title: Bühl

text: Ensimmäinen asiakirjamaininta Bühlistä on vuodelta 1149. Windeckin linna ("Burg Windeck") rakennettiin vuoden 1200 tienoilla. Vuodesta 1594 Bühlissä vallitsi reformatorinen suuntaus, mutta seuraavan vuosisadan puolivälissä väestö alkoi palata katolilaisuuteen. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana kroaattijoukot tuhosivat Bühlin. Vuosina 1632–1634 ja 1643 Ruotsin joukot miehittivät paikkakuntaa. Yhdeksänvuotisessa sodassa 1689 Bühl tuhottiin jälleen. Badenin suurherttua Leopold myönsi Bühlin kauppalalle kaupunkioikeudet 1835. Vuonna 1846 Bühl liitettiin rautatieverkkoon linjalle Oos–Offenburg. 10. marraskuuta 1938 kaupungin synagoga tuhottiin ja juutalaisiin alettiin kohdistaa väkivaltaisuuksia. Toisen maailmansodan aikana kuljetettiin 26 Bühlin juutalaista Gursin keskitysleirille. Ranskan joukot marssivat Bühliin 14. huhtikuuta 1945. Seuraavana vuonna järjestettiin ensimmäiset vapaat kunnallisvaalit sitten vuoden 1933. Tuhotun synagogan muistokivi paljastettiin marraskuussa 1983.


title: Bühl

text: Vuonna 1805 Bühlissä asui 1 822 ihmistä. Noin sata vuotta myöhemmin väkiluku oli kaksinkertaistunut. Useiden kuntaliitosten jälkeen vuonna 1975 asukkaita oli 21 596, josta se kasvoi noin 36 % vuoteen 2005 mennessä.


title: Bühl

text: Bühlin maamerkki on raatihuone torneineen. Rakennus oli alun perin kirkko, joka vuosina 1879 ja 1880 muutettiin raatihuoneeksi. Uusgotiikkaa edustava 650-paikkainen "St. Peter und Paul" -kirkko rakennettiin 1872–1877. Sen peruskivi laskettiin 17. elokuuta 1873. "St. Peter und Paulin" torni on 63 metriä korkea. Kirkon viidestä kellosta suurin, "St. Petersglocke", painaa noin 3,2 tonnia. Burg Windeckin linnan rauniot sijaitsevat Kappelwindeckin kaupunginosassa.


title: Bühl

text: Bühlin ydinkeskustassa ja Weitenungin kaupunginosassa on kotiseutumuseo. Neusatzin kaupunginosassa Waldstegin linnassa ("Schloss Waldsteg") sijaitsee paikalliseen historiaan keskittynyt instituutti ("Stadtgeschichtliche Institut").


title: Bühl

text: Vuonna 1884 perustettu liima-aineiden valmistaja UHU pitää päämajaansa Bühlissä. Autoteollisuuden alihankkijalla LuK Gruppella on niin ikään pääkonttori kaupungissa. Yhtiön liikevaihto oli noin 1,9 miljardia euroa vuonna 2007. Monialayritys Robert Boschilla on toimipiste Bühlissä. Erityisesti Bühl tunnetaan kuitenkin kriikunaluumuistaan ("Bühler Zwetschgen"). Bühlin kriikunoiden historia alkaa vuodesta 1840 ja niillä on edelleen taloudellista merkitystä kaupungille. Joka syyskuu järjestetään "Bühler Zwetschgenfest" -juhla, jota emännöi "siniseksi kuningattareksi" kutsuttu "Zwetschgenkönigin" eli "kriikunakuningatar".


title: Bühl

text: Bühl sijaitsee moottoritie A 5:n (Karlsruhe–Basel) varrella. Kaupungin halki kulkee valtatie B 3. Bühlin rautatieasema sijaitsee rataosuudella Karlsruhe–Basel.


title: Bühl

text: Bühlissä on syntynyt muun muassa katolinen teologi ja kansankirjailija Alban Stolz (1808–1883).


title: Vösendorf

text: Vösendorf on kunta Itävallassa, Ala-Itävallan osavaltion Mödlingin piirikunnassa (). Asukkaita kunnassa on 6 082 (2010) ja väestötiheys on 580 as./km². Pinta-alaa Vösendorfilla on 10,49 neliökilometriä.


title: Vösendorf

text: Vösendorf sijaitsee moottoriteiden Süd Autobahn A2 ja Wiener Außenring Autobahn varrella. Myös Wiener Außenring Schnellstraße S 1 -tie alkaa kunnasta. Vösendorfin naapurikunnat ovat Wien, Hennersdorf, Biedermannsdorf, Wiener Neudorf ja Brunn am Gebirge.


title: Vösendorf

text: Kunnan nähtävyyksiin lukeutuu esimerkiksi vanha Vösendorfin linna. Vösendorfissa sijaitsee myös suuri elokuvateatteri sekä Shopping City Süd -ostoskeskus.


title: Vösendorf

text: Vösendorfin ystävyyskunnat ovat Kindberg Steiermarkin osavaltiossa, Roßdorf Saksassa ja Reggello Italiassa.


title: Buhl (Haut-Rhin)

text: Buhl on kunta Ranskan itäosassa Alsacen alueella Haut-Rhinin departementissa lähellä Saksan rajaa. Kunnassa on arviolta 3 301 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 8,8 neliökilometriä.


title: Buhl (Haut-Rhin)

text: Buhl sijaitsee 50-kilometrisen Lauchjoen laaksossa Vogeesien vuoristossa "Parc Naturel Régional des Ballons des Vosges" -luonnonpuiston alueella. Laaksoa kutsutaan myös nimellä Florival ("Florigeravallis": "vallée des fleurs", "kukkaislaakso"). Buhl sijaitsee Vogeesien korkeimman huipun Grand Ballonin (1 424 m) kupeessa. Kunnan läheisyydessä kulkee tie D430. Buhlin naapureita ovat Murbach lounaassa ja Schweighouse (Lautenbachin kunnassa) pohjoisessa. Kaakossa sijaitsee Hugsteinin rauniolinna. Buhl kuuluu Guebwillerin arrondissementtiin.Varhaisin maininta Buhlista on vuodelta 1135 muodossa "Bühele". Hugsteinin linna ("le château du Hugstein") valmistui vuonna 1227. Rakentamisesta teki aloitteen Hugo (Hugues) de Rothenbourg Murbachin luostarista. Linnan rauniot sijaitsevat Guebwillerin ja Buhlin rajalla. Saint-Jean-Baptisten 1800-luvulla rakennetussa uusromanttisessa kirkossa on alttaritaulu 1400-luvulta. Luultavimmin Martin Schongauerin käsialaa oleva taulu tuotiin Ranskan vallankumouksen aikana Buhliin turvaan Colmarin luostarista.


title: Buhl (Haut-Rhin)

text: Buhlissa syntyneitä merkkihenkilöitä on muun muassa ranskalais-sveitsiläinen insinööri Maurice Koechlin (1856–1946). Ranskalainen taidemaalari Alexandre Bida (1813–1895) kuoli Buhlissa.


title: Buhl (Idaho)

text: Buhl on kaupunki Yhdysvalloissa Idahon osavaltion eteläosassa Twin Fallsin piirikunnassa. Se sijaitsee siirtolaisten käyttämän historiallisen Oregon Trail -reitin varrella. Osavaltion pääkaupunki Boise sijaitsee 195 kilometriä luoteeseen Buhlista ja piirikunnan pääkaupunki Twin Falls puolestaan 26 kilometriä itään (maanteitse). Snake River -joki virtaa seitsemisen kilometriä Buhlin pohjoispuolitse.


title: Buhl (Idaho)

text: Buhlin halki kulkee mantereen poikki länsi–itäsuunnassa johtava maantie U.S. Route 30 (Astoria (Oregon) – Atlantic City (New Jersey)). Buhlia on kutsuttu "maailman kirjolohipääkaupungiksi" ("Trout Capital of the World"), sillä suurin osa Yhdysvalloissa kulutetusta kirjolohesta tuotetaan kaupungin ympäristössä olevissa kasvatusaltaissa.


title: Buhl (Idaho)

text: Buhl perustettiin 17. huhtikuuta 1906. Se sai nimensä Frank H. Buhlin mukaan, joka oli pääsijoittajana paikallisessa keinokasteluhankkeessa (Twin Falls South Side project) 1900-luvun alussa.


title: Buhl (Idaho)

text: Vuoden väestölaskennassa Buhlin asukasluku oli 3 985. Kotitalouksia oli 1 561. Joka kolmannessa taloudessa oli alle 18-vuotiaita lapsia. Buhlilaisista 86,8 % määritteli itsensä valkoihoisiksi. Alle 18-vuotiaita oli 28,5 % kaupunkilaisista, väestön mediaani-ikä oli 36 vuotta. Jokaista yli 18-vuotiasta naispuolista buhlilaista kohti oli 88,1 miespuolista henkilöä. Valtakunnallinen elinkustannusindeksi Buhlissa oli 82,9 (alhainen) vuonna 2008.


title: Buhl (Idaho)

text: Kaupungin huomattavia asukkaita ovat olleet muun muassa pastori Eugene Scott (1929–2005) ja näyttelijä Marjorie Reynolds (1917–1997).


title: Bühl (Sveitsi)

text: Bühl on kunta Bernin kantonissa Sveitsissä.


title: Bühl (Sveitsi)

text: Bühlin naapurikunnat ovat Hermrigen, Kappelen BE, Walperswil ja Epsach.


title: Bühl (Sveitsi)

text: Kuntaa kutsutaan myös nimellä Bühl BE erottamaan se muista Bühl-nimisistä paikoista. Myös nimeä Bühl bei Aarberg käytetään. Bühliläisistä 95,12 % puhuu äidinkielenään saksaa ja 2,57 % ranskaa.


title: Kaj Englund

text: Kaj Gustaf Georg Englund (13. maaliskuuta 1905 Oulu – 20. kesäkuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka keskittyi erityisesti asuntosuunnitteluun.


title: Kaj Englund

text: Englund pääsi ylioppilaaksi 1923. Hän opiskeli Helsingissä Teknillisessä korkeakoulussa ja valmistui arkkitehdiksi 1931. Hän meni veljensä Dag Englundin kanssa Kaarlo Borgin toimistoon töihin, mutta perusti vuonna 1944 oman toimiston. Hän toimi opettajana Taideteollisuuskeskuskoulussa 1930–1936 ja vuosina 1954–1967 erityisopettajana Teknillisessä korkeakoulussa. Hän voitti opiskeluaikanaan 1929 arkkitehtiopiskelijoille järjestetyn teekkareiden asuntolan suunnittelukilpailun. Rakennus valmistui valmistui Polin viereen Lönnrotinkadun ja Albertinkadun kulmaan 1931, jolloin Englund valmistui arkkitehdiksi.


title: Kaj Englund

text: Englund piirsi erityisesti asuntoja, niin pien- kuin kerrostaloja. Hän toimi Helsingissä vuonna 1939 pidetyn Asuntonäyttelyn komissaarina ja kirjoitti artikkeleita asumiseen liittyvistä kysymyksistä.


title: Kaj Englund

text: Englund pyrki 1930-luvulla ajan nuorten arkkitehtien tapaan ratkaisemaan pienasuntojen suunnitteluun liittyviä kysymyksiä. Sotien jälkeen asia tuli erityisesti ajankohtaiseksi, kun asuntorakentaminen vilkastui ja tarvittiin standardityyppisiä asuntoja. Hän keskittyi tyyppitalojen suunnitteluun ja toimi sosiaaliministeriön arkkitehtina, ja kymmeniä hänen suunnitelmiaan tyyppipiirustuksia julkaistiin 1941–1945. Hän oli Suomen Arkkitehtiliiton Standardisoimislaitoksessa vuodesta 1942 ja sen johtaja 1945–1950.


title: Kaj Englund

text: Englund suunnitteli kerrostaloja Helsingin esikaupunkeihin, kuten Herttoniemeen, Pohjois-Haagaan ja Maunulaan, muun muassa Männikkötie 5:een. Myös muualla Suomessa, esimerkiksi Vaasassa ja Pietarsaaressa on hänen suunnittelemiaan asuinkerrostaloja. Veljensä Dag Englundin kanssa hän suunnitteli ja rakennutti 1938 Helsingin Lauttasaareen suvun yhteisen neljän perheen asuintalon Villa Bjergesin, joka samana vuonna esiteltiin Arkkitehti-lehdessä. Englund suunnitteli talon pihaan kalliopuutarhan, joka esiteltiin Arkkitehti-lehdessä 1946. Artikkeliin piirsi kuvat Englundin vaimo, taiteilija Li (Lyyli Inkeri) Englund, joka toimi tarvittaessa avustajana Englundin arkkitehtitoimistossa. Li Englund suunnitteli painettuja sisustustekstiilejä ja tapetteja. Lauttasaaressa on Klaarantie 9:ssä Kaj ja Li Englundin yhteistyönä suunnittelema kerrostalo, jonka Kaj Englund rakennutti.


title: Kaj Englund

text: Englundin suunnittelema Sarlinin pääkonttori Länsi-Vantaalla edustaa hänen harvinaista toimistorakennussuunniteluaan. Hän on suunnitellut yksityiskohtia kirkkorakennuksiin. Muun muassa Taalintehtaan kirkon tapuli on hänen käsialaansa, samoin Muonion kirkon kattovalaisimet.


title: Kaj Englund

text: Kaj Englundin arkisto on Suomen arkkitehtuurimuseossa, jonne se tuli lahjoituksena kahdessa osassa vuosina 1997 ja 2001.


title: Kaj Englund

text: Kaj Englund menestyi suunnistajana lajin alkaessa levitä Suomeen 1930-luvulla. Hän edusti HIFK:ta ja voitti suunnistuksen ensimmäisen henkilökohtaisen Suomen mestaruuden vuonna 1935 sekä seuraavana vuonna ensimmäisen viestisuunnistuksen Suomen mestaruuden yhdessä veljiensä Bengt ja Dag Englundin kanssa. Vuonna 1938 hän voitti viestimestaruuden Bengt ja Göran Englundin kanssa.


title: Paul Kiparsky

text: Rene Paul Victor Kiparsky (s. 28. tammikuuta 1941 Helsinki) on kielitieteen professori. Hän on nykyisin professorina Stanfordin yliopistossa. Hän opiskeli Helsingin ja Minnesotan yliopistoissa, väitteli MIT:ssä ja toimi siellä myös professorina vuosina 1965–1984. Kiparsky on Göteborgin ja Konstanzin yliopistojen kunniatohtori, ja sai Alexander von Humboldt -palkinnon vuonna 1993.


title: Paul Kiparsky

text: Kiparsky oli abstrakteja kielimalleja kehittäneen generativistisen kielentutkija Noam Chomskyn oppilas, ja hän on tämän lailla tutkinut intialaisen grammaatikon Pāṇinin töitä.


title: Paul Kiparsky

text: Kiparskyn isä oli slaavilaisten kielten tutkija Valentin Kiparsky.


title: Tetrakat

text: Tetrakat ("Xanthomixis") on madagaskarinkerttujen heimoon kuuluva varpuslintusuku, joka on kotoperäinen Madagaskarilla. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttuihin. Tetrakoihin kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.


title: Lapuan vaakuna

text: Lapuan kaupungin vaakunan aiheena on pitäjän sinetti. Vanhimmassa sinetissä on tosin kuvattu ainoastaan kohti katsova karhunpää.


title: Lapuan vaakuna

text: Vaakunan heraldinen selitys on "kultakentässä musta, kävelevä, punavaruksinen karhu, jolla ratsastaa siniseen vyötettyyn mekkoon, housuihin ja paulakenkiin pukeutunut mies, pidellen oikeassa kädessään iskuun kohotettua mustaa nuijaa." Vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 11. joulukuuta 1950.


title: Idänkallionakkeli

text: Idänkallionakkeli ("Sitta tephronota") on aasialainen nakkelien sukuun kuuluva varpuslintu.


title: Idänkallionakkeli

text: Linnun pituus on 15,5 cm, siipien kärkiväli 25–30 cm ja paino noin 40–55 g. Idänkallionakkeli on suurin läntisen palearktisen alueen nakkeleista. Sen höyhenpuku muistuttaa pähkinänakkelia, johon eroina ovat vaaleanharmaa selkäpuoli, pitempi musta silmäjuova, lähes kokonaan harmaa pyrstö ja kirkkaan punaruskean värin puuttuminen alaperästä ja kupeilta. Sukupuolet ovat samannäköisiä. Nuori lintu on erotettavissa vanhasta vain lähietäisyydeltä, sen puku on himmeämpi ja isojen peitinhöyhenten kärjet ovat ruskehtavat.


title: Idänkallionakkeli

text: Idänkallionakkeli elää Keski-Aasiassa Turkin itäosista Luoteis-Pakistaniin ja Kazakstaniin. Lajin esiintymisalueen laajuus on 1–10 miljoonaa neliökilometriä ja yksilömäärä Euroopassa on 43 000–210 000. Laji on paikkalintu, eikä sitä ole tavattu Suomessa.


title: Idänkallionakkeli

text: Idänkallionakkelista tunnetaan neljä alalajia: "tephronota" Keski-Aasiassa, "iranica" Turkmeniassa ja Iranin Kohorasanissa, "obscura" Armeniassa ja Azerbaidžanissa sekä "dresseri" Pohjois-Irakissa, Länsi-Iranissa ja Kaakkois-Turkissa.


title: Idänkallionakkeli

text: Idänkallionakkelit asuvat kivikkoisilla vuorenrinteillä ja laaksoissa kolmen kilometrin korkeudelle saakka, usein jokien ja purojen tuntumassa. Paikoin, kuten Iranissa, se voi pesiä kivikkoisissa tammimetsiköissä.


title: Idänkallionakkeli

text: Idänkallionakkelin pesä on kallionhalkeamassa tai -kolossa, puunkolossa tai -onkalossa, usein vanhassa tikan, mehiläissyöjän tai sininärhen kolossa. Pesätunnelin pituus on noin 5 cm. Pesänrakennusmateriaaleina käytetään muun muassa pihkaa, mutaa, lantaa, karvoja, korsia, pieniä luita ja karvoja. Pari voi käyttää samaa pesää monta vuotta. Pesässä voi olla mutaa ja/tai pihkaa jopa 10 cm kerros ja se voi painaa noin 10 kg, eräässä tapauksessa 32 kg. Naaras munii 4–8, tavallisesti viisi tai kuusi munaa, joita se hautoo yksin. Haudonta-aika on 12–14 päivää. Poikasia ruokkivat sekä naaras että koiras. Poikaset lähtevät pesästä 24–26 päivän ikäisinä, jolloin niiden siipisulat ovat täysimittaisia. Laji pesii toisinaan kahdesti kesän aikana.


title: Idänkallionakkeli

text: Kesäaikaan idänkallionakkelit syövät pääasiassa hyönteisiä ja matoja, syksyllä ja talvella enimmäkseen siemeniä. Poikasia ruokitaan pääasiassa eläinravinnolla, mutta vähäisessä määrin myös pähkinöillä.


title: Custer’s Revenge

text: Custer’s Revenge on Atari 2600:lle vuonna 1982 julkaistu aikuisviihdepeli. Sitä on sanottu yhdeksi kaikkien aikojen huonoimmista videopeleistä, ja sitä on pidetty yhtenä syynä vuoden 1983 videopelilamaan Atarin osalta.


title: Custer’s Revenge

text: "Custer’s Revengessä" pelaaja ohjaa alastonta George Armstrong Custeria, jonka tehtävänä on liikkua ruudun toiselle puolelle intiaanien nuolia vältellen. Toiselle puolelle päästyään pelaajan tulee raiskata kohtaamansa alaston intiaaninainen. Kuten muutkin aikuisviihdettä sisältävät pelit, peliä ei myyty suoraan kauppojen hyllyiltä, vaan peliä piti kysyä erikseen kassalta. Peliä myytiin Atari 2600 peleille epätavallisesti punaisessa nahalla vuoratussa pakkauksessa.


title: Bruce Chatwin

text: Bruce Chatwin (13. toukokuuta 1940 – 18. tammikuuta 1989) oli englantilainen matkakirjailija, toimittaja ja kuvataiteen asiantuntija.


title: Bruce Chatwin

text: Tunnetuimman teoksensa "Patagonia, Patagonia" Chatwin kirjoitti matkusteltuaan kuusi kuukautta Patagoniassa. Hän kirjoitti myös romaaneja.


title: Bruce Chatwin

text: Vuonna 2008 The Times asetti hänet sijalle 46 listatessaan Britannian merkittävimpiä sodanjälkeisiä kirjailijoita.


title: Bruce Chatwin

text: Chatwin työskenteli Sothebyn huutokauppakamarilla impressionismin asiantuntijana. Sieltä hänet keksittiin Sunday Times Magazineen kirjoittamaan kuvataiteista ja muotoilusta. Sothebyllä Chatwin nousi johtotehtäviin, mutta lopetti vuonna 1966 ja lähti opiskelemaan arkeologiaa. Hän jätti opintonsa kahden vuoden kuluttua ja matkusti Mauritaniaan, Iraniin ja Afganistaniin, ja otti valokuvia ja teki muistiinpanoja paimentolaisten elämästä.


title: Bruce Chatwin

text: Chatwin kuoli AIDSia sairastettuaan. Hän oli biseksuaali. Hänen hautajaisensa toteutti kreikkalaisortodoksinen pappi. Chatwin oli kääntynyt uskoon koettuaan jonkinlaisen näyn Athosvuorella.


title: Volmari Porkka

text: Volmari (Frans Woldemar) Porkka (5. elokuuta 1854 Vehkalahti – 25. joulukuuta 1889 Helsinki) oli suomalainen kielentutkija, yksi aikansa johtavia kansanrunouden ja suomalais-ugrilaisten kielten tutkijoita. Hän teki runonkeruumatkoja Länsi-Inkeriin 1881–1883 ja suomen sukulaiskansojen alueelle Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran tilauksesta, merkiten muistiin paljon itkuvirsiä, kansanrunoutta ja muuta kansanperinnettä.


title: Volmari Porkka

text: Porkan vanhemmat olivat talollinen Erik Porkka ja Helena Kiiski. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1877 ja toimi kansakoulunopettajana Helsingissä vuodesta 1878 vuoteen 1882.


title: Volmari Porkka

text: Sittemmin Porkka opiskeli kielitiedettä ja fonetiikkaaa Leipzigissä ja valmistui filosofian tohtoriksi 1885 julkaistuaan ansiokkaana pidetyn saksankielisen väitöskirjan. Seuraavana vuonna 1886 hänet nimitettiin Helsingin yliopiston suomen kielen lehtoriksi. Jo vuosina 1881–1883 hän oli kerännyt pari tuhatta kansanrunoa Länsi-Inkeristä. Viimeistä matkaansa hän kuvasi vuonna 1886 ilmestyneessä Suomi-kirjassa.


title: Volmari Porkka

text: Saatuaan väitöstutkimuksensa valmiiksi Porkka lähti 1885 marien (tseremissit) pariin Suomalais-ugrilaisen seuran stipendin turvin, mutta joutui palaamaan seuraavana vuonna kotimaahan sairastuttuaan keuhkotautiin. Hän hoidatti terveyttään Saksassa kolme vuotta, mutta menehtyi saamatta aineistoa julkaistuksi. Vasta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1895 ilmestyi teos "Tscheremissische Texte mit Übersetzung".


title: Volmari Porkka

text: Porkka, joka oli kotoisin Suursaarelta, kannatti suomalaisuusaatetta. Hän oli Valvoja -nimisen lehden perustajia ja kirjoitti lehteen mm. artikkelit "Kuvaelmia Suursaarelta" (1881), "Inkerin itkuvirsiä" (1883) ja "Suomenkielisiä merisanoja" (1885). Sekä suursaarelaiset että suomalaisuusaatteen kannattajat ihailivat ja kunnioittivat häntä. Porkan hautapaadesta tuli lähes pyhiinvaelluskohde. Porkka kuoli naimattomana Helsingissä vuonna 1889.


title: Colin McRae Rally 2005

text: Colin McRae Rally 2005 on "Colin McRae Rally" -pelisarjan viides osa. Peli ilmestyi syyskuussa 2004.


title: Colin McRae Rally 2005

text: Pelissä on yli 70 erikoiskoetta yhdeksässä eri rallimaassa (Australia, Espanja, Iso-Britannia, Japani, Kreikka, Ruotsi, Saksa, Suomi ja Yhdysvallat), joista neljässä on ns. Super Special -erikoiskokeet (Japani, Ruotsi, Saksa ja Yhdysvallat). Pelissä on valittavana 30 eri ralliautoa, jotka on lajiteltu eri autoluokkiin (4WD, 2WD, Group B jne.) Pelissä on uudistettu grafiikka sekä paranneltu vauriomallinnus. Pelistä on tehty myös mobiilipeliversio.


title: Colin McRae Rally 2005

text: "Game Realityn" arvostelussa peli sai kehuja grafiikasta, vaurioiden mallinuksesta, pelaamisen mukavuudesta ja äänistä. Huonoa pelissä sanottiin olevan vähäinen uudistuminen ja on vain haamuautoja vastaan oleva moninpeli.


title: Sekuntikello

text: Sekuntikello on kädessä pidettävä kello, jota käytetään mittaamaan jonkin tapahtuman kestoa tai kahden tapahtuman välillä kulunutta aikaa. Sitä käytetään ajanottoon esimerkiksi laboratoriokokeissa ja useissa urheilulajeissa, kuten pikajuoksu. Sekuntikello näyttää kuluneen ajan jopa sekunnin sadasosien tarkkuudella, ja pisin mitattava aika voi olla jopa yli tunnin pituinen. Toimintaperiaatteeltaan sekuntikellot ovat mekaanisia tai digitaalisia (kvartsi-) kellolaitteita, jotka on varustettu pysäytys- ja käynnistystoiminnoilla ja digitaaliset versiot usein myös erilaisilla väliaikojen muistitoiminnoilla.


title: Sekuntikello

text: Myös monista digitaalisista rannekelloista löytyy sekuntikellotoiminto, samoin se on muun muassa monissa matkapuhelimissa.


title: Apameia

text: Apameia tai Apamea () oli antiikin aikana usean eri kaupungin nimi:


title: Toivakan vaakuna

text: Toivakan kunnanvaakuna on saanut aiheensa Toivakan nimestä. Kylväjä viittaa maatalouteen mutta myös tulevaisuuden toivoon. Vaakuna on toisaalta myös puhuva yhdistämällä tämä sekä kuva-aiheen vakka kunnan nimeksi.


title: Toivakan vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 23. huhtikuuta 1957. Vaakunan selitys on ”vihreässä kentässä kylväjä hopeavaatteissa; kylvövakka hihnoineen ja virsut kultaa”.


title: Leppävirran vaakuna

text: Leppävirran kunnanvaakuna on suoraan kunnan nimeen viittaava puhuva vaakuna.


title: Leppävirran vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 14. kesäkuuta 1950. Vaakunan selitys on ”mustan kentän tyvessä aaltokoroinen kultahirsi, jonka yläpuolella kultainen, punanorkkoinen ja -silmuinen leppä”.


title: Apameia (Syyria)

text: Apameia tai Apamea (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Syyriassa Orontesjoen varrella. Seleukos I Nikator perusti sen 300-luvulla eaa. ja nimesi sen vaimonsa Apaman mukaan. Syyrian hellenistämisen vuoksi kaupunkia kutsuttiin kuitenkin "Pellaksi" Makedonian pääkaupungin mukaan. Kaupungista tuli seleukidien valtakunnan tärkein varuskuntakaupunki. Myöhemmin roomalaiset valtasivat sen. Keisari Augustuksen aikana Apameiassa oli noin 100 000 asukasta.


title: Päiväni murmelina

text: Päiväni murmelina ("Groundhog Day") on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Harold Ramis. Hän myös teki käsikirjoituksen yhdessä Danny Rubinin kanssa. Pääosia näyttelevät Bill Murray ja Andie MacDowell.


title: Päiväni murmelina

text: Elokuva valittiin vuonna 2006 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. American Film Institute valitsi "Päiväni murmelina" vuonna 2000 sadan parhaan amerikkalaiskomedian listalle sijalle 34. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi "Päiväni murmelina" kaikkien aikojen neljänneksi hauskimmaksi komediaksi.


title: Päiväni murmelina

text:
Päähenkilö Phil Connors herää joka aamu samaan päivään amerikkalaisessa pikkukaupungissa, jossa hän on televisiouutisryhmänsä kanssa tekemässä juttua kaupungin vuosittaisesta murmelipäivästä.
Kaikki tapahtumat alkavat toistua päivä päivältä samanlaisina paitsi hänen omat reaktionsa tapahtumiin.


title: Päiväni murmelina

text: "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano pitää "Päivääni murmelina" hillittömän hauskana ja antaa sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.


title: Päiväni murmelina

text: Arviot siitä, kauanko Phil oli vankina aikasilmukassa vaihtelevat. Kuvausten aikana Ramis, joka on buddisti, sanoi että koska buddismissa sielu pääsee seuraavalle tasolle 10 000 vuodessa, myös Phil oli aikasilmukassa saman ajan. DVD:n kommenttiraidalla Ramis arvioi ajaksi 10 vuotta. Myöhemmin kun joillain sivustoilla ajaksi saatiin 8 vuotta 8 kuukautta ja 16 päivää, Ramis totesi, että "luulen 10-vuotisen arvion liian lyhyeksi. Kestää ainakin 10 vuotta tulla missään taidossa hyväksi ... ajan on oltava enemmänkin 30 – 40 vuotta." WhatCulture-verkkosivusto vertaili 2014 eri kestoarvioita ja arvioi Philin viettäneen 12 395 päivää—melkein 34 vuotta— Murmelipäivässä.


title: Kiurukertut

text: Kiurukertut ("Cincloramphus") on sirkkalintujen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aiemmin suku luettiin kuuluvaksi kerttuihin. Kiurukerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan neljä lajia.


title: Joutsan vaakuna

text: Joutsan kunnanvaakuna on saanut aiheensa alueen vanhoista erämaaseuduista, joihin jousi ja koro viittaavat. Jousi viittaa myös suoraan Joutsan nimeen.


title: Joutsan vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 10. marraskuuta 1955. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kuusikoroinen tyviö sekä hirsittäinen jousi, jonka päällikkeenä paaluittainen nuoli, jousen jänne ja nuolen kärki ja sulat kultaa, muu hopeaa”.


title: Espírito Santon lippu

text: Espírito Santon lippu on Brasilian osavaltion Espírito Santon symboli. Sen suunnitteli Jerônimo Monteiro vuonna 1908 ja osavaltion virallinen lippu siitä tuli 7. syyskuuta 1909. Siinä on kolme tasapaksua vaakaviivaa, joiden värit ovat ylhäältä alas taivaansininen, valkoinen ja vaaleanpunainen. Värit on omaksuttu osavaltion suojeluspyhimyksen, Penhan Neitsyen, vaatteista. Lipun keskellä, valkoisessa kentässä, on portugalinkielinen lause "Trabalha e Confia" (Tee työtä ja usko). Lause pohjautuu jesuiittaveljestön perustajan, Pyhän Ignatius Loyolan sanontaan ”Tee työtä, kuten kaikki riippuisi sinusta ja usko, kuten kaikki riippuisi Jumalasta”.


title: Estadio Centenario

text: Estadio Centenario on Uruguayn pääkaupungissa Montevideossa sijaitseva jalkapallostadion.


title: Estadio Centenario

text: Stadion valmistui vuonna 1930. Sen nykyinen kapasiteetti on noin 76.609 .


title: Estadio Centenario

text: Stadion on Uruguayn maajoukkueen kotikenttä. Myös Peñarol käyttää sitä.


title: Estadio Centenario

text: Stadion oli 1930 MM-kilpailujen päänäyttämö. Sillä on pelattu myös Mundialito ja useita Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuja.


title: Lavrentija

text: Lavrentija () on yksi itäisimmistä Tšukotkan autonomisen piirikunnan kylistä Venäjän kaukoidässä, vaikka kylistä esimerkiksi Uelen (itäisin) ja Inchoun ovat idempänä. Lavrentija on Euraasian itäisimmän kunnallispiirin keskustaajama. Lavrentija sijaitsee Beringinsalmen rannalla suunnilleen vastapäätä Alaskan Nomea.


title: Lavrentija

text:
Kylä on saanut nykyisen nimensä James Cookilta, joka nimesi paikkakunnan edustan lahden kirkkokalenterin Pyhän Laurentiuksen päivän mukaan. Neuvostoaikana lahden etelälaidalle perustettiin vuonna 1933 Lavrentija vuonna 1927 perustetun piirin hallintokeskukseksi. Paikalla asui aiemmin tšuktšeja. Kylässä ja esimerkiksi siitä noin 20 kilometriä etelään sijaitsevan "Lorino"n kylässä, jonne Lavrentijan alkuperäisiä asukkaita neuvostoaikana siirrettiin, puhutaan venäjän lisäksi harvinaista naukaninjupikin kieltä.
Lavrentija on autonomisen piirikunnan Tšukotkan piirin hallintokeskus. Lavrentijan maalaiskunta on tämän 4 838 asukkaan piirin suurin kunta, jossa vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asui 1 459 henkeä. Kylässä toimii muun muassa koulukeskus, piirin museo, sairaala, ja lentokenttä.


title: Lavrentija

text: Oheinen taulukko kuvaa Lavrentijan kylän (maalaiskunnan) väkiluvun kehitystä vuosina 1959–2010 suoritettujen väestönlaskentojen mukaan.


title: MOL-ohjelma

text: MOL-ohjelma ( tai ) oli osa Yhdysvaltain ilmavoimien avaruuslento-ohjelmaa, peruutetun "X-20 Dyna-Soar" -avaruuslentokoneprojektin seuraaja. Ohjelmasta ilmoitettiin julkisuudessa samana päivänä jolloin Dyna-Soar-ohjelma peruutettiin, 10. joulukuuta 1963. Alun perin MOLin tarkoituksena oli todistaa ihmisen hyödyllisyys avaruudessa sotilastehtävissä. Ohjelma sai kuitenkin uuden suunnan 1960-luvun puolivälissä: pyrittiin kehittämään tiedustelutarkoituksiin suunniteltu avaruusasema. Avaruusasema käytti NASAn Gemini-ohjelmasta kehitettyä Gemini B -avaruusalusta. MOL:n rakentajana toimi Douglas Aircraft Company. Gemini B/MOL -alus oli ulospäin samanlainen NASAn Gemini-avaruusaluksen kanssa vaikkakin se koki useita muutoksia. Näkyvin niistä oli avaruusaluksen ja avaruusaseman yhdistävä lämpökilven läpi menevä luukku.


title: MOL-ohjelma

text: MOLia testattiin Titan II:n polttoainetankista rakennetulla aseman mallilla. Yhdysvaltain ilmavoimat laukaisi Gemini 2:n paluukapselin ja MOLin yhdistelmän avaruuteen 33 minuutin testilennolle 3. marraskuuta 1966 Titan IIIC-9 kantoraketilla Cape Canaveralista Floridasta. Gemini 2-MOL -avaruuskapseli laskeutui Ascension Islandin lähistölle Etelä-Atlantilla, mistä "USS La Salle" nouti sen.


title: MOL-ohjelma

text: MOLissa oli tarkoitus käyttää heliumin ja hapen sekoitusta avaruusaseman hengitysseoksena. Miehistö oli tarkoitus laukaista Gemini B:n ja MOL:n kanssa ja he palaisivat maahan Gemini B:llä. Heidän tehtävänään oli suorittaa jopa 30 päivän ajan sotilaallista tiedustelua käyttäen tehokasta optiikkaa, kameroita ja tutkaa.


title: MOL-ohjelma

text: MOL-ohjelman julkistuksen vastapainona Neuvostoliitto aloitti oman sotilasavaruusasemaohjelman kehityksen, Almazin. Kolme Almaz-asemaa lensi Saljut-avaruusasemina. Ensimmäinen asema oli epäonnistunut, kahta seuraajaa käytettiin onnistuneesti useiden viikkojen ajan.


title: MOL-ohjelma

text: Vuodesta 1965 suurikokoinen kamerajärjestelmä liitettiin avaruusohjelmaan sotilastiedustelua varten. Kamerajärjestelmän nimi oli KH-10 "Dorian" (katso KH-vakoilusatelliitit). Projekti peruutettiin 10. kesäkuuta 1969 ennen kuin yhtään todellista lentoa ehdittiin suorittaa.Miehitetyt MOLit olisi laukaistu Titan IIIM kantoraketilla SLC-6:sta Vandenberg Air Force Basesta, Kaliforniasta ja LC-40:stä Cape Canaveralista, Floridasta.


title: MOL-ohjelma

text: MOL-ohjelma lakkautettiin kesäkuussa 1969, kun päätettiin, että miehittämättömien vakoilusatelliittien ominaisuudet täyttivät tai ylittivät mahdollisten miehitettyjen MOL-lentojen saavutukset. Ohjelman peruutuksen aikaan ohjelmassa oli 14 MOL-astronauttia ja NASA tarjosi alle 35-vuotiaille mahdollisuuden siirtyä NASAn astronauttiohjelmaan. Seitsemän 14:stä MOL-astronautista oli alle 35-vuotiaita ja tarttui ehdotukseen: Richard H. Truly, Karol J. Bobko, Robert Crippen, C. Gordon Fullerton, Henry W. Hartsfield, Robert F. Overmyer ja Donald Peterson. Jokainen heistä lensi lopulta avaruussukkulalla.


title: Silkkikerttuset (suku)

text: Silkkikerttuset ("Cettia") on silkkikerttusten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Silkkikerttusia on BirdLife Suomen luokittelussa neljä lajia.


title: Rondônian lippu

text: Rondônian lippu on Brasilian osavaltion Rondônian symboli. Sen värit edustavat alueen kasvillisuutta (vihreä), mineraalirikkauksia (keltainen), taivasta (sininen) ja rauhaa (valkoinen). Tähti on Wezen, joka symboloi Rondôniaa Brasilian lipussa.


title: Mundialito

text: Copa de Oro de Campeones Mundiales eli Mundialito oli jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 50-vuotisjuhlien kunniaksi järjestetty turnaus. Suomessa turnauksesta käytettiin kisojen aikana englanninkielistä nimeä Gold Cup.


title: Mundialito

text: Turnaus pelattiin 30. joulukuuta 1980 – 10. tammikuuta 1981 ensimmäisten eli 1930 kilpailujen isäntämaassa Uruguayssa. Kaikki ottelut pelattiin Montevideon Estadio Centenariolla.


title: Mundialito

text: Entisistä maailmanmestareista turnaukseen osallistuivat vuosien 1930 ja 1950 mestari Uruguay, vuosien 1934 ja 1938 mestari Italia, vuosien 1954 ja 1974 mestari Länsi-Saksa, vuosien 1958, 1962 ja 1970 mestari Brasilia sekä vuoden 1978 mestari Argentiina. Vuoden 1966 mestarin Englannin kieltäydyttyä osallistumasta mukaan kutsuttiin vuosien 1974 ja 1978 hopeajoukkue Alankomaat.


title: Mundialito

text: Alkulohkot pelattiin kahtena kolmen joukkueen lohkona, joiden voittajat selviytyivät loppuotteluun. Turnauksen voitti isäntäjoukkue Uruguay. Loppuottelua seurasi noin 71 000 katsojaa. Ottelun tuomitsi itävaltalainen Erich Linemayer. Turnauksen maalikuninkuuden voitti kolmella maalillaan Uruguayn Waldemar Victorino, joka teki myös loppuottelun voittomaalin saatuaan syötön Venancio Ramosin kulmalipun tuntumasta antamasta vapaapotkusta. Muita Uruguayn tärkeimpiä pelaajia olivat keskikentällä 21-vuotias Ruben Paz sekä puolustuksessa Hugo de León. Joukkuetta valmensi vuonna 1950 maalivahtina maailmanmestaruuden voittanut Roque Gastón Máspoli. Argentiinan joukkueessa pelasi 20-vuotias tuleva tähti Diego Maradona, joka teki joukkueensa ainoan maalin tasapeliin päättyneessä ottelussa Brasiliaa vastaan. Ennen turnausta Länsi-Saksan joukkue oli pelannut 24 peräkkäistä tappiotonta ottelua ja voittanut vuoden 1980 Euroopan-mestaruuden, mutta nyt se hävisi molemmat ottelunsa.


title: Kosti Wigren

text: Kosti Gunnar Wigren () oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hän sai sotilaskoulutuksensa Saksassa ensimmäisen maailmansodan aikana. Saksan armeijassa hän osallistui taisteluihin itärintamalla ja myöhemmin Suomen sisällissodassa ja vielä vuonna 1941 alkaneessa jatkosodassa pataljoonankomentajana.


title: Kosti Wigren

text: Hänen vanhempansa olivat vahtimestari Johan Wigren ja Maria Charlotta Fredriksson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Fanny Helena Weneliuksen kanssa.


title: Kosti Wigren

text: Wigren kävi kansakoulun ja kaksi lukukautta Turun kauppaopiston iltakursseja sekä suoritti kahdeksannen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1927. Hän kävi Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1928 ja konekivääri- ja kranaatinheitinkurssin vuonna 1935.


title: Kosti Wigren

text: Wigren liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamalta paluun jälkeen hänet siirrettiin pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. Hän suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun B-kurssin.


title: Kosti Wigren

text: Wigren saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 3. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Kämärällä ja Viipurissa.


title: Kosti Wigren

text: Wigren määrättiin sisällissodan jälkeen armeijan uudelleenjärjestelyn yhteydessä nuoremmaksi upseeriksi Suomen valkoiseen kaartiin, mistä hänet siirrettiin 9. tammikuuta 1920 päälliköksi 3. konekiväärikomppaniaan ja 1. elokuuta 1928 niin ikään päälliköksi 2. konekiväärikomppaniaan. Hän toimi tänä aikana useita kertoja pataljoonankomentajan viransijaisena. Hänet siirrettiin 31. tammikuuta 1929 alkaen puolustusministeriön asetoimiston ja 28. syyskuuta 1929 alkaen sota-asiainosaston vanhemmaksi toimistoupseeriksi. Puolustusministeriöstä hänet siirrettiin 16. huhtikuuta 1931 Keski-Suomen rykmentin I pataljoonan komentajaksi ja edelleen 7. toukokuuta 1931 alkaen rykmentin aliupseerikoulun johtajaksi. Aliupseerikoulusta hänet siirrettiin 1. elokuuta 1933 alkaen II pataljoonan komentajaksi. Hänet nimitettiin 4. joulukuuta 1937 Vaasan sotilaspiirin päälliköksi.


title: Kosti Wigren

text: Wigren osallistui talvisotaan Täydennysjalkaväkirykmentti 4:n II pataljoonan komentajana, josta hänet siirrettiin myöhemmin Lahden suojeluskuntapiirin päälliköksi ja edelleen Jalkaväkikoulutuskeskus 4: päälliköksi. Välirauhan aikana hän toimi edelleen samassa tehtävässä, kunnes myöhemmin siirrettiin Sisä-Suomen suojeluskuntapiirin päälliköksi. Sisä-Suomen suojeluskuntapiiristä hänet siirrettiin yleisesikuntaupseeriksi Raahen suojeluskuntapiiriin.


title: Kosti Wigren

text: Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Jalkaväkirykmentti 32:n II pataljoonan komentajaksi ja osallistui sen komentajana taisteluihin Vuokkiniemellä, Kuittijärvellä, Pistojoella, Varpijärvellä, Tetsivaaralla ja Kis-Kisjoella. Hyökkäysvaiheen jälkeen hänet siirrettiin Jalkaväkikoulutuskeskus 15:sta III pataljoonan komentajaksi. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Järjestelykeskus I:n päälliköksi, missä tehtävässä hän palvelikin sodan loppuun saakka, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta ja siirtyi kuljetuspäälliköksi Raaheen Ruona Oy:lle.


title: Kosti Wigren

text: Wigren toimi 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuonna 1927 ja Suomen valkoisen kaartin kunnianeuvoston jäsenenä vuonna 1928 sekä 2. Divisioonan kunniatuomioistuimen varajäsenenä vuonna 1933. Keski-Suomen rykmentin kunnianeuvoston puheenjohtaja hän toimi vuosina 1934–1935 ja Upseerien ampumayhdistyksen Helsingin alaosaston varapuheenjohtajana vuonna 1927 ja puheenjohtajana vuosina 1928–1931 sekä Kouvolan alaosaston puheenjohtajana vuosina 1932–1937. Upseerien ampumayhdistyksen johtokunnan varajäsenenä hän toimi vuosina 1929–1930 ja jäsenenä vuosina 1931 ja 1934. Suomen upseeriliiton Kouvolan alaosaston puheenjohtajana hän taasen toimi vuonna 1933 ja Kouvolan kauppalanvaltuuston jäsenenä vuonna 1937.


title: EIA

text: EIA on lyhenne, joka voi tarkoittaa seuraavia asioita:Eia voi myös tarkoittaa seuraavaa henkilöä:


title: Wildlife (Mott the Hooplen albumi)

text: Wildlife on Mott the Hoople -yhtyeen vuonna 1971 julkaistu kolmas studioalbumi. Levy oli kahta edeltäjäänsä kokeellisempi ja yleissävyltään rauhallisempi.


title: Piz Bernina

text: Piz Bernina on Berninan Alpeilla Sveitsissä sijaitseva 4 049 metriä korkea vuorenhuippu. Se on Graubündenin kantonin ja Itäisten Alppien korkein kohta. Se on myös Alppien itäisin 4 000 metriä ylittävä huippu.


title: Piz Bernina

text: Nimen huipulle antoi Johann Coaz Berninasolan mukaan.


Demokraattinen isänmaan yhdistämisen rintama (koreaksi 조국통일민주주의전선) on Korean demokraattisessa kansantasavallassa toimiva poliittinen yhteistyöelin. Se on muodostettu 22. heinäkuuta 1946 Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä pohjoisessa Koreassa. Järjestön alkuperäinen nimi oli Pohjois-Korean isänmaan yhdistämisen demokraattinen rintama. Usein sitä kutsutaan myös lyhyemmällä nimellä Isänmaan rintama.


Demokraattinen isänmaan yhdistämisen rintama muistuttaa toisen maailmansodan jälkeen itäisen Keski-Euroopan kansantasavalloissa muodostettuja poliittisia yhteistyöjärjestöjä, esimerkiksi Saksan demokraattisen tasavallan Kansallista rintamaa. Se on siis kattojärjestö, joka kokoaa yhteen kaikki Pohjois-Koreassa toimivat poliittiset ja yhteiskunnalliset järjestöt. Rintamaa hallitsee Pohjois-Koreaa hallitseva Korean työväenpuolue, minkä lisäksi siihen kuuluu kaksi muuta maassa sallittua poliittista puoluetta, Korean sosiaalidemokraattinen puolue ja Cheondogyolainen Ch'ôngu -puolue. Lisäksi järjestöön kuuluu esimerkiksi Korean pioneerijärjestö, Korean työväenpuolueen nuorisojärjestö Kim Il-Sungin sosialistinen nuorisoliitto, Korean demokraattinen naisjärjestö ja Korean Punainen Risti.


title: Demokraattinen isänmaan yhdistämisen rintama

text: Pohjois-Korean parlamentin, korkeimman kansanneuvoston, samoin kuin muiden kansanedustuslaitosten kokoonpano määräytyy käytännössä Demokraattisen isänmaan rintaman järjestämissä vaalikokouksissa, joissa päätetään, ketkä asetetaan ehdolle vaalien yhtenäislistoilla. Vaaleissa äänioikeutetuilla on mahdollisuus äänestää ainoastaan yhtenäislistaa vastaan tai sen puolesta, yksittäisiä ehdokkaita ei voi äänestää.


title: Bannockburnin taistelu

text: Bannockburnin taistelu käytiin lähellä Stirlingin linnaa Keski-Skotlannissa, Bannockburnissa kesäkuussa 1314. Taistelussa skotlantilaiset ottivat yhteen englantilaisten kanssa New Park -tasangon ja Bannock-joen välisellä alueella. Taistelu päättyi Robert Brucen johtamien skotlantilaisten voittoon.


title: Bannockburnin taistelu

text:
1290-luvulla oli Edvard I:llä paljon poliittista valtaa Skotlannissa, koska hänet oli kuningas John Balliolin kuoltua valittu Skotlannin epäviralliseksi hallitsijaksi. Vuonna 1296 Edvard pyysi joukkoja Ranskaa vastaan Skotlannin aatelisilta, jotka kieltäytyivät. Edvard kokosi armeijan ja löi skotit samana vuonna Dunbarissa.
1297 alkoi William Wallacen kapina. Wallace menestyi sissisodalla ja löi Englannin Stirlingissä. Tämän jälkeen hän valloitti Yorkin, joka oli Pohjois-Englannin suurin kaupunki. 1298 Edvard kokosi 90 000 sotilasta ja voitti Wallacen Falkirkissä. Tämän jälkeen tuli kuninkaaksi Robert Bruce, joka kruunattiin palmusunnuntaina 1306. Methvenin taistelussa Edvardin lähettämä armeija löi Brucen. Seuraavana vuonna Bruce epäonnistui jälleen, mutta kun hän alkoi käyttää samaa kuin voittoja saavuttanut Wallace. 1307 Edvard I kuoli ja hänen seuraajakseen tuli heikompi hallitsija Edvard II. Edvard II ei suostunut rauhaan, minkä jälkeen Bruce joukkoineen suoritti hävitysretkiä Pohjois-Englantiin. 1309 Bruce oli saanut vallattua Edinburghin ja Roxburghin. Vuonna 1313 skotit aloittivat Stirlingin linnan piirityksen, jonka aikana sovittiin, että jos englantilaiset eivät lähettäisi apua seuraavan vuoden 1314 juhannukseen mennessä, linna antautuisi. Tämä uutinen otettiin Englannissa iloiten vastaan ja kutsuntoja järjestettiin. Loppuen lopuksi saatiin armeija, jonka koko oli yli 20 000 sotilasta.


title: Bannockburnin taistelu

text: Brucen joukot kasvoivat voittojen myötä ja useampi lordi liitti joukkonsa Brucen joukkoihin. Skotlannilla oli noin 7000 - 10 000 sotilasta, joista noin 500 oli kevyitä ratsumiehiä. Tärkeimpänä aseena jalkaväellä oli keihäs. Brucen lisäksi komensi mm. Morayn jaarli Thomas Randolph. Skotlantilaisten taistelumieliala oli korkea voitoista ja Brucen karismaattisista kyvystä johtuen. Sitä pienensi kuitenkin tulevan vihollisen ylivoima.


title: Bannockburnin taistelu

text: Englantilaisten määrä oli noin 15 000-20 000, ehkä ylikin. Joukoista 2 000 oli raskasta ratsuväkeä. Sotilaiden mieliala oli hyvä ylivoimasta johtuen, mutta kenraalit olivat keskenään riidoissa.


title: Bannockburnin taistelu

text: Skotit olivat kolmessa schiltrom-muodostelmassa, jolloin keihäät sojottivat ulospäin muodostelmasta. 23. kesäkuuta Englannin ratsuväki hyökkäsi päin skotteja ja yksi johtajista, Henry de Bohun, hyökkäsi Brucen kimppuun. Kaksintaistelu oli turnajaismainen ottelu, jossa komentajat ratsastivat päin toisiaan. Bruce onnistui halkaisemaan vastustajan kallon. Skotit työnsivät voitetun ratsuväen pois ja todistivat, että englantilaisten ratsuväki ei ollut voittamaton.


title: Bannockburnin taistelu

text: Yöllä armeijat valmistelivat seuraavan päivän taisteluja. Englantilaiset asettuivat Bannock-joen taakse. Englantilaisilla oli keskenään kiistaa siitä, kenen tulisi johtaa etujoukkoa. Gloucesterin jaarli oli ehdottanut taistelun lykkäystä, jolloin Edvard syytti häntä pelkuruudesta. Yön aikana skottiritari Alexander pakeni skottileiriin ja kertoi Brucelle, että Englannin taistelumieliala oli heikko. Bruce otti tästä tilaisuudesta kiinni ja jätti puolustusasemat.


title: Bannockburnin taistelu

text: Aamulla alkoi taistelu. Pelkuruussyytöksistä ärsyyntynyt Gloucester lähti omaan rynnäkköönsä. Hänen pieni miesjoukkonsa saarrettiin pian ja surmattiin. Pian saapuivat loput englantilaiset ja taistelu alkoi toden teolla. Ratsuväki saarrettiin ja tuhottiin. Kun huomattiin että skotit olivat voitolla, vietiin Edvard pois taistelukentältä. Jaarli Giles de Argentine ilmoitti, että ei ole tottunut perääntymään ja hyökkäsi päin skotteja, jolloin hän sai surmansa.


title: Bannockburnin taistelu

text: Skottien voittoon oli useita syitä: heillä oli tarkka suunnitelma, karismaattinen johtaja sekä pitävät muodostelmat.


title: Bannockburnin taistelu

text: Voiton jälkeen Englannin valta heikkeni Skotlannissa ja Englanti jäi alttiiksi skottien ryöstöretkille, jotka loppuivat vasta Dupplin Moorin ja Halidon Hillin voittoihin.


title: Marmolada

text: Marmolada (, ) tai Punta Penia on Koillis-Italiassa sijaitseva 3 343 metriä korkea vuorenhuippu ja Alppien Dolomiiteista korkein. Se sijaitsee jotakuinkin keskellä Etelä-Tirolissa olevaa Dolomiittien vuoristoa. Vuoren pohjoispuolta rajaa Avision jokilaakso sekä Canazein ja Malga Ciapelan välinen tie. Vuorelta lounaaseen sijaitsee Val Contrin -laakso, ja etelässä Cima Ombrettan vuorenhuippu. Ensimmäisenä huipulle kiipesivät Paul Grohmann, Angelo Dimai ja F. Dimai 28. syyskuuta 1864.


title: Marmolada

text: Eräs alueen harvoista jäätiköistä laskeutuu loivasti Marmoladan pohjoisen puoleisilla rinteillä, kun taas eteläpuolella vuorta reunustaa äkkijyrkkä noin 850 metriä korkea ja 3 kilometriä pitkä vuorenseinämä.


title: Artemio Franchi Trophy

text: Artemio Franchi Trophy oli kahdesti järjestetty jalkapallokilpailu, jossa kohtasivat Euroopan-mestari ja Etelä-Amerikan mestari.


title: Artemio Franchi Trophy

text: Kilpailu pelattiin vuosina 1985 ja 1993. Se oli nimetty Artemio Franchin mukaan.


title: Artemio Franchi Trophy

text: Kilpailu oli vastine seuratason Intercontinental Cupille. Sitä voidaan myös pitää nykyisen Maanosaliittojen cupin edeltäjänä.


title: Gabriel (albumi)

text: Gabriel on yhdysvaltalaisen teknisen thrash metal -yhtye Believerin neljäs studioalbumi. Se julkaistiin Yhdysvalloissa ja Kanadassa 17. maaliskuuta 2009 Cesspool Recordins -levymerkillä, joka on Metal Blade Recordsin tytäryhtiö. Suomessa ja Ruotsissa albumi julkaistaan 15. huhtikuuta. "Gabriel" on Believerin ensimmäinen uutta materiaalia sisältävä albumi sitten vuoden 1993 "Dimensionsin" jälkeen.


title: Gabriel (albumi)

text: Gabrielin kokoonpanossa soittivat Kurt Bachman (laulu, kitara), Joey Daub (rummut), Jeff King (koskettimet, ohjelmointi), Kevin Leaman (kitara) ja Elton Nestler (basso, ohjelmointi). Deron Miller CKY-yhtyeestä soitti joitain kitarasooloja albumilla. Miller kertoo, että "Believer on ollut yksi suosikkiyhtyeistäni 20 vuotta, joten minulle tämä on todella jännittävää. Kuunnelkaa ne kolme yhtyeen albumia, jotka se teki 1990-luvun alussa. Kaikki neron luomuksia."


title: Gabriel (albumi)

text: Believer teki levytyssopimuksen Cesspool Recordingsin, Metal Blade Recordsin tytäryhtiön kanssa, jonka omistaa Killswitch Engage -yhtyeen keulahahmo Howard Jones. Hän kertoo: "Jotenkin olin niin onnekas, että sain vastaani uudelleenperustetun Believerin, yhtyeen jonka levyt ovat minulla edelleen ahkerassa kuuntelussa. Hieno yhtye, jonka takana ovat vielä hienommat ihmiset. He todella tuovat ainutlaatuisen soittotaidon takaisin metallimusiikkiin. On jännittävää nähdä Believer jälleen esiintymässä." Jones lauloi puhtaita osuuksia "The Brave" -kappaleella.


title: Gabriel (albumi)

text: Eye Level Studios toteutti kansitaiteen: elävä malli maskeerattiin ja valokuvattiin aidot sarvet päällään. Masteroimatonta versio "Medwton"-kappaleesta soitettiin Bam Margeran ohjelmassa Radio Bam 17. marraskuuta.. Kappaleet "Focused Lethality" ja "Stoned" julkaistiin singleinä. Kurt Bachman kuvaili, että albumi kuulostaa "sairaalta, hullulta yhdistelmältä Toolia, Voivodia, Nine Inch Nailsia ja Destructionia". Musiikillisesta suunnasta Bachman kertoi:


title: Gabriel (albumi)

text: Albumi on saanut viestimissä myönteisiä arvioita. Allmusicin Greg Prato antoi albumille kolme ja puoli pistettä viidestä ja kirjoittaa, että vaikka 16 vuotta on kulunut edellisestä julkaisusta, Believer on palannut vahvana metallipiireihin. Prato toteaa, ett' albumi on lähempänä yhtyeen juuria, ja musiikissa kuuluu "häivähdyksiä 1980-luvun lopun ja 1990-luvun alun hyvän vuosikerran metallista" mutta on silti onnistunut uudistamaan tyyliään: "havaittavissa on haastavaa, lähes progressiivista otetta kaheleissa 6-kielisten kitaroiden riffeissä ja karjunnassa, erityisesti avauskappaleella "Medwton" sekä "Focused Lethalitylla" sekä hitaasti rakentuvalla "The Bravella."


title: Gabriel (albumi)

text: Blistering.comin Justin Donnelly antoi albumille kahdeksan pistettä kymmenestä. Donnelly antaa ymmärtää, että albumin kappaleet ovat kaikki ainutlaatuisia ja niissä on toimivia ideoita. Hän kertoo, että kokeellinen "Redshift" on "mahdollisesti yksi albumin mieleenpainuvimmista aikaansaannoksista, koska siinä on tarttuvia, junttaavia riffejä, koskettimien melodisia tasoja ja väliosia, joissa rummut tarjoavat hengitystilaa." Sputnikmusicin Trey Spencer antoi albumille neljä pistettä viidestä. Spencer on sitä mieltä että vuodet ovat tehneet yhtyeelle vain hyvää kun se on saanut miettiä uudelleen musiikkityylinsä, hän epäili että kunnianhimoisen Dimensionsin jälkeen yhtye olisi saattanut tehdä liian erikoisen albumin tekotaiteellisuuden hinnalla, mutta toisin kävi: "Niin oudolta kuin se kuulostaa, tämä albumi on todella raikas tuulahdus tuoretta ilmaa metallipiireissä, jotka alkavat junnata paikoillaan jatkuvasti pahemmin. "Gabrielin" myötä yhtye on onnistunut tuomaan takaisin vanhan liiton thrash-soundin, mutta Believer yhdistää sekoitukseen ison annoksen teknisyyttä ja omaperäisyyttä ja kuulostaa kuitenkin tuoreelta."


title: Gabriel (albumi)

text: HM-lehden Chris Beck kirjoittaa, että "15 vuotta on pitkä aika. Tarpeeksi pitkä, jotta unohtaa, kuinka raakaa Believerin musiikki oli, kuinka hullua Joey Daubin rummunsoitto oli ja kuinka yhtye kirjoitti niin teknisiä riffejä, että useimmat muut yhtyeet eivät olisi voineet unelmoidakaan soittavansa niitä." Beck toteaa, että ""Gabrielin" olisi hyvinkin voinut julkaista suorana jatkona "Dimensionsille" vuosia sitten" ja ylistää albumia: "Metallimusiikin ei pitäisi kuulostaa näin hyvältä." Kritiikkiä annettiin kautta albumin kuuluville koskettimille sekä ääni- ja lauluohjelmoinnille tai efekteille, jotka Beckin mielestä ovat "hieman liiaksi käytettyjä" koska hänen mielestään yhtyeen olisi kannattanut "antaa musiikin toimia sellaisenaan". Beck tähdentää, että "tämä on epäilemättä Believeria, ja epäilemättä loistava albumi." AOL valikoi "Gabrielin" kansitaiteen "Vuoden 2009 kymmenen parasta albumikantta tähän saakka" -listalleen.


title: Gabriel (albumi)

text: Kaikki arviot eivät olleet yhtä innostuneita: Abort-lehden toimittaja oli sitä mieltä, että Gabriel oli "hyvää tarkoittava joskin hieman vaisu paluu".


title: Thomas Riiminiekka

text: Thomas Riiminiekka ("Thomas the Rhymer", 1990) on Ellen Kushnerin fantasiaromaani vuodelta 1990. Teos sai World Fantasy -palkinnon ja Mythopoeic-palkinnon. Kirjan juoni perustuu skotlantilaiseen kansantarinaan. Johanna Vainikainen-Uusitalon tekemän suomennoksen on julkaissut Vaskikirjat vuonna 2008. Suomennettu teos sai vuoden 2009 Tähtifantasia-palkinnon.


title: LOLCODE

text: LOLCODE on leikkimielinen esoteerinen ohjelmointikieli jolla voi ohjelmoida melko rajoittuneesti. Sen syntaksi perustuu lolcat-kieleen eli väännökseen englannin kielestä.


title: LOLCODE

text: Kielessä kaikki kirjoitetaan isoilla kirjaimilla.


title: LOLCODE

text: Alla oleva koodi tulostaa tekstin ”HAI WORLD”.


title: Kintereenkosken sellutehdas

text: Kintereenkosken sellutehdas eli Oy Nurmi Ab:n sulfiittisellutehdas oli Nurmen kylässä Kintereenkosken rannalla toiminut sellutehdas.


title: Kintereenkosken sellutehdas

text: Ensimmäinen saha oli perustettu Kintereenkosken rannalle jo 1700-luvulla. Vuonna 1860 Kintereenkosken rannalle perustettiin puuhiomo, joka muutettiin paperitehtaaksi vuonna 1866.


title: Kintereenkosken sellutehdas

text: Kintereenkosken varteen perustettiin sulfiittiselluloosatehdas vuonna 1889 ja sen omistajaksi tuli vuonna 1909 Oy Nurmi Ab. Vuonna 1922 tehtaalla oli noin 90 työntekijää ja se tuotti noin 3000 tonnia sulfiittiselluloosaa. Tehdas siirtyi 1930-luvulla Suomen Gummitehdas Oy:n omistukseen. Jatkosodassa Vahviala vallattiin takaisin ja Nurmen selluloosatehtaan toimintaa jatkoi marraskuusta 1941 alkaen Oravan Tehtaat Oy .


title: Håkan Malm

text: Lars Håkan Malm (7. helmikuuta 1936 Maalahti – 7. tammikuuta 2018 Maalahti) oli Ruotsalaista kansanpuoluetta edustanut suomalainen poliitikko.


title: Håkan Malm

text: Malm valmistui agrologiksi vuonna 1955, ja hän toimi maanviljelijänä Maalahdessa vuodesta 1956. 1961–1975 hän toimi Pohjanmaan Munakeskuskunnan (Österbottens Äggcentrallag) johtajana.


title: Håkan Malm

text: Malm toimi kansanedustajana Vaasan läänin vaalipiiristä kuuden vaalikauden ajan, syyskuusta 1975 maaliskuuhun 1999. Eduskuntavaaleissa 1999 hän ei ollut enää ehdolla. Hän toimi vuodesta 1987 vuoteen 1999 eduskunnan valtiovarainvaliokunnan varsinaisena jäsenenä. Hän vaikutti varsinaisena jäsenenä myös lakivaliokunnassa, laki- ja talousvaliokunnassa, liikennevaliokunnassa ja suuressa valiokunnassa. Vuodet 1987–1995 Malm oli kansliatoimikunnan jäsen ja 1996–1999 valtiontilintarkastaja. Vuonna 1998 hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi.


title: Håkan Malm

text: Malm oli yli 30 vuotta, vuodet 1961–1992, Maalahden kunnanvaltuuston jäsen. Vuosina 1970–1975 hän oli kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän toimi Ruotsalaisen kansanpuolueen varapuheenjohtajana vuodesta 1976 vuoteen 1996 ja presidentin valitsijamiehenä vaaleissa 1978, 1982 ja 1988.


title: Håkan Malm

text: Malm oli naimisissa vuodesta 1958, ja hänellä oli kaksi lasta, vuonna 1959 syntynyt tytär ja vuonna 1966 syntynyt poika.


title: Andromeda Software Development

text: Andromeda Software Development (tai lyhyesti ASD) on kreikkalainen demoskene-ryhmä joka perustettiin vuonna 1992.


title: Andromeda Software Development

text: ASD on voittanut Assembly-tapahtuman demokilpailun neljästi ja he ovat muutenkin menestyneet hyvin.


title: Ola Rosendahl

text: Ola Mikael Rosendahl () oli Ruotsalaista kansanpuoluetta edustanut suomalainen poliitikko.


title: Ola Rosendahl

text: Rosendahl toimi kansanedustajana kaksi vaalikautta, vuodet 1995–2003. Hän sai eduskuntavaaleissa 1995 6428 ääntä Uudenmaan läänin vaalipiirissä, toiseksi eniten vaalipiirinsä neljästä valitusta RKP:n edustajasta, ja eduskuntavaaleissa 1999 5306 ääntä Uudenmaan vaalipiirissä, neljänneksi eniten yhtä monesta valitusta RKP:n edustajasta. Eduskuntavaaleissa 2003 hän ei ollut enää ehdolla. Rosendahl oli kahdeksan vuotta, huhtikuusta 1995 maaliskuuhun 2003, eduskunnan talousvaliokunnan jäsen ja hän vaikutti varsinaisena jäsenenä myös maa- ja metsätalousvaliokunnassa (1995–1999) ja valtiovarainvaliokunnassa (1999–2003). Vuodet 2000–2003 hän kuului valtiontilintarkastajiin.


title: Ola Rosendahl

text: Rosendahl valmistui agronomiksi vuonna 1966 ja hän oli ammatiltaan maanviljelijä. Hän oli vuosina 1968–1972 Österbottens svenska producentförbundin (ÖSP) toiminnanjohtaja, 1972–1976 Ruotsinkielisten maataloustuottajain keskusliiton eli Svenska lantbruksproducenternas centralförbundin (SLC) toiminnanjohtaja ja vuodesta 1976 vuoteen 2000 SLC:n puheenjohtaja. Hän oli puheenjohtajana myös Nylands svenska landskapsförbundissa (1998–2000) ja Sydkustens landskapsförbundissa (1999–2000).


title: Ola Rosendahl

text: Rosendahl oli naimisissa vuodesta 1970 ja hänellä oli vaimonsa Christinan kanssa kaksi lasta.


title: Gunnar Wiklund

text: Gunnar Wiklund (17. elokuuta 1935 Luulaja - 29. syyskuuta 1989 Lysekil) oli ruotsalainen iskelmälaulaja. Hän aloitti uransa vuonna 1959 levytettyään iskelmän "Nu tändas åter ljusen i min lilla stad", joka möi 200 000 kappaletta. Wiklund levytti pääasiassa käännösversioita Jim Reevesin lauluista kuten esimerkiksi "Mest av allt" ("I love you because") ja "Han måste gå" ("He'll have to go"). Vuonna 1968 levytetty "Vi ska gå hand i hand" (alun perin itäsaksalainen "Dunja du") menestyi myös Suomessa. Wiklund kuoli syöpään 29. syyskuuta 1989 ollessaan 54-vuotias ja hänet haudattiin Skogskyrkogårdenin hautausmaalle Tukholmaan.


title: Gunnar Wiklund

text: Gunnar Wiklund kävi myös muutaman kerran esiintymässä Suomessa ja vuonna 1966 hän levytti suomeksi singlen "Talven ruusut/Sait multa kukkaset toukokuun". Singlen A-puoli on alun perin Ruotsissa menestynyt "Vinterrosor", kun taas singlen B-puolen oli jo Eila Pellinen levyttänyt vuonna 1957.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Kenttäpuhelinkeskus on puhelinkeskus, jonka avulla kenttäpuhelinten puheluja voidaan yhdistää toisiinsa paikallisesti ja alueellisesti sekä ylemmän tasoisiin keskuksiin tai jopa yleiseen tele- ja dataverkkoon. Kenttäpuhelinkeskuksia käyttävät ase- ja puolustusvoimat. Samantyyppisiä tilapäisjärjestelyjä voisivat käyttää myös palo- ja pelastuslaitokset.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: 6-10 puhelinlinjan kenttäkeskukset ovat joukkue-, komppania- ja pataljoonatasoisia keskuksia. Ne ovat yksinkertaisimpia kenttäpuhelinkeskuksia. Joihinkin kymmenen linjan keskuksiin saa liitetty lisäosia, jolloin kanavamäärä lisääntyy.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Suomen puolustusvoimissa on 1970-luvulla ollut käytössä virolainen 10 johdon kenttäpuhelinkeskus, ruotsalainen 10 johdon kenttäpuhelinkeskus ja voi olla käytössä ruotsalainen 10 johdon kenttäpuhelinkeskus LME sekä 14 johdon kenttäpuhelinkeskuksen lisäosa LME, jolla 10 johdon keskukseen voidaan kytkeä 14 johtoa lisää, minkä seurauksena saadaan 24 johdon kenttäpuhelinkeskus.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Neljänkymmenen puhelinlinjan kenttäkeskukset ovat joukkoyksikköjen tasoisia pataljoonan tai patteriston keskuksia, joita käytetään tai on käytetty myös sotatoimiyhtymän tasolla. Neljänkymmenen puhelinlinjan keskuksista voi rakentaa ristikytkemällä 80 tai 120 linjan keskuksia, jolloin niillä kyetään hoitamaan suurten yksiköiden puhelinliikennettä, esimerkiksi armeijankunnan osien, kuten armeijakunnan huoltokeskuksen puhelinliikennettä.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Suomen puolustusvoimissa on käytössä 40 johdon kenttäpuhelinkeskus LME. Kolmesta samanlaisesta voidaan ristikytkemällä tehdä 120 johdon kenttäpuhelinkeskus. Siihen voidaan kytkeä kenttäpuhelimen itsensä paikallisparistolla (LB), puhelinkeskuksen keskusparistolla (CB) sekä yleisen puhelinverkon (AT) tilaajajohtoja.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Suomen puolustusvoimissa on ollut käytössä virolainen 30 johdon kenttäpuhelinkeskus, jossa on parilliset kytkentänauhat (johtimet). Näitä on ollut kahta mallia: pystymallinen ja vaakamallinen, jota on kutsuttu myös "makaavaksi". Vaakamallisessa virolaisessa keskuksessa on kiinteästi asennettu AT- eli automaattipuhelinlisälaite, jonka kiertolevyllä on voitu ottaa yhteys yleiseen puhelinverkkoon ja näin ollen välittää kenttäpuhelimen puhelu tavallisiin puhelimiin. Virolaisten 30 johdon kenttäpuhelinkeskusten virtalähteen muodostavat kaksi R20-kokoista suurta sauvaparistoa.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Edellistä suurempi ennen käytössä oleva kenttäpuhelinkeskus on ollut suomalainen 40 johdon kenttäpuhelinkeskus, jossa virolaisen keskuksen tapaan on parilliset nauhat, 12 nauhaparia ja erillinen vastausnauha. Kytkentämahdollisuuksien vuoksi kenttäpuhelinkeskusta on voitu käyttää erillisen 40 johdon kenttäpuhelimen keskuksen lisäksi 20 johdon lisälaitteella 60 johdon kenttäpuhelinkeskuksena tai ristikytkemällä kaksi samanlaista 40 johdon kenttäpuhelinkeskusta 80 johdon keskuksena tai kytkemällä kolme samanlaista 40 johdon keskusta 120 johdon keskuksena. Keskuksen itsensä massa on 55 kg ja kuljetuslaatikon laitteineen 65 kg eli yhteensä kuljetettaessa 120 kg.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Kenttäpuhelinkeskuksilla on voitu käsivälitteisesti välittää myös dataliikennettä, esimerkiksi akustisen modeemin dataliikennettä.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Ylempien johtoportaiden keskukset ovat luonteeltaan kiinteitä, minkä vuoksi niihin ei viitata "kenttäkeskuksina". Suomessa ehkä historiallisesti merkittävänä viestikeskuksena on museona toimivat kunnostettu viestikeskus Lokki Mikkelissä, joka toimi jatkosodan aikana päämajan puhelinkeskuksena.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Kenttäpuhelinkeskus liitetään yleensä AT-valitsimella yleiseen puhelinverkkoon. Kuitenkin yhteydet kenttäkeskuksesta joukkoihin päin toteutetaan erilaisilla kaapeli- tai radioratkaisuilla. Yksinkertaisin ja jo ensimmäisessä maailmansodassa käytetty periaate on käyttää yhteyden muodostamiseen parikaapelia.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Mikäli yhteyksiä menee samalle keskukselle samalta suunnalta paljon, kuten esimerkiksi esikunta-alueilla, käytetään kaapeleita, joissa on useampia johdinpareja. Moniparisissa johdonkaapeleissa yhteyksien määrä lasketaan nelikierteinä.


title: Kenttäpuhelinkeskus

text: Kenttäpuhelinkeskuksia on nähtävissä mm. Viestimuseossa, Viestivarikon museossa sekä Pietarin tykistömuseossa.


Tykistön, pioneeri- ja viestijoukkojen sotahistoriallinen museo () eli Pietarin tykistömuseo on Pietarin Koivusaarella Pietari-Paavalin linnoituksen edustalla sijaitseva suuri aselajimuseo.


title: Tykistön, pioneeri- ja viestijoukkojen sotahistoriallinen museo

text: Museon kokoelmiin kuuluu on 850 000 esinettä, joista 1 200 on tykistöaseita. Vain pieni osa kokoelmista on näytteillä.


title: Aaro Lintilä

text: Aaro Olavi Lintilä () oli suomalainen keskustapoliitikko.


title: Aaro Lintilä

text: Lintilä toimi kansanedustajana kymmenen vuotta, helmikuusta 1962 tammikuuhun 1972. Eduskunnan valiokunnista hän vaikutti maa- ja metsätalousvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja talousvaliokunnassa. Hän oli myös eduskunnan pankkivaltuuston jäsen.


title: Aaro Lintilä

text: Lintilä syntyi maanviljelijäperheeseen ja oli itsekin maanviljelijä. Hän viljeli kotitilaansa Toholammilla vuodesta 1944, aluksi veljiensä kanssa. Myöhemmin tila siirtyi kokonaan hänelle. Ennen kansanedustajuuttaan hän toimi vuosina 1949–1951 puolueensa Keski-Pohjanmaan piirin järjestöneuvojana ja vuosina 1952–1961 piirin toiminnanjohtajana. Vuonna 1964 Lintilä seurasi Viljami Kalliokoskea piirin puheenjohtajana ja toimi tehtävässä vuoteen 1975. Kansanedustajavuosiensa jälkeen hän oli vuodesta 1974 kuolemaansa saakka Eläkeliiton toiminnanjohtaja.


title: Aaro Lintilä

text: Lintilä oli presidentin valitsijamies kaksissa vaaleissa, 1962 ja 1968. Hän vaikutti myös Toholammin kunnallispolitiikassa. Hän oli vuodesta 1965 kunnan kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Vuonna 1978 Lintilälle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.


title: Aaro Lintilä

text: Lintilä oli naimisissa Kaisu Helena Nissilän kanssa vuodesta 1955. Heidän poikansa Mika Lintilä on toiminut kansanedustajana vuodesta 1999 alkaen.


title: Dolfiini

text: Dolfiini ("Coryphaena hippurus") eli mahi-mahi on suuri trooppisten merialueiden ahvenkala. Amerikkaan purjehtineet espanjalaiset löytöretkeilijät antoivat sille nimen "dorado", kultainen.


title: Dolfiini

text: Dolfiini voi kasvaa lähes kaksi metriä pitkäksi ja painaa 20–40 kg. Sen kiiltävät suomut ovat selän puolella vihreitä ja alas mentäessä ne muuttuvat keltaisiksi. Selkäevä on peitsimäinen, väriltään sinivihreästä siniharmaaseen. Se on hyvin pitkä ulottuen lähes kalan päästä pyrstöön. Peräevän pituus on noin puolet selkäevästä. Pyrstössä on kaksi pitkää haaraa.


title: Dolfiini

text: Dolfiineja tavataan lähinnä yli 25-asteisissa trooppisissa vesissä ympäri maailmaa. Uintisyvyydenkin ne valitsevat lämpötilan perusteella.


title: Dolfiini

text: Dolfiinit ovat lihansyöjiä, jotka saalistavat lentokaloja, rapuja, kalmareita, makrilleja ja muita pikkukaloja.


title: Dolfiini

text: Dolfiinilla ei ole kovinkaan suurta merkitystä kalamarkkinoilla, mutta sitä kalastetaan jonkin verran teollisesti. Urheilukalastuksessa se on erittäin arvostettu ja himottu saalis. Koska dolfiini viihtyy melko lähellä merenpintaa, se on harppuunakalastajien suosiossa. Sen liha on maukasta, joten sitä käytetään monin eri tavoin. Dolfiinia tulee myös sivusaaliina tonnikalan kalastuksessa pitkälläsiimalla.


title: Booritrifluoridi

text: Booritrifluoridi eli trifluoriboraani (BF) on boorin ja fluorin muodostama molekyyliyhdiste. Aine on Lewis-happo ja sitä käytetään muun muassa muiden booriyhdisteiden valmistukseen.


title: Booritrifluoridi

text: Huoneenlämmössä booritrifluoridi esiintyy värittömänä pistävänhajuisena kaasuna, joka muodostaa ilman kosteuden kanssa valkoisia huuruja. Aine liukenee viileään veteen ja hiilivetyihin. Lämpimämmän veden kanssa booritrifluoridi regoi muodostaen boorihappoa, fluoriboorihappoa ja vetyfluoridia. Aine myös syövyttää useita metalleja. Aine reagoi myös voimakkaasti kloorattujen hiilivetyjen, alkyyli- ja bentsyylinitraattien, kalsiumoksidin, etyylieetterin ja jodin kanssa. Aine aiheuttaa myös metallien korroosiota.


title: Booritrifluoridi

text: Ensimmäisen kerran booritrifluoridia valmistivat Louis Jacques Thénard ja Joseph Louis Gay-Lussac vuonna 1808. He valmistivat ainetta kuumentamalla booritrioksidin ja kalsiumfluoridin seosta.


title: Booritrifluoridi

text: Booritrifluoridia syntyy myös valmistettaessa aromaattisia fluoriyhdisteitä, kuten fluoribentseeniä, Baltz-Scheimann- menetelmällä. Diatsoniumsuola muutetaan fluoriboorihapon avulla tetrafluoriboraattisuolaksi, joka hajotetaan kuumentamalla. Tällöin atsoniumryhmä korvautuu fluorilla ja vapautuu typpeä ja booritrifluoridia.


title: Booritrifluoridi

text: Booritrifluoridia käytetään useissa erilaisissa kemiallisissa synteeseissä erityisesti polymerisaatioreaktioissa. Lisäksi aineella on käyttöä elektroniikkateollisuudessa ja hyönteisten karkottamisessa.


title: Booritrifluoridi

text: Booritrifluoridi on myrkyllistä. Hengitettynä aine aiheuttaa hengenahdistusta ja yskää. Silmiin joutuessaan aine aiheuttaa syövytysvammoja. Limakalvoille joutuessaan aine muodostaa happamia ja syövyttäviä aineita. Lisäksi pitempiaikainen altistus voi aiheuttaa hammasvaurioita ja niveloireita. Eläinkokeissa havaittiin lisäksi vaikutuksia maksaan ja munuaisiin. Aine on myrkyllistä ympäristölle ja erityisesti vesien eliöstölle.


title: Muuramen vaakuna

text: Muuramen kunnanvaakuna on suoraan kunnan nimeen viittaava puhuva vaakuna.


title: Muuramen vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 6. helmikuuta 1960. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä hopeinen suomuurain, jonka marja kultaa”.


title: Oklokratia

text: Oklokratia (, ) viittaa valtiomuotoon, jossa valta on väkijoukolla tai järjestäytymättömällä ihmismassalla. Oklokratian synonyymina käytetään toisinaan sanaa ”rahvaanvalta”. Oklokratiaa pidetään niin sanotun terveen hallitusmuodon, demokratian eli kansanvallan, vastakohtana, rappeutuneena demokratiana. Sanan alkuperä on kreikan sanoissa "okhlos" (), ’(rettelöitsevä) väkijoukko’ ja "kratos" (), ’valta’, ’voima’. Termin toi käyttöön kreikkalainen historioitsija Polybios teoksessaan "Historiai".


title: Oklokratia

text: Eri hallitusmuotojen sanotaan kiertävän loputonta kehää: esimerkiksi monarkiasta voi ottaa ylivoiman tyrannia, josta syntyy demokratia. Demokratia muuttuu oklokratiaksi, joka puolestaan muuttuu aristokratiaksi, jonka syrjäyttää oligarkia, josta palataan takaisin monarkiaan..


title: Lafayette-luokka

text: Lafayette-luokka oli Yhdysvaltain merivoimien kolmas strateginen ohjussukellusveneluokka.


title: Lafayette-luokka

text: Lafayette-luokka oli alun perin Yhdysvaltojen suurilukuisin strateginen ohjussukellusvenetyyppi. Luokka käsitti alun perin kaiken kaikkiaan 19 venettä, mutta 1980-luvun lopulla luokan kymmenen viimeisintä modernisoitua venettä erotettiin erilliseksi James Madison-luokaksi.


title: Lafayette-luokka

text: Myös Royal Navy kehitti myöhemmin luokan pohjalta omat Resolution-luokan ohjusveneensä.


title: Lafayette-luokka

text: Veneet valmistuivat 1960-luvun alussa neljältä telakalta. Rakentajina toimivat General Dynamics Electric Boat Grotonissa, Connecticutissa, Mare Island Naval Shipyard Kaliforniassa, Portsmouth Naval Shipyard Mainessa ja Newport News Shipbuilding and Drydock Company Virginiassa.


title: Lafayette-luokka

text:
Kuten aikaisemmissakin ohjusveneissä, voimanlähteenä oli Westinghouse S5W-painevesireaktori, joka tuotti höyryä kahdelle höyryturbiinille. Veneistä "James Monroe, Henry Clay ja Daniel Webster" oli varustettu Westinghousen turbiineilla, "Nathan Halen" voimanlähteenä toimi yksi DeLavalin valmistama turbiini, ja loput veneistä kulkivat kahden General Electricin turbiinin voimin. Kaikissa veneissä turbiinit pyörittivät yhtä potkuriakselia ja 7-lapaista potkuria. Alusten nopeudeksi sukelluksissa ilmoitettiin yli 20 solmua.
Viimeisenä valmistuneessa "Daniel Websterissä" kokeiltiin alkuvaiheessa veneen keulaan sijoitettuja syvyysperäsimiä. Kaikissa aikaisemmissa ohjussukellusveneissä aluksen syvyysperäsimistä keulimmaiset oli sijoitettu torniin. Tämä kuitenkin aiheutti ongelmia veneen pituussuuntaisen vakauden suhteen, ja näistä ongelmista pyrittiin tällä kokeilulla pääsemään eroon. Kokeilun seurauksena aluksen huippunopeus kuitenkin laski lisääntyneen vastuksen takia. Tämän vuoksi ajatuksesta luovuttiin, ja Daniel Websterin syvyysperäsimet siirrettiin muiden veneiden tapaan torniin ensimmäisen ison huoltojakson yhteydessä vuonna 1969.


title: Lafayette-luokka

text: Ohjussiilojen lukumäärä oli 16, kuten aikaisemmissakin ohjusveneissä. Lafayette-luokka suunniteltiin alun perin uutta Poseidon C3 SLBM-ohjusta varten. Poseidon-ohjusjärjestelmän kehitystyö ei kuitenkaan ollut vielä veneiden rakennusvaiheessa valmis, ja niinpä luokan veneisiin asennettiin Polaris A2-ohjukset, tavoitteena ottaa Poseidon-ohjukset käyttöön myöhemmin jälkiasennuksena. Tämä ohjusjärjestelmän vaihto toteutuinkin kaikkiin veneisiin 1970-luvun puolivälissä. "Lafayette, Alexander Hamilton" ja "Woodrow Wilson" aseistettiin 1980-luvulla vielä uusilla TridentC4 -ohjuksilla.


title: Lafayette-luokka

text: Taktisena aseistuksena oli 4 torpedoputkea.


title: Yyterin kartano

text: Yyterin kartano sijaitsee Porin Yyterin kylässä. Tilan historia ulottuu 1600-luvun loppupuolelle. Alkuaan kartano oli säteriratsutila, vuonna 1678 eversti Bernhard Rehbinder sai Yyterin kylälle säterivapauden.


title: Yyterin kartano

text: Vuonna 1705 säteriratsutilan isännäksi tuli eversti Gustav Eneskiöld. Hänen vaimonsa Hildegard Rehbinder omisti tilan everstin kuoltua vuoteen 1725. Seuraavaksi tilan osti Kustaa Juhonpoika Arctelius eli Kyösti Juhonpoika. Hänen vaimonsa Helena Andersdotter omisti säteritilan tämän jälkeen uuden miehensä Mikael Sallgrénin kanssa vuoteen 1755.


title: Yyterin kartano

text: Ensimmäiset tilan torpat mainitaan vuonna 1763. Vuonna 1768 tilan haltijaksi tuli kapteeni Johan Petter Blom. Seuraavina isäntinä olivat sukelluskomissaari Isak Fellman ja rovasti Abraham Fellman 1802–1815, sekä Anders ja Ferninand Gyllenbögel.


title: Yyterin kartano

text: Vuonna 1857 ratsutilaa alettiin nimittää Yyterin kartanoksi. Seuraavaksi isännäksi tuli Yyterin kartanon vävy, Vanhakartanon omistaja Simon Vanhakartano. Hän omisti kartanon vuoteen 1920, jolloin kartano siirtyi Rosenlewin suvun haltuun.


title: Yyterin kartano

text: Nykyisin kartanon omistaa liikennelentäjä, kiinteistösijoittaja Ville Majasaari. Metsäalueet omistaa nykyisin UPM-Kymmene. Alueella toimii myös ratsastuskoulu.


title: Yyterin kartano

text: Puisen päärakennuksen vanhimmat osat ovat peräisin 1700-luvulta ja sen nykyinen klassisistinen ulkoasu on 1920-luvulta. Rakennusta ympäröi vanha puisto. Tiiliset karjarakennukset on tehty myös 1920-luvulla.


title: Yyterin kartano

text: Kartanon peltoihin rajoittuva Pihlavan huvila-alue on rakennettu 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa kartanon maille. Aikaisemmin alueella sijaitsi kartanon torppia, joista osa muutettiin kesäasunnoiksi.


title: Paperitehdas

text: Paperitehdas on paperin valmistamiseen tarkoitettu tehdas. Paperitehtaassa valmistetaan paperia kasvikuiduista, kuten selluloosasta, vanhoista vaatteista tai muista raaka-aineista. Paperitehtaissa käytetään paperikoneita, kuten fourdrinier.


title: Paperitehdas

text: Paperitehtaiden historian tutkimista vaikeuttaa tutkijoiden käyttämän terminologian ja määritelmien hajanaisuus. Useat käyttävät termiä tehdas erottelematta sitä, onko tehtaan käyttövoimana ihminen, eläin vai vesi. Tämän seurauksena on ollut vaikeata määrittää milloin vesivoimaa ryhdyttiin käyttämään hyödyksi paperinvalmistuksessa. Tämä on ollut merkittävä muutos paperin valmistuksessa käytettävissä menetelmissä.


title: Paperitehdas

text: Kiinalaiset ja muslimipaperivalmistajat hyödynsivät ihmis- ja eläinvoimaa paperin valmistuksessa. Ei kuitenkaan ole varmoja lähteitä sille, että he olisivat hyödyntäneet vesivoimaa. Tämän johdosta paperitehtaista käytettiin yleensä nimitystä paperimylly.


title: Paperitehdas

text: Tutkijat ovat löytäneet paperimyllyjä Bagdadista Abbasidien aikakaudelta vuosilta 794-795. Vesivoiman käytöstä ei kuitenkaan ole vielä tältäkään ajalta varmoja viitteitä.


title: Paperitehdas

text: Al-Andaluksessa tehty kattava tutkimus alueen paperinvalmistuksesta ei paljastanut merkkejä vesikäyttöisistä tehtaista. Myöskään reconquistan jälkeen tapahtuneessa omaisuuden jaossa ei ole mainittu vesivoimalla toimineita paperitehtaita. Arabialaisissa teksteissä ei koskaan mainita termiä mylly paperinvalmistuksen yhteydessä ja Ziridien sulttaanin Al-Muizz ibn Badisin kirjoittamassa kuvauksessa puhutaan ainoastaan käsin tapahtuvasta paperinvalmistuksesta. Englantilainen insinööri ja historioitsija Donald Hill on tunnistanut mahdollisen vesivoimalla toimineen paperitehtaan Samarkandista 1000-luvulta. Hillin lähteenä on persialaisen tiedemiehen Al-Biruniin muistiinpanoihin, mutta hän myöntää, että muistiinpanoissa mainitaan liian lyhyesti, jotta asia voitaisiin varmuudella päätellä. Tätä kuitenkin pidetään ensimmäisenä lähteenä vesivoimalla tapahtuneesta paperinvalmistuksesta.


title: Paperitehdas

text: Hill mainitsee, että paperitehtaita on mainittu varhaisissa kristillisissä katalonialaisissa lähteissä 1150-luvulta lähtien, joka voi viitata islamilaisiin perinteisiin, mutta varmoja lähteitä tälle ei ole.


title: Paperitehdas

text: Ensimmäinen varma viite vesivoimalla toimineesta paperitehtaasta on vuodelta 1282 Aragonian kuningaskunnasta. Pietari III antamassa julistuksessa mainitaan kuninkaallisen vesimyllyn perustaminen paperinvalmistuksen keskuksena toimineeseen Xàtivaan. Alueen paikalliset muslimipaperinvalmistajat näyttävät vieroksuneen uutta keksintöä, sillä julistuksessa annetaan heille oikeus jatkaa paperinvalmistusta perinteisellä tavalla.


title: Paperitehdas

text: Ensimmäinen Alppien pohjoispuolella toiminut pysyvä paperitehdas perustettiin 1390 Nürnbergiin. 1300-luvun puolivälin jälkeen paperinvalmistus Euroopassa kehittyi nopeasti.


title: S/S Oihonna

text: S/S Oihonna oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön omistama matkustajahöyrylaiva. Se oli käytössä yli 60 vuotta 1898–1960.


title: S/S Oihonna

text: Oihonna rakennettiin 1898 "Gourlay Bros. & Co":n telakalla Dundeessa Skotlannissa. Se liikennöi ensimmäiseen maailmansotaan saakka talvisin Tukholma – Turku-linjalla ja kesäisin Tukholma – Helsinki – Pietari-linjalla. Vuosina 1902–1903 ja 1906 se teki myös risteilyjä Huippuvuorille ja Nordkapille. Alus ajoi karille huhtikuussa 1906 ollessaan matkalla Tukholmaan, kyydissä olivat muiden muassa Lenin ja Stalin.


title: S/S Oihonna

text: Ensimmäisen maailmansodan aikana Oihonna oli Pohjanlahdella Suomen ja Ruotsin välisessä liikenteessä. 1920- ja 1930-luvuilla se oli Suomesta Ruotsiin ja edelleen Saksaan Stettiniin tai Lübeckiin suuntautuvassa liikenteessä. 13. maaliskuuta 1920 pidätettiin Turun satamassa Oihonnan hiiliruumaan piiloutunut amerikkalainen toimittaja John Reed joka oli palaamassa Venäjältä länteen. Vuonna 1944 laiva takavarikoitiin liittoutuneiden valvontakomission käyttöön ja se palveli komission henkilöstön majoituslaivana Helsingissä.


title: S/S Oihonna

text: Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö sai Oihonnan takaisin 27. helmikuuta 1948 ja se oli sitten korjattavana 1948–1949 Wärtsilän Hietalahden telakalla. Vuonna 1949 laiva asetettiin Turun ja Tukholman väliseen liikenteeseen. Oihonna avasi 1. toukokuuta 1954 uuden Helsinki – Travemünde linjan ja se palveli tällä reitillä aina vuoteen 1959 saakka. Oihonna myytiin lokakuussa 1960 belgialaiselle Ghentissä toimivalle "SOGEDE"-yhtiölle romutettavaksi. M/S Stein hinasi Oihonnan sen viimeselle matkalle Helsingistä Antwerpeniin.


title: S/S Oihonna

text: S/S Oihonnan pituus oli 64,00 metriä, leveys 9,55 metriä ja syväys 5,49 metriä. Laivan vetoisuus oli 1 072 bruttorekisteritonnia (470 nettorekisteritonnia) ja nopeus 12,5 solmua. Laivan nelisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 400 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 48 I luokassa ja 48 II luokassa.


title: Erityisesti suojeltava laji

text: Erityisesti suojeltava laji on uhanalainen laji, joka on luonnonsuojeluasetuksessa säädetty erityisesti suojeltavaksi, koska sen häviämisuhka on ilmeinen. Erityisesti suojeltavan lajin säilymiselle tärkeän esiintymispaikan hävittäminen ja heikentäminen on kielletty, ja lajille voidaan tarvittaessa laatia yksityiskohtainen suojelusuunnitelma.


title: Love Letters

text: Love Letters on Beyoncén kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2008.


title: S/S Aegir

text: S/S Aegir oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön (myöh. Effoa) omistama yhdistetty rahti- ja matkustajahöyrylaiva.


title: S/S Aegir

text: Aegir rakennettiin 1896 "Nylands Verkstedin" telakalla Kristianiassa (nykyinen Oslo). Tilaajana oli Gustav Pauligin omistama helsinkiläinen "Helsingfors Ångfartygs Ab" -varustamo. Tämän varustamon osake-enemmistö siirtyi 1916 Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiölle.


title: S/S Aegir

text: Suomen sisällissodan aikana pakomatkalla olleet punaiset ottivat laivan haltuunsa mutta hylkäsivät sen sitten laivan juututtua karille Porkkalan majakan itäpuolella. Alus irrotettiin myöhemmin ja vietiin korjattavaksi. Vuonna 1920 Aegirin omistajayhtiö sulautettiin Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiöön ja Aegir oli sitten liikenteessä Helsinki–Tallinna ja Helsinki–Lyypekki-linjoilla. Aegir myytiin 1930 turkulaiselle Bore-varustamolle ja se sai uuden nimen "S/S Bore V".


title: S/S Aegir

text: Vuonna 1955 Bore V luovutettiin Wärtsilän Crichton-Vulcanin telakalle Turussa jossa se oli tarkoitus purkaa. Laiva muutettiin kuitenkin proomuksi. Proomu oli sitten Wärtsilä-yhtymään kuuluneiden Taalintehtaan rautatehtaan, Crichton-Vulcanin telakan ja myöhemmin Turun telakan käytössä. Proomu oli olemassa ainakin vielä vuonna 1983.


title: S/S Aegir

text: S/S Aegirin pituus oli 56,32 metriä, leveys 8,64 metriä ja syväys 5,60 metriä. Laivan vetoisuus oli 769 bruttorekisteritonnia (457 nettorekisteritonnia) ja nopeus 10 solmua. Laivan kaksisylinterisen kompoundihöyrykoneen teho oli 500 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 15 I luokassa ja 14 III luokassa.


title: HMS Renown (1916)

text: HMS Renown oli Britannian kuninkaallisen laivaston Renown-luokan taisteluristeilijä. Alus rakennettiin Fairfieldin telakalla ja se otettiin palveluskäyttöön 20. syyskuuta 1916, jolloin se liitettiin Suuren laivaston 1. Taisteluristeilijäviirikköön.


title: HMS Renown (1916)

text: Ensimmäisen maailmansodan lopun alus palveli Pohjanmerellä.


title: HMS Renown (1916)

text: Skagerrakin taistelussa kärsittyjen taisteluristeilijätappioiden vuoksi laivaston komentaja Sir John Jellicoe ehdotti lokakuussa 1916 Renown-luokan taisteluristeilijöiden panssaroinnin lisäämistä, mikä hyväksyttiin ja "HMS Renown" palasi telakalle Rosythiin helmikuussa 1917. Alukseen lisättiin kaksi tuumaa panssariterästä konehuoneiden yläpuolelle ja kylkipanssareita kasvatettiin viisi jalkaa kummallakin kyljellä, lisäksi kyljen panssarin vahvuutta lisättiin tuumalla peräsimen kohdalla, kahdella tuumalla ammusvarastojen kohdalla ja kahdella tuumalla tulenjohtotornin alaosassa. Näiden lisäksi alakantta paksunnettiin A- ja B-tornien välistä 2,5 tuumaa ja tornien asennusrenkaita vahvennettiin. Panssaroinnin lisäys kasvatti aluksen uppoumaa 550 tonnia, mikä tasattiin pienentämällä öljytankin kokoa. Koeajojen jälkeen etummaista savupiippua pidennettiin neljä jalkaa vähentämään savujen aiheuttamaa haittaa.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renowniin" asennettiin vuoden 1918 alussa lentoonlähtöalustat B- ja Y-tornien katoille.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" kuljetti Walesin prinssin Edvardin (kuninkaana Edvard VIII) Kanadan ja Yhdysvaltojen kierrokselle elokuusta joulukuuhun 1919. Alus teki toisen kiertomatkan Australaasiassa maaliskuusta lokakuuhun 1920. Palattuaan matkalta alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin huoltoon 5. marraskuuta. Alus pysyi reservissä odottamassa huollon alkamista vuoden 1921 alussa. "HMS Renown" palasi palvelukseen 15. syyskuuta 1921 ja aloitti kolmannen matkansa Walesin prinssin kuljettajana. Matka suuntautui tällä kertaa Intiaan, Singaporeen, Hongkongiin ja Japaniin. Alus palasi matkalta kotiin 20. kesäkuuta 1922. Alus poistettiin käytöstä 28. heinäkuuta ja sijoitettiin reserviin. Alus siirtyi huoltoon heinäkuussa 1923.


title: HMS Renown (1916)

text: Huollossa aluksen kylkien kuuden tuuman panssarointi vaihdettiin yhdeksän tuuman panssarivyöhön. Osa käytetyistä vöistä oli suunniteltu käytettäväksi Chilen laivaston "Almirante Cochranessa", joka oli siirretty Kuninkaalliselle laivastolle muutettavaksi lentotukialukseksi. Kylkiin asennetun panssarivyön ja varsinaisen kylkipanssarin väliin asennettiin yläosastaan yhdeksäntuumainen vaimennuskerros, joka kapeni alaosassa kaksituumaiseksi. Tämä uusi panssarivyö painoi 1 505 tonnia, mutta painon säästämiseksi vanhaa kuuden tuuman vyötä ei asennettu uuden vyön yläpuolelle, jolloin painossa säästettiin 896 tonnia.


title: HMS Renown (1916)

text: Muina panssarointitöinä kanteen lisättiin ammusvarastojen kohdalle kaksi tuumaa terästä ja lisäksi ammusvarastojen suojaa lisättiin neljän tuuman teräsverhouksella kylkiin 2 jalkaa alaspäin. Konehuoneiden panssarointia lisättiin kanteen 1,5 tuumalla ja kylkiin 2,5 tuumalla. Alakannelle lisättiin kolme tuumaa ammusvarastojen etupuolelle ja 1,5 takapuolelle. Alukseen asennettiin myös vasta kehitettyä mallia olevat torpedovyöt.


title: HMS Renown (1916)

text: Huollon aikana ainoa muutos aseistukseen oli 3 tuuman ilmatorjuntatykkien korvaaminen nelituumaisilla ja lisäämällä kaksi nelituumaista yksiputkista asetta.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" palasi palvelukseen 3. syyskuuta 1926 Atlantin laivastoon, mutta määrättiin kuljettamaan Yorkin herttua Albert (kuninkaana Yrjö VI) ja herttuatar Australiaan ja Uuteen-Seelantiin 1927. Alus palveli paluunsa jälkeen Atlantin laivastossa.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renowniin" asenettiin 1931–1932 ilmavalvontajärjestelmä HACS Mk I maston huippuun. Samalla piti asentaa kaksi kahdeksanputkista kaksipaunaista ilmatorjuntatykkiä, mutta vain toinen asennettiin.


title: HMS Renown (1916)

text: Vuonna 1933 alukseen asennettiin kanteen poikittain katapultti ja keskilaivassa olleet nelituumaiset poistettiin. Samalla asennettiin aikaisemmin asentamatta jäänyt kahdeksanputkinen 2-paunainen ilmatorjuntatykki. Lisäksi ilmatorjunta-aseistusta vahvennettiin lisäämällä kaksi neliputkista puolen tuuman konekivääriä.


title: HMS Renown (1916)

text:
"HMS Renown" siirrettiin tammikuussa 1936 Välimeren laivastoon, mistä alus palasi Englantiin jo syyskuussa.
"HMS Renown" poistettiin huollon vuoksi palveluksesta 2. syyskuuta 1936 ja se palasi palvelukseen vasta 28. elokuuta 1939. Syynä huoltoon oli nopean tukialusosaston perustaminen. "HMS Renownista" oli tarkoitus tehdä suojasaattueen lippulaiva.


title: HMS Renown (1916)

text: Huollossa aluksen pisaranmuotoinen komentosilta korvattiin samantyyppisellä laatikkomaisella kuin "HMS Warspitessa". Panssarointia lisättiin ainoastaan uusien 4,5 tuuman ammusten varaston yläpuolelle 4 tuumaa terästä ja konehuoneen päälle 2 tuumaa terästä. Samoin keulan tykkitornien kylkipanssarien paksuutta lisättiin 4 tuumasta 6 tuumaan.


title: HMS Renown (1916)

text: Moottorit korvattiin kahdeksalla Admiralty-kattilalla sijoitettuna neljään kattilahuoneeseen sekä Parsonsin turbiineilla, joiden ilmoitettu teho oli 120 000 hevosvoimaa täydellä 29 solmun nopeudella. Uudet savupiiput olivat hieman aiempaa taaempana.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renownin" 15 tuuman tykkitornit poistettiin paikoiltaan ja uudistettiin. Tornien elevaatio kasvoi 30 asteeseen. Kaikki apuaseet poistettiin ja ne korvattiin 20 4,5 tuuman Mk I kaksoisasennettuina BD Mk II -torneihin välikansille. Kolmas kahdeksanputkinen 2-paunainen asennettiin perään, Y-tornin yläpuolelle välikannelle.


title: HMS Renown (1916)

text: Alukseen asennettiin uusi tulenjohtotorni 15-tuumaisille pääaseille sillan yläpuolelle. Vanha torni asennettiin aluksen takaosaan. Alukseen asennettiin neljä HACS Mk IV:ää apuaseiden tulenjohtamiseksi. Aluksen vedenpinnan alle sijoitetut torpedoputket korvattiin kannelle asennetuilla vastaavilla.


title: HMS Renown (1916)

text: Toisen maailmansodan syttyessä "HMS Renown" liitettiin Kotilaivastoon tehtävänään Islannin ja Färsaarten välisen merialueen valvonta.


title: HMS Renown (1916)

text: Sodan aikana alukseen asennettiin 1941 tyyppien 271, 282, 284 ja 285 tutkat ja kuusi 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Syksyllä 1942 alukseen asennettiin kymmenen 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä lisää ja puolen tuuman konekiväärit poistettiin.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" liitettiin 2. lokakuuta Force K:hon Etelä-Atlantille kotisatamana Freetown. Alus oli runkona muodostettaessa ryhmää etsimään saksalaisia kaappareita eteläisiltä merialueilta. Kun "Admiral Graf Spee" havaittiin Intian valtamerellä, "HMS Renown" lähetettiin osaksi Force H:ta Kapkaupunkiin tuhoamaan saksalaisalus sen pyrkiessä takaisin Etelä-Atlantille.


title: HMS Renown (1916)

text: Laivasto-osasto ei havainnut "Admiral Graf Speetä", mutta yhdessä risteilijä "HMS Sussexin" kanssa "HMS Renown" pysäytti 2. joulukuuta saksalaisen kauppa-aluksen "Watussin" (9552 t), jonka miehistö upotti ennen tarkastusta. "HMS Renown" määrättiin tämän jälkeen takaisin Etelä-Atlantille ja seurattuaan "Admiral Graf Speen" upottamista se liittyi takaisin Kotilaivastoon.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" tuki ranskalaisaluksia helmikuussa 1940 ja huhtikuussa alus otti osaa Norjan operaatioihin.


title: HMS Renown (1916)

text: Norjan retkellä "HMS Renown" kohtasi 9. huhtikuuta Vestvuonon edustalla Saksan laivaston taisteluristeilijät "Scharnhorstin" ja "Gneisenaun", jotka suojasivat Narvikiin matkaavia hyökkäysosastoja. Kohtaamisen aikana saksalaiset osuivat "HMS Renowniin" kahdesti, mutta kranaatit eivät räjähtäneet. "Gneisenauhun" osui kolme "HMS Renownin" ampumaa kranaattia, mutta vahingot jäivät saksalaisaluksella vähäisiksi – ainoastaan tulenjohtojärjestelmä ja yksi tykki vaurioituivat.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" siirrettiin elokuussa Gibraltarille Force H:n lippulaivaksi. Läntisellä Välimerellä alus osallistui Maltan saattueiden sekä lentokonetäydennysten rynnäköiden suojaamiseen. Välimerellä ollessaan "HMS Renown" otti osaa myös Spartiventon taisteluun 27. marraskuuta, missä alus kohtasi Italian laivaston risteilijät.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" pommitti 9. helmikuuta 1941 Genovaa, minkä jälkeen alus toimi taas Maltan saattueiden suojana, kunnes sai toukokuussa määräyksen osallistua "Bismarckin" metsästykseen. "Bismarckin" upottua alus sai tehtäväkseen etsiä saksalaisen tukilaivan "Gonzenheimin", jonka risteilijä " HMS Neptune" upotti 4. kesäkuuta.


title: HMS Renown (1916)

text: Atlantin operaatioiden jälkeen "HMS Renown" saattoi heinäkuussa jälleen saattueen Maltalle, minkä jälkeen alus palasi Englantiin huollettavaksi. Alus oli huollossa elokuusta marraskuuhun.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" palasi palvelukseen 22. marraskuuta ja liitettiin osaksi Kotilaivastoa Scapa Flow’ssa, mutta jo 14. huhtikuuta 1942 alus purjehti yhdessä Force W:n kanssa suojaamaan englantilais-amerikkalaista laivasto-osastoa, joka toimitti Maltalle lisää lentokoneita yhdysvaltalaiselta lentotukialukselta "USS Waspilta". "HMS Renown" palasi 27. huhtikuuta Scapa Flow’hun. Samanlainen operaatio toteutettiin vielä 9.–15. toukokuuta.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" kotisatamaksi määrättiin Islanti ja tehtäväksi Atlantin saattueiden suojaaminen, mutta se jäi lyhyeksi, koska alus palasi jo lokakuussa Force H:hon Gibraltarille. Osaston mukana alus osallistui Pohjois-Afrikan maihinnousujen tukemiseen.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" palasi helmikuussa 1943 takaisin Englantiin huoltoon. Huolto alkoi 22. helmikuuta. Huollossa aluksen ilmatorjuntaa vahvennettiin lisäämällä 13 kaksiputkista ja kolme yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Samalla lentokoneen tarvitsemat rakenteet poistettiin. Huollon valmistuttua 9. kesäkuuta alus liitettiin Kotilaivastoon.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" siirrettiin joulukuussa 1943 Itäiseen laivastoon. Alus siirrettiin huoltoon Rosythiin, jossa siihen asennettiin neliputkinen 2-paunainen B-tornin katolle sekä seitsemän kaksiputkista ja viisi yksiputkista 20 millimetrin ilmatorjuntatykkiä. Huollon valmistuttua alus aloitti 23. tammikuuta 1944 purjehduksensa Colomboon, jonne se saapui 27. tammikuuta. Alus suojasi tukialus "HMS Illustriousia" ja yhdysvaltalaista tukialusta "USS Saratogaa" 19. huhtikuuta hyökkäyksessä Sabangiin. Seuraavaksi "HMS Renown" osallistui 30. tammikuuta ja 1. helmikuuta Andamaanien pommitukseen ja hyökkäykseen Surabajaan 17. toukokuuta sekä sitä seuranneeseen hyökkäykseen Port Blairiin 21. kesäkuuta.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" oli 25. heinäkuuta osana laivastoa, joka pommitti Sabangia ja myöhemmin samana vuonna suojasi tukialusten suorittamaa rynnäkköä ja pommitti Nikobaareja 17.–19. lokakuuta. Brittiläistä Tyynenmeren laivastoa muodostettaessa "HMS Renown" pysyi uudelleen nimetyssä Itäisessä laivastossa osana 3. Taistelulaivaviirikköä. Alus oli huollossa Durbanissa joulukuusta 1944 helmikuuhun 1945, minkä jälkeen maaliskuussa alus kutsuttiin kotiin. Huollon aikana aluksesta poistettiin torpedoputket ja kummaltakin puolelta keulaa kolme etummaista kaksiputkista 4,5 tuuman tykkiä. "HMS Renown" saapui 14. huhtikuuta Scapa Flow’hun ja liitettiin Kotilaivastoon. 15. toukokuuta alus siirrettiin kuitenkin reserviin ja osa sen aseistuksesta poistettiin heinäkuussa, jolloin kuusi etummaista 4,5 tuuman tykkitornia sekä kaikki kevyet ilmatorjunta-aseet siirrettiin maihin.


title: HMS Renown (1916)

text: "HMS Renown" siirrettiin lokakuussa 1946 C-luokan reserviin eli alimpaan mahdolliseen valmiustilaan, jossa se oli 1. kesäkuuta 1948 poistolistalle siirtämiseen saakka. "HMS Renown" myytiin Metal Industriesille romutettavaksi 1948. Alus hinattiin 3. elokuuta Devonportista Faslaneen romutettavaksi.


title: No More Heroes

text: No More Heroes on japanilaisen Goichi Sudan ensimmäinen peli Wiille. NMH julkaistiin 2008 kevällä. Peli käyttää sarjakuvamaista cel-shading-grafiikkaa. Jatko-osa on tulossa vuonna 2010 "No More Heroes: Desperate Strugglesin" myötä.


title: No More Heroes

text: Päähenkilö on Travis Touchdown jolla on aseena valomiekka. Pelin maailma on vapaa ja liikkua voi jalkaisin tai moottoripyörällä.


title: No More Heroes

text: Kontrollit hoidetaan Wii Remotella ja Nunchukilla, jolloin remotella ohjataan asetta ja nunchukin tatilla liikutaan. Taistelut tapahtuvat painamalla "A" näppäintä ja tappo isku tehdään remotea heiluttamalla nuolen osoittamaan suuntaan.


title: No More Heroes

text: Pelin päähenkilö on Travis Touchdown, joka haluaisi tulla maailman parhaimmaksi tappajaksi. Tämän saavuttaaksensa hän joutuu ensin haastamaan 10 parasta tappajaa.


title: S/S Astraea

text: S/S Astraea oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön omistama matkustajahöyrylaiva.


title: S/S Astraea

text: Astraea rakennettiin 1891 "Wigham Richardson & Co.":n telakalla Newcastlessa. Se oli vuoteen 1899 saakka Hanko – Hull -linjalla ja sen jälkeen pääasiassa Turku – Kööpenhamina – Hull-linjalla. Laiva myytiin 20. helmikuuta 1930 hankolaiselle H. A. Elfvingille ja siitä tuli "Suomi-1"-nimisenä Islannin vesillä kalastaneiden suomalaisalusten huoltolaiva. Vuonna 1934 laivan omistus siirtyi Elfvingin Kalastuslaivue Oy:lle ja heinäkuussa 1936 se myytiin Thomas Youngille Sunderlandiin romutettavaksi. Laiva lähti viimeiselle matkalleen saman vuoden lokakuussa.


title: S/S Astraea

text: S/S Astraean pituus oli 70,64 metriä, leveys 9,80 metriä ja syväys 5,79 metriä. Laivan vetoisuus oli 1 186 bruttorekisteritonnia (635 nettorekisteritonnia) ja nopeus 12 solmua. Laivan kolmisylinterisen trippelihöyrykoneen teho oli 1 500 hevosvoimaa. Hyttipaikkoja oli 22 I luokassa, 34 II luokassa ja 186 III luokassa.


title: Spontaani emissio

text: Spontaani emissio on prosessi, jossa valonlähde kuten atomi, molekyyli, nanokide tai nukleoni palaa viritetyltä energiatilalta johonkin alempaan energiatilaan samalla emittoiden fotonin. Jos virityksen laukeaminen tapahtuu itsestään ilman ulkopuolisen häiriön vaikutusta, kyseessä on spontaani emissio, jolloin fotoneita emittoituu tarkasteltavan aineen atomeista mielivaltaisiin suuntiin


title: Spontaani emissio

text: Spontaani emissio on prosessi, joka on tärkeässä roolissa monissa luonnon ilmiöissä ja jolle moni sovellus perustuu, kuten loisteputki, vanhat televisiot (katodisädeputki), plasmanäytöt, laserit ja LEDit.


title: Spontaani emissio

text:
Olkoon atomi aluksi viritetyllä (ylemmällä) energiatasolla formula_1. Se voi siirtyä spontaanisti perustasolle
formula_2 emittoiden samalla energiatasojen eroa vastaavan fotonin, jonka energia on siis


title: Spontaani emissio

text: formula_3, missä h on Planckin vakio ja formula_4 on taajuus. Spontaanisti emittoituvien fotonien suunnat ja vaiheet ovat satunnaisia. .


title: Spontaani emissio

text: Kuvassa on esitetty spontaanin emission periaate energiatasojen avulla.


title: Spontaani emissio

text: Kvanttimekaanisessa systeemissä, kun huomioidaan systeemin tilan ja sähkömagneettisen kentän välinen vuorovaikutus, vain alin energiatila on stabiili ja muilla tiloilla on äärellinen elinikä formula_5. Kuten edellä on esitetty, syntyy viritystilojen purkautuessa valokvantti (fotoni) formula_6, jonka energia on yhtä suuri kuin tilojen energiaerotus. Tilan eliniän formula_5 sijaan puhutaan usein spektriviivan leveydestä formula_8. Heisenbergin epätarkkuusperiaate liittää edellä esitetyt suureet toisiinsa seuraavasti


Spontaani emissio


title: Spontaani emissio

text: missä formula_10 on tilan elinikä, formula_11 redusoitu Planckin vakio ja formula_12 on tilojen energiaerotuksen epämääräisyys, josta siis seuraa spektriviivojen leveneminen.


title: Spontaani emissio

text: Olkoon hiukkasten lukumäärä viritystilassa formula_13 ajan funktiona


title: Spontaani emissio

text: ajan dt kuluttua viritystilasta on purkautunut perustilaan dN hiukkasta


title: Spontaani emissio

text: jolloin hajoamistodennäköisyydeksi aikayksikössä saadaan


title: Spontaani emissio

text: Kvanttimekaniikassa todennäköisyystiheydellä formula_17 tarkoitetaan todennäköisyyttä löytää hiukkanen viritystilasta formula_18. Viritystilan energia ei ole reaalinen vaan siinä on imaginaariosa formula_19, missä formula_20 on luonnollinen viivanleveys spontaanissa emissiossa. Imaginaariosa taas liittyy transition todennäköisyyteen.


title: Spontaani emissio

text: Kun systeemin aaltofunktio on muotoa


title: Spontaani emissio

text: tällöin todennäköisyystiheys


title: Spontaani emissio

text:
formula_22
formula_23
jolloin saadaan transitiotodennäköisyydeksi aikayksikössä
formula_24.


title: S/S Bore I

text: S/S Bore I (alun perin pelkkä S/S Bore) oli turkulaisen Bore-varustamon 1899–1916 ja 1926–1961 omistama matkustajahöyrylaiva. Laiva oli vuosina 1921–1926 Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön omistuksessa nimellä S/S Hebe.


title: S/S Bore I

text: Laiva rakennettiin 1898 "A/S Helsingørs Jernskibs- & Maskinbyggerietin" telakalla Helsingørissä Tanskassa. Laivan tilaaja oli turkulainen Ångfartygs Ab Bore-varustamo ja se sai nimekseen myös "Bore". Laiva liikennöi Turku – Maarianhamina – Tukholma reitillä. Se ajoi 31. joulukuuta 1899 tiheässä sumussa karille Alskärsgrundetissa Söderarmin ja Furusundin välillä ollessaan matkalla Turusta Maarianhaminan kautta Tukholmaan. Bore upposi seuraavana päivänä 27 metrin syvyyteen ja se julistettiin menetetyksi sekä poistettiin laivarekisteristä.


title: S/S Bore I

text: Laiva saatiin kuitenkin nostettua keväällä 1901 ja Bore-varustamo osti sen takaisin heinäkuussa. Bore oli loppuvuoden 1901 korjattavana "Burmeister & Wainin" telakalla Kööpenhaminassa. Se palasi liikenteeseen joulukuussa 1901 "Bore I"-nimellä ja jatkoi edelleen Turku – Maarianhamina - Tukholma reitillä. Nimi muuttui koska Bore-varustamo oli tällä välin ehtinyt hankkia uuden S/S Bore II-nimisen laivan. Keväällä 1906 aluksella matkusti Turusta Tukholmaan V. I. Lenin salanimellä I. F. Petrov ja hieman häntä aiemmin samalla reitillä matkusti Konni Zilliacus järjestämään aselaiva John Graftonin matkaa Suomeen.


title: S/S Bore I

text: Ensimmäisen maailmansodan puhjettua 1914 Venäjän laivasto takavarikoi "Bore I":n ja sitä käytettiin sitten Helsinki – Tallinna – Pietari -liikenteessä. Laiva palasi 1915 Bore-varustamolle mutta lokakuussa 1916 varustamo pakotettiin myymään alus Venäjän laivastolle. Siitä tehtiin "S/S Grif"-niminen partioalus.


title: S/S Bore I

text: "Grifillä" syttyi 13. huhtikuuta 1918 spriikeittimen aiheuttama tulipalo aluksen ollessa Hangon länsisatamassa. Tulipaloa sammuttanut Saksan laivaston osasto upotti aluksen laituripaikalleen saadakseen palon sammumaan. Uponnut hylky nostettiin syyskuussa 1918 ja myytiin turkulaiselle Ab Crichtonille. Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö teki joulukuussa 1920 Crichtonin telakan kanssa sopimuksen hylyn kunnostamisesta ja se otettiin käyttöön kunnostettuna "S/S Hebe" nimellä 4. elokuuta 1921. Hebe jatkoi liikennettä vanhalla Tukholman reitillään.


title: S/S Bore I

text: "Hebe" myytiin 1926 takaisin Bore-varustamolle ja sitä kunnostettiin taas Crichton-Vulcanin telakalla Turussa ja se sai myös takaisin entisen nimensä "Bore I".


title: S/S Bore I

text: Alus palasi liikenteeseen 14. helmikuuta 1927 jälleen Turku – Maarianhamina – Tukholma reitille. Turun kaupungin 700-vuotisjuhlien kunniaksi julkaistiin markan postimerkki, jossa oli Bore ja taustalla Turun linna. Merkin käypäisyysaika oli 22. toukokuusta 1929 31. joulukuuta 1930.


title: S/S Bore I

text: "Bore I" ajoi taas karille 6. huhtikuuta 1950 Storgrundetissa Herrön edustalla ja alus upposi niin, että kansi jäi juuri ja juuri veden pinnan yläpuolelle. Alus nostettiin ja vietiin korjattavaksi telakalla. Tässä yhteydessä se sai myös uuden komentosillan ja kahvilatilat. Korjausten jälkeen laiva palasi entiselle reitilleen. Vuonna 1953 se siirretiin Maarianhaminan ja Tukholman väliseen kesäliikenteeseen, kun uusi "S/S Bore III" valmistui ja tuli Turku – Tukholma linjalle.


title: S/S Bore I

text: "Bore I" myytiin syyskuussa 1961 "Rudolf Harmstorf Wasserbau und Trawenwerft G.m.b.H."-yhtiölle. Se lähti Turusta 3. lokakuuta saksalaisen "M/S Steinin" hinaamana kohti Lyypekkiä, jossa se sitten romutettiin.


title: Nissan-stadion

text: Nissan-stadion () tai Jokohaman kansainvälinen stadion () on Jokohamassa, Japanissa sijaitseva urheilustadion.


title: Nissan-stadion

text: Stadion vihittiin käyttöön vuonna 1998. Sen kapasiteetti on noin 72 000.


title: Nissan-stadion

text: Stadionia käytetään pääasiassa jalkapalloon. Se on J. Leaguessa pelaavan Yokohama F. Marinosin kotikenttä. Stadionilla pelattiin 2002 maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelu. Sillä pelattiin myös 2001 Maanosaliittojen cupin loppuottelu. Vuosina 2002–2004 stadionilla pelattiin Intercontinental Cup. Vuosina 2005–2008 sillä pelattiin seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailujen loppuottelu.


title: MET

text: MET on


title: S/S Nord I

text: S/S Nord I oli Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön jonkin aikaa omistama yhdistetty rahti- ja matkustajahöyrylaiva.


title: S/S Nord I

text: Laiva rakennettiin 1902 "Sir Raylton, Dixon & Co. Ltd:n" telakalla Middlesbroughissa Englannissa ja sen oli tilannut helsinkiläinen "Ångfartygs Ab Nord" -varustamo. Laivan viimeistelytyöt tehtiin vuodenvaihteessa 1902–1903 Hietalahden telakalla Helsingissä ja se alkoi tammikuusta 1903 alkaen kuljettaa Amerikkaan matkaavia siirtolaisia ja voita Suomesta Englantiin. Reitti kulki Hangosta Kööpenhaminan kautta Newcastleen ja Grimsbyyn. Nord-varustamo alensi siirtolaisten Amerikan-matkan hintaa 100 markkaan ja pian Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiö tarjosi vastaavaa matkaa 79 markalla. Kova hintakilpailu aiheuttikin tappioita molemmille varustamoille.