title: Emilio Massera

text: Massera pidätettiin uudestaan 1998, kun häntä syytettiin poliittisten vankien lapsien kidnappaamisesta ja näiden antamisesta adoptoitavaksi, sillä häntä ei ollut armahdettu tästä rikoksesta. Massera joutui kotiarestiin, eikä häntä laitettu vankilaan huonon terveytensä takia. Vuonna 2002 Massera sai aivohalvauksen. Vuonna 2005 Argentiinan korkein oikeus ilmoitti, että Menemin armahdus oli ollut perustuslain vastainen. Oikeus kuitenkin peruutti kaikki syytteet Masseraa kohtaan. Hän oli ollut halvauksensa jälkeen käytännössä vuodepotilaana, ja hän kärsi dementiasta. Oikeus ei myöskään hyväksynyt luovutuspyyntöjä, joita oli tullut Saksalta, Espanjalta, Italialta ja Ranskalta. Maat olisivat halunneet syyttää Masseraa omien maidensa kansalaisten surmaamisista.


title: Emilio Massera

text: Massera kärsi sydänongelmista viimeisten vuosiensa aikana, ja hän kuoli marraskuussa 2010 sydänkohtaukseen.


title: Daphnis (kuu)

text: Daphnis on yksi Saturnuksen sisemmistä kuista. Se tunnetaan myös nimellä Saturnus XXXV, ja sen aiempi virallinen nimi oli S/2005 S 1. Daphniksen halkaisija on noin kahdeksan kilometriä, ja se kiertää planeettaa Keelerin aukossa.


title: Daphnis (kuu)

text: Kuu nimettiin vuonna 2006 Dafniin mukaan, joka on lammaspaimen, runoilija ja pillinsoittaja kreikkalaisessa mytologiassa. Dafnis oli myös titaanien, joiden mukaan Saturnuksen suurimmat kuut on nimetty, jälkeläinen. Myös toinen Saturnuksen sisempi kuu Pan on nimetty kreikkalaisen mytologian lammaspaimenen mukaan.


title: Daphnis (kuu)

text: Ennen valokuvaustaan Daphniksen olemassaolo ja sijainti oli jo päätelty gravitaationaalisista värähtelyistä, jotka havaittiin Keelerin aukon ulkolaidalla. Kuun sisemmällä laidalla aiheuttama värähtely edeltävät itse kuuta kiertoradalla, kun ulkoreunalla esiintyvä värähtely jää kiertoradalla kuun taakse kiertonopeuden takia.


title: Daphnis (kuu)

text: Daphniksen löysi Cassini Imaging Science Team 6. toukokuuta 2005. Kuvat otti Cassini-luotain 16 minuuttia toukokuun ensimmäisen puolella. Kuu oli aiemmin nähty 32 kuvassa C-renkaasta, jotka oli otettu jo aiemmin, 13. huhtikuuta 2005.


title: Daphnis (kuu)

text: Daphniksen kiertoradan inklinaatio ja eksentrisyys ovat todella pienet, mutta erottuvat nollasta. Daphniksen eksentrisyys saa etäisyyden Saturnuksesta vaihtelemaan noin yhdeksällä kilometrillä, ja sen inklinaatio saa sen liikkumaan ylös ja alas noin seitsemällä kilometrin verran. Keelerin aukko, jossa Daphnis kiertää, on noin 42 kilometriä leveä.


title: Daphnis

text: Dafnis (kreik.) tai Daphnis (lat.) voi viitata seuraaviin:


title: Anthe

text: Anthe on todella pieni Saturnuksen kuu Mimasin ja Enceladuksen kiertoratojen välissä. Se tunnetaan myös nimellä Saturnus XLIX, ja sen aiempi nimi oli S/2007 S 4. Se on nimetty yhden Alkyonideista mukaan; sen nimi tarkoittaa kukikasta. Anthe on 60. löydetty Saturnuksen kuu.


title: Anthe

text: Anthen löysi Cassini Imaging Team kuvista, jotka otettiin 30. toukokuuta 2007. Löydön jälkeen vanhemmista Cassinin kuvista alettiin etsiä havaintoja tästä pienestä kuusta niinkin vanhoista kun kesäkuun 2004 kuvista. Anthen löytäminen julkaistiin 18. heinäkuuta 2007.


title: Anthe

text: Suuremman kuun, Mimasin, keskiliikeresonanssi vaikuttaa Antheen. Tämä saa Anthen sijainnin vaihtelemaan 20 kilometrillä noin kahdessa vuodessa. Päätellen Anthen ja läheisten kuiden, Pallenen ja Methonen välimatkoista on mahdollista, että kuut voivat olla samaa alkuperää.


title: Daniel Mays

text: Daniel Alan Mays (s. 31. maaliskuuta 1978 Epping, Essex, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa televisiosarjoista "Top Buzzer", "Funland", "Plus One", "Outcasts" ja "Ashes to Ashes", jossa hänellä oli Jim Keatsin rooli sarjan kolmannella tuotantokaudella. Hän on esiintynyt myös muun muassa elokuvissa "Pearl Harbor" (2001), "Vera Drake" (2004), "A Good Year – Mainio vuosi" (2006), "Shifty" (2008) ja "Byzantium" (2012). Daniel Maysillä on yksi poika, Mylo Burton-Mays. Hän asuu Crouch Endissä, Pohjois-Lontoossa.


title: Brasiliankultatikka

text: Brasiliankultatikka ("Colaptes campestris") on Etelä-Amerikassa elävä suuri tikkalaji.


title: Brasiliankultatikka

text:
Brasiliankultatikan ruumiinpituus on 28-31 senttiä. Paino on noin 150 grammaa, ja siipien pituus 15,5 senttiä. Lajin erottaa parhaiten ruumiin kuvioinnista sekä pään ja kaulan väristä. Brasiliankultatikan päälaki ja niska ovat mustat. Pään sivut, kaula ja rinnan yläosat ovat kullankeltaiset. Selkä on tummanruskea, ja siinä kulkee ohuita vaaleanruskeita ja valkoisia juovia. Tummien raitojen ja täplien kirjoma vatsa ja takapuoli ovat valkoiset. Jalat ovat vihertävänharmaat tai hivenen pinkinväriset. Silmien väri vaihtelee kastanjanruskeasta punaruskeaan. Sukupuolet eroavat siinä, että koirailla on punainen läikkä nokan tyven kohdalla. Nokka on suippo ja pitkähkö. Brasiliankultatikasta tunnetaan kaksi alalajia. Ne eroavat toisistaan kurkin värityksen perusteella. "C. c. campestris"-alalajin kurkku on keltainen, "C. c. campestroides"-alalajilla musta.
Lajia tavataan yksinomaan Etelä-Amerikassa. "Campestris"-alalajin levinneisyys kattaa Etelä-Surinamen, Brasilian itäosat ja pohjoiset keskiosat, Bolivian itä- ja pohjoisosat sekä Keski-Paraguayn. "C. c. campestroides" elää etelämpänä Keski- ja Etelä-Paraguayssa, Kaakkois-Brasiliassa, Uruguayssa sekä Argentiinan koillis- ja itäosissa.


title: Brasiliankultatikka

text: Elinympäristöä ovat pääosin avoimet ympäristöt, kuten savannit, ruohoarot, viljelymaat ja pensaikot. Sitä voi nähdä myös metsänreunoilla, hakkuuaukeilla, tienreunoilla tai ylilaidunnetuilla alueilla. Laji ei ole uhanalainen, vaan sen on arveltu jopa runsastuneen ja laajentaneen levinneisyyttään tienrakennuksen ja hakkuiden ansiosta, jotka ovat luoneet brasiliankultatikalle uusia elinympäristöjä.


title: Brasiliankultatikka

text: Brasiliankultatikka etsii ruokansa pääosin maasta. Se liikkuu usein pieninä parvina, joissa on joskus myös viherkultatikkoja. Laji on erikoistunut syömään muurahaisia. Sen ruokailutavat eroavat selvästi muista kultatikoista. Brasiliankultatikka hyppii epätasaisessa maastossa tai nurmen pinnalla ja napsii maassa liikkuvat muurahaiset nokkaansa. Se etsii saaliinsa yleensä kaatuneista puista, kivien seasta tai teiltä. Joskus se ruokailee myös yksittäisissä puissa, kaktuksissa tai aidanpylväissä. Parvet kerääntyvät usein äskettäin palneille alueille ruokailemaan. Parvia tapaa usein myös muurahaiskekojen ympärillä. Erään yksilön mahasta on löydettiin yli 2000 muurahaista. Brasiliankultatikka syö myös paljon termiittejä ja toisinaan myös heinäsirkkoja, linnunpoikasia ja hedelmiä.


title: Brasiliankultatikka

text: Brasiliankultatikkojen pesintäaika on Surinamessa tammi-huhtikuussa, Argentiinassa elo-marraskuussa. Jos pesintäalueella on puita, ne tekevät pesänsä kovertavatsinne, jos ei pesä voidaan tehdä mutatörmälle. Pesäpaikaksi voi kelvata myös puhelinpylväs, kuollut kanto tai termiittipesä. Pesäpaikkojen puutteen takia tikkaparit saattavat pesiä aivan lähekkäin. Naaras munii pesäonkaloon 4-5 munaa, joita molemmat puolisot hautovat. Haudonta-aika kestää noin 16 päivää. Poikasten kuoriuduttua vanhemmat poistavat yleensä munankuoret pesästä muutaman päivän kuluessa. Vanhemmat antavat ruuan kerjääville poikasilleen oksentamalla. Ensimmäisten 20 päivän aikana ruokinta tehdään aina pesän sisällä, myöhemmin myös pesän suulla. Koiraan ruokintavastuu poikasista ja pesän puhtaanapidosta on tavallisesti suurempi kuin naaraalla. Välillä myös pesimättömät tikat auttavat pesiviä lintuja poikasten ruokkimisessa. Pesinnän jälkeen brasiliankultatikkaperhe liikkuu yleensä jonkin aikaa yhdessä.


title: Pyhän Pietarin kirkko

text: Pyhän Pietarin mukaan nimettyjä kirkkoja ovat ainakin


title: Pronssikauden päättyminen Euroopassa

text: Pronssikauden päättyminen Euroopassa ja Lähi-idässä oli levotonta aikaa, jolloin merikansat ryöstelivät itäisen Välimeren ympäristöä. Näiden kansojen menestys lienee perustunut ajan mittapuun mukaan moderniin pronssiaseistukseen. Rauta tuli yleiseen käyttöön vasta merikansojen hyökkäyksen jälkeen. Monien kaupunkien hylkääminen noihin aikoihin saattoi johtua ainakin osaksi myös kuivuuden aiheuttamasta viljakadosta.


title: Pronssikauden päättyminen Euroopassa

text:
Pronssikauden loppu oli itäisen Välimeren alueella erityisen raju muutos noin 1200 eaa. Alueella liikkui ryösteleviä merikansoja, ja Mykenen Kreikka, Turkin heettiläisten valtakunta, ja useat nykyisen Libanonin, Syyrian ja Kanaanin kaupungit romahtivat. Ainakin tilapäinen tuho kosketti miltei kaikkia itäisen Välimeren piirin merkittäviä keskuksia lukuun ottamatta Egyptiä. Monet pronssikautiset kaupungit, mm. Mykene, Hattusa ja Ugarit hylättiin kokonaan. Kyprostakin ryösteltiin näihin aikoihin. Merikansat hyökkäsivät Egyptiä vastaan, mutta egyptiläiset onnistuivat kukistamaan hyökkäysyritykset.
Rauta ei liene tullut samaan aikaan kuin kaupunkeja tuhottiin. Pronssikauden päättymisen epävakaus lienee liittynyt uusien aseiden ja taistelutapojen kehitykseen. Taistelujen voittajiksi tuli panssaroitu, heittokeihäin ja pitkin miekoin taisteleva jalkaväki. Tämä sopii näkemykseen, että Välimeren itäosaa ryöstelleet merikansat olisivat olleet esikelttiläisen uurnakenttä-kulttuurin sotapäälliköiden johtamia heimoja. Uurnakenttien tekijät eivät tunteneet rautaa, mutta taistelussa tehokkaat pitkät miekat, kypärät ja rintapanssarit.


title: Pronssikauden päättyminen Euroopassa

text: Samaan aikaan kuivuus tuhosi satoja laajalla alueella Lähi-idässä, Turkissa, Kreikassa jne. Esimerkiksi Kreikka on lähellä vähäsateista aluetta, ja pienikin ilmamassojen muutos muuttaa nykyisen Turkin ja Etelä-Kreikan ja Libyan vähäsateiseksi, kuten 1900-luvulla kävi vuosina 1954–1955. Joidenkin tutkijoiden mielestä vuoden 1200 eaa. tienoilla vallinnut kuivuus tuhosi sadon ja lopulta palatsienkin viljavarastot ehtyivät. Mykeneläinen kansa nousi kapinaan, poltti palatsit ja surmasi johtajat.


title: Pronssikauden päättyminen Euroopassa

text: Välimeren pronssikausi väistyi vuoden 1200 eaa. tienoilla nopeasti rautakauden tieltä. Siirtymä kesti noin 50 vuotta, ja sen aikana itäisen Välimeren pronssikautiset kaupunkivaltiot tuhoutuivat. Tuholle on esitetty neljä selitystä: maanjäristys, kuivuus, sisällissota tai merikansojen hyökkäys.


title: Pronssikauden päättyminen Euroopassa

text: Maanjäristys on epäuskottava selitys, koska yleensä kaupungit rakennettiin järistyksen jälkeen uudelleen, mutta nyt ne autioituivat. Kaupunkien raunioista ei kaivauksissa löydy mitään arvokasta, niin kuin yllättävän luonnonmullistuksen jälkeen pitäisi. Sisällissota taas ei selitä sitä, miksi kaikki kaupungit romahtivat niin pienessä ajassa. Kuivuus selityksenä ei kelpaa sen vuoksi, että kaivauksen osoittavat monissa kaupungeissa olleen runsaat viljavarastot. Nämä päätelmät viittaavat siihen, että merikansat aiheuttivat hyökkäyksillään ja rautaisilla aseillaan pronssikauden päättymisen.


title: Pronssikauden päättyminen Euroopassa

text: On myös arveltu, että rauta olisi otettu käyttöön vasta sitten, kun pronssin seosmetalleja tinaa ja kuparia toimittavat kauppatiet katkesivat.


title: Hans Friedrich Gadow

text: Hans Friedrich Gadow (8. maaliskuuta 1855 Stary Kraków, Pommeri – 16. toukokuuta 1928 Cambridge, Englanti) oli saksalainen lintutieteilijä.


title: Hans Friedrich Gadow

text: Hans Friedrich Gadowin isä M. L. Gadow oli preussilainen metsänhoitaja. Gadow kävi koulua Frankfurt an der Oderissa ja opiskeli Berliinin, Jenan ja Heidelbergin yliopistoissa. Jenassa hän opiskeli Ernst Haeckelin johdolla, ja tämä myös ohjasi Heidelbergissä Gadowin väitöksen "Über unsere gegenwärtige Kenntniss vom Ursprung des Menschen", missä Gadow tarkasteli ihmisen kehitystä.


title: Hans Friedrich Gadow

text: Valmistuttuaan Gadow sai 1880 kutsun Lontoon Natural History Museumiin järjestämään ja koostamaan museon lintujen lajiluetteloita. Hän työskenteli kaksi vuotta ja toimitti luettelot numero VIII (tiaiset, lepinkäiset ja nakkelit) ja IX (medestäjät ja mesikot). Osbert Salvinin luovuttua Strickland-kokoelmien kuraattorin virasta Cambridgessä Gadow nimitettiin hänen tilalleen 1884, ja samalla selkärankaisten morfologian lehtoriksi.


title: Hans Friedrich Gadow

text: Gadow liittyi British Ornithologists’ Unioniin vuonna 1881 ja hänet valittiin Lontoon Royal Societyn jäseneksi 1892. Hän avioitui Clara Maud Pagetin kanssa, jonka isä Sir George E. Paget oli Cambridgen lääketieteen professori.


title: Hans Friedrich Gadow

text: Gadow työskenteli pääasiassa selkärankaisten anatomian, morfologian ja luokittelun alalla. Hän julkaisi useita tutkimuksia, eräitä yhdessä Haeckelin kanssa, muun muassa "Classification of the Vertebra" (1898), englanninnos Haeckelin teoksesta "The Last Link" (1898) ja anatomiaa käsittelevät artikkelit Alfred Newtonin teoksessa "A Dictionary of Birds" (1893–1896).


title: Vladimír Vůjtek (vanhempi)

text: Vladimír Vůjtek (s. 17. toukokuuta 1947 Klimkovice, Määri, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkiläinen jääkiekkoilija ja nykyinen valmentaja. Hän pelasi HC Vitkovicen ja Dukla Jihlavan joukkueissa ja saavutti kahdeksan kertaa Tšekkoslovakian mestaruuden pelaajana. Hän on valmentanut seuraavia seurajoukkueita:


title: Vladimír Vůjtek (vanhempi)

text: Toimiessaan Lokomotiv Jaroslavlin valmentajana joukkue voitti Venäjän mestaruuden vuosina 2002 ja 2003. (Ammatiltaan Vladimír Vůjtek on insinööri. Hänen poikansa on samanniminen jääkiekkoilija Vladimír Vůjtek.


title: Vladimír Vůjtek (vanhempi)

text: Vůjtek on toiminut vuoden 2011 syksystä vuoteen 2015 Slovakian maajoukkueen päävalmentajana. Vuoden 2012 maailmanmestaruuskilpailuissa hän valmensi Slovakian maajoukkueen hopealle. Tämän jälkeen hän siirtyi valmentamaan Tšekin jääkiekkomaajoukkuetta. Hän korvasi tehtävässä Vladimir Ruzickan, joka erosi valmentajan paikalta lahjussyytteiden takia.


title: Julius von Haast

text: Sir Johann Franz Julius von Haast (1. toukokuuta 1822 Bonn - 16. elokuuta 1887 Christchurch, Uusi-Seelanti) oli saksalainen geologi, luonnontutkija ja paleontologi.


title: Julius von Haast

text: Haast opiskeli geologiaa ja mineralogiaa Bonnin yliopistossa. Hän matkusteli laajalti Euroopassa ja asettui Frankfurtiin kirjakauppiaaksi. Noin vuonna 1846 hän avioitui Antonia Johanna Caroline Schmittin kanssa. Vuonna 1858 hän ryhtyi englantilaisen laivanvarustajan Willis, Gann and Companyn bulvaaniksi ja matkusti Uuteen-Seelantiin tutkimaan saksalaisemigraation mahdollisuuksia. Näihin aikoihin Haast jäi leskeksi ja hänen 10-vuotias poikansa Robert jäi Saksaan äitinsä sukulaisten luo.


title: Julius von Haast

text: Haast saapui Aucklandiin "Evening Star"illa 21. joulukuuta 1858, vain päivää ennen itävaltalaista fregattia "Novara"a, jonka geologiin Ferdinand Hochstetteriin Haast pian tutustui, ja heistä tuli elinikäiset ystävykset. He yhdistivät voimansa ja tekivät useita tutkimusretkiä Aucklandin lähistölle. Hochstetter palasi Eurooppaan 1859 lopulla, mutta Haast jäi viranomaisten pyynnöstä tutkimaan maan mineraalivarantoja. Helmikuussa 1861 Haast nimitettiin provinssin geologiksi ja Englannin alamaiseksi. 25. kesäkuuta 1863 Haast ja Mary Dobson vihittiin Christchurchissa, ja heille syntyi sitten neljä poikaa ja tyttö.


title: Julius von Haast

text: Haastin tehtäväksi määrättiin Canterburyn ja Nelsonin provinssien maaperän ja mineraalivarojen kartoittaminen, minkä hän myös henkilökohtaisesti teki suorittamalla lukuisia vaarallisia tutkimusretkiä provinssien kaikkiin kolkkiin. 1879 hän julkaisi tutkimuksistaan raportin "Geology of the provinces of Canterbury and Westland, New Zealand".


title: Julius von Haast

text: 1861 Haast perusti Canterburyyn filosofisen instituutin. Instituutista tuli suosittu, ja sen rohkaisemana Haast perusti Canterburyyn museon. Jo 1861 hän oli museoinut omia näytteitään. 1865 löydettiin eräästä suosta useita hyväkuntoisia moan luurankoja, jotka toimitettiin Haastille. Hän vaihtoi niitä eri maiden museoista saatuihin näytteisiin, jotka rikastuttivat suuresti museon kokoelmia. Nopea kasvu pakotti museon laajentamiseen, ja uusi museorakennus avattiin 1870. Haast oli valittu museon johtajaksi jo 1868.


title: Julius von Haast

text: 1871 Canterburyyn perustettiin Uuden-Seelannin yliopiston alainen oppilaitos, Canterbury College, jonka geologian ja paleontologian lehtorina Haast toimi. 1876 hänet nimitettiin oppilaitoksen ensimmäiseksi geologian professoriksi, missä virassa hän toimi kuolemaansa saakka.


title: Julius von Haast

text: Haast valittiin Royal Societyn jäseneksi 1868. Vuonna 1862 hänet nimitettiin Tübingenin yliopiston filosofian kunniatohtoriksi, ja 1875 Itävallan keisari löi hänet ritariksi, mikä oikeutti hänet käyttämään nimeä von Haast.


title: Julius von Haast

text: Haast tutki luontoa laajalti. Hän nimesi useita uusia kasvilajeja, tutki lintuja ja nisäkkäitä. Hän nimesi sukupuuttoon kuolleen haastinkotkan 1872. Hänen johdollaan suoritettiin kaivauksia maorien vanhoilla asuinsijoilla, ja tärkeät etnologiset tutkimustulokset myös julkaistiin.


title: Janne Räisänen

text: Janne Räisänen (s. 5. kesäkuuta 1971 Pudasjärvi) on suomalainen taidemaalari. Hän asuu Saksassa.


title: Janne Räisänen

text: Janne Räisänen ammentaa teoksiinsa vaikutteita urbaanista kaupunki- ja klubikulttuurista, musiikista, kirjallisuudesta, elokuvista, katumuodista ja popkulttuurin ilmiöistä. Hän ei tulkitse ajan henkeä ryppyotsaisesti vaan älykkään huumorin kautta.


title: Janne Räisänen

text: Suomen, Ruotsin, Tanskan ja Ranskan ohella useita näyttelyitä Saksassa – muun muassa Berliinissä, Stuttgartissa, Hampurissa ja Kölnissä – järjestänyt taiteilija on käsitellyt teoksissaan myös Saksan sotilaallista ja uskonnollista historiaa.


title: Janne Räisänen

text: Räisäsen taiteellista tyyliä on kuvailtu ekspressionistiseksi sekä niin sanotuksi Bad Painting eli huonomaalaustyyliksi , jossa maalausjälki on usein tarkoituksellisen karkeaa, rosoista ja jopa piirrosmaista.


title: Janne Räisänen

text: Töissään Räisänen suosii useitakin eri materiaaleja – ja niitä hän käyttää runsaasti, kerros kerrokselta teoksen pintaa tiivistäen. Hän muun muassa maalaa öljyllä kankaalle ja käyttää mustetta, lyijykynää, akryyliä, vesivärejä ja kollaasitekniikkaa. Hänen taiteellinen tyylinsä synnyttää katsojassa spontaanisuuden vaikutelman: ikään kuin työt olisivat syntyneet sattumalta, kenties intuitiivisesti.


title: Janne Räisänen

text: Taiteilija on myös tunnettu tavastaan nimetä teoksensa omaperäisellä tavalla. Maalausten nimiin saattaa kätkeytyä kielikuvia, sanaleikkejä tai viittauksia omaelämäkerrallisiin tilanteisiin (Joulu Sörnäisissä, 2009), paikkoihin (Patologianlaitoksen vaipanvaihtoviikot, 2001), taiteeseen (Pollock's Bollocks and a Bacon Cock as a Crucifixion, 2003), ihmisiin ja esineisiin (Stump, 2008) sekä tapahtumiin (Jesus Terrorists from Moskow Disco, 2006).


title: Janne Räisänen

text: Janne Räisänen on valmistunut taiteiden maisteriksi Kuvataideakatemiasta vuonna 1998. Hänet on valittu vuoden 1999 nuoreksi taiteilijaksi. Räisäsellä on ollut lukuisia yksityisnäyttelyitä muun muassa Tampereen taidemuseossa, Turun taidemuseossa, Oulun taidemuseossa, Galerie Anhavassa, Galerie Forsblomilla, Galleria Kari Kenetissä, Titanik-galleriassa, Kluuvin galleriassa ja Stoa-galleriassa. Hän on myös osallistunut kymmeniin yhteisnäyttelyihin Suomessa ja ulkomailla.


title: Janne Räisänen

text: Janne Räisäsen teoksia on Nykytaiteen museo Kiasman, Sara Hildénin taidemuseon, Amos Andersonin taidemuseon, Helsingin-, Turun-, Tampereen-, Oulun-, Espoon-, Hämeenlinnan- ja Porin kaupunkien taidemuseoissa sekä Wihurin, Saastamoisen ja Paulon säätiöiden kokoelmissa. Räisäsen töitä on myös useissa ulkomaisissa kokoelmissa.


title: Selvazzano Dentro

text: Selvazzano Dentro on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 8 kilometriä Padovasta länteen. Kunnassa asuu noin 23 000 ja sen pinta-ala on 19,58 km. Väestötiheys on 1 169 asukasta/km.


title: Selvazzano Dentro

text:
Selvazzano Dentron kunnan keskus on samanniminen kylä, joka sijaitsee Bacchiglionejoen oikealla rannalla.
Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Caselle, Feriole, San Domenico, Tencarola.


title: Selvazzano Dentro

text: Selvazzano Dentron naapurikunnat ovat Abano Terme, Padova, Rubano, Saccolongo, Teolo.


title: The Sims (pelisarja)

text: The Sims on Maxisin ja The Sims Studion kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema simulaatiopelisarja. Pelisarjaan kuuluu neljä peliä: "The Sims" (2000), "The Sims 2" (2004), "The Sims 3" (2009) ja "The Sims 4" (2014). "The Sims" -pelit ovat saatavilla monelle alustalle.


title: The Sims (pelisarja)

text: Pelisarjan ideana on luoda perhe, josta pelaajan kuuluu huolehtia. Jokaisen pelihahmon perustarpeet (kuten nälkä ja sosiaalisuus) pitää täyttää.


title: The Sims (pelisarja)

text: "The Sims" -peleille on julkaistu paljon erilaisia lisäosia. Sarjassa on julkaistu myös spin-off-pelejä kuten "".


title: Rough Boy

text: Rough Boy on blues rock -yhtye ZZ Topin kappale vuodelta 1985. Se julkaistiin albumilla "Afterburner" ja singlenä vuonna 1986. Kun kappale julkaistiin singlenä, se pääsi Billboard Hot 100 -listalla sijalle 22. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo. ”Rough Boy” on hitaampitempoisempi kuin muut "Afterburnerin" kappaleet, ja se muistuttaakin suuresti power balladeja.


title: Chester Conklin

text: Chester Conklin (11. tammikuuta 1886 Oskaloosa, Iowa – 11. lokakuuta 1971 Woodland Hills, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli klovnina sirkuksessa ennen siirtymistään Mack Sennettin Keystone-studion palvelukseen näyttelijäksi vuonna 1913. Keystonella Conklin näytteli muun muassa Keystone Kops -sarjan elokuvissa.


title: Chester Conklin

text: Conklinin kerrotaan auttaneen myös Keystonella näytellyttä Charles Chaplinia kulkurin asun luomisessa, mutta asian todenperäisyydestä ei ole varmuutta. Keystonelta lähdettyään Conklin näytteli 1920-luvun lopulla W. C. Fieldsin parina Paramount Picturesin elokuvasarjassa. Myöhemmin hän näytteli muun muassa Chaplinin elokuvissa "Nykyaika" (1936) ja "Diktaattori" (1940). Conklinin viimeiseksi elokuvaksi jäi "Kova panos Dodge Cityssä" vuodelta 1966. Conklin on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Sorbetti

text: Sorbetti on jäinen jälkiruoka, jonka pääraaka-aine on hedelmä- tai marjamehu. Se ei yleensä sisällä maitoa eikä rasva-aineita toisin kuin jäätelö. Sorbettia nautitaan usein siirapin tai hunajan kera. Myös alkoholi on yleinen sorbetissa, kuten viini.


title: Isabelle Pedersen

text: Isabelle Pedersen (s. 27. tammikuuta 1992 Bergen) on norjalainen pika-aitajuoksija.


title: Isabelle Pedersen

text: Alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2009 Pedersen voitti kultaa ajalla 13,23 (76,2 cm:n aidat). Samalla hän otti Norjan kaikkien aikojen ensimmäisen maailmanmestaruuden alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa. Hänen aikansa oli alle 18-vuotiaiden kaikkien aikojen tilastoissa kolmanneksi nopein. Alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui toiseksi ajalla 13,49.


title: Isabelle Pedersen

text: Alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa 2010 Pedersen voitti kultaa ajalla 13,30. Samalla hän rikkoi Christina Vukicevicin hallussa pitämän Norjan nuorten ennätyksen. Pariisin EM-hallikisoissa 2011 Pedersen debytoi aikuisten arvokisoissa karsiutuen 60 metrin aitojen alkuerissä. Tallinnan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui toiseksi ajalla 13,37.


title: Isabelle Pedersen

text: Pedersen karsiutui 100 metrin aitajuoksun alkuerissä Helsingin EM-kilpailuissa 2012. Seuraavana vuonna hän karsiutui Göteborgin EM-hallikisoissa 60 metrin aitajuoksun välierissä. Hän voitti 100 metrin aitajuoksun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Tampereella ajalla 13,12. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 ja Zürichin EM-kilpailuissa 2014 hän karsiutui alkuerissä.


title: Isabelle Pedersen

text: Pedersen sijoittui Prahan EM-hallikilpailuissa viidenneksi 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,96. Pekingin MM-kisoissa 2015 hän eteni 100 metrin aitajuoksun välieriin. Hän karsiutui loppukilpailusta ennätysajallaan 12,86. Vuonna 2016 hän karsiutui välierissä sekä Amsterdamin EM-kilpailuissa että Rio de Janeiron olympialaisissa. Hän sijoittui 60 metrin aitajuoksussa viidenneksi Belgradin EM-hallikilpailuissa 2017. Hän karsiutui 100 metrin aitajuoksun välierissä Lontoon MM-kilpailuissa 2017. Hän sijoittui kuudenneksi Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 ajalla 7,94.


title: Isabelle Pedersen

text: Pedersen juoksi 100 metrin aitajuoksuennätyksensä 12,72 s Lontoossa 22. heinäkuuta 2018. 60 metrin aidat hän on juossut hallissa aikaan 7,86 Birminghamin MM-hallikisojen välieräjuoksussa 3. maaliskuuta 2018.


title: Belinda (kuu)

text: Belinda on Uranuksen sisempi kuu. Belinda löydettiin Voyager 2:n ottamista kuvista 13. tammikuuta 1986 ja sille annettiin väliaikainen nimi S/1986 U 5. Se nimettiin Alexander Popen "The Rape of the Lockin" sankarin mukaan. Belinda tunnetaan myös nimellä Uranus XIV.


title: Belinda (kuu)

text: Belinda kuuluu Portian joukkoon, jonka muita kuita ovat Bianca, Cressida, Desdemona, Portia, Juliet, Cupid, Rosalind ja Perdita. Näillä kuilla on hyvin samankaltaiset kiertoradat ja ominaisuudet. Muuta kuin sen kiertorata, 45 kilometrin säde ja albedo 0,08, ei varsinaisesti tiedetä siitä.


title: Belinda (kuu)

text: Voyager 2:n kuvissa Belinda näkyy pitkulamaisena objektina, joka on kohdistunut Uranukseen päin. Kuu on erittäin pitkulamainen, ja sen lyhyt akseli on 0,5 ± 0,1 pitkään akseliin verrattuna. Belindan pinta on harmaa.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Asema on Tohmajärven kylä, joka sijaitsee tasaisella suoalueella noin 3 kilometriä kuntakeskuksesta, Kemienvaaran laelta pohjoiseen, Sortavalan ja Joensuun välisen radan varrella. Asemanseudun rakennukset ovat parin kilometrin matkalla Tehdastien molemmin puolin. Rakennuksia oli 109 vuonna 1970. Näistä 78 on rakennettu vuosien 1940-1959 aikana.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Rautatieosuus Sortavala-Joensuu valmistui 1894 ja Tohmajärven asema sijoittui nykyisen kuntakeskuksen pohjoispuolelle. Rautatien rakentaminen vaikutti sekä Aseman että koko kunnan elinkeinoelämän kehitykseen. Viipurin ja Joensuun välinen rata jäi 1944 rauhanteossa suurelta osin luovutetulle alueelle ja radalle tarvittiin korvaava yhteys etelään. Uusi yhteys toteutettiin vasta 1960-luvulla Onkamosta etelän suuntaan. Onkamosta itään Niiralan kansainväliselle rajanylityspaikalle vievää rataosuutta kutsutaan Niiralan radaksi.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Tohmajärven asemalta lähti tavaraa 5703 vaunukuormallista vuonna 1960. Tultaessa 1970-luvun alkupuolelle luku putosi 2000 vaunullisen tasolle. Matkalippuja myytiin 15 869 kpl vuonna 1962 ja 1970-luvun alkupuolella oli pudottu runsaan 6000 lipun tasolle. Henkilöliikenne Niiralan radalla on loppunut, mutta puuta ja muuta tavaraa kuljetetaan.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Rautatieasema ympäristöineen kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin kulttuurihistoriallisiin ympäristöihin (1993). Asemarakennus on tyyliltään uusrenessanssia, rakennettu 1892-94. Rakennuksessa on ollut myös asemapäällikön asunto. Tasoristeyksen luona on Asemaportti. Se on 1920 rakennettu rautateiden kaksoisvahtitupa, jonka pihapiiriin kuluu vastaavasti kaksi piharakennusta.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Asemanseudusta muodostui vaiheittain tehdasyhdyskunta. Tehdasosuusliike perusti 1907 tehtaan, joka jalosti turvetta navettojen lannan ja virtsan sitomiseen ja edelleen maanparannusaineeksi ja myöhemmin myös rakennusten lämmöneristeeksi. Tästä alkoi teollinen kehitys, jonka tuloksena Tehdasosuusliikkeestä (1907-1967) kehittyi maakunnan suurin osuustoiminnallinen yritys myllyineen, sahoineen ja tiilitehtaineen.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Tehdasosuusliikkeen henkilökunnalle rakennettiin vuonna 1953 sauna- ja pesularakennus, Tiililinna. Yläkerrassa on neljä asuntoa kaikkine mukavuuksineen. Pesulaa saivat käyttää muutkin kuin Tehdasosuusliikkeen väki.


title: Asema (Tohmajärvi)

text:
Evakkokoti on nimismies Weli Ruuthin 1945 rakennuttama konttori- ja asuinrakennus. Ruuth toimi Tohmajärven nimismiehenä sijoituspaikkanaan Värtsilä. Hän joutui muiden tavoin evakkoon. Nimismiespiirin uudeksi pääpaikaksi tuli Tohmajärvi ja nimismiehen kanslia muutti Evakkokotiin. Talossa oli putkat, omansa ”emännille” ja ”isännille”. Myöhemmin taloon tuli myös verovirasto. Evakkokoti on kaksikerroksinen rapattu kivitalo, joka hyvin rakennettuna on kestänyt osittaisen tyhjillään olonkin.
Talossa toimi myös aseman posti.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Aseman kansakoulu (Koulumäki, Hovila) valmistui jouluksi 1929. Suunnittelija on Henrik Viktor Henriksson, joka oli Tehdasosuusliikkeen palveluksessa. Kartanomainen kaksikerroksinen koulurakennus edustaa klassismia. Tiilisen koulun julkisivut on rapattu ja katto on aumattu. Keskiakselilla sijaitsevaa sisäänkäyntiä on korostettu klassistisin aihein.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Suurimmillaan 1950-luvulla koululla oli viisi opettajaa ja oppilaita oli yli 150. Vuonna 1955 rakennettiin uusi koulurakennus vanhan viereen.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Aseman koulu toimi vuoteen 2009 saakka. Kunta myi koulun yksityishenkilölle toukokuussa 2012.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Osuusliike Yhteishyvä rakensi Asemalle liike- ja asuinrakennuksen 1950-luvun alussa. Se on osuuskauppafunkkista tyypillisimmillään, mahdollisesti osuuskauppa-arkkitehtuurin “isän” Erkki Huttusen käsialaa. Julkisivut ovat vaaleaksi rapattua betonia. Liiketiloissa on suuret näyteikkunat ja toisessa kerroksessa asuntoja. Tasakattoisessa rakennuksessa on toiminut myös Aseman baari. Kaikki toiminta on lakannut ja kiinteistö on myynnissä (syksyn 2010 tieto).


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Yhteishyvän vieressä toimi huoltoasema.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Osuusliike Sisä-Karjala rakensi 1955 Otsolan Yhteishyvän viereen. Tämäkin kivinen liike- ja asuintalo on funktionalistinen, mutta harjakattoinen. Myymälä oli Sisä-Karjalan päätoimipiste Tohmajärven ja Värtsilän alueella. Tämä kauppa on lopettanut toimintansa.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Mölsän kauppa toimi Sisä-Karjalaa vastapäätä.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Koulun lähellä on toiminut Kinnusen kauppa, joka on nykyisin maatalous- ja rautakauppa.


title: Asema (Tohmajärvi)

text: Kylän kesäkioski toimi Evakkokotia vastapäätä, tiilitehtaalle vievän tien alussa.


title: Felix Kracht

text: Felix Kracht (13. toukokuuta 1912 Krefeld – 3. lokakuuta 2002 Bremen) oli saksalainen lentokonesuunnittelija.


title: Felix Kracht

text: Hän valmistui Aachenin teknillisestä yliopistosta 1930-luvulla ja alkoi toimia Flugwissenschaftliche Vereinigung Aachen (FVA) -yhdistyksessä, joka rakensi FVA-10 “Rheinland"-purjelentokoneen. Kracht lensi Alppien yli tällä koneella vuonna 1937. Hän siirtyi sitten Deutsche Forschungsanstalt für Segelflugiin, jossa hän kehitti DFS 228 -liitokoneen ja kokeellisen DFS 346 -rakettilentokoneen. Hän kehitti ilmatankkauksen tekniikan.


title: Felix Kracht

text: Kolmannen valtakunnan tappion jälkeen hän siirtyi Ranskaan Nord Aviationiin, josta palasi vuonna 1968 johtamaan Deutsche Airbus GmbH:ta. Hän oli Nordilla koordinoinnut ranskalais-saksalaisen Transall C-160 sotilaskuljetuskoneen kehittelyn. Felix Kracht johti Airbus A300:n valmistusta. Hän siirtyi eläkkeelle vuonna 1981.


title: Siamanki

text: Siamanki ("Symphalangus syndactylus") on gibboneihin luettava ihmisapina, joka kuuluu ainoana lajina Symphalangus-sukuun. Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi elinalueellaan Kaakkois-Aasiassa, sillä sen kanta on pienentynyt puoleen viimeisimmän neljänkymmenen vuoden aikana; tällä hetkellä siamankeja arvioidaan olevan hieman yli 22 000.


title: Siamanki

text: Siamangilla on hyvin kehittyneet aivot kuten kaikilla ihmisapinoilla. Gibbonilajeista se on paitsi suurikokoisin ja äänekkäin, myös taitavin kävelemään pystyasennossa. Sekä naaras että uros ovat täysikasvuisena noin 75–90 senttimetrin pituiset ja 10 kilogramman painoiset. Toisin kuin muilla gibboneilla, siamangilla on ihopoimu toisen ja kolmannen varpaan välissä. Väritykseltään se on musta lukuun ottamatta punaruskeita kulmakarvoja, ja sen takapuolen iho on paksu ja kovettunut. Tämän ansiosta se pystyy viettämään yönsä istuen puunoksalla, missä se on turvassa saalistajilta.


title: Siamanki

text: Siamankien levinneisyysalue käsittää Barisanvuoret Sumatran saarella, Perakjoen eteläpuoliset vuoret Malakan niemimaalla sekä pienen alueen Etelä-Thaimaassa. Aikaisemmin niitä on elänyt ilmeisesti myös Bangkan saarella Sumatran itäpuolella.


title: Siamanki

text: Se on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi elinalueellaan Kaakkois-Aasiassa, sillä sen kanta on pienentynyt puoleen viimeisimmän neljänkymmenen vuoden aikana. Suurimpia uhkia ovat lemmikiksi metsästäminen sekä elinympäristön kaventuminen. Tällä hetkellä siamankeja arvioidaan olevan hieman yli 22 000, mutta niiden lukumäärä laskee edelleen.


title: Siamanki

text: Siamankeja tavataan alangoilta vuoristoihin aina 1,5 kilometrin korkeuteen saakka. Ne viihtyvät sekä luonnontilaisissa että nuorissa metsissä, joissa kasvaa puoliainavihantia ja ainavihantia trooppisia puita. Kenttätutkimusten perusteella ne näyttäisivät olevan sopeutuvampia elinympäristön muutoksille kuin esimerkiksi notkeagibboni.


title: Siamanki

text: Siamangit ovat erittäin taitavia kiipeilemään puissa, joissa ne viettävät suurimman osan elämästään. Parhaimmillaan ne pystyvät loikkaamaan jopa 9–15 metrin matkoja. Ne kiipeävät käsillään ja käyttävät jalkojaan lähinnä kantamiseen. Kävellessään maassa ne nostavat kädet päänsä päälle pysyäkseen tasapainossa.


title: Siamanki

text: Siamangit muodostavat noin neljän yksilön perhelaumoja, joita johtaa hallitseva uros. Ne ovat hyvin tarkkoja reviiristään ja puolustavat laumansa jäseniä raivokkaasti. Öisin ne nukkuvat tiiviissä kahden tai kolmen hengen ryhmissä.


title: Siamanki

text: Siamangeilla on kurkkupussi, joka vahvistaa niiden ääntä tehokkaasti. Naaraat ääntelevät päästämällä vuoroin lyhyitä haukahduksia ja kumisevia ääniä pulleaksi puhaltamastaan äänipussista. Uros säestää naarasta kimakoilla huudahduksilla ja niiden yhtäaikainen ääntely voimistuu vähitellen, kunnes se päättyy uroksen kovaääniseen kiljuntaan.


title: Siamanki

text: Siamankien keskimääräinen elinikä on 25–30 vuotta. Ne ovat lähes aina yksiavioisia ja saavuttavat sukukypsyyden 7 vuoden iässä. Raskaus kestää noin 7 kuukautta, ja kerrallaan syntyy tavallisesti vain yksi täysin karvaton poikanen. Emo kantaa poikasta ensimmäiset kuukaudet lähellä vatsaansa ja suojelee sitä jaloillaan. Kahden vuoden iässä poikanen selviytyy jo itsekseen mutta tukeutuu silti edelleen voimakkaasti laumaansa.


title: Siamanki

text: Mantereella elävät siamangit syövät enimmäkseen lehtiä, kun taas Sumatralla niiden ravinto koostuu lähinnä viikunoista ja muista hedelmistä. Ne voivat syödä satunnaisesti myös hyönteisiä, pähkinöitä, pieniä selkärankaisia sekä lintuja ja linnunmunia.


title: Kaulusmaatähti

text: Kaulusmaatähti ("Geastrum triplex") on syötäväksi kelpaamaton harvinainen maatähtilaji, joka kasvaa lehtimetsissä, puistoissa ja puutarhoissa.


title: Aleksejs Širokovs

text: Aleksejs Širokovs (s. 20. helmikuuta 1980 Riika, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija. Širokovs pystyy pelaamaan sekä keskus- että laitahyökkääjänä


title: Aleksejs Širokovs

text: Širokovs on edustanut Latvian jääkiekkomaajoukkuetta muun muassa Vancouverin olympialaisissa (2010).


title: Mikojan I-270

text: Mikojan I-270 (Ж) oli Mikojanin suunnittelutoimiston toisen maailmansodan päätyttyä kehittämä rakettilentokone. Se oli eräs Neuvostoliiton ilmavoimien tilaamista suurnopeuslentämisen tutkimuksista.


title: Mikojan I-270

text: Mikojan sai suunnittelutietoja Kolmannen Valtakunnan raunioilta: Neuvostoliiton vapauttamalla alueelta Saksasta löytyi Junkersin tehtaalta ehjä Messerschmitt Me 263 eli Junkers Ju 248 ja sen suunnitteludokumetaatiota. I-270:n T-pyrstö oli kuitenkin ratkaisevasti erilainen ratkaisu kuin ME 263:n deltamainen siipi. Venäläiset saivat myös Junkers EF 126 "Lilli" rakettihävittäjän esisuunnitelman. Neuvostoliitto oli rakentanut rakettilentokoneita 1930-luvun alusta alkaen, joten koneen moottoriksi tuli Leonid Dushkinin suunnittelema RD-2M-rakettimoottori, jota oli vuonna 1941 käytetty BI-1-rakettilentokoneessa.


title: Mikojan I-270

text: Koneita rakennettiin kaksi - molemmat tuhoutuivat maahansyöksyssä. Joulukuussa 1946 koneella tehtiin liitokoe pudottaen se Tupolev Tu-2-koneen hinauksesta. Toisella prototyypillä moottori käyden tehty koelento tehtiin vuonna 1947. Kone vaurioitui eikä sitä korjattu. Ensimmäinen prototyyppi vaurioitui laskussa vuonna 1947. Tässä vaikeessa suihkumoottoritekniikka oli syrjäyttänyt kaikissa ilmailumaissa ajatukset sotilaallisista rakettilentokoneista.


title: Matti Näätänen

text: Matti Näätänen (s. 17. heinäkuuta 1983 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi kaudella 2016–2017 Aasian liigan kiinalaisjoukkue China Dragonissa. Hän on pelipaikaltaan puolustaja, mutta Näätänen on pelannut aiemmin myös pitkään hyökkääjänä. Hän laukoo oikealta. Näätänen on pelannut aiemmin SM-liigassa yhteensä 125 runkosarjaottelua tehopistein 9+5=14 ja keräten 32 jäähyminuuttia. Hän on pelannut ulkomailla aiemmin myös Norjassa, Tšekissä, Ruotsissa, Itävallassa, Tanskassa, Saksassa ja Italiassa.


title: Matti Näätänen

text: Keravan Shakersin kasvattama Näätänen pelasi ensimmäiset miesten pelinsä järvenpääläisessä KJT:ssä kaudella 2001–2002. Tuolloin 18-vuotias Näätänen teki Mestiksessä 38 runkosarjaottelussa tehot 12+5=17. Hän siirtyi kaudeksi 2002–2003 Espoo Bluesiin, jonka SM-liigamiehistöön Näätänen yllättäen murtautui. Tulokaskausi toi 44 runkosarjaottelussa tehot 5+4=9. Hän teki liigauransa avausmaalin 3. lokakuuta 2002 Porin Ässiä vastaan. KJT tuli Näätäselle tutuksi kahden ottelun verran, kun hän kävi lainalla joukkueessa.


title: Matti Näätänen

text: Kevätkaudella 2003 Näätäsen rooli Bluesissa pieneni ja hän mahtui kaudella 2003–2004 vain kahdeksaan otteluun. Näätänen pelasi suurimman osan kaudestaan Bluesin A-nuorissa, joissa hän teki 27 ottelussa tehot 21+11=32. Näätänen oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Jarkko Immosen jälkeen. Hän oli koko A-nuorten SM-liigan maalipörssin viides. Näätänen alkoi saamaan taas peliaikaa SM-liigasta, kun hän siirtyi tammikuussa 2004 Pelicansiin Joni Tuomisen kanssa. Vaihdossa Blues sai Radek Philippin ja Mike Lephartin. Näätänen teki Pelicansissa 19 ottelussa tehot 1+1=2.


title: Matti Näätänen

text: Kaudeksi 2004–2005 Näätänen palasi Bluesiin. Hän pelasi koko kauden pienessä roolissa ja teki 51 ottelussa tehot 3+0=3. Elokuussa 2005 Näätänen palasi Pelicansiin, jonka kanssa hän teki try-out -sopimuksen. Näätänen jäi ilman sopimusta ja siirtyi sittemmin try-outille Norjan UPC-ligaenin Frisk Askeriin. Hän sai kauden 2005–2006 kattaneen sopimuksen syyskuun 2005 lopulla. Näätänen teki Frisk Askerissa 39 runkosarjaottelussa tehot 22+16=38, joilla hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin. Näätänen sijoittui UPC-ligaenin maalipörssissä kuudenneksi.


title: Matti Näätänen

text: Toukokuussa 2006 Näätänen palasi syyskuuhun asti kestäneelle koeajalle Bluesiin. Hän pelasi kauden 2006–2007 kolme ensimmäistä ottelua ja jäi ilman sopimusta. Näätänen siirtyi marraskuussa 2006 ottelukohtaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kirkkonummen Salamoihin, mutta kolmen siellä vietetyn ottelun jälkeen hän vaihtoi Kiekko-Vantaaseen joulutaukoon kestävällä sopimuksella. Joulukuussa 2006 Näätänen lähti pelaamaan Tšekin Extraligaan ja HC Vsetínin riveihin. Hän teki siellä 16 ottelussa tehot 2+1=3, mutta Näätänen vaihtoi sieltä loppukaudeksi sarjatasoa alemmas HC Kometa Brnon joukkueeseen, 1. česká hokejová ligaan. Seura oli hänelle jo kauden viides.


title: Matti Näätänen

text: Kauden 2007–2008 Näätänen pelasi Ruotsin I-divisioonaa Kristianstads IK:ssa sekä Itävallan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Nationalligassa joukkueenaan EHC Bregenzerwald. Hän palasi kaudeksi 2008–2009 Suomeen ja siirtyi Mestis-joukkue Jokipoikiin. Kauden aikana Näätänen alkoi pelaamaan puolustajana ja hän voitti keväällä 2009 Mestis-hopeaa. Toukokuussa 2009 Näätänen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jokipoikien kanssa. Hän oli kaudella 2009–2010 tehoilla 9+13=22 joukkueen toiseksi tehokkain puolustaja Tero Konttisen jälkeen. Näätänen sijoittui puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi ja hän voitti keväällä 2010 Mestiksen-mestaruuden. Jokipojat kuitenkin hävisivät liigakarsinnoissa Tampereen Ilvekselle otteluvoitoin 4–1.


title: Matti Näätänen

text: Näätänen teki heinäkuussa 2010 taas jatkosopimuksen Jokipoikien kanssa, mutta hän siirtyikin elokuussa Tanskan liigassa pelaavaan Herning Blue Foxiin. Näätäsen ja Jokipoikien tekemässä sopimuksessa oli ulkomaansiirtopykälä. Hän aloitti kauden Herningissä joukkueen varakapteenina ja pelasi viisi ottelua. Omasta aloitteestaan Näätänen kuitenkin jätti joukkueen ja palasi lokakuussa 2010 Jokipoikiin. Hän oli tehoilla 5+15=20 joukkueen toiseksi tehokkain puolustaja Jarkko Immosen jälkeen.


title: Matti Näätänen

text: Näätänen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jokipoikien kanssa kesäkuussa 2011. Hän oli kaudella 2011–2012 joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 9+16=25, joilla Näätänen oli Mestiksen puolustajien pistepörssin toinen. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa ja hänet valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen. Huhtikuussa 2012 Näätänen teki taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen Jokipoikien kanssa. Hän oli kaudella 2012–2013 joukkueen tehokkain puolustaja ja Mestiksen puolustajien pistepörssin toinen tehoilla 9+17=26. Näätäsen edellä puolustajien pistepörssissä oli vain Jukurien Pasi Järvinen. Hänet valittiin kauden päätteeksi taas Mestiksen toiseen tähdistökentälliseen.


title: Matti Näätänen

text: Kaudeksi 2013–2014 Näätänen siirtyi Saksan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle DEL2-liigan ESV Kaufbeureniin. Hän oli tehoilla 22+17=39 joukkueen toiseksi paras maalintekijä Alexander Thielin jälkeen, voitti liigan puolustajien maalipörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä viidenneksi. Kaudeksi 2014–2015 Näätänen siirtyi Italian Serie A:n SSI Vipitenoon. Hän oli tehoilla 20+27=47 joukkueen toiseksi paras pistemies Jordan Owensin jälkeen ja koko liigan toiseksi tehokkain puolustaja HC Gherdëinan Jake Newtonin jälkeen.


title: Matti Näätänen

text: Näätänen siirtyi kaudeksi 2015–2016 Aasian liigan kiinalaisjoukkue China Dragonin riveihin. Hän oli joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Brett Parnhamin jälkeen tehoilla 14+29=43, joilla Näätänen jakoi koko liigan puolustajien maalipörssin voiton Oji Eaglesin Yosuke Hagan kanssa ja sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi Nippon Paper Cranesin Shinya Yanadorin jälkeen. Elokuussa 2016 hän teki Dragonin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Näätänen oli kaudella 2016–2017 Dragonin eniten maaleja tehnyt puolustaja Kevin Quickin kanssa seitsemällä osumallaan.


title: Matti Näätänen

text: Näätänen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2003, jolloin hän voitti pronssia.


title: Wanja Mues

text: Wanja Mues (s.1973, Hampuri) on saksalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten tv-sarjasta "Stolberg (televisiosarja)", jossa hän näyttelee komisario Nico Scheiberia. Hän on näytellyt myös tv-sarjoissa "SOKO Leipzig", "Tatort", "Kahden keikka – vaaralliset yhdessä", "Der Furst und das Mädchen", "Absolut das Leben", "Ystävyyden ehdoilla" ja "Unsere Hackebecks". Hän on näytellyt myös elokuvissa "Pianisti" (2002) ja "Medusan isku" (2004). Hän näyttelee uudessa "Kahden keikassa" etsivää Leo Oswaldia.


title: Wanja Mues

text: Wanja Mues on näyttelijä Joachim Dietmar Muesin poika. Hänellä on kaksi veljeä Woody ja Jona Mues, jotka ovat myös näyttelijöitä.


title: Ristijärven vaakuna

text: Ristijärven vaakuna on Ristijärven kunnan tunnus, joka on myös puhuva vaakuna.


title: Ristijärven vaakuna

text: Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä aaltokuvioinen hopeatyviö ja sen yläpuolella hopeinen havuristi.” Vaakunan on suunnitellut Aarno Liuksiala, ja Ristijärven kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksissaan 23. maaliskuuta ja 25. toukokuuta 1959. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 23. marraskuuta samana vuonna.


title: Bacchiglione

text: Bacchiglione on joki Koillis-Italiassa, Veneton alueella. Sen pituus on 118 kilometriä ja sen valuma-alue on noin 1 400 km. Joki saa alkunsa Vicenza maakunnassa ja virtaa itään Vicenzan ja Padovan läpi. Se yhtyy Brentajokeen ja laskee Adrianmereen Chioggian kohdalla.


title: Soko J-20 Kraguj

text: Soko J-20 Kraguj oli jugoslavialainen kevyt rynnäkkökone, jonka ensilento tehtiin vuonna 1964.


title: Soko J-20 Kraguj

text: Koneen suunnitteli VTI-instituutti. SOKO valmisti 85 tällaista konetta. Kone on metallirakenteinen ja suorasiipinen. Laskuteline on sisäänvedettävä.


title: Hyrieus

text: Hyrieus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Poseidonin ja plejadi Alkyonen poika ja boiotialaisen Hyrian kuningas. Hän meni naimisiin nymfi Klonian kanssa, ja heille syntyivät lapset Nykteus, Lykos ja Orion.


title: Hyrieus

text: Veljekset Agamedes ja Trofonios rakensivat hänen aarrekammionsa, mutta tekivät sinne salaisen sisäänkäynnin, jota käyttäen he ryöstivät kuninkaan aarteita.


title: Rubano

text: Rubano on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin seitsemän kilometriä Padovasta luoteeseen. Kunnassa asuu runsaat 16 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 14,56 km. Väestötiheys on 1 111 asukasta/km (2015).


title: Rubano

text: Rubanon kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Bosco, Sarmeola, Villaguattera.


title: Rubano

text: Rubanon naapurikunnat ovat Mestrino, Padova, Saccolongo, Selvazzano Dentro, Villafranca Padovana.


Valko-Venäjän tasavallan kansallinen taidemuseo (, ) on taidemuseo Minskissä Valko-Venäjällä. Taidemuseo jatkaa vuonna 1939 perustetun kuvataiteen kansallisgallerian perintöä. Taidemuseon nykyisen rakennuksen suunnitteli arkkitehti Mihail Baklanav (1914–1990), ja se valmistui vuonna 1957.


title: Valko-Venäjän tasavallan kansallinen taidemuseo

text:
Taidemuseon pysyviin kokoelmiin kuuluu valkovenäläistä antiikin taidetta, valkovenäläistä 1800-luvun taidetta, valkovenäläistä modernia 1900-2000-luvun taidetta, venäläistä 1700-1900-luvun taidetta, länsieurooppalaista 1500-1900-luvun taidetta sekä itämaista (intialaista, kiinalaista ja japanilaista) 1300-1900-luvun taidetta.
Lisäksi museossa on esillä esimerkiksi valkovenäläistä ikonitaidetta ja alkuperäisiä Slutskin vöitä.


text: Pysyvien kokoelmien ohella museossa on tyypillisesti esillä muutama vaihtuvaa näyttelyä.


text: Museo on avoinna yleisölle maanantaisin ja keskiviikosta sunnuntaihin kello 11-19, tiistaisin museo on suljettu.


text: Taidemuseon nykyinen rakennus valmistui vuonna 1957 arkkitehti Mihail Baklanavin (, 1914–1990) suunnitteleman pohjalta; vesiväriluonnos rakennuksesta syntyi jo vuonna 1949. Sisäänkäynnin vieriset veistokset ovat kuvanveistäjien P. Siutsou (eli P. Belusov; naisfiguuri "Maalari" sisäänkäynnin oikealla puolella) ja S. Adaškevitš (mieshahmo "Kuvanveistäjä" sisäänkäynnin vasemmalla puolella) tuotantoa. Andrei Bembel laati sisäänkäynnin yläpuolisen "Kunnia"-veistoksen. Rakennuksen uudet näyttelytilat avattiin vuonna 2006.


text: Kansallinen taidemuseo on Valko-Venäjän kansallisgalleria ja pinta-alaltaan Valko-Venäjän suurimpia museoita, ellei suurin. Museon päärakennus sijaitsee Minskin ydinkeskustan osoitteessa Leninin katu 20; museon hallinto ja tutkijoiden työhuoneet löytyvät viereisestä talosta (Leninin katu 22).


text: Kansalliseen taidemuseoon kuuluu hallinnollisesti myös 1700-luvun lopulta peräisin oleva puurakenteinen Vankovitšien talo (Ulitsa Internatsionalnaja 33a, Minsk) ja Unescon maailmanperintökohde Mirin linna Karelitšyn piirissä. Lisäksi kansalliseen taidemuseoon kuuluu omina osinaan Valkovenäläisen kansantaiteen museo Minskin piirin Raubitšyssa () ja Vitold Byalynitsky-Birulian museo.


title: Hibakusha

text: Hibakusha on japanin kielen sana. Se tarkoittaa ”atomipommin vaikuttamaa ihmistä”. ""Seizonsha"" on verrattava termi selviytyneelle eli henkiinjääneelle.


title: Hibakusha

text: Atomipommin räjäytystä kuvailtiin Japanissa sanaparilla ""pikadon"". Se tarkoittaa jyrähdystä (kuten ukkonen) -ja väläystä, leimahdusta. Myös sanaa ”pika” – välähdys käytettiin.


title: Hibakusha

text: Yhdysvaltalainen psykologi Robert Jay Lifton tutki laajemmasti atomipommin aiheuttamia vaikutuksia uhreihinsa, tutkimus tapahtui vuonna 1962. Lifton oli tutkinut sekä kuntouttanut myös natsien sodanaikaisten keskitysleirien uhreja.


title: Hibakusha

text: Hibakushat saivat kokea atomipommien kauhujen jälkeen syrjimistä yhteisössä: heidän oli muuta väestöä vaikeampaa työllistyä, taikka perustaa perhettä. Muun muassa näitä ilmiöitä R.J. Lifton totesi tutkimustyössään.


title: Hibakusha

text: 31. maaliskuuta 2008 Japanissa ja Japanin ulkopuolella eli kaikkiaan 243 692 atomipommista eloonjäänyttä, ja heidän keskimääräinen ikänsä oli 75,14 vuotta.


title: Dwight Lyman Moody

text: Dwight Lyman Moody (1837 Northfield – 1899) oli amerikkalainen evankelista ja saarnaaja.


title: Dwight Lyman Moody

text: Bostonissa ollessaan vuonna 1854 Moody oli liittynyt Nuorten Miesten Kristilliseen Yhdistykseen. Moody aloitti 20-vuotiaana vuonna 1857 pyhäkoulutyön Chicagossa, hänen pyhäkoulustaan tuli Lännen suurin, siinä oli vuonna 1858 80 opettajaa. Moody valittiin Illianoisin osavaltion pyhäkoululiiton johtokunnan jäseneksi vuonna 1865. Moodysta tuli pyhäkoululähetyksen matkapuhuja. Moodyn kokous- ja pyhäkoulutoiminta keskittyi Chicagossa North Market Hall -nimiseen rakennukseen, jossa järjestettiin kokouksia joka ilta ja väkeä oli aina tungokseen saakka. Moody perusti v. 1886 Chicagoon Moody Bible Institute (MBI) nimisen raamattukoulun.


title: Dwight Lyman Moody

text: Chicagossa Moody liittyi 1858 perustettuun Chicagon Nuorten Miesten Kristilliseen Yhdistykseen. Melko pian liittymisen jälkeen, hänet valittiin yhdistyksen sihteeriksi, sitten johtokuntaan ja lopulta puheenjohtajaksi, tuossa tehtävässä Moody oli kahden vuoden ajan. Moodysta tuli kansainvälisen Nuorten Miesten Kristilliseen Yhdistysten liikkeen puheenjohtaja vuonna 1879 ja hän johti Baltimoren kongressia.


title: Villafranca Padovana

text: Villafranca Padovana on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 11 kilometriä Padovasta luoteeseen. Kunnassa asuu runsaat 10 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 23,83 km. Väestötiheys on 429 asukasta/km (2015).


title: Villafranca Padovana

text: Villafrancan kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Ronchi di Campanile, Taggì di Sopra, Taggì di Sotto.


title: Villafranca Padovana

text: Villafrancan naapurikunnat ovat Campodoro, Limena, Mestrino, Padova, Piazzola sul Brenta, Rubano.


title: Patrick Flatley

text: Patrick Flatley (s. 3. lokakuuta 1963 Toronto, Ontario, Kanada) on uransa lopettanut kanadalainen jääkiekkoilija. Flatley pelasi kausina 1983-1997 NHL:ssä edustaen New York Islandersia ja New York Rangersia.


title: Patrick Flatley

text: New York Islanders varasi Flatleyn ensimmäisen kierroksen viimeisellä varauksella numerolla 21. Ensimmäisellä kaudellaan NHL:n pudotuspeleissä Flatley teki 9 maalia kolmella ensimmäisellä kierroksella pelaten samassa ketjussa Clark Gilliesin ja Brent Sutterin kanssa. Islanders hävisi kuitenkin Stanley Cupin finaalit Wayne Gretzkyn tähdittämälle Edmonton Oilersille eikä Flatley tämän jälkeen päässyt enää urallaan pelaamaan Stanley Cupin finaaleihin.


title: Patrick Flatley

text: Vaikka Flatley ei koskaan ollut erityisen kova pisteiden tekijä, hän keräsi mainetta liigassa vahvana roolipelaajana. Vuonna 1991 Flatley nimettiin Islandersin seurahistorian viidenneksi kapteeniksi.


title: Patrick Flatley

text: NHL-urallaan Flatley pelasi 780 runkosarjan ottelua tehopisteillä 170+340=510. Harris • Potvin • Gillies • Price • McKendry • Bossy • Tambellini • D. Sutter • B. Sutter • Boutilier • Flatley • LaFontaine • Diduck • MacPherson • Dalgarno • King • Fitzgerald • Chynoweth • Cheveldayoff • Chyzowski • Scissons • Lachance • Kasparaitis • Bertuzzi • Lindros • Redden • Dumont • Luongo • Brewer • Rupp • Connolly • Pyatt • Mezei • Kudroč • DiPietro • Torres • Bergenheim • Nilsson • Nokelainen • O'Marra • Okposo • Bailey


title: Saccolongo

text: Saccolongo on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 9 kilometriä Padovasta länteen. Kunnassa asuu noin 5 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 13,72 km. Väestötiheys on 360 asukasta/km (2015).


title: Saccolongo

text: Saccolongon kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluu lisäksi Creolan kylä.


title: Saccolongo

text: Saccolongon naapurikunnat ovat Cervarese Santa Croce, Mestrino, Rubano, Selvazzano Dentro, Teolo, Veggiano.


title: Ben Turpin

text: Ben Turpin (17. syyskuuta 1869 New Orleans, Louisiana – 1. heinäkuuta 1940 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka näytteli erityisesti slapstick-komedioissa. Turpinin tavaramerkkinä olivat kierot silmät, jotka hän oli vakuuttanut suoristumista vastaan 20 000 dollarista.


title: Ben Turpin

text: Turpinin elokuvaura alkoi 1907, jolloin chicagolainen Essanay Studios palkkasi hänet yhdistetyksi koomikoksi ja talonmieheksi. Vuonna 1915 Charles Chaplin liittyi Essanayn näyttelijäkuntaan. Yhteiset elokuvaesiintymiset Chaplinit kanssa nostivat Turpinin suosiota, ja vuonna 1917 hän sai oman elokuvasarjansa Vogue-studioilta. Sitä seurasi pitkä yhteistyö tuottaja Mack Sennettin kanssa. Lyhytelokuvien ohella Turpin näytteli myös pitkissä elokuvissa, kuten Rudolph Valentinoa parodioivassa "Kierosilmä sheikissä" vuonna 1923. Turpin ansaitsi parhaimmillaan yli 3 000 dollaria viikossa, jotka hän sijoitti onnistuneesti. Turpin vetäytyi elokuvista vuonna 1924 puolisonsa heikentyneen terveyden takia. Tämän kuoltua 1925 Turpin palasi elokuviin, mutta suurimman suosion aika oli jo ohi. Turpinin viimeiseksi elokuvaksi jäi vuonna 1940 valmistunut "Lattapäät lainehilla", jonka pääosia näyttelivät Oliver Hardy ja Stan Laurel. Turpin on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle.


title: Estadio Padre Ernesto Martearena

text: Estadio Padre Ernesto Martearena on jalkapallostadion, joka sijaitsee Saltassa Argentiinassa. Stadion rakennettiin vuoden 2001 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuja varten ja se avattiin tammikuussa 2001. Stadionin yleisökapasiteetti on 20 408. Se toimii tällä hetkellä jalkapalloseura Juventud Antonianan kotistadionina.


title: Estadio Padre Ernesto Martearena

text: Stadion valittiin yhdeksi kahdeksasta pelipaikasta vuoden 2011 Copa Américaan.


title: Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)

text: Kotiinpaluu on Harri J. Rantalan ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2010. Sen pääosissa näyttelevät Eerik Kantokoski, Reeta Annala ja Kalevi Haapoja.


title: Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)

text: Elokuva on ehdokkaana neljässä sarjassa eteläpohjalaisen elokuvan palkinnon Kalevi-palkinnon saajaksi 2015.


title: Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)

text: Kevät 1940. Mies palaa talvisodasta. Miehen poissa ollessa kotitila on jäänyt hoitamatta. Ulosottomiehet ovat vieneet karjan ja hevoset. Nuori vaimo on odottanut miestään kotiin. Sodan kokemukset ovat jättäneet jälkensä mieheen, hänellä on hermot riekaleina ja sodan kauhut tulevat uniin. Alkoholi helpottaa oloa ja auttaa unohtamaan sodan traumat. Körttiyhteisössä isännältä odotetaan perheen elätystä, saarnamies ja ulosmittaajat käyvät vuorotellen tuvassa saarnaamassa. Alkaa pitkä kotiinpaluu sodasta, joka virallisesti on jo ohi.


title: Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)

text: Kotiinpaluu -elokuva kuvattiin talvella 2010 Nurmossa ja Kauhavalla.


title: Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)

text:
Kotiinpaluu on kutsuttu tähän mennessä 36 festivaalille 21 maassa.
Kotiinpaluu - elokuva sai elokuvateatteri ensi-illan Ylistaron Matin-Tuvassa 19.09.2010. Virallinen Suomen ensi-ilta oli Kauhavan Y-Kinossa 08.12.2010 uudistuneen elokuvateatterin avajaiselokuvana. Myös Seinäjoen Bio Marilyn esitti elokuvaa loka-marraskuussa 2010. Elokuvaa esitettiin elokuvateattereissa kuudessa kaupungissa yhteensä 26 näytöstä.


title: Kotiinpaluu (vuoden 2010 elokuva)

text:
Elokuva julkaistiin DVD:llä 8.6.2012.
DVD:n extroista löytyy myös Harri J. Rantalan aiempi lyhytelokuva Daughters of Snow (2007).


title: Bockscar

text: Bockscar (Martin-Omaha B-29-36-MO Superfortress no. 44-27297) oli erikoismuunneltu Boeing B-29 Superfortress, raskas strateginen pommituskone. Siitä oli riisuttu puolustusaseet, pyrstöön asennettuja kahta 12,7 mm konekivääriä lukuun ottamatta. Myös panssarointi oli poistettu, näillä toimenpiteillä tähdättiin saamaan suurempi lentokorkeus. Pommitukset koneella suoritettiin 9 300 - 9 800 m:n korkeudesta. Koneella hyökättiin Japania vastaan viisi kertaa, joista yksi oli Fat Man -pommin pudotus Nagasakiin.


title: Bockscar

text: Koska toiselle "operaatio Centerboardin" hyökkäyslennolle lähteneellä päälliköllä, majuri Charles Sweeneyllä oli oma koneensa ”Great Artiste” alistettuna tutkimuskoneeksi, joutui hän ottamaan varakoneen. Se oli nimetty kapteeni Frederick C. Bockille. Nimen keulamaalaus sekä nimi viittaa myös tavarajunan rahtivaunuun (). Melkein kaikki eversti Paul Tibbetsin alaisuudessa olleista pommituskoneista, olivat saaneet värikkään keulamaalauksen. Näistä osa oli seksistisiäkin, kuten tuolloin ajan henkeen kuului.


title: Bockscar

text: Nagasakiin suuntautuneella pommituslennollaan, joka oli "Erikoispommituslento numero 16": ilmeni koneen polttoainejärjestelmässä toimintavika. Lento päätettiin kuitenkin toteuttaa, muun muassa epäedullisista sääolosuhteista huolimatta. Pommikone ylitti Kokuran kaupungin kolmasti, mutta onnistumatta sitä pommittamaan. Atomipommin aseupseerina toimi komentajakapteeni Frederick L. Ashworth. Pommin pudotti kapteeni Kermit K. Beahan. Sinänsä varsin erikoisesti, oli koneessa kaikkiaan kolme pilottia: nimittäin Sweeneyn itsensä ohella, sekä kapteeni Charles D. Albury että luutnantti Frederick J. Olivi. Suunnistajana toimi kapteeni James Van Pelt. Van Pelt sekä Beahan rekrytoitiin (operaatio "Silverplateen" eli ). Tämä tapahtui Enola Gayn pommittajan, majuri Thomas W. Ferebeen suosituksesta, jotka Ferebee jo entuudesta tunsi. Lennolla Nagasakiin oli ainoana kumpaankiin atomihyökkäykseen osallistunut sotilashenkilö, luutnantti Jacob ”Jake” Beser. Beser oli saanut tieteellistä koulutusta fysiikan alalta Johns Hopkinsin yliopistossa.


title: Bockscar

text: Komentaja Ashworthilla oli assistentti mukana pommituslennolla, samoin kuten Hiroshimaan tehdyssä hyökkäyksessä komentajakapteeni William ”Deak” S. Parsonsilla. Lähdeteos mainitsi Parsonsin olleen kommodorin arvoisena, mikä nimitys ilmeisesti myöhempänä tapahtui.


title: Bockscar

text: Koneen ns. Victory-tunnus oli ”77”, kun "Enola Gayn" vastaava oli ”82”. Tunnusnumero oli yhdessä triangelin sisässä olleen ”N”-kirjaimen kera. "Enola Gayssa" se oli ympyrä ja ”R”.


title: Bockscar

text:
Nykyään kone on säilytettynä näyttelyesineenä USAF:n museossa Ohion Daytonassa.
Lentomiehistö C-13 (lensi Great Artistella Nagasakin pommituksessa):


title: Bockscar

text: Lentomiehistö C-15 (Great Artisten vakituinen miehitys):


title: Bockscar

text: Lisäksi läsnä atomiaseen käyttöön liittyvänä henkilöstönä, Nagasakin atomipommihyökkäyksessä:


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Nurmoo – Huuto lakeudelta on Harri J. Rantalan ohjaama lyhytelokuva vuodelta 2009. Sen pääosissa näyttelevät Eerik Kantokoski, Anna Alkiomaa, Oskari Katajisto, Kalevi Haapoja ja Panu Mikkola.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: On kesä 1939 ja pienessä Nurmon maalaiskylässä suunnitellaan kansainvälistä painiottelua. Painijoukkue vetäytyy kapteeninsa Erkin johdolla harjoituksiin lakeudelle. Myös kylän tytöt saapuvat lakeudelle ja majoittuvat joen vastarannalle. Erkki kokee elämänsä rakkauden kaupunkilaisopiskelija Annan kanssa. Kesä kuluu painiessa, maataloustöitä tehdessä ja Annan kouluttamisessa emännäksi. Syksyn saapuessa kaikki kuitenkin muuttuu.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Nurmo oli 1930-luvulla maailman paras pitäjä painissa. Olympiamenestyksen myötä nurmolaiset alkoivat suunnitella ottelua muuta maailmaa vastaan. Valmisteluitakin ehdittiin tehdä, kunnes maailmanpoliittinen tilanne kärjistyi syksyllä 1939 ja maaottelu muuta maailmaa vastaan jäi vain legendaksi.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Elokuva kuvattiin kesällä 2008 Nurmossa ja Ilmajoella.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: "Nurmoo – Huuto lakeudelta" kutsuttiin kaikkiaan 33 festivaalille 18 maassa.Diploma of the Jury


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Honourable Mention


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: "Nurmoo" sai elokuvateatteriensi-iltansa Seinäjoella Bio Marilyn 1:ssä 16. lokakuuta 2009. Elokuvaa esitettiin elokuvateattereissa seitsemässä kaupungissa yhteensä 45 näytöstä.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Elokuva oli ensi-iltaviikollaan näkyvästi esillä kotimaisessa mediassa. Useat lehdet, TV ja radio uutisoivat elokuvasta.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: "Nurmoo" oli ensimmäinen suomalainen näytelmäelokuva, joka sai ensi-illan itsenäisessä Kosovossa. Ensi-ilta 7. elokuuta 2009 Prizrenin elokuvajuhlilla keräsi paikalle 650 hengen yleisön. Paikalla ensi-illassa olivat myös elokuvan ohjaaja Harri J. Rantala, suomen Kosovon suurlähetystön edustajat ja Tampereen elokuvajuhlien johtaja. Ensi-iltayleisössä oli myös useita suomalaisia ja saksalaisia KFOR-sotilaita.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Ensi-ilta oli näkyvästi esillä myös kosovolaisessa mediassa.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: "Nurmoo"-elokuvasta kirjoitettiin festivaalimenestyksen myötä yli sata lehtijuttua ja elokuva oli myös laajasti esillä useilla TV- ja radiokanavilla ympäri maailmaa.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Elokuvasta kirjoitettiin muun muassa "Varietyssä" ja "Chicago Sun-Timesissa". Kotimaassa lehdistö ja sähköinen media seurasivat tiiviisti elokuvan valmistumista kuvauksista ensi-iltaan.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: "Ilkan" päätoimittaja Matti Kalliokoski omisti 18. lokakuuta 2009 pääkirjoituksensa elokuvalle. Kalliokosken mukaan "Suomessa on ainutlaatuista, että puolen tunnin mittainen lyhytelokuva kasvaa tällaisiin mittoihin. Siihen on kuitenkin yksinkertainen selitys: Nurmoo - Huuto lakeudelta on hyvä elokuva. Se on tiukasti paikallinen, mutta kohoaa myös yleisempiin mittoihin ja merkityksiin."


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: Taiteenkeskustoimikunnan Arsis-lehdessä 3/2009 oli laaja artikkeli elokuvan kansainvälisestä festivaalilevityksestä.


title: Nurmoo – Huuto lakeudelta

text: "Nurmoo" julkaistiin DVD:llä 8. kesäkuuta 2012. DVD:llä on lisäksi myös Rantalan aiempi lyhytelokuva "Mutalan raitilla" (2005).


title: Mestrino

text: Mestrino on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin yhdeksän kilometriä Padovasta luoteeseen. Kunnassa asuu runsaat 11 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 19,30 km. Väestötiheys on 592 asukasta/km (2015).


title: Mestrino

text: Mestrinon kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Arlesega, Lissaro.


title: Mestrino

text: Mestrinon naapurikunnat ovat Campodoro, Grisignano di Zocco (VI), Rubano, Saccolongo, Veggiano, Villafranca Padovana.


title: Campodoro

text: Campodoro on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 12 kilometriä Padovasta luoteeseen. Kunnassa asuu vajaat 3 000. Sen pinta-ala on 11,16 km. Väestötiheys on 241 asukasta/km (2015).


title: Campodoro

text: Campodoron kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Bevadoro, Torrerossa.


title: Campodoro

text: Campodoron naapurikunnat ovat Camisano Vicentino (VI), Grisignano di Zocco (VI), Mestrino, Piazzola sul Brenta, Villafranca Padovana.


title: Limena

text: Limena on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 6 kilometriä Padovasta pohjoiseen. Kunnassa asuu noin 8 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 15,04 km. Väestötiheys on 529 asukasta/km (2015).


title: Limena

text: Limenan naapurikunnat ovat Curtarolo, Padova, Piazzola sul Brenta, Vigodarzere, Villafranca Padovana.


title: Piazzola sul Brenta

text: Piazzola sul Brenta on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 15 km Padovasta luoteeseen. Kunnassa on asukkaita runsaat 11 000. Sen pinta-ala on 41,38 km. Väestötiheys on 272 asukasta/km (2015).


title: Piazzola sul Brenta

text: Piazzolan kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Carturo, Isola Mantegna, Presina, Tremignon, Vaccarino.


title: Piazzola sul Brenta

text: Piazzolan naapurikunnat ovat Camisano Vicentino (VI), Campo San Martino, Campodoro, Curtarolo, Gazzo, Grantorto, Limena, San Giorgio in Bosco, Villafranca Padovana.


title: Ammoniummetavanadaatti

text: Ammoniummetavanadaatti (NHVO) on ammonium- ja metavanadaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Ainetta käytetään katalyyttinä, analyyttisenä ja valokuvausreagenssina sekä värjäyksessä.


title: Ammoniummetavanadaatti

text: Huoneenlämpötilassa ammoniummetavanadaatti on valkoista kiinteää ainetta, joka liukenee melko huonosti veteen. Paremmin se liukenee ammoniakkiin ja etanoliamiiniin ja dietanoliamiiniin. Kuumennettaessa se alkaa hajota 70 °C:n lämpötilassa ja lopullisesti se sulaa ja hajoaa 200 °C:n lämpötilassa.


title: Ammoniummetavanadaatti

text: Koska ammoniummetavanadaatti liukenee suhteellisen heikosti veteen, voidaan sitä valmistaa saostamalla. Tämä tapahtuu alkalimetallin metavanadaattisuolan esimerkiksi natriummetavanadaatin, ja ammoniumkloridin tai ammoniumsulfaatin välisellä reaktiolla.


title: Ammoniummetavanadaatti

text: Ammoniummetavanadaattia käytetään katalyyttinä, divanadiinipentoksidin valmistuksessa, valokuvien kehittämisessä reagenssina, villan värjäyksessä peittausaineena, valmistettaessa musteita ja keltaisia zirkonium- ja vanadiinioksidipohjaisia väriaineita, vanadiinin metallurgiassa ja kemiallisessa analyysissä.


title: Hanssin-Jukka

text: Hanssin-Jukka oli Suomen ilmavoimien vuosina 1940–1955 käytössä ollut Douglas DC-2 -kuljetuskone. Kone siirrettiin purettuna Hämeenlinnaan vuonna 1959, jossa se toimi kahvilana vuoteen 1981 asti. Vuoteen 2010 saakka kone oli varastoituna Tikkakoskella Ilmavoimien varastossa. Vuosina 2010-2011 Ilmasotakoulun Kilta kunnosti koneen vuoden 1944 asuun. Vuodesta 2015 lähtien kone on ollut näytillä Hämeenlinnan Tuuloksessa Kauppakeskus Tuulosessa.


title: Hanssin-Jukka

text: Kone hankittiin Ruotsissa järjestetyn keräyksen tuottamin lahjoitusvaroin Hollannista, jossa se oli lentänyt KLM:n matkustajalentokoneena ulkomaanlennoilla. Vapaaehtoiset ruotsalaislentäjät toivat sen Tukholmaan. Operaation vetäjä oli Carl Gustaf von Rosen. Kone on valmistettu Douglasin tehtaalla Kaliforniassa vuonna 1935.


title: Hanssin-Jukka

text: Nimi Hanssin-Jukka on peräisin Härmän häjyiltä. Koneen alkuperäinen kutsumanimi KLM:lla oli ”De Haan” eli ”Kukko”.


title: Hanssin-Jukka

text: Kone teki muun muassa miehistökuljetuksia Saksaan koulutettavaksi. Konetta käytettiin myös evakuointilentoihin rintamasairaaloista keskussotasairaalaan.


title: Hanssin-Jukka

text: Hanssin-Jukan lennettyä viimeisen lentonsa 1950-luvun puolivälissä se määrättiin romutettavaksi. Hämeenlinnalainen entinen lentomestari Osmo Rantala, joka toimi Hämeen läänin Metsästysseuran nuoriso-osaston puheenjohtajana, sai ajatuksen ostaa kone. Hän teki puolustusministeriön kanssa kaupat Hanssin-Jukasta ja ilmavoimien toisesta DC-2:sta, Isoosta-Antista, joka kuitenkin päätyi romutettavaksi. Hanssin-Jukan Rantala lahjoitti ampumaseuralle ajatuksenaan, että siitä tehtäisiin kaupunkilaisille nuorisokahvila, jonka tuotolla tuettiin seuran nuorisotyötä ja rahoitettiin uutta ampumarataa. Koska koneelle ei saatu lentolupaa siirtolentoon se purettiin osiin ja kuljetettiin Luonetjärveltä Hämeenlinnaan kolmella kuorma-autolla. Kuljetus saapui Hämeenlinnaan aprillipäiväksi 1959 ja koottiin talkoovoimin. Tässä yhteydessä koneeseen palautettiin vielä jäljellä olleet alkuperäiset moottorit. Kone sisustettiin normaalilla kahvilakalustolla eli kevyillä pöydillä ja irtotuoleilla, koska se katsottiin toimivimmaksi. Seinille kiinnitettiin valokuvia ilmavoimien siihenastisesta kalustosta ja lyhyt tiivistelmä koneen värikkäistä vaiheista. Kahvilatoiminta lähtikin hyvin käyntiin. Koneelle teetettiin jopa oma turistiviiri ja hihamerkki, joita on molempia säilynyt runsaasti paikalla kahvila-aikana käyneiden kokoelmissa.


title: Hanssin-Jukka

text: Hanssin-Jukka toimi 20. elokuuta 1959 lähtien vuoteen 1974 asti kahvilana, mutta 1970-luvulla kahvilatoiminta ei enää vetänyt väkeä, eikä Ampumaseuralla ollut varoja koneen kunnostamiseen. Kahvilatoiminta kuitenkin sinnitteli jotenkin, ajoittain satunnaisesti auki ollen, aina vuoteen 1981 asti, jolloin se lopetettiin tappiota tuottavana.


title: Hanssin-Jukka

text: Koska Hämeenlinnan kaupunkikaan ei ollut kiinnostunut suositun matkailunähtävyytensä kunnostuksesta, kone jäi säiden armoille, kunnes Karjalan lennoston kilta osti koneen Keski-Suomen ilmailumuseolle vuonna 1983. Kone on edelleen museon hallussa ja sen kunnostaminen näyttelykoneeksi aloitettiin kesällä 2010.


title: Hanssin-Jukka

text: Ilmasotakoulun Kilta kunnosti koneen vuosina 2010-2011. Talkootyön lisäksi entisöinti maksoi noin 150 000 euroa. Siivet kunnosti Patria Kuoreveden tehtaallaan. Finnarin tekniikka korjasi moottorit museokuntoon. Koneen entisöinti valmistui syyskuun alkupäivinä 2011. Kone entisöitiin jatkosodan aikaiseen kevään 1944 asuunsa.


title: Hanssin-Jukka

text: Tilanpuutteen vuoksi konetta ei saatu näytteille Keski-Suomen Ilmailumuseoon. Vuoden 2015 alussa tehtiin 20 vuoden sopimus koneen sijoittamisesta matkailunähtävyydeksi Hämeenlinnan Tuulokseen Kauppakeskus Tuulosen yhteyteen tehtyyn hangaariin. Kone pysyy Sotamuseon omaisuutena ja sen esilläpidosta Tuuloksessa vastaa Hanssin-Jukan Perinneyhdistys ry. Kone kuljetettiin puolustusvoimien logistiikkalaitoksen lavetilla Tuulokseen 9. kesäkuuta 2015.


title: Abano Terme

text: Abano Terme on kylpyläkaupunki ja kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 10 km Padovasta lounaiseen. Kunnassa asuu noin 20 000 ihmistä, ja sen pinta-ala on 21,57 km.


title: Abano Terme

text: Abano Termen kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Feriole, Giarre, Monteortone, Monterosso.


title: Abano Terme

text: Abano Termen naapurikunnat ovat Albignasego, Due Carrare, Maserà di Padova, Montegrotto Terme, Padova, Selvazzano Dentro, Teolo, Torreglia.


title: River-luokka (fregatti)

text: River-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston 151 aluksen muodostama fregattiluokka, jonka alukset laskettiin vesille 1941–1944. Luokan alukset oli suunniteltu saattueiden sukellusveneidentorjunta-aluksiksi Pohjois-Atlantille.


title: River-luokka (fregatti)

text: Pääosa luokan aluksista palveli Britannian kuninkaallisessa laivastossa ja Kanadan laivastossa, mutta näiden lisäksi aluksia palveli Australian laivastossa, Vapaan Ranskan laivastossa, Alankomaiden laivastossa ja sodan päätyttyä Etelä-Afrikan laivastossa. Kymmenen Kanadassa valmistettua alusta siirrettiin Yhdysvaltain laivastolle täydentämään saattajien puutetta ennen kuin Yhdysvaltain oma telakkateollisuus pystyi paikkaamaan tarpeen. Aluksista kuitenkin ainoastaan kaksi otettiin palvelukseen ja loput kahdeksan liitettiin Kuninkaalliseen laivastoon sekä Kanadan laivastoon. Australiassa rakennettiin kaksitoista alusta, joista neljän piirustuksia muutettiin. Viimeisenä valmistunut "HMAS Diamantina" on Queensland Maritime Museumissa museoaluksena.


title: River-luokka (fregatti)

text: Toisen maailmansodan päätyttyä alukset päätyivät ympärimaailmaa sotilas- ja siviilikäyttöön. Kanadan laivaston "HMCS Stormontin" osti Aristoteles Onassis, joka muutti sen loistojahdiksi nimellä "Christina O".


title: River-luokka (fregatti)

text: Alukset suunnitteli William Reed, jonka lähtökohtana oli pitkätoimintasäde sekä Black Swan -luokan sluuppien saavuttama sukellusveneidentorjuntakyky. Alusten tuli samalla olla halpoja ja nopeita valmistaa normaaleilla kaupallisilla telakoilla. Aluksissa käytettiin hyväksi Flower-luokan korveteista saatuja valmistuskokemuksia. Luokan piirustuksia käytettiin suunniteltaessa Yhdysvaltain laivaston Tacoma-luokan aluksia, joista osa sittemmin palveli Kuninkaallisessa laivastossa Colony-luokan fregatteina.


title: River-luokka (fregatti)

text: Alusten runkorakenne oli käytössä myös Kuninkaallisen laivaston Loch-luokan fregateissa ja edelleen Bay-luokan fregateissa.


title: River-luokka (fregatti)

text: Britteinsaarilla valmistettujen River-luokan fregattien kölit laskettiin 1941–1943 ja ne valmistuivat 1942–1944. Valmistuneissa aluksissa viidessä oli turbiinimoottorit ja muissa kaksi Flower-luokassa käytettyä konetta. Aluksista 24 ensimmäisen polttoainevaranto oli ainoastaan 440 tonnia, mutta miinanraivauskaluston poistamisen sekä sisärakenteiden uudelleensuunnittelun jälkeen polttoainatäyttö saatiin kasvatettua 646 tonniin.


title: River-luokka (fregatti)

text: "HMS Helmsdalen" Hedgehog-sukellusveneentorjuntaheitin korvattiin Squid-heittimellä ja samalla vähennettiin syvyyspommien määrää 54:ään. Alusten keveää 20 millimetrin ilmatorjuntaa vahvennettiin osalla aluksista jopa 12:een.


title: Teolo

text: Teolo on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 15 kilometriä Padovasta lounaiseen. Kunnassa asuu runsaat 9 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 31,11 km. Väestötiheys on 291 asukasta/km (2015).


title: Teolo

text: Kuntaan kuuluu 12 kylää: Bresseo, Castelnuovo, Feriole, Monteortone, Monterosso, Praglia, San Benedetto, San Biagio, Teolo, Tramonte, Treponti, Villa. Teolon kunnan keskus on samanniminen kylä, mutta kunnan virastotalo sijaitsee Trepontin kylässä.


title: Teolo

text: Teolon naapurikunnat ovat Abano Terme, Cervarese Santa Croce, Galzignano Terme, Rovolon, Saccolongo, Selvazzano Dentro, Torreglia, Vo'.


title: Valtionperintö

text: Valtionperintö (aiemmin kruununperintö) tarkoittaa valtion oikeutta ottaa perintö itselleen, kun vainajalla ei ole perillisiä eikä hän ole testamentillakaan määrännyt omaisuudestaan. Valtion oikeuksia perintöihin valvova Valtiokonttori voi kuitenkin luovuttaa omaisuuden osittain tai kokonaan vainajan läheiselle henkilölle, vainajan viimeiselle asuinkunnalle ja perittävän kiinteistön myös kiinteistön sijaintikunnalle. Jos jäämistön perunkirjoitusarvo on yli 750 000 euroa, päätöksen omaisuuden luovuttamisesta tekee valtioneuvosto.


title: Valtionperintö

text: Valtionperinnöstä säädetään perintökaaren (40/1965)  5 luvussa ja Ahvenanmaan maakunnan osalta Ahvenanmaan itsehallintolain (1144/1991)  63 pykälässä. Ahvenanmaalla vakinaisesti asuneen henkilön perintö menee maakunnalle paitsi maakunnan ulkopuolinen omaisuus, joka menee valtiolle ellei sitä tarvita kuolinpesän velkojen kattamiseen.


title: Valtionperintö

text: Kun ilman perillisiä oleva henkilö kuolee ja hänellä on testamentti, on testamentti annettava tiedoksi Valtiokonttorille. Jos testamenttia ei ole, tehdään kuolemasta kirjallinen ilmoitus Valtiokonttoriin ja se valitsee kuolinpesälle pesänhoitajan.


title: Valtionperintö

text: Valtiokonttorin tekemään omaisuuden luovuttamista koskevaan päätökseen haetaan muutosta hallinto-oikeudelta ja sen antamaan ratkaisuun korkeimmalta hallinto-oikeudelta, jos se myöntää valitusluvan. Valtiolla on myös oikeus moittia perittävän tekemää testamenttia nostamalla kanne kuuden kuukauden kuluessa testamentista tiedon saatuaan.


title: Valtionperintö

text: Vuonna 2009 Valtiokonttorille ilmoitettiin 570 henkilöstä, jotka olivat kuolleet ilman perillisiä. Heistä 343 henkilöltä löytyi testamentti. Kuolinpesistä 40 oli sellaisia, ettei niistä jäänyt omaisuutta jaettavaksi. Valtiolle tuli omaisuutta 154 pesästä yhteensä 19,8 miljoonaa euroa, josta kunnille luovutettiin 10,1 ja yksityisille 3,3 miljoonaa euroa. Valtiolla pysytettiin omaisuutta (rahaa, asuntoja, kiinteistöjä) yhteensä 6,4 miljoonan euron verran. 2000-luvulla on valtioneuvoston päätettäväksi vietyjä asioita ollut vuosittain 1–9 kappaletta.


title: Juristioikeus

text: Juristioikeus on historiallinen nimitys, joka tarkoittaa lainoppineiden oikeutta eli juristien tieteelliseen toimintaan tai tuomioistuinten oikeuskäytäntöön perustuvia oikeusnormeja. Tällaisilla oikeusnormeilla on sitovaa oikeudellista merkitystä vain silloin, kun pitkäaikainen käyttö on vakiinnuttanut ne tavanomaiseksi oikeudeksi. Juristioikeus syntyi roomalaisen oikeuden piirissä noin 150 eaa. – 250 jaa., jolloin sen loivat käytännön oikeuskysymyksiin hyvin perehtyneet lainoppineet ().


title: Dotaatio

text: Dotaatio (, palkita myötäjäisillä) tarkoittaa useaa eri asiaa


title: Cervarese Santa Croce

text: Cervarese Santa Croce on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 14 kilometriä Padovasta länteen. Kunnassa asuu vajaat 6 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 17,52 km. Väestötiheys on 328 asukasta/km (2015).


title: Cervarese Santa Croce

text: Kuntaan kuuluu kolme kylää: Cervarese, Fossona, Montemerlo. Kunnan virastotalo sijaitsee Fossonan kylässä.


title: Cervarese Santa Croce

text: Cervaresen naapurikunnat ovat Montegalda (VI), Montegaldella (VI), Rovolon, Saccolongo, Teolo, Veggiano.


title: Allan Hjelt

text: Karl Allan Hjelt (11. kesäkuuta 1885 Littoinen – 6. huhtikuuta 1945 Suomenlahti) oli suomalainen konsuli ja liikemies, joka keräsi huomattavan omaisuuden ensimmäisen maailmansodan ajan pörssikeinottelussa, mutta menetti sen suurimmaksi osaksi 1920-luvulla. Hjelt oli eräässä vaiheessa Suomen kolmen–neljän rikkaimman miehen joukossa.


title: Allan Hjelt

text: Hjeltin vanhemmat olivat Karl Edrik Hjelt ja Olga Wilhelmina Borchardt. Hänen isänsä omisti Turussa toimineen "Åbo Klädesfabrik" (Turun Verkatehdas) -nimisen tekstiilitehtaan ja oli sen toimitusjohtaja. Allan Hjelt opiskeli Suomessa, Saksassa, Alankomaissa ja Ruotsissa valmistuen tekstiili-insinööriksi. Hänestä tuli Åbo Klädesfabrikin toimitusjohtaja 1916.


title: Allan Hjelt

text: Hjelt perusti 1916 Helsinkiin kiinteistöalalla toimineen "Ab Centralgatan Oy:n" yhdessä arkkitehti Eliel Saarisen kanssa. Yritys osti kiinteistöjä Saarisen suunnitteleman Helsingin rautatieaseman ympäristöstä tulevan Keskuskadun alueelta. Samana vuonna Hjelt perusti myös pörssimeklariyhtiö "Ab Allan Hjelt & Co. Oy:n".


title: Allan Hjelt

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän ruplaan sovellettiin yliarvostettua pakkokurssia ja Venäjän sotatarviketeollisuuden suuren tavarakysynnän takia Suomeen virtasi runsaasti ruplia, jotka Suomen Pankki joutui vaihtamaan markoiksi. Tämä rahavirta ja Suomessa länsikaupan tyrehtymisen takia vallinnut tavarapula johtivat inflaatioon ja keinotteluun sijoittajien etsiessä rahoilleen tuottavia sijoituskohteita. Keinotteluraha kanavoitui erityisesti valuuttakauppaan ja Helsingin pörssin kautta osakkeisiin. Suomeen perustettiin vuosina 1916–1917 kuusi uutta liikepankkia ja osakemarkkinat lähtivät voimakkaaseen nousuun vuoden 1916 jälkipuoliskolta alkaen. Osakkeiden kurssit kääntyivät laskuun vasta vuoden 1919 jälkeen.


title: Allan Hjelt

text: Hjelt oli yksi tänä keinotteluaikana rikastuneista liikemiehistä; muita vastaavia olivat esimerkiksi Victor Hoving, Aleko Lilius, Amos Anderson ja Moses Skurnik. Heistä vain Amos Anderson onnistui säilyttämään omaisuutensa.


title: Allan Hjelt

text: Vuonna 1918 Hjelt hankki omistukseensa yhdessä kolmen norjalaisen liikekumppanin kanssa Suomessa toimineen norjalaisomisteisen metsäteollisuusyhtiö Ab W. Gutzeit & Co:n. Myöhemmin samana vuonna Hjelt liikekumppaneineen myi suuressa yrityskaupassa omistuksensa yhtiössä Suomen valtiolle.


title: Allan Hjelt

text: Hjelt menetti suurimman osan omaisuudestaan vuonna 1925, kun hänen omistamansa "Ab Allan Hjelt & Co." teki vararikon. Samoihin aikoihin Hjelt alkoi myydä suomalaisen metsäteollisuuden tuotteita Italiaan perustamansa "Italo-Finlandese"-nimisen vienti- ja tuontiliikkeen kautta, jolla oli toimipisteet Helsingissä ja Milanossa. Vuonna 1924 Hjeltistä tuli myös Italian pääkonsuli Suomessa.


title: Allan Hjelt

text: Hjelt toimi vielä toisen maailmansodan aikana Suomen kauppaneuvottelijana asemapaikkanaan Suomen Sveitsin-suurlähetystö Bernissä.


title: Allan Hjelt

text: Hjelt oli 1917 mukana perustamassa Åbo Akademin säätiötä. Hjelt peri isältään taidekokoelman, jota hän sitten kartutti suomalaisten taiteilijoiden, kuten Akseli Gallen-Kallelan töillä. Hjelt lahjoitti suurimman osan taidekokoelmastaan perustamansa "Allan & Bo Hjeltin taidesäätiön" kautta Åbo Akademille ja osan myös Serlachiuksen taidemuseolle Mäntässä.


title: Allan Hjelt

text: Allan Hjelt oli naimisissa kaksi kertaa:


title: Veggiano

text: Veggiano on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 12 kilometriä Padovasta luoteeseen. Kunnassa asuu vajaat 5 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 16,24 km. Väestötiheys on 289 asukasta/km (2015).


title: Veggiano

text: Veggianon kuntaan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluvat lisäksi seuraavat kylät: Santa Maria, Trambacche.


title: Veggiano

text: Veggianon naapurikunnat ovat Cervarese Santa Croce, Grisignano di Zocco (VI), Mestrino, Montegalda (VI), Saccolongo.


title: Pohjanmaan liitto

text: Pohjanmaan liitto on yksi Suomen kahdeksastatoista (1.1.2011 alkaen) maakunnan liitosta. Liitto on kuntayhtymä, jonka jäsenenä on Pohjanmaan maakuntaan kuuluvat 1.1.2011 alkaen 16 kuntaa: Isokyrö, Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Laihia, Luoto, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Pedersöre, Pietarsaari, Uusikaarlepyy, Vaasa, Vähäkyrö ja Vöyri.


title: Pohjanmaan liitto

text: Pohjanmaan liiton virastoa johtaa maakuntajohtaja Kaj Suomela. Virasto sijaitsee Vaasassa.


title: Pohjanmaan liitto

text: Liiton päätehtävät ovat alueiden kehittäminen ja maakuntakaavoitus. Liitto hohtaa ja koordinoi Pohjanmaalla tehtävää kehittämistyötä, jolla luodaan edellytykset maakunnan tasapainoiselle kehittymiselle ja taloudelliselle kasvulle. Aluekehittämistoimia rahoitetaan sekä kansallisella että EU:n rahoituksella. Suunnitteluviranomaisena liitto huolehtii maakuntakaavan laatimisesta ja kaavan pitämisestä ajan tasalla. Lisäksi liitto valvoo jäsenkuntiensa etuja eri asioissa ja hoitaa suomenkielisen väestön kulttuuriasioita. Liitto osallistuu myös monenlaisten kansainvälisten asioiden ja yhteyksien hoitoon Pohjoismaissa, Itämeren alueella, EU:ssa ja Euroopassa.


title: Pohjanmaan liitto

text: Pohjanmaan liitto


title: Galzignano Terme

text: Galzignano Terme on kylpyläkaupunki ja kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 15 kilometriä Padovasta lounaaseen. Kunnassa asuu runsaat 4 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 18,15 km. Väestötiheys on 241 asukasta/km (2015).


title: Galzignano Terme

text: Galzignanon kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluu lisäksi Valsanzibion kylä.


title: Galzignano Terme

text: Galzignano Termen naapurikunnat ovat Arquà Petrarca, Baone, Battaglia Terme, Cinto Euganeo, Monselice, Montegrotto Terme, Teolo, Torreglia, Vo'.


title: Rovolon

text: Rovolon on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 15 kilometriä Padovasta lounaaseen. Kunnassa asuu noin 5 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 27,56 km. Väestötiheys on 180 asukasta/km (2015).


title: Rovolon

text: Rovolonin kuntaan kuuluu neljä kylää: Bastia, jossa sijaitsee kunnan virastotalo, Carbonara, Lovolo ja Rovolon.


title: Rovolon

text: Rovolonin naapurikunnat ovat Albettone (VI), Barbarano Vicentino (VI), Cervarese Santa Croce, Montegaldella (VI), Mossano (VI), Nanto (VI), Teolo ja Vo’.


title: Siege

text: Siege oli Massachusettsista tuleva hardcore punk/thrashcore/grindcore -yhtye joka perustettiin 1982. Siege oli aktiivinen 1980-luvun Bostonin hardcore tapahtumassa. Yhtye hajosi 1985, mutta palasi 1991 ja hajosivat lopullisesti 1992.


title: Torreglia

text: Torreglia on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 14 kilometriä Padovasta lounaaseen. Kunnassa asuu runsaat 6 000 ihmistä. Sen pinta-ala on 18,75 km. Väestötiheys on 329 asukasta/km (2015).


title: Torreglia

text: Torreglian kunnan keskus on samanniminen kylä. Se muodostuu kahdesta eri kylästä, kukkulalla sijaitsevasta Yli-Torregliasta ja Ala-Torregliasta, joka sijaitsee tasangolla. Kuntaan kuuluu lisäksi Luviglianon kylä.


title: Torreglia

text: Torreglian naapurikunnat ovat Abano Terme, Galzignano Terme, Montegrotto Terme, Teolo.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto on Helsingin kaupungin jakama tunnustus arvokkaasta työstä ympäristön hyväksi. Vuodesta 2008 lähtien jaetun palkinnon on saanut kahdeksan eri toimijaa. Palkinnolla Helsingin kaupunki kiinnittää huomiota ympäristöasioihin ja ongelmia lievittäviin esimerkkeihin.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Kilpailulla on vuosittain vaihtuva teema. Perustelut käydään läpi Helsingin kaupungin ympäristölautakunnassa. Kaupungin ympäristökeskus tekee ympäristölautakunnalle tiivistelmän palkitsemisesityksistä.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Vuoden 2008 voittaja oli Työ ja Toiminta ry. Yhdistys työskenteli kierrätyksen ja sosiaalisen toiminnan parissa. Yhdistys kykeni yhdistämään toiminnassaan ympäristö- ja sosiaalisektorien hyvät vaikutukset. Työ & Toiminta ry oli erikoistunut sähkö- ja elektroniikkaromun kierrätykseen ja yhdistys edisti jätelain hengen mukaisesti laitteiden uudelleenkäyttöä. Työ & Toiminta ry:n toiminta paransi etenkin tietokoneiden elinkaareen liittyvää materiaalitehokkuutta selvästi.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Vuonna 2009 aiheena oli ilmastonmuutos, sen hidastaminen ja mahdollisuudet varautua ilmastonmuutokseen. Kilpailun voitti City Car Club, joka on vaihtoehto autojen yksityisomistukselle. Helsingin kaupungin ympäristökeskuksen palkintoperusteissa mainittiin, että yhteiskäyttökerhon seurauksena yksityisautojen määrä Helsingissä on vähentynyt. Palkitun esimerkin mukainen yhteiskäyttö vähentää luonnon kuormitusta ja tehostaa autojen hyödyntämistä.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Vuonna 2010 teemana oli Itämeri, jonka kärsii vakavasta rehevöitymisestä. Voittaja oli IHA-Lines Oy Helsinki Cruises. Yhtiö oli tehnyt vapaaehtoisia investointeja ympäristöhaittojen minimoimiseksi ja rakentanut uuden ympäristöystävällisen laivan. Uudesta laivasta ei pääse Itämereen lainkaan jätevesiä ja laivassa on oma lisäjärjestelmä harmaille vesille, jotka pumpataan maihin puhdistettavaksi. Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on tehnyt esityksen täyskiellon saamiseen jätevesien Itämereen laskemiselle. Laki on tulossa voimaan 2018.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Vuonna 2011 teemana oli ruoka ja ympäristöystävällisyys. Palkinnon sai Dodo ry työstään kaupunkiviljelyn edistämisen parissa.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Vuonna 2013 palkinto myönnettiin Luonnontieteellisen keskusmuseon Kasvimuseon intendentti  Arto Kurtolle Helsingin kasvien kartoittamisen eteen tehdystä työstä.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Vuonna 2015 palkinnon sai tekniikan tohtori Juhani Pirinen, joka on työskennellyt valtakunnallisten hometalkoiden päällikkönä.


title: Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto

text: Vuonna 2017 palkinto jaettiin kahdelle taholle, ruoka-annoksia välittävälle ResQ Club Oy:lle sekä tekstiilikierrätysyritys Recci:lle. Palkinnon teema oli kiertotalous. ResQ Club pyrkii vähentämään ruokahävikkiä ja Recci kehittää tekstiilien kierrätysmenetelmiä.


title: Leopold Lerche

text: Ernst Leopold Lerche (15. helmikuuta 1877 Helsinki – 28. marraskuuta 1927 Hyvinkää) oli suomalainen liikemies.


title: Leopold Lerche

text: Lerchen vanhemmat olivat senaattori Fredrik Lerche ja Mary Maynard. Hän pääsi ylioppilaaksi 1895 (Nya svenska läroverket i Helsingfors) ja opiskeli sitten oikeustiedettä Helsingin yliopistossa.


title: Leopold Lerche

text: Lerche toimi liikemiehenä Helsingissä. Hän oli muun muassa A. Parviainen & Co:n johtaja vuodesta 1908 ja Nobels Petroleumimport Ab:n (vuodesta 1920 Aktiebolaget Nobel Standard i Finland, myöhemmin Oy Esso Ab) toimitusjohtaja. Lerche oli Helsingin kaupunginvaltuutettuna 1916–1918.


title: Leopold Lerche

text: Lerche johti vuodesta 1906 Ab M. G. Stenius -nimistä maayhtiötä yhdessä Julius Tallbergin, K. H. Renlundin ja rakennusmestari Joh. Hohanssonin sekä maisteri Sigurd Steniuksen kanssa. Vuonna 1895 perustettu yhtiö oli alkanut rakentaa Haagan huvilakupunkia Huopalahden rautatieaseman ympäristöön. Yhtiö hankki maata Haagasta, Meilahdesta ja 1910 Munkkiniemestä. Yhtiön osakkaana ollut arkkitehti Eliel Saarinen laati yhtiön maa-alueiden kehittämistä varten Munkkiniemi-Haaga-kaupunkisuunnitelman 1910–1915. Ensimmäisen maailmansodan jälkeinen rakentamisen taantuma esti kuitenkin suunnitelman toteutumisen eräitä pieniä osia lukuun ottamatta.


title: Leopold Lerche

text: Vuonna 1915 Lerche oli perustamassa osakeantien järjestelyyn erikoistunutta Emissiooniosakeyhtiö-nimistä sijoitusyhtiötä yhdessä Axel Ehrnroothin, J. K. Paasikiven, Otto Stenrothin ja Julius Tallbergin kanssa. Erik von Frenckell toimi uuden yhtiön toimitusjohtajana. Yhtiö toimi vaihtelevalla menestyksellä vuoteen 1924 saakka.


title: Leopold Lerche

text: Samana vuonna Lerche, kenkätehtailija Emil Aaltonen ja Kansallis-Osake-Pankin Tampereen-konttorin johtaja Juhani Arajärvi perustivat Tampereelle Oy Lokomo Ab nimisen metallialan yrityksen joka aloitti höyryveturien valmistamisen.


title: Leopold Lerche

text: Lerchen omistama Finska Finans Ab osti syksyllä 1918 Hjalmar Linderiltä tämän Suomessa olleen omaisuuden Mustion kartanolinnaa ja yhtä puuhiomoa lukuun ottamatta. Lerchen yhtiön omistukseen siirtyi tässä kaupassa Lohjan selluloosatehtaan omistanut Lohjan Selluloosa Oy mutta hän myi osuutensa tässä yhtiössä vuoteen 1919 mennessä. Vuonna 1920 Lerche perusti Ab Svartå Bruk Oy:n jatkamaan Mustion tehtaiden toimintaa ja toimi yhtiön hallituksen puheenjohtajana vuoteen 1927 saakka.


title: Leopold Lerche

text: Lerche omisti 1908–1917 Puotilan kartanon ja tämän jälkeen hän omisti vuodesta 1916 Sköldvikin kartanon Porvoon maalaiskunnassa sekä vuodesta 1918 alkaen puolet Linderiltä hankitusta Kytäjän kartanosta, toisen puolen omisti Nobel-Standard-yhtiö, jonka toimitusjohtaja Lerche oli. Lerchen perheen kaupunkiasuntona oli vuodesta 1901 lähtien Itäinen Puistotie 7:ssä sijainnut Villa Kleineh.


title: Leopold Lerche

text: Lerche oli naimisissa vuodesta 1899 Olga Maria Matilda Adelina Parviaisen kanssa; säveltäjä Nils Lerche (1905–1986) oli heidän poikansa. Lerche kuoli 50-vuotiaana sydänkohtaukseen Kytäjällä ollessaan lähdössä jänismetsälle.


title: Vo’

text: Vo' on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 20 kilometriä Padovasta lounaaseen. Kunnassa asuu runsaat 3 000. Sen pinta-ala on 20,42 km. Väestötiheys on 165 asukasta/km (2015).


title: Vo’

text: Vo'n kunnan keskus on samanniminen kylä. Kuntaan kuuluuvat lisäksi seuraavat kylät: Boccon, Cortelà, Vo' Vecchio, Zovon.


title: Vo’

text: Vo'n naapurikunnat ovat Agugliaro (VI), Albettone (VI), Cinto Euganeo, Galzignano Terme, Lozzo Atestino, Rovolon, Teolo.


title: Alexandra Salmela

text: Alexandra Salmela (o.s. Balážová, s. 7. marraskuuta 1980 Bratislava, Tšekkoslovakia) on slovakialaissyntyinen kirjailija. Hän asuu Suomessa ja kirjoittaa suomeksi ja slovakiksi.


title: Alexandra Salmela

text: Salmela on valmistunut teatteridramaturgiksi Bratislavan teatterikorkeakoulusta sekä suomen kielen ja kirjallisuuden maisteriksi Kaarlen yliopistosta Prahasta.


title: Alexandra Salmela

text: Salmelan ensimmäinen suomeksi kirjoittama romaani "27 eli kuolema tekee taiteilijan" ilmestyi vuonna 2010. Se voitti Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon ja Kaiharin kulttuuripalkinnon. Teos oli myös Finlandia-palkintoehdokas. Salmelan ehdokkuus herätti keskustelua, sillä hän ei ole Suomen kansalainen, kuten palkinnon säännöt edellyttivät. Myöhemmin Suomen Kirjasäätiö poisti kansalaisuusvaatimuksen säännöistä.


title: Alexandra Salmela

text: Vuonna 2013 Salmelalta ilmestyi satukirja "Kirahviäiti ja muita hölmöjä aikuisia". Kirja julkaistiin samanaikaisesti myös Slovakiassa. Se oli Arvid Lydecken -palkintoehdokkaana. Salmelan toinen romaani, "Antisankari", ilmestyi syyskuussa 2015.


title: Cinto Euganeo

text: Cinto Euganeo on kunta Koillis-Italiassa Veneton alueella Padovan maakunnassa. Kunta sijaitsee noin 20 kilometriä Padovasta lounaaseen. Kunnassa asuu noin 2 000. Sen pinta-ala on 19,70 km. Väestötiheys on 103 asukasta/km (2015).


title: Cinto Euganeo

text: Kuntaan kuuluuvat seuraavat kylät: Cinto Euganeo, Faedo, Fontanafredda, jossa sijaitsee kunnan virastotalo, Valnogaredo.


title: Cinto Euganeo

text: Cinto Euganeon naapurikunnat ovat Baone, Galzignano Terme, Lozzo Atestino, Vo'.


title: Captain-luokka (fregatti)

text: Captain-luokka oli toisessa maailmansodassa palvellut Britannian Kuninkaallisen laivaston fregattiluokka, jonka muodostivat 78 Yhdysvalloissa valmistettua saattuehävittäjää. Alukset laskettiin vesille 1942–1943 ja ne luovutettiin Britannialle osana lend-lease-sopimusta, minkä jälkeen ne luokiteltiin uudelleen fregateiksi. Alukset palvelivat saattueiden suojana, sukellusveneiden torjunnassa sekä rannikkoliikenteen valvonnassa. Luokan alukset oli kerätty kahdesta eri Yhdysvaltain laivaston saattuehävittäjäluokasta: 32 Evarts-luokan alusta ja loput 46 Buckley-luokasta.


title: Captain-luokka (fregatti)

text: Sodan päätyttyä lähes kaikki jäljellä olevat alukset palautettiin Yhdysvaltoihin, millä yritettiin osaltaan pienentää maksettavia kuluja.


title: Captain-luokka (fregatti)

text: Amiraliteetti päätti nimetä alukset Trafalgarin taistelussa vara-amiraali Horatio Nelsonin alaisuudessa taistelleiden laivan päälliköiden mukaan. Alusten määrän lisääntyessä valintakriteeriä jouduttiin laajentamaan vanhempiinkin aluksen päälliköihin. Luokan aluksista 66 varustettiin nimellä, jota ei ollut aiemmin käytetty laivaston aluksilla, ja ainoastaan kahdeksan aluksista nimettiin jo ensimmäisessä maailmansodassa käytetyllä nimellä – "HMS Lawford", "HMS Louis", "HMS Manners", "HMS Moorsom", "HMS Mounsey", "HMS Narborough", "HMS Pasley" ja "HMS Seymour". Loput neljä – "HMS Rupert", "HMS Torrington", "HMS Holmes" ja "HMS Fitzroy" – olivat olleet joko useampaan kertaan tai jo aiemmin käytössä.


title: MIL-STD-1553

text: MIL-STD-1553 on Yhdysvaltain puolustushallinnon kehittämä sotilasstandardi, joka määrittelee aikajakoisen sarjaväylän sähköiset ja toiminnalliset ominaisuudet.


title: MIL-STD-1553

text: Väylä siirtää tietoa väyläohjaimen ja etäterminaalien välillä 1 Mb/s:n nimellisnopeudella suojatuissa parikaapeleissa. MIL-STD-1553-väylä on kahdennettu koko väylätoteutuksen osalta kahden toisistaan riippumattoman kanavan avulla — joskin joissain sovelluksissa voidaan käyttää jopa kolmin- tai nelinkertaista redundanssia. Väyläliikenne on standardissa tarkoin määritelty, ja tiukkojen ajoitusvaatimusten vuoksi se on erittäin reaaliaikainen ja deterministinen.


title: MIL-STD-1553

text: Standardin kehittely sai alkunsa jo 1960-luvun lopulla, jolloin sotilaslentokoneiden avioniikan ja radioteknisten oheislaitteiden määrä kasvoi nopeaan tahtiin digitaalitekniikan kehittyessä. Tuolloin avioniikan kaapelointi tehtiin suorilla johdotuksilla laitteista toisiin, mikä oli asennettavuuden, huollettavuuden ja massarajoitusten vuoksi epäedullista. Puolijohdeteknologian nopean kehityksen myötä lukuisat yksittäiset signaalikaapeloinnit oli mahdollista korvata digitaalisella väylällä. Vuonna 1973 esiteltiin MIL-STD-1553:n ensimmäinen versio, jota käytettiin ensimmäisen kerran General Dynamicsin F-16-hävittäjälentokoneessa. Tämän jälkeen on valmistettu lukuisia väylää hyödyntäviä ilma-aluksia ja muita sotilaspuolen järjestelmiä. MIL-STD-1553 on rantautunut myös siviilikäyttöön muun muassa tietoliikennesatelliittien, maanalaisien junien ja Kansainvälisen avaruusaseman (International Space Station, ISS) myötä.


title: MIL-STD-1553

text: MIL-STD-1553-väylällä voi olla kolmenlaisia aktiivisia laitteita, jotka ovat väyläohjain (Bus Controller, BC), etäterminaali (Remote Terminal, RT) ja väylämonitori (Bus Monitor, BM). Passiivisia väyläkomponentteja ovat muun muassa haaroittimet ja terminaattorit.


title: MIL-STD-1553

text: Väyläohjain on väylän toiminnan kannalta keskeinen laite, joka aloittaa kommunikaation etäterminaalien kanssa. Standardin mukaan samaan aikaan väylällä voi olla ainoastaan yksi väyläohjain aktiivisena, mutta passiivisia väyläohjaimia voi olla useampia. Tämä rakenne mahdollistaa väylän ajoitusten suunnittelun toistettavasti ja ennustettavasti; viestien törmäykset eivät ole MIL-STD-1553:ssa normaalisti mahdollisia.


title: MIL-STD-1553

text: Tyypillisesti väyläohjain on korkean prosessointikapasiteetin omaava tietokone, jossa on yksi tai useampia MIL-STD-1553-väyliä. Vaikka mittausinformaation käsittely ja tiedon prosessointi usein tapahtuvatkin väyläohjaimessa, myös täysin päinvastainen lähestymistapa on mahdollinen. Tällöin väyläohjain toimii yksinkertaisena keskittimenä, joka välittää tietoa etäterminaalien välillä.


title: MIL-STD-1553

text: Väyläohjaimen MIL-STD-1553-toiminnallisuus on usein hajautettu omalle väyläprosessorilleen, joka liittyy tyypillisesti rinnakkaismuotoisen dataväylän avulla pääprosessoriin. MIL-STD-1553-standardi käyttää pääprosessorista ja sitä ympäröivästä elektroniikasta nimitystä alijärjestelmä (subsystem). Toisinaan sekä väylätoiminnallisuus että prosessointi on integroitu samalle piirille; tällaiset toteutukset ovat yleisiä ohjelmoitavilla FPGA-piireillä (Field Programmable Gate Array). Väyläprosessorin ja pääprosessorin välinen työnjako voi vaihdella suurestikin, mutta nykyisin monet väyläohjaimet prosessoivat viesti kerrallaan pääprosessorin antamia tehtäviä. Kehittyneimmissä väyläohjaimissa pääprosessori antaa joukon tehtäviä väyläprosessorin suoritettavaksi, jolloin pääprosessorin resursseja säästyy.


title: MIL-STD-1553

text: MIL-STD-1553-väylän yleisimpiä väylälaitteita ovat etäterminaalit, joita voi olla väylällä enintään 31 kappaletta. Standardin mukaan osoitealue on viisibittinen ja viimeinen osoite on varattu yleislähetykselle (broadcast). Etäterminaalin tehtävänä on toimia MIL-STD-1553:a ja alijärjestelmää yhdistävänä laitteena, mutta nykyisin lähes poikkeuksetta etäterminaali ja alijärjestelmä ovat samaa kokonaisuutta. Tyypillisiä etäterminaaliin liittyviä alijärjestelmiä ovat esimerkiksi GPS-vastaanotin, inertiaalipaikannusyksikkö ja radiolaite. Yksinkertaisimmillaan alijärjestelmän tuottamat signaalit voivat olla yksittäisiä analogisia tai digitaalisia signaaleja antureilta.