien Helsingissä ajavien linjojen toinen päätepysäkki on keskustassa, yleensä Rautatientorilla tai Elielinaukiolla, toinen taas jollakin esikaupunkialueen pientalo- tai kerrostaloalueella. Itä-Helsingissä useimmat linjat ovat metron liityntälinjoja, joiden toinen päätepysäkki on jollakin metroasemalla. Myös joiltakin pääkaupunkiseudun lähijunaliikenteen asemilta, kuten esimerkiksi Tikkurilasta, Keravalta, Leppävaarasta ja Myyrmäestä lähtee vastaavanlaisia liityntälinjoja. Helsingin sisäiset linjat ovat kaksinumeroisia.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Myös muissa HSL-alueen kunnissa on joukko kunnan sisäisiä linjoja. Niistä useimmilla on päätepysäkki jollakin lähiliikenteen rautatieasemalla, jolloin ne toimivat liityntälinjoina. Espoon sisäisiksi linjoiksi luetaan myös Kauniaisten kautta kulkevat linjat.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Muualla kuin Helsingissä, etenkin maaseutumaisesti rakennetuissa Kirkkonummella ja Sipoossa, sisäinen liikennetarjonta on painottunut työ- ja koulumatkoihin ja busseja joudutaan subventoimaan melko paljon. Työ- ja kouluaikojen ulkopuolella liikennöidään harvemmin vuorovälein. Espoossa, Vantaalla ja Keravalla ei ylletä Helsinkiä vastaavaan vuoro- tai linjatiheyteen tai bussien käyttöasteeseen joukkoliikenteelle huonommin soveltuvan yhdyskuntarakenteen ja niukemman rahoituksen vuoksi, mutta muuhun Suomeen verrattuna joukkoliikenteen tarjonta on hyvää. Vuorotarjontaa voi parhaiten verrata samaa kokoluokkaa edustavien Tampereen ja Turun kesken. Sipoossa ja Kirkkonummella sisäinen linjasto soveltuu huonosti vapaa-ajan matkoihin. Siellä linjastoa käytetään lähinnä koulu- ja työmatkaliikenteessä.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Helsingistä/Helsinkiin kulkevat vain yölinjat, 143A, 146A, 147A, 164A ja 164VA.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 206, 212, 213, 217, 218, 231N ja 235.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 321, 322, 332 ja 345.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen.Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 411, 415, 421, 431, 435 ja 436.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text:
Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen.Runkolinjat ovat omassa osiossaan.
Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 611, 614, 615, 616, 621, 622, 623 ja 633.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Seuraavat linjat liikennöivät kello 23.30 alkaen.Helsingistä/Helsinkiin kulkevat linjat 717, 718, 722, 724, 731, 738, 739 ja 785–788.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Kutsuplus oli Ajelo Oy:n kehittämä ja HSL:n ylläpitämä vuoden 2012 lokakuussa aloitettu kutsubussipalvelu. Palvelu toimi arkisin noin kello 6-23 ja toimi 15 autolla alueella, jonka rajat myötäilivät suureksi osaksi Kehä I:tä. Itäväylän eteläpuoliset alueet eivät kuuluneet palvelualueeseen. Matkat tilattiin palvelun Internet-sivuilta kutsuplus.fi. Palvelun pilottivaihe jatkui vuoden 2015 loppupuolelle saakka.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Kutsuplus-liikennettä hoidettiin pehmeillä penkeillä sisustetuilla Mercedes-Benz Sprinterin alustalle rakennetuilla pienoisbusseilla. Palvelua liikennöivät Taksikuljetus, Korsisaari-yhtymän tytäryhtiö Rapiditaxi Oy ja syksystä 2013 lähtien myös Oy Andersson Ab.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Seutulinjoiksi kutsuttiin aikaisemmin linjoja, jotka ylittävät kuntarajoja. Näiden samoin kuin myös Espoon ja Vantaan sisäisten linjojen reiteistä ja aikatauluista päätti vuoden 2009 loppuun asti YTV, minkä jälkeen sen tehtävät siirtyivät HSL-kuntayhtymälle. Sopimusten perusteella liikennettä hoitavat lukuiset yksityiset yhtiöt.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Suurin osa seutulinjoista liikennöi Helsingin keskustasta eri puolille Espoota ja Vantaata. Bussit Helsingistä Vantaan itäosiin lähtevät yleisesti Rautatientorilta, Vantaan länsiosiin sekä Espoon keski- ja pohjoisosiin Elielinaukiolta. Länsiväylää pitkin kulkevat bussit Espoon eteläosiin lähtevät omasta terminaalistaan Kampin keskuksesta.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Seutulinjat voidaan luokitella karkeasti kolmen päätyypin mukaan:


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text: Seutulinjoiksi voidaan nykyisin kutsua niitä kolminumeroisia linjoja, jotka kulkevat Helsingistä/Helsinkiin.


title: Helsingin seudun bussiliikenne

text:
Automäärissä on huomioitu vain HSL-liikenteessä olevat linja-autot.
Varikoiden tiedot on merkitty siten, että varikon sijainnin jälkeen on suluissa automäärä sekä sitä käyttävät liikennöitsijät.


title: Pikkukiitäjä

text: Pikkukiitäjä voi tarkoittaa seuraavia eläinlajeja:


title: Kyläjoen seisake

text: Kyläjoen seisake oli Tornion aseman alainen laiturivaihde rataosalla Oulu-Tornio. Etäisyys Helsingistä oli 878,7 kilometriä. Seisake sijaitsi Kyläjoen likeisyydessä. Miehitys asemalta lopetettiin 1956 ja koko liikennepaikka lopetettiin 1982. Asemarakennus on purettu.


title: ARP 2600

text: ARP 2600 on ARP Instruments, Incin valmistama analoginen syntetisaattori. ARP 2600:aa on käytetty usealla levyllä, mutta sen valmistusmäärä jäi pieneksi: soitinta valmistettiin vain noin 3 000 kappaletta. ARP 2600 on yhdessä ARP Odysseyn ja ARP 2500:n rinnalla valmistajan tunnetuin syntetisaattorimalli. Soitin on aikalaistensa syntetisaattoreiden tapaan yksiääninen. Suomessa tiedetään Esa Kotilaisen ja oululaisen muusikon Jukka Ruohomäen omistavan kyseisen soittimen. ARP 2600:sella on luotu R2-D2-droidin äänet Star Wars-elokuvasarjaan. Soittimen pystyy sulkemaan kuljetusta varten "matkalaukuksi".


title: ARP 2600

text: Syntetisaattori on rakenteeltaan puolimodulaarinen. Sitä voidaan käyttää moduuleiden keskinäisten sisäisillä peruskytkennöillä täysin ilman ulkopuolisia kytkentäkaapeleita, jolloin soittimen ominaisuuksien täydellinen hyödyntäminen on osittain rajoitettu. Ominaisuuksien käyttöä voidaan laajentaa kytkemällä moduuleita toisiinsa ulkopuolisilla kytkentäkaapeleilla modulaaristen syntetisaattorimallien tapaan.


title: ARP 2600

text: ARP 2600 syntetisaattoria valmistettiin sen yhdeksän vuotta kestäneen tuotannon aikana (1971-1980) yhdeksänä erilaisena versiona. Suurimmat erot näissä versioiden uudistuksissa olivat enemmän ulkonäöllisiä koskien käyttöpaneelin ja merkintöjen painatuksien väritystä sekä kotelointia. Valmistaja muutti tuotannon aikana soittimen sisäistä elektroniikkaa merkittävästi kerran kopioimalla suodattimen rakennetta Moogin valmistamista syntetisaattoreista, josta johtuen ARP joutui lopulta oikeudenkäyntiin Moog Music Inc.:n kanssa. Syyte suodattimen elektronisen kytkennän käytön kopioinnista sovittiin lopulta siten, että ARP:n oli palattava takaisin myöhemmissä versioissaan käyttämään omaa suunnittelua olevan suodattimen rakennetta.


title: ARP 2600

text: Muihin samoina aikoina valmistettuihin syntetisaattoreihin verrattuna erikoisuutena ARP 2600:n säätimet olivat pelkästään liukusäätimiä irrallista koskettimistoa lukuun ottamatta, kun muissa syntetisaattoreissa säätimet olivat suurimmaksi osaksi pyöritettäviä.


title: Night of Hunters

text: Night of Hunters on yhdysvaltalaisen laulaja-pianisti Tori Amosin albumi, joka julkaistiin 20. syyskuuta 2011.


title: Night of Hunters

text: Night of Hunters on Amosin ensimmäinen täysin akustinen albumi. Amos esiintyy levyllä Apollon Musagète -jousikvartetin ja muiden klassisten soittajien kanssa. Useissa kappaleissa on käytetty variaatioita klassisen musiikin säveltäjien kuten Johann Sebastian Bachin, Franz Schubertin ja Erik Satien sävellyksistä. Säveltäjä John Philip Shenale teki albumin jousisovitukset. Night of Hunters on konseptialbumi, jonka kappaleet kertovat yhden naisen elämästä ja vaikeuksiin joutuneesta ihmissuhteesta. Albumilla laulavat Amosin lisäksi hänen 10-vuotias tyttärensä Natasha Hawley ja 19-vuotias sisarentytär Kelsey Dobyns.


title: Pellingin lossi

text: Pellingin lossi liikennöi Porvoossa mantereen ja Pellingin saaren välillä. Reitin pituus on 277 metriä. Lossi liikennöi 15 minuutin välein joka päivä kello 5–23 ja muulloin tarvittaessa. Liikennöinnistä vastaa Finferries eli Suomen Lauttaliikenne Oy.


title: Pellingin lossi

text: Tie Porvoosta Tirmoon valmistui vuonna 1864 ja sitä jatkettiin rantaan v. 1936. Tuolloin liikennöinti hoidettiin yhteysaluksilla. 1950-luvulla Pellinkiin liikennöi Tirmosta mm. vuorolaiva Tora sekä nopeita tilausveneitä (taxibåtar). Rannassa oli ja on edelleen laitureita yksityisveneille. Helsingin Kauppatorilta Pellinkiin liikennöi 1950-1959 myös säännöllisesti m/s Pellinge -niminen alus jolla matka kesti n. 4 h. Yhteyttä käyttivät varsinkin Pellingissä täysihoidossa olevat helsinkiläisperheet.


title: Pellingin lossi

text:
Pellinki oli vielä 1960-luvun alussa täysin autoton alue, ainoat ajoneuvot olivat traktoreita. Tilanne muuttui kun vuonna 1964 aloitettiin liikennöinti lautalla välillä Tirmo-Sandviken. Lauttamatkaa oli aluksi runsaat 3 km. Ensimmäinen lautta oli pieni puurakenteinen n. 8 henkilöautoa kuljettava lossi jolla matka Tirmosta Sandvikeniin kesti n. 15 min. Lossi oli maksullinen. 1970-luvun alussa lauttamatka lyheni kun Ison Pellingin saaressa rakennettiin tieyhteys välillä Söderbyntie-Sandholmen. Samalla vanha Pellingin laiturialue jäi pois käytöstä. Mantereen puolella lauttamatkaa lyhennettiin siirtämällä lauttasatama noin kilometrin verran lännemmäksi. Lauttamatka lyheni tällöin 1,5 kilometriin. Alkuperäinen puulautta oli vaihtunut jo metallirakenteiseen, entiseen TVH:n lauttaan. Samaan aikaan Sandholmeniin alkoi kehittyä saaristokeskus, mm. kahvila ja meripolttoaineasema.
Pellingin liikennetilanne muuttui täysin vuonna 1983, kun Tielaitos rakensi Pellingin saarten välille asfalttipintaisen saaristotien Sunisaaren, Tullholmenin ja Pikku-Pellingin kautta aina Suurpellingin Söderbyhyn asti. Tie käsitti kolme siltaa ja lossiranta voitiin sijoittaa Sundönille.. Lautta muuttui vaijerilossiksi, jolloin vaatimukset mm. miehistön osalta helpottuivat koska vaijerilossia ei lueta vesiliikennealukseksi. Lauttamatka salmen yli kestää muutaman minuutin mutta yhteys on varsinkin kesäisin pahasti ruuhkautunut. Lautta lähtee klo 7 - 23 välillä aikataulun mukaisesti 15 min välein.
Vuodesta 1983 lähtien vaijerilosseja on ollut kolme erilaista: aluksi 40 tn (kuva), sitten 60 tn ja nyt 70 tn kantoiset. Ensimmäiset kaksi lossia olivat 2-kaistaisia ja nykyinen on 3-kaistainen. Nykyisin käytössä oleva lossi liikennöi aikaisemmin Kemiönsaarella Lövön lossina toukokuuhun 2011 asti, jolloin Lövön silta korvasi sen. Uusi lossi aloitti liikennöinnin Pellingissä elokuussa 2011, jolloin vanha, vuonna 1974 rakennettu lossi siirtyi Inkoon Barösundiin. Uuden lautan myötä Pellingin lossin kantavuus nousi 70 tonniin.


title: Maunu Pekanpoika Nyrh

text: Maunu Pekanpoika Nyrh tai Nyrhi (syntymäaika tuntematon, kuollut todennäköisesti noin 20. maaliskuuta 1553 Lappeella) oli Kustaa Vaasan aikana Lappeella alkaneiden talonpoikaislevottomuuksien johtaja, joka tuomittiin kuolemaan ja mestattiin.


title: Maunu Pekanpoika Nyrh

text: Nyrhin isä oli Pekka Maununpoika Nyrhi, Lappeen Nyrhilän talon omistaja. Nyrhi oli lähetystössä, joka kävi kuninkaan luona syksyllä 1551 valittamassa Lappeen kihlakunnan tuomarista Pärttyli Jönsinpojasta ja anomassa käräjien määrän lisääntymisen takia kasvaneen talonpoikien kyyditys- ja kestitysvastuun vähentämistä. Lähetystölle luvattiin tutkia tuomarin asia ja he ymmärsivät käräjien ja samalla niiden kestitysten vähenevän. Seuraava talvi oli levoton Lappeella, kun talonpojat kieltäytyivät syys- ja talvikäräjien järjestämisestä eivätkä maksaneet veroja. Kuningas lähetti Nyrhin johtamille talonpojille nuhtelukirjeen ja antoi asian tiedoksi laamanni Henrik Klaunpoika Hornille ja Olavinlinnan isännälle Kustaa Finckelle. He pitivät Lappeen ja Taipaleen yhteiset kuninkaankäräjät kevättalvella 1553. Paikalle tuli runsaasti väkeä, joiden puolesta Nyrhi ja lautamies Inki Multiainen ilmoittivat etteivät talonpojat suostu kuin kaksien käräjien pitämiseen vuodessa. Horn ja Fincke saivat lautakunnan tuomitsemaan Nyrhin kuolemaan ja vaikka häntä yritettiin pelastaa huovien käsistä, se ei onnistunut, vaan tuomio pantiin täytäntöön.


title: Viuvala

text: Viuvala on kylä ja aiempi kyläkeskus Somerniemellä Somerolla. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 85, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan 26. suurimman ja Somerniemen kylistä väkiluvultaan neljänneksi suurimman.


title: Viuvala

text:
Viuvala kuuluu 2000-luvulla läheisen Oinasjärven kyläkeskuksen vaikutusalueeseen. Sen lähimpiä naapurikyliä Somerniemellä ovat Oinasjärven rantakylät Kopila lännessä ja Jakkula pohjoisessa. Naapurikunnan Lohjan kylistä se rajoittuu Nummen Leppäkorpeen etelässä sekä Pusulan Hattulan, Hauhulan, Herralan ja Hyrkkölän kylien takamaametsiin idässä.
Kylän kautta kulkee Helsingin suunnasta Somerolle johtava seututie 280, josta erkanevat paikallistietasoiset yhdystiet Viuvalantie Leppäkorven suuntaan ja Jakkulantie Jakkulan suuntaan.


title: Viuvala

text: Viuvala rajoittuu yhdessä naapurikyliensä Oinasjärven, Jakkulan ja Kopilan kanssa Karjaanjoen vesistöön kuuluvaan Oinasjärveen ja kylän vanha ydinalue sijoittuu Oinasjärven laskujoen Pitkiönjoen itärannalle. Kylän pohjoispuolitse kulkee Viuvalannummen harjujakso ja kylän pohjoisrajana on Arimaa-järvestä Oinasjärveen laskeva Mäentaanjoki.


title: Viuvala

text: Isossajaossa Viuvala on ollut omana jakokuntanaan, mutta lienee aiemmin ollut samaa jakokuntaa viereisen Jakkulan kylän kanssa. Kylän vanhoja taloja ovat olleet Kauranen, Kumuni, Pispa ja Sulka, ja kylän vanha tontti on sijainnut Pitkiönjoen pohjoisrannalla, nykyisten Helsingintien ja Viuvalantien risteyksen kohdalla. Kylän taloista Pispa yhdistettiin vuonna 1914 Sulkaan, mutta Kauranen, Sulka ja Kumuni ovat vielä olemassa hieman alkuperäiseltä kylätontilta hieman sivussa sen eri puolilla.


title: Viuvala

text: Kylässä toimi vuosina 1923–1965 Viuvalan kansakoulu. Vielä 1990-luvun alussa kylässä oli myös kaksi kauppaa.


title: Viuvala

text: Kylän taloista Viuvalan Pispa yhdessä Someron emäpitäjän alueella sijainneiden Sylvänän Jallin, Syvänojan Sonnin ja Vilukselan Vitkan kanssa mainitaan Aleksis Kiven "Seitsemässä veljeksessä" osana Eeron Jouluyönä laulamaa laulua. Romaanissa viitataan näiden ohella myös eräisiin somerolaisiin henkilöihin. Näistä Kivi lienee kuullut Somerolta kotoisin olleelta ystävältään Axel Wiensiltä.


title: Nolostuminen

text: Nolostuminen tarkoittaa ihmisen lamaannuttavaa tunnetilaa, joka koetaan usein epämiellyttäväksi. Nolostuminen on yleensä sosiaalinen reaktio ja syntyy yleensä muiden ihmisten reaktioiden pohjalta. Jos ihminen kokee itsensä jollain tasolla nöyryytetyksi, hän puolustaa itseään synnyttämällä reaktion, jossa tuntee tarpeelliseksi poistua paikalta ja näin välttyä lisähaitoilta.


title: Nolostuminen

text: Nolostuminen kuuluu ihmisyksilön kehityksessä varhaisimmin ilmeneviin sosiaalisiin tunteisiin, jotka syntyvät yleensä 18 kuukauden jälkeen.


title: Knuutti Liuhtari

text: Knuutti Juhonpoika Liuhtari (s.n. 1615) oli lapualainen talollinen ja kirkonrakentaja. Hän oli 1650-luvulla 2/3 manttaalisen Liuhtarin talon isäntä. Hän rakensi 100 taalarin korvauksesta Kuortaneen ensimmäisen kirkon, joka valmistui 1654 ja saattoi päätökseen Naarasluoman (Härmän) kirkon rakentamisen, jonka Sipi Tuomaanpoika Kauppi oli pannut alkuun. Liuhtari on mahdollisesti rakentanut muitakin kirkkoja, mistä ei kuitenkaan ole säilynyt tietoja. Hän toimi myös Lapualla kirkonisäntänä.


title: Sampo Lehtola

text: Sampo Lehtola (s. 10. toukokuuta 1989) on suomalainen keihäänheittäjä. Lehtola edustaa Lapinlahden Vetoa, ja häntä valmentaa Juhani Nykänen.


title: Sampo Lehtola

text: Lehtola sijoittui kuudenneksi alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011. Oulun Kalevan kisoissa 2016 hän voitti pronssia tuloksella 79,47.


title: Sampo Lehtola

text: Lehtola voitti Lappeenrannan Eliittikisoissa 2011 keihäskilpailun omalla ennätystuloksellaan 83,77 metriä. Tämän jälkeen Suomen Urheiluliitto valitsi Lehtolan edustamaan Suomea yleisurheilun MM-kilpailuihin Daeguun. Antti Ruuskanen teki kuitenkin keihäänheiton edustajien valinnasta valituksen Urheilun oikeusturvalautakunnalle, jonka mukaan Urheiluliiton päätös valita Lehtola kisajoukkueeseen Ruuskasen sijaan ei ollut ilmoitettujen valintakriteerien mukainen. Oikeusturvalautakunnan lausunnon vuoksi Urheiluliitto muutti valintojaan siten, että Antti Ruuskanen otettiin Daegun kisajoukkueeseen Lehtolan tilalle. 2013 Lehtola voitti Lapinlahden Eliittikisat tuloksella 81,67 metriä.


title: Sipi Tuomaanpoika Kauppi

text: Sipi Tuomaanpoika Kauppi oli härmäläinen talollinen ja kirkonrakentaja.


title: Sipi Tuomaanpoika Kauppi

text: Kauppi oli syntyisin nuijapäällikkö Pentti Pirin pojanpoika ja Härmän kappalaisen Georg Asprothin setä. Hän toimi Härmässä kihlakunnanoikeuden lautamiehenä. 1670-luvulla hänet valittiin Naarasluomalle rakennettavaksi päätetyn saarnahuoneen rakennusmestariksi ja työ pantiin alkuun 1675. Jostakin syystä Kauppi ei kuitenkaan vienyt työtä päätökseen, vaan lapualainen Knuutti Liuhtari jatkoi työn loppuun. Näin valmistunut pyhättö oli vaatimaton vain 25½ kyynärää (=15,1 m) pitkä ja 19½ kyynärää (=12,2 m) leveä, mutta suuri ei ollut Härmän väkilukukaan. Vain vajaan parinkymmenen talon asukkaat olivat Kaupin johdolla kirkkoa pystyttämässä. 1682 Kauppi teki käräjillä esityksen kellojen hankkimisesta Härmän kirkkoon. Härmän seuraavan kirkon rakentanut Antti Hakola oli Kaupin naapurista ja oli alkuaan mahdollisesti saanut rakennustaitojaan tämän perheeltä. Sipi Kaupin puoliso oli nimeltään Priitta Matintytär, ei Maliina Erkintytär Pouttu, kuten joskus on virheellisesti luultu.


title: Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2012

text: Yleisurheilussa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 3.–12. elokuuta. Tapahtumia oli miehille 24 ja naisille 23, eli yhteensä 47. Yleisurheilulajien suoritukset tehtiin Lontoon olympiastadionilla lukuun ottamatta kävelykisoja ja maratoneja, joiden lähtö ja maali olivat The Mallilla. Olympiastadionin yleisökapasiteetti oli 80 000 henkilöä.


title: Yhdystie 2010

text: Yhdystie 2010 on 25 kilometrin pituinen yhdystie Varsinais-Suomessa. Tie johtaa Nousiaisista valtatieltä 8 Vahdon kautta Paattisille ja edelleen Lietoon seututielle 204.


title: Yhdystie 2010

text: Tie alkaa Nousiaisista valtatien 8 risteyksestä, josta tie lähtee kulkemaan Nousiaisten keskustan eteläpuolta pitkin melko suorana. Nousiaisten keskustan jälkeen tie ohittaa Santamalan ja saapuu Koljolaan, jossa se tekee jyrkän mutkan itään päin ja kohtaa Yhdystien 2014. Tämän jälkeen tie ohittaa Nousiaisten kirkon ja ylittää Hirvijoen. Kirkon sivuutettuaan tie tekee jyrkän mutkan pohjoiseen päin, ja jatkuu mutkitellen noin 3 kilometriä kunnes kohtaa Nousiaisten Ojankulmalla Yhdystien 2013, tekee jyrkän mutkan pohjoiseen, jatkuu muutaman kilometrin itään melko suorana ja siirtyy Ruskon puolelle Vahdolla. Täällä tie kohtaa Yhdystien 2015, tekee kolme melko jyrkkää mutkaa ja ohittaa Hemmolan. Hemmolasta tie jatkuu noin puoli kilometriä kunnes se saapuu Vahdon kuntakeskukseen jossa se kohtaa Turusta tulevan Yhdystien 2012. Vahdon jälkeen tie jatkuu melko suorana, mutta ajoittain mutkittelevana noin 5 kilometrin verran ja se saapuu Paattisille, jossa se risteää Paattistentien kanssa. Siitä tie jatkuu mutkittelevana ja metsiä halkovana kilometrin verran ja saapuu päätepisteeseensä seututien 204 risteykseen.


title: Yhdystie 2010

text: Osoitenimenä tiellä on Nousiaisissa Valtatien 8 ja Nousiaisten keskustan välillä "Lemuntie" ja siitä eteenpäin Koljolaan asti "Koljolantie" ja tämän jälkeen "Vahdontie", jolla nimellä tie kulkee lyhyen matkaa myös Maskun alueella. Ruskolla, entisen Vahdon kunnan alueella tien osoitenimenä on ensin "Nousiaistentie" ja sitten "Valpperintie" ja Vahdon keskustan jälkeen "Paattistentie". Turussa entisen Paattisten kunnan alueella osoitenimenä on ensin "Laukolantie" ja Paattistentien risteyksen jälkeen "Levauksentie".


title: Ruikan seisake

text: Ruikan seisake oli rataosalla Laurila-Kelloselkä sijainnut rautatien liikennepaikka. Etäisyyttä Helsingistä Haapamäen ja Seinäjoen kautta oli noin 941 kilometriä. Ruikka oli varsin vähäkäyttöinen laituri, jonka miehtys loppui jo vuonna 1949. Liikennepaikan ympärillä oli vain vähän asutusta jokirannassa ja Valtatie 4:n varrella.


title: Paarit

text: Paarit ovat pelastustoimessa käytettävä väline, jolla voidaan kuljettaa loukkaantunut potilas. Paarit muodostuvat kahdesta yhdensuuntaisesta tangosta joiden välissä on kangasta. Erilaisia paareja ovat pyöräpaarit, joita käytetään varsinkin sairaaloissa ja ambulansseissa sekä tavalliset kantopaarit.


title: Paarit

text: Paareja ja muita kantoaisoilla varustettuja lavoja on käytetty myös puutarhanhoidossa mullan, lehtien ja roskien kuljettamiseen sekä muillakin aloilla raskaiden taakkojen kantamiseen kahden tai useamman hengen voimin.


title: Imarin seisake

text: Imarin seisake oli Laurila–Kelloselkä-rataosuudella sijainnut rautatieliikennepaikka. Liikennepaikka perustettiin jatkosodan aikana vuonna 1943 saksalaisten sotilaiden runsaan liikenteen vuoksi, jolloin tarvittiin junille uusi kohtauspaikka. Alue oli tuolloin pisin yksiraiteinen rataosa Suomessa ilman kohtauspaikkaa; Rovaniemen rautatieaseman ja Hirvaan etäisyys oli 17,8 kilometriä. Imari sijaitsi keskellä tietöntä metsäaluetta ja sen merkitys laski heti sotien jälkeen. Miehitys seisakkeelta poistettiin 1951 ja liikennepaikka lakkautettiin 1973.


title: Yhdystie 2012

text: Yhdystie 2012 on yhdystie Varsinais-Suomessa. Tie johtaa Raisiosta Ruskon Vahdolle ja on pituudeltaan 15 kilometriä. Tien varrella kulkee koko matkan kevyen liikenteen väylä.


title: Yhdystie 2012

text: Tie alkaa "Kuninkojantien" nimellä Kantatien 40 liittymästä Kuninkojalla Raisiossa ja vaihtuu Vahdontien risteyksessä nimeltään "Vahdontieksi". Ensin tie kulkee melko suorana ja 60 km/h nopeusrajoituksella varustettuna noin kolme kilometriä, ohittaa Turun lentokentän idässä, kulkee Lähteenmäen asuinalueen läpi ja ohittaa Munittulan asuinalueen idässä. Ruskon kirkonkylän luona tie ylittää Vähäjoen ja risteää Kaharintien ja Hujalantien kanssa, saapuu tämän jälkeen Ruskon keskustaan ja ohittaa Hiidenvainion asuinalueen ja ylittää Ruskonjoen. Täältä tie jatkuu suorana Merttelään ohittaen Merttelän koulun ja kohtaa metsäisellä taipaleella Yhdystien 2013. Tästä tie jatkuu noin kahden kilometrin verran 80 km/h nopeusrajoituksilla varustettuna ensin mutkikkaana ja metsiä halkovana ja sitten suorana ja vähän mutkittelevana halki peltojen kunnes saapuu Vahdolle. Vahdolla tie kulkee Vahdon kuntakeskuksen läpi, ohittaa Laukolan ja saapuu päätepisteeseensä yhdystien 2010 risteykseen.


title: Andrei Kolkutin

text: Andrei Kolkutin (ven. Андрей Колкутин, s. 1957 Smoljaninovo, Primorjen aluepiiri) on venäläinen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän valmistui Pietarin taideakatemiasta vuonna 1982 ja kuuluu ”The Foster Brothers” -taiteilijaryhmään.


title: Nivavaaran seisake

text: Nivavaaran seisake oli rautatieliikennepaikka Laurila-Kelloselkä rataosuudella. Se sijaitsi Saarenkylän läheisyydessä Kemijoen pohjoispuolella. Etäisyyttä Helsinkiin Haapamäen ja Seinäjoen kautta oli 979,33 kilometriä. Saksalaiset sijoittivat Nivavaaraan jatkosodan aikaan kaksi bensiinisäiliötä sekä bunkkereita, joista yksi on edelleen jäljellä laiturirakennusta vastapäätä. Miehitys asemalla päättyi 1953. Henkilöliikenne päättyi 1972 ja liikennepaikka lakkautettiin lopullisesti 1987.


title: Têtu

text: Têtu on ranskalainen elämäntapalehti joka on suunnattu erityisesti homoseksuaaleille. Sen alaotsikko on "le magazine des gays et lesbiennes".


title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2012

text: Sulkapallossa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 5. elokuuta. Tapahtumia oli viisi, jotka olivat miesten sekä naisten kaksin- ja nelinpeli sekä lisäksi sekanelinpeli. Kilpailijoita oli yhteensä 172. Tapahtumat käytiin Wembley Arenalla. Paikalle yleisöön mahtui 12 500 henkilöä. Sulkapallo on painoltaan 4,74–5,50 grammaa, ja sisältää 16 höyhentä.


title: Sulkapallo kesäolympialaisissa 2012

text: Kilpailijat valittiin Badminton World Federationin ranking-listan perusteella 3. toukokuuta 2012. Yhdestä maasta sai osallistua maksimissaan kolme pelaajaa kaksinpeleihin ja kaksi paria nelinpeleihin, jolloin yhdestä maasta voi olla enintään 18 kilpailijaa.


title: Lännenpalsami

text: Lännenpalsami ("Impatiens capensis") on Pohjois-Amerikassa alkuperäisenä kasvava yksivuotinen palsamilaji. Se on kosteilla paikoilla viihtyvä oranssikukkainen ruohokasvi, joka muiden palsamien tapaan levittää siemenensä sinkoavien kotiensa avulla. Suomessa lännenpalsami on ihmisen kylvämä tulokaslaji, jolla on muutamia paikallisia, leviäviä esiintymiä. Se kuuluu Suomessa myös haitallisten vieraslajien listaan.


title: Lännenpalsami

text: Lännenpalsami kasvaa 30–70 cm korkeaksi. Varsi on turpeanivelinen, kalju, mehevä ja yläosasta hieman haarova. Läpikuultavan ohuet lehdet sijaitsevat varressa kierteisesti ja ovat soikeita tai puikeita sekä tylppähampaisia. Lehtipuoliskossa on 7–12 hammasta. Lännenpalsamin kukinto on tukilehden alle taipunut 2–4-kukkainen terttu. Kooltaan kaksineuvoiset kukat ovat noin 30–40 mm pitkiä, riippuvia ja väriltään punakeltaisia ja tummalaikkuisia. Kukan alin verholehti on pussimainen, jyrkästi kannukseksi kapeneva. Kannus on taipunut tavallisesti 180°. Terälehdet ovat osittain yhdiskasvuisia. Umpipölytteiset kääpiökukat ovat yleisiä. Suomessa lännenpalsami kukkii heinä-syyskuussa. Siemenet ovat korkosuonisia ja ne kypsyvät riippuvissa, litumaisissa kodissa. Kypsinä kodat repeävät herkästi viideksi liuskaksi ja sinkauttavat tehokkaasti siemenet lähiympäristöön. Lännenpalsami on myrkyllinen kasvi.


title: Lännenpalsami

text: Lännenpalsami muistuttaa ulkonäöltään paljon Suomessa alkuperäisenä lajia kasvavaa lehtopalsamia ("Impatiens noli-tangere"). Lehtopalsamin lehdissä on kuitenkin enemmän hampaita, kukka on väriltään keltainen ja kukan kannus on loivemmin kapeneva ja vähemmän taipuva.


title: Lännenpalsami

text: Lännenpalsami on alun perin kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta on levinnyt ihmisten tuomana myös Eurooppaan. Pohjois-Amerikassa sitä tavataan laajalla levinneisyysalueella. Manner-Yhdysvalloissa lännenpalsami kasvaa kaikkialla muualla paitsi Alaskassa, maan lounaisosassa sekä muutamassa keskilännen osavaltiossa, Kanadassa se puuttuu vain koillisimmilta alueilta.


title: Lännenpalsami

text: Pohjoismaissa laji on harvinainen tulokas, jota on tavattu ainoastaan muutamin paikoin Tanskasta ja Suomesta. Suomessa lännenpalsami kasvaa Lohjanjärven rannoilla Lohjalla ja Karjalohjalla laajalle levinneenä uustulokkaana. Kanta sai alkunsa, kun vuonna 1949 kylvettiin Kanadasta tuotuja siemeniä. Lajia on tavattu myös Raahen seudulla. Vuonna 2010 lännenpalsamia löydettiin myös Helsingistä Vartiokylän ja Vuosaaren kaupunginosista.


title: Lännenpalsami

text: Alkuperäisellä elinalueellaan Pohjois-Amerikassa lännenpalsami kasvaa esimerkiksi kosteissa metsissä, jokien tulvatasangoilla, soilla ja ojissa. Suomessa lännenpalsamin kasvupaikat ovat joko tulvarannoilla tai ojanvarsilla. Lohjanjärven rannoilla laji on menestynyt erinomaisesti, ja voimakkaana kilpailijana on syrjäyttänyt alkuperäistä kasvillisuutta.


title: Tetu

text: Tetu voi tarkoittaa:


title: Grainger Town

text: Grainger Town on Newcastle upon Tynen vanha keskusta. Alue on nimetty Richard Graingerin mukaan, joka rakennutti valtaosan sen rakennuksista 1830- ja 1840-luvulla. Alueeseen kuuluvat Grainger Market, Theatre Royal, Grey Street, Grainger Street ja Clayton Street. Grainger Townissa on kaikkiaan 450 rakennusta, joista lähes puolet on museoviraston suojelemia. Ne ovat tyypillisesti harmahtavia kivitaloja, joissa on paljon pylväitä, torneja ja kupoleita.


title: Grainger Town

text: Alue oli 1970-luvulla rappeutumassa pahasti, mutta vuosina 1997––2003 siellä toteutettiin laajamittainen kehityshanke, jonka aikana rakennuksia kunnostettiin ja alueelle tuotiin uutta elämää ja työpaikkoja.


title: EPLAN

text: EPLAN on erityisesti sähkösuunnittelussa käytettävä tietokantapohjainen suunnittelujärjestelmä. Ohjelmistoa valmistaa saksalainen EPLAN Software & Service GmbH & Co. joka on osa Friedhelm Loh Grouppia. Yritys on perustettu vuonna 1984 ja työllistää noin 700 henkilöä ympäri maailman.


title: EPLAN

text: EPLAN on tietokantaan perustuva CAE-suunnittelujärjestelmä (Computer Aided Engineerin) ja eroaa toiminnaltaan perinteisistä viivapiirtoon kehitetyistä CAD-järjestelmistä (Computer Aided Design)


title: EPLAN

text: Ohjelma voidaan rajapintojen avulla yhdistää useisiin tuotetiedon hallintajärjestelmiin (PDM) sekä toiminnaohjausjärjestelmiin (ERP).


title: Matias Koski

text: Matias Koski (s. 18. toukokuuta 1994 Hämeenlinna) on suomalainen uimari. Hän muutti jo 3-vuotiaana Yhdysvaltoihin. Siellä Atlantassa nykyään asuva Koski edustaa seuratasolla Suomessa Heinolan Iskua ja Yhdysvalloissa Dynamo Swim Clubia. Koski edustaa kansainvälisissä kilpailuissa Suomea, ja hän on myös Yhdysvaltain kansalainen. Hän opiskelee Georgian yliopistossa.


title: Matias Koski

text: Koski on tullut tunnetuksi rikottuaan useita Antti Kasvion yli kaksi vuosikymmentä kestäneitä Suomen ennätyksiä. Vuoden 2016 pitkän radan EM-kilpailuissa hän sijoittui 200 metrin vapaauinnissa neljänneksi.


title: Matias Koski

text: Koski alkoi keskittyä uintiin 13-vuotiaana. Tätä ennen hän pelasi muun muassa amerikkalaista jalkapalloa. Koski osallistui ensimmäisen kerran pitkän radan SM-kilpailuihin vuonna 2011 ja voitti 400 metrillä Suomen mestaruuden. Hän saavutti vuoden 2011 Yhdysvaltain nuorten mestaruuskilpailuissa kaksi kulta- ja neljä hopeamitalia. Samoissa kilpailuissa hän paransi Antti Kasvion 18 vuotta vanhan pitkän radan 800 metrin vapaauinnin Suomen ennätystä kahdella sekunnilla aikaan 8.08,54. Koski oli ensimmäinen suomalainen, joka kykeni rikkomaan jonkin Kasvion tekemistä pitkän radan SE:istä.


title: Matias Koski

text: Maaliskuussa 2012 Koski rikkoi Kasvion pitkän radan 1 500 metrin vuonna 1993 tehdyn SE:n ajalla 15.23,33. Saman kuun lopulla hän ui Indianapolisissa Yhdysvaltain GP-sarjan osakilpailussa 1 500 metrin vapaauinnissa voittoon ajalla 15.09,17, jolla Koski paransi tuoretta SE:tään yli 14 sekunnilla. Tulos rikkoi Lontoon kesäolympialaisten OQT- eli varman osallistumisrajan. Samassa uinnissa Koski paransi väliaikana myös 800 metrin SE:tään 3,82 sekunnilla aikaan 8.04,82. Koski alitti myös Lontoon OST-aikarajan 200 ja 400 metrin vapaauintimatkoilla. Lontoossa Kosken tavoitteena oli parantaa SE-aikaansa. 1500 metrin vapaauinnissa Koski jäi kuitenkin välieränsä viimeiseksi ajalla 15.34,80 lopullisen sijoituksen ollessa 27:s. Hän karsiutui myös 200 ja 400 metrin matkoilta, mutta ui 200 metrin vapaauinnissa uuden oman ennätyksensä ajalla 1.49,84.


title: Matias Koski

text: Toukokuussa 2013 Koski paransi 800 metrin pitkän radan SE:tänsä aikaan 8.03,05. Uinnin EM-kisoissa 2014 Koski paransi 200 metrin vapaauinnin ennätystään aikaan 1.48,06 ja ui välierissä kymmenenneksi.


title: Matias Koski

text: Maaliskuussa 2015 Koski voitti Yhdysvaltain yliopistomestaruuden 1 650 jaardin vapaauinnissa. Arvostetun mestaruuden tuonut aika oli metrimittaiselle altaalle epävirallisesti muutettuna Kosken voimassa ollutta 1 500 metrin SE:tä parempi. Heinäkuussa Koski ui Yhdysvalloissa 200 metrin vapaauinnissa alle Rion kesäolympialaisten A-rajan ja pääsi lähelle Kasvion 22 vuotta vanhaa Suomen ennätystä.


title: Matias Koski

text: Maaliskuussa 2016 Koski ui Yhdysvaltain yliopistosarjan finaaleissa Atlantassa lyhyellä radalla 200 jaardin vapaauinnissa toiseksi kilpailun historian viidenneksi nopeimmalla ajalla.


title: Matias Koski

text: Koski valittiin Rion olympialaisten 2016 Suomen joukkueeseen maaliskuussa. Toukokuussa hän sijoittui Lontoon pitkän radan EM-kilpailuissa 200 metrin vapaauinnin loppukilpailussa neljänneksi ja rikkoi Kasvion vuonna 1993 tehdyn Suomen ennätyksen alittaen ensimmäisenä suomalaismiehenä 1.47:n sekuntirajan.


title: Indie-videopeli

text: Indie-videopelit eli indie-pelit ovat videopelejä, joita kehittävät yksityishenkilöt tai pienet ryhmät ilman julkaisijan taloudellista tukea. Indie-pelit ovat usein innovatiivisia ja niitä levitetään usein digitaalisesti. Viime vuosina indie-pelien suosio on noussut, mikä johtuu pääasiassa uusista verkkolevitystavoista ja kehitystyökaluista.


title: Indie-videopeli

text: Joitain kaupallisesti menestyneitä indie-pelejä ovat "Bastion" (500 000 myytyä peliä), "World of Goo", "Super Meat Boy " (miljoona myytyä peliä) ja "Minecraft" (kahdeksan miljoonaa myytyä peliä).


title: Indie-videopeli

text: Indie-pelille ei ole olemassa laajalti hyväksyttyä määritelmää, mutta useimmissa indie-peleissä on joitain yhteisiä piirteitä. Indie-pelejä kehittävät yksityishenkilöt, pienet ryhmät tai pienet riippumattomat yhtiöt. Indie-pelit ovat myös useimmiten pienempiä kuin valtavirtaa edustavat pelit. Indie-pelien kehittäjillä ei ole julkaisijoiden taloudellista tukea ja pieni budjetti tai ei ollenkaan budjettia, minkä vuoksi ne käyttävät usein digitaalisia levitystapoja. Riippumattomuuden johdosta indie-kehittäjillä ei ole esteitä luovuudelle eikä tarvetta julkaisijoiden hyväksynnälle. Tämän vuoksi varattu budjetti ei myöskään rajoita pelin suunnittelua. Lisäksi kehittäjäryhmien pieni koko lisää yksilöiden osallisuutta kehitysprosessissa. Täten indie-pelit ovat tunnettuja myös innovaatiosta, luovuudesta ja taiteellisesta kokeilusta. Kehittäjien kyky luoda grafiikkaa voi myös olla rajoittunut, minkä vuoksi heidän täytyy keskittyä innovatiiviseen pelattavuuteen. Indie-pelien joukossa on nähty sekä lajityypiltään klassisia pelejä että uutta innovaatiota pelattavuudessa. Kuitenkaan se, että peli on ”indie”, ei tarkoita että peli keskittyisi innovaatioon.


title: Marijampolėn rautatieasema

text: Marijampolėn rautatieasema () on Liettuan eteläosissa, 47 000 asukkaan Marijampolėssa sijaitseva rautatieasema. Marijampolėn asema sijaitsee runsas 50 kilometriä Kaunasista lounaaseen, Puolan Varsovaan jatkavan radan varrella.


title: Marijampolėn rautatieasema

text: 1920-luvulla valmistunut asemarakennus on Liettuan rautateiden (Lietuvos Geležinkeliai) kauneimpia ja sijaitsee Marijampolen kantakaupungissa, noin kilometri hallinnollisesta keskustasta itään. Kaupungin linja-autoasema () löytyy rautatieaseman naapurista (seuraava rakennus etelään).


title: David Willcocks

text: Sir David Valentine Willcocks (30. joulukuuta 1919 Newquay, Cornwall - 17. syyskuuta 2015) oli brittiläinen kuoronjohtaja, urkuri ja pedagogi. Hän toimi vuosina 1929–1934 kuoropoikana Westminster Abbeyssa. Hän opiskeli Clifton Collegessa, Bristolissa vuosina 1934–1938 ja oli sitten urkustipendillä opiskelevana urkurina ("organ scholar") King's Collegessa, Cambridgen yliopistolla vuosina 1939–1940. Willcocks palveli toisessa maailmansodassa ja sai ansioistaan Military Crossin. Tämän jälkeen hän palasi King's Collegeen vuosiksi 1945–1947.


title: David Willcocks

text: Willcocksista tuli opintojen jälkeen King's Collegen fellow, ja hänet nimitettiin lisäksi Cambridgen filharmonisen seuran johtoon. Hän työskenteli vuosina 1947–1950 Salisburyn ja vuosina 1950–1957 Worcesterin katedraalin urkurina. Hän toimi Worcesterin-aikoinaan lisäksi City of Birmingham Choirin johdossa ja kolmesti (1951, 1954, 1957) Three Choirs Festivalin pääkapellimestarina. Vuosina 1956–1974 Willcocks johti Bradford Festival Choral Societya, ja vuosina 1957–1974 hän oli King's Collegen musiikinjohtaja.


title: David Willcocks

text: Willcocks on toiminut Cambridgessa yliopiston urkurina sekä luennoitsijana ja johtanut sen musiikkiseuraa. Vuosina 1960–1998 hän toimi Lontoon The Bach Choirin musiikillisena johtajana. Hän antoi sen kanssa Benjamin Brittenin "War Requiemin" monien maiden ensiesitykset. Hän on lisäksi muun muassa pitänyt konsertteja Uuden-Seelannin sinfoniaorkesterin kanssa.


title: David Willcocks

text: Vuonna 1971 Willcocksista tuli Brittiläisen imperiumin ritarikunnan komentaja, ja vuonna 1977 hänet lyötiin ritariksi. Hän on saanut kunnia-arvoja lukuisilta yliopistoilta. Hän on tehnyt levytyksiä esimerkiksi The Bach Choirin, Englannin kamariorkesterin ja Academy of St Martin in the Fieldsin kanssa. Hänen tekemänsä kuorosovitukset joululauluista ovat laajalti käytettyjä. Hän oli Royal Academy of Musicin ja Royal Philharmonic Societyn kunniajäsen. Myös Willcocksin poika Jonathan on luonut uran musiikin alalla.


title: Pectiniidae

text: Pectiniidae on kivikorallien heimo, johon kuuluu ainakin viisi sukua. Kaikkia tavataan vain Indopasifisella merialueella. Niille ovat tyypillisiä paksut, usein värikkäät polyypit. Värikkyys ja suhteellinen helppohoitoisuus ovat tehneet niistä melko suosittuja riutta-akvaarioiden lajeja.


title: Lentopallo kesäolympialaisissa 2012

text: Lentopallossa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 12. elokuuta. Tapahtumia oli neljä. Normaalin lentopalloturnauksen lisäksi käytiin kilpailua vielä rantalentopallossa. Kilpailijoita oli yhteensä 384, joista lentopallossa 288 ja rantalentopallossa 96. Lentopallopelit pelattiin Earls Court Exhibition Centressä ja rantalentopallopelit Horse Guards Paradessa.


title: Lentopallo kesäolympialaisissa 2012

text: Jokainen kansallinen olympiakomitea sai lähettää lentopallokarsintoihin yhden miesten ja yhden naisten joukkueen ja rantalentopallokarsintoihin kaksi miesten ja kaksi naisten joukkuetta.


title: Markkulan silta

text: Markkulan silta on puurakenteinen museosilta Koskenkylässä Kihniössä. Kankarin ja Linnankylän välisellä paikallistiellä oleva Koskelanjoen ylittävä silta on rakennettu vuonna 1959. Se on tyypiltään riippuansassilta, eli sen kantavana rakenteena on kannen yläpuolisilla vinotuilla ja riipputangoilla jäykistetty palkki. Silta on yksiaukkoinen, sen kokonaispituus on 16,2 m, hyötyleveys 4,5 m ja alapuolinen aukko on 8 m. Sillan maatuet ovat kivillä täytettyjä hirsiarkkuja. Silta on puukantinen.


title: Markkulan silta

text: Puinen riippuansassilta oli 1900-luvun alkuvuosikymmeninä yleinen siltatyyppi paikallisteillä, joilla liikenne oli vähäistä. 1930-luvun lopulla Tie- ja vesirakennushallituksen siltaosasto laati tyyppipiirustussarjojakin tälle siltatyypille. Riippuansassilta soveltui hyvin suomalaiseen maastoon, jossa ei ollut suuria korkeuseroja, koska riippuansas ei vienyt sillan alikulkukorkeutta kuten sillan kannen alapuolinen tukiansas. 1900-luvun viimeisinä vuosikymmeninä puisia riippuansassiltoja rakennettiin kuitenkin enää vain muutama, esimerkkinä laajaa kansainvälistäkin huomiota herättänyt Vihantasalmen silta 5-tiellä Mäntyharjulla.


title: Markkulan silta

text: Markkulan silta ei ole tyypillinen rakennusaikakautensa edustaja, eikä sillä ole paljoa tieliikennehistoriallista arvoa. Se otettiin museosillaksi vuonna 1982 ympäristönsä ja nykyään harvinaisen rakenteensa takia. Markkulan silta on Suomen museosilloista nuorin. Silta sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin teemakohteessa "museosillat". Siltapaikalla on ollut ainakin kaksi aikaisempaa puusiltaa, jotka olivat valmistuneet 1900-luvun alussa ja 1920-1930-lukujen taitteessa.


title: The Four Freshmen in Person

text: Levy-yhtiö on Capitol Records ja alkuperäinen julkaisuvuosi on 1958. Euroopan markkinoille LP-levyjä on valmistanut Englannissa E.M.I. Records Limited."Somebody Loves Me" on swing-kappale, joka on avannut lähes jokaisen The Four Freshmenin konsertin. Trumpettisoolon esittää Ken Albers.


title: The Four Freshmen in Person

text: "In This Whole Wide World" on balladi, jonka lyhyen soolon laulaa Albers. Kvartetti päättää kappaleen "herkulliseen" dissonanssiin, jollaisista "the Frosh" on tunnettu.


title: The Four Freshmen in Person

text: Kappaleen "Holiday" juontaa Ross Barbour. Bob Flanigan soittaa pasuunasoolon ja laulusta vastaa Don Barbour. Hän soittaa myös kitaraa.


title: The Four Freshmen in Person

text: Kappaleella "Sweet Lorraine" on yleisöä hauskuttava juonto ja Ross Barbourin esittämä "Leroy"-tyyppinen vauvaäänen imitaatio.


title: The Four Freshmen in Person

text: Hitaalla kappaleella "You've Got Me Cryin' Again" on Ken Albersin trumpettisoolo. Albersia on tuolloin pidetty yhtenä parhaista modernin jazzin puhallinsoittajista.


title: The Four Freshmen in Person

text: Kappaleella "My Heart Stood Still" Ross Barbour huvittaa yleisöä ja laulaa sooloa. Ken Albers soittaa mellofonia.


title: The Four Freshmen in Person

text: "Old Folks" on hidas kappale, todellinen "show-stopper", jonka juontaa Ross Barbour ja soololaulusta vastaa hänen veljensä Don.


title: The Four Freshmen in Person

text: "Day by Day" on yhtyeen nopeatempoinen vakionumero ja sen alussa on Bob Flaniganin pasuunalla soittama intro.


title: The Four Freshmen in Person

text: Kakkospuolen avauskappaleella "Malaya" laulaa matalaääninen Don Barbour. Puhallinosuuksista vastaavat Flanigan ja Albers.


title: The Four Freshmen in Person

text: Kauniin "Indian Summer" -kappaleen on yhtyeelle sovittanut Nelson Riddle. Kansitekstin mukaan se on kaikkien aikojen vaativimpia.


title: The Four Freshmen in Person

text: Nopeatempoisen ja villin "Them There Eyes" -kappaleen sooloa laulaa Ross Barbour. Mukana on Albersin mellofoni- ja Flaniganin basso-osuus. Kappaleella on kaksoislopetus.


title: The Four Freshmen in Person

text: "Circus"-kappaleella on Ross Barbourin ja Bob Flaniganin trumpettiosuudet. Soololaulajana toimii Don Barbour.


title: The Four Freshmen in Person

text: Hitaan "It's a Blue World" -kappaleen kvartetti esittää neliäänisesti. Bassotaustasta vastaa Flanigan. Kappale edustaa yhtyettä tyypillisimmillään.


title: The Four Freshmen in Person

text: Billy Eckstinen tekemä "Mr. B's Blues" on ensimmäinen kappale, jonka The Four Freshmen on levyttänyt Capitol-yhtiölle. Se on yleisön suosikkeja. Albers säestää aluksi trumpetilla Don Barbourin lauluosuutta ja vaihtaa sitten mellofoniin. Flanigan liittyy mukaan pasuunalla ja tämä vauhdikas kappale päättää konserttitaltioinnin.


title: The Four Freshmen in Person

text: The Four Freshmen:


title: The Four Freshmen in Person

text: Orkesteria johtaa Dick Reynolds.


title: Come On Memphis

text: Come On Memphis (LP-levyn etiketissä "C'mon Memphis") on brittiläisen Shakin' Stevens and the Sunsets -yhtyeen studioalbumi vuodelta 1980. Musiikin tyylilajit ovat rock and roll ja rockabilly.


title: Come On Memphis

text: Albumin ovat tuottaneet Shakin' Stevens ja Pieter Meulenbroeks. Vastaavina tuottajina ovat toimineet "Legs" Barrett ja P.J. "Rolls".


title: Come On Memphis

text: Levy-yhtiö on Ruotsin Vessigebrossa toiminut Rock & Country Records. Taustalla on myös Dynamite Records, joka on osa yhtiötä Reel Free Press. Int.


title: Come On Memphis

text: Albumi on äänitetty pääosin vuonna 1976 Amsterdamissa ja Lontoossa. Kappaleet "Tear It Up" ja "Frantic" on kuitenkin äänitetty 1975 Lontoossa.


title: Come On Memphis

text: Äänityksistä ovat vastanneet Mike Finesilver Lontoossa Pathway Studiossa ja Jan Pieter Exalto Amsterdamissa Exalto Recording Unit -studiossa.


title: Come On Memphis

text: Levykannen suunnittelija ja valokuvaaja on A.G. Haye.


title: Come On Memphis

text: Albumista on voinut tilata kymmentuumaisen ja 12 kappaletta sisältävän keräilijän LP-version osoitteesta Real Free Press Records Dept., Dirk van Hasseltssteeg 25, Amsterdam, the Netherlands.


title: Come On Memphis

text: LP-levyn etiketissä kappaleiden vaihtoehtoisia nimiä ovat "Drinking Wine Spo Dee O Dee" ja "Rockabilly Earthquake".


title: 2,3-dihydroksibentsoehappo

text: 2,3-Dihydroksibentsoehappo (CHO) on bentsoehapon johdannainen.


title: 2,3-dihydroksibentsoehappo

text: 2,3-Dihydroksibentsoehappo ei liukene kovin hyvin veteen ja kiteytyy liuoksistaan muodostaen dihydraatin. Kuumennettaessa yhdiste sulaa 204–206 °C:n lämpötilassa ja edelleen kuumennettaessa hajoaa katekoliksi ja hiilidioksidiksi. Kemiallisesti 2,3-dihydroksibentsoehappoa voidaan valmistaa kuumentamalla katekolia ammoniumkarbonaattiliuoksen kanssa tai käsittelemällä o-vanilliinihappoa vetybromidin ja etikkahapon seoksella.


title: 2,3-dihydroksibentsoehappo

text: Kasvit ja bakteerit valmistavat 2,3-dihydroksibentsoehappoa korismiinihaposta. Korismiinihappo isomeroidaan ensin isokorismiinihapoksi, joka entsymaattisen hydrolyysin ja dehydrogenoinnin seurauksena muodostaa 2,3-dihydroksibentsoehappoa. 2,3-Dihydroksibentsoehappo sitoutuu voimakkaasti rautaan ja sen rakenne on osana monia sideroforeiksi kutsuttuja yhdisteitä, tällainen on muun muassa enterobaktiini, jota bakteerit syntetisoivat seriinistä ja 2,3-dihydroksibentsoehaposta.


title: Norvajärvi

text: Norvajärvi on järvi Rovaniemellä samannimisen kylän alueella. Järven eteläpuolelle on kaupungista noin 10 kilometriä matkaa, kun taas pohjoispäähän matka on noin 20 kilometriä.


title: Norvajärvi

text: Järven erottaa pienestä Norvalammesta Norvatie.


title: Aurinkolaiva

text: Aurinkolaiva on Mika Sundqvistin ensimmäinen studioalbumi, joka levytettiin vuonna 1977. Sundqvist osallistui albumin A-puolen kappaleella "Aivan tyhjää oon" Syksyn sävel -laulukilpailuun. Kappale ei menestynyt kilpailussa ja Sundqvist jäi sijalle 8.


title: Aurinkolaiva

text: Albumilta julkaistiin single "Sitari ja linnanneito/Aivan tyhjää oon". Albumilla kuultavassa yhtyeessä soittivat Sundqvistin itsensä lisäksi rumpali Seppo Tammilehto, kosketinsoittaja Jouko Laivuori sekä kitaristi Heikki Silvennoinen.


title: Aurinkolaiva

text: Kaikki kappaleet kirjoittanut Mika Sundqvist, ellei toisin mainita.


title: Aurinkolaiva

text:
A-puoliB-puoli
Vieraileva artisti


title: Yhdystie 2143

text: Yhdystie 2143 on pieni 2 kilometrin pituinen tie joka kulkee Kokemäkeen kuuluvan Peipohjan kaupunginosan läpi.


title: Yhdystie 2143

text: Tie alkaa Säkylästä tulevan Yhdystie 2140:n ja Kullaalle menevän Yhdystie 2470:n risteyksestä. Ensi alkuun tie kulkee Peipohjan eteläisimpien asutusalueiden läpi noin puolen kilometrin verran jonka mentyä se kohtaa Valtatie 2:n jonka tie alittaa alikulkuna, sen jälkeen tie ohittaa Haanmäen kaupunginosan sen länsipuolelta, sitten tie ylittää Tampere-Pori-radan tasoylikäytävänä ja ohittaa välittömästi sen jälkeen Asemakujan jota pitkin pääsee Kokemäen rautatieasemalle, Asemakujan ohituksen jälkeen tie jatkuu vielä seuraavat puoli kilometriä päättyen lopulta Yhdystie 2463:n risteykseen.


title: Yhdystie 2143

text: Yhdystie 2143 on ollut ennen osa Säkylän ja Kokemäen välistä tietä, mutta uuden ja suoremman linjauksen valmistuttua Peipohjan rautatieaseman etelänpuolisine eritasoliittymineen kyseinen osuus jäi sivutieksi.


title: Yhdystie 2142

text: Yhdystie 2142 on 2 kilometrin pituinen tie joka kulkee koko matkalta Köyliön alueella. Tie kulkee Valtatie 12:n ja Yhdystie 2131:n risteyksestä Järvenpään asutusalueen läpi Yhdystie 2140:n risteykseen.


title: Arkkitehtuurin historia

text:
Arkkitehtuurin historia kertoo eri aikakausien arkkitehtuurista, rakentamisen kulttuurin traditiosta, perinnerakentamisesta ja arkkitehdin ammatin perinnöstä. Oppiaineena arkkitehtuurin historiaan kuuluu myös rakennussuojelu.
Arkkitehtuurissa on tunnistettavissa eri aikakausien, kulttuureiden ja rakentamisfilosofioiden mukaisia rakentamistapoja:


title: Lisa Ray

text: Lisa Ray (s. 4. huhtikuuta 1972) on kanadalainen näyttelijä ja entinen malli, joka on esiintynyt länsimaisten valkokangasroolien lisäksi myös monissa intialaisissa elokuvissa.


title: Lisa Ray

text: Ray syntyi Torontossa intialaiselle isälle ja puolalaiselle äidille. Hän kasvoi Etobicoken lähiössä, ja aloitti mallin työt 16-vuotiaana.


title: Lisa Ray

text: Ray esiintyi ensimmäisessä elokuvassaan vuonna 1994. Joissakin elokuvissa hänen äänensä on dubattu toisen näyttelijän äänellä, koska hän ei osannut puhua hindiä. Elokuvassa "Water" (2005) hän puhui alun perin omat repliikkinsä, mutta hänen äänensä dubattiin lopullisessa versiossa. Hän toimi juontajana Kanadan "Top Chefin" toisella tuotantokaudella vuonna 2012.


title: Lisa Ray

text: Raylla todettiin myelooma kesäkuussa 2009. Hän kertoi olevansa terve huhtikuussa 2010. Hän ilmoitti kihlauksestaan Jason Dehnin kanssa helmikuussa 2012.


title: Grenadan jalkapallomaajoukkue

text: Grenadan jalkapallomaajoukkue edustaa Grenadaa miesten jalkapallon arvokilpailuissa. Sitä hallinnoi Grenadan jalkapalloliitto. Grenada ei ole koskaan selviytynyt MM-kisoihin, mutta Caribbean Cupissa se on sijoittunut kaksi kertaa toiseksi, vuosina 1989 ja 2008.


title: Riippuansassilta

text: Riippuansassilta on siltatyyppi, jossa sillan kantavan rakenteen muodostavat palkit, jotka on jäykistetty palkin yläpuolisilla vinotuilla ja riipputangoilla.


title: Gregorio Garavito Jiménez

text: Gregorio Garavito Jiménez (9. maaliskuuta 1919 Junín – 16. helmikuuta 2016) oli kolumbialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Marian seuran lähetyssaarnaajien papiksi 24. heinäkuuta 1942. Hän sai 4. joulukuuta 1961 nimityksen Villavicencion hiippakunnan vihkipiispaksi ja Cyparissian titulaaripiispaksi. Hänet konsekroi Giuseppe Paupini 11. helmikuuta 1962.


title: Gregorio Garavito Jiménez

text: Garavito Jiménez osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hänet nimitettiin 26. huhtikuuta 1969 Villavicencion piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 3. toukokuuta 1994.


title: Placidus Nkalanga

text: Placidus Gervasius Nkalanga (19. kesäkuuta 1919 Ruti – 18. joulukuuta 2015) oli tansanialainen roomalaiskatolinen piispa. Hän kuului benediktiineihin. Hänet vihittiin papiksi 15. heinäkuuta 1950 ja nimitettiin Bukoban hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Balburan titulaaripiispaksi 18. huhtikuuta 1961. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes XXIII, jota avustivat Fulton John Sheen ja Edoardo Mason.


title: Placidus Nkalanga

text: Nkalanga osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hänet nimitettiin 6. maaliskuuta 1969 Bukoban piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi 26. marraskuuta 1973.


title: Farfán

text: Farfán on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Lewis Holtby

text: Lewis Holtby (s. 18. syyskuuta 1990 Erkelenz) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Saksan Bundesligassa pelaavaa Hamburger SV:tä. Holtby on edustanut urallaan aiemmin Tottenham Hotspuria ja Schalke 04:ää. Edustaessaan Tottenhamia hän pelasi myös lainalla Fulhamissa sekä nykyisessä seurassaan Hamburger SV:ssä.


title: Ritual de lo Habitual

text: Ritual de lo Habitual on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen Jane’s Addictionin toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 2. elokuuta 1990. Se jäi yhtyeen viimeiseksi albumiksi ennen ennen sen ensimmäistä hajoamista.


title: Ritual de lo Habitual

text: Moni levykauppa kieltäytyi jälleen myymästä yhtyeen albumia kansikuvan sisältämän alastomuuden takia. Yhtyeen oli ollut vaikea saada sitä edes julkaistua haluamallaan kannella. Levy-yhtiö Warner Bros. toivoi, ettei yhtye tekisi edellisen albumin kaltaista kansikuvaa. Yhtye kuitenkin julkaisi albumin haluamallaan tavalla, mutta sille tehtiin myös toinen versio, jonka kansi on neutraalimpi. Kansikuva, johon on kuvattu laulaja Farrel, hänen tyttöystävänsä Casey Niccoli ja heidän ystävänsä Xiola Blue, viittaa kappaleeseen ”Three Days”.


title: Ritual de lo Habitual

text: Albumi jakautuu tyyliltään kahteen osaan. Kappaleet 1-6 sisältävät paljon vaikutteita heavy metallista. Kappaleet 7-9 ovat melodisempia ja, melko pitkiä, yli viisiminuuttisia. ”Three Days” on koko albumin pisin kappale, joka on saanut vaikutteita progressiivisesta rockista. Kappaleessa ”Of Course” on vaikutteita itämaisesta musiikista. Se on myös albumin ainoa kappale, jolla Eric Avery ei soita bassoa.


title: Ritual de lo Habitual

text: Kappaleiden sanat käsittelevät yhtyeelle ominaisesti, seksiä, huumeita ja rakkautta. Kappale ”Stop!” kertoo ympäristön tuhoutumisesta ja kappale ”Been Caught Stealing” kertoo tunteesta, joka tulee, kun varastaa tavaroita kaupoista huvin vuoksi. Farrell on ennenkin kehottanyt yhtyettä kuuntelevia tekemään laittomia tai epäterveellisiä asioita. ”Three Days” kertoo siitä, kun Farrelin ystävä Xiola Blue saapui isänsä hautajaisiin ja hän asui sen aikaan Farrelin, Casey Niccolin luona kolmen päivän ajan. ”Then She Did...”, oli alun perin nimeltään ”Then She Died”. Se kertoo Farrelin äidin tekemästä itsemurhasta ja Xila Bluen vahingollisesta heroiinin yliannostuksesta, johon hän kuoli. Farrel kirjoitti tyttöystävästään kappaleen ”Classic Girl”.


title: Ritual de lo Habitual

text: Albumi saavutti kulta-rajan Yhdysvalloissa jo julkaisuvuonnaan. Alle vuosi julkaisusta se saavutti platina-rajan. Albumi on yhteensä myynyt Yhdysvalloissa tuplaplatinaa. Lisäksi se on myynyt kultaa Kanadassa ja hopeaa Isossa-Britanniassa.


title: Ritual de lo Habitual

text: Yhtyeen albumi sai jälleen Grammy-ehdokkuuden "Parhaasta hard rock -esityksestä", mutta ei voittanut palkintoa. Vuonna 2003 yhtye listattiin 453. sijalle Rolling Stone-lehden ”500 kaikkien aikojen parasta albumia”-listalla.


title: Ritual de lo Habitual

text: Albumilta julkaistiin neljä singleä: "Three Days", "Stop!", "Been Caught Stealing" ja "Classic Girl", joista "Stop!" ja "Been Caught Stealing" nousivat listykkösiksi Alternative Songs -listalla.


title: Villa Gahmberga

text: Villa Gahmberga eli Klostret ("luostari") on kulttuurihistoriallisesti arvokas suojeltu kaksikerroksinen jugendpuuhuvila Kauniaisten kaupungissa. Talo on rakennettu vuonna 1907. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Bertel Jung. Rakennuksen omistaa Kauniaisten kaupunki. Rakennus sijaitsee Kavallintie 12–14:ssä. Huvilan rakennutti leskirouva Sofia Gahmberg, jonka mukaan rakennus tunnetaan Villa Gahmbergana. Sofia Gahmberg asui huvilassa kahden tyttärensä kanssa.


title: Villa Gahmberga

text: Vuonna 1917 Gahmbergin tytär Märtha myi rakennuksen Grankulla samskolalle ja rakennutti viereiselle tontille pienemmän huvilan nimeltä Lill-Gahmberga.


title: Villa Gahmberga

text: Klostret toimi ennen vuoden 2011 tulipaloa Kauniaisten kaupungin työsuhdeasuntona. Aiemmin vuosina 1919-1943 tiloissa on toiminut ruotsinkielinen sisäoppilaitos Hagelstamska skolan, tyttöjen asuntola ja käytännönlinjan koulu. Rakennus oli puolustusvoimien käytössä sotien aikana, jolloin puolustusvoimat harjoitti Kauniaisissa radiotiedustelua 1941-1944. Klostret toimi päämajana radiotiedustelussa. Maisterintien kulmassa sijaitsee radiotiedustelun muistomerkki. Rauhan palattua talossa asui Grankulla samskolan opettajia 1970-luvulle asti.


title: Villa Gahmberga

text: Klostret on merkittävä osa Kauniaisten historiaa, ja se kuuluu valtakunnallisesti arvokkaaseen kulttuuriympäristöön, Gallträskin huvila-alueeseen.


title: Villa Gahmberga

text: Huvilan yläkerta tuhoutui tulipalossa 14. elokuuta 2011 ja alakerta kärsi savu- ja vesivahinkoja. Huvila korjataan käsityömäisin menetelmin, ja siihen tulee neljä asuntoa, mutta tuleva käyttö ei ole vielä tiedossa. Kauniaisten kaupunki on varannut korjaukseen 1,5 miljoonaa euroa.


title: Ennen yötä

text: Ennen yötä (eng. "Before Night Falls") on vuonna 2000 kuvattu draamaelokuva, joka perustuu Reinaldo Arenasin romaaniin. Elokuvan näyttelijöitä ovat muun muassa Javier Bardem, Johnny Depp, Olivier Martinez, Andrea Di Stefano, Santiago Magill ja John Ortiz. Elokuvan on ohjannut Julian Schnabel. Elokuva voitti seitsemän palkintoa, joista kaksi Venice International Film Festival, kolme National Board of Review, yhden Political Film Society ja yhden Independent Spirit palkinnon. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: ORP Sęp (2002)

text: ORP Sęp on Puolan laivaston Kobben-luokan sukellusvene. Alus on entinen Norjan laivaston "KNM Skolpen", jonka Norjan hallitus luovutti Puolalle 2002. Se on modernisoitu Gdanskissa.


title: ORP Sęp (2002)

text: Norja tilasi aluksen Nordseewerkeltä Emdenistä. Sen köli laskettiin 1963 ja alus laskettiin vesille 24. maaliskuuta 1966 nimellä "KNM Skolpen". Alus valmistui vielä samana vuonna 17. elokuuta.


title: ORP Sęp (2002)

text: Alus on Puolan merivoimien palveluksessa 2013, mutta sen modernisointi on viivästynyt rahoitusvaikeuksien vuoksi.


title: Paul Reeves

text: Sir Paul Alfred Reeves ONZ, GCMG, GCVO, CF, QSO (6. joulukuuta 1932 – 14. elokuuta 2011) oli uusiseelantilainen anglikaaninen piispa. Hän toimi Aotearoan, Uuden-Seelannin ja Polynesian arkkipiispana ja priimaksena vuosina 1980–1985. Vuosina 1985–1990 Reeves oli maansa 15. kenraalikuvernööri. Lisäksi hän toimi Aucklandin teknillisen yliopiston kanslerina vuosina 2000–2011.


title: Paul Reeves

text: Reeves vihittiin papiksi 1960. Hän palveli kirkkoa Britanniassa ja Uudessa-Seelannissa. Hänet nimitettiin Waiapun piispaksi vuonna 1971, ja vuonna 1979 hän siirtyi Aucklandin piispaksi, jona hän toimi vuoteen 1985.


title: Paul Reeves

text: Reeves kritisoi vuosina 1984–1990 toimineen Labour-hallituksen liberaaleja taloudellisia uudistuksia ("Rogernomics").


title: Paul Reeves

text: Valtiovierailulla Vanuatulla vuonna 1989 Reeves kutsuttiin tappamaan seremoniassa sika; asia herätti kiistan, sillä Reeves toimi Royal New Zealand Society for the Prevention of Cruelty to Animals -eläinsuojelujärjestön suojelijana. Vuonna 2004 Reeves esitti tasavaltaa puolustavan kannan. Hän kuoli syöpään 78-vuotiaana elokuussa 2011. Hänellä oli useita kunniatohtorin arvoja.


title: Józef Unrug

text: Józef Michał Hubert Unrug (; 6. lokakuuta 1884 Brandenburg an der Havel – 28. helmikuuta 1973) oli saksalaissyntyinen puolalainen vara-amiraali, joka oli rakentamassa Puolan merivoimia ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Toisen maailmansodan alkuvaiheissa hän palveli Puolan laivaston komentajana.


title: Józef Unrug

text: Unrug syntyi Preussin armeijassa palvelleen saksalaistuneen Thaddäus Gustav von Unruhin perheeseen. Puolan itsenäistyttyä Józef Unrug muutti Puolaan, astui vapaaehtoisena Puolan armeijan palvelukseen ja sai pian siirroon tuoreeseen laivastoon. Puutteellisesta kielitaidosta huolimatta hänestä tuli 1925 Puolan merivoimien komentaja.


title: Karppilan seisake

text: Karppilan seisake oli liikennepaikka rataosuudella Kontiomäki-Ämmänsaari. Etäisyyttä Helsingin rautatieasemalta oli Pieksämäen kautta 692,17 kilometriä. Karppila avattiin aluksi vain seisakevaihteena, kunnes 1958 siirrettiin Oravivaaran seisakkeelta laiturirakennus ja liikennepaikka sai miehityksen. Tämä vaihe ei kuitenkaan kestänyt kauaa, vaan jo neljän vuoden kuluttua miehitys poistui ja lopullisesti liikennepaikka lopetettiin 1975. Seisakkeen seutu on lähes asumatonta. Laiturirakennus ja sivuraiteet on purettu.


title: Oravivaaran seisake

text: Oravivaaran seisake oli liikennepaikka rataosuudella Kontiomäki-Ämmänsaari. Se sijaitsi muutaman kilometrin päässä Hyrynsalmen kuntakeskuksesta. Etäisyyttä Helsingin rautatieasemalle Pieksämäen ja Kontiomäen kautta oli noin 700 kilometriä. Laiturirakennus oli Thure Hellströmin piirustusten mukainen ja tehtiin peilikuvana. Rakennus siirrettiin 1958 läheiselle Karppilan seisakkeelle. Liikennepaikka lakkautettiin 1983, edellisenä vuonna oli päättynyt henkilöliikenne seisakkeelle.


title: Ignatius Gabriel I Tappuni

text: Mar Ignatius Gabriel I Tappuni (, ; 3. marraskuuta 1879 – 29. tammikuuta 1968) oli Syyrian katolisen kirkon piispa ja yksi kardinaaleista. Hänet vihittiin papiksi 3. marraskuuta 1902 ja nimitettiin Mardinin kaldealaiseksi apostoliseksi vikaariksi sekä Danaban titulaaripiispaksi 14. syyskuuta 1912. Hänet nimitettiin Batnae dei Sirin titulaaripiispaksi 19. tammikuuta 1913, ja piispaksi vihkiminen tapahtui samana päivänä.


title: Ignatius Gabriel I Tappuni

text: Tappuni nimitettiin 24. helmikuuta 1921 Alepon arkkipiispaksi, ja vuonna 1929 hän siirtyi Antiokian patriarkaksi. Hän hoit tehtävää kuolemaansa vuoteen 1968 asti.


title: Ignatius Gabriel I Tappuni

text: Tappunista tehtiin kardinaali 16. joulukuuta 1935. Hänet nimitettiin tuolloin Ss. XII Apostolin kardinaalipapiksi, jona hän toimi, kunnes erosi 11. helmikuuta 1965. Tappuni osallistui uudet paavit valinneisiin konklaaveihin 1939, 1958 ja 1963. Hän osallistui myös Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.


title: SPL-Hong Kong Force

text: SPL-Hong Kong Force (, "Saat po long") on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut hongkongilainen rikostoimintaelokuva. Elokuvan ohjasi Wilson Yip, joka myös käsikirjoitti elokuvan yhdessä Szeto Kam-Yuenin ja Ng Wai Lunin kanssa. Pääosissa näyttelivät Donnie Yen, Sammo Hung ja Simon Yam.


title: SPL-Hong Kong Force

text: Elokuva sai ensi-iltansa Kanadassa, Toronton kansainvälisessä elokuvajuhlissa syyskuussa 2005. Sittemmin sen ensi-ilta esitettiin 18. marraskuuta 2005 elokuvan valmistusmaassa Hongkongissa.


title: SPL-Hong Kong Force

text: Komisario Chanin ura poliisina on lähenemässä eläkettä kohti. Hän pitää huolta erään todistajan tyttärestä, joka kuoli vaimoineen rikospomon Pon aiheuttamassa auto-onnettomuudessa. Siitä lähtien Chan on pyrkinyt pidättämään rikospomon hinnalla millä hyvänsä, mutta tuloksetta. Etsivä Ma lähetetään korvaamaan komisario Chanin, joka auto-onnettomuuden seurauksena on todettu aivokasvain.


title: Lövön lossi

text: Lövön lossi oli Kemiönsaaren kunnassa Söljeholmenin ja Lövön saarten välillä liikennöinyt lossi, joka oli osa yhdystietä 1830. Lossireitin pituus oli 395 metriä. Liikennöinnistä vastasi viimeisinä vuosina Finferries eli Suomen lauttaliikenne Oy. Lossi lopetti liikennöinnin toukokuussa 2011, jolloin Lövön silta avattiin liikenteelle. Tämän jälkeen lossi siirrettiin Turkuun peruskorjaukseen ja elokuussa se aloitti liikennöinnin Porvoossa Pellingin lossina.


title: Lövön lossi

text: Noin 400–500 vakinaista asukasta asui Lövön lossiyhteyden takana. Lövön saaren asukkaiden lisäksi lossia käyttivät muun muassa Kasnäsin, Vänön, Rosalan ja Högsåran asukkaat. Vakinaisten asukkaiden lisäksi lossiyhteyden takana oli yli 1 000 vapaa-ajan asuntoa. Vuonna 2002 lossia käytti keskimäärin 400 ajoneuvoa vuorokaudessa ja kesällä 500 ajoneuvoa vuorokaudessa.


title: Lövön lossi

text: Vuonna 2001 Tiehallinto teki Lövön lossipaikan kehittämisen yleissuunnitelman. Tiesuunnitelman laatiminen aloitettiin vuonna 2006 ja sillan rakennustyöt lokakuussa 2009. Silta rakennettiin lossin kohdalle, joten eteläpuolisen rannan kalturia jouduttiin rakennustöiden takia siirtämään 40 metriä sivuun sen alkuperäiseltä paikalta. Uusi silta avattiin liikenteelle 27. toukokuuta 2011 ja samalla Lövön lossi lopetti liikennöinnin.


title: Rouenin katedraali

text: Rouenin katedraalin () on goottilainen katedraali Rouenin kaupungissa Ranskassa. Rouenin katedraalia alettiin rakentaa vuonna 1202. Rouenin katedraali valmistui vasta noin 600 vuoden kuluttua vuonna 1880. Rouenin katedraali oli vuosina 1876–1880 maailman korkein rakennus, kunnes vuonna 1880 valmistui Kölnin tuomiokirkko Saksaan. Rouenin katedraali on 151 metriä korkea.


title: Rouenin katedraali

text: Englannin kuninkaan Rikhard Leijonamielen sydän on haudattu katedraalin kryptaan.


title: Rouenin katedraali

text: Katedraali on innoittanut monia taiteilijoita, joista tunnetuin oli Claude Monet. Hänen vuosina 1892-1893 tekemänsä "Cathédrales de Rouen-sarja" tunnetaan kaikkialla maailmassa.


title: Haapaniemenkatu

text: Haapaniemenkatu tarkoittaa ainakin seuraavia


title: Bermudan lippu

text: Bermudan lippu on 4. lokakuuta 1910 käyttöön otettu Britannian merentakaisen alueen, Bermudan, tunnus. Lipussa on kuvattu Yhdistyneen kuningaskunnan lippu vasemmassa yläkulmassa sekä Bermudan vaakuna alaoikealla punaisella taustalla. Lippu poikkeaa useista Britannian merentakaisten alueiden lipuista, sillä se käyttää Red Ensing -tyyliä yleisemmän Blue Ensing -tyylin sijasta. Ainoastaan Kanada on käyttänyt Red Ensing -tyyliä lipussaan ollessaan Britannian vallan alla.


title: 67 Asia

text: 67 Asia on kirkas päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Norman Robert Pogson 17. huhtikuuta 1861. Asteroidi nimettiin sekä Asian, kreikkalaisen mytologian hahmon, että Aasian mantereen mukaan, sillä 67 Asia oli ensimmäinen Aasiasta käsin löydetty asteroidi.


title: 68 Leto

text: 68 Leto on suuri päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Robert Luther 29. huhtikuuta 1861. Asteroidin nimettiin Leton, kreikkalaisen mytologian hahmon, mukaan.


title: 70 Panopaea

text: 70 Panopaea on suuri päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Hermann Mayer Salomon Goldschmidt 5. toukokuuta 1861 viimeisenä asteroidilöytönään. Asteroidi nimettiin Panopean, kreikkalaisen mytologian nymfin, mukaan. Asteroidin arvioidaan olevan hiilipitoinen.


title: 71 Niobe

text: 71 Niobe on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Robert Luther 13. elokuuta 1861. Asteroidin nimettiin Nioben, kreikkalaisen mytologian hahmon, mukaan.


title: Tomi Lämsä

text: Tomi Lämsä (s. 16. syyskuuta 1979 Lahti) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, joka toimii tällä hetkellä Salavat Julajev Ufan apuvalmentajana. Lämsällä on pelaajataustaa I- ja II-divisioonasta.


title: Tomi Lämsä

text: Hyökkääjänä pelanneen Lämsän kasvattajaseura oli Kiekkoreipas. Hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä kaudella 1996–1997 I-divisioonassa, Pelicansin joukkueessa, jossa Lämsä teki 14 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän pelasi lahtelaisseurojen A-nuorissa kevääseen 2000 saakka. Lämsä pelasi välissä myös kauden 1998–1999 Hämeenlinnan Pallokerhon A-nuorissa.


title: Tomi Lämsä

text: A-juniorivuosien jälkeen Lämsä pelasi vielä vuodet 2000–2002 Suomi-sarjaa Heinolan Kiekossa, jonka jälkeen hän lopetti pelaajauransa. Lämsä oli viimeisellä kaudellaan 2001–2002 joukkueen paras maalintekijä 17 osumallaan.


title: Tomi Lämsä

text: Lämsä valmensi vuodet 2006–2010 Kiekkoreippaan B-nuoria. Kaudeksi 2010–2011 hänet nimettiin Pelicansin A-nuorten päävalmentajaksi Petteri Hirvosen tilalle.


title: Tomi Lämsä

text: 26. marraskuuta 2010 Jokerit erotti Hannu Jortikan ja Sami Rannan. He palkkasivat Jortikan tilalle Erkka Westerlundin, joka pyysi Lämsän apuvalmentajakseen Rannan tilalle. Westerlundilla ja Lämsällä oli yhteistä historiaa mm. Vierumäeltä. Joulukuussa 2010 Jokereista erotettu Ranta korvasi Lämsän Pelicansin A-nuorten päävalmentajana.