title: Windows Phone

text: Tuoreimmalle Windows Phone 8.1 -käyttöjärjestelmälle sovellukset tehdään usein Visual C#, Visual Basic ja Visual C++ -kielillä. XNA:ta ei enää kehitetä, sillä Microsoft päätti Windows Phone 8:n julkaisun yhteydessä tukevansa mieluummin DirectX:ää. Saman julkaisun yhteydessä kerrottiin, että sovelluksia voi luoda myös HTML/CSS/JavaScript-koodilla. XNA:n sijaan kehittäjät voivat kehittää sovelluksensa käyttäen .NET Framework -kieltä. Microsoft on myös lisännyt tuen kolmannen osapuolen rajapintoja, kuten Unitya varten.


title: Windows Phone

text: Nimi Windows Phone viittaa yleisesti versionumeroon 7 ja sen jälkeisiin julkaisuihin. Microsoftin tätä aiemmat mobiilikäyttöjärjestelmäversiot kulkivat nimellä Windows Mobile. Versio 6.5 oli eräänlainen välietappi; Windows Phone ilman kaikkia tulevia ominaisuuksia.


title: Windows Phone

text: Microsoft julkaisi 15. helmikuuta 2010 Mobile World Congressissa Barcelonassa seuraavan sukupolven mobiilikäyttöjärjestelmänsä, Windows Phone 7:n. Aiemmin se tunnettiin nimellä Windows Phone 7 Series tai "Photon". Jakeluun sen ilmoitettiin tulevan vuoden 2010 loppupuolella. Aiemmat Windows Mobile 6.x -puhelimet eivät ole päivitettävissä Windows Phone 7:ään. Syyskuussa 2010 Microsoft ilmoitti aloittaneensa Windows Phone 7:n toimitukset laitevalmistajille. Tämä tarkoittaa sitä että aikaisemmin ilmoitetussa aikataulussa laitteiden toimittamiseksi kuluttajille pysyttiin. Windows Phone 7 -puhelimia valmistavat esimerkiksi HTC, LG ja Samsung. Helmikuussa 2011 matkapuhelinvalmistaja Nokia ilmoitti ryhtyvänsä käyttämään Windows Phone 7:ää älypuhelimiensa ensisijaisena käyttöjärjestelmänä.


title: Windows Phone

text: Koodinimeltään "Mango" julkaistiin 24. toukokuuta 2011. Sen tärkeimpiin uudistuksiin kuuluivat muun muassa kielituki 22 kielelle (muun muassa suomi ja ruotsi), IE 9 -selain, Twitter-integraatio ja moniajo.


title: Windows Phone

text: Suosituimmat toisen sukupolven WP 7.5 -laitteet ovat olleet Nokian Lumia-mallisto, eli lokakuussa 2011 julkistetut Lumia 800 ja Lumia 710 ja vuonna 2012 julkistetut Lumia 900 ja Lumia 610.


title: Windows Phone

text: Tammikuussa 2013 julkaistiin Windows Phone 7.8. Se on saatavilla WP 7.5 -puhelimiin päivityksen avulla. Windows Phone 7.8:ssa on joitakin ominaisuuksia Windows Phone 8:sta, kuten päivitetty aloitusnäyttö, värimaailmaan lisätyt 20 väriä ja mahdollisuus saada Bingin päivän kuva taustakuvaksi. Windows Phone 7.8:lla pyritään pidentämään Windows Phone 7-laitteiden ikää, koska nämä eivät olleet päivitettävissä Windows Phone 8 -versioon johtuen laitteiston rajoituksista.


title: Windows Phone

text: Microsoft on ilmoittanut, että Windows Phone 7.8 tulee edelleen saamaan tulevaisuudessa päivityksiä, kun sekä Windows Phone 7 ja Windows Phone 8 ovat rinnakkain käytössä jonkin aikaa.


title: Windows Phone

text: Microsoftin tuoreimman tiedon mukaan Windows Phone 7.8:n tuki päättyi 9.9.2014.


title: Windows Phone

text: Microsoft julkaisi Windows Phone 8:n (kehitysnimi Apollo) 20. kesäkuuta 2012. Se on seuraava merkittävä julkaisu WP 7:n ja WP 7.5:n jälkeen. Sen uudistukset keskittyvät pitkälti uudistettuun laitteistotukeen, joten Windows Phone 8 ei tule saataville ensimmäisen ja toisen sukupolven (WP 7 ja 7.5) laitteisiin. Ainakin WP 7.5 -pohjaiset laitteet saavat korvaavan 7.8-päivityksen, joka sisältää ainakin uuden aloitusnäytön. Windows Phone 8:lle kehitetyt sovellukset ovat yhteensopivia WP 7.5:n kanssa. Windows Phone 8:n erityisominaisuuksia hyödyntävät tai natiivikoodia sisältävät sovellukset eivät toimi aiemmissa Windows Phonen versioissa.


title: Windows Phone

text: Windows Phone 8:n uusia ominaisuuksia:


title: Windows Phone

text: Windows Phone 7 -laitteista poiketen Windows Phone 8 -sarjan puhelimet eivät tue FM-radiovastaanotinta.


title: Windows Phone

text: Ensimmäisen Windows Phone 8 -pohjaisen laitteen julkaisi Samsung elokuun 2012 lopussa. ATIV S -mallissa on 4,8-tuumainen kosketusnäyttö, yksi gigatavu keskusmuistia ja 1,5 GHz:n kaksoisydinprosessori. Takapuolen kamerassa on 8 megapikseliä ja etukamerassa 1,9 megapikseliä. Laitteessa on NFC-siru. Puhelin tukee myös ns. puoli-4G:tä eli DC-HSPA, eli tiedonsiirron enimmäisnopeus on 42 Mbit/s.


title: Windows Phone

text: Nokia taas julkisti kaksi Windows Phone 8 -mallia New Yorkissa, samaan aikaan kun Nokia World -tapahtuma oli käynnissä Helsingissä. Julkistettujen mallien nimet olivat Nokia Lumia 920 ja Lumia 820. Molemmissa puhelimissa on 1,5 GHz:n kaksoisydinprosessori, gigatavu keskusmuistia, NFC, tuki langattomalle lataukselle ja täydelle 4G-tekniikalle, sekä Pohjois-Amerikan että Euroopan taajuuksilla.


title: Windows Phone

text: Ensin mainitussa on muun muassa 8,7 megapikselin PureView-kamera, 1080p-videokuvaus, 4,5 tuuman 1 280 × 768 -resoluution PureMotion HD+ -näyttö. Tekniikan ansiosta näyttöä voi käyttää vaikka avaimella, kynällä tai hanskat kädessä. Lisäksi se on Nokian mukaan värikkäämpi ja energiapihimpi kuin muiden valmistajien näytöt.


title: Windows Phone

text: Lumia 820:ssa taas on hieman heikompitasoinen 8 megapikselin kamera ja 4,3 tuuman 800 × 480 -resoluution näyttö.


title: Windows Phone

text: Microsoftin tuoreimman tiedon mukaan Windows Phone 8:n tuki päättyy 12.1.2016.


title: Windows Phone

text: Microsoft julkaisi Windows Phone 8.1:n 2. huhtikuuta 2014 jokavuotisessa BUILD-konferenssissaan. Kesäkuussa 2014 julkiseen jakeluun tuleva päivitys tuo mukanaan monia uusia ominaisuuksia, kuten esimerkiksi yrityksille hyödyllisen VPN-tuen sekä oman Applen Sirin kanssa kilpailevan ääniavustaja Cortanan, joka ei vielä toimi Suomessa, ja ymmärtää ainoastaan englantia ja kiinaa. Kaikki nykyiset Windows Phone 8 -laitteet pystyvät lataamaan päivityksen sen tullessa saataville. Preview for Developers -kehittäjäohjelmaan rekisteröityneet saivat ladata päivityksen heti. Kuka tahansa voi toistaiseksi ilmoittautua ilmaiseksi kyseiseen kehittäjäohjelmaan. Julkistuksen yhteydessä Nokia julkaisi uusia puhelimia: Nokia Lumia 930, Nokia Lumia 635 ja Nokia Lumia 630. Näistä viimeiseksi mainittu on saatavilla myös kahden SIM-korttipaikan versiona.


title: Windows Phone

text: Listattu uusia ominaisuuksia:


title: Windows Phone

text: Windows Phone 8.1:n tuki päättyi 11. heinäkuuta 2017.


title: Jumalaa ei ole

text: Jumalaa ei ole on uskontotieteilijä Ilkka Pyysiäisen vuonna 2010 ilmestynyt kirja.


title: Jumalaa ei ole

text: Pyysiäinen arvostelee kristittyjä teologeja, jotka puolustelevat Raamatun nykyaikana outona pidettyjä väitteitä sanomalla, että Raamattu ei kerro todellisuudesta, ja että uskossa ei ole kyse totuudesta, ja että ristiriitaa uskon ja tiedon välillä ei ole, koska ne koskisivat eri asioita. Pyysiäisen mukaan uskontojen väitteitä on aina pidetty kirjaimellisina totuuksina siihen asti, kunnes tiede on osoittanut ne vääriksi. Uskonnon ja tieteen välillä on edelleen ristiriitoja, ja kun niitä on ratkaistu, voittajana on aina ollut tiede.


title: Jumalaa ei ole

text: Pyysiäinen ottaa kantaa myös käsitykseen uskonnosta moraalin tukena. Hän esittelee muun muassa Marc Hauserin tutkimuksia ihmisten moraalisesta päätöksenteosta. Niiden mukaan ihmisten vaistomaiset käsitykset moraalista olivat hyvin samanlaisia riippumatta koehenkilöiden uskonnosta tai uskonnottomuudesta.


title: Trevor White

text: Trevor White (s. 27. huhtikuuta 1984 Calgary) on kanadalainen alppihiihtäjä.


title: Trevor White

text: Whiten ensimmäinen kilpailu alppihiihdon maailmancupissa oli Kitzbühelin pujottelussa 20. tammikuuta 2008. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti Wengenin pujottelussa tammikuussa 2009 oltuaan lopputuloksissa 23:s. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on kahdeksas sija, jonka hän saavutti Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2009.


title: Trevor White

text: Vancouverin olympialaisissa 2010 White oli pujottelussa 31:s.


title: Venom (kappale)

text: Venom on Cristal Snow’n kappale albumilta "God You Made Me Wicked". "Venom" julkaistaan mahdollisesti viidentenä singlenä. Kappaleen ovat kirjoittaneet Snow yhdessä Heikki Liimataisen ja Jukka Kosusen kanssa, jotka ovat myös tuottaneet sen.


title: Venom (kappale)

text: "Venom" on "God You Made Me Wickedin" rauhallisin kappale. Kappaleessa Snow laulaa toisesta ihmisestä, jonka rakkaus on kuin myrkkyä ja on hyvin addiktoiva hänelle.


title: Venom (kappale)

text: "Venom" on julkaistu aikaisemmin albumiversion ohella myös orkesteriversiona digitaalisella God You Made Me Wicked -albumilla. "Venom" oli alun perin suunniteltu toiseksi singlelohkaisuksi albumilta, mutta julkaisuun päätyikin "Killing Me". "Venomia" ei näillä näkymin olla julkaisemassa singlenä, vaan vain internet-materiaalina videon kera.


title: Venom (kappale)

text:
Kappaleen musiikkivideo oli alun perin tarkoitus kuvata 26. joulukuuta 2010, mutta kuvauspäivää siirrettiin kameraongelmien vuoksi.
Heinäkuussa 2012 Snow ilmoitti kuvanneensa Venomille musiikkivideon, joka lopulta julkaistiin elokuun 2012 lopulla


title: Saslong

text: Saslong on laskettelurinne Val Gardenan () laaksossa Selva di Val Gardenassa Italiassa.


title: Saslong

text: Saslong on tunnettu ennen kaikkea siinä järjestettävistä alppihiihdon maailmancupin kilpailuista. Rinteessä kilpaillaan vuosittain miesten syöksylaskussa ja supersuurpujottelussa, jotka käydään yleensä joulua edeltävän viikon perjantaina ja lauantaina.


title: Saslong

text: Syöksylaskurinne on tunnettu etenkin sen sisältämistä ”kamelinkyttyröistä”.


title: Saslong

text: Ensimmäinen maailmancupin kilpailu Saslongissa oli kaudella 1968–1969 käyty miesten syöksylasku, jonka voitti sveitsiläinen Jean-Daniel Dätwyler. Miesten supersuurpujottelussa kilpailtiin ensimmäisen kerran joulukuussa 1983 ja kaudesta 2002–2003 jälkeen se on kuulunut kilpailuohjelmaan vuosittain. Rinteessä on kilpaitu myös yksi maailmancupin miesten suurpujottelu kaudella 1971–1972. Eniten voittoja Saslong-rinteestä on norjalaisella Aksel Lund Svindalilla, kaksi syöksylaskusta viisi super-G:stä. Syöksylaskusta eniten voittoja ovat saavuttaneet itävaltalainen Franz Klammer ja italialainen Kristian Ghedina, kumpikin neljä voittoa.


title: Saslong

text: Vuoden 1970 alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa Saslong-rinteessä kilpailtiin miesten syöksylasku. Maailmanmestaruuden voitti sveitsiläinen Bernhard Russi.


title: Saslong

text: Syöksylaskun lähtö sijaitsee 2 249 metriä merenpinnan yläpuolella Ciampinoi-vuoren huipulla.


title: Saslong

text: Lähdön jälkeen on lyhyt liukuosuus ennen radan ensimmäistä hyppyriä "Spinel", jossa on koko rinteen jyrkin kohta (56,9 %). Hyppyrin tekee vaikeaksi se, että laskijoiden täytyy hypyn aikana kääntyä oikealle kohti kompressiota. Kompression jälkeen tulee radan toinen hyppyri "Saut dl Moro" (Nummihyppyri), josta laskijat ottavat noin 40 metrisiä ilmalentoja. Saut dl Moron jälkeen on pidempi liukuosuus S-mutkineen, siellä sijaitsee myös super-G:n lähtöpaikka.


title: Saslong

text: Liukuosuuden jälkeen tulee radan kolmas hyppyri "Muri di Sochers" (Sochersseinä), jossa on rinteen toiseksi jyrkin kohta (55,9 %). Muri di Sochersin jälkeen tulee lyhyt tasaisempi osuus ennen seuraavia hyppyreitä "Primo Muro" (Ensimmäinen seinä) ja "Secondo Muro" (Toinen seinä).


title: Saslong

text: Seinähyppyreiden jälkeen tulee lyhyt tasaisempi osuus ennen kolmea kamelinkyttyrää "Gobba di Cammello", ensimmäisestä kamelinkyttyrästä ("linea Girardelli", Girardellin linja) ei nykyisin lennetä, toisesta lennetään lyhelti, mutta sen alastulon jälkeen tulee välittömästi viimeinen kamelinkyttyrä, josta on pisimmillään lennetty 88 metriä.


title: Saslong

text: Kamelinkyttyröiden jälkeen tulee teknisesti vaativa "Ciaslat", jonka tiukoissa S-mutkissa on lukuisia kumpuja. S-mutkat päättyy "Salto di Nucia"an (Nuciahyppyri). Hyppyrin jälkeen alkaa suora liukuosuus kohti "Salto del Tunnel"ia (Tunnelihyppyri), hyppyri on saanut nimensä sen alapuolelle vuonna 2009 avatusta Strada Statale 242 -tien tunnelista. Hypyn aikana rinne kääntyy vasemmalle loppujyrkänteelle "Schuss Finale".


title: Saslong

text: Saslong päättyy 1 410 metriä merenpinnan yläpuolella Plan Da Tiejan kylään. Syöksylaskurinne on 3 446 metriä pitkä ja sen korkeusero on 839 metriä. Supersuurpujottelurinne on 2 365 metriä pitkä ja sen korkeusero on 590 metriä.


title: Juttulampi

text: Juttulampi oli kylä Soanlahden kunnan länsiosassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Juttulampi sijaitsi Värtsilän vastaisella rajalla Jänisjärven pohjoisrannalla noin kahdeksan kilometriä Soanlahden kirkonkylästä pohjoiseen. Juttulammen naapurikyliä olivat pohjoisessa Koirivaara ja Kiekua, idässä kirkonkylään kuulunut Laaja sekä lännessä Pälkjärvestä vuonna 1936 Värtsilään siirretty Anonniemi. Juttulammen kautta kulki maantie Soanlahden kirkonkylästä Havuvaaraan. Tien länsipuolella sijaitsi Juttulampi-niminen pieni lampi.


title: Juttulampi

text: Talvisodassa Neuvostoliitto ei vallannut Juttulampea, mutta 1940 Moskovan rauhanehtojen mukaan se oli luovutettava Neuvostoliitolle ja asukkaat evakuoitiin jäljelle jääneeseen Suomeen. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin, ja asukkaat pääsivät palaamaan koteihinsa, mutta jatkosodan lopulla 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen. Nykyisin kylässä ei ole asutusta, ja rakennuksetkin on hävitetty.


title: Myllykosken yhteiskoulu

text: Myllykosken yhteiskoulu on peruskoulu, joka sijaitsee Myllykosken taajamassa Kouvolassa. Koulussa annetaan opetusta 7.–9. -luokkalaisille ja oppilaita koulussa on noin 250. Myllykosken yhteiskoululla on oma "Joustava Perusopetus" -luokka, eli niin kutsuttu JoPo-luokka. Koulun rehtorina toimii Kaisu Kovalainen-Laitinen. Myllykosken yhteiskoulu Kouvolan ja Kotkan välisen rataosuuden välittömässä läheisyydessä sekä lähellä Saviniemen jalkapallostadionia.


title: Myllykosken yhteiskoulu

text: Myllykosken yhteiskoulun toiminta alkoi 13.10.1941 viisiluokkaisena keskikouluna 60 oppilaan voimin. Koulu toimi aluksi erinäisissä tiloissa, kunnes nykyistä koulurakennusta ryhdyttiin rakentamaan vuonna 1951 luokkaosan valmistuessa vuonna 1953. Voimistelusali sekä tekstiilityön, kotitalouden ja teknisen työn luokat valmistuivat vuonna 1959. Edelleen vuonna 1962 valmistuivat luonnonhistorian opetustilat. Yhteiskoulu siirtyi peruskoulujärjestelmään vuonna 1975, minkä jälkeen toimintaa jatkoivat Myllykosken yläaste ja lukio. Koulua on saneerattu 70-luvulla ja uudelleen 90-luvun loppupuolella. Vuonna 2000 koulun nimeksi muutettiin jälleen Myllykosken yhteiskoulu.


title: Gran Risa

text: Gran Risa on laskettelurinne Alta Badian talviurheilukeskuksessa Badiassa Italiassa.


title: Gran Risa

text: Gran Risa on tunnettu ennen kaikkea siinä järjestettävistä alppihiihdon maailmancupin kilpailuista. Rinteessä kilpaillaan vuosittain miesten suurpujottelussa, joka käydään yleensä joulua edeltävän viikon sunnuntaina. Joinakin maailmancupkausina Gran Risassa on kilpailtu myös miesten pujottelussa ja parisuurpujottelussa sekä naisten suurpujottelussa.


title: Gran Risa

text: Ensimmäinen maailmancupkilpailu Gran Risassa oli joulukuussa 1985 käyty miesten suurpujottelu, jonka voitti ruotsalainen Ingemar Stenmark. Naisten maailmancupin suurpujottelua on laskettu Gran Risassa kaksi kertaa, kausilla 1994–1995 ja 2003–2004. Vuosina 2006–2009 ja 2011 Gran Risassa laskettiin myös miesten maailmancupin pujottelua. Vuodesta 2015 alkaen rinteessä on myös laskettu kauden ainoa miesten parisuurpujottelu iltavalaistuksessa, vuoden 2015 parisuurpujottelukilpailu oli kautta aikain ensimmäinen maailmancupissa.


title: Gran Risa

text: Eniten voittoja on ottanut itävaltalainen Marcel Hirscher, jolla on voittoja kuusi suurpujottelusta ja yksi parisuurpujottelusta, italialaisella Alberto Tomballa on neljä suurpujotteluvoittoa.


title: Gran Risa

text: Gran Risan yläasema sijaitsee 2 068 metriä merenpinnan yläpuolella lähellä Piz La Ila -vuoren huippua ja se päättyy La Villan kylään, maailmancupkilpailuissa rinne päättyy Funtanacian kylään. Rinteen korkeusero on 678 metriä ja se on 2 150 metriä pitkä. Suurpujottelurinne on 1 255 metriä pitkä ja sen korkeusero on 448 metriä. Pujottelurinne on 610 metriä pitkä ja sen korkeusero on 215 metriä. Rinne on kokonaisuudessaan kapea, jyrkkä ja mutkitteleva.


title: Gran Risa

text: Gran Risan nimetyt paikat ovat seuraavat: "Pump Stazion" (Pumppuasema), "Col Frata", jossa rinne kääntyy jyrkästi oikealle, "La Stretta" (Puristus), joka on kapea jyrkänne, "Pre Cal Alt", jossa rinne kääntyy vasemmalle kohti Funtanacian kylää, sekä maalisuora "Gobes dl’ Giat", joka toimii parisuurpujottelun rinteenä, siihen on rakennettu parisuurpujottelua varten kolme terävää kumpua, joista keskimmäinen on leikattu pieneksi hyppyriksi.


title: Soccsksargen

text: Soccsksargen on Mindanaon saarella sijaitseva Filippiinien hallintoalue. Alueen tunnus on XII. Nimi SOCCSKSARGEN on akronyymi alueen neljän provinssin ja yhden kaupungin nimestä: South Cotabato, Cotabato, Sultan Kudarat, Sarangani ja General Santos City. Alueellinen keskus on Koronadal City, joka sijaitsee Etelä-Cotabaton provinssissa. Alueen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 4 109 571.


title: Kiekua

text: Kiekua oli kylä Soanlahden kunnassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Kiekua sijaitsi kunnan länsiosassa Kiekuanjärven länsipuolella noin 19 kilometriä Soanlahden kirkonkylästä pohjoiseen. Sen naapurikyliä olivat lännessä Juttulampi ja Koirivaara, pohjoisessa Harsuvaara ja etelässä kirkonkylään kuulunut Laaja.


title: Kiekua

text: Kyläkeskusta sijaitsi Kiekuajärven eteläpäässä ja sen kautta kulki tie Laajasta Havuvaara–Soanlahti maantielle. Kyläkeskustassa sijaitsi kansakoulu, työväentalo, OTK:n osuuskauppa ja Nykäsen yksityiskauppa. Kylässä toimi myös Veljekset Holopaisen pärehöylä ja mylly.


title: Kiekua

text: Talvisodassa Neuvostoliitto ei vallannut Kiekuaa, mutta 1940 Moskovan rauhanehtojen mukaan se oli luovutettava Neuvostoliitolle ja asukkaat evakuoitiin jäljelle jääneeseen Suomeen. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät palaamaan koteihinsa, mutta jatkosodan lopulla 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen. Nykyisin Kiekuassa ei ole asutusta ja rakennuksetkin on hävitetty.


title: Jonathan Ericsson

text: Jonathan Ericsson (s. 2. maaliskuuta 1984 Karlskrona) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Detroit Red Wingsissä.


title: Jonathan Ericsson

text: Ericsson on useimmiten alemmissa puolustajapareissa pelaava peruspuolustaja, jonka vahvuuksiin kuuluu iso koko, monipuolisuus ja fysiikka. Hän ei ole kuitenkaan kovin tasainen ja varma. Ericssonin heikkouksiin kuuluu myös hyökkäyspään pelaaminen. Hänen kausipalkkansa on 3,25 miljoonaa dollaria.


title: Jonathan Ericsson

text: Ericsson on norrköpingiläisen HC Vita Hästenin kasvatti. Hän pelasi kaudella 2001–2002 joukkueen J20-junioreissa keskushyökkääjänä, mutta Ericsson pelasi puolustajana, kun Detroit Red Wingsin kykyjenetsijä Håkan Andersson oli katsomassa hänen peliään. Andersson vakuutti, että Ericsson tulisi pelaamaan tulevaisuudessa puolustajana. Seuraavana kesänä Red Wings varasi Ericssonin yhdeksännellä kierroksella numerolla 291 .


title: Jonathan Ericsson

text: Ericsson pelasi seuraavalla kaudella 2002–2003 ensimmäiset miesten pelinsä Vita Hästenin I-divisioonajoukkueessa ja teki siellä 40 runkosarjaottelussa tehot 2+4=6.


title: Jonathan Ericsson

text: Huhtikuussa 2003 Ericsson teki kaksivuotisen sopimuksen Elitserien-joukkue Södertäljen kanssa. Hänen tulokaskautensa siellä toi 42 runkosarjaottelussa yhden maalin. Ericsson pelasi vielä osan kaudestaan Södertäljen J20-joukkueessa. Kaudella 2004–2005 hän pelasi 15 runkosarjaottelua ja yhden playoff-ottelun Elitserienissä. Ericsson pelasi kauden suurimmaksi osaksi lainalla sarjatasoa alempana HockeyAllsvenskanin Huddingessa. Hän teki huhtikuussa 2005 vuoden mittaisen jatkosopimuksen Södertäljen kanssa. Kaudella 2005–2006 Ericsson pelasi 24 Elitserienin runkosarjan ottelua ilman tehopisteitä sekä seitsemän Elitserienin karsintasarjan ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän pelasi ison osan kaudestaan myös HockeyAllsvenskanin Almtuna IS:ssä.


title: Jonathan Ericsson

text: Ericsson teki toukokuussa 2006 kaksivuotisen tulokassopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa. Hän pelasi ensimmäisen sopimuskautesa 2006–2007 vielä kokonaan AHL-joukkue Grand Rapids Griffinsissä, jossa tulokaskausi toi 67 ottelussa tehot 5+24=29. Ericsson oli joukkueen tehokkain puolustaja Derek Meechin kanssa. Kaudella 2007–2008 hän teki 69 runkosarjaottelussa tehot 10+24=34. Ericsson oli Griffinsin toiseksi tehokkain puolustaja Garrett Staffordin jälkeen. Hän pelasi kauden aikana ssa ja pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 22. helmikuuta 2008 Calgary Flamesia vastaan. Ericsson teki NHL-uransa avausmaalin toisessa ottelussaan 26. helmikuuta 2008 Edmonton Oilersin Mathieu Garonin taakse. Hän pelasi Red Wingsissä kauden aikana yhteensä kahdeksan ottelua. Ericsson ei kuitenkaan kuulunut joukkueen Stanley Cupin keväällä 2008 voittaneeseen miehistöön, eikä hänen nimeään kaiverrettu pokaaliin. Ericsson sai kuitenkin Stanley Cup -sormuksen. Heinäkuussa 2008 hän teki Red Wingsin kanssa kolmivuotisen ja 2,7 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.


title: Jonathan Ericsson

text: Myös kausi 2008–2009 kului Ericssonilla vielä suurimmaksi osaksi Griffinsin puolella. Hän pelasi NHL:n runkosarjassa 19 ottelua ja teki niissä tehot 1+3=4. Ericsson murtautui Red Wingsin kokoonpanoon ja kuului joukkueen vakiomiehistöön kevään 2009 pudotuspeleissä, joissa hän teki 22 ottelussa tehot 4+4=8. Red Wings eteni toisena kautena peräkkäin Stanley Cup -finaaleihin jälleen Pittsburgh Penguinsia vastaan, mutta tällä kertaa Penguins vei Stanley Cupin otteluvoitoin 4–3. Ericsson teki Stanley Cup -finaaleissa kaksi maalia. Kauden päätteeksi Detroit Sports Broadcasters Association (DSBA) palkitsi hänet Detroit Red Wingsin vuoden tulokkaana.


title: Jonathan Ericsson

text: Kausi 2009–2010 oli Ericssonille ensimmäinen kokonainen NHL:ssä ja hän pelasi koko kauden ylhäällä Red Wingsissä. Ericsson teki 62 runkosarjaottelussa tehot 4+9=13 ja 12 playoff-ottelussa kaksi syöttöpistettä. Kaudella 2010–2011 hän teki NHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 3+12=15. Kesäkuussa 2011 Ericsson teki kolmivuotisen ja 9,75 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen Red Wingsin kanssa.


title: Jonathan Ericsson

text: Ericsson pelasi MM-kilpailuissa vuosina 2010 ja 2012, joista vuoden 2010 turnaus päättyi pronssiin. Vuonna 2012 hän pelasi vain kaksi ottelua lihasvamman takia. Ericsson on aiemmin pelannut yhteensä kymmenen ottelua Ruotsin ikäkausimaajoukkueissa.


title: Jonathan Ericsson

text: Vuonna 2014 Ericsson pelasi maajoukkueessa Sotšin olympialaisissa ja saavutti olympiahopeaa.


title: Jonathan Ericsson

text: Ericssonin isoveli Jimmie Ericsson pelaa hyökkääjänä Skellefteå AIK:ssa. Veljekset pelasivat yhdessä vuoden 2010 MM-kilpailuissa. Heidän pikkuveljensä Jesper pelaa Ruotsin III-divisioonaa Finpångs AIK:ssa. Veljesten isä Sven Eriksson edusti Elitserien-tasolla Skellefteå AIK:ta kaudella 1978–1979.


title: Kálmán Ihász

text: Kálmán Ihász (6. maaliskuuta 1941 – 31. tammikuuta 2019) oli unkarilainen jalkapalloilija. Hän pelasi vuosina 1961–1966 puolustajana Budapestin Vasas-seurassa. Unkarin maajoukkueen jäsenenä hän kilpaili jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1962 ja 1966 sekä Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 1964.


title: Kálmán Ihász

text: Vuonna 1964 Ihász kuului myös jalkapallon olympiakultaa voittaneeseen joukkueeseen.


title: Lucien Rebuffic

text: Lucien Rebuffic (22. joulukuuta 1924 Bois-Colombes, Seine – 4. tammikuuta 1997 Caen, Calvados) oli ranskalainen koripalloilija ja olympiamitalisti. Hän kuului joukkueeseen, joka saavutti olympiahopeaa Lontoossa 1948. Kotimaassaan hän edusti Racing Club de Francea.


title: Lucien Rebuffic

text: Rebuffic oli mukana myös vuoden 1946 Euroopan-mestaruuskilpailuissa, joissa Ranska sijoittui neljänneksi.


title: Neptune

text: Neptune tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Puukomposiitti

text: Puukomposiitti on kahden päämateriaalin, puun ja muovin yhdistelmä, jossa materiaalit toimivat yhdessä, mutta eivät ole liuenneet tai sulautuneet toisiinsa. Sana komposiitti tulee englannin kielen sanasta composite, jonka suomennos on "yhdistetty". Valmistettaessa puukomposiitteja on tavoitteena maksimoida puun ja muovin hyvät ominaisuudet ja minimoida huonot ominaisuudet niin, että tulos on enemmän kuin näiden yksittäisten osiensa summa.


title: Puukomposiitti

text: Markkinoilla on "puukomposiitti" -valmisteita jotka eivät sisällä oikeaa puuta. Tällaiset valmisteet ovat todellisuudessa komposiittia jonka toisena päämateriaalina on muovin lisäksi jokin muu aine, kuten esimerkiksi olki, laminaattijäte, pahvi jne. Yleisesti kaikkia komposiittiterassilautoja pidetään puukomposiittina vaikka todellisuudessa iso osa tuotemerkeistä on jotain muuta komposiittia.


title: Puukomposiitti

text: Markkinoilla olevat puukomposiitit sisältävät valmistajasta riippuen 20-60% puuta, 30-80% useimmiten HD-PE (suurtiheyksinen polyeteeni) tai PP (polypropeeni) muovia, sekä mahdollisesti pigmenttiaineita, UV-suoja aineita jne.


title: Puukomposiitti

text: Yhä vähenevä määrä valmistajia käyttää sideaineena PVC:tä. PVC pohjaisten huonopuoli on erittäin myrkyllisten kaasujen (mm. PCB-yhdisteitä) muodostuminen tulipalon sattuessa


title: Puukomposiitti

text: Eri valmistajat käyttävät erilaisia muoveja. Useimmiten muovit ovat joko HD-PE:tä tai PP:tä. Polypropeeni on edullisinta ja sen ominaisuuksiin puukomposiitissa kuuluu mm. auringon lämmössä pehmeneminen jolloin rakennuskäytössä on se otettava huomioon. HD-PE on huomattavasti kestävämpää, mutta raaka-aineena se myös arvokkaampaa.


title: Puukomposiitti

text:
Puukomposiiteille ominaista on erittäin pitkä käyttöikä, säänkesto, hyvä värin kesto (jos sisältää UV-suoja-aineet), mittatarkkuus, huoltovapaus jne.
Näiden ominaisuuksien johdosta puukomposiitit ovat ruvenneet valtaamaan markkinoita kohteissa joihin on tavallisesti käytetty painekyllästettyä puuta. Painekyllästettyyn puuhun nähden puukomposiitin eduksi lasketaan myös myrkyttömyys.
Puukomposiittia voidaan työstää samoilla työvälineillä kuin puuta. Puukomposiittia voidaankin vaikkapa sirkkelöidä sisätiloissa koska se ei pölyä vaan lastuaa. Puukomposiitit joissa on käytetty sideaineena polypropeenia, voi sahausjäte kumimaisuutensa vuoksi osittain sulaa ja tukkia sahan purukanavat.
Puukomposiittituotteita voidaan ulkonäöstä riippuen (laatu) käyttää myös sisätiloissa. Markkinoille on tullut mm. puukomposiittilaattoja jotka soveltuvat märkätiloihin sekä parvekkeille mutta myös ulos.
muita käyttökohteita ovat lautatavarasta terassien kannet, aidat, roskakatokset, pihatiet ,ulkoverhoukset, kukkaruukut, puistonpenkit jne. jne.


title: Puukomposiitti

text: Puukomposiitti-valmistajia on mm. Yhdysvalloissa, Euroopassa sekä Aasiassa. Suomalaisia tuotemerkkejä on esimerkiksi FINDECK™ ja UPM profi-deck, joista jälkimmäinen on siirtänyt valmistuksen Bruchsal:n tehtaalle Saksaan.


title: Newfoundland (täsmennyssivu)

text: Newfoundland tarkoittaa muun muassa seuraavia:


title: Krâchéh (maakunta)

text: Kratié on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäisessä osassa rajautuen etelässä Kâmpóng Chamin maakuntaan, lännessä Kâmpóng Thumin maakuntaan, pohjoisessa Stŏeng Trêngin maakuntaan, idässä Môndôl Kirin maakuntaan ja kaakossa Vietnamiin. Mekong-joki virtaa maakunnan läpi pohjoisesta etelään noin 140 kilometrin matkan. Kratién maakunnan pinta-ala on 11 094 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 318 523. Maakunta jakaantuu kuuteen piirikuntaan.


title: Meksikontyranni

text: Meksikontyranni ("Tyrannus couchii") on tyrannien heimoon kuuluva amerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Yhdysvaltain eteläisimmät osat, Meksikon itäosan, Pohjois-Guatemalan ja Belizen. Spencer Fullerton Baird kuvaili lajin holotyypin Meksikon Nuevo Leónista vuonna 1858, ja nimesi lajin Darius N. Couchin kunniaksi.


title: Assück

text: Assück oli yhdysvaltalainen Floridassa perustettu anarkistinen ja antikapitalistinen grindcore- ja deathgrind-yhtye, joka toimi vuosina 1987-1998.


title: Assück

text: Viimeisin tunnettu kokoonpano


title: Assück

text: Entiset jäsenet


title: Colin Fraser

text: Colin Fraser (s. 28. tammikuuta 1985 Sicamous, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa DEL-joukkue Nürnberg Ice Tigersia. Fraser osaa pelata myös laidassa. Hän pelaa useimmiten nelosketjun karvaajana ja osaa tarvittaessa myös tapella. Fraser on hyvin fyysinen pelaaja ja hän on kerännyt jokaisella WHL- ja AHL-kaudellaan yli sata jäähyminuuttia.


title: Colin Fraser

text: Fraser pelasi vuodet 2001–2005 WHL-joukkue Red Deer Rebelsissä. Hän keräsi siellä ensimmäisellä kaudellaan 2001–2002 67 ottelussa kohtalaisen hyvät tulokastehot 11+31=42. Seuraavalla kaudella 2002–2003 Fraser teki tehot 15+37=52 ja sijoittui Rebelsin sisäisessä pistepörssissä neljänneksi Jeff Woywitkan kanssa. Philadelphia Flyers varasi hänet kolmannella kierroksella numerolla 69 .


title: Colin Fraser

text: Kaudella 2003–2004 Fraser voitti tehoilla 24+29=53 Rebelsin sisäisen pistepörssin. Helmikuussa 2004 hänet, Jim Vandermeer ja toisen kierroksen varausvuoro kesälle kaupattiin Chicago Blackhawksiin vaihdossa Aleksei Žamnoviin ja neljännen kierroksen varausvuoroon samalle kesälle. Fraser pelasi Rebelsissä vielä kauden 2004–2005, jolloin hän teki siellä WHL:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 24+43=67. Fraser oli joukkueen sisäisen syöttöpörssin voittaja ja sisäisen pistepörssin toinen Roman Wickin jälkeen. Hänet palkittiin sekä WHL:n (Doug Wickenheiser Memorial Trophy) että koko CHL:n humanitaarisimpana pelaajana.


title: Colin Fraser

text:
Fraser pelasi keväällä 2005 kolme AHL:n runkosarja- ja kuusi playoff-ottelua Blackhawksin farmijoukkueessa Norfolk Admiralsissa.
Kaudeksi 2005–2006 Fraser siirtyi kolmivuotisella tulokassopimuksella Chicago Blackhawksin organisaatioon. Hän pelasi koko kauden farmijoukkue Norfolk Admiralsissa, jossa Fraser teki tehot 12+13=25. Hän pelasi myös kauden 2006–2007 lähinnä Admiralsissa, mutta Fraser pelasi myös uransa ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen NHL-ottelunsa 6. tammikuuta 2007 Phoenix Coyotesia vastaan. Hän keräsi debyytissään kaksi jäähyminuuttia. Kaudella 2007–2008 Fraser pelasi Blackhawksissa viisi NHL-ottelua. Hän pelasi koko muun kauden joukkueen uudessa farmiseurassa Rockford IceHogsissa, jossa Fraser oli tehoilla 17+24=41 joukkueen sisäisen pistepörssin viides.


title: Colin Fraser

text: Fraserille varsinainen tulokaskausi NHL:ssä oli kausi 2008–2009, jolloin hän pelasi koko kauden ylhäällä Blackhawksissa ja teki 81 runkosarjaottelussa tehot 6+11=17. Fraser teki heinäkuussa 2009 yksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Hän teki kaudella 2009–2010 yhden kauden piste-ennätyksensä NHL:ssä tekemällä 70 ottelussa tehot 7+12=19. Fraser voitti keväällä 2010 Stanley Cupin.


title: Colin Fraser

text: Kesäkuussa 2010 Fraser kaupattiin Edmonton Oilersiin vaihdossa kuudennen kierroksen varausvuoroon saman kesän . Fraser pelasi Oilersissa vain yhden kauden, sillä hänet kaupattiin kesäkuussa 2011 seitsemännen kierroksen varausvuoron kanssa Los Angeles Kingsiin. Vaihdossa Oilers sai Ryan Smythin.


title: Colin Fraser

text: Fraser voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2005.


title: Colin Fraser

text: Colinilla on Carli-vaimonsa kanssa poika Calder Blake Fraser (s. 2010).


title: Laanilan lukio

text: Laanilan lukio on Oulussa, Hintan kaupunginosassa sijaitseva lukio. Koulussa opiskelee noin 310 oppilasta, ja sen rehtorina toimii Timo Kärkkäinen.


title: Harmaatyranni

text: Harmaatyranni ("Tyrannus dominicensis") on tyrannien heimoon kuuluva amerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Yhdysvaltain kaakkoisosat, Bahaman, Isot Antillit ja Pienet Antillit, Trinidad ja Tobagon, Curaçaon, Bonairen, Venezuelan pohjoisreunan sekä mahdollisesti Pohjois-Kolumbian. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Dominikaanisen tasavallan Santo Domingosta vuonna 1788.


title: Frederic Rzewski

text: Frederic Rzewski (s. 1938 Massachusetts) on yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti.


title: Frederic Rzewski

text: Rzewskin opettajia Yhdysvalloissa olivat muiden muassa Roger Sessions ja Milton Babbitt. Hän jatkoi opintojaan Italiassa vuodesta 1960 Luigi Dallapiccolan johdolla. Rzewski esitti pianistina paljon uutta pianomusiikkia, kuten Stockhausenia ja Boulezia. Hän erikoistui myös improvisointiin kokeilevan jazzin ja modernin konserttimusiikin erilaisissa kokoonpanoissa. Rzewski vaikutti jonkin aikaa New Yorkissa (1971–76), minkä jälkeen hän on enimmäkseen asunut Roomassa. Rzewski on sävellyksen professori Liègen Kuninkaallisessa konservatoriossa vuodesta 1977.


title: Frederic Rzewski

text: Rzewski on vasemmistolainen ja poliittisesti aktiivinen säveltäjä, joka on pyrkinyt sävellyksillään osallistumaan yhteiskunnallisten aiheiden, kuten tasa-arvon, ihmisoikeuksien ja rauhantyön, käsittelyyn. Rzewskin musiikissa on runsaasti teos- ja tyylisitaatteja: kansan-, lasten- ja protestilauluja sekä tanssi- ja marssirytmejä. Tyylimuistumat hänen tuotannossaan ulottuvat bluesista jazziin ja keskiajalta uusimpaan musiikkiin.


title: Frederic Rzewski

text: Imrovisaatiolla on Rzewskin musiikissa tärkeä osuus. Useat hänen teoksensa sisältävät laajoja kadensseja, jotka esittäjä voi improvisoida. Hänen sävellyksensä perustuvat monesti eri kansojen lauluvarastoihin, joiden melodista materiaalia säveltäjä käsittelee muuntelemalla. Monet Rzewskin teokset ovatkin muunnelmamuotoisia.


title: Seppo Rissanen

text: Seppo Rissanen (s. 15. lokakuuta 1954) on teologian tohtori, Suomen Lähetysseuran johtaja vuodesta 2001 lähtien ja Suomen Lähetyssanomien päätoimittaja vuodesta 2008 lähtien. Hän oli ehdokkaana Turun piispaksi vuonna 2005, mutta hävisi Kari Mäkiselle. Rissanen oli ehdokkaana myös arkkipiispanvaalissa 2010 ja sai neljänneksi eniten ääniä.


title: Seppo Rissanen

text: Kesällä 2017 uutisoitiin Rissasen jäävän eläkkeelle sekä SLS:n toiminnanjohtajan että lehden päätoimittajan tehtävävistä 1.11.2017 alkaen.


title: Môndôl Kiri

text: Môndôl Kiri eli Mondulkiri () on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäosassa rajautuen lännessä Krâchéhin maakuntaan, luoteessa Stŏeng Trêngin maakuntaan, pohjoisessa Rôtanak Kirin maakuntaan ja idässä sekä etelässä Vietnamiin. Mondulkiri on kooltaan Kambodžan suurin maakunta (14 288 km), mutta asukasluvultaan maan pienin, sillä sen alueella asui vuoden 2008 väestönlaskun mukaan vain 60 811 ihmistä. Eri heimot muodostavat suurimman osan maakunnan asukkaista, joista lähes puolet kuuluu Pnong-heimoon. Maakunta jakaantuu viiteen piirikuntaan.


title: Guillermo Leaden

text: Guillermo Leaden (20. heinäkuuta 1913 Buenos Aires – 14. heinäkuuta 2014) oli 23. marraskuuta 1941 pappisvihkimyksensä saanut, salesiaanien sääntökuntaan kuulunut katolinen pappi. Hänet nimitettiin 28. toukokuuta 1975 Buenos Airesin arkkihiippakunnan vihkipiispaksi ja Theudaliksen titulaaripiispaksi. Hän sai vihkimyksen piispaksi 8. elokuuta samana vuonna. Leaden jäi eläkkeelle 10. huhtikuuta 1992 ja kuoli muutamaa päivää vaille 101-vuotiaana heinäkuussa 2014.


title: Pooler

text:
Pooler on kaupunki Yhdysvaltain eteläisessä Georgian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 74,7 km² (vettä 0,5 km²) ja asukasluku 16 387 (2009). Asukkaista 87,75 prosenttia on valkoisia ja 7,85 prosenttia mustia. Kaupunki sai nimensä rautateiden työntekijän Robert William Poolerin mukaan. Yhdysvaltain sisällissodan aikana Pooler oli rautatien viimeinen pysäkki ennen Savannahia. Vuoden 1864 joulukuussa William Tecumseh Shermanin johtamat Pohjoisvaltioiden upseerit pitivät kokouksen Poolerissa.
Nykyään Pooler on Chathamin piirikunnan länsiosan taloudellinen keskus. Kaupungin Godley Station -niminen liikekeskus on vetänyt puoleensa suuryrityksiä, kuten brittiläisen rakennusliikkeen J. C. Bamfordin. Poolerissa on muun muassa kolme koulua (high schoolia ei kuitenkaan ole), kansainvälinen lentokenttä (itse asiassa Savannahin ja Poolerin välillä), ravintoloita, supermarketeja, elokuvateatteri, keilarata ja Mighty 8th Airforce Museum -niminen sotamuseo.


title: René Llense

text: René Llense (14. heinäkuuta 1913 Collioure – 12. maaliskuuta 2014) oli ranskalainen jalkapallomaalivahti. Hän pelasi FC Sètessä (1930–1938) ja AS Saint-Étiennessä (1938–1939, 1944–1945). FC Sèten kanssa hän voitti vuonna 1934 Ranskan liiga- ja cup-mestaruudet. Ranskan maajoukkueen jäsenenä Llense kilpaili kaksissa jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1934 Italiassa ja 1938 Ranskassa.


title: Riigikogun vaalit 2011

text: Vuoden 2011 riigikogun vaalit eli Viron parlamentin vaalit järjestettiin 6. maaliskuuta 2011, jolloin valittiin 101 edustajaa Viron parlamenttiin, riigikoguun. Vaaleissa oli käytössä viiden prosentin äänikynnys. Äänestysaktiivisuus kohosi vuoden 2007 vaalien 61,9 prosentista 63,5 prosenttiin.


title: Riigikogun vaalit 2011

text: Ennen vaaleja Viro oli juuri toipumassa maahan iskeneestä kansainvälisestä talouslamasta, jonka seurauksena muun muassa työttömyys oli jäänyt korkealle yli 10 prosentin tasolle. Vaaleja ja kampanjointia kuitenkin pidettiin poikkeuksellisen värittöminä. Reformipuolueen ennustettiin jatkavan hallitusvastuussa yhdessä Isänmaan ja Res Publican liiton kanssa. Ennusteiden mukaan hallituspuolueiden ääniosuus olisi noin 50 prosenttia. Suurimman oppositiopuolueen Keskustapuolueen ennustettiin jäävän 23 prosenttiin.


title: Riigikogun vaalit 2011

text: Viron suojelupoliisi julkisti joulukuussa 2010 asiakirjoja, jonka mukaan keskustapuolueen puheenjohtaja Edgar Savisaar olisi pyytänyt vaalirahoitusta Venäjältä. Keskustapuolue asettui kuitenkin tukemaan puheenjohtajaansa, ja Savisaar pysyi puolueensa johdossa. Tapauksen jälkeen pääministeri Andrus Ansip ilmoitti, ettei mene samaan hallitukseen Venäjältä rahaa pyytäneen kanssa. Presidentti Toomas Hendrik Ilves katsoi ETV:n haastattelussa ettei Keskustapuoluetta tulisi hyväksyä hallitukseen maaliskuun riigikogun vaalien jälkeen, mikäli Savisaarta ei eroteta puolueesta. Ilves piti vaalirahapyyntöä uhkana Viron turvallisuudelle.


title: Riigikogun vaalit 2011

text: Vaaleissa Savisaaresta tuli maan äänikuningas, hän sai 23 000 henkilökohtaista ääntä. Kokonaisuudessaan keskustapuolue menetti kuitenkin kolme paikkaa.


title: Riigikogun vaalit 2011

text: Vaalit osoittivat Viron politiikan vakiintuneen ja etsikkoajan päättyneen. Perinteisesti Virossa puolueet ja niiden valtasuhteet ovat vaihtuneet tiuhaan. Nyt oli kuitenkin tiettyä ennustettavuutta, koska oikeistolaisten hallituspuolueiden, liberaalin Reformipuolueen ja konservatiivisen Isänmaan ja Respublican liiton, menestys oli varmaa. Jäljellä vain oli kysymys, kumpi tulisi olemaan suurempi. Sen sijaan vuodesta 1994 asti toimineen Kansanliiton ja Riigikoguun vuonna 2007 nousseiden vihreiden kykyä ylittää 5 prosentin äänikynnys epäiltiin.


title: Riigikogun vaalit 2011

text: Lopulta riigikoguun pääsi vain neljä puoluetta: Reformipuolue, Isänmaan ja Res Publican liitto (IRL), Keskustapuolue ja sosiaalidemokraatit. Oletetusti vaalivoittajia olivat Reformipuolue, IRL ja sosiaalidemokraatit. Kansanliitto ja vihreät menettivät paikkansa pudoten parlamentista.


title: Riigikogun vaalit 2011

text: Reformipuolue jatkoi Viron suurimpana puolueena saaden vaaleissa 33 edustajaa riigikoguun. Tulosten selvittyä pääministeri Ansip ilmoitti haluavansa jatkaa Reformipuolueen ja IRL:n hallitusyhteistyötä. Halukkuudesta hallitusneuvotteluihin ilmoitti myös vaalivoittajiin lukeutunut sosiaalidemokraattinen puolue. Kuukauden kestäneiden hallitusneuvotteluiden jälkeen muodostettiin odotetusti Reformipuolueesta ja IRL:sta koostunut Ansipin III hallitus. Presidentti Toomas Hendrik Ilves nimitti uuden hallituksen virkaansa 5. huhtikuuta 2011.


title: Sebastian Grochowiak

text: Sebastian Grochowiak (s. 14. toukokuuta 1977 Zielona Góra, Puola) on puolalainen laulaja ja lauluntekijä. Grochowiak on perustanut yhtyeen Profanum ja on yhtyeen Witchmaster jäsen.


title: Sebastian Grochowiak

text: Hänen tekstinsä keskittyvät satanismiin, väkivaltaan ja seksiin.


title: Sebastian Grochowiak

text: Profanum


title: Sebastian Grochowiak

text: Witchmaster


title: Buttree Puedpong

text: Buttree Puedpong (; s. 16. lokakuuta 1990) on thaimaalainen taekwondoin. Hän sai vuoden 2008 Pekingin kesäolympialaisissa hopeaa naisten –49 kg -sarjassa. Vuoden 2009 taekwondon maailmanmestaruuskilpailuissa hän sai pronssimitalin. Hän voitti junioreiden maailmanmestaruuden alle 42-kiloisissa 2006 ja junioreiden Aasian-mestaruuden alle 44-kiloisissa 2007.


title: Pimeä puoli (elokuva)

text: Pimeä puoli ("The Dark Half") on George A. Romeron vuonna 1993 ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama kauhuelokuva. Elokuva perustuu kirjailija Stephen Kingin kirjoittamaan samannimiseen kauhuromaaniin.


title: Pimeä puoli (elokuva)

text: George A. Romero on aiemmin tehnyt yhteistyötä Stephen Kingin kanssa elokuva-alalla; Romero ohjasi ja King käsikirjoitti vuonna 1982 elokuvan "Creepshow – yöjuttu" ja kummatkin olivat myös tekemässä elokuvalle jatko-osaa.


title: Pimeä puoli (elokuva)

text: Elokuva kertoo Thad Beaumont -nimisestä kirjailijasta, jonka kirjallinen ura ei ottanut sujuakseen, kunnes hän keksi kirjoittaa äärettömän väkivaltaisia trillereitä salanimellä George Stark. Ajan myötä Thad tuntee voivansa seistä omilla jaloillaan ilman Starkia ja järjestää niin sanotusti "kuoleman" toiselle minälleen, vieläpä tekaistuine hautajaisineen. Mutta sitten eräänä päivänä alkaa tapahtua raakoja murhia, jotka muistuttavat erehdyttävästi George Starkin kirjojen murhaajahahmon tekoja. Thad alkaa pikkuhiljaa tajuta, että hänen "tappamansa" toinen henkilöllisyys on enemmän kuin pelkkä nimi, joka ei aio tuntea armoa niitä kohtaan, jotka olivat mukana hänen kuolemansa järjestämisessä.


title: Pimeä puoli (elokuva)

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 "Pimeä puoli" saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.


title: Boeing B-47 Stratojet

text: Boeing B-47 Stratojet oli kuusimoottorinen suihkukäyttöinen raskas strateginen pommikone. Siitä kehiteltiin myös tiedustelukonemuunnoksia, jotka palvelivat ennen U-2- ja SR-71-koneita. B-47 Stratojet kykeni ydinpommituksiin kaikkein ensimmäisillä lämpöydinpommeilla. Niiden paino oli tuhansia kilogrammoja, jopa 9 000 kg. Nuo pommit olivat lisäksi varsin kookkaita. B-47 kykeni ottamaan enintään 11 000 kg suuruisen pommilastin. B-47 kykeni alisooniseen huippunopeuteen (n. 900 km/h), joka on nykyään tavanomainen suihkumatkustajakoneille. Omana kehityskautenaan, 1950-luvun alussa koneen nopeutta pidettiin suoritusarvollisesti suhteellisen arvostettavana.


title: Boeing B-47 Stratojet

text: Konetta käytettiin myös ensimmäisten risteilyohjusten laukaisualustana. Näihin ohjuksiin kuuluvat esimerkiksi GAM-87 Skybolt ja GAM-63 Rascal. Ydinkärjellä varustettu ilmataisteluohjus AIR-2 Genie kuului oman aikakautensa erikoisiin harvinaisuuksiin ilmapuolustusaseena. Viimeisimpänä mainittu oli kuitenkin pääasiallisesti ilmaherruushävittäjien käyttöön suunnattu. Tuota edellä mainittua massapommitustehtävien suorittamista jatkaa aina niin tarvitessa, edelleen B-52 Stratofortress, mm. olemalla risteilyohjusten ns. "lentävänä laukaisualustana".


title: Boeing B-47 Stratojet

text: B-47:n korvasi varsin nopeasti kylmän sodan kiihkeinä vuosina B-52 Stratofortress, joka on aktiivissa käytössä Yhdysvaltain ilmavoimissa vielä edelleenkin. Myös vuonna 1960 palvelukseen otettu nopea strateginen nelimoottorinen yliäänipommikone Convair B-58 Hustler pyrki korvaamaan konetyypin.


title: Trücizna

text: Trücizna on puolalaisen black metal -yhtye Witchmasterin neljäs studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2009.


title: Trücizna

text: Puolan sana "trucizna" tarkoittaa myrkkyä.


title: Mattias Wallgren

text: Mattias Wallgren (s. 29. lokakuuta 1983) on ruotsalainen salibandypelaaja. Hän edustaa Ruotsin Superliigassa Dalenia. Hän on pelannut Ruotsin maajoukkueessa vuodesta 2003 lähtien.


title: Mattias Wallgren

text: Wallgren aloitti uransa Ersbodan junioreissa 13-vuotiaana. Sittemmin hän on edustanut Dalenia Ruotsin pääsarjassa Superliigassa. Wallgren siirtyi vuonna 2008 Sveitsin pääsarjaan, jossa hän saavutti kaksi Sveitsin mestaruutta vuosina 2009 ja 2010.


title: Mattias Wallgren

text: Kesällä 2010 Wallgren palasi takaisin Ruotsiin ja vanhaan seuraansa Daleniin.


title: Mattias Wallgren

text: Wallgren pelasi ensimmäisen kerran Ruotsi maajoukkueessa vuonna 2003. Sittemmin hän on edustanut Ruotsia myös MM-tasolla muun muassa vuosien 2008 ja 2010 MM-kisoissa.


title: Magnus Svensson (salibandyn pelaaja)

text: Magnus Svensson (s. 27. toukokuuta 1983 Falgenberg, Ruotsi) on ruotsalainen salibandypelaaja. Hän edustaa Ruotsin Superliigassa Warbergsia. Hän on pelannut Ruotsin maajoukkueessa vuodesta 2002 lähtien ja voittanut maansa riveissä kaksi salibandyn maailmanmestaruutta.


title: Magnus Svensson (salibandyn pelaaja)

text: Svensson aloitti uransa Vinbergsin junioreissa 9-vuotiaana. Sittemmin hän on edustanut Warbergsia Ruotsin pääsarjassa vuodesta 2001 lähtien. Svensson saavutti aluksi joukkueen kanssa pronssia kaudella 2002–2003 ja myöhemmin ensimmäisen ruotsinmestaruutensa kaudella 2004–2005. Hänet valittiin myöhemmin vuonna 2008 maailman parhaaksi pelaajaksi.


title: Magnus Svensson (salibandyn pelaaja)

text: Svensson pelasi ensimmäisen kerran Ruotsin maajoukkueessa vuonna 2003. Sittemmin hän on edustanut Ruotsia myös MM-tasolla.


title: Magnus Svensson (salibandyn pelaaja)

text:
Svensson pelasi uransa toiset MM-kisat vuoden 2006 MM-kisoissa, joissa hän ratkaisi Ruotsille maailmanmestaruuden tekemällään jatkoaikamaalilla Daniel Calebssonin syötöstä. Ratkaisumaali oli Svensson toinen maali koko turnauksessa. Ensimmäisen maalinsa hän onnistui tekemään alkulohkon ensimmäisessä ottelussa Tanskaa vastaan.
Henkilökohtaiset


title: Nyrkkeilyn sarja 51 kg kesäolympialaisissa 1952

text: Nyrkkeilyn 51 kg sarjaan Helsingin olympiakisoissa osallistui 27 nyrkkeilijää, joista jokainen edusti eri kansakuntaa. Ottelut käytiin 28. heinäkuuta - 2. elokuuta.


title: Valkokurkkutyranni

text: Valkokurkkutyranni ("Tyrannus niveigularis") on tyrannien heimoon kuuluva eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Kolumbian lounaiskolkan, Ecuadorin länsiosia ja Perun länsiosan Ancashiin etelässä. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Ecuadorin Los Ríosin Babahoyosta vuonna 1860.


title: Saksityranni

text: Saksityranni ("Tyrannus forficatus") on tyrannien heimoon kuuluva pohjoisamerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Yhdysvaltain keskiosat Kaakkois-Coloradosta ja Etelä-Nebraskasta etelään läntiseen Louisianaan ja Koillis-Meksikoon. Se on muuttolintu, joka talvehtii Keski-Amerikassa, harvoin Etelä-Floridassa. Johann Friedrich Gmelin kuvaili lajin holotyypin Meksikosta vuonna 1789.


title: Neiti talonmies

text: Neiti talonmies on mustavalkoinen suomalainen elokuva vuodelta 1955. Romanttisen komedian on ohjannut William Markus. Elokuva perustuu Hilja Valtosen romaaniin "Neiti talonmies" (1954).


title: Neiti talonmies

text: Orvoksi jäänyt Irja (Nelly Lovén) joutuu lähtemään kotoaan. Hän työskentelee ensin opettajattaren kotiapulaisena, mutta työ on raskasta raatamista. Hän saa mukavamman paikan koulun talonmiehenä ja opiskelee samalla salaa. Rakkauskin astuu kuvaan.


title: Neiti talonmies

text: Aikalaisarvioissa elokuva sai sekä kiitosta että moitteita. Sen valtosmainen räiskähtelevä sanavalmius ja iloisuus huomattiin, mutta toisaalta kielteistä arviota suunnattiin näyttelijävalintoihin ja todettiin, että käsikirjoitus olisi vaatinut karsintaa.


title: Paksunokkatyranni

text: Paksunokkatyranni ("Tyrannus crassirostris") on tyrannien heimoon kuuluva amerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Yhdysvaltain kaakkoiskolkan Arizonassa ja New Mexicossa, läntisen Meksikon sekä läntisen Guatemalan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. William John Swainson kuvaili lajin holotyypin Meksikon Guerreron Acapulcosta vuonna 1826.


title: Laahustyranni

text: Laahustyranni ("Tyrannus savana") on tyrannien heimoon kuuluva amerikkalainen varpuslintu. Sen laaja esiintymisalue ulottuu Meksikon eteläosista läpi Keski-Amerikan Etelä-Amerikan pohjoisosaan, Brasiliaan, Paraguayhin, Bolivian itä- ja pohjoisosiin, Uruguayhin ja Argentiinaan, jossa sitä tavataan paikoin Patagoniassa asti. Lajista tunnetaan neljä alalajia. Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili lajin holotyypin Surinamesta vuonna 1808.


title: Tarhatyranni

text: Tarhatyranni ("Tyrannus vociferans") on tyrannien heimoon kuuluva amerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää Yhdysvaltain länsi- ja keskiosat, Meksikon ja Guatemalan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. William John Swainson kuvaili lajin holotyypin Meksikon Temascáltepecista vuonna 1826.


title: Isotyranni

text: Isotyranni ("Tyrannus cubensis") on tyrannien heimoon kuuluva Kuuban kotoperäinen varpuslintu. Se elää laikuittain Kuuban pääsaarella, ja sen lisäksi Isla de la Juventudin saarella. Laji on erittäin uhanalainen, ja sen kanta on 384–2 304 yksilöä. Charles Wallace Richmond kuvaili lajin holotyypin Kuubasta vuonna 1898.


title: Dobson

text: Dobson voi tarkoittaa seuraavia:


title: Kern

text: Kern on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Kock

text: Kock on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Nyrkkeilyn sarja 54 kg kesäolympialaisissa 1952

text: Nyrkkeilyn 54 kg sarjaan Helsingin olympiakisoissa osallistui 23 nyrkkeilijää, joista jokainen edusti eri kansakuntaa. Ottelut käytiin 28. heinäkuuta - 2. elokuuta.


title: Eddie’s Head

text: Eddie’s Head on Iron Maidenin ensimmäiset 12 albumia remasteroituna sisältävä levyboksi. Boksin pakkaus on tehty yhtyeen maskotin Eddien pään muotoiseksi. Boksi sisältää albumit "Iron Maidenista" "Live at Doningtoniin", ylimääräistä multimediamateriaalia sekä CD:n "In Profile".


title: Eddie’s Head

text: Levyn julkaisi EMI ja se tuli markkinoille 1. joulukuuta 1998.


title: Arkhestratos Gelalainen

text: Arkhestratos (; 300-luvun eaa. puoliväli) oli antiikin kreikkalainen runoilija. Hän oli kotoisin Gelasta tai Syrakusasta.


title: Arkhestratos Gelalainen

text: Arkhestratos matkusteli eri maissa tutustuen ruokapöydän nautintoihin. Hänet tunnetaan teoksestaan "Hedypatheia" eli "Gastronomia". Se oli heksametrimuodossa kirjoitettu runoelma, joka antoi lukijoille gastronomisia neuvoja muun muassa siitä, mistä päin nämä voivat löytää Välimeren alueen parasta ruokaa. Tekijä, jonka antiikin aikana kuvattiin olevan mässäilyjen Hesiodos tai Theognis, parodioi varhaisempien gnoomisten runoilijoiden tyyliä.


title: Arkhestratos Gelalainen

text: Arkhestratoksen teosta on luonnehdittu maailman ensimmäiseksi keittokirjaksi. Se kuvailee tuon ajan ruoka-aineita ja ruoanlaittotapoja. Teos käsitteli erityisesti kalaruokia, mutta myös muun muassa alkuruokia ja viinejä. Arkhestratoksen runoelma oli aikanaan suhteellisen maineikas, ja siihen viittaavat muun muassa komediarunoilijat Antifanes ja Lynkeus Samoslainen, sekä filosofit Aristoteles, Khrysippos ja Klearkhos. Arkhestratoksen kuvaukset joistakin luontokappaleista olivat niin täsmällisiä, että Aristoteles käytti tämän teosta kirjoittaessaan kalojen luonnonhistoriasta. Muutoin kommentit teoksesta olivat usein väheksyviä, ja teos liitettiin yhteen Filainiksen sukupuolisia nautintoja käsittelevän teoksen kanssa siinä, että sen katsottiin turmelevan lukijansa.


title: Arkhestratos Gelalainen

text: Runoelmasta on säilynyt 62 katkelmaa. Ne kaikki ovat peräisin Athenaioksen teoksesta "Deipnosofistai". Ennius teki runoelmasta latinankielisen käännöksen tai mukaelman nimeltä "Carmina Hedypathica" eli "Hedypathica".


title: Arkhestratos

text: Arkhestratos (, ) on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Yorba Linda

text: Yorba Linda on kaupunki Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltion Orangen piirikunnassa. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 64 234 ihmistä. Kaupunki on tunnettu Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin kotikaupunkina, ja siellä sijaitsee Richard Nixonin presidenttikirjasto ja museo.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwin (myös Godwine, k. 1053) oli Wessexin jaarli. Hän toimi tehtävässä Knuut Suuren (1017–1035) ja tämän kolmen seuraajan aikana. Hänestä tuli jokaisen palvelemansa kuninkaan tärkein neuvonantaja ja sotilaallinen tuki. Historioitsija David Howarthin mukaan Godwin oli aikansa englantilainen nero ja häntä on luonnehdittu vaikutusvaltaisimmaksi henkilöksi 1000-luvun Englannissa. Hänen pojistaan Sveinistä, Tostigista, Leofricista ja Gyrthistä tuli jaarleja, Haraldista kuningas ja tyttärestä Edithistä kuningas Edvard Tunnustajan vaimo ja Englannin kuningatar. Godwinin vaimo Gytha oli jaarli Ulfin sisar ja Tanskan kuninkaan Sven Estridinpojan täti. Vallan keskittymisen vuoksi häntä voi hyvällä syyllä sanoa kuninkaantekijäksi.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvard Tunnustajan (1042–1066) aikana Godwin kamppaili kasvavan normandialaisvaikutuksen hillitsemiseksi. Kun Godwin joutui 1050-luvulla hetkeksi maanpakoon, normannit sekaantuivat vahvasti maan asioihin ja Normandian herttua Vilhelm kävi jopa Englannissa. Godwin kuitenkin palasi ja ajoi kuninkaan normandialaiset neuvonantajat pois maasta. Tämän jälkeen kuningas hallitsi vain nimellisesti. Voitto jäi lyhytaikaiseksi, sillä Godwinin pojan Haraldin aikana Normandian Vilhelm hyökkäsi maahan ja valloitti sen Hastingsin taistelun jälkeen.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwinin syntymäajasta tai -paikasta ei ole löytynyt tietoja. Godwinin syntyperästä onkin olemassa ainakin viisi eri versiota.


title: Godwin (jaarli)

text: Ensimmäisen, islantilaisen 1250-luvulla kirjoitetun Knytlinge-saagan, mukaan Knuut Suuren vallatessa maata kuninkaan tanskalainen lanko jaarli Ulf eksyi, mutta hänet opasti takaisin hänen laivalleen komea, sanavalmis nuorukainen, joka oli kokoamassa karjaansa. Ulf mieltyi nuorukaiseen ja naittoi tälle sisarensa. DeVriesin mukaan kertomusta ei kuitenkaan pidetä luotettavana, ja useimmat nykyisistä kyseisen aikakauden historioitsijoista kyseenalaistavat kertomuksen.


title: Godwin (jaarli)

text: Toinen hypoteesi tukeutuu Anglosaksien kronikkaan, jonka mukaan Godwinin isän nimi oli Wulfnoth. Onko kyseessä nimellä Wulfnoth Cild tunnettu mies, on epäselvää. Hänet on tunnettu kapinastaan kuningas Ethelred Neuvotonta vastaan 1009, ja vaikka Wulfnothin kapina oli ennen Knuutin valtaantuloa ja kohdistui tämän vastustajaan, DeVriesin mukaan vaikuttaa jokseenkin epäloogiselta, että Knuut olisi nimittänyt kapinoijan pojan tärkeimmäksi jaarlikseen: Knuut arvosti lojaalisuutta ja hänen tiedetään surmanneen kaikki kuningas Ethelredia vastaan kapinoineet, vaikka Ethelredin kuolema avasi hänelle itselleen mahdollisuuden nousta Englannin hallitsijaksi.


title: Godwin (jaarli)

text: Kolmannen hypoteesin mukaan Godwin oli vanhan kuningassuvun jäsen. Yhteyttä kuningassukuun puolustaa Æthelstanin, kuningas Ethelredin vanhimman pojan testamentti vuodelta 1014, missä ”Wulfnothin pojalle Godwinille” annetaan tila Comptonissa. Myöhempi Domesday book (1086) mainitsee Godwinin omistaneen tilan Comptonissa Länsi-Sussexissa, ja vaikka nimet ”Wulfnoth” ja ”Godwin” olivat aikanaan yleisiä, antaa maanomistus mahdollisuuden tulkita Godwinin isäksi Wulfnoth Cildin. Frank Barlow on tulkinnut Godwinin paluuta maanpaosta 1052 ylistävää runoa ja löytänyt siitä todisteita Godwinin kuulumisesta vanhaan kuningassukuun. Runon anonyymi tekijä vertaa Godwinin ja kuningas Edwardin suhdetta Daavidin ja kuningas Saulin väliseen suhteeseen (1. Sam:16–36). Tässä Barlow näkee runoilijan tekevän selvän viittauksen Godwinin kuninkaalliseen syntyperään. Hän näkee myös Godwinin myöhemmässä elämässä viittauksia Daavidin ja Saulin elämään.


title: Godwin (jaarli)

text: Neljännen hypoteesin mukaan Wulfnothin on katsottu olevan vähäinen aatelismies Sussexista ja eri henkilö kuin edellä mainittu Wulfnoth Cild. Viidennen hypoteesin tarjoaa Howarth, jonka mukaan ”mikä tahansa hänen syntyperänsä olikin, Godwinin on täytynyt nähdä vaivaa sen salassa pitämiseen.” Hänen mukaansa nykyisin kukaan ei tiedä, mistä Godwin tuli, ja luultavasti kukaan ei tiennyt sitä hänen aikanaan. Hän toteaa, että englantilaiset kronikat ovat syntyperästä erimielisiä keskenään ja nekin, jotka ylistävät häntä, eivät anna kunniallista sukupuuta.


title: Godwin (jaarli)

text: Englannin kuninkaan Ethelred Neuvottoman aikana viikingit hyökkäsivät maahan, ja 1015 Tanskan kuninkaan Svenin poika Knuut Suuri valtasi osan maata. Pian sen jälkeen Ethelred kuoli, ja Witenagemot (witan) kokoontui Southamptonissa valitsemaan kuninkaalle seuraajaa. Osa kannatti kuninkaan poikaa Edmund Rautakylkeä, osa Knuutia. Sota näiden kahden kilpailijan välillä jakoi maan, kunnes he päätyivät sopimukseen, jonka mukaan maa jaetaan ja kuninkaista ensiksi kuolleen osa periytyy toiselle. Kuusi kuukautta sopimuksen jälkeen Edmund kuoli, ja witan valitsi Knuutin koko maan kuninkaaksi. Samalla Knuut erosi vaimostaan Northamptonin Aelgifusta ja nai Ethelredin lesken Emma Normandialaisen. Avioliiton myötä Emmasta tuli kuningatar, ja omat lapsensa aiemmasta avioliitostaan Ethelredin kanssa hän lähetti maanpakoon synnyinmaahansa Normandiaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Knuutin tullessa valtaan 1017 Godwin oli yksi hänen sotilasjohtajistaan. Samana vuonna Godwin allekirjoitti kuninkaallisen kirjeen tittelillä dux, joka siihen aikaan ei tarkoittanut poliittista vaan sotilaallista johtajaa Knuutin asiakirjoissa on 16 todistajaa, jotka käyttävät dux-titteliä ja heistä vain kuudella oli englantilaisperäiset nimet. Godwin sai kiittää asemastaan ainoastaan Knuutin suopeutta. Jaarleista vain Leofwine oli ollut jaarlina jo Ethelred Neuvottoman aikana, ja hänestä tuli Godwinin ohella kuninkaan vaikutusvaltaisin neuvonantaja.


title: Godwin (jaarli)

text: Knuut perusti pääkaupunkinsa Winchesteriin, missä hän alkoi yhä enemmän luottaa Godwinin sotilaalliseen ja poliittiseen kykyyn. 1016 kuningas Edmundin kuoltua jaarli oli nopeasti vannonut uskollisuuttaan anglo-tanskalaiselle hallinnolle, ja kuningas palkitsi hänet sekä lojaalisuudestaan että henkilökohtaisesta kyvykkyydestään. Godwin seurasi säännöllisesti kuninkaan armeijaa, ja Wessexin jaarlina hänestä kasvoi johtava sotaherra. Godwin otettiin kuninkaan sisäpiiriin, ja hänestä tuli kuninkaan suosikki. Knuutin lukuisien ulkomaanmatkojen aikana hänellä oli myös varakuninkaan valta.


title: Godwin (jaarli)

text: Knuut Suuren aikaan ajoittuvista teksteistä kolme käsittelee Godwinin sotilaallista kyvykkyyttä. "Vita Ædwardi Regis" kertoo Godwinin seuranneen Englannin valloituksen jälkeen kuningasta Tanskaan kapinaa kukistamaan: Tästä hyvästä Knuut antoi Godwinille valtaa, rikkautta ja suosiotaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Toinen kertomus Godwinin sotilaallisesta johtamisesta on Huntingdonin Henryn teoksessa "Historia Anglorum" (kirjoitettu noin 1130). Se ajoittuu aikaan, jolloin vendit hyökkäävät maahan:


title: Godwin (jaarli)

text: Kolmas maininta Godwinin sodanjohtamisesta on William Malmesburylaisen "Gesta regum Anglorum", noin 1124 kirjoitettu kuvaus Knuutin yrityksestä valloittaa Ruotsi 1026–27:


title: Godwin (jaarli)

text: Vaikka kertomuksista kaksi viimeistä sisältää virheitä, eikä vendien hyökkäystä Tanskaan tuolloin tapahtunut, voi olettaa kirjoittajien arvion Godwinin urhoollisuudesta olevan aitoa. Ja vaikkei myöskään ole tietoa tanskalaisten hyökkäyksestä Ruotsiin, Tanskassa oli sotilaallista aktiivisuutta 1022–23 ja Norjassa 1025–27 tai 1028–29, mitkä tapahtumat saattavat olla myöhemmin kirjoitettujen kertomusten pohjalla.


title: Godwin (jaarli)

text: Edellisten kertomusten lisäksi todisteen Godwinin sotapalvelusta ja johtajan kyvyistä Knuutin aikana voi nähdä hänen jäsenyytensä huscarls-eliittisotilaiden ryhmässä. Godwinista tuli melko aikaisessa vaiheessa ryhmän jäsen, mahdollisesti jopa johtaja. Kuninkaan henkivartioina ja sotilaiden johtajina toimineet huscarls-sotilaat muodostivat Englannin armeijan selkärangan. He myös kontrolloivat witenagemotia ja jäsenyys joukoissa voi osaltaan selittää Knuutin Godwinille osoittamaa suosiota.


title: Godwin (jaarli)

text: Tullessaan kuninkaaksi Knuut oli pitänyt Wessexin itsellään ja jakanut muun osan maasta jaarleilleen. Vuoteen 1018 mennessä Godwinista oli tullut vaikutusvaltainen mies Englannin kuningaskunnassa. Vuonna 1019 Godwin nai kuninkaan kälyn Gythan, ja 1020 hänestä tuli aiemmin kuninkaalle kuuluneen, valtakunnan laajimman ja rikkaimman osan, Wessexin jaarli. Nämä tapahtumat osoittavat Knuutin halunneen sitoa Godwinin itseensä. "Vita Ædwardi Regis" kertoo: Varsinaisista Godwinin saamista maalahjoituksista ainoa säilynyt todiste Knuutin hallituskaudelta on kuninkaankirje vuodelta 1031, jolloin Godwin sai maata Winchesteristä ja Polhamista.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwin komensi Knuut Suuren armeijaa kuninkaan poissa ollessa, esimerkiksi tämän pyhiinvaellusmatkoilla Roomaan 1027 ja 1035, sekä kuninkaan käydessä Saksan keisarin luona. "Vita Ædwardi Regis" kuvaa:


title: Godwin (jaarli)

text: Knuut alkoi osoittaa vakavia sairauden merkkejä 1035 ja ryhtyi järjestämään laajan valtakuntansa perimystä. Vanhimmalle pojalle Svenille oli tarkoitus antaa Norja, seuraavalle pojalle Haraldille Englanti ja Knuutin ja Emman ainoalle pojalle Hardeknutille Tanska. Pojista vanhin oli jo Norjassa ja kaksi nuorempaa Englannissa. Knuut kuoli 1035, mutta hän ei kuitenkaan jättänyt mitään selviä ohjeita vallan perimisestä, ja siten kaksi miestä kamppaili Englannin kruunusta: toinen oli kuninkaan avioton poika Harald ja toinen Knuutin ja Emman poika Hardeknut.


title: Godwin (jaarli)

text: Knuut Suuren kuollessa Hardeknut oli Tanskassa, jonka hänen isänsä oli hänelle jo ennen kuolemaansa antanut. Hänen velipuolensa Harald oli puolestaan Englannissa ja sai näin käytännössä sattumalta kruunun. Harald sai kannatusta pohjoisten jaarlien keskuudessa, kun taas Wessexin Godwin kannatti Hardeknutia, jonka äiti Emma Normandialainen oli Englannissa puolustamassa poikansa Hardeknutin vaateita kruunuun.


title: Godwin (jaarli)

text: Ajauduttuaan sisällissodan partaalle kumpikin osapuoli taipui antamaan asian Oxfordissa kokoontuvan witanin päätettäväksi. Hetken aikaa Englannin kuningaskunta oli jakautunut Haraldin pohjoiseen ja Emman yhdessä Godwinin kanssa Hardeknutin puolesta hallitsemaan eteläiseen osaan. Mutta vähitellen koko valtakunta siirtyi Haraldin hallintaan, eikä Godwin pystynyt estämään tapahtumaa.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvard, Emman poika aiemmasta avioliitosta, kokosi pienen armeijan ja nousi 1036 maihin Southamptonissa, mistä jatkoi Winchesteriin äitinsä luo. Paluun syistä ei ole tietoa. Edvard ja hänen veljensä Alfred olivat asuneet maanpaossa Normandiassa vuodesta 1013. Ehkä paluu liittyi haluun julistaa kruununperimysvaade, kuten Vilhelm Poitierslainen väittää. Vilhelmin sanoin ”kuultuaan Knuutin kuolemasta Edward välittömästi purjehti neljänkymmenen sotilaan kanssa Southamptoniin, missä hän kohtasi lukemattoman määrän englantilaisia, jotka olivat valmiit taisteluun häntä vastaan. Hän aloitti taistelun sillä hetkellä kuin astui maihin ja lähetti melkoisen joukon heistä kuolemaan. Voiton saatuaan hän palasi miehineen laivoille.”


title: Godwin (jaarli)

text: Voitto vakuutti Edwardin, ettei kruunu ollut otettavissa ilman suurempaa armeijaa. Guillaume Jumiègeslaisen sanoin ”nähtyään tämän hän käänsi laivat ja suuren ryöstösaaliin kera purjehti takaisin Normandiaan”. Myös Edwardin normandialaiset liittolaiset aiheuttivat vastustusta brutaalilla käytöksellään.


title: Godwin (jaarli)

text: Huolimatta Edwardin epäonnisesta kruununtavoittelusta hänen veljensä Alfred teki yrityksen päästä valtaan. Hän lähti Rouenista Boulogneen tapaamaan kreivi Eustacea tukea saadakseen. Alfred kokosi pienen armeijan ja ylitettyään kanaalin, hän rantautui Kentiin. Vallantavoittelija suuntasi kohti Canterburya, missä hän tapasi Godwinin, joka tarjosi apuaan. Wessexin jaarli oli salaisesti pettänyt liittolaisensa ja muodostanut allianssin kuningas Haraldin kanssa. Niinpä hän vei Alfredin Guildfordiin, mistä tämä joukkoineen lähetettiin kuningas Haraldille. John Worcesterlainen kertoo:


title: Godwin (jaarli)

text: Keskiaikaiset lähteet jakaantuvat niihin, jotka syyttävät Godwinia Alfredin kuolemasta (Anglosaksien kronikka C-versio, Guillaume Jumiègeslainen ja John Worcesterlainen) ja niihin, joiden mukaan kuningas Harald oli syyllinen (Encomium Emmae, Vita Ædwardi Regis ja Anglosaksien kronikka D-versio). Anglosaksien kronikan E-versio ei mainitse koko tapausta.


title: Godwin (jaarli)

text: Historioitsija Frank Barlow syyttää tapahtuneesta poikien äitiä Emmaa. Nähtyään poikansa Hardeknutin epäonnistuvan kruununtavoittelussa ja Godwinin vaihtaneen puolta, Emma alkoi levittää huhua, ettei Harald ollut Knuutin poika, vaan Knuutin ensimmäisen vaimon Ælgifun sänkyyn päässeen palvelijan. J. C. Fullerin mukaan vaikuttaa siltä, että käskyn Alfredin sokaisemisesta antoi kuningas Harald eikä jaarli Godwin. Oli Godwinin sitten syyllinen tai syytön Alfredin kuolemaan, tapahtuman varjo tuli seuraamaan häntä ja myös hänen poikiaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Vaikka englantilaiset suosivat Hardeknutia, pysyi tämä heidän toistuvista pyynnöistään huolimatta Tanskassa, ja etelän lordit alkoivat siirtyä Haraldin taakse. Alfredin murhan ja Godwinin puolenvaihdon jälkeen Hardeknutin kannatus lakkasi myös eteläisten jaarlien keskuudessa, ja Emman oli luovuttava yrityksistään saada poikansa Englannin kuninkaaksi. Emma pakeni hovinsa kanssa Flanderiin, ja Harald valtasi 1037 Winchesterin. Anglosaksien kronikka kertoo, kuinka ”kuningatar Ælfgifu (Emma) ajettiin ilman sääliä kohtaamaan raivoava talvi, ja hän pakeni meren yli Bruggeen, missä jaarli Balduin majoitti hänet”.


title: Godwin (jaarli)

text: Huolimatta aiemmasta Haraldin vastustuksesta Godwin säilytti asemansa jaarlina sekä Huntingdonin Henrin mukaan tämän johtajana sotilaallisissa asioissa. Ryhdyttyään kerran tukemaan Haraldia, Godwin pysyi myös tälle lojaalina. Harald hallitsi neljän viiden vuoden ajan, eikä Godwin koskaan laiminlyönyt tehtäviään jaarlina.


title: Godwin (jaarli)

text: Vuonna 1039 Hardeknut sai asiansa Tanskassa selviksi ja purjehti miehineen Flanderiin valmistelemaan maihinnousua Englantiin. Täällä hänen äitinsä Emman yksityinen laivasto liittyi hänen joukkoihinsa. Ennen sotatoimien alkua hänet kuitenkin tavoitti tieto Haraldin äkillisestä kuolemasta.


title: Godwin (jaarli)

text: Haraldin kuoltua Hardeknut palasi 1040 ilman vastustusta Englantiin. John Worcesterlaisen mukaan hän ylitti kanaalin kuudellakymmenellä tanskalaisten sotilaiden täyttämällä laivalla ja ”kaikki ottivat hänet ilolla vastaan”, kaikki paitsi Godwin, joka oli vannonut uskollisuuttaan Haraldille ja luultavasti olettanut nuoren kuninkaan hallitsevan vielä monen vuoden ajan.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwinin oli syytä pelätä uutta kuningasta, joka kääntyi ensitöikseen poliittisia vastustajiaan vastaan: Hardeknut murhautti Northumbrian jaarlin ja erotti Worcesterin piispan. Hänen vihansa kääntyi myös Godwiniin, jota kohtaan (John Worcesterlaisen mukaan) Hardeknutia ”poltti suuri viha”.


title: Godwin (jaarli)

text: Hardeknutilla olikin useita syitä olla tyytymätön jaarliinsa. Godwin ei ainoastaan ollut siirtynyt tukemaan Haraldia, mutta hän oli myös osallinen velipuolensa vangitsemisessa ja kidutuksessa. Hardeknut piti todennäköisesti Godwinia vastuussa Alfredin kuolemasta. Noustuaan kuninkaaksi hänen ensimmäisiä toimiaan oli nostaa syyte Godwinia vastaan. Vapautuakseen syytteistä Godwin vannoi uskollisuutta Hardeknutille ja väitti kaiken tapahtuneen Haraldin käskystä, jota hänen oli kunnon sotilaan tavoin noudatettava. Uskollisena sotilaalliselle luonteelleen Godwin myös lahjoitti kuninkaalle laivan miehistöineen.


title: Godwin (jaarli)

text: Uskollisuudenvalan antaminen oli tietenkin tärkeää, mutta Godwin epäilemättä tunsi uuden kuninkaan heikkoudet ja vetosi lahjallaan Hardeknutin ahneuteen ja turhamaisuuteen. Sitä paitsi Hardeknut tuskin oli koskaan edes tavannut velipuoltaan Alfredia. Lisäksi Godwin oli Englannin armeijan keskeisiä vaikuttajia. Koska hänen ajaminen maanpakoon tai tuomitseminen kuolemaan olisikin voinut tulla kuninkaalle kalliiksi, oli Hardeknutin helppo hyväksyä jaarlin lahja ja ystävyyden vakuutukset.


title: Godwin (jaarli)

text: Lopulta Godwin sai vain muodollisen rangaistuksen, ja hänen ja muutaman muun Haraldin hallinnon tukijan piti kaivaa kuolleen kuninkaan ruumis haudasta ja heittää se Thamesiin. Tämän jälkeen Godwin oli jälleen valtakunnan mahtavin jaarli.


title: Godwin (jaarli)

text: Kuninkaana Hardeknut ei ollut suosittu. Hallituskautensa ensimmäisinä vuosina hän sääti uusia veroja, ja 1041 Englanti joutui maksamaan Danegeldia, vaikkei vihollista ollut maassa kuten Knuut Suuren aikana. Huscarlit joutuivat alentumaan veronkerääjiksi, ja moni englantilainen kapinoi näitä maksuja vastaan. Worcesterissa vastustus johti avoimeen yhteenottoon ja kaksi kuninkaan veroja kerännyttä huscarlia sai surmansa raivostuneiden kaupunkilaisten käsissä. Kuningas vastasi kapinointiin määräämällä vasallinsa ja henkivartiostonsa vastaamaan taisteluun. Godwin oli mukana, ehkä jopa joukkojen johtajana. Asukkaita oli varoitettu tulevasta ja he olivat paenneet kaupungista. Muutama kiinnijäänyt tapettiin, kaupunki ryöstettiin ja poltettiin. Tapahtuma osoitti Godwinin jälleen alistuneen hallitsijansa määräyksiin, mutta ennen kaikkea todisti kuninkaan olevan (Freemanin sanoin) ”ahne, brutaali ja verenhimoinen tyranni”.


title: Godwin (jaarli)

text: Yksi Hardeknutin myönteinen teko oli Edvardin kutsuminen maanpaosta kotiin ja ottaminen osaksi hallintoa. Freemanin mukaan aloite tähän saattoi tulla miesten äidiltä Emmalta, joka halusi saattaa poikansa yhteen, tai sitten Harthaknut halusi pönkittää omaa hupenevaa suosiotaan kutsumalla takaisin ainoan hengissä säilyneen vanhan kuningassuvun edustajan.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvardista tuli kuninkaan sisäpiiriläinen,ja vaikka Edvardia ei voi luonnehtia kanssahallitsijaksi, niin kuin Encomium Emmae väittää, järjestely helpotti kruununperimystä kuninkaan kuoltua. Se myös antoi Edvardille ja Godwinille mahdollisuuden tutustua toisiinsa: Edvard alkoi arvostaa Godwinin johtajuutta ja hän sai Godwinista uskollisen tukijan tavoitellessaan kruunua.


title: Godwin (jaarli)

text: Harthaknut kuoli 1042 ja uuden kuninkaan valinta alkoi. Sitten Knuut Suuren kuoleman 1035 se oli jo kolmas kuninkaanvaali ja Edvardin, vaikka häntä kohtaan olikin hyvää tahtoa, täytyi kerätä tukijoita. Hänen puolellaan alusta asti olivat Wessexin jaarli Godwin sekä Devonin, Cornwallin ja Worcesterin piispa Lyfing. Myös Lontoon asukkaat tukivat Edvardia, joten hän näyttää olleen eteläisen Englannin ehdokas.


title: Godwin (jaarli)

text: Kun Wessex ja Lontoo olivat tehneet valintansa, Edvard kääntyi Mercian ja Northumbrian puoleen. Pohjoiset jaarlit Leofric ja Siward asettautuivat myös Edvardin kannalle tai eivät ainakaan vastustaneet hänen valintaansa, ja niin tie kuninkaaksi oli vuonna 1042 Edvardille auki. Godwin oli sen witanin kokouksen äänekkäin puhuja, joka valitsi vanhaan kuningassukuun kuuluneen Ethelredin ja Emma Normandialaisen pojan Edvardin kuninkaaksi 1042. Myös kruunajaisissa 1043 annettujen lahjojen suhteen Godwin oli avokätisin: Godwin antoi kuningas Edvardille kruunajaisissa lahjaksi laivan 120 miehen kera.


title: Godwin (jaarli)

text: Knuut Suuren ajoista alkaen maa oli jaettu kolmeen suureen melko autonomiseen jaarlikuntaan: Wessexiin, Merciaan ja Northumbriaan. Kuten useimmat keskiajan hallitsijat, Knuut tukeutui valtakunnan hallitsemisessa muutamaan suurvasalliin. Hänen vasallinsa olivat edelleen viroissaan, kun Edvard Tunnustaja kruunattiin vuonna 1042, eikä heillä ollut aikomustakaan antaa vallan keskittyä Lontooseen hallitsijalle, jota monet ulkomaalaiset neuvonantajat ympäröivät. Pohjoisessa Northumbriassa oli Siward, Merciassa Leofric ja etelässä Wessexin Godwin.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvard Tunnustajan kruunajaisten aikaan Godwinilla oli maatiloja Doverista Exeteriin, ja hänen vuotuiset tulonsa olivat 4 000 puntaa – 20 prosenttia pienemmät kuin kruunun tulot. Mercian ja Northumbrian jaarlien vuotuiset tulot olivat noin 1 300 puntaa.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwin sai jatkuvasti lisää omaisuutta ja Vilhelm Valloittajan aikana laaditun Domesday Bookin (1086) mukaan hänen maan arvo kilpaili kuninkaan ja kuningattaren kanssa, joilla omistusta oli 6 000 £. Godwinin perhe oli Edvardin hallintokauden lopulla selvästi varakkain maanomistaja. Vertailtaessa Godwinin saamia maita neljän kuninkaan aikana voidaan havaita, että hänen aikaisin saamansa maat on jaettu tasapuolisemmin lasten kesken kuin myöhemmin hankitut.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvard ja Godwin eivät olisi voineet olla luonteiltaan vähemmän toistensa kaltaisia: Edvard oli omantunnon riivaama, itseään tutkiskeleva, itsekäs, epäkäytännöllinen ja vanhoillinen, mutta provosoiduttuaan hirmuiseen vihaan kykenevä, ja Godwin oli puolestaan sydämellinen, pragmaattinen ja ulospäin suuntautunut mies, joka nautti ruuasta ja juomasta sekä muista elämän iloista ja näytti pohtivan vähemmän sielunsa pelastusta. Hän olikin valtakunnan rikkaista jaarleista ainoa, joka ei perustanut kirkkoa tai tukenut luostaria syntien anteeksisaamiseksi.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvardin hallituskauden ensimmäisten yhdeksän vuoden aikana kuningas ja Godwin olivat sovussa, vaikka normandilaiset kronikoitsijat väittivätkin, että heidän välinsä olivat jatkuvasti huonot. Ensimmäisten hallintovuosiensa aikana Edvard ryhtyi harvoin toimiin ilman Godwinin apua tai neuvoa. Edvard näyttää arvostaneen Godwinin ystävyyttä, ja tämä puolestaan suojeli kuningasta. Godwin auttoi ja neuvoi kuningasta, joka puolestaan useimmiten tuki jaarliaan. Godwinin on täytynyt kuitenkin olla varuillaan kuninkaan veljen, Alfredin kuoleman johdosta, ja etsiä lisää tapoja turvata asemansa. Yksi askel tähän suuntaan oli kuninkaan ja jaarlin tyttären Edithin avioliitto 1045. Aviopuolisoilla oli viidentoista vuoden ikäero, mutta liitto sinetöi kuninkaan ja jaarlin yhteistyön.


title: Godwin (jaarli)

text: Vaikka Emma oli vaikuttanut poikansa paluuseen maanpaosta takaisin Englantiin Hardeknutin hallituskaudella, Edvard ei voinut antaa äidilleen anteeksi tämän avioliittoa tanskalaisen valloittajan ja isänsä vallan tuhoajan Knuut Suuren kanssa. 16. marraskuuta 1043 Edvard ratsasti tärkeimpien jaarliensa Leofricin, Godwinin ja Siwardin kanssa Gloucesteristä Winchesteriin, missä riisti äidiltään maan ja kaiken irtaimen omaisuuden valtiopetoksesta. Kuningas ei antanut hovin tuomita Emmaa. Ankarimmalta rangaistukselta, maanpakoon ajamiselta tai vankeudelta, Emma kuitenkin säästyi. Seuraavana vuonna 1044 kuningas palautti kuitenkin äidilleen osan tämän omaisuudesta.


title: Godwin (jaarli)

text: Kuningas pelkäsi viikinkien hyökkäystä. Winchesterin Old Ministerissä 1044 päivätyssä kirjeessä Edvard Tunnustaja teki selväksi huolensa rauhan säilymisestä. Huhut Norjan kuninkaan Maunu Hyvän maihinnousuhaluista Englantiin levisivät 1043. Maunu ei hyökännyt, mutta huhuja ei silti voi sanoa perättömiksi, sillä Edvardin puolustukselliset toimenpiteet vaikuttivat ehkä ehkäisevästi Maunun hyökkäyshaluihin. Vuonna 1044 Edvard otti komentoonsa Sandwichissä 35 aluksen laivaston, mikä oli oiva mahdollisuus uudelle kuninkaalle esitellä sotilaallista kykyään ja aikomustaan taistella vallasta.


title: Godwin (jaarli)

text: Vuonna 1047 Tanskan kuningas Sven Estridinpoika pyysi apua maahan hyökännyttä Norjan kuningasta Maunua vastaan. Godwin ehdotti ainakin viidenkymmenen laivan lähettämistä, mutta kuningas kieltäytyi eikä suostunut avustamaan tanskalaisia millään tavoin. Seurauksena oli Sven Estridinpojan tappio ja maan joutuminen Norjan kuninkaan haltuun. Maunun voitto jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä hän kuoli pian sen jälkeen ja 1048 Sven Estridinpoika saattoi palata valtaan. Maunun setä ja seuraaja Harald Ankara jatkoi sotaa Tanskaa vastaan ja Sven pyysi jälleen Englannista apua. Godwin ehdotti samaa viidenkymmenen laivan apujoukkoa kuin edelliselläkin kerralla, ja Edvard kieltäytyi lähettämästä apua. Asiasta kirjoittanut aikalainen John Worcesterlainen mainitsee Godwinin aikeiden päävastustajaksi Mercian jaarli Leofricin ja ennakoi siten riitoja, jotka siirtyivät jaarlien pojille ja lastenlasten välille.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwinin pyrkimykset tuovat esiin sotaherran tavan ajatella: sotilaallinen voima oli diplomatian keino. Ajatus muiden jakamisesta ystäviin ja vihollisiin sai vastustusta kuninkaalta, jolla ei ollut samanlaista sotilaallista taustaa kuin jaarlillaan. Kuningas pysytteli melko johdonmukaisesti puolueettomana ulkoisissa kiistoissa, ainoana poikkeuksena hänen Saksan keisarille Henrik III:lle vuonna 1049 antamansa tuki taistelussa Flanderin Balduin V:ttä vastaan. Juuri tähän flanderilaiseen kreiviin Godwinilla puolestaan oli kiinteät suhteet.


title: Godwin (jaarli)

text: Vuonna 1049 Irlannin ja Walesin suunnalla oli rauhatonta. Godwinin poika Svein oli maanpaossa, kun suuri irlantilainen merirosvolaivasto hyökkäsi maahan walesilaisten tukemana Wye- ja Severnjokia pitkin. Worcesterin piispa Ealdred puolusti hyökkäyksen kohteeksi joutunutta Herefordshireä, mutta useimmat hänen miehensä kuolivat. Hyökkääjät perääntyivät ennen kuin Godwin saapui paikalle.


title: Godwin (jaarli)

text: Kun Edvard Tunnustaja palasi Englantiin 1041 maanpaosta Normandiasta, missä hän oli viettänyt liki koko aikuisikänsä, hän ei tiennyt käytännössä mitään Englannista ja puhui kieltä kehnosti. Hänen ystävänsä ja läheisimmät toverinsa olivat normandialaisia, ja Englannin asukkaat pitivät häntä muukalaisena. Mikä pahinta, Edvardin vaikea persoonallisuus vahvisti alueellisen hallinnon hajaantumista, mistä oli jo todisteita Englannissa.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvard Tunnustajan hallinnon alkuvuosina Godwinin suunnaton rikkaus ja poliittinen kyvykkyys tekivät hänestä merkittävän poliittisen vallankäyttäjän. Lisäksi maantiede suosi häntä, sillä hänen oli helppo matkustaa pääpaikastaan Sussexin Boshamista kuninkaan luo pääkaupunkiin, kun taas jaarlit Leofric ja Siward eivät kyenneet siihen niin vaivattomasti.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwin ei kuitenkaan ollut kuninkaan ainoa neuvonantaja. Vuoteen 1051 mennessä normandialaisten määrä Englannissa oli kasvanut ja mitä suuremmaksi normandialaissuosikkien vaikutusvalta hovissa kävi, sitä pienemmäksi muuttui Godwinin ja hänen perheensä painoarvo. Ensimmäinen näistä normannisuosikeista oli kuninkaan sisaren Godan nuorempi poika Mantesin kreivi Ralf joka oli pian vuoden 1042 jälkeen ilmaantunut Englantiin ja saanut nimityksen Herefordshiren jaarliksi vastuunaan hoitaa valtakunnan puolustusta rajaseudulla walesilaisia vastaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwinin toinen ja paljon vaarallisempi normandialaiskilpailija oli Robert Jumiègeslainen, josta tuli Lontoon piispa 1044. Kunnianhimoinen ja poliittisesti aktiivi Robert vihasi polttavasti Godwinia ja hänen kuutta poikaansa, jotka hän yritti tuhota 1050–1052 poliittisen kriisin aikana. Näin ollen hän oli vuoden 1066 myllerrysten airut, vaikka vielä 1040-luvulla hän olikin liian heikko estämään Godwinin vaikutusvallan kasvua. Myös muilla piispannimityksillä oli vaikutusta Godwinin asemaan


title: Godwin (jaarli)

text: 1045 kuningas oli 42-vuotias, ja useimpien mielestä hänen oli aika avioitua ja saada perijä kruunulle. Myös Godwin oli tätä mieltä ja syksyn aikana hän taivutteli Edvard Tunnustajan naimaan tyttärensä Edithin, joka tosin oli tulevaa miestään viisitoista vuotta nuorempi. Edvard kannalta katsottuna avioliitossa Edithin kanssa oli kyse vallasta. Hän ei kyennyt saamaan vastavoimaa jaarleille ja naidessaan Godwinin tyttären Edvardin tarkoituksenaan oli luultavasti saada liittolainen vaikutusvaltaisimmasta ja rikkaimmasta jaarlistaan. Avioliitto solmittiin 1045 ja hääseremonian jälkeen kirkko voiteli Edithin myös kuningattareksi.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwinin avioliitolle asettamat toiveet eivät toteutuneet, sillä hänen tyttärensä kuningatar Edith ei tullut raskaaksi. On epäselvää, miksei heidän avioliittonsa tuottanut perijää. Normaalien fyysisten vammojen lisäksi syyksi on epäilty kuninkaan kiinnostuksen puutetta naisia kohtaan. Eric Johnin hypoteesin mukaan Edvard oli vannonut pidättyvänsä seksuaalisista suhteista loppuelämänsä aikana, minkä hänen velipuolensa oli laittanut paluunsa ehdoksi.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwinin onnistui 1043 saada poikansa Svein nimitetyksi Cornwallin uudeksi jaarliksi. Jaarlikunta perustettiin osin Wessexin maista, mutta siihen liitettiin Merciasta Oxfordshire, Gloucestershire ja Herefordshire, mikä lisäsi jännitteitä Godwinin ja Mercian jaarli Leofricin välille. Huolimatta heikkenevistä suhteistaan Leofriciin Godwin pian oli jo ponnistelemassa seuraavan poikansa Haraldin eduksi. Vuoden 1045 alussa Godwin suostutteli kuninkaan luomaan Haraldille East Anglian jaarlikunnan, joka koostui laajoista alueista Suffolkia, Essexistä ja sen viereisistä kunnista Itä-Englannissa.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwin ja hänen perheensä karkotettiin Englannista 1052. Syynä tähän oli muodollisesti Godwinin uppiniskaisuus kuninkaan määräystä kohtaan, mikä sai Edvardin haastamaan jaarlinsa neuvoston eteen ja lopulta julistamaan tämän perheineen lainsuojattomaksi ja karkottamaan maasta. On myös mahdollista, hallitsijan ja hänen mahtavimman jaarlinsa välit heikkenivät hiljalleen ja tapahtumat kulminoituivat Doverin kaupungissa sattuneeseen kahakkaan. Kuten tavallista Godwinin kohdalla, eri lähteet antavat toisistaan poikkeavan kuvan tapahtumien kulusta. Seuraavassa esitetään kolme mahdollista selitysmallia Godwinin karkotukseen johtaneista syistä. Ne ovat: 1. Normandialaisten suosikkien ja varsinkin Robert Jumiègeslaisen toiminta, 2. Boulognen kreivi Eustacen Doverissa aiheuttama eripura, 3. Godwinin oma provosointi.


title: Godwin (jaarli)

text: Kriisi 1050–52 alkoi pian Canterburyn arkkipiispan Eadsigen kuoltua 29. lokakuuta 1050 ja Yorkin piispan Ælfric Puttocin kuoltua 22. tammikuuta 1051. Melkein välittömästi alkoi katkera kilpailu virkojen täytöstä. Ensin vaikutti siltä kuin canteburylainen munkki ja Godwineen sukulainen Aelfric olisi valittu Canterburyn arkkipiispaksi. On jopa viitteitä siitä, että katedraali itse asiassa valitsi Aelfricin ja esitti valinnan kuninkaan hyväksyttäväksi. Mutta ennen kuninkaan päätöstä Lontoon piispan Robert Jumiègeslaisen onnistui vakuuttamaan hänet Godwinin suojatin valinnan vaarallisuudesta. Piispan mukaan Edvard olisi joutunut Godwinin perheen armoille ja nukkehallitsijan asemaan. Varoituksen saatuaan kuningas kieltäytyi hyväksymästä ehdokasta – mihin hänellä oli laillinen oikeus – ja antoi määräyksen uudesta vaalista. Hän myös määräsi munkit esittämään seuraavaksi arkkipiispaksi Normandiasta kotoisin olevaa Lontoon piispaa Robert Jumiègeslaista, minkä nämä mukisematta tekivätkin. Koska täytettäviä virkoja oli ollut kaksi, kuninkaan päätös asiasta tuli vasta maaliskuussa 1051.


title: Godwin (jaarli)

text: Arkkipiispan vaalin jälkeen Robert Jumiègeslainen syytti oitis Godwinia kirkon maiden anastamisesta ja näin miesten huonot välit tulivat kaikkien tietoisuuteen.


title: Godwin (jaarli)

text: Ennen kuin arkkipiispaehdokas läksi Roomaan saamaan paavin hyväksynnän valinnalleen ja osoitukseksi siitä palliumin eli virkakauluksen, Witan kokoontui Westministerissä. Muutaman päivän ajan se keskusteli kruununperimyksestä, sillä kuninkaalla ei edelleenkään ollut lapsia. Edvard oli jo melkein viidenkymmenen, eli melko vanha ajan mittapuun mukaan. Mikäli hän kuolisi ilman omaa tai määrättyä perillistä, olisi tuloksena luultavasti taistelu kruunusta, mahdollisesti myös uusi viikinkien maihinnousu Englantiin.


title: Godwin (jaarli)

text: Witanin keskustelun aikana syntyi yhteisymmärrys, jonka mukaan kruununperijä olisi kuninkaan serkku Normandian Vilhelm. Uusi arkkipiispa oli erityisen paljon äänessä Vilhelmin puolesta, ja hän näyttää saaneen kannalleen voimakasta tukea Siward-, Leofric- ja Ralph-jaarleilta sekä heidän kannattajiltaan. Vain Godwin kannatti eri kandidaattia, mutta hänet äänestettiin kumoon. Godwinin opposition vuoksi kuningas vaati ja sai Godwinin pojan Wulfnothin ja tämän pojan Hakonin panttivangeikseen ehkäistäkseen Godwinin vastustuksen Witanin äänestystä kohtaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Teoriassa Vilhelmin valinta kruununperijäksi oli poliittisesti viisasta 1051. Valinta vahvisti ango-normandialaisten yhteistyötä, jolla oli juurensa jo vuodesta 1002, ja valinta saattoi jopa estää viikinkien hyökkäyksen maahan. Vielä tärkeämpää Edvardin mielestä oli, että valinta heikensi Godwinin perheen vaikutusvaltaa. Kaikki nämä argumentit vaikuttivat voimakkaasti Edvardiin, joka 1051 hyväksyi witanin päätöksen Vilhelmin määräämiseksi kruununperijäksi, vaikkei tämä ollutkaan muinaisten Englannin kuninkaiden jälkeläinen.


title: Godwin (jaarli)

text: Vilhelmillä itsellään oli hyvä syy uskoa, että hän joskus perisi Englannin kruunun. Vaikka maa oli nykymittapuun mukaan harvaan asuttu, oli se jo yksi Euroopan johtavia maita rikkaine maanviljelyksineen, hyvine satamineen, tuottoisine rauta- ja tinakaivoksineen sekä kukoistavine kaupunkeineen.


title: Godwin (jaarli)

text: Tultuaan valituksi Normandian herttuaksi seitsemän vuoden ikäisenä Vilhelm oli kohdannut salaliittoja ja kapinoita. Muutama hänen holhoajansa oli murhattu ja erityisen vaarallinen oli ollut vuoden 1047 kapina pakottaen hänen lääninherransa Ranskan kuninkaan Henri I lähettämään tukea, kuten oli tapahtunut aiemmin Vilhelmin isän aikana. Hieman sen jälkeen kun ranskalaisjoukkojen avulla Vilhelm sai suurenvoiton Val-ès-Dunesissa 1047, ne palasivat Pariisiin jättäen nuoren herttuan yksin taistelemaan vanhempia ja kokeneempia vihollisiaan vastaan. Seuraavan vuosikymmenen aikana taistelut Normandiassa jatkuivat.


title: Godwin (jaarli)

text: 1050 Vilhelmillä oli jo melkoinen maine, vaikka hän vasta oli vain 22-vuotias, ja Flanderin Balduin V tarjosi hänelle sisarensa kättä. Avioliitto astui voimaan 1050–52, tarkkaa päivämäärää ei tiedetä, mutta witanin kokoontuessa päättämään Edvardin seuraajasta avioliittoaie oli jo tiedossa. Witanin päätöksen jälkeen arkkipiispaehdokas Robert matkasi keväällä 1051 Roomaan, mutta poikkesi matkallaan Roueniin Vilhelmin luo kertomaan tälle vaalin tuloksesta.


title: Godwin (jaarli)

text: Robertin ollessa poissa Englannista Godwin perheineen oli kaukana toimettomasta. Vaikka he olivat hävinneet äänestyksen arkkipiispasta, perhe oli edelleen vaikutusvaltainen. Sen vuoksi he saivat kuninkaan taivuteltua valitsemaan Lontoon arkkipiispaksi Spearhovacin, Godwinin pitkäaikainen tukija. Edvard hyväksyi tämän appensa ehdokkaan ja Sperhavoc nimettiin Robert Jumiègeslaiselta vapautuvalle piispanistuimeen.


title: Godwin (jaarli)

text: Kuitenkin kun Robert Jumiègeslinen palasi Roomasta takaisin, oli hän raivoissaan tapahtuneesta ja kieltäytyi vahvistamasta Spearhavocin nimitystä väittäen tämän ostaneen piispanistuimen ja syyllistyneen näin simoniaan, mihin syytöksiin hänellä ei ollut minkäänlaisia todisteita. Kuninkaan tuella Spearhavoc oli Lontoon piispakokelas kesän ja syksyn, jonka jälkeen Robert nimitti paikalle normandialaisen munkki Williamin, joka oli hänen uskollinen kannattajansa Canterburyssä ja myös kuninkaallisen kappelin pappi. Robert aloitti myös kampanjan saattaakseen Godwinin huonoon valoon kuninkaan silmissä.


title: Godwin (jaarli)

text: "Vita Ædwardi Regisin" mukaan Edvard oli ”paholaismaisen” normandialaisen neuvoston armoilla, ja ”pääpaholainen” tämän version mukaan oli arkkipiispa Robert Jumiègeslainen: Arkkipiispa myös lisäsi, ettei Godwin pelkästään hautonut salaliittoa Edvardia kohtaan, mutta oli myös anastanut arkkipiispan tiluksia. Tästä eteenpäin Edvard jakoi arkkipiispan kiihkeän vihan Godwinin kohtaan ja oli valmis nöyryyttämään jaarliaan kun vain sopiva tilaisuus ilmenisi.


title: Godwin (jaarli)

text: Tilaisuus tähän tuli pian sen jälkeen kun Boulognen kreivi Eustace II vieraili Englannissa. Ei ole tiedossa miksi Eustace teki elokuussa 1051 matkansa. Ehkä Vilhelm Valloittaja oli lähettänyt hänet maahan kiitokseksi witanin päätöksestä, mutta luultavinta on, että hänen vierailuunsa oli henkilökohtainen syy, sillä hänen vaimonsa oli kuningas Edvardin sisar. Joka tapauksessa vietettyään muutaman päivän Westministerissä Eustace kumppaneineen palasivat Doveriin, minne he saapuivat illan suussa ja siten liian myöhään jatkaakseen matkaa meren yli Ranskaan. Tällöin seurue vaati yösijaa niin ylimieliseen röyhkeään sävyyn, että raivostuneet kaupunkilaiset nousivat vastarintaan. Yhteenotossa noin kaksikymmentä Eustacin miestä sai surmansa, samoin lukematon määrä kaupunkilaisia. Moni myös haavoittui vakavasti. Raivoissaan Eustace ratsasti takaisin Westministeriin ja vaati kaupunkilaisille rangaistusta. Koska Dover sijaitsi Godwinin mailla, kuningas määräsi jaarlinsa hävittämään ja rankaisemaan kaupunkia.


title: Godwin (jaarli)

text: Godwin joutui vaikean valinnan eteen. Mikäli hän noudattaisi kuninkaallista määräystä ja hyökkäisi Doveriin, hän luultavasti menettäisi oman väkensä tuen; kuninkaan käskyn laiminlyönti puolestaan voisi johtaa vakavaan rangaistukseen. Edellisten kuukausien jännitteet hänen ja hallitsijan välillä saivat Godwinin tarvitsemaan tukea kannattajiltaan ja jaarlikuntansa asukkailta ja vaikka Godwin oli käynyt samantapaisissa olosuhteissa Hardeknutin aikana sotaan Worcesterin asukkaita vastaan, hän kieltäytyi noudattamasta Edvardin käskyä. Sävähdyttävän ja tunteikkaan puheen jälkeen Godwin ilmoitti, ettei uskonut vierasmaalaisen Eustacin kertomukseen tapahtumien kulusta ja pitävänsä parempana kuulla Doverin asukkaita. Dover kuului hänen jaarlikuntaansa. William Malmesburylaisen mukaan ”Godwin, selväpäisenä, vaati, ettei tuomiota voi julistaa, ellei ole kuullut myös riidan toista osapuolta”. Godwin ryhtyi keräämään joukkojaan Beverstoneen.


title: Godwin (jaarli)

text: Vaikka yleisesti Godwinin kapinan on katsottu alkaneen Boulognen kreivi Eustacen Doverin selkkauksesta, ja vaikka normandialaispuolueen vaikutusvallan kasvun on katsottu osaltaan vaikuttaneen kuninkaaseen, Bertie Wilkerson on vastustanut näitä selitysmalleja, sillä ”se ei todella selitä Edvardin äkillistä raivoa Godwinia kohtaan, suhteettoman ankaraa jopa suhteettomalle kuninkaalle, eikä toisaalta Godwinin kiirettä koota joukkojaan Beverstoneen, ennen mitään vihamielisyyden osoituksia oli todella tapahtunut. Se ei selitä kuninkaan saamaa voimakasta tukea eikä Godwinin nopeaa tappiota.” ja ”Jos perääntyminen ei ollut tavallista Godwinille, joka varsinkin oli oikeassa, oli samalla tavoin yhtä epätavallista käytöstä Edvardilta ottaa moisia energisiä askelia Godwinia kohtaan, vieläpä mennä niin pitkälle kuin karkottaa kuningattarensa Doverin tapahtumien vuoksi.”


title: Godwin (jaarli)

text: Wilkersonin selityksen mukaan Godwin oli aggressiivinen osapuoli, ei Edvard, ja jaarli yritti kapinaa kuningasta vastaan. Hän jatkaa: ”Edvardin voitto 1051 oli monarkian ja kansakunnan voitto mahtavasta ja kapinoivasta jaarlista”. Hypoteesi aggressiivisesta Godwinista on saanut tukea myös muilta historioitsijoilta. Barlow on laskenut Godwinin menettäneen vaikutusvaltaansa jo vuodesta 1046, jolloin hänen ehdokkaansa eivät saaneet kirkollisia virkoja, ja myös muissa asioissa. Tässä tilanteessa kuningas ei voinut tehdä mitään väärää. Kreivi Eustacen toiminta Doverissa antoi kuninkaalle syyn toimia.


title: Godwin (jaarli)

text: Edvard tarvitsi jonkun sotaherran tuen, mutta vuodesta 1047 Godwin oli alkanut menettää vaikutusvaltaansa. Sotilaallisissa asioissa hänen ei onnistunut vakuuttaa Edvardia tanskalaisille tai Flanderille annettavan tuen tarpeesta. Samalla oli toiminut liian hitaasti puolustaessaan Gloucestershireä ja Herfordshireä walesilaisten hyökkäyksiä vastaan. Vuoden 1051 alussa nuoremmat ja nähtävästi kyvykkäämmät sotaherrat tarjosivat vaihtoehdon Godwinin perheelle. Kun Godwinin perhe oli vuoden 1051 alussa juhlimassa Tostigin avioliittoa Flanderin Judithin kanssa, arkkipiispa Robert sai ”heikon” Godwinin vaikuttamaan huonolta mahdollisuudelta kuninkaan seuraajaksi. Tässä vaiheessa varmasti kaikille oli jo selvää, ettei kuningas saisi perillistä ja että hänen seuraajansa täytyy etsiä jostain muualta.


title: Godwin (jaarli)

text: Sen lisäksi, että Godwin jätti noudattamatta kuninkaallista käskyä, myös laittoi henkensä vaakalaudalle nostamalla jaarlikuntansa miehet aseisiin Beverstoneen lähelle Gloucesteria, missä kuningas piti majaa ja missä witanin piti kokoontua 7. syyskuuta 1051. Häntä seurasivat hänen seikkailunhaluiset poikansa Svein ja Harald omien miestensä kanssa.


title: Godwin (jaarli)

text: Tapahtumien kulku on jäänyt hieman epäselväksi. Matkalla Godwin vaati kreivi Eustacin asettamista tuomiolle ja luovuttamista hänen käsiinsä rangaistusta varten. Samoin hän vaati kansaa jo kauan terrorisoinutta normandialaista vartiostoa antautumaan. Tällä toimella Godwin ilmeisesti uskoi saavansa nationalistit puolelleen. Arkkipiispa uudisti syytöksensä Godwinia vastaan ja Mantesin Ralf toi joukkonsa paikalle suojellakseen kuningasta. Edvard olisi voinut menettää kaiken, elleivät Mercian jaarli Leofric ja Northumbrian jaarli Siward, jotka olivat jo aiemmin vastustaneet Godwinin perheen vaikutusvallan kasvua, olisi tilanteen huomattuaan marssineet omien joukkojensa kanssa kuningasta tukemaan. Tämä lisäsi sisällissodan mahdollisuutta, vaikka englantilaissotilaat epäröivätkin taistella maanmiehiään vastaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Vastakkain oli kahden hyvin varustetun armeijan miehet. Jaarlit tapasivat witenagemotissa ja päättivät välttää taistelun ja kuningas julisti rauhan kaikille. Sovittiin myös uuden kokouksen pitämisestä Lontoossa myöhemmin samana vuonna. Edvard ilmoitti pitävänsä Godwinia vastaan laillisen oikeudenkäynnin Lontoossa 12. syyskuuta 1051. Kumminkin puolin vaadittiin panttivankeja, ja ehkä juuri tässä vaiheessa Godwin luovutti poikansa Wulfnothin ja pojanpoikansa Hakonin kuninkaalle hyvän tahdon eleenä. Kuningas ilmoitti, ettei anna panttivankeja syytettynä olevalle jaarlilleen.


title: Godwin (jaarli)

text: Jaarleilla oli omia vasalleja ja joukkoja, joihin saattoi tukeutua. Omat joukot koostuivat maanomistajista sekä niistä, jotka olivat suoraan riippuvaisia herrastaan. Godwin kokosi joukkonsa jo aikaisessa vaiheessa, mutta Edvardin onnistui heikentää jaarlinsa miesvahvuutta kutsumalla kokoon fyrdin, vapaiden talonpoikien armeijan. Näin monen omaa maata omistavan Godwinin miehen oli ilmoittauduttava kruunun palvelukseen tai alistuttava maansa menetykseen. Aika oli Edvardin puolella ja matkalla Lontooseen jaarlin joukoista karkasi väkeä. Godwinin tärkeiden miesten lähtö heikensi hänen joukkojaan huomattavasti, vaikka hänelle jäikin vielä miehiä omasta jaarlikunnastaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Lontoossa Godwinin vaatimukset eivät saaneet vastakaikua. Jaarlit Siward ja Leofric, jotka olivat paikalla satojen kannattajiensa kanssa, eivät kallistaneet korvaansa Godwinin vaatimuksille, ei myöskään Herefordshiren vaikutusvaltainen jaarli Ralph. Kaiken lisäksi arkkipiispa Robert otti esiin Godwinin syyllisyyden prinssi Alfredin murhaan 1035 sekä syytti tätä salaliitosta, jonka tarkoituksena oli ollut salamurhata kuningas muutama viikko aiemmin. Godwine kiisti syytökset, mutta Edvard ei uskonut appensa vakuutteluja vaan teki selväksi, ettei mikään lievittäisi sitä katkeruutta, jota kuningas tunsi jaarlia kohtaan.


title: Godwin (jaarli)

text: Lontoon kokoukseen Edvard taivutti witenagemotin julistamaan Godwinin pojan Sveinin lainsuojattomaksi ja määräämään Godwinin itsensä sekä hänen poikansa Haroldin nopeasti saapumaan kokoukseen. Anglasaksien kroniikan E-version kuvaa tapahtumaa seuraavasti: Barlowin mukaan Godwin odotti Southwarkissa kuninkaan turvatakuita, eikä koskaan saapunut oikeuden eteen. Sen jälkeen kun piispa Stigand oli tuonut Godwinille lopullisen viestin kuninkaan vihasta ja tilanteen toivottomuudesta, Godwin pakeni.


title: Godwin (jaarli)

text: Alexanderin mukaan Englanti oli sisällissodan partaalla. Godwin halusi kuitenkin välttää poliittisen nöyryytyksen ja myös normandialaispuolue oli halukas etsimään kompromissia. Wincesterin piispa Stigand teki välitysesityksen, joka oli kummankin puolen hyväksyttävissä: Stigandin ehdotuksen mukaisesti kuninkaan syytöksistä luovuttiin, mutta samalla Godwin sitoutui menemään perheineen viideksi vuodeksi maanpakoon. Godwin tarttui nopeasti tarjottuun mahdollisuuteen ja ratsasti arkkipiispa Robertin joukot kannoillaan Thorney-saarelle, mistä hän suurimman osaa perhettään ja lähimpien kannattajiensa kanssa purjehti aartein lastatulla laivalla Flanderiin poikansa Tostigin langon Balduin V:n luokse. Vanhimmat pojat Harald ja Leofric menivät Bristoliin, mistä he purjehtivat Irlantiin. Eric Johnin mukaan kuningas Edvard olisi tappanut Godwinin, ellei olisi päässyt hänestä eroon


title: Godwin (jaarli)

text: Anglosaksien kronikan mukaan ”kukaan Englannissa ei olisi voinut uskoa niin merkittävän asian tapahtuvan, sillä Godwin oli noussut niin mahtavaksi, että hän hallitsi kuningasta ja koko Englantia”. Edvard julisti lainsuojattomiksi myös tämän pojat. Ja kun Godwin poikineen oli poissa tieltä, kuninkaan oli mahdollista ottaa vaimonsa kysymys käsiteltäväksi. Arkkipiispa vaati häntä eroamaan vaimostaan välittömästi, mutta siinä tapauksessa hänen olisi odotettu pian naivan jonkun toisen ja saavan perillisen, joten Edvard valitsi vaimonsa sijoittamisen luostariin. Harold Godwininpojalta otettiin pois East Anglian jaarlikunta, minkä kuningas antoi Leofricin vanhimmalle pojalle Ælfgarille. Samoihin aikoihin kuningas takavarikoi Svein Godwininpojalle kuuluneita tiloja ja luovutti ne omalle sisarenpojalleen Ralphille sekä sukulaiselleen Oddalle. Jaarli Godwinin mittavat omistukset eteläisessä Englannissa kuningas otti itselleen.


title: Godwin (jaarli)

text: Perinteisin tapa tarkastella Godwinin kohtaloa on nähdä se myöhemmän normannivalloituksen alkusoittona ja normandialaisten yrityksenä saada lisää vaikutusvaltaa kuninkaaseen. Miles W. Campbell kirjoittaa: ”vaikka aikalaiskronikat ovat hiljaa tapahtuneesta, on vahvoja aihetodisteita normandialaisten tekemästä maan valloituksesta”. Ajatusta vallanvaihdosta tukee myös kertomus Vilhelm Valloittajan saapumisesta maahan alkuvuodesta 1052. Angosaksien kronikan mukaan ”pian tuli herttua Vilhelm meren yli mukanaan suuri joukko ranskalaisia”. Oli vierailu totta tai ei, englantilaisille kävi selväksi, että kuningas oli läheisessä liitossa Normandian ja sen hovin kanssa.


title: Godwin (jaarli)

text: Jos kuningas kuvitteli normandialaisten täyttävän Godwinin paikan itsensä ja valtansa puolustajana, hän yliarvioi normandialaisten valmiuden. Pian Godwinin lähdön jälkeen walesilaiset uusivat hyökkäyksensä rajan yli. Lisää sekasortoa rajalle toivat Irlantiin paenneet Harald ja Leofwine, jotka palasivat joukkoineen ryöstelemään Devonin ja Somersetin seutuja.