title: Monte Cavo

text: Vuonna 1890 tilat muutettiin kansainvälisen tason hotelliksi. Kuuluisia vierailijoita ovat olleen mm. kuningas Umberto II, näytelmäkirjailija Luigi Pirandello, marsalkka Armando Diaz sekä kuningas Edvard VIII puolisonsa Wallis Simpsonin kanssa. Toisen maailmansodan aikana Saksan "Wehrmacht" käytti hotellia radioviestinnän tukikohtana.


title: Monte Cavo

text: Sotien jälkeen tiloja on käytetty televiestintäasemana, ja antennien ja muiden laitteistojen valtaama alue on ympäröity aidalla. Tästä toiminnasta on tehty lukuisia valituksia sen ympäristöönsä levittämän elektromagneettisen säteilyn johdosta. Antiikin Rooman muinaisuskonnon palauttamista haikailevat uuspakanat ovat vaatineet paikan palauttamista muinaiseen kunniaansa. Suunnitteilla ja osin toteutettunakin on liikojen antennien siirto muualle.


title: Aadam Leino

text: Aadam Leino (1. lokakuuta 1858 Koski Hl – 11. lokakuuta 1897 Koski Hl) oli suomalainen toimittaja ja suomentaja.


title: Aadam Leino

text:
Leinon vanhemmat olivat ratsutilallinen Heikki Ylöstalo ja Helena Sofia Adamintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin alkeisopistosta 1882 ja työskenteli sitten toimittajana ja kirjailijana.
Leino oli naimisissa vuodesta 1897 Hilma Katriina Jurvan kanssa.


title: Lars Josef Achrén

text: Lars Josef Achrén (21. tammikuuta 1811 Oravainen – 13. elokuuta 1842 Munsala) oli herännäinen suomalainen pappi.


title: Lars Josef Achrén

text: Achrénin vanhemmat olivat kappalainen Matias Achrén ja Elisabet Ulf. Hän suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1832 ja pappistutkinnon 1833 ja toimi sitten väliaikaisena pappina useissa Etelä-Pohjanmaan seurakunnissa. Herännäisyyteen kääntynyt Achrén käänsi ruotsiksi Anders Björkqvistin tunnetun postillan, käännös ilmestyi 1843 nimellä "Trons Öfning till salighet".


title: Lars Josef Achrén

text: Achrénin puoliso vuodesta 1838 oli Charlotta Fredrika Stenbäck, runoilija Lauri Stenbäckin sisar.


title: Kuparijodidi

text: Kuparijodidi eli kupari(I)jodidi (CuI) on epäorgaaninen kupari- ja jodidi-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa orgaanisissa synteeseissä ja polymeerejä stabiloivana reagenssina. Luonnossa kuparijodidia esiintyy marshiittimineraalina.


title: Kuparijodidi

text: Kuparijodidi on huoneenlämpötilassa valkoista kiinteää ainetta, jonka epäpuhtaudet värjäävät ruskehtavaksi. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta. Se liukenee kuitenkin ammoniakkiin, jodidiliuoksiin ja syanidiliuoksiin muodostaen kompleksi-ioneja, esimerkiksi diammiinikupari(I)-ionin [Cu(NH)]. Myös rikkihappo liuottaa kuparijodidia.


title: Kuparijodidi

text: Kuparijodidia voidaan valmistaa alkuaineistaan kuuman kuparin ja kaasuuntuneen jodin välisellä reaktiolla. Toinen tapa on kupari(II)suolan vesiliuoksen ja alkalimetallijodidiliuoksen välinen reaktio. Tässä reaktiossa muodostuu ensin kupari(II)jodidia. Se on kuitenkin pysymätön yhdiste, koska jodidi-ioni pelkistää Cu-ionin Cu-ioniksi hapettuen itse jodiksi. Veteen liukenematon kuparijodidi saostuu ja voidaan erottaa suodattamalla. Reaktiossa sivutuotteena muodostuva jodi värjää saostuman ruskeaksi ja kuparijodidin valkoinen väri saadaan esiin natriumtiosulfaattiliuoksen avulla.


title: Kuparijodidi

text: Kuparijodidia käytetään polymeerien lisäaineena parantamaan niiden stabiilisuutta korkeita lämpötiloja ja valoa vastaan. Sitä käytetään myös valoherkissä papereissa valokuvauskemikaalina, korroosionestoaineena kaivosteollisuuden sovellutuksissa, eläinten rehun lisäravinteena, pilvien kylvämiseen ja sen elohopean kanssa muodostamaa kaksoissuolaa käytetään lämpötilaindikaattorina. Kuparijodidia voidaan käyttää myös orgaanisten synteesien katalyyttinä muun muassa useissa kytkentäreaktioissa.


title: Voimapaperi

text: Voimapaperi on valkaisemattomasta sulfaattiselluloosasta valmistettua lujaa kääre- tai säkkipaperia. Sen paino on 60–90 g/m².


title: Voimapaperi

text: Voimapaperit ovat yksi perinteisimmistä paperilaaduista, joita on valmistettu 1800-luvun lopulta lähtien. Voimapaperitehtaat sijaitsevat yleensä sellutehtaan yhteydessä, koska varsinkaan ruskeaa kraft-massaa ei kannata kuivata ja kuljettaa.


title: Voimapaperi

text: Voimapaperien päätyypit ovat:


title: Carl Wilhelm Ahrenberg

text: Carl Wilhelm Ahrenberg (14. toukokuuta 1807 Turku – 3. huhtikuuta 1880 Viipuri) oli suomalainen opettaja ja rehtori.


title: Carl Wilhelm Ahrenberg

text: Ahrenbergin vanhemmat olivat asessori Henrik Jakob Ahrenberg ja Margareta Kristina Tihleman. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1832 ja tuli sitten pitkän ulkomaan matkan jälkeen opettajaksi, ensin Helsinkiin ja sitten Viipuriin, missä hän toimi lukion ja sittemmin yläalkeiskoulun lehtorina 1836-1872 sekä vuodesta 1857 myös rehtorina. 1859-1865 Ahrenberg oli Viipurin koulujen tarkastaja, joka yhtenäisti alueen kouluja muiden Suomen koulujen kanssa muun muassa niin, että lukion opetuskieleksi tuli ruotsi saksan ja venäjän asemesta. Ahrenberg oli 1865 asetetun koulukomitean jäsen, joka vastusti kirkon ja koulun erottamista toisistaan. Hän asettui myös alkeiskoulun ja lukion yhdistämistä vastaan.


title: Carl Wilhelm Ahrenberg

text: Ahrenbergin puoliso vuodesta 1840 oli Mathilda Maria Bäck (k. 1901). Heidän kotinsa oli Viipurin ensimmäisiä sivistyskoteja, jonka kielenä oli suomi. Perheen poika Johan Jacob Ahrenberg (1847–1914) oli tunnettu arkkitehti, taidemaalari, taidekriitikko ja kirjailija.


title: Cay Sevón

text: Cay Inger Elisabeth Sevón (ent. Kankaanpää, s. 22. maaliskuuta 1949 Kauniainen) on suomalainen valtiotieteiden tohtori, joka vastasi Turun kulttuuripääkaupunkivuodesta Turku 2011 -säätiön toimitusjohtajana. Hän toimii nyt säätiön asiamiehenä.


title: Cay Sevón

text: Cay Sevón kirjoitti ylioppilaaksi Grankulla Samskolasta 1969 ja opiskeli sosiologiaa ja poliittista historiaa Helsingin yliopistossa. Sevón työskenteli Suomen Kommunistisen Puolueen keskuskomitean kansainvälisellä osastolla


title: Cay Sevón

text: Sevón toimi 1997–2001 Turun kaupungin yhteiskuntasuhteista ja edunvalvonnasta vastaavana yhteyspäällikkönä, sitten sisäasiainministeriön kuntaosaston osastopäällikkönä ja ylijohtajana sekä samoissa tehtävissä myös valtiovarainministeriössä vuoteen 2008, jolloin hänet nimitettiin Turku 2011 -säätiön toimitusjohtajaksi.


title: Cay Sevón

text: Sevón väitteli valtiotieteiden tohtoriksi 1996 aiheenaan Ruotsin puolueettomuus jälleenrakennusajan Euroopassa. Hän on toiminut myös Stakesin tutkijana ja Suomen Akatemian tutkimusapulaisena. Vuonna 2010 Sevón valittiin Vuoden yhteiskuntatieteilijäksi.


title: Cay Sevón

text: Joulukuussa 2013 hallinto- ja kuntaministeri Henna Virkkunen nimitti Sevónin yhdeksi kolmesta pääkaupunkiseudun kuntajakoselvittäjästä.


title: Cay Sevón

text: Sevónin isä oli toimittaja Enzio Sevón.


title: Cay Sevón

text: Sevón sai Turun kulttuuripääkaupunkihankkeen vetäjänä Olutliiton ”Paha Nuutti”-nimityksen vuonna 2010. Olutliitto nimeää Pahaksi Nuutiksi henkilön tai tahon, joka on toiminnallaan jarruttanut olutkulttuuria Suomessa.


title: Voronežin taistelu (1943)

text: Voronežin taistelu oli tammikuussa 1943 käyty akselivaltojen ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu Voronežin kaupungin hallinnasta. Saksalaiset olivat edetessään vallanneet kaupungin heinäkuussa 1942. Taistelu oli seurausta saksalaisten Stalingradissa kärsimästä tappiosta ja se päättyi puna-armeijan voittoon 25. tammikuuta 1943. Taistelussa puna-armeija sai yli 140 000 sotavankia.


title: Yrjö Airila

text: Yrjö Elias Airila (vuoteen 1906 Nyholm; 25. kesäkuuta 1887 Vaasa – 25. kesäkuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, professori ja farmakologian tutkija.


title: Yrjö Airila

text: Airilan vanhemmat olivat kirkkoherra Abel Nyholm ja Elisabeth Forsman. Hänen veljensä oli kielentutkija Martti Airila. Airila valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1914 ja väitteli samana vuonna tohtoriksi adanaliinin ja bromuraalin farmakologiasta. Airila toimi ensin Helsingin yliopiston kokeellisen farmakologian dosenttina vuodesta 1916 ja sitten lääketieteellisen kemian assistenttina sekä vuodesta 1917 lääketieteellisen kemian ja farmakologian vt. professorina. Farmakologian professoriksi hänet nimitettiin 1924. Lääkintöhallituksen oikeuskemistinä Airila toimi 1920–1924, samoin ajoittain lääkärinä maaseudulla ja Helsingissä vuodesta 1922 sekä Savonlinnan kylpylän ylilääkärinä 1939–1942. Robert Tigerstedtin johdolla opiskellut Airila täydensi tietojaan Wienissä ja Berliinissä. Tutkijana hän perehtyi muun muassa anafylaksiaan sekä tiettyjen aineiden vaikutuksiin verenkiertoon. Airila oli kansainvälisesti tunnettu tiedemies, jota pidetään nykyaikaisen farmakologian uranuurtajana Suomessa.


title: Yrjö Airila

text: Airilan ensimmäinen puoliso vuodesta 1913 oli Hellin Olivia Lundán (er.) ja toinen vuodesta 1934 Stella Alile Spoof.


title: Emanuele Filiberto (Aostan herttua)

text: Emanuele Filiberto, Aostan toinen herttua (13. tammikuuta 1869 Genova – 4. heinäkuuta 1931 Torino) oli Savoijin kuningashuoneen jäsen ja italialainen marsalkka. Hän oli Italian armeijan keskeisimpiä komentajia ensimmäisen maailmansodan aikana.


title: Emanuele Filiberto (Aostan herttua)

text: Emanuele Filiberto oli Espanjan kuningas Amadeus I:n vanhin poika ja Italian kuningas Viktor Emanuel III:n serkku. Hän kouluttautui alkujaan tykistöupseeriksi. Maailmansodan puhjetessa vuonna 1914 hän toimi tykistön tarkastajana ja oli sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti. Italian liittyessä sotaan toukokuussa 1915 hän oli 10:nnen armeijakunnan komentaja, mutta siirtyi samantien kolmannen armeijan johtoon. Emanuele Filiberto kuului maailmansodan aikana Italian armeijan osaavimpiin komentajiin. Hänen kolmas armeijansa onnistui valtaamaan Gorizian kuudennessa Isonzon taistelussa elokuussa 1916 ja luomaan siten italialaisille sillanpääaseman Isonzo-joen vastarannalle. Tämä oli ainoa Italian saavuttama merkittävä voitto Isonzon taisteluissa. Italialaisten linjojen hajottua Caporetton taistelussa lokakuussa 1917 Emanuele Filiberto pelasti kolmannen armeijan perääntymällä hallitusti Tagliamenton taakse.


title: Emanuele Filiberto (Aostan herttua)

text: Emanuele Filiberto ylennettiin sodan aikana kenraaliksi. Sodan jälkeen hän sai Italian armeijan ylimmän kenraalinarvon ("generale d’esercito") ja hänet nimitettiin ylimmän sotaneuvoston jäseneksi sekä ensimmäisen armeijan komentajaksi. Fasistihallinto antoi hänelle 1926 marsalkan arvon. Emanuele Filiberton kuoltua vuonna 1931 Aostan herttuan arvon peri hänen poikansa Amadeus, josta myöhemmin tuli Etiopian varakuningas. Nuoremmasta pojasta tehtiin toisen maailmansodan aikana Kroatian nukkehallitsija nimellä Tomislav II.


title: Emanuele Filiberto (Aostan herttua)

text: Emanuele Filiberton puoliso oli vuodesta 1895 Orléansin ”prinsessa” Hélène, Pariisin kreivin tytär.


title: Voipaperi

text: Voipaperi tarkoittaa kovapintaisia ja sitkeitä paperilaatuja, jotka ovat tavallista valkoista paperia läpikuultavampia. Niistä tärkeimpiä ovat pergamenttipaperi ja pergamiini. Voipaperi on tarkoitettu ainoastaan kääre- ja aluspaperina käytettäväksi, eikä sovellu uuniin leivinpaperin korvikkeeksi. Nimi viittaa aiemmin yleiseen käyttötarkoitukseen: irtovoin pakkaamiseen.


title: Voitilankoski

text: Voitilankoski on koski Kyrönjoen alajuoksulla Etelä-Pohjanmaalla Mustasaaren kunnassa. Sen putouskorkeus on 6,0 metriä.


title: Heidi Lindewall

text: Heidi Maria Lindewall (s. 28. elokuuta 1979 Vaasa) on suomalainen kilpakävelijä. Hän edustaa Vantaan Salamia ja hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2003 lähtien Valentin Kononen. Kalevan kisoista Lindewall on saavuttanut 10 kilometrin kävelyssä kultaa vuonna 2001 ja pronssia vuonna 2000. Lisäksi hän on sisäratojen SM-kilpailuissa voittanut pronssia 3 000 metrin kävelyssä.


title: Tiina Muinonen

text: Tiina Annika Muinonen (s. 30. syyskuuta 1981 Vantaa) on aktiiviuransa jo lopettanut suomalainen kilpakävelijä. Hän edusti Kenttäurheilijat -58:aa ja hänen valmentajanaan toimi Pekka Muinonen. Kalevan kisoista Muinonen saavutti 10 kilometrin kävelyssä kultaa (vuonna 2000), kaksi hopeaa (2004, 2010) ja kaksi pronssia (2001, 2009). Lisäksi hän voitti 20 kilometrin kävelyssä kultaa vuonna 2007, hopeaa vuonna 2004 ja pronssia vuonna 2010. Ulkoradoilta Muinonen saavutti myös kolme kultaa ja pronssin 3 x 3 000 metrin kävelyviestissä. Sisäratojen SM-kilpailuista Muinonen voitti kaksi kultaa ja neljä hopeaa 3 000 metrin kävelyssä.


title: Tiina Muinonen

text: Aktiivisen kilpailu-uransa Muinonen lopetti vuoden 2011 Kalevan kisojen jälkeen.


title: Mainland (Orkneysaaret)

text: Mainland on Orkneysaarten pääsaari. Saaren pinta-ala on 523 neliökilometriä. Suurin osa Orkneysaarten väestöstä asuu Mainlandilla. Vuonna 2011 saaren asukasluku oli 17 162.


title: Ohjattu kasvu

text: Ohjattu kasvu on Raisio Oyj:n tehdasalueella Raisiossa sijaitseva graniittiveistos, jonka tekijä on vehmaalainen kuvanveistäjä Jarkko Roth (s. 1943). Se paljastettiin yrityksen 50-vuotisjuhlien yhteydessä 1989. Noin neljä metriä korkea kolmiosainen teos kuvaa Raision tehtaiden kasvua pienestä myllystä monipuoliseksi tuotantolaitokseksi.


title: Suojattu kasvu

text: Suojattu kasvu on Turussa Aurajoen länsirannalla sijaitseva graniittiveistos, jonka tekijä on vehmaalainen kuvanveistäjä Jarkko Roth (s. 1943). Vuonna 1983 valmistuneen teoksen lahjoitti kaupungille Rakennusliike Kivikartio 40-vuotisjuhlansa yhteydessä 1985. Kivikartion perustaja teollisuusneuvos Pauli Lappalainen kertoi teoksen kuvaavan sitä suojaisaa kasvuympäristöä, jonka vakaasti kehittyvä Turku tarjoaa eteenpäin pyrkivälle yritykselle.


title: Suojattu kasvu

text: Teoksen sijaintipaikka on Läntinen Rantakatu 25:n kohdalla.


title: Matti Kastu

text: Matti Tapani Kastu (s. 3. helmikuuta 1943 - k. 3. maaliskuuta 2015; ) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan tenori. Hän on kotoisin Turusta Kastun kaupunginosasta. Hän opiskeli Turun musiikkiopistossa, Sibelius-Akatemiassa sekä Wienissä. Vuodesta 1973 hän kuului Tukholman oopperaan, mutta vieraili myös muualla ja esiintyi mm. Savonlinnan oopperajuhlilla.


title: Jarkko Roth

text: Jarkko Roth (s. 1943) on vehmaalainen kuvanveistäjä, joka käyttää materiaalinaan erityisesti graniittia. Hän on tunnettu myös mitalitaiteilijana.


title: Jarkko Roth

text: Roth opiskeli Turun piirustuskoulussa.


title: Kanelipuodit

text: Kanelipuodit () on vuonna 1933 ilmestynyt puolanjuutalaisen kirjailijan Bruno Schulzin novellikokoelma. Kokoelman kertomukset on julkaistu suomeksi teoksessa "Kanelipuodit ja muita kertomuksia" (Basam Books, 2013) Tapani Kärkkäisen kääntäminä. "Kanelipuodit ja muita kertomuksia" -teoksessa on julkaistu suomeksi kaikki Sculzin säilyneet proosateokset, mukaan lukien Schulzin toinen teos "Kuolinilmoituksen sanatorio" (1936) sekä neljä kirjallisuuslehdissä ilmestynyttä novellia. Kirja on kuvitettu Schulzin piirroksin ja se on varustettu Virpi Hämeen-Anttilan kirjoittamalla esipuheella sekä suomentajan laajalla jälkisanalla ja viitteillä. Käännös on tehty Schulzin koottujen proosateosten tieteellisestä laitoksesta "Opowiadania: Wybór esejów i listów".


title: Kanelipuodit

text: Schulzin kertomuksia ilmestyi suomeksi vuonna 1965 välikielen kautta valikoimana "Krokotiilikuja", jonka Otava julkaisi Moderneja kirjailijoita -sarjassa. Suomennoksen teki Aarno Peromies Josef Hahnin 1960-luvulla tekemästä saksannoksesta. Teoksesta kuitenkin puuttui useita tärkeitä tekstejä, varsinkin "Kuolinilmoituksen sanatoriosta".


title: Sentneri

text: Sentneri (tunnus cwt; engl. centum weight tai hundredweight) on vanha painomitta. Brittiläinen sentneri () on 112 paunaa eli 50,802 3 kg. Brittiläinen tonni ("long ton") on 20 cwt. Amerikkalainen sentneri "short hundredweight", on 100 paunaa, ja amerikkalainen tonni ("short ton") on 20 amerikkalaista sentneriä eli 2000 paunaa. Jalometallien punnituksessa käytetty "troy hundredweight" on kuitenkin 100 troy-paunaa eli 37,324 172 16 kg.


title: Sentneri

text: "Metrinen sentneri" tarkoittaa senttaalia, joka on 100 kg.


title: Luigi Cadorna

text: Luigi Cadorna (4. syyskuuta 1850 Pallanza, Piemonte – 21. joulukuuta 1928 Bordighera) oli italialainen kenraali, joka johti Italian sodankäyntiä ensimmäisen maailmansodan aikana vuosina 1915–1917. Hänet erotettiin tappiollisen Caporetton taistelun jälkeen.


title: Luigi Cadorna

text: Luigi Cadornan isä oli kenraali Raffaele Cadorna. Hän oli aatelisarvoltaan kreivi. Cadorna aloitti upseerinuransa aliluutnanttina Italian armeijassa vuonna 1868. Hän yleni 1875 kapteeniksi, 1892 everstiksi ja 1905 kenraaliluutantiksi sekä nimitettiin 1910 neljännen armeijakunnan komentajaksi. Hänelle tarjottiin pääesikunnan päällikön tehtäviä ensi kerran vuonna 1908, mutta silloin hän kieltäytyi. Toisella kerralla kuusi vuotta myöhemmin Cadorna hyväksyi tarjouksen, ja hänet nimitettiin pääesikunnan johtoon hieman ennen maailmansodan puhkeamista heinäkuussa 1914. Sodassa Italia julistautui aluksi puolueettomaksi, kunnes liittyi toukokuussa 1915 sotaan ympärysvaltojen puolelle. Sodanjulistusta edeltäneinä kuukausina Cadorna pyrki voimakkaasti vahvistamaan Italian armeijaa. Sodan alettua sotatoimien johto Itävalta-Unkarin vastaisella rintamalla alistettiin hänen komentoonsa.


title: Luigi Cadorna

text: Sodan alussa Italialla oli 25 jalkaväki- ja neljä ratsuväkidivisioonaa. Cadornan tavoitteena oli vallata Itävalta-Unkarilta Triesten ja Kärntenin alueet, joten hän keskitti Italian päävoimat itärajalle ja jätti Etelä-Tirolin suunnan vähemmälle huomiolle. Hän kuitenkin käynnisti Italian hyökkäyksen sen verran hitaasti, että itävaltalaiset ehtivät asettua puolustukseen rajalle. Cadornon taktiikkana oli säilyttää vahva puolustuslinja Trentinon alueella ja suorittaa lannistumatta toistuvia jalkaväkihyökkäyksiä Isonzojoella. Nämä hyökkäykset johtivat suuriin miestappioihin ilman merkittävää sotilaallista menestystä. Ensimmäiseen sotatalveen mennessä tappiot kasvoivat 300 000 mieheen. Toisin kuin länsirintaman komentajat, Cadorna ei juuri hyödyntänyt tykistön tukea jalkaväkihyökkäyksissä, sillä italialaisilla oli pulaa tykeistä ja konekivääreistä. Taistelutahdon alenemiseen hän vastasi valtuuttamalla yli 750 kuolemantuomiota pelkuurudesta tuomituille ja erottamalla upseereita. Italian armeijan merkittävimmät saavutukset Cadornan alaisuudessa olivat itävaltalaisten hyökkäyksen torjuminen Trentinossa keväällä 1916, Gorizian valtaus elokuussa 1916 ja voitto Baensezzassa vuonna 1917.


title: Luigi Cadorna

text: Italian vähäinenkin sotaonni kääntyi Saksan tultua Itävalta-Unkarin avuksi. Keskusvaltojen raskas yllätyshyökkäys lokakuussa 1917 heikosti puolustettua Caporetton linnoitusta vastaan johti italialaisten täydelliseen tappioon ja 24. lokakuuta Cadornan oli määrättävä Italian armeija perääntymään Piavejoelle. Pelkästään tässä taistelussa menetettiin yli 300 000 miestä ja suuret määrät arvokasta kalustoa. Tappion seurauksena Cadorna korvattiin nopeasti kenraali Armando Diazilla ja siirrettiin Versaillesissa kokoontuneen ympärysvaltojen ylimmän sotaneuvoston jäseneksi. Hän joutui jättämään tämänkin tehtävän helmikuussa 1918, kun virallinen raportti Caporetton sotilaallisesta katastrofista leimasi hänet päävastuulliseksi tappiosta. Tutkinnan asiakirjat julkaistiin seuraavana vuonna. Cadorna jätti sotapalveluksen kokonaan syyskuussa 1918. Benito Mussolini järjesti kaikesta huolimatta hänelle ylennyksen marsalkaksi vuonna 1924.


title: Kokoelma (Jukka Poika)

text: Kokoelma on suomalaisartisti Jukka Pojan ensimmäinen kokoelma-albumi. Suomen Musiikki -levy-yhtiö julkaisi sen digitaalisesti ladattavana, CD:nä sekä vinyylilevynä 4. lokakuuta 2013. Kokoelmalta-albumilta löytyy vanhojen kappaleiden lisäksi kaksi uutta kappaletta, "Pelimies" sekä "Laineet", jotka molemmat on julkaistu singleinä. "Laineet" on uusi versio vuonna 2003 Kompostikoplan kanssa levytetystä kappaleesta "Keinuta mua". Albumilla neljä kappaletta on tulkittu uudestaan.


title: Kokoelma (Jukka Poika)

text: "Kokoelma" nousi julkaisuviikollaan Suomen virallisen albumilistan kuudenneksi, joka on myös sen toistaiseksi paras sijoitus listalla. "Kokoelma" ylitti kahdessa päivässä kultalevyrajan, kun sitä myytiin yli 10 000 kappaletta.


title: Aiju von Schöneman

text: Arja Anitra "Aiju" von Schöneman (s. 1939 Hämeenlinna) on turkulainen kulttuurivaikuttaja ja Turun tuomiokirkon entinen opas. Hän alkoi käyttää nimeä Aiju 12-vuotiaana.


title: Aiju von Schöneman

text: Sotkamossa nimismiehen tyttärenä varttunut Schöneman tuli Turkuun opiskellakseen lukiossa. Sen jälkeen hän opiskeli Helsingin yliopistossa kirjallisuustiedettä, psykologiaa ja sosiologiaa. Hän työskenteli opintojen ohella toimittajana Radiokuuntelija-lehdessä. Hän tapasi tulevan puolisonsa, psykiatri Armo Hormian, joka pyysi Schönemania ryhtymään pienen kirjankustantamonsa Tajon kirjalliseksi johtajaksi. Schönemanista tuli Hormian kolmas vaimo. Väkivaltaisen avioliiton ja vuonna 1972 tapahtuneen avioeron jälkeen Schöneman jatkoi kahden lapsen yksinhuoltajana opintojaan Turun yliopistossa ja aloitti pitkän uransa Turun tuomiokirkon suosittuna oppaana, aluksi kesäisin ja vuodesta 1981 ympäri vuoden, ja toimi myös vahtimestarina. Schöneman jäi eläkkeelle 2003, mutta opastaa tuomiokirkossa yhä.


title: Aiju von Schöneman

text: Vuosina 1984–1990 Schöneman oli yhdessä Ilkka-Juhani Takalo-Eskolan ja Antero Kareen kanssa perustamassa Retretin näyttelyluolastoa Punkaharjulla ja kouluttamassa sen oppaita. Tuomiokirkon ja Retretin ohella Schöneman on opastanut myös muun muassa Turun linnassa. Hän on toiminut Turun kaupungin nimistötoimikunnassa ja kulttuurilautakunnassa sekä Turun kirkkovaltuustossa ja -neuvostossa. Vuonna 2007 Turkuseura nimesi Aiju von Schönemanin Vuoden kulttuuriturkulaiseksi. Seuraavana vuonna hän oli yksi Turun Tähti -palkinnon saajista.


title: Aiju von Schöneman

text: "Aiju" (Turkuseura, 2014) on Sinikka Klemettilän toimittama muistelmateos, jossa von Schöneman muistelee muun muassa väkivaltaista avioliittoaan Hormian kanssa.


title: Armando Diaz

text: Armando Vittorio Diaz (5. joulukuuta 1861 Napoli – 29. helmikuuta 1928 Rooma) oli italialainen marsalkka. Hän johti Italian sodankäyntiä ensimmäisen maailmansodan loppuvaiheessa 1917–1918.


title: Armando Diaz

text: Diaz kävi sotilaskoulun Napolissa ja Torinossa, ja aloitti upseerinuransa tykistön aliluutnanttina vuonna 1881. Vuonna 1894 hänestä tuli eversti ja 93:nnen jalkaväkirykmentin komentaja. Diaz komensi menestyksekkäästi rykmenttiään vuosien 1911–1912 sodassa Turkkia vastaan ja sai 1914 ylennyksen kenraalimajuriksi. Hän auttoi kenraali Luigi Cadornaa Italian armeijan uudelleenjärjestelyssä maailmansodan alla ja Italian liityttyä sotaan hänestä tuli päämajan operaatiojohtaja. Vuoden 1915 lopussa Diaz ylennettiin kenraaliluutnantiksi ja nimitettiin 48:nnen jalkaväkidivisioonan komentajaksi. Vuonna 1917 hän siirtyi 23:nnen armeijakunnan johtoon.


title: Armando Diaz

text: Italian kärsittyä nöyryyttävän murskatappion itävaltalaisille Caporetton taistelussa lokakuussa 1917 Cadorna siirrettiin uuden pääministerin Vittorio Orlandon määräyksestä syrjään ja Diaz nimitettiin 8. marraskuuta hänen tilalleen pääesikunnan päälliköksi, mikä tosiasiassa merkitsi Italian ylipäällikön tehtäviä. Diaz sai Italian armeijan takaisin jaloilleen, ja Itävalta-Unkarin hyökkäys Piaven luona kesäkuussa 1918 torjuttiin menestyksekkäästi. Maan hallituksen painostuksesta Diaz määräsi Italian armeijan myös vastahyökkäykseen, ja heinäkuun alkuun mennessä itävaltalaiset lyötiin. Lopullisesti Itävalta-Unkarin armeija murskattiin Vittorio Veneton taistelussa lokakuun 1918 lopussa. Aivan maailmansodan loppuvaiheessa saavutettu voitto teki Diazista suositun. Hänet ylennettiin ensin armeijakenraaliksi ("generale d’esercito") ja nimitettiin myöhemmin ylimmän sotaneuvoston varapuheenjohtajaksi. Hän toimi armeijan tarkastajana, kunnes jätti aktiivipalveluksen marraskuussa 1920. Joulukuussa 1921 Diazille myönnettiin erityinen aatelisarvo "duca della victoria" (”voiton herttua”). Hän toimi sotaministerinä Benito Mussolinin hallituksessa 1922–1924, mutta joutui vetäytymään tehtävästä terveysongelmien vuoksi. Vuonna 1924 hän sai vielä marsalkan sotilasarvon.


title: Barrie Colts

text:
Barrie Colts on kanadalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Ontarion junioriliigan Itäisen konferenssin keskidivisioonassa.
Seuran kotikaupunki on Barrie Ontariossa.


title: Porttaalitunneli

text: Porttaalitunneli on Porin rautatieaseman yhteydessä sijaitseva jalankulku- ja pyöräilytunneli, joka yhdistää Porin keskustan Tiilimäen ja Isomäen kaupunginosiin.


title: Porttaalitunneli

text: Tampere-Pori-radan alittava tunneli on noin 100 metriä pitkä ja sieltä on yhteys myös asemalaitureille. Ratapihan jälkeen Porttaalitunneli jatkuu Valtatie 2:n alitse kevyenliikenteenväylänä ja liittyy Satakunnan keskussairaalan kohdalla muun muassa lentoasemalle ja urheilukeskukseen johtavalle Tiilimäentielle.


title: Porttaalitunneli

text: Vuonna 1998 valmistuneen Porttaalitunnelin on suunnitellut helsinkiläinen Arkkitehtitoimisto Esa Piironen. Se on osa vuonna 2002 perustettua Porin kansallista kaupunkipuistoa, joka ulottuu Kirjurinluodolta kaupungin keskustan puistoakselin kautta Isomäen urheilukeskukseen. Keskimääräinen vuorokausiliikenne tunnelissa oli kesäaikana 2012 noin 2 200 henkilöä.


title: Mississauga Steelheads

text:
Mississauga Steelheads on kanadalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Ontarion junioriliigan Itäisen konferenssin keskidivisioonassa.
Seuran kotikaupunki on Mississauga Ontariossa.


title: Sudbury Wolves

text:
Sudbury Wolves on kanadalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Ontarion junioriliigan Itäisen konferenssin keskidivisioonassa.
Seuran kotikaupunki on Sudbury Ontariossa.


title: Owen Sound Attack

text:
Owen Sound Attack on kanadalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Ontarion junioriliigan Läntisen konferenssin Keskilänsidivisioonassa.
Seuran kotikaupunki on Owen Sound Ontariossa.


title: Raisin’ Cain

text: Raisin’ Cain on yhdysvaltalaisen kitaristi, laulaja, lauluntekijä, yhtyeenjohtaja ja tuottaja Johnny Winterin studioalbumi vuodelta 1980.


title: Raisin’ Cain

text: Vuoden 2012 uudelleenjulkaisun kansitekstin mukaan albumi sisältää hitin "Rollin’ and Tumblin’".


title: Raisin’ Cain

text: Tuotantoneuvojana ja äänittäjänä on toiminut Dave Still ja johtajana Steve Paul. Still on tehnyt miksauksen New York Cityssä Hit Factoryssa apunaan Chris Tergesen.


title: Raisin’ Cain

text: Kannen valokuvan on ottanut Susan Chang ja muut Susan Warford. Taidesuunnittelusta on vastannut Paula Scher.


title: Raisin’ Cain

text:
Kiitoksissa on mainittu Teddy Slatus, Jacqueline Lau, Johnnie Allan, Mike Geremia, Elam Williams, Norman Simon (Uncle Sam's), Borck and Mensch, Eli Schoenfeld, Premier Talent ja CBS Recordsin henkilökunta.
sekätaustakuoro:


title: Maltti ja Valtti

text: Liikennepuistokonstaapelit Maltti ja Valtti ovat fiktiivisiä hahmoja, jotka perustuvat näyttelijä Jerry Mikkelisen alkuperäisideaan. Maltti ja Valtti ovat tulleet erityisesti tunnetuiksi Yle TV2:n lastenohjelmista.


title: Maltti ja Valtti

text: Maltti ja Valtti ovat seikkailleet säännöllisesti Pikku Kakkosessa vuodesta 2008. Vuonna 2015 he myös Ylen perinteisessä joulukalenterissa.


title: Maltti ja Valtti

text: Keväällä 2015 äänitettiin Yleisradiolle kymmenen jaksoa Maltin ja Valtin minikuunnelmia. Kuunnelmat käsikirjoittaja oli Jerry Mikkelinen, näyttelijöinä Mikkelinen (Maltti) ja Jussi Ollila (Valtti) ja ohjaajana Lasse Verkko.


title: Maltti ja Valtti

text: Maltista ja Valtista on tehty myös lastenkirjoja. Syksyllä 2014 ilmestyi kuvakirja "Maltti ja Valtti: Tehtävä mummolassa". Toinen kuvakirja "Maltti ja Valtti: Melkein autiolla saarella" julkaistiin syyskuussa 2015. Kirjat on kuvittanut Teemu Åke ja julkaissut Schildts & Söderströms.


title: Maltti ja Valtti

text: Maltti ja Valtti ovat tehneet myös musiikkia. Kappaleiden sävellyksestä ja sanoituksesta vastaavat Jussi Ollila ja Jerry Mikkelinen.


title: Maltti ja Valtti

text: Maltti ja Valtti ovat esiintyneet live-tapahtumissa ja -tilaisuuksissa vuodesta 2009. Hahmot ovat esiintyneet niin pienissä kuin isoissa tapahtumissa (mm. Puistoblues, Hamina Tattoo). Tuotannosta vastaa Kulttuuriosuuskunta Kaje.


title: Tuoksuvahakas

text: Tuoksuvahakas ("Hygrophorus agathosmus") on metsävahakkaiden sukuun kuuluva laji. Se on syötäväksi kelpaava sieni. Sillä on karvasmantelimainen tuoksu.


title: Tuoksuvahakas

text:
Tuoksuvahakas on muihin vahakkaisiin nähden pienehkö. Lakin väri on harmaa tai valkoinen, sen pinta voi olla tahmea ja sen keskellä on säikeitä. Jalka on
joko lakin värinen tai vaaleampi. Se muistuttaa jyväsvahakasta.


title: Tuoksuvahakas

text: Tuoksuvahakkaan isäntäpuu on kuusi ja sitä tavataan rehevissä kuusimetsissä.


title: Lännenkruunukyyhky

text: Lännenkruunukyyhky ("Goura cristata") on kyyhkyihin kuuluva lintulaji. Se elää uhanalaisena ja endeemisenä Indonesiassa.


title: Lännenkruunukyyhky

text: Lännenkruunukyyhky on suurikokoinen kyyhkylaji ja voi kasvaa 66–70 cm pitkäksi. Yleisväritykseltään se on siniharmaa. Lajin yläselkä ja siipien kainalot ovat väriltään tumman punaruskea. Siivissä on valkoinen täplä. Lännenkruunukyyhkyn selkeä tuntomerkii on päälaella oleva kookas höyhenistä muodostunut kruunumainen töyhtö.


title: Lännenkruunukyyhky

text: Lännenkruunukyyhkyä tavataan Indonesialle kuuluvilta Länsi-Papuan saarilta Misoolilta, Waigeolta, Salawatilta ja Batantan saarilta. Sen elinympäristöä ovat pääasiassa alankomaiden sademtsät, tulvametsät, soiset alueet ja mangrovemetsät. Lännenkruunukyyhkyt liikkuvat usein jokien varsilla. Lännenkruunukyyhkyjen ravintoa ovat maahan pudonneet hedelmät ja hyönteiset. Lännenkruunukyyhkynaaras munii yhden munan pesimäkauden aikana.


title: Lännenkruunukyyhky

text: Lännenkruunukyyhlykannan kooksi arvioidaan 3 500–15 000 yksilöä. Sitä uhkaavat metsäsätys ravinnoksi ja sen komean töyhdön vuoksi. Myös metsien hakkaaminen linnun levinneisyysalueella on uhka lajille sopivien elinympäristöjen vähenemisen vuoksi.


title: Valkovahakas

text: Valkovahakas ("Hygrophorus piceae") on metsävahakkaiden sukuun kuuluva laji. Se on syötävä sieni, mutta sen sekoittamista myrkyllisiin malikoihin pitää varoa.


title: Valkovahakas

text: Valkovahakas on kooltaan pieni. Se on kokonaan väriltään valkoinen. Lakki on laakea ja limainen. Ohut jalka on pitkänomainen.


title: Valkovahakas

text: Valkovahakasta tavataan kuusimetsissä.


title: Marja-Leena Mäkelä

text: Marja-Leena Mäkelä (aik. "Alanärä", s. 13. lokakuuta 1946 Alajärvi) on suomalainen kirjailija, kirjastonhoitaja ja kirjavinkkauksen uranuurtaja.


title: Marja-Leena Mäkelä

text: Mäkelä innostui kirjoista lapsuudessaan Ilmajoen Koskenkorvalla, missä hänen äitinsä toimi sivukirjaston hoitajana. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa ja toimi kirjastonhoitajana Ilmajoella ja Seinäjoella, jossa nykyisin asuu.


title: Marja-Leena Mäkelä

text: Mäkelä on toiminut kirjallisuuden ja kulttuurin läänintaiteilijana, Pohjanmaan kirjailijat ry:n puheenjohtajana ja Suomen nuorisokirjallisuuden instituutin hallituksen jäsenenä. Vuonna 2000 hän sai lastenkulttuurin valtionpalkinnon ja vuonna 2001 Suomen kirjastoseuran Hilkka M. Kauppi -palkinnon. Vuonna 2013 Suomen nuorisokirjailijat ry palkitsi hänet Pääskynen-palkinnolla ja vuonna 2015 Suomen Kirjailijaliitto Kirjailija kiittää -palkinnolla.


title: Marja-Leena Mäkelä

text: Marja-Leena Mäkelä esittää nimiosaa marraskuussa 2015 Seinäjoen kaupunginteatterin Verstasnäyttämöllä ensi-iltansa saaneessa näytelmässä "Vanharoosa". Juulia Soidinahon käsikirjoittama ja Venla Korjan ohjaama teos perustuu iäkkäiltä kerättyihin tarinoihin.


title: Marja-Leena Mäkelä

text: Marja-Leena Mäkelän tytär on dekkarikirjailija Vera Vala.


title: Skateholmin kalmistot

text: Skateholmin kalmistot sijaitsevat Skateholmissa Trelleborgin lähellä Skånessa Ruotsissa muinaisen Itämeren eli Litorinameren rannalla. Paikka on kuuluisa monista hyvin säilyneistä ihmisten ja koirien haudoista, joita on tutkittu toistasataa. Kalmistot ovat muodostuneet asuinpaikkojen ympärille, joita tunnetaan ainakin yhdeksän. Haudat ja eräät esineet on ajoitettu vuosiin 5 800−4 300 eaa. eli mesoliittiselle ja neoliittiselle kivikaudelle. Esineistön perusteella sen väestö kuului Ertebøllen kulttuuriin.


title: Skateholmin kalmistot

text: Jääkauden aikana suuret mannerjäätiköt sitoivat runsaasti vettä itseensä ja valtamerien vedenpinta aleni kymmeniä metrejä. Silloin Pohjanmerellä paljastui suuria alueita nykyistä merenpohjaa, ja esimerkiksi Tanskan nykyiset salmet ja saaret sekä Etelä-Ruotsin väli Bornholmiin olivat tällöin maatuneet. Boreaalisella ja atlanttisella ilmastokaudella meri kohosi peittäen asteittain alleen edellä mainitut maa-alueet sekä yhdisti silloisen Itämeren salmen kautta valtameriin. Itämeren silloista vaihetta kutsutaan Litorinamereksi, ja se on ollut silloin jopa neljä kertaa suolaisempi kuin nyt, mutta ei vielä yhtä suolainen kuin valtameret. Tällaisessa murtovedessä viihtyivät sekä suolaisen että makean veden eliöstöt. Meriyhteys on piristänyt rannikon ekosysteemiä ja tuonut lisää väestöä seudulle.


title: Skateholmin kalmistot

text: Skateholmin asuinpaikka on sijainnut suojaisan laguuniksi luonnehditun lahden hiekkarannoilla. Toistaiseksi on epäselvää, mikä on tuonna aikana ollut vedenpinnan tarkka korkeus. Yleisesti ottaen tiedetään, että merivesi on käynnyt jopa 5−6 metriä nykyistä korkeammalla, mutta vielä ei voida sanoa, sijaitsivatko asuinpaikat tuolloin saarissa vai niemissä. Merivesi on kuitenkin kohonnut hiljalleen ja asuinpaikkoja on jouduttu hylkäämään ja asettumaan hieman kauemmaksi rannasta. Siksi kohteen lähiympäristöstä on löytynyt yhdeksän asuinpaikkaa, joita merkitään kirjallisuudessa roomalaisilla numeroilla I−IX. Lopulta meri peitti asuinpaikat alleen, mikä auttoi orgaanisen materiaalin säilymistä nykypäiviin asti. Paikka sijaitsee nykyään noin 600 metrin päästä Itämeren rannasta.


title: Skateholmin kalmistot

text: Tutkimukset aloitettiin keväällä 1980 Lundin yliopiston alaisuudessa Lars Larssonin johdolla, ja ensimmäiset kohteet olivat Skateholm I ja II. Koska aineistoa tuli runsaasti, eri laitosten välillä jouduttiin tekemään laajaa poikkitieteellistä yhteistyötä. Hanke alettiin tuntea nimellä ”Skateholm projektet”, jonka tarkempi määrittely kulki myös nimellä ”A Late Mesolithic Settlement at a South Swedish Bay”. Kaivausten edistymisestä raportoitiin myös kansainvälisessä kirjallisuudessa ja lehdistössä. Skateholm I ja II tutkittiin kokonaan vuosina 1980–1984. Muut löydetyt kohteet tutkitaan joskus myöhemmin.


title: Skateholmin kalmistot

text: Skateholm I ja II eroavat luumateriaalin perusteella hieman toistaan. Asuinpaikka I:ssä löytyi prosentuaalisesti laskettuna enemmän suolaisen veden kalaa, hylkeitä ja villisikoja. Kalan luita oli hyvin runsaasti, joten kalastus on ollut merkittävä elinkeino. Asuinpaikalla II olivat enemmistönä makean veden kalat ja saksanhirvet. Määrät voivat kertoa ympäristön ja elintapojen muutoksista. Löytöjen perusteella vaikuttaa siltä, että asuinpaikka on ollut ympärivuotisessa käytössä.


title: Skateholmin kalmistot

text: Luuanalyysissä on löydetty 89 eläinlajia, ja siihen sisältyy kalojen, vesilintujen, petolintujen ja nisäkkäiden luita. Nisäkkäitä olivat muun muassa harmaahylje, saksanhirvi, villisika, metsäkauris, karhu, majava, villikissa, näätä, saukko ja kärppä, lintuja pelikaani, suula ja etelänkiisla. Erikoinen löytö oli ketun alaleuan luu. Ketun hampaiden kunnosta pääteltiin, että se on ollut kesy ja elänyt vankeudessa.


title: Skateholmin kalmistot

text: Vuonna 1983 tutkitiin kauempana muinaisen lahden pohjukassa ollutta asuinpaikkaa. Siellä oli merkkejä asumuksen paalutuksesta, ja sieltä löydettiin kotieläinten luita. Löydöissä esiintyi karjaa, sikaa ja lammasta, mutta villien eläinten luita oli hyvin vähän. Karjaa on saatettu käyttää vetoeläiminä.


title: Skateholmin kalmistot

text: Skateholm I tutkimusalue oli viljeltyä maata kooltaan 80×50 metriä, ja sen mesoliittinen kulttuurikerros eli maakerros, jossa esiintyy ihmistoiminnan jälkiä, tutkittiin kokonaan. Alue oli muinaiseen mereen päättyvä matala rinne, jonka huipulta löytyi asumuksen painanne (11×7 metriä). Asumisen jälkeen mäelle noussut merivesi huuhtoi sieltä kulttuurikerroksen kokonaan pois. Muualla sitä jäi kuitenkin vielä jäljelle. Kulttuurikerroksesta löydettiin muun muassa kivisiä kirveitä, pieniä talttakirveitä, hakkuja, poikkiteräisiä nuolenkärkiä, poran- ja kairanteriä ja kaapimia sekä eläinten luita. Luusta tai sarvista on valmistettu harppuunan kärkiä, talttoja ja tikareita sekä piikkejä. Näistä yli kymmenen oli koristeltuja. Asuinalue saattaa olla laajempikin, sillä ympäristöstä löytyi pii-iskoksia ja -esineitä. Kaivauksissa löytyi vielä neoliittiseen kivikauteen, pronssi- ja rautakauteen sekä keskiaikaan liittyviä esineitä.


title: Skateholmin kalmistot

text: Kulttuurikerroksesta tai heti sen alta löydettiin 64 ruumishautaa, joissa 20 vainajaa on asteltu hocker-asentoon istualleen tai kyljelleen makaaen. Tiukassa hocker-asennossa polvet nostetaan rintaa vasten ja jalat vedetään kiinni pakaroihin. Löysässä hocker-asennossa polvet ovat kyllä taivutettuina, mutta asento muistuttaa sikiöasennossa makaamista tai kyykyssä istumista. Seitsemän hautaa sisälsi koiran jäännöksiä. Useassa haudassa on ihmisvainajien tai koirien päälle levitetty punamultaa. Hauta-antimia löytyi vain vähän, ja niitä olivat muutamat piisäleet, poikkiteräiset nuolenkärjet ja ruokalahjat.


title: Skateholmin kalmistot

text:
Kulttuurikerroksen rikkoivat hautojen lisäksi eräät pylväänjäljet ja kuopanteet. Mäen päällä ollutta painannetta arvellaankin majanpohjaksi. Silloin pylväänjäljet olisivat johtuneet kattoa kannattelevista pylväistä, joista toinen oli melko paksu. Koska majan alueelta löytyi Ertebøllen keramiikkaa, saattaa maja olla nuorempi kuin haudat sen ympärillä. Vanhempi asutus sijaitsi vanhempien hautojen luonna mäen alla ja nuorempi asutus ylempänä mäen päällä. Mäen päälle on jouduttu muuttamaan meriveden kohoamisen takia, ja saari on hylätty tultaessa neoliittiselle kaudelle, koska tila yksinkertaisesti loppui.
Muita rakenteita olivat syvemmälle kaivetut jätekuopat. Myös asuinpaikoilla yleiset kiviliedet löytyivät myös täältä. Liesistä talteen otetut hiilenpalat tutkittiin, jolloin selvisi käytetty puuaines. Polttopuuna on käytetty varmasti ympäröivän metsän puita. Siellä kasvoi hiilianalyysin perusteella ainakin tammea, saarnea, lehmusta, jalavaa, hasselpähkinää, pyökkiä, vaahteraa, poppelia, seljaa ja mäntyä.


title: Skateholmin kalmistot

text: Löytömateriaalista teetettiin joitakin radiohiiliajoituksia. Jätekuoppa oli täynnä palaneita hasselpähkinän kuoria ja ne ajoitettiin 6 020 BP eli 4 900 eaa.. Kultturikerroksesta haudan numero 9 läheltä talteen otetut hiilenpalat antoivatajoitukseksi 5 800 ja 5 790 BP eli 4 650 eaa.. Tutkimusalueen ulkopuolelta savimaasta löydetty hiilenpala oli 6 900 BP (5 800 eaa.). Tämä löytö antaa odottaa vielä vanhemman asuinpaikan löytymistä. Asuipaikalla asuttiin 1 000−1 500 vuotta, ja siellä asuttiin samaan aikaan kuin Skateholm II:ssa.


title: Skateholmin kalmistot

text: Skateholm II on kooltaan noin 60×40 metriä, ja se tutkittiin Lars Larssonin johdolla vuosina 1981−1984. Se sijaitsi noin 120 metriä pohjoiseen Skateholm I:stä, ja myös täältä löydettiin mesoliittisia asumuksen pohjia ja hautoja. Muinainen merenpinnan kohoaminen huuhtoi myös täällä kulttuurikerrosta pois, mutta siitä huolimatta löytöaineisto oli runsas. Vaikka asutus alkoi hieman aiemmin kuin Skateholm I:ssä, asutettiin kohdetta yhtä kauan. Ympäristöstä löytyi lisää piikivestä valmistettuja esineitä, joten asuinpaikka saattaa olla suurempikin. Eräiden liesien radiohiiliajoitus antoi ajoituksia pronssikauden lopulta. Kohde on ollut asuttu varsin pitkään.


title: Skateholmin kalmistot

text: Asuinpaikalle on haudattu vähemmän ihmisiä kuin Skateholm I:een. Haudoista löytyi 22 ihmisen ja 5 koiran luurankoa. Kaksi koiraa on haudattu yksinään ja kolme yhdessä ihmisen kanssa. Vain yksi ihminen oli haudattu hocker-asentoon, missä suhteessa kalmisto eroaa suuresti Skateholm I:stä. Täällä on ripoteltu punamultaa vain ihmisten päälle, kun Skateholm I:ssä koiratkin saivat osansa. Tämä kalmisto on myös tiiviimpi, sillä tiiviin pääjoukon muodostavat 14 hautaa, ja loput 8 hautaa sijaitsevat kauempana. Yhden haudan reunaa kiersi tumma juova, joten siitä tehtiinkemiallinen analyysi. Analyysin mukaan se oli puisten kehysten jäänne.


title: Skateholmin kalmistot

text: Kalmiston keskellä oli tumma pyöreä alue, jota kiersi kapea ja matala oja. Ojan sisään jäännyttä aluetta peitti punamultakerros, ja sen kulttuurikerros oli mustan väristä. Tämän kerroksen lävisti paalunjäljet, joista yksi oli suuri. Paikalla saattoi seistä kiinteä rakennelma. Ojasta löydettiin eläinten luita ja useita ankeriaan selkäruotoja. Lars Larsson tulkitsi alueen kulttipaikaksi, joka sijaitsi osittain maahan kaivetussa majassa.


title: Skateholmin kalmistot

text: Asuinpaikkalöydöistä määritettyjä radiohiiliajoituksia on tehty muutama. Ne ovat 6 910 ± 70 BP, 6 590 ± 70 BP, 6 380 ± 70 BP, 6 300 ± 100 BP, 6 050 ± 100 BP ja 5 470 ± 105 BP. Kalibroituina nämä ajoitukset ovat välillä 5 800−4 300 eaa. eli mesoliittisen kivikauden lopusta alkaen. Yksi vainaja on ajoitettu ja sijoittuu yllä olevien aikojen sisälle.


title: Skateholmin kalmistot

text: Alueelta nostettiin vuosina 1931−1932 maata ruoppaamalla pinnasta kerros soraa. Tällöin havaittiin noin 20 hautaa tuhoutuneen. Vuonna 1932 F. Hansen dokumentoi osittain tuhoutuneen ruumishaudan, joka otettiin samalla talteen. Se kuului naiselle, joka makasi selällään, ja tämä ajoitettiin vuonna 1987 radiohiiliajoituksella 5 850 ± 90 BP (4 700 eaa.), eli se sijoittuu myöhäiseen mesoliittiselle kaudelle. Jos muutkin tuhoutuneet haudat olivat samalta kaudelta, kasvoi mesoliittinen asuinalue 500 metrillä länteenpäin. Samalla tutkittiin uudestaan 25−50 metriä leveä ja 140 metriä pitkä alue koekuoppien avulla, ja nyt onnistuttiin löytämään asuinpaikka. Tutkimuksessa löydettiin runsaasti pii-iskoksia sekä säleitä ja kaapimia. Myös nuotiolla rikki palaneita kiviä oli runsaasti. Tutkimusalueen kaakkoispää on säilynyt parhaiten, ja siellä on kulttuurikerrosta jäljellä 10−40 senttimetriä paksu kerros. Merenpinnan vaihteluiden ja radiohiilaiajoitusten perusteella Larsson päättelee Skatehom II:n olleen ensimmäinen asuinpaikka, ja I ja III ovat seuranneet sitä tässä järjestyksessä.


title: Skateholmin kalmistot

text: Skateholm IV sijaitsee matalan harjateen päällä Skateholmså-joen äärellä ja on kooltaan 110×50 metriä. Skateholm-projektin puitteissa alue haravoitiin ja irtolöydöt poimittiin talteen. Löydöt olivat piikiven iskoksia, säleitä ja säleytimiä, kaapimia ja palanutta piitä. Inventoijat arvioivat, että asuinpaikka sisältää jäänteitä mesoliittisen ja neoliittisen kivikauden vaihteesta.


title: Skateholmin kalmistot

text: Skateholm V tutkittiin saman projektin puitteissa. Kooltaan noin 50×50 metrinen alue sisälsi mesoliittisia löydöksiä, joita otettiin koekaivauksessa talteen. Skateholm VI on kooltaan 60×50 metriä ja sisälsi myös mesoliittisia löydöksiä.


title: Skateholmin kalmistot

text: Muut asuinpaikat VII−IX tutkittiin yhtä pintapuolisesti tai heikommin kuin kohteet IV−VI, joten ruumishautoja tai asumuksen pohjia on vielä mahdollista löytää tulevaisuudessa.


title: Simon Desthieux

text: Simon Desthieux (s. 3. joulukuuta 1991 Belley) on ranskalainen ampumahiihtäjä, sekaviestin olympiavoittaja.


title: Simon Desthieux

text: Oslon MM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui pikakilpailussa 12:nneksi ja takaa-ajossa kuudenneksi. Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 hän hiihti kolmannen viestiosuuden Ranskan hopeajoukkueessa miesten viestissä. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän hiihti kolmannen osuuden Ranskan voittaessa kultaa sekaviestissä. Pikakilpailussa hän sijoittui 12:nneksi ja takaa-ajossa seitsemänneksi.


title: Simon Desthieux

text: Desthieux saavutti ensimmäisen palkintosijansa ampumahiihdon maailmancupissa oltuaan toinen Tjumenin pikakilpailussa kaudella 2017–2018. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui samalla kaudella kahdeksanneksi. Yhteislähtöcupissa hän oli viides kaudella 2013–2014.


title: Simon Desthieux

text: Desthieux saavutti junioreiden MM-kilpailuissa hopeaa viestissä 2010. Nuorten MM-kilpailuissa hän sai kultaa normaalimatkalla 2011 ja pronssia pikakilpailussa 2012. EM-kilpailujen nuorten sarjassa hän on saanut hopeaa normaalimatkalla ja sekaviestissä 2011.


title: Alexandre Volinine

text: Alexandr(e) Volinine (; 16. syyskuuta 1882 Moskova, Venäjä – 3. heinäkuuta 1955) oli venäläinen balettitanssija ja balettipedagogi. Häntä on pidetty yhtenä aikakautensa parhaista baletinopettajista. Tanssijan uran päätyttyä hän piti vuodesta 1925 Pariisissa omaa balettikouluaan, jossa on opiskellut suomalaisiakin. Volinine oli Sergei Djagilevin Ballets russes -balettiseurueen jäsen ja tanssi Anna Pavlovan seurueessa sen maailmankiertueilla.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Helsingin Jalkapalloklubi on vuonna 1907 perustettu helsinkiläinen jalkapalloseura. HJK:n lajivalikoimaan otettiin vuonna 1909 mukaan jääpallo, joka oli kesällä pelattavan jalkapallon rinnalla seuran talvinen pelattu ykköslaji. Jääpallo kuului HJK:n lajivalikoimaan 1960-luvun lopulle saakka. Seura on voittanut jääpallon Suomen mestaruuden viisi kertaa.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text:
Jääpallo otettiin HJK:n lajivalikoimaan 1909, ja se osallistui ensimmäistä kertaa Jääpallon SM-kilpailuun vuonna 1912. Se kuitenkin hävisi ensimmäisen kierroksen ottelunsa Helsingin IFK:lle murskaavasti 21-0. Seuraavan kerran HJK oli SM-kilpailussa mukana vuonna 1915, tällä kertaa HIFK pudotti HJK avausottelussa jatkosta maalein 8-0. Seuraavana vuonna 1917 oli Kronohagens IF:n vuoro pudottaa HJK jatkosta ensimmäisellä kierroksella, maalein 3-1.
Kausi 1918 jäi sisällissodan takia väliin, eikä HJK selviytyt vielä kausina 1919 ja 1920 ensimmäistä kierrosta pidemmälle, kun paikallisvastustajat KIF ja HPS pudottivat sen jatkosta.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Jalkapallossa HJK oli 1910-luvulla maan hallitseva seura, mutta jääpallokentillä seura jäi vielä muiden helsinkiläisseurojen jalkoihin. 1920-luvulle tultaessa tilanne muuttui. Vuonna 1921 HJK ja HIFK pelasivat ensimmäisellä kierroksella ensin tasapelin 3-3, ja jatkoonmenijä selvisi uusintaottelussa. Uusintaottelun HJK voitti 7-4, mikä oli SM-kilpailuissa sen ensimmäinen voitto. Näin seura eteni seuraavalle kierrokselle, jossa vastaan tuli KIF. Ottelusta tuli tasainen, ja HJK selviytyi lopulta voittajaksi maalein 5-3 ja eteni loppuotteluun Wiipurin Bandy & Jalkapalloseuraa, paremmin Susina tunnettua jääpallon mahtiseuraa vastaan. Loppuottelu pelattiin Viipurissa Salakkalahden jäällä. Sudet oli voittanut kuusi edellistä mestaruutta ja viipurilaisseura oli loppuottelun selkeä ennakkosuosikki. HJK johti ensimmäisen puoliajan jälkeen maalein 1-3. Toisella puoliajalla HJK:n puolustus kesti, ja lopputulos oli 2-5 HJK:n hyväksi. Näin seura saavutti yllättäen ensimmäisen jääpallon Suomen mestaruutensa.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Seuraavana kautena HJK ei selviytynyt neljän parhaan joukkoon. Kauteen 1923 HJK lähti Susien ja Kiffenin ohella yhtenä ennakkosuosikeista. Ottelussa finaaliin pääsystä HJK löi Kiffenin 7-2 ja eteni Viipurissa pelattuun loppuotteluun Susia vastaan. Sudet hallitsi ottelua selvästi, mutta lopputulos kirjattiin HJK:n hyväksi 1-4. Mestaruus ei kuitenkaan tullut enää yllätyksenä, HJK:lla oli jo leveyttä pelaajamateriaalissa, sillä sillä oli pelaajia neljä joukkueellista.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Myös seuraavana kautena 1924 HJK selviytyi loppuotteluun pudottamalla SM-kilpailuijen jatkosta ensin paikalliskilpailijansa HPS:n ja Kiffenin ja sen jälkeen Turun IFK:n. HJK sai pelata loppuottelun ensimmäistä kertaa kotikentällään Helsingin Pallokentällä, taas Viipurin Susia vastaan. Loppuottelussa HJK oli parempi maalein 4-1, ja voitti näin kolmannen mestaruutensa. HJK:n loppuottelujoukkue oli täsmälleen sama kuin edellisenäkin mestaruuskautena.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: HJK selviytyi finaaliin myös kausina seuraavana kautena 1925 ja seuraavana kautena 1927, mutta molempina kausina Sudet vei mestaruuden Viipuriin. Kaudella seuraavana kautena 1928 oli taas HJK:n vuoro. HJK oli kokenut pelaajamenetyksiä, mutta kuitenkin sen onnistui yllättää Sudet Helsingissä pelatussa loppuottelussa 4-3. Kauden maalikuningas oli HJK:n Esko Pekonen 16:lla maalillaan.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Seuraavina kahtena kautena HJK ei selviytynyt loppuotteluun asti, se putosi aina niukasti jatkosta. Vuonna 1931 jääpallossa siirryttiin sarjamuotoiseen SM-sarjaan, ja ensimmäisessä sarjamuotoisessa kilpailussa HJK sijoittui neljänneksi. Kausina 1931-1936 HJK ei yltänyt kärkisijoille, eikä mitali ollut kovin lähelläkään. Vuonna 1937 talven tulo viivästyi, ja Palloliitto päätti että sarja pelattiin kahdessa lohkossa. Neljän joukkueen etelälohkossa HJK ja Akilles sijoittuivat HIFK:n taakse tasapisteissä, jolloin uusintaottelu ratkaisi välieriin pääsyn. Uusintaottelun HJK voitti maalein 5-4 ja eteni välieriin. Välieräottelu pelattiin Helsingissä Susia vastaan, HJK voitti ottelun 5-1. Loppuottelu oli Helsingin paikallisottelu HJK:n ja HIFK:n välillä, ottelu pelattiin Pallokentällä. Joukkueet eivät saaneet ratkottua mestaruutta ensimmäisessä ottelussa, peli päättyi tasatulokseen 1-1 ja mestaruuden ratkaisemiseen tarvittiin uusintaottelu. Ottelu pelattiin kaksi viikkoa myöhemmin. Ottelussa HJK:n onnistui voitta HIFK maalein 3-2, ja näin seuralle sen historian viides mestaruus. HJK oli kaudella hienoinen yllätysmestari.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Kauden 1937 mestaruus jäi jääpallokentillä HJK:n viimeiseksi. Seuraavana kautena se sai vielä pronssimitalit. 1940-luvulle tultaessa HJK sai sotien välissä pelatulla kaudella 1941 pronssimitalit. Sotien jälkeen vuonna 1946 HJK selviytyi vielä kerran loppuotteluun. Loppuottelu pelattiin Helsingin Stadionilla, siinä WP-35 oli selvästi parempi ja voitti ottelun 3-1. HJK saavutti hopeaa, mikä jäi sen viimeiseksi jääpallomitaliksi.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Vuonna 1947 HJK sijoittui sarjan keskivaiheille. Vuonna 1948 SM-sarjassa pelasi sotavuosien jälkeen tehtyjen sarjamuutosten takia 20 joukkuetta, ja sarjaa päätettiin jälleen supistaa. Sarjasta putosi yhteensä 8 joukkuetta, ja HJK oli Suomensarjaan putoajien joukossa. HJK pelasi SM-sarjan itälohkossa, eikä SM-sarjassa säilyminen ollut lähelläkään, se sijoittui lohkossa kahdeksanneksi.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Suomensarjakautena 1949 HJK voitti lohkonsa ja karsintaottelussa noususta se voitti Valkeakosken Hakan ja palasi SM-sarjaan. SM-sarjassa vuonna 1950 HJK kuitenkin putosi takaisin Suomensarjaan sijoituttuaan itälohkossa toiseksi viimeiseksi. Seuran hissiliike sarjatasojen välillä jatkui, se nousi kauden 1951 päätteeksi takaisin SM-sarjaan kaudeksi 1952. HJK säilytti sarjapaikkansa niukasti pareina seuraavana kautena, ja kaudella 1955 se sijoittui vielä SM-sarjassa neljänneksi. Kausi 1957 oli HJK:n viimeinen pääsarjatasolla, se putosi Suomensarjaan sijoituttuaan SM-sarjan yhdeksänneksi.


title: Helsingin Jalkapalloklubi (jääpallo)

text: Seuraavina Suomensarjakausina HJK ei selviytynyt SM-sarjakarsintoihin asti. Vuonna 1960 seura voitti Suomensarjan lohkonsa, mutta nousua SM-sarjaan ei tullut. Seuraavina kausina HJK ei enää yltänyt yhtä korkealle.Jääpallon Suomensarja 1963 jäi HJK:n viimeiseksi Suomensarjassa, seuraavan kauden 1964 sarjapaikastaan se luopui. HJK jatkoi jääpalloilemista vielä muutamia vuosia piirisarjatasolla, mutta jääpallo poistui seuran ohjelmasta kokonaan 1960-luvun lopulla.


title: Vera Volkova

text: Vera Volkova (1912–1975) oli venäläinen balettitanssija ja balettipedagogi. Hän muutti pois Venäjältä 1930-luvulla ja perusti vuonna 1943 Lontooseen balettikoulun, jossa opiskeli esimerkiksi Margot Fonteyn. Vuodesta 1952 hän oli Kööpenhaminan Det Kongelige Teaterissa.


title: Eulalia-täti

text: Eulalia-täti on Eino Jurkan ohjaama suomalainen komediaelokuva vuodelta 1940. Sen käsikirjoitus perustuu Hjalmar Nortamon samannimiseen näytelmään. Juoni rakentuu salaperäisen Eulalia-tädin ja hänen miesvainajansa perinnön ympärille. Mukana on myös kunnallispoliittista suhmurointia ja avioliittoaikeita. Välirauhan aikana ensi-iltansa saanutta hupailua ei ole esitetty lainkaan televisiokanavilla. Nimiroolin tulkitsee Birgit Kronström. Elokuva on mustavalkoinen, ja sen esitysoikeudet ovat Jenny Oran perikunnalla.


title: Eulalia-täti

text: Elokuva sijoittuu kuvitteelliseen Tukkilahden rantakaupunkiin. Kunnallisia luottamustehtäviä hoitava Mauri Huhkinen ja postimestari Roger Sjöroos odottavat perintöä Eulalia-tädiltä, joka on Amerikasta Suomeen palannut varakas leskirouva. Mauri ja Roger ovat Eulalian ensimmäisen miehen Henrikin sukulaisia, eikä Eulalia ole koskaan tavannut heitä.


title: Eulalia-täti

text: Maurin tyttären, naimisaikeissa olevan Kyllikin, eno kapteeni Poukka on palannut maihin. Poukka lupaa sisarentyttärelleen hoitaa naimisiinmenoon liittyviä asioita, sillä Maurilla on niin kova kiire Helsinkiin "hoitamaan kunnan asioita", ettei hän ehdi tavata Kyllikin sulhasta Einoa. Poukka ja maisteri Kallio päättävät lähteä Maurin perässä pääkaupunkiin saadakseen Mauri hellittämään kunnallisesta hosumisestaan.


title: Eulalia-täti

text: Eulalia on nykyisin rouva Jaatsi, ja hänen uusi aviomiehensä on tohtori Jaatsi. Rogerin vaimo Edla on sopinut tapaavansa Eulalian Helsingissä hotelli Metropolissa, missä myös Mauri, Roger ja Poukka asustelevat. Eulalia esittää Metropolissa eroottisesti latautunutta tanssinumeroaan ja illallistaa Maurin, Rogerin, Poukan ja herra Jaatsin kanssa. Edla sattuu paikalle ja vaatii Rogeria mukaansa mokomasta illanvietosta.


title: Eulalia-täti

text: Tukkilahdessa kunnallismiesten Helsingin-matka on polttavana puheenaiheena. Nolo Mauri päättää luopua luottamustehtävistään, mutta vävyehdokas Eino puolustaa häntä niin onnistuneesti, että hän peruu eroaikeensa ja samalla hyväksyy Einon tyttärensä mieheksi. Kesken puolustuspuheen Eulalia ilmestyy paikalle. Edla järkyttyy, sillä hän tunnistaa Eulalian miehiä viihdyttäväksi korkeatasoiseksi laululinnuksi, mutta ei tiedä tämän olevan rikas Eulalia-"täti". Sekaannus johtuu tädin muotokuvasta, joka on maalattu iäkkäästä opettajattaresta otetun valokuvan perusteella eikä siten muistuta lainkaan nuorekasta, kaunista, muodokasta ja viehkeää Eulaliaa.


title: Eulalia-täti

text: Lopussa Eulalia kertoo sekä Rogerin että Maurin saavan Henrik-vainajalta huomattavan perinnön. Seuraa loppusuudelma.


title: Eulalia-täti

text: Sekä Hjalmar Nortamon näytelmä että Eino Jurkan filmatisointi sisältävät runsaasti musiikkia ja useita Nortamon sanoittamia lauluja. Kaksiminuuttisen alkusoiton on säveltänyt Väinö Hannikainen. Elokuvan musiikista on levytetty sävellykset "Meripoikatte veis" (1959), "Merimiäste läksilaul" (1929), "Lontoon Jenny" (1928), "Båklandets vackra Maja / Saarennon Maija sorja / Seiskarin kaunis Siiri" (1929), "Juhlan päättäjäislaulu / On taasen vietetty juhlahetki" (1929) sekä "Bellona ja Rodrigo" (1929 ja 1939). Birgit Kronström laulaa pariminuuttiset musiikkikappaleet "Oon naisten kesken elegantti ain ja kaikkein muodikkain" sekä "Bellona ja Rodrigo" Kaarlo Kydön säestäessä pianolla.


title: Eulalia-täti

text: "Eulalia-täti" kuvattiin syksyllä 1940. Kuvauspaikkoina olivat Uusikaupunki ja Helsinki (Yrjönkadun uimahalli, Suurkirkko, Eduskuntatalo, Postitalo). Studiona toimi Oy Eloseppo Ab:n studio Pikku Satamakatu 6:ssa Helsingin Katajanokalla.


title: Eulalia-täti

text: "Eulalia-täti" sai sangen "ilahtuneen vastaanoton", ja sen tyyliä kehuttiin moderniksi. Uudessa Suomessa kriitikko kirjoittaa: "Nortamolainen pikkukaupunkihuumori ja Nortamon laulut ovat ne kaksi tekijää, jotka ilahuttavan aitoina kuvastuvat "Eulalia täti" -elokuvasta." Helsingin Sanomien Leo Schulgin ylisti Väinö Hannikaisen uvertyyriä ja piti Jurkan ohjausta onnistuneena mutta suhtautui käsikirjoitukseen varauksellisesti. Hänen mielestään tarinan keskushahmo Eulalia jäi etäiseksi. Näyttelijäsuoritukset arvioitiin onnistuneiksi.


title: Eulalia-täti

text: Raumalaisen Hjalmar Nortamon kolminäytöksinen huvinäytelmä "Eulalia-täti" sai kantaesityksensä Porin Näyttämöllä 27. helmikuuta 1929. Kappaletta on esitetty myös muun muassa turkulaisella Nummenmäen Näyttämöllä (1992) ja Vantaan Näyttämöllä (2002). Kantaesityksessä Eulalian roolin näytteli operettitaiteilija Aino Haverinen, Mauri Huhkisen osassa oli teatterivaikuttaja Hannes Flinck, joka näytteli 1930- ja 1940-luvuilla sivuosia useissa suomalaisissa elokuvissa.


title: Eulalia-täti

text: "Eulalia-täti" oli Sampo-Filmin toinen ja viimeinen näytelmäelokuva. Sen yleisömenestys oli keskinkertainen. Nimimerkin U. R. Kalmari takana lienee Ilmari Unho.


title: Eulalia-täti

text: "Eulalia-tädin" tanssiesityksissä nähdään muun muassa Klaus Salin, Orvokki Siponen ja Hannele Suomalainen.


title: Diaz

text: Diaz tai Díaz on espanjankielinen sukunimi. Se on muun muassa seuraavilla henkilöillä:Vastaava portugalinkielinen sukunimi on Dias.


title: Hope Town

text: Hope Town on pieni kaupunki Bahamalla. Hope Town sijaitsee Elbow Cayn saarella, ja se muodostaa oman hallintoalueensa johon kuuluvat myös viereiset Man-O-War Cay ja Great Guana Cay sekä muita pienempiä saaria. Hope Townin asukasluku on 458 ja naapurisaaret mukaanlaskettuna sen alueella on 691 asukasta.


title: Hope Town

text: Hope Townin perustivat englantilaiset siirtokuntalaiset jotka pakenivat Amerikan vapaussotaa. Valtaosa saaren asukkaista tuli Länsi-Floridasta, joka luovutettiin Espanjalle 1783. Hope Town perustettiin virallisesti 1785. Vuonna 1864 kaupunkiin rakennettiin majakka turvaamaan laivaliikennettä Abacon koralliriutoilta. Majakasta tuli myöhemmin koko kaupungin tunnus.


title: Hope Town

text: Autot ja golfkärryt ovat suosittuja kulkuvälineitä Elbow Caylla, mutta ne ovat kiellettyjä itse Hope Townissa. Kaupungissa kuljetaan kävellen tai polkupyörillä.


title: Gabriel Pentinpoika Oxenstierna

text: Gabriel Pentinpoika Oxenstierna (18. maaliskuuta 1586 – 12. joulukuuta 1656) oli ruotsalainen aatelismies, valtaneuvos ja Suomen kenraalikuvernööri 1631–1633.


title: Gabriel Pentinpoika Oxenstierna

text: Oxenstierna oli valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan ja valtadrotsi Gabriel Gustafinpoika Oxenstiernan serkku. Hän jäi nuorena isättömäksi ja opiskeli ulkomaisissa yliopistoissa. Pian kotiinpaluunsa jälkeen hänet palkattiin kuningas Kaarle IX:n hoviin. Kustaa II Aadolf nimitti hänet moniin vastuullisiin virkoihin. Vuosina 1611–1617 Oxenstierna toimi kuninkaan asiainhoitajana Tallinnassa. Sen jälkeen hän vastasi armeijan varusteista. Vuonna 1631 hänet lähetettiin Suomeen kenraalikuvernööriksi, mutta vuonna 1633 hän luopui tehtävästä osallistuakseen hallitukseen. Vuodesta 1634 hänellä oli merkittävä virka Ruotsin valtaneuvostossa kamarimestarina (rikskattsmästare), mutta hän ei kyennyt kontrolloimaan hallituskumppaniensa toimia. Axel Oxenstiernan mukaan Gabriel-serkku oli omaneduntavoittelija. 1640-luvulla hän ehti olla vähän aikaa myös Liivinmaan kenraalikuvernööri. Vuonna 1651 hänet nimitettiin Korsholman ja Vaasan kreiviksi ja vuonna 1652 valtakunnanamiraaliksi.


title: Gabriel Pentinpoika Oxenstierna

text: Oxenstierna meni naimisiin vuonna 1610 Anna Gustafsdotter Banérin kanssa. Heille syntyi seitsemän tytärtä ja neljä poikaa.


title: Nina Vyroubova

text: Nina Vyroubova ("Virubova"; 4. kesäkuuta 1921 – 24. kesäkuuta 2007) oli venäläis-ranskalainen balettitanssija ja balettipedagogi. Hän kuului Pariisin oopperaan 1949–1956. Hänen tekniikkaansa on kuvailtu loistavaksi ja eläytymistä vahvaksi.


title: Välke

text: Välke on geologian termi, joka tarkoittaa välkkyvää tai puolimetallista kiiltoa eräiden mineraalinimien osana, esimerkiksi sarvivälke, sinkkivälke ja pikivälke.


title: Vällyt

text: Vällyt eli kaattuva eli nahkaset tarkoittaa vuode- tai rekipeitettä, joka on tehty villoineen parkitusta lampaannahasta. Siinä on kangaspäällys.


title: Ahvenanmaan kongressi

text: Ahvenanmaan kongressi oli yritys saada aikaan erillisrauha Ruotsin ja Venäjän välille suuren Pohjan sodan aikana. Rauhanneuvotteluja käytiin vuosina 1718–1719 Lövön kylässä Vårdössä. Neuvotteluihin toivat lisäväriä kiistat kruununperimyksestä. Kaarle XII:lla ei ollut lapsia, ja jatkajan asemasta kilpailivat Fredrik Hesseniläinen (myöhemmin Fredrik) ja kuninkaan sisarenpoika Holstein-Gottorpin Kaarle Fredrik. Holsteinilaisten ulkopolitiikka keskittyi Tanskan vastustamiseen, kun taas hesseniläiset olivat ennen kaikkea venäläisvastaisia. Neuvottelut päättyivät tuloksettomina.


title: Ahvenanmaan kongressi

text: Kongressi jatkui puolitoista vuotta, ja se oli Ahvenanmaan kaikkien aikojen suurin poliittinen tapahtuma. Turusta Tukholmaan kulkeneen postireitin puolivälissä sijaitsevaa Lövötä ehdottivat kokouspaikaksi venäläiset. Kylän luonnonsatamaa rakennettiin suuremmaksi, ja diplomaatteja varten rakennettiin uusia rakennuksia. Ahvenanmaan taloja oli paljon tyhjillään, sillä ahvenanmaalaiset olivat paenneet sotaa manner-Ruotsiin jo 1714. Niinpä työväkeä tuotiin Suomen puolelta. Hienoja asuintaloja purettiin muualta Ahvenanmaalta ja pystytettiin uudelleen Lövöhön. Ruotsalaiset neuvottelijat asutettiin kylän eteläosaan, venäläiset pohjoiosaan. Molemmilla puolilla järjestettiin näyttäviä juhlia, joilla osoitettiin omaa valtaa ja varakkuutta Kaikkiaan kongressi työllisti yli kaksituhatta henkeä.


title: Ahvenanmaan kongressi

text: Rauha solmittiin vihdoin 1721 Uudessakaupungissa.


title: Lumisota (patsas)

text: Lumisota on suomalaisen kuvanveistäjä Viktor Janssonin suunnittelema pronssiin valettu patsas, joka sijaitsee Lahdessa, yhteiskoulun ja lyseon välisessä pienessä puistikossa. 1930-luvun henkinen patsas kuvaa lumipalloa heittäviä poikaa ja tyttöä. Patsas on vuodelta 1937.


title: Kunnanlääkäri

text: Kunnanlääkäri oli maalaiskuntien lääkärin virka, jota kaupungeissa vastasi kaupunginlääkäri. Ensimmäinen kunnanlääkäri palkattiin Viitasaarelle vuonna 1882, ja järjestelmä laajeni, kun 1885 kunnanlääkärien palkkaukseen saatettiin myöntää valtionapua. 1910-luvun alussa Suomessa oli 159 kunnanlääkäriä ja 1960-luvun alussa 445. Kunnanlääkärijärjestelmä loppui, kun kansanterveyslaki tuli voimaan 1972, ja toiminta siirtyi terveyskeskuksiin. Kaupunginlääkäreitä on ollut jo hiukan aikaisemmin. Turkuun tuli porvarien kustantama kaupunginlääkäri 1755, jonka palkka alettiin vuonna 1827 maksaa kaupungin varoista.


title: Kunnanlääkäri

text: Tunnettuja kunnan- ja kaupunginlääkäreitä:


title: Andrea Oliva

text: Andrea Oliva (s. 1977 Modena) on italialainen huilisti. Hänen opettajiensa joukossa oli James Galway. Hänestä tuli vuonna 2003 Orchestra dell'Accademia Nazionale di Santa Cecilian ensihuilisti Roomassa. Oliva voitti ensipalkinnon kansainvälisessä kilpailussa Kobessa (2005) ja kolmannen palkinnon kansainvälisessä ARD-kilpailussa Münchenissä (2004). Oliva on esiintynyt muun muassa Carnegie Hallissa.


title: Andrea Oliva

text: 23-vuotiaana Oliva sai kutsun Berliinin filharmonikkoihin, jossa hän soitti muiden muassa Claudio Abbadon, Lorin Maazelin, Valeri Gergijevin, Sakari Oramon, Mariss Jansonsin ja Bernard Haitinkin toimiessa kapellimestareina. Oliva on lisäksi soittanut muun muassa Orchestra del Teatro dell'Operassa Roomassa. Muita orkestereita, joiden kanssa hän on tehnyt yhteistyötä, ovat olleet La Scalan orkesteri, Baijerin radion sinfoniaorkesteri ja Bambergin sinfoniaorkesteri.


title: Andrea Oliva

text: Vuonna 2013 Oliva julkaisi Hyperion Recordsilla Angela Hewittin kanssa tekemänsä levytyksen Johann Sebastian Bachin huilusonaateista.


title: Väre

text: Väre tai Wäre voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:


title: Gustaf Johan Gyllenstierna

text: Gustaf Johan Gyllenstierna () oli vapauden ajan suomalainen virkamies, Ruotsin kansliapresidentin sihteeri vuodesta 1738. Hän toimi voimakkaasti aikansa puolue-elämässä myssypuolueen hyväksi. Vastapuoli, hattupuolue epäili, että valtiopäivien salaisen valiokunnan tiedot vuotavat ulkomaiden tietoon. Venäjän lähetystön eteen järjestettiin eversti Lagercrantzin johtamat vartiomiehet, jotka pidättivät Gyllenstiernan helmikuussa 1741. Tutkimukset osoittivat hänen saaneen venäläiseltä ministeri Mihail Bestužev-Rjuminilta rahaa salaisista tiedoista. Hän sai teosta kuolemantuomion, joka muutettiin elinkautiseksi vankeudeksi. Tutkimuksissa asiaan liitettiin kolme muutakin suomalaista, entinen virkamies Johan Arckenholtz, kielenkääntäjä Johan Mathesius ja Göran Helsingius. Heidän syyllisyydestään ei kutenkaan saatu näyttöä. Gyllenstierna vapautui 1743, mutta karkotettiin maasta. Hän toimi tämän jälkeen Venäjän palveluksessa Liivinmaalla.


title: Sangihenkäpinkäinen

text: Sangihenkäpinkäinen ("Edolisoma morio") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sangihenkäpinkäinen

text: Sangihenkäpinkäistä tavataan Indonesiassa. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti melko yleinen ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi


title: Sulankäpinkäinen

text: Sulanhenkäpinkäinen ("Edolisoma sula") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Sulankäpinkäinen

text: Sulankäpinkäistä tavataan Indonesiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Seraminkäpinkäinen

text: Seraminhenkäpinkäinen ("Edolisoma ceramense") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Seraminkäpinkäinen

text: Seraminkäpinkäistä tavataan Indonesiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, eikä sen uskota olevan vaarassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mustaolkakäpinkäinen

text: Mustaolkahenkäpinkäinen ("Edolisoma incertum") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustaolkakäpinkäinen

text: Mustaolkakäpinkäistä tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kannankehitys on vakaa, eikä sen uskota olevan vaarassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Tuhkakäpinkäinen

text: Tuhkakäpinkäinen ("Edolisoma schisticeps") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Tuhkakäpinkäinen

text: Tuhkakäpinkäistä tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan paikallisesti yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mustakäpinkäinen

text: Mustakäpinkäinen ("Edolisoma melas") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustakäpinkäinen

text: Mustakäpinkäistä tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin kannankehitys on vakaa, eikä sen uskota olevan vaarassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Mustavatsakäpinkäinen

text: Mustavatsakäpinkäinen ("Edolisoma montanum") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Mustavatsakäpinkäinen

text: Mustavatsakäpinkäistä tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan suurimmaksi osaksi melko yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.


title: Salomoninkäpinkäinen

text: Salomoninkäpinkäinen ("Edolisoma holopolium") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Salomoninkäpinkäinen

text: Salomoninkäpinkäistä tavataan Papua-Uudessa-Guineassa ja Salomonsaarilla. Laji on suurimmaksi osaksi harvinainen, ja sitä uhkaavat metsien hakkuut. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi.


title: Panaynkäpinkäinen

text: Panaynkäpinkäinen ("Edolisoma ostentum") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu.


title: Panaynkäpinkäinen

text: Panaynkäpinkäistä tavataan Länsi-Visayasissa Filippiineillä. Laji on vähenemässä metsien häviämisen takia, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. Sen kannaksi arvioidaan 10 000–19 999 yksilöä.


title: Tvärminne

text: Tvärminne on kylä Hangon itäosassa. Se on ollut tunnettu luonnonsatama ainakin 800-luvulta asti. Paikassa on kahden laivalinjan risteys, joten se on ollut vilkas luotsisatama.


title: Tvärminne

text: Tvärminnessä sijaitsee Helsingin yliopiston Tvärminnen eläintieteellinen asema.


title: Tvärminne

text: Vuoden 1976 loppuun saakka kylä kuului Tammisaaren maalaiskuntaan. Kylän koulu on lakkautettu ja myyty yksityiselle vuonna 2008. Kylässä on toiminut aikaisemmin tiilitehdas, josta suunnitellaan nyt kulttuurikeskusta.


title: I giganti della Tessaglia

text: I giganti della Tessaglia (”Thessalian jättiläiset”; , ”Thessalian jättiläinen”) on vuonna 1960 valmistunut italialais-ranskalainen seikkailuelokuva. Mytologia-aiheista peplumia edustavan elokuvan on ohjannut Riccardo Freda. Sen pääosia esittävät Roland Carey, Ziva Rodann ja Alberto Farnese.


title: I giganti della Tessaglia

text: Elokuva perustuu löyhästi kreikkalaisen mytologian kertomuksiin argonauteista ja Odysseuksen harharetkistä. Thessalian kuningas Iason lähtee miehineen noutamaan kultaista taljaa Kolkhiista. Matkalla he kohtaavat ihmisiä syövän kykloopin ja ajautuvat saarelle, jonka kuningatar yrittää tuhota kaikki miehet. Sillä välin Thessalian valtaistuimen kaappaa Adrastos, joka tavoittelee Iasonin vaimoa Kreusaa. Saatuaan taljan Iason palaa Thessaliaan ja kukistaa vallananastajan.


title: I giganti della Tessaglia

text: "I giganti della Tessaglia" on hyvin vaatimattomasti toteutettu peplum-seikkailu, jonka puutteita ovat tylsä juoni, tarinan episodimaisuus ja ohuet henkilöhahmot. Sen epätasaisuus johtuu ainakin osittain siitä, että Riccardo Freda oli tuolloin kiinnostuneempi hevoskilpailuista ja jätti elokuvaan kyllästyttyään loput kohtauksista avustajiensa ohjattavaksi.


title: I giganti della Tessaglia

text: Elokuva on kuvattu Totalscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Cinecittàn ja Luce-instituutin studioilla sekä Rooman EUR:n kaupunginosassa. Aiemmin sijaisnäyttelijänä työskennellyt sveitsiläinen Roland Carey on sympaattinen, mutta väritön toimintasankari. Thessalian vallananastaja ja tämän ahdistelema vaimo ovat tyypillisiä peplum-kliseitä, jotka heräävät eloon vasta lopun näyttävässä toimintakohtauksessa. Elokuvan hirviöt ovat Carlo Rambaldin käsialaa ja vaikuttavan kuoromusiikin on säveltänyt Carlo Rustichelli. Kokonaisuutena "I giganti della Tessaglia" jää selvästi jälkeen Don Chaffeyn elokuvasta "Taistelu kultaisesta taljasta" (1963) tai jopa "Voittamattomaan Herkuleeseen" sisältyvästä argonauttikertomuksesta.


title: I giganti della Tessaglia

text: Elokuvan englanninkielinen versio "The Giants of Thessaly" on saatavilla useina heikkotasoisina DVD-julkaisuina. Alkuperäinen laajakangasversio on julkaistu DVD:llä ainakin Ranskassa.


title: John Kay (lentävä sukkula)

text:
John Kay (20. kesäkuuta 1704 – n. 1779) tunnetaan lentävän sukkulan keksijänä. Sitä käytetään kangaspuissa kudelangan siirtämiseen loimilankojen välistä kankaan toiselle puolelle. Lentävää sukkulaa pidetään yhtenä teollisen vallankumouksen käynnistäneistä keksinnöistä. Tekniikan historiassa on toinenkin John Kay -niminen keksijä, joka kehitti kutomakonetta yhdessä Richard Arkwrightin kanssa.
Lancashiressä syntynyt John Kay aloitti paikallisen pirran valmistajan oppipoikana 14-vuotiaana. Pirta on kangaspuiden osa, jolla pidetään loimilangat erillään ja jolla saadaan esimerkiksi palttinakudoksessa joka toinen loimilanka nousemaan ja laskemaan kudelangan pujottamiseksi syntyneen raon eli viriön läpi. John Kay kehitti metallisen pirran, josta tuli suosittu, ja hän matkusti ympäri Englantia myymässä sitä. Vuonna 1725 hän palasi Buryyn ja avioitui. Vuonna 1730 hän patentoi kampalangan kehräys- ja nyörityskoneen.


title: John Kay (lentävä sukkula)

text: Tunnetuimmalle keksinnölleen eli lentävälle sukkulalle John kay sai patentin 1733. Lentävä sukkula kaksinkertaisti kutomisnopeuden kangaspuilla. Tämän keksinnön avulla yksi henkilö pystyi tekemään noin metrin levyistä kangasta, mihin oli aikaisemmin tarvittu kaksi henkilöä. Yksi henkilö pystyi aikaisemmin kutomaan vain noin puolen metrin levyistä kangasta. Kankaan tuotantoketjussa pullonkaula siirtyi tämän seurauksena kehräämiseen, mikä johti kehruu-Jennyn kehittämiseen.


title: John Kay (lentävä sukkula)

text: Liiketoiminnassaan John Kay ei onnistunut. Hänen ajatuksena oli itse valmistaa laitteet ja vuokrata niitä kutomoiden omistajille, mutta hänen korkean hintansa vuoksi keksinnöistä alettiin tehdä luvattomia kopioita. John Kay joutui käyttämään omaisuutensa oikeuksiensa puolustamiseen. Tämä ei tuottanut tulosta ja hän siirtyi Ranskaan, jossa myös kuoli köyhänä lähes 50 vuotta keksintöjensä synnyn jälkeen.


title: Zingo!

text: Zingo! on Thinkfunin vuonna 2002 julkaistu lautapeli, joka on suunnattu 3–6-vuotiaille. Pelin ideana on yhdistää oikea sana ja kuva toisiinsa.


title: Antithesis

text: Antithesis on yhdysvaltalaisen teknisen death metal -yhtyeen Originin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008 levymerkillä Relapse Records.


title: Antithesis

text: Kappaleesta ”Finite” kuvattiin musiikkivideo.


title: Väinö Keinänen

text: Väinö Olof Keinänen (4. heinäkuuta 1879 Helsinki – 13. heinäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Väinö Keinänen

text: Keinäsen vanhemmat olivat lyseonopettaja, taidemaalari Sigfrid August Keinänen ja Charlotta Wilhelmina Salenius ja puoliso vuodesta 1918 Hilja Matilda Katarina Vikstedt. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 Helsingin reaalilyseosta ja valmistui 1903 arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta. Keinänen työskenteli aluksi Helsingissä eri arkkitehtitoimistoissa ja toimi myös opettajana Taideteollisuuskoulussa. Hän oli Viipurin käsityöläiskoulun opettajana ja johtajana 1914–1918 sekä Suomen sahateollisuuskoulun opettajana 1921–1928 ja 1932–1939. Keinänen toimi Viipurin kaupunginarkkitehtina 1928–1932 Paavo Uotilan jälkeen ja sen sitten yksityisenä arkkitehtina. Viipurin kaupunginarkkitehtina häntä seurasi Uno Ullberg.Nimellä "W. Keinänen":


title: Entity

text: Entity on yhdysvaltalaisen teknisen death metal -yhtyeen Originin viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2011 levymerkillä Nuclear Blast.


title: Entity

text: Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Origin.


title: Kari-Petteri Kakko

text: Kari-Petteri Kakko (s. 1976 Tampere) on suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari. Hänen näkyvimpiin julkisiin teoksiin kuuluvat Turun uuden Myllysillan neljässä kulmassa sijaitseva veistosryhmä "Tähtiin tähyävät", joka paljastettiin Turku-päivänä syyskuussa 2013.


title: Kari-Petteri Kakko

text: Tampereen Hervannan lähiössä kasvanut Kakko opiskeli Turun piirustuskoulussa. Turussa asuva Kakko tunnetaan esittävistä, usein sarjakuvamaisista veistoksistaan. Niiden vastapainona hän tekee abstrakteja maalauksia.


title: Kari-Petteri Kakko

text: Vuodenvaihteessa 2013–2014 Kakko esitteli Myllysillan veistosten syntyprosessia näyttelyssä "Näin tähtiin tähysin". "Tähtiin tähyäjät" -veistosryhmän synnystä tehtiin myös 28-minuuttinen dokumenttielokuva.


title: Kari-Petteri Kakko

text: Kakon edellinen näyttely Auran Galleriassa, vuodenvaihteessa 2009–2010, oli nimeltään "Animania & Huuto yx kax". Vuodenvaihteessa 2010–2011 Kakko oli mukana Jöötti ry:n kuvanveistäjien yhteisnäyttelyssä "Hehku" Aboa Vetus & Ars Nova -museossa Turussa. Huhtikuussa 2013 Kakon näyttely "KÄ-SIS-TÄ – taidetta tavaaville" oli esillä helsinkiläisessä Tila-galleriassa.


title: Ano Airisto

text: Ano Juho Viktor Airisto (Lindroos) (5. marraskuuta 1894 Taivassalo – 15. marraskuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen maalari, josta tuli toimittaja ja pakinoitsija.


title: Ano Airisto

text:
Airiston vanhemmat olivat räätäli Johan Vilhelm Lindroos ja Elina Laakso. Hän työskenteli aluksi maalarina, mutta suoritti työnsä ohella keskikoulun ja kauppakoulun. Vuonna 1925 hänestä tuli turkulaisen Sosialisti-lehden toimittaja, 1928 lehden toimitussihteeri ja 1934 päätoimittaja. Airisto siirtyi 1940 Suomen Sosialidemokraatin toimittajaksi ja paikinoitsijaksi, jatkaen nimimerkin "Muste-Maalari" käyttämistä, joka hänellä oli ollut jos Sosialistissa. Airistosta tuli tunnettu poliittinen pakinoitsija, joka toimi monessa Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen luottamustehtävässä. Hänen pakinoistaan julkaistiin postuumisti kokoelmana vuonna 1976 nimellä "Mustemaalarin jäljiltä". Sosialidemokraattisten lehtimiesten ja tiedotustyöntekijäin rahasto jakaa joka toinen vuosi hänen mukaansa nimetyn "Mustemaalari-palkinnon" viestinnän piirissä tehdystä elämäntyöstä tai muista erityisistä viestinnällisistä ansioista.
Airiston puoliso vuodesta 1929 oli Zulu Mirjam Alida Grönroos.


title: Matti Wäre

text: Matti Aarre Uolevi Wäre (23. marraskuuta 1908 Helsinki – 9. marraskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen tekniikan tutkija. Hän oli Oulun yliopiston vesirakennuksen professori 1961–1966 ja maataloushallituksen insinööriosaston päällikkö 1966–1970. Hän tutki vesitaloutta ja vesihuoltoa.


title: Matti Wäre

text: Tekniikan tohtoriksi 1949 väitellyt Wäre oli jo vuosina 1942–1961 maataloushallituksessa vesiteknillisen tutkimustoimiston johtaja.


title: Helsinkiitti

text: Helsinkiitti on harvinainen graniittinen magmakivilajimuunnos, jota esiintyy muun muassa Helsingin kallioperässä. Sen päämineraalit ovat valkoinen albiitti ja hematiitin punaruskeaksi värjäämä epidootti. Kiiltonsa ansiosta helsiinkiitti soveltuu hyvin muun muassa koruihin. Helsinkiitti on Helsingin nimikkokivi, ensimmäisen kerran sitä löydettiin 1900-luvun alussa sikäläisestä Kallion kaupunginosasta Alppikadun ja Ensi linjan risteyksestä.


title: Helsinkiitti

text: Helsinkiitin kovuus Mohsin asteikolla on 6–7.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2013–2014

text: Ampumahiihdon maailmancup 2013–2014 alkoi 24. marraskuuta 2013 Ruotsin Östersundissa ja päättyi 23. maaliskuuta 2014 Norjan Oslossa.


title: Ampumahiihdon maailmancup 2013–2014

text: Ampumahiihdon maailmancupiin kuului yhdeksän kilpailutapahtumaa. Yhteensä kilpailuja oli miehillä 26, joista 22 oli yksilökilpailuja ja neljä viestejä. Naisilla kilpailuja oli 25, joista 22 oli yksilökilpailuja ja kolme viestejä. Lisäksi ohjelmassa oli kaksi sekaviestiä, joista toinen oli aikataulumuutosten vuoksi Sotšin olympialaisten sekaviesti, muuten olympialaiset eivät kuuluneet kauden maailmancup-ohjelmaan. Lisäksi Holmenkollenilla kilpailtiin päätöspäivänä uudessa kokeiltavassa lajissa sprinttisekaviestissä, josta ei kuitenkaan jaettu maailmancup-pisteitä.


title: Pehr Johan Alopaeus

text: Pehr Johan Alopaeus (8. lokakuuta 1773 Porvoo – 23. elokuuta 1814 Porvoo) oli suomalainen opettaja, historioitsija ja pappi.


title: Pehr Johan Alopaeus

text: Alopaeuksen vanhemmat olivat Porvoon piispa Magnus Jacob Alopaeus ja Ulrika Jusléen. Historioitsija ja pappi Magnus Alopaeus oli hänen veljensä. Alopaeus tuli ylioppilaaksi Turussa 1789 ja hänet vihittiin primuksena maisteriksi 1792. Alopaeus, joka oli kiinnostunut sivistyshistoriasta, julkaisi jo opiskeluaikanaan Henrik Gabriel Porthanin kanssa kaksiosaisen tutkimuksen "Animadversiones de libris raris" sekä 1793-1795 kolmiosaisen teoksen "Specimen historiae litteraria Fennicae". Hänet nimitettiin kirjallisuushistorian dosentiksi 1794, mutta seuraavana vuonna hän siirtyi Porvoon lukion opettajaksi. Historian lehtori hänestä tuli 1798. Hän toimi myös koulun rehtorina useaan otteeseen ja osallistui isänsä apuna koulun historian toimittamiseen. Alopaeus vihittiin papiksi 1806 ja 1811 hänestä tuli isänsä jälkeen Porvoon tuomiorovasti, mitä tehtävää hän kuitenkin ehti hoitaa vain kolme vuotta.


title: Pehr Johan Alopaeus

text: Alopaeuksen puoliso oli vuodesta 1805 Johanna Elisabet Solitander (k. 1862).


title: Torsten Montell

text: Torsten Montell (7. elokuuta 1873 Geta – 21. lokakuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Torsten Montell

text: Montellin vanhemmat olivat luutnantti Frans Wilhelm Eugène Montell (1837–1892) ja Serena Victoria Ekblom. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 Turun ruotsalaisesta klassillisesta lyseosta ja valmistui 1899 arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta.


title: Torsten Montell

text: Montell toimi yleisten rakennusten ylihallituksen arkkitehtina 1900–1937 ja taideteollisen keskuskoulun opettajana 1917–1937.


title: Värriötunturit

text: Värriötunturit on monilakinen tunturiselänne Sallassa. Selänteen pituus on 15 kilometriä ja korkein laki 552 metriä. Värriötuntureilla on vuonna 1967 perustettu Helsingin yliopiston Värriön tutkimusasema.


title: Gösta Kulvik

text: Gustaf (Gösta) Mathias Kulvik (13. syyskuuta 1879 Leppävirta – 30. maaliskuuta 1941 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.


title: Gösta Kulvik

text: Kulvikin vanhemmat olivat lääninrahastonhoitaja, hovineuvos Gustaf Henrik Alfred Kulvik (1849-1899) ja Aina Maria von Essen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1899 ja valmistui 1904 arkkitehdiksi Darmstadtissa Saksassa.


title: Gösta Kulvik

text: Kulvik toimi arkkitehtina Helsingissä. Vuonna 1910 Kulvik perusti mainosgraafikko Heino Aspelinin ja graafikko Oscar Furuhjelmin kanssa "Finska konstnärliga reklambyrån" -mainostoimiston, joka pysyi kuitenkin pystyssä vain vuoden.


title: Mielihyvää

text: "Mielihyvää" on suomalaisartisti Jukka Pojan kappale hänen kolmannelta, Kylmästä lämpimään-studioalbumilta. Sen julkaisi Suomen Musiikki albumin ensimmäisenä singlenä 19. huhtikuuta 2010. "Mielihyvää" ei päässyt radiolistoille, mutta single- ja latauslistoilla se saavutti 10. sijan.


title: Mielihyvää

text: Digitaalinen lataus


title: Värälä

text: Värälä on Elimäen kylä, ja Korian kaupunginosan osa-alue Kouvolan kaupungin alueella ja siellä sijaitseva kartano.


title: Värälä

text: Kaarle IX lahjoitti Elimäen neljänneksen ja samalla Värälän kartanon vuonna 1608 ikuiseksi rälssiksi Henrik Wreden puolisolle Gertrud von Ungern-Sternbergille. Värälässä solmittiin Ruotsin ja Venäjän välinen Värälän rauha vuonna 1790. Sopimukseen kuului, että maiden välinen raja säilyi ennallaan. Paikalle on pystytetty muistokivi. Kartanon nykyinen päärakennus on valmistunut 1870-luvulla.


title: Colmar von der Goltz

text: Wilhelm Leopold Colmar von der Goltz (tunnettu myös nimellä Goltz pašša; 12. elokuuta 1843 lähellä Labiauta, Itä-Preussi – 19. huhtikuuta 1916 Bagdad, Mesopotamia) oli saksalainen sotamarsalkka, joka palveli Ottomaanien valtakunnan armeijassa. Hän saavutti mainetta myös sotahistorioitsijana.


title: Colmar von der Goltz

text: Colmar von der Goltz kuului von der Goltzin aatelissuvun vapaaherralliseen osaan. Hän aloitti sotilasuransa Preussin armeijassa vuonna 1861, osallistui Saksan–Ranskan sotaan ja palveli sen jälkeen esikuntaupseerina. Vuosina 1878–1883 hän toimi sotahistorian opettajana Berliinin sota-akatemiassa ja saavutti mainetta yhtenä Saksan johtavista sotateoreetikoista. Von der Goltz julkaisi useita sotahistoriaa – erityisesti Ranskan–Saksan sotaa – käsitelleitä teoksia. Tunnetuin hänen teoksistaan on 1883 ilmestynyt "Das Volk in Waffen" (”Kansa aseissa”). Kesäkuussa 1883 tuolloin majurin arvoinen von der Goltz lähetettiin Turkkiin, jossa hän sai tehtäväkseen sotilasasiantuntijana uudelleenjärjestää ja modernisoida Turkin armeijan. Työ kesti vuoteen 1896, ja siihen sisältyi muun muassa esikuntajärjestelmän ja sotilaskoulutuksen kehittäminen. Von der Goltz sai Turkin palveluksessa paššan arvon. Hänen on katsottu tehokkaalla uudistustyöllään vaikuttaneen siihen, että vuoden 1897 sodassa Kreikkaa vastaan Turkki oli ylivoimainen ennen kuin muut Euroopan suurvallat liittyivät tukemaan Kreikkaa sodan päättämiseksi.


title: Colmar von der Goltz

text: Palattuaan Saksaan von der Goltz sai kenraaliluutnantin arvon ja nimityksen divisioonankomentajaksi, mistä hän siirtyi 1898 armeijan insinöörikunnan johtoon. Vuosina 1902–1907 hän johti kenraalinarvoisena Saksan ensimmäistä armeijakuntaa ja toimi sen jälkeen armeijan tarkastajana. Hänet vihittiin 1903 Königsbergin yliopiston filosofian kunniatohtoriksi. Von der Goltz oleskeli toisen kerran Turkissa 1909–1910 ja palasi sitten aiempaan sotilastarkastajan tehtäväänsä Saksassa. Vuonna 1911 hänet ylennettiin kenraalisotamarsalkaksi. Hän jäi 1913 pois aktiivipalveluksesta ja omistautui kaksi vuotta aiemmin perustetun nuorisojärjestö Jungdeutschlandin johtamiselle.


title: Colmar von der Goltz

text: Ensimmäisen maailmansodan alettua von der Goltz nimitettiin elokuussa 1914 miehitetyn Belgian kenraalikuvernööriksi. Saman vuoden marraskuussa hänet lähetettiin jälleen Turkkiin, tällä kertaa sulttaani Mehmet V:n adjutantiksi. Maaliskuussa 1915 von der Goltzista tuli Turkin ensimmäisen armeijan eli Bosporin armeijan komentaja. Hän joutui kiistoihin kenraali Otto Liman von Sandersin sekä Turkin sotaministeri Enver paššan kanssa, eikä saanut tukea ehdotuksilleen suuresta hyökkäyksestä brittejä vastaan Egyptissä tai Intiassa. Lokakuussa 1915 hänet siirrettiin Mesopotamiaan sijoitetun kuudennen armeijan komentajaksi. Tässä ominaisuudessa von der Goltz johti menestyksekkäästi Turkin sodankäyntiä brittejä vastaan Mesopotamiassa. Hän pysäytti Charles Townshendin komentaman brittiläis-intialaisen armeijan Ktesifonissa 22. marraskuuta 1915 ja saartoi sen 8. joulukuuta Kutin linnakkeeseen. Kutin piiritys kesti 143 päivää, minä aikana von der Goltz löi takaisin myös brittien lähettämät suuret apujoukot. Townshend antautui 29. huhtikuuta. Von der Goltz ei ehtinyt näkemään tätä voittoa, sillä hän kuoli kymmenen päivää aiemmin. Virallisten tietojen mukaan kuolinsyynä oli pilkkukuume, mutta on myös väitetty vallankumouksellisten nuorturkkilaisten upseerien myrkyttäneen hänet.


title: Pertti Palm

text: Pertti Palm on suomalainen laulaja joka, teki yhden pitkäsoiton Kiss-levymerkille.


title: F-liitin

text: F-liitin on RF-liitin, jota käytetään melko yleisesti eritoten TV-tekniikassa koaksiaalikaapelien liittämiseksi jaottimiin ym. laitteisiin. Se on kehitetty 1950-luvulla ja on mahdollisesti toiseksi vanhin vielä yleisessä käytössä oleva RF-liitin. Se on säilyttänyt suosionsa, koska se on edullinen ja varmatoiminen ja sillä on hyvät ominaisuudet useamman gigahertsin taajuuksiin asti. Sen kanssa käytetään massiivisella keskijohtimella varustettua kaapelia.


title: F-liitin

text: F-liitintä käytetään yleisemmin rakennuksen kiinteässä kaapeloinnissa ja IEC-antenniliitintä vastaanottimen liittämiseen asunnon antennirasiaan. Kuitenkin esimerkiksi satelliittivastaanottimeen antennikaapeli liitetään nykyään useimmiten F-liittimellä.


title: F-liitin

text: Uros-F-liitin on lähinnä metallinen kuori, joka koostuu kahdesta toisiinsa nähden vapaasti pyörivästä kierreosasta. Pitkä kierreosa toimii liittimen runkona ja vedonpoistimena, ja se pyöritetään kuorittuun kaapelin päähän niin, että se saa hyvän kontaktin vaippajohtimeen. Kaapelin keskijohdin jää pilkistämään liittimen läpi lyhyen kierreosan puolelta ja toimii liittimen keskikoskettimena. Lyhyt kierreosa toimii vaippakoskettimena ja lukitsee liittimen naarasliittimeen. Naarasliitin on yleensä laiterungossa ja saattaa olla samaa valua laiterungon kanssa. Naarasliittimessä vaippakoskettimena toimii sen ulkokierre, jolle urosliittimen lyhyt kierreosa pyöritetään. Keskikoskettimena naarasliittimessä on rakokosketin, jonka sisään kaapelin keskijohdin työnnetään. F-liittimen kiinnittämiseksi kaapeliin ja naarasliittimeen ei tarvita erikoistyökaluja (vertaa esimerkiksi BNC-liitin, jonka liittämiseksi kaapeliin tarvitaan tavallisesti erityinen puristustyökalu).


title: F-liitin

text: F-urosliittimestä on olemassa puristettava malli, jonka pitkässä osassa ei ole kierrettä vaan hampaat, jotka pureutuvat kaapelin kuoreen, kun liitin puristetaan. Helppoutensa vuoksi kierrettävä malli on kuitenkin yleisemmin käytetty ja tavallisimmin kuluttajille myyty. Kierrettävä liitin voidaan myös sen rikkouduttua helposti poistaa ja korvata uudella lyhentämättä kaapelia enempää kuin on tarpeen, että paljasta keskijohdinta saadaan tarpeeksi esille.


title: F-liitin

text: Myös pehmeällä keskijohtimella varustettuja kaapeleita varten on F-urosliittimiä. Tämän tyyppisessä liittimessä on kiinteä keskikosketin johon keskijohdin yhdistetään puristamalla tai juottamalla. Liittimen runko kiinnitetään kaapeliin puristamalla ja sitä käytetään enimmäkseen teollisesti kootuissa valmiissa kaapeleissa.


title: Siideripissis

text: Siideripissis on suomalaisartisti Jukka Pojan kappale hänen soolouran neljänneltä, Yhdestä puusta-studioalbumilta. Sen julkaisi Suomen Musiikki albumin kolmantena singlenä 21. toukokuuta 2012. Jukka Poika on sanonut kappaleen kertovan sanoituksiltaan hänen seurustelukumppanistaan sekä siitä miten heidän suhde on alkanut. Kappaleelle on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin videopalvelu YouTubessa samana päivänä singlen kanssa. Kappale ei päässyt lainkaan single- tai soittolistalle, mutta latauslistalla se saavutti 10. sijan.


title: Siideripissis

text: Digitaalinen lataus


title: Kuolinilmoituksen sanatorio

text: Kuolinilmoituksen sanatorio () on vuonna 1936 ilmestynyt Bruno Schulzin toinen novellikokoelma. Kokoelman kertomukset on julkaistu suomeksi teoksessa "Kanelipuodit ja muita kertomuksia" (Basam Books, 2013) Tapani Kärkkäisen kääntäminä. "Kanelipuodit ja muita kertomuksia" -teoksessa on julkaistu käännös myös Schulzin ensimmäisestä kertomuskokoelmasta "Kanelipuodit" (1933) sekä neljä erillistä novellia. Teos on kuvitettu Schulzin piirroksin ja siinä on Virpi Hämeen-Anttilan esipuhe sekä suomentajan jälkisanat ja viitteet. Käännös on tehty Schulzin koottujen proosateosten kriittisestä laitoksesta "Opowiadania: Wybór esejów i listów". Osa "Kuolinilmoituksen sanatorion" ilmestyi vuonna 1965 valikoimassa "Krokotiilikuja" Aarno Peromiehen välikielen kautta saksasta kääntäminä.


title: Carl Fredrik von Burghausen

text: Carl Fredrik von Burghausen (20. maaliskuuta 1811 Kirkkonummi – 17. helmikuuta 1844 Tukholma) oli suomalainen sanomalehtimies ja kirjailija.


title: Carl Fredrik von Burghausen

text: Von Burghausenin vanhemmat olivat kapteeni Karl Gustaf von Burghausen (k. 1812) ja hänen toinen puolisonsa Fredrika Nordberg. Von Burghausen kävi Helsingin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1832. Hän oli maanmittausoppilaana 1832.


title: Carl Fredrik von Burghausen

text: Von Burghausen työskenteli Helsingfors Morgonblad-lehden toimituksessa. Hän julkaisi yhdessä H. G. Piponiuksen kanssa vuonna 1840 kirjallista lehteä "Wanadis. Dikt och sanning," joka ilmestyi kuitenkin vain puolen vuoden ajan.


title: Carl Fredrik von Burghausen

text: Von Burghausen muutti Ruotsiin 1841. Ruotsissa hän julkaisi salanimellä "Paavo Suomalainen" kaksi pamflettia jotka käsittelivät Suomen asemaa Venäjän yhteydessä. Hän alkoi julkaista myös Tukholman kaupungin historiaa käsittelevää teossarjaa josta ehti kuitenkin ilmestyä vain ensimmäinen osa ennen von Burghausenin kuolemaa.


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Knuthin nuolinotaatio (tai Knuthin ylänuolinotaatio) on matematiikassa käytetty menetelmä erittäin suurten potenssiinkorotusten esittämiseksi. Metodin esitteli Donald Knuth vuonna 1976 ja se liittyy voimakkaasti Ackermannin funktioon. Notaation idea liittyy siihen tosiasiaan, että kertolasku voidaan käsitellä iteroituina yhteenlaskuina ja potenssiinkorotus iteroituina kertolaskuina. Jatkamalla samalla menetelmällä päästään iteroituun potenssiinkorotukseen (tetraatioon).


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Luonnollisten lukujen kertolasku voidaan esittää peräkkäisinä yhteenlaskuina:


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Esimerkiksi,


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Eksponentti formula_3 voidaan esittää kertolaskuna:


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Knuth esitti “kaksoisnuolet” osoittamaan iteroitua potenssiinkorotusta (tetraatiota):


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Notaatiota luetaan oikealta vasemmalle:


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Tämän mukaan,


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Jo tällä päästään suhteellisen suuriin lukuihin, mutta Knuth jatkoi notaatiota pidemmälle. Hän määritteli “kolmoisnuoli” -operaattorin “kaksoisnuolten” iteroimiseksi edelleen (pentaatio):


title: Knuthin nuolinotaatio

text: jota seuraa nelinkertainen nuolitus:


title: Knuthin nuolinotaatio

text:
ja niin edelleen. Pääsääntönä on, että formula_14-nuolioperaattori laajenee oikealtaluettavaksi (formula_15)-nuolioperaattoriksi.
Symboleilla,


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Esimerkki:


Knuthin nuolinotaatio


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Notaatiota formula_19 käytetään kuvaamaan formula_20 jossa on "n" nuolta.


title: Knuthin nuolinotaatio

text: Notaation avulla voi tehokkaasti esittää nopeasti suurenevia funktioita, kuten Ackermannin funktiota tai Grahamin lukua.


title: Miss Valko-Venäjä

text: Miss Valko-Venäjä on valkovenäläinen kauneuskilpailu. Se on järjestetty vuodesta 1998 lähtien kerran kahdessa vuodessa. Sen ovat voittaneet Svetlana Kruk (1998), Anna Stytšinskaja (2000), Olga Nevdah (2002), Olga Antropova (2004), Jekaterina Litvinova (2006), Olga Hižinkova (2008), Ljudmila Jakimovitš (2010) ja Julia Skalkovitš (2012).


title: Jitzhak Katzenelson

text: Jitzhak Katzenelson (1. heinäkuuta 1886 – 3. huhtikuuta 1944) oli venäläissyntyinen hepreankielinen kirjailija ja runoilijaAuschwitzissä.


title: Luettelo Suomen lauttausyhdistyksistä

text: Tämä on epätäydellinen luettelo suomalaisista uitto- ja lauttausyhdistyksistä.


title: Edward Walter Maunder

text: Edward Walter Maunder (12. huhtikuuta 1851 Lontoo – 21. maaliskuuta 1928) oli englantilainen tähtitieteilijä, joka muistetaan tekemistään auringonpilkkututkimuksistaan.


title: Edward Walter Maunder

text: Maunder syntyi kuopukseksi pastorin perheeseen Lontoossa 1851. Hän opiskeli Lontoon King’s Collegessa, mutta ei koskaan valmistunut. Opiskelujensa aikana hän työskenteli pankissa rahoittaakseen opintonsa.


title: Edward Walter Maunder

text: Vuonna 1873 Maunder alkoi työskennellä apulaisena Greenwichin kuninkaallisessa observatoriossa. Hänen mukaansa on nimetty Maunderin minimi, vuosina 1645–1715 vallinnut kausi, jolloin auringonpilkut olivat hyvin harvinaisia.


title: Grahamin luku

text: Grahamin luku on Ronald Grahamin päättelemä erittäin suuri luku, johon usein viitataan suurimpana matemaattisen todistuksen lukuna. Tämä tarkoittaa sitä, että Grahamin luku oli suurin luku, joka esiintyy matemaattisessa todistuksessa tietyn ongelman eksplisiittisenä rajana. Graham päätyi lukuun etsiessään todistusta Ramseyn lauseen erääseen ongelmaan.


title: Grahamin luku

text:
Sittemmin on löydetty sitäkin isompia lukuja, mutta Grahamin luku on silti suurin omalla nimellä tunnettu luku.
Ramseyn lauseessa kysytään muun muassa:


title: Grahamin luku

text: Tämän ongelman vastaus on "kyllä", jos pisteitä on 6 tai enemmän.


title: Grahamin luku

text: Grahamin luku tulee vastauksena kysymyksen variaatioon:


title: Grahamin luku

text: Ongelma voidaan esittää myös seuraavasti:


title: Grahamin luku

text:
Vuonna 1971 Ronald Graham ja B. L. Rothschild löysivät osittaisen vastauksen tähän ongelmaan: "N*", jonka rajat ovat 6 ≤ "N*" ≤ "N", missä yläraja "N" on suuri, mutta äärellinen luku, Grahamin luku "G":
missä
Knuthin nuolinotaatiolla.


title: Grahamin luku

text: Yläraja saatiin alennettua 2013 Hales–Jewettin luvulla formula_3.


title: Grahamin luku

text: Alarajan sai Geoff Exoo vuonna 2003 parannettua 6:sta 11:een, ja Jerome Barkley vuonna 2008 13:een. Niinpä "N*":n raja-arvot ovat tällä hetkellä (2013) 13 ≤ "N*" ≤ "N"'.


title: Grahamin luku

text: Grahamin lukua ei voi esittää tavanomaisilla matemaattisilla operaattoreilla. Jopa sen esittäminen potenssikorotuksella (muodossa formula_4) on epäkäytännöllistä. Sen sijaan käytetään Knuthin nuolinotaatiota.


title: Grahamin luku

text:
Määritellään
missä formula_7 vastaa formula_8 nuolta, joten Grahamin luku formula_9 on:


title: Grahamin luku

text: Luvun 500 viimeistä numeroa ovat:


title: Grahamin luku

text: Graham itse laski viimeisen numeron vuonna 1977 olevan juuri "7". Kukaan ei ole pystynyt laskemaan mikä on luvun ensimmäinen numero.


title: Grahamin luku

text: Jos Grahamin luku kirjoitettaisiin siten, että yksi Planckin tilavuus veisi yhden numeron, se ei mahtuisi tunnettuun universumiin. Luvun suuruutta kuvaa se, että pelkästään "nuolten" määrä tasolla g (= 3↑↑↑↑3), on suurempi kuin Planckin tilavuuksien lukumäärä tunnetussa universumissa (noin 10).


title: Grahamin luku

text: Grahamin luku mainitaan Guinnessin ennätysten kirjassa suurimpana matemaattisessa todistuksessa käytettynä lukuna.


title: Helmers Pavasars

text: Helmers Pavasars (19. toukokuuta 1903 – 12. kesäkuuta 1998) oli latvialaissyntyinen säveltäjä. Hänen opettajiinsa kuuluivat Jāzeps Vītols ja Jānis Mediņš. Hän asui ja työskenteli vuodesta 1954 lähtien Lontoossa. Pavasars toimi paitsi säveltäjänä, myös urkurina, kapellimestarina, kuoronjohtajana, luennoitsijana ja viulunsoiton opettajana. Säveltäjänä hän painotti kamarimusiikkia, ja lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu kuoroteoksia sekä vähän kantaatteja ja musiikkia uruille.


title: Helmers Pavasars

text: Pavasars pakeni Latviasta vuonna 1944 ja työskenteli tämän jälkeen Saksassa ennen Lontooseen siirtymistään. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pavasars toimi Latvialaisten laulujuhlien pääkapellimestarina vuosina 1958, 1961 ja 1967. Lisäksi hän johti vastaavaa festivaalia Hampurissa vuonna 1964. Hänestä tehtiin Latvian musiikkiakatemian kunniaprofessori.


title: Circuit bending

text: Circuit bending tarkoittaa valmiin, ääntä tuottavan laitteen kuten elektronisen soittimen, lelun tai muun vastaavan piirien muokkausta tavalla, joka muuttaa sen toimintaa ja tuottamaa ääntä. Circuit bendingiin kuuluu myös uusien kytkimien ja esimerkiksi potentiometrien lisääminen valmiisiin soittimiin.


title: Circuit bending

text: Circuit bendingissä puhtaimmillaan korostetaan sattuman merkitystä ja soitinta muokkaamaan lähdettäessä ei läheskään aina tiedetä millainen lopputulos tulee olemaan. Usein "bendauksen" tavoitteena on saada laite toimimaan "väärin".


title: Circuit bending

text: Matalajännitteiset laitteet, kuten efektit, syntetisaattorit ja lelut ovat erityisen suosittuja "bendauksen" kohteita. Läheskään kaikki elektroniset soittimet, muista ääntä tuottavista laitteista puhumattakaan, eivät sovellu "bendaukseen".


title: Circuit bending

text: "Bendaus" on pitkälti elektroniikassa kouluttamattomien kokeellisten muusikoiden kehittämä ja harjoittama laji. "Bendausta" tehdään kierrätyslaitteille tai halvoilla soittimilla ja leluilla. Laitteen tai soittimen tuhoamisen riski on yleensä läsnä. Laitteen sisuksia käsiteltäessä tai modifikoitua laitetta kokeiltaessa voi myös loukata itsensä, varsinkin jos ääntä tuotetaan ihmisen kosketuksen avulla. Juuri tästä syystä hyvin harvoin "bendataan" laitteita, jotka saavat virtansa AC-verkosta.


title: Circuit bending

text: Modifikaatioihin käytetään yleisiä elektroniikkatyökaluja, kuten juottimia, ruuvitalttoja, kaapeleita ja muita vastaavia. "Bendauksen" merkittävimpänä pioneerina pidetään 1960-luvulla toiminutta Reed Ghazalaa. Hänen pieni, lelumainen transistorivahvistimensa meni oikosulkuun joutuessaan kosketuksiin samassa laatikossa olleen metalliesineen kanssa. Oikosulku sai vahvistimeen päästämään outoja ja odottamattomia ääniä. Jalostettuaan prosessia toisinnettavaan suuntaan, Ghazala antoi sille "circuit bending" -nimen, vaikka ei ollut omien sanojensakaan mukaan ensimmäinen sitä harjoittanut.


title: Circuit bending

text: Suomessa tunnetuin "circuit bendingiä" laajalti tuotannossaan käyttävä ryhmä on Kokeellisen elektroniikan seura KOELSE.


title: Kristian Rasinaho

text: Kristian Rasinaho (s. 11. huhtikuuta 1993 Tampere) on suomalainen koripalloilija, joka edustaa I-divisioona A:ssa pelaavaa Tampereen Pyrintö II:sta. Hän pelaa myös ajoittain seuran edustusjoukkueessa.