title: Synttärit

text: Kasvutarinassa 16-vuotispäiväänsä viettävän Samanthan perhe unohtaa täysin tämän juhlapäivän, koska Samanthan isosisko on menossa seuraavana päivänä naimisiin. Elokuvan muita sivujuonia ovat Samanthan ihastus koulussa suosittuun Jakeen ja koulun nörtin ihastus Samanthaan. Kaiken lisäksi häitä viettämään saapuvat myös Samanthan isovanhemmat, joiden mukana saapuu merkillinen vaihto-oppilas. Osa elokuvan keskeisistä kohtauksista tapahtuu Samanthan koulun tanssiaisissa ja niiden jatkoilla. Erilaisten käänteiden jälkeen Samantha lopulta saa syntymäpäiväyllätyksensä.


title: Synttärit

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo "Synttäreitä" John Hughesille tyypilliseksi hyväsydämiseksi nuorisoelokuvaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.


title: Rauma (joki)

text: Rauma on Norjassa, Rauman ja Lesjan kuntien alueella, Romsdalenin laakson pohjalla virtaava joki. Se laskee Lesjan kunnassa sijaitsevasta Lesjaskogsvatnet-järvestä pohjoisempana sijaitsevaan Romsdalsfjorden-vuonoon Rauman kunnassa.


title: Rauma (joki)

text: Joen suiston kohdalla Romsdalsfjordenin rannalla sijaitsee Åndalsnesin kaupunki. Eurooppatie 136 kulkee joen vierellä koko joen pituudelta.


title: Laura Marx

text: Jenny Laura Marx (vuodesta 1868 Laura Lafargue; 26. syyskuuta 1845 Bryssel, Belgia – 26. marraskuuta 1911) oli Karl Marxin ja Jenny von Westphalenin toinen tytär. Hän meni 1868 naimisiin Paul Lafarguen kanssa. He tekivät yhdessä itsemurhan.


title: Laura Marx

text: Laura Marx syntyi Brysselissä. Paul Lafargue oli nuori ranskalainen sosialisti, joka tuli Lontooseen 1866 työskentelemään ensimmäisessä internationaalissa. Hän ystävystyi Karl Marxin kanssa ja tutustui Marxin perheeseen, etenkin Laura Marxiin, joka rakastui Lafargueen.


title: Laura Marx

text: Paul ja Laura avioituivat 1868 ja he aloittivat vuosikymmenien mittaisen poliittisen yhteistyön. He käänsivät Marxin teoksia ranskaksi ja levittivät marxismia Ranskassa ja Espanjassa. He elivät pääosin Friedrich Engelsin taloudellisen tuen varassa. Engelsin kuoltua 1895 he saivat perinnöksi kohtalaisen rahasumman.


title: Laura Marx

text: Vanheneva pariskunta teki 1911 itsemurhan yhdessä todettuaan, ettei heillä enää ollut mitään annettavaa liikkeelle, jolle he olivat omistautuneet koko elämänsä. Itsemurhaviestissä Paul Lafargue kirjoitti:


title: Laura Marx

text: Lafarguet on haudattu Pariisin Père-Lachaisen hautausmaalle.


title: Art Coulter

text: Arthur Edmund Coulter (31. toukokuuta 1909 Winnipeg, Manitoba – 14. lokakuuta 2000) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi puolustajana. Hän edusti ammattilaisena New York Rangersia ja Chicago Black Hawksia National Hockey Leaguessa. Coulter pelasi 11 NHL-kautta vuosien 1931 ja 1942 välillä.


title: Sophie Germain

text: Marie-Sophie Germain (1. huhtikuuta 1776 – 27. kesäkuuta 1831) oli ranskalainen matemaatikko. Hän kehitti muun muassa lukuteoriaa, differentiaaligeometriaa, akustiikkaa ja elastisuuden teoriaa.


title: Sophie Germain

text: Germain syntyi Pariisissa keskiluokkaiseen kauppiasperheeseen vuonna 1776, juuri Ranskan vallankumouksen alla. Ollessaan 13-vuotias hän tutustui Arkhimedeen elämään ja työhön isänsä laajan kirjaston avulla. Arkhimedeen esikuva innoitti myös nuorta Germainia perehtymään matematiikan saloihin. Germainin vanhemmat kuitenkin yrittivät vastustella hänen matematiikan opiskeluaan, sillä matematiikkaa pidettiin vielä tuolloin lähinnä miesten alana.


title: Sophie Germain

text:
Germain ei koskaan käynytkään muodollisesti koulua. Voidakseen perehtyä muun muassa Eulerin ja Newtonin tutkimuksiin hän opiskeli itsenäisesti paitsi algebraa, geometriaa ja matemaattista analyysia myös kieliä, kuten latinaa ja kreikkaa.
Vuonna 1794 perustettuun Pariisin École Polytechnique -kouluun pääsivät opiskelemaan Ranskan lahjakkaimmat tulevat matemaatikot, mutta vain miespuoliset. Germain onnistui kuitenkin saamaan joiltakin koulun kursseilta luentomuistiinpanoja. Hän oli erityisen kiinnostunut Joseph-Louis Lagrangen opetuksista ja kirjoitti niihin liittyvän harjoitustutkielman salanimellä "Monsieur Le Blanc", jonka hän lähetti kouluun Lagrangen arvioitavaksi. Lagrange oli hyvin vaikuttunut Germainin työstä ja halusi tavata Le Blancin, jolloin Germain joutui paljastamaan henkilöllisyytensä. Lagrangesta tuli tämän jälkeen Germainin neuvontantaja ja ohjaaja.


title: Sophie Germain

text: Vuonna 1804 Germain aloitti kirjeenvaihdon Carl Friedrich Gaussin kanssa luettuaan tämän pääteoksena pidetyn teoksen "Disquisitiones Arithmeticae" (, 1801). Germain käytti kirjeenvaihdossa jälleen salanimeään "Le Blanc". Gauss pääsi selville Le Blancin henkilöllisyydestä vasta vuonna 1806, kun Napoleon oli valloittamassa Gaussin kotiseutua Preussia. Germain pyysi tällöin erästä tuntemaansa kenraalia henkilökohtaisesti huolehtimaan Gaussin turvallisuudesta, ja Germain päätti paljastaa Le Blancin todellisen henkilöllisyyden selittäessään asiaa Gaussille myöhemmin kirjeitse. Gauss ja Germain olivat tämän jälkeenkin kirjeenvaihdossa aina Germainin kuolemaan asti. Gauss järjesti Germainille kunniatohtoriuden Göttingenissä vuonna 1831, mutta Germain kuoli kuukautta ennen kuin se ehdittiin myöntää.


title: Sophie Germain

text: Lagrangen ja Gaussin lisäksi Germain kävi kirjeenvaihtoa myös Adrien-Marie Legendren kanssa. Germain oli ensimmäinen nainen, joka hyväksyttiin osallistumaan Ranskan tiedeakatemian istuntoihin, miesjäsenten vaimojen lisäksi.


title: Sophie Germain

text: Germain on erityisen tunnettu muun muassa värähtelykuvion analyyttisestä ratkaisusta sekä Fermat'n suuren lauseen yleiseen todistukseen liittyvistä tutkimuksistaan. Germain kehitti kokonaan uuden linjan Fermat’n suuren lauseen ratkaisuyrityksiin ja loi lauseen yhtälöä koskevan "Sophie Germainin teoreeman". Hän myös esitti lauseen todistuksen eräissä erikoistapauksissa.


title: 57/55 J

text: 57/55 J eli "57 mm 55 kaliiperimitan rannikkotykki mallia Jokinen" oli Suomessa Jatkosodan aikana kehitetty kevyt rannikkotykki. Tykki oli ensimmäinen kokonaan Suomessa kehitetty rannikkotykki, ja sillä oli tarkoitus korvata vanhemmat 57 mm Nordenfelt- ja Hotchkiss-tykit. Ase osoittautui kuitenkin epäonnistuneeksi, eikä sitä valmistettu kuin 11 kappaletta.


title: 57/55 J

text: 57/55 J kehitettiin Suomessa korvaamaan vanhemmat 57 mm Nordenfelt- ja Hotchkiss-tykit, jotka olivat muuten vielä kelvollisia mutta joissa oli kehnot tähtäimet. Merivoimien esikunnan operatiivisella osastolla oli myös muuten innostusta kotimaisten tykien valmistamiseen. Insinöörieverstiluutnantti Antero Albert Jokisen suunnittelema ase perustui vanhempiin Nordenfelt- ja Hotchkiss-tykkeihin, ja prototyyppi valmistui Helsingin Laivastoasemalla vuonna 1941. 50 tykin sarja tilattiin Valtion Tykkitehtaalta (VTT) Jyväskylässä vuosien 1941 ja 1942 taitteessa, mutta vain 10 tykkiä ehdittiin saada valmiiksi vuosina 1944-1945. Kokonaismääräksi Jatkosodan lopussa tuli 11, sarjavalmisteiset + prototyyppi.


title: 57/55 J

text: Tykkejä koeammuttaessa Jyväskylässä todettiin puoliautomaattikoneiston luistin taipuvan. Se olisi siis pitänyt uusia. Myös tykin ampumatarvikkeet tuottivat vaikeuksia: tykki suunniteltiin alun perin 900 m/s lähtönopeudelle putkipaineen ollessa 2800 atm, mutta kaksi vuotta myöhemmin samasta ruudista tehty panos antoikin 3500 atm mikä kulutti putkea aivan liikaa. Jokinen suunnitteli tyytyä 800 m/s lähtönopeuteen, mutta loppujen lopuksi lähtönopeus pudotettiin 660–670 m/s, eli suunnilleen samaan kuin vanhemmillakin 57 mm tykeillä. Myöhemmin Antero Jokista on kritisoitu yrityksestä tehdä liiankin hyvää tykkiä ottamatta huomioon teollisuuden valmiutta valmistukseen.


title: 57/55 J

text: Jokiset otettiin hätäratkaisuna käyttöön 1950-luvulla paikkaamaan rannikkotykistön harjoituskaluston puutetta. Vanhemmat 57 mm tykit olivat loppuunkuluneet ja 76 mm tykit olivat vielä varauskalustona, joten varastoista kaivettiin jo poistettuja tykkejä uudelleen käyttöön. Ainakin joitakin Jokisia käytettiin selkäputkina 234/50 Be ja 305/52 O -tykeissä. Vielä 1960-luvun alussa tykit kunnostettiin ja selkäputkina olleisiin lisättiin aikaisemmin poistetut osat, mutta jo 1965-1966 tykit poistettiin käytöstä ja siirrettiin Asevarikko 5:een.


title: Kalervo Friman

text: Soini Kalervo Friman (s. 1947) on joutsalainen liikemies ja kokoomuksen kunnallispoliitikko. Hän on toiminut muun muassa rakennusliike Keski-Suomen Voimarakentajat Oy:n johtajana sekä monien muiden yritysten toimitusjohtajana tai hallituksissa. Joutsan kunnallispolitiikassa hän on vaikuttanut 1970-luvulta alkaen.


title: Kalervo Friman

text: Friman on yksi urheiluseura Joutsan Pommin entisistä taustavaikuttajista. Hän oli perustamassa hyvin menestynyttä Pommin hiihtotiimiä. Kalervo ”Konsta” Friman toimi muutaman vuoden ajan hiihtäjä Matti Heikkisen managerina.


title: José Hernández

text: José Moreno Hernández (s. 7. elokuuta 1962 French Camp, Kalifornia, Yhdysvallat) on meksikolaiset sukujuuret omaava yhdysvaltalainen insinööri ja NASAn astronautti.


title: José Hernández

text: Hernández pitää Stocktonia kotikaupunkinaan Kaliforniassa. Hänen perheensä on alun perin La Piedadista, Michoacánista, Meksikosta. 25. elokuuta 2009 Hernández sanoi keskustelussaan Meksikon presidentti Felipe Calderónin kanssa, että hän asui puolet elämästään La Piedadissa ja puolet Yhdysvalloissa. Lapsena Hernández työskenteli yhdessä perheensä kanssa Kalifornian pelloilla keräten satoa ja siirtyen kaupungista toiseen. Hän kävi useita kouluja ja oppi puhumaan englantia vasta 12-vuotiaana. Hernández osallistui 29. elokuuta 2009 laukaistulle avaruussukkulalennolle STS-128. Hernández toimi myös Johnsonin avaruuskeskuksen Materials and Processes osaston johtajana. Hän kehitti aikaisemmin digitaalista mammografialaitteistoa Lawrence Livermore National Laboratoryssa.Hernández työskenteli vuosina 1987–2001 Lawrence Livermore National Laboratoryssa, Livermoressa, Kaliforniassa.


title: José Hernández

text: Hernández on naimisissa ja hänellä on viisi 6–14-vuotiasta lasta. Puoliso Adelalla on meksikolainen ravintola nimeltään Tierra Luna Grill ("Maa Kuu Grilli").


title: José Hernández

text: Vuonna 2001 Hernández liittyi Johnsonin avaruuskeskukseen Houstonissa, Texasissa. Hän tutki ja kehitti avaruusaluksien ja lentokoneiden rakenteissa, voimalähteissä ja työntöjärjestelmissä käytettyjä materiaaleja sekä tutki säteilyn vaikutusta sähköjärjestelmiin. Hän valvoi ja testasi myös alihankkijoiden käyttämiä materiaaleja.


title: José Hernández

text: Hernández valittiin toukokuussa 2004 NASAn astronauttikoulutukseen, minkä hän suoritti helmikuussa 2006. Peruskoulutuksen jälkeen hänet nimitettiin Kennedyn avaruuskeskukseen avaruussukkuloiden laukaisu- ja laskeutumisvalmistelujen tukitehtäviin. Hän työskenteli lukuisissa teknisissä tehtävissä ennen kuin hänet 15. heinäkuuta 2008 valittiin 29. elokuuta 2009 laukaistun avaruussukkulalento STS-128:n tehtäväspesialistiksi. Kiertoradalla ollessaan hän kertoi Twitterissä kokemuksistaan.


title: Aaltorintama

text:
Aaltorintama on optiikassa ja muualla fysiikassa pinta tai viiva, jonka muodostamat pisteet ovat aallon samassa vaiheessa. Pinta-aallon aaltorintama on jatkuva viiva. Jos heittää kiven veteen, voi seurata renkaina eteneviä aaltorintamia.
Optiikassa linssi saa aaltorintamien muodon muuttumaan. Aaltorintamia mittaamalla voidaan tutkia linssien ominaisuuksia, ja tälle on hyvin erikokoisia sovelluksia kaukoputkien peilin laatuarvioista silmän taittovirheisiin asti.


title: Barahona (provinssi)

text: Barahona on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Siellä on 187 105 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 1 660 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Santa Cruz de Barahona.


title: Barahona (provinssi)

text: Barahonan provinssi on jaettu yhteentoista kuntaan. Vuonna 1958 sen lounaisosista muodostettiin Pedernalesin provinssi.


title: Oulun Kärpät kaudella 2009–2010

text: Oulun Kärpät kaudella 2009–2010 artikkeliin on koottu lyhyesti Oulun Kärppien joukkueiden kaudesta 2009–2010.


title: Oulun Kärpät kaudella 2009–2010

text: Oulun Kärppien miesten edustusjoukkue tulee pelaamaan 22. SM-liigakautensa. Kärpät lähtee kauteen hallitsevina hopeamitallisteina. Kärpät aloitti harjoituskautensa 29. heinäkuuta Vaasan Sportia vastaan. Harjoituskautensa Kärpät päättää 3. syyskuuta ruotsalaista Luleå HF:ta vastaan ja runkosarja alkaa Lappeenrannassa Saimaan Palloa vastaan 10. syyskuuta.


title: Oulun Kärpät kaudella 2009–2010

text: Kun suomalaisseurat ovat päättäneet pitää välivuoden Nordic Trophy-turnauksesta, Kärpät osallistui Nordic Finland Trophyyn, johon osallistui kuusi SM-liiga seuraa. Kärpät jäi lopulta turnauksen viidenneksi, taakse jäi vain Jokerit.


title: Oulun Kärpät kaudella 2009–2010

text: Kärppien naisten joukkue jäi lopulta kaudella 2008–2009 neljänneksi, kun Hämeenlinnan Pallokerho voitti pronssiottelun. Elokuun alussa Kärppien pelaajista neljä oli Vierumäellä maajoukkueen testissä. Pelaajat olivat Mira Kuisma, Saija Sirviö, Krista Rahunen sekä Annukka Kinisjärvi.


title: Dajabón

text: Dajabón on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Siellä on 63 955 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 1 021 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on samanniminen Dajabón.


title: Dajabón

text: Dajabónin provinssi syntyi vuonna 1938, kun se muodostettiin Monte Cristin provinssin eteläosista. Se on jaettu viiteen kuntaan.


title: Ilkka Uusivuori

text: Ilkka "Ile" Uusivuori on suomalainen TV-juontaja. Hän on toiminut juontajana YleX Aamu ja YleX Iltapäivä -ohjelmissa. Uusivuori on myös toiminut Musiikki-TV:n juontajana yhdessä Tomi Saarisen, Sonja Kailassaaren ja Marja Hintikan kanssa. Sittemmin hän juonsi arkisin 6.30-10.00 YleX Aamua. Uusivuori lopetti YleX:än taajuudella ja juonsi viimeisen lähetyksensä 3.7.2015. Uusivuori juonsi myös Emma-gaalan vuonna 2009 ja 2010. Ile Uusivuori juonsi viimeksi Anne Lainnon kanssa Suomen Euroviisukarsinnat eli Uuden musiikin kilpailun (UMK) 2013 ja 2014. Hän toimi Yle Urheilun Rion studion juontajana Kesäolympialaisissa 2016. Uusivuori on yksi Suomen X Factorin kolmesta juontajasta yhdessä Viivi Pumpasen ja Matti Rothin kanssa. Tammikuussa 2019 Uusivuori aloittaa Uutisvuodon kapteenina.


title: Ilkka Uusivuori

text: Uusivuori on naimisissa juontaja Marja Hintikan kanssa ja heillä on kolme lasta.


title: Otso (täsmennyssivu)

text: Otso voi tarkoittaa seuraavia:


title: Harjavallan vaakuna

text: Harjavallan vaakuna on saanut aiheensa Harjavallan läpi virtaavan Kokemäenjoen valjastamisesta. Tunnuksen vinoristit kuvastavat joen patoamista, ja sen salamat viittaavat vuonna 1939 rakennettuun Harjavallan voimalaitokseen.


title: Harjavallan vaakuna

text: Vaakunan selitys kuuluu: ”sinisessä kentässä salamakimppu paaluittain, saatteena sen kummallakin puolella kaksi vinoristiä keskenään hirsittäin; kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 11. helmikuuta 1952.


title: Majastres

text: Majastres on kunta Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Provence-Alpes-Côte d'Azurin hallintoalueella Ranskassa. Kunta kuuluu Digne-les-Bainsin arrondissementtiin ja Mézelin kantoniin. Kunnassa oli vuoden 2006 väestönlaskennassa kaksi asukasta, joista molemmat olivat miehiä. Majastresin pinta-ala on 29,85 neliökilometriä.


title: Majastres

text: Kunnasta on matkaa Saint-Jursiin 7,4 kilometriä, Chaudon-Noranteen 7,6 km, Barrêmeen 7,7 km, Blieux'n 8,2 km, Saint-Jacquesiin 9,3 km, Seneziin 9,3 km ja Moustiers-Sainte-Marieen 9,3 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 628 kilometriä.


title: Majastres

text: Levensin kunta liittyi Majastresiin vuonna 1951. Kunnan asukkaita kutsutaan ranskaksi nimillä "Malejactois" ja "Malejactoises".


title: Majastres

text: Majastresin väkiluvun kehitys vuodesta 1962 vuoteen 2006:


title: Elías Piña

text: Elías Piña on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Siellä on 63 029 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 1 396 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Comendador.


title: Elías Piña

text: Provinssi syntyi vuonna 1942, jolloin sen nimenä oli "San Rafael". Myöhemmin nimi vaihdettiin "Estrelletaksi" ja lopulta, vuonna 1972 Elías Piñaksi. Elías Piña, jonka mukaan provinssi on saanut nimensä, toimi Dominikaanisen tasavallan armeijan upseerina sodassa Haitia vastaan. Piña syntyi lähellä Comendadoria, ja kaatui sodassa lähellä Haitin rajaa. Ennen erilliseksi provinssiksi muodostumistaan Elías Piña oli San Juanin provinssin kunta.


title: Elías Piña

text: Elías Piñan provinssi jaetaan kuuteen kuntaan.


title: Elías Piña

text: Haiti on tärkeä kauppakumppani Elías Piñan provinssille muiden Dominikaanisen tasavallan rajaseutujen tapaan. Etenkin provinssin pääkaupunki Comendadorissa kauppa Haitin kanssa on vilkasta. Vuorilla kasvatetaan kahvia ja papuja. Provinssin eteläosissa kasvatetaan myös perunaa.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Kuulustelu on Jörn Donnerin ohjaama ja Olli Soinion käsikirjoittama lähihistoriallinen elokuva, joka sai ensi-iltansa syyskuussa 2009. Se kertoo desanttina jatkosodassa vangitun Kerttu Nuortevan tarinan. Nuortevaa esittää Minna Haapkylä. Hän sai roolista parhaan naispääosan Jussi-palkinnon.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Muissa merkittävissä rooleissa näyttelevät Hannu-Pekka Björkman, Lauri Nurkse ja Marcus Groth. Musiikin on säveltänyt Pedro Hietanen ja elokuvan on kuvannut Pirjo Honkasalo.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Elokuva on kuvattu loppukohtausta lukuun ottamatta sisätiloissa. Kuvauksessa luotetaan paljon lähikuviin ja paikallaan pysyvään kameraan. Alussa ja lopussa kuullaan ohjaaja Donnerille kuuluvaa kertojanääntä.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Ohjaaja Donner itse on sanonut halunneensa tehdä bergmanilaisen elokuvan: luottaa näyttelijöihin ja lähikuvaan.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: ”Eläkkeellä olevaksi intellektuelliksi” itseään luonnehtinut Jörn Donner ohjasi elokuvan toivuttuaan leikkauksesta. "Kuulustelu"-elokuvan työryhmä piti lukuharjoituksia Donnerin kirjastohuoneessa. Ne olivat paluun tekevästä ohjaajasta välttämättömiä, jotta näyttelijät oppivat läksynsä ja saatiin ryhmähenki.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Donneria kiinnosti desanttina pidätetyn Neuvosto-Karjalan presidentin tyttären aiheessa jatkosota ja vasemmistolaisuus, Suomen demokraattinen paradoksi Suur-Saksan rinnalla.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Donnerin mukaan Kerttu Nuortevan tarina on psykologisesti kiinnostava ja kuvaa kaikessa minimalistisuudessaan Suomea, lojaalisuutta ja asioiden kyseenalaistamista.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Donner uhkaili oikeustoimilla Johan Bäckmania, joka oli kopioinut ennakkonäytöksessä osia "Kuulustelusta" ja ladannut ne verkkoon bloginsa yhteydessa. Bäckmanin anteeksipyyntöä Donner ei hyväksynyt.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Desanttina Helsingissä peiteroolin turvin toimiva Kerttu Nuorteva (Minna Haapkylä) menee syksyllä 1942 suomalaisten kontaktihenkilöidensä luo saatuaan kutsun poliisiviranomaisten pakeille. Vakoojan suomalaistuttavat rauhoittelevat tätä, että kutsu saattaa koskea vaikkapa työpalvelua ja olla luonteeltaan yleinen. Nuorteva kertoo jättäneensä radiolähettimensä laukussa pesulaan, mitä suomalaiset paheksuvat. Seuraavana päivänä Nuorteva menee pesulaan noutamaan omaisuuttaan, mutta hänet pidätetään hänelle viritetyssä ansassa.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Nuori kuulustelija (Lauri Nurkse) kovistelee peiteroolissaan pysyttelevää desanttia tunnustamaan, jotta tämä välttäisi kuolemantuomion. Tämä pysyttelee epätoivon vimmalla valeroolissaan, vaikka hänen syntymätodistuksensa, henkilöllisyyspaperinsa ja Suomessa kertomansa eri peitetarinat osoitetaan hämäykseksi. Retorisena lipsahduksena desanttiepäilty puhuu ”ohranasta” kommunistisen taustansa paljastaen näin tosiasiallisesti. Nuori kuulustelija purkaa välillä turhautuneisuuttaan juristin koulutuksen saaneelle vänrikki Kastarille (Marcus Groth). Tämä uskoo ajan tekevän tehtävänsä kuulusteluprosessissa.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Kuulusteluvastuun ottaa kapteeni (Hannu-Pekka Björkman). Tämä kertoo suomalaistiedustelun selvittäneen Kerttu Nuortevan todellisen henkilöllisyden. Tällöin Nuorteva ilmaisee valmiutensa kuolla neuvostomaan ja kommunistisen aatteen puolesta. Desantti pitää propagandana ensimmäisiä mainintoja isänsä kuolemasta Stalinin sortokoneiston kourissa: Kerttu-tytär uskoo yhä virallista selitystä sairauteen kuolemisesta. Nuorteva usuttaa härnäten kuulustelijaansa turvautumaan vaikka kidutukseen, mihin kapteeni huomauttaa väkivallan olevan huonoksi todettu keino käyttökelpoisen tiedon hankkimiseen.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Kastari ottaa vuorostaan kuulusteluvastuun ja tarjoaa desantti Nuortevalle muun muassa kirjallisuutta sellilukemiseksi. Hän myös tarjoaa tälle kynttiläillallisen, ja potentiaalisten vihollisten suhde etenee spontaanien sinunkauppojen asteelle. Aiemmin Nuorteva on piikitellyt vänrikki Kastaria yhden ruusukkeen mieheksi tämän alimpaan mahdolliseen upseerinarvoon viitaten, johon Kastari onkin todennut olevansa lakimies eikä sotilas. Kastari myös kertoo antaneensa valmistella Nuortevalle uuden passin turvin pakoreitin Ruotsiin tai Australiaan. Tämä huomauttaa Lev Trotskin kohtaloon viitaten Neuvostoliiton kyllä löytävän petturinsa ulkomailtakin.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Varsinainen läpimurto tapahtuu, kun Kastari vie vankinsa tapaamaan aatteessaan pettynyttä kommunistia Arvo ”Poika” Tuomista ”ohranan luolan ulkopuolelle”. Tuomisella on vain huonoja uutisia kerrottavana Neuvostoliittoon asettuneista suomalaiskommunisteista, kuten Kustaa Roviosta, Edvard Gyllingistä ja isä-Nuortevasta. Kerttu Nuorteva alkaa murtua ja toteaa itsekin epäilleensä liki varmaa kiinnijäämistä tietänyttä desanttikomennusta neuvostoliittolaisten eräänlaiseksi etniseksi ratkaisuksi kaltaisensa kiusallisen suomalaiskommunistin varalle. Jo aiemmin Kerttu Nuorteva oli joutunut NKVD:n kuulusteluihin ja sisäiseen karkotukseen Kazakstaniin.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Välillä Valtiollisen poliisin armoton Arno Anthoni käy kovistelemassa Kastaria pikaisen tunnustuksen tarpeellisuudella ja viittaa lähettäneensä ennenkin vankeja Tallinnan Gestapon kuulusteluihin ”joissa kaikki laulavat”.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Kerttu Nuorteva saa sellissään hermoromahduksen, ja hänet viedään sairaalaan saamaan psykiatrista hoitoa. Hoidon jälkeen hän kypsyy tunnustuksen antamiseen. Sen jälkeen hänet siirretään Katajanokan vankilaan odottamaan oikeudenkäyntiä, jossa langetetaan kuolemantuomio. Kastari lohduttaa tätä tuomion muuttamisen mahdollisuudella. Kun Kastari seuraavan kerran vierailee Nuortevan sellissä Katajanokalla, hän joutuu myöntämään kuolemantuomion säilyneen, mutta itsensä pääministerin puoltavan kuitenkin armahdusta. Nuorteva huomaa Kastarin edenneen luutnantiksi ja kysyy, miten tämä on ylennyksensä saanut? Epilogimainen osuus kertoo välirauhan tienneen Kerttu Nuortevan armahtamista ja palauttamista Neuvostoliittoon. Siellä tämä sai pitkän tuomion ja kuoli vuonna 1963.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Nyt-liitteessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle pistekeskiarvon 3,3.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Nyt-liitteen Leena Virtanen luonnehti teosta ensi-illan aikaan hieman yllättäen kokeilevammaksi ja rohkeammaksi kuin monia edeltäneiden vuosien nuorten ohjaajien kotimaisia elokuvia. Ohjaaja olisi hänestä voinut pelkistää ”kamarielokuvaansa” vielä lisää: mielisairaalakuvaukset ovat Virtasesta elokuvan ytimen kannalta turhia ja vievät ajatuksia väärään suuntaan. Minna Haapkylä on hänen mukaansa ”omaa luokkaansa”.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Ilta-Sanomien Tarmo Poussu kutsui elokuvaa Jörn Donnerin komeaksi paluuksi ohjaajan tuolille ja totesi sen kuuluvan elokuvavuoden 2009 vahvimpiin kotimaisiin elokuviin. Poussu kehui varsinkin Marcus Grothin roolisuoritusta ja totesi Grothin suorituksen olevan jopa parempi kuin erinomaista työtä pääosassa tekevän Haapkylän.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Myös Turun Sanomien Tapani Maskulan mukaan ”Donnerin teos nousee kuluvan syyskauden merkittävimmäksi kotimaiseksi elokuvaksi”.


title: Kuulustelu (elokuva)

text: Mainetta ohjaajanakin saaneen Pirjo Honkasalon tumma kuvaus luo Harri Römpötin mukaan tunnelmaa siinä missä näyttelijätkin.


Venäjän keisarikunnan neljäs valtakunnanduuma oli vuonna 1912 valittu Venäjän keisarikunnan viimeinen duuma. Sen toiminta päättyi vuoden 1917 helmikuun vallankumoukseen.


title: Venäjän keisarikunnan neljäs valtakunnanduuma

text: Neljäs valtakunnanduuma kokoontui viisille valtiopäiville


text: Puhemiehenä toimi koko neljännen duuman ajan oktobristi Mihail Rodzjanko.


text: Venäjän keisari Nikolai II hajotti neljännen valtakunnanduuman helmikuun vallankumouksen yhteydessä 11. maaliskuuta 1917. Joukko duuman edustajia kuitenkin kokoontui omin päin ja valitsi keskuudestaan puhemies Rodzjankon johtaman duuman väliaikaisen komitean. Se puolestaan asetti pari päivää myöhemmin Venäjän väliaikaisen hallituksen, jonka oli tarkoitus hallita maata perustuslakia säätävän kansalliskokouksen kokoontumiseen saakka. Väliaikainen hallitus ei enää kutsunut duumaa uudelleen koolle ja julisti sen virallisesti lakkautetuksi 20. lokakuuta 1917.


title: Etapit 1–11 Espanjan ympäriajossa 2009

text: Espanjan ympäriajon 2009 etappien 1–11 tulokset ja etappien jälkeiset kokonaistilanteet.


title: The Frost Report

text: The Frost Report oli BBC:n satiirinen sketsikomediasarja, jota esitettiin 1966–1967. Sarjassa esiintyivät muun muassa Ronnie Corbett, John Cleese ja Ronnie Barker, joiden esittämät sketsit linkitettiin toisiinsa David Frostin esittämillä monologeilla. Kaikkiaan sarjassa oli 28 jaksoa. Monet sarjan tekemiseen osallistuneet henkilöt tulivat myöhemmin tunnetuiksi muista komediasarjoista.


title: The Frost Report

text: Sketsien käsikirjoittajina toimivat muun muassa John Cleese, Michael Palin, Terry Jones, Graham Chapman ja Eric Idle, jotka perustivat Monty Python -komediaryhmän, ja Tim Brooke-Taylor ja Bill Oddie, jotka myöhemmin tekivät yhteistyötä "Hyväkkäät"-televisiosarjan parissa. David Frostin monologien kirjoittaja, Antony Jay, toimi myöhemmin "Kyllä, herra ministeri" -televisiosarjan toisena käsikirjoittajana.


title: The Frost Report

text: Sarjan kolmestatoista ensimmäisestä jaksosta koostettu ohjelma "The Frost Report, Frost Over England" voitti vuoden 1967 Kultainen ruusu -palkinnon. Vuonna 2008 BBC tuotti erikoisjakson, jossa esiintyivät muun muassa David Frost, Michael Palin, John Cleese, Ronnie Corbett ja Tim Brooke-Taylor.


title: A301

text: A301 on Georgiassa kulkeva valtatie, joka historiallisesti tunnetaan "Gruusian sotilastie". Se kulkee Tbilisistä Kaukasukselle 200 km ja reittinä se on dokumentoitu kreikkalaisten kartoittajien asiapapereissa jo 100 eaa. 1800-luvun lopulle se oli ainoa tie pohjoiseen Venäjälle. Tie on mutkainen ja nousee ennen Venäjän rajaa noin 2000 metrin korkeuteen. Tiellä saattaa olla talvella lumivyöryjen aiheuttamia tiesulkuja.


title: Vapaan todistelun periaate

text: Vapaan todistelun periaate on oikeuskäsittelyyn liittyvä periaate, jonka mukaan tuomioistuin ottaa kantaa osapuolten käsiteltävässä asiassa esille tuomiin seikkoihin. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, etteivät tuomioistuimen jäsenet pyri selvittämään asianomaisten puolesta niitä seikkoja, joita he itse eivät tuo esille.


title: Vapaan todistelun periaate

text: Suomessa poikkeuksena vapaan todistelun periaatteeseen ovat jotkin lapsenhuoltoon liittyvät oikeusjutut, joissa oletetaan, että myös tuomioistuin itse pyrkii selvittämään asiaa. Tällaista viran puolesta tapahtuvaa selvittelyä, joka on vapaan todistelun periaatetta vastaan, kutsutaan inkvisioperiaatteeksi. Inkvisitio tarkoittaa suomeksi tutkintaa.


title: Philip Webb

text:
Philip Speakman Webb (12. tammikuuta 1831 – 17. huhtikuuta 1915) oli englantilainen arkkitehti ja muotoilija.
Webb etsi innoitusta työlleen englantilaisesta maalaisarkkitehtuurista ja etääntyi aikakauden akateemisista ihanteista. Hänet tunnetaan parhaiten William Morrisin punatiilisen "The Red House" -talon arkkitehtina. Talo valmistui vuosina 1859–1860.


title: LPG

text:
LPG on hoitolaite, jolla annetaan hierontaa muistuttavaa hoitoa. Hoitolaite toimii alipaineella ja sen kehitti Louis Paul Guitayn perustama Lpg Systems vuonna 1986 arpikudosten ja palovammojen hoitoon. Nykyisin sitä käytetään enimmäkseen kauneudenhoitoon. Alipaineella toimiva hoito kiihdyttää verenkiertoa ja lymfakiertoa moninkertaisesti, jolloin aineenvaihdunta vilkastuu. Tällöin vamma-alueen turvotus vähenee ja sidekudoksiset arvet häviävät. Tämän vuoksi kirurgisten operaation jälkihoidossa käytetään jo yleisesti LPG-hoitoa.
Myös urheilijat käyttävät LPG-hoitoa helpottamaan lihasten toipumista kovasta rasituksesta (mm. Ranskan MM-jalkapallojoukkue).


title: LPG

text: Vuonna 2000 LPG sai Yhdysvaltojen FDA:n (Food and Drugs Administration) hyväksynnän lääketieteelliseksi hoitolaitteeksi.


title: Pyrorikkihappo

text: Pyrorikkihappo (HSO) on yksi rikin happihapoista. Yhdisteestä käytetään myös nimityksiä dirikkihappo. Pyrorikkihapon suolat ovat pyrosulfaatteja. Nimitys savuava rikkihappo tulee siitä, että pyrorikkihaposta vapautuu rikkitrioksidihöyryjä.


title: Pyrorikkihappo

text: Pyrorikkihappoa syntyy valmistettaessa rikkihappoa kontaktimenetelmän avulla. Rikkitrioksidi johdetaan väkevään 98-prosenttiseen rikkihappoon, jolloin muodostuu pyrorikkihappoa kiteisessä olomuodossa. Pyrorikkihappo hydrolysoituu rikkihapoksi joutuessaan kosketuksiin veden kanssa.


title: Pyrorikkihappo

text: Pyrorikkihappoa voidaan valmistaa myös kuumentamalla väkevää rikkihappoa. Tällöin rikkihaposta eliminoituu vesimolekyyli ja syntyy pyrorikkihappoa.


title: Pyrorikkihappo

text: Pyrorikkihappo on erittäin voimakkaasti hapettava aine ja sitä käytetäänkin teollisuudessa jonkin verran hapettimena. Pyrorikkihappo on rikkihapon lisäksi rikin hapoista ainoa, joka on pysyvä.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: K. J. Ståhlbergin kyyditys oli Lapuan liikettä lähellä olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkilöiden 14. lokakuuta 1930 järjestämä sieppaus eli kyyditys, joka kohdistui entiseen tasavallan presidentti Kaarlo Juho Ståhlbergiin. Ståhlberg vaimoineen kuljetettiin vastoin tahtoaan Helsingistä Joensuuhun, missä sieppaajat päästivät heidät vapaiksi. Tapaus merkitsi Lapuan liikkeelle poliittista ja moraalista tappiota, mutta jo sitä ennen liike oli menettänyt suosiotaan. Muilutuksista oli tullut liikkeen tavaramerkki. Tapaus myös tuhosi siihen ilmeisesti vahingossa sekaantuneen kenraali Martti Walleniuksen sotilasuran.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Presidentti Ståhlbergin kyydityksen laajempi poliittinen konteksti oli Suomessa 1930-luvun alussa vallinnut oikeistoradikalismi. Maassa vaikutti lukuisia oikeistolaisia järjestöjä, mm. Suomen Lukko, Vientirauha, Itsenäisyyden liitto, Vapaussodan Rintamamiesten Liitto ja suurimpana Lapuan liike, johon viitattiin myös yleisesti kansanliikkeenä. Liikkeitä yhdisti vaihtelevissa määrin nationalismi, kommunisminvastaisuus, venäläisvastaisuus ja halu vahvan hallitusvallan luomiseen. Erityisesti antikommunistisia tavoitteitaan, kommunististen liikkeiden kieltämistä sekä kommunistien julkisista viroista poistamista ajaessaan Lapuan liike turvautui ulkoparlamentaarisiin ja laittomiin keinoihin keväästä 1930 alkaen. Kommunistisen "Työn Ääni" -lehden paino tuhottiin maaliskuussa ja tapauksen tutkimuksen sekä oikeudenkäynnin yhteydessä esiintyi mielenilmauksia, uhkailua ja väkivallantekoja. Liikkeen varsinaiseksi tavaramerkiksi muodostuivat kuitenkin vapusta 1930 lähtien muilutukset: kommunisteiksi tai heidän myötäilijöikseen miellettyjä henkilöitä kaapattiin automatkoille, joiden aikana heitä pahoinpideltiin ja nöyryytettiin. Matkan päätteeksi uhrit jätettiin milloin minnekin, äärimmäisissä tapauksissa Neuvostoliiton rajalle.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kesäkuussa 1930 ulkoparlamentaarinen painostus oli kasvanut niin voimakkaaksi, että hallituksen oli taivuttava ja annettava painolakia, valtiopäiväjärjestystä, vaali- ja rikoslakia koskeva lakiuudistuspaketti eduskunnalle. Hitaat parlamentaariset toimet eivät Lapuan liikettä tyydyttäneet ja vakavat levottomuudet välttääkseen presidentti Relanderin oli taivuteltava pääministeri Kyösti Kallio antamaan Vaasan, Oulun, Kuopion ja Uudenmaan läänien maaherroille vailla laillista perustetta oikeudet estää kommunististen sanomalehtien julkaiseminen. Eduskunta kutsuttiin kesätauoltaan koolle 1. heinäkuuta päättämään lakipaketista. Jyrkän keskustelun jälkeen hallitus sai porvaripuolueiden tuen lakipaketin eteenpäin viemiselle mutta prosessi oli tehnyt selväksi, ettei vähemmistöhallituksella ollut edellytyksiä jatkaa. Pääministeri Kallio jätti hallituksen eronpyynnön eduskunnan luottamuksen saatuaan ja uuden hallituksen muodostajaksi nimettiin P. E. Svinhufvud. Lapuan liike koki pettymyksen, kun sen edustajia ei otettu mukaan uuteen hallitukseen. Svinhufvudin hallitusta painostaakseen 12 600 liikkeen jäsentä järjesti 7. heinäkuuta talonpoikaismarssin Helsingissä. Kun lakipaketti muutamaa päivää myöhemmin tuli eduskunnan käsittelyyn, sosiaalidemokraatit käyttivät määrävähemmistöään ja estivät kansalaisoikeuksiin puuttuneen suojelulain uudistuksen julistamisen kiireelliseksi. Näin ollen laki vaati voimaan tullakseen kahden peräkkäisen eduskunnan hyväksynnän. Tämän seurauksena presidentti hajotti eduskunnan ja uudet vaalit määrättiin lokakuun alkuun.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Ståhlberg oli jo pitkään ollut oikeistoaktivistien poliittinen vihollinen. Hän oli koko poliittisen uransa ajan järkähtämätön laillisuusmies ja oli ennen Suomen itsenäistymistä siksi paheksunut, joskaan ei aktiivisesti vastustanut, jääkäriliikettä. Heti itsenäistymisen jälkeen Ståhlberg oli kannattanut tasavaltalaista valtiomuotoa oikeiston suosiman monarkian sijaan, ja maan ensimmäisissä presidentinvaaleissa hän voitti Mannerheimin, oikeiston ehdokkaan.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Presidenttikaudella Ståhlbergin pyrkimykset poliittiseen liennytykseen ärsyttivät oikeistopiirejä, ja erityisesti pahaa verta herätti sisällissodassa punaisten puolella taistelleiden yleinen armahdus 1921. Myös Ståhlbergin presidenttikauden idänpolitiikka oli ristiriidassa oikeistoaktivistien tavoitteiden kanssa. Repolan ja Porajärven luovuttaminen Venäjälle Tarton rauhassa laskettiin oikeistopiireissä yleisesti Ståhlbergin lepsuuden syyksi ja katkeruutta herätti myös valtiovallan kieltäytyminen itäkarjalaisten kansannousun tukemisesta.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Presidenttikautensa jälkeen politiikasta vetäytynyt Ståhlberg teki paluun julkisuuteen 1930. Motivaationa oli jälleen hänen vakaumuksensa laillisen poliittisen toiminnan ensisijaisuudesta, jota hän ryhtyi puolustamaan Lapuan liikkeen ulkoparlamentaarisia ja laittomia toimintatapoja vastaan. Erityisesti julkisuutta saanut esimerkki hänen toiminnastaan oli kesäkuussa 1930 Helsingin Sanomissa julkaistu artikkeli "Laittomuus vai laillinen järjestys?". Sinänsä Ståhlberg ei vastustanut esimerkiksi Lapuan liikkeen vaatimia kommunistien toiminnan kieltäviä lakeja, mutta painotti, ettei laiton aktivismi saanut vaikuttaa lainsäädäntöprosessiin. Kesän aikana hän ryhtyi myös kokoamaan Lapuan liikkeen vastaista poliittista rintamaa.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kyyditystoiminnan kiihtyminen ja muuttuminen röyhkeämmäksi motivoi Ståhlbergin asettumaan myös itse Edistyspuolueen eduskuntavaaliehdokkaaksi. Kesän loppua kohti kyydityksistä alkoi tulla Lapuan liikkeelle poliittinen ongelma. Murros tapahtui, kun Lapuan liikettä kannattaneet Vapaussodan Rintamamiesten Liiton jäsenet kyyditsivät hajotetun eduskunnan sosiaalidemokraattisen varapuhemiehen Väinö Hakkilan heinäkuussa Pohjanmaalle. Hakkila oli vastustanut kommunistilakeja ja Lapuan liikettä. Teko nähtiinkin yleisesti merkkinä siitä, että kansanliike oli valmis käyttämään väkivaltaa ei vain kommunisteja vaan kaikkia vastustajiaan vastaan. Tästä eteenpäin muilutukset aiheuttivat yhä enemmän ristivetoa toisaalta liikkeen radikaalin siiven, toisaalta maltillisten jäsenten ja muiden porvarillisten toimijoiden välillä. Erityisesti Lapuan liikkeen johto oli huolissaan siitä, että muilutukset karkottaisivat liikkeen potentiaalisten poliittisten liittolaisten äänestäjiä tulevissa vaaleissa. Näistä syistä Lapuan liikkeen johtajat Vihtori Kosola, Iivari Koivisto ja Martti Rantanen antoivat 15. syyskuuta julistuksen, jossa vetosivat "yksityisluontoisten väkivallan tekojen" lopettamiseksi. Vetoomus myös tehosi; Ståhlberg oli ensimmäinen sen jälkeen kyydityksen uhriksi joutunut.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Lokakuun eduskuntavaalien tulos oli lopulta täpärin mahdollinen, vaikka kommunistien poliittinen toiminta olikin käytännössä estetty ja heidän ehdokkailtaan evätty pääsy vaalilistoille. Porvaripuolueet saivat uudessa eduskunnassa 134 paikkaa, täsmälleen kommunistilakien läpivientiin tarvitun 2/3 enemmistön. Tässä tilanteessa radikaalin oikeiston keskuudessa nousi huoli, että joku keskustavasemmiston edustaja tai muu Lapuan liikkeen vastustaja saattaisi käyttää vaa'ankieliasemaansa hyväkseen ja estää lakien läpiviennin. Tässä suhteessa epäilykset kohdistuivat erityisesti eduskuntaan valittuun Ståhlbergiin, jota vastaan oli oikeiston piirissä propagoitu voimakkaasti koko kesän. Kyydityksen puuhamiehenä toiminut Eero Kuussaari tunnusti myöhemmin, että tarkoituksena oli varoittaa Ståhlbergiä äänestämään oikeiston kannan mukaisesti.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Tiistaina 14. lokakuuta 1930 tapahtuneeseen kyyditykseen suoranaisesti johtanut tapahtumaketju sai alkunsa edellisenä lauantaina, 11. lokakuuta, Sortavalan Seurahuoneella. Hotellille oli kokoontunut joukko upseereita ja suojeluskuntajohtajia, jotka olivat tarkastusmatkalla Itä-Suomessa. Joukkoa johti yleisesikunnan päällikkö ja tuolla hetkellä virkaa tekevä sotaväen päällikkö, kenraali Martti Wallenius. Toinen kyydityksen kannalta tärkeä seurueen jäsen oli everstiluutnantti Eero Kuussaari. Vaikka Suomessa oli tuolloin voimassa kieltolaki (1919–1932), ainakin Kuussaari oli käyttänyt runsaasti alkoholia. Lauantaiaamuna hän ei krapulaltaan pystynyt lähtemään suorittamaan tarkastusta vaan jäi Seurahuoneelle kahden muun upseerin kanssa nauttimaan lisää alkoholia. Päivän aikana hän oli muun muassa pitänyt poliittisia palopuheita ja ahdistellut hotellin naispuolista henkilökuntaa. Illalla, edelleen päihtyneenä ja maan poliittisesta tilanteesta tuohtuneena, Kuussaari oli kysynyt Walleniukselta ""Soitanko Helsinkiin?"", viitaten Ståhlbergin muilutukseen. Wallenius oli vastannut ""Soita vaan.""


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Wallenius oli keväällä 1930 kehottanut Kuussaarta muodostamaan yhteyksiä Lapuan liikkeeseen sen suunnitelmien selvittämiseksi. Tässä toimessa Kuussaari oli tehnyt Suomen Lukon sihteeristä Mikko Jaskarista yleisesikunnan ja Lapuan liikkeen yhdysmiehen. Ymmärrettyään saaneensa Walleniukselta Ståhlbergin kyyditystä koskevan käskyn, Kuussaari soitti Jaskarille. Ei tiedetä tarkasti, mitä Kuussaari ja Jaskari puhelun aikana keskustelivat. Yhden version mukaan Kuussaari käski, että Jaskarin oli ”kenraalin nimissä” kyydittävä Ståhlberg Joensuuhun. Toisen käsityksen mukaan yhteydenotossa Kuussaari oli vain maininnut kyyditsemisestäkin olleen puhetta. Jaskari pyysikin tarkempia ohjeita, mutta ei jäänyt odottamaan niitä. Sen sijaan hän välitti maanantaina kyyditysmääräyksen edelleen Valvojain kerhona tunnetun oikeistolaisen yhdistyksen puheenjohtajalle, Jukka Jannélle. Tämän selvitellessä kyydittävänsä henkilöllisyyttä ja osoitetta aika kului seuraavaan aamuun.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Jaskari lähetti maanantaina illalla, vain kuusi tuntia ennen kyydityksen suunniteltua alkamisaikaa, yleisesikunnan päivystäjän kautta salakielisen sähkeen Kuussaarelle, pyytäen kyydityskäskyn peruutusta. Päivystäjä vaihtoi vastaanottajaksi Walleniuksen, koska miehet olivat samaa seuruetta ja sotaväen vt. päällikkö oli helpompi jäljittää. Sähke tavoitti Walleniuksen lopulta seuraavana päivänä lounaalta Joensuusta. Silminnäkijöiden mukaan Wallenius oli selvästi järkyttynyt, kun Kuussaari selvitti hänelle, mitä vaikeaselkoisesti muotoiltu sähke tarkoitti. Kuussaari sai välittömästi määräyksen soittaa Helsinkiin ja perua kyydityskäsky. Tässä vaiheessa oli kuitenkin jo liian myöhäistä. Salatakseen raskauttavan sähkeen Jaskari ja Wallenius kävivät tahoillaan puolustusvoimain lennätinlaitoksissa ja antoivat tuhota sähkeestä todistavat lennätinnauhat.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kyyditys käynnistyi 14. lokakuuta 1930, aamulla kello 9:n jälkeen Ståhlbergin lähdettyä vaimonsa Ester Ståhlbergin kanssa aamukävelylle Kulosaaressa sijainneesta kodistaan. Uudella Chevrolet-umpiautolla liikkuneet kyydittäjät tavoittivat Ståhlbergit pieneltä metsätieltä lähellä Eteläistä rantatietä (Södra Strandvägen). Varmistettuaan heidän henkilöllisyytensä kyydittäjät pakottivat entisen presidentin autoon. Ester Ståhlberg seurasi miehensä mukana vapaaehtoisesti ja tämän estelyistä huolimatta.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kyydittäjät viittasivat puheissaan kokemuksiinsa valkoisen puolen rintamamiehinä sisällissodassa ja aikaisempiin kyydityksiin. Ståhlbergia solvattiin matkan aikana siitä, että hän oli presidenttinä päästänyt kansalaissodan jälkeen pakkotyöhön tuomittuja kommunisteja ennen aikojaan vapauteen. Miehet eivät myöskään salailleet käsitystään liberalismista yleensä.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Asentaja Jukka Jannén kuljettama auto suuntasi Malmille ja edelleen Tuusulaan. Sieltä matka jatkui Järvenpään, Mäntsälän, Lahden ja Heinolan kautta Mikkeliin, josta edelleen Varkauden kautta "etapin päähän" Joensuuhun. Joensuussa kyydittäjillä piti olla järjestettynä jatkokuljetus.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Jatkoyhteyttä ei Joensuussa kuulunut ja aika kului epätietoisuudessa. Hermostunut Janné ajoi pääkatua tunnin ajan edestakaisin ja yritti antaa vastaantulijoille merkkejä auton valoilla. Lopulta hän ilmoitti Ståhlbergeille, että he saisivat valita Joensuuhun jäämisen ja kyyditysautossa Helsinkiin paluun välillä. Erään version mukaan Ståhlbergit jätettiin Joensuun kaupungintalon eteen yön pimeyteen.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Toisen käsityksen mukaan Janné lähetti omat miehensä pois ja lähti itse hakemaan bensiiniä jättäen kaapatut kahdestaan autoon. Ståhlbergit lähtivät pyrkimään presidentin hyvän ystävän, kunnallisneuvos Johannes Laineen asunnolle. Sattumalta Ståhlbergit tavannut suojeluskunnan aluepäällikkö, kapteeni Alarik Lang tunnisti presidenttiparin ja opasti heidät kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, rehtori Johannes Laineen talolle, jossa asukkaat luulivat kuitenkin, että kyse oli pilanteosta tai häirintäyrityksestä eivätkä avanneet ovea. Lang johdatti Ståhlbergit seuraavaksi suojeluskunnan tukikohtaan Pielisjoen linnaan, missä Lang tunnettiin ja Ståhlbergeille järjestyi yösija ruokasalista. Ståhlberg soitti kotiväelleen aamuyöllä kertoen heidän olevan turvassa Joensuussa. Kyydittäjien kerrotaan majailleen saman talon alemmassa kerroksessa, mutta Veli-Pekka Lehtolan mukaan tälle ei löydy tukea dokumenteista.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Entisen pääministerin Juho Vennolan tarjoaman erikoisjunan sijasta Ståhlberg ilmoitti palaavansa Helsinkiin mieluummin tavallisella aamujunalla. Tieto kyydityksestä ja sen onnellisesta lopusta levisi radion välityksellä.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kun Ståhlbergien paluumatka alkoi, heitä olivat Joensuun asemalla saattamassa kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, rehtori Johannes Laine ja mieskuoro. Myös kaksi kyydittäjää nousi samaan junaan palatakseen Helsinkiin. Ståhlbergit tunnistivat miehet ja heidät vangittiin välittömästi.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Matkan varrella rautatieasemilla olivat kuntien, suojeluskuntien ja järjestöjen edustajien lisäksi lukuisat kansalaiset kukkatervehdyksineen. Helsingin rautatieasemalle, jonne Ståhlbergit saapuivat 16. lokakuuta 1930, oli kokoontunut jopa 10 000 henkeä.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Ståhlbergin kyyditystä selviteltiin vielä pitkään jälkeenpäin. Kyydittäjät, Jukka Janné, Kaarlo Eino Olin, Erkki Varoma ja Sven Fjalar Semenius saatiin nopeasti kiinni. Autoa ajanut Janné myönsi kuulusteluissa, että kyydityskäsky oli tullut Lapuan liikkeen johdon ja armeijan yleisesikunnan yhdysmiehenä toimineelta Mikko Jaskarilta. Jaskari tunnusti muutaman päivän kuulustelun jälkeen everstiluutnantti Kuussaareen osuuden asiaan ja tämän välittömänä esimiehenä myös kenraali Wallenius tuli epäilyksenalaiseksi. Kuulusteluissa selvisi hyvin nopeasti, että Kuussaari todellakin mielsi toimineensa Walleniuksen käskystä.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Sekä rikosoikeudellisesti että historiantutkimuksen valossa ydinkysymykseksi on noussut se, minkä vuoksi Wallenius vastasi myöntävästi Kuussaaren kysymykseen "Soitanko Helsinkiin?". Välittömästi tapauksen jälkeen liikkui runsaasti huhuja ja arveluja siitä, että tapahtumien taustalla vaikutti laajempi salaliitto. Epäiltiin, että kyseessä oli alku sotilasjohdon ja/tai Lapuan liikkeen suunnittelemalle vallankaappaukselle, jonka tavoitteena oli jonkinlaisen diktatuurin tai sotilasjuntan pystyttäminen. Tähän mahdollisuuteen uskoivat myös vahvasti Ståhlbergit itse. He kokivat hyvin epäilyttäväksi sen, että Wallenius oli vasta vähän ennen tapausta nostettu sotaväen päälliköksi siirtämällä kenraalit Sihvo ja Öhquist virkavapaalle. Lisäksi he eivät uskoneet kyyditysauton huonosti organisoidun etsinnän olleen sattumaa. Presidentti Ståhlberg epäili presidentti Relanderin ja ulkoministeri Procopén osuutta asiaan siinä määrin, ettei tiettävästi edes halunnut tapauksen jälkeen kätellä Procopéta. Sen enempää oikeuslaitos kuin historiantutkimuskaan eivät kuitenkaan ole löytäneet todisteita, jotka puoltaisivat teoriaa vallankaappaussuunnitelmasta sen enempää Lapuan liikkeen kuin armeijan johdonkaan osalta. Näihin viittaavia syytteitä ei myöskään nostettu missään oikeusasteessa.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kyydityksen ensimmäinen oikeuskäsittely alkoi Helsingin kihlakunnanoikeudessa joulukuussa 1930. Syyttäjä toi oikeuteen teorian, jonka mukaan upseerit olivat maan poliittista tilannetta yhdessä punnittuaan yhteistuumin ja vakaasti harkiten päättäneet toteuttaa Ståhlbergin kyydityksen. Syyttäjän tärkeimpänä todisteena käytettiin ns. motiivikertomusta. Tämä dokumentti oli syntynyt, kun Wallenius oli kuulusteluissa todennut ottavansa täyden vastuun, mikäli hän oli tarkoittamattaan aiheuttanut kyydityksen. Kuulustelijat ottivat tämän tunnustuksena, mutta koska uskoivat, että tapauksella täytyi olla poliittinen motiivi, painostivat Walleniuksen myös kirjoittamaan oman arvionsa siitä, mikä tämä motiivi voisi olla. Kun Wallenius oli tämän, omien sanojensa mukaan hypoteettisen dokumentin tuottanut, sitä käytettiin häntä vastaan oikeudessa. Lisäksi syyttäjä viittasi mm. yrityksiin hävittää todisteet tuhoamalla lennätinnauhat Jaskarin ja Walleniuksen välisestä viestinnästä sekä Walleniuksen muistamattomuuteen kuulusteluissa. Kihlakunnanoikeus oli päätöksessään pääpiirteissään yhtä mieltä syyttäjän kanssa. Sekä Kuussaari että Wallenius tuomittiin syyllisiksi yllytykseen, ja koska teon tarkoitukseksi katsottiin valtion laillisen järjestyksen kumoaminen, teon todettiin tapahtuneen "raskauttavien asianhaarojen vallitessa" ja langetetut rangaistukset olivat kovia: sekä Wallenius että Kuussaari saivat kolme vuotta ehdotonta vankeutta ja heidät tuomittiin erotettaviksi viroistaan.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Tuomiosta valitettiin ja tapaus siirtyi Turun hovioikeuteen. Täällä Walleniuksen asianajaja, Heikki Borenius, keskittyi torjumaan väitteitä teon tahallisuudesta. Hänen mukaansa ei ollut kohtuullista olettaa, että Wallenius olisi pitänyt Kuussaaren kysymystä vakavana. Lisäksi puolustus vetosi myös siihen, ettei mistään muista maan poliittisen tilanteen muuttamiseen tähtäävistä toimista tai suunnitelmista ollut mitään merkkiä. Walleniuksen ei liioin menestyvänä ja vasta perheenlisäystä saaneena miehenä ollut järkevää sekaantua tarkoituksellisesti moiseen toimintaan. Hovioikeus hyväksyikin tämän argumentin. Walleniuksen tuomittiin kuitenkin rangaistukseen avunannosta vapaudenriistoon, koska hän ei ollut pyrkinyt estämään kyyditystä myöhemmin vaan oli sen jälkeen tuhonnut todisteita. Walleniuksen ja Jaskarin vankeusrangaistuksia alennettiin kahdeksi vuodeksi vankeutta.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Sekä miehensä kera kyyditetty Ester Ståhlberg että tapauksesta kirjoittanut professori V.-P. Lehtola ovat tulkinneet hovioikeuden näkemyksen upseerien käymän keskustelun leikillisyydestä sisältävän myös julkilausumattoman viittauksen paikalla olleiden humalatilaan. Joulukuussa 1930 myös sotaylioikeus kiinnostui asiasta, sillä julkijuopottelu oli paitsi upseerien arvolle sopimatonta, myös rikos kieltolakia vastaan. Kuussaari sai syytteen kahdesta juopumuksesta ja jatketusta upseerille sopimattomasta käytöksestä. Walleniusta vastaan näyttö riitti kuitenkin vain juopumussyytteeseen perjantai-illan osalta, ja kun Kuussaari todettiin syylliseksi kaikkiin syytekohtiin, Wallenius sai sotaylioikeudelta vapauttavan tuomion. Tästä huolimatta historiankirjoitukseen on jäänyt elämään väite, että myös Wallenius olisi ollut kyseisenä lauantaina humalassa.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Sotaylioikeuden tuomio annettiin keväällä 1931, joten se ei ehtinyt vaikuttaa hovioikeuden tuomioon, mutta Walleniuksen puolustus nosti asian esille, kun tapaus siirtyi alkukesästä korkeimpaan oikeuteen. Puolustus esitti motiivikertomuksen kuulustelijoiden painostuksen tuotteeksi ja painotti, että silminnäkijöiden mukaan Wallenius ei ollut puhunut Kuussaaren kanssa politiikkaa. Korkein oikeus antoi tuomionsa heinäkuussa 1931 ja asettui puolustuksen kannalle. Oikeuden tulkinnan mukaan Kuussaaren väite, että seurue olisi yhdessä "lukenut lehtiä" ja puhunut politiikkaa ei pitänyt paikkansa. Sen sijaan humalainen Kuussaari oli tullut esittämään kysymyksensä Walleniukselle asiaansa selittämättä, ja myös kolmas paikalla ollut mies oli pitänyt kysymystä leikillisenä ja vastannut myöntävästi vielä silloinkin, kun Kuussaari palasi kertomaan soittaneensa puhelun. Näistä lähtökohdista korkein oikeus vapautti kenraali Walleniuksen kaikista syytteistä. Se, että samasta tapauksesta voitiin antaa näinkin erilaisia tuomioita eri oikeusasteissa, aiheutti runsaasti julkista keskustelua. Wallenius vapautui vankilasta, mutta oli silti erotettu kenraalin virasta ja monet epäilivät häntä edelleen.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Lapuan liikettä pidettiin vastuullisena Ståhlbergin kyyditykseen ja kyyditystä osoituksena kannattajakunnan radikalisoitumisesta. Koko jäsenistö ei ollut hankkeen puolella, vaan osalle sitä Ståhlberg oli laillisuusmies, perustuslaillisen kansanvallan symboli. Muutenkin hajanaista Suomen lukkoa repivät kyydityksen tahraaman sihteeri Jaskarin ja toiminnanjohtaja Pihkalan ristiriidat. Järjestön jäsenet ja organisaatio sulautuivat Lapuan liikkeeseen. Keväästä syksyyn jatkuneiden laajojen kyyditysten huipentuman jälkeen muiluttajia ryhdyttiin Svinhufvudin hallituksen päätöksellä etsimään, mutta liike vastasi joukkoilmoittautumisin, eikä esimerkiksi Vaasan maaherra K. V. Martonen suostunut jatkamaan tutkimuksia. Vain 656 syytettä nostettiin, ja niistäkin 240 johti vapauttavaan tuomioon eli suurin osa kyydittäjistä ei saanut rangaistusta. Tästä näkökulmasta voidaankin katsoa kyyditysten onnistuneen ulkoparlamentaarisena poliittisena toimintana, joskin viimeistään Ståhlbergin kyyditys käänsi yleisen mielipiteen toimintaa vastaan.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text:
Edistyspuolueen toimintakertomukseen kirjattiin lausunto:
Kyydityksen aiheuttamasta imagohaitasta huolimatta Lapuan liike saavutti tärkeimmän tavoitteensa, kun eduskunta hyväksyi kommunistilait 11. marraskuuta 1930, äänin 132–65. Ainoastaan sosiaalidemokraatit äänestivät lakiehdotuksia vastaan; Ståhlberg ja muut oikeiston epäilemät maltilliset porvarit äänestivät lakien puolesta. Siitä huolimatta, Ståhlbergin asetuttua Edistyspuolueen ehdokkaaksi vuoden 1931 presidentinvaaleihin, Lapuan liikkeen lehti Aktivisti yllytti helmikuussa 1931 murhaamaan Ståhlbergin. Kun valitsijamiehet äänestivät presidentistä eduskunnassa, Vihtori Kosola istui yleisölehterillä valmiina soittamaan liikkeen päämajaan Lapualle. Mikäli Ståhlberg olisi voittanut vaalit, Lapuan liike olisi ollut valmis julistamaan oman kapinahallituksensa. Ståhlberg kuitenkin hävisi täpärästi Svinhufvudille äänin 149–151. Ulkoparlamentaarisen toiminnan onnistuminen kyyditysten muodossa oli vakuuttanut kansanliikkeen johtajat toiminnan tehokkuudesta ja toiminta jatkui talvella 1930–1931 esimerkiksi työväentalojen ovien umpeen naulaamisena.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kyydityksen ja presidentinvaalien jälkeen Maalaisliitto ja Kansallinen Edistyspuolue etääntyivät Lapuan liikkeestä. Hallitus oli helmikuun alussa 1931 antanut eduskunnalle esityksen hallitusmuodon ja valtiopäiväjärjestyksen täydentämisestä tavalla, joka olisi vahvistanut hallituksen riippumattomuutta eduskunnasta sekä heikentänyt parlamentarismia muun muassa hankaloittamalla epäluottamuslauseiden antamista. Tämä Lapuan liikkeen tukema esitys hylättiin eduskunnassa keskustan ja vasemmiston äänin. Svinhufvudin hallituksen erottua presidentinvaalien jälkeen kansanliikkeen yritykset osallistua uuden hallituksen muodostamiseen torjuttiin jyrkästi.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Kevättalvella 1931 poliittinen vasemmisto ja keskusta muodostivat Lapuan liikkeen vastaisen laillisuusrintaman ja vuoden edetessä liikkeen vastustajien ja kannattajien välinen rajalinja siirtyi yhä enemmän oikealle. Hallitus ryhtyi yhä ponnekkaammin vastustamaan Lapuan liikkeen omavaltaista toimintaa ja liikkeen viimeisen voimanponnistuksen, Mäntsälän kapinan jälkeen se hajotettiin. Ståhlbergin kyyditys oli Lapuan liikkeen kehityksen käännekohta, joka käänsi julkisen mielipiteen kansanliikettä vastaan lähes samaan aikaan kun kommunistilakien hyväksyminen vei siltä sen laajinta suosiota nauttineen syyn olla olemassa.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Martti Wallenius istui tutkintavankeudessa kahdeksan kuukautta. Vankeusaikanaan Wallenius myös veti omat johtopäätöksensä kyydityksen taustoista; toiminta oli ollut niin tökeröä, että tapauksen täytyi hänen mielestään olla tarkoituksellinen provokaatio joko häntä itseään, Lapuan liikettä tai armeijan johtoa kohtaan. Provokaation järjestämisestä Wallenius epäili kommunisteja tai Ståhlbergia itseään. Wallenius ja muut oikeistopiirit myös epäilivät, että Lapuan liikkeen toiminnasta huolestunut Etsivä Keskuspoliisi olisi käyttänyt tapausta omiin tarkoituksiinsa vetämällä mukaan tarkoitusperilleen haitallisia henkilöitä. Armeijan johdossa tapahtuikin hyvin pian kyydityksen jälkeen uudelleenjärjestelyjä, joissa lapualaismielisiksi tiedettyjä upseereja siirrettiin syrjään. Vapauduttuaan Wallenius kehitteli teoriaansa vieläkin pidemmälle ja näki kyydityksen taustalla osin epäonnistuneen kommunistien ja vapaamuurarien juonen, jonka kohteina olivat olleet muun muassa kenraalit Ignatius ja Mannerheim. Walleniuksen vaimo Anni julkaisi näitä teorioita käsittelevän kirjan vuonna 1972.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Vaikka Wallenius lopulta todettiinkin syyttömäksi, presidentti Svinhufvud ilmoitti hänelle suoraan että paluu Puolustusvoimain palvelukseen ei sen hetkisessä poliittisessa tilanteessa tullut kysymykseen. Sen sijaan Lapuan liike palkkasi ihailuaan nauttineen entisen kenraalin pääsihteerikseen. Walleniuksen organisatoristen taitojen toivottiin auttavan hajanaisen ja löyhästi johdetun liikkeen kehittämisessä. Wallenius saikin toimessaan paljon aikaan ja heräsi myös pelkoja, että hän puuhasi ”taas” jonkinlaista salajuonta hallitusta vastaan. Mäntsälän kapinan seurauksena Wallenius päätyi jälleen tutkintavankeuteen ja sai lopulta vapauttavan tuomion. Myöhemmin hän kiersi puhumassa oikeiston tapahtumissa ja työskenteli sotakirjeenvaihtajana. Walleniuksen ura puolustusvoimissa jatkui vasta talvisodassa, kun hänen vanha ystävänsä Aksel Airo taivutteli Mannerheimin antamaan taitavaksi tunnetulle kenraalille vastuun Lapin rintamasta. Kun komennusta jatkosotaan ei järjestynyt, Wallenius jätti armeijan taakseen haukkumalla Mannerheimin juopoksi ja omistautui kirjalliselle työlle, kieltäytyen lähes kokonaan kommentoimasta kyyditystapausta. Urho Kekkonen kirjoitti Walleniuksesta vuonna 1972: ”Mikä hänen osuutensa todella oli K. J. Ståhlbergin kyyditykseen, jäänee ikuiseksi salaisuudeksi. Vakavat historiankirjoittajat pitävät hänen syyllisyyttään selviönä, Korkein oikeus on hänet vapauttanut syytteestä. Mutta tämä tapahtuma lopetti loistavasti alkaneen ja kehittyneen sotilaallisen uran.”


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Eero Kuussaari palasi armeijan palvelukseen syyskuussa 1932. Hän sai viran yleisesikunnan sotahistoriallisessa toimistossa, missä hän keskittyi tutkimaan heimosotia. Heimoaate vaikutti häneen vahvasti ja hän toimikin 1930-luvulla muun muassa Akateemisessa Karjala-Seurassa. Jatkosodan syttyessä hän johti Vienasta ja Aunuksesta kootuista vapaaehtoisjoukoista muodostettua Osasto Kuussaarta, joka osallistui Rukajärven valtaukseen. Myöhemmin hän palveli Itä-Karjalan sotilashallinnossa ja sotien jälkeen palasi historioitsijantoimeensa.


title: K. J. Ståhlbergin kyyditys

text: Mikko Jaskari ei Ståhlbergin kyydityksen jälkeen esiintynyt julkisuudessa. Kun häntä 1950-luvulla yritettiin haastatella kyyditykseen johtaneista tapahtumista, hän väitti että tuskin muisti koko Suomen Lukkoa. Vuonna 1954 hän kuitenkin jätti Valtionarkistoon selvityksen, joka tuli julkiseksi vuonna 1990. Selvityksessä hän kertoi kuuluneensa salaiseen ”Suomen Aktivistien Taistelujärjestöön”, johon hänet oli rekrytoinut Kuussaari ja jonka jäseniä olivat muun muassa Arvi Hällfors, Rafael Haarla ja eräät yleisesikunnan upseerit. V.-P. Lehtola katsoo, että juuri tämä salaseuramainen toiminta on syy sille, miksi Jaskari lähti toteuttamaan huonosti ymmärtämäänsä, selvästi humalaisen Kuussaaren antamaa käskyä.


title: Oravaisten kirkko

text: Oravaisten kirkko on Vöyrin seurakunnan Oravaisten kappeliseurakunnan kirkko. Seurakunta kuuluu Porvoon hiippakuntaan, koska jäsenistön enemmistön (88,2 %, elokuu 2018) äidinkielenä on ruotsi.


title: Oravaisten kirkko

text: Tyyliltään uusklassisen kirkon on suunnitellut tunnettu pohjalainen kirkonrakentaja Jacob Rijf vuonna 1792. Tasavartisen sisäviisteisen puukirkon lopulliset suunnitelmat tehtiin ja hyväksyttiin Tukholman yli-intendentin virastossa 1793.


title: Oravaisten kirkko

text: Alttaritaulut "Ristiinnaulittu" ja "Ehtoollinen" on maalannut taidemaalari J.E. Lindh vuonna 1819.


title: Tonekroup

text: Tonekroup on helsinkiläinen elektronista, elokuvamaista, hidastempoista latinovaikutteista rytmimusiikkia esittävä duo, jonka muodostavat Toni Kimpimäki ja Tomi Kielinen.


title: Tonekroup

text: Yhtyeen kappaleita on kuultu esim. suomalaisissa elokuvissa ja lukuisissa ajankohtaisohjelmissa.


title: Laillisuusrintama

text: Laillisuusrintama oli 1930-luvun alussa äärioikeiston nousua vastaan syntynyt poliittinen ryhmittymä, jonka muodostivat Edistyspuolue, Maalaisliitto, RKP ja SDP. Kokoomus jäi sen ulkopuolelle, sillä sen suhtautuminen äärioikeistoon ei ollut yhtenäinen.. Laillisuusrintama äärioikeistoa vastaan oli ollut kytemässä, mutta sen syntysanat lausuttiin vasta lokakuussa 1930 tapahtuneen K. J. Ståhlbergin kyydityksen jälkeen, ja varsinaisesti laillisuusrintama perustettiin sosialidemokraattien ja porvarillisten puolueiden muodostamana vasta sen ulkopoliittisen selkkauksen jälkeen, johon IKL oli sotkeutunut.


title: Laillisuusrintama

text: Lapuan liikkeen otteiden kovenemisen vuoksi poliittiseen keskustaan kuuluvat puolueet yhdessä sosialidemokraattien kanssa alkoivat tuntea tarvetta perustaa laillisuusrintama, joka muodosti vahvan liittouman lapualaisten vaatimusten torjumiseksi. Niiden etujen mukaista ei olisi ollut valtiojärjestelmän muuttaminen autoritaarisempaan suuntaan.


title: Laillisuusrintama

text: Laillisuusrintama sai myös organisatorisia muotoja, kun sen tueksi ja pelätyn vallankaappausyrityksen vastaorganisaatioksi vuonna 1931 perustettiin Isänmaan ja lain puolesta (ILP), jonka tavoitteena oli laillisten olojen ja oikeusvaltion säilyminen. Järjestöllä ei sen runsaan kaksivuotisen toiminnan aikana ollut varsinaista nimeä, mutta sen säännöissä mainittiin tunnussanat "Isänmaan ja lain puolesta - ILP", joilla sitä kutsuttiin. Salaisena pysyneen järjestön johdossa ja kenttäorganisaatiossa oli edistyspuolueesta olevan ytimen lisäksi "laillisuusmiehiä" maalaisliitosta ja ruotsalaisista sekä joitakin kokoomuslaisiakin.


title: Isänmaan ja Lain Puolesta

text: Isänmaan ja Lain Puolesta (lyhenne ILP, latinaksi Pro Patria et Lege) oli 1931 laillisuusrintaman tueksi ja pelätyn vallankaappausyrityksen vastaorganisaatioksi perustettu järjestö, joka syntyi Edistyspuolueen piirissä. Siinä oli mukana "laillisuusmiehiä" myös maalaisliitosta ja ruotsalaisista sekä joitakin kokoomuslaisiakin. Latinankielistä tunnusta oli käyttänyt aiemmin "Tasavallan suojeluvartio" -niminen salaseura.


title: Isänmaan ja Lain Puolesta

text: Mäntsälän kapinan aikaan ILP palveli hallitusta raportoimalla mielialoista valtioneuvoston tiedotuskeskukseen. Toimintaa organisoi pääsihteerinä jääkärivärväri, majuri evp. Into Auer. "Päämaja" oli aluksi Auerin kotona Töölössä, osoitteessa Mechelininkatu 31, myöhemmin hotelli Tornissa. Ilkka-lehden päätoimittaja Artturi Leinonen oli vahva vaikuttaja Vaasan seudulla, yhdessä ILP:n yhdeksästä piiristä. Mäntsälän kapinan jälkeen ILP:stä tuli aiempaa julkisempi. Mm. Eljas Erkko ja Eero Rydman olivat ILP:n johtohenkilöitä. Iltapäivälehti Ilta-Sanomat syntyi ILP:n organisoimana Mäntsälän kapinan aikaan.


title: RBS 23

text: RBS 23 BAMSE on ruotsalainen Saab Bofors Dynamicsin valmistama ilmatorjuntaohjusjärjestelmä. Järjestelmän keskipitkän kantaman ohjukset on tarkoitettu suojaamaan maavoimien joukkoja ja yhteiskunnan toiminnan kannalta elintärkeitä kohteita. Kehitystyö aloitettiin vuonna 1993 Ericsson Microwave Systems AB:n (nyk. Saab Microwave Systems) ja Bofors AB:n (nyk. Saab Bofors Dynamics) yhteistyönä.


title: RBS 23

text: RBS 23:lla voidaan torjua hyvin pieniä, nopeasti lentäviä kohteita kuten ohjuksia tai miehittämättömiä lentokoneita. RBS 23 sijoittuu Ruotsin ilmatojunnan kokonaisjärjestelmässä lyhyen kantaman RBS 70:n ja pitkän kantaman RBS 77:n (eli yhdysvaltalaisen MIM-23 Hawk) väliin.


title: RBS 23

text: Järjestelmä sisältää valvonta- ja komentoyksikön sekä kolme ohjusyksikköä. Komentoyksikkö on varustettu Ericssonin GIRAFFE-ilmavalvontatutkalla. Se voi ohjata neljän ohjusyksikön toimintaa. Järjestelmä sisältää sisäänrakennetun koulutussimulaattorin. Ohjusyksikkö on varustettu tulenjohtotutkalla, infrapunasensoreilla, omakonetunnistuslaitteistolla, kuudella laukaisuvalmiilla RBS 23 -ohjuksella ja säähavaintoasemalla. Ohjusyksikkö voi olla sijoitettuna jopa 20 kilometrin etäisyydelle komentoyksiköstä johon se on yhdistetty kaapeli- tai linkkiyhteydellä. Järjestelmä on sijoitettu perävaunuun, jonka vetoautoon voidaan lastata ohjustäydennystä. Uudelleenlataukseen kuluu aikaa neljä minuuttia.Ohjusjärjestelmälle annettua nimeä BAMSE on kritisoitu Ruotsissa, muun muassa Bamse-sarjakuvahahmon luonut Rune Andréasson että ruotsalaiset rauhanliikkeen jäsenet eivät voineet hyväksyä asejärjestelmän yhdistämistä sarjakuvahahmoon, joka vuosikymmeniä oli edustanut "väkivallattomuutta, suvaitsevuutta ja solidaarisuutta".


title: Hiittisten vaakuna

text: Hiittisten vaakuna oli Hiittisten kunnan tunnus, ja se oli saanut aiheensa saaristokunnan vesistöistä. Sen hirsi viittaa Kirkkosalmeen (), joka on antanut pitäjälle myös sen aiemman nimen "Kyrkosundsskär". Atraimet kuvastavat alueelle tärkeää kalastusta.


title: Hiittisten vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kultahirsi, jossa kaksi toisistaan poispäin suunnattua kolmikärkistä sinistä atraimenterää, joilla on yhteinen varsi.” Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 8. lokakuuta 1964. Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1969 Hiittisten liityttyä Dragsfjärdiin.


title: Fantasmagoria

text: Fantasmagoria (, 'haamu' + 'puhua julkisesti') oli 1700-luvulla Ranskassa kehitetty valonäytös, joka oli suosittu myös muualla Euroopassa ja Britteinsaarilla 1800-luvulla.


title: Fantasmagoria

text: Fantasmagorianäytöksessä käytettiin tarkoitukseen muokattua taikalyhtyä, jolla heijastettiin kuvia seinille, savuverhoon tai osittain läpinäkyville pinnoille. Heijastinlaitetta, ja siten sen aikaansaamia kuvia saattoi liikuttaa. Käyttämällä useampaa projektoria samanaikaisesti oli mahdollista vaihtaa kuvaa nopeasti. Näytöksissä esitettiin pelottavia hahmoja, kuten luurankoja, paholaisia ja kummituksia.


title: Yung Joc

text: Jasiel Robinson (s. 2. huhtikuuta 1983 Atlanta, Georgia), tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Yung Joc, on yhdysvaltalainen rap-artisti. Forbes-lehden mukaan Yung Joc on maailman 20. rikkain rap-artisti; vuonna 2006 hänen omaisuutensa oli noin 10 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.


title: Antigua ja Barbuda yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Antigua ja Barbuda on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1983 kisoista lähtien. Se ei ole saanut MM-kilpailuissa yhtään mitalia. Maan menestynein MM-kisaurheilija on Daniel Bailey, joka sijoittui 100 metrin juoksussa neljänneksi Berliinissä 2009 ja viidenneksi Daegussa 2011. Bailey kuului myös Pekingissä 2015 kuudenneksi juosseeseen pikaviestijoukkueeseen. Ennen Berliinin kisoja maan parhaat saavutukset MM-kilpailuissa olivat Lester Benjaminin sijoittuminen 15:nneksi pituushypyn karsinnassa Helsingissä 1983 sekä Brendan Christianin sijoittuminen viidenneksi 200 metrin juoksun välierässään Osakassa 2007.


title: Anguilla yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Anguilla on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1983 kisoista lähtien. Se ei ole saanut MM-kilpailuissa yhtään mitalia. Maan ainoa pistesijoille yltänyt urheilija on Shara Proctor, joka sijoittui pituushypyssä kuudenneksi Berliinissä 2009.


title: Argentiina yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Argentiina on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1983 kisoista lähtien. Lisäksi se oli mukana erillisissä, vuonna 1980 järjestetyissä naisten 3 000 metrin juoksun ja 400 metrin aitajuoksun MM-kilpailuissa. Maan ainoat pistesijoille MM-kilpailuissa yltäneet urheilijat ovat Antonio Silio, joka sijoittui 10 000 metrin juoksussa kahdeksanneksi Stuttgartissa 1993, ja Germán Lauro, joka oli kuulantyönnössä seitsemäs Moskovassa 2013. Naisten kilpailuissa Argentiinan parhaat saavutukset ovat Jennifer Dahlgrenin 10. sija moukarinheitossa Daegussa 2011 ja Alejandra Garcían 11. sija seiväshypyssä Sevillassa 1999.


title: Yung Berg

text: Yung Berg (oikealta nimeltään Christian Ward, s. 9. syyskuuta 1986 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rap-artisti.


title: Kolumbia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Kolumbia on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1983 kisoista lähtien. Maa on saavuttanut MM-kilpailuissa kuusi mitalia ja viisitoista pistesijaa.


text: Querubín Moreno sijoittui 20 kilometrin kävelyssä kahdeksanneksi Roomassa 1987. Ximena Restrepo sijoittui 400 metrin juoksussa kuudenneksi Tokiossa 1991 ja viidenneksi Stuttgartissa 1993. Jälkimmäisessä loppukilpailussa juoksi myös Norfalia Carabali mutta hänet hylättiin ratarikon vuoksi. Naisten 4 × 100 metrin viestijoukkue, johon kuuluivat Elia Mera, Felipa Palacios, Patricia Rodríguez ja Mirtha Brock, sijoittui seitsemänneksi Göteborgissa 1995. Helsingissä 2005 naisten pikaviestijoukkue sijoittui kuudenneksi joukkueella Melissa Murillo, Felipa Palacios, Darlenis Obregón ja Norma González. Berliinissä 2009 pikaviestijoukkue sijoittui seitsemänneksi muutoin samalla kokoonpanolla kuin Helsingissä mutta avausosuuden juoksi Yomara Hinestroza. Luis Fernando López sijoittui Berliinissä 2009 neljänneksi 20 kilometrin kävelyssä.


text: Daegussa 2011 Luis Fernando López sijoittui alun perin kolmanneksi 20 kilometrin kävelyssä, mutta nousi vuonna 2016 voittajaksi kun edelle sijoittuneet venäläiskävelijät hylättiin dopingin takia. Daegussa Caterine Ibargüen sijoittui kolmanneksi kolmiloikassa. Moskovassa 2013 Ibargüen voitti kolmiloikassa kultaa tuloksella 14,85 m. Koska Lópezin vuoden 2011 maailmanmestaruus varmistui vasta vuonna 2016 oli Ibargüen varsinaisesti ensimmäinen yleisurheilun maailmanmestaruuden voittanut kolumbialainen. Pekingissä 2015 Ibargüen voitti toisen maailmanmestaruutensa tuloksella 14,90 m ja Eider Arévalo sijoittui 20 kilometrin kävelyssä seitsemänneksi. Lontoossa 2017 Eider Arévalo voitti kultaa 20 kilometrin kävelyssä, Ibargüen hopeaa kolmiloikassa ja Sandra Arenas sijoittui viidenneksi 20 kilometrin kävelyssä.


title: David Morrell

text: David Morrell (s. 24. huhtikuuta 1943) on kanadalainen kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten ensimmäisestä romaanistaan "Ajojahti", johon perustuu ensimmäinen Rambo-elokuva "Taistelija" (1982). Hän on kirjoittanut 28 kirjaa ja niitä on käännetty yli 20 kielelle.


title: David Morrell

text: Morrell julkaisi ensimmäisen kirjansa "Ajojahdin" vuonna 1972. Tämä kertoo Vietnamin sodan veteraanista John Rambosta, joka eksyy pikkukaupunkiin ja aloittaa pienimuotoisen sodan kaupungin poliisipäällikön kanssa. Kirjaa kritisoitiin etenkin Yhdysvalloissa, koska Vietnamin sodasta puhuminen oli siellä tabu kirjan julkaisun aikaan. Vuonna 1984 julkaistiin "Ruusun veljeskunta", joka kertoo kahdesta orvosta CIA-agentista, joiden kasvatti-isä kääntyy heitä vastaan. Tästä tehtiin vuonna 1989 televisioelokuva, jossa näyttelivät muun muassa Robert Mitchum, David Morse ja Peter Strauss. Vuonna 1986 Morrell päätti ryhtyä täysipäiväiseksi kirjailijaksi. Morrellin poika kuoli vuonna 1987 luusyöpään, mikä vaikutti hänen kirjoihinsa.


title: Ray J

text: William Ray Norwood, Jr. (syn. 17. tammikuuta 1981, McComb, Mississippi, Yhdysvallat), tunnetaan paremmin taiteilijanimellää Ray J on yhdysvaltalainen R&B/hip hop-artisti. Hän on gospel-laulaja Willie Norwoodin poika ja R&B-laulaja Brandyn nuorempi veli.


title: Ray J

text: Ray J syntyi McCombiin, Mississippiin 17. tammikuuta 1981. Rayn muutti myöhemmin perheineen Kalifornian Carsoniin. Jo kahdeksan-vuotiaana Ray esiintyi "The Sinbad Show" -komediasarjassa.


title: Ian Stevenson

text: Ian Pretyman Stevenson (31. lokakuuta 1918 – 8. helmikuuta 2007) oli kanadalainen biokemisti, psykiatri ja parapsykologi. Hän työskenteli Virginian lääketieteellisessä korkeakoulussa viidenkymmenen vuoden ajan ja psykiatrian osaston johtajana 1957-1967, Carlsonin psykiatrian professorina vuosina 1967-2001 ja psykiatrian professorina vuodesta 2002 lähtien kuolemaansa asti.


title: Ian Stevenson

text: Hän loi tutkijana laajan uran, jonka aikana hän syventyi muun muassa psykosomatiikkaan, kuolemanrajakokemuksiin ja jälleensyntymään. Hän haastatteli ja keräsi tarinoita pienistä lapsista, joiden väitettiin muistavan edellisiä elämiään. Hän matkusti laajasti neljänkymmenen vuoden ajan ja tutki yli kolmentuhannen lapsen tapausta ympäri maailmaa, Hänen kantanaan oli, että eräitä fobioita, epätavallisia kykyjä tai sairauksia ei voitu täysin selittää perinnöllisyyden tai ympäristön selitysmalleilla. Hän uskoi, että reinkarnaatio antoi kolmannen selityksen. Stevenson piti myös lasten kertomuksia edellisissä elämissään saamistaan haavoista, jotka muistuttavat heillä nyt olevia syntymämerkkejä, osoituksena jälleensyntymän puolesta. Hän dokumentoi yli kaksi sataa syntymämerkkiä ja syntymävikaa, jotka korreloivat lasten kertomusten kanssa


title: Ian Stevenson

text: Stevensonin näkemykseen jälleensyntymästä vaikutti ehkä hänen äitinsä teosofitausta. Stevenson ei myöskään uskonut, että hänen aikaisemmin suorittamiensa LSD-tutkimuksensa yhteydessä saamansa kokemukset olisivat pelkästään aivojen tuottamia. Hän tulkitsi hypoteesinsa olevan edistysaskel verrattuna freudilaiseen käsitykseen ihmisen persoonan muotoutumisesta lapsuuden aikana.


title: Ian Stevenson

text: Stevenson valmistui St Andrewsin yliopistosta Skotlannissa ja McGill-yliopistosta Montrealissa. Hän työskenteli pitkään Virginian yliopistolla, minkä mahdollisti se, että kopiokoneen keksijä Chester Carlson oli testamentillaan jättänyt miljoona dollaria Virginian yliopistolle sillä ehdolla, että rahat käytetään Stevensonin tutkimuksiin. Kriittisten näkemysten mukaan tulosten luotettavuutta heikentää se, että valtaosa tapauksista dokumentoitiin sellaisten kulttuurien parista, joissa jälleensyntymä hyväksytään, että Stevenson teki lapsille johdattelevia kysymyksiä ja se, että hän joutui luottamaan tulkkeihin. Stevensonin selitys oli, että kyseisissä kulttuureissa näitä tarinoita arvostetaan ja kuunnellaan. Yleisesti Stevensonin päätelmien on katsottu olevan perusteettomia ja pohjaavan haluun osoittaa oma vakaumus oikeaksi.


title: Ian Stevenson

text: Stevenson kuoli 88-vuotiaana keuhkokuumeeseen. Professori Jim B. Tucker jatkaa hänen työtään Virginia Schoolin lääketieteellisessä yliopistossa.


title: Alankomaiden Antillit yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Alankomaiden Antillit osallistui yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisen kerran Helsingissä 1983 ja viimeisen kerran Berliinissä 2009. Maa saavutti MM-kilpailuissa kolme pistesijaa. Helsingissä 2005 joukkue, johon kuuluivat Geronimo Goeloe, Charlton Raphaela, Jairo Duzant ja Churandy Martina, sijoittui miesten 4 × 100 metrin viestijuoksussa kuudenneksi. Osakassa 2007 Churandy Martina sijoittui viidenneksi sekä 100 metrin että 200 metrin juoksussa.


text: Alankomaiden Antillit lakkasi olemasta vuonna 2010, jolloin se myös erosi kansainvälisestä yleisurheiluliitosta.


title: Botswana yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Botswana on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1983 kisoista lähtien. Maa on saavuttanut yhden kultamitalin Daegun kisoissa 2011, yhden hopeamitalin Moskovassa 2013 sekä kaksi pistesijaa Berliinissä 2009 ja yhden Pekingissä 2015.


text: Ennen vuotta 2009 Botswanan paras MM-kisasaavutus oli Kabelo Kgosiemangin yhdeksäs sija korkeushypyssä Osakassa 2007. Samoissa kisoissa Amantle Montsho sijoittui 400 metrin juoksun välierässään neljänneksi välierien 12:nneksi nopeimmalla ajalla. Berliinissä 2009 Gable Garenamotse sijoittui pituushypyssä seitsemänneksi ja Amantle Montsho 400 metrin juoksussa seitsemänneksi. Heidän lisäkseen loppukilpailuun selviytyi Kabelo Kgosiemang, joka sijoittui korkeushypyssä 13:nneksi. Daegussa 2011 Amantle Montsho voitti kultaa 400 metrin juoksussa, ja kaksi vuotta myöhemmin Moskovassa hän saavutti samassa lajissa hopeaa. Moskovassa Kgosiemang sijoittui korkeushypyssä kymmenenneksi. Pekingissä 2015 Isaac Makwala juoksi 400 metrillä viidenneksi. Lontoossa 2017 Baboloki Thebe sijoittui 400 metrillä neljänneksi, Nijel Amos 800 metrillä viidenneksi, Isaac Makwala 200 metrillä kuudenneksi ja naisten 4 × 400 metrin viestijoukkue seitsemänneksi.


title: Azerbaidžan yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Azerbaidžan on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin vuodesta 1993 lähtien. Se on saavuttanut MM-kilpailuissa yhden pistesijan. Ramil Quliyev sijoittui 200 metrin juoksussa seitsemänneksi Berliinissä 2009. Hän oli Berliinin kisoissa maansa ainoa urheilija. Daegussa 2011 maan ainoa urheilija Dzmitri Marshin jäi moukarinheitossa karsintaan. Moskovassa 2013 Marshin karsiutui jälleen ja maratonilla Tilahun Alijev sijoittui 38:nneksi. Pekingissä 2015 Hanna Skydan jäi moukarinheitossa karsintaan ja Hayle Ibrahimov jäi 5 000 metrin juoksussa alkueriin.


title: Yhdysvaltain Neitsytsaaret yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Yhdysvaltain Neitsytsaaret on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 1976, 1983–1999 sekä vuodesta 2003 eteenpäin. Se on saavuttanut MM-kilpailuissa kaksi pistesijaa. Tabarie Henry sijoittui 400 metrin juoksussa neljänneksi Berliinissä 2009 ja seitsemänneksi Daegussa 2011. Berliinissä LaVerne Jones-Ferrette karsiutui 200 metrin välierissä sijoituttuaan erässään kolmanneksi välierien yhdeksänneksi nopeimmalla ajalla. Moskovassa 2013 maalla oli vain yksi urheilija, 110 metrin aitajuoksun alkuerissä karsiutunut Eddie Lovett.


title: Tšad yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa

text: Tšad on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 1987–2007 ja 2011–2013. Se on saavuttanut MM-kilpailuissa yhden pistesijan. Kaltouma Nadjina sijoittui 400 metrin juoksussa viidenneksi Edmontonissa 2001.


title: Suomen kansallissymbolit

text: Suomen kansallissymbolit ovat Suomen virallisia tai epävirallisia kansallisia tunnuksia. Keskeisiä kansallisia symboleita ovat sinivalkoinen kansallislippu ja leijonavaakuna.


title: Tatra T54

text: Tatra T54 oli tšekkoslovakialaisen Tatran vuosina 1931–1934 valmistama henkilöauto. Autoa pidetään eräänä kestävimmistä ja luotettavimmista Tatra-malleista. Se oli T52-mallin pohjalta kehitetty halvempi versio. Auto esiteltiin samaan aikaan T57-pikkuauton kanssa.


title: Tatra T54

text: Rungon ja alustan osat olivat T52:sta sillä erotuksella että T54:n 2 820 mm:n pituinen akseliväli asettui T52:ssa käytettyjen vaihtoehtojen väliin. Moottorimalli oli sama kuin T30:ssä, mutta sylinterin halkaisija oli 5 mm pienempi. Myöhempiin malleihin asennettiin T30:n tehokkaampi moottori mahdollisesti joko asiakaskunnan toivomuksesta tai siksi että T30:n moottoreita oli jäänyt yli kun sen valmistus oli loppunut vuonna 1931.


title: Tatra T54

text: Viimeisenä valmistusvuonnaan T54:ia valmistettiin vain kymmenen kappaletta. Sen seuraajamalli oli T75.


title: Tatra T54

text: Voimanlähteenä oli nelisylinterinen, ilmajäähdytteinen bokserimoottori. Kampikammio oli valmistettu alumiinista. Nokka-akseli oli sijoitettu kampiakselin alapuolelle ja käytti venttiilikoneistoa työntötankojen välityksellä. Jäähdytystuuletin oli moottorin takapuolella vauhtipyörän yhteydessä. Sähköjärjestelmä oli edistyksellisesti 12-volttinen ja sähkölaitteet olivat Boschin ja Scintillan valmistamat.


title: Tatra T54

text: Perusmallin moottorin iskutilavuus oli 1 462 cm³ ja kaasuttimena oli Zenith 30 U. Tämän avulla auto saavutti 80 km/h huippunopeuden. Tehokkaammassa T54/30-mallissa oli T30-mallista peräisin ollut 1 680-kuutioinen moottori. Sen kaasuttimena oli Zenith 30 KB.


title: Tatra T54

text: Moottorin takana oli kuiva nelilevyinen kytkin josta voima välittyi neliportaisen vaihteiston kautta kardaaniakselille ja sitä kautta taka-akselille. Taka-akselilla oli heilurimallinen erillisjousitus ja jousituksena oli poikittain asennettu puolielliptinen lehtijousi, joka oli kiinnitetty keskeltä vetopyörästöön ja päistään jarrukilpiin. Edessä olleella jäykällä akselilla oli samanlainen jousitus, jossa lehtijousi oli kiinnitetty keskeltä moottorinlohkoon. Edessä oli iskunvaimentimet.


title: Tatra T54

text: Auton runkorakenteena oli keskusputkirunko. Runkoputken etupäähän kiinnitetyt vaihteisto ja moottori olivat osa kantavaa rakennetta.


title: Tatra T54

text: Jarruina oli kaikilla pyörillä mekaanisesti toimivat rumpujarrut. Seisontajarru vaikutti takapyöriin. Takapyörillä oli erilliset jarrut seisontajarrua varten; erikoisen ratkaisun taustalla on mahdollisesti ollut tarkoitus korvata mekaanisten käyttöjarrujen välitys myöhemmin hydraulisella järjestelmällä.


title: Tatra T54

text: Tehdasvalmisteiset korit olivat yksinomaan kaksi- tai neliovisia sedaneita. Malli muistuttaa suuresti T30- ja T52-malleja. Lisäksi ensimmäiset yksilöt ovat hyvin samannäköisiä viimeisten T12-mallien kanssa. T54:n tunnistaa helpoiten siitä että ovien alareunat ovat lähes astinlautojen tasolla, toisin kuin T30:ssä ja T52:ssa. Kuvassa oleva auto on poikkeuksellinen, sillä sen ovien alaosissa on ylimääräiset pokkaukset, jotka näyttävät erehdyttävästi ovien alareunoilta. Auto on Tatran museossa Kopřivnicessa. Toinen T54:n tunnusmerkki on tuulilasin yläpuolella oleva kiinteästi asennettu lippa, joka on erilainen kuin T52:ssa ja T30:ssä.


title: Tatra T54

text: Itsenäiset korinvalmistajat eivät juuri rakentaneet omia muunnelmiaan T54:ien alustoille, vaan suosivat ennemmin kalliimpia T52:ia. Česká Lípassa toiminut korinvalmistaja Bohemia kuitenkin rakensi ambulanssimuunnelman, jonka alustassa oli T30:stä peräisin ollut pidempi runkoputki. Autoja valmistui viisi kappaletta.


title: Kids of the Century

text: Kids of the Century on Helloweenin neljänneltä albumiltaan "Pink Bubbles Go Ape" irrottama single, joka ilmestyi vuonna 1991. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 3.


title: Fabienne Ficher

text: Fabienne Ficher (s. 25. huhtikuuta 1966 Pariisi, Ranska) on entinen ranskalainen pikajuoksija.


title: Fabienne Ficher

text: Ficher sijoittui Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 seitsemänneksi 400 metrin juoksussa ajalla 51,91 s. Rooman MM-kilpailuissa 1987 hän karsiutui 400 metrin juoksun välierissä ajalla 52,58 s ja sijoittui 4 × 400 metrin viestijuoksussa seitsemänneksi ajalla 3.27,60. Soulin 1988 olympialaisissa hän karsiutui 400 metrin juoksun puolivälierissä ajalla 52,95 s ja sijoittui viestissä seitsemänneksi ajalla 3.29,37.


title: Fabienne Ficher

text: Splitin EM-kilpailuissa 1990 Ficher karsiutui 200 metrin juoksun välierissä ja sijoittui viestissä viidenneksi Ranskan ennätyksellä 3.25,16. Budapestin EM-kilpailuissa 1998 hän karsiutui 400 metrin välierissä sekä juoksi 4 × 400 metrin viestin alkuerässä mutta ei enää loppukilpailussa, jossa Ranska sijoittui kuudenneksi.


title: Fabienne Ficher

text:
Sisäratojen MM-kilpailuissa Ficher sijoittui Pariisissa 1985 neljänneksi 200 metrin juoksussa ajalla 23,75 s. Hän karsiutui saman matkan välierissä vuosina 1991 ja 1999 sekä alkuerissä vuosina 1995 ja 1997. Sisäratojen EM-kilpailuissa hänen paras saavutuksensa oli kuudes sija 400 metrin juoksussa ajalla 54,67 s Haagissa 1989. Hän karsiutui 200 metrin välierissä vuosina 1986, 1994 ja 1998, 400 metrin välierissä vuonna 1988 sekä 400 metrin alkuerissä vuonna 1987.
Fabienne Ficher voitti ulkoradoilla Ranskan mestaruuden 200 metrillä vuonna 1990 sekä 400 metrillä vuosina 1985, 1987, 1989 ja 1998. Sisäradoilla hän voitti Ranskan mestaruuden 200 metrillä vuosina 1986, 1991, 1994, 1997 ja 1998 sekä 400 metrillä vuosina 1987, 1988 ja 1989. Hän juoksi 400 metrillä Ranskan sisäratojen ennätyksen 53,17 s vuonna 1988. Hän on pituudeltaan 175-senttinen ja painoi kilpavuosinaan 59 kiloa.


title: Tulva (vuoden 1958 elokuva)

text: Tulva on brittiläinen jännityselokuva vuodelta 1958. Sen ohjasi Charles Crichton. Elokuva perustuu John ja Ward Hawkinsin "Saturday Evening Post" -lehteen kirjoittamaan jatkokertomukseen, ja kertoo miehestä, joka on tuomittu syyttömänä murhasta, ja häntä puolustavasta naisesta.


title: Ilotalo (televisiosarja)

text: Ilotalo on suomalainen vuonna 1988 valmistunut 12-osainen suomalainen sketsisarja. Sarjan ohjasivat Jussi Niilekselä ja Kristiina Repo. Tuottaja ja päävastuullinen käsikirjoittaja oli Jussi Tuominen. Sarjassa oli näyteltyjen sketsien lisäksi argentiinalaisen sarjakuvapiirtäjä Quinon (Joaquín Salvador Lavado) sanattomia animaatioita, sekä lähetyspäivän uutisaiheista muunnellut "uutiset".


title: Älä odota armoa

text: Älä odota armoa on brittiläinen elokuva vuodelta 1963. Se perustuu Mickey Spillanen salapoliisiromaaniin, ja Spillane osallistui sen käsikirjoittamiseen ja tuottamiseen ja näytteli itse myös miespääosaa.


title: Odile Singa

text: Odile Singa (s. 29. joulukuuta 1969 Saint-Denis, Réunion) on entinen ranskalainen pikajuoksija.


title: Odile Singa

text: Singa sijoittui Splitin EM-kilpailuissa 1990 neljänneksi 4 × 100 metrin viestijuoksussa ajalla 43,43 s ja karsiutui 200 metrin juoksun välierissä uransa parhaalla ajalla 23,23 s. Vuoden 1992 maailmancupissa hän sijoittui 4 × 100 metrin viestijuoksussa toiseksi. Helsingin EM-kilpailuissa 1994 hän karsiutui 100 metrin juoksun alkuerissä ajalla 11,74 s ja kuului Ranskan pikaviestijoukkueeseen, joka hylättiin alkuerissä. Göteborgin MM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui viestissä viidenneksi ajalla 43,35 s (alkuerissä joukkue juoksi Ranskan ennätyksen 42,56 s) ja karsiutui 100 metrin alkuerissä ajalla 11,70 s.


title: Odile Singa

text: Sisäratojen arvokilpailuissa Singa karsiutui 200 metrin juoksun alkuerissä Liévinin EM-kilpailuissa 1987 ajalla 24,42 s sekä 60 metrin juoksun alkuerissä Barcelonan MM-kilpailuissa 1995 ajalla 7,38 s.


title: Odile Singa

text: Odile Singa voitti ulkoradoilla Ranskan mestaruuden 100 metrillä vuonna 1995 sekä 200 metrillä vuosina 1989 ja 1994. Sisäradoilla hän voitti Ranskan mestaruuden 60 metrillä vuonna 1991. Hän on pituudeltaan 162-senttinen ja painoi kilpavuosinaan 52 kiloa.


title: Magali Simioneck

text: Magali Simioneck (s. 17. helmikuuta 1970 Fort-de-France, Martinique) on entinen ranskalainen pikajuoksija.


title: Magali Simioneck

text: Simioneck voitti nuorten Euroopan-mestaruuden 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuonna 1989. Aikuisten kisoissa hän sijoittui Splitin EM-kilpailuissa 1990 viestissä neljänneksi ajalla 43,43 s ja karsiutui 100 metrin juoksun välierissä ajalla 11,62 s. Hän juoksi 100 metrillä uransa parhaan ajan 11,39 s vuonna 1993. Hänen ennätyksensä 200 metrin juoksussa oli 23,41 s vuodelta 1989.


title: The Limping Man

text: The Limping Man on brittiläinen film noir -elokuva vuodelta 1953. Sen pääosassa on amerikkalainen Lloyd Bridges, joka esittää sodasta palannutta miestä, joka saapuu Lontooseen tapaamaan vanhaa tyttöystäväänsä. Lentokentällä ammutaan Bridgesille tuntematon mies, joka osoittautuu tyttöystävän tuttavapiiriin kuuluvaksi. Tappajaksi epäillään salaperäistä ontuvaa miestä.


title: Malaga – salakuljettajien paratiisi

text: Malaga – salakuljettajien paratiisi () on brittiläinen elokuva vuodelta 1954. Yhdysvalloissa sitä levitettiin nimellä "Fire over Africa". Maureen O'Hara esittää elokuvassa CIA:n edeltäjän OSS:n agenttia, joka lähetetään Tangeriin tutkimaan Välimerellä toimivaa salakuljettajien rengasta.


title: Hiiri, joka murisi

text: Hiiri, joka murisi on Jack Arnoldin ohjaama brittiläinen elokuva vuodelta 1959. Se on poliittinen satiiri, joka kertoo köyhtyneestä pikkuvaltiosta, joka päättää julistaa sodan Yhdysvalloille. Peter Sellers on siinä kolmoisroolissa sotilasjohtajana, pääministerinä ja herttuattarena.


title: Gérard Fénouil

text: Gérard Fénouil (s. 23. heinäkuuta 1945 Pariisi, Ranska) on entinen ranskalainen pikajuoksija ja olympiamitalisti.


title: Gérard Fénouil

text: Fénouil saavutti Méxicon 1968 olympialaisissa pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksussa Ranskan ennätyksellä 38,4 s. Lisäksi hän karsiutui 100 metrin juoksun välierissä ajalla 10,4 s. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän voitti kultaa viestijuoksussa ajalla 38,8 s ja sijoittui 100 metrillä neljänneksi ajalla 10,7 s. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän sijoittui 200 metrin juoksussa seitsemänneksi ajalla 20,9 s ja kuului pikaviestijoukkueeseen, joka hylättiin loppukilpailussa. Münchenin 1972 olympialaisissa hän sijoittui viestijuoksussa seitsemänneksi ajalla 39,14 s.


title: Gérard Fénouil

text: Fénouil voitti Ranskan mestaruuden 100 metrin juoksussa vuonna 1969 sekä 200 metrin juoksussa vuosina 1969, 1970 ja 1971. Hän on pituudeltaan 177-senttinen ja painoi kilpavuosinaan 72 kiloa.


title: Patrick Bourbeillon

text: Patrick Bourbeillon (24. maaliskuuta 1947 Angers, Maine-et-Loire, Ranska – 14. heinäkuuta 2015 Lyon, Ranska) oli ranskalainen pikajuoksija.


title: Patrick Bourbeillon

text: Bourbeillon voitti Ateenan EM-kilpailuissa 1969 kultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa ajalla 38,8 s. Helsingin EM-kilpailuissa 1971 hän kuului viestijoukkueeseen, joka hylättiin loppukilpailussa. Münchenin 1972 olympialaisissa hän sijoittui viestijuoksussa seitsemänneksi ajalla 39,14 s.


title: Patrick Bourbeillon

text: Bourbeillon kuului vuonna 1969 joukkueeseen, joka juoksi 4 × 200 metrin viestijuoksussa Euroopan ennätyksen 1.23,6. Vuonna 1971 hän oli parantamassa Ranskan ennätystä aikaan 1.23,1. Hän on pituudeltaan 175-senttinen ja painoi kilpavuosinaan 74 kiloa.


NIMH – rouva Brisby ja hänen salainen maailmansa () on vuonna 1982 ilmestynyt amerikkalainen animaatioelokuva, joka perustuu palkittuun lasten fantasiaromaaniin "Hiirirouva ja ruusupensaan viisaat". Elokuva on entisen Disney-animaattori Don Bluthin ensimmäinen kokopitkä elokuvaohjaus, joka jäi hänen perustamansa studion, Don Bluth Productionsin, ainoaksi. Elokuva on epätyypillinen kokoperheen elokuva, sillä se yhdistää perinteiseen eläinsatuun runsaita scifi- ja fantasiaelementtejä ja se sisältää väkivaltaisia ja pelottavia kohtauksia. Ohjaajan mukaan elokuva tehtiinkin yhtä lailla aikuis- kuin lapsiyleisölle. Elokuva on sittemmin saanut kulttimaineen, jonka todistavat useat Internetin fanisivustot. Nykyisin elokuvaa pidetään ohjaajansa magnum opuksena.


title: NIMH – rouva Brisby ja hänen salainen maailmansa

text: Elokuva alkaa vanhasta Nicodemus-rotasta, joka kirjoittaa päiväkirjaansa ystävästään Jonathan Brisbystä. Jonathan oli kuollut samana päivänä, kun hän oli ollut auttamassa "Suunnitelman" toteuttamisessa. Nicodemus miettii ystävänsä vaimoa, joka ei tiennyt mitään miehensä suhteesta rottaan tai heidän kokemuksistaan "NIMHissä".


text: Samaan aikaan peltohiiri rouva Brisby, Jonathanin leski, asuu lastensa kanssa vanhan sementtiharkon sisään rakennetussa talossa maanviljelijä Fitzgibbonsin pellolla. Hän valmistelee perheensä muuttoa, sillä kyntötyöt lähestyvät ja hänen kotinsa on vaarassa jäädä traktorin alle. Hänen Timothy-poikansa on kuitenkin sairastunut ja Brisby lähtee hakemaan apua herra Agesilta, vanhalta hiireltä, joka oli hänen miehensä ystävä. Sairaus paljastuu keuhkokuumeeksi, ja Ages määrää Timothyn vuodelepoon. Hän kertoo, että viileä kevätilma voi tappaa heikkona olevan pojan, joten muuttaminen ei onnistu. Kotiin palatessaan Brisby tapaa Jeremy-variksen, jonka kanssa hän pakenee heidän kimppuunsa hyökkäävää maanviljelijän Lohikäärme-kissaa. Seuraavana aamuna maanviljelijä aloittaa yllättäen kyntötyöt, mutta Brisby onnistuu pelastamaan kotinsa ja lapsensa kiipeämällä liikkuvan traktorin moottoriin ja katkaisemalla polttoaineletkun. Ratkaisu on kuitenkin väliaikainen, ja Brisby lentää Jeremyn selässä kysymään neuvoa läheisessä metsässä asuvalta pelätyltä mutta viisaalta Suureltä Pöllöltä. Pöllö neuvoo Brisbyn siirtää turvaan lapsensa Timmyn terveydestä huolimatta, mutta kun hän kuulee, että hiiri on Jonathan Brisbyn vaimo, hän käskee Brisbyn mennä tapaamaan maanviljelijän pihassa olevan ruusupensaan alla asuvia rottia. Siellä hänen pitää kysyä Nicodemusta ja pyytää rottia siirtämään hänen talonsa pois traktorin kulkureitiltä.


text: Brisby menee ruusupensaalle, mutta portinvartija, rotta nimeltä Brutus, ajaa hänet pois. Hän törmää kuitenkin herra Agesiin, joka on myös matkalla ruusupensaaseen. Ages on yllättynyt tavatessaan Brisbyn pensaalla ja vielä yllättyneempi, kun Brisby kertoo palanneensa Pöllön luota elossa. Ages johdattaa Brisbyn portinvartijan ohi ruusupensaan alle, jonne rotat ovat rakentaneet maanalaisen kaupungin, jossa heillä on ihmisten teknologiaa ja sähkövirta. Kaupungissa hän tapaa Justinin, vartioston kapteenin, ja Nicodemuksen, rottien vanhan johtajan. Nicodemus kertoo Brisbylle hänen miehensä kohtalosta, ja että hän, herra Ages ja rotat olivat karanneet koe-eläinlaboratoriosta NIMHistä (National Institute of Mental Health, Mielenterveyden kansallinen instituutti).


text: Nicodemus kertoo, että alun perin he olivat tavallisia rottia ja hiiriä, jotka otettiin kiinni kaupungin kujilta koe-eläimiksi. Heille tehtiin kokeita, joissa heille annettiin pistoksia. Ne kasvattivat heidän älykkyyttään, jonka johdosta heille kehittyi lukutaito ja kyky ymmärtää monimutkaista tekniikkaa. Pistokset myös pidensivät heidän elinikäänsä, minkä takia Jonathan ei ikinä kertonut menneisyydestään vaimolleen, joka oli tavallinen peltohiiri. Hän olisi nimittäin kuollut vanhuuteen, kun Jonathanilla olisi vielä ollut paljon elinvuosia jäljellä. Uuden älykkyytensä turvin rotat ja hiiret pakenivat häkeistään ja ilmastointikanavien kautta ulos rakennuksesta, ja päätyivät Fitzgibbonsin maatilalle, jonne he päättivät rakentaa yhdyskuntansa. He olivat kuitenkin tulleet tyytymättömiksi riippuvuudestaan ihmisiin. He joutuivat varastamaan ruokansa ja sähkönsä Fitzgibbonseilta, mutta he toivoivat voivansa elää itsenäisinä ja omavaraisina. Tämän saavuttaakseen he ovat luoneet "Suunnitelman", jossa he rakentaisivat uuden yhdyskunnan Okalaakso-nimiseen paikkaan erämaassa, jossa he voisivat elää ilman ihmisiä. Sitten Nicodemus antaa Brisbylle amuletin, jonka tämän mies jätti tälle perinnöksi.


text: Brisby esittää asiansa ja Pöllön ehdotuksen rottien neuvostolle, ja koska hän on rottien kunnioittaman Jonathanin vaimo, he päättävät auttaa. Mutta Jenner-niminen rotta ja hänen apurinsa Sullivan, jotka haluavat jatkaa ihmisten rinnalla asumista, päättävät tehdä lopun Suunnitelmasta murhaamalla Nicodemuksen Brisbyn talon siirron aikana. Justin kertoo Brisbylle, että aina kun rotat liikkuvat ulkona ne huumaavat Lohikäärme-kissan laittamalla unilääkettä sen ruokaan, jotta se ei hyökkäisi heidän kimppuunsa. Jonathan kuoli tällaisen operaation aikana, kun kissa sai hänet kiinni kesken huumaamisen. Justin päättää yrittää sitä vuorostaan, mutta Brisby tarjoutuu vapaaehtoiseksi hänen sijastaan maksaakseen rotille takaisin saamastaan avusta.


text: Myöhemmin samana iltana Brisby ryömii Fitzgibbonsien keittiöön kaapin alla lattiassa olevan reiän kautta. Hän saa unilääkkeen kissan ruokakuppiin, mutta maanviljelijän poika Billy ottaa hänet kiinni. Billy saa luvan pitää Brisbyä lemmikinään ja hänet suljetaan vanhaan lintuhäkkiin. Häkissä Brisby kuulee puhelinkeskustelun, jossa NIMH ilmoittaa Fitzgibbonseille tulevansa maatilalle tuhoamaan karanneita koe-eläimiä. Brisby pääsee pakoon häkistään ja lähtee varoittamaan rottia.


text: Sillä aikaa rotat ovat rakentaneet nostolaitteiston, jolla he siirtävät Brisbyjen taloa. Kun talo on ilmassa Nicodemuksen kohdalla, Jenner katkaisee tukiköydet ja talo putoaa ja murskaa vanhan rotan alleen. Kaikki uskovat tapahtuneen olleen onnettomuus, ja Jenner julistaa itsensä uudeksi johtajaksi ja ilmoittaa, että Suunnitelmasta luovutaan. Brisby saapuu paikalle ja talonsa siirron epäonnistumisesta ja Nicodemuksen kuolemasta huolimatta hän kertoo rotille NIMHin tulosta ja käskee heitä lähtemään ruusupensaasta heti. Tämä suututtaa Jennerin, joka lyö Brisbyn maahan. Justin rientää Brisbyn avuksi, ja katumapäälle tullut Sullivan antaa hänelle miekan. Petturuudesta suivaantunut Jenner iskee Sullivania omalla miekallaan. Seuraa miekkataistelu Justinin ja Jennerin välillä, joka johtaa Jennerin yliotteeseen. Kuolettavasti haavoittunut Sullivan kuitenkin pelastaa Justinin hengen heittämällä Jenneriä tikarilla selkään, joka tappaa tämän.


text: Sitten Brisby kuulee lastensa avunhuudot talostaan ja huomaa, että se on alkanut upota mutaan putoamispaikallaan. Rottien yrityksistä huolimatta taloa ei saada vedetyksi mudasta ja se uppoaa kokonaan. Brisby lähtee hädissään sukeltamaan mutaan, mutta Justin vetää hänet kuiville. Brisbyn surun rikko kuitenkin Nicodemuksen antama amuletti, joka oli kaikessa hätäkässä uponnut mutaan. Amuletti nousi taian avulla pintaan, ja Brisby käyttää sen voimaa nostaakseen kotinsa ja lapsensa kuiville, pois traktorin tieltä. Tämän jälkeen hän pyörtyy.


text: Seuraavana aamuna NIMHin miehet saapuvat mutta turhan takia: rotat ovat jo lähteneet Justin johtajanaan kohti Okalaaksoa. Brisby on selvinnyt amuletin käyttämisen ponnistuksista, joskin hänen käpälänsä ovat siteissä, koska ne paloivat esineen kuumuuden takia. Hänen lapsensakin ovat kunnossa yön koettelemuksista ja Timothy on alkanut toipua keuhkokuumesta. Loppu on onnellinen myös Jeremy-varikselle, joka kohtaa tosirakkautensa, ja he lentävät kohti auringonnousua lopputekstien alkaessa.


text: Don Bluth tutustui alkuperäiseen kirjaan ensimmäistä kertaa työskennellessään Disneyllä, kun sitä tarjottiin yhtiölle tuotettavaksi. Hän kiinnostui tarinasta, ja hankki oikeudet kirjaan myöhemmin omalle studiolleen.


text: Tuotantoyhtiö Aurora, jonka kanssa Don Bluth Productions oli tehnyt yhteistyösopimuksen, antoi elokuvaa varten 7 miljoonan dollarin budjetin ja kahden ja puolen vuoden tuotantoaikataulun. Molemmat olivat tuohon aikaan tavallista vähemmän kokopitkälle animaatiolle. Bluth ratkaisi vähäiset resurssit organisoimalla studionsa niin, etteivät työntekijät olleet pitkiä aikoja toimettomina odottelemassa seuraavaa tehtävää. Lisäksi animaattoreille tarjottiin osinkoja elokuvan tuotoista, jotta he tekisivät pitempiä työpäiviä. Pienestä budjetistaan huolimatta NIMH oli aikanaan kallein muun kuin Disneyn tuottama animaatioelokuva.


text: Ensin kirjan muokkaamiseksi käsikirjoitukseksi palkattiin ammattilaiskäsikirjoittaja, mutta lopputulokseen ei oltu tyytyväisiä. Studiolla ajateltiin, että animaatioalan ammattilaiset osaisivat parhaiten kirjoittaa animaatioelokuvan, joten käsikirjoituksen tekivät ohjaaja Bluth, tuottajat Gary Goldman ja John Pomeroy ja animaattori Will Finn. He päättivät keskittyä elokuvassa rouva Brisbyn tarinaan ja jättää rotat, joiden taustasta kerrottiin kirjassa huomattavasti enemmän, vähemmälle huomiolle. Lisäksi elokuvaan lisättiin mystisiä fantasiaelementtejä, ja myös muita muutoksia tehtiin kirjan tapahtumiin. Käsikirjoitusta ei tehty ehdottoman lopulliseksi: kohtauksia suunniteltiin koko työryhmän kanssa vielä tuotannon aikana.


text: Don Bluth ja hänen työryhmänsä etsivät itse näyttelijät elokuvaan sen sijaan, että he olisivat käyttäneet ulkopuolista casting-toimistoa. Sopivia ääniä etsittiin katsomalla elokuvia ja tv-sarjoja. Rooleihin valittiin vähemmän tunnettuja näyttelijöitä, joista monilla ei ollut aikaisempaa ääninäyttelykokemusta. Joillakin valinnoilla oli suuri vaikutus itse elokuvaan. John Carradinen raihnainen mutta ylväs olemus oli innoittajana hänen esittämänsä Suuren Pöllön lopulliselle ulkomuodolle. Dom DeLuise taas toi improvisoinnillaan ja komediakokemuksellaan paljon lisää Jeremyn hahmoon, jonka takia sen osuutta elokuvassa kasvatettiin vähäisestä sivuhahmosta nykyisenlaiseksi.


text: Bluth halusi palata NIMHissä Disneyn kulta-ajan animaatioiden henkeen. Tämän saavuttamiseksi elokuvassa keskityttiin vahvaan tarinaan ja hahmoihin ja käytettiin perinteisiä työläämpiä animaatiotekniikoita paremman jäljen aikaansaamiseksi.


text: Monista elokuvassa esiintyvistä esineistä rakennettiin mallit, joita kuvattiin filmille animaattoreille malliksi. Näin haluttiin saada esineiden liikkeet todenmukaisemmiksi. Esimerkiksi vene, jolla Brisby matkustaa rottien kanssa maanalaisessa virrassa, rakennettiin Bluthin uima-altaaseen.