title: Augsburgin tunnustuksen puolustus

text: Luterilaisten vaatiessa itselleen kopiota kumoamuksesta keisari asetti ehdoksi, etteivät luterilaiset kirjoittaisi siihen vastinetta. Tähän luterilaiset eivät suostuneet. Philipp Melanchthon laati puolustuskirjoituksen Augsburgin tunnustukselle käyttäen hyväkseen muistiinpanoja, joita luterilaiset olivat tehneet Kumoamusta luettaessa. Hän sai tämän kirjoituksen valmiiksi jo syyskuussa, mutta keisari kieltäytyi ottamasta sitä vastaan.


title: Augsburgin tunnustuksen puolustus

text: Saatuaan valtiopäivien jälkeen Kumoamuksesta kunnollisen kopion Melanchthon jatkoi puolustuskirjoituksen laatimista. Hän laati siitä latinalaisen version, jonka Justus Jonas käänsi saksaksi, ei tosin sana sanalta. Molemmat kieliversiot painettiin yhdessä Augsburgin tunnustuksen editio princepsin kanssa vuonna 1531.


title: Augsburgin tunnustuksen puolustus

text: Puolustuksessa käsitellään asiat Augsburgin tunnustuksen järjestyksen mukaan siten, että se mainitsee lyhyesti Confutatiossa esiintyvät myönnytykset ja käsittelee perusteellisesti niitä kohtia, joita se oli arvostellut. Teos on Augsburgin tunnustusta jyrkempi, perusteellisempi ja teologisempi, ja se on jaettu 14 kappaleeseen.


title: Augsburgin tunnustuksen puolustus

text: Puolustuksen teki merkitykselliseksi se, että se oli Augsburgin tunnustuksen ensimmäinen kommentaari, joka kaiken lisäksi oli alkuperäisen tunnustuksen tekijän itse laatima. Se myös painottui esittelemään niitä opinkohtia, jotka katolisten laatima Kumoamus oli alkuperäisessä tunnustuksessa torjunut. Vuonna 1537 Schmalkaldenin kokouksessa evankeliset säädyt allekirjoittivat sekä Augsburgin tunnustuksen että sen puolustuksen. Näin kumpikin hyväksyttiin luterilaisen kirkon tunnustuskirjoiksi.


title: Augsburgin tunnustuksen puolustus

text: Augsburgin tunnustuksen puolustus


title: Espanjan mielenosoitukset 2011

text: Espanjan mielenosoitukset toukokuussa 2011 (15-M -liike, espanjalainen vallankumous tai Indignados) on ketju mielenosoituksia lähes seitsemässäkymmenessä espanjalaisessa kaupungissa. Espanjalaiset ovat kokoontuneet mielenosoituksiin muuallakin Euroopan kaupungeissa, myös Helsingissä.


title: Espanjan mielenosoitukset 2011

text: Maaliskuun 15. päivänä alkaneissa protesteissa vaaditaan radikaalia muutosta Espanjan politiikkaan. Liike vastustaa korruptiota eikä tunnusta mitään puoluetta edustajakseen. Nuorten työttömyys on yksi suuttumuksen aihe. Nuoren polven aktiivit osallistuvat myös verkkokeskusteluihin (mm. ’Todelliseen demokratia heti’, ’Nuoriso vailla tulevaisuutta’ ja ’Jätä äänestämättä’).


title: Espanjan mielenosoitukset 2011

text: Liikkeen yhteydessä mainitaan Stéphane Hesselin "Indignez-vous!"


title: Christina Grimmie

text: Christina Victoria Grimmie (12. maaliskuuta 1994 Marlton, New Jersey, Yhdysvallat – 10. kesäkuuta 2016 Orlando, Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen laulaja. Grimmie tuli alun perin tunnetuksi YouTube-videopalvelussa, jonne hän latasi videoita itsestään laulamassa musiikkikappaleiden cover-versioita. Vuonna 2014 Grimmie osallistui "The Voice" -laulukilpailuun, jossa hän sijoittui kolmanneksi. Grimmie kuoli ampumavälikohtauksessa Floridassa 10. kesäkuuta 2016.


title: Christina Grimmie

text: Christina Grimmien ura käynnistyi vuonna 2009, jolloin 15-vuotias Grimmie latasi zeldaxlove64-nimimerkillä ensimmäiset lauluvideonsa YouTubeen. Hän esitti YouTubessa cover-kappaleita monilta suosituilta artisteilta, kuten Miley Cyrusilta, Justin Bieberiltä ja Katy Perryltä. Hän teki myös yhteistyötä muiden YouTuben laulajien kanssa. Grimmie sai vuonna 2010 managerikseen laulaja Selena Gomezin isäpuolen Brian Teefeyn ja pääsi sittemmin lämmittelijäksi Gomezin kiertueille.


title: Christina Grimmie

text: Grimmien esikois-EP "Find Me" julkaistiin vuonna 2011, ja sen kappaleesta ”Advice” ilmestyi samana vuonna musiikkivideo. Hänen ensimmäinen studioalbuminsa "With Love" julkaistiin vuonna 2013.


title: Christina Grimmie

text: Vuonna 2014 Grimmie osallistui yhdysvaltalaisen "The Voice" -laulukilpailun kuudennelle tuotantokaudelle ja sijoittui kolmanneksi. Kilpailussa hänen mentorinaan toimi Adam Levine.


title: Christina Grimmie

text: Grimmie esiintyi Suomessa, Helsingin Nosturissa 26. tammikuuta 2015.


title: Christina Grimmie

text: Grimmie sai vuonna 2016 postuumisti Teen Choice -palkinnon ”Choice Music Web Star” -kategoriassa. Kesällä 2017 julkaistiin vielä postuumi albumi "All Is Vanity".


title: Christina Grimmie

text: 10. kesäkuuta 2016 Grimmie oli konsertoimassa Orlandossa Floridassa. Esityksen jälkeen nimikirjoitusten jaon aikana häntä ammuttiin kolmesti, ja hän kuoli vammoihinsa sairaalassa. Surmaaja, 27-vuotias Kevin James Loibl, ampui tilanteessa myös itsensä. Poliisin mukaan ampuja oli valinnut Grimmien tietoisesti kohteekseen, mutta heillä ei uskota olleen yhteyksiä toisiinsa.


title: Kristilliset symbolit

text: Kristilliset symbolit ilmaisevat kristinuskon oppia. Monet symboleista on lainattu muista kulttuureista ja mytologioista, kuten juutalaisuudesta tai antiikin mytologiasta ja niille on keksitty osittain tai kokonaan uusi merkitys. Symboliikkaa esiintyy monessa kristillisessä yhteydessä, esimerkiksi sakramenteissä kuten kasteessa, liturgiassa ja rakennuksissa.


title: Kristilliset symbolit

text: Risti on kristinuskon tunnetuin symboli. Symbolin käytön perustana kristinuskossa on Jeesuksen ristiinnaulitseminen ja se symboloi tavallisesti syntien sovitusta Jeesuksen ristiinnaulitsemisen yhteydessä. Aiemmin risti oli symbolina monilla pakanakulttuureilla muun muassa taikamerkkinä.


title: Kristilliset symbolit

text: Ristin tavallisin muoto on tyhjä latinalainen risti. Heraldiikassa ja taiteellisessa käytössä esiintyy myös monia muita tyyppejä. Latinalaisen ristin ohella yksi käytetyimmästä muodota on krusifiksi, johon on kuvattu Jeesus ristiinnaulittuna. Krusifikseihin liittyy usein myös teksti INRI.


title: Kristilliset symbolit

text: "Iktys", "Ikhtys" tai "Ichthys" on uskontunnustus ja varhaisin tunnettu kristillinen symboli. Kyseessä on akronyymi, joka koostuu kreikan kielen kirjaimista "Ἰησοῦς Χριστὸς Θεοῦ Υἱὸς Σωτήρ", latinalaisin kirjaimin "Iēsūs Khristos Theū (H)yios Sōtēr" eli suomeksi "Jeesus Kristus Jumalan Poika Pelastaja". Sanojen ensimmäiset kirjaimet muodostavat yhdessä sanan Iktys, kala, jonka vuoksi symboli esittää kalaa.


title: Kristilliset symbolit

text: Kristus-monogrammi, myös XP-monogrammi, on monogrammi, jossa yhdistyvät kreikan kirjaimet Khii (χ) ja Rhoo (ρ). Kyseiset kirjaimet muodostavat sanan Χριστός (latinalaisittain kʰristos), kristus, kaksi ensimmäistä kirjainta. Symboli tuli suosituksi kun Rooman keisari Konstantinus Suuri valitsi sen sotajoukkojensa symboliksi nähtyään sitä, tai vaihtoehtoisesti ristiä, muistuttavan valoilmiön ja kirjoituksen ""Tässä merkissä olet voittava"" ennen Mulviuksen sillan taistelua. Hän voitti taistelun.


title: Kristilliset symbolit

text: INRI tulee latinan sanoista "Iēsus Nazarēnus, Rēx Iūdaeōrum", myös kreikkalaisessa muodossa INBI, tarkoittaen suomeksi "Jeesus Nasaretilainen, juutalaisten kuningas", jonka maaherra Pontius Pilatus kirjoitutti Raamatun mukaan Jeesuksen ristin ylle kreikaksi, latinaksi ja hepreaksi. Evankeliumista riippuen kirjoitus saattoi olla myös muodossa "Tämä on Jeesus Nasaretilainen, juutalaisten kuningas". Juutalaiset pyysivät häntä poistamaan kirjoituksen tai vaihtamaan sen muotoon, josta ilmenisi juutalaisten käsitys, että Jeesus väitti olevansa kuningas, mitä hän ei tosin suoraan sanonutkaan. Pilatus kieltäytyi siitä.


title: Kristilliset symbolit

text: A ja O eli kreikan A ja Ω (alfa ja oomega) eli ensimmäinen ja viimeinen kirjain symboloivat alkua ja loppua. Sitä käytetään Raamatun Ilmestyskirjassa sekä Jeesukseta että Jumalasta.


title: Kristilliset symbolit

text: IHS tai IHC tulee latinan sanoista "Iesus Hominum Salvator" eli "Jeesus, ihmisten pelastaja" tai "In Hoc Signo" eli "Tässä merkissä..." viitaten keisari Konstantinuksen näkemiin sanoihin ennen Mulviuksen sillan taisteluun.


title: Äiti synnyinmaa (Kiova)

text: Äiti isänmaa (, , "Äiti synnyinmaa") on suurikokoinen muistomerkki Ukrainan Kiovassa. Vuonna 1981 valmistunut, miekkaa kohottavaa naishahmoa esittävä patsas on jalustoineen 102 metriä korkea ja painaa noin 500 tonnia. Miekka on 16 metriä pitkä ja painaa 9 tonnia. Patsaan kilvessä on Neuvostoliiton vaakuna. Materiaalina on ruostumaton teräs ja patsas on osa suuren isänmaallisen sodan museota. Patsaan vieressä olevassa marmorilaatassa on Neuvostoliiton sankareiden nimet. Laatassa on 11 600 sotilaan ja yli 200 työläisen nimi. Patsaan suunnittelivat Jevgeni Vutšetitš (oli myös Volgogradin Äiti synnyinmaa -monumentin suunnittelijana) ja Vasili Borodai.


title: Burg Eltz

text: Burg Eltz on keskiaikainen linna Mosel-joen varrella Koblenzin ja Trierin välissä. Linnan rakentaminen saatiin valmiiksi vuonna 1157. Linnaan on lisätty vuosisatojen saatossa monia uusia osia hallitsijasukujen vaihduttua. Linnasta on noin 150 kilometriä Frankfurt am Mainin keskustaan.


title: Miss Farkku-Suomi (elokuva)

text: Miss Farkku-Suomi on Matti Kinnusen ohjaama ja käsikirjoittama nuorisoelokuva. Elokuva sai ensi-iltansa 3. elokuuta 2012.


title: Miss Farkku-Suomi (elokuva)

text: 1970-luvun Ouluun sijoittuva elokuva perustuu Kauko Röyhkän samannimiseen romaaniin. Elokuvan pääosia näyttelevät Mikko Neuvonen, Sanni Kurkisuo ja Elias Gould, muissa rooleissa esiintyvät muun muassa Pirkko Hämäläinen, Olavi Uusivirta, Maria Ylipää, P-K Keränen, Juha Kukkonen ja Ville Myllyrinne.


title: Miss Farkku-Suomi (elokuva)

text: Elokuva kuvattiin Helsingissä ja Oulussa. Kuvaukset alkoivat toukokuussa 2011.


title: Parkinson

text: Parkinson on seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Romeon on kuoltava

text: Romeon on kuoltava () on vuonna 2000 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintarikoselokuva. Elokuvan on ohjannut Andrzej Bartkowiak ja käsikirjoittanut Eric Bernt yhdessä John Jarrellin kanssa. Pääosissa näyttelivät Jet Li ja Aaliyah. Mukana ovat myös Isaiah Washington, Russell Wong, DMX, Delroy Lindo ja Anthony Anderson. Elokuvaa pidetään Jet Liin läpimurtoelokuvana Yhdysvaltain elokuvatuotannossa..


title: Romeon on kuoltava

text: Hongkongilainen entinen poliisi Han pakenee vankilasta kuultuaan veljensä taposta. Hän matkaa Yhdysvaltoihin, jossa hänen isänsä johtama rikollisjärjestö ja O'Dayn jengi kiistelevät reviireistään. Han haluaa selvittää veljensä murhaajaa ja tapaa samalla O'Dayn perheen tyttären Trishin, jonka kanssa hän ryhtyy selvittämään tapausta.


title: Romeon on kuoltava

text: Suomessa elokuva esiteltiin elokuvateatterissa 25. elokuuta 2000. Sittemmin 2000-luvun alussa elokuvaa on esitetty televisiosta vuosina 2004, 2005 ja 2009.


title: Hauste

text: Hauste eli castoreum on majavien sukupuolirauhasista eli anaalirauhasista saatava, lääkeaineena käytettävä erite, jonka uskottiin lisäävän sukupuolista kyvykkyyttä sekä auttavan sydän- ja verisuonitauteihin, epilepsiaan ja erilaisiin myrkytystiloihin. Muita tunnettuja käyttökohteita ovat muun muassa erilaiset hajuvedet (parfyymit). Hauste mainitaan yhtenä lääkeaineena keskiajalla Naantalin luostarissa käytössä olleessa "Naantalin luostarin lääke- ja yrttikirjassa".


title: Hankido

text: Hankido on korealainen itsepuolustuslaji, jonka kehitti suurmestari Myung Jae Nam (1938–1999). Perinteisen hapkidon taitaja Myung Jae Nam kiinnostui 1960-luvulla pehmeistä ja harmonisista tekniikoista (vrt. aikido). Hän alkoi muokata uutta hapkido-tyyliä, jonka harjoittaja pyrkii puolustautuessaan käytettämään fyysistä voimaa mahdollisimman vähän. Tämän vuoksi hankidoa voi kutsua pehmeäksi itsepuolustuslajiksi.


title: Hankido

text: Sanan "Hankido" merkityksen voidaan tulkita tarkoittavan "itsepuolustuslaji korealaisille".


title: Rakkaus lainassa

text: Something Borrowed tai Rakkaus lainassa voi tarkoittaa:


title: Delije

text: Delije () on serbialaisen Crvena Zvezdan ultras-ryhmä.


title: Delije

text: Delijen historia alkaa jo vuodesta 1948, jolloin oli olemassa Crvena Zvezdan kannattajien oma osasto. Ennen 1970-lukua kannattajat ottivat kotiotteluihin vain lippuja mukaan, mutta 1970-luvulla otteluihin alettiin tuota banderolleja ja huiveja. Samalla kannattajat alkoivat viettää aikaa keskenään. 1980-luvulla toiminta kasvoi entisestään ja kaupungissa toimivat fanijoukot "Ultras" sekä "Red Devils". Paineet yhtenäisen fanijoukon perustamiseen kasvoivat ja joulukuussa 1989 eri fanijoukot kokoontuivat. Tällöin perustettiin uusi ryhmittymä nimellä Delije. Faniryhmä osallistui tämän jälkeen Crvena Zvezdan jalkapallo- ja koripallo-otteluihin.


title: Delije

text: Vuonna 1990 Delije vieraili NK Dinamo Zagrebin luona, jolloin väkivaltaisuuksissa loukkaantui yli 60 ihmistä. Jugoslavian hajoamissodissa Delije oli merkittävä apu serbeille. Muun muassa Crvena Zvezdan kannattajat olivat mukana puolisotilaallisissa joukoissa. Yksi tällaisista oli Arkanin johtama "Tiikerit", joka koostui lähinnä seuran kannattajista. 2000-luvulla Delije on saanut huomiota jalkapallohuliganismistaan. Vuonna 2007 seuran kannattajat hakkasivat poliisin, joka joutui ampumaan ilmaan varoituslaukauksia.


title: Stars Aligned

text: Stars Aligned on suomalaisen progressiivista rockia soittavan yhtyeen Von Hertzen Brothersin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin 21. maaliskuuta 2011 Suomessa ja 23. maaliskuuta Isossa-Britanniassa. Albumi kohosi Suomen albumilistan kärkeen viikolla 13.


title: Stars Aligned

text: Levyn tuottaja James Spectrum (Jari Salo) on suomalaisen elektronista musiikkia tekevän yhtyeen Pepe Deluxén jäsen.


Stars Aligned


title: Chōsokabe Motochika

text: Chōsokabe Motochika (, 1538 – 11. heinäkuuta 1599) oli Sengoku-kaudella elänyt japanilainen daimio, joka toimi Chōsokabe-klaanin 21. päällikkönä. Hän oli Chōsokabe Kunichikan poika.


title: Chōsokabe Motochika

text: Vuonna 1575 Motochika voitti Watarigawan taistelussa Tosan provinssin klaanin haltuun, ja alkoi laajentaa valtapiiriään Shikokussa. Hänen hallintonsa loppui kymmenen vuotta myöhemmin, kun Toyotomi Hideyoshi valloitti saaren 100 000 miehen armeijalla, jota johtivat Ukita Hideie, Kobayakawa Takakage, Kikkawa Motonaga, Hashiba Hidenaga ja Hashiba Hidetsugu. Motochika antautui, ja luovutti Hideyoshille Awan, Sanukin ja Iyon provinssit, mutta sai pitää Tosan itsellään.


title: Chōsokabe Motochika

text: Hideyoshin alaisuudessa Motochika ja hänen poikansa Chōsokabe Nobuchika osallistuivat Kyūshūn valloitukseen, jonka aikana Nobuchika menehtyi. Vuonna 1590 Motochika johti laivuetta Odawaran piirityksessä, ja liittyi myös Hideyoshin Korean kampanjaan kaksi vuotta myöhemmin.


title: Chōsokabe Motochika

text: Motochika kuoli vuonna 1599 Fushimissa, ja häntä klaanin johtoon seurasi Chōsokabe Morichika.


title: Chōsokabe Morichika

text: Chōsokabe Morichika (, 1575 – 11. toukokuuta 1615) oli japanilainen daimio. Morichika oli Chōsokabe Motochikan neljäs poika, ja seurasi isäänsä Toyotomi Hideyoshia palvelleen Chōsokabe-klaanin johtoon. Hideyoshin menehdyttyä Morichika taisteli yhdessä Hideyoshille uskollisten joukkojen kanssa Tokugawa Ieyasua vastaan Sekigaharan taistelussa vuonna 1600. Ieyasu voitti taistelun, ja otti haltuunsa Chōsokabe-klaanin hallitseman Tosan provinssin.


title: Chōsokabe Morichika

text: Vuonna 1614 Morichika liittyi Toyotomi Hideyorin avuksi Osakan piirityksessä shōguniksi noussutta Ieyasua vastaan. Piiritys päättyi Hideyorin epäonnistuneeseen hyökkäykseen piirittäjiään vastaan. Taistelun päätteeksi Morichika ja tämän pojat teloitettiin.


title: Oliver Smithies

text: Oliver Smithies (23. kesäkuuta 1925 Halifax, Englanti – 10. tammikuuta 2017 Chapel Hill, Pohjois-Carolina, Yhdysvallat) oli englantilaissyntyinen yhdysvaltalainen perinnöllisyystieteilijä ja Nobel-palkinnon saaja. Hänelle myönnettiin vuoden 2007 Nobelin lääketieteen palkinto kantasolututkimuksesta yhdessä Martin Evansin ja Mario Capecchin kanssa. Smithies tutki uransa aikana muun muassa homologisen rekombinaation avulla tehtyjä geenisiirroksia, ja uransa alkuvaiheessa hän kehitti geelielektroforeesimenetelmän, jonka avulla on pystytty erottamaan proteiineja helpommin ja tarkemmin kuin aikaisemmin.


title: Oliver Smithies

text: Oliver Smithies ja hänen kaksoisveljensä Roger syntyivät Englannissa 1925. Heidän isänsä oli William Smithies ja äitinsä Doris Sykes. William Smithies työskenteli poikien syntymän aikaan isänsä yrityksessä, mutta sai pian tämän jälkeen paremmin palkatun työn vakuutusmyyjänä. Doris-äiti puolestaan opetti Halifax Technical Collegessa. Perheeseen syntyi vuonna 1930 kolmas lapsi, Nancy.


title: Oliver Smithies

text: Oliver sairastui seitsemänvuotiaana kuumetautiin, jonka takia hän oli kymmenen viikon ajan vuodepotilaana. Sairaus aiehutti hänelle sydämen hiippaläpän sivuäänen, jota pidettiin niin vakavana, että Oliver ei pystynyt urheileen seitsemään vuoteen. Liikunnan sijaan hän luki ja tutki asioita. Hän muun muassa rakensi kaiuttimen venyttämällä sian virtsarakkoa puisen kehikon ympärille ja radio-ohjattimen veneen.


title: Oliver Smithies

text: OLiver Smithies kävi Heath Grammar Schoolia, joka valitsi oppilaansa pääsykokeen kautta. Hän pärjäsi erityisen hyvin matematiikassa ja sai stipendin Oxfordin yliopistoon. Sieltä hän alemman korkeakoulututkinnon fysiologiasta ja kemiasta. Tohtoriksi Smithies väitteli 1951 biokemiasta.


title: Oliver Smithies

text: Valmistumisensa jälkeen Smithies teki väitöskirjan jälkeistä tutkimusta Wisconsin-Madisonin yliopistossa. Sieltä hän jatkoi Toronton yliopistoon kuuluneeseen Connaughtonin lääketieteellisen tutkimuksen laboratorioon, jossa hän työskenteli 1952–1960.


title: Oliver Smithies

text: Torontossa Smithies teki ensimmäisen merkittävän tieteellisen läpimurtonsa. Laboratorion johtaja antoi hänelle vapaat kädet, jos hänen tutkimuksensa liittyivät jotenkin insuliiniin. Vielä 1950-luvulla sitä saatiin lehmien ja sikojen haimoista. Smithies yritti löytää insuliinin esiasteen, mutta proteiinin erottaminen tapahtui sudoatettujen paperien lävitse. Menetelmä ei ollut tehokas, ja Smithies kehitti sille vaihtoehdon. Hän teki tärkkelyksestä geeliä, jonka avulla proteiinin erottamisesta tuli helpompaa ja tarkempaa. Smithies löysi itse geelinsä avulla haptoglobiininimiset veriproteiinit.


title: Oliver Smithies

text: Smithies palasi 1960 Wisconsinin yliopistoon, jossa hän työskenteli genetiikan tutkimusryhmässä. Hän tutki siellä muun muassa haptoglobiiniin ja hemoglobiiniin liittyviä geenejä. Hänen Nobel-palkittu työnsä syntyi halusta korvata sirppisoluanemian aiheuttama geeni normaalilla geenillä. Smithies teki 1980-luvun alkupuolella tutkimuksia, joissa hän onnistui homologisen rekombinaation avulla siirtämään geenin haluttuun paikkaan nisäkkään genomissa.


title: Oliver Smithies

text: Smithies jatkoi uraansa vuodesta 1988 Pohjois-Carolinan yliopistossa. Siellä hän tutki edelleen geenikohdennuksen luomaan eläinmalleja, jotka voisivat auttaa ihmisten tautien ymmärtämisessä. Smithiesin laboratorio kehitti 1992 ensimmäisen eläinmallin kystiseen fibroosiin.


title: Oliver Smithies

text: Smithies työskenteli laboratoriossaan eitsemän kertaa viikossa viimeisiin päiviinsä asti. Hän kuoli vuonna 2017 lyhyen sairastelun jälkeen 91-vuotiaana. Hänellä oli vielä tuolloin suunnitteilla uusi tutkimusprojekti.


title: Oliver Smithies

text: Smithies oli kahdesti naimisissa. Hänen liittonsa virologi Lois Kitzen kanssa päättyi eroon vuonna 1978. Smithiesin toinen vaimo oli japanilainen Nobuyo Maeda, joka oli 1980-luvulla Smithiesin ohjauksessa tekemässä väitöskirjan jälkeistä tutkimusta. Koska he eivät löytäneet mahdollisuutta työskennellä Wisconsinin yliopistosta, Smithies muutti Maedan mukana Pohjois-Carolinan yliopistoon.


title: Oliver Smithies

text: Smithiesin intohimo olivat yksimoottoriset lentokoneet ja liitokoneet. Hän oli vuonna 1980 apulentäjä ennätyksellisen nopealla yksimoottorisen koneen Atlantin ylityksellä. Ennätys rikottiin vasta 20 vuoden päästä.


title: Oliver Smithies

text: Nobelin lääketieteen palkinnon lisäksi Smithies sai muun muassa vuonna 2001 Albert Lasker -palkinnon lääketieteellisestä perustutkimuksesta, Wolfin lääketieteen palkinnon 2003 ja Thomas Hunt Morgan -mitali 2007. Smithies kuului vuodesta 1971 Yhdysvaltain kansalliseen tiedeakatemiaan, vuodesta 1978 American Academy of Arts and Sciencesiin, vuodesta 1986 American Association for the Advancement of Scienceen, vuodesta 1998 Royal Societyyn ja vuodesta 2003 National Academy of Medicineen.


title: Oliver Smithies

text: Nobelin Smithies jakoi vuonna 2007 Mario Capecchin ja Martin J. Evansin kanssa. Nobel-palkinnon perusteissa sanottiin, että palkinto tuli löydöksistä geenimuuntelun tekemiseksi hiirillä alkiokantasolujen avulla. Smithiesin tutkimusten ansiosta tutkijat ovat pystyneet mitä tahansa hiiren alkiokantasolun geeneistä. Tekniikkaa on käytetty tuhansien sellaisten hiirien luomiseen, joilla on haluttu mutaatio. Hiiritutkimukset ovat auttaneet ymmärtämään geenien merkirtystä ihmisen terveydelle ja sairauksille. Geenitutkimusten lisäksi Smithiesin kehittämä proteiinin erottelumenetelmä geelielektroforeesi on laajassa käytössä.


title: Luettelo viisumivaatimuksista Suomen kansalaisille maittain

text: Luettelo maista ja erillisalueista, joihin matkustaakseen Suomen kansalainen ei tarvitse viisumia. 172 maata ja aluetta sallivat viisumittoman matkustuksen Suomen kansalaisille tai myöntävät suomalaisille viisumin kohdemaahan saapuessaan.


title: Pertti Kolari

text: Pertti Kolari (25. marraskuuta 1955 Helsinki – 21. kesäkuuta 2016) oli Etelä-Karjala-instituutin johtaja vuosina 2011–2016.


title: Pertti Kolari

text: Kolari kirjoitti ylioppilaaksi Taavetin lukiosta vuonna 1974. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui vuonna 1978 ja filosofian tohtoriksi vuonna 1999 Kuopion yliopistosta. Hän työskenteli Työterveyslaitoksen ja HYKSin tutkijana sekä tutkimus- ja yritysjohtotehtävissä teollisuudessa. Sittemmin hän toimi Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa useissa eri tehtävissä. Uransa aikana Pertti Kolari kirjoitti satakunta tieteellistä julkaisua. Hän toimi voimakkaasti presidentti P. E. Svinhufvudin kodin Kotkaniemen museohankkeen hyväksi.


title: Bombardier CRJ200

text: Bombardier CRJ100 ja CRJ200 ovat Bombardier Aerospacen valmistamia matkustajakoneita, jotka on suunniteltu alueellisille lennoille. Konetyypin ensilento lennettiin 10. toukokuuta 1991, jonka jälkeen menestyksekästä konetyyppiä on valmistettu yhteensä 1 021 kappaletta.


title: Bombardier CRJ200

text: Konetyyppi kehitettiin LearStar 600 -konetyypistä, jonka valmistusoikeudet Canadair osti vuonna 1976 Learjetiltä. Konetyypin leveä runko sai Canadairin insinöörit pohtimaan koneen pidentämistä, mikä olisi ollut helppo toteuttaa. Suunnitelmat ehdittiin jo laatimaan valmiiksi pidennettyä Challenger 610E -konetyyppiä varten, mutta projekti peruutettiin vuonna 1981 ja se jäi toteuttamatta.


title: Bombardier CRJ200

text: Bombardier Aerospace osti Canadairin vuonna 1986. Uusi suunnittelutyö pidemmästä konetyypistä aloitettiin vuonna 1987. Projektille annettiin nimeksi Canadair Regional Jet, josta CRJ on lyhenne. Projekti käynnistettiin virallisesti keväällä 1989.


title: Bombardier CRJ200

text: Ensimmäinen suunnittelupöydältä ilmaan saatu konetyyppi oli CRJ100, joka suoritti ensilentonsa 10. toukokuuta 1991. Konetyyppi sai sertifioinnin vuonna 31. heinäkuuta 1992. Toimitukset asiakkaille alkoivat lokakuussa, jolloin Lufthansa vastaanotti ensimmäisen koneen.


title: Bombardier CRJ200

text: CRJ100-konetta venytettiin 5,92 metriä, siipiä vahvistettiin ja muokattiin sekä kaksi hätäpoistumistietä lisättiin siipien kohdille. Tyypillinen matkustamomodifikaatio on 50 matkustajalle, enimmillään konetyyppi voidaan modifioida 52 matkustajalle. Kone varustettiin kahdella General Electricin CF34-3A1 -tyyppisellä suihkuturbiinimoottorilla. Siipien pinta-alan kasvun myötä myös koneen polttoainetankkien kapasiteetti kasvoi, mikä mahdollistaa pidemmän kantaman. Lisäksi laskutelineiden painorajoitukset pienenivät.


title: Bombardier CRJ200

text: Myöhemmin konetyypistä kehitettiin CRJ100ER, jonka kantamaa oli pidennetty 20 prosenttia ja CRJ100LR, jonka kantamaa oli kasvatettu 40 prosenttia. Pidennetyllä kantamalla varustettujen koneiden tarkoitus on vastata paremmin yritysten ja yksityiskäyttäjien tarpeisiin.


title: Bombardier CRJ200

text: CRJ200-malliin Bombardier Aerospace toi uudet, tehokkaammat General Electricin CF34-3B1 -moottorit. CRJ200-malli julkistettiin vuonna 1995 ja ensimmäiset koneet toimitettiin asiakkaille 1996. Ensilento tapahtui joulukuussa 1995. Konetyyppi kehitettiin korvaamaan CRJ100.


title: Bombardier CRJ200

text: Myös CRJ200-mallista kehitettiin pidemmän kantaman omaavat CRJ200ER ja CRJ200LR. Lisäksi kehitettiin CRJ200B-malli, joka soveltuu lentoihin kuumassa ilmastossa sekä ylängöillä ja vuoristossa. Pinnacle Airlinesin toiveesta kehitettiin myös CRJ440-malli, joka on 44-paikkainen ja soveltuvampi tietyille Yhdysvaltain sisäisille reiteille sekä mahdollistaa pienten yhtiöiden toimilupien mukaisen operoinnin.


title: Bombardier CRJ200

text: Tammikuussa 2006 tuotanto keskeytettiin väliaikaisesti, mutta jo helmikuussa Bombardier Aerospace ilmoitti tuotannon jatkuvan huhtikuussa.


title: Bombardier CRJ200

text: Canadair Regional Jet on konetyypin markkinointinimi. Virallinen tyyppirekisterinimi on CL-600-2B19. Vuosien varrella konetyypistä on valmistettu useita variaatioita ja malleja.


title: Hair (täsmennyssivu)

text: Hair voi tarkoittaa seuraavia:


title: Valmet 705

text: Valmet 705 4/2wd on Valmetin valmistama traktorimalli, jota valmistettiin vuosina 1983-1991.


title: Valmet 705

text: Siinä oli nelisylinterinen moottori ja 83 hevosvoimaa.


title: Mohammad Rasulov

text: Mohammad Rasulov (s. 1972 tai 1973 Šīrāz, Iran) on iranilainen elokuvaohjaaja. Hän on opiskellut sosiologiaa Šīrāzin yliopistossa ja elokuvan leikkausta Soorehin korkeakoulussa Teheranissa.


title: Mohammad Rasulov

text: Hänen ensimmäinen pitkä elokuvansa "The Twilight" esitettiin 2002. Toinen, "Jazire Ahani", sai ensi-iltansa 2005. Elokuva "Keshtzarhaye Sepid" tuli ensi-iltaan 2009. Elokuva "Be omidé didar" ('Hyvästi') esitettiin Cannesin elokuvajuhlilla 2011. Elokuva kertoo naisjuristista, joka ei saa työskennellä ammatissaan. Hän odottaa lasta poliisin jahtaamalle toimittajamiehelle, jonka lehti on lakkautettu. Pako ulkomaille on ainoa ratkaisu tilanteeseen. Elokuva on mitä ilmeisimmin tehty halvalla ja salaa, sillä se koostuu lähinnä sisäkuvista.


title: Mohammad Rasulov

text: Rasulov sai 20. joulukuuta 2010 kuuden vuoden vankeustuomion syytettynä muun muassa valtion vastaisen propagandan levittämisestä. Abbas Kiarostami on vaatinut hänen ja toisen ohjaajan Jafar Panahin vapauttamista.


title: Fever of Love

text: ”Fever of Love” on brittiläisen Sweet-yhtyeen kappale ja single vuodelta 1977. Se sisältyy myös samanvuotiselle "Off the Record" -albumille. Singlen B-puolella oli instrumentaali ”A Distinct Lack of Ancient”.Väistö, Perttunen 2003, s.57.


title: Fever of Love

text: ”Fever of Lovea” on kuvattu tarttuvan melodian omaavaksi pop-vivahteiseksi kappaleeksi.Väistö, Perttunen 2003, s.57. Se on merkitty yhtyeen yhdessä tekemäksi.


title: Fever of Love

text: RCA Records julkaisi ”Fever of Loven” Euroopassa maaliskuussa 1977 B-puolenaan jazzahtava instrumentaali ”A Distinct Lack of Ancient”. Kahden edellissinglen vastaisesti sen julkaisi Capitol Recordsin myös Yhdysvalloissa B-puolenaan ”Heartbreak Today”, joka oli peräisin vuoden 1974 "Sweet Fanny Adams" -albumilta. Sama yhtiö julkaisi sen myös Japanissa, missä B-puolena oli edellissinglen A-puoli ”Lost Angels”. Brasiliassa puolestaan B-puolena toimi "Sweet Fanny Adamsin" kappale ”Into the Night”.Väistö, Perttunen 2003, s.58.Väistö, Perttunen 2003, s.139.


title: Fever of Love

text: Britanniassa ”Fever of Love” oli Sweetin toinen peräkkäinen single, joka ei saavuttanut listasijoitusta. Myöskään Yhdysvalloissa se ei noussut listalle. Sen sijaan Manner-Euroopassa kappale saavutti muutamassa maassa menestystä, ja nousi muun muassa Ruotsissa sijalle 7.


title: Fever of Love

text:
A-puoli
B-puoli


title: Fever of Love

text: Väistö, Perttunen 2003, s.139.


title: Ryan Lasch

text:
Ryan Lasch (s. 22. tammikuuta 1987 Lake Forest, Kalifornia) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa Ruotsin pääsarjassa pelaavaa Frölunda Indiansin joukkuetta. "Yleisradion" toimittaja Matias Strozyk kuvailee Laschia "pienikokoiseksi, nopeaksi luistelijaksi, jolla on terävä luistelutyyli". Kuvauksen mukaan hän on hyvän maalinteon lisäksi myös erinomainen pelinrakentaja. Strozyk kertoo kuitenkin, että Laschia kritisoidaan joskus liiallisesta näppäryydestä rangaistuslaukauksissa.
Lasch voitti kaudella 2011–2012 SM-liigan runkosarjan pistepörssin kerättyään 62 tehopistettä. Hän voitti myös SM-liigan pudotuspelien pistepörssin 16 pisteellään pisteen erolla JYPin Jani Tuppuraiseen. Lasch teki kauden jälkeen sopimuksen NHL-seura Anaheim Ducksin kanssa. Kauden alku viivästyi työsulun takia, ja Lasch pelasi tammikuulle 2013 asti Ducksin farmijoukkueessa AHL:n Norfolk Admiralsissa ja ECHL:n Fort Wayne Kometsissa. Hän palasi tammikuussa kuitenkin Eurooppaan tehtyään sopimuksen Elitserienin Växjö Lakersin kanssa. Maaliskuussa 2013 Ducks kauppasi Laschin Toronto Maple Leafsiin. Kaupassa Ducks sai Maple Leafsilta David Steckelin.
Kaudeksi 2014–2015 Lasch siirtyi Turun Palloseuraan ja pelasi siellä tammikuun loppuun, kunnes siirtyi Ruotsin pääsarjassa pelaavan Frölunda Indiansin riveihin kauden 2015–16 loppuun ulottuvalla sopimuksella.


title: Ryan Lasch

text: Lasch pelasi myös vuoden 2012 Yhdysvaltain MM-joukkueessa 7 ottelua ja merkkautti niissä kaksi syöttöpistettä.


title: Sarcelles

text: Sarcelles on kunta Pariisin esikaupungissa, 16,3 kilometrin päässä keskustasta. Se on Sarcellesin arrondissementin keskuspaikka. Siellä oli vuonna 2007 asukkaita 59 594.


title: Sarcelles

text: Kaupungin ulkopuolelle rakennettiin 1950- ja 1960-luvulla runsaasti halpoja vuokrataloja Algerian sodan pakolaisille.


title: Sarcelles

text: Kansainvälisen valuuttarahaston entinen pääjohtaja Dominique Strauss-Kahn on ollut kaupungin pormestari 1995–1997.


title: Hubert Dupont

text: Hubert Dupont (s. 13. marraskuuta 1980 Lyon) on ranskalainen maantiepyöräilijä, ajajatyypiltään mäkimies. Hän aloitti ammattilaisuransa R. A. G. T. Semences -joukkueessa 2005 ja on vuodesta 2006 edustanut Ag2r-tallia.


title: Hubert Dupont

text: Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives


title: Steven Kruijswijk

text: Steven Kruijswijk (s. 7. kesäkuuta 1987 Nuenen) on alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Rabobank-tallissa 2010 kilpailuaan sitä ennen saman tallin alemman tason joukkueessa. Hän edustaa edelleen samaa organisaatiota, nykyiseltä nimeltään Team Jumbo-Visma.


title: Steven Kruijswijk

text: Kruijswijk voitti maantiejon alle 23-vuotiaiden Alankomaiden-mestaruuden 2009. Italian ympäriajossa 2010 hän sijoittui kokonaiskilpailussa 18:nneksi ja 17. etapilla kolmanneksi. Italian ympäriajossa 2011 hän oli kahdeksas ja nuorten kilpailussa toinen. Saman vuoden Sveitsin ympäriajossa hän voitti kuudennen etapin ja oli kokonaiskilpailussa kolmas. Ranskan ympäriajossa 2012 hän sijoittui nuorten kilpailussa kolmanneksi. Ranskan ympäriajossa 2014 hän oli viidestoista. Hän voitti samana vuonna Arctic Race of Norway -kilpailun. Italian ympäriajossa 2015 hän oli kokonaiskilpailussa seitsemäs, mäkikirikilpailussa kolmas sekä yhdeksännellä ja 16:nnella etapilla toinen.


title: Steven Kruijswijk

text: Kruijswijk sijoittui Italian ympäriajossa 2016 neljännellä etapilla kolmanneksi. 14:nnellä etapilla hän oli toinen ja siirtyi samalla kokonaiskilpailun johtoon. Seuraavan päivän ylämäkiaika-ajossa hän sijoittui toiseksi tasa-ajalla etapin voittaneen Aleksandr Foliforovin kanssa. Hän oli toinen myös 16. etapilla. Hän menetti kokonaiskilpailun johtonsa ajettuaan 19. etapilla päin lumivallia. Hän mursi tilanteessa kylkiluunsa. Hän sijoittui kokonaiskilpailussa lopulta neljänneksi.


title: Steven Kruijswijk

text: Kruijswijk sijoittui 2017 kolmanneksi Sveitsin ympäriajossa ja yhdeksänneksi Espanjan ympäriajossa. Seuraavana vuonna hän oli kuudes Tour de Romandiessa ja viides Ranskan ympäriajossa. Espanjan ympäriajon kokonaiskilpailussa hän oli neljäs ja 19. etapilla kolmas.


title: Alvari

text: Alvari on luontotyyppi, jossa vain ohut kasvillisuuskerros peittää kalkkikiveä. Maakerros on niin ohut, ettei se sovellu maanviljelykseen. Pohjoismaiden tunnetuin alvari on Öölannin Stora Alvaret – kalkkikiviylänkö, joka kuuluu vuonna 2000 UNESCOn maailmanperintökohteeksi määriteltyyn Öölannin eteläosan maisemaan.


title: Alvari

text: Alvari voi muodostua alueelle, jossa erittäin ohut kalkkipitoinen maa-aines peittää emäksistä kalkkiperuskalliota. Ilmasto on kohtalaisen kuiva, kesäisin on yleensä kuivia jaksoja ja sataa vähän, mutta talvet ovat kylmiä ja routaannuttavat maan laajalti. Alvareita onkin Euroopassa vain muutamilla alueilla, kuten Öölannissa, Gotlannissa ja Pohjois-Viron saarilla. Laidunnus säilyttää alvareille tyypillisen matalan, laikukkaan kasvillisuuden. Keski-Euroopan kalkkikivialueet ovat usein alvarien tapaisia, mutta lämpimämpiä, eikä niitä käytetä laidunnukseen. Öölannin suurta alvaria on laidunnettu kivikaudelta lähtien, ja se on hävittänyt puut niin perusteellisesti, että alueella kasvaa vain yksittäisiä havu- ja lehtipuita tai pieniä puujoukkoja.


title: Alvari

text: Alvarien kasvillisuus vaihtelee avokallioista ja kuivista kedoista kosteahkoihin niittyihin ja märkiin alueisiin, kuten allikoihin. Kasvillisuus on matalaa ja laikkuista, mutta kukkii kesäisin värikkäästi. Öölannissa alvarialueilla tavataan useita endeemisiä lajeja, kuten öölanninpäivännouto ("Helianthemum oelandicum") ja alvarimaruna ("Artemisia oealandica").. Alvareilla kasvaa kasvilajeja, joita kasvaa lähimpänä Etelä-Venäjän ja Unkarin aroilla.


title: Espanjan Grand Prix 2011

text: Espanjan Grand Prix 2011 (virallisesti Formula 1 Gran Premio de España Santander 2011) oli Formula 1 -kauden 2011 viides osakilpailu, joka ajettiin 22. toukokuuta 2011 Circuit de Catalunyan -moottoriradalla Espanjassa.


title: Espanjan Grand Prix 2011

text: Paalupaikalta kilpailuun lähti Mark Webber. Kilpailun voittoon ajoi Sebastian Vettel, jolle voitto oli kauden neljäs. Toiseksi ajoi Lewis Hamilton, joka jäi Vettelistä alle sekunnin päähän. Kolmas oli Jenson Button.


title: Espanjan Grand Prix 2011

text: Force Indian kolmoskuljettaja Nico Hülkenberg ajoi perjantain ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa Paul di Restan tilalla.


title: Espanjan Grand Prix 2011

text: Lauantain kolmansissa vapaissa harjoituksissa Renaultin Nick Heidfeldin auto syttyi palamaan kesken ajon, kun auton perästä ja kyljestä alkoi iskeä liekkejä. Tallin mukaan tulipalo johtui pakoputkessa olleesta reiästä.


title: Bauke Mollema

text: Bauke Mollema (s. 26. marraskuuta 1986 Groningen) on alankomaalainen maantiepyöräilijä, ajajatyypiltään yleisajaja ja mäkimies. Hän aloitti ammattilaisuransa Rabobank-tallissa 2008 kilpailuaan sitä ennen saman tallin alemman tason joukkueessa. Vuosina 2013–2014 hän edusti Belkin Pro Cycling Teamia ja kaudesta 2015 Trek Factory Racing / Trek-Segafredo -joukkuetta.


title: Bauke Mollema

text: Lähteet: Cyclingbase, Cycling Archives, Pro Cycling Stats


title: Joulukuusivarkaat

text: Joulukuusivarkaat on Heikki Kujanpään ohjaama suomalainen televisioelokuva. Elokuva esitettiin Yle TV1:n Kotikatsomossa ensimmäisen kerran 21. joulukuuta 2009.


title: Joulukuusivarkaat

text: Elokuvan ikäraja on 7 vuotta, ja se kestää noin 76 minuuttia. Elokuvan on käsikirjoittanut Veli-Pekka Hänninen. Tuotantoyhtiönä toimi Tuotanto Oy Säihky.


title: Bengt Jakob Ignatius

text: Bengt Jakob Ignatius (16. tammikuuta 1761 Tuusula – 6. marraskuuta 1827 Ulvila) oli suomalainen pappi ja virsirunoilija. Hänen vanhempansa olivat Tuusulan vt. kirkkoherra Bengt (Benedictus) Ignatius nuorempi (1718–1764) ja Kristina Malm (k. 1800). Ignatiuksen isä kuoli pojan ollessa vasta 3-vuotias, jonka jälkeen leskiäiti muutti kahden poikansa kanssa isänsä, Vihdin kirkkoherran Jakob Malmin (1691–1772) luokse. Ignatiuksen eno, sittemmin Sahalahden kirkkoherra Anders Malm (1728–1793) huolehti Bengt Jakobin ja hänen veljensä kasvatuksesta ja kustansi osittain heidän opintonsa.


title: Bengt Jakob Ignatius

text: Ignatius vihittiin papiksi 1780, jonka jälkeen hän toimi papin viroissa Sahalahdella, Henkirakuunarykmentissä ja Turun ruotsalaisessa seurakunnassa sekä kirkkoherrana Vihdissä, Halikossa ja Ulvilassa.


title: Bengt Jakob Ignatius

text:
Ignatius kuului yhdessä yhdessä Gustaf Ranckenin (1756–1831) ja Antti Achreniuksen (1745–1810) kanssa Lounais-Suomen herännäisyysliikkeen johtomiehiin. Häntä on luonnehdittu "harvinaisen kaunopuheiseksi, voimakkaaksi ja lämpimäksi saarnaajaksi".
Ignatiuksen arvellaan toimittaneen joko yksin tai yhteistoiminnassa Antti Achreniuksen kanssa vuonna 1790 ilmestyneen pietistisen laulukirjan "Halullisten Sieluin Hengelliset Laulut". Kirjasta tuli erittäin suosittu ja siitä julkaistiin vuoteen 1806 mennessä seitsemän uutta painosta. Ignatius toimi suomalaisen virsikirjakomitean jäsenenä ja julkaisi vuonna 1824 kokoelman "Uusia Suomalaisia Kirkko-Virsiä", jonka 230 virrestä hän on itse sanoittanut 43. Nykyisessä, vuonna 1986 käyttöön otetussa virsikirjassa on mukana neljä Ignatiuksen sanoittamaa virttä.


title: Bengt Jakob Ignatius

text: Ignatius avioitui kolmesti. Ensimmäisestä avioliitosta (1788) Sofia Barbro Ekestubben (1765–1808) kanssa syntyi viisi tytärtä ja kahdeksan poikaa, joista neljä seurasi isäänsä pappisuralle ja neljä toimi virkamiehinä. Toisen avioliittonsa hän solmi 1809 Hedvig Avellanin (1775–1814) kanssa. He saivat kolme tytärtä, mutta Hedvig kuoli synnytettyään helmikuussa 1814 kaksostytöt, jotka menehtyivät pian äitinsä jälkeen. Kolmannen avioliittonsa Ignatius solmi 1815 Lovisa Katarina Saurénin (1791–1848) kanssa. Tästä avioliitosta syntyi kaksi tytärtä, joista vanhempi kuoli 1-vuotiaana.


title: Kauhea kankkunen 2

text: Kauhea kankkunen 2 () on vuonna 2011 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Todd Phillips. Elokuva on jatko-osa vuoden 2009 elokuvalle "Kauhea kankkunen". Elokuvan pääosassa ovat Bradley Cooper, Ed Helms, Zach Galifianakis, Justin Bartha ja Ken Jeong.


title: Kauhea kankkunen 2

text: Kaksi vuotta Las Vegasin tapahtumien jälkeen Phil (Bradley Cooper), Stu (Ed Helms), Alan (Zach Galifianakis) ja Doug (Justin Bartha) matkustavat Thaimaahan viettämään Stun ja tämän morsiamen, Laurenin (Jamie Chung), häitä. Mukaan tulee myös Laurenin veli, Teddy (Mason Lee), josta Alan ei pidä. Laurenin ja Teddyn isä (Nirut Sirijanya) järjestää brunssin ja osoittaa kuinka hän ei pidä Stusta. Illalla Stu istuu vastentahtoisesti Philin, Dougin, Alanin ja Teddyn seuraksi nuotion ääreen juomaan kaljaa ja paahtamaan vaahtokarkkeja.


title: Kauhea kankkunen 2

text: Aamulla Phil, Stu ja Alan huomaavat olevansa tuntemattomassa hotellihuoneessa Leslie Chow'n (Ken Jeong) – jonka kanssa Alan oli ystävystynyt Las Vegasin tapahtumien jälkeen – sekä tupakoivan apinan kanssa. Stulla on kasvoissa tatuointi ja Alanin hiukset on ajettu pois. Teddy on kadonnut, mutta hänen irtonainen sormensa löytyy. Ennen kuin Chow ehtii kertoa mitä viime yönä tapahtui, hänen sydämensä pysähtyy kokaiinin vaikutuksesta. Kolmikko heittää hänen ruumiinsa jäälaatikkoon.


title: Kauhea kankkunen 2

text: He ottavat puhelimella yhteyden Dougiin, joka oli yhä juhlapaikalla (koska oli lähtenyt nuotion äärestä muita aikaisemmin), ja löytävät Teddyn henkilötodistuksen eräällä pidätetyltä buddhalaismunkilta. Munkki ei kuitenkaan puhu ollenkaan, koska oli vannonut hiljaisuudenvalan. He löytävät kuitenkin käyntikortin, joka johdattaa teidät tatuointiliikkeeseen, josta Stu sai tatuointinsa. He saavat tietää aloitaneensa yöllä tappelun ja siitä seuranneen mellakan. Palautettuaan munkin temppeliinsä, johtava munkki neuvoo heitä meditoimaan. Alan alkaa sen avulla muistaa lisää illan tapahtumista. He löytävät tiensä strippikulbille, jossa paljastuu että Stu harrasti seksiä katoeyn kanssa. Sitten venäläiset rosvot ampuvat Philiä ja kaappaavat apinan.


title: Kauhea kankkunen 2

text: Käytyään tarkistamassa Philin haavat, Alan tunnustaa laittaneensa Teddyn vaahtokarkkeihin lihasrelaksantteja ja ADHD-lääkkeitä, ja että he olivat vahingossa syöneet niitä myös. Aluksi Phil ja Stu ovat raivostuneita siitä, että Alan oli taas huumannut heidät, mutta rauhoituttuaan he löytävät Alanin vatsasta muistiinpanoja, joissa on merkittynä tapaamispaikka ja -aika. He tapaavat paikan päällä Kingsleyn (Paul Giamatti), gangsterin, joka sanoo kaapanneensa Teddyn. Hän vaatii vastineeksi tämän vapaudesta Chow'n tilin pankkitunnukset. Hakiessaan Chow'n ruumiin kolmikko huomaa tämän olevan yhä elossa. He etsivät venäläisten viemän apinan, koska pankkitunnukset olivat sillä, mutta päättyvät väkivaltaiseen takaa-ajoon, jossa apina saa osuman. He ottavat pankkitunnukset talteen, jättävät apinan eläinlääkärin ovelle, ja palaavat Kignsleyn luokse. Mutta sitten peitetehtävissä olleet Interpolin agentit näyttäytyvät ja pidättävät Chow’n. Kingsley on myös agentti ja paljastaa käyttäneensä tietoa Teddyn katoamisesta vain syöttinä Chow’n pidättämiseksi. Oikeasti hän ei tiennyt missä Teddy oli.


title: Kauhea kankkunen 2

text: Epätoivoissaan Phil soittaa Dougin vaimolle, Tracylle, ja kertoo totuuden. Stu taas harkitsee häiden perumista ja Teddyn julistamista kuolleeksi. Mutta sähköjen katkettua jälleen, Stu tajuaa, missä Teddy on. Kolmikko palaa hotellille, josta heräsivät ja löytävät Teddyn hissistä. Hän oli yöllä lähtenyt hakemaan lisää jäitä katkenneeseen sormeensa, mutta jäänyt sähkökatkon vuoksi jumiin hissiin. He lähtevät kohti hääpaikkaa Chow'n pikaveneellä ja saapuvat paikalle juuri kun Laurenin isä on perumaisillaan häät.


title: Kauhea kankkunen 2

text:
Stu pitää pitkän puheen, jossa sanoo, ettei ole niin tylsä kuin miltä näyttää. Tämän kautta hän saa Laurenin isältä siunauksen. Alan paljastaa oman häälahjansa: musiikkiesityksen, jonka esittää Mike Tyson. Häiden lopussa Teddy huomaa kännykkänsä olevan täynnä kuvia tapahtumista, joihin olivat joutuneet. He päättävät yhdessä Tysonin kanssa jälleen kerran katsoa kuvat vain yhden kerran ennen todisteiden tuhoamista, ja kuvat näytetään lopputekstien aikana.
Nyt-liitteessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle pistekeskiarvon 1,8.


title: Kai Maasalo

text: Kai Armas Rafael Maasalo (4. marraskuuta 1922 Helsinki − 18. elokuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen musiikkitieteilijä ja -toimittaja. Hän valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1946. Hän toimi Ilta-Sanomien musiikkiarvostelijana, Yleisradion musiikkipäällikön apulaisena vuosina 1946−1956, Yleisradion musiikkipäällikkönä 1956−1976 ja erikoistoimittajana 1976−1982.


title: Kai Maasalo

text: Maasalo julkaisi useita musiikkiaiheisia teoksia, mm. "Suuri sinfoniamusiikki" (1956), "Suomalaisia sävellyksiä I−II" (1965 ja 1969), "Radion Sinfoniaorkesterin viisi vuosikymmentä 1927−1977" (1980) sekä "Mozart ja hänen pianokonserttonsa" (1985).


title: Kai Maasalo

text: Kai Maasalon isä oli säveltäjä Armas Maasalo.


title: Merenptahin steela

text: Merenptahin steela (tunnetaan myös nimillä Israelin steela ja Merenptahin voittosteela) on muinaisen Egyptin faaraon Merenptahin kaiverruttama hieroglyfiteksti. Kaiverrus näkyy faarao Amenhotep III:n pystyttämän graniittikiven, steelan kääntöpuolella. Sen löysi William Flinders Petrie vuonna 1896 Theban kaupungin kaivauksista, ja nykyään sitä säilytetään Egyptiläisessä museossa Kairossa. Steela on saanut osakseen paljon julkisuutta, ja sitä pidetään ainoana yleisesti hyväksyttynä muinaisegyptiläisenä dokumenttina, jossa mainitaan ”Isrir” tai ”Israel”. Se on myös varhaisin tunnettu maininta Israelista, ja siksi sitä on kutsuttu myös nimellä "Israelin Steela".


title: Merenptahin steela

text: Nimenä "Israelin Steela" on joidenkin mielestä harhaanjohtava, koska steela mainitsee laajudessaan vain lyhyesti Israelin ja Kanaanin. Seuraava maininta Israelista steeloissa löytyy vasta Meshan steelassa.


title: Merenptahin steela

text: Rivillä, jolla Israel mainitaan, se esiintyy yhdessä kolmen muun kukistetun maan tai valtion kanssa, jotka sijoittuvat Kaananinmaahan: Gezer, Yanoam ja Askelon. Maininnat Israelista ovat siis yhdessä säkeistössä monien muiden säkeistöjen jälkeen, jossa mainita faaraon muun muassa kukistaneen Libyan kansan.


title: Merenptahin steela

text:
Riviltä 27 alkaen karkea suomennos:
Sanonta steelassa "ajettu erämaahan/tuhottu, sen siementä ei enää ole" (engl. "wasted, bare of seed") on muodollinen, ja sitä käytettiin yleisesti kuvaamaan kansojen tuhoa. Se kuvaa, että kansan viljavarannot on tuhottu, mikä saattoi aiheuttaa nälänhädän tulevina vuosina. Tätä pidettiin sotilaallisena uhkana Egyptille.


title: Merenptahin steela

text: Steela ei tee selväksi, että Israel olisi jo tässä vaiheessa valtio, vaan viittaa kansaan tai heimoon, eikä kuningaskuntaan tai kaupunkivaltioon. Steelassa määrävä muoto on Israelista "ulkomaalaiset" eikä "valtio".


title: Daniel Osinachi

text: Daniel Osinachi Egwim (s. 25. elokuuta 1989) on nigerialainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaava Osinachi edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Inter Turkua.


title: Daniel Osinachi

text: Osinachi liittyi Interin harjoitusrinkiin maaliskuussa 2010 ja allekirjoitti kaksi kautta kattavan sopimuksen. Hän teki ensiesiintymisensä pääsarjatasolla 3. toukokuuta kotiottelussa Lahtea vastaan. Yhteensä hän pelasi kaudella 2010 14 liigaottelua.


title: Davi Rancan

text: Davi Alexandre Rancan Afonso (s. 22. syyskuuta 1981 Santos, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja.


title: Davi Rancan

text: Rancan on Santosin kasvatti. Hän on edustanut myös romanialaisia Brăilaa ja Oțelul Galația, eteläafrikkalaista Moroka Swallowsia sekä suomalaista Inter Turkua, jossa hän pelasi kaudella 2010 kolme liigaottelua.


title: The Sims 3: Täyttä Elämää

text: The Sims 3: Täyttä Elämää ("The Sims 3: Generations") on "The Sims 3" -videopelin neljäs lisäosa, joka julkaistiin kesäkuussa 2011. Lisäosassa jokaisella elämänvaiheella on oma teemansa, kuten lapsien keskeisenä teemana mielikuvitus ja leikkiminen. Teinit puolestaan voivat olla kapinallisia, juhlia railakkaasti ja tehdä kepposia. Nuorille aikuisille ja varttuneemmille puolestaan deittailu tekee paluun "The Sims 2":sta. Naimisiinmeno ja perhe-elämä saavat uusia ominaisuuksia lisäosan myötä. Vanhukset voivat muistella nuoruuttaan ja seurata lastenlastensa kasvua.


title: Singlet 2004–2009

text:
Singlet 2004–2009 on Apulannan tuplakokoelma-albumi vuodelta 2010. Se kohosi Suomen virallisen albumilistan ykkössijalle viikolla 10.
__notoc__


title: Regent-timantti

text: Regent-timantti, Le Régent, on Intian Golkondasta vuonna 1698 löydetty timantti. Sen paino oli ennen hiomista 410 karaattia, ja hiomisen jälkeen painoksi tuli 136 ¾ karaattia.


title: Regent-timantti

text: Tarinoiden mukaan timantin löysi kaivoksella työskennellyt orja vuonna 1698. Hän salakuljetti timantin pois kaivoksesta itse tekemäänsä haavaa suojaavan siteen alla. Hänet auttoi Intiasta pois muuan merimies, joka kuitenkin murhasi orjan. Merimies myi timantin tuhannella punnalla. Sen osti vuonna 1702 Thomas Pitt, jonka mukaan timantti on saanut toisinaan käytetyn englanninkielisen nimen "Pitt Diamond".


title: Regent-timantti

text: Orleansin herttua Filip II osti timantin Pittiltä vuonna 1717. Hän toimi Ranskan sijaishallitsijana eli regenttinä, mistä timantti sai ranskalaisen nimensä Le Régent. Se liitettiin Ranskan kruununjalokiviin. Timantti varastettiin vuonna 1792 muiden kruununjalokivien mukana, mutta löydettiin kaivannosta. Toisen tarinan mukaan se löydettiin erään talon ullakolta Pariisista.


title: Regent-timantti

text: Konsulina ollessaan Napoleon käytti Regent-timanttia panttina.


title: Regent-timantti

text: Timantti on ollut vuodesta 1887 lähtien näytteillä Louvressa, Pariisissa.


title: Kinoliinihappo

text: Kinoliinihappo (CHNO) on aromaattinen dikarboksyylihappo, joka sisältää pyridiinirakenteen. Kinoliinihappo on aminohappo tryptofaanin aineenvaihduntatuote.


title: Kinoliinihappo

text: Kinoliinihappoa muodostuu tryptofaanin hajottamistuotteena osana niin kutsuttua kynureniinireittiä. Reitissä muodostunut α-amino-β-karboksimukonisemialdehydi syklisoituu kinoliinihapoksi. Kinoliinihappo voi reagoida fosforibosyylipyrofosfaatin kanssa kinoliinihappofosforibosyylitransferaasin katalysoimana muodostaen nikotiinihappomononukleotidia, jota eliöt käyttävät NADP:n synteesissä. Yhdiste voi myös dekarboksyloitua, jolloin muodostuu nikotiinihappoa, jota voidaan niin ikään hyödyntää NADP:n biosynteesissä.


title: Kinoliinihappo

text: Aivoissa kinoliinihappoa tuottavat erityisesti makrofagi- ja mikrogliasolut, jotka liittyvät immuunipuolustukseen. Kinoliinihappo on eksitotoksiini eli neuroneille myrkyllinen yhdiste. Yhdiste on NMDA-reseptorien agonisti ja voi tuottaa myös reaktiivisia radikaaleja. Aivojen kinoliinikonsetraatio on normaalista 50–100 nmol/l, mutta se on koholla eräiden sairauksien kuten AIDS:in ja Huntingtonin taudin yhteydessä.


title: Kinoliinihappo

text: Teollisesti kinoliinihappoa valmistetaan hapettamalla kinoliinia. Hapettamiseen voidaan käyttää muun muassa väkeviä rikki- ja typpihapon seosta tai kaliumpermanganaattia. Kinoliinihappoa käytetään muun muassa nikotiinihapon ja rikkaruohomyrkky imatsapyyrin synteesissä.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Pyhän Henrikin saarnahuone on Kokemäellä Ylistaron kylässä sijaitseva keskiaikainen hirsiaitta, jossa perimätiedon mukaan Piispa Henrik saarnasi sekä vietti elämänsä viimeisen yön noin vuonna 1156. Vaikka tutkimus onkin osoittanut rakennuksen hirret vuosisatoja nuoremmiksi, se on silti tiettävästi Suomen vanhin säilynyt puurakennus. Rakentamisajankohta ja valmistumisvuosi eivät kuitenkaan ole tiedossa.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Saarnahuonetta ympäröi arkkitehti Pehr Johan Gylichin suunnittelema uusgoottilaista tyyliä edustava tiilinen Pyhän Henrikin kappeli, joka valmistui vuonna 1857.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Aitta – tarkemmin sanottuna luhtiaitasta säilynyt alaosa – sijaitsee Ylistaron kylässä Kokemäenjoen rannalla noin kilometrin päässä nykyisestä Kokemäen keskustasta. Samalla alueella oletetaan sijainneen Teljän rautakautinen kauppapaikka. Paikalta ei ole löydetty jäänteitä rautakautisista rakennuksista, mutta kappelin ympäristöstä on professori Unto Salon vuonna 1960 tekemissä kaivuksissa löydetty keskiaikaisen Ylistaron kylän rakennusten pohjia. Muinaisjäännökset ovat osittain tuhoutuneet tai ainakin pitkälti vaurioituneet alueen ollessa perunapeltona 1800-luvun alussa sekä myöhemmin kappelin ja sitä ympäröivän puiston rakennustöiden yhteydessä. Näiden ja muiden aihetodisteiden perusteella Teljän arvellaan sijaineen saarnahuoneen ympäristössä. Ylistaron kylä oli keskiajan lopulta alkaen Kokemäen suurin kylä.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Vaatimaton rakennus muodostuu 3,7 × 4,4 metrin levyisestä ja noin kahden metrin korkuisesta katottomasta hirsikehikosta. Seinien paksuus on noin 13 cm. Vanhimmat hirret ovat takaseinällä. Alimmat hirret on osin uusittu 1850- ja 1950-luvuilla. Seinässä on pieni ikkuna-aukko, josta piispa Henrikin kerrotaan saarnanneen ulos kertyneelle yleisölle. Aitta on alun perin ollut kaksikerroksinen, mutta sen luhti on ainakin osittain tuhoutunut tulipaloissa. Muistitiedon mukaan tuhoutuneeseen ylempään kerrokseen liittyneet välikatto ja kattoluukku olisivat olleet olemassa vielä 1800-luvulla. Nykyinen lankkulattia on tehty vasta 1950-luvulla. Nurkkasalvokset edustavat Suomessa harvinaista tyyppiä. Niilo Valonen arveli tämän kertovan hansakauppaan liittyneistä varhaisista saksalaisvaikutteista keskiajan Suomessa. Etuseinämän hirsien erikoista varholiitosta ei ole tavattu muissa vanhoissa suomalaisissa aitoissa. Seinissä on runsaasti kaiverrettuja ja lyijykynällä kirjoitettuja kävijöiden nimikirjoituksia vuosien varrelta.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: 1800-luvulla rakennukseen kuului myös tuntemattomana aikana tehty malkakatto ja ikkunaseinän puolella erillinen ulkokatos. Katos saattoi liittyä aitan tuolloiseen käyttöön heinälatona. Kappelin rakennuttanut Kokemäenkartanon omistaja Carl Henrik von Knorring on kertonut, että alkuperäiseen saarnahuoneeseen kuului rakenteita, joita ei enää laitettu paikalleen kun aitta koottiin uudelleen tiilirakennuksen sisään. Nämä hirret koottiin suojaan kappelin ovan läheisyyteen. Mikäli ne olisi laitettu paikalleen, olisi kulku ulko-ovesta ollut hankalaa. Vanhemmissa kuvauksissa Saarnahuoneen hirsiä kuvailtiin iästään huolimatta hyväkuntoisiksi, mutta 1900-luvulla niissä on todettu runsaasti lahoamisesta, homeesta ja hyönteisistä aiheutuneita vaurioita. Hirret kyllästettiin vuonna 1955.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Vaikka Kokemäkeä ei mainita "Pyhän Henrikin legendassa" eikä "Pyhän Henrikin surmavirressä" on paikkakunnalla säilynyt vuosisatoja perimätieto, että Henrik olisi saarnannut ja viettänyt elämänsä viimeisen yön pienessä rakennuksessa Ylistaron kylässä. Tapahtuma-ajaksi on mainittu tammikuu 1156 tai epämääräisemmin 1150-luku. Keskiajan lopulta on säilynyt joitain asiakirjoja, joista voidaan päätellä, että Ylistaroon kokoontui väkeä Henrikin muistopäivien aikoihin 20. tammikuuta (”Talvi-Heikki”) ja 18. kesäkuuta (”Kesä-Heikki”).


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Vanhin kirjallinen maininta aitasta on Sigfrid Aronus Forsiuksen 1610-luvulla kirjoittamassa latinankielisessä "Suomen kronikassa". Aronius kertoo Henrikin nukkuneen viimeisen yönsä Ylistaron kylässä sijainneessa talonpoikaisrakennuksessa. Lisäksi hän mainitsee kristinuskon omaksumisen jälkeen kappeliksi vihityn aitan säilyneen kylän keskellä vahingoittumattomana, vaikka tuli on useaan kertaan vuosisatojen aikana hävittänyt Ylistaron muut rakennukset. Aroniuksen mukaan aitta oli merkittävä pyhiinvaelluskohde, varsinkin Henrikin muistopäivinä tammi- ja kesäkuussa. Hän kertoo rakennuksen sisäseinien olleen verhoiltu villakankaalla ja mainitsee myös, kuinka lampuodit ovat pitäneet aittaa kunnossa sen maineen sekä pyhiinvaeltajien paljouden takia.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kappeliksi muutetun piispa Henrikin yöpaikan mainitsee myös Johannes Messenius vuosina 1628–1629 kirjoittamansa Skandinavian historian "Scondia Illustratan" kymmenennessä osassa. Messeniuksen tiedot kuitenkin ilmeisesti pohjautuvat suurimmaksi osaksi Forsiuksen julkaisematta jääneeseen kronikkaan, josta hänellä oli hallussaan kopio. Messeniuksella on mahdollisesti ollut tiedossaan myös saarnahuoneeseen liittynyttä kansanperinnettä, mutta asiasta ei ole varmuutta. Tiedossa ei myöskään ole, kävivätkö Forsius tai Messenius milloinkaan paikan päällä Ylistaron kylässä. Kokemäen historian kirjoittaneen Tapio Salmisen mukaan Forsiuksen tiedot ovat sen luonteisia, että hänen on itse täytynyt käydä paikalla tai kuulla ensi käden tietoa joltakin Kokemäellä vierailleelta henkilöltä. Forsiuksen tiedetään matkustaneen Turusta Lappiin vuonna 1601, joten on mahdollista että Pohjanmaan halki tehty matka on kiertänyt myös Kokemäen kautta. Ruotsalaissyntyinen Turun akatemian professori Algot Scarin kirjasi vuosina 1737 ja 1748 tekemissään tutkimuksissa tiedon siitä, että Henrik olisi yöpymisen lisäksi saarnannut rakennuksessa. Hän oli saanut tietonsa kirjeitse Kokemäen kirkkoherrana toimineelta Nikolaus Tolpolta.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Ensimmäinen suoranainen silminnäkijäkuvaus saarnahuoneesta on 1730–1740-lukujen taitteesta. Kauppakollegion asessorina toiminut Ulrik Rudenschöld vieraili Kokemäellä elokuussa 1737. Hän kuului toimikuntaan, jonka tehtävänä oli pohtia parannuskeinoja Suomen heikkoina pidettyihin liikenneyhteyksiin. Rudenschöld julkaisi selostuksensa vuonna 1741. Hän mainitsee kertomuksessaan Ylistaron kylässä sijaitsevan puisen rakennuksen, joka oli ollut pystyssä jo ”ainakin 500 vuotta”. Lisäksi Rudenschöld kertoo, ettei aitta ole enää asuttavassa kunnossa, mutta hirret ovat kuitenkin suuremmaksi osaksi hyväkuntoisia. Hän mainitsee myös, että aittaa oli keskiajalta lähtien käytetty uhrikappelina. Uhraaminen oli Rudenschöldin mukaan päättynyt vasta aivan lähiaikoina. Uhrilahjojen ja -rahojen käytöstä ei ole säilynyt tietoa. Kokemäen kirkon tilikirjat ovat tallella 1600-luvun puolivälistä lähtien, mutta aitasta saatuja tuloja ei niihin ole merkitty.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Rakennuksesta ja sen tyypistä on vanhoissa kirjallisissa lähteissä käytetty hyvin kirjavia nimityksiä. Forsius kutsui sitä ”yksinkertaiseksi talonpoikaiseksi makuupaikaksi”, Rudenschöld puhui ”puisesta puodista” – mitä nimitystä käytettiin myös Henrik Gabriel Porthanin toimittamassa Erik Tuneldin maantieteen kirjassa – ja eräässä kansantarinassa puhutaan puolestaan ”kammiosta”. Useimmat nimityksistä ovat ilmeisesti kuitenkin tarkoittaneet nimenomaan aittaa. Zachris Topelius tosin väitti 1845 sen olleen alkujaan lato tai riihi. Tavallinen kansa käytti rakennuksesta 1800-luvun alkupuolella nimitystä ”saarna-aitta”. Saarnahuone-nimitys vakiintui vasta tiilikappelin rakentamisen aikoihin lehdistössä käydyn keskustelun myötä. Kokemäellä uutta kappelia kutsuttiin aluksi ”Sant Hentrikin kirkoksi” ja myöhemmin ”Henrikin patsaaksi”.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Tutkija Mauno Jokipii on arvellut rakennuksen liittyneen Sant Henrikin tie -nimiseen keskiaikaiseen pyhiinvaellusreittiin. Jokipiin mukaan aitta olisi ollut Pohjanmaalta, Ylä-Satakunnasta ja Hämeestä saapuneiden pyhiinvaeltajien viimeinen etappi ennen Köyliöstä alkanutta ja Nousiaisten kirkkoon päättynyttä vaellusta. Saarnahuone ei varsinaisesti olisi kuulunut pyhiinvaellusreittiin, mutta sen olemassaolo kuitenkin tuki piispa Henrikin pyhimyskulttia. Siksi rakennuksen ylläpito olisi Jokipiin mielestä jo keskiajalla annettu Turun piispan paikallisten lampuotien huoleksi. Ylistaron kylässä oli isojaon aikaan vuonna 1786 "Cappeli äng" -niminen niitty, jonka omisti Pyhänkorvan rälssitila. Se saattaa olla yhteydessä piispa Henrikin saarnahuoneeseen ja periytyä jo keskiajalta.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Saarnahuoneen ylläpito ei liene enää 1700-luvun puolivälin jälkeen ollut lampuotien vastuulla. Siltä vuosisadalta peräisin olevat lähteet eivät mainitse kappelin lakkauttamista. Tietoa on vain uhri- ja pyhiinvaellusperinteen loppumisesta. Se on todennäköisesti johtunut valistusajan johdosta muuttuneesta seurakuntaelämästä ja jumalkuvasta sekä samoihin aikoihin alaa vallanneiden herätysliikkeiden vaikutuksesta.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Saarnahuoneeseen on liittynyt monia yliluonnollisia uskomuksia. Rakennuksen tai ainakin sen alaosan on sanottu selvinneen pyhyytensä ansiosta useista koko Ylistaron kylän tuhonneista tulipaloista. Siinä onkin paikoin havaittavissa vanhoja palamisjälkiä. Kokemäen muinaisjäännöksiä vuonna 1876 luetteloinut Kustaa Killinen kertoi, että kansanperinteen mukaan aitan yläpuolella ollut luhti olisi palanut kahteen kertaan. Tuli olisi kuitenkin aina pysähtynyt alaosan ylimpiin hirsiin. Johan Adolf Lindströmin mukaan luhti paloi kolmesti. Rymättyläläisen kansantarinan mukaan eräs isäntä yritti ensin polttaa ja sitten purkaa aitan, mutta se oli aamulla taas koossa. Varsinkin ajalla ennen uskonpuhdistusta saarnahuoneessa on väitetty tapahtuneen ihmeparantumisia. Rakennuksen seinistä on vielä 1900-luvullakin revitty tikkuja, sillä niiden kerrottiin auttavan hammassärkyyn. Aitan alta kaivettua multaakin on aikoinaan käytetty tautien parantamiseen. Kotiseutuneuvos Esko Pertola on 1950-luvulla kertonut perinteestä, jossa saarnahuonen seinistä revittiin tikkuja ja kokeiltiin, josko ne palavat.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Jo 1800-luvulla paikalla käyneet tutkijat kiinnittivät huomiota saarnahuoneen eri ikäisiin hirsiin. Aittaan vuonna 1807 tutustunut luutnantti Carl Gustaf Ramsay mainitsi, että ”Henrikin ladon” ylimmät ja alimmat hirsikerrat olivat uusia. Vuonna 1860 saarnahuonetta tutkinut J. A. Lindström kertoo myös eri-ikäisistä hirsistä. Hänen mukaansa aitassa oli myös yksi kuusinen hirsi, kun kaikki muut olivat mäntyä.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Vuosina 1990 ja 2003 Joensuun yliopistossa tehdyt hirsien vuosilustojen tutkimukset ovat osoittaneet, että vanhimmat rakennuksessa käytetyt puut on kaadettu 1470-luvulla. Vuonna 1990 ajoitetuista hirsistä kaksi on kaadettu talvella 1472–1473, yksi talvella 1509/1510, yksi 1530-luvulla sekä kolme 1570- ja kolme 1620-luvuilla. Vuonna 2003 ajoitetusta kolmesta hirrestä vanhin oli talvelta 1578–1579, toinen talvelta 1732–1733 ja kolmas 1780-luvulta. Kolmea tutkittua hirttä ei saatu ajoitettua. Ajoituksista päätellen Piispa Henrik ei olisi todellisuudessa voinut yöpyä rakennuksessa, vaikka hän olisikin oikeasti elänyt. Toisaalta kaikkia hirsiä ei saatu ajoitettua ja koska ajoitetut olivat pitkältä aikaväliltä 1500–1700-luvuilta, on hirsiä ilmeisesti vaihdettu useaan kertaan. Näin ollen saarnahuoneen alkuperäistä rakennusajankohtaa ei voida varmasti selvittää, mikä periaatteessa jättää avoimeksi mahdollisuuden, että se voisi sittenkin olla jo Henrikin ajalta.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: On kuitenkin yhtä lailla mahdollista, että piispasta kertova perimätieto voi liittyä johonkin samalla paikalla aiemmin olleeseen toiseen rakennukseen. Useimmat hirret olivat alun perin kuuluneet johonkin toiseen rakennukseen eli hirsiä uusittaessa valittiin jo valmiiksi vanhan näköisiä, jotta rakennuskin säilyisi iäkkään näköisenä. Tämä tehtiin mahdollisesti pyhiinvaeltajia silmällä pitäen. On myös mahdollista, että rakennus on koottu tulipalon jälkeen kokonaan uudelleen ja siihen olisi käytetty hirsiä eri-ikäisistä vanhoista rakennuksista. Saarnahuoneen on joka tapauksessa yleensä sanottu olevan Suomen vanhin säilynyt puurakennus.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Pyhän Henrikin kappeli on rakennettu punatiilestä ja se edustaa uusgotiikkaa. Se on kahdeksankulmainen ja jokaisessa kulmassa on jykevä pilari. Kappelissa on seitsemän suippokaarista ikkunaa. Suippokatto on kuparipeltiä ja sen huipulla on risti. Rakennuksen läpimitta on 8,4 metriä.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Suomen Senaatti päätti lokakuussa 1839 suojella piispa Henrikin saarnahuoneen kansallisena muistomerkkinä. Aloitteen suojelusta olivat tehneet aiemmin samana vuonna toisistaan riippumatta Kokemäen kirkkoherrana toiminut Fredrik Grönholm sekä Kokemäenkartanossa syntynyt Finströmin kirkkoherra Frans Peter von Knorring. Grönholm olisi halunnut sen siirrettäväksi noin kilometrin päässä sijaitsevan Kokemäen kirkon viereen. Alkuperäiselle paikalle olisi hänen ehdotuksensa mukaan pystytetty muistomerkiksi kivinen obeliski. Suojelua käsitteli aluksi Turun tuomiokapituli, joka lähetti ehdotuksen edelleen senaatille, pyydettyään sitä ennen Helsingin yliopiston historian professorilta Gabriel Reiniltä lausunnon saarnahuoneen aitoudesta. Hankkeen toteuttamisen vahvisti keisari Nikolai I maaliskuussa 1840.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Ylistaron kylässä Ketalan talon tontilla sijainneen rakennuksen tuolloinen omistaja Eva Kristiina Malmi lahjoitti tarvittavan maa-alueen. Saarnahuoneen ympärille päätettiin rakentaa kivinen suojarakennus, joka rahoitettaisiin vapaaehtoisilla lahjoituksilla ja kirkkojen kolehtituloilla. Vuoteen 1842 mennessä saatiin kerättyä 1 571,84 hopearuplaa, jotka sijoitettiin Saimaan kanavan obligaatioihin korkoa kasvamaan.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Tuomiokapituli palkkasi Turun kaupunginarkkitehti Pehr Johan Gylichin suunnittelemaan suojarakennuksen eli Pyhän Henrikin kappelin. Gylich laati piirustukset vuonna 1844, mutta rakentaminen viivästyi vuosilla. Tontin ahtauden vuoksi oli vieressä kulkevan maantien linjausta sekä eräitä muita rakennuksia siirrettävä. Lehdistössä pelättiin saarnahuoneen ehtivän jopa tuhoutua ennen kuin suojarakennus saataisiin valmiiksi. Rakennusurakan sai huutokaupassa hoitaakseen Kokemäenkartanon omistaja Carl Henrik von Knorring, aikaisemmin mainitun kirkkoherran nuorempi veli.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Rakennustyöt aloitettiin lopulta vuonna 1852 ja senaatin asettaman aikataulun mukaan kappelin piti olla valmiina 1853. Tiilien hankkimiseen liittyneiden vastoinkäymisten vuoksi työt seisahtuivat kuitenkin kokonaan kahdeksi vuodeksi. Knorring oli suunnitellut tilaavansa tiilet Porin tiiliruukista, mutta kaupungin tuhouduttua tulipalossa toukokuussa 1852, määräsi Porin maistraatti rakennustarvikkeiden vientikiellon seuraavan kolmen vuoden ajaksi. Seuraavaksi von Knorring yritti ostaa tiiliä Turusta, mutta sai hankittua vain 2 000, kun kaikkiaan niitä olisi tarvittu yli 50 000.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Maaliskuun alussa 1853 von Knorring pyysi tuomiokapitulilta kahden vuoden lykkäystä valmistumisen määräaikaan. Muuraustöitä päästiin jatkamaan vasta syksyllä 1854 ja vuotta myöhemmin rakennus oli ikkunoita ja sisäseinien rappausta vaille valmis. Tiilikappelin lopputarkastuksen suoritti lääninarkkitehti Georg Theodor von Chiewitz syyskuussa 1856. Koska kappelia ympäröi perunamaa eikä sinne johtanut kunnollista tietä, Chiewitz sai tarkastuksen jälkeen suunnitella tuomiokapitulin pyynnöstä rakennuksen ympärille englantilaistyylisen puiston, joka toteutettiin vielä ennen vihkiäisiä. Eva Kristiina Malmi lahjoitti jälleen tarvittavan maa-alan, minkä lisäksi rovasti Grönholm lunasti 15 ruplalla kolme kapanalaa maata viereisestä Napparin tilasta, jonka isäntä ei suostunut luovuttamaan sitä ilmaiseksi. Puiston rakennutti Carl Henrik von Knorringin poika Eugen von Knorring.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kappeli vihittiin lopulta käyttöön ”Kesä-Heikkinä” 18. kesäkuuta 1857, jolloin oletettiin kuluneen tasan 700 vuotta kristinuskon tulosta Suomeen. Juhlavuotta vietettiin erilaisin tapahtumin myös muualla Suomessa. Kappelin vihkiäisiin osallistui Kokemäellä jopa 5 000 henkeä. Kyseessä oli Suomen ensimmäinen kulttuurihistoriallinen museo.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kahdeksalta aamulla alkaneessa tilaisuudessa kappelin pyhitti kirkkoherra Fredrik Grönholm, joka oli ollut yksi hankkeen alkuunpanijoista. Turun tuomiokapituli lahjoitti tilaisuudessa kappelin maa-alueen luovuttaneelle leskirouva Malmille kiitokseksi arvokkaan Raamatun. Vihkimistilaisuuden jälkeen järjestettiin jumalanpalvelus Kokemäen kirkossa. Tapaus herätti mielenkiintoa myös pitäjän ulkopuolella ja vihkiäisjuhlasta raportoivat myöhemmin muun muassa Sanomia Turusta, Helsingfors Tidningar ja Wiborg -sanomalehdet.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kappelin oven yläpuolelle kiinnitetyssä graniittilaatassa oleva runomuotoinen teksti perustui ehdotukseen, jonka 25-vuotias August Ahlqvist oli vuonna 1851 jättänyt senaatille. Se kuuluu seuraavasti:


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: "Tässä saarnasi sanaa, lunastusta lausui kerran pyhä hurskas Henrikimme, Suomen pispa ensimmäinen. Sana tuotti siunauksen, kantoi kaunihin hedelmän jost’ on Herralle ylistys, Henrikille muistopatsas."


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kappelin vihkimisen jälkeen ongelmaksi muodostui sen ylläpito. Kaupungeissa, kartanoissa ja pappiloissa oli totuttu puistojen ja erilaisten monumenttien hoitamiseen, mutta maaseutupitäjässä sellainen oli outo asia. Ylläpitoon ei voitu kirkon ja kruunun säädösten perusteella velvoittaa ketään, koska kappeli oli pystytetty vapaaehtoisilla lahjoituksilla ja yksityisillä varoilla. Sen ympäristö muuttuikin nopeasti joutomaaksi, josta ei kukaan pitänyt huolta. Jo kaksi vuotta vihkimisen jälkeen sanomalehti Hämäläinen kirjoitti puiston olevan häpeäksi koko pitäjälle. Lehti raportoi pensaiden olleen kuolleita ja maan täynnä rikkaruohoja. Puiston hoitamiseen havahduttiin kuitenkin seuraavalla vuosikymmenellä. Kesällä 1862 kappelin ruostuneet rautaosat maalattiin, samoin kuin rakennuksen ovet. Samalla siistittiin ja raivattiin villiintynyt puisto. 1860-luvun jälkipuoliskolta lähtien kappeli ympäristöineen tuli Kokemäen seurakunnan hoidettavaksi, vaikka asiasta ei virallista sopimusta tuomiokapitulin kanssa tehtykään.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Toisen ongelman alkuaikoina muodostivat ilkivallantekijät ja varkaat. Kappeli sijaitsi vilkkaalla paikalla neljä kaupunkia yhdistävän maantien varrella ja sen luona olleeseen rahalippaaseen kertyi säännöllisesti rahaa. Ensimmäisen kerran rahalahjoitukset varastettiin vuonna 1858. Vuoden 1866 syksyyn mennessä lippaseen oli murtauduttu ainakin neljä kertaa, jonka jälkeen lukot viimein vaihdettiin vahvempiin ja lipas päätettiin tyhjentää useammin.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: 1930-luvulla kiinnitettiin huomiota jo 1800-luvun alusta peräisin olevaan saarnahuoneessa vierailevien tapaan kaivertaa nimikirjaimensa sen hirsiseiniin. Kappelin seinille ripustettiinkin kieltotauluja ja paikalle tuotiin vieraskirja nimikirjoituksia varten. Myöhemmin kaiverruksia on kuitenkin alettu arvostamaan ja nykyään niiden katsotaan kasvattavan rakennuksen historiallista arvoa.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kappelia on 1900-luvun alusta asti vaivannut hidas kallistuminen Kokemäenjoen rantatöyrästä kohti, mikä on aiheuttanut myös halkeamia sen seiniin. Heikko maaperä ei ole kestänyt raskaan tiilirakennuksen painoa. Tilannetta ovat pahentaneet rantapengertä kuluttaneet vedenjuoksutukset Kokemäenjoessa, jotka aloitettiin Kolsin voimalaitoksen valmistuttua 1940-luvulla vain hieman kappelista ylävirtaan. Vuonna 1975 kallistuman suuruudeksi mitattiin 21,5 cm. Sortumavaaraa pelättiin, mutta korjaushankkeita hankaloitti havainto, ettei kappeli ollut virallisesti kenenkään omaisuutta. Sitä korjattiin ensi kerran Museoviraston johdolla vuonna 1976. Myöhemmin on tehty lisää korjauksia ja alkuperäinen rautapeltikatto vaihdettiin kupariseen vuonna 1989. Nyttemmin kallistumaa on mitattu säännöllisesti; vuonna 2006 se oli 25,1 cm.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Saarnahuone on ollut pitkään Kokemäen suosituin matkailunähtävyys ja kappeli puistoineen yleinen tapahtumien järjestämispaikka, mutta sen suosio on vähitellen laskenut. Nykyään kappeli on joka kolmas vuosi Pyhän Henrikin tiellä järjestettävän ekumeenisen pyhiinvaelluksen päätepiste.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Kappelin ovi on suljettu riippulukolla, jonka avainta säilytettiin pitkään naapuritaloissa. 2000-luvun alussa tehdyn päätöksen mukaan avaimen saa noutaa kaupungintalolta ja kirkkoherranvirastosta. Kesäaikaan avain on saatavana myös Kokemäen Seuratalon läheisyydessä olevasta kahvilasta. Ilman avainta kappeliin on mahdollista päästä heinäkuisin, jolloin paikalla on myös opastus. Saarnahuoneen puistoon on luonnollisesti vapaa pääsy ympärivuotisesti.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Museovirasto teki 1983 opetusministeriölle esityksen, että saarnahuone ja kappeli otettaisiin kansallisena muistomerkkinä viraston hallintaan. Kokemäen kaupungin ja seurakunnan vastuulle jäi ympäröivän alueen hoito sekä kohteen matkailukäyttö. Nykyään Pyhän Henrikin saarnahuone ja sen historiallinen ympäristö on Museoviraston luokittelema Valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Puistoalue on Satakunnan vanhimpia suunniteltuja puistoja.


title: Pyhän Henrikin saarnahuone

text: Vuonna 2002 kappelin puistoon pystytettiin piispa Henrikin pronssinen rintakuva, joka on kopio Kokemäen kirkossa olevasta kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin terrakottaveistoksesta. Kyseessä oli Emil Cedercreutzin säätiön lahjoitus.


title: Etelä-Savo (sanomalehti)

text: Etelä-Savo (vuosina 1906–1917 Lappeenranta, 1945–1955 Savo-Karjala) oli Lappeenrannassa vuosina 1906–1955 ilmestynyt sanomalehti.


title: Etelä-Savo (sanomalehti)

text: Lehti perustettiin ensimmäisten eduskuntavaalien edellä vanhasuomalaisten äänenkannattajaksi ja nuorsuomalaisen "Itä-Suomen Sanomien" kilpailijaksi. Marraskuussa 1917 se sai nimen "Etelä-Savo". Seuraavana vuonna siitä tuli kokoomuspuolueen äänenkannattaja. 1920–1930-luvuilla sen toimintaa kehitettiin viipurilaisen "Karjala"-lehden tuella. Toisen maailmansodan jälkeen lehden levikkialue laajeni ja sen nimeksi tuli "Savo-Karjala". Lehden kannattavuus jäi kuitenkin huomattavasti kilpailevaa "Etelä-Saimaata" heikommaksi. Vuodesta 1953 lähtien "Savo-Karjalaa" julkaistiin riippumattomana maakuntalehtenä. Vuoden 1955 lopussa se sulautettiin Lahdesta Lappeenrantaan siirtyneeseen "Karjalaan", joka kesällä 1958 muuttui viikoittain ilmestyneeksi heimolehdeksi.


title: Etelä-Savo (sanomalehti)

text: Lehti ilmestyi aluksi kahdesti, vuosina 1908–1936 kolmesti, 1936–1940 neljästi ja 1940–1955 kuudesti viikossa. Sen levikki oli 1940-luvun lopussa noin 6 000 kappaletta. Julkaisijana toimivat vuosina 1907–1911 Osuuskunta Lappeenranta, 1911–1917 Oy Lapvesi ja 1917–1955 Oy Etelä-Savo.


title: Etelä-Savo (täsmennyssivu)

text: Etelä-Savo on Savon historiallisen maakunnan eteläinen osa. Nimi voi viitata seuraaviin:


title: Savo-Karjala

text: Savo-Karjala tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Karjalan Kansa

text: Karjalan Kansa oli Joensuussa ja Lappeenrannassa vuosina 1946–1949 ilmestynyt SKDL:n sanomalehti.


title: Karjalan Kansa

text: Karjalan Kansaa julkaistiin aluksi Joensuussa pienenä Pohjois-Karjalaa varten tarkoitettuna järjestölehtenä. Keväällä 1948 se siirrettiin Lappeenrantaan, jolloin siitä tuli kolme kertaa viikossa ilmestynyt varsinainen sanomalehti. Sen levikki oli noin 3000 kappaletta. Päätoimittajina työskentelivät Viljo J. Turpeinen (1946–1948) ja Juho Kemppainen (1948–1949).


title: Toivo Aronen

text: Kaarlo Toivo Aronen (4. kesäkuuta 1886 Pori – 1. marraskuuta 1973 Pori) oli suomalainen työmies ja poliitikko, joka toimi Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajana vuosina 1922–1923.


title: Toivo Aronen

text: Aronen työskenteli Porissa Osuusliike Kansan ajomiehenä sekä rakennusmiehenä ja metallitehtaan työläisenä. Hän toimi myös Sosialidemokraattisen nuorisoliiton Satakunnan piirijärjestön puheenjohtajana. Vuoden 1918 sisällissodan aikana Aronen kuului Porin punakaartiin, minkä vuoksi hän joutui sodan jälkeen vankileirille vuoteen 1919 saakka.


title: Toivo Aronen

text: Vapautumisensa jälkeen Aronen jatkoi poliittista toimintaansa SSTP:n riveissä ja hänet valittiin eduskuntaan vuoden 1922 vaaleissa. Arosen kansanedustajakausi jäi kuitenkin lyhyeksi, kun hänet vangittiin poliittisin perustein lokakuussa 1923. Kesäkuussa 1924 Aronen sai viiden vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta, josta hänet vapautettiin ehdonalaiseen neljä vuotta myöhemmin. Lisäksi Aronen tuomittiin menettämään kansalaisluottamuksensa 12 vuoden ajaksi. Hän jatkoi kuitenkin edelleen poliittista toimintaansa, saaden vielä lokakuussa 1935 puolen vuoden vankeustuomion valtiopetokseen tähtäävästä toiminnasta.


title: Toivo Aronen

text: Aronen avioitui vuonna 1912 Ellen Eufemia Sillanpään (s. 1894) kanssa, joka oli sisällissodan jälkeen myös mukana politiikassa. 1920-luvulla hän toimi muun muassa Porin sosialistisessa naisjärjestössä ja oli ehdokkaana kunnallisvaaleissa.


title: Jaakko Enqvist

text: Jaakko Enqvist (17. toukokuuta 1877 Tyrnävä – 19. tammikuuta 1933 Kemi) oli suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja Oulun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: Jaakko Enqvist

text: Enqvist kävi kiertokoulua ja toimi sahatyömiehenä viimeksi Karihaaran sahalla vuoteen 1926. Hän oli Kemin Osuuskaupan talonmies 1926–1933 ja ammatillisen liikkeen matkapuhuja. Hän oli Kemin osuuskaupan edustajistossa ja johtokunnassa sekä Kemin maalaiskunnan valtuustossa.


title: Jaakko Enqvist

text: Enqvist tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1918 ja 1923.


title: Frans Hiilos

text: Frans Werner Hiilos (vuoteen 1906 "Hagman", 18. toukokuuta 1891 Lohja – 16. huhtikuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja liittopuheenjohtaja. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: Frans Hiilos

text: Hiilos kävi kansakoulun ja kauppakoulun. Sen jälkeen hän oli asiapoikana ja kauppa-apulaisena Viipurissa sekä merimiehenä 1904–1914, rautatieläinen 1914–1918, Rautatieläisten liiton ja Suomen Ammattijärjestön järjestäjä 1920–1923, Suomen Puutyöväen Liiton järjestäjä 1926–1927, Viipurin työväenyhdistyksen taloudenhoitaja 1927–1928, Suomen ammattijärjestön luennoitsija 1928–1930, Suomen ammattijärjestön toimitsija 1930–1936, Suomen Kuljetustyöntekijäin Liiton toimitsija ja taloudenhoitaja 1936–1939 sekä Suomen kuljetustyöntekijäin liiton puheenjohtaja 1939–1952.


title: Frans Hiilos

text: Hiilos oli vankilassa poliittisista syistä 1918–1920 ja uudelleen 1923–1926.


title: Albert Kallio

text: Albert Viktor Kallio (vuoteen 1900 "Paavonkallio", ) oli suomalainen poliitikko ja vakuutuspiiripäällikkö. Hän oli Suomen Sosialistisesta Työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Uudenmaan läänin vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: Albert Kallio

text: Kallion ainoa koulutus oli kansakoulu. Hän oleskeli Yhdysvalloissa noin kuusi vuotta vuoteen 1904. Palattuaan Suomeen hän oli Hyvinkään kutomotehtaan tulkki ja kehruumestari 1904–1906, Hyvinkään työväentalon vahtimestari 1906–1912, Viljamaan kehruu- ja kutomotehtaan kehruumestari Orimattilassa 1912–1918, Yhdistyneiden Villatehtaiden johdossa sisällissodan aikana, Hyvinkään työväentalon vahtimestari 1920–1923, Vakuutusyhtiö Kalevan piiripäällikkö Lahdessa ja Porissa 1929–1937, huopatehtaan työnjohtaja Kirvussa 1937–1940, vakuutuspiiripäällikkö Hyvinkäällä vuoteen 1945.


title: Albert Kallio

text: Kallio toimi kunnallispolitiikassa Hyvinkään ja Lahden kaupunginvaltuustossa.


title: Albert Kallio

text: Kallio oli vankilassa poliittisista syistä 1918–1920. 1920-luvulla hän oli mielipiteidensä vuoksi välillä vangittuna ja välillä maan alla, ettei häntä pidätettäisi.


title: Kalle Kankari

text: Kaarle (Kalle) August Kankari (28. tammikuuta 1889 Paimio – 5. kesäkuuta 1948 Turku) oli suomalainen poliitikko ja puuseppä. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Uudenmaan läänin vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: Kalle Kankari

text: Kankari toimi puuseppänä Uskelassa ja Helsingissä. Hän oli Suomen Puutyöntekijäin Liiton puheenjohtaja 1917–1918 ja 1919–1921, Suomen ammattijärjestön toimitsija 1921–1922, Suomen saha-, kuljetus- ja sekatyöväenliiton puheenjohtaja 1922–1924, Suomen Paperiliiton toimitsija 1929–1930 ja autokoripuuseppä Turussa vuoteen 1948


title: Kalle Kankari

text: Kankari oli poliittisista syistä vankilassa 1918–1919, uudelleen vuodesta 1923 sekä vielä 1930–luvun alussa.


title: Pekka Kemppi

text: Pekka (Pekko) Kemppi ent. "Kemppinen" (30. heinäkuuta 1887 Jaakkima – 10. toukokuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammatiltaan vahtimestari. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1922–1923


title: Pekka Kemppi

text: Kemppi kävi kansakoulun, keskikoulun, ammattikoulun ja sen jälkeen koneenkäyttäjäkurssin. Hän toimi liikeapulaisena, asiapoikana, satama– ja metsätyöläisenä, leipurinoppilaana, peltiseppänä, viilaajana, sikojen hoitajana, merimiehenä, asioitsijana, puhujana ja järjestäjänä vuoteen 1918. Sitten hän oli vuosina 1918–1933 sanomalehdentoimittaja Työn Äänessä Vaasassa ja Kansan Voimassa Sortavalassa. Hän oli OTK:n vahtimestari Helsingissä 1933–1950. Kemppi kirjoitti myös kaksi näytelmää ja Vaasan työväenyhdistyksen historiikin.


title: Pekka Kemppi

text: Kemppi oli vankilassa poliittisista syistä 1920–luvulla.


title: Aukusti Koivisto (kansanedustaja)

text: Aukusti Koivisto. ent. "Leppämäki", (6. kesäkuuta 1884 Seinäjoki – 23. marraskuuta 1956 Kemi) oli suomalainen poliitikko, ammatiltaan veturinkuljettaja. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Oulun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1922–1923


title: Aukusti Koivisto (kansanedustaja)

text: Koivisto oli veturityömies ja veturinkuljettaja Valtionrautateillä Seinäjoella, Oulussa ja Kemissä 1901–1922, Kemin osuuskaupan varastomies, veturinkuljettaja Elisenvaaran varikolla Hiitolassa 1937–1940, veturinkuljettaja Kemissä 1940–1951.


title: Aukusti Koivisto (kansanedustaja)

text: Hän oli Kemin maalaiskunnan kunnanvaltuustossa.


title: Aukusti Koivisto (kansanedustaja)

text: Koivisto vangittiin poliittisista syistä 1923.


title: Muawija I

text: Muawija I oli Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 661–680. Hän toimi Syyrian arabialaisena emiirinä vuonna 657, jolloin hän nousi kapinaan Ali ibn Abi Talibia vastaan kostaakseen setänsä, kalifi Uthman ibn Affann murhan. Vuonna 658, kun osapuolet olivat tuloksettomasti sotineet, Ali ja Muawija päättivät antaa kiistansa välitystuomioistuimen ratkaistavaksi. Kansalaissota jatkui, kun osa Alin sotaväestä kieltäytyi alistumasta välittäjän ehdotuksiin ja Muawajin puolestaan onnistui johtamaan harhaan hurskaan mutta yksinkertaisen välitystuomarin Abu Musan. 695 Muawija teki erillisrauhan Bysantin keisarin kanssa, ja 660 hän huudatti itsensä Jerusalemissa kalifiksi. Kun Ali murhattiin vuonna 661, tämän poika Hassan luopui suurehkoa summaa vastaan kalifin arvosta Muawijan hyväksi.


title: Muawija I

text: Muawijan valinta merkitsi kansan ja myös uskonnon jakautumista šiialaisiin ja sunneihin.


title: Muawija I

text: Muawijan hallituskautta leimasivat ankaran uskonnollisuuden lakkaaminen ja valloitussodat. Arabien sotajoukot tunkeutuivat Vähään-Aasiaan, Pohjois-Intiaan (missä Sindhi ja Induslaakson alaosa valloitettiin); Konstantinopoli piiritettiin viideksi vuodeksi sekä Buhara ja Kabul vallattiin.


title: Muawija I

text: Muawijan kuoltua kalifina seurasi hänen poikansa Jazid I.


title: Kalle Lampinen

text: Kalle Lampinen (12. toukokuuta 1894 Alahärmä – 23. joulukuuta 1950 Kuopio) oli suomalainen poliitikko ja työskenteli toimitussihteerinä ja päätoimittajana. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Vaasan läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: Kalle Lampinen

text: Lampinen kävi kansakoulu sekä 1914 kauppakoulun, työskenteli sitten maataloustöissä ja oli sosiaalidemokraattinen vaalipuhuja. Hän oli Vapaa sana -lehden toimistonhoitaja, Suomen työväen ja pienviljelijöiden puolueen piirisihteeri Pietarsaaressa, tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1923, toimittaja Vaasassa ja Helsingissä vuoteen 1927, toimittaja Kuopiossa 1927–1932, Savon Työmiehen toimitussihteeri 1932–1943, Savon Työmiehen päätoimittaja Kuopiossa 1943–1944, Savon Kansan päätoimittaja Kuopiossa 1944–1949, Savon Kansan toimitussihteeri 1949–1950


title: Kalle Lampinen

text: Hän oli Kuopion kaupunginvaltuustossa ja sen varapuheenjohtaja.


title: Kalle Lampinen

text: Lampinen tuomittiin 1923 vankilaan poliittisista syistä.


title: Heikki Mäkinen

text: Heikki Jalmari Mäkinen (12. kesäkuuta 1888 Tyrväntö – 11. joulukuuta 1960 Turku) oli suomalainen poliitikko ja maalarimestari. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1922–1923


title: Heikki Mäkinen

text: Kansakoulun käytyään Mäkinen työskenteli maalarina eri puolilla Suomea ja oli maalausliikkeen harjoittaja Turussa. Hän oli Sosialistisen työväenpuolueen piirisihteeri.


title: August Rytkönen

text: August Rytkönen (24. joulukuuta 1886 Iisalmen mlk. – 18. joulukuuta 1960 Oulu) oli suomalainen poliitikko, ammatiltaan kirvesmies. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Oulun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: August Rytkönen

text: Rytkönen oli lapsesta alkaen ansiotyössä, ensin sahatyömies ja kirvesmies Oulussa, ja hän oli piirisihteeri Oulussa. Hänet vangittiin poliittisista syistä 1923.


title: August Rytkönen

text: Rytkönen osallistui kunnallispolitiikkaan Oulun kaupunginvaltuustossa.


title: Rosa Sillanpää

text: Rosa Amanda Sillanpää (e. Wik, e. Valoranta) (18. kesäkuuta 1888 Hauho – 6. lokakuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: Rosa Sillanpää

text: Sillanpää oli oikolukija kirjapainossa, tarkastuskassa ravintolassa, Sosialistisen naisliiton sihteeri ja Työläisnainen-lehden toimittaja Helsingissä vuoteen 1923 ja ammattiliiton toimitsija 1926–1929.


title: Rosa Sillanpää

text: Sillanpää osallistui kunnallispolitiikkaan Helsingin kaupunginvaltuustossa.


title: Rosa Sillanpää

text: Sillanpää oli vankilassa poliittisista syistä 1923–1926.


title: Juho Vesterlund

text: Johannes (Juho) Jeremias Vesterlund (17. joulukuuta 1888 Ahlainen – 23. joulukuuta 1940 Ahlainen) oli suomalainen poliitikko ja pienviljelijä. Hän oli Suomen sosialistisesta työväenpuolueesta valittu kansanedustaja Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1922–1923.


title: Juho Vesterlund

text: Vesterlund toimi maatalous-, tukki-, uitto-, lastaus- ja purkaustöissä sekä pienviljelijänä Ahlaisissa. Hänet tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1923.


title: Kansan Sana

text: Kansan Sana oli Kuopiossa vuosina 1945–1992 ilmestynyt SKDL:n (vuodesta 1990 lähtien Vasemmistoliiton) sanomalehti. Vuosina 1992–1994 sen toimintaa jatkoi "Itä-Suomen Viikko".


title: Kansan Sana

text: Jatkosodan päättäneen välirauhan jälkeen vapaasti toimimaan päässeet kommunistit ja kansandemokraatit saivat Pohjois-Savossa yhden kolmasosan eduskuntavaalikannatuksen, joka laski 20 prosentin tasolle vasta 1960-luvun lopussa. Kuopiossa oli myös vahva vasemmistolehtiperinne, ja kesäkuusta 1945 lähtien säännöllisesti ilmestynyt "Kansan Sana" olikin yksi SKDL:n ensimmäisistä maakuntalehdistä. Sen perustamisessa keskeinen rooli oli vuonna 1930 lakkautetun "Savon Työn" päätoimittajalla Esa Hietasella.


title: Kansan Sana

text: Lehden kustantajana toimi aluksi SKP:n omistama Kustannusosakeyhtiö Yhteistyö, kunnes Kustannusosakeyhtiö Savon Sana pääsi toimimaan vuonna 1946. Määrältään vaatimattomasta osakepääomasta valtaosan omisti Kustannusosakeyhtiö Yhteistyö. Muita huomattavia omistajia olivat SKP:n ja SKDL:n Kuopion piirijärjestöt. "Kansan Sanan" levikkialueeksi suunniteltiin koko silloista Kuopion lääniä Pohjois-Karjala mukaan lukien, Mikkelin läänin pohjoisosaa ja Kainuun maakunnan eteläosaa. Tosiasiassa lehti oli kuitenkin koko ajan lähinnä kuopiolaisten järjestöaktiivien käsissä.


title: Kansan Sana

text: Ohjelmaltaan "Kansan Sana" oli puoluelehti, joka palveli etupäässä kansandemokraattisen liikkeen sisäistä tiedotustarvetta. Aloittaessaan se ilmoitti tehtävikseen palkkatyöläisten ja pienviljelijöiden asian ajamisen, työväen voimien yhdistämisen sekä taistelun fasismia ja taantumusta vastaan. Lehden keskeisiin teemoihin kuului myös Suomen ja Neuvostoliiton ystävyyden ja yhteistyön edistäminen. Puoluelehtimäisyys merkitsi ideologian ja oman liikkeen asioiden korostamista sekä ulkomaanuutisten ja yleisten kotimaanuutisten jättämistä vähemmälle huomiolle. "Kansan Sana" pyrki kiinnittämään erityistä huomiota maakunnalliseen uutisvälitykseen ja varsinkin 1970-luvulta lähtien ammatiyhdistysliikkeen ja muiden työväen järjestöjen toimintaan.


title: Kansan Sana

text: Puoluelehtenä "Kansan Sana" joutui 1960-luvun puolivälissä mukaan SKP:n enemmistön ja vähemmistön väliseen valtataisteluun. Vähemmistön käsissä ollut yhtiön johtokunta erotti vuonna 1967 lehden päätoimittajan Kaarlo Koskisen ja toimitussihteeri Kullervo Kaukosen, mikä johti toimituksen ja kirjapainotyöntekijöiden toista viikkoa kestäneeseen lakkoon. Osin henkilösuhteistakin johtunut lakko päättyi sovittelun jälkeen erottamisten peruuttamiseen ja lehden jäämiseen puolueen enemmistön linjalle. "Kansan Sanan" lakko oli kommunistien ensimmäisiä julkisia välienselvittelyjä ja sai siksi myös valtakunnallista julkisuutta. SKP:n Kuopion piiri ja molempien puolueiden Joensuun piirit joutuivat kuitenkin vähemmistön haltuun, mikä jatkossa vaikeutti lehden toimintaa.


title: Kansan Sana

text: "Savon Työn" kirjapaino oli lehden lakkauttamisen jälkeen menetetty sosiaalidemokraateille, jotka julkaisivat siellä omaa "Savon Kansa" -lehteään. Historian ironiaa on, että "Kansan Sanaa" alettiin painaa entisessä IKL:n Yhtyneiden Lehtien Kirjapainossa, jonka kapasiteetti osoittautui kuitenkin täysin riittämättömäksi. Toimitus työskenteli aluksi muutaman neliön huoneessa Taskisen saunan vintillä Kuopion Haapaniemellä. Pian saatiin hankittua oma kirjapaino sekä toimitus- ja painotilat Turon talosta Niiralasta. Lehteä painettiin pikapainolla 1950-luvun alkupuolelle, jolloin hankittiin rotaatiopainokone. Vuonna 1957 "Kansan Sana" muutti Kuopion keskustaan rakennettuun järjestötalo Työnkulmaan. Vuonna 1964 valmistui oma lehtitalo Itkonniemelle, jonne vuonna 1967 saatiin uusi rotaatio.


title: Kansan Sana

text: "Kansan Sana" ilmestyi aluksi kolmesti, vuosina 1950–1957 neljästi ja vuodesta 1958 lähtien viidesti viikossa. Lehden levikki oli ensimmäisenä vuonna 5 800 kappaletta. Seuraavina vuosina se nousi 7 000–8 000 kappaleen tasolle ja 10 200 kappaleeseen vuonna 1957. Levikki keskittyi ainakin 1960-luvulla SKDL:n Kuopion piiriin ja erityisesti Kuopion, Varkauden ja Iisalmen seuduille. Joensuun ja Mikkelin piireissä tilaajia oli vähän. Lehden lisäksi yhtiö sai tuloja ulkopuolisista painotöistä.


title: Kansan Sana

text: Lehden taloudellinen tilanne heikkeni voimakkaasti 1960-luvun aikana. Sen todellinen levikki laski vuoden 1959 7 000 kappaleesta alle 4 400 kappaleeseen vuonna 1966. Porvarillisten lehtien kilpailun, ideologiaan takertumisen ja sisällön heikkouden takia koko kansandemokraattinen lehdistö oli kriisissä. Myös "Kansan Sana" tuotti tappiota ja pysyi pystyssä vain keskusjärjestöjen tuen avulla. Tilannetta kärjisti entisestään puolueryhmien välienselvittely, jonka jälkeen henkilökuntaa supistettiin ja lehden ilmestymistiheys laskettiin kolmeen kertaan viikossa vuonna 1969. 1970-luvulla taloutta paransivat parlamentaarinen lehdistötuki ja ammattiliittojen tukimuodot. Lehden levikki kohosi 11 300 kappaleeseen vuonna 1976, mutta laski pian sen jälkeen 8 000–9 000:n tasolle.


title: Kansan Sana

text: "Kansan Sanan" ensimmäisenä päätoimittajana työskenteli Eino A. Miettinen ja toimitussihteerinä Paavo Heinonen, joilla ei kummallakaan ollut aikaisempaa kokemusta sanomalehden toimittamisesta. Avustajina toimivat kansanedustaja Esa Hietanen, nimimerkillä Sasu Punanen kirjoittanut Yrjö Räisänen ja kirjailija Arvo Turtiainen. Vuosina 1946–1960 päätoimittajana oli Esa Hietanen, vuosina 1960–1974 Kaarlo Koskinen, vuosina 1974–1984 Erkki Antikainen, vuosina 1984–1990 Eero Karttunen ja vuosina 1990–1992 Petri Hynynen. Toimituskunta käsitti 1970-luvun lopulla seitsemän toimittajaa ja valokuvaajan. Lehdellä oli aluetoimittajat Joensuussa, Savonlinnassa (vuoteen 1962), Iisalmessa (vuosina 1957–1971) ja Varkaudessa (vuodesta 1957). Suomen Tietotoimiston uutispalvelua käytettiin vuoteen 1969 saakka, mutta tärkeämpi sija oli Demokraattisen Lehdistöpalvelun aineistolla.


title: Kansan Sana

text: "Kansan Sana" muutettiin marraskuussa 1992 "Itä-Suomen Viikoksi". Loppuvaiheessaan kahdesti viikossa ilmestyneen lehden tilalla alkoi ilmestyä viikkolehti, jonka tilaajat saivat entiseen tapaan myös "Kansan Uutisten Viikkolehden". Muutoksen taustalla oli yhtiön taloudellinen ahdinko sekä paino- ja jakelukustannuksista saatavat säästöt. Petri Hynysen toimittama "Itä-Suomen Vikko" pyrki painottumaan laajempiin ajankohtaisiin teemoihin ja vähentämään puoluesidonnaisuutta. Lehden toimitus ja konttori muuttivat takaisin Työnkulmalle. Vuoden 1994 alussa perustettiin uusi kustannusyhtiö ISV-Julkaisut Oy ja painatus siirrettiin Lehtisepät Oy:lle Pieksämäelle. Uusi yhtiö teki konkurssin saman vuoden kesäkuussa. Sen taustalla oli lehdistötuen loppuminen sekä tilaus- ja ilmoitustulojen väheneminen.


title: Biophilia (albumi)

text: Biophilia on islantilaislaulaja Björkin vuonna 2011 julkaistu seitsemäs studioalbumi. Björk on kertonut albumin olevan "musiikin, luonnon ja teknologian välisen suhteen meditointia" ja albumilla käytetäänkin erityisesti kyseistä projektia varten suunniteltuja soittimia. Esimakua albumin musiikista on tullut alun perin iPadin Solar System-ohjelmalle sävelletyn "Solar Eclipse" -nimellä kulkevan kappaleen mukana, joka koostuu melko klassisesta filharmonisesta orkesterityylisestä musiikista. Singlestä "Crystalline" on myös tehty musiikkivideo. Jokaisesta kappaleesta tullaan julkaisemaan myös erityinen Apple- iPad ja iPod-sovellus.


title: Biophilia (albumi)

text: Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 15.


title: Biophilia (albumi)

text: Björk ensiesitti albuminsa kappaleita Manchester International Festival-festivaaleilla Englannissa, jossa hän esiintyi kaikkiaan seitsemänä päivänä aikavälillä 27. kesäkuuta. - 16. heinäkuuta. Björk esitti uusien kappaleidensa lisäksi myös lauluja aiemmilta albumeiltaan.


title: Jazid I

text: Jazid I oli Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi vuosina 680–682 isänsä Muawija I:n jälkeen. Hän joutui taistelemaan Ali ibn Abi Talibin poikaa Husainia vastaan, jonka voitti Karbalan taistelussa. Pian tämän jälkeen Abdallah ibn az-Zubair oli omassa kapinassaan ottanut haltuunsa Mekan ja Medinan, jotka Jezid valtasi lyhyen piirityksen jälkeen takaisin vuonna 680. Vuonna 682 Jazid kuoli ja muutama kuukausi tämän jälkeen myös hänen poikansa ja seuraajansa Muawija II kuoli, jolloin kalifin arvo siirtyi Muawija I:n serkulle Merwanille.


Ihmiskuntaa ja maapalloa uhkaavat riskit ovat tulevaisuudentutkimuksessa niin sanottuja eksistentiaalisia uhkia, jotka voivat uhata ihmiskuntaa kokonaisuutena, aiheuttaa vakavia seurauksia sivilisaation tulevaisuudelle tai jopa lopettaa elämän maapallolla.Oxfordin yliopiston Future of Humanity Instituten työryhmä arvioi ihmislajin mahdollisen sukupuuton syitä seuraavasti:


title: TonleSap Airlines

text: TonleSap Airlines on kambodžalainen alueellinen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 2011. Yhtiön kotipaikka sijaitsee maan pääkaupunki Phnom Penhissä. TonleSap Airlines operoi lentoja yhden koneen laivastolla Siĕm Réabin kansainväliseltä lentoasemalta Kiinaan ja Taiwanin saarelle.


title: TonleSap Airlines

text: Yhtiö perustettiin vuonna 2011 ja sen ensimmäinen reittilento lennettiin 21. tammikuuta 2011.


title: TonleSap Airlines

text: TonleSap Airlines lentää neljään kohteeseen Phnom Penhistä.


title: TonleSap Airlines

text: Toukokuussa 2011 yhtiön laivaston keski-ikä oli 19,8 vuotta.


title: Muawia II

text: Muawia II (Muawija II) oli Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 680–682 isänsä Jazid I:sen jälkeen muutaman kuukauden ajan vuonna 682. Kalifiksi tullessaan Muawia oli 17–20-vuotias, ja hänen isänsä oli tehnyt hänestä perijän jo elinaikanaan. Perimystä ei kuitenkaan tunnustettu kaikkialla. Hänen kuoltuaan kalifin arvo siirtyi Muawija I:sen serkulle Merwanille ja maa joutui jälleen sisällissotaan. Toisella puolella jo aiemmin kapinoinut Abdallah ibn az-Zubair ja toisella Merwan I.


title: Merwan I

text: Merwan I oli umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi 682–685 serkkunsa Muawia II:n jälkeen.. Hän joutui kuitenkin heti taistelemaan kapinallista Abdallah ibn az-Zubairia vastaan, ja vasta 683 hän onnistui valtaamaan Egyptin kapinallisilta.


title: Merwan I

text: Merwan oli ottanut vaimokseen Jazid I:n lesken Fasitan, joka tukahdutti nukkuvan kalifin kuoliaaksi pieluksella vuonna 685, ja hallitsijaksi nousi kalifin poika Abd al-Malik ibn Marwan (685–705).


title: Me vaadimme

text: Me vaadimme -julistus oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen puoluejohdon 1. marraskuuta 1917 julkaisema ohjelma, jossa vaadittiin saattamaan voimaan valtalain, ryhtymään uudistamaan virkamieskuntaa ja oikeuslaitosta, uuden senaatin eroamista, torpparien vapauttamista isäntien vallasta sekä kahdeksan tunnin työaikalain ja kunnallislakien vahvistamista. Me vaadimme -julistuksen vaatimukset tiedettiin jo etukäteen sellaisiksi, että porvarillinen eduskunta ja E. N. Setälän tynkäsenaatti hylkäävät ne. Sisällissota häämötti, sillä samana päivänä, kun Me vaadimme -julistus oli esillä eduskunnassa, sosialidemokraattien puoluetoimikunnan kokous käsitteli vallankumoussuunnitelmaa.


title: Me vaadimme

text: Ohjelman suunnittelivat lähinnä O. W. Kuusinen, Edward Gylling ja Oskari Tokoi. Ohjelman hyväksymistä edistämään, ikään kuin sisällissodan esinäytöksenä, puhkesi yleislakko.


title: Me vaadimme

text: Ohjelman esitti eduskunnan käsiteltäväksi sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä, mutta sitä ei otettu käsiteltäväksi, mitä puhemies Johannes Lundson perusteli sillä, ettei se täyttänyt muodollisia vaatimuksia. Ohjelmaa on pidetty pyrkimyksenä vallankumoukselliseen tilanteeseen ja yhtenä vaiheena vallan otossa. Toisaalta on katsottu, että se oli monilta osilta puhdasta realismia, sillä työttömyys oli suurta ja elintarvikepula paheni.


title: Abd al-Malik ibn Marwan

text: Abd al-Malik ibn Marwan oli Umaijadien dynastian Damaskoksen kalifaatin kalifi vuosina 685–705 isänsä Merwan I:n jälkeen.. Hänen kilpailijansa Abdallah ibn az-Zubair oli taistelemassa Persiassa, kun Abd al-Malik nousi valtaan. Vuonna 690 kalifi voitti kapinalliskenraali Musabin, Abdallah ibn az-Zubairin veljen, ja seuraavana vuonna hän valloitti Medinan sekä 692 Mekan. Abdallah ibn az-Zubair kuoli pian tämän jälkeen, ja kalifista tuli koko valtakunnan kiistaton hallitsija.


title: Abd al-Malik ibn Marwan

text: Vuonna 705 kalifiksi nousi hänen poikansa Walid I (705–714).


title: Ikälisä

text: Ikälisä on tietyllä alalla työskennelleen tai palveluksessa ollun ajan mukaan maksettava palkan suuruutta nostava korvaus. Ikälisä on Suomessa merkittävä osa mm. valtion, kirkon ja kunnan palkkausjärjestelmissä (virkasuhteet). Nykyisin julkisella sektorilla ikälisän on korvannut työkokemuslisä.Tiainen, Jorma O. (toim). 1983. Tietojätti A-Ö Gummeruksen yksiosainen tietosanakirja. Jyväskylä: Gummerus. ISBN 951-20-2429-2


title: Jessica (laulaja)

text: Jessica Jung (korealainen nimi: Jung Soo-yeon; Hangul: 정수연; Hanja: 鄭秀妍; s. ), paremmin tunnettu nimellä Jessica, on laulaja, tanssija, näyttelijä, malli ja yrittäjä. Hän syntyi San Franciscossa, ja puhuu sujuvasti sekä koreaa että englantia. Hän oli eteläkorealaisen yhtyeen Girls' Generationin jäsen.


title: Jessica (laulaja)

text: Jessica Jung syntyi 18. huhtikuuta 1989 San Franciscossa, Kaliforniassa. Lomaillessaan Etelä-Koreassa, SM Entertainment huomasi hänet ja hänen siskonsa Krystalin ostoskeskuksessa, ja he liittyivät molemmat yhtiöön vuonna 2000. Häntä koulutettiin seitsemän vuotta ennen debytointiaan Girls' Generationissa.


title: Jessica (laulaja)

text: Jessica oli ensimmäinen jäsen, joka valittiin SM Entertainmentiin vuonna 2000. Vuonna 2007 hänet valittiin jäseneksi eteläkorealaiseen yhtyeeseen Girls' Generation, joka debytoi 5. elokuuta, 2007.


title: Jessica (laulaja)

text: Jessica ilmoitti 30. syyskuuta 2014 henkilökohtaisella Weibo-kanavallaan, että hänet oli erotettu yhtyeestä. SM Entertainment vahvisti myöhemmin tämän, todeten, ettei Jessica olisi enää Girls' Generationin jäsen jatkuvien aikatauluristiriitojen takia. Tytöt jatkaisivat kahdeksana jäsenenä, ja Jessica jatkaisi SM Entertainmentilla sooloartistina. Jessican viimeinen kappale Girls' Generationissa on Divine.