title: Kommunistilait

text: Valtiopäiväjärjestystä muutettiin uudelleen vuonna 1934. Nyt säädettiin, että vaalikelpoisuutta vailla oli henkilö, joka oli tuomittu tai asetettu syytteeseen valtiopetoksesta tai maanpetoksesta taikka näistä jommankumman yrityksestä tai valmistelusta, siihen saakka, kunnes tuomitun rangaistusajan päättymisestä oli kulunut kuusi vuotta. Tässä muodossa säännös oli voimassa, kunnes se kumottiin marraskuussa 1944.


title: Väinö Virkkunen

text: Väinö Fredrik Virkkunen ent. Snellman () oli suomalainen jääkärieversti. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa ja tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisen Armeijan riveissä.


title: Väinö Virkkunen

text: Virkkusen vanhemmat olivat agronomi Albert Herman Snellman ja Mathilda Katharina Källström. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Annie Irene Fagerholmin kanssa.


title: Väinö Virkkunen

text: Virkkunen kävi kuusi luokkaa Kajaanin yhteiskoulua ja suoritti kahdeksannen luokan yksityisesti vuonna 1916. Hän oli Kuuntelu-upseerina Kadettikoulussa vuosina 1920 – 1921 ja suoritti ohjaajatutkinnon vuonna 1923 ja tähystäjätutkinnon vuonna 1924. Sotakorkeakoulun kapteenikurssin hän suoritti vuonna 1926 ja Flying instructor course ja hävittäjäilmailukoulut Englannissa vuonna 1926. Ilmavoimien komentajakurssin hän suoritti Sotakorkeakoulussa vuosina 1930–1931 ja teki opintomatkat Englantiin ja Irlantiin vuonna 1932.


title: Väinö Virkkunen

text:
Virkkunen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 2. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Virkkunen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan Kalevankankaalla, missä hän haavoittui lievästi 28. maaliskuuta 1918 ja määrättiin sen jälkeen päälliköksi 2. Jääkärirykmentin täydennyspataljoonan 1. komppaniaan ja otti osaa Viipurin valloitukseen sekä puhdistuksiin Karjalankannaksella.


title: Väinö Virkkunen

text: Virkkunen palveli sisällissodan edelleen 2. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Porin jalkaväkirykmentti 2 ja sen jälkeen Savon jääkärirykmentti. Hän toimi rykmentissä ensin joukkueenjohtajana eri komppanioissa ja määrättiin 10. huhtikuuta 1919 alkaen II pataljoonan adjutantiksi ja 10. lokakuuta 1919 alkaen 6. komppanian päälliköksi. Hänet siirrettiin 18. helmikuuta 1920 alkaen 1. komppanian päälliköksi Käkisalmen läänin rykmenttiin, josta hänet komennettiin 23. helmikuuta 1921 ja lopulta siirrettiin 30. marraskuuta 1921 alkaen Ilmavoimiin, missä hän toimi 16. syyskuuta 1922 alkaen Ilmailuosasto 3:n tiedustelulaivueen pällikökkönä. Tiedustelulaivueesta hänet siirrettiin 1. syyskuuta 1926 Maalentoeskaaderin komentajaksi ja 23. helmikuuta 1934 alkaen Lentoasema I:n komentajaksi. Armeijasta hän erosi 11. syyskuuta 1937.


title: Väinö Virkkunen

text: Virkkunen osallistui talvisotaan Ilmailukenttävarikko 2:n päällikkönä ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin III armeijakunnan komentajan erikoiskäyttöön. Myöhemmin hänet siirrettiin Suomussalmen varuskunnan komendantiksi, missä tehtävässä hän palveli sodan loppuvaiheisiin saakka, jolloin hänet siirrettiin kasarmipäälliköksi Kiviniemen kasarmialueelle. Sotien jälkeen hän oli Helsingin veroviraston palveluksessa aina vuoteen 1953 saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.


title: Väinö Virkkunen

text: Virkkunen toimi Savon jääkärirykmentin II pataljoonan aliupseerikurssin johtajana keväällä 1919 ja Ilmavoimien aliupseerikurssien johtajana vuosina 1922 ja 1923 sekä suojeluskuntalaisille järjestetyn kahden ohjaajakurssin johtajana vuonna 1924.


title: Väinö Virkkunen

text: Virkkunen toimi Ilmavoimien kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1926 ja puheenjohtajana vuosina 1927, 1932–1936 sekä Ilmavoimien upseeriyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 1930–1932.


title: Tasavallan suojelulaki

text: Tasavallan suojelulaki on säädetty Suomessa suojelutilan perusteeksi kahteen otteeseen. Vuonna 1930 säädettiin tasavallan suojelulaki niin sanottujen kommunistilakien yhteydessä. Sen nojalla presidentti saattoi torjua maahan kohdistuvaa uhkaa asetuksin, joilla tarvittaessa saatettiin rajoittaa kansalaisten perusoikeuksia. Vuonna 1932 lakia sovellettiin Mäntsälän kapinan jälkeen lapualaisiin. Laki oli voimassa vuoteen 1935.


title: Tasavallan suojelulaki

text: Tasavallan suojelulaki pantiin voimaan jälleen 6.10.1939. Lain turvin voitiin rajoittaa kansalaisten henkilökohtaista vapautta, oikeutta valita asuinpaikkansa ja liikkumista maassa. Sen perusteella oli mahdollista määrätä turvasäilöön henkilöt, joiden toiminnan katsottiin vahingoittavan maanpuolustusta, sisäistä järjestystä ja turvallisuutta tai huonontavan maan suhteita muihin maihin tai joita perustellusti epäiltiin tällaisesta toiminnasta. Lain seurauksena oli sitten laajoja kommunistien ja heitä tukeneiden ryhmien jäsenten pidätyksiä. Laki oli ensin voimassa vuoden 1942 loppuun. Sitä jatkettiin kuitenkin yhteensä neljä kertaa (1942, 1944, 1945 ja 1946), niin että se oli voimassa aina vuoteen 1947. Lain voimassaolo päättyi Pariisin rauhansopimuksen allekirjoituksen jälkeen.


title: Rikhard Vilkman

text: Rikhard Vilkman () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisen Armeijan riveissä.


title: Rikhard Vilkman

text: Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johan Vilkman ja Loviisa Rantala. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Hilma Aleksandra Siistisen kanssa, joka kuoli vuonna 1941 ja toisen kerran Vilkman avioitui vuonna 1943 Suoma Helena Anttilan ent. Lindgren kanssa. Vilkman kävi kansakoulun.


title: Rikhard Vilkman

text: Vilkman työskenteli metsätyönjohtajana ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 21. tammikuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 12. kesäkuuta 1917.


title: Rikhard Vilkman

text: Vilkman saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan koulutusaliupseeriksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonaan, josta hänet siirrettiin 8. maaliskuuta 1918 joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen 14. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Ilveksessä, Hotakassa ja Muolaalla sekä etenemiseen Viipurin-Pietarin radalle.


title: Rikhard Vilkman

text: Vilkman palveli sisällissodan jälkeen 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 6:ssa, josta muodostettiin ensin Kajaanin sissipataljoona ja myöhemmin Pohjanmaan jääkäripataljoona. Hän toimi pataljoonassa joukkueenjohtajana 3. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 30. lokakuuta 1920, mutta astui takaisin palvelukseen jo 1. maaliskuuta 1921 ja hänet sijoitettiin Helsingin komennuskomppaniaan, missä hänet määrättiin aluksi Yleisesikunnan ja 1. tammikuuta 1938 alkaen puolustusministeriön komennusjoukkueen johtajaksi.


title: Rikhard Vilkman

text: Vilkman osallistui talvisotaan puolustusministeriön komendantin apulaisena. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, kunnes myöhemmin siirrettiin Puolustusvoimain Pääesikunnan taloudenhoitajan apulaiseksi. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin talousupseeriksi Jalkaväkirykmentti 57:ään ja hän osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Vuonna 1941 hänet siirrettiin muonitusupseeriksi 15. Divisioonan esikuntaan, missä hän palveli vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet siirrettiin Sotatalousesikunnan komento-osaston talousupseerin apulaiseksi ja keskuskanslian päälliköksi. Edellä mainituissa tehtävissä hän palveli sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän jatkoi edelleen samassa tehtävässä vuoteen 1945 saakka, jolloin hänet siirrettiin toimistoupseeriksi Puolustusvoimain pääesikuntaan. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1947.


title: Sirppikipuajat

text: Sirppikipuajat ("Campylorhamphus") on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu BirdLife Suomen luokituksen mukaan 4 lajia.


title: Draculan ratsu

text: Draculan ratsu on kirjailija Ilkka Remeksen vuonna 2008 julkaistu kuudes nuortenromaani, jonka päähenkilö on Aaro Korpi. Kirjan on kustantanut WSOY.


title: Draculan ratsu

text: Aaro Korpi joutuu isänsä suosittelemana Belgiaan hevosleirille porvoolaisen tyttöryhmän tulkiksi. Myöhemmin hän huomaa viereisellä tallilla, että todella huonokuntoinen kaakki myydään kahdeksallakymmenelläkuudella tuhannella eurolla eteenpäin Transylvaniaan ja Aaron ystävä Emma menee mukaan hevosten hoitajaksi. Aaro hyppää kuljetuksen kyytiin salaa ja ottaa yhteyttä kaveriinsa Nikoon Suomessa ja pyytää tätä apuun. Aaro ja Emma järjestävät auton kuljettajalle Sandrinelle ansan ja köyttävät tämän auton matkustamoon. Emma rupeaa ajamaan ja joku seuraa heitä. He pysähtyvät ja Niko saapuu paikalle ja auttaa heitä köyttämään seuraajat. Linnassa paljastuu, että Sandrine onkin salainen agentti.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Talouslaskennan ongelma on sosialistisen taloustieteen, etenkin suunnitelmatalouden kritiikkiä. Sen esitti ensimmäisenä Ludwig von Mises vuonna 1920 ja sitä laajensi talousnobelisti Friedrich Hayek. Ongelmassa on kyse siitä, miten talouden resurssit jaetaan tai kohdennetaan järkevästi. Kapitalismin ratkaisu ongelmaan on hintajärjestelmä. Mises ja Hayek perustelivat, miksi tämä on ainoa mahdollinen ratkaisu ja miten ilman markkinahintojen tuomaa informaatiota sosialismissa ei voi tietää, miten resurssit kohdennettaisiin järkevästi. Tämän on katsottu todistavan, että sosialistinen suunnitelmatalous ei voi koskaan toimia hyvin. Asiasta etenkin 1920- ja 1930-luvuilla käyty keskustelu tunnetaan taloushistoriassa nimellä "The Socialist Calculation Debate".


title: Talouslaskennan ongelma

text: Ludwig von Mises esitti kuuluisassa vuoden 1920 artikkelissaan "Economic Calculation in the Socialist Commonwealth", että sosialististen talouksien hintajärjestelmät ovat välttämättä vajavaisia, koska jos valtio omistaa tuotantovälineet, pääomahyödykkeille (mm. tehtaat, työkalut, raaka-aineet ja muut tuotantovälineet) ei ole olemassa hintoja. Markkinahintoja on vain kuluttajille vapailla markkinoilla myytävillä lopputuotteilla. Koska pääomahyödykkeet ovat hinnattomia, järjestelmä ei osaa kohdentaa niitä ja vastaavia resursseja tehokkaasti, eikä tiedä, minkä verran pääomahyödykkeitä tulisi tuottaa ja minne ne tulisi sijoittaa. Sosialismin kritiikkinsä Mises kehitti kokonaisuudeksi vuoden 1922 kirjassaan "Socialism, an Economic and Sociological Analysis". Teoriaa edelleen kehitellyt Friedrich Hayek sai talous-Nobelin vuonna 1974.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Kritiikin mukaan yhteiskunnan tuntemia niukkoja voimavaroja ei voi osoittaa ylhäältä käsin mikään poliittinen taho järkeviin käyttötarkoituksiin, vaan tähän tarvitaan puhtaan yksityistä omistusoikeutta. Omistusoikeuden kautta niukoille voimavaroille syntyvät hinnat, jotka ohjaavat sekä kuluttajien että yrittäjien käyttäytymistä hajautuneesti markkinoilla.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Jos leivästä alkaa olla pulaa, kuluttajat ovat valmiita maksamaan niistä enemmän. Toisaalta leivän hinnanousu johtaa useampia kuluttajia ostamaan korvausvaikutuksen takia esimerkiksi perunoita ruoaksi, ja toisaalta korkeammat leivän hinnat houkuttelevat lisää leipureita alalle. Hintajärjestelmän tarkoitus on siis toisaalta toimia kannustimena käyttämään voimavaroja eniten ihmisten arvostamiin tarkoituksiin, kun toisaalta sen tarkoitus on jo epistemologinen: välittää tietoa taloudellisen tuotannon paikallisista olosuhteista pitkienkin matkojen taakse. Hiilikaivoksen ehtyminen Kiinassa nostaa hiilen hintaa paikallisesti, joka nostaa läheisen ruuvitehtaan hintaa ja lopulta kuvastuu eurooppalaiselle autovalmistajalle. Autovalmistaja yksinkertaisesti vertailee hintoja, mutta niihin on sisällytettynä koko tuotantoketjun alalta kustannukset ja niukkuudet. Hintamekanismin idea on siis toimia kyberneettisena palautejärjestelmänä.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Jos taloudelliset voimavarat eivät liiku markkinoilla vaan poliittiset tahot ohjaavat niitä komentotaloudessa, syntyy talouslaskennan ongelma. Poliittisella voimavarojen käytöstä päättäjällä ei voi olla samankaltaista tietoa yksittäisten ihmisten haluista ja tarpeista, kuin mitä hintoihin on tiivistynyt. Siinä vaiheessa, kun lähikauppojen ruokavalikoiman olisivat suunnittelijat saaneet lähemmäksi ihmisten toivomaa tasoa, ihmisten halut ja tarpeet olisivat jo luultavasti muuttuneet ja valikoima taas uudistamisen tarpeessa.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Tämä kuvastuu jatkuvasti poliittisessa resurssien allokoinnissa markkinaehtoisiin ratkaisuihin nähden: Neuvostoliitossa tuotanto takkuili jatkuvasti, kun suunnitteluvirasto oli unohtanut tilata nahkaa kenkätehtaalle tai tuputti tasaisesti samanlaisia vaatteita kauppojen hyllyille riippumatta siitä, mitä ihmiset halusivat. Kuukautissuojia ei juuri ollut saatavilla, koska ei ollut hintajärjestelmää kertomassa, mitä ihmiset halusivat niin paljon, että olisivat valmiit maksamaan siitä riittävän hinnan. Yhä samainen ongelma näkyy nykyisinkin julkisen terveydenhuollon tavattomassa kyvyttömyydessä vastata kysynnän vaihteluihin tai kulttuuritukiaisten kohdentumisessa lähinnä edellisen sukupolven pitämälle taiteelle uusien taidealojen kustannuksella.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Yhä, vaikka talon rakennusta suunniteltaessa koko prosessin aikana kenenkään halut ja tarpeet ja sitä kautta suunnitelmat eivät olisi muuttuneet, ei kukaan omaa riittävää tietoa prosessin läpivientiin. Vasta, kun rakennukseen ryhdytään, aletaan nähdä kuinka taloa rakentavien duunarien, putkimiesten, sähkömiesten ja omistajan henkilökohtaiset suunnitelmat lomittuvat yhteen ja sovittuvat toisiinsa. Prosessin alussa ei ole olemassa tarvittavaa tietoa koko taloudellisen tuotantoprosessin läpivientiin, vaan se syntyy vasta prosessin myötä.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Koska pääomahyödykkeet ja työ ovat hyvin heterogeenisia (esim. eri henkilöiden ja jopa saman henkilön eri työpanokset ovat hyvin erilaisia), talouslaskennassa niiden vertailuun tarvitaan yhteinen mittatikku.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Kapitalismissa tällainen on raha: on kannattavinta käyttää halvimpia tarjolla olevia kyseiseen tuotantoon sopivia pääomahyödykkeitä. Näin hinnat viestivät ja ohjaavat valitsemaan liikenevämpiä tuotantovälineitä niukimpien/kalleimpien sijaan, eikä mitään pääomahyödykettä tai työpanosta käytetä liikaa.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Sosialismissa pääomahyödykkeille ei muodostu hintoja, jotka aidosti kertoisivat niiden tuottamiseen tarvittavien resurssien liikenevyydestä. Näin ollen tuotantopäätökset tapahtuvat ilman riittävää tietoa, joko byrokraattien tai poliitikkojen oikuista.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Kuluttajien lopputuotteista maksamat hinnat vaikuttavat siihen, paljonko tehtailijat ovat valmiit maksamaan lopputuotteiden tuottamiseen käytettävistä pääomahyödykkeistä ja työstä. Näin nämäkin hinnat (mm. palkat) suhteutuvat siihen, paljonko kustakin panoksesta on lopulta hyötyä kuluttajalle, ja siten ohjaavat pääomahyödykkeiden ja työvoiman kohdentumista sinne, missä niistä maksetaan eniten, ts. missä niistä on eniten hyötyä.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Kun näin kaikkien objektien hinnat mittaavat kyseisten objektien hyötyä kuluttajille ja ovat siten vertailukelpoisia, ihmisten on myös mahdollista päättää, kuluttaako kaikki rahansa heti vai säästääkö osa, sijoittaa se pääomahyödykkeisiin ja näin luoda uutta tuotantokapasiteettia, joka tuottaa lisää hyvää tulevaisuudessa.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Jos samat kuluttajat voivat käyttää rahaansa niin investointeihin kuin kulutukseen, vaihtoehdot tulevat oikein verratuiksi toisiinsa ja järkeviä valintoja on mahdollista tehdä. Mikäli - sosialismin periaatteiden mukaisesti - valtio tai muu määrätty taho omistaa tuotantovälineet, pääomahyödykkeiden hinnat eivät ole vertailukelpoisia eikä ole mahdollista tehdä järkeviä talouspäätöksiä riittävällä informaatiolla, teoriassa todetaan.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Hintojen kannustinjärjestelmä sovittaa oikein yhteen ristiriitaisia etuja kuten ihmisten halut saada halpoja, laadukkaita kenkiä tuottajien haluun myydä kalliita, huonosti tehtyjä kenkiä. Ilman tätä automaattista mekanismia, jossa jokainen kuluttaja arvioi itselleen ostamansa kengät suhteessa itse maksamaansa rahamäärään, ei ole mahdollista tuottaa jokaiselle vain niitä kenkiä, joita tämä pitää uhrattujen resurssien arvoisina. Tarvittaisiin eksperttien paneeli, ja sellaiset usein päätyvät alan tuottajien tai muun keskittyneen eturyhmän vaikutukselle alttiiksi.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Tämä von Misesin teoria rahasta ja laskennasta on ristiriidassa Marxin työnarvoteorian kanssa. Marxin mukaan hyödykkeen arvon tulisi määräytyä siihen käytetyn työpanoksen mukaan, kun taas von Misesin mielestä vaivalloisinkin tuote on arvoton, jos kukaan ei halua sitä, ja arvo määräytyy kuluttajien kiinnostuksen mukaan, siis sen, paljonko kyseisestä hyödykkeestä ollaan valmiit maksamaan. Jälkimmäinen näkemys on nykyään taloustieteessä vallitseva vasemmalta oikealle.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Kolmas ehto talouslaskennalle (teorian mukaan) on yrittäjyys ja kilpailu. Mm. Kirzner (1973) ja Lavoie (1985) kertovat, miten yrittäjät tekevät voittoja tyydyttämällä ihmisten tarpeita markkinoilla. Aloille tulevat uudet yrittäjät painavat hintoja kohti rajakustannuksia. Näin hinnat lähenevät tasapainoa, jossa tarjonta ja kysyntä kohtaavat, mikä lisää yleistä hyvinvointia, kun useamman kuluttajan tarpeet tyydytetään - paitsi ne tarpeet, joita he eivät pidä kustannustensa arvoisina. Hinnat ohjaavat yrittäjienkin toimintaa. Sosialismissa yrittäjien ei kannata ottaa riskejä, joten he vähemmän todennäköisesti reagoivat kuluttajien tarpeisiin.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Neljäs ehto talouslaskennalle on eri tuotantojen suunnittelun koordinaatio. Tietämyksen ongelmaa on selittänyt Hayek (1937, 1945). Keskusjohtoinen taloussuunnittelu vaatii valtavasti informaatiota. Hajautettu suunnittelu, jossa vaikkapa jokainen tuottaja vain päättää omista toimistaan tarjolla olevien hintojen ym. perusteella, onnistuu, kun on olemassa vapaa hintamekanismi, koska yrittäjät ostavat tuotteita ja työtä samoilta markkinoilta keskenään ja näin kilpailevat niistä hinnoilla (mm. työn hinnoilla eli palkoilla). Näin hintamekanismissa kaikki yrittäjät (ja kuluttajat) näkevät hinnoissa muilta yrittäjiltä (ja kuluttajilta) tarvitsemansa tiedot kysynnästä ja tarjonnasta. Ilman hintamekanismia byrokraatit eivät voisi koskaan koordinoida toimintaansa Mises (1944) ja Hayek (1937) perustelivat. Siksi taloussuunnittelun keskittäminen on sosialismissa välttämätöntä.


title: Talouslaskennan ongelma

text:
Vastustajat väittivät, että talous voidaan nähdä yhtälöiden kokoelmana, ja siksi keskussuunnitteluministeriössä harjoitettu työläs matematiikka riittää, ei tarvita hintoja. Hayek vastasi, että on mahdotonta saada riittävästi tietoa kyseisiin yhtälöihin, esimerkiksi kaikkien ihmisten kaikki mahdolliset halut. Osasyy tähän on se, että yksilöt eivät aina ymmärrä tietojensa hyödyllisyyttä tai heidän ei kannata välittää sitä tietoa keskussuunnitteluministeriölle (esimerkiksi valehtelemalla jonkin asian itselleen tärkeäksi voisi sosialismissa saada sen ilmaiseksi tai alihintaan vaikka ei oikeasti pitäisi sitä kustannustensa arvoisena - tai sitten vain pelkästään omien havaintojen analysointi ja kiteyttäminen yritysideaksi olisi turhan työlästä voittokannustimien puutteessa). Varhainen keskustelu aiheesta käytiin ennen nykyaikaisten tietokoneiden laskentatehon saavuttamista, mutta toisaalta myös ennen kaaosteorian keksimistä. 1980-luvulla Alex Nove esitti että jopa parhaiden tietokoneiden avulla laskentaan voisi mennä miljoonia vuosia.
Hayek (1935, 1937, 1940, 1945) korosti keskussuunnittelun tietämyksen ongelmaa, osin siksi, että hajautettu sosialismi näytti mahdottomalta, osin siksi, että hän keskittyi ehdotukseen markkinasosialismista ja Langen mallista, joita esittivät Oskar R. Lange (1938) ja Hayekin oppilas Abba Lerner (1934, 1937, 1938) esityksenä siitä, miten talouslaskennan ongelma voitaisiin ratkaista sosialismissa.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Lange ja Lerner myönsivät, että hinnat olivat välttämättömiä sosialismissakin. He esittivät, että sosialistivirkailijat voisivat jäljitellä joitain markkinoita ja saamaan siten sosialismin edes jonkin verran tehokkaaksi. Tosin tämä koskee vain varastossa olevia hyödykkeitä, eikä auta uusien investointien suunnittelemisessa.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Hayek vastasi, että markkinoiden simulointi sosialismissa epäonnistuisi, koska aito kilpailu ja yrittäjyys puuttuisivat: taloudellisesti merkityksellisiä hintoja ei olisi. Myös Lange ja Lerner myönsivät, että investointien suunnittelussa tulisi ongelmia, koska finanssimarkkinoita ei olisi mahdollista simuloida sosialismissa.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Hayek korosti myös, että paljon yksilöiden informaatiosta on sellaista, mitä muut eivät voi kerätä tai hyödyntää:


title: Talouslaskennan ongelma

text: Tästä syystä, Hayek sanoi, tehokkaasti tietoa tulee saada hinnoista todellisilla markkinoilla (ei simuloiduilla).


title: Talouslaskennan ongelma

text: Viides talouslaskennan ehto ovat hyvin toimivat pääomamarkkinat. Taloudellinen tehokkuus on pitkälti sitä, että investoinnit kohdennetaan tehokkaasti - niiden korjaaminen on kallista, jos edes korjaamisen tarve tajuttaisiin. Investoijien on ennakoitava kuluttajien tarpeiden (kysynnän) tulevia trendejä.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Futuurimarkkinoiden hinnat ovat keskeisiä talouslaskennassa. Niillä on mahdollista ostaa hyödykkeitä toimitettaviksi tiettyinä tulevaisuuden ajanhetkinä. Koska useimmille tuotteille ei ole olemassa varsinaisia (eksplisiittisiä) futuurimarkkinoita, tämän tehtävän hoitavat implisiittiset futuurimarkkinat, esimerkiksi kyseisiä hyödykkeitä (tulevaisuudessa) tuottavien yritysten osakkeiden markkinat. Koska talous muuttuu jatkuvasti, tämä laskennan ongelma on erityisen tärkeä.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Finanssimarkkinatkaan eivät ole täydellisiä, mutta ne toimivat yrityksen ja erehdyksen menetelmällä, Mises totesi. Virheitä tekevät yrittäjät menettävät rahojaan ja hyviä päätöksiä tekevät ansaitsevat lisää. Edellisten vaikutusvalta myöhemmissä investoinneissa siis vähenee ja jälkimmäisten lisääntyy - niin kauan kuin he tekevät hyviä päätöksiä. Jälkimmäisiä ovat ne, jotka parhaiten ennustavat kuluttajien tulevaa käyttäytymistä ja toimivat sen mukaan.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Rahan käyttö kaikkien hyödykkeiden (pääomahyödykkeet, työ, kulutushyödykkeet) kaikilla markkinoilla (tuotteet ja finanssimarkkinat) yhdistettynä voittovetoiseen yrittäjyyteen ja darwinistiseen finanssimarkkinoien luonnonvalintaan saavat aikaan kapitalismin rationaalisen talouslaskennan.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Misesin mukaan sosialistinen laskenta on mahdotonta, koska sosialismi estää pääomahyödykkeiden vaihdon ja tehokkuuden. Sosialismin pyrkimys liialliseen tasaamiseen estää spekulaation finanssimarkkinoilla ja siten ylempänä kuvatun hinnanmuodostuksen. Näin ollen sosialismista puuttuu kapitalismin itseäänkorjaavuus, Mises sanoi.


title: Talouslaskennan ongelma

text:
Mises antoi seuraavan esimerkin valinnasta viinin ja öljyn välillä:
Tarvittavat välituotteet ovat maa, varasto, pullot, tynnyrit, öljy, kuljetus jne. Ei vain tarvitse järjestää näitä vaan myös tulee kilpailla muiden taloudellisten tavoitteiden saavuttamisen kanssa. Ellei näille välituotteille (tuotantohyödykkeille) ole hintoja, on mahdotonta tietää, mikä on niille järkevin käyttö - samoilla resursseilla, eri suhteissa käytettyinä, voidaan tuottaa niin monia erilaisia asioita, ja kaikkea haluttua ei voida koskaan tuottaa.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Hayek toteaa myös kirjassaan Tie orjuuteen, että keskussuunnittelu joutuu usein ottamaan resursseja alijohtajilta ja ryhmiltä, mikä toimiakseen vaatii armottomia johtajia ja jatkuvaa vahvaa pakon ja rangaistuksen uhkaa, jotta suunnitelmat voitaisiin jotenkuten tehokkaasti panna toimeen. Tämä yhdessä keskussuunnittelun epäonnistumisten kanssa johtaa sosialismin vähitellen tielle painostavaan diktatuuriin. John Jewkes teki samoihin aikoihin samantyyppisen analyysin kirjassaan "Ordeal by planning".


title: Talouslaskennan ongelma

text: Bryan Caplan, valtavirran taloustieteilijä, on todennut, että vaikka talouslaskennan ongelma on todellinen ongelma sosialismille, hänestä Mises ei ole todistanut, että juuri se ongelma johti sosialististen valtioiden romahtamiseen.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Itävaltalaiset ovat vastanneet muun muassa, että pisimpään pystyssä pysyneet sosialistiset järjestelmät ovat nojautuneet kapitalistisiin markkinoihin (kotimaisiin ja ulkomaisiin) määrittäessään talouslaskennassaan käyttämiään hintoja, kopioidessaan näiden innovaatioita ja jopa tuomalla ja viemällä hyödykkeitä. Myös kotimaiset pimeät markkinat ja lahjajärjestelmät ovat tuoneet markkinajärjestelmät sosialistimaihin. Keskussuunniteltu puhdas globaali sosialismi ei voisi hyödyntää tällaisia kapitalismin etuja.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Sosialistit ovat esittäneet, että markkinat eivät ole aina tehokkaita. Valtavirran taloustieteilijät, esimerkiksi Paul Samuelson, ovat todenneet, että kokonaisuudessaan markkinat allokoivat resurssit tehokkaasti (ei tarkoita täydellistä tehokkuutta vaan merkittävää tehokkuutta vaihtoehtoihin nähden).


title: Talouslaskennan ongelma

text: Talousnobelisti Milton Friedman on sanonut, että monopolistisesti toimivat markkinat eivät ole tehokkaat. Mikäli markkinatalousmaassa vallitsee vapaakauppa, kilpailupaine ulkomailta saa monopolit toimimaan kilpailullisesti (tehokkaasti). Maissa, joissa valtio rajoittaa tuontia, ulkomaankauppa ei voi hoitaa tätä roolia mutta, mikäli monopoliyritys väärinkäyttää asemaansa, uudet kilpailijat voivat tulla markkinoille ja saada asiakkaikseen monopoliyritykseen tyytymättömät kuluttajat, mikä vähentää tehottomuutta.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Friedmanin mukaan mitään kuluttajille pitkäaikaisesti haitallista monopolia ei ole syntynyt missään kapitalismin aikana muuten kuin valtion sääntelyn seurauksena: valtio on esimerkiksi kieltänyt kilpailun tai rajoittanut sitä (vrt. Suomen apteekkiluvat ja taksiluvat, joiden lukumäärä on rajoitettu, Alko ja tuonnin rajoitukset).


title: Talouslaskennan ongelma

text: Joseph Schumpeter on esittänyt, että usein suuret yritykset tuottavat erityisen paljon innovaatioita ja investointeja ja siten kehittävät taloutta. Toisaalta monet aiemmat suuryritykset ovat veltostuttuaan kadonneet tai kutistuneet.


title: Talouslaskennan ongelma

text: Jotkut kriitikot ovat esittäneet, että sitten kun kaikkea on loputtomasti, sosialismikin voi toimia. Tähän on vastattu, että jos sellainen aika koittaa, sitten sosialismia ei tarvita, ja toisaalta sellainen tila ei ole vakaa, vaan aina keksitään uusia hyödyllisiä asioita, joita ei välttämättä ole loputtomasti.


title: Pääomamarkkinat

text: Pääomamarkkinat ovat mekanismi, jolla ihmiset voivat helposti ostaa ja myydä arvopapereita kuten osakkeita ja joukkovelkakirjoja, hyödykkeitä kuten arvometalleja tai maataloustuotteita ja muuta matalin transaktiokustannuksin ja tehokkain hinnoin.


title: Pääomamarkkinat

text: Pääomamarkkinoiden hyötyjä:


title: Inhan tehtaat

text: Inhan tehtaat on Ähtärissä sijaitseva vanha tehdasyhdyskunta Ähtärin keskustasta noin 7–8 kilometriä kaakkoon. Hankaveden rannalla sijaitsevassa kylässä on vakituisia asukkaita noin 420, minkä lisäksi alueella on paljon kesämökkiasutusta. Vanhasta rautaruukista kehittyneet Inhan tehtaat ovat vuodesta 1917 olleet osa Fiskars-yhtiötä ja tulleet tunnetuksi muun muassa Buster-alumiiniveneiden valmistuspaikkana. Fiskars-konsernin lähes sadan vuoden omistuksen jälkeen Buster-veneitä valmistava Inhan Tehtaat Oy Ab myytiin tammikuussa 2016 Yamaha Motor Europelle.


title: Inhan tehtaat

text: Laamanni Erik Gustaf Roschier sai 1841 privilegion harkkohytin perustamiseen Inhanjoen rannalle. Yhdessä Östermyran ruukinpatruunan Gustaf Adolf Wasastjernan kanssa harkkohytin toiminta saatiin alkuun 1851. Siellä sulatettiin järvi- ja suomalmia.


title: Inhan tehtaat

text: Inhan tehtaiden kukoistusaika alkoi 1884, kun sen otti omistukseensa ruotsalainen insinööri August Nilsson Keirkner. Inhan valmistamaa rautaa pidettiin parhaiden ulkomaisten veroisena ja se kävi kaupaksi Suomen konepajoihin. Keirkner kehitti myös raudan paikallista jalostustoimintaa ja syntyivät teräsvalimo, hevosenkenkätehdas sekä pultti- ja niittitehdas. Vesisaha muutettiin höyrysahaksi. Kun alueen malmivarat alkoivat ehtyä, siirryttiin Ruotsista tuotuun rautamalmiin ja kotimaiseen romurautaan. Rautamalmin ja valmiiden tuotteiden kuljetusta helpotti vuonna 1883 valmistunut Tampereen ja Vaasan välinen rautatie. Inhan tehtaat saivat sen varteen oman pysäkkinsä Hankaveden rannalle.


title: Inhan tehtaat

text: Ruukin ympärille kasvoi Keirknerin aikana vilkas yhdyskunta kouluineen ja kauppoineen. Kylän leipuri Emanuel Pohjaväre toimi myös kansanedustajana. 1900-luvun alussa kylässä oli noin 400 asukasta, ja sinne rakennettiin työväentalo, tanssilava ja oma elokuvateatteri, Inhan Bio-Bio. Ruukinpatruuna rakennutti itselleen 1899 ”Pytingiksi” kutsutun uusrenessanssipalatsin Inhan kartanon, jonka piirsi Vaasan lääninarkkitehti K. V. Reinius ja joka kuuluu Suomen komeimpiin ruukinkartanorakennuksiin. Kartanon puistossa on väentupa, huvimaja ja talousrakennus.


title: Inhan tehtaat

text: Vuonna 1917 Keirkner myi Inhan tehtaat osaksi Fiskars-yhtiötä ja rakennutti eläkeasunnokseen Eliel Saarisen suunnitteleman Marmoripalatsin Helsingin Kaivopuistoon. Sotien jälkeen perinteiset Inhan tehtaiden tuotteet korvautuivat Fiskarsin myötä muun muassa saranoiden valmistuksella. Alumiinista valmistetut Buster-merkkiset veneet osoittautuivat menestystuotteiksi, joiden tuotantoa varten Inhan tuotantotiloja laajennettiin 1970-luvulla. Inhan tehtaat on yhä Ähtärin suurin yksityinen työnantaja, joka työllistää toistasataa ihmistä.


title: Kuoreveden vaakuna

text: Kuoreveden kunnanvaakuna on saanut aiheensa Kuoreveden kappeliseurakunnan 1600–luvun lopulla rakentamasta Kuoreveden toisesta kirkosta. Kirkon kello ja kruunu viittaavat kuningatar Kristiinan kirkkoon lahjoittamaan kirkonkelloon. Kultarahat kertovat kyseessä olleen uhrikirkon eli lahjoitusvaroin rahoitetun kirkon.


title: Kuoreveden vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 23. helmikuuta 1952. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kruunattu kirkonkello, saatteena molemmin puolin kolme rahaa paaluittain järjestettyinä; kaikki kultaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2001 Kuoreveden liityttyä osaksi Jämsän kaupunkia.


title: Silvo Lahtela

text: Silvo Lahtela (s. 18. kesäkuuta 1959 Helsinki) on saksalainen kirjailija. Hänen vanhempansa olivat suomalainen kirjailija Markku Lahtela (1936–1980) ja saksalainen elokuva- ja teatteriohjaaja Helke Sander (s. 1937). Lahtelalta on suomennettu yksi romaani, vuonna 1991 ilmestynyt "Kuvienkaataja".


title: Öljyntunnistusbakteerit

text: Öljyntunnistusbakteerit ovat bakteereja, joissa on öljyyn tai maatalouskemikaaleihin värireaktiolla reagoiva proteiini, nk. reportteriproteiini. Tällaista väriään ympäristöärsykkeen mukaan vaihtavaa bakteeria voitaisiin käyttää tehokkaana luontoon joutuneiden haitallisten aineiden indikaattorina ympäristövahinkojen yhteydessä. Lausannen yliopiston professori Jan van der Meer on kehitellyt tällaisia bioluminoivia bakteereja geeniteknisesti, mutta menetelmä on kokeiluasteella.


title: Lucas Leiva

text: Lucas Pezzini Leiva tunnetummin vain Lucas (s. 9. tammikuuta 1987 Dourados, Mato Grosso do Sulin osavaltio, Brasilia) on brasiliainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa SS Laziota.


title: Lucas Leiva

text:
Hän pelasi Pekingin olympialaisissa Brasilian pronssia voittaneessa joukkueessa.
Leiva voitti vuonna 2006 brasilialaisen Placar- lehden Bola de Ouro (Kultainen pallo) -palkinnon, joka annetaan Série A:n parhaalle pelaajalle. Hän edusti tällöin Grêmiota.


title: Byssus

text: Byssus on simpukan erittämää ainetta, jolla se kiinnittyy alustaansa. Byssusta muodostuu byssus-rauhasessa.


title: Byssus

text: Syötävissä sinisimpukoissa oleva "parta" on juuri byssusta.


title: Byssus

text: Byssusta muodostaviin simpukkaheimoihin kuuluvat "Anomiidae", "Arcidae", Sydänsimpukat ("Cardiidae"), "Dreissenidae", "Mytilidae", "Pectinidae", "Pinnidae" ja "Unionidae".


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Musta Pantteri () on Marvel Comics -kustantamon sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen supersankari. Stan Leen ja Jack Kirbyn luoma hahmo esiintyi ensi kerran vuonna 1966 "Fantastic Four" -sarjakuvalehden numerossa 52.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Hänen äitinsä kuoli synnytyksessä, jonka seurauksena T’Challa sai adoptoidun veljensä Hunterin vihan niskoilleen. Erityisesti kun Hunter otti toiseksi henkilöllisyydekseen Valkoisen Suden, kun hänestä tuli Hatut Zerazen poliisiryhmän johtaja. Heidän isänsä T’Chaka meni uudelleen naimisiin Ramondan kanssa, joka kuitenkin pakeni toisen miehen kanssa T'Challan ollessa 8-vuotias. Myöhemmin hänen ollessaan teini-ikäinen Klaw murhasi hänen isänsä T’Chakan. Klaw oli saapunut Wakandaan varastamaan harvinaista vibranium-metallia. T’Challa kuitenkin onnistui karkottamaan alankomaalaisen Klawin maasta tämän omalla aseella.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Tapahtuman jälkeen T’Challa lähti opiskelemaan Eurooppaan ja Amerikkaan, ja palattuaan hän kävi läpi rituaalitehtävät, kuten voittamalla setänsä ja sen hetken Mustan Pantterin S’Yanin voittaakseen sydämen muotoisen yrtin. Tämän avulla T’Challa sai kasvatettua kykyjään ja pääsemällä parempaan henkiseen yhteyteen Pantterin Jumalan Bastin kanssa. Tämän jälkeen hän peri vuosisatoja vanhan olevan afrikkalaisen Wakandan kuningaskunnan ja sen rituaalisen Pantteri-klaanin johtajuuden. Maansa uutena johtajana hän karkotti Hatut Zeraze -ryhmän ja jatkoi maansa muuttamista kehittyneen teknologian ihmemaaksi. Kun syttyi heimosota, T’Challa palautti rauhan tuomitsemalla jabari-heimon ja valitsemalla Dora Milajen (”Palvotut”) kilpailevista heimoista toimimaan henkilökohtaisina vartijoinaan ja seremoniallisiksi jalkavaimoiksi.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: T’Challan isä oli opettanut hänet ajattelemaan kaksi askelta vihollistensa edelle ja kolme askelta ystävien, joten hän näki maailman superihmiset uhkana Wakandalle. Kutsuen Ihmeneloset vierailulle luokseen hän pakotti heidät sarjaan testejä, ja liittoutui sitten heidän kanssaan Klaw'ta vastaan. Hän liittyi myös amerikkalaisiin Kostajiin vakoillakseen heitä sisältäpäin, mutta alkoi pian kohdella heitä todellisina ystävinä ja vakaina liittolaisinaan. Hän otti Amerikassa opettaja Luke Charlesin henkilöllisyyden, tapaillen laulaja Monica Lynneä, josta tuli myöhemmin hänen kihlattunsa. Jakaen aikansa Wakandan ja Amerikan välillä vuosia hän taisteli vihollisia kuten Apinamies M’Bakua, kapinallisjohtaja Erik Killmongeria, käärmeenlumooja Venommia (myöhemmin liittolainen), voodoomies Paroni Makaaberia, Ku Klux Klania, aavemaista Sielukuristajaa, lentävää Tuulihaukkaa, mutanttihuumetsaari Solomon Preytä, asekauppias Moses Magnumia ja Azanian Yliherroja vastaan. Hän taisteli myös Kiber Julmaa vastaan etsiessään Kuningas Salomon Sammakkoina tunnettuja aikaa muuttavia esineitä; ne tuottivat vaihtoehtoisen version tulevaisuuden T’Challasta, iloisen telepaattisen Mustan Pantterin jolla oli kuolettava aneurysma aivoissa. Laittaen tulevaisuuden minänsä syväjäähän T'Challa lopetti kihlauksensa Monican kanssa koska pelkäsi, ettei hänellä ollut tulevaisuutta annettavana. Myöhemmin Wakanda ja Atlantis joutuivat sodan partaalle Kiber-saaren tapauksen jäljiltä, joka paljasti Wakandan olevan ydinasevaltio. Saaden selville, ettei hänen äitipuolensa Ramonda ollut karannut, vaan joutunut Anton Pretoriuksen sieppaamaksi, hän pelasti hänet vuosien vankeudelta Etelä-Afrikasta. T’Challa liittyi Pendragonin ritareihin heidän vihollisiaan Turmiota vastaan, saaden samalla tietää itsekin omaavansa yhden Pendragonin sielun. Tarvikeyhtiö Kardinaaliteknologia käytti häntä myös pelinappulana kiihottaakseen sisällissotaa Mohanndan pohjoisessa valtiossa, mutta hän paljasti Kardinaalin palkkasoturin Mustan Kirveen ja sodanvastaisen aktivistin Afrikaan avulla.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: T’Challan rajoitukset koskien sekä vibraniumin että wakandalaisen teknologian vientiä ärsytti muita valtioita. Xcon, hylkiöksi ryhtyneiden tiedusteluagenttien ja Venäjän mafian liittoutuma, tuki vallankumousta Wakandassa johtajanaan Pastori Achebe. Saaden tietää Acheben saaneen voimansa demoni Mefistolta, T’Challa myi sielunsa vaihdossa jotta Mefisto hylkäisi Acheben ja jättäisi Wakandan rauhaan; T’Challan side pantterijumalaan ja sen side menneisiin Pantteriklaanin johtajiin pakotti kuitenkin Mefiston luopumaan Pantterin sielusta. T’Challa esitti sen jälkeen YK:lle todisteet Xconin juonesta ja sen siteistä Yhdysvaltoihin, vaatien sanktioita Amerikkaa vastaan. Kun Hunter ja Hatut Zerate tulivat uudelleen esiin Xcon-tapauksen aikana, varovainen T’Challa vangitsi heidät vain ennen kuin valtaistuimensa takaisin.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Kun T’Challa oli erottanut Nakian Dora Milajesta hänen yritettyään tappaa Monica Lynnen mustasukkaisuuden puuskassa, Achebe kidutti Nakiaa ja Killmonger hoiti häntä ja muovasi hänestä hullun soturin Malicen. Hänen paikkansa Dora Milajessa otti Kuningatar Jumalainen Oikeus, Amerikassa kasvatettu jabari. T’Challa itse palasi Yhdysvaltoihin diplomaattisessa tehtävässä, jättäen Washingtonin tuttavansa Everett K. Rossin Wakandan johtoon kunnes Killmonger yritti tuhota Wakandan talouden; kukistaakseen tämän Pantteri julkisti kaikki Wakandan ulkomaiset yhtiöt, aiheuttaen maailmanlaajuisen rynnäkön osakekauppoihin, jota Tony Stark käytti hyväkseen ostaakseen valtaosan Wakanda Design Groupin osakkeista. Palattuaan kotiin Pantteri taisteli Killmongeria vastaan rituaalinomaisesti, mutta Ross häiritsi häntä kriittisellä hetkellä ja hänet hakattiin miltei kuoliaaksi. Killmonger vetäytyi vasta kun Ross antautui T’Challan puolesta, antaen tahattomasti Mustan Pantterin tittelin Killmongerille. T’Challan hengen pelastivat salaperäisesti hänen liittolaisensa Veli Voodoo ja Kuuritari. T’Challan parantuessa Killmonger yritti liittyä Kostajiin uutena Mustana Pantterina, ja Achebe palkkasi superpalkkasotureita kuten Deadpoolin hyökkäämään uudelleen Wakandaan. Seuranneessa Kostajien vierailussa maahan Ross vapautti Hunterin, jonka juonittelu johti Killmongerin luultuun kuolemaan ja T’Challan tittelin palauttamiseen.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Seuraavaksi Wakanda joutui konfliktiin deviaanien Lemurian kanssa, kun Wakandasta löydetyn deviaanilapsen takia syttyi riita. Jännitteen kasvaessa alueelle virtasi sota-aluksia Wakandasta, Yhdysvalloista ja Atlantiksesta ja Hunter pelkästään pahensi asiaa kun hän päätti pakottaa T’Challan ”palauttamaan kunniansa” herättämällä Klaw'n henkiin, joka yritti sytyttää sodan sekaantuneiden valtioiden välille. Lopulta Rossin neuvottelukyvyt sekä Magneton ja Tohtori Doomin toimittama informaatio ratkaisi konfliktin. T’Challan saadessa vastaansa Malicen hyökkäykset, Apinamies sieppasi Jumalaisen Oikeuden joka oli paljastunut hänen heimonsa oikeaksi kuningattareksi. T’Challa päihitti M’Bakun jälleen, mutta ei ennen kuin hän oli löytänyt jäädytetyn Mustan Pantterin tulevaisuudesta. Palattuaan New Yorkiin rikollinen Yönvarjo oli herättänyt henkiin tarunomaisen Mustan Lohikäärmeen Chiantangin käyttääkseen sitä Mustaa Pantteria vastaan. Musta Lohikäärme lähetti mielenhallinnassa olleen Rautanyrkin Pantterin kimppuun, joka aiheutti aneurysman jonka tulevaisuuden Pantteri oli ennustanut. Samaan aikaan Yönvarjo onnistui herättämään tulevaisuuden Pantterin.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Samaan aikaan T’Challa sai tietää Valkoisen Suden ottaneen Xconin hallinnan ja tappaneen useimmat sen johtajista, jotka olivat käyttäneet Kuningas Salomon Sammakoita korvatakseen Yhdysvaltain presidentin ja Kanadan pääministerin aivopestyillä versioilla tulevaisuudesta, sallien Xconin vallata salaa molemmat valtiot. Hunter jatkoi heidän suunnitelmaansa ja pyrki kostamaan Tony Starkille hänen ostettuaan Wakanda Design Groupin osake-enemmistön. Tietämättä kuinka pitkällä Hunterin suunnitelma oli, T’Challa veti Starkin esiin erikoisella viestillä, käyttäen taloudellista keinottelua vallatakseen Stark Enterprisesin ja pienen kanadalaisen saaren Lake Superiorilta, kehottaen Yhdysvaltain ja Kanadan johtajat keskustelemaan kriisistä. Pantteri ja hänen liittolaisensa, mukanaan tulevaisuuden Pantteri, valtasivat seuraavaksi Valkoisen talon ja tuhosivat Xconin suunnitelman, peruen johtajien aivopesun ja palauttaen heidät omaan aikaansa.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Pantteri ja hänen liittolaisensa palasivat Wakandaan, jossa tulevaisuuden Pantteri vajosi koomaan. Toivoen vapauttavansa heimonsa Jumalainen Oikeus vapautti Apinamiehen, mutta hän rikkoi lupauksensa väkivallattomuudesta tappamalla avuttoman tulevaisuuden Pantterin. Alkuperäinen T’Challa, tähän mennessä epävakaa ja harhainen, hyökkäsi jabari-heimon kimppuun aikomuksenaan tuhota heidät; mutta miltei tapettuaan Jumalaisen Oikeuden, hän tuli järkiinsä ja lopetti taistelun. Pystymättä kohtaamaan tekoaan Pantteri luovutti valtansa neuvostolleen ja piiloutui New Yorkiin. Siellä hän opetti poliisi Kevin ”Kasper” Colea (joka oli ottanut käyttöön hylätyn Mustan Pantterin asun), joka antoi T’Challalle voimaa kohdata sairautensa, valtionsa ja maailma. Sittemmin hänen valtansa haastoi henkiin herätetty Killmonger, jonka tilanne on yhä ratkaisematta. Samaan aikaan T’Challa uudisti siteensä Kostajiin auttaen heitä taistelussa Skorpiota vastaan, varmistamaan erityisen statuksen YK:ssa ja paljastamaan Yhdysvaltain puolustusministeri Dell Ruskin pahaksi Punakalloksi; tiimi kuitenkin hajosi mielipuolisen Purppuranoidan tuhoisien hyökkäysten seurauksena.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: Sisällissodassa Musta Pantteri valitsi Wakandan takia puolueettomuuden. Sodan ollessa vielä käynissä Musta Pantteri solmi avioliiton Ryhmä-X:ssän Stormin kanssa. Häihin kutsuttiin kaikki Marvel Universumin suurimmat nimet (myös sotivat Rautamies ja Kapteeni Amerikka, jotka eivät toki pilanneet häitä erimielisyyksillään). Myöhemmin Tohtori Doom tarjosi T’Challalle liittoa, mutta tämä ei suostunut, minkä seurauksena Doom hyökkäsi Wakandaan. Sodan loppuvaiheilla Musta Pantteri ja Storm liittyivät Kapteeni Amerikan salattuihin kostajiin tuohtuneina Goljatin kuolemasta. Viimeisen taistelun jälkeen Amerikka ja Wakanda välttivät sodan ja Musta Pantteri on toiminut Stormin kanssa, jopa Herra Fantastisen ja Näkymättömän naisen sijaisina Ihmenelosten jäseninä.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text:
T’Challan aistit ja fyysiset ominaisuudet ovat kehittyneet miltei yli-inhimilliselle tasolle sydämenmuotoisen yrtin ansiosta.
T’Challan vibraniumilla vahvistettu asu absorboi iskujen kineettisen voiman, tehden hänestä luodinkestävän. Hänen asunsa hansikkaat voivat luoda energiatikareita ja niissä on antimetallikynnet, jotka hajottavat toiset metallit kosketuksen kautta. Hänen Kimoyo-korttinsa antaa mahdollisuuden maailmanlaajuiseen kommunikaatioon, ottaa vastaan signaaleja satelliiteista ja pystyy estämään useimmat radiolähetykset. Hänen saappaidensa pohjat ovat paksua vibraniumseosta joka pystyy värähtelemään erilaisilla taajuuksilla, antaen hänen juosta seiniä ylös, laskeutua äänettömästi ja ilman vahinkoa itselleen 15 metrin korkeudesta, kävellä veden päällä tai leikata metallin läpi. Hänen asussaan on verhoutumisteknologia, antaen sen käydä normaaleista katuvaatteista. Hänellä on myös käytössään Wakandan monet erikoisaseet.


title: Musta Pantteri (sarjakuvahahmo)

text: T’Challa on kyvykäs taktikko, strategi, tiedemies, jäljittäjä ja aseeton taistelija, jonka ainutlaatuinen hybridityyli hyödyntää akrobatiaa ja eläinten matkimisen aspekteja. Hän on mestarillinen suunnittelija, joka ajattelee aina muutaman askeleen eteenpäin.Elokuvassa "Ultimate Avengers 2", Mustalla Pantterilla on keskeinen rooli, kun sen juoni keskittyy Wakandaan ja muukalaisolentojen chitaurien hyökätessä valtion kimppuun saadakseen arvokasta vibrauniumia haltuunsa. Muukalaismuodonmuuttaja Herr Kleiser tappaa T’Challan isän, joka tunnettiin myös Mustana Pantterina, etsiessään piilossa Wakandassa sijaitsevaa vibraniumia, jolla chitaurit valmistavat aluksiaan ja aseistustaan. T’Challan tullessa kuninkaaksi ja periessään Mustan Pantterin henkilöllisyyden hän lähtee kostamaan isänsä kuolemaa, mutta etsii ensin käsiinsä Kapteeni Amerikan. Tämän myötä kenraali Nick Fury komentaa Kostajat-ryhmän kasaan.


title: Kaitanokkakipuajat

text: Kaitanokkakipuajat ("Lepidocolaptes") on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku.


title: Sinisatakieli

text: Sinisatakieli ("Larvivora cyane") on aasialainen varpuslintu.


title: Sinisatakieli

text: Linnun pituus on noin 13,5 cm, siipien kärkiväli 20–21 cm ja paino tavallisimmin noin 15 g. Kooltaan sinisatakieli on kuin punarinta tai sinipyrstö. Juhlapukuinen koiras selkäpuolelta harmaa, vatsa ja rinta ovat valkoiset, kupeet harmaat ja naama sekä kurkun sivut mustat. Naaras, peruspukuinen koiras ja nuori lintu ovat ruskehtavaselkäisiä, vatsapuolelta vaaleita, niiden yläperä on harmaa ja silmärengas on valkoinen. Lintu on arka ja liikkuu enimmäkseen maassa nopei pyrähdyksin.


title: Sinisatakieli

text: Sinisatakieli elää Etelä-Siperiassa, Kaukoidässä, Kiinassa, Koreassa ja Japanissa. Sen elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii pääasiassa Kaakkois-Aasiassa ja Indonesiassa. Se on satunnaisesti tavattu myös Euroopassa.


title: Sinisatakieli

text: Sinisatakieli asuu varjoisissa ryteikköisissä havumetsissä, joissa pensaskerros on vähäistä, usein jokivarsilla ja niittyjen reunoissa. Paikoin sitä tavataan myös tammimetsissä.


title: Sinisatakieli

text: Pesintä tunnetaan puutteellisesti.


title: Sinisatakieli

text: Sinisatakielen ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat.


title: Lahtela

text: Lahtela on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat muun muassa seuraavat:


title: Finn Høffding

text: Niels Finn Høffding (10. maaliskuuta 1899 Kööpenhamina – 28. maaliskuuta 1997 Kööpenhamina) oli tanskalainen säveltäjä. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kaksi oopperaa, neljä sinfoniaa ja paljon vokaalimusiikkia. Hänen opettajiensa joukossa oli Joseph Marx.


title: Finn Høffding

text: Høffding toimi vuosina 1929–1939 musiikinopettajien yhdistyksen puheenjohtajana. Hän opetti pitkään Kööpenhaminan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa, jota johtikin vuosina 1954–1955.


title: Rosenfeld (yhtye)

text: Rosenfeld on japanilainen 1986 perustettu thrash metal -yhtye, jolla oli natsi-imago. Yhtyeen lyriikoiden aiheisiin kuuluu keskeisesti ihmisten tappaminen ja natsismi. Lavalla oli usein iso natsilippu ja jäsenillä punaiset hakaristillä varustetut hihanauhat. Natsiaihetta käytettiin sen shokkiarvon takia. Yhtye ei julkaissut uransa aikana kuin yhden albumin, 4 demoa sekä yhden live-albumin. Yhtye hajosi 1993.


title: Tikkaskipuajat

text: Tikkaskipuajat ("Xiphorhynchus") eli aikaisemmalta nimeltään tikkakipuajat on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku. Sen jäseniä elää Etelä- ja Keski-Amerikassa, varsinkin Amazonaksen alueella. Sukuun kuuluu 12 lajia.


title: Korpilahden vaakuna

text: Korpilahden kunnanvaakuna on saanut aiheensa kunnan nimestä. Vaakunan joutsenet viittaavat sanaan ”korpi”, ja aaltokoro sanaan ”lahti”.


title: Korpilahden vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Helmer Selin, ja se vahvistettiin käyttöön 10. syyskuuta 1958. Vaakunan selitys on ”kultaisessa kilvessä musta, aaltokoroinen vastapalkki, jossa alatusten kolme lentävää hopeista, punavaruksista joutsenta”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009 Korpilahden liityttyä osaksi Jyväskylän kaupunkia.


title: Lotta Östlin Stenshäll

text: Lotta Östlin Stenshäll (s. 3. toukokuuta 1966 Gävle) on ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän opiskeli teatterikorkeakoulussa Göteborgissa ja on sittemmin työskennellyt muun muassa Riksteaternissa ja Tukholman kaupunginteatterissa. Hänellä on ollut rooleja myös elokuvissa, kuten "Grabben i graven bredvid" (2002), "Tillfällig fru sökes" (2003) ja "Att göra en pudel" (2006).


title: Petteri Lehto

text: Mika Jukka Petteri Lehto (s. 13. maaliskuuta 1961, Turku) on entinen suomalainen ammattilaisjääkiekkoilija, joka pelasi NHL:ssä ja SM-liigassa. Hän pelasi pääsarjassa vuosina 1979–1990. Lehto pelasi vuoden 1984 talviolympialaisissa. Uransa jälkeen hän on toiminut pelaaja-agenttina ja vapaana toimittajana kirjoittaen suomalaisiin jääkiekkolehtiin Pohjois-Amerikasta käsin.


title: Petteri Lehto

text: Lehdon joukkueita SM-liigassa olivat TPS, Lukko ja KalPa ja NHL:ssä Pittsburgh Penguins. Lehto siirtyi NHL:ään vapaana pelaajana, mutta epäonnistui saamaan pelipaikkaa Pittsburghin vakiokokoonpanossa ja suurimman osan kyseisestä kaudesta hän pelasi farmijoukkue Baltimore Skipjacksissä.


title: Petteri Lehto

text: Petteri Lehdon veli Joni on hänkin entinen jääkiekkoilija joka pelasi urallaan muun muassa TPS:ssä, Lukossa, Ilveksessä ja Ässissä.


title: Charlie Wilsonin sota

text: Charlie Wilsonin sota on vuonna 2007 valmistunut yhdysvaltalainen komediallinen draamaelokuva, joka kuvaa Yhdysvaltain salaista sekaantumista 1980-luvulla käytyyn Afganistanin sotaan. Elokuva perustuu samannimiseen kirjaan, jonka on kirjoittanut tutkiva journalisti George Crile. Elokuva kertoo teksasilaisesta poliitikosta Charlie Wilsonista, joka CIA:n asiamiehen Gust Avrakotosin vakuuttamana onnistuu taivuttelemaan Yhdysvaltain kongressin rahoittamaan CIA:n salaista operaatiota, jolla Yhdysvallat tukee Afganistanin mujahideenejä taistelussa Neuvostoliittoa vastaan.


title: Charlie Wilsonin sota

text: Elokuvan nimiosassa on Tom Hanks. Avrakotosia näyttelee Philip Seymour Hoffman. Muissa keskeisissä rooleeissa ovat Julia Roberts, Amy Adams ja Ned Beatty.


title: Ænema

text: Ænema on yhdysvaltalaisen rock-yhtyeen Toolin kappale Ænima-albumilta. Kappale sai Grammy-palkinnon parhaasta metalliesityksestä vuonna 1998. Kappaleesta on myös julkaistu promosingle sekä musiikkivideo.


title: Ænema

text: Musiikkivideosta alun perin julkaistiin sensuroitu versio, mutta vuoden 2000 "Salival" boxilla kyseinen video oli sensuroimattomana.


title: Ænema

text: Kappaleen lyriikoissa on lainauksia edesmenneen stand-up koomikon Bill Hicksin sketsistä "Arizona Bay", jossa Kalifornian osavaltio (ja varsinkin Los Angeles) "huuhtoutuisi" mereen jättäen paikalleen Arizonan niemimaan. Kappaleessa on tämän lisäksi kielteinen viittaus Ron Hubbardiin ja skientologiaan (sillä Toolin jäsenet ovat skientologiaa vastaan).


title: Juho Villman

text: Juho Albert Villman () oli suomalainen suojeluskuntaupseeri. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa, missä hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan riveissä jääkäritykistössä.


title: Juho Villman

text: Hänen vanhempansa olivat työmies Juho Villman ja Tilda Piispanen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Fanny Saaren kanssa. Villman kävi kansakoulun.


title: Juho Villman

text: Villman työskenteli työmiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin 14. toukokuuta 1916 pataljoonan haupitsipatteriin. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella.


title: Juho Villman

text: Villman saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 3. patteriin ja osallistui taisteluihin Kurussa, Muroleessa, Viljakkalassa ja Ylöjärvellä sekä Tampereella. Hänet siirrettiin Tampereen valtauksen jälkeen toteutetussa tykistön uudelleen järjestelyssä Jääkäritykistöprikaatin 3. jääkäripatteriston esikuntaan ja osallistui taisteluihin Viipurissa.


title: Juho Villman

text: Villman palveli sisällissodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet siirrettiin 15. heinäkuuta 1918 alkaen Vuoristotykistöön ja määrättiin vääpeliksi 2. patteriin. Armeijasta hän erosi 16. helmikuuta 1919 liittyäkseen Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hän toimi aluksi joukkueenjohtajana II pataljoonan 1. komppaniassa, mistä hänet myöhemmin siirrettiin komppanianpäälliköksi 2. komppaniaan. Hän otti retkikunnalla osaa taisteluihin Aunuksen kaupungissa, Alavoistella, Santamäen luostarilla ja Tuuloksen rintamalla.


title: Juho Villman

text: Sotaretkeltä palattuaan hän liittyi Suojeluskuntajärjestöön ja hänet sijoitettiin harjoituspäälliköksi Haapajärven suojeluskuntaan 1. elokuuta 1919. Haapajärvellä hän palveli 15. tammikuuta 1920 saakka, jonka jälkeen hän muutti Piippolaan ja hänet nimitettiin paikallispäälliköksi Piippolan suojeluskuntaa ja oli tehtävässä 30. syyskuuta 1921 saakka. Vuodesta 1922 alkaen hän työskenteli metsä- ja sahatyönjohtajana Oulu Oy:n omistamalla Pateniemen sahalla Haukiputaan pitäjässä ja toimi samalla vuosina 1926 – 1931 Haukiputaan suojeluskunnassa kyläosaston päällikkönä.


title: Juho Villman

text: Villman osallistui talvi- ja jatkosotaan paikallis- ja ilmasuojelupäällikkönä Pateniemen suojeluskunnassa. Hänet haudattiin Ouluun.


title: High ’n’ Dry

text: High ’n’ Dry on Def Leppardin toinen studioalbumi vuodelta 1981. Albumin tuotti Mutt Lange. Albumin kappaleista ”Bringin’ on the Heartbreak” nousi klassikoksi.


title: Sulo Vireoja

text: Sulo Emil Vireoja ent. Virén () oli suomalainen jääkäriluutnantti ja Viron armeijan luutnantti. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Riianlahdella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällisotaan Valkoisen armeijan riveissä komppanianpäällikkönä. Sisällissodan jälkeen hän osallistui niin sanottuihin heimosotiin aluksi Viron vapaussodassa ja myöhemmnin Aunuksen retkikunnalla.


title: Sulo Vireoja

text: Vireojan vanhemmat olivat kivenhakkaaja Adolf Viren ja Ida Kirkkomäki. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Hilja Ikävalkon kanssa. Vireoja kävi kansakoulun.


title: Sulo Vireoja

text: Vireoja työskenteli rakennuspuuseppänä ja osallistui jääkärivärväykseen Imatran seuduilla ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 24. tammikuuta 1915, josta hänet siirrettiin 5. joulukuuta 1916 pataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella.


title: Sulo Vireoja

text: Vireoja astui Suomen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä. Suomeen hän palasi 18. helmikuuta 1918 jääkärien etujoukon mukana Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin 20. helmikuuta 1918 komppanianpäälliköksi Porin rykmentin I pataljoonan 3. komppaniaan. Sisällissodan aikana hän osallistui Sampakosken, Pomarkun, Noormarkun, Ruosniemen ja Harjakankaan taisteluihin. Vireoja haavoittui lievästi Pomarkussa 9. maaliskuuta 1918. Hänet siirrettiin 20. huhtikuuta 1918 alkaen Porin rykmentin täydennyspataljoonaan.


title: Sulo Vireoja

text: Vireoja määrättiin sisällissodan päätyttyä päälliköksi Tammisaaren vartiopataljoonan 3. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 2. syyskuuta 1918 alkaen nuoremmaksi upseeriksi Laatokan jalkaväkirykmentti 6:n 2. komppaniaan.


title: Sulo Vireoja

text: Armeijasta hän erosi 29. marraskuuta 1918 vain lähteäkseen Viroon 7. tammikuuta 1919 missä hän liittyi Viron apuretkikuntaan ja toimi retkikunnassa joukkueenjohtajana Ensimmäisen suomalaisen vapaajoukon 3. komppaniassa. Hän otti Viron vapaussodassa osaa taisteluihin muun muassa Rakveressa, Utrialla, Laagnassa ja Narvassa. Viron armeijasta hän erosi 28. huhtikuuta 1919 ja matkusti takaisin Suomeen ja liittyi 1. toukokuuta 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan, missä hän toimi komppanianpäällikkönä 2. rykmentin I pataljoonan 1. komppaniassa ja osallistui taisteluihin Säämäjärven rintamalla.


title: Sulo Vireoja

text: Retkikunnasta hän erosi 27. heinäkuuta 1919 ja liittyi sen jälkeen Suojeluskuntajärjestöön 1. tammikuuta 1920 ja hänet sijoitettiin aluksi paikallispäälliköksi Ristiinan suojeluskuntaan, missä hän palveli 31. tammikuuta 1920 saakka. Vuonna 1920 hän vastaanotti Imatran yhteiskoulun voimistelunopettajan viran ja toimi samalla 15. helmikuuta 1920 - 4. toukokuuta 1921 välisen ajan paikallispäällikkönä Imatran – Tainionkosken suojeluskunnassa. Myöhemmin hän toi 1. lokakuuta 1921 - 1. huhtikuuta 1923 välisen ajan Kurkijoen suojeluskunnan paikallispäällikkönä, kunnes hän siirtyi 8. kesäkuuta 1923 lähtien varastonhoitajaksi Imatran voimalaitos oy:lle Hänet haudattiin Ruokolahdelle.


title: Uruguayn vaakuna

text: Uruguayn vaakuna on Uruguayn tunnus yhdessä lipun ja hymnin kanssa. Se hyväksyttiin maan vaakunaksi 19. maaliskuuta 1829.


title: Uruguayn vaakuna

text:
Vaakuna on ellipsin muotoinen ja se on jaettu neljään kenttään. Ylemmässä vasemmassa kentässä on tasa-arvon ja oikeuden symboli vaaka. Ylemmässä oikeassa kentässä on vahvuutta symboloiva Montevideo-kukkula päällään linnoitus. Alemmassa vasemmassa kentässä on laukkaava hevonen symboloimassa vapautta ja oikeassa kentässä alhaalla on härkä symboloiden runsautta.
Vaakunan yllä on "Toukokuun aurinko", Uruguayn kansan nousun symboli ja vaakunan ympärillä on oliivipuun ja laakeripuun oksat.


title: Erica Carlson

text: Erica Carlson (s. 4. elokuuta 1981) on ruotsalainen näyttelijä. Hän syntyi Trollhättanissa, Länsi-Götanmaan läänissä, ja teki elokuvadebyyttinsä "Fucking Åmålissa" (1998). Sittemmin hän on esiintynyt elokuvissa "Camp Slaughter" (2004), "6 Points" (2004) ja "Unelma bändistä - Tjenare Kungen" (2005).


title: Alexandra Dahlström

text: Alexandra Dahlström (s. 12. helmikuuta 1984 Gävle) on ruotsalainen näyttelijä. Hän esiintyi Elinin roolissa elokuvassa "Fucking Åmål" (1998). Elokuva toi hänelle ja Rebecka Liljebergille Guldbagge-palkinnon. Myöhemmin Dahlström on esiintynyt muun muassa elokuvassa "Miss Sweden" ("Fröken Sverige", 2004) ja alankomaalaisessa "Goede tijden, slechte tijden" -sarjassa. Hänen äitinsä on venäläinen.


title: Rehu

text: Rehu tarkoittaa mitä tahansa suun kautta tapahtuvaan eläinten ruokintaan tarkoitettua ainetta tai tuotetta, mukaan lukien lisäaineet, riippumatta siitä, onko jalostettu, osittain jalostettu vai jalostamaton.


title: Rehu

text: Lehmien ja lihakarjan rehuja valmistetaan nurmikasveista. Suomen yleisin nurmikasvi on timotei.


title: Rebecka Liljeberg

text: Rebecka Månstråle Liljeberg (s. 13. toukokuuta 1981) on ruotsalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa jo vuonna 1991 roolilla televisiosarjassa "Sunes jul". Pysyvään maineeseen hän nousi Agnes Ahlbergin roolin myötä elokuvassa "Fucking Åmål" (1998). Kyseinen elokuva toi hänelle ja Alexandra Dahlströmille Guldbagge-palkinnon.


title: Rebecka Liljeberg

text: Liljeberg on myöhemmin esiintynyt muun muassa Sergei Bodrovin elokuvassa "Bear's Kiss" (2002).


title: Christina Olofson

text: Anna-Maria Christina Olofson (s. 13. kesäkuuta 1948 Kristinehamn) on ruotsalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -käsikirjoittaja. Hänen ohjaustöidensä joukossa ovat "Dirigenterna" (1987), "Hunajasudet" (1990), "Totuus vai tehtävä" (1997), "Kissan kirjeet" (2001) ja "Hannah med H" (2003).


title: Christina Olofson

text: Olofson oli vuonna 1998 ehdolla Guldbaggen saajaksi elokuvallaan "Totuus vai tehtävä".


title: Kroatian vaakuna

text: Kroatian vaakuna on Kroatian tunnus lipun ja hymnin ohella. Sen nykyinen versio hyväksyttiin 21. joulukuuta 1990.


title: Kroatian vaakuna

text: Siinä on punavalkoinen šakkiruutu-kuvio (, šakkiruutu), perinteinen Kroatian ja kroatialaisten tunnus. Sen yläpuolella on viisi vaakunaa, jotka ovat vasemmalta oikealle:


title: Metope

text: Metope () oli kreikkalaisessa mytologiassa arkadialaisen jokijumalan tytär, najadi, jonka asuinpaikka oli lähellä Stymfaloksen kaupunkia. Hän meni naimisiin Asopoksen kanssa, ja synnytti tälle useita tyttäriä kuten Aiginan, Salamiin, Sinopen, Euboian, Tanagran, Thespian, Theben, Korkyran, Ismenen ja Harpinan.


title: Pehku

text: Pehku voi tarkoittaa seuraavia:


title: Luettelo vaalikauden 1908 II kansanedustajista

text: Tämä on luettelo vaalikauden 1908 II kansanedustajista. Edustajat valittiin vuonna 1908 toisissa eduskuntavaaleissa. Eduskunta oli vallassa valtiopäivät 1908 II – 1909 I eli 1. elokuuta 1908 alkaen aina 31. toukokuuta 1909 asti.


text: Eduskunnan puhemieheksi valittiin jatkamaan nuorsuomalaisten P. E. Svinhufvud, joka toimi tehtävässä aina vuoteen 1913 asti. Ensimmäiseksi varapuhemieheksi valittiin sosialidemokraattien Yrjö Sirola ja toiseksi Suomalaisen puolueen Akseli Listo. Heidän kautensa kesti 3. elokuuta 1908 – 15. helmikuuta 1909. Vuoden 1909 I valtiopäiville ajaksi 16. helmikuuta 1909 – 31. toukokuuta 1909 valittiin ensimmäiseksi varapuhemieheksi Listo ja toiseksi RKP:n Karl Söderholm.


text: Edustajista oli valittu 83 Suomen sosialidemokraattinen puolueen, 55 Suomalaisen puolueen, 26 Nuorsuomalaisen puolueen, 24 Ruotsalaisen kansanpuolueen, 10 Maalaisliiton ja 2 Kristillisen työväenliiton listoilta. Samat puolueet olivat myös edellisessä eduskunnassa. Edustajista 25 oli naisia ja 175 miehiä. Edelliseen eduskuntaan verrattuna naisia valittiin 6 enemmän. Eduskunnan ikäpuhemies eli vanhin edustaja oli Maalaisliiton John Hedberg.


text: Keisari hajotti myös tämän eduskunnan ja määräsi uudet vaalit.


title: Spider-Man: Web of Shadows

text: Spider-Man: Web of Shadows on vuoden 2008 toimintapeli, jossa seikkailee Hämähäkkimies ja muita Marvel Comics-universumista tuttuja hahmoja. Pelistä on kaksi versiota. "Amazing allies edition", joka on kuvattu sivulta ja yksityiskohtaisempi versio, joka on kuvattu kolmannesta persoonasta Hämähäkkimiehen takaa. Peli ei ollut arvostelumenestys, monet kriitikoista kritisoivat pelin toistavuutta, grafiikkaa ja tyhjää pelimaailmaa. Monet kuitenkin pitivät sen tarinasta, sekä monipuolisesta taistelumekaniikasta. Keskinkertaisista arvosanoistaan huolimatta peli on silti ollut Hämähäkkimiehen fanien suosiossa. Pelin keskeisessä roolissa on symbiootti, joka sarjakuvissa antoi Hämähäkkimiehelle mustan puvun ja loi Venomin. Pelin hahmoja ovat muun muassa Luke Cage, Musta Kissa ja Wolverine.


title: Spider-Man: Web of Shadows

text: Venom on palannut ja on juuri aikomuksissaan "syödä" Hämähäkkimiehen, kun palasia hänen symbiootistaan alkaa siirtyä Hämähäkkimieheen. Tämä pääsee irti ja suuttuu Venomille, ja heittää auton tätä päin. Näin alkaa ensimmäinen pomotaistelu. Taistelun lopussa Venom aikoo tappaa Mary Janen, mutta Hämähäkkimies estää sen. Myöhemmin koko kaupunki peittyy symbiootin palasilla ja symbiootin vallassa olevia ihmisiä alkaa kulkea kaduilla. Myös jotkut Hämähäkkimiehen vanhoista vihollisista saavat symbiootin päälleen. Pelin aikana jokaisen pomon ja juonellisesti tärkeän välianimaation jälkeen pelaaja voi valita tekeekö Hämähäkkimies niin kuin symbiootti ajattelee vai ei. Tämän johdosta pelissä on vahtoehtoisia loppuja, jotka määrittyvät pelaajan valintojen mukaan. Vaikka symbiootin teot ovat brutaaleja, jotkut niistäkin edesauttavat parhaimpaan mahdolliseen loppuun pääsemistä. Hyvän puolen loppu on se, että Hämähäkkimies käynnistää Tinurin rakentaman laitteen, joka tuhoaa symbiootit tappamatta samalla isäntiänsä. Pahan puolen loppu on se, että kun Hämähäkkimies on päihittänyt Venomzillan, hän alkaa itse hallitsemaan symbiootteja.


title: Aurinkokalenteri

text: Aurinkokalenteri on kalenteri, jossa perusyksikkönä on Maan Auringon ympäri tekemä kierros. Aurinkovuodessa on neljä vuodenaikaa syksy, talvi, kevät ja kesä, jotka pyritään pitämään paikoillaan aurinkokalenterissa. Kalenterivuosi voi olla sidottu syyspäiväntasauksen,kevätpäiväntasauksen, talvipäivänseisauksen, kesäpäivänseisauksen tai muun päivän pituuteen liittyvän tapahtuman toistumiseen tasan vuoden välein, tai eläinradan tähtikuvioiden siirtymiseen samaan asentoon maasta katsottuna. Kummallakin tavalla vuoden pituudeksi tulee noin 365 päivää, jota tasoitetaan joka neljäs vuosi karkauspäivillä. Muinaisen Egyptin kalenterissa ei ollut karkauspäiviä, ja niinpä sen uusivuosi siirtyi pikkuhiljaa verrattuna luonnon tapahtumiin.


title: Aurinkokalenteri

text: Nykyään yleismaailmallisessa käytössä oleva gregoriaaninen kalenteri on tyypillinen aurinkokalenteri. Myös sen edeltäjä, länsimaissa 1500-luvulle saakka käytetty juliaaninen kalenteri, oli sellaiseksi tarkoitettu, joskin vuoden pituus oli hieman epätarkasti määritetty. Sen sijaan esimerkiksi islamilainen kalenteri on kuukalenteri, jossa kuukausi alkaa aina uudenkuun aikaan ja kalenterivuoteen luetaan 12 tällaista, synodista kuukautta. Tällöin kalenterikuukaudet kiertävät noin 30 vuoden kuluessa kaikkien vuodenaikojen ympäri. Monissa kulttuureissa on käytetty myös yhdistettyjä aurinko- ja kuukalentereita, joissa kuukauden pituus vastaa synodista kuukautta, mutta aika ajoin vuoteen lisätään ylimääräinen kuukausi, jotta kalenterikuukaudet pysyvät ainakin suunnilleen samana vuodenaikana. Sellaisia ovat esimerkiksi juutalainen ja vanha kiinalainen kalenteri. Myös antiikin Kreikassa ja Roomassa käytettiin yhdistettyjä aurinko- ja kuukalentereita ennen juliaanisen kalenterin käyttöönottoa.


title: Aurinkokalenteri

text: Myös Venuksen liikkeisiin voi sitoa kalenterin. Mayakalenteri yhdisti Auringon ja Venuksen liikkeiden jaksollisuuden.


title: El Salvadorin vaakuna

text: El Salvadorin vaakuna on El Salvadorin symboli.


title: El Salvadorin vaakuna

text: Se on kolmion muotoinen ja sen jokainen sivu symboloi yhtä sanaa motosta "Vapaus, veljeys ja tasa-arvo". Vaakunan keskellä on viisi tulivuorta erottaen kaksi merta. Tulivuoret symboloivat Keski-Amerikan yhdysvaltojen viittä osavaltiota, meret taasen muulle maailmalle avoinna olevaa kansan luonnetta. Kolmion kärjessä on itsenäisyyttä symboloiva sateenkaari ja sen alla perinteinen vapauden symboli fryygialaismyssy, jonka ympärille on kirjoitettu El Salvadorin itsenäistymispäivä "15 Septiembre de 1821" (suomeksi 15. syyskuuta 1821). Kolmion takana on viisi El Salvadorin lippua ja alla valkoisessa nauhassa lukee maan motto "Dios, Unión, Libertad" (suomeksi: "Jumala, unioni, vapaus"). Kolmion ympärillä on kaksi sinisellä nauhalla yhteensidottua laakeripuun oksaa, joiden marjat symboloivat maan 14 departementtiä. Vaakunaa reunustaa kultakirjaimin kirjoitettu teksti "República de El Salvador en la América Central", joka tarkoittaa suomeksi "El Salvadorin tasavalta Keski-Amerikassa".


title: Lu Xun

text: Lu Xun (yksinkertaistetut merkit: 鲁迅, perinteiset merkit: 魯迅, pinyin: "Lǔ Xùn", Wade-Giles: Lu Hsün, 1881–1936) oli yksi Kiinan merkittävimmistä 1900-luvun kirjailijoista. Hän kirjoitti novelleja, esseitä ja runoja, ja häntä pidetään Kiinan modernin kirjallisuuden perustajana. Hän lähti nuorena Japaniin opiskelemaan lääketiedettä, mutta nähtyään sieltä käsin kansansa ankeat olot hän päätti parantaa niitä uuden kirjallisuuden avulla.


title: Lu Xun

text: Lu Xun ei koskaan liittynyt kommunistipuolueeseen, mutta hänen kerrotaan olleen nuorena vallankumouksellinen demokraatti, ja vanhemmiten tukeneen kommunistisia aatteita.


title: Redjoen kapina

text: Kapina oli vuonna 1867 perustetun Kanadan liittovaltion parlamentin ensimmäinen kriisi. Kanadan valtio hankki omistukseensa Hudson's Bay Companyn omistaman Rupertinmaan, jonka alueella silloinen Red River Colony sijaitsi, ja nimitti alueen kuvernööriksi englanninkielisen William McDougallin. Hänen toimiaan vastusti suurin osa Red River Colonyn asukkaista, jotka olivat enimmäkseen ranskankielisiä métisejä. Useista varoituksista huolimatta McDougall kokosi maanmittausryhmän jakaakseen maan englantilaisen järjestelmän mukaisesti. Métis-joukko johtajanaan Louis Riel esti McDougalin pääsyn alueelle ja aloitti suorat neuvottelut Kanadan hallituksen kanssa tarkoituksenaan autonomisen Assiniboian provinssin perustaminen.


title: Redjoen kapina

text: Kapinan aikana joukko itsenäisyyspyrkimyksiä vastustaneita englantilaisia vangittiin väliaikaishallituksen vastustamisesta joukossaan oranialaisveljeskunnan jäsen Thomas Scott. Scott tuomittiin kuolemaan toimistaan kapinan aikana, eikä Riel myöntänyt armahdusta huolimatta Scottin kuolemantuomion voimakkaasta kritiikistä englantilaisten keskuudessa. Väliaikaishallitus ja Kanada pääsivät 1870 sopimukseen alueen asukkaiden oikeuksista. Kanadan hallitus sääti Manitoba Act -lain, jolla nykyinen Manitoban provinssi perustettiin ja joka liittyi Kanadan liittovaltioon. Laki turvasi myös ranskankielen erityisaseman provinssin kouluissa sekä uskonnonvapauden.


title: Redjoen kapina

text: Lain tultua voimaan Kanadan hallitus lähetti alueelle sotilasosaston turvatakseen rauhan säilymisen alueella. Eversti Garnet Wolseley johti sotilasosastoa, joka koostui kanadalaisista ja brittiläisistä sotilaista. Retkikunta tunnetaan nimellä Wolseleyn retkikunta ("Wolseley Expedition" tai "Red River Expedition"). Sotilasosaston matkan aikana monet Ontarion kansalaiset osoittivat mieltään Thomas Scottin teloituksesn johdosta ja vaativat retkikuntaa vangitsemaan Rielin. Hän kuitenkin pakeni Yhdysvaltoihin ennen retkikunnan saapumista. Retkikunnan saapuminen myös merkitsi virallisesti Redjoen kapinan päättymistä.


title: Redjoen kapina

text:
1860-luvulla Red River Colony koki suuria muuttopaineita uusien siirtolaisten takia. Alueen asukkaat koostuivat suurimmaksi osaksi ranskankielisistä (Frankofone) ja michifin kielisistä métiseistä, pienestä joukosta englanninkielisiä Anglo-Métisejä sekä skotlantilaisia presbyteereistä. Alueelle virtasi Ontariosta suuri joukko englanninkielisiä protestantteja. Suurin osa näistä uusista siirtolaisista ei kunnioittanut métisien kulttuuria ja oli vihamielisiä katolisen kirkon jäseniä kohtaan. Samaan aikaan alueelle muutti joukko yhdysvaltalaisia ja heidän pyrkimyksenään oli alueen liittäminen osaksi Yhdysvaltoja.
Uskonnolliset, nationalistiset, rasistiset ja poliittiset kiistat sekä yhdysvaltalaisten laajennusmielisten pyrkimykset kiristivät alueen asukkaiden välejä, kun samaan aikaan Yhdistynyt kuningaskunta ja Kanada neuvottelivat Hudson's Bay Companyn omistaman Rupertinmaan siirtämisestä Kanadan hallintaan. Neuvottelut johtivat Rupert's Land Act -lain säätämiseen vuonna 1868. Laissa määriteltiin ehdot alueen omistusoikeuden siirtämiseksi. Kanadan valtio osti Rupertinmaan 1. joulukuuta 1869, mutta alueen asukkaiden maaoikeudet ja poliittiset vaikutukset olivat selvittämättä.


title: Redjoen kapina

text: Kauppaneuvottelujen päätyttyä liikenneministeri William McDougall ja poliitikko George-Étienne Cartier lähettivät maanmittausryhmän Redjoen alueelle jakaakseen maan englantilaisen neliskulmaisen mallin mukaan. Muun muassa roomalaiskatolinen piispa Alexandre Taché, Rupertinmaan anglikaaninen piispa Robert Machray ja Hudson's Bay Companyn kuvernööri William Mactavish varoittivat McDougallia maanjaon aiheuttavan vihamielisyyksiä. Eversti John Stoughton Dennisin johtama maanmittausryhmä saapui paikalle 20. elokuuta 1869 ja kohtasi erittäin suurta vastustusta métisien keskuudesta. Paikallisella väestöllä ei ollut omistusoikeutta maahan, vaan maankäyttöoikeus oli jaettu Ranskasta periytyvällä "seigneurial"-järjestelmällä, jossa Ranskan kuningas omisti maan ja maa-alueilla oli tilanomistaja, joka edelleen jakoi alueen tilallisille pitkinä maakaistoina. Englantilaiset suosivat neliskulmaista maanjakoa. Paikalliset asukkaat kokivat tämän ja kasvavan siirtolaismäärän uhaksi heidän maaoikeuksilleen ja pelkäsivät menettävänsä maatilansa.


title: Redjoen kapina

text: Elokuun loppupuolella pitämässään puheessa Louis Riel tuomitsi maanmittaustoimet, koska Kanadan hallitus ei ollut neuvotellut maansiirron vaikutuksista ja ehdoista alkuperäisväestön kanssa. Joukko métis-miehiä pakottaa maanmittausryhmän keskeyttämään työnsä 11. lokakuuta 1869. Joukko kutsuu itseään nimellä "Métis National Committee". Johtajinaan heillä oli ministeri Louis Riel ja presidentti John Bruce. Tapahtuman johdosta 25. lokakuuta Hudson's Bay Companyn hallinnossa oleva Assiniboian neuvosto kutsui ryhmän kuultavakseen. Kuulustelussa Louis Riel ilmoitti ryhmän estävän kaikki hallituksen yritykset ottaa alueet haltuunsa, kunnes he neuvottelevat ehdoista métisien kanssa. Kenraalikuvernöörin nimittämä McDougall joukkoineen yritti matkustaa alueelle, mutta 2. marraskuuta heidän etenemisensä estettiin lähellä nykyistä Yhdysvaltain rajaa. He joutuivat perääntymään Pembinan kaupunkiin, ja saman päivän aikana Rielin johtama 400 miehen vahvuinen métis-joukko otti haltuunsa Fort Garryn linnoituksen ilman verenvuodatusta. Asukkaiden keskuudessa oli huomattavia erimielisyyksiä nevuottelujen käynnistä ja ehdoista, etenkin englanninkielisten ja ranskankielisten asukkaiden välillä. Tasapuolisuuden nimissä Riel kutsui koolle molempien kielien edustajat jokaisesta hallintopiiristä. Neuvottelijat eivät silti päässeet sopuun ehdoista ja englanninkieliset edustajat kantoivat kaunaa McDougalin kohtelusta.


title: Redjoen kapina

text: Marraskuun 16. päivä Assiniboian neuvosto kuvernööri Mactavishin johdolla teki julistuksen, jossa métisejä kehotettiin lopettamaan vihamielisyydet ja laskemaan aseensa. Riel ehdotti väliaikaishallituksen perustamista 23. marraskuuta, jotta pystyisi neuvottelemaan Kanadan kanssa, mutta englanninkieliset vastustivat esitystä.


title: Redjoen kapina

text: McDougall julisti 1. joulukuuta, ettei Hudson's Bay Companyllä enää ollut määräysvaltaa Rupertimaalla ja julisti itsenä varakuvernööriksi. Julistus oli poliittisesti ongelmallinen, koska se päätti Assiniboian neuvoston määräysvallan, mutta ei pystynyt muodostamaan Kanadan määräysvaltaa alueella. Maakauppa oli väliaikaisesti jäädytetty, kun uutiset alueen levottomuuksista saavutti Ottawan. Joulukuun puolivälissä Riel toi neuvottelupöydälle neljätoista vaatimusta, joilla he suostuisivat liitymään osaksi liittovaltiota. Lista sisälsi muun muassa vaatimukset edustuksesta parlamenttiin, kaksikielisen lainsäädännön, kaksikielisen oikeuslaitoksen ja eräitä vaatimuksia asukkaiden maaoikeuksiin. Suurin osa alueen asukkaista hyväksyi ehdot ja métisien oikeudet, mutta vähemmistöön jääneet äärikanadalaiset vastustajat perustivat Canadian Party puolueen John Christian Schultzin, Charles Mairin, eversti John Stoughton Dennissin ja majuri Charles Boultonin johdolla. McDougall määräsi Dennisin kokoamaan asukkaista joukon aseistettuja miehiä, mutta siirtolaiset eivät olleet kiinnostuneet nousemaan aseelliseen vastarintaan. Schultz onnistui värväämään noin viidenkymmenen miehen vahvuisen joukon, joka linnoittautui hänen kotiinsa ja omistamaansa kauppaan. Riel määräsi talon piiritettäväksi. Määrällisesti alakynteen jääneet englantilaiset antautuivat 7. joulukuuta. Heidät vangittiin ja kuljetettiin Fort Garryn linnoitukseen.


title: Redjoen kapina

text: Métisit perustivat 8. joulukuuta väliaikaishallituksen vakauttamaan oloja. Kun MacDougal ja Dennis saivat 18. joulukuuta tiedon maakaupan lykkääntymisestä he lähtivät paluumatkalle Ontarioon. Boulton pakeni Portage la Prairien kylään.


title: Redjoen kapina

text:
Ottawassa kenraalikuvernööri John Young oli pääministeri Macdonaldin suostumuksella luvannut armahtaa 6. joulukuuta kaikki Redjoen kapinoitsijat, jotka laskevat aseensa. Hän lähetti siirtokuntaan abbé Jean-Baptiste Thibaultin ja Charles-René d’Irumberry de Salaberryn neuvottelemaan rauhasta, mutta ei antanut heille valtuuksia neuvotella Kanadan nimissä. Pääministeri lähetti siirtokuntaan myös Hudson's Bay Companyn edustajan Donald Alexander Smithin laajemmilla valtuuksilla.
27. joulukuuta John Bruce erosi väliaikaishallituksen presidentin virasta ja Louis Riel valittiin hänen seuraajakseen. 5. tammikuuta 1870 Riel, de Salaberry ja Thibault neuvottelivat tuloksettomasti. Riel jatkoi neuvotteluja Smithin kanssa seuraavana päivänä. Smith totesi, että osapuolet ovat liian kaukana toisistaan, eikä nähnyt neuvottelujen etenevän, joten hän päätti keskustella kansalaisten kanssa julkisissa kokouksissa. Smith kutsui asukkaat koolle 19. ja 20. tammikuuta ja yritti vakuuttaa heidät Kanadan valtion pyrkimyksien kannattajiksi. Riel kutsui koolle oman kokouksensa, jossa määrällisesti tasan jakautuneet englantilaiset (20) ja ranskalaiset (20) pääsivät sopuun ehdoista ja oikeuksista, jotka he esittäisivät Ottawan neuvottelijoille. Tämän listan pohjalta kuusi edustajaa laati yksityiskohtaisemman ehdotuksen. 7. helmikuuta Riel toi uuden ehdotuksen Smithin, de Salaberryn ja Thibaultin nähtäväksi. Osapuolet hyväksyivät sen lähetettäväksi Ottawaan hallituksen hyväksyttäväksi. Riel ehdotti myös väliaikaishallituksen uudelleenjärjestämistä tasapuolisemmaksi molempien kielten edustajien kesken. Ehdotus hyväksyttiin 10. helmikuuta ja vaaleilla valitut 12 englanninkielistä ja 12 ranskankielistä edustajaa valittaisiin hallitukseen.


title: Redjoen kapina

text: Huolimatta englanninkielisten tasavertaisuudesta väliaikaishallituksessa kanadalaiset jatkoivat väiaikaishallituksen vastustamista. 9. tammikuuta Thomas Scott ja kymmenen muuta vankia pakeni Fort Garryn vankilasta. 23. tammikuuta John Schultz onnistui pakenemaan samaisesta vankilasta ja Louis Riel vapautti loputkin vangeista 15. helmikuuta heidän luvattua pidättäytyä toimista väliaikaishallitusta vastaan. Aiemmin paenneet Schultz, Mair ja Scott yrittivät kuitenkin vaikeuttaa valiaikaishallituksen toimia kaikin mahdollisin tavoin. He ajoivat jopa siirtokuntaa sisällissotaan kukistaakseen métisien vallan.


title: Redjoen kapina

text: Mair ja Thomas pakenivat kanadalaisten asuttamaan Portage la Prairien kylään, jossa he tapasivat Boultonin. Schultz värväsi samaan aikaan miehiä kanadalaisten asutuskeskusista Redjoen alajuoksulla. 12. helmikuuta Boulton joukkoineen suuntasi Red River Colonyn pohjoispuolella sijaitsevaan Kildonan kylään. Sieltä hänen oli tarkoitus yhdessä Schultzin joukon kanssa hyökätä siirtokuntaa vastaan ja kaataa väliaikaishallitus. Boulton perui kuitenkin aikeensa ja kääntyi paluumatkalle. Ennen poistumistaan alueelta 17. helmikuuta Rielin joukot vangitsivat 48 miestä, joihin kuuluivat myös Boulton ja Thomas Scott. Tapahtuman jälkeen Schultz ja Mair pakenivat Ontarioon.


title: Redjoen kapina

text: Vallankaappausyrityksen jälkeen Louis Rielin oli pakko ottaa uhka vakavasti. Hän päätti tehdä Boultonista varoittavan esimerkin. Boulton haastettiin oikeuden eteen ja tuomittiin lopulta kuolemaan vallankaappausyrityksestä. Donald Smithin ja muiden merkittävien henkilöiden painostuksesta Boulton lopulta armahdettiin kuolemantuomiosta, mutta vasta Rielin saatua lupauksen, että englanninkieliset hallintoalueet valitsevat oman edustajansa väliaikaishallitukseen. Edelleen vangittuna ollut Thomas Scott (oranialaisveli) tulkitsi armahduksen métisien heikkoudeksi. Hän haastoi toistuvasti riitaa vanginvartijoidensa kanssa, jotka lopulta vaativat hänelle tuomiota niskoittelusta. Ambroise-Dydime Lépinen johtamassa oikeudenkäynnissä Scott tuomittiin presidentin pilkkaamisesta, väliaikaishallituksen vastustamisesta sekä vanginvartijoiden kanssa riitelystä. Hänelle määrättiin kuolemanrangaistus, vaikka syytteet eivät periaatteessa olleet siihen riittävät. Rieliä vedottiin useaan otteeseen armahtamaan Scott, mutta hänen kerrotaan todenneen "" (). Scott teloitettiin 4. maaliskuuta. Julkisuudessa on ollut paljon keskustelua Rielin todellisista motiiveista Scottin tapauksessa. Virallisen historiankirjoituksen mukaan Riel halusi näyttää Ottawalle, että métisien kansannousu on syytä ottaa vakavasti.


title: Redjoen kapina

text: Piispa Alexandre Tachén saatua uutisen kapinasta hän päätti palata takaisin Roomasta. Taché saapui siirtokuntaan 8. maaliskuuta, jossa hän ilmaisi Rielille mielipiteensä, jonka mukaan Riel ja Lépine olisivat armahdettu Kanadan vastaisista toimistaan. 15. maaliskuuta hän luki väliaikaishallituksen jäsenille Joseph Howen lähettämän sähkeen, jossa todettiin neuvotteluehtojen olevan suurimmalta osaltaan hyväksyttäviä. 23. ja 24. maaliskuuta Abbé Joseph-Noël Ritchotin, tuomari John Blackin ja Alfred Henry Scottin valmistauduttua neuvottelumatkalle Ottawaan, vaatimuksiin lisättiin yleinen anteeksianto väliaikaishallituksen jäsenille ja oikeus perustaa ranskankielisiä kouluja.


title: Redjoen kapina

text: Samaan aikaan Mair ja Schultz saapuivat Ontarioon ja aloittivat välittömästi George Taylor Denison III:n avustuksella sanomalehtikampanjan, jossa he hyökkäsivät métisejä ja katolilaisia vastaan. Kampanjasta huolimatta pääministeri Macdonald oli tehnyt päätöksensä métisien kanssa neuvottelemisesta ennen väliaikaishallituksen perustamista ja päätti jatkaa neuvotteluja. Neuvottelijoiden saavuttua Ottawaan 11. huhtikuuta, heidät pidätettiin syytettynä avunannosta murhaan, mutta vapautettiin pian. Valtuuskunta kävi neuvotteluja Macdonaldin ja Cartierin kanssa. Ritchot osoittautui taitavaksi neuvottelijaksi ja onnistui saamaan yhteisymmäryksen osapuolten välillä. Sopimus toimi pohjana Manitoba Actille, jossa 12. toukokuuta 1870 määriteltiin ehdot, joilla uusi Manitoban provinssi liitettäisiin Kanadan liittovaltioon 15. kesäkuuta. Poliittisesta painostuksesta ja Scottin teloittamisesta johtuen valtuuskunta ei päässyt sopimukseen väliaikaishallituksen jäsenten armahtamisesta ja palasi Manitobaan mukanaan vain lupaus tulevasta armahduksesta.


title: Redjoen kapina

text: Osoittaakseen määräysvaltansa ja pysäyttääkseen yhdysvaltalaiset laajennusmieliset, Kanadan armeijan eversti Garnet Wolseleyn johtama yksikko lähetettiin Red River Colonyyn. Virallisesti armeijan yksikön tehtävänä oli rauhan ylläpitäminen alueella, mutta Riel sai tiedon, jonka mukaan yksikön tarkoituksena oli hänen teloittaminen. Riel pakeni Red River Colonystä ennen sotilaiden saapumista. Sotilasyksikön saapuminen 20. elokuuta merkitsi Redjoen kapinan loppumista.


title: Turvepehku

text: Turvepehku on hienonnettua, kuivattua suoturvetta, jota käytetään maataloudessa kuivikkeena kotieläimille. Sitä on käytetty myös kaupunkien puhtaanapitolaitoksien desinfioinnissa. Se imee kosteutta ainakin 12 kertaa oman painonsa verran ja sitoo erityisesti ammoniakkia ja muita kaasuja. Maaseudulla saattoi aiemmin olla turvepehkuosuuskuntia, ja turpeennoston jälkiä voi olla vielä nähtävissä soilla. Soilla saattoi olla myös turpeen kuivatukseen tarkoitettuja turvelatoja. Muodostettaville kiinteistöille saatettiin niin ikään turpeenottoa varten erottaa soilta pieniä turvepalstoja.


title: Tove Edfeldt

text: Tove Anna Maja Edfeldt (s. 24. marraskuuta 1983) on ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli Teaterhögskolanissa Tukholmassa. Hänen äitinsä on ohjaaja Catti Edfeldt ja sisarensa näyttelijä Fanny Edfeldt. Hänellä on ollut roolit muiden muassa elokuvissa "Totuus vai tehtävä" (1997), "Eva & Adam – neljät synttärit ja fiasko" (2001) ja "Hannah med H" (2003).


title: Catti Edfeldt

text: Aggie Catharina "Catti" Edfeldt (s. 29. maaliskuuta 1950 Gävle) on ruotsalainen elokuvaohjaaja. Hänen töitään ovat "Isän sokkotreffit" (1994), "Eva & Adam – neljät synttärit ja fiasko" (2001) ja "Kidz in da Hood" (2006). Lisäksi hän on toiminut esimerkiksi roolittajana ("casting director") ja näyttelijänä sekä tehnyt käsikirjoituksen muun muassa elokuvaan "Mies josta tuli miljonääri" (1980).


title: Catti Edfeldt

text: Elokuva "Kidz in da Hood" toi Edfeldtille ja Ylva Gustavssonille parhaan ohjaustyön Guldbaggen vuonna 2007. Edfeldt sai Guldbaggen jakotilaisuudessa myös Gullspira-palkinnon. Hän oli ollut työllään "Isän sokkotreffit" ehdolla Guldbaggen saajaksi jo vuonna 1995.


title: Catti Edfeldt

text: Näyttelijät Tove ja Fanny Edfeldt ovat Cattin tyttäriä.


title: Fanny Edfeldt

text: Fanny Edfeldt (s. 17. toukokuuta 1992) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on Catti Edfeldtin tytär ja Tove Edfeldtin sisar. Hänellä on ollut roolit elokuvissa "Eva & Adam – neljät synttärit ja fiasko" (2001) ja "Värre och värre" (2004).


title: Ylva Gustavsson

text: Ylva Gustavsson (s. 1963 Tukholma) on ruotsalainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja, -tuottaja ja -leikkaaja. Hän voitti vuonna 2007 parhaan ohjaustyön ja parhaan käsikirjoituksen Guldbagget. Ohjaajanpalkinnon hän jakoi Catti Edfeldtin ja käsikirjoittajanpalkinnon Hans Renhällin kanssa.


title: Hans Renhäll

text: Hans Arne Renhäll (s. 3. helmikuuta 1964 Borås) on ruotsalainen elokuvakäsikirjoittaja. Hän jakoi vuonna 2007 parhaan käsikirjoituksen Guldbaggen Ylva Gustavssonin kanssa työstä elokuvassa "Kidz in da Hood" (2006). Hän oli ollut jo vuonna 1998 ehdolla Guldbaggen saajaksi työstään elokuvassa "Tic Tac" (1997).


title: Alemannimurteet

text: Alemannimurteet eli länsiyläsaksalaiset murteet ovat Saksan lounaisosissa, Sveitsissä, Itä-Ranskassa, Itävallassa, Liechtensteinissa ja Pohjois-Italiassa puhuttavia saksan kielen murteita. Alemannimurteisiin luetaan muiden muassa elsassi ja sveitsinsaksa.


title: Alemannimurteet

text: Alemannimurteiden nimitys tulee alueella muinoin eläneestä alemannien germaaniheimosta.


title: Komorien vaakuna

text: Komorien vaakuna on Komorien tunnus. Siinä on perinteinen islamin tunnus vihreä kuunsirppi. Kuunsirpissä on neljä tähteä, jotka symboloivat maan neljää saarta. Sama aihe on myös maan lipussa. Kuun takana on aurinko. Kuvion ympärille on kirjoitettu maan nimi Komorien federatiivinen islamilainen tasavalta ranskaksi (République Fédérale Islamique des Comores) ja arabiaksi (جمهورية القمر الإتحادية الإسلامية). Vaakunaa ympäröi kaksi laakeripuun oksaa ja alla oleva valkoinen kenttä, jossa on ranskankielinen teksti "Unité - Justice - Progrès" eli "Yhtenäisyys - Oikeus - Edistys".


title: Pirjo Valinen

text: Pirjo Valinen (s. 1951) on suomalainen teatteripukusuunnittelija. Hän on suunnitellut puvustuksia, lavastuksia ja julisteita vuodesta Oulun kaupunginteatteriin 1975 ja ollut teatterin vakituisena pukusuunnittelijana vuodesta 1977. Hän on opettanut pukusuunnittelua muun muassa Taideteollisessa korkeakoulussa sekä Oulun ja Lapin yliopistoissa. Hänen töitään on ollut esillä niin yksityis- kuin yhteisnäyttelyissä, muun muassa Teatterimuseossa Salaperäinen kahina -näyttelyssä.


title: Pirjo Valinen

text: Valinen valmistui Helsingissä tekstiiliopettajaksi ja oli sen jälkeen Kuopion kaupunginteatterin palveluksessa ennen kuin siirtyi Ouluun. Hän myös maalaa ja valokuvaa ja tekee myös lavastuksia-.


title: Pirjo Valinen

text: Valinen on materiaalikokeiluissaan suunnitellut paperin työstämiseen soveltuvia työmenetelmiä ja soveltanut onnistuneesti kokeilujen tuloksia teatteripuvustuksessa.


title: Clive Revill

text: Clive Selsby Revill (s. 18. huhtikuuta 1930 Wellington, Uusi-Seelanti) on uusiseelantilaissyntyinen näyttelijä, joka muistetaan muun muassa Keisarin ääniroolista "Imperiumin vastaiskussa" (1980) ja teatterin parissa Shakespeare-tulkinnoista. Hän sai Golden Globe -ehdokkuuden roolistaan Billy Wilderin elokuvassa "Avanti!" (1972).


title: Clive Revill

text: Revill on tehnyt myös äänirooleja 1970-luvulta lähtien ollen mukana muun muassa "The Transformersissa", "Tiny Toonsissa", "Batmanissa" Alfred Pennyworthina neljän jakson verran sekä Tohtori Doomina videopelissä "".


title: Mauritanian vaakuna

text: Mauritanian vaakuna on Mauritanian symboli, joka hyväksyttiin 1. huhtikuuta 1959. Siinä on vihreässä ympyrässä keltaiset kuunsirppi ja viisisakarainen tähti. Vihreä väri, kuunsirppi ja viisisakarainen tähti ovat islamin symboleita. Keltainen kuvaa Saharan hiekkaa. Kuunsirpin edessä on palmu ja maissin tai hirssin tähkä. Ympyrän kehään ylhäälle on kirjoitettu maan virallinen nimi Mauritanian islamilainen tasavalta arabiaksi: الجمهورية الإسلامية الموريتانية (Al-Ğumhūriyyah al-Islāmiyyah al-Mūrītāniyyah) ja alhaalle ranskaksi: République islamique de Mauritanie.


title: Vatikaanivaltion vaakuna

text: Vatikaanin vaakuna on Vatikaanin symboli. Siinä on punaisella pohjalla Pyhän Pietarin avaimet joista kultainen symboloi kirkon hengellistä valtaa ja hopeinen sen pysyvyyttä. Vaakunassa on myös kolmikerroksinen paavin tiara, Triregnum, jonka kruunut symboloivat paavin olevan kirkon korkein paimen, opettaja ja pappi.


title: Kivijärven vaakuna

text: Kivijärven kunnanvaakuna on saanut aiheensa Kivijärven kirkkoon liittyvästä kansantarinasta. Kertomuksen mukaan ensimmäisen kirkon rakennustyöt eivät edenneet, kun kaikki päivän aikana tehty työ oli salaperäisesti hajotettu yön aikana. Tällöin tehtiin päätös, että kirkon paikka valittaisiin laittamalla kukko järven selälle ajelehtimaan kirkon pohjahirren päällä, ja missä kukko rantautuisi, siihen pitäjän kirkko pystytettäisiin.


title: Kivijärven vaakuna

text: Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 18. huhtikuuta 1963. Vaakunan selitys on ”hopeakentässä punainen, alapuoleltaan aaltokoroinen irtohirsi, jolla seisoo musta, punavaruksinen kukko”.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Kausi 2009 oli Tampere Unitedin kymmenes Veikkausliigassa. Joukkue pelasi kotiottelunsa Tampereella Ratinan stadionilla. Päävalmentajana toimi Ari Hjelm. Seuralla oli yhteistyösopimukset Ilveksen, TPV:n ja PP-70:n kanssa.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Ennen kauden alkua Tampere United hankki viisi uutta pelaajaa. Unitedin riveihin siirtyivät aiemmin Myllykosken Pallossa pelannut hyökkääjä Aleksei Kangaskolkka , FC Hakan Juha Pirinen ja Joensuun Jipon kasvatti Johannes Mononen . Lisäksi United solmi pelaajasopimukset kahden yhteistyöseura Ilveksen kasvatin, Aapo Lappalaisen ja Ilari Ruuthin kanssa. Myöhemmin ilmoitettiin myös, että Rosenborg BK:ta edustava Juska Savolainen palaa Unitediin heinäkuun 2009 loppuun kestävällä lainasopimuksella. Edelliskauden joukkueesta puolestaan kuuden pelaajan sopimusta ei uusittu. Kauden 2008 maalikuningas Henri Myntti siirtyi saksalaiseen FC Hansa Rostockiin ja puolustaja Heikki Aho pietarsaarelaiseen FF Jaroon. Tampere Unitedia koko seuran Veikkausliigataipaleen ajan edustanut Jussi Kuoppala puolestaan lopetti pelaajauransa. Myöskään Danielin, Tyler Hemmingin ja Jussi Mäkelän sopimuksia ei jatkettu. Tomi Petrescu siirtyi kevään ajaksi lainasopimuksella Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavaan Ascoli Calcioon, mutta palasi takaisin Unitediin huhtikuun puolivälissä.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text:
Tampere Unitedilla oli talven aikana vakavia taloudellisia ongelmia. Menestykseltään heikon kauden 2008 jälkeen seuran tuloksen kerrottiin olevan yli 185 000 euroa tappiolla, laskuja oli maksamatta ja pelaajien palkat olivat myöhässä. Talousongelmat aiheuttivat muutoksia myös seuran hallituksessa. Puheenjohtaja Jari Viita luopui tammikuussa tehtävistään ja hänen tilalleen valittiin aiemmin muun muassa Ilveksen jalkapallojoukkueen puheenjohtajana toiminut Harri Pyhältö. Samalla myös koko hallitus uusittiin. Hallituksen toimet uusien omistajien löytämiseksi suunnatulla osakeannilla tuottivat tulosta, kun kangasalalainen Soraset Yhtiöt osti merkittävän osan seuran osakkeista. Epäselvyydet eivät kuitenkaan loppuneet tähän, sillä huhtikuun lopussa sekä seuran toimitusjohtaja Sami Salonen että urheilutoimenjohtaja Jarkko Wiss irtisanoutuivat tehtävistään. Wiss palasi kuitenkin seuran organisaatioon akatemian valmentajaksi ja pelaajatarkkailijaksi. Uudeksi toimitusjohtajaksi puolestaan valittiin Deniz Bavautdin.
Keväällä TamU osallistui Uusi Lahti Cupiin ja Liigacupiin sekä pelasi kaksi erillistä harjoitusottelua. Näissä otteluissa United peluutti oman miehistönsä lisäksi yhteistyöseurojensa nuoria ja lupaavia pelaajia. Uusi Lahti Cupissa TamU eteni pronssiotteluun, mutta hävisi sen Myllykosken Pallolle. Liigacupissa Tampere United arvottiin lohkoon 1, jossa TamU:n lisäksi pelasivat TPS, FC Lahti, RoPS, JJK, IFK Mariehamn ja hallitseva mestari FC Inter Turku. TamU aloitti cupin selkeällä 5–2-voitolla hallitsevasta mestarista FC Interistä. Turun Palloseuraa vastaan TamU pelasi maalittoman tasapelin, mutta tämän jälkeen kaatuivat sekä FC Lahti että Rovaniemen Palloseura. Pääsy jatkopeleihin varmistuikin jo neljän ensimmäisen ottelun jälkeen. Alkulohkon voiton ratkaisseessa viimeisessä ottelussa Tampere United ja IFK Mariehamn päätyivät 2–2-tasapeliin ja samalla myös tasapistein sarjataulukon kärkeen. Lohkovoitto kirjattiin kuitenkin TamU:lle paremman maalieron vuoksi. Näin puolivälierävastukseksi varmistui FF Jaro. Jaro-ottelun TamU voitti maalein 1–0, ja sai välierissä vastaansa Turun Palloseuran. TPS:n TamU voitti Jari Niemen kahden maalin turvin 2–1 ja pääsi ensimmäistä kertaa seuran historian aikana Liigacupin loppuotteluun. Loppuottelussa Vantaan ISS Stadionilla vastaan asettui HJK, jonka TamU kaatoi Jonne Hjelmin kahdella maalilla 2–0. Näin TamU pääsi juhlimaan ensimmäistä Liigacupin voittoaan. Lisäksi TamU:n Aleksei Kangaskolkka voitti Liigacupin maalikuninkuuden sivuten samalla kaikkien aikojen maaliennätystä seitsemällä osumallaan.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Liigacupin yhteydessä keskustelua herätti myös Tampereen huono kenttätilanne talvikaudella. Tampereella ei ole lämmitettäviä tekonurmia, ja Unitedin pääasiallisena harjoituspaikkana toimivan Pirkkahallin alustaa on kritisoitu voimakkaasti. Alustan on todettu aiheuttavan loukkaantumisia. Loukkaantumisriskiä vähentääkseen TamU päättikin pelata Liigacupin kotiottelunsa Porissa ja Seinäjoella. Tampereen surkeat olosuhteet pakottivat Unitedin pelaamaan myös Liigacupin pudotuspelejään Pietarsaaressa ja Pirkkalassa.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Alkulohko


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Puolivälierä


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Välierä


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text:
Loppuottelu
Tampere Unitedin ja Ilveksen välinen kohtaaminen oli seurojen historian ensimmäinen.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Veikkausliiga-kausi ei päässyt Tampereella alkamaan ajallaan, sillä Ratinan stadionin nurmi ei ollut Tampereen kaupungin mielestä lauantaille 18. huhtikuuta merkittyä VPS-ottelua varten pelikelpoisessa kunnossa. Ottelu siirrettiin lauantaille 2. toukokuuta, ja näin TamU:n kauden avaus tapahtui 23. huhtikuuta FF Jaroa vastaan. Avausottelu ei sujunut odotusten mukaisesti, sillä vierasjoukkue Jaro vei kolme pistettä mukanaan Pietarsaareen 2–0-voitolla. Sisäisten ongelmien kalvaman TamU:n tilanne synkkeni entisestään, kun seuraavassa ottelussa MyPa otti voiton peräti maalein 4–1. VPS-kotiotteluun TamU tuli kuitenkin aivan uudenlaisella ilmeellä, ja otti kauden avausvoittonsa. Pirteät otteet eivät kuitenkaan kauan kestäneet, sillä jo seuraavassa ottelussa tuli jälleen 2–0-tappio. Kyseisessä Turun Palloseuraa vastaan pelatussa ottelussa ongelmaksi osoittautui tehottomuus, kun tamperelaisjoukkue ei pystynyt maalintekoon avopaikoistakaan. Tehottomasta viimeistelystä muodostuikin koko kauden ensimmäistä kolmannesta häirinnyt seikka. Kesäkuun alun maaottelutauon alkaessa TamU oli sarjataulukossa neljänneksi viimeisenä yhdeksällä pisteellään. Tauon jälkeen otteissa alkoi näkyä piristymisen merkkejä, ja joukkue nousikin tasaisessa sarjassa useita sijoja ylöspäin. Samalla ongelmia alkoi kuitenkin aiheuttaa joukkueen loukkaantumistilanne, minkä johdosta kokoonpanoon otettiin myös joitakin Ilveksen juniori-ikäisiä pelaajia. Tämä johti lopulta pelaajasopimuksien solmimiseen Jusu Karvosen ja Jesse-Juho Kuusiston kanssa. Molemmat olivat ehtineet jo tehdä liigadebyyttinsä ennen sopimuksen julkistamista.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text: Tampere United aloitti Suomen Cupin 2009 Veikkausliigajoukkueena viidenneltä kierrokselta. Ensimmäisessä ottelussa vastustajaksi arvottiin Turun Pallokerhon A-juniorijoukkue, joka kaatui vaivattomasti 10–1. Kuudennella kierroksella vastaan tuli jo Veikkausliigajoukkue FF Jaro, jonka TamU voitti Tammelan stadionilla pelatussa ottelussa 2–0. Seitsemännellä kierroksella vastustajaksi arvottiin Ykkösessä pelaava Tampereen Pallo-Veikot. Kyseessä oli joukkueiden ensimmäinen kohtaaminen virallisessa ottelussa. TPV tarjosi kovan vastuksen, mutta TamU eteni jatkoon kahden jatkoaikamaalinsa turvin. Seuraavalla kierroksella United pudotti helpohkosti Hakan, ja eteni siten välieriin. Tammelassa pelattu välieräottelu FC Honkaa vastaan venyi rangaistuspotkukilpailuun, jossa kaikki TamU:n laukojat onnistuivat. Näin TamU pääsi loppuotteluun tavoittelemaan seurahistoriansa toista cupin voittoa ja paikkaa kansainvälisiin peleihin kaudelle 2010. Finaalissa Turun Inter oli kuitenkin vahvempi maalein 2–1, joten liigacupin voitto jäi tamperelaisjoukkueen kauden ainoaksi saavutukseksi.


title: Tampere Unitedin kausi 2009

text:
5. kierros:
6. kierros:
7. kierros:
8. kierros:
Välierä:
Loppuottelu:


title: August Soininen

text: August Soininen voi tarkoittaa:


title: Kruununkymmenykset

text: Kruununkymmenykset ovat keskiaikainen vero, joka maksettiin kuninkaalle talouden, metsästyksen ja kalastuksen tuotosta. Yhteiskunnan jäsen on velvollinen maksamaan kruununkymmenyksiä kruunun menojen kattamiseksi. Kirkko peri omat kymmenyksensä näiden lisäksi. Suomessa kruununvero lakkautettiin 29. marraskuuta 1924 annetulla lailla vuoden 1925 alusta alkaen.


title: Ra (täsmennyssivu)

text: Ra tai RA voi tarkoittaa:


title: Kivikkosatakieli

text: Kivikkosatakieli ("Irania gutturalis") on Aasiassa esiintyvä varpuslintu. Laji on sukunsa "Irania" ainut edustaja.


title: Kivikkosatakieli

text: Linnun pituus on noin 16,5 cm, siipien kärkiväli 27–30 cm ja paino keskimäärin 20–24 g. Kooltaan kivikkosatakieli on kuin satakieli. Juhlapukuinen koiras on selkäpuolelta, päälaelta ja siivistä siniharmaa, vatsa ja alaperä ovat valkoiset, rinta ja kupeet oranssit, naama musta ja kurkku sekä silmäkulmanjuova valkoiset. Naaras ja nuori lintu ovat päältä harmaanruskeita, rinnasta ja kupeilta haalean oransseja, ja kurkku on valkeahko. Lintu on arka ja liikkuu enimmäkseen maassa nopein pyrähdyksin. Se nostelee ja vääntelee pitkähköä pyrstöään. Äänet ovat saman tyyppisiä kuin satakielen äänet.


title: Kivikkosatakieli

text: Kivikkosatakieli elää Turkissa, Irakissa, Iranissa, Afganistanissa, Tienšan-vuoristossa, sekä paikoin Kaukasuksella, Libanonissa, Syyriassa ja Jordaniassa. Sen elinympäristön ala on noin miljoona neliökilometriä ja Euroopassa elävä kanta on kooltaan 820 000–1 800 000 yksilöä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Itä-Afrikassa, pääasiassa Keniassa ja Tansaniassa. Lajia tavataan satunnaisesti Pohjois-Euroopassa. Sitä ei ole tavattu Suomessa.