title: Sinulle, yö

text: Kaskisen esikoisesta puhuttiin jo etukäteen, ja myös kritiikeissä sen kirjalliset ansiot todettiin erinomaisiksi. Kieli on hätkähdyttävän tarkkaa ja toisinaan jopa runollista. Kaskinen tunnustaa päähenkilönsä kautta kirjallisen esikuvansa Olavi Paavolaisen, ja samaa hirtehisyyttä teoksessa onkin.


title: Viktoriankaijanen

text: Viktoriankaijanen, aikaisemmalta nimeltään fischerinruusupapukaija ("Agapornis fischeri") on värikäs pieni kaijalaji, jota elää luonnonvaraisena Afrikassa. Sitä pidetään myös häkkilintuna.


title: Viktoriankaijanen

text: Viktoriankaijasella on vihreä selkä, keltainen rintaja punainen pää. Silmän ympärillä on valkoinen rengas, nokka on kirkkaanpunainen ja jalat harmaat. Lintu kasvaa 15 senttiä pitkäksi. Koiras ja naaras ovat saman näköisiä.


title: Viktoriankaijanen

text: Viktoriankaijanen on kotoisin Tansanian pohjoisosista. Sitä on tavattu myös Keniasta, Ruandasta ja Burundista, mutta ilmeisesti siellä on ollut kyse häkkikarkulaisista. Laji oli yleinen 1970-luvulle asti, mutta pyydystys häkkilinnuiksi on saanut kannan pienenemään. Suuria parvia tavataan enää Ndutun lähistöllä ja Serengetin kansallispuistosta. Viktoriankaijasen elinympäristöä ovat kuivien alueiden metsänreunat ja pensastot.


title: Viktoriankaijanen

text: Viktoriankaijaset syövät siemeniä. Ne käyvät lammikoilla ja muilla vesipaikoilla juomassa.


title: Viktoriankaijanen

text: Viktoriankaijaset pesivät tammi-huhtikuussa ja kesä-heinäkuussa. Yhdessä pesueessa on 3-8 munaa. Niitä haudotaan 23 päivää ja poikaset viipyvät pesässä 38 päivää.


title: Prefekti (romaani)

text: Prefekti () on Alastair Reynoldsin vuonna 2007 ilmestynyt tieteisromaani.


title: Prefekti (romaani)

text: Kirjan päähenkilö Tom Dreyfus toimii turvallisuuspoliisina (prefektinä) Sotisovalle. Timanttivyö on noin kymmenentuhannen asuinympäristön joukko joka kiertää Yellowstone -nimistä planeettaa. Timanttivyön asuinympäristöt ovat täysin itsenäisiä lainsäädäntönsä osalta – osassa näistä esimerkiksi harjoitetaan vapaaehtoista orjuutta ja tyranniaa. Ainoana ehtona on että asukkaat saavat osallistua Timanttivyön yhteisiin äänestyksiin. Sotisovan periaatteellisena tehtävänä on vain valvoa tämän demokratian toteutumista, mutta useat prefekteistä, kuten Dreyfus, näkevät tämän tehtävän hieman laajemmassa merkityksessä ja puuttuvat demokratiaa uhkaaviin voimiin hieman hanakammin. Dreyfus tutkii äänestysvilppiä sekä erään asuinympäristön tuhoa mikä johdattelee hänet vallankaappausyrityksen jäljille. Vallankaappausyrityksen takana on tekoäly nimeltä Aurora sekä eräs turvallisuuspoliisin luotettu prefekti nimeltään Gaffney.


title: Prefekti (romaani)

text: "Tähtivaeltajan" Toni Jerrman kirjoitti, että "Prefektiä" sietää lähestyä viihteellisenä dekkarina, sillä romaania ei voi pitää mitenkään älyllisesti tai kirjallisesti palkitsevana.


title: Amerikanvirolaiset

text: Amerikanvirolaiset ovat Yhdysvaltoihin muuttaneita virolaisia ja heidän jälkeläisiään. Vuoden 2000 väestönlaskennassa Yhdysvalloissa asui 25 034 virolaistaustaista henkilöä.


title: Amerikanvirolaiset

text: Ensimmäiset virolaiset siirtolaiset Yhdysvalloissa saattoivat saapua jo Uuteen Ruotsiin 1600-luvulla. Siirtokunnassa tiedetään asuneen Virossa syntyneitä siirtolaisia, mutta kyse saattaa olla myös vironruotsalaisista. Virolaisten siirtolaisten määrää Yhdysvaltojen itsenäistyttyä on hankala arvioida, sillä Yhdysvalloissa maahantulijat rekisteröitiin vain tulomaan mukaan. Ensimmäiset varmasti virolaiset asutukset ilmestyivät vuonna 1822 Etelä-Dakotaan. Myöhemmin virolaisasutuksia tuli myös Wisconsiniin (vuonna 1900) ja Montanaan (vuonna 1905). Vuonna 1890 Yhdysvalloissa oli arviolta 5 100 virolaista.


title: Amerikanvirolaiset

text: Virolainen pastori Hans Rebane perusti ensimmäisen virolaisen organisaation, luterilaisen seurakunnan, Fort Pierren lähettyville Etelä-Dakotan osavaltioon vuonna 1897. Hän osallistui myös ensimmäisen virolaisen koulun ja rahvamajan perustamiseen. Ensimmäinen vironkielinen lehti Yhdysvalloissa oli "Ameerika Eesti Postimees", joka ilmestyi vuosina 1897–1911. Vuonna 1905 Virossa alkaneiden levottomuuksien johdosta käynnistyi muuttoaalto Yhdysvaltoihin, joka kohdistui lähinnä kasvaviin kaupunkeihin. Vuonna 1910 amerikanvirolaisia oli arviolta 44 900. Virolaisten maahanmuutto hiljeni vasta Viron itsenäistyttyä ja rauhoituttua 1920-luvulla. Toinen muuttoaalto käynnistyi kuitenkin pian Neuvostoliiton miehitettyä Viron vuonna 1939. Yhdysvaltoihin saapui Virosta arviolta 15 000 pakolaista.


title: Amerikanvirolaiset

text: Amerikanvirolaisten määrä on vähentynyt huomattavasti huippuvuosistaan. Kun amerikanvirolaisia oli vuonna 2000 väestönlaskennan mukaan 25 034, oli heitä vielä vuonna 1990 26 762. Suurin osa amerikanvirolaisista on ensimmäisen tai toisen polven maahanmuuttajia. Amerikanvirolaiset sulautuivat amerikkalaiseen väestöön melko nopeasti toisen maailmansodan jälkeen. Yhdysvalloissa toimii useita erilaisia virolaisia yhdistyksiä, järjestöjä, kirkkoja ja kouluja. Virolaisia kouluja on yhteensä 14, ja niissä opetetaan viron kieltä ja historiaa.


title: Iván Pillud

text: Iván Alexis Pillud (s. 24. huhtikuuta 1986 Capitán Bermúdez, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän edustaa tällä hetkellä argentiinalaista Racing Clubia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.


title: Iván Pillud

text: Pillud aloitti uransa vuonna 2005 Argentiinan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneesta Tiro Federalista. Kauden 2008–2009 hän pelasi lainalla Newell's Old Boysissa. Kesällä 2009 Pillud siirtyi Espanyoliin.


title: Quiet, Please

text: Quiet, Please oli yhdysvaltalainen kauhukuunnelmasarja, jonka loi, käsikirjoitti ja ohjasi Wyllis Cooper, joka aikaisemmin oli luonut muun muassa kuunnelmasarjan "Lights Out". Sarjan ensimmäinen jakso lähetettiin Mutual Broadcasting Systemin radioverkossa 8. heinäkuuta 1947. Mutualilta sarja siirtyi syyskuussa 1948 ABC:lle, joka esitti sitä heinäkuuhun 1949 saakka. Sarjan isäntänä ja jaksojen pääosien esittäjänä oli Ernest Chappel.


title: Siljansforsin seisake

text: Siljansforsin seisake (, ) on lakkautettu rautatien seisake rataosalla eli Inlandsbanan-radan eteläosalla.


title: Siljansforsin seisake

text: Liikennepaikalla on lyhyt puinen seisakelaituri sekä seisakeopastin. Seisakkeen läheisyydessä on myös ratavartijan tupa.


title: Mamadou Bagayoko

text: Mamadou Bagayoko (s. 21. toukokuuta 1979 Pariisi, Ranska) on malilainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaava Bagayoko edustaa Kreikan Superliigassa pelaavaa PAS Gianninaa.


title: Mamadou Bagayoko

text: Bagayoko aloitti jalkapalloilun aikuisten tasolla vuonna 1998 Dunkerquessa ranskan neljänneksi korkeimmalla tasolla Championnat de France amateurissa. Hän siirtyi syyskuussa 1998 sarjatasoa alemmaksi FC Sensiin, jossa Bagayoko teki 29 maalia pelaamassaan 34 ottelussa. Hän siirtyi kuitenkin kesken kauden tammikuussa 2009 RC Strasbourgiin.


title: Mamadou Bagayoko

text: Strasbourgissa Bagayoko pelasi ensimmäisellä kaudellaan 11 ottelua Ranskan pääsarjassa, mutta ei onnistunut kertaakaan maalinteossa. Myös seuraavalla kaudella Bagayokon maalisaldo jäi nollille, mutta oli mukana voittamassa Ranskan cupin. Strasbourgin pudottua kauden päätteeksi Ligue 2:een sai Bagayoko enemmän peliaikaa pelattuaan kauden aikana 21 ottelua. Maalinteossa hän onnistui kahdesti, joista ensimmäinen maali Ligue 2:ssa syntyi 6. joulukuuta 2001 Martiguesia vastaan. Strasbourg nousi kauden päätteeksi takaisin Ranskan pääsarjaan. Bagayoko pelasi kauden aikana 17 ottelua ja onnistui maalinteossa kahdesti. Hänen ensimmäinen maali Ranskan pääsarjassa syntyi 4. joulukuuta 2002 kotiottelussa Stade Rennaisia vastaan.


title: Mamadou Bagayoko

text: Kaudeksi 2003–2004 Bagayoko siirtyi Ajaccioon, jossa hän oli pelaamassa joukkueen kaikissa sarjaotteluissa. Maalinteossa hän onnistui kahdeksan kertaa, joista kaksi oli joukkueensa voittomaaleja. Ensimmäinen voittomaali syntyi 9. elokuuta 2003 vierasottelussa Le Mansia vastaan. Toinen voittomaali syntyi puolestaan 29. helmikuuta 2004 kotiottelussa Bordeauxta vastaan. Menestyksekkään kauden päätteeksi Bagayoko päätti vaihtaa seuraa.


title: Mamadou Bagayoko

text: Bagayoko aloitti kauden 2004–2005 Nantesissa, jossa hän pelasi yhteensä 30 ottelua onnistuen maalinteossa seitsemän kertaa. Tämä ei kuitenkaan tyydyttänyt joukkueen valmentajaa ja Bagayoko siirtyi pelaamaan lainasopimuksella Niceen. Kausi nizzalaisseurassa tuotti vielä vähemmän maaleja. Bagayoko onnistui tekemään kauden aikana viisi maalia, joista kaksi osoittautui voittomaaleiksi. Kauden ensimmäinen tärkeä maali tuli 27. elokuuta 2005 vierasottelussa Paris Saint-Germainia vastaan, jossa hän teki 1–2 voittomaalin ottelun 88 minuutilla. Toinen maali syntyi lähes kuukautta myöhemmin kotiottelussa Le Mansia vastaan, jonka myötä ottelu päättyi Nicen 1–0 voittoon.


title: Mamadou Bagayoko

text: Bagayoko jatkoi uraansa toistamiseen toisessa seurassa. Tällä kertaa hänet lainattiin arabiemiraatteihin, jossa Bagayokon seurana oli Abu Dhabin Al Wahda. Hän auttoi seuraansa seitsemällä maalilla sijoittumaan pääsarjassa toiseksi. Samaan aikaan Nantes sijoittui Ranskan pääsarjassa viimeiseksi ja putosi pääsarjasta. Bagayokon palattua Arabiemiraateista Ranskaan hän päätti jatkaa Nantesin riveissä Ligue 2:ssa. Kausi 2007–2008 osoittautui menestyksekkääksi, kun hän onnistui nostamaan Nantesin kauden päätteeksi kymmennellä maalillaan takaisin Ranskan pääsarjaan. Kausi 2008–2009 ei kuitenkaan mennyt joukkueen kannalta hyvin jäätyä sarjassa toiseksi viimeiseksi kolmen pisteen erolla pudotusviivan alapuolelle. Maalinteossa Bagayoko onnistui seitsemän kertaa, joista kaksi syntyi rangaistuspotkusta.


title: Mamadou Bagayoko

text: 24. heinäkuuta 2009 Bagayoko allekirjoitti kahden vuoden sopimuksen Nicen kanssa, jossa hän pelasi aikaisemmin lainalla kaudella 2005–2006. Avauskausi Nicessa ei tuottanut kuin yhden maalin pelaamassaan 23 ottelussa. Ainut maali syntyi kotiottelussa Lyonia vastaan. Toisella kaudellaan Bagayoko jäi tyysti ilman peliaikaa erityisesti loukkaantumisien vuoksi ja joutui pelaamaan Nicen kakkosjoukkueessa. Lokakuussa 2010 hän sai kolmen ottelun pelikiellon Ranskan kurinpitolautakunnalta näyteltyään loukkaavia käsimerkkejä kannattajille kesken ottelun. Kauden aikana Bagayoko kävi marraskuussa kolmen päivän testissä Valioliigaseura Wolverhamptonissa. Hän pelasi kauden aikana lopulta viisi sarjaottelua. Bagayoko jätti seuransa sopimuksensa päätyttyä.


title: Mamadou Bagayoko

text: Bagayoko siirtyi 31. elokuuta 2011 Kreikkaan PAS Gianninaan riveihin ilmaisella siirrolla. Hän pelasi avausottelunsa 16. lokakuuta 2011 Panioniosia vastaan tultuaan vaihdosta kentälle.


title: Karsta

text: Karsta on J. Pekka Mäkelän neljäs tieteisromaani. Se ilmestyi vuonna 2009.


title: Karsta

text: "Tähtivaeltaja"-lehden Toni Jerrmanin mukaan kirjan lähtökohdat ovat erinomaiset ja se toimii hyvin kuvittaessaan tapahtumia. Muuten kirjailija korostaa yhteiskuntakriittisiä näkemyksiä liiankin saarnaavasti. Alussa juoni kulkee liikaa paikallaan ja muutamat ilmaan heitetyt oletukset jäävät irrallisiksi. Viimeistelemättömyys vaivaa myös tekstiä, johon on jäänyt liikaa toistoa ja outoja termejä. Muuten teos on parasta suomalaista avaruus-scifiä "Nimbus ja tähdet" -kirjan jälkeen.


title: Karsta

text: "Warkauden lehden" arvostelijan mukaan kirja on vanhanaikainen tieteistarina hyvässä ja pahassa mielessä. Tarina on ajoittain kömpelö ja kieli on paikoin kuin huonoa käännöstä englannista.


title: Erkko Lyytinen

text: Erkko Lyytinen (s. 1973 Riihimäki) on suomalainen dokumenttielokuvien tekijä.


title: Erkko Lyytinen

text: Lyytinen on ohjannut dokumenttielokuvat "Rajaseudun poikamiehet" (2003), "Kainuun tähti" (2004) ja "Puhdistus" (2007). "Kainuun tähti", jossa seurataan vuolijokelaisten vetoomustyötä lakkautusuhan alla olleen Otanmäen vaunutehtaan säilymisen puolesta, palkittiin Talent-Taube-palkinnolla Leipzigin dokumentti- ja animaatioelokuvafestivaaleilla (DOK Leipzig), Regards Neufs -sarjassa Visions du Réel -festivaalilla, joka järjestetään Sveitsin Nyonissa, ja parhaan dokumenttielokuvan Telviksellä. Lyytinen on ohjannut myös televisiodokumentteja ja -sarjoja, muun muassa sarjat "Kansakunnan käännekohta" ja "Epäkorrektia Tuomas Enbuske", joista jälkimmäinen voitti Kultainen TV -palkinnon vuonna 2009.


title: Erkko Lyytinen

text: Lyytinen on myös tuottanut Yleisradion Mannerheim-elokuvan "Suomen Marsalkka". "Suomen Marsalkka" sai kansainvälisen ensi-iltansa Rakkautta & Anarkiaa -festivaaleilla 28. syyskuuta 2012. Keniassa kuvatun elokuvan teosta tehtiin kuusiosainen televisiosarja "Operaatio Mannerheim", joka esitettiin Yle Teema -kanavalla syys-lokakuussa 2012. Lyytinen on sarjan keskushenkilö.


title: Erkko Lyytinen

text: Lyytinen on koulutukseltaan taiteen maisteri, joksi hän valmistui vuonna 2004 Taideteollisesta korkeakoulusta. Hän toimi vuosina 2008–2011 DocPoint – Helsingin dokumenttielokuvafestivaalin taiteellisena johtajana. Vuonna 2010 Lyytinen aloitti tuottajana Yleisradio Oy:ssä. Hänen vastuullaan ovat Yleisradion pitkät dokumentit. Lyytinen toimii tuottajana Dokumenttiprojektissa. Lisäksi hän on tuottanut televisiosarjat "Soramonttuprinsessat" ja "Sohvasurffaajat".


title: Alan Davies

text: Alan Davies (s. 6. maaliskuuta 1966 Chingford, Iso-Britannia) on brittiläinen stand up -koomikko ja näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "Jonathan Creek – illuusioiden mestari", "Many Splintered Thing" ja "Bob and Rose". Stephen Fryn juontaman "QI"-televisiovisailun vakiojäsenenä hän on ollut sarjan alusta 2003 saakka.


title: Antipodienviherkaija

text: Antipodienviherkaija ("Cyanoramphus unicolor") on Antipodisaarilla elävä uhanalainen kaijalaji.


title: Antipodienviherkaija

text: Linnun pituus on 30 cm ja sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihertävä. Uloimpien käsisulkien ulkohöyty on sinivioletti ja pyrstösulkien reunat keltaiset. Nokka on harmaa, iiris oranssi ja koivet ruskehtavan harmaat. Laji liikkuu yksittäin, pareittain tai enintään viiden yksilön parvissa. Se ei juurikaan pelkää ihmisiä, ja rauhallinen ihminen voi tarkkailla sitä muutaman metrin päästä.


title: Antipodienviherkaija

text: Antipodinviherkaijat ovat asumattomien Antipodisaarten kotoperäinen laji, jonka kannan koko on 2 000–3 000 yksilöä. Saarille levinneet hiiret, rotat ja muut jyrsijät saattavat lisätä kilpailua ruoasta.


title: Antipodienviherkaija

text: Laji asuu etenkin kookasta "Poa litorosa" -ruohokasvia kasvavilla alueilla rannikon tuntumassa.


title: Antipodienviherkaija

text: Antipodinviherkaijan lisääntymiskausi päättyy helmikuussa. Pesä sijaitsee kuitupitoisessa turpeessa olevassa onkalossa, johon naaras munii kahdesta viiteen munaa.


title: Antipodienviherkaija

text: Ruokavalio koostuu "Poa litorosan" lehdistä ja tähkistä, siemenistä ja marjoista, joskus myös pingviinien tai muiden lintujen raadoista ja lintujen munista.


title: Uudenseelanninviherkaija

text: Uudenseelanninviherkaija ("Cyanoramphus novaezelandiae") on oseanialainen kaijalaji.


title: Uudenseelanninviherkaija

text: Linnun pituus on 27 cm ja paino 50–113 grammaa. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihertävä. Otsa, päälaki, juova silmän takana ja laikut yläperän molemmin puolin ovat punaiset. Uloimpien käsisulkien ulkohöyty on sinivioletti. Nokka on harmaa, iiris punainen ja koivet ruskehtavan harmaat. Laji liikkuu yksittäin, pareittain tai enintään viiden yksilön parvissa. Se ei juurikaan pelkää ihmistä ja on kesy.


title: Uudenseelanninviherkaija

text: Uudenseelanninviherkaijat elävät Uudessa-Seelannissa, Norfolkinsaarella, Antipodisaarilla ja Uudessa-Kaledoniassa. Kannan koko on 16 500–35 300 sukukypsää yksilöä. Ennen eurooppalaisten tuloa laji asui kaikkialla Uudessa-Seelannissa, mutta sitten kanta romahti metsästyksen ja vieraiden tulokaspetojen takia, ja nykyisin sitä tavataan pääsaarilla vain laajimmilla metsäalueilla. Pienillä saarilla kanta on pysynyt elinvoimaisempana.


title: Uudenseelanninviherkaija

text: Lajista tunnetaan kuusi eri saariryhmille kehittynyttä alalajia: "saisseti", "cookii", "cyanurus", "novaezelandiae", "chathamensis" ja "hochstetteri". Anders Sparrman kuvaili lajin holotyypin Eteläsaaren Dusky Soundista.


title: Uudenseelanninviherkaija

text: Laji elää monenlaisilla habitaateilla. Pääsaarilla sitä tavataan metsissä, pikkusaarilla pensaikoissa ja ruohostomailla. Puuttomalla Macquariensaarella elänyt ja sittemmin sieltä hävinnyt alalaji "erythrotis" asui rantaviivan tuntumassa ruohomättäiköissä.


title: Uudenseelanninviherkaija

text: Lisääntymiskausi on tavallisesti loka-joulukuussa. Pesä sijaitsee puun tai kallion kolossa, maassa olevassa onkalossa tai mättäässä. Naaras munii viidestä yhdeksään munaa, joita se hautoo noin 20 päivää. Molemmat puolisot ruokkivat poikasia, jotka jättävät pesän viisi- tai kuusiviikkoisina.


title: Uudenseelanninviherkaija

text: Ruokavalio koostuu siemenistä, marjoista, hedelmistä, pähkinöistä, kukista, lehdistä ja ruohojen versoista.


title: Kruunuviherkaija

text: Kruunuviherkaija ("Cyanoramphus auriceps") on oseanialainen kaija.


title: Kruunuviherkaija

text: Linnun pituus on 23 cm ja sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihertävä. Uloimpien käsisulkien ulkohöyty on sinivioletti, otsa on keltainen ja nokan yläpuolella sekä yläperän molemmin puolin olevat täplät ovat punaiset. Nokka on harmaa, iiris oranssinpunainen ja koivet ruskehtavan harmaat. Nuoren linnun iiris on vaaleanruskea. Laji liikkuu yksittäin, pareittain tai enintään viiden yksilön parvissa. Se ei juurikaan pelkää ihmisiä ja rauhallinen ihminen voi tarkkailla sitä muutaman metrin päästä.


title: Kruunuviherkaija

text: Kruunuviherkaijat elävät Uudessa-Seelannissa ja Aucklandsaarella sekä joillakin pienemmillä saarilla. Sen kannan koko on noin 5 000 yksilöä. Ennen eurooppalaisten tuloa laji eli kaikkialla pääsaarilla, mutta sitten kanta romahti metsästyksen, tulokaspetojen ja metsien hakkuiden seurauksena. Nykyisin kanta on paikoin elpymässä.


title: Kruunuviherkaija

text: Heinrich Kuhl kuvaili lajin holotyypin Eteläsaarelta.


title: Kruunuviherkaija

text: Laji elää metsissä ja pensaikoissa. Se liikkuu usein uudenseelanninviherkaijojen seurassa.


title: Kruunuviherkaija

text: Pesintää voi tapahtua läpi vuoden, mutta muninta tapahtuu pääasiassa loka-joulukuussa. Pesä on puun tai kallion kolossa tai mättäässä, johon naaras munii viidestä yhdeksään munaa, joita se hautoo noin 20 päivää. Poikaset jättävät pesän viisi- tai kuusiviikkoisina.


title: Kruunuviherkaija

text: Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä, marjoista ja kasvien osista.


title: Taaperniemi

text: Taaperniemi (v:een 1948 ja v:sta 1948 Глубо́кое, "Glubokoje") on kylä Muolaanjärven lounaisrannalla Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Taaperniemi kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa.


title: Taaperniemi

text: Taaperniemi sijaitsi Suomelle kuuluessaan Muolaan kunnan länsiosassa Muolaanjärven rannalla noin 12 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Taaperniemen naapurikyliä olivat etelässä Perkjärvi ja Keskikylään kuuluva Norkkola, idässä Muolaanjärven toisella puolella Oinala ja Vihola sekä lännessä valtion omistama Pällilän kruununpuisto. Taaperniemeen kuului myös erillinen metsäpalsta varsinaisen kylän itäpuolella, joiden välissä oli Viholan ja Keskikylään kuuluvien Pyykkölän, Orolan ja Jääskelän kylien metsäpalstat.


title: Taaperniemi

text: Varsinaisen kylän itäpuolella oli Metsäkyläksi kutsuttu kulmakunta ja Metsäkylän itäpuolella vielä Suurniemen taloryhmä, joka virallisesti kuului Viholan kylään. Taaperniemen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 12,58 neliökilometriä, josta oli peltoa 253 hehtaaria, niittyä 11 hehtaaria ja metsää 989 hehtaaria. Taaperniemestä johti kylätie etelään Keskikylään ja pikkutie pohjoiseen Metsäkylän ja Suurniemen kulmakuntien kautta Ylä-Hotokan kylään. Kylän pellot olivat keskittyneet Muolaanjärven rannalle.


title: Taaperniemi

text: Taaperniemen koulupiiri perustettiin vuonna 1913 ja se aloitti toimintansa samana vuonna vuokratiloissa. Vuodesta 1926 koulu toimi supistettuna kansakouluna. Oma koulurakennus valmistui vuonna 1923 ja se tuhoutui talvisodassa.


title: Taaperniemi

text: Taaperniemen alueen väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäivät taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Taaperniemi

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Taaperniemen asukkaat asutettiin Humppilaan.


title: Tahitinviherkaija

text: Tahitinviherkaija ("Cyanoramphus zealandicus") oli Tahitilla elänyt, sukupuuttoon kuollut kaija.


title: Tahitinviherkaija

text: Linnun pituus oli 25 cm ja sen höyhenpuku oli pääosin vihreä. Uloimpien käsisulkien ulkohöyty oli sinivioletti, otsa musta, päälaki vaaleankeltainen ja nokan yläpuolella sekä yläperän molemmilla puolilla olevat laikut olivat oranssit. Nokka oli harmaa ja koivet ruskehtavan harmaat.


title: Tahitinviherkaija

text: Tahitinviherkaijat elivät Tahitilla ja Seurasaarilla. Kapteeni James Cookin toisella matkalla 1773 kerätyt kome näytettä olivat ensimmäiset lajista ja niistä kaksi on sijoitettu Liverpooliin ja yksi Tringin luonnonhistorialliseen museoon. Neljännen näytteen keräsi Amadis 1842 ja se on Perpignanissa. Viides näyte Pariisissa ja sen keräsi luutnantti de Marolles 1844. Lajin häviämisen syyt ovat tuntemattomat, mutta mahdollisesti metsien hävittäminen ja tulokaspetojen saalistus olivat pääsyitä.


title: Raiateanviherkaija

text: Raiateanviherkaija ("Cyanoramphus ulietanus") oli Seurasaarilla elänyt, sukupuuttoon kuollut kaija.


title: Raiateanviherkaija

text: Linnun pituus oli 25 cm ja sen höyhenpuku oli pääosin ruskea. Pää oli mustanruskea, yläperä ja pyrstön yläpeitinhöyhenet olivat punaruskeat ja linnun alapuoli oli oliivinkeltainen. Nokka oli harmaa ja koivet ruskehtavan harmaat.


title: Raiateanviherkaija

text: Raiatenviherkaijat elivät Raiatealla Seurasaarilla. Kapteeni James Cookin kolmannella matkalla 1777 (tai toisella matkalla 1773) kerätyt kaksi näytettä ovat ainoat lajista. Niitä säilytetään Tringin luonnonhistoriallisessa museossa Englannissa ja Wienin luonnonhistoriallisessa museossa. Lajin häviämisen syyt ovat tuntemattomat, mutta mahdollisesti metsien hävittäminen ja tulokaspetojen saalistus olivat pääsyitä.


title: Vihola (Muolaa)

text: Vihola (v:sta 1948 ) on kylä Muolaanjärven itärannalla Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Vihola kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa.


title: Vihola (Muolaa)

text: Vihola sijaitsi Suomelle kuuluessaan Muolaan kunnan keskiosassa Muolaanjärven itärannalla noin 10 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Viholan naapurikyliä olivat pohjoisessa Oinala, idässä Kyyrölä ja Parkkila, etelässä Lavola sekä lännessä Muolaanjärven toisella puolella Taaperniemi ja Keskikylään kuuluneet Norkkola, Jääskelä, Pyykkölä ja Orola. Viholaan kuului myös erillinen metsäpalsta, joka käsitti osan Muolaanjärven länsirannikosta sekä Muolaanjärven pohjoisosassa olevat saaret: Suursaari, Petäjäsaari ja Ruma Koirasaari. Tämän erillispalstan ranta-alueella sijaitsi Suurniemen kulmakunta, joka kuitenkin luettiin yleensä läheisen Taaperniemen kylän osaksi.


title: Vihola (Muolaa)

text: Viholan pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 11,95 neliökilometriä, josta oli peltoa 245 hehtaaria, niittyä seitsemän hehtaaria ja metsää 928 hehtaaria. Viholan kautta kulki Muolaanjärven itärantaa kulkeva kylätie Lavolasta Kangaspeltoon. Kylän pellot olivat keskittyneet Muolaanjärven rannalle ja siihen laskevan Ruotsiojan varsille. Ennen ensimmäistä maailmansotaa Viholan kylän elämään toi väriä ja lisäansioita noin 30 huvilaa käsittänyt huvila-asutuskeskus. Suomen itsenäistymisen jälkeen huvilat kuitenkin tyhjenivät.


title: Vihola (Muolaa)

text: Viholan koulupiiri perustettiin vuonna 1936 jakamalla Muolajärven koulupiiri kahtia Viholan ja Keskikylän piireihin. Viholan koulupiiriin kuului Viholan lisäksi Oinolan ja Tervolan kylät. Kun koulupiirin jakamisen yhteydessä Muolajärven koulu jäi Keskikylän piirin alueelle, valmistui Viholan piirille uusi koulu vuonna 1937.


title: Vihola (Muolaa)

text: Viholan erotti Kyyrölästä ja Suuresta Pietarintiestä Muolajärven itäpuolella laaja suoalue, jonka takia kylään oli vain pelkkä polku ja talvisin rekiura. Asia korjaantui vuonna 1830, jolloin rakennettiin tie kruununvouti Nils Hertzinin johdolla suoalueen läpi Kyyrölään.


title: Vihola (Muolaa)

text: Viholan alueen väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäivät taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Vihola (Muolaa)

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle, jossa Viholan asukkaat asutettiin Kylmäkoskelle.


title: Juhana Perkki

text: Väinö Kaarlo Juhana Perkki (vuoteen 1934 Berg; 25. lokakuuta 1915 Hiitola – 14. helmikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen majuri, kustannusjohtaja ja kirjallisuuden suomentaja. Hän suomensi muun muassa "Tenavat"-sarjakuvaa.


title: Juhana Perkki

text: Perkin vanhemmat olivat lääketieteen lisensiaatti Väinö Kalle Pekka Perkki ja Ida Anna Maria Augusta Gunmmerus. Perkki pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1934 ja kävi sitten Merisotakoulun merikadettikurssin 1936–1939.


title: Juhana Perkki

text: Talvisodan aikana hän oli Laatokalla sijainneen Rautaveräjän linnakkeen päällikkönä ja sodan loppuvaiheissa hän johti Mantsin saaren puolustusta komppanianpäällikkönä. Välirauhan aikana Perkki oli erään maalinnakkeen päällikkönä ja hän suoritti kenttätykistön kapteenikurssin 1941. Jatkosodan alussa Perkki toimi patteriston päällikkönä Kannaksella, Itä-Karjalassa ja viimeksi Syvärillä. Kesällä 1944 Perkki toimi Kenttätykistörykmentti 2:ssa patteristoupseerina ja patteriston komentajana osallistuen Laatokan Karjalassa käytyihin taisteluihin.


title: Juhana Perkki

text: Sodan päätyttyä Perkki toimi 1944–1947 Turun Rannikkotykistörykmentissä Utön linnakkeen päällikkönä ja viimeksi hän oli toimistopäällikkönä Merivoimien esikunnassa. Hän erosi puolustusvoimain palveluksesta 1948 ja opiskeltuaan Svenska Handelshögskolanissa valmistui diplomiekonomiksi 1949. Perkki oli sitten vuodesta 1949 Helsingin Sanomia kustantavan Sanoma Osakeyhtiön palveluksessa ensin konttoripäällikkönä ja sitten kustannusjohtajana aina eläkkeelle jäämiseensä saakka 1977.


title: Juhana Perkki

text: Perkki on kirjoittanut pakinoita sekä suomentanut kaunokirjallisuutta ja dekkareita. Tunnetuin Perkin suomentamista teoksista on William Goldingin romaani "Kärpästen herra". Hän on myös suomentanut Charles M. Schulzin Tenavat-sarjakuvaa sekä Masi-sarjakuvaa.


title: Jarmila Wolfe

text: Jarmila Wolfe (o.s. Gajdošová, s. 26. huhtikuuta 1987 Bratislava, Slovakia) on australialainen ammattilaisuransa päättänyt tennispelaaja.


title: Jarmila Wolfe

text: Ranskan avoimissa 2010 Wolfe pääsi neljännelle kierrokselle asti voitettuaan Chan Yung-janin, Kimiko Date Krummin ja Anastasia Rodionovan. Neljännen kierroksen ottelunsa hän hävisi Jaroslava Švedovalle. Wimbledonissa hän voitti toisella kierroksella Melanie Oudinin ja kolmannella Angelique Kerberin, kunnes hävisi neljännellä kierroksella Venus Williamsille luvuin 6–4, 7–6(5). Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi avauskierroksella Marija Šarapovalle luvuin 6–4, 3–6, 1–6. Yhdysvaltain avointen jälkeen hän pelasi Guangzhou International Women's Openissa, jossa hän oli ykköseksi sijoitettu. Turnauksen väierässä hän voitti Edina Gallovitsin, ja pääsi ensimmäistä kertaa WTA-turnauksen finaaliin. Finaalissa hän voitti Alla Kudrjavtsevan suoraan kahdessa erässä, ja otti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton.


title: Jarmila Wolfe

text: Toisen turnausvoittonsa Wolfe otti tammikuussa 2011, kun hän voitti Moorilla Hobart International -turnauksen finaalissa Bethanie Mattek-Sandsin. Seuraavalla viikolla Australian avoimissa hän hävisi avauskierroksella Yanina Wickmayerille kolmieräisen ottelun. Ranskan avoimissa Wolfe pääsi kolmannelle kierrokselle, jossa hän hävisi Andrea Petkovicille. Wimbledonissa hän hävisi kolmannella kierroksella maailmanlistan ykköselle, Caroline Wozniackille. Yhdysvaltain avoimissa Wolfe hävisi toisella kierroksella Vania Kingille.


title: Jarmila Wolfe

text: Tammikuussa 2017 Wolfe ilmoitti lopettavansa ammattilaisuransa.


title: Jarmila Wolfe

text: Wolfe oli naimisissa tennispelaaja Samuel Grothin kanssa vuodesta 2009 huhtikuuhun 2011, jolloin hän käytti sukunimenään myös Grothia. Heidän erottua hän otti takaisin entisen sukunimensä. Marraskuussa 2015 hän meni naimisiin Adam Wolfen kanssa.


title: Ruskovatsapääsky

text: Ruskovatsapääsky ("Orochelidon murina") on Etelä-Amerikassa Andeilla tavattava pääskyihin kuuluva varpuslintu.


title: Ruskovatsapääsky

text: Kooltaan ruskovatsapääsky on noin 13,5 cm. Selästään ja päästään ruskovatsapääsky on väritykseltään tumma ja metallinkiiltoisen sinertävän vihreä. Siivet ja pyrstö ovat harmaammat. Pitkähkö pyrstö on selkeästi haarapäinen. Koko vatsa on väriltään harmahtavan ruskea. Ruskovatsapääsky muistuttaa ulkonäöltään andienkalliopääskyä ("Haplochelidon andecola"), mutta on rakenteeltaan sitä hoikempi ja andienkalliopääskyn vatsassa on myös valkoista.


title: Ruskovatsapääsky

text: Ruskovatsapääskyä tavataan Etelä-Amerikasta Andeilta Venezuelasta, Kolumbiasta, Ecuadorista, Perusta ja Bolivian luoteisosista. Lajin elinympäristöä ovat avoimet ja puoliavoimet maastot. Tällaisia ovat rinteiden pensaikot ja heinikot. Linnun elinympäristöt sijaitsevat usein 2 500–4 000 metrin korkeudella merenpinnasta.


title: Ruskovatsapääsky

text: Ruskovatsapääsky on sulavaliikkeinen ja nopea lentäjä. Linnut lentävät usein pienissä löyhissä parvissa. Ruskovatsapääskyt pesivät pieninä kolonioina kallionkoloissa ja toisinaan myös talojen räystäiden alla.


title: Vilma Luoma-aho

text: Vilma Luoma-aho (s. 21. huhtikuuta 1977) on Jyväskylän yliopiston Kauppakorkeakoulun viestinnän johtamisen professori. Aiemmin hän toimi yhteisöviestinnän professorina humanistisessa tiedekunnassa. Koulutukseltaan Luoma-aho on filosofian tohtori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2005 Jyväskylän yliopistosta aiheena "Faith-holders as Social Capital of Finnish Public Organisations". Luoma-aho on tehnyt post-doc tutkimusta Etelä-Kalifornian yliopistossa Annenberg School for Communicationissa vuonna 2006 sekä toiminut vierailevana tutkijana Stanfordin yliopiston Innovaatiojournalismin tutkimuskeskuksessa vuosina 2008-2009. Viestinnän ammattilaiset valitsi Luoma-ahon vuoden 2014 viestinnän ammattilaiseksi. Luoma-aho vastaa Euroopan viestintäammattilaisia kartoittavan European Communication Monitor -tutkimuksen Suomen aineistonkeruusta.


title: Vilma Luoma-aho

text: Luoma-aho on julkaissut useita artikkeleita ja muita teoksia sidosryhmäsuhteiden, aineettomien pääomien ja maineenhallinnan teemoista. Hän toimi Valtioneuvoston Kanslian Viestinnän arviointiryhmässä 2016, ja vuoden 2016 lopusta saakka Luoma-aho on toiminut ProCom Ry:n puheenjohtajana. Vuosina 2009-2010 hän koordinoi Jyväskylän yliopistossa Tekesin rahoittamaa poikkitieteellistä AVI-projektia ("Added Value of Intangibles for organizational Innovation"). Vuosina 2011-2014 hän johti HS-Säätiön rahoittamaa WEM-tutkimushanketta (What is Expected of the Media in a Reputation Society), ja vuosina 2015-2016 hän johti Viestintätieteiden laitoksella HS-säätiön rahoittamaa TAO-projektia natiivimainonnan ja sponsoroidun sisällön läpinäkyvyydestä. Hän johtaa Jyväskylän Kauppakorkeakoulussa sisältömarkkinoinnin logiikkaa avaavaa TEKES-rahoitteista Black Box -tutkimushanketta sekä työstää kahta julkisen sektorin viestintään ja aineettomiin pääomiin keskittyvää oppikirjaa Wiley-kirjankustantajalle Yhdysvaltojen markkinoille.


title: Kaarlo Tiililä

text: Kaarlo Tiililä (27. joulukuuta 1864 Pälkäne – 12. elokuuta 1936) oli suomalainen kouluneuvos ja oppikoulun rehtori. Hän julkaisi myös runoja nimimerkillä "Keiniä".


title: Kaarlo Tiililä

text: Kaarlo Tiililän äiti oli Pälkäneen Onkkaalan kylässä sijainneen Tiililän talon leskiemäntä Maijastina Leonardintytär ja isä venäläinen tai ukrainalainen kasakkaupseeri joka oli ollut majoitettuna Tiililän taloon venäläisen sotaväen oleskellessa Pälkäneellä. Hän pääsi ylioppilaaksi Hämeenlinnan normaalilyseosta 1886 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1891. Tiililä toimi Helsingin suomalaisen yhteiskoulun opettajana 1892–1897, Porvoon suomalaisen yhteiskoulun johtajana 1897–1899 ja Tampereen suomalaisen yhteiskoulun rehtorina 1899–1934. Vuonna 1895 perustettu Tampereen suomalainen yhteiskoulu sai Tiililän rehtorikauden alussa 1901 uuden arkkitehti E. A. Kranckin suunnitteleman koulurakennuksen.


title: Kaarlo Tiililä

text: Tiililä oli Tampereen kaupunginvaltuuston ja kirkkovaltuuston jäsen sekä kuului muun muassa Aamulehden johtokuntaan. Hän oli myös jäsenenä vuoden 1933 kirkolliskokouksessa. Tiililä sai kouluneuvoksen arvon 1935.


title: Kaarlo Tiililä

text: Tiililä kirjoitti runojen ohella artikkeleita Aamulehteen, Valvojaan ja Uuteen Suomettareen. Hän piti myös vuosien 1893–1936 välillä tarkkaa päiväkirjaa jokaiselle vuoden päivälle.


title: Kaarlo Tiililä

text: Kaarlo Tiililä oli naimisissa vuodesta 1898 Anna Matilda Alanderin kanssa. Heillä oli kaksi poikaa, varatuomari Kimmo Tiililä ja Helsingin yliopiston dogmatiikan professori Osmo Tiililä. Paul Tiililä on Kaarlo Tiililän lapsenlapsi.


title: Erkki Ruuhinen

text: Erkki Ruuhinen (s. 3. syyskuuta 1943 Toivakka) on suomalainen graafinen suunnittelija ja muotoilun taiteilijaprofessori 1996–2001. Ruuhinen on suunnitellut liikemerkkejä, logoja ja yritysten imagon (corporate identity) uudistusprojekteja sekä elokuva- ja kulttuurijulisteita. Hän on kansainvälisesti tunnetuimpia graafisia suunnittelijoita Suomessa..


title: Erkki Ruuhinen

text: Ruuhinen aloitti opintonsa Mainosgraafikkojen koulussa vuonna 1964, ja opetti samaan aikaan 1964–1965 myös kalligrafiaa Helsingin suomenkielisessä työväenopistossa. Ennen ammattiopintoja hän on työskennellyt muun muassa Yleisradion TV1:n studiossa graafikkona ja tv-ohjelmien nimien, logojen ja typografian suunnittelijana. Uransa alkuvuosina Ruuhinen työskenteli 1968–1975 mainostoimisto SEK Oy:ssä suunnittelijana (art director) sekä 1975–1983 mainostoimisto Anderson & Lembke Oy:ssä osakkaana. Hän on toiminut graafisen suunnittelun ammattilaisten järjestön Grafian hallituksen puheenjohtajana 1969–1970. Vuonna 1983 hän avasi Helsingissä oman suunnittelutoimiston Erkki Ruuhinen Design. Ruuhinen on luennoinut visuaalisen yrityskuvan, viestinnän ja markkinoinnin integroinnista (design management), sekä toiminut useiden suunnittelukilpailujen tuomaristojen jäsenenä ja puheenjohtajana.


title: Erkki Ruuhinen

text: Hän on ollut perustamassa Suomeen useita suunnitteluun ja muotoiluun liittyviä tapahtumia: Vuoden Huiput -kilpailua, Vuoden Parhaat Kampanjat -kilpailua ja Vuoden graafikon valintaa. Ruuhinen organisoi myös Hyvän typografian päivä -nimisen seminaarin, joka järjestettiin 1980-luvulla vuosittain Helsingissä typografiasta (typographic design) kiinnostuneille suunnittelijoille. Taiteilijaprofessorikautenaan hän suunnitteli yhdessä Arja Hörhammerin ja Juhani Salovaaran kanssa Find-muotoilunäyttelyn, joka avattiin samalla hetkellä 2.2.2000 kaikissa Euroopan kulttuuripääkaupungeissa, joita oli millenniumin kunniaksi peräti 9.


title: Erkki Ruuhinen

text: Ruuhinen valittiin ensimmäisenä suunnittelijana Vuoden graafikoksi vuonna 1985. Vuoden huiput -kilpailussa Ruuhinen palkittiin kilpailun pääpalkinnolla platinahuipulla numero 2 vuonna 1986. Hän on saanut ammatillisia tunnustuksia ja palkintoja urallaan yli 150. Tasavallan presidentti Martti Ahtisaari nimitti Ruuhisen muotoilun taiteilijaprofessoriksi vuonna 1996, lasimuotoilija Oiva Toikan jälkeen, Taiteen Keskustoimikunnan esityksestä, ensimmäisenä graafisen muotoilun edustajana Suomessa. Hänen työtään on esitelty alan ammattilehdissä kuten: Graphis Magazine, Idea Magazine ja Novum Gebrauchsgraphik.


title: Erkki Ruuhinen

text: Ruuhinen on osallistunut aktiivisesti vuodesta 1966 alkaen graafista suunnittelua, julisteita, typografiaa ja kalligrafiaa esitteleviin näyttelyihin Euroopassa, USA:ssa, Japanissa ja Australiassa. Ruuhisen typografisia ja kalligrafisia töitä sekä julisteita on monien ulkomaisten museoiden kokoelmissa.. Ruuhinen on lahjoittanut julistearkistonsa ja elämäntyönsä säilytettäväksi Lahden taidemuseon / julistemuseon kokoelmissa, sekä osan kirjastostaan, (yli 200 teosta), Lahden julistemuseon kirjastolle. Hän on monipuolinen muotoilija, joka kirjoituksillaan on osallistunut julkiseen keskusteluun yritysten visuaalisen kuvan suunnittelussa ja muotoilussa.


title: Erkki Ruuhinen

text: Ruuhinen on suunnitellut Keskon päivittäistavaraketjuihin kuuluvien myymälöiden visuaalisen uudistuksen vuosina 1993-1994, sekä visuaalisen yritysidentiteetin (corporate identity) muun muassa seuraaville yrityksille: Eläkevakuutusyhtiö llmarinen, Labsystems Oy, Marja Kurki Design, Tiedekeskus Heureka, Tamperetalo, ValtraValmet, Finepress Oy sekä Jyväskylän ammattiopisto.


title: Erkki Ruuhinen

text: Ruuhisen suunnittelemia ovat useimpien Jörn Donnerin elokuvien logot, julisteet ja esittelyaineisto. Laajimman kansainvälisen levityksen ja huomion ovat saaneet osakseen Ruuhisen suunnittelemista elokuvajulisteista Ingmar Bergman'in Oscar-palkitun elokuvan "Fanny ja Alexander" kaksi julistetta vuodelta 1982. Ruuhisen suunnitteleman julisteparin ja elokuvan nimilogon pohjalta on tehty kymmeniä versioita eri puolilla maailmaa. Osa näistä Jörn Donnerin kokoamista kansainvälisistä julisteversioista oli vuonna 1993 esillä Amos Andersonin taidemuseossa Jörn Donner Productions -yhtiön 25-vuotisnäyttelyssä.


title: Mariia Posa

text: Mariia Posa (s. 21. helmikuuta 1988 Hyvinkää) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.


title: Mariia Posa

text: Posa aloitti SM-sarjauransa kasvattajaseurassaan Itä-Helsingin Kiekossa 2005. Kaudella 2008–2009 hän edusti Espoon Bluesia voittaen Suomen-mestaruuden. Kausilla 2009–2012 hän on pelasi Minnesota-Duluthin yliopiston joukkueessa. Hän voitti yliopistomestaruuden ensimmäisellä kaudellaan. Hän pelasi Bluesissa kaudet 2012–2014 voittaen molemmilla kausilla Suomen-mestaruuden. Kaudella 2014–2015 hän pelasi vain kolme pudotuspeliottelua Bluesin voittaessa mestaruuden.


title: Mariia Posa

text: Posa pelasi aikuisten arvokisoissa ensimmäisen kerran Hämeenlinnan MM-kilpailuissa 2009 kuuluen Suomen pronssijoukkueeseen. Hän kuului Suomen pronssijoukkueeseen myös Vancouverin olympialaisissa 2010. Hän oli 13.1.2010 mennessä pelannut 45 A-maaottelua, ja tehnyt yhden maalin.


title: Mariia Posa

text: Myös Mariia Posan kaksoissisar Christine Posa on kuulunut maajoukkuerinkiin. Hän edustaa seuratasolla Espoon Bluesia.


title: Karmiininpunaisen kuninkaan hovi

text: Karmiininpunaisen kuninkaan hovi oli vuosina 2010-2011 lähetetty ohjelma YLE Radio 1:ssä. Ohjelma kertoi progressiivisen rockin historiasta, tärkeimmistä artisteista ja albumeista, mutta mukana oli säännöllisesti myös harvinaisempaa ohjelmistoa. Ohjelma lähetettiin lauantaisin kello 22:20–23:05 ja sen juontajana toimi säveltäjä Osmo Tapio Räihälä. Ohjelman nimi tuli King Crimson -yhtyeen progressiivisen rockin klassikkokappaleesta "The Court of the Crimson King" (1969), joka myös soi ohjelman tunnusmusiikkina.


title: Pickering

text: Pickering voi tarkoittaa seuraavia:


title: Oinala

text: Oinala (myös "Oinaala", v:sta 1948 ) oli kylä Muolaan kunnan keskiosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kylä sijaitsi Muolaanjärven itärannalla noin 10 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Oinalan naapurikyliä olivat pohjoisessa Tervola, idässä Kyyrölä, etelässä Vihola ja lännessä Muolaanjärven toisella puolella Taaperniemi. Nykyisin kylä on asumaton.


title: Oinala

text: Oinalan kylän pinta-ala oli vuonna 1936 14,12 neliökilometriä, josta oli peltoa 259 hehtaaria, niittyä 11 hehtaaria ja metsää 1 143 hehtaaria. Kyläkeskus sijaitsee Kangaspellosta Lavolaan johtavan kylätien molemmin puolin. Oinalasta tästä tiestä erkanee kylätie Kyyrölään. Kylän eteläosassa Muolaanjärven rannalla sijaitsi yli kilometrin mittainen Niemenhiekan hiekkaranta, jota kutsuttiin "Muolaan Rivieraksi". Se oli suosittu ranta, jossa käytiin autolla Viipurista asti. Oinalan kylä kuului Viholan koulupiiriin.


title: Oinala

text: Oinalan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Oinala

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle, jossa Oinalan asukkaat asutettiin Humppilaan.


title: Punatäplähilseily

text: Punatäplähilseily eli pityriasis rosea on sairaus, jonka oireina ovat punaiset, lievästi hilseilevät läiskät vartalolla ja raajojen tyviosissa. Sen aiheuttajaksi arvellaan virusta. Tautia esiintyy varsinkin lapsilla ja nuorilla aikuisilla. Se ei tartu. Tautiin liittyvä ihottuma jatkuu viikkoja tai kuukausia eikä yleensä uusiudu.


title: Punatäplähilseily

text: Camille Melchior Gibert kuvasi sairauden vuonna 1860. Tauti on naisilla yleisempi kuin miehillä, ja useimmat sairastuneet ovat 10–35-vuotiaita.


title: Uuno Karttunen

text: Uuno Karttunen (26. heinäkuuta 1874 Kitee – 15. toukokuuta 1959) oli suomalainen lyseon rehtori ja historiantutkija.


title: Uuno Karttunen

text: Karttusen vanhemmat olivat Kiteen kappalainen Karl Karttunen ja Eva Maria Telén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1897, lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1906.


title: Uuno Karttunen

text: Karttunen toimi Itä-Karjalan Kansanopiston johtajana 1906–1908, Oulun lyseon suomenkielen ja historian lehtorina 1908–1909 sekä Sortavalan lyseossa lehtorina 1909–1940 ja rehtorina 1927–1940 ja 1942–1944. Karttunen oli välirauhan aikana Kuopion lyseon lehtorina 1940–1941 ja sodan jälkeen hän toimi Seinäjoen lyseon rehtorina 1944–1945 ja Kiteen keskikoulun opettajana 1946–1948.


title: Uuno Karttunen

text: Uuno Karttusen sisaruksia olivat historiantutkija, toimittaja ja diplomaatti Liisi Karttunen ja lehtori, historiantutkija Kaarlo Karttunen.


title: K. I. Karttunen

text: Kaarlo Iivari Karttunen (3. heinäkuuta 1883 Kitee – 2. maaliskuuta 1950) oli suomalainen lyseon lehtori ja historiantutkija.


title: K. I. Karttunen

text: Karttusen vanhemmat olivat Kiteen kappalainen Karl Karttunen ja Eva Maria Telén. Hän pääsi ylioppilaaksi 1903 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1907, lisensiaatiksi 1913 sekä tohtoriksi 1914.


title: K. I. Karttunen

text: Karttunen toimi Mikkelin suomalaisen yhteiskoulun opettajana 1911–1916, suomalaisen tyttökoulun opettajana 1911–1914 sekä Mikkelin lyseon suomenkielen ja historian vanhempana lehtorina 1916–1928 ja rehtorina 1925–1928. Hän toimi viimeksi Turun lyseossa historian vanhempana lehtorina 1928–1950 ja suomenkielen lehtorina 1934–1950.


title: K. I. Karttunen

text: Vapaussodan reservin vänrikki.


title: K. I. Karttunen

text: Kaarlo Karttusen sisaruksia olivat historiantutkija, toimittaja ja diplomaatti Liisi Karttunen ja rehtori, historiantutkija Uuno Karttunen.


title: Victory Tour

text: Victory Tour oli viimeinen The Jacksons -yhtyeen kiertue. Kiertue käsitti 55 konserttia ja tuotti 75 miljoonaa dollaria. Kiertue nimettiin Victory -albumin mukaan, mutta esityslista ei sisältänyt yhtäkään kappaletta albumilta. Kiertueen jälkeen Michael Jackson ilmoitti eroavansa yhtyeestä. Michael lahjoitti kiertueesta saamansa tulot "T.J. Martell Foundation", "The United Negro College Fund" ja "Ronald McDonald Camp for Good Times" -hyväntekeväisyysjärjestöille.


title: Uudenkaledonianviherkaija

text: Uudenkaledonianviherkaija ("Cyanoramphus saisseti") on Uuden-Kaledonian kotoperäinen kaija, joka aikaisemmin luettiin uudenseelanninviherkaijan alalajiksi.


title: Uudenkaledonianviherkaija

text: Linnun pituus on noin 26 cm ja sen höyhenpuku on pääosin vihreä, muistuttaen uudenseelanninviherkaijaa.


title: Uudenkaledonianviherkaija

text: Uudenkaledonianviherkaijat elävät Uudessa-Kaledoniassa ja laji on silmälläpidettävä. Sen kannan suuruus on 2 500–10 000 yksilöä.


title: Uudenkaledonianviherkaija

text: Laji elää vuoristometsissä, savanneilla ja pensaikkoalueilla, ja on käytökseltään hiljainen ja huomaamaton.


title: Uudenkaledonianviherkaija

text: Pesä on puun kolossa. Muuten lisääntyminen lienee saman tapaista kuin uudenseelanninviherkaijan.


title: Uudenkaledonianviherkaija

text: Ruokavalioon kuuluu ainakin siemeniä ja hedelmiä.


title: Triumph Tour

text: Triumph Tour oli The Jacksons -yhtyeen kiertue, joka pidettiin vuonna 1981. Rolling Stone nimesi kiertueen myöhemmin 25 parhaan kiertueen joukkoon, jotka pidettiin vuosien 1957-1987 aikana.


title: Norfolkinsaarenviherkaija

text: Norfolkinsaarenviherkaija ("Cyanoramphus cookii") on Norfolkinsaaren kotoperäinen kaija, joka luettiin aikaisemmin uudenseelanninviherkaijan alalajiksi.


title: Norfolkinsaarenviherkaija

text: Linnun pituus on noin 25 cm, ja sen höyhenpuku on pääosin vihreä. Uloimpien käsisulkien ulkohöyty on sinivioletti, otsa, päälaki sekä yläperän molemmilla puolilla olevat laikut ovat punaiset. Naaras on kooltaan hieman koirasta pienempi, sillä on punaista vähemmän päässä kuin koiraalla, ja sen nokka on kapeampi.


title: Norfolkinsaarenviherkaija

text: Norfolkinsaarenviherkaijat elävät vain Tasmaninmeressä sijaitsevalla Norfolkinsaarella ja sen kansallispuistossa sekä puiston lähiympäristössä. Se oli jo häviämässä, sillä vuoden 1994 laskennoissa tavattiin vain neljä pesivää naarasta ja kolmisenkymmentä koirasta. Suojelutoimien ansiosta kannan koko on nykyisin 200–300 yksilöä ja pesiviä pareja on vähintään kuusi.


title: Norfolkinsaarenviherkaija

text: Laji elää metsissä mutta vierailee puutarhoissa syömässä hedelmiä.


title: Norfolkinsaarenviherkaija

text: Pesä on puun kolossa, tavallisimmin "Nestegis apetala" -lajin puussa. Naaras munii keskimäärin viisi munaa, joita se hautoo kolme viikkoa. Poikaset jättävät pesän kuuden tai seitsemän viikon ikäisinä ja itsenäistyvät kolmen-viiden viikon kuluttua. Pari pesii ainakin kaksi kertaa peräkkäin, joskus ne pesivät jopa neljä kertaa vuoden aikana.


title: Norfolkinsaarenviherkaija

text: Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä, kukista ja vihreistä lehdistä.


title: Barguzin

text: Barguzin () on Jenisein vesistöön kuuluva joki Burjatian tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 480 kilometriä, valuma-alueen laajuus 21 100 neliökilometriä ja virtaama joen suussa 130 kuutiometriä sekunnissa.


title: Barguzin

text: Joki saa alkunsa Ikat-harjanteelta ja virtaa Barguzinin kattilalaaksossa kohti etelää. Barguzinin kylän alapuolella se ohittaa Barguzinin harjanteen muodostaen koskia. Joki laskee Baikalin Barguzininlahteen. Tärkeimmät sivujoet ovat Garga, Argada, Ina ja Uljun.


title: Muja

text: Muja () on Lenan vesistöön kuuluvan Vitimin sivujoki Burjatian tasavallan Mujan piirissä Venäjällä. Sen pituus on 365 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 11 900 neliökilometriä.


title: Muja

text: Joki saa alkunsa Mujakanin harjanteelta, virtaa vuorten muodostamassa kapeassa laaksossa ja alajuoksulla Mujan–Kuandan kattilalaaksossa. Mujassa on paljon arvokalaa. Veneliikenne on mahdollista Taksimoon saakka.


title: Milliyet

text: Milliyet on vuonna 1950 perustettu turkkilainen sanomalehti.


title: Milliyet

text: Lehden päätoimittaja oli vuodesta 1959 Abdi İpekçi. Hänet murhasi 1. helmikuuta 1979 Mehmet Ali Ağca.


title: Milliyet

text: Lehti myytiin 1980 Aydın Doğanille, ja siitä lähtien se on kuulunut Doğan Medya -lehtitaloon, joka julkaisee myös Hürriyetiä, Radikalia ja muita lehtiä. 1990-luvulla lehti on muuttanut linjaansa viihteellisempään suuntaan, ja sen verkkoversio sisältää muun muassa brittiläisistä The Sunista ja Daily Mailistä käännettyjä sensaatiouutisia.


title: Avaruustähtitiede

text: Avaruustähtitiede on suora suomennos englanninkieliselle termille ”space astronomy”, joka tarkoittaa nimenomaan sellaista tähtitiedettä, jossa havainnot tehdään Maan ilmakehän ulkopuolelta satelliiteista käsin. Avaruustähtitiede on nopeasti etenevä ja laajeneva tieteenala.


title: Avaruustähtitiede

text: Maapallon pinnan saavuttaa vain kaksi sähkömagneettisen säteilyn kaistaa: näkyvä valo sekä radiosäteily. Muut sähkömagneettisen säteilyn aallonpituudet, kuten infrapuna-, ultravioletti- ja röntgensäteily sekä gammasäteily, suodattuvat ilmakehässä, joten sen vuoksi mittalaitteet on lähetettävä avaruuteen. Ilmakehä häiritsee myös näkyvän valon alueella tapahtuvia havaintoja, siksi myös Hubble-avaruusteleskooppi on lähetetty avaruuteen.


title: Avaruustähtitiede

text: Vuonna 2003 laukaistu infrapuna-alueella toimiva Spitzer-avaruusteleskooppi on tehnyt toimintansa aikana lukuisia merkittäviä havaintoja maailmankaikkeuden synnystä ja kehityksestä.


title: Chathaminviherkaija

text: Chathaminviherkaija ("Cyanoramphus forbesi") on Chathamsaarten kotoperäinen kaija, joka luettiin aikaisemmin kruunuviherkaijan alalajiksi.


title: Chathaminviherkaija

text: Linnun pituus on noin 25 cm ja sen höyhenpuku on pääosin vihreä. Se muistuttaa suuresti kruunuviherkaijaa, mutta uloimpien käsisulkien ulkohöyty on sinivihreä ja pään väritys erilainen.


title: Chathaminviherkaija

text: Chathaminviherkaijat elävät vain Uudelle-Seelannille kuuluvien Chathamsaarten kahdella saarella, Mangerella ja Little Mangerella. Lajin yksilömäärät ovat kasvussa erityisesti Mangerella, jossa arvioitiin olevan vuonna 2011 noin 800–1 000 yksilöä. Lisäksi saarilla elää hybridejä, jotka ovat chathaminviherkaijan ja uudenseelanninviherkaijan risteymiä.


title: Chathaminviherkaija

text: Laji elää tiheissä, koskemattomissa metsissä ja pensaikoissa.


title: Chathaminviherkaija

text: Pesä on puun kolossa.


title: Chathaminviherkaija

text: Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä, kukista, vihreistä lehdistä ja versoista sekä hyönteisistä ja muista pienistä selkärangattomista.


title: Andalusian viinialueet

text: Andalusian viinialueet tuottavat hyvin erilaisia viinityyppejä, keveistä valkoviineistä sherryn eri lajeihin. Andalusialle on myös luonteenomaista hyvin vanhan viiniperinteen (sherryt, málaga-viinit) lomittuminen uuden tuotannon ja teknologian kanssa. Perinteisten puna- valko- ja roseeviinien valmistus on voimakkaassa nousussa, kuten koko Espanjassa.


title: Andalusian viinialueet

text: Ainakin kaksi viininvalmistusmenetelmää ovat hyvin tyypillisiä perinteisessä andalusialaisessa viininvalmistuksessa, jos kohta molempia käytetään jossain määrin muuallakin:


title: Andalusian viinialueet

text: Vaikka D.O. -viinialueita on vain kuusi, viiniä viljellään lähes koko Andalusiassa. Edellä mainittujen lisäksi on kaksi laatuviinialuetta ('Vino de Calidad') ja 16 maaviinialuetta ('Vino de la Tierra'). Kuitenkin noin 70 % Andalusian viinistä tuotetaan D.O.-alueilla


title: Andalusian viinialueet

text: Tärkein rypäle Zalema, 86 % viljelyalasta. Viininviljelyn perinteet ovat hyvin vanhat, mutta ale on D.O.-alueena melko uusi, vuodesta 1962.


title: Andalusian viinialueet

text: Maailmanlaajuisesti ehkä tunnetuin Espanjan viinialueista ja suuri viininviejä. Sherry-viinien päärypäle on Palomino Fino (95 % viljelyalasta), makeisiin laatuihin käytetään myös Pedro Ximéneziä. Kolmannen sallitun rypäleen, Moscatelin, käyttö on vähäistä


title: Andalusian viinialueet

text: Alue on nimensä mukaisesti manzanilla-viinin tuotantoalue. Manzanilla luetaan yleensä sherry-viineihin, ja se on hieman yksinkertaistaen Sanlúcar de Barramedassa valmistettua fino-sherrya. Ainoa rypäle Palomino Fino.


title: Andalusian viinialueet

text: Tuottaa perinteisiä väkeviä málaga-viinejä, tärkeimmät rypäleet Perdo Ximénez ja Moscatel.


title: Andalusian viinialueet

text: Perinteiset viinityypit lähellä sherry-tyyppiä. Myös valko- puna- ja roseeviinejä.


title: Andalusian viinialueet

text: Maantieteellisesti päällekkäinen D.O. Málagan kanssa siten, että perinteiset puna-, valko- ja roseeviinit voidaan markkinoida merkinnällä Sierras de Málaga ja perinteiset málaga-viinit taas merkinnällä Málaga.


title: Andalusian viinialueet

text: Laatumerkintä koskee vain yhtä, Huelvan alueen perinteellistä viinityyppiä vino naranjaa eli appelsiiniviiniä.


title: Töyhtöviherkaija

text: Töyhtöviherkaija ("Eunymphicus cornutus") on oseanialainen kaija.


title: Töyhtöviherkaija

text: Linnun pituus on noin 32 cm ja paino 140 g. Sen höyhenpuku on pääosin kellanvihreä, siipisulat ja pyrstön kärkiosa violetit, naama musta, otsa punainen ja päälaella pystyssä sojottavat kaksi pidentynyttä höyhentä ovat mustat ja punakärkiset. Nokka on tumma, iiris oranssinpunainen ja koivet tummanharmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä, nuori lintu on himmeämmän värinen.


title: Töyhtöviherkaija

text: Töyhtöviherkaijat elävät Uudella-Kaledonialla (alalaji "cornutus") ja läheisellä Ouvean saarella (alalaji "uvaeensis"). Sen kannan koko on 2 500 yksilöä tai enemmän.


title: Töyhtöviherkaija

text: Laji elää metsissä ja pensaikoissa, pääasiassa vuoristossa.


title: Töyhtöviherkaija

text: Pesä on puun kolossa. Naaras munii kahdesta neljään munaa.


title: Töyhtöviherkaija

text: Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä, kukista, pähkinöistä ja marjoista.


title: Isokurnusimppu

text: Isokurnusimppu ("Chelidonichthys lucernus") on merenpohjan simppukala, joka elää Atlantin itäosassa Norjasta Länsi-Afrikan rannikolle sekä Välimeressä ja Mustassameressä. Lajin nimi tulee kyvystä tuottaa kurnuttavaa ääntä.


title: Paul Biwott

text: Paul Biwott (s. 18. huhtikuuta 1978) on kenialainen kestävyysjuoksija.


title: Paul Biwott

text: Biwott voitti vuonna 2003 Marseille-Cassis Classique Internationale -puolimaratonkilpailun ja sijoittui seitsemänneksi yleisurheilun maailmanmestaruuskisoissa vuonna 2005.


title: Paul Biwott

text: Maratonennätyksensä 2.06.54 Biwott juoksi Amsterdamin maratonilla 2011.


title: Happihoito

text: Happihoidossa potilaalle annetaan hengitettäväksi lisähappea (O). Ensihoitona happihoitoa voidaan antaa hypokseemiselle potilaalle, vaikkapa akuutin astman vuoksi sairaalaan joutuvalle potilaalle. Pitkäaikainen happihoito voi hyödyttää keuhkoahtaumatautia sairastavaa, hypoksemiasta kärsivää potilasta; hyödystä muille potilaille ei ole vahvaa tutkimusnäyttöä.


title: Happihoito

text: Pitkäaikainen happihoito voidaan toteuttaa kotihappihoitona. Tällöin potilas saa kotiinsa happirikastimen tai kaasumaista tai nestemäistä happea happipullossa.


title: Happihoito

text:
Lääkäri arvioi happihoidon aloittamisen hyötyä potilaalle. Seuraavassa esimerkkejä kriteereistä:
Muita happihoidon tarpeen määrittämisessä merkityksellisiä asioita ovat esimerkiksi korkea keuhkovaltimopaine, polysytemia, neuropsykologiset oireet joihin happihoito auttaa sekä sydänoireet joihin osasyynä on hypoksemia.


title: Heinkel He 70

text: Heinkel He 70 on saksalaisen lentokonevalmistajan Heinkelin Deutsche Luft Hansalle suunnittelema ja valmistama matkustajalentokone., joka lensi ensilentonsa 1. joulukuuta 1932


title: Heinkel He 70

text: Koneen sotilasversiota käyttivät Saksan ilmavoimat, sekä Espanjan sisällissodassa Kansallisten puolen lentojoukot, ja myöhemmin Espanjan ilmavoimat, yhteys- ja pommikoneena. Unkarin ilmavoimat käytti koneesta kehitettyä tähtimoottorista He 170 -versiota.


title: Gornjak Rudni

text: Gornjak Rudni () on kazakstanilainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Rudniysta, Qostanayn alueelta. Joukkue pelaa Kazakstanin pääsarjassa.


title: Nivelpussi

text: Nivelpussi eli nivelkotelo on nivelonteloa ympäröivä pussi.


title: Nivelpussi

text: Nivelpussissa on kaksi kalvoa:


title: Nivelpussi

text: Pussin sisällä nivelrusto peittää nivelessä yhdistyvien luiden päät. Syykalvossa on runsaasti samoja hermoja, joita on niveleen liittyvissä lihaksissa.


title: Nivelpussi

text: Jäätynyt olkapää on vaiva, jossa olkanivel on tulehtunut. Plica-oireyhtymä on häiriö, jossa plica synovialis eli nivelkalvon poimu tulehtuu ja aiheuttaa polvessa liikeradan häiriön.


title: HK Saryarka Karaganda

text: HK Saryarka Karaganda () on kazakstanilainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Karagandasta, Qarağandın alueelta. Seura pelaa Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL-liigassa.


title: HK Saryarka Karaganda

text: "päivitetty 28.1.2019"


title: Irtyš Pavlodar

text: Irtyš Pavlodar () on kazakstanilainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Pavlodarista, Pavlodarin alueelta. Seura pelaa Kazakstanin mestaruussarjassa.


title: Liettuan kommunistinen puolue

text: Liettuan kommunistinen puolue (liettuaksi: "Lietuvos komunistų partija", venäjäksi: Коммунистическая партия Литвы, lyhenne LKP) oli vuosina 1918–1991 Liettuassa ja Liettuan sosialistisessa neuvostotasavallassa toiminut marxilais-leniniläinen puolue.


title: Liettuan kommunistinen puolue

text: Puolueen toiminta oli kielletty Liettuassa vuoteen 1940, jolloin Neuvostoliitto miehitti maan. Tuolloin puolue liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen. Liettuan neuvostotasavallan muodostuttua Liettuan kommunistisesta puolueesta tuli uuden neuvostotasavallan ainoa hallitseva puolue. Puolueen pääsihteeri eli Liettuan neuvostotasavallan "de facto" päämies oli aina liettualainen, mutta NKP nimitti myös useita venäläisiä puoluejohtoon.


title: Liettuan kommunistinen puolue

text: Vuonna 1989 Laulavan vallankumouksen aiheuttamien suurmielenosoituksien jälkeen LKP julistautui riippumattomaksi NKP:sta. Vuonna 1990 puolue muutettiin Liettuan demokraattiseksi työväenpuolueeksi, joka myöhemmin liittyi Liettuan sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. Liettuan itsenäistyttyä kommunistisen puolueen toiminta kiellettiin.


title: Tikkakosken jäähalli

text: Tikkakosken jäähalli on Tikkakoskella Jyväskylässä sijaitseva jäähalli. Hallin kaukalo on 28 metriä leveä ja 58 metriä pitkä. Sen katsojakapasiteetti on 500 henkilöä. Jäähallissa harrastetaan nykyisin jääkiekkoa, kaukalopalloa, ringetteä ja taitoluistelua. Hallin vieressä sijaitsee ulkojää. Jäähalli oli keväällä 2012 remontissa.


title: Renne Korppila

text: Renne Korppila (s. 20. heinäkuuta 1976 Inari) on entinen radiotoimittaja ja nykyinen kuntosaliohjaaja sekä kaupan työläinen. Hän juonsi NRJ:llä 9,5 vuotta, kunnes helmikuussa 2016 hänen työnsä radiossa loppuivat.


title: Renne Korppila

text: Aiemmin hän juonsi yhdessä Anssi Honkasen kanssa NRJ:n Aamupojat-ohjelmaa, ja he levyttivät myös musiikkia. Heidän ensimmäinen albuminsa "Radiohitit" julkaistiin 27. toukokuuta 2009. Korppila toimi myös Honkasen kanssa isäntinä Homma haltuun -piilokameraohjelmassa.


title: Renne Korppila

text: Honkanen ja Korppila valittiin vuoden radiojuontajiksi vuoden 2009 RadioMedian Radio Gaalassa. Vuoden 2010 gaalassa heidät palkittiin vuoden radio-ohjelman palkinnolla.


title: Renne Korppila

text: Vuonna 2010 Korppila toimi tuomarina tosi-tv-laulukilpailu "X Factorissa" Linda Lampeniuksen ja Gugi Kokljuschkinin kanssa.


title: Renne Korppila

text: Korppila oli suomalaisen The Wrongdoers -nimisen punkyhteen laulaja, mutta erosi kyseisestä yhtyeestä kun se yhdistettiin mediassa uusnatseihin. Uusnatsismi-yhteyksien takia Korppilan paikka "X Factor" -tuomarina oli vaarassa, mutta hän sai jatkaa ohjelmassa. Korppilan mukaan The Wrongdoers ei tunnusta mitään ideologiaa. Yhtye on kuitenkin esiintynyt äärioikeistolaisen Musta Sydän -ryhmän järjestämässä konsertissa uusnatsibändien kanssa. Yhtye kertoo Myspace-sivuillaan olevansa neljän hengen skinhead-rock/Oi!-punkia soittava yhtye Helsingistä.


title: Renne Korppila

text: Vaikka vuonna 2010 ilmoitettiin julkisuudessa, että Korppila on eronnut The Wrongdoersista, lauloi hän vuonna 2011 nauhoitetulla levyllä "Always Loyal Always True". Levy julkaistiin vuonna 2013. Toukokuussa 2015 Korppila esiintyi The Wrongdoersin laulajana New Yorkissa järjestetyillä NYC Oi! Fest -festivaaleilla. Myös yhtyeen Facebook-sivujen mukaan Korppila on bändin jäsen.


title: Renne Korppila

text: Korppila näyttelee Lahtaaja-nimistä hahmoa vuonna 2017 ensi-iltansa saavassa supersankarielokuvassa "Rendel".


title: Renne Korppila

text: Korppila on myös toiminut suomalaisessa show-painipromootio Fight Club Finlandissa managerina.


title: Renne Korppila

text: Korppila avioitui Iida Ketola-Korppilan kanssa vappuna 2016.


title: Siniruohokaija

text: Siniruohokaija ("Neophema chrysostoma") on kaakkoisaustralialainen pitkäpyrstöinen kaija.


title: Siniruohokaija

text: Linnun pituus on noin 20 cm ja paino 33–60 g. Sen höyhenpuku on pääosin vihertävä, koiras on kirkkaamman värinen.


title: Siniruohokaija

text: Siniruohokaijat elävät Australian kaakkoisosassa sekä Tasmaniassa ja joillakin Bassinsalmen saarilla. Se on varsin runsas etenkin Tasmaniassa, josta se muuttaa syksyllä pohjoisemmaksi. Kannan suuruus on yli 20 000 yksilöä. Kuhl kuvaili lajin holotyypin Tasmaniasta.


title: Siniruohokaija

text: Siniruohokaijat asuvat laaksojen metsissä, harvapuustoisilla ruohostomailla, rannikon hiekkadyyneillä, akasiatiheiköissä ja kuivilla pensaikkomailla.


title: Siniruohokaija

text: Lisääntymisaika on lokakuusta tammikuulle. Pesä on tavallisesti puun tai kannon kolossa. Naaras munii neljästä kuuteen munaa, joita se hautoo noin 18 päivää. Poikaset jättävät pesän neljän viikon ikäisinä, ja saavat aikuisen höyhenpuvun kahdeksan tai yhdeksän kuukauden ikäisinä.


title: Siniruohokaija

text: Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä, kukista, marjoista, vihreistä kasvinosista sekä hyönteisistä ja niiden toukista.


title: Resoluutio (lääketiede)

text: Sanaa resoluutio voidaan käyttää akuutin ja kroonisen tulehduksen paranemisvaiheesta. Resoluutiossa tulehtuneen alueen normaali rakenne ja toiminta palautuvat. Verisuonten läpäisevyys eli permeabiliteetti normalisoituu ja ödeemaneste ja proteiinit poistuvat imusuonten kautta tai makrofagien pinosytoosilla. Lisäksi apoptoottiset neutrofiilit joutuvat fagosytoitaviksi. Makrofagit siivoavat nekroosijätteen ja poistuvat.


title: Isoruohokaija

text: Isoruohokaija ("Neophema elegans") on australialainen pitkäpyrstöinen kaija.


title: Isoruohokaija

text: Linnun pituus on noin 22 cm ja paino 40–51 g. Sen höyhenpuku on pääosin kellanvihreä, otsassa ja siivillä on kirkkansinistä. Koiras on kirkkaamman värinen.


title: Isoruohokaija

text: Isoruohokaijan esiintymisalue Australiassa on kaksiosainen: sitä tavataan mantereen lounaisosassa ja eteläosassa, myös Kangaroo Islandilla, mutta ei Tasmaniassa. Kannan suuruus on yli 30 000 yksilöä. Gould kuvaili lajin holotyypin Victoriasta.


title: Isoruohokaija

text: Isoruohokaijat asuvat avoimella maalla, harvapuustoisilla ruohostomailla, rannikon hiekkadyyneillä, akasiatiheiköissä ja kuivilla pensaikkomailla.


title: Isoruohokaija

text: Lisääntymisaika on elokuusta marraskuulle. Pesä on tavallisesti puunkolossa. Naaras munii neljästä viiteen munaa, joita se hautoo noin 18 päivää. Poikaset jättävät pesän neljän-viiden viikon ikäisinä, ja saavat aikuisen höyhenpuvun kolmen tai neljän kuukauden ikäisinä.


title: Isoruohokaija

text: Ruokavalio koostuu siemenistä, hedelmistä ja marjoista.


title: J. Carroll Naish

text:
Joseph Patrick Carroll Naish (21. tammikuuta 1896 New York City, New York – 24. tammikuuta 1973 San Francisco, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja Golden Globe -voittaja. Naish tiedetään parhaiten latinalaisten, arabien ja intialaisten roolihahmojen esittäjänä useissa elokuvissa. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa "Sahara" (1943), "Toisen miehen vaimo" (1945), "Rio Grande" (1950). Hän näytteli myös muutamissa televisiosarjoissa muun muassa "Bonanza", "Crossroads", "The New Adventures of Charlie Chan" ja "Shirley Templen satukirja".
J. Carroll Naish oli naimisissa Gladys Heaneyn kanssa vuodesta 1929, kuolemaansa asti. Heillä on yksi lapsi. Naish syntyi New York Cityssä, myöhemmin hän opiskeli St. Cecillia's Academyssä New Yorkissa. Hän kierteli Pariisin ja New Yorkin näyttämöillä seitsemän vuotta, ennen kuin Naish alkoi näytellä vakituisesti elokuvissa.


title: J. Carroll Naish

text: J. Carroll Naishilla on tähti Hollywood Walk of Famella. Hän näytteli elokuvissa vuosina 1926–1971. Naish kuoli keuhkoemfyseemaan 77-vuotiaana vuonna 1973.


title: Punakurkkufrankoliini

text: Punakurkkufrankoliini ("Pternistis afer") on afrikanfrankoliinien sukuun kuuluva afrikkalainen kanalintu.


title: Punakurkkufrankoliini

text: Linnun pituus on noin 35–38 senttimetriä. Höyhenpeite on muualta ruskea, mutta kaulan alueelta punainen. Jalat ja silmien ympäristö ovat punaiset.


title: Punakurkkufrankoliini

text: Punakurkkufrankoliini elää itäisen ja eteläisen Afrikan kosteilla alueilla tiheiköissä.


title: Punakurkkufrankoliini

text: Punakurkkufrankoliini syö enimmäkseen siemeniä, mutta myös kasvinosia sekä hyönteisiä ja näiden toukkia.


title: Antanas Sniečkus

text: Antanas Sniečkus (7. tammikuuta 1903 – 22. tammikuuta 1974) oli liettualainen kommunisti ja ensimmäinen Liettuan kommunistisen puolueen ja Liettuan neuvostotasavallan pääsihteeri.


title: Antanas Sniečkus

text: Sniečkus syntyi Būblelian kylässä lähellä Šakiain kaupunkia. Hän liittyi bolševikeihin vuonna 1920. Vuonna 1926 hänestä tuli Liettuan kommunistisen puolueen puheenjohtaja ja Liettuan neuvostotasavallan syntyessä hän nousi neuvostotasavallan pääsihteeriksi vuonna 1940.


title: Antanas Sniečkus

text:
Sniečkus toimi alullepanijana useiden liettualaisten lähettämisestä Siperiaan työleireille toisen maailmansodan aikana. Hän jopa lähetti oman veljensä ja tämän perheen työleirille, jossa veli kuoli myöhemmin. Sodan jälkeenkin useita liettualaisia karkotettiin. 1948 Sniečkus aloitti neuvostotasavallan maatalouden kollektivisoinnin. Kollektivisointia vastustaneita talonpoikia karkotettiin ja tapettiin.
Myöhempinä vuosikymmeninä Sniečkus yritti saada Neuvostoliiton johdolta Liettualle etuoikeuksia.


title: Antanas Sniečkus

text: Sniečkus oli naimisissa Mira Bordonaitėn kanssa ja heillä oli kaksi lasta. Myös hänen vaimonsa oli vankkumaton kommunisti.


title: Antanas Sniečkus

text: Vuonna 1975 perustettu Ignalinan ydinvoimalan työntekijöiden kotikaupunki nimettiin Sniečkusin mukaan. Vuonna 1992 kaupunki nimettiin uudelleen Visaginasiksi.


title: Tuliperäkutoja

text: Tuliperäkutoja ("Dinemellia dinemelli") on afrikkalainen kutojiin kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.


title: Tuliperäkutoja

text: Tuliperäkutojalla on lumivalkoinen pää, rinta ja vatsa. Selkä ja siivet ovat tummanharmaat. Alaperä on oranssinpunainen.


title: Tuliperäkutoja

text: Tuliperäkutojia tavataan Itä-Afrikassa. Sen levinneisyysalueeseen kuuluvat Djibouti, Etiopia, Kenia, Somalia, Sudan, Tansania ja Uganda. Tuliperäkutojien tyypillistä elinaluetta ovat savannit ja kuivat pensaikot.


title: Tuliperäkutoja

text: Tuliperäkutojat elävät parvissa ja syövät maassa hyönteisiä. Ne ruokailevat usein yhdessä kottaraisten kanssa.


title: Petras Griškevičius

text: Petras Griškevičius (19. heinäkuuta 1924 - 14. marraskuuta 1987) oli Liettuan kommunistisen puolueen ja Liettuan neuvostotasavallan pääsihteeri vuodesta 1974 kuolemaansa asti vuoteen 1987.


title: Petras Griškevičius

text:
Griškevičius syntyi Kriaunoksessa, Rokiškisin kunnallispiirissä, Liettuassa. Toisessa maailmansodassa hän palveli puna-armeijassa.
Hän oli uskollinen Leonid Brežnevin politiikalle ja kannatti venäläistämistä. Griškevičius kuoli 14. marraskuuta 1987 Vilnassa.


title: Ringaudas Songaila

text: Ringaudas Bronislovas Songaila (s. 20. maaliskuuta 1929, Klaipėda) toimi Liettuan kommunistisen puolueen ja Liettuan neuvostotasavallan pääsihteerinä vuodesta 1987 vuoteen 1988. Hän oli ministerineuvoston puheenjohtaja 1981-1985 ja Liettuan neuvostotasavallan korkeimman neuvoston puheenjohtajana hän toimi 1985-1987.


title: Sähkörummut

text: Sähkörummut ovat rummut, joissa ääni syntyy sähköisesti. Tavallisissa rummuissa ääni sen sijaan syntyy rumpukalvojen värähtelystä, joka voimistuu rumpujen kopassa. Tunnettuja sähkörumpujen valmistajia ovat esimerkiksi Yamaha ja Roland.


title: Kiihtelysvaaran vaakuna

text: Kiihtelysvaaran vaakuna oli Kiihtelysvaaran kunnan tunnus. Vaakunan oravannahat viittaavat kunnan nimeen vanhan mitan, "kiihtelyksen" kautta, joka oli suuruudeltaan 40 nahkaa. Mittaa käytettiin erityisesti oravannahkojen yhteydessä.


title: Kiihtelysvaaran vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu ”mustassa kentässä neljä hopeista oravannahkaa vieretysten.” Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Kiihtelysvaaran kunnanvaltuusto hyväksyi sen 25. marraskuuta 1961. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 10. huhtikuuta 1962.


title: Kiihtelysvaaran vaakuna

text: Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2005, kun Kiihtelysvaara yhdistyi Joensuun kaupunkiin.


title: Herbert Lindholm

text: Herbert Ingolf Lindholm (s. 1946 Porvoo) on suomalainen huilisti ja säveltäjä.


title: Herbert Lindholm

text: Lindholm opiskeli Sibelius-Akatemiassa huilunsoittoa Juho Alvaksen johdolla 1963-1968 ja suoritti huilunsoiton diplomin 1972. Lisäksi hän on opiskellut orkesterinjohtoa Jussi Jalaksen ja Jorma Panulan johdolla sekä sävellystä Sakari Monosen ja Joonas Kokkosen johdolla. Lindholm on toiminut huilunsoiton lehtorina ja yliopettajana Kuopion konservatoriossa ja Savonia ammattikorkeakoulussa vuosina 1969-2009 sekä Kuopion orkesterin 1. huilistina 1969-1973. Hän avioitui Aulikki Miettisen kanssa 1972, ja heille syntyi 1977 tytär Anna Eveliina.


title: Herbert Lindholm

text: Sävellyskonsertteja ja huilukursseja Lindholmilla on ollut kotimaan lisäksi Göteborgissa, Granadassa ja Bergenissä. Hän on Suomen Säveltäjät ry:n jäsen vuodesta 1993, ja hänelle myönnettiin director musices arvonimi 2010.


title: Herbert Lindholm

text: Huomattava osa hänen teoksistaan on pedagogisiin tarkoituksiin sävellettyä kamarimusiikkia, erityisesti huilulle. Integroimalla historiallista tai etnistä musiikkia teoksiinsa hän on luonut oman vapaatonaalisen ja melodisen sävelkielensä. Lindholm on pyrkinyt sävellyksillään toimimaan siltana traditionaalisen ja modernistisen musiikin välillä. Sävellyksiä hänellä on tähän mennessä noin 90, sisältäen myös puhallinorkesteri- ja sinfoniaorkesteriteoksia.


title: Mykolas Burokevičius

text: Mykolas Burokevičius (7. lokakuuta 1927 Alytus – 20. tammikuuta 2016 Vilna) oli liettualainen poliitikko ja kommunisti. Hän toimi Liettuan kommunistisen puolueen ja Liettuan neuvostotasavallan pääsihteerinä vuodesta 1989 viran lakkauttamiseen asti vuoteen 1991. Liettuan kommunistisen puolueen julistauduttua riippumattomaksi Neuvostoliitosta Burokevičius perusti uuden Liettuan kommunistisen puolueen, joka ajoi Liettuan pysymistä Neuvostoliiton valtapiirissä.


title: Mykolas Burokevičius

text: Puna-armeijan hyökättyä Vilnan TV-torniin aiheuttaen 14 ihmisen kuoleman 13. tammikuuta 1991 Burokevičius yritti nostattaa kansaa itsenäiseksi julistautunutta Liettuaa vastaan. Myöhemmin häntä syytettiin osallisuudesta kyseiseen valtausyritykseen. Elokuussa 1999 hänet tuomittiin 12 vuodeksi vankeuteen 12 ihmisen kuolemantuottamuksesta ja kiihottamisesta valtiota vastaan. Hänet vapautettiin vankeudesta 13. tammikuuta 2006.


title: Oripään vaakuna

text: Oripään vaakuna on Oripään kunnan tunnus ja puhuva vaakuna.


title: Oripään vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu ”punaisessa kentässä hevosen pää, jonka kaula jatkaa paaluna kilven alareunaan; kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja Oripään kunnanvaltuusto hyväksyi sen 8. huhtikuuta 1968. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 11. kesäkuuta samana vuonna.


title: Charles Saatchi

text: Charles Saatchi (s. 9. kesäkuuta 1943 Bagdad, Irak) on toinen Saatchi & Saatchi -mainostoimiston perustajista. Saatchi on myös tunnettu taiteenkerääjä ja lontoolaisen Saatchi Galleryn perustaja.


title: Charles Saatchi

text: Charles Saatchi on ArtReview-lehden Power 100 -listalla yksi taiteen vaikutusvaltaisimmista ihmisistä. Hänen suojistaan on noussut muun muassa Young British Artists -ryhmä ja siitä erityisesti Tracey Emin ja Damien Hirst, joka on maailman parhaiten ansaitsevia taiteilijoita.


title: Charles Saatchi

text: Vuonna 2009 Saatchi oli mukana lanseeraamassa BBC Two -kanavalle tositelevisiosarjaa, jossa etsittiin seuraavaa huipputaiteilijaa. "School of Saatchi" -kilpailun voittaja sai muun muassa näyttelyn Pietarin Eremitaašiin.


title: Charles Saatchi

text: Saatchi oli naimisissa tv-kokki Nigella Lawsonin kanssa vuodet 2003–2013.


title: Warthinin tuumori

text: Warthinin tuumori on hyvänlaatuinen korvasylkirauhaskasvain. Sen kehittymisellä on vahva yhteys tupakointiin. Tupakoitsijoiden sairastumisvaara on kahdeksankertainen. 90 %:lla potilaista kasvain ei aiheuta oireita. Sen muuttuminen pahanlaatuiseksi on hyvin harvinaista.


title: Warthinin tuumori

text: Hyvänlaatuisista sylkirauhaskasvaimista Warthinin tuumori on toiseksi yleisin pleomorfisen adenooman jälkeen.


title: Mario Cadenas

text: Mario Cadenas on yhdysvaltalainen muotisuunnittelija. Venezuelaissyntyinen Cadenas opiskeli Floridassa Art Institute of Fort Lauderdalessa. Valmistuttuaan hän työskenteli useiden muotisuunnittelijoiden leivissä. Pian valmistumisen jälkeen hänet kutsuttiin NBC:n ja Bravo-tuottajien puolesta osallistumaan "Muodin huipulle" -ohjelmaan New Yorkissa.


title: Mario Cadenas

text: 2009 Cadenas perusti oman Siamese Mk -vaatemerkkinsä.


title: Smith & Wesson Model 500

text: Smith & Wesson Model 500 on yhdysvaltalaisen Smith & Wessonin valmistama kaksitoiminen revolveri. .500 S&W Magnum -kaliiperisessa aseessa on viiden patruunan rulla. Aseen rakenne perustuu sen valmistajan kehittämään "X-Frame" -runkoon ja Smith & Wesson väittää Model 500:n olevan tehokkain tällä hetkellä valmistettava revolveri maailmassa.


title: Smith & Wesson Model 500

text: Model 500:aa valmistetaan usealla erilaisella piipulla varustettuna ja siitä on omat erityismallinsa urheiluammuntaan sekä metsästykseen. Revolverissa käytetyn suuritehoisen .500 kaliiperisen patruunan ansiosta sitä voidaan käyttää jopa afrikkalaisen suurriistan metsästykseen.


title: ArtReview

text: ArtReview on brittiläinen maailmanlaajuisesti julkaistava nykytaidelehti. ArtReview julkaisee vuosittain Power100- ja Future Greats -listat taidemaailman vaikutusvaltaisimmista henkilöistä.


title: ArtReview

text: ArtReview lehti on perustettu vuonna 1941. Lehteä julkaistaan 28 maassa.


title: Model 500

text: Model 500 voi viitata seuraaviin asioihin:


title: Johannes Käbin

text: Johannes Käbin (alk. Ivan Käbin, 24. syyskuuta 1905 Kalvi – 26. lokakuuta 1999 Tallinna) oli Viron kommunistisen puolueen ensimmäinen sihteeri 1950–1978 ja sen jälkeen vuosina 1978–1983 Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston puheenjohtaja.


title: Johannes Käbin

text: Johannes Käbinin perhe muutti Virosta Pietariin Venäjälle vuonna 1910. Niinpä hän kasvoi venäjänkielisessä ympäristössä venäjän tullessa hänen pääkielekseen. Hän käytti ennen toista maailmansotaa Neuvostoliitossa itsestään venäläismuotoista nimeä Ivan Kebin Johannes Käbinin asemasta.


title: Johannes Käbin

text: Nuoren neuvostovallan aikaan hän työskenteli 1920-luvun alussa kausiluonteisissa töissä Leningradin lähellä Hatsinassa. Hän liittyi kommunistiseen nuorisojärjestöön Komsomoliin vuonna 1923. Vuonna 1926 hän aloitti opiskelut Leningradissa Karl Liebknechtille nimetyssä puoluekoulussa. Kebin liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen puoluekoulusta pääsyn jälkeen vuonna 1927. Tällöin hänet nimitettiin Leningradin alueen Hatsinaan kyläneuvostoon puoluetyöntekijäksi toimien siellä vuoteen 1931 jatkaen sen jälkeen puoluetyötehtävissä Leningradin alueella muun muassa Kommunarin paperitehtaalla sekä Omskin alueella.


title: Johannes Käbin

text: Kebin opiskeli vuosina 1936–1938 Leningradissa puolueaktivisteja kouluttavassa puoluekoulussa ja toimi sen jälkeen vuosina 1939–1941 marxismi-leninismin lehtorina Ivan Gubkinille nimetyssä Venäjän valtion öljy- ja kaasukorkeakoulussa.


title: Johannes Käbin

text: Ivan Kebin palasi vuonna 1941 Viroon propagandatyöntekijäksi ollen maassa aina saksalaismiehitykseen asti. Hänen tehtäviinsä kuului muun muassa Viron lehdistön valvonta. Toisen maailmansodan aikaan hän toimi puoluetyössä puna-armeijaan liitettyjen Viron armeijan yksiköiden parissa sekä valmensi evakuoituja virolaisia kommunistivirkailijoita Jaroslavlissa Viroon palaamista varten. Lyhyen aikaa syksyllä 1942 hän toimi puoluetoimitsijana Omskissa. Puna-armeijan vallattua Viron Ivan Kebin tuli itsekin Viroon venäläisten vallattua Tallinnan syyskuussa 1944.


title: Johannes Käbin

text: Ivan Kebin kuului sodan jälkeen tulleisiin venäjänvirolaisiin, jotka saivat venäläisten rinnalla keskeisen aseman Neuvostoliiton valtaamassa Virossa. Kielellisesti venäjänvirolaisista käytettiin nimitystä ”jeestiläiset” siitä syystä, että he äänsivät vironkielisen e-kirjaimen venäläiseen tapaan je’ksi.


title: Johannes Käbin

text: Käbinin oman kertoman mukaan silloinen Neuvosto-Viron puoluejohtaja venäjänvirolainen Nikolai Karotamm koki hänet Moskovan lähettämäksi kilpailijaksi siirtäen hänet aluksi vähempiarvoisiin tehtäviin. Ensimmäiset tehtävät olivat Kommunistipuolueen keskuskomitean propagandaosaston 1. varapuheenjohtaja ja sitten Puoluehistorian instituutin johtaja. Käbin nousi 1940-luvun lopulla näköalapaikalle Viron kommunistipuolueen propaganda- ja agitaatiosihteeriksi (myöh. ideologiasihteeri).


title: Johannes Käbin

text: Viron kommunistipuolueen 8. täysistunto maaliskuussa 1950 oli käännekohta Käbinille. Silloin sodan jälkeinen Viron kommunistipuolueen ensimmäinen sihteeri Nikolai Karotamm syrjäytettiin, ja tilalle valittiin silloisella nimellään Ivan Käbin. Vallansiirrossa Ivan Käbin oli aktiivissa roolissa saaden taustatukea toimilleen Neuvostoliiton keskusjohdosta. Kriitikin otsikkona oli ”Viron kommunistipuolueen virheet ja puutteet”. Samassa täysistunnossa syrjäytettiin joukko virolaisia kommunistijohtajia, joista huomattava osa oli vuonna 1940 kommunismiin kääntyneitä ns. kesäkuun kommunisteja. Tässä vaiheessa Käbin edusti Neuvosto-Viron tiukkaa stalinistista kommunistivaltaa.


title: Johannes Käbin

text:
Stalinin kuoltua 1953 tiukka Moskovan keskusvalta alkoi antaa hieman periksi; alkoi ns. suojasään aika.
Varsinainen vedenjakaja Stalinin ajan toimiin oli NKP:n 20. puoluekokous helmikuussa 1956, jossa uusi Neuvostoliiton kommunistijohtaja Nikita Hruštšov antoi ankaraa kritiikkiä ennen kaikkea Stalinin henkilökulttiin ja osaksi myös isovenäläiseen nationalismiin. Tämän jälkeen keskustelu Neuvosto-Virossakin käynnistyi. Tällöin Käbin ja silloinen idelogiasihteeri Leonid Lentsman joutuivat pitämään tiukkaa kontrollia käytävässä keskustelussa. Liberalisoitumista virolaiskansalliseen suuntaan osoitti Käbinin nimen muuttuminen lehtikirjoittelussa virolaismuotoiseksi Johannes Käbiniksi.


title: Johannes Käbin

text: Presidentti Kekkosen maaliskuusa 1964 tapahtuneen Viron vierailun yhteydessä selvisi, että Johannes Käbinin inkerinsuomalainen puoliso Toini Käbin vaikutti mieheensä mm. myönteiseen suhtautumiseen Suomen ja Neuvosto-Viron suhteita koskevissa kysymyksissä.


title: Johannes Käbin

text: Käbin joutui ensimmäisen kerran sisäiseen valtataisteluun kommunistipuolueen toisena sihteerinä toimineen venäjänvirolaisen Artur Vaderin kanssa. Kilpailijansa valtaannousuhankkeista selvän saanut Käbin sai torjutuksi Vaderin siirrättämällä hänet edustukselliseen Neuvosto-Viron johtajan virkaan vuonna 1970. Käbinin valta oli siihen niin vahva, että sanottiin ”Virossa ei nuppineulakaan pudonnut hänen tietämättään”. Työstään Neuvostoliiton hyväksi hän sai vuonna 1975 Sosialistisen työn sankarin arvonimen.


title: Johannes Käbin

text: Koko 1970-luku eli Neuvostoliiton silloisen johtajan Leonid Brežnevin aika oli Virossa jatkuvaa valtataistelua, jossa tiukemman keskusvallan venäläismieliset kannattajat johtajanaan kommunistipuolueen toinen sihteeri venäläinen Konstantin Lebedev ja vironvirolaiset johtajanaan Johannes Käbin taistelivat asemastaan. Vuonna 1977 Käbin ja hänen puolueen ideologiasihteeriksi nostama vironvirolainen Vaino Väljas joutuivat Neuvostoliiton kommunistipuolueen keskuskomitean kuulusteluun aiheena neuvostotasavallan tila. Käbin piti tilannetta hyvänä, sillä maatalouteen vahvasti suuntautunut Viron neuvostotasavalta oli saavuttanut asetetut tavoitteet. Paine syrjäänsiirtämiseksi kuitenkin jatkui.


title: Johannes Käbin

text: Johannes Käbinin vastaisessa kampanjassa häntä syytettiin nationalististen suuntautusten suosimisesta. Neuvosto-Viron johtoelimiin oli noussut Käbinin tukemana uusia vironvirolaisia. Kamppailu huipentui keväällä 1978, jolloin Käbin syrjäytettiin ja tilalle valittiin venäjänvirolainen keskusvallan luottomies Karl Vaino. Siirtoa perusteltiin sillä, että ”Käbin oli jo ammentanut itsensä tyhjiin eikä pystynyt tehokkaasti taistelemaan Virossa nousevaa nationalismia vastaan”. Käbin siirrettiin Vaderin kuoleman johdosta vapautuneeseen edustukselliseen Neuvosto-Viron presidentin virkaan, jossa hän toimi vuoteen 1983, jolloin hän erosi myös kommunistipuolueen keskuskomiteasta.


title: Johannes Käbin

text:
Tilinpäätöksestä Käbinin toiminnasta emigranttivirolainen historioitsija Toivo U. Raun antaa yhteenvedon:
Toisin kuin aiemmat Viron kommunistijohtajat Käbin vietti loppuelämänsä Virossa asuen tallinnalaisessa kerrostaloasunnossa inkerinsuomalaisen vaimonsa kanssa.


title: Jalkaväkirykmentti 52 (jatkosota)

text: Jalkaväkirykmentti 52 (JR 52) oli Suomen puolustusvoimien jatkosodan aikainen jalkaväkirykmentti. Rykmentti perustettiin lähinnä yläsavolaisista joukoista. Se liitettiin yhdessä Jalkaväkirykmentti 31:n ja Jalkaväkirykmentti 10:n kanssa Raappanan 14. divisioonaan, joka oli suoraan vastuussa sotamarsalkka Mannerheimille. Tämä yksikkö taisteli Rukajärven alueella koko jatkosodan ajan. Alue luovutettiin Neuvostoliitolle vuoden 1944 syksyllä.


title: Adolf Hägglund

text: Anton Adolf Wilhelm Hägglund (21. heinäkuuta 1838 Vaasa – 21. tammikuuta 1903 Kauhava) oli Kauhavan, Ala- ja Ylihärmän nimismies vuodesta 1864. Hägglund oli lujaotteinen Krimin sodan veteraani, jonka tehtäväksi muodostui puukkojunkkareiden mielivallan hillitseminen ja järjestyksen palauttaminen Kauhavan-Härmän piiriin.


title: Adolf Hägglund

text: Syyskuussa 1867 Alahärmän syyskäräjillä syntyi tappelu, jonka vuoksi istunto jouduttiin keskeyttämään. 8. lokakuuta 1867 Hägglund joutui murhayrityksen kohteeksi. Hänen makuukamarinsa ikkunan läpi ammuttiin, sillä ampujat luulivat hänen jo menneen nukkumaan, mutta hän olikin tuolloin vielä työpöytänsä ääressä ja selvisi hengissä. Tapahtuman seurauksena yleisö rohkaistui todistamaan puukkojunkkareita vastaan ja 11. lokakuuta 1867 Hägglund apulaisineen onnistui vihdoin pidättämään vaarallisimpina pidetyt puukkojunkkarit, Antti Isotalon ja Antti Rannanjärven. Kaksi vuotta kestäneen oikeudenkäynnin jälkeen heidät tuomittiin vankeusrangaistuksiin.


title: Adolf Hägglund

text: Adolf Hägglund oli kuuluisa "Kauhavan ruma vallesmanni", josta kansanlaulu Isontalon Antti ja Rannanjärvi kertoo.


title: Adolf Hägglund

text: Hägglund on haudattu Vaasan vanhalle hautausmaalle.


title: Beibarys Atıraw

text: HK Beibarys Atıraw () on kazakstanilainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Atırawista, Atırawin alueelta. Seura pelaa Kazakstanin mestaruussarjassa.


title: Eteläinen

text: Eteläinen on kylä ja taajama entisessä Hauhon kunnassa, joka on vuodesta 2009 lähtien ollut osa Hämeenlinnan kaupunkia. Eteläinen sijaitsee Hauhon kirkonkylän ja Hämeenlinnan keskustaajaman puolivälissä, noin 17 kilometrin päässä kummastakin.


title: Eteläinen

text: Eteläisen taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 604 asukasta.


title: Eteläinen

text: Kylässä toimii muun muassa Eteläisten koulu ja päiväkoti.


title: Santavuori

text: Santavuori on mäki Etelä-Pohjanmaalla Ilmajoen kunnassa.


title: Santavuori

text: Santavuori sijaitsee Ilmajoen Koskenkorvalla, Etelä-Pohjanmaalla korkeimman kohdan ollessa 145 metriä merenpinnan yläpuolella. Ympäristöään noin 80 metriä korkeammalle kohoavan Santavuoren eteläpuolella Kurikan Tuiskulassa on matalampi "Pikku Santavuori". Molempien Santavuorten etelärinteillä on nähtävissä muinaisen Ancylusjärven rantakivikkoa. Santavuoren huipulla sijaitsee vuonna 1965 valmistunut puurakenteinen näkötorni. Santavuorten alueelle on rakennettu tuulivoimapuisto, jonne on tullut noin 20 voimalaitosta.


title: Santavuori

text: Alueella käytiin nuijasodan Santavuoren taistelu 1597, joka päättyi kapinallisten nuijamiesten tappioon.


title: Smith & Wesson Model 29

text: Smith & Wesson Model 29 on yhdysvaltalaisen Smith & Wessonin valmistama kaksitoiminen revolveri. Aseessa on kuuden patruunan rulla ja siinä voi käyttää .44 Magnum ja .44 Special kaliiperin patruunoita. Aseen rakenne perustuu sen valmistajan kehittämään "N-Frame" -runkoon ja sitä valmistettiin neljällä eri piipun pituudella. Perusmallin lisäksi aseesta on tehty ruostumattomasta teräksestä valmistettu Model 629 malli.


title: Smith & Wesson Model 29

text: Model 29 julkistettiin vuonna 1955. Aluksi ase ei herättänyt suurta kiinnostusta ja sen ostajakunta koostui lähinnä aseharrastajista. Asetta käytettiin myös jonkin verran poliisien virka-aseena ja metsästykseen. Kysyntätilanne muuttui merkittävästi vuonna 1971, jolloin Clint Eastwood käytti Model 29:a elokuvassa Likainen Harry. Elokuvassa ase esiteltiin maailman tehokkaimmaksi käsiaseeksi. Vaikka väite ei yksiselitteisesti pitänytkään paikkaansa, kyseinen revolveri oli vain tehokkain sarjatuotantoase, Model 29 saavutti tämän maineen ansiosta suuren suosion ja se myytiin monessa asekaupassa loppuun. Likainen Harry elokuvan lisäksi Robert De Niro käytti asetta elokuvassa Taksikuski.


title: Smith & Wesson Model 29

text: Smith & Wesson lopetti Model 29:n varsinaisen sarjavalmistuksen 1990-luvulla. Tämän jälkeen aseesta on kuitenkin tehty useita erikoismalleja lähinnä keräilijöille.


title: Jigme Thinley

text: Jigme Yoser Thinley (s. 1952) oli Bhutanin pääministeri vuosina 2008–2013. Thinleyn kausi alkoi huhtikuussa 2008ja päättyi 30. heinäkuuta 2013.


title: Jigme Thinley

text: Thinley oli kahdesti aiemminkin maansa pääministeri, 20. heinäkuuta 1998 – 9. heinäkuuta 1999 ja 30. elokuuta 2003 – 20. elokuuta 2004. Ulkoministerinä Thinley toimi 1998–2003, jonka jälkeen hän oli sisä- ja kulttuuriministerinä. Thinley johti "Druk Phuensum Tshogpa" -puolueen vaalivoittoon maaliskuun 2008 vapaissa vaaleissa, ja hänestä tuli tuolloin maan historian ensimmäinen vaaleilla valittu pääministeri.


title: Jigme Thinley

text: Thinley syytti 2000-vuosikymmenen lopun maailmanlaajuisen taantuman johtuneen kyltymättömästä ahneudesta ja kehotti keskittymään perinteisten talouden mittarien sijasta "bruttokansanonnellisuuteen".


title: Jigme Thinley

text: Kesällä 2013 Thinleyn seuraajaksi pääministerinä nousi Tshering Tobgay.


title: Monadi (funktionaalinen ohjelmointi)

text: Monadi funktionaalisessa ohjelmoinnissa on tietynlainen abstrakti tietotyyppi, joka kuvaa ohjelman suoritusta annetussa kontekstissa (ohjelman tietosisällön sijaan). Monadien avulla voidaan ketjuttaa toimintoja liukuhihnoiksi (pipeline), joissa jokainen toiminto "koristellaan" muilla suoritussäännöillä, jotka monadi tarjoaa. Funktionaaliseen tapaan kirjoitetut ohjelmat voivat hyödyntää monadeja rakennettaessa proseduureja, jotka sisältävät jonomuotoisia (vastakohtana rinnakkaisille) toimintoja tai määritettäessä mielivaltaisia vuonohjausrakenteita (rinnakkaisuuden hallinta, kontinuaatiot ja poikkeukset).


title: Monadi (funktionaalinen ohjelmointi)

text: Muodollisesti monadi luodaan määrittelemällä kaksi operaatiota (bind ja return) sekä tyyppirakentaja M, jonka pitää täyttää joukko vaatimuksia monadisten funktioiden koostamista varten (so. funktiot, jotka käyttävät argumentteinaan monadin sisältämiä arvoja). Return ottaa arvon "tavallisesta" tietotyypistä ja sijoittaa sen monadiseen säilöön tyyppiä M. Bind vuorostaan toimii käänteiseen tapaan lukien "tavallisen" arvon monadista ja välittää sen liukuhihnan seuraavalle funktiolle.


title: Monadi (funktionaalinen ohjelmointi)

text: Ohjelmoija koostaa monadisia funktioita määrittäen siten liukuhihnan tietojen prosessointiin. Monadi toimii eräänlaisena sovelluskehyksenä, koska se kuvaa uudelleenkäytettävän toimintamallin joka määrittää liukuhihnassa suoritettavien monadisten funktioiden suoritusjärjestyksen, ottamatta mitään kantaa tietosisältöön tai edes monadisten funktioiden nimiin (riittää, että funktiot ovat sopivaa tyyppiä).


title: Monadi (funktionaalinen ohjelmointi)

text: Nimi juontuu matematiikasta, kategoriateoriassa esiintyvästä monadirakenteesta.


title: Tervola (Muolaa)

text: Tervola oli kylä Muolaan kunnan keskiosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kylä sijaitsi Muolaanjärven itärannalla noin 11 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Tervolan naapurikyliä olivat pohjoisessa Kangaspelto, idässä Sudenoja ja Kyyrölä sekä etelässä Oinala. Nykyisin kylä on asumaton eikä sillä ole venäläistä asutusnimeä.


title: Tervola (Muolaa)

text: Tervolan kylän pinta-ala oli vuonna 1936 4,81 neliökilometriä, josta oli peltoa 76 hehtaaria, niittyä 0,4 hehtaaria ja metsää 405 hehtaaria. Tervolan talot sijaitsivat Lavolasta Kangaspeltoon johtavan kylätien varrella. Tervola oli kooltaan pieni kylä. Siellä oli Muolaan kunnan omistama Tervolan kantatila, Muolaan kunnalliskoti, 5-6 maatilaa ja joukko huviloita. Kunnan omistamalla tilalla oli kaksi kasvihuonetta ja järven ja kylätien välissä sijainnutta kaksikerroksista kunnalliskotia ympäröi laaja puutarha. Tervolan kylä kuului Viholan koulupiiriin.


title: Tervola (Muolaa)

text: Tervolan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Tervola (Muolaa)

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle, jossa Tervolan asukkaat asutettiin Humppilaan.


title: Elimäen kirkko

text: Elimäen kirkko on puukirkko Kouvolassa entisen Elimäen kunnan kirkonkylässä. Kirkko on rakennettu vuonna 1638 alun perin suorakaiteen muotoiseksi, mutta laajennettu ristikirkoksi 1678. Elimäen kirkko on Suomen vanhimpia puukirkkoja. Rakennus kuuluu Kouvolan seurakuntayhtymän Elimäen seurakunnan tiloihin.


title: Elimäen kirkko

text: Kirkon sakaristo sijaitsee pohjois- ja itäristin kulmauksessa. Katon päätylappeet ovat sivulappeita jyrkemmät. Vaakasuuntainen ulkovuoraus on peräisin 1870-luvulla tehdystä korjauksesta.


title: Elimäen kirkko

text: Kirkon sisustuksen keskeiset osat ovat Casper Wreden ja hänen vaimonsa Sophia Tauben lahjoittamat. Näitä ovat alttarilaite ja alttaritaulu vuodelta 1632, barokkityylinen kuoriaita vuodelta 1666 sekä todennäköisesti puuseppä Lorentz Habermanin tekemä saarnastuoli 1600-luvun puolivälistä.


title: Elimäen kirkko

text: Kirkon kellotapuli sijaitsee kirkkoa vastapäätä Vanhamaantien toisella puolella. Kellotapuli on rakennettu vuosina 1795–1797 ja korjattu 1842. Barokkityylisen tapulin on suunnitellut Aatami Juhonpoika Marttila. Kirkon kiviaita on rakennettu 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa. Toisen maailmansodan sankarihauta-alueen ja muistomerkin on suunnitellut Aimo Tukiainen.


title: HK Almaty

text: HK Enbek Almaty () on kazakstanilainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Almatysta. Seura pelaa Kazakstanin mestaruussarjassa.


title: Topiantiloopit

text: Topiantiloopit ("Damaliscus") on onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläinsuku, johon nykykäsityksen mukaan kuuluu 4 lajia. Ne ovat saaneet nimensä "Damaliscus korrigum"-lajin alalajilta topilta ("Damaliscus korrigum topi"). Sukuun luettiin ennen myös hunterinantilooppi, joka nykyisin on erotettu omaan sukuunsa. Topiantiloopit ovat sukua läheistä sukua gnuu- ja lehmäantiloopeille. Ne ovat kuitenkin hieman lehmäantilooppeja pienempia ja hoikempia. Niillä on edellisten tavoin takaruumista korkeampi eturuumis. Ruumiinpituus on 120-205 senttiä, säkäkorkeus 88–134 senttiä ja paino 68–155 kiloa. Hännän pituus on 10–60 senttiä. Väritys vaihtelee harmaasta ja punertavasta melkein mustaan ja täysruskeaan. Vatsapuoli on vaaleampi ja niillä voi olla valkoisia kuvioita turvassa, jaloissa ja lonkassa. Karvat ovat yleensä pehmeitä ja kiiltäviä, mutta joillain yksilöillä pehmeän ja karkean sekoitus. Säkä on lautasia korkeammalla. Pää on pitkulainen, joskaan ei yhtä pitkä kuin lehmäantiloopeilla. Niiden luisuselkäinen kävely ja hidas laukkaaminen saavat ne näyttämään kömpelöiltä, mutta ovat täydessä vauhdissa korkeine jalkoineen nopeita juoksijoita.


title: Topiantiloopit

text: Topiantilooppien ravinto koostuu pääasiassa heinäkasveista. Ne ovat aktiivisimmillaan varhaisillalla ja aamulla. Topiantiloopeilla on tapana nousta lepäämään kumpareille. Yleensä ne seisovat märehtimässä lähes liikkumatta, mutta voivat joskus asettua makuullekin. Korkea paikka antaa niille parempaa suojaa leijonien yllätyshyökkäyksiltä. Topiantilooppien velinneisyys rajoittuu Saharan eteläpuolisen Afrikan aukeille alueille. Niitä tavataan Sahelin alueella, Sudanin ja Kapmaan välisillä savannialueilla, pensasaroilla ja lehtimetsissä, puoliaavikoilla ja tulva-alueilla.


title: Keltapiikkiunikko

text: Keltapiikkiunikko ("Argemone mexicana") on unikkokasveihin ("Papaveraceae") kuuluva piikkinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa luonnonvaraisena Meksikossa. Se on levinnyt haitallisena tulokaslajina laajalle, kuten Intiaan.


title: Keltapiikkiunikko

text: Keltapiikkiunikko on yksivuotinen, pystykasvuinen ruohovartinen kasvi. Sen varsi on piikkien peitossa ja erittää leikattaessa kellertävää maitiaisnestettä. Lehdet ovat hammaslaitaiset, harmahtavan sinivihreät. Kukat ovat keltaiset, 4-5 cm pitkät.


Toussaint Louverturen kansainvälinen lentoasema on lentoasema lähellä Port-au-Princen kaupunkia, Haitilla. Lentoasema on maan päälentoasema. Lentoasemalla oli merkittävä rooli Haitin maanjäristyksen jälkeen kansainvälisen avustuksen toimittamisessa maahan. Yhdysvaltain ilmavoimien lennonvalvojat ohjasivat liikennettä väliaikaisesti.


title: Toussaint Louverturen kansainvälinen lentoasema

text: Lentoasema avattiin 1965 nimellä Francois Duvalierin kansainvälinen lentoasema. Duvalierien lähdettyä maanpakoon nimeksi tuli 1986 Port-au-Princen kansainvälinen lentoasema, kunnes se 2003 nimettiin Haitin vallankumousjohtaja Toussaint Louverturen mukaan.


title: Ankara Üniversitesi Spor Kulübü

text: Ankara Üniversitesi S.K on turkkilainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Ankarasta. Seura pelaa Turkin jääkiekon superliigassa.


title: Ankara Üniversitesi Spor Kulübü

text: Seuralla on myös naisten joukkue, joka pelaa jääkiekkoa.


title: Enontekiön vaakuna

text: Enontekiön vaakuna on Enontekiön kunnan tunnus. Sen aihe kuvaa pohjoista luontoa.


title: Enontekiön vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu ”sinisessä kentässä hopeinen punavaruksinen riekko.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Enontekiön kunnanvaltuusto hyväksyi sen 17. tammikuuta 1961. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 21. huhtikuuta samana vuonna.


title: David García de la Cruz

text: David García de la Cruz (s. 16. tammikuuta 1981 Manresa, Katalonia, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.


title: David García de la Cruz

text: García on Espanyolin kasvatti. Ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa hän teki 8. tammikuuta 2000 kotiottelussa Deportivo La Coruñaa vastaan. Kaudella 2001–2002 hän nousi joukkueen vakiokalustoon ja toimi varakapteenina, Raúl Tamudon toimiessa kapteenina.


title: David García de la Cruz

text: Vuoden 2007 alussa hän teki kahden vuoden jatkosopimuksen joukkueen kanssa, ja ilmoitti haluavansa edustaa seuraa koko uransa ajan. Kauden aikana hän pelasi yhdeksän pääsarja-ja seitsemän eurocup-ottelua.


title: David García de la Cruz

text: Kaudella 2008–2009 García pelasi vain 14 pääsarjaottelua kärsien muutamista loukkaantumisista. 12. kesäkuuta 2009 hän jatkoi sopimustaan vuoteen 2011 asti.


title: Työehtoshoppailu

text: Työehtoshoppailu (työehtosopimusshoppailu, sopimusshoppailu, TES-shoppailu) tarkoittaa työntekijöiden siirtämistä halvemman työehtosopimuksen piiriin, jotta työnantaja saa kustannussäästöjä tai kilpailuetua.


title: Työehtoshoppailu

text: Yritykset vaihtavat työnantajaliittoa, kun katsovat syystä tai toisesta yrityksen toimialan muuttuneen toisen työehtosopimuksen piiriin. Jos työnantajayrityksen toimiala muuttuu tosiasiallisesti, ei ammattiyhdistysliikkeellä ole mitään sanomista tähän. Työehtoshoppailu liittyy erityisesti ulkoistamisiin.


title: June Allyson

text: June Allyson, synt. Ella Geisman (7. lokakuuta 1917 Bronx, New York, New York – 8. heinäkuuta 2006 Ojai, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.


title: June Allyson

text: Allyson esiintyi Broadwaylla 1938–1941, josta hän siirtyi Hollywoodiin Metro-Goldwyn-Mayerille. Allyson näytteli seuraavien 11 vuoden aikana kaikkiaan 25:ssä MGM:n tuottamassa elokuvassa, joiden joukossa oli muun muassa vuonna 1949 valmistunut "Pikku naisia". James Stewartin vastanäyttelijänä hän oli elokuvissa "Miehen voitto" (1949), "Glenn Miller Story" (1953) ja "Ilmojen kiitäjät" (1954). Allysonin ensimmäinen aviopuoliso oli näyttelijä Dick Powell. Avioliitto solmittiin 1945 ja se kesti Powellin kuolemaan vuonna 1963. Kaikkiaan Allyson oli aviossa kolmesti.


title: June Allyson

text: June Allyson on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1977

text: Pesäpallon SM-sarja 1977. Imatran Pallo-Veikot voitti Suomen mestaruuden. Cup -kilpailussa Kouvolan Pallonlyöjät voitti finaalissa Seinäjoen Maila-Jussit juoksuin 5-1.


text: Kolme viimeistä joukkuetta putosi sarjasta. Tilalle nousivat suomensarjan lohkovoittajat Kiteen Urheilijat, Ilmajoen Kisailijat ja Helsinki-Pesis.


text: IPV: Jarmo Lipsanen, Teijo Kytösalmi, Matti Rapo, Ilpo Kytösalmi, Vesa Lipsanen, Jorma Lippojoki, Kari Uosukainen, Pentti Lipponen, Veli-Matti Aitala, Kari Stenberg, Jouko Hujanen, Rauli Rapo. Valmentaja: Olli Kokko. huoltaja: Lauri Oinonen.


title: Kaksio (yhtye)

text: Kaksio oli elektronista popmusiikkia esittänyt suomalainen yhtye, jonka muodostivat laulaja Jonna Kärkkäinen ja kosketinsoittaja-DJ-tuottaja Anssi Honkanen.