title: Saarnivaahtera

text: Saarnivaahteraa käytetään jonkin verran koristepuuna ja lajista on jalostettu useita koristekäyttöön tarkoitettuja lajikkeita. Kuivuuden- ja kylmänkestävyytensä vuoksi sitä myös istutetaan suojapuuksi tuulta vastaan sekä myös eroosion ja aavikoitumisen estämiseksi varsinkin Kiinassa, missä laji on monin paikoin villiintynyt.


title: Saarnivaahtera

text: Saarnivaahteran mahlaa on käytetty vaahterasiirapin valmistukseen, mutta yleensä muita vaahteralajeja pidetään paremmin sopivina tähän tarkoitukseen.


title: Oksotši

text: Oksotši () on kylä Novgorodin alueen Malaja Višeran piirin Verebjen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Verebjan sivujoen Oksotškan varrella kuusi kilometriä kuntakeskuksesta kaakkoon. Kylässä on 378 asukasta (vuonna 2009).


title: Oksotši

text: Oksotšin pogosta mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Derevan viidenneksen verokirjassa vuonna 1495. Myöhemmin se kuului Novgorodin läänin Kresttsyn kihlakuntaan. Oksotšissa oli vuosina 1767 ja 1898 rakennetut kirkot, vuonna 1869 perustettu koulu ja vuonna 1902 avattu kirjasto. Verebjen mutkaa rakennettaessa vuosina 1877–1881 Pietarin ja Moskovan väliselle pääradalle perustettiin Oksotšin asema. Se lakkautettiin rautatien suoristamisen yhteydessä vuonna 2005. Aluksi Torbinon ja myöhemmin Okulovkan piiriin kuulunut Oksotšin kyläneuvosto siirrettiin Malaja Višeran piiriin vuonna 1969.


title: Oksotši

text: Kylä koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista. Asutusta halkovat Oksotška- ja Gridenkajoet sekä niihin laskevat purot. Kylän läpi kulkenut rautatie on purettu. Lähistöllä sijaitsee Oksotšin psykoneurologinen internaatti, joka metsätöiden ohella on tärkein työnantaja. Kylästä on päällystetty maantie Spasskaja Polistin, Malaja Višeran, Ljubytinon ja Borovitšin väliselle valtatielle. Lähin junien pysähdyspaikka on nykyään 204. kilometrin pysäkki.


title: Oksotši

text: Oksotšin palveluja ovat kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti ja kolme kauppaa. Kylästä on linja-autoyhteys Malaja Višeraan. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluu rautatien suoristamisen jälkeen raunioitunut asemarakennus sekä 1800-luvun alusta peräisin oleva Sosnovajan kartano ja puistoalue.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibis ("Geronticus calvus") on eteläisessä Afrikassa elävä uhanalainen haikaralintu. Se kasvaa 70–80 senttimetrin pituiseksi, ja höyhenpeitteen pääväri on sinimusta. Aikuisella yksilöllä on kalju pää ja ryppyinen kaula sekä naama, mistä se on saanut myös tieteellisen nimensä (”vanha, ryppyinen mies”). Kaljuiibistä tavataan eteläisimmissä Afrikassa, ja niitä tavataan noin 1 200–1 850 metrin korkeudessa puuttomilla heinikoilla tai viljelysmailla. Laji on parvilintu, ja kaljuiibikset pesivät ja ruokailevat ryhmissä.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibiksen pituus on 70–80 senttiä. Höyhenys on sinimusta ja kiiltävä, ja siinä on paikoin myös metallinvihreän, pronssin ja violetin sävyjä. Siipien etuosissa olkapäillä on myös kuparinväriä. Jalat ja nokka ovat punaiset. Silmät ovat oranssinpunaiset. Aikuisella on kalju, punainen päälaki ja valkoinen, ryppyinen naama. Nokka on pitkä ja alaspäin kaartuva. Siivet ovat pitkät ja lyövät liitämisen välillä nopeasti. Kaulassa on nukkamaisista höyhenistä muodostuva röyhelökaulus, jossa on metallinen sinivihreä värisävy. Nuorilla linnuilla ei ole kuparinvärisiä läiskiä siivissään, ja ne ovat yleisväritykseltään harmaita tai mustia kalju pää mukaan lukien.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibis muistuttaa samalla alueella tavattavaa pronssi-iibistä, mutta pronssi-iibis on pienempi ja sen pää on kastanjanruskea.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibistä tavataan Etelä-Afrikan koillisosissa, Swazimaan länsiosissa ja Lesothossa. Sen levinneisyys ulottuu Limpopon provinssista Swazimaahan ja Mpumalangaan, ja sieltä itään Free Staten itäosiin, Lesothoon ja KwaZulu-Nataliin. Laji oli aiemmin yleinen Eastern Capen provinssissa ja on merkkejä siitä, että se olisi leviämässä alueelle Lesothosta käsin uudelleen. Kaljuiibiksen levinneisyys kattaa noin 207 000 neliökilometriä.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibiskannan kooksi arvioidaan noin 8 000–10 000 lintua, joista 4 000 on aikuisia. Pareja arvioidaan olevan 2 000. Etelä-Afrikassa on yli 1 500 paria yli sadassa yhdyskunnassa. Yli 25 prosenttia niistä pesii kuitenkin vain viidessä yhdyskunnassa. Swazimaassa on kolme pesintäyhdyskuntaa, joissa kussakin pesii vähintään kymmenen paria, ja 110 linnun kokonaiskanta. Lesothossa tunnetaan useita yhdyskuntia, joissa pesii todennäköisesti muutama sata paria. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi, sillä koska sen lajimäärä on suhteellisen pieni ja vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibis elää lyhytkasvuisilla, tavallisesti 1 200–1 850 metrin korkeudessa kasvavilla happamilla, alpiinisilla ja puuttomilla heinikoilla tai viljelysmailla. Ruohikko on pitkää ja tiheää. Kaljuiibiksen suosimilla alueilla sataa noin 700 millimetriä vuodessa. Se ei viihdy pitkässä heinikossa. Sille on kuitenkin samantekevää, onko kasvillisuuden mataluuden syynä kulo, kyntö tai laiduntaminen. Kaljuiibis pesii rauhallisilla kalliojyrkänteillä, yleensä syvissä jokirotkoissa tai vesiputousten äärellä. Kalliot toimivat myös lepopaikkoina. Vaikka kaljuiibikset ruokailevatkin mieluiten vuoristoniityillä, ne tulevat joskus kylien liepeillekin.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibikset ovat ympäri vuoden parvilintuja. Vaikka ne ruokailevatkin kuivalla maalla, ne oleskelevat usein jokivarsilla ja ottavat kylpyjä lammikoissa. Kylvyn jälkeen, joskus kuiviltaankin, kaljuiibikset ottavat aurinkoa taivutellen itseään erikoisiin asentoihin. Ne levittelevät siipiään, taivuttelevat päätään ja kaulaansa sekä levittäytyvät mahdollisimman tehokkaasti auringon suuntaan. Kaljuiibiksen lento on ankkamaista. Lennossa kaljuiibis lyö nopeasti siipiään ja lentää siten niin kauan kuin ilmavirrat sitä kannattelevat. Suotuisissa oloissa se voi kaarrella nosteessa ylöspäin hyvinkin pitkään ilman ainuttakaan siiveniskua. Kaljuiibikset kokoontuvat noin puoli tuntia ennen auringonlaskua yöpymispaikoilleen kallionlaelle tai suuriin puihin. Niiden seurassa yöpyy toisinaan pyhäiibiksiä, lehmähaikaroita ja merimetsoja.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibikset etsivät ruokaa usein 5–15 linnun ryhmissä. Ne etsivät maasta erilaisia selkärangattomia, kuten toukkia, heinäsirkkoja, kovakuoriaisia, matoja ja etanoita sekä sammakoita ja pieniä kuolleita nisäkkäitä ja lintuja.


title: Kaljuiibis

text: Kaljuiibikset pesivät kallioilla. Ne pesivät jopa yli 40 parin yhdyskunnissa, mutta kaksikin paria voi muodostaa yhdyskunnan. Pesäpaikat yhdyskunnan sisällä ovat käytössä vuodesta toiseen. Mahdollisesti pari pari pesii samassa kohtaa koko elämänsä. Naaras rakentaa pesän koiraan keräämistä oksista ja pehmeistä kasvinosista. Kaljuiibis munii 1–3 munaa, ja molemmat vanhemmat hautovat munia. Noin kuukauden kuluttua poikaset syntyvät. Kummatkin vanhemmat osallistuvat myös poikasten syöttämiseen. Poikasia ruokkivien vanhemmat tekevät ravinnonhakumatkoja jopa 30 kilometrin säteeltä yhdyskunnasta. Poikanen on noin kahden kuukauden ajan riippuvainen vanhempien tarjoamasta ruoasta, vaikka osaakin lentää noin 55 päivän jälkeen.


title: Kuntanumero

text: Kuntanumero on Väestörekisterikeskuksen antama kolminumeroinen koodi, joka on kaikilla Suomen kunnilla. Sitä käytetään Suomen tietojärjestelmissä sekä tilastoinnissa. Kuntanumero muodostaa muun muassa kiinteistö- ja rakennustunnuksien kolme ensimmäistä numeroa, ja siten erotetaan toisistaan eri kuntien kiinteistö- ja rakennustiedot. Uusista kuntanumeroista päättää valtiovarainministeriön kuntaosasto.


title: Kuntanumero

text: Koska kuntanumero on juoksevasti numeroitu koodi ja kattaa myös numerot 1–99, nämä luvut esitetään muodossa 001–099. Myös lakkautetuilla ja luovutetulle alueelle jääneillä kunnilla on kuntanumerot. Kuntanumerot ovat Väestörekisterikeskuksen julkaisussa "Kuntaluettelo".


title: Kuntanumero

text: Kuntien lisäksi käytössä on keinotekoisia kuntanumeroita, joita käytetään kotikunnan merkitsemiseen väestötietojärjestelmässä silloin, kun henkilötunnuksellisella henkilöllä ei ole kotikuntalaissa tarkoitettua kotikuntaa Suomessa.


title: Kuntanumero

text: Käytössä ovat seuraavat kuntakoodit:


title: Kuntanumero

text: Esimerkki kuntanumeron muutoksesta. Kuntanumero sulkeissa:


title: Kuntanumero

text:
Kunnat lakkautetaan ja perustetaan uusi kunta                          Kunta vaihtaa nimensä
                    Houtskari (101)
                    Iniö (150)
                    Korppoo (279)                    formula_1                    Länsi-Turunmaa (445)                    formula_1                     Parainen (445)
                    Nauvo (533)
                    Parainen (573)


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1944–1945

text: Jääkiekon SM-sarja vuonna 1945, oli ensimmäinen sotien jälkeinen rauhan ajan kausi, tosin Lapin sota oli vielä käynnissä. Sarjassa pelasi yhdeksän joukkuetta, jotka pelasivat yksinkertaisen sarjan, jonka voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1944–1945

text:
Uusinta: K-Kissat-TBK 2-6
Karhu-Kissat putosi sarjasta, tilalle nousi TaPa


title: Haroche

text: Haroche on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1945–1946

text: Vuonna 1946 jääkiekon SM-sarja pelattiin yhdeksän joukkueen kesken. Joukkueet tulivat Helsingistä, Turusta, Tampereelta ja Hämeenlinnasta. Muissa kaupungeissa ei vielä ollut pelattu SM-sarjajääkiekkoa. Sarjassa pelattiin yksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1945–1946

text: TaPa ja ÅIFK putosivat Suomensarjaan. Tilalle nousivat Karhu-Kissat ja TPK.


title: Amerikan maantiede

text: Tämä artikkeli antaa yleiskuvan Amerikan mantereen maantieteestä.


title: Amerikan maantiede

text: Amerikan manner jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan: Pohjois-Amerikkaan, Väli-Amerikkaan ja Etelä-Amerikkaan. Väli-Amerikka ei ole oma mantereensa, mutta sen latinokulttuuri erottaa sen selkeästi muista Pohjois-Amerikan valtioista, joten siksi se käsitellään omana alueenaan. Pohjois-Amerikka on pinta-alaltaan 25,3 miljoonaa neliökilometriä ja sen ilmasto on lauhkea. Trooppisen ilmaston Väli-Amerikka muodostuu manneralueen valtioista ja Karibianmeren saarista. Etelä-Amerikan pinta-ala on 17,6 miljoonaa neliökilometriä ja pitkän muotonsa vuoksi se ulottuu tropiikista subpolaariselle alueelle, minkä vuoksi mantereen ilmastolliset erot ovat suuret. Etelä-Amerikan pohjoisosissa laajat alueet kuuluvat tropiikkiin, kun taas eteläosat ovat lauhkeammassa vyöhykkeessä.


title: Amerikan maantiede

text: Amerikkaa rajoittavat meret ovat Atlantin valtameri itäpuolella ja Tyynimeri länsipuolella. Valtamerien lisäksi mantereen rantoja huuhtovat Alaskanlahti, Beringinmeri, Tšuktšimeri, Beaufortinmeri, Baffininlahti, Hudsoninlahti, Labradorinmeri, Meksikonlahti ja Karibianmeri.


title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan valtiot ovat Yhdysvallat ja Kanada. Näiden lisäksi Pohjois-Amerikkaan kuuluviksi luetaan epäitsenäiset alueet: Ranskalle kuuluva Saint-Pierre ja Miquelon, Britannialle kuuluva Bermuda, Tanskan Grönlanti sekä Norjan Jan Mayenin saari.


title: Amerikan maantiede

text: Väli-Amerikan mannervaltioita ovat Meksiko, Guatemala, Belize, Honduras, Nicaragua, Costa Rica, El Salvador ja Panama. Alueeseen kuuluvista Karibianmeren saarista kaksi suurinta ovat Kuuba ja Hispaniola, jossa sijaitsevat Dominikaaninen tasavalta ja Haiti. Näiden lisäksi pieniä saarivaltioita on useita ja alueella sijaitsee myös useita eri valtioiden hallitsemia epäitsenäisiä alueita.


title: Amerikan maantiede

text: Etelä-Amerikan 12 valtion rajat ovat peräisin siirtomaa-ajalta, jolloin Euroopan suurvallat hallitsivat koko aluetta. Portugali perusti Etelä-Amerikan suurimman siirtomaan Brasilian Espanjan hallitessa suurinta osaa jäljelle jääneestä alueesta. Espanjan siirtomaita olivat nykyiset Venezuela, Kolumbia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentiina, Uruguay ja Paraguay. Mantereen pohjoisosien pienistä maista Iso-Britannialle kuului Guyana, Ranskalle Ranskan Guyana ja Alankomaille Suriname.


title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikassa merkittävin vuoristo on Kordillieerien poimuvuoret, jotka lukeutuvat nuoriin vuoristoihin. Kordillieerit ulottuvat koko pohjoismantereen länsiosan läpi Alaskasta Keski-Amerikan kannakselle. Vuorijono syntyi, kun Amerikan- ja Tyynenmerenlaatat kohtasivat. Kalliovuoret muodostavat Kordillieerien itäisen haaran, jossa useat huiput yltävät yli neljän tuhannen metrin korkeuteen. Vuoriston läntisistä haaroista tunnetuin on Sierra Nevada. Vuorijonojen väliin jää suljettuja altaita, esimerkiksi Mojaven aavikko ja Kuolemanlaakso (Death Valley), sekä useita suolajärviä. Kuolemanlaaksossa alin kohta on 86 metriä merenpinnan alapuolella.


title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan toinen merkittävä vuoristo on Yhdysvaltojen itärannikolla sijaitseva ikivanha Appalakkien vuoristo, jonka korkein huippu, Mount Mitchell, on 2 037 metriä korkea. Tämän vuoriston ja rannikon välissä on laaja rannikkotasanko. Mantereen sisäosa koostuu alangoista ja tasangoista.


title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan merkittävimmät joet ovat 4 088 kilometriä pitkä Missouri ja 3 766 kilometriä pitkä Mississippi. Saint Lawrence -joki yhdistää Kanadan ja Yhdysvaltojen Suuret järvet Atlanttiin. Järvistä suurin on Yläjärvi 82 100 neliökilometrin pinta-alallaan. Yhdysvaltojen ja Meksikon rajalla virtaa noin 3 000 kilometriä pitkä Rio Grande.


title: Amerikan maantiede

text: Keski-Amerikan kannas syntyi Karibian ja Cocosin laatan törmäyksessä saaden aikaan alueelle tyypilliset terävät vuoret ja tulivuoret. Karibian saaret puolestaan kohosivat Karibian laatan työntyessä kohti Amerikan laattaa. Meksikon alueella törmäsivät Tyynenmeren ja Pohjois-Amerikan laatta. Vuoristoissa on paljon 3 000–4 000 metriä korkeita tulivuoria, ja useat Karibianmeren saaret ovat tuliperäisiä. Alueella on myös korallisaaria, kuten Bahamasaaret.


title: Amerikan maantiede

text: Etelä-Amerikan mantereen länsireunaa seurailee Andien vuoristo, joka syntyi Etelä-Amerikan ja Tyynenmeren mannerlaattojen törmäyskohtaan. Tällä vuoristoketjulla on edelleen maanjäristyksiä ja tulivuorenpurkauksia. Vuoristo on kapea mantereen pohjoisosassa, mutta laajentuu keskikohdillaan kohti 4 000 metrin korkeudessa olevaa ylänköä, jossa sijaitsee Titicacajärvi. Ylängön jälkeen Andit kapenevat taas kohti etelää.


title: Amerikan maantiede

text: Trooppisen Etelä-Amerikan merkittävin vesistö on 6 570 kilometriä pitkä Amazonin allasalue, joka kattaa kahdeksan miljoonaa neliökilometriä. Jokialue rajoittuu etelässä Mato Grosson ylätasankoon ja Brasilian ylänköihin. Pohjoisessa rajana on Guyanan ylänkö. Venezuelasta löytyy maailman korkein vesiputous: 979 metriä korkea Angelin putous.


title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan ilmasto on pääasiassa lauhkea, vaihdellen itärannikon lämpimän lauhkeasta Etelä-Kanadan sekä Koillis- ja Luoteis-Yhdysvaltojen viileämpään ja kosteampaan. Eteläisessä Kaliforniassa vallitsee välimerenilmasto ja Floridan eteläkärjessä kahden vuodenajan trooppinen ilmasto. Yhdysvaltojen mantereissa sisäosissa esiintyy laajalla alueella tornadoja ja maan kaakkoisosiin kulkeutuu usein Karibianmerellä syntyneitä trooppisia sykloneja, hurrikaaneja.


title: Amerikan maantiede

text: Mantereella on paljon erilaisia metsiä. Yhdysvaltojen itäosissa kasvaa pääasiassa lehtimetsiä, lännessä Tyynen valtameren rannalla puolestaan menestyvät korkeat puulajit, kuten punapuu ja kuuset, sekä vaahtera, tammi ja saarni. Maan sisäosissa kasvaa lyhytkasvuista boreaalista metsää, joissa elää vaeltavia eläimiä, kuten peura, vapiti, karibu ja hirvi. Muita mantereen metsissä eläviä eläimiä ovat musta- ja harmaakarhu, ilves ja majava. Mantereen keskiosille tyypillistä on ruohostokasvillisuus. Korkeaa preeriaheinää kasvaa alueilla, joilla vuotuinen sademäärä ylittää 750 millimetriä, matalaa puolestaan preerioilla, joilla sademäärä on vain noin 370 millimetriä.


title: Amerikan maantiede

text: Mantereen pohjoisemmissa osissa, Kanadassa ja Alaskassa, on tundrakasvillisuutta, joka koostuu pienistä pensaista, sammalista ja ruohoista. Täällä menestyviä eläimiä ovat karibut, porot ja sopulit. Myös karhu, susi, kettu ja ilves ovat tavallisia.


title: Amerikan maantiede

text: Väli-Amerikan ilmasto on perustyypiltään trooppinen, mutta vuoristojen ja vaihtelevien pinnanmuotojen takia ilmasto-olot vaihtelevat. Alavia alueita, joilla ilmasto voi olla kuuman ja kostean trooppista ja kasvillisuus sademetsää, on vähän. Korkeammilla alueilla ilmasto on lähes lauhkea, esimerkiksi Meksikon ylängöllä. Joidenkin vuorten rinteille kulkeutuu kosteita tuulia tuoden paljon sateita mukanaan ja tällaisissa paikoissa kasvillisuus onkin erittäin rehevää. Koillis-Meksikoon tällaisia sateita ei kantaudu ja sen ilmasto onkin puolikuiva.


title: Amerikan maantiede

text: Runsaiden sateiden alueella kasvaa trooppisia ainavihantia metsiä ja näiden suojassa tiheää aluskasvillisuutta, muun muassa saniaisia ja liaaneja. Näiltä alueilta löytyy myös suuri eläinkirjo, mutta monet lajit ovat vaarassa kuolla sukupuuttoon metsästyksen ja metsien hakkuun takia.


title: Amerikan maantiede

text: Kuivemmilla alueilla, kuten Meksikon Jukatanissa, on pääasiassa pensaskasvillisuutta. Myös Väli-Amerikan alueella esiintyy hurrikaaneja lähes joka vuosi.


title: Amerikan maantiede

text: Etelä-Amerikka on pitkä manner ja sen ilmasto on pohjoisessa trooppista, etelässä taas pääasiassa lauhkeaa. Tämän vuoksi mantereen ilmastolliset erot ovat suuret.


title: Amerikan maantiede

text: Brasilia, Guyana ja Venezuela sijaitsevat kostean trooppisella vyöhykkeellä, jossa metsäalueet ovat laajoja. Myös maailman suurin jäljellä oleva sademetsä Amazonin alueella on täällä. Sademetsäalue kuitenkin supistuu uhkaavaa vauhtia maatalouden ja asutuksen leviämisen sekä hakkuiden takia. Amazonin sademetsän eläimistö on rikas ja alueella kasvaa monia ainutlaatuisia kasvilajeja.


title: Amerikan maantiede

text: Mantereen pohjoisosassa sateiset ja kuivat kaudet vaihtelevat tehden lehtipuut alueen tyypilliseksi kasvillisuudeksi. Vähäsateisilla alueilla pensaat ja piikkipensaikot ovat yleisiä. Mantereen eteläosien subtrooppisilla ja lauhkeilla alueilla on valtaosin ruohostomaita ja vain harvakseltaan puita. Lännen aavikkoalueella kasvillisuus on erittäin harvaa. Mantereen kuivin alue on Chilessä sijaitseva Atacaman aavikko. Chilen eteläosissa kasvaa lauhkean alueen sademetsiä.


title: Amerikan maantiede

text: Etelä-Amerikan eläinlajisto on erittäin runsas, joukossa on monia uhanalaisia lajeja, kuten jättiläismuurahaiskarhu ja jättiläisvyötiäinen. Vähemmän vaarassa kadota sukupuuttoon ovat esimerkiksi laamat, muurahaiskarhut, vyötiäiset ja leguaanit. Mantereen länsirannikon lauhkean vyöhykkeen merivesiä viilentää ja ravitsee Perunvirta, minkä ansiosta meren eliökanta on runsas.


title: Amerikan maantiede

text: Pohjois-Amerikan kahdessa suuressa valtiossa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa, asuu yhteensä 348 miljoonaa ihmistä (2012). Pääasiallinen kieli on englanti, lukuun ottamatta ranskankielistä Quebeciä Kanadassa. Vähemmistökielinä ovat säilyneet jotkut Amerikan intiaanikielet. Yhdysvaltojen eteläisissä, aikaisemmin Meksikoon kuuluneissa osavaltioissa, Kaliforniassa, New Mexicossa ja Texasissa, latinoväestö puhuu espanjaa ja Meksikosta ja Kuubasta tapahtuneen muuttoaallon myötä espanjan kielen merkitys on kasvanut Yhdysvalloissa, varsinkin Floridassa ja New Yorkissa. Pohjois-Amerikan valtioissa valtauskonto on kristinusko, Kanadassa suurin uskontoryhmä on roomalais-katolilaiset, joita on 42,6 prosenttia väestöstä. Yhdysvalloissa protestantit ovat enemmistönä 51,3 prosentilla.


title: Amerikan maantiede

text: Väli-Amerikan mannervaltioissa asuu yhteensä 157,5 miljoonaa ihmistä ja Karibian saarilla 36 miljoonaa (2012). Valtioiden siirtomaataustan vuoksi alueen virallisia kieliä ovat espanja, englanti, ranska ja hollanti. Mannervaltiot ovat espanjankielisiä lukuun ottamatta Belizeä, jonka virallinen kieli on englanti. Saarivaltioista Kuuba, Puerto Rico ja Dominikaaninen tasavalta ovat espanjankielisiä, tosin Puerto Ricossa puhutaan myös englantia. Muut saarista ovat suurimmaksi osaksi englanninkielisiä, esimerkiksi Jamaika ja Bahama. Väli-Amerikan maissa valtauskonto on roomalais-katolisuus.


title: Amerikan maantiede

text: Etelä-Amerikassa asuu noin 398 miljoonaa ihmistä (2012). Mantereen alkuperäisiä asukkaita ovat intiaanit, joiden uskotaan muuttaneen Aasiasta Beringin muinaista maakannasta pitkin. Siirtomaa-aikana portugalilaisia ja espanjalaisia uudisasukkaita muutti mantereelle runsaasti ja he toivat mukanaan afrikkalaisia maatalouden työvoimaksi. 1900-luvulla Euroopasta tuli paljon siirtolaisia, mutta muuttajia tuli paljon myös Aasiasta. Alkuperäisasukkaiden eli intiaanien kielistä useimmat ovat kadonneet, mutta joillakin alueilla ne ovat vielä yleisessä käytössä, esimerkiksi guarania puhutaan Paraguayssa. Alueen valtioiden virallisia kieliä ovat siirtomaavalloilta perityt kielet: portugali Brasiliassa ja espanja suurimmassa osassa muita maita. Etelä-Amerikan maissa valtauskonto on roomalais-katolisuus, poikkeuksena kuitenkin Suriname, jossa roomalais-katoliset ovat vasta 3. suurin uskontoryhmä hindujen ja protestanttien jälkeen. Muista Amerikan maista poiketen myös muslimien osuus väestöstä on suhteellisen korkea, 19,6 prosenttia.


title: Naisten Ykkösen kausi 2011

text: Naisten Ykkönen on Suomen naisten jalkapalloilun toiseksi korkein sarjataso. Kaudella 2011 se pelattiin kahdessa kaksinkertaisessa alkusarjassa, minkä jälkeen pelattiin valtakunnallinen kahdeksan joukkueen yksinkertainen ylempi jatkosarja, jossa pelasivat kummankin alkusarjalohkon neljä parasta joukkuetta. Oulu Nice Soccer nousi Naisten Liigaan kaudeksi 2012.


title: Naisten Ykkösen kausi 2011

text: Lähtöpisteet sarjaan: Klubi 09 3, JyPK 3, FC Kuusysi 2, ONS 2, GBK 1, TuWe 1. ONS nousi Naisten Liigaan kaudeksi 2012.


title: Naisten Ykkösen kausi 2011

text: Lähtöpisteet sarjaan: HJS 3, Pyrkivä 2, TiPS 1. HJS ja KaaPo putosivat Naisten Kakkoseen kaudeksi 2012.


title: Naisten Ykkösen kausi 2011

text: Lähtöpisteet sarjaan: SeMi 2, Karhu 1. SeMi putosi Naisten Kakkoseen kaudeksi 2012. Joukkue jatkoi kuitenkin Ykkösessä kaudella 2012 Kauhajoen Karhun luovuttua sarjapaikastaan.


title: Churchill Barriers

text: Churchill Barriers -nimellä tunnetut neljä pengertietä sijaitsevat Orkneysaarilla Skotlannissa. Yhteensä 2,3 kilometrin pituiset tiet yhdistävät Orkneyn pääsaaren (Mainland) Lamb Holmin ja Glimbs Holmin kautta Burrayn saareen ja edelleen South Ronaldsayhin.


title: Churchill Barriers

text: Teiden rakentamisen taustalla olivat puolustukselliset tarkoitukset. Orkneyn saarten keskellä sijaitseva Scapa Flow oli Britannian Kotilaivaston päätukikohtana aina vuoteen 1956 saakka. Toisen maailmansodan alulla lokakuussa 1939 se oli brittilaivastoa nöyryyttäneen tapahtuman näyttämönä, kun saksalainen U-47-sukellusvene pääsi pääsaaren ja Lamb Holmin välisen Kirk Soundin kautta varsin vapaasti upottamaan tukikohdassa ankkurissa olleen taistelulaiva HMS Royal Oakin. Hyökkäyksessä sai surmansa kaikkiaan 833 miestä. Tapahtuman jälkeen silloinen laivastoministeri Winston Churchill määräsi saarten väliset pengertiet rakennettavaksi estämään vastaavat hyökkäykset jatkossa.


title: Churchill Barriers

text: Rakennustyöt aloitettiin toukokuussa 1940 ja ne päättyivät syyskuussa 1944. Virallisesti pengertiet avattiin 12. toukokuuta 1945 – neljä päivää sen jälkeen, kun sota oli päättynyt Euroopassa. Töihin osallistui yhtä aikaa enimmillään lähes 2 000 työläistä. Vuodesta 1942 lähtien iso osa työvoimasta muodostui brittien Pohjois-Afrikassa vangitsemista italialaisista sotavangeista. Sotavankien käyttö sotilaallisiin tarkoituksiin on kielletty Geneven sopimuksen perusteella, joten heidän työnsä määriteltiin ”liikenneyhteyksien parantamiseksi eteläisille Orkneyn saarille”.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1946–1947

text: Kaudella 1947 jääkiekon SM-sarjassa pelattiin yhdeksän joukkueen yksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti mestaruuden. Sarjan päättyessä kolme joukkuetta oli kärjessä tasapisteissä, jolloin kahden maalieroltaan kahden parhaan kesken pelattiin uusintaottelu mestaruudesta. Uusinnassa Ilves voitti Tarmon 10-2.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1946–1947

text: Uusinta mestaruudesta: Ilves-Tarmo 10-2


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1946–1947

text: KIF, HJK ja K-Kissat putosivat Suomensarjaan. Tilalle nousi ÅIFK


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1947–1948

text: Vuonna 1948 jääkiekon SM-sarjassa pelattiin seitsemän joukkueen yksinkertainen sarja, jonka voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti Hämeenlinnan Tarmo.


title: Jääkiekon SM-sarjakausi 1947–1948

text: ÅIFK ja TPS putosivat Suomensarjaan. Tilalle nousivat HJK, Karhu-Kissat ja Arsenal.


title: Kings Bastion

text: Kings Bastion on Gibraltarilla sijaitseva linnake, joka rakennettiin Gibraltarin niin sanotun suuren piirityksen aikana 1779–83 ja se otti osaa tykistötaisteluihin vihollisen laivojen kanssa. Nykyisin linnakkeessa toimi vapaa-ajan keskus.


title: Kings Bastion

text: Kings Bastionin suunnitteli William Green, joka oli tullut Gibraltarille vuonna 1761 pääinsinööriksi. Kings Bastion rakennettiin hänen ehdotuksensa ja suunnitelmansa mukaisesti Line Wallin keskelle tehostamaan sen puolustusta. Rakennelman peruskivi valettiin vuonna 1773 ja se valmistui kokonaisuudessaan kolmessa vuodessa. Linnake oli tarpeeksi suuri 800 miehen varuskunnalle. Linnake pääsi vakavampaan käyttöön vuonna 1779 Espanjan ja Ranskan aloitettua Gibraltarin piirityksen vuonna 1779. Se osoittautui ratkaisevan tärkeäksi espanjalaisten ja ranskalaisten sitä vastaan toteuttamassa hyökkäyksessä vuonna 1782. 13. syyskuuta aloitettu hyökkäys toteutettiin niin sanotuilla kelluvilla pattereilla, eli hyökkäystä varten muokatuilla laivoilla. Niillä oli muun muassa vahvistetut kannet ja vesipumppujärjestelmä palojen sammuttamiseksi. Ne kuviteltiinkin uppoamattomiksi, mutta Kings Bastionin tykit käyttivät niitä vastaan varotoimista huolimatta tehokkaiksi osoittautuneita paloammuksia.


title: Kings Bastion

text: 1800-luvulla linnakkeeseen rakennettiin parakkeja ja vuonna 1874 sen yhteyteen rakennettiin 12,5 tuuman tykki. Linnakkeen jäätyä puolustuskäytöstä se alkoi rappeutua. 1960-luvulla linnoituksen viereen rakennettiin sähkövoimala. Linnakkeen tiloja käytettiin esimerkiksi öljyn säilömiseen ja hallinnon tiloina. Voimala purettiin vuonna 2005 linnakkeen entisöintitöiden yhteydessä sen vanhennettua jo 1980-luvulla. Nykyisin linnakkeessa toimii vuonna 2008 avautunut vapaa-ajan keskus


title: Moomin’s Tale

text: Moomin’s Tale () on Sunsoftin kehittämä ja julkaisema toiminta-tasohyppely videopeli, joka julkaistiin Game Boy Colorille vuonna 1999. Peli perustuu Tove Janssonin "Muumi"-kirjoihin, mutta pelin tapahtumat sijoittuvat "Muumilaakson tarinoita" -animaatiosarjaan. Pelissä on kuusi erilaista tarinaa, joissa kaikissa pelattavana hahmona toimii Muumipeikko.


title: Peter De Rose

text: Peter De Rose (10. maaliskuuta 1900 – 23. huhtikuuta 1953) oli yhdysvaltalainen populaarimusiikin säveltäjä. Hänen tunnettuihin sävellyksiinsä kuuluvat kappaleet ”Deep Purple”, ”I Hear America Singing”, ”Evening Star” ja ”As Years Go By”.


title: Peter De Rose

text: De Rose syntyi New Yorkissa suureen perheeseen. Hän alkoi saada pianonsoiton opetusta isosiskoltaan ollessaan 12-vuotias. Hän työskenteli nuorena Schirmer Musicin levykaupassa. 1920-luvulla De Rose esiintyi pianistina ukulelensoittaja May Singhi Breenin kanssa. He juonsivat vuosina 1923–1939 yhdessä radio-ohjelmaa "Sweethearts of the Air". De Rose ja Breen solmivat avioliiton joulukuussa 1929.


title: Peter De Rose

text: De Rose aloitti musiikin säveltämisen koulussa ollessaan ja julkaisi ensimmäisen sävellyksensä vuonna 1918. Vuonna 1920 hän sävelsi kappaleen ”When You’re Gone, I Won’t Forget”, josta tuli yli miljoona kopiota myynyt hitti. Monista De Rosen sävellyksistä tuli listamenestyksiä 1930- ja 1940-luvuilla. Hänen kenties suosituimmaksi sävellyksekseen on muodostunut soolopianolle vuonna 1934 sävelletty ja Mitchell Parishin jälkikäteen sanoittama ”Deep Purple”, jonka ovat nauhoittaneet lukuisat eri tyylilajien artistit ja jota pidetään nykyisin populaari- ja jazzmusiikin standardina.


title: Peter De Rose

text: Peter De Rose kuoli New Yorkissa vuonna 1953. Hänet valittiin Songwriters Hall of Fameen vuonna 1970.


title: Johan Eichfeld

text: Johan Eichfeld (13. syyskuuta 1893 Paide – 20. huhtikuuta 1989 Tallinna) oli virolainen tiedemies ja valtiomies.


title: Johan Eichfeld

text: Nuorena virolaismiehenä Johan Eichfeld joutui ensimmäiseen maailmansotaan vuosiksi 1914–1917 keisarillisen Venäjän joukoissa. Hän jäi Neuvosto-Venäjälle ja opiskeli maatalouden instituutissa Petrogradissa, josta hän valmistui vuonna 1923. Siellä hän oli kuuluisan kasvitieteilijän Nikolai Vavilovin oppilaana.


title: Johan Eichfeld

text: Vuosina 1923–1930 Johan Eichheld toimi Murmanskin alueella Hiipinän maatalouden koepisteen johtajana. Vuosina 1930–1940 hän toimi Neuvostoliiton pohjoisen napapiirin alueen maataloudesta vastaavana johtajana. Vuonna 1935 hänestä oli tullut Neuvostoliiton maataloustieteiden akateemikko. Hänen tutkimuksensa käsittelivät pääasiassa Napapiirin alueen viljelykasveja, maaperän kunnostusta ja suoviljelyä.


title: Johan Eichfeld

text: Toisen maailmansodan jälkeen Johan Eichfeld siirtyi Viroon toimien vuodesta 1946 Viron sosialistisen tasavallan tiedeakatemiassa ja vuosina 1950–1969 tiedeakatemian puheenjohtajana Tartossa. Hänet valittiin vuonna 1953 Neuvostoliiton tiedeakatemian jäseneksi. Eichfeld oli siihen aikaan vaikeassa tilanteessa, koska Neuvostoliiton biologian tutkimuksessa Trofim Lysenkon käytännön kokeilut olivat syrjäyttäneet kansainvälisesti arvostetun Vavilovin teoriaperustaisen tutkimuksen. Eichfeld ei vastustanut suoraan Lysenkoa, mutta esimerkiksi Neuvosto-Virossa hänen johtamansa kasvitieteen tutkimus ei sitoutunut täysin Lysenkon periaatteisiin. Eichfeldin aikana Viroon perustettiin useita maatalouden alan tutkimusyksiköitä.


title: Johan Eichfeld

text: Johan Eichfeld toimi vuosina 1963-1966 Neuvosto-Virossa tehdyn tietosanakirja päätoimittajana.


title: Johan Eichfeld

text: Vuonna 1958–1961 hän toimi Viron SNT:n korkeimman neuvoston presidiumin puheenjohtajana eli Neuvosto-Viron presidenttinä.


title: Johan Eichfeld

text: Johan Eichfeld sai ansioistaan vuonna 1942 Stalinin palkinnon. Hänet nimitettiin vuonna 1963 Sosialistisen työn sankariksi. Uraallaan Neuvostoliitossa Eichfeld sai useita Leninin kunniamerkkejä eli vuosina 1935, 1948, 1950, 1958 ja 1963.


Holiday at Lake Bodom (15 Years of Wasted Youth) on metalliyhtye Children of Bodomin kokoelma-albumi, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2012. Albumi sisältää aiemmin julkaistun tuotannon lisäksi kaksi ennen julkaisematonta cover-kappaletta. DVD:llä on backstage-materiaalia ympäri maailmaa ja musiikkivideo kappaleesta ”Shovel Knockout”.


title: Holiday at Lake Bodom (15 Years of Wasted Youth)

text: Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 40, ja ylsi parhaimmillaan sijalle 12 toisella listaviikollaan.


title: Reflection (Black Sabbathin albumi)

text: Reflection on Black Sabbath -yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 1975. Sen julkaisi Saksassa Fontana Records. Kokoelman kappaleet on otettu "Sabbath Bloody Sabbath"- ja "Sabotage"-albumeilta.


title: Star Gold

text: Star Gold on Black Sabbath-yhtyeen tupla-kokoelma-albumi vuosilta 1970-1973. Sen julkaisi NEMS Records vuonna 1976 Saksassa.


title: HMS Amberley Castle

text: HMS Amberley Castle (viirinumero K386) Britannian Kuninkaallisen laivaston Castle-luokan korvetti.


title: HMS Amberley Castle

text: Alus tilattiin 2. helmikuuta 1942 Hull-Austinilta Sunderlandista. Sen köli laskettiin 31. toukokuuta 1943 ja alus laskettiin vesille 27. marraskuuta. Alus valmistui 24. marraskuuta 1944.


title: HMS Amberley Castle

text: Alus oli valmistuttuaan koulutettavana Tobermoryssä, josta se sijoitettiin Liverpoolin saattajaosastoon (), jonka alaisuudessa se suojasi Britteinsaarten ja Gibraltarin välisiä saattueita. Euroopan sotatoimien päätyttyä alus siirrettiin ilmavoimien pelastusalukseksi Rosythin alaisuuteen, mistä tehtävästä se siirrettiin edelleen sääalukseksi.


title: HMS Amberley Castle

text: Alus nimettiin 1960 uudelleen "Weather Adviseriksi" ja se siirrettiin ilmailuministeriön alaisuuteen 1971 ja edelleen seuraavana vuonna sääpalvelulle. Alus oli modernisoitavana 1972, jonka jälkeen se nimettiin "Admiral Fitzroyksi". Se myytiin romutettavaksi 1983.


title: Rock Heavies

text: Rock Heavies on Black Sabbath-yhtyeen kokoelma-albumi. Sen julkaisi Saksassa Vertigo Records vuonna 1978. Albumin kappaleet on otettu "Technical Ecstasy"- ja "Never Say Die!"-albumeilta.


title: Suurhyökkäys Gibraltarilla 1782

text: Suurhyökkäys Gibraltarilla oli Ranskan ja Espanjan laivojen tekemä suurhyökkäys Yhdistyneen kuningaskunnan hallussaan pitämän Gibraltarin puolustajia vastaan 13. syyskuuta 1782 suuren piirityksen aikana. Suurhyökkäyksen oli tarkoitus alkaa ranskalaisten ja espanjalaisten tuhottua brittien puolustukset, mutta laivaston epäonnistuminen tässä tehtävässä esti maajoukkojen hyökkäyksen.


title: Suurhyökkäys Gibraltarilla 1782

text: Huhut piirittäjien hyökkäyksestä levisivät ennen aikojaan, mikä johti siihen että Gibraltarin lähialueille kokoontui suuri määrä ihmisiä katsomaan tulevaa taistelua. Heitä oli arviolta jopa 80 000. Myös britit tiesivät hyökkäyksen olevan tulossa, mutta he eivät tienneet tulisiko se maalta vai mereltä. Mereltä tulevasta hyökkäyksestä saatiin viitteitä vasta 12. syyskuuta, kun Gibraltarinlahdelle saapui 47 espanjalaista ja ranskalaista alusta amiraali de Cordovan johdolla. Nämä alukset takasivat piirittäjien herruuden merellä. Hyökkääjät eivät kuitenkaan olleet yksimielisiä hyökkäyksen ajankohdasta osan halutessa tehdä sen heti. Hyökkäys päädyttiin kuitenkin lopulta tehdä seuraavan päivän aamuna kymmenellä laivalla. Laivastolla oli käytössään 212 tykkiä joita miehitti 5 260 sotilasta. Hyökkäystä varten muokatuilla laivoilla oli muun muassa vahvistetut kannet ja vesipumppujärjestelmä palojen sammuttamiseksi. Ne kuviteltiinkin uppoamattomiksi. Brittien puolustuksia johti silloinen kuvernööri George Augustus Eliott.


title: Suurhyökkäys Gibraltarilla 1782

text: 23. syyskuuta noin kello 9:30 piirittäjien laivat "Pastora" ja "Talla Piedra" johtivat alusten joukon brittien puolustuslinnake Kings Bastionin edustalle noin 1 000 metrin päähän, eli brittien tulietäisyydelle. "Los Dolores", "San Christobal", "Principe Carlos" ja "Paula Secunda" jäivät 1 200 metrin päähän Old Molesta "Santa Annan" ollessa niiden ja "Pastoran" välissä. Gibraltarin puolustajilla oli käytössään laivoja vastaan noin 150 tykkiä. Old Molen edustalle kauemmaksi jääneet laivat tulittivat sen brittipuolustuksia tehottomasti pitkän etäisyyden takia. "Pastora" ja "Talla Piedra" joutuivat puolustajien tulen pääkohteiksi. Brittipuolustajat huomasivat kuitenkin, että heidänkin tulituksensa oli varsin tehotonta tykinkuulien kimmotessa piirittäjien laivojen vahvistetuilta kansilta. Tätä varten ammuksia alettiin kuumentamaan tulipalojen aiheuttamiseksi laivoilla. Samaan aikaan Kings Bastionin puolustajat kokivat menetyksiä piirittäjien tulituksessa linnoitusten kestäessä kuitenkin hyvin.


title: Suurhyökkäys Gibraltarilla 1782

text:
Britit alkoivat saada käyttöönsä kuumennettuja ammuksia myöhemmin aamupäivällä. Niiden ei tarvinnut lävistää laivojen rakenteita aiheuttaakseen tuhoa. Ammukset eivät aluksi tuntuneet kuitenkaan toimivan odotetusti, eikä aluksilla havaittu tulipaloja. Ensimmäinen tulipalo havaittiin vasta noin kello viisi illalla "Talla Piedralla". Ammus oli lävistänyt kannen ja aiheuttanut tulipalon laivan sisällä. Paloa alettiin sammuttamaan ja laiva lopetti tulituksen. Kello kuuteen mennessä myös "Pastoralla" oli syttynyt useita pieniä paloja. Sekin joutui lopettamaan tulituksen kello seitsemään mennessä. Tulittavilta laivoilta pyydettiin apua amiraali de Cordovalta, jonka laivat olivat edelleen lahdella mutta eivät osallistuneet tulitukseen. Eri komentajien keskinäisten kiistojen takia hän kuitenkin kieltäytyi antamasta apuaan. Tulitus loppui noin puolilta öin, kaksi piirittäjien laivaa oli tulessa ja osa muista laivoista oli jäänyt jumiin.
Yöllä piirittäjät lähettivät laivoille useita pieniä aluksia Algecirassta käsin. Niiltä tuli käsky polttaa alukset, ja noin kello yksi aamulla miehistöt sytyttivät "Talla Piedran" ja "Pastoran" tuleen. Noin kello kahdelta aamulla brittien New Molesta lähteneet tykkiveneet aloittivat hyökkäyksen laivoja vastaan, jolloin piirittäjien nyt palaville aluksille lähettämät veneet pakenivat jättäen osan miehistöstä pulaan laivoilleen. Brittien suunnitelma muuttui tämän myötä hyökkäyksestä pelastusoperaatioksi niiden alkaessa auttamaan laivojen miehistöjä. Brittien alukset ottivat turvaan 357 piirittäjien sotilasta, joista tuli sotavankeja. Kello neljältä aamulla tulessa oli kahdeksan piirittäjien alusta ja tuntia myöhemmin yksi niistä räjähti tuhoten samalla yhden brittien tykkiveneen. Lisäksi espanjalaisten tykkipatterit alkoivat tulittamaan laivoja maalta käsin, jolloin britit päättivät vetäytyä.


title: Suurhyökkäys Gibraltarilla 1782

text: Aamulla 14. syyskuuta kaksi piirittäjien laivaa oli räjähtänyt, kuusi oli vielä tulessa, ja kaksi ei ollut syttynyt ollenkaan. Räjähdysvaaran takia laivojen miehistöjä ei enää ryhdytty pelastamaan. Lopulta jäljellä oli vain kaksi laivaa Old Molen edustalla. Yksi niistä sytytettiin vasta aamupäivällä, ja vähän myöhemmin sekin räjähti. Viimeinen aluksista oli jäänyt kiinni pohjaan. Britit yrittivät aluksi kaapata aluksen, mutta kun sitä ei saatu irti, he sytyttivät sen itse tuleen. Viimeinen laiva paloi loppuun iltapäivällä. Taistelujen päätyttyä espanjalaiset ja ranskalaiset olivat menettäneet 1 473 miestä kuolleina, haavoittuneina tai kadonneina, kun taas brittien menetykset olivat vain 15 kuollutta ja 68 haavoittunutta.


title: Mieliala

text: Mieliala on tunnetila. Normaaliin mielialan vaihteluun kuuluvat iloisuus, hilpeys, aurinkoisuus, tyytyväisyys yhtä yleisesti kuin apeus, alakuloisuus, masentuneisuus ja toivottomuus. Normaalisti tunnetilojen vaihtelu on ominaista tasapainoiselle tunne-elämälle. Mielialahäiriöt ovat psyykkisiä sairauksia, joille ominaista on pitempiaikainen muutos henkilön mielialassa. Tyypillisimpiä esimerkkejä ovat masennus ja kaksisuuntainen mielialahäiriö.


title: Outliner

text: Jäsennin eli outliner on erillinen sovellusohjelma tai tekstieditorin tai tekstinkäsittelyohjelman osa, jonka avulla suuri tekstimäärä voidaan organisoida hierarkkisesti eri otsikoiden alle.


title: Outliner

text: Jäsennin mahdollistaa siirtymisen nopeasti eri kohtiin tekstiä, osien siirtämisen paikasta toiseen eri hierarkiatasojen välillä, ja alempien tasojen piilottamisen näkyvistä (). Osa mahdollistaa myös tiedon organisoinnin ja haun.


title: Outliner

text: Jotkin jäsentimet toimivat kuten muutkin tekstinkäsittelyohjelmat tai tekstieditorit: varsinainen tekstisisältö kirjoitetaan otsikoiden väliin. Toiset jäsentimet puolestaan jakavat käyttöliittymän erilliseen hierarkianäkymään ja tekstieditoriin.


title: Outliner

text: Jäsentimien sovelluksia ovat muun muassa dokumentointi, projektinhallinta, suunnittelu, ideoiden kerääminen, muistiinpanojen tekeminen ja henkilökohtainen tiedonhallinta. Käsitekarttaohjelmistot ja wikit ovat saman alueen ohjelmistoja.


title: Outliner

text: Tunnettu kaupallinen jäsennin on Mac OS X:n OmniOutliner, jota on myös myyty Mac OS X:n mukana. Avoimen lähdekoodin jäsentimiä ovat mm. Treeline ja Emacsin osana toimiva Org-mode.


title: Akshaye Khanna

text: Akshaye Khanna (s. 28. maaliskuuta 1975) on intialainen näyttelijä, joka työskentelee hindinkielisessä elokuvateollisuudessa. Hän on näyttelijä ja poliitikko Vinod Khannan poika.


title: Akshaye Khanna

text: Khanna teki näyttelijändebyyttinsä elokuvassa "Himalay Putra" vuonna 1997 ja on sen jälkeen esiintynyt useissa yleisön sekä kriitikoiden ylistämissä elokuvissa. Hän on voittanut kaksi Filmfare Awards -palkintoa. Hänen suosituimpiin elokuviinsa kuuluvat muun muassa "Border" (1997), "Taal" (1999), "Dil Chahta Hai" (2001), "Hulchul" (2004) ja "Race" (2008).


title: Ali Zeidan

text: Ali Zeidan on libyalainen poliitikko ja maan entinen pääministeri. Maan parlamentti valitsi Zeidanin pääministeriksi lokakuussa 2012 sen jälkeen kun parlamentti ei hyväksynyt edellisen pääministeri Mustafa Abu Shagurin esittämää kriisihallitusta. Zeidan toimi pääministerinä maaliskuuhun 2014, jolloin hänet erotettiin niin sanotun tankkerikohun jälkeen. Zeidan tunnetaan maan entisen hallitsijan Muammar Gaddafin kriitikkona, joka vietti vuosikymmeniä maanpaossa.


title: Ali Zeidan

text: Libyan sisällissodan aikana Zeidan oli opposition pääasiallinen yhdyshenkilö Euroopan unionin suuntaan.


title: Dead City Klowns

text: Dead City Klowns on 1990-luvulla vaikuttanut suomalainen hard rock -yhtye, joka julkaisi kaksi albumia. Ensisinglellään se käytti nimeä D. C. Klowns.


title: Dead City Klowns

text: Porista kotoisin olleen yhtyeen ensimmäisen singlen julkaisi paikallinen pienlevy-yhtiö My Way Records. Tämän jälkeen Dead City Klowns sai levytyssopimuksen EMI Finlandille, jonka Parlophone-levymerkille yhtye teki yhden singlen ja albumin. Esikoislevy sai kohtalaiset arvostelut muun muassa englantilaiselta Kerrang!-lehdeltä, mutta jäi kuitenkin Dead City Klownsin ainoaksi EMI:n julkaisemaksi albumiksi. Yhtyeen toinen albumi ilmestyi pienellä saksalaisella levymerkillä.


title: Dead City Klowns

text: Keväällä 2014 Dead City Klowns ilmoitti 20 vuoden tauon jälkeen tekevänsä paluun lavoille esiintymällä Porissa järjestettävällä Porispere-festivaalilla. Samassa yhteydessä julkaistaan myös yhtyeen uusi EP "Sweet Insanity".


title: Dead City Klowns

text: Dead City Klowns julkaisee odotetun uuden albumin "Last Fight" helmikuun 1. päivä (2019). Uusi levy sisältää 12 biisiä, mukana on myös kappaleita päivitettyinä versioina vuoden 1991 debyyttialbumilta "At the Suicide Circus" ja vuoden 1993 "Like Father, Son and Holy Spirit" albumilta.


title: Jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut 2013

text: 29. jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailut pelattiin Etelä-Afrikassa 19. tammikuuta – 10. helmikuuta 2013 välisenä aikana. Libyan oli määrä toimia kisojen isäntäna, kun Afrikan jalkapalloliitto jakoi vuosien 2013, 2015 ja 2017 kisaisännyyksiä. Pääsyynä oli Libyan sisällissota, jonka vuoksi isännyys vaihdettiin. Loppuottelussa Nigerian jalkapallomaajoukkue voitti Burkina Fason jalkapallomaajoukkueen. Etelä-Afrikan Johannesburgissa pelattu loppuottelu päättyi 1–0. Mestaruus oli Nigerian kolmas.


text: Kisojen karsinnat alkoivat 15. tammikuuta 2012 ja päättyivät 14. lokakuuta 2012, joista viisitoista maata pääsi isäntämaan lisäksi turnaukseen.


text: Turnauksen ottelut pelataan viidessä eri kaupungissa.


text:
Lohkoarvonta suoritetaan 24. lokakuuta 2012 Durbanissa, Etelä-Afrikassa. Kuusitoista maata on jaettu neljään koriin, joista ensimmäisessä korissa on neljä parasta maata. Etelä-Afrikka on ensimmäisessä arvontakorissa isäntämaana. Loput neljätoista maata on sijoitettu niiden kolmen edellisten Afrikan-mestaruuskilpailujen tilastojen mukaan.
4 maalia:


text: 3 maalia:


text: 2 maalia:


text: 1 maali:


text: * = pudotuspeleissä


title: Grunja Suhareva

text: Grunja Jefimovna Suhareva (8. marraskuuta 1891 Venäjän keisarikunta – 26. huhtikuuta 1981 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen lastenpsykiatrian professori. Hän toimi Kiovan psykiatrisessa sairaalassa vuodesta 1917 vuoteen 1921, jolloin hän siirtyi Moskovaan. Hän toimi muun muassa luennoivana psykiatrina Harkovassa 1933–1935 ja johti lapsuuikään keskittyvää Neuvosto-Venäjän neuropsykiatrista klinikkaa. Sittemmin hän vakiintui Moskovassa V. P. Kaštšenkon psykiatrisen klinikan konsultoivaksi ja tieteelliseksi johtajaksi. Hän jatkoi työskentelyään psykopatogeneettisen systematiikan parissa. Hänellä oli lukuisia tunnettuja oppilaita.


title: Grunja Suhareva

text: Kiintoisaa on, että Suhareva julkaisi jo vuonna 1925 Neuvostoliitossa (Saksassa vuotta myöhemmin nimellä G. E. Ssucharewa) viittä lasta käsittelevän artikkelin. Hän kuvasi heitä "lapsuusiän skitsoidista psykopatiaa" sairastaviksi. Taudinkuva on myöhemmin todettu samaksi, jota itävaltalainen Hans Asperger tutki ja jolle brittiläinen tutkija Lorna Wing antoi nimen Aspergerin syndrooma.


title: Grunja Suhareva

text: Grunja Suharevasta on käytetty monissa teksteissä epävirallista nimeä Eva Sucharewa.


title: Al-Ahli SC (Tripoli)

text: Al-Ahli Sports Club () on libyalainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 1950. Se on voittanut yhteensä kymmenen kertaa Libyan mestaruuden ja on saavutuksella toiseksi menestynein seura Libyan pääsarjassa. Afrokentillä Al-Ahlin paras saavutus on pääsy välieriin vuoden 1984 Afrikan Cup-voittajien cupissa.


title: Al-Ahli SC (Tripoli)

text: Joukkueen kotistadion on June 11 Stadium, joka sijaitsee Tripolissa.


title: Suomenniemi (niemi)

text: Suomenniemeksi toisinaan kutsutaan Suomenlahden ja Pohjanlahden väliin jäävää niemimaata, joka on Suomen alueella. Sen alueella sijaitsee valtaosa Suomen väestöstä, muun muassa Suomen suurimmat kaupungit.


title: Alkmaar-luokka

text: Alkmaar-luokka on Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston viidentoista aluksen muodostama miinantorjunta-alusluokka.


title: Niilo Vapaavuori

text: Niilo Anshelm Vapaavuori (sukunimi vuoteen 1918 "Friberg"; 9. helmikuuta 1899 Kakskerta – 14. heinäkuuta 1949) oli suomalainen päätoimittaja.


title: Niilo Vapaavuori

text: Vapaavuoren vanhemmat olivat veneenveistäjä Johan Anshelm Friberg ja Hilda Amanda Nylund. Hän kävi kuusi vuotta lyseota ja yksityisoppilaana 8. luokan. Vapaavuori toimi lennätinvirkailijana Jyväskylässä ja Turussa 1917–1919, Turun Sanomain aputoimittajana 1921–1922, Uuden Auran toimitussihteerinä 1922–1923 ja Satakunnan Kansan toimitussihteerinä 1923–1926. Hän oli Perä-Pohja-lehden päätoimittajana 1926–1929, Oy Perä-Pohjan toimitusjohtajana 1926–1927 ja Uuden Auran 2. toimittajana 1929–1931.


title: Niilo Vapaavuori

text: Vapaavuori oli päätoimittajana Savo-lehdessä 1931–1935, Varsinais-Suomi -lehdessä 1935–1940 ja Ajan Suunta -lehdessä 1940–1944. Vapaavuori kirjoitti myös pakinoita Ajan Suuntaan nimimerkillä "Mauri" ja hän paljasti muun muassa 1943 kuka oli Pekka Peitsi-nimimerkin takana.


title: Niilo Vapaavuori

text: Viimeksi Vapaavuori työskenteli vakuutustarkastajana 1945–1949.


title: Niilo Vapaavuori

text: Niilo Vapaavuori oli naimisissa vuodesta 1923 Elli Maria Niemen kanssa.


title: Koskikoukkusammal

text: Koskikoukkusammal ("Dichelyma falcatum") on lehtisammallaji näkinsammalten heimossa ("Fontinalaceae"). Se kasvaa tiiviisti kivi- tai puualustaan kiinnittyneenä vesistöjen rannoilla, yleensä aivan vesirajassa. Sen kasvustot ovat laajoja ja mattomaisia tai yksittäisiä tuppaita. Koskikoukkusammalen versot ovat runsashaaraisia ja kasvavat yleensä alle kymmenen senttimetrin mittaisiksi. Lehdet ovat sirppimäisen käyrät, keskisuonelliset, pitkäkärkiset ja ohutkärkiset. Ne ovat varressa kolmena rivinä. Itiöpesäkkeiden kasvaminen on harvinaista ja itiöt ovat pieniä.


title: Hiuskoukkusammal

text: Hiuskoukkusammal ("Dichelyma capillaceum") on lehtisammallaji näkinsammalten heimossa ("Fontinalaceae"). Sitä esiintyy Keski- ja Pohjois-Euroopassa sekä Pohjois-Amerikan itäosassa.


title: Hiuskoukkusammal

text: Suomen alueella hiuskoukkusammal on harvinainen ja erittäin uhanalainen. Sen esiintymiä löytyy hajanaisesti eteläisimmässä Suomessa ja Hämeessä. Laji on taantunut erityisesti vesistöjen rakentamisen vuoksi. Se kasvaa karujen tai keskiravinteisten vesistöjen ajoittain tulvivilla rannoilla.


title: Törmänukkasammal

text: Törmänukkasammal ("Dicranella heteromalla") on lehtisammallaji kynsisammalten heimossa ("Dicranaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä.


title: Törmänukkasammal

text: Törmänukkasammal kasvaa tiheinä, tummanvihreinä, noin yksi- tai kaksi senttimetriä korkeina mättäinä. Lehdet ovat pitkiä, kapeita, hieman kouruisia ja niiden kärki on pitkä ja piikkimäinen. Ne ovat sirppimäisesti käyristyneet. Itiöpesäkkeitä kasvaa usein. Keltaperäinen pesäke on käyristynyt ja usein pitkittäisuurteinen.Kuvalinkit:


title: Kalkkikahtaissammal

text: Kalkkikahtaissammal ("Distichium capillaceum") on lehtisammallaji karvasammalten heimossa ("Ditrichaceae"). Sen levinneisyysaluetta on koko maailma.


title: Kalkkikahtaissammal

text: Laji muodostaa viidestä kymmeneen senttimetriä korkeita vihreitä mättäitä. Versot liittyvät toisiinsa huopamaisilla ruosteenpunaisilla juurtumahapsilla. Lehdissä on leveä tyvi ja jyrkästi kapeneva piikkimäinen kova kärki. Itiöpesäkkeitä kasvaa yleisesti. Niiden perä on yhdestä kolmeen senttimetriin pitkä, pesäke on pysty.


title: Kalkkikahtaissammal

text: Kalkkikahtaissammalta esinntyy Suomen alueella Ahvenanmaalta pohjoisimpaan Lappiin. Yleisenä lajia on kalkkiseuduilla ja Pohjois-Suomessa. Se kasvaa erilaisilla paikoilla kalkkipitoisilla kallioilla ja lohkareilla.


title: 007 Legends

text: 007 Legends on Eurocomin kehittämä ja Activisionin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Pelissä taistellaan James Bondilla Bond-pahiksia vastaan. "007 Legends" julkaistiin PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle lokakuussa 2012, Microsoft Windowsille marraskuussa sekä Wii U:lle joulukuussa 2012. Bond-elokuvissa esiintyneistä näyttelijöistä muun muassa Judi Dench, Michael Lonsdale, Toby Stephens, Robert Davi ja Naomie Harris näyttelevät hahmojensa ääniroolit pelissä.


title: 007 Legends

text: Metacriticin arviointitiivistelmän mukaan Windows-versio sai huonot pisteet (26/100) mutta Xbox-version pisteet olivat jonkin verran paremmat (45/100).


title: Kalkkikarvasammal

text: Kalkkikarvasammal ("Ditrichum flexicaule") on lehtisammallaji karvasammalten heimossa ("Ditrichaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuolisko ja Uusi-Seelanti. Lajia esiintyy koko Skandinaviassa. Suomen alueella sitä esiintyy kalkkiseuduilla melkein koko maassa. Laji on yleinen ja elinvoimainen.


title: Kalkkikarvasammal

text: Kalkkikarvasammal vaatii kalkkipitoisen kasvupaikan. Se kasvaa kalkkikallioilla, -lohkareilla ja kalkkipitoisella maalla.


title: Paha pajari

text: Paha pajari on kiteeläisen kansanperinteen hahmo, julma ja kansaa kiusannut pajariylimys, johon liittyy useita tarinoita.


title: Paha pajari

text: Pajarin kerrotaan harjoittaneen omine lupineen ensiyön oikeutta. Lopulta erään rohkean sulhasen johdolla alueen väki lähetti valituksen Ruotsin kuninkaalle. Kuningas määräsi pajarin hankkimaan tarinan versioissa vaihtelevat suuret määrät hankalasti hankittavia aineita kuten jäniksen talia. Pajari hankki aineet erikoisen nopeasti, mistä kuningas päätteli syytösten olevan totta ja tuomitsi pajarin rahvaan vapaasti valitsemallaan tavalla tapettavaksi. Tuomio julistettiin kirkossa, jonne pajarikin oli tullut. Kuultuaan tuomionsa pajari lähti hevosineen pakoon.


title: Paha pajari

text: Pitkän ajojahdin päätteeksi pajari yhytettiin järven ylityksen jälkeen kapealla niemellä, jonne pajari kivitettiin hevosineen. Nientä on siitä lähtien kutsuttu Pajarinniemeksi ja siellä olevaa kivirauniota Pajarin haudaksi. Pajarin hengen kerrotaan kummitelleen etenkin juhlaöinä ja surreen vääryydellä hankittujen rikkauksiensa menettämistä.


title: Koskisammakonsammal

text: Koskisammakonsammal ("Hygroamblystegium fluviatile") on lehtisammallaji ritvasammalten heimossa ("Amblystegiaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuolisko ja Andit Etelä-Amerikassa. Suomessa laji ei ole kovin yleinen mutta esiintyy suurimmassa osassa eliömaakunnista. Koskisammakonsammal kasvaa matalassa virtaavassa vedessä koskien ja purojen kivillä tai puunjuurilla.


title: Lammassammal

text: Lammassammal ("Pseudoscleropodium purum") on lehtisammallaji suikerosammalten heimossa ("Brachytheciaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjois- ja eteläpuolen lauhkeat alueet. Pohjoismaissa lajia esiintyy hemiboreaalisella vyöhykkeellä.


title: Lammassammal

text: Lammassammal kasvaa alustanmyötäisesti tai vähän kohenevasti. Versot ovat vaaleanvihreitä ja haarovat usein säännöllisesti sulkamaisesti tylppäpäisiksi haaroiksi. Lehdet kasvavat limittäin ja ovat soikeat, kuperat, ehytlaitaiset ja tylppäkärkiset. Itiöpesäkkeitä syntyy harvoin, itiöt ovat pieniä.


Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2001 pelattiin Venäjällä, ottelupaikkakuntina olivat Moskova ja Podolsk.
 MM-taso


title: Aster-luokka

text: Aster-luokka on Belgian laivaston kymmenen aluksen muodostama miinantorjunta-alusluokka.


title: Kuvakirja

text: Kuvakirja on pääsääntöisesti alle kouluikäisille lapsille suunnattu kirja, joka sisältää sekä tekstiä että kuvia. Kuvakirjoiksi lasketaan yleensä myös samalle kohderyhmälle suunnatut kirjat, joissa tekstiä ei ole lainkaan. Kuvakirjojen voidaan ajatella olevan lastenkirjallisuuden alalaji. Tunnetuimpia suomalaisia kuvakirjailijoita ovat mm. Tove Jansson ja Mauri Kunnas.


title: Kuvakirja

text: Lastenkirjojen kuvittamisen hyödyllisyydestä ja haitallisuudesta on keskusteltu pitkään. Kuvituksen haitallisuutta perustellaan sanomalla kuvituksen häiritsevän lukijan omaa tulkintaa tarinasta. Satututkija Bruno Bettelheimin mukaan kirjan kuvitus tukahduttaa lapselta mahdollisuuden käyttää omaa mielikuvitustaan. Kuvituksen on myös arveltu sitovan katsojaa liikaa ja vieroittavan hänet tekstin ilmapiiristä.


title: Kuvakirja

text: Kuvituksen hyödyllisyyttä perustellaan puolestaan sillä, että lukutaidottoman lapsen on helpompi seurata kuvitettua tarinaa. Kyky vastaanottaa kuvallista kieltä kehittyy ennen kirjoitetun kielen ymmärtämistä. Tämän vuoksi asioiden havainnollistaminen kuvien avulla on sitä tarpeellisempaa, mitä pienemmästä lapsesta on kyse. Kuvitus myös ylläpitää lapsilukijan mielenkiintoa, ja siksi sillä on suuri vaikutus siihen, kuinka kauan lapsi kirjan parissa viihtyy. Kuvituksen avulla voidaan turvallisissa puitteissa käsitellä myös vaikeita ja pelottavia asioita, kuten eksymistä tai jopa läheisen menetystä. Kuvituksella on sanottu olevan myönteinen vaikutus myös lapsen lukemaan oppimisessa. Kuva auttaa lasta sanojen hahmottamisessa ja auttaa siten lasta ymmärtämään tekstiä. Kuvituksen tarpeellisuutta tai haitallisuutta lapsilukijalle on kuitenkin vaikea näyttää toteen.


title: Kuvakirja

text: Varsinaista kuvakirjaa Suomessa edelsivät kuvitetut lastenkirjat, joissa tekstiä oli elävöitetty muutamalla kuvalla. Ensimmäinen Suomessa ilmestynyt kuvitettu lastenkirja, jonka sekä kuvittaja että kirjoittaja olivat suomalaisia, oli Sakari Topeliuksen vuonna 1847 julkaisema satukokoelma "Sagor". Kirjan mustavalkoisesta kuvituksesta vastasi hänen vaimonsa Emilie Topelius. Myöhemmin Topeliuksen kirjoja kuvittivat muun muassa taidemaalarit Berndt Godenhjelm ja Robert Wilhelm Ekman. Toinen tunnettu 1800-luvulla kuvitettuja lastenkirjoja julkaissut kirjailija oli Hugo von Becker, jonka teoksia kuvitti muun muassa Albert Edelfelt.


title: Kuvakirja

text: Ensimmäiset Suomessa ilmestyneet varsinaiset kuvakirjat olivat käännöksiä. Tiettävästi ensimmäinen suomenkielinen kuvakirja oli "Kaisa rouva ja hänen kissansa" vuodelta 1865, joka perustui englantilaiseen lastenkamariloruun "Old Dame Trot and Her Comical Cat". Kirja oli kuvitettu mustavalkoisilla kuparipiirroksilla. 1860-luvun lopulla ilmestyi Suomessa myös saksalaisen Oskar Pletschin suomennettu teos "Pienokaiset" (1869), sekä myös saksalaisen Heinrich Hoffmannin teos Jörö-Jukka, jonka ensimmäinen suomennos ilmestyi vuonna 1869.


title: Kuvakirja

text: Ensimmäinen kokonaan kotimainen kuvakirja ilmestyi vuonna 1875 sekä suomeksi että ruotsiksi. Kirja oli nimeltään "Lapsien elämästä" ("Ur lifvets vår"). Toinen 1870-luvulla ilmestynyt kuvakirja oli Sakari Topeliuksen "Barnens sommar på landet", jonka kuvitti taidemaalari Alexandra Frosterus-Såltin. Se ilmestyi 1878, mutta käännettiin suomeksi vasta 1882 nimellä "Lasten kesäinen elämä". Kummassakin teoksessa vallitsi maalaisidylli, ja lapset leikkivät pulleina ja onnellisina


title: Kuvakirja

text: Tunnetuimmat suomalaiset lastenkirjakuvittajat 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä olivat Rudolf Koivu ja Martta Wendelin, joita on kutsuttu ruotsalaisten John Bauerin ja Elsa Beskowin suomalaisvastineiksi.


title: Kuvakirja

text: Taidemaalariksi kouluttautunut Martta Wendelin aloitti kuvittajan uransa WSOY:n kirjankustantamossa vuonna 1919. Wendelin kuvitti muun muassa Anni Swanin ja Mary Marckin nuortenkirjoja, viihderomaaneja sekä satukirjoja kuten Sakari Topeliuksen "Lukemisia lapsille" -sarjaa. Kuvitustaiteessaan Wendelin vahvisti arkkityyppisiä ihanteita äideistä ja heidän enkelimäisistä lapsistaan, kodista ja isänmaasta.


title: Kuvakirja

text: Rudolf Koivun keskeisiä kuvitusaiheita olivat paitsi pehmeä suomalainen luonto, myös itämainen eksotiikka. 40-vuotisen uransa aikana hän kuvitti yli sata kirjaa, muun muassa monien kotimaisten klassikoiden, kuten Sakari Topeliuksen, Anni Swanin, Jalmari Finnen, Arvid Lydeckenin ja Larin-Kyöstin tekstejä. Rudolf Koivun itse kirjoittamia satuja julkaistiin ainakin "Joulupukki"-lehdessä.


title: Kuvakirja

text: 1940-lukua on pidetty anniltaan köyhänä Suomen kirjallisuushistoriassa. Sotavuodet madalsivat julkaisukynnystä ja kaunokirjallisuuden taso oli aiempaa heikompi. Tästä huolimatta 1940-luvulla käytiin jo tärkeää keskustelua lastenkirjallisuuden merkityksistä, tavoitteista ja sisällöistä.


title: Kuvakirja

text: 1950-luvulla lastenkirjailijat halusivat jättää Topeliuksen kirjallisen perinnön taakseen ja luoda kirjallisuutta, joka vastasi vallitsevia oloja paremmin. Sodat ja niitä seurannut yhteiskunnallinen muutos synnyttivät tarpeen aivan uudenlaiselle lastenkirjallisuudelle. Elintason nousu ja lapsiluvun kasvu edistivät myös kiinnostusta lapsille suunnattua kirjallisuutta kohtaan. Vuonna 1952 Tammi alkoi julkaista alun perin amerikkalaista kuvakirjasarjaa Little Golden Books nimellä Tammen kultaiset kirjat. Värikylläiset ja teemoiltaan eksoottiset kirjat viehättivät haaleaan painojälkeen tottuneita suomalaislapsia.


title: Kuvakirja

text: Tove Janssonin "Kuinkas sitten kävikään" ja "Kuka lohduttaisi Nyytiä?" merkitsivät modernin ilmaisun läpimurtoa suomalaisessa kuvakirjatuotannossa. Janssoniakin modernimpaa ilmettä suomalaiseen kuvakirjaan toi Oili Tanninen, jonka tekniikka perustui keinotekoiseen värimaailmaan ja humoristisiin tussipiirustuksiin. Määrältään 1960-luvun kuvakirjatuotanto oli kuitenkin vaatimatonta ja vain muutaman tekijän varassa.


title: Kuvakirja

text: 1970-luvulla kuvakirjojen teemat siirtyivät yhä enemmän vastaamaan suomalaisen lapsen arkitodellisuutta. Esimerkkeinä tällaisista kirjoista voidaan mainita Maikki Harjanteen Minttu- ja Vanttu-kirjat ja Camilla Mickwitzin Jason- ja Emilia-kirjat. 1970-luvulla kuvitusuransa aloittivat myös kolme kansainvälisesti tunnettua suomalaiskuvittajaa, Kaarina Kaila, Pekka Vuori ja Hannu Taina.


title: Kuvakirja

text: Rudolf Koivu -palkinto on Rudolf Koivun elämäntyön kunniaksi vuodesta 1949 jaettu palkinto, joka jaetaan lasten- ja nuortenkirjan kuvittajalle. Palkinto jaetaan nykyisin joka toinen vuosi. Palkinnon saaneisiin kuvittajiin kuuluvat muun muassa Tove Jansson, Mauri Kunnas, Kristiina Louhi ja Mika Launis. Useimmin palkinto on myönnetty kuvittaja Erkki Tantulle, joka sai palkinnon vuosina 1952, 1956, 1967 ja 1969.


title: Kuvakirja

text: Suomen Nuorisokirjailijat ry. jakoi Suomalainen kuvakirja -palkintoa vuosina 1982–1999. Vuosina 1989–1992 palkinto jaettiin nimellä "Lasten Oman Kirjakerhon kuvakirjapalkinto". Viimeisen, vuonna 1999 jaetun Suomalainen kuvakirja -palkinnon sai Pekka Vuori teoksestaan "Korvatunturi".


title: Kuvakirja

text: Kuvittajat ry jakaa Kieku, Kaiku ja Kukko -kuvittajapalkinnot joka toinen vuosi tunnustuksena ansioituneille kuvittajille. Kieku-palkinto myönnetään elämäntyöstä, Kaiku-palkinto annetaan kuvittajatulokkaalle ja Kukko-palkinto oppimateriaali- ja tietokirjakuvittajalle. Palkinnon saaneita kuvakirjan kuvittajia ovat mm. Oili Tanninen, Marika Maijala sekä Aino Havukainen ja Sami Toivonen.


title: Kuvakirja

text: Suomen Kirjailijaliitto on jakanut Tirlittan-palkintoa vuodesta 1993. Palkinto myönnetään uudistavasta, yllättävästä tai muuten merkittävästä lasten- ja nuortenkirjasta. Palkinto jaetaan vähintään joka toinen vuosi. Tirlittan-palkinnon saaneisiin kuvakirjailijoihin kuuluvat muun muassa Maikki Harjanne ja Lea Pennanen.


title: Kuvakirja

text: Finlandia Junior -palkinto on Suomen Kirjasäätiön vuonna 1997 perustama palkinto, joka myönnetään vuosittain ansiokkaalle lasten- tai nuortenkirjalle. Finlandia Junior -palkinnon saaneita kuvakirjoja ovat muun muassa "Tyttö ja naakkapuu" (Riitta Jalonen ja Kristiina Louhi, 2004) sekä Tatun ja Patun Suomi (Aino Havukainen ja Sami Toivonen, 2007).


title: Kuvakirja

text: Suomen nuorisokirjailijat ry jakaa Arvid Lydecken -palkinnon vuosittain korkeatasoisesta suomen- tai ruotsinkielisestä lastenkirjasta. Palkinnon rahoittaa Kustannusosakeyhtiö Tammi. Palkinto on myönnetty muun muassa Camilla Mickwitzin kuvakirjalle "Jason muuttaa maasta" (1979).


title: Kuvakirja

text: Otavan Kirjasäätiö myöntää Kaarina Helakisa -palkintoa ensisijaisesti lasten- ja nuortenkirjallisuuden tekijöille tunnustuksena ansiokkaasta työstä suomalaisen kirjallisuuden hyväksi. Palkintoa on jaettu vuodesta 1999. Palkinnon saaneita kuvakirjailijoita ovat Kristiina Louhi (2001), Mauri Kunnas (2003), Maikki Harjanne (2004) sekä Aino Havukainen ja Sami Toivonen (2006).


title: Kuvakirja

text: Kuvittaja, lastenkirjailija ja graafikko Kristiina Louhi on kirjoittanut Aino-lastenkirjasarjaa vuodesta 1984. Sarjasta on ilmestynyt yksitoista osaa vuoteen 2011 mennessä. Aino-kirjojen aiheet nousevat erilaisista arkisista ongelmatilanteista. Aino-sarjan ensimmäisessä osassa Aino on 2-vuotias, mutta kasvaa sarjan edetessä koululaiseksi. Aino-kirjoja on käännetty yli kymmenelle kielelle. Euroopassa kirjojen vastaanotto on ollut innostuneinta Saksassa, jossa päähenkilöä kutsutaan Lenaksi.


title: Kuvakirja

text: Tunnustuksena sarjasta Louhi on saanut muun muassa Rudolf Koivu -palkinnon vuonna 1989, Suomalaisen kuvakirjapalkinnon vuonna 1994, Kaarina Helakisa -palkinnon vuonna 2001 sekä Suomen tietokirjailijat ry:n tietoteospalkinnon Tietopöllö-palkinnon vuonna 2002.


title: Kuvakirja

text: Camilla Mickwitzin Jason-kirjat kertovat Jasonin ja hänen yksinhuoltajaäitinsä Kaarinan arkipäivän iloista ja ongelmista. Kirjasarjassa on kolme osaa: "Jasonin kesä" (1976), "Jason muuttaa maasta" (1978) ja "Jason" (1980). Kirjoista on otettu uusintapainoksia vielä 2000-luvullakin.


title: Kuvakirja

text: Mickwitz kertoi Jasonin tarinan ensimmäisen kerran animaatioelokuvina. Jasonin kesä valittiin vuonna 1975 Hollywoodin televisiofestivaaleilla parhaaksi animaatioelokuvaksi. Palkinto herätti myös kirjakustantamoiden mielenkiinnon ja Jasonista tehtiin myös kirjasarja.


title: Kuvakirja

text: Mickwitzin Jason muuttaa maasta voitti Arvid Lydecken -palkinnon vuonna 1979, ja sai Finlandia Junior -raadilta kunniamaininnan vuonna 1977.


title: Kuvakirja

text: Aino Havukainen ja Sami Toivonen kirjoittavat ja kuvittavat sarjakuvamaiset Tatu ja Patu -kirjansa yhdessä. Tatu ja Patu lähestyvät arkipäiväisiä ilmiöitä ihmetellen ja selittävät kohtaamiansa ilmiöitä omalla, persoonallisella tavallaan.


title: Kuvakirja

text: Havukainen ja Toivonen ovat saaneet sarjasta Kaarina Helakisa -palkinnon vuonna 2006, Finlandia Junior -palkinnon vuonna 2007, sekä Lasten ja nuorten tietokirjapalkinto Tietopöllön vuonna 2010. Kirjasarjan oikeuksia on myyty tähän mennessä Alankomaihin, Albaniaan, Japaniin, Kiinaan, Latviaan, Liettuaan, Ranskaan, Ruotsiin, Saksaan, Serbiaan, Tanskaan, Turkkiin, Unkariin ja Venäjälle. Vuonna 2009 Tamperelainen Ahaa Teatteri teki teatterisovituksen kirjasta Tatun ja Patun outo loma.


title: Kuvakirja

text: Maikki Harjanteen Minttu-kuvakirjasarja on ilmestynyt vuodesta 1978. Minttu-kirjoissa korostetaan yhdessäolon ja yhdessä tekemisen merkitystä, sukupolvien välistä vuorovaikutusta, sekä etsitään positiivisia ratkaisumalleja arkipäivän konflikteihin. Harjanteen tuotanto korostaa myös vihreitä arvoja sekä naisen ja miehen välistä tasa-arvoa. Minttu on kirjasarjan alussa kolmivuotias, mutta kasvaa sarjan edetessä. Vanhimmillaan Minttu on esikouluikäinen.


title: Kuvakirja

text: Vuoteen 2012 mennessä Minttu-kirjoja on ilmestynyt lähes 40 kappaletta. Minttu-sarjassa on keskenään hyvin erilaisia kirjoja: pienikokoisista, vain vähän tekstiä sisältävistä kirjoista suurikokoisempiin, tietopainotteisiin kirjoihin. Harjanne on julkaissut myös lukuisia Minttu-sarjakuvia. Minttu-kirjoja on suomen lisäksi julkaistu myös norjaksi, ruotsiksi, saksaksi ja tanskaksi.


title: Kuvakirja

text: Harjanne palkittiin Kaarina Helakisa -palkinnolla vuonna 2004 ja Suomen Kirjailijaliiton Tirlittan-palkinnolla vuonna 2011.


title: Annette Vilhelmsen

text: Annette Lilja Vilhelmsen (s. 24. lokakuuta 1959, Svendborg, Tanska) on tanskalainen poliitikko ja kansankäräjien jäsen, joka toimi Sosialistisen kansanpuolueen puheenjohtajana vuosina 2012–2014. Vilhelmsen on koulutukseltaan opettaja. Vilhelmsen valittiin ensimmäiselle kaudelleen vuoden 2011 kansankäräjävaaleissa. Puolueen jäsenäänestyksessä lokakuussa 2012 Vilhelmsen sai 66 prosenttia äänistä. Puoluejohdon suosikki terveysministeri Astrid Krag sai äänestyksessä 34 prosentin ääniosuuden.


title: Annette Vilhelmsen

text: Vilhelmsenin seuraajaksi Sosialistisen kansanpuolueen johtoon valittiin entinen liikenneministeri Pia Olsen Dyhr helmikuussa 2014.


title: Kosti Koskinen

text: Kosti Verner Koskinen (14. lokakuuta 1905 Rauma – 22. kesäkuuta 1983 Rauma) oli suomalainen taidemaalari joka kuvasi teoksissaan erityisesti Rauman vanhaakaupunkia. Koskisen tuotannossa johon kuului maisemia, muotokuvia ja asetelmia, oli vaikutteita impressionismista, ekspressionismista ja kubismista. Hän oli tunnettu myös rohkeana värien käyttäjänä.


title: Kosti Koskinen

text: Koskisen vanhemmat olivat räätäli Verner Koskinen ja Anna Charlotta o.s. Wahnlund. Koskinen kävi kuusi luokkaa Rauman yhteislyseota minkä jälkeen Koskisen perhe muutti Helsinkiin. Helsingissä Koskinen opiskeli vuoden verran Yhteiskunnallisen korkeakoulun sanomalehtimieslinjalla 1923-1924 mutta sitten hän siirtyi opiskelemaan Sibelius-akatemiaan 1924–1926 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskouluun 1924–1927. Koskisen töitä oli ensimmäisen kerran esillä vuonna 1926 pidetyssä Nuorten näyttelyssä.


title: Kosti Koskinen

text: Koskinen joutui keskeyttämään opintonsa perheen isän sairastuttua ja perheen muutettua takaisin Raumalle. Raumalla Koskinen jatkoi maalaamista, toimi ravintolamuusikkona ja elokuvateattereissa mykkäelokuvien säestäjänä sekä kirjoitti lehtiin kulttuuriarvosteluja. Koskinen maalasi Raumalla erityisesti maisemamaalauksia ja hän lähti usein maalausretkille varhain aamulla saadakseen maalata rauhassa. Koskinen piti oman näyttelynsä Raumalla 1932 ja hän osallistui myös vuoden 1931 Suomen Taiteilijain vuosinäyttelyyn ja 1945 Finlandia-näyttelyyn.Hän opiskeli Sam Vannin ja Yrjö Verhon johdolla ja oli kiinnostunut erityisesti impressionismista ja jälki-impressionismista.


title: Kosti Koskinen

text: Koskinen toimi Rauman kansalaisopiston piirustuksen ja maalauksen opettajana sekä oli mukana perustamassa 1945 Rauman Taiteilijaseuraa. Hän sai valtion taiteilijaeläkken 1975.


title: Alvin E. Roth

text: Alvin Eliot "Al" Roth (s. 19. joulukuuta 1951) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Roth palkittiin vuonna 2012 Nobelin taloustieteen palkinnolla yhdessä Lloyd Shapleyn kanssa.


title: Alvin E. Roth

text: Roth jätti koulunsa kesken mutta alkoi opiskella Columbian yliopistossa ensin viikonloppukursseilla, myöhemmin kokoaikaisena opiskelijana. Hän jatkoi opintojaan Stanfordin yliopistossa ja väitteli tohtoriksi operaatioanalyysistä vuonna 1974. Hän on Harvardin yliopiston professori mutta toimii Stanfordissa vierailevana tutkijana.


title: Alvin E. Roth

text: Roth on luonut peliteorian sovelluksia arkipäivän maailmaan. Hän on soveltanut optimaalisen parinmuodostuksen teorioita New Yorkin koulujen oppilasvalintoihin, lääkärien sijoittumiseen harjoittelupaikkoihin ja munuaisten luovuttajien ja tarvitsijoiden parittamiseen.


title: Jussi Jauhiainen (kirjailija)

text: Akseli Johannes (Jussi) Jauhianen (s. 30. syyskuuta 1923 Viipuri) on suomalainen kirjailija.


title: Jussi Jauhiainen (kirjailija)

text: Jauhiainen osallistui kirjallaan "Valentinalla on lintuja edessään" Otavan 1976 järjestämään jännitysromaanikilpailuun ja sijoittui kilpailun kärkipaikoille.


title: Pirttipelimannit

text: Pirttipelimannit on vuonna 2009 perustettu, pääosin Kouvolasta kotoisin oleva vanhan tanssimusiikin yhtye. Yhtyeen jäsenet ovat pääosin eläkkeellä olevia harrastajapelimanneja, mutta yhtyeen rumpali Raimo Kaalinpää on soittanut 1960-luvulla Kaarlo Vihisen yhtyeessä. Ryhmän mottona on "kirkas- ja sileäotsaisuus eikä ryppyotsaisuutta". Ryhmä on julkaissut yhdessä Hanuritiikereiden kanssa CD-levyn, jolla on 22 kappaletta vanhaa tanssimusiikkia.


title: Martti Uusikylä

text: Martti Uusikylä (s. 8. maaliskuuta 1928 Vaasa) on suomalainen toimittaja ja pakinoitsija.


title: Martti Uusikylä

text: Uusikylä oli toimittajana Savonlinnassa ilmestyvässä Itä-Savo-lehdessä. Hän kirjoitti myös pakinoita nimimerkillä "Masa".


title: Kalervo Lindström

text: Sulo Kalervo Lindström (s. 17. joulukuuta 1933 Kymi) on suomalainen toimittaja ja kirjailija.


title: Kalervo Lindström

text: Päästyään ylioppilaaksi Lindström opiskeli sanomalehtialaa Yhteiskunnallisessa korekeakoulussa Helsingissä. Hän on työskennellyt artikkelitoimittajana, toimitussihteerinä, toimituspäällikkönä ja päätoimittajana.


title: Kalervo Lindström

text: Lindströmin kirjoittamia jännityskertomuksia on julkaistu Seurassa ja Koti-Postissa. Hän on kirjoittanut pakinoita Etelä-Suomi-, Kotkan Sanomat ja Kymen Sanomat -lehtiin.


title: Odgers Berndtson

text: Odgers Berndtson on ylemmän johdon suorahakuun ja johtamisen konsultointiin keskittynyt yritys. Vuonna 2011 konsernin liikevaihto oli yli $240 miljoonaa. Odgers Berndtsonilla on 52 toimistoa 29 maassa. Konsernilla on yli 200 partneria maailmanlaajuisesti, jonka lisäksi se työllistää yli 400 konsulttia ja tutkijaa. Toimistoja on Euroopassa, Lähi-Idässä, Pohjois-Amerikassa, Latinalaisessa Amerikassa, Afrikassa sekä Aasian ja Tyynenmeren alueella.


title: Odgers Berndtson

text: Odgers Berndtson on toiminut Suomessa vuodesta 1990.


title: Matti Huumo

text: Matti Valio Huumo (s. 7. syyskuuta 1933 Nurmo) on suomalainen kirjailija.


title: Matti Huumo

text: Huumon esikoiromaani "Vainotulet" käsitteli hänen omakohtaisiin kokemuksiinsa perustuen maaltapakoa ja maaseudun autioitumista.


title: Jouhisompasammal

text: Jouhisompasammal ("Splachnum sphaericum") on lehtisammallaji sompasammalten heimossa ("Splachnaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuolisko. Suomen alueella laji on elinvoimainen ja esiintyy koko maan alueella, pohjoisessa yleisenä.


title: Jouhisompasammal

text: Jouhisompasammal on lyhytikäinen löyhinä kellanvihreinä kasvustoina kasvava laji. Lehdet ovat soikeat, kapeatyviset ja teräväkärkiset. Itiöpesäkkeitä kasvaa yleisesti. Niiden perä on punakeltainen, ohut ja huomattavan pitkä, jopa 12 senttimetriä. Itiöpesäke on pieni ja sylinterimäinen. Pesäkeperä muodostaa sen alla noin kaksi kertaa pesäkettä leveämmän munamaisen tai päärynämäisen laajentuman.


title: Jouhisompasammal

text: Jouhisompasammal elää erityyppisissä metsissä ja tuntureilla kosteilla paikoilla kasvualustanaan hirven ja poron lanta, oksennuspallot ja raadot.Kuvalinkit:


title: PZL.23 Karaś

text: PZL.23 Karaś (suom. "ruutana") on puolalainen kevyt toisen maailmansodan aikainen pommikone, jota käytettiin myös tiedusteluun ja Puolan armeijan yhteyskoneena. Konetyyppi oli yksimoottorinen alataso, joka kehiteltiin 6-paikkaisesta P.13 -matkustajakoneesta.


title: PZL.23 Karaś

text: Ensimmäinen, noin 40 lentokoneen A-sarja valmistui Bristol IIM2 -moottorilla, jonka teho oli 590 hevosvoimaa.


title: PZL.23 Karaś

text: Koneen aseistuksena oli kolme 7,7 millimetrin konekivääriä, joista yksi ampui kiinteästi eteen, toinen vapaasti liikuteltavana taakse ylös ja kolmas sijaitsi ala-ampumossa, rungon alapuolisessa gondolissa. Pienestä 680 hevosvoiman (507 kW) moottoritehostaan huolimatta tyyppi kykeni kuljettamaan enimmillään 700 kg suuruisen pommikuorman. Niin kutsutun operatiiviseen käyttöön osoitetun B-sarjan PZL.23 käytti Bristol Pegasus VIII -tähtimoottoria voimanlähteenään.


title: PZL.23 Karaś

text: PZL.23 oli hidas ja kömpelö, sen moottori alimitoitettu ja puolustusaseistus heikohkoa. Siten se oli helppo saalis saksalaisten aseille salamasodan aikana. Laskeutumistelineet olivat kiinteätä muotosuojallista mallia. Suurin nopeus oli 300 km/h ja lentomatka 1 400 kilometriä. Lakikorkeus oli 7 300 metriä. Konetyyppiä valmistettiin arviolta 250 kappaletta.


title: PZL.23 Karaś

text: Humblen mukaan tyyppi oli Puolan pääasiallinen pommikonetyyppi, sekä kärsi kovimpia menetyksiä taistelutoimissa. Osa tämän tyypin koneista internoitiin Romaniaan Puolan puolustuksen romahtaessa syksyllä 1939.


title: Punasompasammal

text: Punasompasammal ("Splachnum rubrum") on lehtisammallaji sompasammalten heimossa ("Splachnaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon havumetsävyöhyke. Suomen alueella lajia esiintyy melko harvinaisena koko maassa Ahvenanmaata ja Enontekiötä lukuun ottamatta.


title: Punasompasammal

text: Ulkonäöltään punasompasammal muistuttaa keltasompasammalta ("Splachnum luteum"). Lajin pitkäperäisten itiöpesäkkeiden pesäkeosan sompamaiset kaulalaajentumat ovat tummanpunaisia. Punasompasammal on lyhytikäinen ja tuottaa yleisesti itiöpesäkkeitä. Se kasvaa tuoreissa metsissä ja soilla esimerkiksi hirven ja lehmän lannalla.Kuvalinkit:


title: Keltasompasammal

text: Keltasompasammal ("Splachnum luteum") on lehtisammallaji sompasammalten heimossa ("Splachnaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuolisko, erityisesti havumetsäalue. Suomessa keltasompasammalta esiintyy koko maan alueella paitsi lounaassa, pohjoisosassa se on yleinen.


title: Keltasompasammal

text: Keltasompasammal on lyhytikäinen ja kasvaa pieneksi, yhdestä kahteen senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat leveät, niissä on lyhyt ja terävä kärki sekä selvä keskisuoni. Lajin itiöpesäke on huomattavan suuri ja pitkäperäinen, jopa 15 senttimetriä pitkä. Pesäke on pysty, pitkänomainen ja haiseva. Sen alla on leveä ja vaaleankeltainen kaulaosan laajentuma, joka toimii laskeutumisalustana lajin itiöitä levittäville kärpäsille.


title: Keltasompasammal

text: Keltasompasammal kasvaa lehmän, poron ja hirven lannalla metsissä soisilla paikoilla.Kuvalinkit:


title: Paris (Texas)

text: Paris on kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2010 väestönlaskennassa väestöä oli 25 171 henkilöä, joista miehiä 11 741 ja naisia 13 430 henkilöä.


title: Paris (Texas)

text: Kaupunki sijaitsee valtateiden 82 ja 271 risteyskohdassa. Kaupungissa on Cox Fieldin lentokenttä.


title: Pohjansompasammal

text: Pohjansompasammal ("Splachnum melanocaulon") on lehtisammallaji sompasammalten heimossa ("Splachnaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon havumetsävyöhyke. Suomessa pohjansompasammalta esiintyy harvinaisena maan pohjoisosissa. Suomen alueella laji on erittäin uhanalainen (EN).


title: Pohjansompasammal

text: Pohjansompasammal on lyhytikäinen, ruusukelehtinen ja kasvaa yhdestä kolmeen senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat isoja, leveän soikeita, kapeakärkisiä ja jyrkästi suippenevia. Itiöpesäkkeen perä on mustanpunainen ja yhdestä kolmeen senttimetriä pitkä. Pesäkkeen tyvellä on sompamainen, pulleahko, lähes valkoinen laajentuma. Lehtituntomerkeillä laji on hyvin samannäköinen kuin keltasompasammal ("Splachnum luteum"), jonka itiöpesäkkeet ovat erivärisiä ja selvästi pitkäperäisempiä.


title: Pohjansompasammal

text: Pohjansompasammal kasvaa metsäisillä soilla hirven, poron ja muiden eläinten lannalla ja myös kangasmetsissä koivun mahlaa vuotavilla kannoilla. Itiöt ovat hyönteislevitteisiä ja leviävät erityisesti raatokärpästen mukana.


title: Päärynäsammal

text: Päärynäsammal ("Leptobryum pyriforme") on lehtisammallaji nuijasammalten heimossa ("Meesiaceae"). Sen levinneisyysaluetta on koko maailma, laji on kosmopoliitti. Suomen alueella päärynäsammal on elinvoimainen ja sitä esiintyy Ahvenanmaalta pohjoisimpaan Lappiin.


title: Päärynäsammal

text: Päärynäsammal on kulttuurielinympäristöjä suosiva yksikotinen pioneerilaji. Itiöpesäkkeitä ja itujyväsiä esiintyy yleisesti. Laji kasvaa luonnonympäristöissä muun muassa kosteilla varjoisilla kalkkikallioilla ja tulvien alle jäävillä lahopuilla. Kulttuuriympäristöissä paljaalla runsasravinteisella maalla, rapautuvalla betonilla, kasvihuoneissa ja kukkaruukuissa.Kuvalinkit:


title: Lännenriippusammal

text: Lännenriippusammal ("Neckera pumila") on lehtisammallaji riippusammalten heimossa ("Neckeraceae"). Sen levinneisyysaluetta on Eurooppa Välimereltä pohjoiseen Skandinaviaan ja Pohjois-Afrikka.


title: Lännenriippusammal

text: Suomen alueella lännenriippusammal on harvinainen ja erittäin uhanalainen (EN). Sillä on kaksi tunnettua esiintymää Vammalassa ja Pälkäneellä, jotka molemmat ovat löytyneet 2000-luvulla.


title: Lännenriippusammal

text: Lännenriippusammal on väriltään vihreä ja hieman kiiltoinen. Se muistuttaa haapariippusammalta ("Neckera pennata"), mutta on pienempi. Lajin lehtien kärjet ovat suipompia ja verson latvassa voivat olla pitkäsuippuisia. lännenriippusammal on kaksikotinen (haapariippusammal yksikotinen) ja tuottaa harvoin tai äärimmäisen harvoin itiöpesäkkeitä. Se lisääntyy ja leviää useimmin suvuttomasti ituversoista.


title: Isoriippusammal

text: Isoriippusammal ("Neckera crispa") on lehtisammallaji riippusammalten heimossa ("Neckeraceae"). Sitä esiintyy Euroopassa ja Kaukasuksella, Pohjoismaissa keskiosan korkeudelle asti.


title: Isoriippusammal

text: Isoriippusammal kasvaa epifyyttinä varjoisilla kalkkikallioilla ja vanhojen puiden rungoilla. Sen kasvutapa on riippuva tai koheneva. Lajin versot ovat viidestä 20:een senttimetriä pitkiä, litteitä, vaaleanvihreitä ja epäsäännöllisesti sulkahaaraisia. Lehdet ovat kielimäisiä, selvästi poikittaisaaltoisia, ehytlaitaisia ja pyöreäkärkisiä. Laji on kaksikotinen. Itiöpesäkkeitä kasvaa harvoin.Kuvalinkit:


title: Halpahintamyymälä

text:
Halpahintamyymälä eli hard discount -myymälä on vähittäiskauppa, jonka tavoitteena on toimia niin kustannustehokkaalla ja yksinkertaisella konseptilla, että se pystyy tarjoamaan hyödykkeen asiakkailleen markkinoiden halvimpaan hintaan. Halpa hinta on konseptin ydinvahvuus ja tärkein - jopa ainoa - asiakaslupaus. Tavaravalikoima sisältää tyypillisesti päivittäis- ja käyttötavarat tai ainoastaan käyttötavarat (ns. nonfood-myymälä). Erikoiskaupan puolella halpahintamyymälöitä ei juurikaan ole.
Dansk Supermarked -ryhmään kuuluvalla Netto-ketjulla on yli 1200 myymälää neljässä maassa (Tanska, Ruotsi, Saksa ja Puola). Wal-Mart, Aldi ja Lidl ovat maailman kymmenen suurimman vähittäiskauppaketjun joukossa.Suomessa toimii kolme valtakunnallisesti merkittävää halpahintamyymäläketjua: saksalaisomisteinen Lidl, suomalainen Tokmanni ja suomalaisomisteinen HalpaHalli. Vertailun vuoksi Suomen Lähikauppa Oy:n luvut: liikevaihto 1026 M€, muutos (3v): -26,7 %, työntekijöitä: 3500.
Muita merkittäviä halpakauppaketjuja ovat Hongkong (liikevaihto: 120 M€), Minimani (v. 2009: 126 M€) ja Puuilo (v. 2011: 34 M€, liikevaihdon kasvu kolmessa vuodessa: 50,9 %).


title: Halpahintamyymälä

text: Perinteiset kaupan alan keskusliikkeet ovat pyrkineet vastaamaan halpahintamyylälöiden haasteeseen joko yritysostoin tai omilla kokeiluilla. Ostoista ja uusperustannasta huolimatta keskusliikkeillä ei ole nykyään halpahintamyymälöitä. Ostetut ketjut on muokattu perinteisiin market-konsepteihin tai keskustatavaratalomuottiin. Perustetut ketjut on niin ikään sulautettu jo olemassa oleviin konsepteihin.Osaltaan keskusliikkeet ovat pyrkineet vahvistamaan niitä osa-alueita, joissa halpahintaketjut ovat vahvoja: tiivis ketjutoiminta, suuremmat hankintavolyymit, tehokas logistiikka ja kaupan omat merkkitavarat. 2000-luvulla keskusliikkeet ovat tuoneet tarjolle enenevässä määrin ns. A- ja B-brändien rinnalla kaupan omia merkkejä. Esimerkiksi Keskon Pirkka-tuoteperhe käsitti vuonna 2010 lähes 2000 tuotetta. Tuotekehitysprosessit ovat ainakin osittain siirtymässä teollisuudelta kaupalle ja näin kaupan neuvotteluvaltaa pyritään kasvattamaan. AC Nielsenin tutkimuksen mukaan suomalaiset kaupan omat merkit on hinnoiteltu keskimäärin 34 prosenttia alle vertailutuotteina olleiden teollisuuden brändituotteiden. Arvion mukaan Suomessa omien merkkien osuus on noussut alle kymmenessä vuodessa 7–10 prosentista noin 20 prosenttiin.


title: Halpahintamyymälä

text:
Toisaalta keskusliikkeet ovat vahvistaneet ja kehittäneet sellaisia ominaisuuksia, joihin halpahintaketjut eivät panosta. Kun halpahintamyymälöiden tavoite on mahdollisimman edullisessa hinnoittelussa, niin suomalaiset keskusliikevetoiset ketjut ovat panostaneet muihin ostopaikan
valintatekijöihin kuten sortimenttiin, tuoretavaroihin, palveluun, viihtyisyyteen, asiakkuuteen
ja paikalliseen mielikuvaan.


title: Halpahintamyymälä

text: Tavaran ostotoiminta keskittyy ja omien merkkien osuus kasvaa. Halpamyymäläketjuilla on omia ostorenkaita, joilla saadaan kasvatettua ostotoiminnan volyymia. Suomalaisia ostorenkaita ovat alun perin 12 halpamyymäläketjun perustama Pick Import Finland (nykyään Tokmannin omistuksessa), Rokomera Tukku (mukana mm. Ale-Makasiini ja Löytötavaratalo) ja Scandic Trading House (mm. Puuilo).


title: Halpahintamyymälä

text: Esimerkkejä omista merkeistä ovat Tokmannin "Iisi", "Plus+" ja "Vaeltaja", HalpaHallin "Ziip" ja Veljekset Keskisen "Luxus" ja "Eränkävijä".


title: Halpahintamyymälä

text: Halpamyymäläketjut kasvattavat myymäläkokoja sekä Suomessa että ulkomailla.


title: Halpahintamyymälä

text:
Tanskassa, jossa halpahintamyymälöiden markkinaosuus on yli 30 %, discounterit rakentavat yhä suurempia myymälöitä ja samalla alan pienimpiä
myymälöitä ollaan sulkemassa. Kaupan asiantuntijat arvioivat halpahintamyymälöiden
menestyksen jatkuvan myös tulevaisuudessa siten, että ehkä jopa joka toinen
päivittäistavaramyymälä on halpahintamyymälä muutaman vuoden kuluttua.


title: Halpahintamyymälä

text: Suomen kolmen suurimman halpahintamyymäläketjun kehitys on muodostunut kolmesta erilaisesta kasvukeinosta: suuren pääoman turvin tehtävästä uusperustannasta (Lidl), yritysostojen kautta (Tokmanni) ja orgaanisesta kasvusta (HalpaHalli). Pääomasijoitusyhtiöt ovat löytäneet halpakauppaketjuista potentiaalisen sijoituskohteen. Tokmannin voimakas laajentuminen alkoi CapMan-sijoitusyhtiön ostettua osake-enemmistön. Vuonna 2011 pääomasijoitusyhtiö Sentica Partners hankki omistukseensa 55 % Puuilo Oy:n osakekannasta. Tavoitteena on laajentaa liiketoimintaa joko yritysostoin tai perustamalla uusia myymälöitä uusille paikkakunnille.


title: Petersin projektio

text: Petersin projektio eli "Gallin–Petersin projektio" on eräs lieriöprojektioiden ryhmään kuuluva karttaprojektio, jossa sekä leveys- että pituuspiirit näkyvät suorina viivoina ja joissa eri alueiden pinta-alat ovat oikeassa suhteessa.


title: Petersin projektio

text: Projektio on saanut nimensä James Gallin ja Arno Petersin mukaan. Vaikka James Gall oli käyttänyt tätä projektiota jo 1800-luvulla, Arno Peters esitteli sen 1970-luvulla omana keksintönään ja suositteli sitä käytettäväksi maailmankartoissa. Hänen ehdotuksensa herätti laajaa keskustelua karttojen ja karttaprojektioiden vaikutuksesta ihmisten käsitykseen maailmasta. Petersin projektion mukaisia karttoja ilmestyy erityisesti Afrikassa.


title: Petersin projektio

text: Gallin-Petersin projektio näyttää lähellä päiväntasaajaa sijaitsevat kehitysmaat niiden todellisessa koossa ja korostaa näin kolmannen maailman maiden merkitystä. Esimerkiksi YK:n kehitysohjelma UNDP ja monet muut kehitysjärjestöt käyttävät kartoissaan Gallin-Petersin projektiota tuodakseen esille kolmansien maiden suuren koon. Aikaisemmin pohjoiset alueet suurempina näyttävä Mercatorin projektio vaikutti 400 vuoden ajan voimakkaasti ihmisten maailmankuvaan, minkä takia sitä kritisoitiin eurosentrismista ja kolonisaatioon vaikuttamisesta, kts. artikkeli miellealue.


title: Petersin projektio

text: Petersin projektiossa maapallon piste, jonka leveysaste on "φ" ja pituusaste "λ", kuvautuu tason pisteeseen, jonka suorakulmaiset koordinaatit ovat


title: Petersin projektio

text: missä "R" on projektion pohjana käytetyn karttapallon säde. Yhtäpitävästi, pituusyksikköä vaihtamalla, nämä koordinaatit voidaan yhtäpitävästi esittää muodossa


title: Petersin projektio

text: Projektio voidaan ajatella muodostettavaksi sijoittamalla maapallon ympärille lieriö, jota venytetään pituussunnassaan. Venytyskerroin, jonka arvo on 2, erottaa Petersin projektion muista oikeapintaisista lieriöprojektioista.


title: Petersin projektio

text: Petersin projektio on yksi monista oikeapintaisista lieriöprojektioista, joita erottaa toisistaan vain vaakasuoran ja pystysuoran akselin suhde. Tämä suhde määrittelee projektion "perusleveyspiirin", jonka kohdalla olevien pienten alueiden muodot eivät vääristy, koska sen kohdalla kartan mittakaava on kaikkiin suuntiin sama. Ellei perusleveyspiiriksi valita päiväntasaajaa, tällaisia perusleveyspiirejä on kaksi, samalla etäisyydellä päiväntasaajan kummallakin puolella. Gallin–Petersin projektiossa nämä ovat 45° pohjoista ja 45° eteläistä leveyttä. On muitakin samantapaisia oikeapintaisille lieriöprojektioita, joille on annettu nimet.


title: Petersin projektio

text: Gallin–Petersin projektion esitteli ensimmäisenä James Gall vuonna 1855 British Association for the Advancement of Sciencen (BA) kokouksessa, jossa hän samalla esitteli kaksi muutakin karttaprojektiota. Hän nimitti sitä ”ortografiseksi” projektioksi, vaikka se on aivan eri asia kuin samanniminen tasoprojektio. Hän julkaisi sen vuonna 1885 "Scottish Geographic Magazinessa".


title: Petersin projektio

text: Sikäli kuin projektiota ennen vuotta 1973 lainkaan käytettiin, sitä nimitettiin "Gallin ortografiseksi projektioksi".


title: Petersin projektio

text: Nimeä "Gallin–Petersin projektio" () käytti tiettävästi ensimmäisenä Arthur H. Robinson American Cartographic Associationissa vuonna 1986 julkaisemassaan pamfletissa. Petersin kannattajat nimittävät sitä yleensä lyhyesti Petersin projektioksi. Hänen alullepanemansa keskustelun osapuolet ovat vaihdellen käyttäneet siitä nimityksiä Gallin tai Petersin projektio, kunnes viime vuosina nimi Gallin–Petersin projektio on yleistynyt.


title: Petersin projektio

text: Vuonna 1967 elokuvatuottaja ja historioitsija Arno Peters kehitti karttaprojektion, joka hänen tietämättään oli aivan sama kuin Gallin ortografinen projektio, ja vuonna 1973 hän esitteli sen ”uutena keksintönä”. Hän esitti sen parempana vaihtoehtona nimenomaan Mercatorin projektiolle, joka oli alkujaan suunniteltu merikarttoja varten mutta oli tullut muutoinkin yhdeksi maailmankartoissa yleisimmin käytetyistä projektioista. Mercatorin projektiossa samankokoiset alueet näkyvät sitä suurempina, mitä kauempana ne ovat päiväntasaajasta, ja napoja lähestyttäessä mittakaava kasvaa siinä määrin, että siinä esimerkiksi Grönlanti näyttää Afrikkaa laajemmalta, vaikka todellisuudessa Afrikan pinta-ala on 14 kertaa niin suuri kuin Grönlannin. Koska suurin osa kehitysmaista on jokseenkin lähellä päiväntasaajaa, nämä maat näyttävät Mercatorin projektion mukaisissa kartoissa liian pieniltä, minkä Peters otaksui johtaneen siihen, että niitä myös pidettiin vähemmän tärkeinä. Esittelemällään ”uudella” projektiolla nämä köyhät ja heikommat maat saatiin näkymään suhteellisesti oikean kokoisina. Tämän ajatuksen ovat huomioneet monet opetukselliset ja uskonnolliset tahot, joiden vaikutuksesta jotkin yhteiskunnallisesti valveuteet ryhmät kuten Oxfam, National Council of Churches, New Internationalist magazine, ja Mennoniittojen keskuskomitea ovat ottaneet käyttöön Petersin projektion.


title: Petersin projektio

text: Petersin alkuperäisessä kuvauksessa projektiosta oli geometrinen virhe, jonka vuoksi perusleveyspiirinä itse asiassa olivat 46°02′ pohjoista ja eteläistä leveyttä. Kuvaukseen liittyvästä tekstistä kuitenkin käy selville, että hänen oli tarkoitus valita perusleveyspiireiksi 45° pohjoista ja eteläistä leveyttä, mikä tekee hänen projektionsa identtiseksi Gallin ortografisen projektion kanssa. Ero on kuitenkin merkityksettömän pieni.


title: Petersin projektio

text: Aluksi kartografit eivät kiinnittäneet paljonkaan huomiota Petersin ehdotukseen. Edeltäneiden sadan vuoden aikana oli uusien projektioiden puolesta useita kertoja järjestetty kampanjoita, jotka eivät saaneet aikaan paljonkaan näkyviä tuloksia. Esimerkiksi vain 20 vuotta aikaisemmin Trystan Edwards oli esitellyt hänen mukaansa nimetyn projektion, joka sekin oli tarkoitettu syrjäyttämään nimenomaan Mercatorin projektio, ja suositellut projektiotaan ainoana oikeana ratkaisuna. Petersin projektion erotti Edwardsin projektiosta vain eri perusleveyspiiri ja sen mukaisesti kartan leveyden ja korkeuden suhde. Lisäksi Petersin projektio oli identtinen Gallin yli sata vuotta aikaisemman projektion kanssa, vaikka Peters todennäköisesti ei sitä tiennyt. Gallin ortografinen projektio ei kuitenkaan ollut saanut osakseen sanottavaa huomiota, kun se vuonna 1855 esiteltiin.


title: Petersin projektio

text: Sen lisäksi, että projektio itse ei ollut uusi, myös Petersin esittämät väitteet projektiosta olivat kartografeille ennestään tuttuja. Samoin kuin Petersin, monet aikaisemmatkin projektiot oli tarkoitettu vaihtoehdoiksi nimenomaan Mercatorin projektiolle. Petersin tavoin monet muutkin olivat jo vuosisatojen ajan ja erityisesti 1900-luvulla pitäneet Mercatorin projektion yleistä käyttöä maailmankartoissa epäasianmukaisena, koska se suuresti vääristää eri alueiden pinta-aloja. Jo vuonna 1943 Stewart oli kiinnittänyt huomiota tähän ilmiöön ja vertasi täydellisen projektion tavoittelua ympyrän neliöimiseen ja yrityksiin johtaa piille tarkka murtolukuarvo, koska karttaprojektioiden matematiikka ei tee mahdolliseksi kehittää karttaprojektiota, joka objektiivisesti katsottuna olisi merkittävästi parempi kuin jokin niistä sadoista, jotka on jo esitetty. Myöskään Petersin tulkinta, jonka mukaan Mercatorin projektiota oli yleisesti käytetty poliittisista syistä, ei ollut uusi, sillä samoin oli otaksuttu samantapaisessa väittelyssä, jota selostettiin Kellowayn artikkelissa vuodelta 1946.


title: Petersin projektio

text: Kartografit olivatkin jo kauan epätoivoisesti arvostelleet karttoja julkaisevia kustantamoja Mercatorin projektion liiallisesta käyttämisestä. Vuonna 1943 eräässä New York Timesin pääkirjoituksessa todettiin, että Mercatorin projektion käyttö oli tosin vähentynyt, mutta silti sitä yhä käytettiin yleisesti varsinkin seinäkartoissa, osittain kenties sen vuoksi, koska se täyttää suorakulmaisen karttalehden kokonaisuudessaan Koska Petersin esittämä projektio ei ollut sen enempää uusi kuin hänen sen puolesta esittämänsä perustelutkaan, kartografit eivät otaksuneet hänen onnistuvan yrityksessään yhtään paremmin kuin Edwards tai hänen edeltäjänsäkään.


title: Petersin projektio

text: Peters kuitenkin pani kampanjansa alulle toisenlaisessa maailmassa kuin Edwards ennen häntä. Hän esitteli karttansa aikana, jolloin yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden teemat olivat saaneet suurta vastakaikua akateemisessa maailmassa ja politiikassa. Selittämällä, että tutuilla kartoilla oli imperialistisia tavoitteita, Peters sai valmiin kuulijakunnan.


title: Petersin projektio

text: Mutta Peters esitti projektionsa puolesta myös useita selvästi virheellisiä perusteluja, jotka kuitenkin saivat osakseen suurta huomiota. Hän väitti muun muassa, että se olisi ainoa karttaprojektio, jossa eri alueiden pinta-alojen suhteet kuvautuvat oikein. Lisäksi hän väitti, että myös kulmat ja etäisyydet kuvautuisivat siinä oikein ja että alueiden muodot eivät sanottavasti vääristyisi. Kuitenkin käytössä oli jo useita muitakin "oikeapintaisia" eli "pintatarkkoja" projektioita, joissa alueiden pinta-alat kuvautuvat oikein; sellaisia ovat esimerkiksi Mollweiden projektio sekä jo Mercatorin esittämä sinusoidaalinen projektio, sekä useita muita, eikä Petersin projektio ei ole tässä suhteessa mitenkään ainutlaatuinen. Mercatorin projektio ei myöskään ollut siinä määrin lähes yksinomaisessa käytössä kuin Peters väitti: useita muitakin oli jo kautta aikojen ollut käytetty maailmankartoissa.


title: Petersin projektio

text: Toisin kuin Peters väitti, hänen projektiossaan napaseuduilla olevien alueiden muodot vääristyvät suuresti, samoin kuin kaikissa lieriöprojektioissa, ja myös päiväntasaajan seudulla muotojen vääristyminen on huomattava. Jotkut asiantuntijat huomauttivatkin ironisesti, että Petersin projektiossa vain keskileveysasteilla olevat maat kuten Petersin kotimaa Saksa näkyvät oikean muotoisina. Erityisen virheellinen oli väite, että etäisyydet kuvautuisivat oikein: Petersin kartassa vain pohjoisella ja eteläisellä 45. leveysasteella etäisyydet kuvautuvat oikein ja sielläkin vain länsi–itä-suunnassa. Mikään karttaprojektio ei voikaan esittää kaikkia etäisyyksiä maan päällä oikein: Petersin projektio ja muutkin lieriöprojektiot ovat tässä suhteessa erityisen huonoja, koska länsi–itä-suuntaiset etäisyydet väistämättä kuvautuvat liian suuriksi lähellä napoja.


title: Petersin projektio

text: Kartografit suhtautuivat Petersin 1973 pitämään lehdistökonferenssiin väitteisiin huvittuneesti ja hieman ärsyyntyneestikin, mutta muutamaa artikkelia lukuun ottamatta he eivät aluksi kovinkaan aktiivisesti kommentoineet Petersin väitteitä. Seuraavien vuosien kuluessa kuitenkin ilmeni, että Peters ja hänen karttansa eivät jääneet päiväperhoiksi. Vuoteen 1980 mennessä monet kartografit olivat tulleet avoimesti vihamielisiksi hänen väitteilleen. Erityisesti Peters kirjoitti teoksessaan "The New Cartography" (suomennos):


title: Petersin projektio

text: Tämä hyökkäys ei miellyttänyt kartografeja, jotka itse olivat jo kauan olleet turhautuneet siihen, että monet karttojen kustantajat suosivat liiaksi Mercatorin projektiota.


title: Petersin projektio

text: Nämä kaksi osapuolta eivät koskaan tosissaan yrittäneet päästää sovintoon. Petersin kannattajat eivät yleensä kiinnittäneet huomiota kartografien vastaväitteisiin. Peters piti kiinnin kannastaan, että pitäisi olla ”yksi kartta yhdestä maailmasta” – hänen omansa – eikä tunnustanut Gallin esittäneen samanlaisen kartan aikaisemmin, ennen kuin elämänsä lopulla, jolloin väittely oli jo laantunut. Vaikka Peters todennäköisesti keksi projektion uudestaan itsenäisesti, hänen tieteilijöille epäsopivana pidetty käytöksensä ja kieltäytymisensä keskustelemasta kartografien kanssa epäilemättä pahensivat vastakkainasettelua.


title: Petersin projektio

text: Kun Petersin projektio kuitenkin tuli laajalti käyttöön ja sai osaksi suurta huomiota, kartografien yhteisö ryhtyi organisoituihin toimiin ”tasapainon palauttamiseksi”, niin kuin he asian näkivät. 1980-luvulla ilmestyi laaja kirjallisuus, jossa Petersin projektiota arvosteltiin. Väittely antoi American Cartographic Associationille aiheen julkaista kirjasarjan, jonka oli tarkoitus tehdä karttaprojektiot ja karttojen vääristymät yleisölle tutuiksi; kirjasarjaan sisältyi myös teos "Which Map Is Best". Vuosina 1989 ja 1990 seitsemän pohjoisamerikkalaista kartografista järjestöä päätyivät tiettyjen kiistojen jälkeen antamaan suosituksen, jonka mukaan kustantajien, sanomalehtien tai julkishallinnon julkaisemissa maailmankartoissa ei tulisi käyttää mitään ”suorakulmaista” karttaprojektiota, toisin sanoen sellaista, jossa sekä leveys- että pituuspiirit näkyvät suorina viivoina ja koko maapallo suorakulmion muotoisena, sillä heidän mukaansa kaikki sellaiset projektiot, muun muassa sekä Mercatorin että Petersin projektiot, ovat omiaan antamaan maailmasta suuresti vääristyneen kuvan.


title: Petersin projektio

text: Maantieteilijät ja kartografit eivät kuitenkaan ole yksimielisesti hylänneet Petersin maailmankarttaa. Esimerkiksi "North American Cartographic Information Society" (NACIS) ei hyväksynyt vuoden 1989 suositusta, vaikka ei esittänytkään mitään perusteluja. Jotkut kartografit kuten John Brian Harley ovat pitäneet Petersin alkuunpanemaa väittelyä tervetulleena, koska se vähintäänkin osoitti karttaprojektioiden yhteiskunnalliset vaikutukset. Crampton pitää kartografien sille antamaa hylkäystuomiota taantumuksellisena ja katsoo sen kenties osoittavan ammattikunnan epäkypsyyttä ottaen huomioon, että kaikki kartat ovat poliittisia. Denis Wood pitää karttaa yhtenä monista hyödyllisistä välineistä. Lisäksi Oxford Cartographers Limitedissä toimiva Terry Hardaker, joka katsoi Petersin olleen pyrkimyksissään oikeassa, tuli tämän projektion viralliseksi kartografiksi sen jälkeen kun Peters, joka ei enää pystynyt käsittelemään kartografian teknisiä yksityiskohtia, yritti päästä eroon siihen liittyvistä tehtävistä.


title: Pahtaomenasammal

text: Pahtaomenasammal ("Bartramia halleriana") on lehtisammallaji omenasammalten heimossa ("Bartramiaceae"). Sitä esiintyy Maan pohjoisen ja eteläisen puoliskon viileillä vyöhykkeillä ja vuoristoissa. Pahtaomenasammal muodostaa tiheitä kasvustoja jotka ovat enintään 15 senttimetriä korkeita. Lehdet ovat jouhimaisen kapeat ja usein samaan suuntaan taipuvat. Itiöpesäke on pallomainen.


title: Pahtaomenasammal

text: Suomen alueella pahtaomenasammal on elinvoimainen ja melko harvinainen. Sitä esiintyy lähes koko maassa, lukuun ottamatta Ahvenanmaata ja Keski-Pohjanmaata. Laji kasvaa karujen metsäkallioiden seinämillä ja erilaisilla jyrkänteillä kalkkipitoisia kivilajeja karttaen. Kuvalinkit:


title: Kairasammal

text:
Kairasammal ("Meesia triquetra") on on lehtisammallaji nuijasammalten heimossa ("Meesiaceae"). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuolisko sekä Uusi Guinea ja Australia.
Kairasammalen lehdet ovat alaspäin taipuvia, reunoilta kauttaaltaan terävähampaisia ja sijaitsevat kolmena rivinä. Itiöpesäkkeitä kasvaa harvoin, itiöt ovat isoja.


title: Kairasammal

text: Suomen alueella kairasammalta esiintyy Ahvenanmaalta pohjoisimpaan Lappiin, pohjoisessa melko yleisesti. Laji elää eutrofisilla kasvupaikoilla letoilla, lettorämeillä ja muun tyyppisillä soilla.


title: Eduard Päll

text: Eduard Päll (15. syyskuuta 1903 Koosa, Tartumaa – 13. kesäkuuta 1989 Tallinna) oli virolainen kirjailija ja tiedemies. Käytti kirjailijana myös nimeä Hugo Angervaks.


title: Eduard Päll

text:
Nuorena miehenä 1918 Eduard Päll liittyi puna-armeijaan. Pian sen jälkeen vuonna 1920 hän liittyi Neuvosto-Venäjän kommunistipuolueen jäseneksi.
Päll kävi puna-armeijan jälkeen vielä liikealan koulutusta juuri itsenäistyneessä Virossa vuoteen 1921, mutta palasi sitten Neuvostoliittoon. Vuosina 1922-1924 Päll kävi Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopiston Pedagoogisen instituutin Petrogradissa. Sen jälkeen vuosina 1924-1926 toimi Omskin oblastissa. Omskin jälkeen Päll opiskeli edelleen vuoteen 1929 asti Herzenille nimetyssä Leningradin Pedagoogisessa yliopistossa. 1930-luvulla hän jatkoi opintoja ollen jatko-opiskelijana (aspirantti) ja edelleen Leningradin opetuslaitosten johtotehtävissä. Tutkimuskohteena Eduard Pällillä oli viron kielen rakenteen tutkimus.