title: Antero Takala

text: Takalan valokuvat ovat klassisia mustavalkoisia valokuvia. Hän kuvaa filmille ja tekee kuvista hopeagelatiinivedokset, jotka digitoidaan. Digitoiduista kuvista tulostetaan näyttelyihin mustesuihkuvedokset.


title: Antero Takala

text: Takalan mukaan hänen valokuvansa eivät ole luontokuvia eivätkä dokumenttikuvia vaan fiktiota. "Vaikka aiheena on luonto, kuvat kertovat aika paljon minusta itsestäni." Takalan kuvista vuosilta 1960–2010 on koottu retrospektiivinen näyttely, joka oli esillä valokuvataiteen museossa keväällä 2010. Lisäksi kuvista on julkaistu kirja "Mindscape – Mielenmaisema" (Musta taide, 2010).


title: Antero Takala

text: Takala asuu Helsingin Katajanokalla. Hän on Suomen Elokuvaajien Yhdistyksen jäsen.


title: Piinaava hiljaisuus

text:
Piinaava hiljaisuus on Viikatteen vinyylisinglelevy. Alun perin vuonna 1997 yhtye nauhoitti Piinaava hiljaisuus-EP:n, jota ei ryhdytty promotoimaan. EP sisälsi yhteensä viisi kappaletta. Kappaleet "Revennyt esirippu" ja "Koiran tuokio" ilmestyivät split-singlellä,
joka jaettiin KLV-yhtyeen kanssa. Kappale "Taivaallinen mies" ilmestyi Alakulotettuja tunnelmia -EP:llä. Loput kappaleet re-masteroitiin vuonna 2002 ja julkaistiin 7 tuuman vinyylinä 500 kappaleen rajoitettuna levynä. Kappale "Elonkorjuu" on ensimmäinen Viikatteelle ikinä sävelletty kappale.


title: Džidan piiri

text: Džidan piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Burjatian tasavallassa Venäjällä. Piirin pinta-ala on 8 600 neliökilometriä. Asukkaita on 30 900 henkeä (vuonna 2009).


title: Džidan piiri

text: Džidan piiri sijaitsee Burjatian lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Kabanskin, koillisessa Selengan ja idässä Kjahtan piireihin, etelässä Mongoliaan ja lännessä Zakamenskin piiriin.


title: Džidan piiri

text: Maantieteellisesti piiri käsittää Džidan jokilaakson ja sitä reunustavan Borgoin suola-aron. Pinta-alasta 42 % on metsää.


title: Džidan piiri

text: Piiriin kuuluu Džidan kaupunkimainen taajama (kaupunkikunta) sekä 22 maalaiskuntaa: Altsak, Armak, Beloozersk, Borgoi, Botsi, Bulyk, Dyrestui, Gegetui, Inzagatui, Jenhor, Naryn, Nižni Burgaltai, Nižni Itšetui, Nižni Torei, Ojer, Petropavlovka, Tsagan-Usun, Tsagatui, Verhni Burgaltai, Verhni Itšetui, Verhni Torei ja Želtura. Hallinnollinen keskus on Petropavlovkan kylä, josta on 240 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Ulan-Udeen. Asutuskeskuksia on yhteensä 37.


title: Džidan piiri

text: Asukkaista 52,8 % on venäläisiä, 42,3 % burjaatteja, 1,7 % ukrainalaisia ja 1,6 % tataareja.


title: Džidan piiri

text: Pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon, lihan ja villan tuotantoon sekä viljakasvien viljelyyn. Lisäksi on elintarviketeollisuutta.


title: Džidan piiri

text: Petropavlovkassa on taidegalleria. Kulttuurilaitosten yhteydessä toimii venäläisiä ja burjaattilaisia perinneyhtyeitä.


title: Džidan piiri

text: Paikallislehtenä ilmestyy "Džidinskaja pravda" (”Džidan totuus”).


title: Susanin kääntymys

text: Susanin kääntymys ("Miracle on 34th Street") on George Seatonin ohjaama yhdysvaltalainen jouluelokuva vuodelta 1947. Elokuvassa tavaratalon joulupukkina työskentelevä Kris Kringle joutuu oikeuden edessä todistamaan olevansa oikea joulupukki. Elokuva sai kolme Oscar-palkintoa. Palkinnot tulivat parhaasta alkuperäistarinasta, parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta ja Edmund Gwennille parhaasta miessivuosasta roolistaan Kris Kringlenä.


title: Susanin kääntymys

text: Elokuva valittiin vuonna 2005 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat "Susanin kääntymyksen" vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.


title: Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1983

text:
Pesäpallon SM-sarja 1983. Alajärven Ankkurit voitti runkosarjan, mutta jäi lopulta neljänneksi. Seinäjoen Maila-Jussit voitti mitalit selvällä erolla Hyvinkään Tahkoon, joskin ottelukohtaiset erot kentällä olivat pienet. Suomen Cupissa Kouvolan Pallonlyöjät voitti loppuottelussa niukasti Lammin Lujan 6–4.
Runkosarja


text:
Mitalisarja
Putoamissarja


text: Sarjasta putosivat Vaasan Maila, Kankaanpään Maila ja Ikaalisten Tarmo. Tilalle nousivat Ykkössarjan kolme parasta: Sotkamon Jymy, Kouvolan Pallonlyöjät ja Haminan Palloilijat.


text: Seinäjoen Maila-Jussit: Timo Heimonen, Ari Rinta-Rahko, Matti Laitila, Jukka Peltoniemi, Hannes Rajala, Jari Tyynelä, Tapio Ristilä, Jari Karjanlahti, Esa Mäntymaa, Hannu Ahvenniemi, Ari Uusitalo, Harri Kujala, Pelinjohtaja Tuomo Olli, valmentaja Jukka Peltoniemi.


title: Džida

text: Džida () on Jenisein vesistöön kuuluvan Selengan sivujoki Burjatian tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 567 kilometriä, valuma-alueen laajuus 23 500 neliökilometriä ja keskimääräinen virtaus joen suussa 60 kuutiometriä sekunnissa.


title: Džida

text: Joki saa alkunsa Hamar-Dabanin etelärinteiltä ja virtaa kohti itää Džidan harjanteen pohjoispuolella. Sen varrella sijaitsee Zakamenskin kaupunki, Petropavlovkan piirikeskus ja Džidan kaupunkimainen taajama.


title: Anssi Vesala

text: Anssi Vesala (31. toukokuuta 1941 Sippola) on entinen suomalainen pesäpalloilija.


title: Anssi Vesala

text: Anssi Vesala voitti pesäpallossa Suomen mestaruuden Kouvolan Pallonlyöjäin joukkueessa vuosina 1966-69 ja valittiin myös jokaisena mestaruusvuotenaan Itä-Länsi -otteluun. Vuosi 1969 toi kaiken kukkuraksi lyöjäkuninkuuden ja valinnan Vuoden pesäpalloilijaksi sekä Suomen Cupin voiton. Ennen KPL:ää Vesala pelasi Saveron Virityksessä ja Utin Haukoissa, sekä Puna-Mustien mestaruussarjajoukkueessa vuodesta 1964.


title: Viisi orkesterikappaletta

text: Viisi orkesterikappaletta (, op. 16) on Arnold Schönbergin orkesteriteos vuodelta 1909. Se esitettiin ensimmäistä kertaa Lontoossa 3. syyskuuta 1912. Teoksesta on olemassa uusittu versio vuodelta 1949.


title: Claudio Nunes

text: Claudio Nunes (s. 23. maaliskuuta 1969 Rooma) on italialainen bridgenpelaaja. Hän on bridgen maailmanrankingin kolmonen. Hän pelaa usein yhdessä Fulvio Fantonin kanssa.


title: Claudio Nunes

text: Vuonna 2004 Nunes voitti World Team Olympiad -turnauksen joukkuetovereinaan Norberto Bocchi, Giorgio Duboin, Fulvio Fantoni, Lorenzo Lauria ja Alfredo Versace. Hän voitti Bermuda Bowlin vuonna 2005 samalla joukkueella kuin vuotta aikaisemmin. Hän voitti myös World Mind Sports Games -turnauksen vuonna 2008. Joukkueessa pelasi Norberto Bocchin tilalla Antonio Sementa.


title: Veraisten kansakoulu

text: Veraisten kansakoulu on Lemun Verasten kylässä sijainnut kansakoulu. Koulu perustettiin vuoden 1910 tienoilla ja lakkautettiin vuonna 1974. Nykyään se on yksityisomistuksessa.


title: Veraisten kansakoulu

text: Koulu perustettiin Verasten tilalle, jonka kunta osti vuonna 1909. Hirsirunkoinen, keltaiseksi maalattu yläkoulurakennus valmistui tontille vuonna 1910 ja se oli kunnan ensimmäinen varsinaiseen koulukäyttöön tehty rakennus. Koulunkäynti Veraisten koulussa alkoi seuraavana vuonna. Rakennuksessa sijaitsi kahden luokkahuoneen lisäksi opettajan asunto, jossa oli kolme huonetta sekä keittiö. 1930-luvulla toista luokkahuoneista käytettiin yhdistettynä voimistelusalina ja poikien puutyöverstaana.


title: Veraisten kansakoulu

text: Veraisiin rakennettiin vuoden 1930 tienoilla myös hirsirunkoinen, satulakattoinen alakoulurakennus. Koulunkäynti siinä aloitettiin vuonna 1932. Tässä pienemmässä rakennuksessa oli yhden luokkahuoneen lisäksi keittola ja opettajan yhden huoneen ja keittiön käsittänyt asunto. Näiden rakennusten lisäksi tontilla on koulun ulkorakennus, jossa sijaitsivat tyttöjen ja poikien käymälät ja puuvaja. Ulkorakennuksessa oli ollut aikaisemmin myös rehuvaja sekä navetta, jossa opettajat olivat voineet pitää lehmää. Lehmiä ei koululla kuitenkaan enää ainakaan vuonna 1932 pidetty, vaan maito tuli naapuritaloista. Kouluun kuului myös erillinen saunarakennus ja puutarha, jossa kasvoi ainakin marjapensaita. Koulun vesi haettiin vielä 1930-luvulla suoraan koulun kaivosta ja sen kuivuessa läheisen Kuumalhon mäen rinteessä sijainneesta kaivosta.


title: Veraisten kansakoulu

text: Veraisten koulu lakkautettiin vuonna 1974, jonka jälkeen koulusta muodostettiin Miiainen-niminen tila. Nykyään koulu on yksityiskäytössä. Vanha alakoulu on nykyään asunto- ja verstaskäytössä. Koulurakennukset ovat säilyneet hyvin vanhassa asussaan ja ne muodostavat Turun maakuntamuseon mukaan yhdessä paikallisesti, rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti arvokkaan kokonaisuuden.


title: Viipurin Pallonlyöjät

text: Viipurin Pallonlyöjät oli 6. toukokuuta 1926 Viipurissa perustettu, pesäpalloilun erikoisseura.


title: Viipurin Pallonlyöjät

text: VPL menestyi Suomen Mestaruuskilpailuissa hyvin, vaikkakin Suomen mestaruuteen sen rahkeet riittivät vain vuonna 1928 ja naisten puolella 1934. Miesten mestaruuden 80-vuotisjuhlaa juhlistettiin Lappeenrannan Pesä-Ysien ja Porin Pesäkarhujen välisellä naisten superpesisottelulla 7. kesäkuuta 2008 Viipurissa.


title: Viipurin Pallonlyöjät

text: Pallonlyöjäin miesjoukkue pelasi koko historiansa ajan korkeimmalla sarjatasolla, kunnes seura lopetti kilpailutoimintansa vuonna 1938.


title: Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)

text: Syrakusan piiritys ja taistelu (214–212 eaa.) tapahtui toisen puunilaissodan aikana.


title: Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)

text: Vähän Cannaen taistelun jälkeen Hannibal valitsi pääpaikakseen Capuan, jossa hänen karaistunut sotajoukkonsa lepäsi. Rooman joukkojen johtaja Marcus Claudius Marcellus saavutti sillä aikaa pienempiä voittoja ja alkoi 214 eaa. piirittää Syrakusaa, joka oli vaihtanut puolia Hannibalin puolelle.


title: Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)

text: Syrakusa oli sekä maan että meren puolelta hyvin varustettu, ja sitä puolustettiin monella kekseliäällä keinolla, joita Arkhimedes kehitteli, joskin tarinat puolustuskeinoista ovat luultavasti paikoitellen liioiteltuja. Maan puolelta ryntäävää vihollista vastaan hänen kerrotaan asettaneen heittokoneita, jotka viskelivät nuolia ja keihäitä tai suuria kiviä tehden paljon vahinkoa. Meren puolella, jossa Marcellus itse johti rynnäkköä, kävi roomalaisille yhtä huonosti. Kaupungin muureilta pudoteltiin teräväpäisiä hirsiä, jotka lävistivät laivat, tai vedettiin rautakoukuilla laivan perä ilmaan, niin että keula upposi mereen. Väitetään jopa, että sellaisilla koneilla nostettiin muutamia laivoja ylös vedestä, heiluteltiin ilmassa ja viimein lyötiin rikki muureja vasten taikka heitettiin mereen ylösalaisin. Kun roomalainen laivasto poistui muurien luota etäämmäksi, käänsi Arkhimedes niitä kohti suuria polttopeilejä, jolloin muutamat laivat roomalaisten suureksi kauhuksi syttyivät tuleen keskellä merta. Piiritystä keski näin yli kaksi vuotta.


title: Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)

text: Kaupunki valloitettiin viimein yllätyshyökkäyksellä vuonna 212 eaa. Kaupungissa vietettiin eräänä yönä Artemis-jumalattaren juhlaa. Silloin Marcellus yhtäkkiä onnistui valtaamaan erään tornin, jota ei kyllin huolellisesti vartioitu. Sitä kautta pääsivät roomalaiset kaupunkiin. Marcellus käski, mikäli mahdollista, säästää asukkaiden hengen, ja halusi varsinkin saada Arkhimedeen elävänä käsiinsä. Mutta se toive ei toteutunut. Roomalainen sotamies tunkeutui tutkijan kammioon ja kehotti häntä seuramaan itseään. Arkhimedes, ollen tutkimuksiinsa vaipuneena ja kumartuneena tarkastelemaan hiekkaan piirrettyjä kuvioita, ei liikahtanut, vaan tarinan mukaan vastasi: "Älä riko minun ympyröitäni!" Ne olivatkin hänen viimeiset sanansa, sillä suuttunut roomalainen lävisti hänet heti miekallaan.


title: Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)

text: Jukka M. Heikkilän romaani Tyranni (1997) kertoo Syrakusan piirityksestä.


Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1962 pidettiin Yhdysvalloissa 6.–18. maaliskuuta 1962. Kisakaupunkeina toimivat Colorado Springs ja Denver.


title: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1962

text: Maailmanmestaruuden voitti Ruotsi, joka ensimmäisen kerran arvokisojen historiassa onnistui voittamaan Kanadan. Neuvostoliitto ja Tšekkoslovakia boikotoivat kisoja. Boikotin takia B-sarjasta nostettiin Iso-Britannia A-sarjaan, lisäksi Sveitsi ja Itävalta karsivat yhdestä paikasta.


text: Suomi sai kisoista kaikkien aikojen ensimmäisen arvokisamitalinsa, EM-hopean.


title: Biotuotetekniikka

text: Biotuotetekniikka tutkii ja kehittää uusiutuvista materiaaleista eli biomassasta kestäviä tuotantoratkaisuja teollisuuden tarpeisiin. Biomassaa saadaan esimerkiksi hakkuutähteestä, peltotuotannon ja elitarviketeollisuuden jätteistä sekä erikseen tarkoitukseen kasvatetuista kasveista, kuten levistä.


title: Biotuotetekniikka

text: Biotuotetekniikan koulutusta antaa Suomessa Aalto-yliopiston teknillinen korkeakoulu, Kemian ja materiaalitieteiden tiedekunta. Tutkinto-ohjelma aloitti syksyllä 2010. Opinnoissa hyödynnetään metsä- ja paperiteollisuuden alan osaamista entisen puunjalostustekniikan koulutusohjelman osalta. Opiskelijoilla on mahdollisuus erikoistua neljään eri pääaineeseen: kuitutuotetekniikka, biojalostamot, ympäristöasioiden hallinta tai uusiutuvien materiaalien tekniikka. Koulutuksen tarkoituksena on antaa valmistuville diplomi-insinööreille laaja osaamispohja toimia teollisuuden ja yhteiskunnan eri tehtävissä.


title: Sekundos (filosofi)

text: Sekundos (100-luku jaa.) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Sekundos eli Ateenassa ja hänet tunnettiin siitä, että hän oli tehnyt hiljaisuuslupauksen.


title: Sekundos (filosofi)

text: Sekundos tunnetaan pelkästään tuntemattoman kirjoittajan 100- tai 200-luvulla kirjoittamasta "Sekundoksen elämästä", joka on säilynyt nykyaikoihin. Kerrotaan, että Sekundos lähetettiin jo pienenä pois kotoa opiskelemaan. Aikuisena hän päätti koetella sitä väittämää, että kaikki naiset ovat huoria. Niinpä hän palasi kotiin pukeutuneena pitkähiuksiseksi ja pitkäpartaiseksi kyynikkofilosofiksi, ja taivutteli äitinsä, joka ei tunnistanut häntä, makaamaan kanssaan rahasta. Vietettyään yön äitinsä kanssa kuitenkaan koskematta tähän, hän kertoi tälle, kuka oli. Hänen äitinsä hirtti itsensä häpeissään. Sekundos syytti omaa kieltään onnettomuudestaan, ja vannoi olevansa loppuelämänsä hiljaa. Tämän vuoksi häntä on pidetty myös pythagoralaisena filosofina, koska pythagoralaisilla oli tapana vaatia oppilailta viiden vuoden hiljaisuutta mielen kouluttamiseksi.


title: Sekundos (filosofi)

text: Keisari Hadrianuksen kerrotaan määränneen Sekundoksen luokseen kuultuaan tämän vannomasta valasta, ja uhanneen teloituttaa tämän, jos tämä ei puhuisi. Sekundos kieltäytyi puhumasta. Hadrianus kuitenkin heltyi eikä surmauttanut miestä. Sekundos suostui kuitenkin vastaamaan kahteenkymmeneen kysymykseen kirjoittamalla vastaukset vahataululle.


title: Sekundos (filosofi)

text: Kysymykset ja vastaukset on esitetty myös säilyneessä tekstissä. Sekundos antaa lyhyitä vastauksia sellaisiin kysymyksiin kuin ”mikä on kaikkeus?”, ”mikä on jumala?” ja ”mitä on kauneus?”. Tyypillinen vastaus on Sekundoksen vastaus seitsemänteentoista kysymykseen, ”mitä on köyhyys?”; Sekundos vastasi:


title: Sekundos (filosofi)

text: On mahdotota sanoa, minkä verran Sekundoksen tarinassa on totuutta. Esitetyt kysymykset ja vastaukset ovat vain eräs esimerkki vastaavan tyyppisistä nykyaikaan säilyneistä kokoelmista, joihin kuuluu muun muassa samanlainen keskustelu Hadrianuksen ja Epiktetoksen välillä.


title: Ehdottomasti ehkä

text: Ehdottomasti ehkä ("Definitely, Maybe") on Adam Brooksin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 2008. Romanttisen draamakomedian pääosassa on Ryan Reynolds.


title: Ehdottomasti ehkä

text: Elokuva alkaa, kun William Heyes (Reynolds) hakee kymmenvuotiaan tyttärensä Mayan (Abigail Breslin) koulusta. Koulussa lapsille on opetettu seksuaalisesta kanssakäymisestä, ja nyt Maya haluaa tietää, miten hänen isänsä ja äitinsä tapasivat. Will ei innostu ideasta, mutta Maya saa tahtonsa läpi ja Will kertoo koko sekavan tarinan, joka alkaa vuodesta 1992. Maya turhautuu tarinan puolessa välissä eikä halua kuulla lisää – hän pelkää, että hän ei pitäisikään äidistään, sillä vaihtoehtoja on kolme: ”Emily” (Elizabeth Banks), ”April” (Isla Fisher) ja ”Summer” (Rachel Weisz).


title: Niobe (täsmennyssivu)

text: Niobe voi tarkoittaa seuraavia asioita:


title: Bates Battaglia

text: Jonathan "Bates" Battaglia (s. 13. joulukuuta 1975 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Hän on pelannut urallaan 580 ottelua NHL:n runkosarjassa.


title: Bates Battaglia

text: Mighty Ducks of Anaheim varasi Battaglian kuudennella kierroksella vuonna . Hän pelasiyliopistojääkiekkoa NCAA-liigan Lake Superior State Universityn joukkueessa kolme kautta. Joukkue voitti vuonna 1995 liigan mestaruuden ja vuonna 1996 Battaglia valittiin liigan parhaaksi puolustavaksi hyökkääjäksi.


title: Bates Battaglia

text: Ennen kuin Battaglia aloitti NHL-uransa, Anaheim myi hänet maaliskuussa 1997 Hartford Whalersiin ja sai vaihdossa Mark Janssensin. Whalers muutti kesällä 1997 Pohjois-Carolinaan ja vaihtoi nimensä Carolina Hurricanesiksi. Battaglia aloitti ammattilaisuransa kaudella 1997–1998 Carolinan farmijoukkueessa AHL:n Beast of New Havenissa, mutta pääsi pelaamaan ensimmäisen NHL-ottelunsa Dallas Starsia vastaan tammikuussa 1998. Hän pelasi kauden farmijoukkueen ja NHL:n välillä. Kaudella 1998–1999 Battaglia sai paikan Carolinan vakiokokoonpanosta kautta edeltäneellä harjoitusleirillä.


title: Bates Battaglia

text: Battaglia kehittyi hitaasti paremmaksi voimahyökkääjä Hurricanesissa. Kaudella 1998–1999 hän teki joukkueelleen 16 maalia ja 34 tehopistettä. Hänen lopullinen läpimurtokautensa oli kuitenkin kausi 2001–2002, jolloin hän pelasi samassa ketjussa Rod Brind'Amourin ja tulokas Erik Colen kanssa. Hän teki runkosarjassa 46 pistettä ja pudotuspeleissä joukkue eteni ensimmäistä kertaa historiassaan Stanley Cupin finaaleihin asti, jossa kuitenkin Detroit Red Wings oli parempi.


title: Bates Battaglia

text: Onnistuneen kauden jälkeen Battaglia ja Hurricanes halusivat jatkaa menestystään, mutta Battaglia ailahteli kaudella ja hänet myytiin Colorado Avalancheen kauden loppupuolella, maaliskuussa 2003. Vaihdossa Hurricanes sai Radim Vrbatan. Battaglia pelasi Coloradossa vain lyhyen aikaa, sillä lokakuussa 2003 Colorado myi hänet Washington Capitalsiin, josta seura sai vaihdossa muun muassa Steve Konowalchukin. Battaglia teki Washingtonissa kaudella 2003–2004 10 pistettä 66 ottelussa. NHL:n työsulkukauden 2004–2005 hän pelasi ECHL:n Mississippi Sea Wolvesissa.


title: Bates Battaglia

text: Battaglia pelasi kauden 2005–2006 kokonaisuudessaan Toronto Maple Leafsin farmijoukkueessa Toronto Marliesissa, jossa hän oli joukkueen toiseksi paras pistemies. Seuraavalla kaudella Battaglia palasi NHL:ään Torontossa kahden kauden tauon jälkeen vanhan Hurricanes-päävalmentaja Paul Mauricen alaisuudessa. Hän teki kauden aikana 82 ottelussa 31 pistettä. Seuraavalla kaudella Battaglia haki paikkaa NHL:stä, mutta 13 tehottoman ottelun jälkeen hän pelasi loppukauden farmijoukkueessa.


title: Bates Battaglia

text: Kausi 2008–2009 oli Battaglian viimeinen Toronton organisaatiossa. Hän teki Toronto Marliesissa 51 tehopistettä 59 ottelussa. Hän oli joukkueen parhaita pelaajia, mutta ei saanut seurasta jatkosopimusta. Battagliasta tuli kauden jälkeen vapaa pelaaja, ja hän teki marraskuussa 2009 try-out-sopimuksen AHL-joukkue Syracuse Crunchin kanssa. Hän kuitenkin jätti seuran tammikuun lopussa ja paljasti siirtyvänsä Suomeen pelaamaan. Seuraavana päivänä paljastui, että Battaglia on tehnyt loppukauden kattavan sopimuksen SM-liigaseura Jokereiden kanssa. Hän pelasi joukkueessa ensimmäisen kerran heti samana päivänä Ässiä vastaan. Loppukaudella hän pelasi Jokereissa yhteensä 17 peliä ja teki niissä yhden maalin.


title: Bates Battaglia

text: Battaglia pelasi kaudella 2010–2011 CHL:n Tulsa Oilersissa, saksalaisessa Lausitzer Füchsessä ja AHL:n Rochester Americansissa. Syksyllä 2011 hän siirtyi Ruotsin kolmannella sarjatasolla pelanneeseen Karlskronaan. Karlskrona nousi kauden päätteeksi Division 1:stä Allsvenskaniin.


title: Bates Battaglia

text: Battaglia on edustanut Yhdysvaltoja kerran nuorten MM-kilpailuissa vuonna 1995 ja kaksi kertaa MM-kilpailuissa vuosina 1998 ja 2004. Hän voitti MM-pronssia vuonna 2004. Vuonna 1998 Yhdysvallat sijoittui MM-turnauksessa kahdenneksitoista.


title: Bates Battaglia

text: Battaglian pikkuveli Anthony pelaa CHL-joukkue Amarillo Gorillasissa. Battaglian isoisä Samuel "Teets" Battaglia (1908–1973) oli Chicago Outfit -rikollisjärjestön pomo vuosina 1966–1967.


title: Kaisla (nimi)

text: Kaisla esiintyy suomen kielessä sekä etu- että sukunimenä. Nimi on luontoaiheinen ja johtuu vesikasvisuvun nimestä kaislat ("Scirpus").


title: Kaisla (nimi)

text: Kaisla on naisen etunimi. Almanakassa nimi on ollut vuodesta 2010 lähtien. Kaislan nimipäivä on 28. marraskuuta, joka on myös Heinin nimipäivä.


title: Kaisla (nimi)

text: Marraskuuhun 2015 mennessä Kaisla on annettu etunimeksi noin 1540 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuoden 1980 jälkeen.


title: Kaisla (nimi)

text: Etunimen Kaisla tunnettuja kantajia ovat:Kaisla on myös sukunimi. Nimen kantajia oli Suomessa helmikuussa 2015 yhteensä 236. Tunnettuja nimenkantajia ovat:Kaisla, Salatuissa elämissä esiintynyt tyttö.


title: Secundus

text: Secundus (lat.) tai Sekundos (kreik.) on antiikin aikainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Torsten Walmqvist

text: Torsten Georg Walmqvist (20. marraskuuta 1873 Helsinki – 24. marraskuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen hovioikeuden auskultantti ja liikemies. Hän toimi sortovuosina venäläisten yhteistoimintamiehenä ja palveli tsaarin salaisessa poliisissa ohranassa. Walmqvist kirjoitti 1930-luvun lopulla näitä vaiheita kuvaavat muistelmansa.


title: Torsten Walmqvist

text: Walmqvistin vanhemmat olivat senaatin esittelijäsihteeri ja valtioneuvos Frans Erland Walmqvist (1830–1902) ja Hilda Christina Runeberg. Hänen veljensä kenraalimajuri Hjalmar Bruno Walmqvist (1866–1946) toimi Helsingin poliisimestarina 1911–1917.


title: Torsten Walmqvist

text: Walmqvist pääsi ylioppilaaksi 1893 Helsingin ruotsalaisesta reaalilyseosta ja suoritti oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1901 sekä oli auskultanttina Turun hovioikeudessa samana vuonna.


title: Torsten Walmqvist

text: Walmqvist oli tilapäisenä pormestarina ensin Hangossa ja sitten Porvoossa 1904-1905. Hän joutui luopumaan pormestarin virasta epäselvien raha-asioiden takia ja siirtyi sitten Venäjälle toimien Venäjälle kuuluneessa Puolassa Petrokovin (Piotrkówin) poliisin etsivän osaston päällikkönä 1908–1912. Palattuaan Suomeen Walmqvist oli nimismiehenä Kivennavalla 1914–1917 mutta joutui eroamaan maaliskuun vallankumouksen jälkeen. Hän toimi sitten itsenäisyyden aikana liikemiehenä Helsingissä mutta joutui pakenemaan useiksi vuosiksi ulkomaille syyllistyttyään taloudellisiin petoksiin ja väärennöksiin liiketoimissaan. Walmqvist luovutettiin Suomwwn ja hän istui jonkin aikaa vankilassa rikoksistaan.


title: Torsten Walmqvist

text: Walmqvist kirjoitti 1930-luvulla sortovuosien aikaan liittyneet muistelmansa "Hemliga medarbetare" salanimellä "Georges Wal". Ne julkaistiin suomennettuina nimellä "Konnia ja kiipijöitä Keisarin palveluksessa : Tsaarin-Venäjän salaisen poliisin palveluksessa olleen suomalaisen muistelmia" (Gummerus 1939). Kirjailija Eino I. Parmanen haastatteli Walmqvistia kootessaan aineistoa sortovuosien historiasta kertoneeseen "Taistelujen kirja"-teokseensa. Walmqvist väitti Parmaselle että työväenjohtaja Edvard Valpas-Hänninen, kirjailijat Algoth Untola (Maiju Lassila) ja Hella Wuolijoki sekä 1905 murhattu prokuraattori Eliel Soisalon-Soininen olisivat olleet 1900-luvun alussa tsaarin salaisen poliisin ohranan asiamiehiä. Vuonna 1941 ilmestyneessä Taistelujen kirjan 4. osassa esitettiin tämä Valpasta koskenut syytös ja väitettiin että Walmqvist (kirjassa salanimellä "Waldburg") olisi toiminut Valppaan suomalaisena esimiehenä ohranassa. Muita Walmqvistin mainitsemia henkilöitä koskeneet paljastukset Parmanen jätti kirjastaan pois.


title: Torsten Walmqvist

text: Walmqvist oli naimisissa 1901–1938 Lydia Margaretha Haglundin (k. 1938) kanssa.


title: Hjalmar Bruno Walmqvist

text: Hjalmar Bruno Walmqvist (15. kesäkuuta 1866 Helsinki – 26. huhtikuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut kenraalimajuri ja Helsingin poliisimestari.


title: Hjalmar Bruno Walmqvist

text: Walmqvistin vanhemmat olivat senaatin esittelijäsihteeri, valtioneuvos Frans Erland Walmqvist (1830–1902) ja Hilda Christina Runeberg. Hänen nuorempi veljensä oli hovioikeuden auskultantti ja liikemies Torsten Walmqvist. Hän pääsi ylioppilaaksi 1885 Helsingfors Lyceumista ja kävi sitten 1886–1889 Nikolain ratsuväkikoulun Pietarissa. Kornetiksi ylennetty Walmqvist palveli "39. Narvan, H. K. K. Suuriruhtinas Konstantin Nikolajevitšin rakuunarykmentissä" 1889–1891 ja "Henkikaartin Grodnon Husaarirykmenttissä" Puolassa vuodesta 1891. Hänestä tuli luutnantti 1893 ja aliratsumestari 1898.


title: Hjalmar Bruno Walmqvist

text: Vuonna 1905 ratsumestariksi ylennetty Walmqvist määrättiin samana vuonna erityistehtäviin Suomen kenraalikuvernöörin kansliaan Helsinkiin. Hänet ylennettiin everstiluutnantiksi 1906 ja everstiksi 1908. Walmqvist oli Turun vt. poliisimestarina 1910–1911 ja vakinaisena poliisimestarina 1911–1913. Helsingin poliisimestarina hän toimi 1913–1917. Walmqvist sai eron vakinaisesta palveluksesta kenraalimajurin arvoisena 1917. Suomen itsenäistyttyä Walmqvist alennettiin korpraaliksi, mutta hän sai takaisin kenraalimajurin arvonsa kenraali C. G. E. Mannerheimin puututtua asiaan. Walmqvistia oli arvosteltu venäläisten yhteistoimintamieheksi hänen toimiessaan Helsingin poliisimestarina sortovuosina.


title: Hjalmar Bruno Walmqvist

text: Walmqvist oli naimisissa 1919–1944 todellinen valtioneuvos Oskar Januschkoffskyn lesken Olga Scholtzin kanssa. Jäätyään leskeksi hän meni 1944 uusiin naimisiin Alma Maria Schultzin kanssa. Walmqvistilla ei ollut omia lapsia mutta hän adoptoi neljä Januschkoffskyn lasta ja lastenlasta.


title: J. W. Murman

text:
Johan Vilhelm Murman (12. tammikuuta 1830 Haukipudas − 19. tammikuuta 1892 Keltto, Inkerinmaa) oli suomalainen kirkkoherra, kansanperinteen kerääjä ja kirjailija.
Murman syntyi piika Kaisa Lisa Murmanin aviottomana lapsena. Hän kävi Oulun yläalkeiskoulua ja Vaasan lukiota päästen ylioppilaaksi 1852. Murman vihittiin papiksi 1857. Hän teki kesällä 1854 kansanperinteen keruumatkan Pohjois-Pohjanmaalle ja Lappiin.


title: J. W. Murman

text: Murman oli pappina Säräisniemellä, Limingassa, Paltamossa, Haukiputaalla, Iissä ja Oulussa. Hän toimi Oulun yläalkeiskoulun vt. kollegana 1859 ja oli Wilken suomalaisen alkeiskoulun johtajana Viipurissa 1860–1863. Oltuaan Helsingin vt. kappalaisena 1865 Murman siirtyi 1868 Inkeriin jossa hän oli pappina Tuutarissa ja Liissilässä. Vuodesta 1869 hän toimi Narvan suomalais-ruotsalaisen S:t Mikaelin seurakunnan ja Kosemkinan kirkkoherrana. Kelton ja Rääpyvän kirkkoherraksi Murman tuli vuonna 1873.


title: J. W. Murman

text: Murman oli naimisissa vuodesta 1873 Selma Henriette Seilerin kanssa.


title: Pankrates Ateenalainen

text: Pankrates Ateenalainen (; n. 140 jaa.) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta ja eli Antoninusten aikana.


title: Pankrates Ateenalainen

text: Filostratos kertoo, että kun sofisti Lollianos (Publius Hordeonius Lollianus) oli vaarassa tulla ateenalaisten kivittämäksi eräässä leipämellakassa, Pankrates hiljensi väen huudahtamalla, ettei Lollianos ole ”leivänvälittäjä” (, "artopōlēs") vaan ”sananvälittäjä” (, "logopōlēs"). Alkifron mainitsee myös tämännimisen kyynikkofilosofin fiktiivisissä kirjeissään.


title: GPUGRID.net

text: GPUGRID.net on hajautetun laskennan hanke, joka toimii BOINC-alustalla. Hanke on aloitettu espanjalaisessaPompeu Fabran yliopistossa . Hankeessa tutkitaan atomin molekyylibiologiaa. Hanketta voidaan ajaa perinteisen keskusprosessorin lisäksi PlayStation 3:n Cell-suorittimella ja CUDA yhteensopivilla näytönohjaimilla suorituskyvyn moninkertaistamiseksi.


title: Pankrates

text: Pankrates () ja Pankratios () ovat antiikin kreikkalaisia nimiä, jotka voivat viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Popol vuh (täsmennyssivu)

text: Popol vuh voi tarkoittaa ainakin seuraavia:


title: Nerf

text:
Nerf-ase on vaahtomuovisia, pyöreitä tai tikanmuotoisia ammuksia ampuva, sisätiloihin tarkoitettu leikkiase. Alun perin Nerf-nimellä alettiin valmistaa vuonna 1970 vaahtomuovista tehtyjä palloja, joita mainostettiin "maailman ensimmäisiksi viralliseksi sisäpelipalloiksi". Myöhemmin samasta materiaalista alettiin tehdä myös ammuksia ja niiden ampumiseen tarkoitettuja Nerf-aseita.
Nerf on tehnyt eri sarjoja aseille, kuten Zombie Strike, N-Strike, N-Strike Elite, Super Soaker, Rebelle, Modulus jne. Nerf on todella suosittu sarja maailmalla. Nerf-sodissa silmien suojaaminen suojalaseilla on pakollista.


title: Theagenes Patraslainen

text: Theagenes Patraslainen (; n. 160 jaa.) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Peregrinos Proteuksen läheinen ystävä ja kotoisin Patraksesta, Akhaiasta.


title: Theagenes Patraslainen

text: Theagenes tunnetaan lähinnä Lukianoksen teoksessa "Peregrinoksen polttoitsemurha" esiintyvänä henkilönä. Hänet esitetään siinä ylistämässä Peregrinoksen päätöstä tehdä itsemurha polttamalla itsensä:


title: Theagenes Patraslainen

text: Theagenes auttoi Peregrinosta sytyttämään hautajaisrovion, johon tämä heittäytyi. Hän vertasi Peregrinoksen itsemurhaa intialaisten gymnosofistien samanlaiseen käytäntöön. Lukianos — joka suhtautui vihamielisesti Theageneeseen ja tämän edustamaan kyynisyyteen — sanoo, että Theageneellä oli viidentoista talentin omaisuus, jonka tämä oli saanut koronkiskontaa harjoittamalla.


title: Theagenes Patraslainen

text: Galenos mainitsee Theageneen ja sanoo tämän opettaneen päivittäin Trajanuksen forumilla Roomassa suurille ihmisjoukoille. Galenos kertoo, kuinka Theagenes kuoli, kun hän sai väärää hoitoa maksatulehdukseen Statilius Attalukselta, joka toimi myös keisari Marcus Aureliuksen lääkärinä.


title: Józef Śliwiński

text: Józef Śliwiński (15. joulukuuta 1865, Varsova, Puola – 4. maaliskuuta 1930, Varsova, Puola) oli puolalainen pianisti, kapellimestari ja pedagogi. Hänen isänsä oli urkuri Jan Śliwiński. Józef Śliwińskin pianonsoitonopettajia olivat Juliusz Janotha, Kazimierz Hofman, Rudolf Strobl, Theodor Leschetizky (Wienissä 1886–1887) ja Anton Rubinstein (Pietarissa 1890–) Lisäksi Karol Mikuli opetti hänelle Chopinin teosten tulkintaa. Śliwiński konsertoi ympäri Eurooppaa muun muassa Wienissä, Varsovassa, Pietarissa, Pariisissa ja Lontoossa. Hän teki myös kolme kiertuetta Amerikassa 1894, 1902 ja 1903. Häntä arvostettiin myös Venäjällä, missä hän toimi opettajana Riiassa (1910–1914), Mitawassa, Rostovissa ja Saratovissa (1914–1918) konservatorion johtajana. Kapellimestaridebyyttinsä hän teki 1915 Varsovassa. Puolaan asettumisensa (1918) jälkeen hän toimi pianistina ja Varsovan filharmonisen orkesterin kapellimestarina. Hänen Chopin-soittoaan on tallennettu pianorullille Leipzigissa. Śliwiński kuoli kaksi päivää ennen kuin hänen soittoaan piti äänittää levylle. Nuoruudessaan ennen vuotta 1888 hän sävelsi joukon lauluja ja ennen vuotta 1892 joitakin muunnelmateoksia pianolle.


title: Theagenes

text: Theagenes (, ”jumalatarsyntyinen”) on antiikin kreikkalainen nimi, joka voi viitata seuraaviin henkilöihin:


title: Marcel Leborgne

text: Marcel Leborgne (9. syyskuuta 1939 – 6. joulukuuta 2007) oli ranskalainen jalkapallovalmentaja ja keskikenttäpelaaja. Hän loi uransa Olympique Lyonnais'n joukkueessa.


title: Marcel Leborgne

text: Leborgne aloitti jalkapallouransa Besançon Racing Clubin juniorijoukkueessa, mutta siirtyi jo 1956 Olympique Lyonnais'n organisaatioon. Keskikentällä pelannut Leborgne edusti Lyonia koko uransa ja oli voittamassa Coupe de Francen mestaruutta kahteen otteeseen. Hän oli mukana myös Lyonin edetessä Cup-voittajien Cupin välieriin kaudella 1963/64.


title: Marcel Leborgne

text: Pelaajauransa jälkeen Leborgne toimi myös lyhyenaikaa Lyonin päävalmentajana maaliskuusta kesäkuuhun 1988. Hän oli Jean-Michel Aulas'n kauden kolmas päävalmentaja Lyonissa. Hänen johdollaan Lyon sijoittui kauden päätteeksi Division 2:ssa A-lohkon kakkoseksi, mutta hävisi nousukarsinnoissa SM Caenille.


title: Marcel Leborgne

text: Leborgne kuoli 6. joulukuuta 2007 68-vuotiaana.


title: Zakamensk

text: Zakamensk (, ) on kaupunki Burjatian tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Džida-joen varrella 420 kilometriä tasavallan pääkaupungista Ulan-Udesta lounaaseen. Kaupunki on Zakamenskin piirin keskus. Asukkaita on 13 100 henkeä (vuonna 2009).


title: Zakamensk

text: Zakamensk on saanut alkunsa vuonna 1933 perustetusta "Gorodokin" kaivostaajamasta. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1944. Nykyään kaupungissa toimii volframia ja molybdeeniä tuottava kombinaatti.


title: Denis Papas

text: Denis Papas (s. 15. elokuuta 1937) on ranskalainen entinen jalkapallovalmentaja ja pelaaja.


title: Denis Papas

text: Papas aloitti pelaajauransa FC Villefranchessa vuonna 1947. Hän pelasi seurassa juniorivuotensa siirtyen 1957 FC Grenobleen, jossa hän juhli Division 2:n mestaruutta kaudella 1959/60. Hän siirtyi nousukauden jälkeen Olympique Lyonnais'een, jota edusti pääsarjassa yhden kauden. Vuonna 1962 Papas palasi Villefrancheen, josta vielä 1968 CS Cuiseaux'hon, jossa lopetti uransa vuonna 1971.


title: Denis Papas

text: Valmentajana Papas vaikutti Villefranchessa ja Cuiseaux'ssa vuosikausia. Lokakuussa 1987 hän siirtyi Olympique Lyonnais'n päävalmentajaksi, mutta joutui jättämään tehtävänsä jo maaliskuussa 1988. Hän toimi tämän jälkeen seurassa urheilutoimejohtajana, kunnes palasi vuonna 1989 Villefrancheen. Hän lopetti uransa seuran päävalmentajana vuonna 1998.


title: Kreskentios

text: Kreskentios (100-luku) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli todennäköisesti kotoisin Megalopoliksesta, Arkadiasta, vaikka joskus tämän ”suuren kaupungin” on ajateltu viittaavan mahdollisesti Roomaan.


title: Kreskentios

text: Kreskentios oli Justinos Marttyyrin aikalainen. Varhaiskristilliset kirjailijat puhuvat Kreskentioksesta luonteeltaan pahamaineisena. Tatianoksen mukaan häntä syytettiin kaikenlaisista rikoksista, eikä kyynikon toimi estänyt häntä olemasta rahan orjuuttama. Kreskentios hyökkäsi kristittyjä vastaan mitä kärkevimmin ja kutsui heitä ateisteiksi. Justinos pyrki kumoamaan tämän syytökset, ja sanoo myös, että Kreskentios juonitteli siitä syystä Justinoksen kuolemantuomiota. Myös Eusebios Kesarealainen syyttää Kreskentiosta Justinoksen marttyyrikuolemasta. Ei ole kuitenkaan tietoa siitä, oliko Kreskentios todella Justinoksen kuoleman taustalla.


title: Kreskentios

text: Teoksessaan "Khronikon" Eusebios ajoittaa Kreskentioksen hyökkäykset vuosiin 152-153.


title: Sosnogorskin piiri

text: Sosnogorskin piiri (, ) on kunnallinen itsehallintoalue Komin tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1979 perustetun piirin pinta-ala on 16 500 neliökilometriä. Asukkaita on 49 200 henkeä (vuonna 2009).


title: Sosnogorskin piiri

text: Sosnogorskin piiri sijaitsee Komin tasavallan keskiosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Ižman ja Petšoran, idässä Vuktylin, kaakossa Troitsko-Petšorskin ja etelässä Ust-Kulomin piireihin sekä lännessä Uhtaan.


title: Sosnogorskin piiri

text: Piirin hallinnollinen keskus on Sosnogorskin kaupunki, josta on 345 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Syktyvkariin. Sen lisäksi piiriin kuuluvat Nižni Odesin ja Voivožin kaupunkimaiset taajamat (kaupunkikunnat) sekä 7 maalaiskuntaa: Irajol, Kerki, Malaja Pera, Poljana, Ust-Uhta, Verhneižemski ja Vis.


title: Sosnogorskin piiri

text: Asukkaista on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 75 % venäläisiä, 10 % komeja, 6 % ukrainalaisia ja 2 % valkovenäläisiä.


title: Sosnogorskin piiri

text: Sosnogorsk on huomattava rautateiden risteysasema sekä kaasunjalostuksen ja sähköntuotannon keskus.


title: Ferrari F10

text: Ferrari F10 oli Ferrari -tallin kaudella 2010 käyttämä kilpa-auto. Talli sijoittui valmistajien MM-sarjassa kolmanneksi.


title: Ferrari F10

text: Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja "kursivointi" kilpailun nopeinta kierrosta.


title: Alamedan piirikunnan seriffinvirasto

text: Alamedan piirikunnan seriffinvirasto (, lyhennettynä ACSO) toimii Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Virastolla on käytössään viisi poliisiasemaa ja kaksi vankilaa eri puolilla piirikuntaa. Sen päämaja sijaitsee piirikunnan pääkaupungissa, Oaklandissa.


title: Hindulaisuuden historia

text: Hindulaisuus on kehittynyt Intiassa tuhansien vuosien aikana. Sillä ei ole yhtä perustajaa tai perustamisaikaa, vaan sen pohjana olevat pyhät kirjoituksetkin sisältävät vaikutteita monilta eri vuosisadoilta ja monista kulttuureista.


title: Hindulaisuuden historia

text: Vanhimmat kerrostumat, kuten veden tärkeä sakraalinen vaikutus, lienevät peräisin Indus-kulttuurista (2600–1900 eaa.).


title: Hindulaisuuden historia

text: Veda-kaudella palvottiin lähinnä henkilöityneitä luonnonilmiöitä. Veda-kirjallisuus koottiin kokoelmaksi noin 1000–800 eaa.


title: Hindulaisuuden historia

text: Klassisella kaudella palvonta keskittyi kahden jumaluuden Shivan ja Vishnun palvontaan, ja palvomista varten rakennettiin temppeleitä.


title: Hindulaisuuden historia

text: Keskiajalla islam saapui Intiaan, ja hindulaisuus kehittyi monimuotoisemmaksi. Toisaalta voimistui persoonallisen jumalan antaumuksellista ja rakastavaa palvelua korostava bhakti-liike, toisaalta myös abstraktia filosofiaa korostettiin.


title: Hindulaisuuden historia

text: Vuonna 1947, kun Pakistan ja Intia erotettiin toisistaan osin uskonnollisia rajoja pitkin, Intiasta tuli muodollisesti uskonnoton mutta käytännössä hindulaisuuden dominoima valtio. Toisaalta intialaisten muuttaminen ulkomaille, sekä Eurooppaan että Afrikkaan, on johtanut hindulaisten yhteisöjen syntymiseen eri puolille maailmaa. Britanniassa lasketaan elävän noin miljoona hindua, ja vuonna 2008 siellä on avattu Euroopan ensimmäinen hinduille suunnattu valtion rahoittama alakoulu.


title: Chimedbazaryn Damdinsharav

text: Chimedbazaryn Damdinsharav (; s. 21. maaliskuuta 1945 Guchin-Us Sum) on mongolialainen entinen painija ja olympiamitalisti. Hän kilpaili kolmissa olympialaisissa, vuosina 1964, 1968 ja 1972. Damdinsharav osallistui kaksissa ensimmäisissä kisoissa vapaapainiin, mutta vuonna 1972 hänet nähtiin kreikkalais-roomalaisessa sarjassa. Hän voitti olympiapronssia alle 52-kiloisten vapaapainissa vuonna 1968.


title: Hindulaisuuden suuntaukset

text: Hindulaisuuden suuntaukset jakaantuvat lukemattomiin eri oppitraditioihin, jotka eroavat siinä, mikä jumaluuden ilmentymä ja mitkä pyhät kirjoitukset ovat tärkeimpiä. Nykyisin suurimmat pääsuuntaukset ovat Vishnun palvontaan keskittyvä vaishnavismi, Shivan palvontaan keskittyvä shaivismi eli shivalaisuus sekä Devin (Suuren Jumalattaren palvontaan keskittyvä shaktismi. Krishna-liike on tunnetuimpia uushindulaisuuden suuntauksia, ja se leviää etenkin Intian ulkopuolella.


title: Finarfin

text: Finarfin on J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion" merkittävä haltiakuningas. Hän on Finwën nuorin poika, Fëanorin velipuoli, Fingolfinin pikkuveli sekä Finrodin, Angrodin, Aegnorin ja Galadrielin isä. Hän oli myös Gil-galadin isoisoisä. Finarfin osallistui Fëanorin yllyttämänä Alqualondën sukusurmaan, mutta kuultuaan Mandosin ennustuksen hän katui tekojaan eikä jatkanut matkaansa enää Keski-Maahan toisin kuin lapsensa. Finarfin sai armon "valar"ilta ja jäi hallitsemaan niitä "noldor"in rippeitä jotka jäivät Amaniin.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Renessanssikuningaskunnat on selainpohjainen roolimoninpeli, joka sijoittuu 1400-luvun Eurooppaan. Pelin on kehittänyt ranskalainen Celsius Online ja peli on käännetty 26 eri kielelle, mukaan lukien suomi. Peliä pelataan internetin välityksellä yhdessä lukuisten muiden pelaajien kanssa, joten se on MMORPG. Renessanssikuningaskunnat on osa pelikokonaisuutta nimeltä "De Gloria Regni", johon kuuluu myös kaksi muuta peliä, Alkuasukaskuningaskunnat ja Shogun-kuningaskunnat. Peli ansaitsi Best Free Online RPG 2006 -palkinnon.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Renessanssikuningaskunnissa eletään tällä hetkellä vuotta 1464 (peli etenee myös vuosissa). Peli on realistinen eikä sisällä fantasiaa. Pelissä ei ole yksinkertaista päämäärää, vaan jokainen voi pelata peliä kuten itse haluaa. Kaikki poliittiset tapahtumat, kuten sodat, rauhat, lait ja sopimukset riippuvat läänien toiminnasta. Läänejä pelissä on monta, esimerkiksi Ranskassa niitä on kymmeniä, mutta Suomessa tällä hetkellä vain yksi. Jokaisessa läänissä on enintään kuusi kaupunkia, useimmissa vähemmän. Läänejä ja kaupunkeja johtavat pelaajat itse. Läänin johdossa on kahdestatoista pelaajasta muodostuva neuvosto, jonka johtajana toimii kreivi tai herttua. Neuvosto päättää läänin asioista ja määrää sen lait. Neuvosto toimii kaksi kuukautta kerrallaan ja se valitaan vaaleilla erityisellä vaalimekanismilla.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Kuningaskunnissa toimii myös muutama kirkko, joista suurin on ”Pyhä Roomalais-Aristotelinen kirkko”, joka muistuttaa hyvin paljon tosielämän katolista kirkkoa. Jokaisen kaupungin kirkon johdossa toimii pappi, joka järjestää jumalanpalveluksia ja vastaa kirkon raha-asioista. Papit nimittää piispat, jotka valitaan erityisissä kirkolliskokouksissa. Lisäksi kirkolla on paljon muita virkoja, kuten diakoni, kardinaali ja lähetystyöntekijä. Kyseisen kirkon opit ovat kuitenkin täysin fiktiivisiä, eikä kyseessä ole ulkoisesta samankaltaisuudestaan huolimatta mikään oikea kirkko.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Suomi lisättiin peliin vuonna 2009, ja samaan aikaan valmistui myös suomenkielinen käännös. Ensimmäinen kaupunki Suomessa oli Rauma (pääkaupunki), ja vuonna 2012 lisättiin myös Turku. Suomalaisia pelaajia on Renessanssikuningaskunnissa muutama sata, ja Suomen kuningaskunnassa asukkaita on 171 (elokuu 2016).


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Pelissä hahmo syntyy tavallisena kaupunkilaisena valitsemaasi paikkaan, ja pelaamisen tarkoituksen saat valita itse. Pelaajan pitää hengissä pysyäkseen syödä joka päivä torilla tai kapakassa tarjolla olevaa ruokaa. On myös mahdollista syödä erilaisia taitoja kasvattavia ruokia, jotka nostavat hahmon voimaa, älykkyyttä ja karismaa. Syömättömyys johtaa pelaajan kunnon heikkenemiseen, ja tämä puolestaan aiheuttaa kuoleman muutamassa päivässä.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Saadakseen rahaa ruokaan ja muihin tarvikkeisiin pelaajan pitää käydä töissä. Työtä on mahdollista tehdä muun muassa kaivoksilla ja toisten pelaajien pelloilla. Jos tavallinen työnteko ei miellytä, voi myös kerjätä rahaa kirkossa tai lähteä tienvarteen ryöstämään rahoja ohi matkaavilta pelaajilta. Myös merirosvous on mahdollista.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Kaupungissa ollessa näkee kaupunkinäkymässä monia eri paikkoja, joissa voi suorittaa erilaisia toimintoja. Kaupungin toimintaa johtaa pormestari, joka valitsee myös kaupungin neuvonantajan. Pormestarinvaalit järjestetään aina kuukauden välein ja ehdokkaaksi voi asettua kuluvan kauden puolivälissä. Äänestys alkaa viisi vuorokautta ennen vaalipäivää. Pormestari voi verottaa kaupungin asukkaita, jakaa niin sanottuja ”sopimuksia”, haastaa pelaajia oikeuteen, lisätä tapahtumia kaupungin kalenteriin, lähettää kaupunkilaisille joukkokirjeen, hallinnoida kaupungin kapakkaa ja niin edelleen. Kaupungin kaikki toiminnot, mukaan lukien kaupankäynti, ovat pormestarin vastuulla.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Kapakat ovat pelin chat-huoneita. Jokaisessa kaupungissa on ainakin yksi kapakka, jota hallinnoi kaupunki. Näiden lisäksi kaupungeista löytää usein myös pelaajien omistamia kapakoita. Kapakan perustamiseen vaaditaan 100 markkaa. Lisäksi läänille on maksettava kerran viikossa 20 markan suuruinen vero. Kapakoissa on mahdollista juoda olutta ja syödä, sekä keskustella muiden pelaajien kanssa. Olutta juomalla voi kohottaa hahmonsa mielialaa. Liiallinen juominen aiheuttaa kuitenkin humaltumisen, joka estää työnteon ja pahimmillaan myös syömisen. Myös pelaajan taidot heikkenevät väliaikaisesti.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Aloittaessaan tasolla I pelaaja ei voi tehdä juuri mitään. Tämän vuoksi tarkoituksena onkin nousta tasolle III mahdollisimman nopeasti, jolle pääsyyn vaaditaan 90 markkaa ja viisi kunnioituspistettä. Kunnioituspisteitä voi kerätä työskentelemällä kirkossa. Kunnioituspisteiksi laskettavia luottamuspisteitä voi antaa muille pelaajille enintään kaksi viikossa, kuitenkin yksittäinen pelaaja voi saada samalta henkilöltä vain yhden pisteen.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Tasolle III noustessaan pelaaja voi valita itselleen maapalstan, jossa voi tehdä itse töitä, tai palkata muita töihin. Vaihtoehtoja ovat kaura- ja vehnäpelto, vihannespalsta, lehmä-, sika- tai lammastila. Matkustaminen tulee myös mahdolliseksi tasolla III, samoin kuin vaaleissa äänestäminen.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Tasolle V noustessaan pelaaja voi valita työpajan, jossa voi työskennellä sen sallimilla tavoilla. Ammatteja ovat ompelija, puuseppä, seppä, mylläri, leipuri, teurastaja, kiviseppä ja botanisti. Jokaisessa ammatissa voi valmistaa raaka-aineista erilaisia tuotteita, kuten leipurit leipää, sepät työkaluja jne. Valmistamansa tuotteet voi käyttää itse, tai myydä torilla eteenpäin.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Tasolla VI pelaaja saa valita hahmonsa tien. Pelissä on neljä päätietä: kirkon, valtion, lääketieteen ja armeijan tiet. Ansioituneimmat VI-tason pelaajat nostetaan tasolle VII erittäin salaisen kaavan mukaan. Tarkat vaatimukset tietävät vain pelintekijät. Tällä tasolla tarkoituksena on kerätä mahdollisimman paljon ylellisyyspisteitä rakentamalla kartano ja syömällä eksoottisia ruokia. Kun on kerännyt tarpeeksi ylellisyyspisteitä, pääsee tasolle VIII. Näitä pelaajia on erittäin harvassa, ja he ovat useimmiten valtion ja kirkon johtotehtävissä.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Poletit (engl. "tokens") on virtuaalivaluutta, jolla voi ostaa erilaisia premium-toimintoja, kuten niin sanottuja aateluuspaketteja (mm. nopeampi matkustaminen, ei mainoksia pelissä) ja taitopisteitä hahmolle. Poletteja voi ostaa oikealla rahalla, mutta niitä voi ansaita myös pelaamalla itse peliä. Kun pelaaja nousee uudelle tasolle, hän ansaitsee aina pienen määrän poletteja.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Pelin foorumeilla keskustellaan kaikesta uusien pelaajien auttamisesta aina mutkikkaimpaan politiikkaan. Koska foorumit eivät valtavan viestimääränsä vuoksi pysyisi pystyssä, on pelissä kaksi foorumia. Pääfoorumilla sijaitsevat yleiset kaupunkien ja läänien foorumit, ja toisella armeijoiden, kirkkojen, sukujen, poliittisten liittojen ja muiden järjestöjen foorumit. Roolipelaamista harrastetaan lähinnä toisen foorumin puolella, vaikkakin sitä esiintyy paljon myös ensimmäisen foorumin puolella ja kapakoissa. Näiden virallisten foorumeiden siisteyttä vahtivat monet vapaaehtoiset kielitaitoiset ylläpitäjät, jotka Celsius Online on valinnut.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Virallisten foorumeiden lisäksi on olemassa yksi niin sanottu puolivirallinen foorumi, Roomalais-Aristotelisen kirkon foorumi. Se on myös pelin ylläpidon alainen. Epäviralliset foorumit ovat yleisimpiä, sillä niitä on niin suvuilla, ritarikunnilla, omilla kirkollisilla järjestöillä, kaupungeilla, lääneillä, kauppaa käyvillä yhteenliittymillä kuin maiden lähetystöilläkin.


title: Renessanssikuningaskunnat

text: Kuten muissakin MMO-peleissä, politiikka on yksi osa-alue Renessanssikuningaskunnissa. Poliittisia virkoja on peliin koodattu vain muutamia, mutta ne ovat sitäkin tärkeämpiä. Näiden lisäksi on monia pelaajien itse kehittelemiä virkoja joita hoidetaan foorumeilla. Nämä voivat vaihdella aina valtakunnan suurlähettiläästä uskonnollisen johtajan kautta perinteiseen juoksupoikaan.


title: Orodreth

text: Orodreth (quen. "Artaresto") on haltiaruhtinas J. R. R. Tolkienin kirjassa "Silmarillion". Hän oli noldohaltia Angrodin, Galadrielin veljen, poika sekä Gil-galadin ja Finduilasin isä. Orodreth asui Keski-Maassa setänsä Finrod Felagundin valtakunnassa Nargothrondissa ja toimi sen kuninkaana Finrodin kuoltua. Orodreth menetti kuitenkin käytännön valtansa Túrinin tultua Nargothrondiin ja menehtyi lopulta valtakunnan tuhonneessa Tumhaladin taistelussa.


title: Hindukalenteri

text: Hindukalenteri on hindulaisuudessa käytetty kalenteri. Sen perusyksikkö on kuukausi, jossa on 29,5 vuorokautta. Vuodessa on 12 kuukautta eli 354 päivää. Juhlapäivät siirtyvät siis aurinkovuoteen nähden 11 päivää joka vuosi. Siksi noin joka kolmas vuosi kalenteriin lisätään karkauskuukausi, jotta vuodenajat pysyisivät edes jotakuinkin paikoillaan.


title: Hindukalenteri

text: Vuosi vaihtuu yleensä Diwali-juhlan jälkeisestä uudestakuusta. Maallisessa käytössä vuosien numerointi aloitetaan yleensä vuodesta 57 eaa. tai 78. Niinpä vuosi 2010 on joko 2067 tai 1932, laskutavasta riippuen. Rituaalitarkoituksiin on vielä kolmas vuosien numerointitapa.


title: Hindukalenteri

text: Intialainen ajanlasku on erotettu hindukalenterista vuoden 1957 kalenteriuudistuksessa.


title: Hindukalenteri

text: Hindukalenteriin kuuluu lukuisia vuosittaisia juhlia. Taulukossa on kaksitoista tärkeintä ja niiden summittainen ajoittuminen gregoriaanisessa kalenterissa.


title: Maniac Latin Disciples

text: Maniac Latin Disciples (usein lyhennetty MLD tai MLDN) on suuri hispaaninen katujengi Chicagossa, Illinoisissa. Jengi on erittäin väkivaltainen ja ottaa osaa huumeiden kuljetukseen. On arvioitu, että jengissä on reilut 1500 jäsentä.


title: Maniac Latin Disciples

text: Jengin symboleita ovat kuusisakarainen tähti, joka edustaa heidän liittoaan Folks Nationin kanssa, sydän, jolla on sarvet ja mahdollisesti pirun häntä, hakaristi, joka edustaa jengin perustajaa Albert 'Hitler' Hernandezia, kolmipäinen talikko sekä Maniac-munkki. Maniac Latin Disciplesillä on pitkä sota Latin Kings-jengin kanssa. Latin Kings ja MLD olivat ennen liitossa, mutta Latin Kingsin jäsenien tapettua Albert 'Hitler' Hernandezin jengien välit hajosivat ja sota alkoi.


title: Maniac Latin Disciples

text: Maniac Latin Disciples-jengi perustettiin vuonna 1966 Chicagon Humboldt Parkissa. Sen perusti Albert 'Hitler' Hernandez. Jengi tunnettiin ensin Latin Scorpionsina.


title: Maniac Latin Disciples

text:
Vuonna 1970 Latin Kingsit murhasivat Albert 'Hitler' Hernandezin, ja tämän johdosta jengin korkea-arvoisimman jäsenen titteli vaihdettiin 'Kuninkaasta' 'Prinssiksi'. Hänen paikastaan taistelivat 'Diablo' ja 'Chi-chi', jotka molemmat olivat korkea-tasoisia jäseniä jengissä. Jengi liittoutui Gangster Disciplesien kanssa ja tämän myötä vaihtoi nimensä Latin Disciplesiksi.
1970-luvun puolivälissä Latin Disciplesit liittoutuivat Latin Eaglesien, Spanish Cobran ja Imperial Gangstersien kanssa, ja liittoa kutsuttiin United Latino Organizationiksi.


title: Maniac Latin Disciples

text: Latin Disciplesit liittyivät Folks Nationiin vuonna 1978.


title: Maniac Latin Disciples

text: Vuonna 1983 Fernando "Ferny" Zayas tuli jengin johtajaksi ja lisäsi jengin nimeen sanan 'Maniac'. Maniac Latin Disciplesit kasvoivat hurjaa vauhtia keräämällä jäseniä osavaltion vankiloista. He valtasivat alueita Pohjoisesta ja Läntisestä Chicagosta käyttämällä väkivaltaa ja tuhoamalla vastustajansa. Jengin johtaja Zayas vangittiin vuonna 1983 murhan takia, mutta hän on kyennyt johtamaan jengiään vankilasta käsin, vaikkakin jotkin 'setit' ovat irroittautuneet hänen hallinnastaan.


title: Maniac Latin Disciples

text: Vuonna 1996 MLD varajohtaja Johnny "Loco" Almodovar pidätettiin murhasta. Hän ja hänen kätyrinsä julistivat sodan Spanish Cobria vastaan, kun eräs korkea-arvoinen MLD ammuttiin Humboldt Parkissa. Pian tämän jälkeen jengin katujohtaja, Enrique "Rick Dog" Garcia murhattiin, ja tekijänä oli toinen MLD:n jäsen, Jamie 'Tuffy' Ruiz.


title: Maniac Latin Disciples

text: Jengin saatua taas hierarkiansa kokoon FBI suoritti suuren opeaation ja pidätti paljon MLD:in johtajia vuonna 2004 huumesyytteistä. Korkea-arvoisimmat pidätetyt olivat Fidel 'Fiddle' Hernandez sekä Antonio 'Bird' Perez jotka olivat jengin johtajia pidätyksensä aikana.


title: Maniac Latin Disciples

text: Tällä hetkellä MLD on kaatumassa, sillä monet heidän ryhmittymistään ovat alkaneet erota Fernyn johtajuudesta ja alkaneet taistella toisiaan vastaan huumerahoista ja alueista.


title: Skábmagovat-elokuvajuhla

text: Skábmagovat-elokuvajuhla on Inarissa järjestettävä alkuperäiskansojen elokuvajuhla. Festivaalin taiteellinen johtaja on Jorma Lehtola. Festivaalin järjestävät Saamelaistaiteen tukiyhdistys, Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma, Yle Sámi Radio, Saamelaismuseo ja luontokeskus Siida sekä Inarin kunta. Elokuvajuhlien yhteydessä jaetaan myös Skábmagovat-palkinto, joka on tunnustus saamelaisen kulttuurin ja yhteisön eteen tehdystä työstä.


title: Skábmagovat-elokuvajuhla

text: Vuosi 2013 oli juhlavuosi, koska Skábmagovat täytti 15 vuotta. Kutsuvieraita ja elokuvia oli mm. Amerikasta, Kanadasta ja Australiasta. Festivaalien suojelijana toimii tasavallan presidentin Sauli Niinistön puoliso, Jenni Haukio.


title: Ylä-Kuusaa

text: Ylä-Kuusaa (v:sta 1948 ) on kylä Äyräpäänjärven eteläpuolella Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Ylä-Kuusaa kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa.


title: Ylä-Kuusaa

text: Suomelle kuuluessaan Ylä-Kuusaa sijaitsi Muolaan pohjoisosassa noin yhdeksän kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta pohjoiseen. Ylä-Kuusaa oli Muolaan kolmanneksi suurin kylä. Ylä-Kuusaan keskellä oli pieni Määttälän kylä, jonka asutus liittyi Ylä-Kuusaan kyläkeskustaan. Ylä-Kuusaan naapurikyliä olivat lännessä Kangaspelto ja Sudenoja sekä Heinjoen kunnan puolella Koprala, etelässä Paakeli, Ala-Kuusaa ja Peippola, idässä Punnus ja pohjoisessa Äyräpään kunnan puolella Mälkölä. Mälkölän rajalla sijainnut Moiniemen kulmakunta oli aiemmin muodostanut oman kylänsä, mutta liitetty sittemmin Ylä-Kuusaaseen. Varsinaisen kylän lisäksi Ylä-Kuusaaseen ja Määttälään kuului erillisiä metsäpalstoja Muolaan luoteisosasta. Kylän pohjoisosassa on matala ja lieterantainen ja laskun myötä kahteen osaan jakautunut Äyräpäänjärvi. Kylän koillisosassa Mälkölän vastainen raja kulki Äyräpäänjärven laskujoessa Salmenkaidassa ja kylän keskiosassa virtasi Äyräpäänjärveen laskeva Kirkkojärven laskujoki, Kannilanjoki.


title: Ylä-Kuusaa

text: Ylä-Kuusaan kautta kulki maantie Muolaan kirkonkylästä Äyräpäähän ja toinen maantie kantatie 63 Sudenojan kylästä Kantatie 62 Punnukseen. Ylä-Kuusaan ja Määttälän yhteinäinen kyläkeskus sijaitsi harjulla Sudenojalta tulevan maantien varrella. Kylän koillisosassa sijaitsi Moiniemen kulmakunta, jonka talot olivat keskittyneet kankaan reunaan Salmenkaitajokeen viettävien peltojen yläpäähän. Maanteiden risteyksessä Ala-Kuusaan rajalla Kuusaan hovin ja Kuusaankosken ympäristössä oli myös asutuskeskittymä. Vuonna 1936 Ylä-Kuusaan pinta-ala oli 49,21 neliökilometriä, josta oli peltoa 1 167 hehtaaria, niittyä 165 hehtaaria ja metsää 3 523 hehtaaria. Määttälän kylän pinta-ala oli samana vuonna 11,67 neliökilometriä, josta oli peltoa 254 hehtaaria, niittyä 127 hehtaaria ja metsää 779 hehtaaria. Ylä-Kuusaan ja Määttälän talojen kotipellot olivat hiekkapohjaisia ja jonkin verran kivisiä, mutta kylien taloille kuului laajat alueet Vuoksen laskun yhteydessä tapahtuneen Äyräpäänjärven laskun myötä syntyneitä lietemaita. Nämä runsaasti heinää tuottaneet lietteet mahdollistivat laajaperäisen karjatalouden.


title: Ylä-Kuusaa

text: Ylä-Kuusaassa oli noin 160-170 taloa ja Määttälässä noin 30 taloa. Ylä-Kuusaan kyläkeskuksessa oli suojeluskunnantalo, Ylä-Kuusaan kansakoulu ja Keski-Vuoksen Osuusliikkeen myymälä sekä useita yksityiskauppoja. Kuusaankosken seudulla puolestaan oli jo 1300-luvulta tunnettu Kuusaan kartano, Kuusaankosken mylly ja sirkkelisaha sekä palokunnantalo ja kauppa. Moiniemessä oli kylän toinen koulu, Moiniemen kansakoulu ja nuorisoseurantalo. Kuusaan hovin maat oli 1930-luvulle tultaessa jaettu asutustarkoituksiin ja kaksikerroksisen päärakennuksen omisti Viipurin läänin maanviljelysseura, joka perusti päärakennukseen lahjoitusmaamuseon.


title: Ylä-Kuusaa

text: Ylä-Kuusaa ja Määttälä kuuluivat alkujaan Kuusaan koulupiiriin, joka jaettiin vuonna 1921 Ala- ja Ylä-Kuusaan koulupiireihin. Ylä-Kuusaan koulupiiriin tuli kuulumaan Ylä-Kuusaan ja Määttälän kylät. Kuusaan koulu jäi Ala-Kuusaan koulupiirin käyttöön ja Ylä-Kuusaan kyläkeskustaan valmistui oma koulurakennus vuonna 1925. Koulurakennus tuhoutui talvisodassa. Kylän koillisosa muodosti Moiniemen koulupiirin, joka toimi vuokratiloissa.


title: Ylä-Kuusaa

text: Ylä-Kuusaan ja Määttälän asukkaat evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.


title: Ylä-Kuusaa

text: Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle, jossa Ylä-Kuusaan asukkaat asutettiin Forssaan ja Humppilaan ja Määttälän asukkaat Koijärvelle.


title: Kaisla (veneet)

text: Kaisla on kotkalaisen Oy Kaisla-Veneet Ab veneveistämön venemerkki. Kaisla-veneet valmistetaan lujitekuidusta käsin laminoimalla. Veneitä on valmistettu vuodesta 1986 lähtien. Kaisla-veneitä on kymmenen eri mallia.


title: Floresinriippukaija

text: Floresinriippukaija ("Loriculus flosculus") on Pienillä Sundasaarilla sijaitsevan Floresin kotoperäinen uhanalainen kaija. Sen holotyypin kuvaili Alfred Russel Wallace Floresilta 1864.


title: Floresinriippukaija

text: Floresinriippukaija kasvaa 12 cm pitkäksi. Se on yleisväriltään vihreä. Nokka ja silmä ovat oranssinpunaiset. Yläperä on punainen ja koiraalla on kurkussa pitkulainen punainen läikkä, joka puuttuu naaraalta.


title: Kuismavaara

text: Kuismavaara on vaara Joensuun kunnassa, noin 11 kilometriä Enon kirkonkylästä. Kuismavaaralla sijaitsee myös Kuismajoki. Alueella on myös paljon kesäasuntoja. Kuismavaara sijaitsee Kuismassa.


Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Suomessa on nimetty Valtioneuvoston periaatepäätöksellä vuonna 1995. Valtioneuvoston päätöksen pohjana on ympäristöministeriön mietintö vuodelta 1992. Tämän pohjana on mietinnön ensimmäiseen osaan sisältyvä Suomen maisemamaakuntajako, jonka avulla aluevalikoima saatiin alueellisesti edustavaksi.
Valtakunnallisesti arvokkaita maisema-alueita on nimetty kaikkien maisemamaakuntien ja -seutujen alueelta yhteensä 156. Päätös velvoittaa tukemaan ja kehittämään alueiden maisemanhoitoa, ja ne tulee myös ottaa huomioon alueiden käytön suunnittelussa kuten maakuntakaavoissa.


title: Valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet Suomessa

text: Vuosina 2010-2014 valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet inventoitiin uudelleen. Uudesta inventoinnista on tietoja Ympäristöministeriön ylläpitämällä Maaseutumaisemat-verkkosivustolla. Päivitetty ehdotus valtakunnallisesti arvokkaiksi maisema-alueiksi valmistui vuonna 2015 ja se asetettiin kuultavaksi tammikuussa 2016. Kuuleminen oli avoinna välillä 18. tammikuuta – 19. helmikuuta 2016.


text: Vuonna 1995 päätetyt valtakunnallisesti arvokkaat maisema-alueet ovat maakunnittain lueteltuna seuraavat:


title: Intianriippukaija

text: Intianriippukaija ("Loriculus vernalis") on Aasian etelä- ja kaakkoisosissa elävä kaija. Sen elinympäristö ulottuu Lounais- ja Etelä-Intiasta Itä-Nepaliin, Etelä-Kiinaan ja Indokiinaan, ei kuitenkaan Malakan niemimaalle; lisäksi se elää Andamaaneilla, Nikobaareilla ja Merguisaarilla. Sen holotyypin kuvaili Anders Sparrman Assamin Cacharista 1787.


title: Intianriippukaija

text: Intianriippukaija kasvaa 13 cm pitkäksi ja painaa aikuisena noin 28 grammaa. Se on yleisväriltään vihreä. Nokka on punainen ja silmä ovat valkoiset. Yläperä on punainen ja koiraalla on kurkussa sininen läikkä, joka puuttuu naaraalta.


title: Jaavanriippukaija

text: Jaavanriippukaija ("Loriculus pusillus") on Indonesian Jaavalla ja Balilla elävä kaija. Sen holotyypin kuvaili George Robert Gray 1859.


title: Jaavanriippukaija

text: Jaavanriippukaija kasvaa 12 cm pitkäksi ja painaa aikuisena noin 25-30 grammaa. Se on yleisväriltään kellanvihreä. Nokka on oranssinpunainen ja silmä ovat keltavalkoiset. Yläperä on punainen ja koiraalla on kurkussa oranssi läikkä, joka puuttuu naaraalta.


title: MLD

text: MLD voi tarkoittaa seuraavia:


title: Malakanriippukaija

text: Malakanriippukaija ("Loriculus galgulus") on Kaakkois-Aasiassa elävä kaijalaji. Sen levinneisyysaluetta ovat Malakan niemimaa, Singapore, Sumatra ja Borneo sekä näitä ympäröivät pikkusaaret. Lajia tavataan myös Länsi-Jaavalla, mutta kanta on mahdollisesti lähtöisin sinne siirretyistä linnuista. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Malakalta vuonna 1758.


title: Malakanriippukaija

text: Malakanriippukaija kasvaa 12 cm pitkäksi ja painaa aikuisena noin 28 grammaa. Se on yleisväriltään vihreä. Nokka on musta ja silmät ovat tummanruskeat. Yläperä on punainen ja koiraalla on kurkussa punainen läikkä, jota ei ole naaraalla. Koiraan päälaella on tummansininen läikkä, naaraalla läikkä on aivan pieni tai sitä ei ole ollenkaan.


title: Disney Wonder

text: Disney Wonder on Disney Cruise Line -varustamon omistama risteilyalus. Se on rakennettu Fincantieri - Cantieri Navali Italiani S.p.A -yhtiön telakalla Margherassa Italiassa ja ristittiin käyttöön 1. lokakuuta 1999. Laiva rakennettiin kahdessa osassa eri telakoilla, joissa valmistuneet puolikkaat yhdistettiin toisiinsa hitsaamalla. Disney Wonder on järjestyksessä toinen Disney Cruise Linen omistama risteilyalus. Sitä edelsi noin vuotta aiemmin valmistunut Disney Magic. Seuraavaksi on suunniteltu rakennettavaksi Disney Dream (2011) ja Disney Fantasy (2012).


title: Disney Wonder

text: Disney Wonderin kotisatama on sen valmistumisesta lähtien ollut Floridan Port Canaveral, mistä se on tehnyt kolmen ja neljän yön risteilyjä Bahaman pääkaupunkiin Nassauhun sekä The Walt Disney Companylle kuuluvalle Castaway Cay -nimiselle yksityissaarelle. Disney Cruise Linen laivoja varten Port Canaveraliin rakennettu Disney Cruise Line Terminal sijaitsee John F. Kennedyn avaruuskeskuksen ja Cape Canaveral Air Force Stationin naapurissa.


title: Disney Wonder

text: Kesällä 2010 risteilyt suuntaavat Bahaman lisäksi myös Pohjois-Amerikann eteläisimmässä kärjessä sijaitsevaan Key Westiin. Kun Disney Dream valmistuu, Disney Wonderin kotisatama tulee olemaan Kalifornian Los Angeles vähintään vuoteen 2014 asti. Lisäksi sen on suunniteltu tekevän seitsemän yön risteilyjä Kanadan Vancouverista Alaskaan 2011 toukokuusta alkaen.


title: Disney Wonder

text: Noin puolentoista vuoden välein tapahtuvan kuivatelakoinnin aikana laivassa on tehty huoltojen lisäksi runsaasti uudistuksia, joista viimeisimpiä Freeportissa, Bahamalla lokakuussa 2009 rakennettu Outlook Cafe -niminen näköalabaari.


title: Lumessakahlaajat

text: Lumessakahlaajat on Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus-yhtyeen kolmas single albumilta Rajaportti. Single sisältää nimikkokappaleen lisäksi live-version kappaleesta "Kova maa" Provinssirockista vuodelta 2002 sekä kappaleen "Tie", jota on aikaisemmin esittänyt ainakin Sakari Kuosmanen.


title: Lumessakahlaajat

text: Kappale debytoi Suomen virallisen singlelistan ykkösenä, ja se pysyi listalla yhteensä 9 viikkoa.


title: Peyton Place – vihan tyyssija

text: Peyton Place – vihan tyyssija, myös nimellä Vihan tyyssija, ("Peyton Place") on Mark Robsonin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1957. Elokuva pohjautuu Grace Metaliousin bestseller-teokseen "Kaupunki nimeltä Peyton Place". Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Uudessa Englannissa sijaitsevaan Peyton Placen kaupunkiin toisen maailmansodan aikana. Elokuvan päähenkilöinä ovat Lana Turnerin näyttelemä Constance MacKenzie ja hänen avioton tyttärensä Allison, jota näyttelee Diane Varsi. Elokuva sai yhdeksän Oscar-ehdokkuutta seitsemässä eri kategoriassa, mutta ei voittanut yhtään. Kirjan ja elokuvan pohjalta syntyi myöhemmin televisiosarja "Peyton Place".


title: OLW

text: OLW voi tarkoittaa seuraavia:


title: Tirlittan

text: Tirlittan – orpotyttö ihmisten ihmemaassa on Oiva Paloheimon kirjoittama lastenkirja vuodelta 1953. Kirjan perusteella on toteutettu useita teatterinäytelmiä, televisiotaltiointi ja elokuva.


title: Tirlittan

text: Kirja kertoo Tirlittan-nimisestä pikkutytöstä, joka on menettänyt perheensä. Oiva Paloheimo oli itse jäänyt lapsena orvoksi ja käsitteli orpouden teemaa useissa muissakin teoksissaan.


title: Tirlittan

text: Kultatukkainen Tirlittan jää ”orpolapseksi” kun ukkonen iski hänen kotitalonsa taivaan tuuliin: ”"Äidin pohjoiseen vei tuuli jäinen, isä lensi kauas etelään, ukkonen kun iski uhmapäinen, siskot myös ja veljet se vei mennessään."” Tirlittan itse lensi kanavaan. Hänelle on jäänyt vain okariinapilli käteen ja pyjama päälle ja sekin väärin päin.


title: Tirlittan

text: Tirlittan menee torille ja nälissään varastaa tomaatin. Poliisit veivät hänet kammarille jossa Tirlittan tiedusteli että: ”Milloin minut hirtetään?”. Ystävällisen poliisin avulla hän pakeni ja löysi itsensä luuvaloa sairastavan rouvan luota. Sytytettyään vanhan rouvan talon vahingossa tuleen, ja siinä sivussa parannettuaan rouvan luuvalon, hän pakeni jälleen. Etsiessään perhettään Tirlittan aiheutti kommelluksia säännöllisesti siellä ja täällä missä kulkikin. Myöhemmin Tirlittan liittyi sirkukseen, jossa hän ilmoittautui trapetsitaiteilijaksi. Kesken nuorallakävelyn hän havaitsi isänsä yleisössä, tarkkaavaisuus herpaantui ja hän putosi ja joutui sairaalaan. Onnettomuus teki Tirlittanista kuuluisan ja perhe saatiin sen ansiosta jälleen kokoon. Luuvalosta parantunut rouva rakennutti Tirlittanille uuden kodin tuhoutuneen tilalle.


title: Tirlittan

text: Koko tarinan läpi Tirlittan keskustelee säännöllisesti ”taivaan isän kanssa” ja televisiotaltioinnin lopussa Tirlittan toteaakin, että: ”Voi kyllä että te sitten olette hienoja rouvia ja hienoja poliiseja ja kyllä te teitte minulle ihmeen. Mutta minähän olenkin taivaan isän lemmikki!”.


title: Tirlittan

text: Maunu Kurkvaara ohjasi kirjan pohjalta elokuvan "Tirlittan" vuonna 1958. Nimiroolissa näytteli Tarja Airaksinen. Kirjan pohjalta on tehty vuonna 1961 lyhyt musiikkinäytelmä, jonka musiikin sävelsi Ahti Sonninen. Yleisradio esitti vuonna 1969 näytelmästä Maija-Liisa Sutisen ohjaaman televisioversion, jossa Tirlittania näytteli Jaana Saarinen.


title: Tirlittan

text: Suomen Kirjailijaliitto on vuodesta 1993 jakanut Tirlittan-palkinto-nimistä tunnustusta suomenkieliselle lasten- ja nuortenkirjallisuudelle.


title: Markku Peltoniemi

text: Markku Peltoniemi (s. 8. helmikuuta 1948 Helsinki) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Peltoniemi toimii Helsingin Jalkapalloklubin miesten edustusjoukkueen joukkueenjohtajana.


title: Markku Peltoniemi

text: Keskikentällä pelannut Peltoniemi edusti juniorivuosista alkaen Helsingin Jalkapalloklubia. Seuran edustusjoukkueessa hän pelasi mestaruussarjaa 1965–1975. Peltoniemi voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1973 ja Suomen Cupin 1966. Lisäksi hän voitti kaksi SM-hopeaa ja kolme SM-pronssia. Vuosina 1976–1978 Peltoniemi pelasi vielä Helsingin Palloseurassa 1. ja 2. divisioonassa. Kaikkiaan hänelle kertyi uran aikana 141 pääsarjatason ottelua. Nuoruudessaan Peltoniemi pelasi myös viisi poikien maaottelua.


title: Markku Peltoniemi

text: Pelaajauran jälkeen Peltoniemestä tuli HJK:n joukkueenjohtaja. Hän on toiminut tehtävässä vuodesta 1980 lähtien. Tuona aikana hänelle on kertynyt yli 1 000 ottelua ja HJK on voittanut muun muassa 17 mestaruutta. Peltoniemi valittiin Veikkausliigan 20-vuotistähdistöjoukkueen joukkueenjohtajaksi vuonna 2009.


title: Markku Peltoniemi

text: Hänet nimettiin vuonna 2007 ansioistaan seuran hyväksi ja Veikkausliigan legendaksi vuonna 2011.


title: Pikkupääkampela

text: Pikkupääkampela ("Microstomus kitt") on oikeasilmäkampeloiden heimoon kuuluva kalalaji, joka elää Pohjois-Atlantilla.


title: Pikkupääkampela

text: Pikkupääkampelan pohjaväri on lämpimän ruskea, siinä on mahonginruskeita epäsäännöllisiä kuvioita ja keltaisia ja vihreitä läikkiä. Se kasvaa tyypillisesti 25-35 cm pitkäksi, joskus jopa 45 cm pitkäksi. Kalan leveys on noin kolmasosa tai puolet sen pituudesta.


title: Matti Rutanen

text: Matti Rutanen eli Rutas-Matti () oli Saarijärven Mahlulla 1930-1960-luvuilla vaikuttanut ITE-taiteilija.


title: Matti Rutanen

text: Matti Rutanen syntyi 22.2.1888 Hankasalmella torppari Carl (Kalle) Juhonpoika Rutaselle ja Matilda Rutaselle. Kotoaan hän lähti 12-vuotiaana ja toimi vuosia sekalaisissa työtehtävissä. Hänen kerrotaan työskennelleen muun muassa Jyväskylässä aseseppänä. Sisällissotaan Rutanen osallistui valkoisten puolella.


title: Matti Rutanen

text: Sodan jälkeen hän asettui Saarijärven Mahlulle asesepäksi ja kalastajaksi. Vuonna 1937 hän sai kertomuksiensa mukaan näyn, jossa Jumala vaati häntä rakentamaan kunniakseen patsaan. Maapallopatsaan varsinainen rakentaminen alkoi vuonna 1950. Projekti vei suuren osan Rutas-Matin ajasta ja lähestulkoon kaikki hänen rahansa. Patsasta rakentaessaan Rutas-Matti sai elantonsa pääasiassa metsästyksellä ja kalastuksella. Lisäksi hän sai pientä valtion eläkettä. Patsaan rakentaminen oli Matille onnellista aikaa, sillä hän koki tekevänsä ihmiskunnalle suuren palveluksen teoksellaan.


title: Matti Rutanen

text: Patsaan valmistuttua Rutanen rakensi tontilleen niin sanotun ”kuningattaren tuvan”, joka oli tarkoitettu Englannin kuningatar Elisabetille. Rutanen oli kutsunut kuningattaren Maapallopatsaan paljastustilaisuuteen kunniavieraaksi keväällä 1955, ja kutsuja oli lähetetty myös YK:lle. Tilaisuutta ei kuitenkaan koskaan järjestetty, sillä kutsutut eivät vastanneet kutsuihin. Rutanen totesikin myöhemmin, että Jumala oli vihkinyt patsaan, jolloin maallisen juhlan järjestäminen oli siltä osin turhaa.


title: Matti Rutanen

text: Hän oli seurallinen, mutta eli ilman perhettä ja puolisoa. Vaikka Rutasen naisseikkailuista kerrotaan monia tarinoita, jäivät haaveet vaimon saannista vain haaveiksi. Rutas-Matti muutti vasta viimeisinä vuosinaan asumaan vaimollensa rakentamaan alatupaan, 20 vuotta sen rakentamisen jälkeen.


title: Matti Rutanen

text: Matti Rutanen kuoli Jyväskylän Keskussairaalassa sydänkohtaukseen 6.10.1964. Hän oli tällöin 76-vuotias. Hänet on haudattu Saarijärven Kolkanlahden hautausmaalle.


title: Volkstrauertag

text: Volkstrauertag (suom. "Kansan surupäivä") on Saksassa vietettävä juhlapäivä, joka on omistettu sodan uhrien muistolle (vrt. kaatuneiden muistopäivä). Kyseinen muistopäivä otettiin käyttöön ensimmäisen maailmansodan jälkeen muistuttamaan maailmansodassa kaatuneista. Vuodesta 1952 juhlaa on vietetty kaksi sunnuntaita ennen ensimmäistä adventtia (suomalaisessa kirkkovuodessa "valvomisen sunnuntai"), ja se on omistettu kaikissa sodissa kaatuneiden sekä sotien siviiliuhrien muistolle.


title: Volkstrauertag

text: Volkstrauertag otettiin käyttöön ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuonna 1919. Tällöin haluttiin luoda yksi yhteinen muistopäivä, jolloin sodassa kaatuneiden omaisten olisi mahdollista muistaa sodassa kaatuneita. Muistopäivän alkuperäisenä tarkoituksena oli sekä kunnioittaa sodassa kaatuneiden muistoa että toimia muistutuksena sodan mielettömyydestä. Muistopäivä sijoitettiin 2. paastonajan sunnuntaihin, koska kristillisessä perinteessä paastonaika mielletään katumuksen ja parannuksen ajaksi. Mukana oli siis ajatus siitä, että Volkstrauertagin tulisi olla, paitsi kaatuneiden muistopäivä, myös katumuspäivä sodan mielettömyyksien katumiseksi. Tosin jo tuolloin monet olisivat halunneet sijoittaa muistopäivän loka-, marraskuulle, jolloin kristillinen perinne muistuttaa kuolemasta ja iankaikkisuudesta.


title: Volkstrauertag

text: Volkstrauertag ei ollut Weimarin tasavallassa valtiollinen juhlapäivä – mikä osittain johtui siitä, ettei ollut selkeää käytäntöä siitä, onko uusien juhlapäivien määrääminen liittovaltion vai osavaltioiden asia –, mutta sen viettäminen yleistyi nopeasti. Jo vuonna 1921 järjestettiin ensimmäinen valtiollinen muistotilaisuus valtiopäivillä. Volkstrauertagia vietettiin yleisesti sotilaallisin kunnianosoituksin – olihan se omistettu sodassa kaatuneille. Tämä sai monet valittamaan, että kaatuneiden muistopäivää käytettiin militarismin ja sotakiihkon ihannointiin. Erityisesti äärivasemmisto koki juhlan vieraaksi.


title: Volkstrauertag

text: Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen noustua valtaan 1933 Volkstrauertagin luonne muuttui. Vuonna 1934 annetun asetuksen perusteella juhlan nimeksi muutettiin "Heldengedenktag" (suom. Sankarien muistopäivä). Kun aikaisempi Volkstrauertag oli omistettu sodassa kaatuneiden muistolle, omistettiin Heldengedenktag ennen muuta sotilaalliselle sankaruudelle. Tämän merkiksi kansanvalistus- ja propagandaministeri Joseph Goebbels käski nostaa liput, jotka aiemmin oli pidetty surun merkkeinä puolitangossa, kokotankoon. Uuden Heldengedenktagin ajankohdaksi määrättiin 16. maaliskuuta, jos se oli sunnuntai, muussa tapauksessa tätä edeltävä sunnuntai. Kyseisenä päivänä natsi-Saksa oli ottanut uudelleen käyttöön yleisen asevelvollisuuden, vastoin Versailles’n rauhansopimuksen määräyksiä. Tämä irrotti muistopäivän kristillisestä perinteestä ja liitti sen selkeästi militarismin perinteeseen. Viimeistä Heldengedenktagia vietettiin keväällä 1945.


title: Volkstrauertag

text: Toisen maailmansodan jälkeen vanha Volkstrauertag otettiin käyttöön vuonna 1948 sekä Saksan liittotasavallassa että Saksan demokraattisessa tasavallassa. DDR:ssä siitä tehtiin "Fasistisen terrorin uhrien kansainvälinen muistopäivä sekä taistelupäivä fasismia ja imperialistien sotaa vastaan" (saks. "Internationaler Gedenktag für die Opfer des faschistischen Terrors und Kampftag gegen Faschismus und imperialistischen Krieg"). Liittotasavalta päätti vuonna 1952 siirtää muistopäivän syksyyn, jolloin se osuu kristillisen perinteen mukaiseen kuolleiden muistamisen aikaan. Samalla Volkstrauertagista tehtiin yleinen sodassa kaatuneiden muistopäivä.


title: Volkstrauertag

text: Volkstrauertagia vietetään yleensä sotilaallisin kunnianosoituksin, tosin myös muistojumalanpalveluksia järjestetään. Muistotilaisuuksia pidetään yleensä sankarihautausmailla ja sodassa surmansa saaneiden muistomerkeillä. Myös Saksan liittotasavallan parlamentissa, Bundestagissa, on tapana järjestää muistojuhla, jossa Saksan liittopresidentti pitää puheen sodassa surmansa saaneiden muistolle. Volkstrauertagin seremonioihin kuuluvat surumarssit, muistopuheet ja seppelten lasku muistomerkeille ja sankarihaudoille. Yleensä ohjelmaan kuuluu myös Saksan kansallislaulu Deutschlandlied sekä laulu Ich hatt’ einen Kameraden.


title: Peluri

text: Peluri (, "Igrok"; op. 24) on nelinäytöksinen ooppera, jota Sergei Prokofjev alkoi säveltää vuonna 1915. Libreton siihen teki säveltäjä Fjodor Dostojevskin romaanin pohjalta. Teos esitettiin ensimmäistä kertaa 29. huhtikuuta 1929 Brysselin Théâtre de la Monnaiessa Corneil de Thoranin johdolla.


title: Isomaasirkku

text: Isomaasirkku ("Geospiza magnirostris") on darwininsirkkuihin kuuluva varpuslintulaji. Sitä tavataan vain Galápagossaarilla Etelä-Amerikassa.


title: Isomaasirkku

text: Isomaasirkun pituus on 16 senttiä ja paino 35 grammaa. Se on darwininsirkuista suurin. Lisäksi sen nokka on leveämpi, kuin muilla lajeilla. Muiden maasirkkujen tapaan lajin koiraat ovat täysin mustia, kun taas naaraat ovat ruskeita ja juovikkaita.


title: Isomaasirkku

text: Isomaasirkku on endeeminen Ecuadorin Galápagossaarilla. Sen asuinsaaria ovat Wolf, Darwin, Pinta, Marchena, Genovesa, Santa Fe, Daphne Major, Santa Cruz, Pinzón, Rábida, Santiago, Fernandina ja Isabela. Se on yhä melko runsas osassa levinneisyysaluetta. Lajin levinneisyys kattaa 7400 neliökilometriä.


title: Isomaasirkku

text: Elinympäristöä ovat kuivat metsät ja pensaikot alankomailla ja siirtymävyöhykkeellä.


title: Isomaasirkku

text: Isomaasirkku ruokailee maassa. Sen pääravintoa ovat siemenet, mutta syö myös niveljalkaisia ja "Opuntia"-kaktuksen hedelmiä. Tärkein ravintolähde ovat "Tribulus cistoides" -kasvin puiset siemenet. Toisinaan se syö myös muiden lintujen munia. Suuren nokkansa ansiosta se pystyy murskaamaan ja syömään isompia ja kovempia siemeniä kuin muut Galápagossaarten sirkut.


title: Isomaasirkku

text: Isomaasirkku lisääntyy muiden darwininsirkkujen tavoin yleensä opportunistisesti. Ne munivat yleensä silloin kun sateita ja ravintoa on runsaasti. Isomaasirkkupari on yleensä yksiavioinen ja pitää itsellään pientä reviiriä. Pari rakentaa pensaaseen tai kaktukseen pienen, kupolinmuotoisen pesän. Pesässä on keskimäärin kolme munaa, joita haudotaan noin 12 viikkoa. Vanhemmat ruokkivat poikasia pääasiassa hyönteisillä. Poikaset jättävät pesänsä noin kaksiviikkoisina.


title: Sinfonia nro 5 (Arnold)

text: Malcolm Arnold sävelsi viidennen sinfoniansa Cheltenham Festival Societyn tilauksesta. Teoksen esitti ensimmäistä kertaa 3. heinäkuuta 1961 Cheltenhamin festivaalilla säveltäjän johtama Hallé-orkesteri. Säveltäjän mukaan sinfoniassa soivat nuorena kuolleiden ystävien – Jack Thurstonin, Dennis Brainin, David Paltenghin ja Gerard Hoffnungin – muistot.


title: Sinfonia nro 5 (Arnold)

text: Sinfonia koostuu neljästä osasta:


title: Sinfonia nro 1 (Schumann)

text: Robert Schumannin ensimmäinen sinfonia B-duurissa (op. 38) tunnetaan lisänimellä "Kevät". Se esitettiin ensimmäistä kertaa Mendelssohnin johdolla Leipzigin Gewandhausissa 31. maaliskuuta 1841. Säveltäjää inspiroi Adolf Böttgerin runo.


title: Paalupaikka Stroker

text: Paalupaikka Stroker ("Stroker Ace") on Hal Needhamin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1983. Se perustuu William Neelyn ja Robert K. Ottumin romaaniin "Stand On IT" ja sen päähenkilönä on Burt Reynoldsin näyttelemä kilpa-autoilija Stroker Ace. Reynolds tapasi kuvausten aikana tulevan aviopuolisonsa Loni Andersonin.


title: Paalupaikka Stroker

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa ”jopa Reynolds-skaalan alittavana kohelluksena” ja antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.


title: Kinderszenen

text: Kinderszenen (op. 15) on kokoelma Robert Schumannin pianolle säveltämiä kappaleita vuodelta 1838. Teos liittyy lapsuuteen, mutta kuvaa sitä aikuisen nostalgisesta näkökulmasta eikä siis ole suunnattu lapsille toisin kuin esimerkiksi "Album für die Jugend" (op. 68).


title: Taneli Heikka

text: Taneli Heikka (s. 1971) on suomalainen toimittaja, kirjailija ja yhteiskunnallinen ajattelija. Hän on nykyisin Avaja Open -nimisen yrityksen toimitusjohtaja. Hän työskenteli 2008–2010 Alma Mediassa Helsingin toimituksen esimiehenä. Toimittajana hän on erikoistunut politiikan uutisointiin. Hänen isänsä on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Espoon hiippakunnan piispana toiminut Mikko Heikka.


title: Taneli Heikka

text: Aiemmin hän on työskennellyt Aamulehdessä eri tehtävissä Helsingissä, Tampereella ja kirjeenvaihtajana Intiassa. Hän suoritti Master of Arts -tutkinnon Lontoossa 2004, ja kävi Aamulehden akatemia -koulutuksen vuosina 1997–1998. 1990-luvulla hän toimi Etsijä-lehden päätoimittajana yhdessä Marianne Heikkilän ja Jari Jolkkosen kanssa. Heille myönnettiin vuonna 1995 evankelisluterilaisen kirkon tiedonvälityspalkinto.


title: Taneli Heikka

text: Talvella 2009 WSOY julkaisi Katja Boxbergin kanssa kirjoitetun pamflettikirjan "Lumedemokratia". Kirjassa kritisoidaan suomalaista poliittista kulttuuria, jossa asioista päätetään kabineteissa. Äänestäjillä ei ole vaihtoehtoja, koska puolueet eivät erotu toisistaan. Nuhteita saavat myös "hampaaton oppositio, kritiikitön media, olematon älymystö, matala ostovoima sekä kilpailun ja innovaatioiden puute". Kirjoittajat kritisoivat esimerkiksi Lex Nokian valmisteluprosessia. Heikan mukaan asia oli jo valmiiksi päätetty kun hallitus toi sen eduskuntaan, eivätkä kansalaiset päässeet missään vaiheessa osalliseksi keskusteluun.


title: Taneli Heikka

text: Vuonna 2014 Heikka valmistelee väitöskirjaansa digitaalisesta demokratiasta Washington DC:ssä American Universityn vierailevana tutkijana.


title: Album für die Jugend

text: Album für die Jugend (op. 68) on Robert Schumannin omille lapsilleen säveltämä pianokappaleiden sarja vuodelta 1848. Kaikkiaan kappaleita on 43 kahdessa eri kirjassa. Toisen kirjan kappaleet ovat haastavampia kuin ensimmäisen. Kappale 32, "Sheherazade", on kokoelman pisin, noin neljä minuuttia kestävä.


title: Kreisleriana

text: Kreisleriana (op. 16) on kahdeksan fantasiaa pianolle käsittävä sarja, jonka Robert Schumann sävelsi neljässä päivässä huhtikuussa 1838. Hän omisti teoksensa Frédéric Chopinille.


title: Kreisleriana

text: Schumann sanoi vain saksalaisten voivan ymmärtää teoksensa nimen. Kreisler on E. T. A. Hoffmannin luoma hahmo.


title: Musiikkia lapsille

text: Musiikkia lapsille (; op. 65) on Sergei Prokofjevin vuonna 1935 säveltämä kahdentoista helpon pianokappaleen sarja. Sen esitti ensimmäistä kertaa säveltäjä itse Moskovassa 11. huhtikuuta 1936. Teos oli ensimmäisiä, jotka Prokofjev sävelsi palattuaan ulkomailta Neuvostoliittoon.


title: Taban Air

text: Taban Air (pers. تابان ایر) oli iranilainen lentoyhtiö, jonka perusti yhtiön toimitusjohtajana toiminut Asghar Abdollahpour vuonna 2004. Lentoyhtiöllä oli 16 kohdetta ja sen laivastoon kuului seitsemän konetta. Taban Airin solmukohtina toimivat Mašhadin kansainvälinen lentoasema ja Mehrabadin kansainvälinen lentoasema Teheranissa.


title: Taban Air

text: Yhtiö menetti toimilupansa 24.1.2010.


title: Taban Air

text: Taban Air perustettiin vuonna 2004 ja se sai toimiluvan vuonna 2006, jolloin se aloitti lentonsa. Taban Air työllisti noin 450 henkilöä. Lentoyhtiö joutui lopettamaan toimintansa 24. tammikuuta 2010, kun sen toimilupa evättiin Taban Airin lentoa 6437 kohdanneen onnettomuuden vuoksi.


title: Taban Air

text: Taban Airilla oli 16 kohdetta, joihin se liikennöi säännöllisesti.


title: Taban Air

text: Kaikkia Taban Airin koneita operoi toinen lentoyhtiö. Taban Airilla oli laivastossaan viisi Tupolev Tu-154M -konetta ennen lennon 6437 onnettomuutta, jolloin yksi Tupolev Tu-154M -koneista tuhoutui lentäjän yritettyä hätälaskua Mašhadiin siinä onnistumatta. Taban Airin BAe 146 -koneiden keski-ikä oli helmikuussa 2010 20,1 vuotta.


title: Lentolaivue 22

text: Lentolaivue 22 oli Suomen ilmavoimien hävittäjälentolaivue, joka perustettiin talvisodan aikana Lentorykmentti 2:n alaisuuteen. Laivue osallistui talvisodan ilmasotatoimiin, ja se lakkautettiin sodan jälkeen keväällä 1940.


title: Lentolaivue 22

text:
Laivueen perustamiskäsky annettiin 10. tammikuuta 1940, ja 16. tammikuuta sen komentajaksi määrättiin kapteeni Erkki Heinilä. Heinilä sai tehtäväkseen koota laivueen henkilökunta muun muassa täydennysyksiköistä sekä ulkomaalaisista vapaaehtoisista. Laivueelle oli varattu kalustoksi Yhdysvalloista ostetut Brewster B-239 -hävittäjät, jotka olivat kokoonpantavina Ruotsissa, Saabin Trollhättanin tehtailla. Lentävän henkilökunnan ja teknisen henkilöstön suhteen valmis, vielä ilman lentokalustoa ollut laivue tukeutui Hollolan Pyhäniemen Vesijärven jäälle auratulle lentokentälle. Laivueeseen muodostettiin 23. helmikuuta 1940 1. lentue, jonka päälliköksi määrättiin luutnantti Aulis Bremer. Ensimmäiset neljä Brewster-konetta saapuivat laivueelle 1. maaliskuuta. Koneita ehti saapua laivueelle vielä ennen sotatoimien loppumista kaksi kappaletta. Laivue suoritti Brewster-kalustolla talvisodassa yhden tuloksettoman sotalennon. Laivueelle oli lisäksi sodan loppuvaiheessa alistettu Hurricane-hävittäjäkoneita Englannista noutanut Osasto Räty.
Talvisodan jälkeen laivue siirtyi Malmin lentokentälle. Laivueen henkilöstö siirrettiin 9. huhtikuuta 1940 Lentorykmentti 3:een perustettavan Lentolaivue 32:n rungoksi. Laivueen Brewster-kalusto luovutettiin 19. huhtikuuta 1940 Lentolaivue 24:lle.


title: Hiiriä ja ihmisiä (vuoden 1939 elokuva)

text: Hiiriä ja ihmisiä ("Of Mice and Men") on John Steinbeckin samannimiseen romaaniin pohjautuva elokuva vuodelta 1939. Elokuvan ohjasi Lewis Milestone. Elokuva ei saanut neljästä ehdokkuudestaan huolimatta yhtään Oscaria.


title: Pesäpallon Ykkössarja 1983

text: Pesäpallon ykkössarja 1983 oli Ykköspesiksen kolmas kausi. Sotkamon Jymy voitti sarjan ja sen ohella Mestaruussarjaan nousivat myös Kouvolan Pallonlyöjät ja Haminan Palloilijat.


title: Pesäpallon Ykkössarja 1983

text: Sotkamo, Kouvola ja Hamina nousivat mestaruussarjaan.


title: Pesäpallon Ykkössarja 1983

text: Sarjasta putosivat Halsuan Toivo, Jyväskylän Lohi ja Kauhajoen Karhu. Sarjaan nousivat suomensarjan lohkovoittajat Helsinki-Pesis, Vähänkyrön Viesti ja Muhoksen Pallo-Salamat.


title: Harmaapääkaija

text: Harmaapääkaija ("Psittacula finschii") on kaakkoisaasialainen kaijalaji, jonka esiintymisalue ulottuu Intian koillisosista Etelä-Kiinaan ja Indokiinaan. Aikaisemmin lajia pidettiin himalajankaijan alalajina. Sen holotyypin kuvaili Allan Octavian Hume Kollidoosta Myanmarista 1874. Hume nimesi lajin Otto Finschin kunniaksi.


title: Himalajankaija

text: Himalajankaija ("Psittacula himalayana") on aasialainen kaijalaji, jonka esiintymisalue ulottuu Afganistanista ja Länsi-Pakistanista Himalajan kautta Pohjois-Intiaan, Nepaliin, Bhutaniin ja Assamiin. Aikaisemmin harmaapääkaijaa pidettiin sen alalajina. Sen holotyypin kuvaili René-Primevère Lesson Himalajan laaksoista 1832.


title: Mandir

text:
Mandir on hindulaisuuden temppeli. Se on yleensä pyhitetty jollekin jumalalle, ja keskeisellä paikalla on tämän jumalan kuva eli "marti". Pääjumalan lisäksi temppelissä kunnioitetaan yleensä myös muita tähän liittyviä jumalia. Temppelin seinissä ja muissa osissa on kuvia, jotka kertovat jumalan elämänvaiheista ja niihin liittyvistä tapahtumista. Paikoin on myös temppelialueita, joissa kullekin jumalalle on rakennettu oma temppelinsä.
Mandireita alettiin rakentaa noin 2000 vuotta sitten, kun bhakti eli henkilöityneille jumalille antautuminen yleistyi. Ne on usein rakennettu kivestä. Vanhimmat temppelit on kaiverrettu kallioon.


title: Mandir

text: Kaikkien temppelien keskeinen arkkitehtuuri on samanlainen. Jumalan kuva "murti" on sijoitettu nelikulmaiselle korokkeelle. Sen yläpuolella nousee pyramidimainen, Meru-vuorta kuvaava kupoli. Tämä osa on kaikkein pyhin, ja siellä bramiinit suorittavat rituaalit. Keskeisen torni ympärillä on kolmelta sivulta avoin, pilarien kannattelema halli. Sinne uskovaiset kerääntyvät osallistuman rituaaleihin. Siellä suoritetaan myös uskonnolliset tanssit. Keskushallin ympärillä on pihamaa, joka voi olla avoin tai muurien suojaama. Pihamaalle tullaan portin eli "gopuramin" kautta.


title: Mandir

text: Intian pohjoisosassa monia hindutemppeleitä tuhottiin islamin valta-aikana, joten etelässä on jäljellä enemmän vanhoja mandireita.


title: Mandir

text: Hindutemppeliin saavuttaessa kengät jätetään ulkopuolelle.


title: Tuulikki Petäjäniemi

text: Leena Tuulikki Petäjäniemi (s. 24. syyskuuta 1942 Tampere) on entinen kokoomuksen kansanedustaja (1979–1987) ja tasa-arvovaltuutettu (1991–1994). Hän on myös toiminut Elinkeinoelämän valtuuskunnan johtajana (1995–1999). Petäjäniemi on ollut Ylen Aamu-TV:n Jälkiviisaiden vakiokeskustelija. Nykyisin hän toimii yritys- ja yhteisökonsulttina.


title: Indokiinankaija

text: Indokiinankaija ("Psittacula roseata") on kaakkoisaasialainen kaijalaji, jonka esiintymisalue ulottuu Intian koillisosista Myanmariin, Thaimaahan ja Indokiinaan. Sen holotyypin kuvaili Biswamoy Biswas Gunjongista Assamista 1951.


title: Keralankaija

text: Keralankaija ("Psittacula columboides") on Lounais-Intian Länsi-Ghattien vuoristossa tavattava kaija. Sen holotyypin kuvaili Nicholas Aylward Vigors Aneichardiista, entisestä Travancoresta 1830. Keralankaija koiraalla on musta ja turkoosi kaularengas. Pituutta kertyy pitkän ja kapean pyrstön takia 38 cm. Se elää vuorenrinteillä ainavihannissa lehtimetsissä, mutta varsinkin levinneisyysalueen reunoilla sitä tapaa myös kuivemmissa metsissä luumupääkaijan seurassa. Keralankaija viihtyy pienissä parvissa, jotka ovat meluisia: äänet ovat kimeitä ja kaksitavuisia huutoja. Sen ravintoon kuuluvat silmut, mesi, siitepöly, marjat ja hedelmät, etenkin viikunat. Keralankaijat hyödyntävät metsien laitamien viljelmät ja herkuttelevat viljapelloilla ja hedelmätarhoilla. Se munii vuoraamattomaan puunkoloon.


title: Luumupääkaija

text: Luumupääkaija ("Psittacula cyanocephala") on eteläaasialainen kaija, jonka esiintymisalue käsittää koko Intian niemimaan ja Sri Lankan sekä osia Pakistanista, Nepalista ja Bhutanista. Sen holotyypin kuvaili Carl von Linné Gingistä Tamil Nadusta 1766. Luumupääkaijakoiraan pää on tuntomerkki josta ei voi erehtyä. Sillä on lisäksi purppuranpunainen hartialaikku siivessä ja keltainen pyrstöntyvi. Naaras on himmeämmän värinen. Lajille kertyy pituutta 33 cm. Luumupääkaija on eloisa papukaija, joka viihtyy pienissä parvissa. Se ääntelee lyhyin, kimein ja kirkuvin huudoin, jotka ovat kuitenkin varsin sointuvia. Luumupääkaijan elinympäristöä on lämpimät rinnemetsät ja metsäiset tasangot. Se suosii metsänreunoja viljelysten lähellä, missä se voi poiketa syömään riisiä ja muita viljoja. Luumupääkaija on hyvin valpas ruokaillessaankin. Siementen lisäksi ravintoon kuuluvat kukkien mesi, marjat ja hedelmät, etenkin viikunat. Linnut kerääntyvät levolle öisin suuriksi parviksi, mutta pesimäaikana parit nukkuvat pesissään ja vartioivat sitä tarkasti. Pesä sijaitsee puussa ontossa oksassa tai vanhassa tikankolossa.


title: Božidar Bandović

text: Božidar Bandović (, s. 30. elokuuta 1969) on serbialainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja.


title: Božidar Bandović

text: Bandović pelasi nuoruusvuotensa FK Sutjeska Nikšićissä, mutta varsinaisen ammattilaisuransa hän aloitti yhdysvaltalaisessa St. Louis Steamersissa 1986. Seuran lopetettua toimintansa 1988 Bandović palasi Jugoslaviaan ja edusti kolmen kauden ajan FK Sutjeskaa. Vuonna 1992 hän siirtyi suurseura Belgradin Punaiseen tähteen, jossa pelasi kolmen kauden ajan. Peliaika jäi kuitenkin varsin vähäiseksi ja 1995 hän jatkoi uraansa kreikkalaisessa Ethnikosissa. Hän edusti uransa loppuvuodet eri seuroja Kreikassa pelaten myös Olympiakosissa ja PAOK Thessalonikissa.Peliuransa jälkeen Bandović on toiminut scouttina Olympiakosin organisaatiossa. Syyskuussa 2009 hän nousi lyhyeksi aikaa seuran vastuuvalmentajaksi Temur Ketsbaian potkujen jälkeen kunnes Zico otti seuran valmmenusvastuun.


title: Božidar Bandović

text: Brasilialaisvalmentaja sai kuitenkin potkut jo tammikuussa 2010 ja Bandovićista tuli seuran uusi päävalmentaja Andreas Niniadisin toimiessa hänen kakkosvalmentajanaan. Hänen johdollaan seura sijoittui lopulta Kreikan liigassa viidenneksi.


title: Božidar Bandović

text: Joulukuun alussa 2010 Bandović siirtyi AO Kerkyran peräsimeen. Hänen johdollaan pääsarjaan noussut seura sijoittui lopulta sijalle 12 ja varmisti sarjapaikkansa kahdeksan pisteen turvin. Kausi 2011/12 lähti käyntiin surkeasti ja Bandović erosi sarjan hännillä majailleen seuran peräsimestä marraskuussa 2011.


title: Božidar Bandović

text: Tammikuussa 2012 Bandović allekirjoitti kauden loppuun ulottuvan sopimuksen AEL Larissan kanssa. Pesti jäi kuitenkin vain kolmen ottelun mittaiseksi. Heinäkuussa 2012 serbialainen jatkoi uraansa Azerbaidžanin valioliigassa pelaavan FK Bakun päävalmentajana. Seura sijoittui hänen johdollaan liigassa viidenneksi ja putosi maan cupista välierissä. Kauden jälkeen Bandović jätti seuran.


title: Mauritiuksenkaija

text: Mauritiuksenkaija ("Psittacula eques", myös "P. echo") on Mauritiuksen saarella kotoperäisenä esiintyvä uhanalainen kaijalaji. Se on hävinnyt Réunionilta jo satoja vuosia sitten. Laji oli sukupuuton partaalla myös Mauritiuksella, mutta laajojen suojelutoimien ja siirtoistutusten ansiosta sen kanta oli jo 343 yksilöä vuonna 2007. Lajin holotyypin kuvailivat Newtonin veljekset Mauritiukselta vuonna 1876.


title: Nikobaarienkaija

text: Nikobaarienkaija ("Psittacula caniceps") on Nikobaarien saariryhmän kotoperäinen kaija. Sen holotyypin kuvaili Edward Blyth Nikobaareilta 1846.


title: Pitkäpyrstökaija

text: Pitkäpyrstökaija ("Psittacula longicauda") on kaakkoisaasialainen kaijaaji, jonka esiintymisalue käsittää Borneon, Sumatran, Malakan niemimaan kärjen, Andamaanit, Nikobaarit sekä näitä saaria ympäröivät pienemmät saaret. Sen holotyypin kuvaili Pieter Boddaert Malakasta 1783.


title: Proteins@home

text: Proteins@home ("proteins at home") ol hajautetun laskennan projekti BOINC-alustalle. Projekti aloitettiin vuoden 2006 marraskuussa École polytechniquessa, Ranskassa.


title: Punarintakaija

text: Punarintakaija ("Psittacula alexandri") on kaakkoisaasialainen kaija, jonka laaja esiintymisalue ulottuu Himalajan alarinteiltä Intian pohjoisosista ja Nepalista Etelä-Kiinaan ja Hainaniin sekä Indokiinaan. Eri alalajeja elää myös Indonesian Jaavalla, Balilla, Etelä-Borneossa, sekä Andamaaneilla ja eräillä pienemmillä saarilla. Lajista tunnetaan kaikkiaan kahdeksan alalajia. Sen holotyypin kuvaili Carl von Linné Jaavalta 1758.


title: Seychellienkaija

text: Seychellienkaija ("Psittacula wardi") oli Seychellien Mahén ja Silhouetten saarten kotoperäinen kaija, jonka viimeinen yksilö kerättiin 1881. Se oli harvinainen jo 1867, jolloin Edward Newton kuvaili sen holotyypin. Maailman museoissa on säilynyt noin kymmenen näytettä lajista.


title: J. G. Leistenius

text:
Jakob Gabriel Leistenius (15. huhtikuuta 1821 Suoniemi – 4. tammikuuta 1858 Viipuri) oli suomalainen lehtori, runoilija ja sanomalehtimies joka käytti nimimerkkiä "-br-L".
Leisteniuksen vanhemmat olivat Suoniemen kappalainen Jakob Gabriel Leistenius ja hänen 1. vaimonsa Ulrika Helena Inberg. Hän kävi Porin ja Turun triviaalikouluja sekä Turun lukiota päästen ylioppilaaksi 1842. Leisten valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1853. Hän toimi Viipurin lukion vt. toisena latinan kielen lehtorina 1849–1850 ja vakinaisena lehtorina vuodesta 1850. Leistenista tuli Viipurin yläalkeiskoulun konrehtori 1857.


title: J. G. Leistenius

text: Leistenius oli naimisissa vuodesta 1850 Viipurin läänin Uudenkirkon kirkkoherran Gustaf Vilhelm Wireniuksen lesken Katarina Lovisa Nordströmin kanssa.


title: Srilankankaija

text: Srilankankaija ("Psittacula calthorpae"), myös "P. calthropae", on Sri Lankan kotoperäinen kaija. Sen holotyypin kuvaili Edward Blyth Ceylonista 1849.


title: Tiibetinkaija

text: Tiibetinkaija ("Psittacula derbiana") on aasialainen kaija, jonka esiintymisalue käsittää Lounais-Kiinan, Kaakkois-Tiibetin ja Koillis-Assamin. Sen holotyypin kuvaili Louis Fraser häkkilinnusta 1852. Fraser nimesi lajin Edward Stanleyn kunniaksi.


title: Fluoribentseeni

text: Fluoribentseeni eli fenyylifluoridi (CHF) on bentseenin johdannainen, jossa yksi vetyatomeista ja korvautunut fluoriatomilla.


title: Fluoribentseeni

text: Fluoribentseeni on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä, jolla on aromaattisille yhdisteille tyypillinen haju. Yhdiste liukenee veteen hieman. Aine reagoi voimakkaasti vahvojen hapettimien kanssa.


title: Fluoribentseeni

text: Toisin kuin kloori- tai bromibentseeni fluoribentseeni ei reagoi vahvojen emästen kanssa vapauttaen halogeenin vety-yhdistettä, jolloin muodostuisi bentsyynivälituote. Tämä johtuu fluoribentseenin vahvasta C–F-sidoksesta. Butyylilitium-yhdisteiden kanssa se reagoi muodostaen bentsyyniä ja litiumfluoridia.


title: Fluoribentseeni

text: Fluorobentseeniä valmistivat ensimmäisen kerran italialaiset kemistit Emanuele Paternò ja Oliveri vuonna 1883. He valmistivat p-fluoribentseenisulfonihappoa ja kuumensivat sitä väkevän suolahapon kanssa, jolloin muodostui fluoribentseeniä.


title: Fluoribentseeni

text: Vuonna 1886 Otto Wallach kehitti menetelmän tuottaa fluoribentseeniä niin kutsutulla diatsopiperididimenetelmällä. Ensimmäisessä vaiheessa aniliinista valmistetaan fenyylidiatsoniumsuola, josta valmistetaan piperididi, joka hajotetaan väkevällä vetyfluoridilla ja kuumennuksella fluoribentseeniksi.


title: Fluoribentseeni

text: Wallach valmisti fluoribentseeniä myös toisella tavalla. Hän valmisti yhdistettä lisäämällä aniliinia ja natriumnitriittiä kylmään vetyfluoridiin ja kuumensi seoksen. Tämä tapa yleistyi teollisuudessa 1940-luvulla.


title: Fluoribentseeni

text: Wallachin menetelmien ongelma on se, että niissä joudutaan käyttämään erittäin myrkyllistä väkevää vetyfluoridia. Tämän vuoksi erityisesti laboratorioissa fluoribentseeniä valmistetaan Balz–Schiemann-menetelmällä, jonka Günther Balz ja Günther Schiemann julkaisivat vuonna 1927. Menetelmässä diatsoniumsuola reagoi tetrafluoroboraatti-ionin kanssa muodostaen liukenemattoman diatsoniumtetrafluoriboraattisuolan. Fluoribentseeniä vapautuu, kun suolaa kuumennetaan. Lisäksi muodostuu typpikaasua ja booritrifluoridia.


title: Fluoribentseeni

text: Fluoribentseeniä voidaan valmistaa myös syklopentadieenin ja difluorikarbeenin välisellä reaktiolla. Difluorokarbeenia voidaan tuottaa esimerkiksi difluorikloorimetaanin pyrolyysillä. Syklopentadieeni ja difluorokarbeeni reagoivat 550–670 °C lämpötilassa ja syklisen välituotteen hajotessa muodostuu fluoribentseeniä.


title: Fluoribentseeni

text: Fluoribentseeniä käytetään teräksen valmistuksessa hiilipitoisuuden kontrollointiin, lääkeaineiden, hyönteismyrkkyjen ja muiden orgaanisten yhdisteiden synteeseissä sekä liuottimena F-NMR-spektrometriassa.


title: Peregrinos Proteus

text: Peregrinos Proteus (n. 95-165 jaa.) oli antiikin kreikkalainen kyyniseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Parionista, Mysiasta. Hänet tunnetaan ennen kaikkea siitä, että hän piti oman hautajaispuheensa ja teki polttoitsemurhan Olympian kisoissa vuonna 165.


title: Peregrinos Proteus

text: Nimen ”Proteus” Peregrinos oli ottanut kreikkalaisen mytologian Proteukselta, joka kykeni muuttamaan muotoaan.


title: Peregrinos Proteus

text: Peregrinoksen elämästä on säilynyt vain yksi yksityiskohtainen kuvaus Lukianoksen satiirissa "Peregrinoksen polttoitsemurha". Vaikka Lukianos suhtautui vihamielisesti Peregrinokseen ja kyynikoihin yleensäkin ja kuvaukseen tulee siksi suhtautua varauksella, teoksesta voidaan kuitenkin hahmottaa Peregrinoksen elämän pääpiirteet. Lisäksi Peregrinoksen oppilas Aulus Gellius tarjoaa Peregrinoksesta joitakin tietoja, jotka antavat tästä erilaisen kuvan.


title: Peregrinos Proteus

text: Peregrinos syntyi Parionissa noin vuonna 95 jaa. Nuorella iällä häntä epäiltiin isänsä surmaamisesta, ja tämän vuoksi hän joutui jättämään kotikaupunkinsa. Hän päätyi Palestiinaan ja oli läheisessä yhteydessä kristilliseen yhteisöön, tullen jonkinlaiseksi auktoriteetiksi yhteisössä. Roomalaiset vangitsivat Peregrinoksen, ja kristityt auttoivat häntä paljon hänen ollessaan vankilassa. Hän on ehkä odottanut saavansa kuolemantuomion, mutta Syyrian maaherra vapautti hänet.