title: Ruotsalainen keittiö

text: Tore Wretman sekä muut tunnetut kokit ovat viime aikoina esitelleet nykyaikaisempia versioita klassisesta ruotsalaisesta kotiruoasta. Wretman esittelee modernia kotiruokaa kirjassa "Husmanskost – allt om mat", jossa rasvan määrää on monissa ruoissa vähennetty, sillä aikaisemmin ihmiset ovat tarvinneet rasvaa enemmän ruumiillisen työn takia. Lisäksi kirjassa on muutettu joitakin valmistustapoja, jotta ruoan valmistaminen sujuisi nopeammin, ja siinä myös esitellään, kuinka vihannesten ravintoaineita ja makua voi ottaa paremmin talteen. Muutkin maat kehittelevät perinteisistä ruoista nykyaikaisempia versioita.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Lihapullat on kansainvälisesti tunnetuin ruotsalainen ruokalaji. Falunin makkara ("falukorv") on toinen vielä tyypillisempi ruotsalainen ruoka, joka viilin ja näkkileivän tavoin on ainutlaatuinen. Peruna taasen on korvannut muut juurekset ja onkin tärkein lisuke erityisesti perinteisissä ruoissa. Riisi, makaroni, spagetti sekä muut lisukkeet ovat yleistyneet vasta sodan jälkeen. Perunoita on monenlaisia, ja tavallisin on oletettavasti varhaisperuna, jota saadaan varhain kesällä. Varhaisperunaa syödään erityisesti juhannuksena kun taas muita perunoita muina vuodenaikoina.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Kantarelli on suosituin ja erinomaisena pidetty ruokasieni. Kantarellia voidaan tarjoilla lihan tai pihvin kanssa ja käyttää lisukkeena kastiketta tai sipulia. Toisaalta kantarellia voidaan syödä myös leivän päällä. Seuraavaksi suosituin sieni on tatti ("karljohanssvamp"), jonka ruotsalainen käännös on nimetty kuningas Kaarle XIV Juhanan mukaan, sillä kuningas itse käytti tattia ruokasienenä.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Juhlavammissa ruoissa käytetään riistaa ja kalaa. Hirvi on jo pitkään ollut tärkein riistaruoka Ruotsissa, mutta myös jänistä sekä teeren ja metson kaltaisia metsälintuja on syöty pitkään. Norlannissa ja saamelaisilla taas poro on aina ollut tärkeä ruoka. Hirvilihapullat, hirvipaisti sekä poronkäristys ovat tyypillisiä riistaruokia, mutta myös savustettua poronlihaa sekä metsäkaurista syödään paljon. Kalaruoissa lohta ja muita jalostettuja kaloja syödään niin tuoreena, savustettuna kuin graavattunakin. Perinteiseen seisovaan pöytään kuuluvat silli ja silakka, ja rapuja taas syödään erityisesti myöhäiskesällä.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Tavallisesti syödään kolme tai neljä ateriaa päivässä: aikaisin aamulla aamupala, puolilta päivin lounas ja myöhemmin iltapäivällä tuhti päivällinen. Monesti syödään myös välipala lounaan ja päivällisen välissä. Osana ruotsalaista hyvinvointivaltiota ruotsalaisissa kouluissa tarjotaan lämmin ateria. Monet ruotsalaiset myös juovat kahvia keskipäivällä, lounaan jälkeen sekä joskus myös päivällisen yhteydessä.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Ruotsin kielen aamupalaa vastaavaa sanaa ’frukost’ on käytetty viikinkiajoista lähtien, vaikkakin aamupalaa tuolloin kutsuttiin nimellä frokoster. Frokoster on lainasana alasaksan kielen sanasta vrokost ja tarkoittaa ’aikaista ateriaa’. Tällä nimellä ei kuitenkaan kutsuttu aikaisin aamulla syötävää ruokaa vaan ateriaa, joka syötiin ensimmäisten työtuntien jälkeen eli lounasaikaan. Kun työajat muuttuivat, myös aamupala siirtyi siihen ajankohtaan, jolloin se nykyäänkin syödään. Kuitenkin 1800-luvun loppuun asti lounasta kutsuttiin nimellä ’frukost’. Voileivät ja joskus myös näkkileipä kuuluvat ruotsalaiseen aamupalaan. Leipä voi olla limppua, vaaleaa leipää, ranskanleipää, paahtoleipää tai täysjyväleipää. Leivän päälle pannaan yleensä juustoa, makkaraa, meetvurstia ja kinkkua, maksamakkaraa, kaviaaria, heravoita, tomaattia ja kurkkua. Voileivän kanssa juodaan yleensä kahvia tai teetä. Perinteisesti aamupalan yhteydessä syödään myös viiliä, joka tarjoillaan joko sellaisenaan lautasella tai aamupalamurojen, myslin, hedelmien, sokerin ja hillon kanssa. Aamupalalla tavallisesti syödään myös kaurapuuroa tai mannapuuroa maidon, hillon, omenasoseen tai kanelin kera. Maito, mehu, tee ja kahvi ovat tavallisia aamupalajuomia. Suomen jälkeen ruotsalaiset juovat eniten kahvia maailmassa.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Lounasta syödään Ruotsissa keskellä päivää. Ruotsin lounasta kuvaava sana ’lunch’ otettiin käyttöön 1850-luvulla, jolloin se lainattiin englannin kielestä. Aikaisemmin lounasta oli nimitetty keskipäivän ateriaksi (’middag’). Kun päivän isointa ateriaa alettiin kuitenkin syödä illalla, ruotsin sanaa ’middag’ alettiin käyttää päivällisestä, joka syödään klo 16 ja 20 välillä. Vielä aikaisemmin kuitenkin lounasta kutsuttiin sanalla ’frukost’. Viime aikoina monet lounasravintolat mainostaneet erilaisia tarjouksia, ja jotkin ravintoloista ovat auki vain lounasaikaan.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Päivällinen syödään myöhäisiltapäivällä tai aikaisin illalla, ja ruotsin kielessä tätä ateriaa kutsutaan sanalla ’middag’. Alun perin sanaa ’middag’ käytettiin päivän täyttävimmästä ateriasta, joka syötiin keskellä päivää. Teollistumisen johdosta päivän isointa ateriaa alettiin kuitenkin syödä illalla, ja tällä tavoin sanaa ’middag’ alettiinkin käyttää iltapäivällä syötävästä ateriasta. Jos illalla syödäänkin hieman kevyempi ateria, sitä kutsutaan nimellä ’kvällsmat’ eli iltapala. Myöhäistä illallista kutsutaan nimellä ’supé’, mutta jos se syödään yöllä, sitä voidaan kutsua myös nimellä ’vickning’ eli yöpala.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Aamupalan, lounaan tai illallisen välillä voidaan syödä välipala, joka on yksinkertaista ruokaa. Yleensä välipalaksi ei syödä lämmintä ateriaa vaan esimerkiksi hedelmä tai voileipä. Välipala auttaa pitämään verensokerin tasapainossa.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Ruotsin kielen kahvittelua kuvaava verbi ’fika’ on sosiaalinen hetki, joka on ruotsalaisessa kulttuurissa tyypillistä. Usein kahvinjuonnin yhteydessä syödään jokin leivonnainen, mikä on vaikuttanut siihen, että Ruotsi on yksi maailman suurimmista kahvinkuluttajamaista. Tavallisesti ruotsalaiset juovat kahvia kahvilassa tai kotona monta kertaa päivässä, ja monien ruotsalaisten mielestä kahvinjuonti on tärkeä osa sosiaalista kanssakäymistä. Sana ’fika’ on muodostunut murteellisesta kahvia kuvaavasta sanasta ’kaffi’ - fika-verbissä kirjaimet vain on käännetty kontin kielen tavoin.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Kahvi tuli Ruotsiin vuosien 1674 ja 1685 välisenä aikana, jolloin Göteborgin tullin papereista löytyy merkintä, että joku toi maahan puoli kiloa kahvia. Kaksi vuotta myöhemmin kahvi löytyi lääkkeenä Ruotsin apteekin hyllyiltä, minkä jälkeen sen suosio kasvoi vähitellen. Vuonna 1728 Tukholman kahviloista ainakin viidessätoista tarjottiin kahvia. Viranomaiset eivät kuitenkaan täysin arvostaneet sitä. Ensin kahviloiden aukioloajoissa oli säännöstelyä, ja kolmen ajanjakson aikana kahvi oli kiellettyä Ruotsissa. Toisen maailmansodan aikaan kahvia oli vaikea saada ennen kuin Ruotsi onnistui saamaan erikoisluvan tiettyjen tuotteiden maahantuonnille. Ensimmäinen maahan tuotu tuote oli kahvi. Ruotsalaiset aikuiset juovat keskimäärin 1200 kuppia tai 11 kg kahvia vuodessa, mikä tekee noin neljä kuppia päivässä.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Näin ollen Ruotsi on yksi suurimmista kahvinkuluttajamaista asukaslukuun suhteutettuna. Ainoastaan Suomi yltää suurempiin lukemiin 12,8 kg:lla vuodessa. Useimpien ruotsalaisten päivärutiineihin kuuluu yksi tai useampi kahvitauko. Tavallisesti yksi tai useampi kahvikupillinen sisältyy aterioiden jälkiruokiin ravintoloissa. Pikkuleipiä ruvettiin tarjoilemaan kahvikutsujen yhteydessä 1800-luvun puolivälissä. Pian emäntien välille syntyi eräänlaista kilpailua mahdollisimman monien leivonnaisten tarjoilussa. Kirjoittamaton etiketti edellytti ainakin seitsemää erilaista kakkua. Tunnettuja ruotsalaisia kahvimerkkejä ovat muun muassa Gevalia, Zoegas, Löfbergs lila, Classic kaffe, Signum, ICA:n kahvi ja Blå mocca. Kahvia tuodaan Ruotsiin pääasiassa Brasiliasta, kahden miljoonan tonnin verran ja seuraavaksi eniten tuodaan Vietnamista, suunnilleen miljoona tonnia.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Ruotsissa juodaan erilaisia oluita usein ruokajuomina, ja siellä kuten monissa muissakin maissa yleisin oluttyyppi on vaalea lager-olut. Oluen alkoholipitoisuus vaihtelee, pääasiassa myynnissä on kevytolutta, kansanolutta ja vahvaa olutta. Tavallisia olutmerkkejä ovat Pripps, erityisesti Pripps Blå, Norrlands Guld, Spendrups ja Falcon. Sima oli aikoinaan kalliimpi juhlajuoma viikinkiaikaan ja keskiajalla, olut puolestaan oli enemmänkin rahvaan juoma. Koska vesi oli usein juomakelvotonta, juotiin keskiajalla mieluummin erilaisia alkoholipitoisia juomia, ja koska viiniä ei voitu viljellä näillä pohjoisilla alueilla, oli olut Ruotsin yleisin juoma näihin aikoihin.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Snapseja juodaan ruoan kanssa useimmissa juhlapöydissä. Absolut Vodka ja Renat Brännvin kuten muutkin viinamerkit ovat väkiviinajuomia, jotka valmistetaan perunasta tai vehnästä ja myydään maustamattomina. Niiden alkoholipitoisuus on useimmiten noin 40% paikkeilla. Ruotsissa valmistetaan ja myydään myös useita maustettuja snapsilajeja, joiden makuina ovat esimerkiksi anis, mäkikuisma, pomeranssi, korianteri, mustaselja, tilli tai koiruoholla maustettu bäsk. Snapsit nautitaan tyypillisesti jääkylminä, mutta jos mausteiden maun haluaa parhaiten pääsevän oikeuksiinsa, voidaan snapsit nauttia myös huoneenlämpöisinä. Punssi, joka on hyvin ruotsalainen juoma, voidaan juoda lämpimänä tai kylmänä. Sitä juodaan perinteisesti hernekeiton kera. Juomasta tuli 1800-luvun puolivälissä porvarien ja etenkin opiskelijoiden suosikkijuoma. Samoihin aikoihin Lundin ja Uppsalan ylioppilasosakunnat alkoivat osoittaa kiinnostusta talonpoikaiskulttuuria kohtaan, mistä johtuen punssi yhdistetään hernekeittoon. Opiskelijapiireistä on sitten levinnyt tapa juoda punssia – mieluusti lämpimänä – yhdessä hernekeiton kanssa.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Maidon, virvoitusjuomien ja tuoremehun lisäksi 1800-luvun puolivälin alusta tuli muitakin uusia alkoholittomia juomia Ruotsin raittiusliikkeen yhteydessä. Vaihtoehdoksi kuohuviinille kehitettiin Pommac ja Champis 1900-luvun alussa. Nämä kaksi virvoitusjuomaa ovat paitsi harvakseen ostettuja, silti myös erittäin suosittuja ruotsalaisten keskuudessa. Huonon myynnin takia Carlsberg aikoi lopettaa Pommacin valmistuksen vuonna 2004, mutta kansalaiset protestoivat niin laajamittaisesti, että sen valmistus päätettiin aloittaa uudelleen. Suunnilleen samaan aikaan syntyivät Julmust ja kotikalja, jotka molemmat kehitettiin alkoholittomiksi vaihtoehdoiksi oluelle.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Seisova pöytä on perinteinen ruotsalainen buffetti, joka kehitettiin porvariston viinapöydästä, joka oli suosittu 1500-luvulta siihen asti, kunnes seisova pöytä tuli suosioon 1800-luvun puolivälissä. Viinapöydän antimia nautittiin vauraammissa yhteiskuntaluokissa, ei talonpoikien keskuudessa. Seisova pöytä koostuu lämpimistä ja kylmistä ruokalajeista, jotka katetaan pöytään ja ruokavieraat kiertävät pöytää ja ottavat itse niitä ruokia, mitä haluavat. Leipää ja voita on aina tarjolla, kuten myös erilaisia sillisäilykkeitä. Lämpimien ruokien joukossa on usein munakkaita, gratiineja, makkaroita, lihapullia, aladobeja ja vanukkaita. Tarjolla on usein myös lihaleikkeleitä, savustettua lohta, ankeriasta, makrillia sekä pateita. Seisovan pöydän antimien kanssa juodaan yleensä olutta ja snapseja.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Tyypillistä ruotsalaista joulupöytää hallitsevat porsaanliharuoat kuten joulukinkku, joulumakkara (joskus ryynimakkara), aladobi, lihapullat, paistetut prinssinakit ja kastikkeeseen kastettavat ruoat (ruokaleipää kastetaan kaikkien joulupöydässä olevien ruokien valmistuksen yhteydessä saatuun liemeen). Etenkin Länsi-Ruotsin joulupöytiin sisältyy myös ruskeita papuja. Lisäksi erilaiset kalalajit ovat tavallisia, erityisesti sillisäilykkeet mutta myös silakka, ankerias, lohi sekä lipeäkala, jonka kanssa tarjoillaan tavallisesti valkokastiketta. Itä-Ruotsissa, erityisesti Roslagenin alueella, syödään usein haukea, nk. jouluhaukea, lipeäkalan sijaan. Myös joulupöydästä löytyy kaikenlaisia jälkiruokia, manteliriisi tai riisipuuro kuuluvat yleisimpiin. Joulupöydän jälkeen on tapana tarjoilla pähkinöitä, taateleita, viikunoita ja konvehteja. Erityisenä perinteenä on myös syödä jänistä (joulujänistä) joulupäivänä. Jouluruoan kanssa juodaan tavallisesti erityistä tummaa olutta, jouluolutta ja snapseja. Alkoholittomana vaihtoehtona juodaan Julmustia. Toinen tyypillinen ruotsalainen joulujuoma on glögi, maustettu viini, joka juodaan lämmitettynä.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Joulupöydän jälkeen tarjoillaan usein erilaisia joulumakeisia kuten nekkuja, piparminttumakeisia, suklaamakeisia ja marsipaania sekä erilaisia konvehteja ja tryffeleitä. Monien jouluun kuuluvat myös piparkakut, usein piparkakkutalot ja Lucia-pullat.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Pääsiäisruoka vaihtelee Ruotsin eri alueilla ja maakunnissa, mutta pääsiäismunat ovat kaikkialla keskeisiä. Lammas, lohi ja kalaruoat ovat myös tärkeitä, joulukinkun korvaa pääsiäiskinkku ja Julmust vaihdetaan vastaavaan pääsiäisjuomaan. Perinteisen seisovan pöydän ruokia (silli, näkkileipä ja viina) on yleensä myös tarjolla. Toisin kuin jouluruoka, pääsiäisruoka on ”kevyempää”, mutta sitä täydennetään usein marsipaanimakeisilla ja karkkia sisältävillä pääsiäismunilla. Munia syödään paljon pääsiäisenä, mikä johtuu siitä, että riistalinnut munivat paaston aikaan. Pitkäperjantai on perinteisesti ollut surun päivä, minkä takia sekä ruoanlaitosta että huvittelusta on pidättäydytty.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Juhannus on yksi suurimmista ruotsalaisista juhlapyhistä, ja silloin on tavallista syödä säilykesilliä uusien perunoiden, kermaviilin ja ruohosipulin kera. Jälkiruoaksi syödään mansikoita. Juhannus yhdistetään suurelta osin juuri uusiin perunoihin, joita usein tarjoillaan tillin kera. Tämän lisäksi tarjoillaan myös jonkinlaista grillattua lihaa. Monet juovat ruoan päälle useita ryyppyjä, 2-4 cl snapseja. Juhannuksena juodaan myös paljon olutta ja alkoholia kulutetaan paljon.


title: Ruotsalainen keittiö

text: Rapujuhlien pääruoka koostuu kokonaisista ravuista, joita keitetään suolavedestä, oluesta, runsaalla tillillä ja muilla mausteilla maustetusta liemestä. Muita täydentäviä ruokia rapujuhlassa ovat leipä, maustettu juusto ja katkaravut sekä perinteiset seisovan pöydän antimet. Tavallisia juomia ovat viina, olut ja perinteinen ruotsalainen sokerijuoma ("sockerdricka").


title: Ruotsalainen keittiö

text: Martinpäivä on ruotsalainen perinne, jota vietetään 11. marraskuuta Martinus Toursilaisen muistoksi. Aiemmin juhlaa vietettiin koko Ruotsissa, mutta nykyisin se on enimmäkseen Skånen alueen juhla. Juhlaa vietetään myös osassa Saksaa. Martinpäivänä syödään hanhea hernekeiton kera alkuruoaksi. Jälkiruoaksi tarjoillaan usein skånelaista omenatorttua. Ne ruokalajit, joita juhlassa syödään nykyisin, otti käyttöön Piperska Muren –malminkartanon kapakanpitäjä vuonna 1850. Tätä ennen alkuruoaksi tarjoiltiin lipeäkalaa ja jälkiruoaksi riisipuuroa.


title: Pankkisilta

text: Pankkisilta () on Gribojedovin kanavan ylittävä jalankulkusilta Pietarin keskustassa Venäjällä. Se on saanut nimensä lähellä sijaitsevasta entisestä pankkirakennuksesta (nykyinen Pietarin talous- ja finanssiyliopisto).


title: Pankkisilta

text: Vuosina 1825–1826 rakennetun sillan on suunnitellut Wilhelm von Traitteur. Sen molempia päätyjä reunustavat kuvanveistäjä Pavel Sokolovin tekemät griippipatsaat. Alkuperäinen riippusilta korvattiin metallisella rakenteella vuosina 1951–1952. Sillan pituus on 25,2 metriä ja leveys 1,9 metriä.


title: Särkijärvi (Pusula)

text: Särkijärvi on Karjaanjoen vesistöön kuuluva metsäjärvi Pusulassa Lohjalla, karun ja harvaan asutun Tammelan ylängön eteläosassa, Someron rajalla. Järven korkeus merenpinnasta on 117,5 metriä. Se laskee Myllyojaa pitkin etelään Patamoon, josta vedet edelleen päätyvät Levo-Patamoon Someron puolelle ja sieltä Myllyjärven, Arimaan ja Oinasjärven kautta Nummenjokeen.


title: Valvoja

text: Valvoja oli suomalainen aikakausjulkaisu, joka ilmestyi 1880–1922 Söderströmsin kustantamana. Siihen yhdistettiin vuonna 1906 ilmestymisen aloittanut aikakausjulkaisu "Aika", ja lehti ilmestyi nimellä "Valvoja-Aika" vuodet 1923–1943. "Aika" pudotettiin nimestä pois, ja nimellä "Valvoja" se ilmestyi jälleen vuodet 1944–1968, ja sen julkaisija oli Valvoja-Ajan kannatusyhdistys. Vuodesta 1969 se yhdistettiin Suomalaiseen Suomeen, jolloin lehden nimeksi tuli "Suomalainen Suomi-Valvoja" ja sitä julkaisivat yhdessä Suomalaisuuden liitto ry ja Valvoja-ajan kannatusyhdistys ry, ja sen kustantaja oli Valiolehdet, myöhemmin Yhtyneet kuvalehdet. Vuosina 1970–1973 lehteä julkaistiin nimellä "Aika", ja vuonna 1973 lehden seuraajaksi perustettiin "Kanava", jota julkaisee nyttemmin Otavamedia.


title: Valvoja

text: Lehden perustajia olivat O. E. Tudeer, Valfrid Vasenius ja Volmari Porkka. Lehti oli linjaltaan nuorsuomalainen. Lehti toi esiin 1880-luvulle tunnusomaisia aatteita, joista keskeisimpiin kuului naisemansipaatio. Tudeer ja Vasenius olivat olleet perustamassa naisjärjestö Unionia.


title: Valvoja

text: Lehdet vuosilta 1880–1922 ovat Kansalliskirjastossa mikrofilmikopiona ja Kansalliskirjaston digitoiduissa aineistoissa osana aikakauslehtin kokoelmaa.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: Bethanie Lynn Mattek-Sands (s. 23. maaliskuuta 1985 Rochester, Minnesota) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 30 heinäkuussa 2011. Nelinpelissä hän nousi WTA-listan ykköseksi tammikuussa 2017 ja hänellä on 26 nelinpeliturnausvoittoa. Hän on voittanut naisten nelinpelissä viisi ja sekanelinpelissä kolme Grand Slam -turnausta.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: Mattek-Sands pelasi ensimmäisen WTA-ottelunsa vuonna 1999 Philadelphiassa. Turnauksen karsintaan hän sai villin kortin, ja hävisi ensimmäisellä kierroksella Nana Miyagille 6–3, 6–2. Se oli Mattekille vuoden ainut ottelu. Vuonna 2000 Mattek-Sands sai villin kortin Lipton International Players Championshipsin karsintaan Key Biscaynessa, Floridassa, mutta hävisi ensimmäisellä kierroksella Anca Barnalle 6–1, 6–2. Myöhemmin samana vuonna Mattek-Sands pelasi ensimmäisen Grand Slam -turnauksen US Openissa. Karsintojen ensimmäiselle kierroksella hän hävisi Gisela Rieralle.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: Vuonna 2001 Mattek-Sands sai villin kortin Ericsson Openin karsintoihin Key Biscaynessa. Ensimmäisen kierroksen ottelussa hän voitti Catalina Castañon 6–4, 7–6(3), mutta hävisi seuraavalla kierroksella Sandra Cacicille 7–5, 6–4. Mattek-Sands pääsi suoraan ITF-turnaukseen Boynton Beachiin villillä kortilla. Ensimmäiselle kierroksella hän voitti ykköseksi sijoitetun Jelena Lihovtsevan 6–3, 1–6, 6–2 ja toisella kierroksella Jennifer Hopkinsin 6–2, 6–0. Puolivälierässä hän hävisi Asa Carlssonille 6–1, 6–1. Tämän menestyksen johdosta Mattek-Sands nousi maailmanlistan sijalle 343. Mattek-Sands pääsi villillä kortilla Amelia Islandin turnaukseen Floridassa. Hän hävisi Jill Craybasille 4–6, 6–1, 6–3. Mattek-Sands pelasi toisen ITF-turnauksen Bronxissa ja hävisi ensimmäisellä kierroksella Sylvia Plischkelle 6–1, 6–4. Ensimmäisen kerran Grand Slam -turnauksen pääkaavioon Mattek-Sands pääsi villillä kortilla US Openissa ja hävisi 1. kierroksella Australian Alicia Molikille 4–6, 6–2, 6–4.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: Grand Slam -turnauksissa Mattek-Sands pääsi ensimmäisen kerran neljännelle kierrokselle Wimbledonissa 2008. Turnauksessa hän hävisi lopulta Serena Williamsille 6–3, 6–3.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: Vuonna 2008 East West Bank Classic -turnauksessa Los Angelesissa Mattek-Sands voitti Abigail Spearsin ensimmäisellä kierroksella 6–2, 6–4 ja 11:nneksi sijoitetun Nicole Vaidišován toisella kierroksella 6–4, 6–0. Kolmannella kierroksella kaatui Olga Govortsova 7–5, 6–2 ja Yuan Meng puolivälierässä 6–2, 7–5. Välierässä Mattek-Sands hävisi kymmenenneksi sijoitetulle Flavia Pennettalle 3–6, 6–2, 7–5. Mattek-Sands pääsi ensimmäisen kerran WTA-turnauksen finaaliin marraskuussa 2008 Bell Challengessa, Kanadassa häviten ykkössijoitettu Nadja Petrovalle 4–6, 6–4, 6–1.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: Wimbledonin tennisturnaus 2009 päättyi Mattekilla jo ensimmäisellä kierroksella, kun Australian 18:nneksi sijoitettu Samantha Stosur päihitti hänet.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: Mattek-Sands on voittanut sekanelinpelissä mestaruuden Australian avoimissa 2012, Ranskan avoimissa 2015 ja Yhdysvaltain avoimissa 2018. Naisten nelinpelissä hän on voittanut Australian ja Ranskan avoimet vuosina 2015 ja 2017 sekä Yhdysvaltain avoimet 2016.


title: Bethanie Mattek-Sands

text: 29. marraskuuta 2008 hän meni naimisiin Justin Sandsin kanssa Naplesissa, Floridassa ja otti käyttöön nimen Bethanie Mattek-Sands.


title: Unkarinsinivuokko

text: Unkarinsinivuokko ("Hepatica transsilvanica", syn. "Anemone transsilvanica") on Itä-Euroopasta kotoisin oleva sinivuokkoa ("Hepatica nobilis") läheisesti muistuttava leinikkikasvilaji.


title: Unkarinsinivuokko

text: Unkarinsinivuokko on tavallisen sinivuokon tavoin matala ja nahkealehtinen lehtokasvi. Sillä on pitkä ja suikertava maavarsi. Unkarinsinivuokon lehdet ovat kolmiliuskaiset eli kolmeen osaan jakautuneet ja sinivuokosta poiketen liuskojen kärjet ovat hampaalliset. Kukat kasvavat yksittäin lyhyiden kukkavarsien päissä. Ne ovat halkaisijaltaan 2,5–4 senttimetriä ja kehälehtiä (vastaavat terälehtiä) on 8–9, enemmän kuin sinivuokolla. Väriltään kukat ovat siniset tai valkoiset.


title: Unkarinsinivuokko

text: Unkarinsinivuokkoa viljellään usein koristekasvina. Se kasvaa alkuperäisenä Romaniassa.


title: Suomen Poliisijärjestöjen Liitto

text: Suomen Poliisijärjestöjen Liitto (SPJL) on suomalainen poliisin, oikeushallinnon, Hätäkeskuslaitoksen ja Suojelupoliisin ammattilaisten ammattijärjestö. Sen 83 jäsenyhdistykseen kuuluu noin 11 000 jäsentä. SPJL kuuluu akavalaiseen järjestökenttään. SPJL on Pohjoismaiden poliisiliiton (Nordiska Polisförbundet) ja Euroopan poliisijärjestöjen keskusliiton (The European Confederation of Police, EuroCOP) jäsenjärjestö. Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä.


title: Suomen Poliisijärjestöjen Liitto

text: Liitto sai nykyisen muotonsa vuonna 1995, kun vuonna 1923 perustettu Suomen Poliisien Liitto, vuonna 1930 perustettu Suomen Rikospoliisien Liitto ja vuonna 1934 perustettu Poliisikunnan Keskusliitto yhdistyivät Suomen Poliisijärjestöjen Liitoksi.


title: Suomen Poliisijärjestöjen Liitto

text: Jäsenistö työskentelee poliisihallinnossa, oikeusministeriön hallinnonalalla ja Hätäkeskuslaitoksessa ja Suojelupoliisissa. Liittoon kuuluu muun muassa poliiseja, poliisin kansliahenkilökuntaa, oikeuslaitoksen toimistosihteerejä ja hätäkeskuspäivystäjiä. Liitolla on myös opiskelijajäseniä.


title: Suomen Poliisijärjestöjen Liitto

text: SPJL:n korkeinta päätösvaltaa käyttää joka neljäs vuosi kokoontuva liittokokous, joka muun muassa valitsee valtuuston, hallituksen ja liiton puheenjohtajan. Vuoden 2017 liittokokouksessa puheenjohtajaksi valittiin Jonne Rinne. Järjestöpäällikkönä toimii Mika Nygård.


title: Suomen Poliisijärjestöjen Liitto

text: Liitto julkaisee "Poliisi & Oikeus" -lehteä.


title: A Way Away

text: A Way Away on Indican viides albumi. Se julkaistiin 2. kesäkuuta 2010. Albumi sisältää yhtyeen vanhoja kappaleita englanniksi käännettyinä. Albumi oli kansainvälisesti kohtalainen menestys: se pääsi listoille kuudessa eri maassa, joista kahdessa se pääsi kahdenkymmenen parhaan joukkoon.


title: A Way Away

text: Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 8.


title: Poliisi & Oikeus

text: Poliisi & Oikeus (P&O) on Suomen Poliisijärjestöjen Liiton (SPJL) julkaisema jäsenlehti, joka ilmestyy 4 kertaa vuodessa. Lehden päätoimittaja on viestintäpäällikkö Sari Haukka.


title: Poliisi & Oikeus

text: Lehden ensimmäinen numero julkaistiin tammikuussa 1930. Tuolloin lehden nimi oli "Poliisimies". Uudeksi nimeksi otettiin "Poliisi & Oikeus" vuonna 1995, kun Suomen Poliisien Liitto, Suomen Rikospoliisien Liitto ja Poliisikunnan Keskusliitto yhdistyivät Suomen Poliisijärjestöjen Liitoksi.


title: Poliisi & Oikeus

text: Lehti SPJL:n sivuilla


title: Hekla Velho

text: Hekla Velho () on Disneyn eläinmaailmassa esiintyvä noita. Hän esiintyi ensi kerran lyhytpiiretyssä "Trick or Treat" (Karkki tai kepponen) vuonna 1952 äänenään June Foray. Hänet keksi Ralph Wright ja animoi Bill Justice, Volus Jones, Don Lusk ja George Kreisl. Sarjakuviin hän ilmestyi samana vuonna Carl Barksin lyhytpiirettyyn perustuvassa tarinassa. Myöhemmin Luciano Bottaro ja Carlo Chendi käyttivät hahmoa tarinoissaan.


title: Hekla Velho

text: Hekla Velho on perusnoidan näköinen ja kokoinen. Hän myös lentää Pahakurki nimisellä luudalla. Hän esiintyy harvoin, mutta silloin kun esiintyy, esiintyy hän sekä hiiri- että ankkatarinoissa.


title: Hekla Velho

text: Yleisin tarina-aihe, jossa Hekla Velho esiintyy, on tarinoissa, joissa hän yrittää saada Hessun uskomaan tämän olevan oikea noita, mitä hän ei ole vielä tähän päivään mennessä onnistunut tekemään. Hessun epäusko ja hessumaiset selitykset Heklan taikuuteen saavat Heklan aina raivon partaalle ja hän on useammin kuin kerran menettänyt malttinsa Hessun kanssa. Lähes kaikki muut hahmot (jopa Mikki, joka ei yleensä usko yliluonnollisiin asioihin) uskovat Heklan olevan oikea noita ja muutamat heistä ovat auttaneetkin Heklaa yrityksissään vakuuttaa Hessu.


title: Hekla Velho

text:
Hän on myös joskus tehnyt yhteistyötä Milla Magian tai Matami Mimmin kanssa.
Häntä on kutsuttu ennen nimellä Noita.


title: Seututie 658

text: Seututie 658 on yksi Suomen seututeistä. Sen pituus on noin 33 kilometriä. Se alkaa Pihtiputaan Elämäjärveltä nelostien varrelta ja päättyy kantatie 58:aan, noin viisi kilometriä Haapajärven keskustasta kaakkoon. Tien kunto on varsinkin kaakkoispään puolelta välttävä, vaikka tieosuus on ollut viimeisimpänä remontoitavien osuuksien joukossa. Muuten tie kokonaisuudessaan on tyydyttävää tasoa.


title: Helmeri Piippu

text: Helmeri Piippu (; tunnetaan myös nimillä "Putkimies Piippu", "Jooseppi Toope" ja "Helmeri") on Mikki Hiiren vihollisiin kuuluva Disney -hahmo. Hän esiintyi ensi kerran Floyd Gottfredsonin tarinassa "The Plumber's Helper" ("Putkimieskopla") vuodelta 1938. Tämän jälkeen Helmeri Piippu on esiintynyt harvakseltaan, muun muassa Romano Scarpan tarinassa "Mikki Hiiri ja Kurjat".


title: Helmeri Piippu

text: Helmeri Piipun koplaan kuuluu hänen itsensä lisäksi kaksi muuta hahmoa, joista ei paljonkaan tiedetä. He kuitenkin pitävät Helmerin tavoin paljon teatterista. Helmeri Piippu ei ole varsinaisesti täysin paha hahmo, sillä hän kehuu usein Mikkiä reippaaksi sekä mukavaksi pojaksi eikä ole aina kovinkaan pettynyt, kun hän Mikin ansiosta jää monien tarinoidensa lopussa kiinni.


title: Klaus Sammer

text: Klaus Sammer (s. 5. joulukuuta 1942) on saksalainen entinen jalkapalloilija ja valmentaja.


title: Klaus Sammer

text: Sammer pelasi uransa alkuvaiheessa Stahl Gröditzissä ja Einheit Dresdenissä ennen siirtymistään Dynamo Dresdeniin 1965. Hän pelasi valtaosan urastaan Dynamossa, jossa hän voitti DDR:n mestaruuden kahdesti ja cupin kerran. Sammer pelasi myös 17 maaottelua DDR:n maajoukkueessa. Pelaajauran päätyttyä 1975 Sammer ryhtyi valmentajaksi. Hän valmensi Dynamo Dresdeniä kahteen otteeseen. Vuosina 1983–1986 Dynamo voitti Sammerin johdolla cupin kahdesti aikana, jota hallitsi valtion suosima Dynamo Berlin. Sammerin ensimmäinen pesti päättyi cup-voittajien cupissa kärsittyyn tappioon Bayer Uerdingeniä vastaan. Hän palasi Dynamo Dresdenin valmentajaksi 1992 sen pelatessa Bundesliigassa. Pesti kesti yhden kauden ajan, minkä jälkeen hän toiminut muun muassa useissa eri tehtävissä Saksan jalkapalloliitossa.


title: Klaus Sammer

text: Klaus Sammerin poika on sekä DDR:n että jälleenyhdistyneen Saksan maajoukkueessa pelannut Matthias Sammer.


title: Herlokki Solmunen

text: Herlokki Solmunen () on Mikki Hiiri -tarinoissa esiintyvä taitava salapoliisi. Hänen nimensä on nimiväännös Sherlock Holmesista, ja hän pukeutuukin hyvin samaan tyyliin. Herlokki Solmunen esiintyi pääasiallisesti Paul Murryn piirtämissä ja Carl Fallbergin käsikirjoittamissa tarinoissa.


title: 3D-skanneri

text: 3D-skanneri on laite, joka analysoi reaalimaailman kohdetta (kuten esine tai maasto) ja tuottaa dataa sen muodosta, ja mahdollisesti ulkonäöstä (kuten väri). Tästä datasta voidaan koostaa kolmiulotteinen malli.


title: 3D-skanneri

text: 3D-skannereita käytetään viihdeteollisuudessa elokuvien ja videopelien tuotantoon. Niitä käytetään myös mm. teollisessa suunnittelussa, prototyypin luonnissa, takaisinmallinnuksessa, laaduntarkkailussa, ohjauksessa ja säädössä, sekä proteesien tuotannossa.


title: 3D-skanneri

text: Yleensä 3D-skanneri tallentaa joukon tutkitun pinnan koordinaattipisteitä, muodostaen näin pistepilven. Pisteistä tehdyn analyysin pohjalta voidaan tuottaa alkuperäisen pinnan kuvio. 3D-skannerit jakautuvat kahteen pääluokkaan:


title: Hertta (Mikki Hiiri)

text: Hertta (suomennettu myös "Tytteli" ja "Emma") (engl. Trudy Van Tubb) on Disneyn eläinmaailmassa esiintyvän Mikki Hiiren verivihollisen Mustan Pekan tyttöystävä (tai puoliso, asiaa ei koskaan ole virallisesti tarinoissa mainittu).


title: Hertta (Mikki Hiiri)

text: Hertta esiintyi ensimmäisen kerran Romano Scarpan tarinassa "Mikki Hiiri ja irokeesikaulanauha" vuodelta 1960, mutta vielä nimellä Tytteli. Suomessa Hertta esiintyi ensimmäisen kerran tarinassa "Mikki saippuakaupungissa" (Aku Ankan taskukirja 7).


title: Hertta (Mikki Hiiri)

text: Hertta esiintyy monissa tarinoissa, joissa Musta Pekkakin, yleensä jonkinlaisena apurina (kuten alibin vahvistamisessa tai vankilasta pakenemisessa). Vaikka monissa tarinoissa hän auttaakin Pekkaa rikoksissa, jostain syystä hän ei aina joudu vankilaan (usein syytä ei edes kerrota).


title: Etäisyysmittari

text: Etäisyysmittari on laite, joka mittaa etäisyyden kohteeseen. Tarkoituksena voi olla kohteen valvonta, kameran polttovälin määritys tai aseella tähtääminen.


title: Jakov Grot

text: Jakov Karlovitš Grot (, 27. joulukuuta 1812 Pietari – 5. kesäkuuta 1893 Pietari) oli venäläinen filologi. Vuosina 1840–1852 hän työskenteli Helsingin yliopiston ja vuosina 1852–1862 Pietarin lyseon professorina. Vuonna 1856 Grot nimitettiin Pietarin tiedeakatemian akateemikoksi.


title: Jakov Grot

text: Jakov Grot on tutkinut venäjän oikeinkirjoitusta, sanastoa, venäläistä, ruotsalaista ja suomalaista kirjallisuutta sekä Skandinavian kansanperinnettä ja mytologiaa. Hänen tärkeimmät kielitieteelliset teoksensa käsittelevät venäjän kielen oikeinkirjoituksen historiaa ja perusteita. Grotin teoksessa "Russkoje pravopisanije" (1885) määriteltiin venäjän ortografian normit, joita noudatettiin lähes muuttumattomina vuosien 1917–1918 oikeinkirjoitusuudistukseen saakka.


title: Jakov Grot

text: Grot oli myös merkittävä leksikologi ja leksikografi. Vuonna 1891 alkoi ilmestyä hänen toimittamansa normatiivinen sanakirja "Slovar russkogo jazyka". Grotin laatima "Slovar k stihotvorenijam Deržavina" (1883) oli Venäjän ensimmäinen yksittäisen kirjailijan kieltä kuvaava sanakirja.


title: Jakov Grot

text: Grot osasi hyvin sekä suomea että ruotsia, ja hän käänsi venäjäksi muun muassa Runebergin ja Lönnrotin teoksia sekä otteita Kalevalasta. Hän osallistui myös vuonna 1883 Helsingissä toimintansa aloittaneen Suomalais-Ugrilaisen Seuran perustamiseen.


title: Juuso (Aku Ankka)

text: Juuso () on Disneyn -sarjakuvissa esiintyvän Roope Ankan ahkera ja työteliäs hovimestari. Juuso on myös ehkä Neitin Näpsän ohella näkyvin Roope Ankan palveluskunnasta ja työntekijöistä. Tarkkaa aikaa, milloin Juuso ilmestyi Roopen hovimestariksi ei tiedetä, mutta hyvin samannäköisiä hovimestareita on nähty suomalaisissa julkaisuissa jo 1970-luvulla.


title: Juuso (Aku Ankka)

text: Roopella on ollut myös muita hovimestareita, kuten Akseli (joka kuitenkin sai myöhemmin kuulla olevansa sukua Julle Ankanpäälle ja siirtyi Ankallismuseoon), Punttero (joka palkkasi valeasuisen Milla Magian isäntänsä kokiksi ja sai näin potkut) sekä Ankronikassa esiintyvä Ankenström).


title: Juuso (Aku Ankka)

text: 1980-luvulla Juuso alkoi selvästi esiintyä nykyisen näköisenä, ja onkin nykypäivänä vakiinnuttanut paikkansa Roopen hovimestarina, ainakin italialaisissa tarinoissa.


title: Juuso (Aku Ankka)

text: Juuso on luultavasti Roopen ahkerin työntekijä (tai ainakin työllistetyin) ja on valmis puuhaan kun puuhaan, vaikka ilman palkkaakin (asia ei toisin ole hänen päätettävissään).


title: Juuso (Aku Ankka)

text: Don Rosan ja Carl Barksin tarinoissa Juusoa ei ole näkynyt.


title: Kapteeni Koiramo

text: Kapteeni Koiramo (tunnetaan useilla nimillä, kuten "Kenraali Kuulas") on Floyd Gottfredsonin jo 1930 -luvulla keksimä hahmo, joka esiintyy joskus Mikki Hiiren seikkailuissa, jotka liittyvät maan tai koko maailman turvallisuuteen (kuten tarinassa "Mikki postilentäjänä" tai "Mikki Hiiri ja merten kauhu"). Hyvin vähän tiedetään Kapteeni Koiramosta, mutta hänen persoonallisuuttaan voi kuvailla sotilaalliseksi ja hyvin viralliseksi, hän ei myöskään vaikuta olevan kovinkaan huumorintajuinen (ainakaan usein). Kapteeni Koiramo ei ole myöskään kovin tunnettu hahmo Disney -sarjakuvia lukeville, sillä hän on luultavasti esiintynyt vain muutamissa tarinoissa Gottredsonin tarinoiden jälkeen.


title: Roza Otunbajeva

text: Roza Isakovna Otunbajeva (; s. 23. elokuuta 1950 Frunze, Kirgiisien SNT, Neuvostoliitto) on kirgisialainen poliitikko, entinen ulkoministeri ja 7. huhtikuuta 2010 levottomuuksien jälkeen valtaan nousseen hallituksen johtaja. Hallitus nimesi hänet presidentiksi vuoden 2011 loppuun.


title: Roza Otunbajeva

text: Otunbajeva valmistui Moskovan valtionyliopiston filosofian laitokselta.


title: Roza Otunbajeva

text: Kirgisian itsenäistyessä hänet nimitettiin 1992 maan ensimmäiseksi Yhdysvaltain suurlähettilääksi. Kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli maan ulkoministeri presidentti Askar Akajevin nimittämänä. Kolmen vuoden kuluttua hänet nimitettiin Ison-Britannian suurlähettilääksi, jonka jälkeen hän toimi YK:n erityislähettiläänä Georgiassa.


title: Roza Otunbajeva

text: Otunbajeva palasi Biškekiin 2004 ja muodosti Ata Dzhurt -puolueen (Isänmaa) vuoden 2005 vaaleja varten. Hänen rekisteröintinsä ehdokkaaksi kuitenkin estettiin. Akajevin tytär oli tuolloin pyrkimässä parlamenttiin samasta vaalipiiristä. Ata Dzhurt -puolue oli yksi pääryhmittymistä vuoden 2005 vallankumouksessa, jossa Akajev syrjäytettiin. Tämän jälkeen Otunbajeva toimi hetken virkaa tekevänä ulkoministerinä Kurmanbek Bakijevin nimittämänä. Parlamentti ei vahvistanut hänen nimitystään, mistä hän syytti Akajevin kannattajia.


title: Roza Otunbajeva

text: Myöhemmin Otunbajeva alkoi arvostella myös Bakijevia, jota hän syytti edeltäjänsä korruption ja nepotismin jatkamisesta. Vuonna 2007 Otunbajeva valittiin parlamenttiin sosiaalidemokraattien riveistä.


title: Roza Otunbajeva

text: Huhtikuussa 2010 alkaneiden levottomuuksien jälkeen presidentti Bakijev pakeni pääkaupungista 7. huhtikuuta illalla Ošiin tai Žalal-Abadiin, muttei ilmoittanut eroavansa. Otunbajevan johtama väliaikaishallitus ilmoitti ottaneensa vallan maassa ja hallitsevansa armeijaa ja rajavartiojoukkoja. Venäjän pääministeri Vladimir Putin neuvotteli 8. huhtikuuta Otunbajevan kanssa ja tarjosi Kirgisialle humanitaarista apua.


title: Roza Otunbajeva

text:
Toukokuun 19. väliaikainen hallitus antoi Otunbajevalle myös presidentinvaltuudet 31.12.2011 asti tai kunnes maassa järjestetään vaalit.
Hän ei kuitenkaan saa osallistua vuoden 2011 aikana järjestettäviin presidentinvaaleihin.


title: Erityiskunta

text: Erityiskunta on aiemmin Suomessa käytössä ollut kunnan tapainen hallinnollinen toimija, joka huolehti vain tietyistä tehtävistä. Erityiskuntiin sovellettiin vain tällaisia kuntia koskeneita kunnallislain säännöksiä. Erityiskuntia olivat kuntainliitto, epäitsenäinen kauppala (ainoa tällainen oli itsenäisyyden aikana Ikaalinen), taajaväkinen yhdyskunta ja kunnallispiiri. Kunnallispiirejä ei kuitenkaan perustettu lainkaan, vaikka se vuoden 1948 kunnallislain mukaan olisi ollut mahdollista. Oikeuskäytännössä myös manttaalikuntaa pidettiin erityiskuntana.


title: Erityiskunta

text: Erityiskuntien ohella Suomessa oli maalaiskuntia, kaupunkeja ja kauppaloita.


title: Kapteeni Oranki

text: Kapteeni Oranki () (tunnetaan myös nimellä "tohtori Kauhu") on Disneyn eläinmaailmaan kuuluva suuruudenhullu merirosvo ja yksi Mikki Hiiren vanhimmista ja vaarallisimmista – sekä hulluimmista – vihollisista. Sukellusveneellään operoiva Kapteeni Oranki on kuin kieroutunut Kapteeni Nemo. Mikki kohtasi hänet ensi kerran Floyd Gottfredsonin klassikkotarinassa "The Pirate Submarine" (Mikki Hiiri ja merten kauhu), joka ilmestyi Suomessa Minä Mikki Hiiri -kirjassa.


title: Kapteeni Oranki

text: Kapteeni Oranki ei ensiesiintymisensä jälkeen esiintynyt vuosiin, mutta palasi kuvioihin Guido Martinan käsikirjoittamassa ja Giulio Chierchinin piirtämässä tarinassa "Kapteeni Oranki" (Aku Ankan taskukirja 64). Tämän jälkeen hän on esiintynyt muutamissa italialaisten tarinoissa.


title: Teatteri Mukamas

text: Teatteri Mukamas on vuonna 1979 perustettu tamperelainen ammattinukketeatteri, jonka esitykset saavat useimmiten innoituksensa saduista. Ohjelmistosta suurin osa on suunnattu lapsille.


title: Teatteri Mukamas

text: Teatterin kotinäyttämö sijaitsee Tampereen Ala-Pispalassa, vanhassa VPK:n talossa, ja sen katsomoon mahtuu kerrallaan 60–80 katsojaa. Esityskertoja on vuodessa noin 250 ja katsojia noin 30 000. Teatteri vierailee esiintymässä päiväkodeissa, kouluissa, kirjastoissa, festivaaleilla ja yritysten tapahtumissa ympäri Suomen. Kansainvälisen taiteellisen yhteistyön merkeissä teatterilla on ollut ohjaajavieraita Tšekistä, Ruotsista, Ranskasta ja Venäjältä. Teatteri Mukamas on myös esiintynyt kutsuttuna teatterifestivaaleilla Euroopassa ja Aasiassa.


title: Teatteri Mukamas

text: Teatteri Mukamaksessa työskentelee vakinaisesti yhdeksän työntekijää ja lisäksi osa työntekijöistä on freelancer-sopimuksilla. Mansi Stycz on johtanut teatteria sen perustamisesta saakka. Vuonna 2003 hänelle myönnettiin lastenkulttuurin valtionpalkinto ja vuonna 2009 Suomen Kulttuurirahaston Pirkanmaan rahaston palkinto.


title: Teatteri Mukamas

text: Mukamas on järjestänyt nukketeatterifestivaaleja.


title: Katolinen majesteetti

text: Katolinen majesteetti on Espanjan kuninkaille suotu arvonimi. Sen vahvisti 1497 paavi Aleksanteri VI kuningas Ferdinand Katolilaiselle (1452–1516) ja hänen puolisolleen kuningatar Isabellalle (1451–1504). Arvonimeä saivat käyttää myös heidän seuraajansa. Paavin huomionosoituksen syynä oli kuningasparin ansiot maurien karkottamisessa Espanjasta.


title: Pariisin opiskelijamellakat 1968

text: Pariisin vuoden 1968 opiskelijamellakat olivat tapahtumasarja, joka alkoi Ranskassa 4. toukokuuta 1968 ja jatkui useita viikkoja. Tapahtumat merkitsivät 1960-luvun opiskelijaliikkeen huippukohtaa ja samalla melkoista muutosta Ranskan ja myös koko Euroopan lähihistoriassa. Opiskelijamellakoiden aiheena oli muun muassa korkeakoulujen hallinnon demokratia.


title: Pariisin opiskelijamellakat 1968

text: Opiskelijat vaativat myös opetuksen uudistamista ja parannuksia sosiaaliseen asemaansa. He protestoivat myös Vietnamin sotaa, fasismin jäänteitä, imperialismia ja rahavaltaa vastaan. Vallankumouksellisten opiskelijoiden tärkeimpiin oppi-isiin kuului yhteiskuntafilosofi Herbert Marcuse.


title: Pariisin opiskelijamellakat 1968

text: Opiskelijamellakat ja Ranskassa samaan aikaan esiintyneet monet lakot johtivat myös siihen, että 30. toukokuuta presidentti Charles de Gaulle hajotti Kansalliskokouksen ja määräsi uudet vaalit pidettäviksi 23. kesäkuuta.


title: Pariisin opiskelijamellakat 1968

text: Historioitsija Eric Hobsbawm on esittänyt yhdeksi Pariisin opiskelijamellakoiden syyksi opiskelijoiden määrän räjähdysmäisen kasvun sotien jälkeisessä Ranskassa. Toisen maailmansodan päättyessä opiskelijoita oli alle 100 000, mutta vuonna 1960 määrä oli jo yli 200 000 ja vuoteen 1970 mennessä 651 000. Hobsbawm kirjoittaa, ettei yliopistoinstituutio yksinkertaisesti ollut valmistautunut niin nopeaan kasvuun. Samalla yliopisto-opiskelu lakkasi olemasta poikkeuksellinen etuoikeus sinänsä: vuonna 1950 opiskeleminen oli mahdollista 4 prosentille ikäluokasta ja 1970 jo 15,5 prosentille.


title: Linnakreivi

text: Linnakreivi () oli keskiajalla Saksassa kuninkaan tai piispan linnan tai linnoitetun kaupungin päällikkö, joka käytti tuomiovaltaa ja hoiti sotilaallisia tehtäviä. Linnakreivinä toimivat aatelin jäsenet ja arvo oli toisinaan perinnöllinen.


title: Valtiosääty

text: Valtiosääty on aiemmin käytössä ollut nimitys, joka tarkoitti sellaista ihmisryhmää, jolla oli oikeus lähettää edustajiaan valtiopäiville. Nimitystä käytettiin myös tällaisen ryhmän edustajista valtiopäivillä. Valtiosääty koostui valtiopäivämiesten valitsijoista, joita yhdisti ammatti tai yhteiskunnallinen asema. Valtiosäädyt saivat kukin erikseen valita edustajansa kansanedustuslaitokseen.


title: Valtiosääty

text: Suomessa oli neljä valtiosäätyä vuoden 1906 valtiopäiväjärjestykseen (26/1906) saakka. Sillä luotiin yhtäläiseen äänioikeuteen perustuva kansanedustuslaitos. Valtiosäädyt olivat


title: Vesipallo kesäolympialaisissa 1976

text: Vuoden 1976 kesäolympialaisten vesipallo järjestettiin 18. – 27. heinäkuuta 1976 Montrealissa. Tämä oli 17. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Vesipallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 131 osanottajaa 12 eri maasta.


title: Anna-Maria Tokola

text: Anna-Maria Tokola (o.s. Everi, s. 28. huhtikuuta 1987 Pori) on suomalainen painonnostaja, joka edustaa Raution Kisailijoita. Aikaisemmin hän on edustanut Porin Puntti-Karhuja. Hänet on valittu Suomen vuoden painonnostajaksi vuonna 2009, 2010, 2012 ja 2015. Hän voitti alle 23-vuotiaiden EM-pronssia syksyllä 2010.


title: Anna-Maria Tokola

text: Marraskuussa 2010 Tokola saavutti uransa ensimmäisen arvokisamitalin Kyproksen Limassolissa nuorten EM-kisoista. 58-kiloisissa kilpaillut 23-vuotias Tokola sai pronssia työnnössä SE-tuloksella 102 kg. Yhteistuloksessa hän sijoittui neljänneksi 23-vuotiaiden naisten SE-tuloksella ja omalla henkilökohtaisella ennätyksellään 181 (79+102) kg. Ennen Kyproksella järjestettyjä EM-kisoja Tokolan parhaat saavutukset olivat 5. sija alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa 2009, 20-vuotiaiden MM-kisoissa 9. sija 2007 ja 17-vuotiaiden EM-kisoissa 5. sija vuonna 2004.


title: Anna-Maria Tokola

text: Vuonna 2009 Tokola osallistui aikuisten tasolla EM-ja MM-kisoihin. Bukarestin EM-kisoissa hän päätyi sijalle 10. ja 2009 MM-kilpailuissa hän epäonnistui tempauksessa, mutta oli työnnössä sijalla 15.


title: Anna-Maria Tokola

text: Tokola voitti Pohjoismaiden mestaruuden lokakuussa 2010 Norjan Spydebergissä. Hän työnsi kisoissa 23-vuotiaiden uudeksi ennätykseksi 102 kiloa 63 kg:n sarjassa ja teki kokonaistulokseksi 180 kiloa.


title: Anna-Maria Tokola

text: EM-kilpailuissa Kazanissa 13. huhtikuuta 2011 58 kg:n sarjassa Tokola sijoittui yhteistuloksella 179 kg 9. sijalle. Työnnössä hän nosti SE-lukemaksi 103 kg ja päätyi 9. sijalle, mutta samassa sarjassa kilpaillut Heidi Harju paransi Suomen ennätykseksi 104 kg. Tempauksessa Tokolan tulos oli 76 kg ja tuloksena 11. sija.


title: Anna-Maria Tokola

text: Anna Tokola on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2004–2009, 2011–2016.


title: Harri Pesonen (kolmiloikkaaja)

text: Harri Mikael Pesonen (s. 17. maaliskuuta 1962 Lauritsala) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Lauritsalan Kisaa.


title: Harri Pesonen (kolmiloikkaaja)

text: Pesonen voitti kolmiloikan Suomen-mestaruuden Vaasassa 1986 tuloksella 15,97 m.


title: Harri Pesonen (kolmiloikkaaja)

text: Pesonen edusti Suomea kahdessa maaottelussa vuonna 1984 voittaen kummatkin. Helsingissä 2. syyskuuta hän hyppäsi ennätyksensä 16,42 m ja Santiago de Compostelassa, Espanjassa 8. syyskuuta myötätuulituloksen 16,43 m. Lisäksi hän osallistui maaotteluun Helsingissä vuonna 1986 jääden ilman tulosta.


title: Harri Pesonen (kolmiloikkaaja)

text: Pituusennätyksekseen hän hyppäsi vuonna 1985 tuloksen 735 cm.


title: Harri Pesonen (kolmiloikkaaja)

text: w = myötätuulitulos


title: .li

text: .li on Liechtensteinin Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Se otettiin käyttöön vuonna 1993. Tunnusta hallinnoi Liechtensteinin Yliopisto, mutta teknisestä ylläpidosta huolehtii Sveitsiläinen internetoperaattori Switch.


title: Vesipallo kesäolympialaisissa 1980

text: Vuoden 1980 kesäolympialaisten vesipallo järjestettiin 20. – 29. heinäkuuta 1980. Tämä oli 18. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Vesipallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 132 osanottajaa 12 eri maasta.


title: Kajaanin maalaiskunnan vaakuna

text: Kajaanin maalaiskunnan vaakuna oli Kajaanin maalaiskunnan tunnus. Siinä käytetyt korot viittaavat 1600–luvulla pitäjän maille rakennettuun Kajaanin linnaan.


title: Kajaanin maalaiskunnan vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä yläreunaltaan sakarakoroinen ja alareunaltaan kuusikoroinen hopeahirsi.” Vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja Kajaanin maalaiskunnan kunnanvaltuusto hyväksyi sen 7. toukokuuta 1966. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 21. syyskuuta samana vuonna.


title: Kajaanin maalaiskunnan vaakuna

text: Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1977 Kajaanin maalaiskunnan liityttyä Kajaanin kaupunkiin.


title: Jari Lämsä

text: Jari Mikko Lämsä (s. 4. huhtikuuta 1968 Oulu) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja häntä valmensivat Pentti Kuukasjärvi ja Heikki Kyröläinen.


title: Jari Lämsä

text: Lämsä voitti kolmiloikan Suomen-mestaruuden Lapualla 1995 tuloksella 16,17 m. Lisäksi hän saavutti SM-hopeaa Helsingissä 1991 tuloksella 16,11 m. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti hopeaa vuonna 1996 sekä pronssia vuosina 1987 ja 1995.


title: Jari Lämsä

text: Lämsä edusti Suomea kahdessa ulkoratojen ja kahdessa sisäratojen maaottelussa vuosina 1991–1996. Tukholmassa 1991 hän oli viides tuloksella 15,84 m ja Helsingissä 1995 neljäs myötätuulituloksella 16,26 m. Sisäradoilla hän voitti maaottelun Tampereella 1991 tuloksella 15,78 m ja oli neljäs Borlängessä, Ruotsissa 1996 tuloksella 15,68 m.


title: Jari Lämsä

text:
w = myötätuulitulos
i = hallitulos


title: Ruori

text: Ruori on laivan tai muun aluksen ohjaamiseen tarkoitettu ohjauslaite, joka muuttaa peräsimen tai potkurin asentoa. Ruorin kehällä on usein kapuloita.


title: Vesipallo kesäolympialaisissa 1984

text: Vuoden 1984 kesäolympialaisten vesipallo järjestettiin 1. – 10. elokuuta 1984. Tämä oli 19. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Vesipallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 147 osanottajaa 12 eri maasta.


title: Vesipallo kesäolympialaisissa 1988

text: Vuoden 1988 kesäolympialaisten vesipallo järjestettiin 19. syyskuuta – 1. lokakuuta 1988. Tämä oli 20. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Vesipallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 156 osanottajaa 12 eri maasta.


title: Johann Christian Daniel von Schreber

text: Johann Christian Daniel von Schreber (17. tammikuuta 1739 Weißensee, Thüringen – 10. joulukuuta 1810 Erlangen) oli saksalainen luonnontieteilijä. Hänen tärkein teoksensa oli nisäkkäitä käsittelevä, 1774 julkaistu "Die Säugetiere in Abbildungen nach der Natur mit Beschreibungen". Hänet valittiin elinaikanaan muun muassa Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi.


title: Johann Christian Daniel von Schreber

text: Von Schreberin auktorilyhenne on Schreb. Hän kuvasi tieteelle uusina lajeina erityisesti nisäkkäitä. Sen lisäksi hän kuvasi myös kasvi- ja hyönteislajeja. Joitain nisäkäslajeja, joiden auktori von Schreber on: minkki, norppa, haisunäätä, metsämyyrä, gepardi ja villikissa.


title: Johann Christian Daniel von Schreber

text: Von Schreberin kunniaksi on nimetty ainakin seinäsammal ("Pleurozium schreberi").


title: Charlotte-Douglasin kansainvälinen lentoasema

text: Charlotte/Douglasin kansainvälinen lentoasema on julkinen lentoasema Charlottessa Pohjois-Carolinassa. Lentoasema on nimetty entisen Charlotten pormestarin Ben Elbert Douglasin mukaan. Vuonna 2015 sitä käytti 44 876 627 matkustajaa.


title: Vesipallo kesäolympialaisissa 1992

text: Vuoden 1992 kesäolympialaisten vesipallo järjestettiin 1. – 9. elokuuta 1992 Barcelonassa. Tämä oli 21. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Vesipallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 152 osanottajaa 12 eri maasta.


title: Helttamesitti

text: Helttamesitti ("Neodrepanis coruscans") on Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu, joka elää saaren itäosassa. Richard Bowdler Sharpe kuvaili lajin holotyypin Madagaskarista 1875.


title: Latvusmesitti

text: Latvusmesitti ("Neodrepanis hypoxantha") on Madagaskarin kotoperäinen varpuslintu. Se elää laikuittain saaren itäosan sademetsävyöhykkeessä. Finn Salomonsen kuvaili lajin holotyypin Antananarivon itäpuolelta 1933.


title: Ruusuja hopeamaljassa (albumi)

text: Ruusuja hopeamaljassa on iskelmälaulaja Erkki Junkkarisen albumi, joka julkaistiin Pohjoismaisen Sähkön Blue Master -levymerkillä vuonna 1975. Albumista tuli suurmenestys, ja sille myönnettiin ensimmäinen Suomessa jaettu platinalevy vuonna 1976. "Ruusuja hopeamaljassa" pysyi kymmenen Suomessa eniten myydyn albumin listalla lähes vuoden ajan, toukokuusta 1975 huhtikuuhun 1976, saavuttamatta kuitenkaan kertaakaan ensimmäistä sijaa. Albumi on myynyt näihin päiviin mennessä 115 000 kappaletta. Vuonna 2005 se oli Suomen kaikkien aikojen myydyimpien kotimaisten albumien tilastossa 31. sijalla.


title: Ruusuja hopeamaljassa (albumi)

text: Albumin nimikappaleen olivat levyttäneet aiemmin sekä Eugen Malmstén että Junkkarinen itse nimellä Ruusut hopeamaljassa. Levyn viimeinen kappale, valssi ”Hopeahääpäivänä” on uusi versio Junkkarisen uran alkuvuosien menestyksestä. Levyn kappaleista ”Ruusuja hopeamaljassa” ja ”Hopeahääpäivänä”, ”Annabella” ja ”Pieni hetki” sekä ”Tango Nocturno” ja ”Sinun kanssasi tähtisilmä” on julkaistu myös erikseen singlelevyillä. "Ruusuja hopeamaljassa / Hopeahääpäivänä" -singlelevyä myytiin 20 000 kappaletta, mikä sekin oli varsin hyvä saavutus; erikoinen piirre kuitenkin on, että myydyimpien singlelevyjen tilastossa se nousi parhaimmillaan vasta seitsemännelle sijalle kesäkuussa 1975.


title: Ruusuja hopeamaljassa (albumi)

text: A-puoli:B-puoli:


title: Kaislasirkkalintu

text: Kaislasirkkalintu ("Locustella pryeri"), myös "Megalurus pryeri", eli aiemmalta nimeltään idänkaislakerttunen on itäaasialainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Japanin Honshun pohjois- ja itäosat (nimialalaji "pryeri"), sekä Itä-Kiinan, Mongolian itäisimmän kolkan, sekä Venäjän kaakkoisnurkan Primorjen aluepiirin (alalaji "sinensis"). Henry Seebohm kuvaili lajin holotyypin Tokiosta 1884.


title: Kaislakerttunen

text: Kaislakerttunen ("Cincloramphus timoriensis") on Kaakkois-Aasiassa ja Oseaniassa elävä varpuslintu. Sen elinympäristö ulottuu Filippiineiltä Indonesian kautta Papua-Uuteen-Guineaan ja Australian pohjois- ja itäosiin. Siitä tunnetaan 10 alalajia. Alfred Russel Wallace kuvaili lajin holotyypin Timorista 1864.


Kaislakerttunen


title: Vesipallo kesäolympialaisissa 1996

text: Vuoden 1996 kesäolympialaisten vesipallo järjestettiin 20. – 28. heinäkuuta 1996 Atlantassa. Tämä oli 22. kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa. Vesipallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 152 osanottajaa 12 eri maasta.


title: Miri Miettinen

text: Kari Ilmari Miri Miettinen (s. 22. elokuuta 1960) on suomalainen rumpali. Parhaiten hänet tunnetaan vuonna 1980 perustetusta Broadcast pop-yhtyeestä ja vuonna 1987 perustetusta Gringos Locos rock-yhtyeestä. Miettinen on sittemmin soittanut sessiorumpalina tv:ssä, teattereissa, viihdeorkestereissa ja muissa kokoonpanoissa sekä levyttänyt yli 1 500 kappaletta. Hän on mm. Ben Granfelt Band -yhtyeen vakituinen jäsen.


title: Miri Miettinen

text: Miri Miettinen aloitti rumpujensoiton 8-vuotiaana Varkauden Musiikkiopistossa. 1970-luvulla Miettinen opiskeli mm. Oulunkylän Pop-Jazz Opistossa Kauko Saaren oppilaana, Helsingin Konservatoriossa sekä Sibelius-Akatemian Sotilasmusiikkiosastolla. Vuosina 1980-87 Miettinen levytti ja keikkaili Broadcast-yhtyeen rumpalina sekä oli mukana voittamassa Battle of The Bands -kilpailua Englannin Prestonissa 1983.


title: Miri Miettinen

text: Vuonna 1986 Miettinen opiskeli New Yorkin Drummers Collective -oppilaitoksessa mm. Dave Wecklin oppilaana. Seuraavana vuonna Miettinen liittyi Gringos Locos -yhtyeeseen, joka teki seitsemän albumin sopimuksen monikansallisen Polygram-levy-yhtiön kanssa. Yhtye esiintyi ensimmäisenä suomalaisena rock-yhtyeenä Lontoon Wembley-areenalla sekä teki kiertueita USA:ssa ja Euroopassa aina vuoteen 1991 saakka.


title: Miri Miettinen

text: Vuonna 1992 Miettinen valmistui Los Angelesin Hollywoodissa kurssinsa parhaana oppilaana maineikkaan Musicians Institute -koulun P.I.T. (Percussion Institute of Technology) -linjalta. Vuodesta 1993 lähtien Miettinen on levyttänyt ja kiertänyt Ben Granfelt Bandin rumpalina. Lisäksi hän on ollut mukana lukuisissa musikaaleissa muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa, Tampereen Teatterissa ja Komediateatteri Arenassa sekä tehnyt musiikkia elokuvaan Kalteva torni.


title: Miri Miettinen

text: Miettinen on järjestänyt lukuisia soittoklinikoita ja toiminut myös opettajana muun muassa Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa, Sibelius-Akatemiassa, Otavan opistossa sekä Nilsiän ja Puolangan musiikkileireillä. Lisäksi hän on toimittanut lehtiartikkeleita rumpujen äänittämisestä ja virittämisestä mm. Riffi-lehteen sekä opetusvideoita Rockwayn internet-musiikkikoulun sivuille.


title: Miri Miettinen

text: Miettinen toimii puheenjohtajana Suomen rumpaleiden yhdistyksessä DAF ry:ssä.


title: Miri Miettinen

text: Miettinen on uransa aikana esiintynyt lukuisten artistien ja yhtyeiden kanssa:


title: Miri Miettinen

text: Danny, Kivikasvot, Erja Lyytinen, Laurence Jones, Tapani Kansa, Anneli Saaristo, Markku Aro, Kirka, Pave Maijanen, Maarit ja Sami Hurmerinta, Jore Marjaranta, Laura Voutilainen, Veeti Kallio, Wishbone Ash, Jari Sillanpää, Katri-Helena ja Anneli Mattila.


title: Miri Miettinen

text: Hän on työskennellyt seuraavien tunnettujen kapellimestareiden kanssa:


title: Miri Miettinen

text: Markku Johansson, Olli Ahvenlahti, Antti Hyvärinen, Kassu Halonen, Atso Almila, Ossi Runne, Jari Puhakka ja Esa Helasvuo.


title: 13753 Jennivirta

text: 13753 Jennivirta (väliaikaiselta nimeltään 1998 SY59) on asteroidivyöhykkeessä sijaitseva asteroidi. Se on nimetty suomalaisen tähtitieteilijän Jenni Virtasen mukaan.


title: The Island of Disco Ensemble

text: The Island of Disco Ensemble on suomalaisen Disco Ensemble-yhtyeen neljäs albumi, joka julkaistiin 26. toukokuuta 2010. Levyn tuotannosta vastasi Lasse Kurki. Albumin kansikuvana on Ryan Browningin maalaus "Birth of an Island". Albumi debytoi julkaisuviikollaan Suomen virallisen listan sijalla 2, ja levyn julkaisua juhlistettiin loppuunmyydyllä Tavastia-klubilla 29. toukokuuta 2010.


title: The Island of Disco Ensemble

text: "The Island of Disco Ensemble" ilmestyi normaalin CD-levyn ja downloadin ohella myös vinyylilevynä sekä rajoitettuna painoksena julkaistuna kirja+cd-pakettina. Erikoisjulkaisu sisältää 64-sivuisen kirjan, joka käsittää sanoitusten ohella yhtyeen kirjoittamia kertomuksia levyn syntyprosessista, valokuvia, piirroksia, tuottajan, kansitaiteilijan ja graafikon kommentit sekä kaikkien levyn kappaleiden kitaratabulatuurit omassa vihkossaan.


title: Aurinkokunnan pienkappale

text: Aurinkokunnan pienkappale tai pienkappale (engl. "small solar system body", lyhenne: SSSB) on Aurinkoa kiertävä kohde, joka ei ole planeetta tai kääpiöplaneetta. IAU määritteli pienkappaleet planeetan määritelmän ohella vuonna 2006. Alla on lainaus IAU:n vuoden 2006 planeetan määritelmästä alkuperäiskielellään englanniksi.


title: Aurinkokunnan pienkappale

text:
Suomeksi käännetty versio:
Käytännössä määritelmä tarkoittaa sitä, että kaikki epäsäännöllisen muotoiset kappaleet (kappaleet, joiden painovoima ei riitä muokkaamaan niitä pyöreiksi) ovat pienkappaleita, jos ne kiertävät suoraan Aurinkoa eli eivät ole kuita.


title: Aurinkokunnan pienkappale

text: Määritelmä erottelee asteroidit ja transneptuniset kohteet, jotka ovat pikkuplaneettoja. Asteroidi-nimityksen voikin katsoa viittaavan vain Aurinkokunnan sisäosien pikkuplaneettoihin. Suuri osa asteroideista ja ulommista pikkuplaneetoista, kuten TNO:ista, on juuri pienkappaleita, mutta ne, jotka ovat muodoltaan pyöreitä, luetaan kääpiöplaneettoihin. Suurimmat pikkuplaneetat luetaan siis kääpiöplaneetoiksi ja pienemmät pienkappaleiksi.


title: Aurinkokunnan pienkappale

text: Pikkuplaneettojen lisäksi määritelmä myös periaatteessa jakaa komeetat samalla tavoin, mutta Aurinkokunnassamme ei tunneta vielä yhtään komeetaksi luokiteltua kappaletta, joka täyttäisi kääpiöplaneetan määritelmän; siksi määritelmässä sanotaankin komeettojen kuuluvan pienkappaleisiin, eikä että suurin osa komeetoista kuuluu pienkappaleisiin. Komeetat ja pikkuplaneetat numeroidaan vieläkin eri tavoin. Pienet kuut, jotka eivät ole painovomansa pyöristämiä, eivät eroa pienkappaleista fyysisten ominaisuuksiensa vuoksi vaan siten, että ne eivät kierrä suoraan Aurinkoa vaan jotain muuta Aurinkokunnan kappaletta, kuten planeettaa, kääpiöplaneettaa tai pienkappaletta.


title: Sébastien Thinel

text: Sébastien Thinel (s. 24. maaliskuuta 1981 Saint-Jérôme, Québec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja pelasi kaudella 2009–2010 CHL:n Odessa Jackalopesissa.


title: Sébastien Thinel

text: Thinel pelasi juniorijääkiekkoa vuosina 1998–2002 QMJHL:n Victoriaville Tigresissä, Quebec Rempartsissa ja Drummondville Voltigeursissa. Tämän jälkeen hän siirtyi ammattilaiseksi ja on pelannut suurimman osan urastaan CHL:n Odessa Jackalopesissa. Thinel pelasi kaudella 2006–2007 Ranskan pääsarjan Dragons de Rouenissa. Kaudella 2008–2009 hän voitti CHL:n pistepörssin sekä hänet valittiin CHL:n parhaaksi pelaajaksi ja tähdistökentälliseen. Kaudella 2009–2010 hän teki CHL:ssä toiseksi eniten tehopisteitä.


title: Pirita (täsmennyssivu)

text: Pirita voi viitata seuraaviin:


title: (15760) 1992 QB1

text: (15760) 1992 QB (kirjoitetaan myös (15760) 1992 QB1) on toinen löydetty transneptuninen kohde. Sen löysivät David Jewitt ja Jane Luu vuonna 1992. Sitä ennen oli löydetty vain 134340 Pluto yli 60 vuotta aikaisemmin eli vuonna 1930. 1992 QB:n löydyttyä rupesi löytymään nopeasti yhä lisää transneptunisia kohteita. Tämä johti Pluton poistamiseen planeettojen joukosta vuonna 2006, kun sen tajuttiin olevan vain yksi transneptunisista kohteista (Ensimmäisinä löydettyjen asteroidien 1 Cereksen, 2 Pallaksen, 3 Junon ja 4 Vestan kohtalo 1850-luvulla oli hyvin samanlainen). Vaikka 1992 QB ei ole ominaisuuksiltaan kovin merkittävä Kuiperin vyöhykkeen kohde, sen asema ensimmäisenä löydettynä transneptunisena kohteena moneen vuosikymmeneen tekee siitä huomattavan.


title: (15760) 1992 QB1

text: Klassisia Kuiperin vyöhykkeen kohteita sanotaan "cubewanoiksi" 1992 QB:n mukaan, sillä se oli ensimmäinen löydetty tällainen kohde. Tämä on sikäli outoa, koska 1992 QB:stä ei ole edes vielä nimetty. Jewitt ja Luu halusivat antaa kohteelle nimen "Smiley", mutta sen niminen pikkuplaneetta oli jo nimetty eivätkä he täten voineet antaa kyseistä nimeä 1992 QB:lle ja se on jäänyt nimeämättä.


title: Piritan luostari

text: Piritan luostari () oli luostari nykyisessä Piritan kaupunginosassa Tallinnassa. Birgittalaiset rakennuttivat Pyhän Birgitan mukaan nimetyn luostarin 1400-luvun alussa ja sen suuri kirkko valmistui vuonna 1436. Luostari raunioitui Liivinmaan sodan aikana ja vuonna 2001 avattu uusi birgittalaisluostari toimii uusissa tiloissa kirkon raunioiden lähellä.


title: Piritan luostari

text: Birgittalaiset olivat ruotsalaisen mystikon Birgitta Birgersdotterin perustama sääntökunta, joka levisi myös Viroon. Birgittalaisilla oli luostari Vadstenassa, josta tallinnalaiset kauppiaat pyysivät 1300- ja 1400-luvun vaihteessa lupaa rakennuttaa oma luostari Tallinnan itäpuolelle. Lupa järjestyi ja luostarin rakennustyöt alkoivat Liivinmaan ritarikunnan omistamalla maalla vuonna 1407. Luostarin rakennuspaikka oli vesivälän varrella, joka nimettiin sittemmin Birgitan mukaan Piritajoeksi. Luostarin rakennushanke alkoi nihkeästi Tallinnan kaupunginraadin valittaessa ritarikunnan suurmestarille vuonna 1413, että meren lähelle rakennettavasta luostarista saattaisi autonomisena yhteisönä tulla kaupunkia uhkavien ainesten, kuten merirosvojen tukikohta. Tallinnalaiset pelkäsivät myös lahjoitusten ja testamenttien virtaavan tulevaisuudessa kaupungin kirkkojen sijaan uudelle luostarille. Hankkeen vastustus laantui kuitenkin ilmeisesti myöhemmin ja luostarin suuri kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1436.


title: Piritan luostari

text: Luostarin ensimmäiset pyhäinjäännökset tuotiin Vadstenasta, josta saapui myös ruotsalaisen luostarin nais- ja miesjäseniä opettamaan virolaisille konventeille birgittalaisia luostarisääntöjä. Tallinnan raati ehdotti luostarin sulkemista vuonna 1560, jotta vihollinen ei voisi käyttää sitä tukikohtanaan Liivinmaan sodan aikana. Vuonna 1564 luostaria hävitti tulipalo ja vuonna 1575 venäläiset joukot veivät osan sen nunnista Venäjälle ryöstäen samalla luostarin asuinrakennukset. Vuonna 1577 Iivana Julman joukot hävittivät luostarin kokonaan. Luostarin rauniot olivat sittemmin tyhjillään, vaikkakin niitä käytettiin ilmeisesti jonkin aikaa suuren Pohjan sodan aikana. 1600-luvulla luostarin mailla toimi hautausmaa, jota käytettiin aina 1900-luvun alkuun saakka. Paikan nykyinen birgittalaisluostari aloitti toimintansa vanhan kirkon raunioiden vieressä syyskuussa 2001.


title: Piritan luostari

text: Piritan luostarin ytimen muodosti nykyisin raunioitunut 1 360 neliömetrin kirkko. Luostaria rakjennettaessa kirkosta oli alun perin tarkoitus tulla basilika, jossa oli korkea keskilaiva ja matalammat sivulaivat. Alkuperäisestä suunnitelmasta luovuttiin, koska sitä pidettiin kuitenkin lopulta liian koreilevana ja tämän ei uskottu olevan Jumalan mieleen. Piritan luostarin kirkosta tuli lopulta Vadstenan luostarin kaltainen hallikirkko. Kirkon sisämitat ovat 24×56 metriä ja sen koko pinta-ala on 1 360 neliömetriä. Kirkko jakautui kahtia kahteen yhtä suureen osaan, joista toinen toimi kansankirkkona ja toinen luostarin käytössä.


title: Marko Leino (kolmiloikkaaja)

text: Marko Tapani Leino (s. 14. huhtikuuta 1971 Vantaa) on entinen suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edusti Puistolan Pyryä ja Viipurin Urheilijoita ja häntä valmensivat Pauli Tammela ja Jukka Lahtinen.


title: Marko Leino (kolmiloikkaaja)

text: Leino voitti kolmiloikan Suomen-mestaruuden Tampereella 1996. Lisäksi hän saavutti SM-hopeaa Mikkelissä 1993, Tuusulassa 1994, Lappeenrannassa 1997 ja Oulussa 1998. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti kultaa vuonna 1994 ja pronssia vuonna 1997.


title: Marko Leino (kolmiloikkaaja)

text: Leino edusti Suomea viidessä ulkoratojen ja yhdessä sisäratojen maaottelussa vuosina 1993–1998. Hänen ennätyksiään ovat 16,24 m kolmiloikassa vuodelta 1996 (16,28 m myötätuulessa 1994) ja 706 cm pituushypyssä vuodelta 1992 (733 cm myötätuulessa 1992 ja 720 cm sisäradoilla 1990).


title: Marko Leino (kolmiloikkaaja)

text:
w = myötätuulitulos
i = hallitulos


title: Ben Granfelt Band

text: Ben Granfelt Band (BGB) on suomalainen blues-rock-yhtye, joka perustettiin Helsingissä 1993. Kitaristi-laulaja Ben Granfeltin nimeä kantava yhtye on julkaissut kymmenen albumia ja kiertänyt klubeja ja festivaaleja Suomessa, Isossa-Britanniassa, Saksassa, Yhdysvalloissa, Itävallassa, Sveitsissä sekä Yhdistyneissä Arabiemiirikunnissa, jossa he ovat esiintyneet Abu Dhabi- ja Dubai Jazz -festivaaleilla. BGB:n viimeisin albumi "Kaleidoscope" ilmestyi Suomessa 4. helmikuuta 2009 ja muualla Euroopassa myöhemmin samana keväänä. Yhtye työstää tällä hetkellä 11. albumiaan, joka julkaistaan syyskuussa 2010.


title: Ben Granfelt Band

text: Kitaristi-laulaja Ben Granfelt on parhaiten tunnettu kuusikielisen taitajana Leningrad Cowboys-, Wishbone Ash-, Gringos Locos-, Guitar Slingers-yhtyeissä.


title: Ben Granfelt Band

text: Rumpali Miri Miettinen on ollut yhtyeessä sen perustamisesta lähtien. Hän on soittanut rumpuja yli 300 albumilla sekä lukuisissa kokoonpanoissa, joista nimekkäimpiä ovat 80-luvun rock-yhtyeet Broadcast ja Gringos Locos.


title: Ben Granfelt Band

text: Basisti John Vihervä oli perustamassa menestyksekästä power metal -yhtye Stratovariusta vuonna 1982.. "Groovemaster" Vihervä on soittanut myös Five Fifteen-, Monsterbore-, Käsityöläiset-, Boycott- ja Tommi Läntinen -yhtyeiden riveissä.


title: Ben Granfelt Band

text: Robert Engstrand on BGB:n uusin jäsen ja soittaa koskettimia. Hän on aiemmin soittanut mm. ruotsalaisen progressivista rockia soittavassa The Flower Kingsissä, metallisolisti Timo Kotipellon yhtyeessä, battlemetalyhtye Turisaksen kanssa ja legendaarisessa suomalaisessa Dingo-rockyhtyeessä.


title: Liam Hemsworth

text: Liam Hemsworth (s. 13. tammikuuta 1990 Melbourne, Victoria, Australia) on australialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan Josh Taylorina australialaisessa saippuaoopperassa "Neighbours" ja Marcus-nimisenä henkilönä lasten televisiosarjassa "The Elephant Princess". Vuonna 2010 hän näytteli elokuvassa "The Last Song" ja vuosina 2012-2015 "Nälkäpeli"-elokuvasarjassa ja vuonna 2016 elokuvassa "". Hemsworthin vanhemmat veljet Luke ja Chris ovat myös näyttelijöitä.


title: Liam Hemsworth

text: Hemsworth alkoi vakavissaan miettiä näyttelijän uraa seuraten veljiensä jalanjälkiä. Hänestä tuli näyttelijä käydessään lukiota ja otti tällöin agentin. Hän teki ensimmäisen koe-esiintymisensä ollessaan kuudentoista ja aloitti uransa vuonna 2007 vierailevana roolina televisiosarjoissa "Home and Away" ja "McLeodin tyttäret". Samana vuonna Hemsworth alkoi kuvata jaksoja australialaiseen saippua-oopperaan "Neighbours". Hänen veljensä Luke on näytellyt samaisessa sarjassa roolia nimeltä Nathan Tyson vuodesta 2000 lähtien. Sarjassa hän näytteli roolia nimeltä Josh Taylor. Vuonna 2008 hän aloitti näyttelemisen lasten televisiosarjassa "The Elephant Princess", missä hän esitti Marcusta. Myös tässä sarjassa esiintyi hänen veljensä Luke, joka esitti Harry-setää. Myöhemmin hän sai roolin televisiosarjasta "Rakkauden ammattilaiset" ja näytteli pääosaa brittiläisessä elokuvassa "Triangle". Hän teki myös lyhytaikaisen näyttäytymisen MIT - korkeakoulun opiskelijana elokuvassa "Tieto", jossa näytteli myös Nicholas Cage.


title: Liam Hemsworth

text: Hemsworthin matka Hollywoodiin ei ollut helppo. Vuonna 2009 hänen oli tarkoitus näytellä Sylvester Stallonen esittämän roolin poikaa elokuvassa "The Expendables", mutta myöhemmin se leikattiin pois käsikirjoituksesta. Ei kauaa myöhemmin, kun hän sai soiton ohjaaja Kenneth Branaghilta koe-esiintymiseen päärooliksi elokuvaan "Thor", mutta hänen veljensä Chris sai kyseisen pääroolin. Liam muutti Los Angelesiin ja lopulta ansaitsi pääosan Walt Disneyn elokuvasta "The Last Song", joka perustuu Nicholas Sparksin luomaan novelliin. Suomessa kyseinen elokuva sai ensi-iltansa 1. toukokuuta 2010, mutta Yhdysvalloissa se nähtiin jo 31. maaliskuuta 2010. Elokuvassa hän näyttelee Hemsworth Ronnien (Miley Cyrus) ihastusta. Heidän lisäkseen elokuvassa näyttelivät Greg Kinnear ja Kelly Preston. Seuraavaksi hänet nähtiin Cyrusin musiikkivideolla "When I Look at You". Kyseinen kappale on elokuvan pääasiallinen soundtrack ja löytyy elokuvan soundtrack - levyltä "The Last Song (soundtrack)".


title: Liam Hemsworth

text: Hemsworth syntyi Melbournessa, Australiassa, jossa hän eli vanhempiensa Leonien ja Craigin kanssa. Lisäksi hänen perheeseensä kuuluu kaksi veljeä, joista Liam on nuorin. Hänen veljensä Luke ja Chris ovat myös näyttelijöitä, joista Chris on tunnetumpi. Liamin käydessä lukiota hän muutti yhdessä perheensä kanssa Philip Islandille. Lukiota käydessään hän palkkasi agentin yrittääkseen luoda uraansa näyttelijänä, ja sai ensimmäisen koe-esiintymisensä ollessaan kuudentoista.


title: Liam Hemsworth

text: Hemsworthin kanssa samalla luokalla ollut Laura Griffin kertoo: "Kaikki tytöt pitivät hänestä. Hän oli kuuluisa, humoristinen ja sai minut nauramaan." Griffin kertoo, että hän ja Liam alkoivat seurustelemaan seuraavana vuonna. Liam joutui kuitenkin kaukosuhteeseen Lauran kanssa, kun hän maaliskuussa 2009 muutti Yhdysvaltoihin seuratakseen unelmiaan näyttelijän urasta.


title: Liam Hemsworth

text:
Griffin kertoo, että Hemsworth palasi takaisin Australiaan kesällä 2009 vain tehdäkseen lopun heidän jo viisi vuotta kestäneestä suhteestaan, "The Last Songin" valmistumisen jälkeen. Griffin uskoo, että Hemsworth erosi hänestä saadakseen seurustella vastanäyttelijänsä Miley Cyrusin kanssa, joka myös näytteli kyseisessä elokuvassa. Vaikka media väittikin parin olleen yhdessä ainakin elokuusta 2009, niin Hemsworth ja Cyrus kielsivät nämä huhut. Maaliskuussa 2010 Cyrus paljasti, että hän ja Hemsworth seurustelevat ja ovat olleet yhdessä kymmenen kuukautta. Vuoden 2010 kesä-heinäkuun aikoihin media huhuili Mileyn ja Liamin erosta. Vuoden 2010 elokuussa Hemsworth vahvisti huhujen olevan totta ja kertomalla olevansa "täysin sinkku". Cyrus ei ole halunnut kommentoida asiaa, mutta pari kuukautta eron jälkeen Hemsworth ja Cyrus palasivat yhteen. Marraskuussa 2010 kävi kuitenkin julki, että he ovat eronneet uudelleen.
Toukokuussa 2012 Hemsworth ja Cyrus menivät kihloihin. Kihlaus kesti syyskuuhun 2013. Vuoden 2016 alussa pari ilmoitti kihlautuneensa uudelleen.


title: Kustaa Perho

text: Kustaa Verner Perho (vuoteen 1906 "Kustaa Verner Suovanen e. Granberg", 13. helmikuuta 1885 Karjalan kunta – 8. kesäkuuta 1944 Helsinki) oli kirvesmies, piirisihteeri, päätoimittaja ja sosialidemokraattisen puolueen kansanedustaja. Kansanedustajana Perho oli Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 1929–1944. Eduskunnassa Perho kuului lakivaliokuntaan, pankkivaliokuntaan, sivistysvaliokuntaan, suureen valiokuntaan ja työväenasiainvaliokuntaan.


title: Kustaa Perho

text: Perho oli käynyt käsityökoulun. Hän oli sen jälkeen renkinä 13 vuotta ja kirvesmiehenä Maariassa. Myöhemmin hän oli Sosialisti-lehden matka-asiamies n. 10 vuotta, sosialidemokraattisen puolueen luennoitsija ja piirisihteeri. Kustaa Perho oli presidentin valitsijamies 1937, 1940, 1943. Hän kuului Maarian kunnanvaltuustoon, sosialidemokraattisen puolueen Turun läänin eteläisen vaalipiirin piiritoimikuntaan sekä Sosialisti-lehden johtokuntaan. Kustaa Perho oli perustamassa Raision vanhinta työväenyhdistys Voima I vuonna 1906.


title: Kustaa Perho

text: Sisällissodan aikana Raisioon perustettiin järjestyskaarti. Kustaa Perho valittiin järjestyspäälliköksi. Sodan jälkeen Kustaa Perho oli vankina vuoteen 1919 asti.


title: Kustaa Perho

text: Kustaa Perhon äiti oli piika Kustaava Granberg. Kustaa Perho oli naimisissa Elvida Josefiina Perhon (e. Nieminen, o.s. Helander) kanssa 1908–1910 sekä Anna Greta Perhon (o.s. Suominen) kanssa (1913–).


title: Derek Hahn

text: Derek Hahn (s. 27. joulukuuta 1977 Elmira, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä ja pelasi kaudella 2009–2010 Saksan DEL-liigan Frankfurt Lionsissa.


title: Derek Hahn

text: Hahn pelasi vuosina 1998–2001 Rochester Institute of Technology -yliopiston jääkiekkojoukkueessa, minkä jälkeen hän siirtyi ammattilaiseksi. Kaudeksi 2002–2003 Hahn siirtyi CHL:n Amarillo Gorllasiin, jossa pelasi vuoteen 2007 asti. CHL:ssä hänet valittiin vuonna 2003 kauden parhaaksi tulokkaaksi. Kaudella 2005–2006 hän teki sarjassa eniten tehopisteitä ja hänet valittiin sarjan parhaaksi pelaajaksi ja tähdistökentälliseen.


title: Derek Hahn

text: Hahn pelasi kaudella 2006–2007 Amarillon lisäksi Tanskan pääsarjan Rødovre IK:ssa. Hän siirtyi kaudeksi 2007–2008 Saksan DEL-liigan Frankfurt Lionsiin, jossa hän pelaa edelleen.


title: Janne Kinnunen (yleisurheilija)

text: Janne Kinnunen (s. 18. elokuuta 1970 Viitasaari) on suomalainen entinen yleisurheilija, nykyään hän on synnyinpaikkakuntansa Viitasaaren kaupunginjohtaja.


title: Janne Kinnunen (yleisurheilija)

text: Urheilijana Kinnusen päälajina oli kolmiloikka. Hän edusti Viitasaaren Viestiä ja Lahden Ahkeraa ja häntä valmensivat Jorma Kemppainen ja Tuomas Sallinen.


title: Janne Kinnunen (yleisurheilija)

text: Kinnunen saavutti SM-hopeaa kolmiloikassa Lapualla 1995 tuloksella 16,16 m. Sisäratojen SM-kisoissa hän saavutti kultaa vuonna 1996 tuloksella 15,96 m. Hän sijoittui kahdeksanneksi 100 metrin juoksussa Tampereella 1996.


title: Janne Kinnunen (yleisurheilija)

text: Kinnunen edusti Suomea yhdessä ulkoratojen (1995) ja yhdessä sisäratojen maaottelussa (1996). Hänen ennätyksiään ovat 16,21 m kolmiloikassa vuodelta 1996 (16,31 m myötätuulessa samana vuonna), 729 cm pituushypyssä vuodelta 1992 sekä 10,66 s 100 metrillä vuodelta 1995.


title: Janne Kinnunen (yleisurheilija)

text:
w = myötätuulitulos
i = hallitulos


title: Janne Kinnunen (yleisurheilija)

text: Kinnunen on koulutukseltaan kasvatustieteiden maisteri. Nykyään hän on Viitasaaren kaupunginjohtaja. Kinnunen toimi Saarijärven kaupunginjohtajana vuosina 2008–2013, oltuaan sitä ennen kunnanjohtajana Taivalkoskella.


title: Janne Kinnunen (yleisurheilija)

text: Kinnunen meni naimisiin juoksija Monika Kinnusen (o.s. Rönnholm) kanssa 5. lokakuuta 1996. Heillä on kolme lasta.


title: Clover Studio

text: Clover Studio oli itsenäinen japanilainen pelitalo, jota rahoitti Capcom. Clover Studio teki "Viewtiful Joen" käännöksen PlayStation 2:lle, kehitti "Viewtiful Joe 2:n" Nintendo GameCubelle ja PlayStation 2:lle sekä "Ōkamin" ja "God Handin" PlayStation 2:lle. Pelitalon nimi "Clover" (apila) on oletettavasti lyhenne "luovuuden rakastajasta" ("c"reativity "lover"); Kuitenkin uudemmassa Insert Creditin haastattelussa Cloverin toimitusjohtaja Atsushi Inaba kertoi, että Clover muodostuu japanilaisista tavuista "mi" ("kolme") ja "ba" ("lehti"), jotka puolestaan poimittiin Shinji "Mi"kamin ja Atsushi Ina"ba"n nimistä.


title: Clover Studio

text: 12. lokakuuta 2006 Capcomin hallitus päätti, että Clover Studio lakkautetaan. Lakkautus tapahtui maaliskuun 2007 lopussa. "God Hand" oli viimeinen peli jonka Clover Studio kehitti.


title: Clover Studio

text: Osa Cloverin entisistä työntekijöistä perusti Seeds inc.:n vuonna 2007, joka lokakuussa fuusioitui ODD Incorporatedin kanssa muodostaen Platinum Gamesin.


title: Bristolinlahti

text: Bristolinlahti (, Keski-Alaskan jupikiksi "Iilgauaq") on itäisin osa Beringinmerta Alaskan lounaisosassa. Lahti suustaan on 400 kilometriä pitkä ja 290 leveä. Tärkeimmät Bristolinlahteen laskevista joista ovat Cinder, Egegik, Igushik, Kvichak, Meshik, Nushagak, Naknek, Togiak ja Ugashik.


title: Bristolinlahti

text: Verraten matalan Bristolinlahden vuorovesivaihtelut ovat Yhdysvaltain suurimpia. Nugshagakinlahdella ja Kvichakinlahdella vuorovesierot ovat 9,9 metriä, eli maailman kahdeksanneksi suurimmat. Vuorovesien lisäksi Bristolinlahden matalikot ja hiekkasärkät tekevät merenkulusta vaarallisen, etenkin lahdella tavanomaisten voimakkaiden tuulien aikana. Bristolinlahti on Beringinmeren matalinta aluetta ja täten yksi vaarallisimmista merialueista suurille aluksille.


title: Bristolinlahti

text: Bristolinlahti on maailman suurin punalohen nousualue. Punalohen lisäksi lahteen laskeviin jokiin nousevat lohilajeista: kuningaslohi, hopealohi, koiralohi, kyttyrälohi ja kirjolohi.


title: Bristolinlahti

text: Bristolinlahtea on tutkinut muun muassa James Cook, joka nimesi sen Augustus Herveyn, kolmannen Bristolin jaarlin mukaan.


title: Metso-ohjelma

text: METSO-ohjelma on Suomessa metsänomistajille suunnattu, vapaaehtoisuuteen perustuva metsiensuojeluohjelma, jota ohjaavat ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö. Metso-toimintaohjelma on vuosille 2008-2016. Metso-ohjelman tavoitteena on pysäyttää metsäisten luontotyyppien ja metsälajien taantuminen sekä vakiinnuttaa luonnon monimuotoisuuden suotuisa kehitys.


title: Metso-ohjelma

text: Ohjelman kokeiluvaihe käynnistyi valtioneuvoston periaatepäätöksellä vuonna 2002 ja sitä kesti vuoteen 2007 saakka. Suojeltuja hehtaareja kertyi noin 6 000, ja suojelun toteutus maksoi 25 miljoonaa euroa. METSO-ohjelman kokeiluvaiheen keinot ja tulokset herättivät kiinnostusta metsänomistajien keskuudessa, ja suojeluhalukkuutta on löytynyt. Nykyinen METSO-ohjelma käynnistyi valtioneuvoston periaatepäätöksellä maaliskuussa 2008. Ohjelmakausi jatkuu aina vuoteen 2016. Kesäkuussa 2014 valtioneuvosto antoi periaatepäätöksen, joka jatkaa ohjelmaa vuoteen 2025.


title: Metso-ohjelma

text: METSO tarjoaa metsänomistajille vapaaehtoisia keinoja suojella ja hoitaa metsää. Ohjelma pyrkii turvaamaan metsien monimuotoisuuden kannalta tärkeitä ja lajistoltaan monipuolisia metsäluontokohteita. Ohjelman keinoin metsien monimuotoisuutta voivat suojella paitsi yksityiset maanomistajat niin maaseudulla kuin kaupungissa, myös kunnat, seurakunnat, yritykset, perikunnat sekä erilaiset metsänomistajien yhteistoimintaverkostot. Tavoitteena on vuoteen 2025 mennessä suojella yhteensä 90 000 hehtaaria metsää.


title: Metso-ohjelma

text: Metson tavoitteena on pysäyttää metsäisten luontotyyppien ja metsälajien taantuminen sekä vakiinnuttaa luonnon monimuotoisuuden suotuisa kehitys. Tämän toteuttamiseksi tavoitteena on saada pysyvään suojeluun 96 000 hehtaaria metsää sekä perustamalla yksityisiä suojelualueita että hankkimalla metsää valtiolle.


title: Metso-ohjelma

text: Kestävän metsätalouden rahoituslain (544/2007) keinoilla pyritään turvaamaan vähintään 82 000 hehtaaria monimuotoisuudelle tärkeitä kohteita.


title: Metso-ohjelma

text: Monimuotoisuuden kannalta arvokkaimpia elinympäristöjä on kymmenen eri päätyyppiä. Arvokkaita elinympäristöjä ovat esimerkiksi lehdot, korvet sekä metsäluhdat ja tulvametsät. Kaikki arvokkaat elinympäristöt esitellään METSOn luonnontieteellisissä valintaperusteissa, joiden avulla ohjelmaan sopivat alueet valitaan.METSO-ohjelmaan tarjottavan maa-alueen on siten edustettava jotakin kymmenestä arvokkaasta elinympäristötyypistä ja täytettävä vähintään yksi luonnontieteellinen valintaperuste. Lisäksi myös taloudellisia ja maisemallisia näkökohtia voidaan huomioida.


title: Metso-ohjelma

text: METSO-ohjelman tarjoamat vaihtoehdot metsänomistajalle ovat pysyvä suojelu, määräaikainen suojelu ja metsäluonnonhoito.


title: Metso-ohjelma

text: Pysyvän suojelun vaihtoehtoja on kolme: yksityisen suojelualueen perustaminen, alueen myynti valtiolle pysyvään suojeluun tai alueen vaihto valtion maahan.


title: Metso-ohjelma

text: Määräaikaisen suojelun keino on kestävän metsätalouden rahoituslain (Kemera) mukainen ympäristötukisopimus, joka tehdään yleensä kymmeneksi vuodeksi kerrallaan. Luonnonsuojelulain (1096/1996) nojalla toteutetaan myös määräaikaisia suojelujaksoja ja pisimmillään määräaikaisen luonnonsuojelusopimuksen voi tehdä 20 vuodeksi.


title: Metso-ohjelma

text: Suojelualueen perustaminen ei vaikuta alueen muuhun käyttöön, jos käyttö ei vaaranna suojelutavoitteita. Niinpä esimerkiksi metsästys- ja kalastuslain mukainen toiminta voi jatkua alueella ennallaan, ellei maanomistaja toisin halua. Maanomistaja saa metsänsä suojelusta täyden korvauksen, jonka suuruus riippuu suojelun keinosta, maa-alueesta sekä puutuotannon menetyksistä.


title: Metso-ohjelma

text: Metsäluonnonhoito voi olla luonnonarvojen ylläpitämistä, lisäämistä tai metsän palauttamista luonnontilaisemmaksi. Luonnonhoitotyöt suunnitellaan yhdessä metsänomistajan kanssa eikä metsänomistajalle aiheudu hoidosta kuluja.


title: Metso-ohjelma

text: Tietoa METSO-ohjelmasta on saatavissa Metsonpolku-verkkosivustolta, josta löytyy ajankohtaisia uutisia, tiedotteita ja tietoa METSOsta sekä esitteitä ladattavaksi.


title: Metso-ohjelma

text:
METSO-kohteesta päätökset tekee Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, joka päättää luonnonsuojelulain mukaisesta pysyvästä ja määräaikaisesta suojelusta.
Metsäkeskus päättää kestävän metsätalouden rahoituslain (Kemera) mukaisesta ympäristötuesta ja luonnonhoidosta.


title: Metso-ohjelma

text: METSO-ohjelmaa ohjaavat ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö, ja sen päätoteuttajia ovat Metsähallitus sekä alueelliset metsäkeskukset ja ympäristökeskukset.


title: Metso-ohjelma

text: METSO-ohjelman tutkimuskokonaisuuden muodostavat Metlan METSO-hankkeet sekä maa- ja metsätalousministeriön yhteistutkimushankkeet. Yksi METSO-ohjelman neljästätoista toimenpiteestä on ohjelman ekologisten, taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten seuranta. Seuranta tuottaa tietoa ohjelman käytännön toteutuksesta sekä vaikutuksista paikallisella ja valtakunnallisella tasolla. Päävastuu seurannan toteuttamisesta on Metlalla ja Suomen ympäristökeskuksella maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön ohjauksessa. Yhteistyötä tehdään laajasti eri tahojen kanssa.


title: Metso-ohjelma

text: Seurannan toteuttamiseksi tarvitaan ajantasaista tietoa METSO-elinympäristöistä, toimenpiteiden toimivuudesta ja vaikutuksista, eri toimijatahojen näkemyksistä ja ohjelman kehitystarpeista. Metlassa käynnistyi vuoden 2009 alusta METSO-tutkimushankkeita, jossa toteutetaan käytännön seurantatyötä sekä tehdään sitä tukevaa tutkimusta.


title: Metso-ohjelma

text: Maa- ja metsätalousministeriön yhteistutkimusvaroilla tuetaan METSO-tutkimusta talousmetsissä. Tutkimuksella pyritään tuottamaan ohjelman tavoitteiden kannalta välttämättömiä perustietoja sekä tietoa toimenpiteiden seurantaan ja kehittämiseen.


title: Metso-ohjelma

text: Puutteellisesti tunnettujen ja uhanalaisten lajien tutkimukseen keskittynyt PUTTE-ohjelma on myös osa METSOa. PUTTE-ohjelman tavoitteena on lisätä tieteellisesti korkeatasoista metsiensuojelua ja uhanalaisuusarviointeja tukevaa lajistotutkimusta. Yksi päätavoitteista on tuottaa laadukkaita määritysoppaita, jotka palvelevat ympäristöhallintoa, lisäävät luontoharrastamisen mahdollisuuksia ja laajentavat harrastusta uusiin eliöryhmiin. Lisäksi parannetaan tiedonkulkua lajistoasioissa metsien- ja maankäytön suunnittelusta vastaaville.


title: Metso-ohjelma

text: Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion METSO-luonnonhoito -kehittämishankkeella välitetään tutkimustietoa käytäntöön. Metsähallitus jatkaa muun muassa ennallistamista.


title: Metso-ohjelma

text: Metsänhoitoyhdistykset antavat metsänomistajille neuvontaa myös METSOn eri vaihtoehdoista.


title: Videopeliteollisuus

text: Videopeliteollisuus on teollisuuden toimiala, joka on keskittynyt videopelien kehitykseen, markkinointiin ja myyntiin. Videopeliteollisuuden suurimmat toimijat ovat pelikonsoleita valmistavat yritykset, videopelejä kehittävät pelitalot ja niitä myyvät jälleenmyyjät.


title: Videopeliteollisuus

text: Nykypäivänä videopeliteollisuudella on suuri merkitys taloudelle. Esimerkiksi "Grand Theft Auto IV" myi julkaisuviikkonsa aikana Yhdysvalloissa 500 miljoonan dollarin arvosta. Tulos oli suurempi kuin esimerkiksi "Spider-Man 3" -elokuvan avausviikonloppu tai aikaisemman videopelien ennätyksenhaltijan "Halo 3":n julkaisuviikon tulos.


title: Videopeliteollisuus

text:
Aikoinaan pelien kehityskustannukset olivat minimaalisia, ja pelit saattoivat olla hyvinkin tuottoisia. Yhden ohjelmoijan, tai pienen ohjelmoijatiimin ja artistien tekeminä pelit saattoivat myydä satoja tuhansia kappaleita. Kun pelin tekemiseen meni vain muutama kuukausi, pystyivät kehittäjät julkaisemaan useita pelejä vuosittain. Pelien tuomista voitoista voitiin jakaa anteliaita rojalteja. Monet 2000-luvun suurimmista pelijulkaisijoista kuten Origin Systems, Sierra Entertainment, Valve, Capcom, Activision ja Electronic Arts aloittivat tuolloin, hyvin pienimuotoisesti.
Peliteollisuuden alkuvaiheissa yksi henkilö saattoi tehdä kaiken alusta lähtien itse. Nykyään suurien nk. AAA-pelien kehityksessä voi olla satoja henkilöitä.


title: Videopeliteollisuus

text: Kun tietokoneiden tehot nousivat, ja pelien graafiset ominaisuudet niiden myötä, kohosivat myös kehittäjätiimien koot, kun suurempaa henkilökuntaa tarvittiin ohjelmoinnin tullessa monimutkaisemmaksi. Uusien pelien budjetit voivat olla miljoonia dollareita. Vaikka käytettäisiin vanhaa koodialustaa pelin pohjana, joudutaan pelin graafinen ilme päivittämään vastaamaan uusia vaatimuksia visuaalisesta ilmeestä, ja se vaatii paljon työtä, ja paljon koodin muokkaamista. Näin pelien valmistus voi kestää useita vuosia, rasittaen korkeaa budjettia vielä enemmän.


title: Videopeliteollisuus

text: Videopeliteollisuus on tällä hetkellä taloudellisten kysymysten keskellä, tuotantokustannusten jatkaessa nousuaan. Suuret yhtiöt ovat fuusioituneet, mutta myös pienet pelifirmat ovat pääseet esille toimimalla eri tavalla pelien markkinoinnin ja levityksen suhteen. Jotkut julkaisijat kuten ruotsalainen Paradox Interactive ovatkin kääntyneet vaihtoehtoisiin tuotanto- ja levitystapoihin kuten digitaaliseen jakeluun.


title: Videopeliteollisuus

text: Suurimmat nk. AAA-pelit voivat olla huomattavan kalliita kehittää kuten "Destiny" -pelin tapauksessa.


title: Videopeliteollisuus

text: Vuonna 2009 Yhdysvalloissa peliteollisuus työllisti suoraan 32 000 ihmistä. Näille 32 tuhannelle maksettiin palkkoja 2,9 miljardia dollaria. Suora ja epäsuora työllistyminen kattavat yli 120 tuhannen henkilön työpaikat. 2005–2009 työllistyminen Yhdysvalloissa pelialalla kasvoi 8.65 %. Yhdysvaltojen BKT:stä peliteollisuuden osuus on 4,9 miljardia dollaria. Vuosittainen kasvu oli 10,6 % vuosina 2005–2009 ja 16,7 % vuosina 2005–2008, kun samaan aikaan Yhdysvaltain talous kasvoi vuosina 2005–2009 1,4 % sekä vuosina 2005–2008 2,8 %.


title: Videopeliteollisuus

text: Nykyisin ammattimaisesti tuotetut pelit usein lisensoivat käyttöönsä pelimoottorin ja "middleware" -ohjelmistoja, jolloin pelin tuotanto voi käyttää enemmän valmista tekniikkaa kuin kehittää sen itse. Pelimoottorien mukana seuraa usein "työkaluohjelmia" kuten tietyn tiedostoformaatin käsittelyyn.


title: Videopeliteollisuus

text: Lisäksi pelikehityksessä käytetään muita ohjelmistoja grafiikan, äänen ja ohjelmakoodin tuotantoon.


title: Videopeliteollisuus

text: Harrastajille on tarjolla pelinteko-ohjelmia, jotka vähentävät ohjelmointiosaamisen tarvetta. "RPG Maker" -ohjelmalla tehtyjä pelejä myydään myös pienellä maksulla.


title: Videopeliteollisuus

text: "Modaus" on yksi tapa muokata olemassa olevaa peliä harrastusmaisesti. Eräät henkilöt tuottavat ammatikseen lisäsisältöä kaupallisesti julkaistuihin peleihin.


title: Videopeliteollisuus

text: Videopelien tuotannossa tarvitaan henkilöitä useissa vaiheissa ja rooleissa.


title: Videopeliteollisuus

text: Videopelien kehityksessä ammattimaisten käsikirjoittajien rooli on kasvanut pelin tuotannossa. Tunnettuja käsikirjoittajia ovat esimerkiksi Sami Järvi ja Rhianna Pratchett.


title: Videopeliteollisuus

text: "" kaupunginrakennuspelin suunnittelija Karoliina Korppoo kuvailee pelisuunnittelijan tehtävää tiimityöksi ja "valitsemiseksi yhteen sopivat jutut isosta ideakasasta".


title: Videopeliteollisuus

text: Videopelien kehityksessä näyttelijöitä käytetään ääninäyttelijöinä, liikkeenkaappaukseen ja pelihahmon ulkonäkö voidaan mallintaan elävän henkilön mukaan.


title: Videopeliteollisuus

text: Eräissä yhteyksissä puhutaan lisenssipeleistä, joilla tarkoitetaan pelin perustuvan lisensoituun hahmoon tai tarinaan kuten elokuvaan tai sarjakuvaan. Esimerkkinä vuoden 1989 peli "", joka on julkaistu samana vuonna Batman -elokuvan kanssa ja jotka molemmat perustuvat Batman -sarjakuvahahmoon.


title: Videopeliteollisuus

text: Nykyisin urheilupeleissä lisensoidaan urheilijoiden ja seurojen nimet, tunnusvärit ja ulkonäkö peleihin kuten "FIFA" -pelisarjassa.


title: Cracktro

text: Cracktro (lyhenne sanoista crack intro), myös pelkkä intro ja toisinaan englanniksi "loader" eli "lataaja", on luvattomasti levitettyihin tietokoneohjelmistoihin, usein peleihin, lisätty intro, pienimuotoinen audiovisuaalinen esitys.


title: Cracktro

text: Kun jokin jokin ryhmä tai yksittäinen henkilö murtaa eli "kräkkää" ohjelmiston kopiointisuojauksen helpottaakseen sen luvatonta jakelemista, se/hän yleensä lisää ohjelman alkuun pienen ohjelmapätkän, cracktron, joka toimii eräänlaisena murtajan puumerkkinä. Kun joku sitten saa käsiinsä tällaisen "kräkätyn" version jostain ohjelmasta ja käynnistää sen, ensimmäinen asia, jonka hän näkee, on yleensä murtajan lisäämä cracktro. Cracktrot sisältävät tyypillisesti ainakin murtajan logon, erilaisia tervehdyksiä tai muita viestejä muille samanlaista toimintaa harrastaville ryhmille tai henkilöille (perinteisesti erilaisten vieritystekstien, "skrollitekstien" muodossa), mahdollisesti muita graafisia efektejä (klassinen esimerkki on intron taustalla vierivä tähtikenttä) ja taustamusiikkia (usein chiptune-tyylistä).


title: Cracktro

text: Ensimmäiset "cracktrot" ilmestyivät 1980-luvun alussa. Todella suosittuja niistä tuli todennäköisesti Commodore 64:llä 1980-luvun puolivälissä ja jälkipuoliskolla. Runsaasti cracktroja on siitä lähtien tehty myös muille laitealustoille: muun muassa Amigalle, IBM PC -yhteensopiville tietokoneille ja todennäköisesti Atari ST:lle. Varhaisemmissa, 1980-luvun ja 1990-luvun alun cracktroissa huomionarvoista on se, että ne pitkälti synnyttivät nykyisen demoskenen: ne loivat pohjan varsinaisille tietokonedemoille, digitaaliselle taidemuodolle, joka on olemassa sen itsenä vuoksi eikä niinkään enää osana kräkkäyskulttuuria.


title: Oskar Freysinger

text: Oskar Freysinger on sveitsiläinen poliitikko, joka edustaa Sveitsin kansanpuoluetta.


title: Oskar Freysinger

text: Freysinger opiskeli saksankielisessä koulussa Sionissa, ja myöhemmin hän opiskeli saksalaista kirjallisuutta ja filosofiaa sekä ranskankielistä kirjallisuutta saaden loppututkinnon 1985.


title: Oskar Freysinger

text: Freysinger on opettanut Lycée-Collège de la Plantassa vuodesta 1987.


title: Oskar Freysinger

text: Vuodesta 1997 vuoteen 2001 hän kuului Sveitsin kristillisdemokraattiseen puolueeseen.


title: Oskar Freysinger

text: Hän on ollut Sveitsin kansanpuolueen kansanedustajana vuodesta 2003 lähtien.


title: Luettelo ammattiliitoista Suomessa

text: Luettelo ammattiliitoista Suomessa sisältää Suomessa toimivat ja toimineet itsenäiset ammattiliitot.


title: Santiago Acasiete

text: Wilmer Santiago Acasiete Ariadela (s. 22. marraskuuta 1977 Callao, Peru) on perulainen jalkapalloilija. Hän edustaa perulaista Ciencianoa ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hänellä on myös Espanjan kansalaisuus.


title: Santiago Acasiete

text:
Acasiete aloitti ammattilaisuransa vuonna 2001 Deportivo Wankasta. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi Universitario Deportesiin, jossa hän pelasi niin ikään yhden kauden. Kauden 2003–2004
hän pelasi Ciencianossa, jossa hän voitti vuonna 2003 Copa Sudamericanan ja vuonna 2004 Recopa Sudamericanan.


title: Santiago Acasiete

text: Vuonna 2004 Acasiete teki sopimuksen espanjalaisseura Almerían kanssa, joka pelasi maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa. Seuraavina kausina hän nousi joukkueen puolustuspään tukipilariksi ja vuonna 2007 andalusialaisseura nousi ensi kertaa historiassaan maan pääsarjaan Primera Divisióniin. Hän teki kauden 2007–2008 aikana kaksi tärkeää viime hetken maalia otteluissa Sevillaa ja Villarrealia vastaan, jotka päättyivät kumpikin Almerían 1–0-voittoon.


title: Santiago Acasiete

text: Acasiete teki ensiesiintymisensä Perun maajoukkueessa 18. helmikuuta 2004. Myöhemmin maajoukkueurallaan hän on ollut mukana vuosien 2004 ja 2007 Copa Américoissa.


title: Santiago Acasiete

text: 7. joulukuuta 2007 hän jäi kiinni sääntörikkomuksesta tuotuaan alkoholia ja naisia hotelliin, jossa maajoukkue yöpyi. Peru kohtasi kahden päivän kuluttua Ecuadorin. Tästä rangaistuksena hänet hyllytettiin 18 kuukaudeksi maajoukkuetehtävistä.


title: Santiago Acasiete

text: 3. heinäkuuta 2008 kuulustelujen jälkeen pannaa päätettiin lopulta kuitenkin lyhentää kolmen kuukauden pituiseksi, joka alkoi huhtikuusta 2008. Tähän sisältyi myös 10 000 dollarin sakko.


title: Sami Hilvo

text: Sami Hilvo (s. 14. maaliskuuta 1967 Helsinki) on suomalainen kääntäjä, tulkki ja kirjailija.


title: Sami Hilvo

text: Hilvon esikoisteos "Viinakortti" otettiin myönteisesti vastaan, ja sitä on luonnehdittu hienoksi romaaniksi. "Viinakortti" oli myös Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkintoehdokkaana ilmestymisvuotenaan 2010. "Viinakortin" saksannos "Die Schnapskarte" ilmestyi vuonna 2012. Romaanista dramatisoitu näytelmä "Viinakortti" sai ensi-iltansa 19. marraskuuta 2013.


title: Sami Hilvo

text: Vuonna 2012 ilmestyi Hilvon toinen romaani "Rouva S.", joka vie tuhannen vuoden takaiseen Kiotoon ja 2000-luvun Tokioon. "Rouva S." oli ehdokkaana vuonna 2012 perustetun "Tulenkantaja-kirjallisuuspalkinnon" saajaksi.


title: Sami Hilvo

text: Elokuussa 2016 ilmestyi Hilvon kolmas romaani, "Pyhä peto".


title: Matthias Maucksch

text:
Matthias Maucksch (s. 11. kesäkuuta 1969 Dresden) on saksalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Kesäkuusta 2018 lähtien hän on toiminut Sportfreunde Lotten päävalmentajana.
Maucksch aloitti jalkapalloilijan uransa Dynamo Dresdenin juniorijoukkueessa vuonna 1976 ja nousi edustusmiehistöön 1987. Hän voitti kaksi DDR:n mestaruutta ennen Saksan jälleenyhdistymistä. Maucksch jatkoi Dynamossa esiintyen 118 ottelussa Bundesliigassa, josta seura putosi kauden 1994–1995 jälkeen.


title: Matthias Maucksch

text: Putoamisen jälkeen Maucksch siirtyi 2. Bundesliigassa pelaavaan VfL Wolfsburgiin, jota edusti kaksi kautta. Maucksch oli mukana Wolfsburgin nousujuhlissa keväällä 1997, mutta jätti joukkueen samana kesänä siirtyen VfB Leipzigiin. Hän palasi vielä pääsarjassa pelanneeseen 1. FC Nürnbergiin 1998, mutta ei onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa seurassa ja siirtyi epäonnistuneen kauden jälkeen Energie Cottbusiin. Myös kausi Energiessä jäi vaatimattomaksi ja Maucksch siirtyi amatööriseura FV Dresdeniin. Hän lopetti uransa amatööriseura VfL Pirna-Copitzissa 2006.


title: Matthias Maucksch

text: Maajoukkuetasolla Maucksch edusti DDR:ää yhdessä maaottelussa Ranskaa vastaan vuonna 1990.


title: Matthias Maucksch

text: Valmennusuransa Maucksch aloitti vuonna 2007 Döbelner SC:n päävalmentajana. Saman vuoden lokakuussa hän siirtyi Dynamo Dresdenin organisaatioon II-joukkueen päävalmentajan tehtäviin. Hän johdatti Dynamon II-joukkueen Landesliga Sachsenin ja Sachsenpokalin mestariksi vuonna 2009.


title: Matthias Maucksch

text: Lokakuussa 2009 Maucksch nousi Dynamo Dresdenin edustusjoukkueen päävalmentajaksi alankomaalaisen Ruud Kaiserin potkujen jälkeen. Hänen johdollaan Dynamo nousi 3. Ligan putoamiskamppailusta kahdenneksitoista. Kesäkuussa 2010 hän allekirjoitti jatkosopimuksen vuoteen 2012. Kaudella 2010/11 Dynamo Dresden paransi otteitaan ja nousi lähemmäs 3. Ligan kärkisijoja. Maucksch sai kuitenkin potkut tehtävistään huhtikuussa 2011. Reilu kuukausi myöhemmin seura nousi 2. Bundesliigaan.


title: Matthias Maucksch

text: Kesäkuussa 2018 Maucksch palasi valmennustehtäviin 3. Ligan Sportfreunde Lotten päävalmentajana.


title: Egegikjoki

text: Egegikjoki sijaitsee Alaskassa. Se laskee Alaskan niemimaalla sijaitsevasta Becharofin järvestä kohti länttä Beringinmeren Bristolinlahteen Egegiklahden kautta. Joen varrella sijaitsee Egegikin kaupunki.


title: Western Daily Press

text: Western Daily Press on lounaisenglantilainen sanomalehti, joka ilmestyy pääasiassa Gloucestershiressä, Wiltshiressä ja Somersetissä sekä Bathin ja Koillis-Somersetin metropolialueet ja Bristolissa. Lehteä julkaistaan maanantaista lauantaihin. Sen lukijoista enemmistö asuu pienissä kunnissa tai kylissä, ja lehti käsitteleekin vahvasti maatalouteen ja maaseutuun liittyviä asioita. "Western Daily Press" julkaisee paljon myös erikoisia tarinoita, jotka eivät muuten päätyisi julkaistavaksi.


title: Western Daily Press

text: Skotlantilainen liikemies Peter Stewart Macliver ja toimittaja Walter Reid perustivat lehden, ja sen ensimmäinen numero julkaistiin 1. kesäkuuta 1858. Macliver perusti myös "Bristol Evening Post" ja "Bristol Observer" -lehdet.


title: Western Daily Press

text: Bristol United Press osti Western Daily Press -lehden vuonna 1959. Myöhemmin Daily Mail and General Trust -yritys, joka julkaisee myös "Daily Mailia" ja on nykyään osa Northcliffe Groupia, osti Briston United Pressin. Kuten monet muutkin brittiläiset lehdet, "Western Daily Press" on joutunut taistelemaan laskevaa levikkiä vastaan jo muutaman viime vuoden ajan, ja sen nykyinen levikki on alle 33 000 päivässä. Tämä on varsinkin Western Daily Pressin ongelma, sillä sen levikkialue on laaja ja jakelukustannukset ja paikallisten toimittajien ylläpito on suhteettoman kallista.


title: Western Daily Press

text: Vuonna 2005 Bristol United Press aloitti säästötoimenpiteet lomauttamalla osan työntekijöistään ja jakamalla resursseja eri lehtien kesken. Toimittajien kansallinen liitto on kritisoinut näitä leikkauksia sanoen, että laskevasta levikistä huolimatta lehdet voisivat edelleen pysyä kannattavina mainostulojen avulla, ja että yrityksen huono talous johtuu osakkeenomistajien epärealistisista odotuksista.


title: Western Daily Press

text: Toukokuussa 2009 ilmoitettiin, että Western Daily Press ja Bristol Evening Post siirrettäisiin Bristolista Oxfordshireen, mikä on aiheuttanut ongelmia jakelussa laajan levikkialueen, minkä takia jakelu kauemmas lounaaseen on lopetettu.


title: Österåkerin kunta

text: Österåkerin kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Åkersberga.


title: Österåkerin kunta

text: Kunnan maapinta-ala on 312,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 42 130 henkeä (31.12.2015).


title: Österåkerin kunta

text: Österåkerin naapurikuntia ovat Värmdö, Vaxholm, Täby, Vallentuna ja Norrtälje. Kunta sijaitsee eteläisessä Roslagenissa.


title: Österåkerin kunta

text: Idässä Österåkeriin kuuluu useita suuria saaria Tukholman saariston pohjoisosasta. Näitä ovat muun muassa Ljusterö, Siarö, Vättersö, Husarö, Ingmarsö ja Särsö. Kuningas Kustaa Vaasan mahdollinen syntymäkoti Rydboholmin linna sijaitsee kunnassa ja on nykyään yksityisomistuksessa.


title: Österåkerin kunta

text: Vuonna 2007 kunnassa oli 18,46 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.


title: Österåkerin kunta

text: Österåkerin maalaiskunta muodostettiin Österåkerin pitäjästä vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Tuolloin kunta kuului "Åkers skeppslag" -nimiseen hallintoalueeseen, joka vastasi kihlakuntaa. Kunnan aikaisempi asutus lähellä Åkerin kanavan suurta Garnsvikenillä menetti merkitystään, kun Roslagenin rautatie rakennettiin ja Åkersbergan rautatieasemasta tuli kunnan suurin asutuskeskus.


title: Österåkerin kunta

text: Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Österåkerin maalaiskuntaa liitettiin Östra Rydin maalaiskunta; Österåkerissa oli tuolloin 3 470 ja Östra Rydissä 670 asukasta. Vuonna 1962 tehtiin päätös toisesta valtakunnanlaajuisesta kuntauudistuksesta, joka toteutettiin asteittain. Jo vuonna 1967 Ljusterön maalaiskunta (937 asukasta) ja Roslags-Kullan maalaiskunta (360 asukasta) liitettiin Österåkeriin (9 789 asukasta ennen liitosta). Roslags-Kulla oli ennen liitosta kuulunut vuonna 1952 muodostettuun Roslags-Lännan maalaiskuntaan.